SK Úradný vestník Európskej únie C 128/127

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zintenzívnenie medzinárodného financovania opatrení na boj so zmenou klímy: európsky návrh pre kodanskú dohodu“

[KOM(2009) 475 v konečnom znení]

(2010/C 128/24)

Hlavná spravodajkyňa: pani ANDREI

Európska komisia sa 10. septembra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zintenzívnenie medzinárodného financovania opatrení na boj so zmenou klímy: európsky návrh pre kodanskú dohodu“

KOM(2009) 475 v konečnom znení.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 29. septembra 2009 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie.

Vzhľadom na naliehavosť témy bola pani Andrei rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 457. plenárnom zasadnutí 4. a 5. novembra 2009 (schôdzi z 5. novembra 2009) vymenovaná za hlavnú spravodajkyňu. Výbor prijal 179 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. Výbor víta tieto aktuálne návrhy a žiada inštitúcie, aby sa nimi urýchlene zaoberali, aby mohli skutočne prispieť k úspešným výsledkom rokovaní v Kodani. Oznámenie predstavuje dobrý začiatok, keďže priemyselné krajiny doteraz nechceli hovoriť o žiadnych konkrétnych sumách v oblasti financovania.

1.2. Financovanie opatrení na boj so zmenou klímy by sa nemalo vnímať ako dobrovoľná pomoc, ale ako povinnosť poskytnúť rozvojovým krajinám nové, dodatočné, adekvátne a plánované finančné zdroje, ktorá je zakotvená v článkoch Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy. Priemyselné krajiny sú povinné dodržiavať zásadu spoločnej a zároveň diferencovanej zodpovednosti uvedenú dohovore.

1.3. Rozvojové krajiny potrebujú značnú pomoc pri boji s klimatickými zmenami, s čím EÚ súhlasila v rámci Dohovoru OSN o zmene klímy. V nasledujúcich desaťročiach budú pravdepodobne musieť vynaložiť na prispôsobenie sa zmene klímy a zmierňovanie jej dôsledkov stovky miliárd EUR.

1.4. EHSV podporuje návrh EÚ na rýchle naštartovanie verejného financovania z priemyselných krajín vo výške 5 až 7 miliárd EUR ročne do roku 2013. Vzhľadom na súčasnú atmosféru a nedôveru medzi juhom a severom je to dobrý začiatok.

1.5. Výbor takisto oceňuje pozitívny prístup Komisie ku krokom na zabezpečenie financovania z medzinárodnej leteckej a námornej dopravy.

1.6. Na druhej strane sa už objavujú silné náznaky z rozvojových krajín, najmä z Afriky, že ponuka EÚ je príliš nízka a že EÚ v podstate požiada rozvojové krajiny, aby zaplatili škody, ktoré po mnohé roky napáchali iní. Podľa mnohých ekonómov pracujúcich pre mimovládne organizácie a OSN sa konzervatívny odhad požadovaného financovania z rozvinutých krajín pre rozvojové krajiny na obdobie rokov 2013 – 2017 pohybuje okolo 150 miliárd dolárov ročne (približne 110 miliárd EUR).

1.7. Pokiaľ ide o príjmy z trhu s uhlíkom, Komisia predpokladá, že obrovské zisky jednotlivých aktérov plne zachytia rozvojové krajiny a následne sa využijú na nízkouhlíkové aktivity. V praxi je však väčšia pravdepodobnosť, že tieto zisky skončia vo vrecku súkromných spoločností, často z rozvinutých krajín.

1.8. EHSV má takisto obavy v súvislosti s víziou EÚ v oblasti domácich súkromných investícií v rozvojových krajinách, keďže Európska únia nenašla spôsob ako dosiahnuť, aby členské štáty využili príjmy z vlastných systémov obchodovania s emisiami na investície do čistej energie.

1.9. Komisia by mala predstaviť revidovaný a realizovateľný plán toho, ako si udržať vedúce postavenie v medzinárodnej politike v oblasti klímy. EÚ by mala takisto naďalej naliehať na Spojené štáty a iné krajiny, aby zverejnili svoj postoj k financovaniu opatrení na boj so zmenou klímy.

1.10. Prísľuby vyššieho financovania, či už medzinárodného alebo vnútroštátneho, by mali podliehať merateľným, priznateľným a overiteľným ustanoveniam.

2. Úvod

2.1. Európska komisia 10. septembra 2009 predložila oznámenie s názvom „Zintenzívnenie medzinárodného financovania opatrení na boj so zmenou klímy: európsky návrh pre kodanskú dohodu“.

2.2. Cieľom tohto dokumentu je vyriešiť aktuálnu patovú situáciu v rokovaniach: rozvinuté krajiny očakávajú od vyspelejších rozvojových krajín, že sa zapoja do celkového úsilia, zatiaľ čo rozvojové krajiny by od rozvinutých krajín radi získali jasné stanovisko k financovaniu zmierňovania dopadov klimatických zmien a prispôsobovania sa im.

2.3. Tento návrh však nestačí na dosiahnutie skutočnej dohody v Kodani. Potrebujeme, aby všetky rozvinuté krajiny dosiahli výrazné zníženie, aby rozvojové krajiny prijali vhodné opatrenia na zmiernenie vplyvov klimatických zmien a aby sa prostredníctvom účinnej globálnej štruktúry vytvorili správne stimuly na podnietenie investícií do nízkouhlíkového hospodárstva.

2.4. Rozvojové krajiny budú musieť do roku 2020 pravdepodobne vynaložiť na zmiernenie vplyvov emisií skleníkových plynov a prispôsobenie sa na vplyvom zmeny klímy približne 100 miliárd EUR ročne. Väčšina týchto prostriedkov by mala pochádzať z vnútroštátnych zdrojov a z rozšíreného medzinárodného trhu s uhlíkom, no okrem toho bude potrebné aj financovanie z medzinárodných verejných zdrojov vo výške približne 22 – 50 miliárd EUR ročne.

2.5. Európska komisia navrhuje, aby tieto prostriedky poskytli priemyselné a hospodársky rozvinutejšie rozvojové krajiny, podľa ich zodpovednosti za emisie a schopnosti poskytnúť príslušné financie. Príspevok EÚ by v tejto súvislosti mohol dosiahnuť približne 2 – 15 miliárd EUR ročne do roku 2020.

3. Dokument Komisie

3.1. Komisia odhaduje, že opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy a zmierňovanie jej dôsledkov by si v rozvojových krajinách mohli podľa odhadu do roku 2020 vyžiadať finančné prostriedky približne vo výške 100 miliárd EUR ročne. Tieto požiadavky by sa mali pokryť z domácich financií (verejných aj súkromných) v rozvojových krajinách, globálneho trhu s uhlíkom a medzinárodných verejných finančných tokov. Domáce súkromné a verejné financie by mohli pokryť od 20 do 40 %, trh s uhlíkom približne 40 % a zostávajúca suma by sa mohla pokryť z medzinárodných verejných financií.

3.2. Medzinárodný trh s uhlíkom by potenciálne mohol poskytnúť až 38 miliárd EUR ročne do roku 2020. Je potrebné, aby sa kodanskou dohodou zriadil nový sektorálny mechanizmus uhlíkových kreditov a aby sa mechanizmus čistého rozvoja (CDM) zameral na najmenej rozvinuté krajiny.

3.3. V roku 2020 by malo byť k dispozícii medzinárodné verejné financovanie v rozsahu od 22 do 50 miliárd EUR ročne. Od roku 2013 by sa mali verejné finančné príspevky rozdeliť na základe platobnej schopnosti a podľa zodpovednosti za emisie a mali by pochádzať aj od hospodársky rozvinutejších rozvojových krajín. Na základe týchto predpokladov by mal podiel EÚ dosahovať približne 10 % až 30 %, v závislosti od závažnosti týchto dvoch kritérií. Ak by sa v Kodani dosiahol ambiciózny výsledok, spravodlivý príspevok EÚ by mohol dosiahnuť 2 až 15 miliárd EUR ročne do roku 2020, v závislosti od celkovej výšky dohodnutého globálneho financovania a závažnosti pripisovanej každému kritériu rozdeľovania.

3.4. Pri podporovaní opatrení na prispôsobenie sa zmenám klímy by sa mali uprednostniť najzraniteľnejšie a najchudobnejšie rozvojové krajiny.

3.5. Významným zdrojom inovačného financovania môže byť medzinárodná letecká a námorná doprava.

3.6. Budúca medzinárodná finančná štruktúra by mala byť decentralizovaná a riadená systémom „zdola nahor“. Nové fórum na vysokej úrovni venované medzinárodnému financovaniu opatrení na boj so zmenou klímy by malo monitorovať a pravidelne skúmať medzery a nerovnováhu pri financovaní opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy a zmierňovanie jej dôsledkov.

3.7. Všetky krajiny, s výnimkou najmenej rozvinutých krajín, by mali do roku 2011 vypracovať plány rastu nízkouhlíkového hospodárstva, ako aj dôveryhodné strednodobé a dlhodobé ciele a pripravovať ročné inventúry skleníkových plynov.

3.8. V rokoch 2010 – 2012 bude pravdepodobne potrebné rýchlo naštartovať financovanie na prispôsobenie sa zmene klímy a zmierňovanie jej dôsledkov, ako aj na výskum a na budovanie kapacít v rozvojových krajinách, a to v rozsahu od 5 do 7 miliárd EUR ročne. V tejto súvislosti by mala EÚ od roku 2010 uvažovať o okamžitom príspevku vo výške 0,5 až 2,1 miliardy EUR ročne, na ktorý by mal prispieť rozpočet EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočty.

3.9. Na obdobie po roku 2012 a ako súčasť balíka návrhov budúceho finančného rámca by Komisia predložila návrh na jediný globálny príspevok EÚ. Jeho súčasťou by bola aj otázka, či sa má príspevok od roku 2013 financovať z rozpočtu alebo či by sa mal založiť osobitný fond pre oblasť klímy ako súčasť balíka návrhov finančného rámca po roku 2013, prípadne či sa majú obidve možnosti skombinovať. Významný zdroj financovania EÚ ako súčasť celkového úsilia EÚ by mohli takisto predstavovať priame príspevky od jednotlivých členských štátov.

3.10. Ak sa rozpočet EÚ nevyužije, mali by pri rozdeľovaní príspevkov v rámci EÚ platiť rovnaké zásady týkajúce sa príspevku ako na medzinárodnej úrovni, pričom by sa mali zohľadniť špecifické podmienky členských štátov.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. EHSV víta oznámenie, ktorým sa Komisia usiluje vyriešiť súčasnú patovú situáciu v medzinárodných rokovaniach o novej kodanskej dohode o zmene klímy tým, že predkladá návrh financovania opatrení na boj so zmenou klímy a zdôrazňuje, že by sa mali stanoviť značne ambiciózne ciele v oblasti zníženia emisií.

4.2. Skupina rozvojových krajín G77 dala jasne najavo, že pre jej členov je v kontexte dohody OSN o zmene klímy hlavnou otázkou dostatočné financovanie opatrení na boj s klimatickými zmenami. Vo všeobecnosti sa uznáva, že meniace sa klimatické pomery zasiahnu najprv a najväčšmi rozvojové krajiny (a v rámci nich ich najchudobnejších občanov).

4.3. Rozvojové krajiny takisto potrebujú našu pomoc pri boji s klimatickými zmenami, s čím EÚ súhlasila v rámci Dohovoru OSN o zmene klímy. V nasledujúcich desaťročiach budú pravdepodobne musieť vynaložiť v tejto súvislosti stovky miliárd EUR.

4.4. EHSV oceňuje skutočnosť, že Komisia urobila prvý krok v analýze jednotlivých možností financovania a že sa usiluje podporiť preskúmanie každého zdroja, či už ide o jeho identifikovanie alebo o možnosti a smery využívania financií. Avšak podľa dôkladných argumentov mnohých ekonómov pracujúcich pre mimovládne organizácie a OSN sa konzervatívny odhad požadovaného financovania z rozvinutých krajín pre rozvojové krajiny pohybuje okolo 150 miliárd dolárov ročne (približne 110 miliárd EUR).

4.5. Mal by sa dôkladnejšie preskúmať nový pružný mechanizmus (sektorálny mechanizmus uhlíkových kreditov) a nájsť praktické spôsoby, ako ho uplatňovať v praxi a znížiť riziko neúspechu. Pozornosť by sa mala zamerať na doplnkové kritériá mechanizmu čistého rozvoja a mechanizmu uhlíkových kreditov, aby systém zostal prehľadný.

4.6. Všetky prostriedky na opatrenia na boj so zmenou klímy by mali byť nové a mali by byť doplnkom oficiálnych záväzkov v rámci rozvojovej pomoci, t.j. 0,7 % HDP, keďže klimatické zmeny vyvolajú značné dodatočné náklady, s ktorými sa pri stanovovaní záväzkov a cieľov pôvodne nepočítalo. Musíme si uvedomiť, že len málo krajín splnilo svoj sľub zvýšiť oficiálnu rozvojovú pomoc na 0,7 % HDP. Na základe vývoja v poslednom desaťročí navyše možno predpokladať, že ani tieto sľuby nebudú splnené.

4.7. EÚ by viac než kedykoľvek v minulosti mala počas rokovaní o komplexnej dohode o zmene klímy v Kodani dodržiavať svoje opatrenia a udržať si pozíciu lídra v medzinárodnej politike v oblasti zmeny klímy. Nevídaná finančná kríza bude mať krátke trvanie a napokon pominie. Klimatické zmeny však nepominú.

4.8. Hospodárska obnova závisí od toho, ako sa vysporiadame so zmenami klímy. Ak činitelia tento rok nepodniknú nutné kroky, dôsledky klimatických zmien budú pravdepodobne stáť viac než 20 % celosvetového HDP. Táto suma by podľa Lorda Sterna, bývalého hlavného ekonóma Svetovej banky, prevýšila celkovú sumu, ktorú si vyžiadala Veľká hospodárska kríza a obidve svetové vojny, nehovoriac o obetiach na životoch a vyhynutých druhoch.

4.9. EÚ by mala naďalej naliehať na Spojené štáty a iné krajiny, aby verejne prejavili svoj postoj k financovaniu opatrení na boj so zmenou klímy. Prísľuby vyššieho financovania, či už medzinárodného alebo domáceho, by mali podliehať merateľným, priznateľným a overiteľným ustanoveniam.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Vytváranie primeraných finančných tokov

5.1.1. Mobilizovanie domácich finančných prostriedkov

5.1.1.1. Domáce súkromné finančné prostriedky budú tvoriť významnú časť potrebných investícií nielen v rozvinutých, ale aj v rozvojových krajinách. Významná časť týchto investícií je už komerčne realizovateľná a ďalšie investície sa kompenzujú nižšími účtami za spotrebu energie.

5.1.1.2. Najchudobnejšie krajiny, najmä najmenej rozvinuté štáty spolu s najchudobnejšími skupinami obyvateľstva v rozvojových krajinách nebudú mať dostatočné prostriedky na investovanie do opatrení na prispôsobenie s cieľom zvládnuť nepriaznivé účinky zmeny klímy. Tieto krajiny budú zväčša závislé od verejnej pomoci, domácej aj medzinárodnej.

5.1.2. Optimálne využitie trhu s uhlíkom

5.1.2.1. EHSV súhlasí s názorom, že trh s uhlíkom je jedným z nástrojov na stimulovanie súkromných investícií v rozvojových krajinách, hoci tento trh ešte nie je zrelý a vzniká tu množstvo otázok pokiaľ ide o kvalitu kompenzácií. Účinnosť trhu s uhlíkom sa zvýši tým, že sa prostredníctvom ambicióznej kodanskej dohody vytvorí nedostatok emisných kvót.

5.1.2.2. Hlavným spôsobom získavania financií na nový rámcový dohovor OSN o zmene klímy by malo byť trhové financovanie prostredníctvom obchodovania s určitou časťou národných emisných kvót formou aukcie (jednotky prideleného množstva) v medzinárodnom režime (v tomto prípade nie v systéme EÚ na obchodovanie s emisiami) alebo ich nákup za pevnú cenu. Tento systém by sa mohol doplniť napríklad poplatkami za leteckú alebo námornú dopravu alebo obchodovaním s emisnými kvótami z týchto sektorov formou aukcie v regionálnych alebo národných systémoch (ako je napríklad systém EÚ na obchodovanie s emisiami), ako aj poplatkami za transakcie na trhu s uhlíkom.

5.1.2.3. Musíme mať na pamäti, že trh s uhlíkom je trhom s derivátmi, na ktorom môžu veľkí investori špekulovať s očakávanou (budúcou) cenou znižovania emisií. Tento trh už začína odhaľovať svoje slabé stránky a mohol by ďalej destabilizovať celý medzinárodný finančný trh. Rozvojové krajiny predložili v Bangkoku argument, podľa ktorého by využitie trhových mechanizmov zvýšilo zraniteľnosť tých južných krajín, ktoré už teraz trpia kvôli potravinárskej, finančnej a klimatickej kríze.

5.1.2.4. Je potrebné vytvoriť validačné a verifikačné postupy, ktoré umožnia prechod na rýchlejšie procesy v mechanizme čistého rozvoja aj v novom sektorálnom mechanizme uhlíkových kreditov.

5.1.2.5. Je nutné investovať viac prostriedkov do zvyšovania kapacít a školenia expertov vo všetkých oblastiach trhu s uhlíkom, a to v rozvinutých aj v rozvojových krajinách.

5.1.2.6. Na uplatňovanie sektorálneho mechanizmu uhlíkových kreditov je potrebné transparentne definovať „hospodársky rozvinutejšie rozvojové krajiny“. EHSV podporuje myšlienku sektorálneho mechanizmu uhlíkových kreditov pre vysoko konkurencieschopné sektory hospodárstva, no zároveň upozorňuje, že ak nebude príslušný mechanizmus čo najodolnejší, vzniká vysoké riziko neúspechu.

5.1.3. Určenie rozsahu medzinárodného verejného financovania

5.1.3.1. EHSV súhlasí s tvrdením, že „čím menej finančných prostriedkov poskytuje trh s uhlíkom, tým vyšší bude dopyt po verejnom financovaní opatrení na zmierňovanie dôsledkov zmeny klímy“.

5.1.3.2. Je potrebné vytvoriť mechanizmy na pravidelné preskúmavanie potrieb v oblasti verejného financovania, no Komisia si musí uvedomiť, že ak sa prostriedky nenasmerujú do odvetví, kde na trhu s uhlíkom chýba dostatočný prístup, záujem či iniciatívy (t.j. budovanie kapacít, odborná príprava), môže poskytnutie verejných financií viesť k narušeniu trhu s uhlíkom.

5.1.4. Rýchle naštartovanie medzinárodného verejného financovania na roky 2010 – 2012

5.1.4.1. EHSV súhlasí s tým, že rýchle naštartovanie medzinárodného verejného financovania je významné v kontexte komplexnej, vyváženej a ambicióznej kodanskej dohody. Malo by sa zamerať predovšetkým na budovanie kapacít, vrátane vypracovania plánov rastu nízkouhlíkového hospodárstva, na prípravy na zmierňovanie dôsledkov zmeny klímy, pilotné projekty a okamžité opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy. Cieľom takejto rýchlej podpory by malo byť pripraviť efektívne a účinné aktivity v strednodobom a dlhodobom horizonte a zabrániť odďaľovaniu odvážnych krokov.

5.1.5. Inovačné financovanie z medzinárodnej leteckej a námornej dopravy

5.1.5.1. Emisie z medzinárodnej leteckej a námornej prepravy dosahujú vysoký objem, ktorý ďalej rýchlo narastá. Ak sa má stabilizovať koncentrácia skleníkových plynov v atmosfére, bude potrebné ich regulovať. Regulácia v tejto oblasti by mohla priniesť značné finančné zdroje pre dohodu o zmene klímy. Tieto náklady by znášali predovšetkým cestujúci v leteckej preprave a spotrebitelia v rozvinutých krajinách. Bude tu však potrebná spolupráca s Medzinárodnou organizáciou civilného letectva a Medzinárodnou námornou organizáciou, ktoré v uplynulom desaťročí brzdili snahy o riešenie otázky týchto emisií.

5.1.6. Určenie príspevkov do medzinárodných verejných financií

5.1.6.1. EHSV súhlasí, že „pripísanie väčšej závažnosti emisiám ako HDP by poskytlo ďalší stimul na znižovanie emisií a znamenalo by uznanie včasných opatrení na znižovanie emisií“. Treba však podporiť správny mechanizmus určovania závažnosti, aby bolo možné v Kodani dosiahnuť dohodu.

5.2. Príspevok EÚ na verejné financovanie na boj so zmenou klímy

5.2.1. EHSV podporuje rozhodnutie Komisie vystupovať pri rokovaniach ako jeden orgán, ktorý prednesie jediný globálny príspevok.

5.2.2. Pokiaľ ide o poskytovanie financovania, EHSV odporúča použiť existujúce štruktúry, no zároveň vytvoriť jasné postupy monitorovania a podávania správ, ktorými by sa znížili náklady a zabezpečilo by sa správne využitie prostriedkov.

5.3. Európsky návrh decentralizovaného riadenia financií na boj so zmenou klímy s prístupom „zdola nahor“

5.3.1. Ako vzor by sa mohla použiť štruktúra riadenia EÚ, čo by mohlo znamenať značnú výhodu pre EÚ v ďalších krokoch.

5.3.2. EHSV sa nazdáva, že lehota na vypracovanie plánov rastu nízkouhlíkového hospodárstva pre všetky štáty (2011) je vzhľadom na nedostatočné poznatky v niektorých členských štátoch EÚ nerealistická, ak chce EÚ vytvoriť dôkladné a realizovateľné plány.