(5)Vzhľadom na článok 139 ods. 4 dohody, ktorý stanovuje predbežné vykonávanie tejto dohody pred nadobudnutím platnosti, mala by sa uplatňovať, pokiaľ ide o tie prvky, ktoré patria do právomoci Únie, na dočasnom základe,

Štyri z piatich partnerských štátov EAC sú najmenej rozvinuté krajiny, ktoré profitujú z iniciatívy „Všetko okrem zbraní“, ktorá im ponúka bezcolný, bezkvótový prístup do EÚ. Keňa profituje z nariadenia o prístupe na trh, ktoré takisto ponúka bezcolný, bezkvótový prístup do EÚ. Tento návrh nemá vplyv na rozpočet vzhľadom na to, že dohoda pokračuje v poskytovaní takých istých podmienok ich prístupu na trh EÚ.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

4.Do nadobudnutia platnosti tejto dohody partnerské štáty EAC a EÚ môžu predbežne vykonávať ustanovenia tejto dohody, ktoré spadajú do ich príslušných právomocí. Možno to uskutočniť buď predbežným vykonávaním tam, kde je to možné, alebo ratifikáciou tejto dohody.

3.Žiadne z ustanovení tejto dohody neukladá žiadnej zo zmluvných strán povinnosť poskytovať dôverné informácie, ktorých zverejnenie by bolo prekážkou v presadzovaní práva alebo by bolo inak v rozpore s verejným záujmom, alebo by poškodilo legitímne obchodné záujmy určitých podnikov, či už verejných alebo súkromných, okrem prípadu, že by ich zverejnenie bolo nevyhnutné v rámci konania o urovnaní sporu podľa časti VII tejto dohody. Ak rozhodcovský tribunál zriadený podľa článku 113 časti VII považuje takéto zverejnenie za nevyhnutné, zabezpečí plnú ochranu dôvernosti informácií.

S výhradou požiadavky, že takéto opatrenia sa nesmú uplatňovať spôsobom, ktorý by znamenal svojvoľnú alebo bezdôvodnú diskrimináciu medzi zmluvnými stranami v situáciách vyznačujúcich sa obdobnými podmienkami, a ani spôsobom, ktorý by bol skrytým obmedzovaním medzinárodného obchodu, žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že bráni EÚ alebo partnerským štátom EAC prijať alebo presadzovať opatrenia, ktoré:

1.Výbor vysokých úradníkov najneskôr do šiestich (6) mesiacov od nadobudnutia platnosti tejto dohody vypracuje zoznam aspoň pätnástich (15) osôb, ktoré sú ochotné a schopné zastávať funkciu rozhodcov. Tento zoznam sa skladá z troch z čiastkových zoznamov: jeden čiastkový zoznam pre každú stranu sporu so zoznamom rozhodcov a jeden čiastkový zoznam so zoznamom osôb, ktoré nie sú štátnymi príslušníkmi žiadnej stany sporu a ktoré môžu plniť funkciu predsedu rozhodcovského tribunálu. Každý čiastkový zoznam obsahuje najmenej päť (5) osôb. Výbor vysokých úradníkov zabezpečí, aby bol zoznam vždy udržiavaný na tejto úrovni v súlade s rokovacím poriadkom.

2.Ak sa strany sporu nedohodnú na zlučiteľnosti oznámeného opatrenia s ustanoveniami tejto dohody do tridsiatich (30) dní odo dňa predloženia oznámenia, sťažujúca sa zmluvná strana písomne požiada rozhodcovský tribunál o nález v tejto veci. Táto žiadosť sa oznámi druhej strane sporu a Výboru vysokých úradníkov. Rozhodcovský tribunál oznámi svoj nález stranám sporu a Výboru vysokých úradníkov najneskôr do štyridsiatich piatich (45) dní odo dňa predloženia žiadosti.

2.Pri prijímaní takýchto opatrení sťažujúca sa zmluvná strana sa usiluje o to, aby zvolila opatrenia úmerné porušeniu, ktoré v čo najmenšej miere ovplyvnia dosahovanie cieľov tejto dohody, a zohľadňuje ich vplyv na hospodárstvo zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smerovala. Okrem toho ak právo prijať také opatrenia získala EÚ, zvolí opatrenia, ktoré sú osobitne zamerané na to, aby sa konanie partnerského štátu EAC, ktorého opatrenia sú v rozpore s touto dohodou, uviedlo do súladu s touto dohodou.

4.Rozhodcovský tribunál sa usiluje oznámiť svoj nález do štyridsiatich piatich (45) dní odo dňa predloženia žiadosti. V naliehavých prípadoch vrátane tých, ktoré sa týkajú tovaru podliehajúceho skaze a sezónneho tovaru, rozhodcovský tribunál oznámi svoj nález do tridsiatich (30) dní odo dňa predloženia žiadosti.

8.Pri stanovovaní dĺžky primeranej lehoty rozhodcovský tribunál vezme do úvahy časový úsek, v ktorom zmluvná strana, voči ktorej sťažnosť smerovala, obvykle prijíma legislatívne alebo administratívne opatrenia porovnateľné s tými, ktoré táto strana sporu považuje za nevyhnutné na zabezpečenie splnenia nálezu; a najmä tribunál vezme do úvahy ťažkosti, ktorým partnerské štáty EAC môžu čeliť v dôsledku nedostatku potrebných kapacít.

6.Ak sa strany sporu nedohodnú na primeranej lehote na splnenie nálezu rozhodcovského tribunálu, sťažujúca sa zmluvná strana do štrnástich (14) dní odo dňa oznámenia vykonaného podľa odseku 1 písomne požiada rozhodcovský tribunál, aby určil dĺžku primeranej lehoty. Táto žiadosť sa súčasne oznámi druhej strane sporu a Výboru vysokých úradníkov. Rozhodcovský tribunál oznámi svoj nález stranám sporu a Výboru vysokých úradníkov do dvadsaťjeden (21) dní odo dňa predloženia žiadosti.

3.Nález rozhodcovského tribunálu môže obsahovať odporúčania o tom, akým spôsobom by zmluvná strana, voči ktorej sťažnosť smerovala, mohla uviesť svoje konanie do súladu s ustanoveniami dohody.

2.V naliehavých prípadoch vrátane tých, ktoré sa týkajú tovaru podliehajúceho skaze a sezónneho tovaru, rozhodcovský tribunál vynaloží maximálne úsilie, aby vydal predbežnú správu do tridsiatich (30) dní a v každom prípade najneskôr do štyridsiatich piatich (45) dní po svojom zriadení. Ktorákoľvek strana sporu môže rozhodcovskému tribunálu predložiť písomnú žiadosť o preskúmanie konkrétnych aspektov predbežnej správy v lehote siedmich (7) dní odo dňa oznámenia predbežnej správy.

1.Rozhodcovský tribunál predloží stranám sporu spravidla najneskôr do deväťdesiatich (90) dní odo dňa svojho zriadenia predbežnú správu obsahujúcu opisnú časť, ako aj zistenia a závery. Ak rozhodcovský tribunál usúdi, že túto lehotu nemožno dodržať, predseda rozhodcovského tribunálu o tom musí bezodkladne písomne informovať strany sporu a Výbor vysokých úradníkov a uviesť dôvody omeškania a deň predpokladaného vydania predbežnej správy rozhodcovského tribunálu. Predbežná správa by nemala byť za žiadnych okolností vydaná neskôr ako stodvadsať (120) dní odo dňa zriadenia rozhodcovského tribunálu. Každá strana sporu môže rozhodcovskému tribunálu do pätnástich (15) dní od predloženia správy predložiť písomné pripomienky ku konkrétnym aspektom predbežnej správy.

4.V prípade, že strany sporu nie sú schopné dohodnúť sa na predsedovi rozhodcovského tribunálu v rámci lehoty stanovenej v odseku 2 tohto článku, dvaja rozhodcovia vymenujú tretieho rozhodcu, ktorý bude predsedom, zo zoznamu zostaveného podľa článku 125 do piatich (5) dní od svojho vymenovania a vymenovanie oznámia Výboru vysokých úradníkov. V prípade, že nedôjde k vymenovaniu predsedu tribunálu, ktorákoľvek strana sporu môže požiadať predsedu Výboru vysokých úradníkov alebo jeho zástupcu, aby predsedu rozhodcovského tribunálu vybral do piatich (5) dní žrebovaním z čiastkového zoznamu tejto druhej strany sporu zostaveného podľa článku 125.

3.V prípade, že strany sporu nie sú schopné dohodnúť sa na jeho zložení v rámci lehoty stanovenej v odseku 2, každá zmluvná strana vyberie rozhodcu zo zoznamu rozhodcov stanoveného podľa článku 125 do piatich (5) dní. Ak rozhodcu nevyberie žiadna zo strán sporu, rozhodca bude na žiadosť druhej strany sporu vybraný žrebovaním, ktoré uskutoční predseda Výboru vysokých úradníkov alebo jeho zástupca, a to z čiastkového zoznamu tejto druhej strany sporu zostaveného podľa článku 125.

3.Ak sa zmluvné strany nedohodnú na mediátorovi do pätnástich (15) dní odo dňa uzatvorenia dohody o riešení sporu mediáciou, predseda Výboru vysokých úradníkov alebo jeho zástupca vyberie mediátora žrebovaním z jednotlivcov, ktorí sú zaradení do zoznamu uvedenom v článku 125 a ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi ani jednej zo zmluvných strán. Výber sa uskutoční v prítomnosti zástupcu každej zmluvnej strany do dvadsiatich piatich (25) dní odo dňa predloženia dohody o riešení sporu mediáciou. Mediátor zvolá zasadnutie zmluvných strán najneskôr do tridsiatich (30) dní od svojho vymenovania. Každá zmluvná strana mu predloží svoje argumenty najneskôr pätnásť (15) dní pred zasadnutím a mediátor oznámi svoje stanovisko najneskôr do štyridsiatich piatich (45) dní od svojho vymenovania.

4.Konzultácie o naliehavých záležitostiach vrátane tých, ktoré sa týkajú tovaru podliehajúceho skaze alebo sezónneho tovaru, sa uskutočnia čo najskôr, a v každom prípade do pätnástich (15) dní odo dňa doručenia žiadosti a považujú sa za ukončené do tridsiatich (30) dní odo dňa doručenia žiadosti, s výnimkou prípadu, že sa obidve zmluvné strany dohodnú pokračovať v konzultáciách.

3.Konzultácie sa uskutočnia, ak sa zmluvné strany nedohodnú inak, na území zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smerovala, do dvadsiatich (20) dní odo dňa predloženia žiadosti. Konzultácie sa považujú za ukončené do šesťdesiatich (60) dní odo dňa doručenia žiadosti zmluvnej strane, voči ktorej sťažnosť smerovala, s výnimkou prípadu, že sa obidve zmluvné strany dohodnú pokračovať v konzultáciách. Všetky informácie poskytnuté v rámci konzultácií zostanú dôvernými.

4.Poradný výbor DHP prijme svoj rokovací poriadok do troch (3) mesiacov po svojom zriadení, a to po dohode s Výborom vysokých úradníkov.

3.S výhradou akýchkoľvek pokynov od Rady pre EPA Výbor vysokých úradníkov zasadá najmenej raz za každý rok a môže sa stretnúť na mimoriadnych zasadnutiach, kedykoľvek to okolnosti vyžadujú, a to v ktoromkoľvek termíne, na ktorom sa dohodnú zmluvné strany. Výbor vysokých úradníkov sa taktiež stretáva pred zasadnutiami Rady pre DHP.

3.Európska únia vyčlení finančné prostriedky na včasnom a predvídateľnom základe, pričom berie do úvahy najmä obmedzenia na strane ponuky partnerských štátov EAC súvisiace s vykonávaním tejto dohody vrátane rozdielov vo financovaní identifikovaných v rámci rozvojovej matrice DHP, a to prostredníctvom:

Zmluvné strany uznávajú, a to od prípadu k prípadu, určené oblastí, ktoré sú bez škodcov alebo chorôb, alebo oblasti s nízkym výskytom škodcov alebo chorôb ako možné zdroje rastlinných a živočíšnych výrobkov, berúc do úvahy ustanovenia článku 6 Dohody WTO o SFS.

ii) zapojenia okrajových skupín do rybného hospodárstva napríklad prostredníctvom podpory rodovej rovnosti v rybnom hospodárstve a najmä rozvojom schopností žien obchodníčok, ktoré sú zapojené do rybolovu a chcú byť v tejto oblasti aktívne. Ďalšie znevýhodnené skupiny, ktoré by sa potenciálne mohli zapojiť do rybného hospodárstva, budú tiež v záujme udržateľného sociálno-hospodárskeho rozvoja súčasťou tohto procesu.

i)opatrení na zabezpečenie, aby obchod s rybami podporoval ochranu životného prostredia, a ochranných opatrení zameraných na zabránenie vyčerpaniu zásob rýb a na zachovanie biodiverzity a obozretné zavádzanie exotických druhov do akvakultúry, napríklad prostredníctvom obozretného zavádzania exotických druhov iba na riadených/uzavretých miestach na základe konzultácií so všetkými príslušnými susediacimi krajinami.

iii)zvyšovania kapacít v regióne napríklad prostredníctvom skvalitnenia príslušných orgánov pre rybolov, združení obchodníkov a rybárov, aby sa mohli zapojiť do obchodu s výrobkami rybného hospodárstva so zmluvnou stranou EÚ a programov odbornej prípravy zameraných na rozvoj a značenie výrobkov.

3.Zmluvné strany sa usilujú postupovať koordinovane s cieľom zlepšiť spôsoby, ako predísť nezákonnému, nehlásenému a neregulovanému rybolovu, odradiť od neho a odstrániť ho, a na tento účel prijmú primerané opatrenia. Rybárske plavidlá vykonávajúce nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov by mali byť zabavené a vlastníci by mali byť stíhaní príslušnými orgánmi. Nemalo by sa im dovoliť opäť loviť ryby vo vodách dotknutých partnerských štátov EAC, pokiaľ vopred nezískajú povolenie od štátu, pod ktorého vlajkou plávajú, a od dotknutých partnerských štátov EAC, a v náležitom prípade od príslušnej RFMO.

f)Podávanie správ o častiach úlovku vyhodených späť do mora je povinné. Prioritou by malo byť, aby sa predchádzalo vyhadzovaniu častí úlovku späť do mora používaním metód selektívneho rybolovu v súlade so zásadami IOTC a príslušných regionálnych rybárskych organizácií. Pokiaľ je to možné, vedľajší úlovok sa prinesie na pevninu.

2.Zmluvné strany uznávajú, že rybné hospodárstvo predstavuje kľúčový hospodársky zdroj partnerských štátov EAC, výrazne prispieva do hospodárstiev partnerských štátov EAC a má obrovský potenciál pre regionálny hospodársky rozvoj a znižovanie chudoby v budúcnosti. Je to aj dôležitý zdroj potravy a devíz.

e)Akékoľvek ochranné opatrenie prijaté podľa tohto článku sa bezodkladne písomne oznámi Výboru vysokých úradníkov a je predmetom pravidelných konzultácií v rámci tohto orgánu, a to najmä s cieľom vypracovať časový harmonogram na jeho zrušenie hneď, ako to okolnosti umožnia.

2.Zmluvné strany si vymieňajú informácie o otázkach, ktoré by prípadne mohli byť relevantné pre ich obchodné vzťahy, a to aj prostredníctvom rýchleho varovania, vedeckých stanovísk a podujatí organizovaných miestami na predkladanie žiadostí.

Zmluvné strany uznávajú, a to od prípadu k prípadu, určené oblastí, ktoré sú bez škodcov alebo chorôb, alebo oblasti s nízkym výskytom škodcov alebo chorôb ako možné zdroje rastlinných a živočíšnych výrobkov, berúc do úvahy ustanovenia článku 6 Dohody WTO o SFS.

2.Zmluvná strana môže požadovať, aby doprava v rámci tranzitu cez jej územie vošla na jej územie cez náležitú colnicu na určených trasách. Ak by niektorá zmluvná strana vyžadovala používanie takýchto trás, musí to urobiť v úplnom súlade s článkom V.3 dohody GATT z roku 1994.

3.Žiadna strana nezavedie ani nezachová v platnosti žiadne vnútroštátne množstvové opatrenie týkajúce sa zmesí, spracovania alebo používania výrobkov v špecifikovanom množstve alebo pomeroch, ktoré by si vyžadovalo, priamo alebo nepriamo, aby akékoľvek takto špecifikované množstvo alebo podiel ktoréhokoľvek výrobku, na ktorý sa vzťahuje predmetné nariadenie, bolo treba dodať z domácich zdrojov. Okrem toho žiadna zmluvná strana ani iným spôsobom neuplatňuje vnútroštátne množstvové opatrenia, ktoré by chránili domácu produkciu.

6.Zároveň s oznámením Výboru vysokých úradníkov podľa odseku 5 písm. a) tohto článku by dotknutá zmluvná strana mala vo svojom úradnom vestníku uverejniť oznámenie určené dovozcom. V tomto oznámení by sa malo v súvislosti s príslušným výrobkom uviesť, že sa na základe objektívnych informácií zistilo, že nebola poskytnutá administratívna spolupráca a/alebo že došlo k nezrovnalostiam alebo podvodu.

1.Zmluvné strany nezavedú žiadne nové clá alebo dane na vývoz tovaru do druhej zmluvnej strany alebo v súvislosti s vývozom tovaru do druhej zmluvnej strany okrem tých, ktoré boli uložené na podobné výrobky určené na vnútroštátny predaj.

2.Každé clo zaplatené pri dovoze do partnerského štátu EAC sa vráti v plnej výške pre tovar, ktorý opustí partnerský štát EAC, do ktorého bol prvýkrát dovezený, do iného partnerského štátu EAC. Clo sa zaplatí v partnerskom štáte EAC spotreby tovaru.

BERÚC DO ÚVAHY, že partnerské štáty EAC a EÚ a jej členské štáty sa dohodli, že ich obchodná a hospodárska spolupráca sa zameria na posilnenie plynulej a postupnej integrácie partnerských štátov EAC do svetového hospodárstva s náležitým zohľadnením ich politických rozhodnutí, úrovní a priorít rozvoja, čím sa podporí ich udržateľný rozvoj a prispeje k odstráneniu chudoby v partnerských štátoch EAC;

– Fotosenzitívne polovodičové zariadenia, vrátane fotovoltických článkov, tiež zostavených do modulov alebo zabudovaných do panelov; diódy vyžarujúce svetlo (LED)

Kvapaliny do hydraulických bŕzd a ostatné pripravené kvapaliny do hydraulických prevodov, tiež obsahujúce menej ako 70 hmotnostných % ropných olejov alebo olejov získaných z bitúmenových nerastov

Hodiny do prístrojových panelov a podobné typy hodín do vozidiel, lietadiel, kozmických lodí alebo plavidiel

– – So zameraním cez objektív [jednooké zrkadlovky (SLR)] na zvitkové filmy so šírkou nepresahujúcou 35 mm

– Obkladačky, dlaždice, kocky a podobné výrobky, tiež pravouhlé, ktorých najväčšiu plochu možno zahrnúť do štvorca so stranou menej ako 7 cm

– Obkladačky, dlaždice, kocky a podobné výrobky, tiež pravouhlé, ktorých najväčšiu plochu možno zahrnúť do štvorca so stranou menej ako 7 cm

– Obkladačky, dlaždice, kocky a podobné výrobky, tiež pravouhlé, ktorých najväčšiu plochu možno zahrnúť do štvorca so stranou menej ako 7 cm; umelo farbené granuly, odštiepky a prach

Výstavba vedenia na prenos elektriny z Tanzánie do Kene s cieľom zvýšiť dodávky energie do kenskej vnútroštátnej sústavy (100 km, 400 kV), dvojité vedenie Isinya – Namanga

Výstavba vedenia na prenos elektriny z Ugandy do Kene s cieľom zvýšiť dodávky energie do kenskej vnútroštátnej sústavy (127 km, 220 kV), prepojovacie vedenie Lessos – Tororo

Úplné posúdenie technickej uskutočniteľnosti všetkých aspektov projektu z prístavu cez elektráreň do prenosovej sústavy. Úplné posúdenie finančnej uskutočniteľnosti projektu založené na kapitálových nákladoch, ako aj prognózach dopytu a cien skvapalneného zemného plynu. Posúdenie otázky, či by sa mal tento projekt realizovať verejne, pričom každá z krajín by prisľúbila finančné prostriedky, alebo súkromne, pričom každá krajina by ručila za časť platby súkromného investora.

Výstavba úseku Mombasa – Nairobi sa začala v novembri 2013. Tento úsek je prevažne financovaný bankovou spoločnosťou China Exim Bank a výstavbu realizuje spoločnosť China Road and Bridge Corporation (CRBC); – štúdiu uskutočniteľnosti pre úsek Nairobi – Malaba vypracovala spoločnosť China Communications Construction Company (CCCC); má sa dokončiť v septembri 2015; predbežný konštrukčný návrh pre úsek Malaba – Kampala bol ukončený v auguste 2014. Vláda Ugandy a spoločnosť China Harbour Engineering Company (CHEC) podpísali v marci 2015 dohodu o výstavbe tejto časti vrátane severnej spojnice do Gulu a Nimule; – Uganda a Južný Sudán začali spoločne realizovať predbežný konštrukčný návrh pre časť Tororo – Nimule – Juba. – Uganda a Rwanda začali spoločne realizovať predbežný konštrukčný návrh pre úsek Kampala – Kigali a vedľajšie cesty, ktorý má byť ukončený v októbri 2015. S mobilizáciou finančných prostriedkov sa začalo v 3 krajinách.

Železničný projekt je súčasťou železničného a námorného projektu Tanga (Mwambani) – Arusha – Musoma – New Kampala, ktorý má aj námornú časť pozostávajúcu z rozvoja nových prístavov s vysokou kapacitou v Mwambani – Tanga, Musome and Kampale. Trať umožní medzinárodný prístup do rozvojového koridoru Tanga (Tanga Development Corridor) a podporí cezhraničný obchod so susednými krajinami. Železničná trať sa bude používať na prepravu poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov lesného hospodárstva, uhličitanu sodného, fosfátov a iných nerastných produktov na trhy. Projekt bude takisto podporovať ťažbu v obrovskom nálezisku niklu, ktorý objavili v Dutwe, približne 100 km východne od Mwanzy, ako aj v obrovskom nálezisku uhličitanu sodného v jazere/v blízkosti jazera Natron.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli11. 2. 2016 COM(2016) 63 final PRÍLOHA k návrhu rozhodnutia Rady o podpise a predbežnom vykonávaní Dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi partnerskými štátmi Východoafrického spoločenstva (EAC) na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej



PROTOKOL 1 A 2 PROTOKOL 1 TÝKAJÚCI SA VYMEDZENIA POJMU „VÝROBKY S PÔVODOM“ A METÓD ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCE Index HLAVA I: Všeobecné ustanovenia ČLÁNOK 1. Vymedzenie pojmov HLAVA II Vymedzenie pojmu „výrobky s pôvodom“ VÝROBKY 2. Všeobecné požiadavky 3. Dovoz opracovaných alebo spracovaných materiálov do Európskej únie v bezcolnom režime s doložkou najvyšších výhod a bezkvótovom režime 4. Kumulácia v partnerských štátoch EAC 5. Kumulácia v EÚ 6. Kumulácia s ostatnými krajinami, ktoré majú bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ 7. Úplne získané výrobky 8. Dostatočne opracované alebo spracované výrobky 9. Nedostatočné opracovanie alebo spracovanie 10. Určujúca jednotka 11. Príslušenstvo, náhradné diely a náradie 12. Súpravy 13. Neutrálne prvky HLAVA III: Územné požiadavky VÝROBKY 14. Zásada teritoriality 15. Nezmenenosť 16. Výstavy HLAVA IV: Dôkaz o pôvode VÝROBKY 17. Všeobecné požiadavky 18. Postup pri vydávaní sprievodného osvedčenia EUR.1 19. Sprievodné osvedčenia EUR.1 vydané dodatočne 20. Vydávanie duplikátu sprievodného osvedčenia EUR.1 21. Vydávanie sprievodných osvedčení EUR.1 na základe dôkazu o pôvode už vydaného alebo vyhotoveného 22. Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode 23. Schválený vývozca 24. Platnosť dôkazu o pôvode 25. Predkladanie dôkazu o pôvode 26. Dovoz po častiach 27. Oslobodenie od dôkazu o pôvode 28. Informačný postup na účely kumulácie 29. Podkladové dokumenty 30. Uchovávanie dôkazu o pôvode a sprievodných dokladov 31. Nezrovnalosti a formálne chyby 32. Sumy vyjadrené v eurách HLAVA V: Úpravy administratívnej spolupráce VÝROBKY 33. Administratívne podmienky, ktoré musia byť splnené, aby sa na výrobky vzťahovali výhody vyplývajúce z tejto dohody 34. Oznámenie informácií týkajúcich sa colných orgánov 35. Metódy administratívnej spolupráce 36. Overovanie dôkazu o pôvode 37. Overovanie vyhlásení dodávateľov 38. Urovnávanie sporov 39. Sankcie 40. Výnimky

HLAVA VI: Ceuta a Melilla ČLÁNOK 41. Osobitné podmienky HLAVA VII: Záverečné ustanovenia VÝROBKY 42. Revízia a uplatňovanie pravidiel pôvodu 43. Zmena protokolu 44. Prílohy 45. Vykonávanie protokolu PRÍLOHY PRÍLOHA I K PROTOKOLU 1: ÚVODNÉ POZNÁMKY K ZOZNAMU V PRÍLOHE II PRÍLOHA II K PROTOKOLU 1: ZOZNAM OPERÁCIÍ OPRACOVANIA ALEBO SPRACOVANIA MATERIÁLOV BEZ PÔVODU, KTORÉ JE POTREBNÉ VYKONAŤ, ABY VYROBENÝ VÝROBOK MOHOL ZÍSKAŤ STATUS PÔVODU PRÍLOHA III K PROTOKOLU 1: FORMULÁR SPRIEVODNÉHO OSVEDČENIA PRÍLOHA IV K PROTOKOLU 1: VYHLÁSENIE O PÔVODE PRÍLOHA V(A) K PROTOKOLU 1: VYHLÁSENIE DODÁVATEĽA PRE VÝROBKY, KTORÉ MAJÚ STATUS PREFERENČNÉHO PÔVODU PRÍLOHA V(B) K PROTOKOLU 1 VYHLÁSENIE DODÁVATEĽA PRE VÝROBKY, KTORÉ NEMAJÚ STATUS PREFERENČNÉHO PÔVODU PRÍLOHA V(C) K PROTOKOLU 1 DLHODOBÉ VYHLÁSENIE DODÁVATEĽA PRE VÝROBKY, KTORÉ MAJÚ STATUS PREFERENČNÉHO PÔVODU, KTORÉ SA MAJÚ POUŽIŤ VÝLUČNE PRE KUMULÁCIU, AKO JE STANOVENÉ V ČLÁNKU 28 ODS. 6 PRÍLOHA V(D) K PROTOKOLU 1 DLHODOBÉ VYHLÁSENIE DODÁVATEĽA PRE VÝROBKY, KTORÉ NEMAJÚ STATUS PREFERENČNÉHO PÔVODU, KTORÉ SA MAJÚ POUŽIŤ VÝLUČNE PRE KUMULÁCIU, AKO JE STANOVENÉ V ČLÁNKU 28 ODS. 6 PRÍLOHA VI K PROTOKOLU 1: INFORMARČNÉ OSVEDČENIE PRÍLOHA VII K PROTOKOLU 1: FORMULÁR ŽIADOSTI O VÝNIMKU PRÍLOHA VIII K PROTOKOLU 1: ZÁMORSKÉ KRAJINY A ÚZEMIA PRÍLOHA IX K PROTOKOLU 1: VÝROBKY, NA KTORÉ SA USTANOVENIA ČLÁNKU 4 O KUMULÁCII UPLATŇUJÚ PO 1. OKTÓBRI 2015 PRÍLOHA X K PROTOKOLU 1: VZOR ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCE SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA ANDORRSKÉHO KNIEŽATSTVA SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA SANMARÍNSKEJ REPUBLIKY HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 1 Vymedzenie pojmov Na účely tohto protokolu: a)„AKT“ sú africké, karibské a tichomorské štáty; b)„kapitoly“ a „položky“ sú kapitoly a štvorciferné položky používané v nomenklatúre, z ktorej pozostáva harmonizovaný systém opisu a číselného označovania tovaru, na ktorý sa tento protokol odvoláva ako na „harmonizovaný systém“ alebo „HS“; c)„zatriedený“ sa vzťahuje na zatriedenie výrobku alebo materiálu do určitej položky; d)„EÚ“ je Európska únia; e)„zásielka“ sú výrobky, ktoré sú buď od jedného vývozcu jednému príjemcovi zaslané súčasne, alebo sa na ne vzťahuje jednotný prepravný doklad, ktorý zahŕňa ich prepravu od vývozcu k príjemcovi, alebo ak taký doklad chýba, jednotná faktúra;

f)„colná hodnota“ je hodnota určená v súlade s Dohodou o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (dohoda WTO o colnej hodnote); g)„cena zo závodu“ je cena zaplatená za výrobok zo závodu výrobcovi v EÚ alebo partnerskom štáte EÚ, v ktorého podniku sa vykoná posledné opracovanie alebo spracovanie za predpokladu, že táto cena zahŕňa hodnotu všetkých použitých materiálov a všetky ostatné náklady spojené s jeho výrobou, po odpočítaní vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku. V prípade, že skutočná zaplatená cena nevyjadruje všetky náklady súvisiace s výrobou výrobku, ktoré boli skutočne vynaložené v zvýhodnenej krajine, cenou zo závodu sa rozumie súčet všetkých týchto nákladov po odpočítaní vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku. Na účely predchádzajúcich odsekov odkazuje pojem „výrobca“ v prípade, že bolo posledné opracovanie alebo spracovanie subdodávateľsky zadané výrobcovi, na podnik, ktorý subdodávateľa zamestnal. h)„vývozca“ je každá fyzická alebo právnická osoba vyvážajúca tovar na územie partnerského štátu EAC alebo Európskej únie, ktorá je schopná preukázať pôvod tovaru bez ohľadu na to, či ide o výrobcu alebo nie, a či sama vykonáva vývozné formality alebo nie; i)„tovar“ znamená materiály aj výrobky; j)„výroba“ je akýkoľvek druh opracovania alebo spracovania vrátane montáže alebo osobitných operácií; k)„materiál“ je každá zložka, surovina, komponent alebo časť alebo súčasť atď., ktoré sa použijú pri výrobe výrobku; l)„materiály bez pôvodu“ sú materiály, ktoré nespĺňajú podmienky pre materiály s pôvodom podľa tohto protokolu; m)„výrobok“ je vyrábaný výrobok, aj keď je určený na použitie pri ďalšej výrobnej operácii; n)„výrobca“ zahŕňa, okrem iných: ťažobný, výrobný alebo poľnohospodársky podnik, alebo každého individuálneho pestovateľa alebo remeselníka; o)„hodnota materiálov“ je colná hodnota použitých materiálov bez pôvodu v čase dovozu alebo, ak nie je známa a nemožno ju zistiť, prvá zistiteľná cena zaplatená za tieto materiály v Európskej únii alebo v partnerských štátoch EAC; p)„pridaná hodnota“ je cena zo závodu finálneho výrobku znížená o colnú hodnotu všetkých materiálov dovezených z tretích krajín alebo ak nie je známa colná hodnota dovezeného materiálu, alebo ju nemožno zistiť, prvá zistiteľná cena zaplatená za materiály v Európskej únii alebo v jednom z partnerských štátov EAC má prednosť; q)„územia“ zahŕňajú aj pobrežné vody; r)„ZKÚ“ sú zámorské krajiny a územia, ako sa vymedzuje v prílohe VIII; s)„zmluvné clá“ sú sadzby v rámci doložky najvyšších výhod uplatňované na tovar dovážaný z tretích krajín; tieto zmluvné clá vylučujú autonómne clá a colné kvóty WTO; t)„vyhlásenie o pôvode “ je vyhlásenie vývozcu na faktúre, dodacom liste alebo akomkoľvek inom obchodnom dokumente, ktorý opisuje príslušné výrobky dostatočne podrobne, tak aby ich bolo možné identifikovať; text vyhlásenia o pôvode sa nachádza v prílohe IV; u)„ostatné štáty AKT“ sú všetky africké, karibské a tichomorské štáty s výnimkou partnerských štátov EAC; v)„táto dohoda“ je dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a partnerskými štátmi EAC na strane druhej. HLAVA II

VYMEDZENIE POJMU „VÝROBKY S PÔVODOM“ ČLÁNOK 2 Všeobecné požiadavky 1.Na účely tejto dohody sa za výrobky s pôvodom v Európskej únii považujú tieto výrobky: a)výrobky úplne získané v EÚ v zmysle článku 7 tohto protokolu; b)výrobky získané v EÚ, zahŕňajúce materiály, ktoré tam neboli úplne získané, pod podmienkou, že tieto materiály boli dostatočne opracované alebo spracované v EÚ v zmysle článku 8. 2.Na účely tejto dohody sa za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC považujú tieto výrobky: a)výrobky úplne získané v partnerskom štáte EAC v zmysle článku 7 tohto protokolu; b)výrobky získané v partnerskom štáte EAC použitím materiálov, ktoré tam neboli úplne získané, pod podmienkou, že tieto materiály boli dostatočne opracované alebo spracované v tomto partnerskom štáte EAC v zmysle článku 8. ČLÁNOK 3 Dovoz opracovaných alebo spracovaných materiálov do EÚ v bezcolnom režime s doložkou najvyšších výhod a bezkvótovom režime 1.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 2, materiály bez pôvodu, ktoré sa môžu dovážať do EÚ v bezcolnom režime podľa zmluvných sadzieb v rámci doložky najvyšších výhod v súlade s jej spoločným colným sadzobníkom, sa považujú za materiály s pôvodom v partnerskom štáte EAC, ak sú použité vo výrobku získanom v tomto štáte. Nie je nevyhnutné, aby boli takéto materiály podrobené dostatočnému spracovaniu a opracovaniu za predpokladu, že boli podrobené opracovaniu alebo spracovaniu, ktoré prekračuje rozsah uvedený v článku 9 ods. 1. 2.Na sprievodných osvedčeniach EUR.1 (kolónka/políčko 7) alebo vyhláseniach o pôvode vydávaných podľa odseku 1 sa uvádza tento záznam: „Application of Article 3.1 of Protocol 1 of the EU-EAC EPA“ (Na základe uplatnenia článku 3 ods. 1 protokolu 1 dohody o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a EAC). 3.Európska únia každý rok Osobitnému výboru pre colné otázky a uľahčenie obchodu uvedenému v článku 29 tejto dohody (ďalej len „výbor“) oznámi zoznam materiálov, na ktoré sa uplatňujú ustanovenia tohto článku. 4.Kumulácia stanovená v tomto článku sa neuplatňuje na materiály: a)ktoré sú pri dovoze do EÚ predmetom antidumpingových alebo vyrovnávacích ciel v prípade, že pochádzajú z krajiny, ktorá podlieha týmto antidumpingovým alebo vyrovnávacím clám; b)zatriedené do podpoložiek harmonizovaného systému, ktoré zahŕňajú aj ostatné osemciferné colné položky, ktoré nie sú oslobodené od cla uplatnením zmluvných sadzieb v rámci doložky najvyšších výhod v súlade s jej spoločným colným sadzobníkom. ČLÁNOK 4 Kumulácia v partnerských štátoch EAC 1.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 2, výrobky sa považujú za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC, ak sú v ňom vyrobené použitím materiálov s pôvodom v EÚ, materiálov s pôvodom v inom partnerskom štáte EAC, ktoré sú oprávnené na bezcolný a bezkvótový režim pri dovoze do EÚ, materiálov s pôvodom v ZKÚ alebo v ostatných partnerských štátoch EAC pod podmienkou, že opracovanie alebo spracovanie vykonané v tomto partnerskom štáte EAC je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1. Nie je nevyhnutné, aby takéto materiály boli predtým podrobené dostatočnému opracovaniu alebo spracovaniu.

2.Ak opracovanie alebo spracovanie vykonané v partnerskom štáte EAC nie je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v partnerskom štáte EAC len vtedy, ak pridaná hodnota, ktorá tam vznikla, prevyšuje hodnotu použitých materiálov s pôvodom z ktorejkoľvek zvyšnej krajiny alebo územia. Ak tomu tak nie je, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v tej krajine alebo na tom území, kde sa materiálom s pôvodom použitým na výrobu konečného výrobku pridala najvyššia hodnota. Pôvod materiálov s pôvodom v inom štáte AKT alebo ZKÚ sa určuje podľa pravidiel o pôvode uplatniteľných v rámci preferenčných dohovorov medzi EÚ a týmito krajinami a územiami a v súlade s článkom 28. 3.Pre materiály vymedzené v odseku 1 a bez ohľadu na článok 2 ods. 2 písm. b) opracovanie alebo spracovanie vykonané v EÚ, inom partnerskom štáte EAC, iných štátoch AKT alebo ZKÚ sa považuje za vykonané v partnerskom štáte EAC, keď materiály v tomto partnerskom štáte EAC podstúpia ďalšie opracovanie alebo spracovanie. Ak opracovanie alebo spracovanie vykonané v štáte EAC nie je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v štáte EAC len vtedy, ak pridaná hodnota, ktorá tam vznikla, prevyšuje hodnotu použitých materiálov z ktorejkoľvek zvyšnej krajiny alebo územia. Ak tomu tak nie je, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v tej krajine alebo na tom území, kde sa materiálom použitým na výrobu pridala najvyššia hodnota. Pôvod konečného výrobku sa určuje v súlade s pravidlami pôvodu tohto protokolu a s ustanoveniami článku 28. 4.Európska únia oznámi Osobitnému výboru pre colné otázky a uľahčenie obchodu zriadenému podľa článku 29 tejto dohody zoznam materiálov, na ktoré sa neuplatňuje kumulácia stanovená v odsekoch 1 a 3. Po predložení zoznamov každá strana zverejní všetky tieto zoznamy v súlade s vlastnými internými postupmi. 5.Na účely uplatňovania kumulácie medzi partnerskými štátmi EAC, inými štátmi DHP a ZKÚ, ako sa stanovuje v iných DHP a rozhodnutí ZKÚ, EÚ a partnerské štáty EAC dodávajúce materiály poskytujú administratívnu spoluprácu iným krajinám a územiam v zmysle tohto článku podľa podmienok stanovených v hlave V tohto protokolu. 6.Kumuláciu stanovenú v tomto článku možno uplatniť len pod podmienkou, že všetky krajiny a územia zúčastňujúce sa na procese získania statusu výrobkov s pôvodom navzájom podpísali záväzok o administratívnej spolupráci použijúc vzor v prílohe X, ktorým sa má zaručiť správne vykonávanie tohto článku a ktorý obsahuje odkaz na používanie primeraných dôkazov o pôvode: i)dodržiavať ustanovenia tohto oddielu a zabezpečovať ich dodržiavanie; ii)poskytovať potrebnú administratívnu spoluprácu, aby sa zabezpečilo správne vykonávanie tohto článku a jeho ustanovení o kumulácii so zreteľom na Úniu, ako aj medzi nimi. iii)záväzky oznámil Komisii sekretariát štátov EAC-DHP alebo iný príslušný orgán zastupujúci štáty alebo územia, ktoré podpísali záväzok. 7.Kumulácia stanovená v tomto článku sa nemôže uplatňovať na výrobky uvedené v zozname v prílohe IX. Bez toho, aby bol dotknutý tento odsek, kumulácia stanovená v tomto článku sa môže uplatňovať až po 1. októbri 2015 na výrobky uvedené v zozname v prílohe IX, ak sú materiály použité na výrobu týchto výrobkov s pôvodom, alebo ak sa opracovanie alebo spracovanie vykonajú v inom štáte AKT. 8.Kumulácia stanovená v tomto článku sa neuplatňuje na materiály: a)položiek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s pôvodom v tichomorských štátoch, ktoré uzavreli DHP podľa článku 6 ods. 6 Protokolu II k Dočasnej dohode o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na druhej strane; b)položiek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s pôvodom v tichomorských štátoch, ktoré uzavreli DHP na základe akéhokoľvek iného budúceho ustanovenia komplexnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a tichomorskými štátmi. ČLÁNOK 5 Kumulácia v Európskej únii 1.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 1, výrobky sa považujú za výrobky s pôvodom v EÚ, ak sú v ňom vyrábané použitím materiálov s pôvodom v partnerskom štáte EAC, v ostatných štátoch AKT, s ktorými EÚ vykonáva dohodu o hospodárskom partnerstve, alebo v ZKÚ alebo v ostatných tichomorských štátoch pod podmienkou, že opracovanie alebo spracovanie vykonané v EÚ je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1. Nie je nevyhnutné, aby takéto materiály boli predtým podrobené dostatočnému opracovaniu alebo spracovaniu. Ak opracovanie alebo spracovanie vykonané v Európskej únii nie je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1, vyrobený výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v EÚ len vtedy, ak pridaná hodnota, ktorá tam vznikla, prevyšuje hodnotu použitých materiálov s pôvodom v ktorejkoľvek zvyšnej krajine alebo na území uvedených v odseku 1. Ak tomu tak nie je, získaný výrobok sa považuje za výrobok v pôvodom v tej krajine alebo na tom území, kde sa materiálom s pôvodom použitým na výrobu v EÚ pridala najvyššia hodnota. Pôvod materiálov s pôvodom v iných štátoch AKT, s ktorými EÚ vykonáva dohodu o hospodárskom partnerstve, alebo v ZKÚ sa určuje podľa pravidiel o pôvode uplatniteľných v rámci preferenčných dohovorov medzi EÚ a týmito krajinami a územiami a v súlade s článkom 28.

2.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 1 písm. b), opracovanie alebo spracovanie vykonané v partnerskom štáte EAC, v ostatných štátoch AKT, s ktorými EÚ vykonáva dohodu o hospodárskom partnerstve, alebo v ZKÚ sa považuje za vykonané v EÚ, ak výrobky, ktoré tam boli získané, podstúpili ďalšie opracovanie alebo spracovanie. 3.Ak opracovanie alebo spracovanie vykonané v EÚ nie je nad rámec operácií uvedených v článku 9 ods. 1, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v EÚ len vtedy, ak pridaná hodnota, ktorá tam vznikla, prevyšuje hodnotu použitých materiálov z ktorejkoľvek zvyšnej krajiny alebo územia. Ak tomu tak nie je, získaný výrobok sa považuje za výrobok s pôvodom v tej krajine alebo na tom území, kde sa materiálom použitým na výrobu pridala najvyššia hodnota. 4.Pôvod konečného výrobku sa určuje v súlade s pravidlami pôvodu tohto protokolu a s ustanoveniami článku 28. Kumulácia stanovená v tomto článku sa uplatní len ak: a)všetky krajiny a územia zúčastňujúce sa na procese získania statusu výrobkov s pôvodom a krajina určenia uzavreli dohovor alebo dohodu o administratívnej spolupráci, ktorou sa má zaručiť správne vykonávanie tohto článku a ktorá obsahuje odkaz na používanie primeraných dôkazov o pôvode; b)Európska únia poskytne partnerským štátom EAC prostredníctvom sekretariátu EAC podrobnosti o dohodách o administratívnej spolupráci s ostatnými krajinami alebo územiami uvedenými v tomto článku. Dátum, ku ktorému možno uplatňovať kumuláciu stanovenú v tomto článku pri krajinách alebo územiach uvedených v tomto článku, ktoré splnili potrebné požiadavky, Európska komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie (sérii C) a partnerské štáty EAC uverejnia podľa svojich vlastných postupov. 5.Kumulácia stanovená v tomto článku sa neuplatňuje na materiály: a)položiek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s pôvodom v tichomorských štátoch DHP podľa článku 6 ods. 6 Protokolu II k Dočasnej dohode o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na druhej strane; b)položiek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s pôvodom v tichomorských štátoch na základe akéhokoľvek iného budúceho ustanovenia komplexnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a tichomorskými štátmi AKT. ČLÁNOK 6 Kumulácia s ostatnými krajinami, ktoré majú bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ 1.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 2, materiály s pôvodom v krajinách a na územiach, ktoré: a)využívajú „osobitné opatrenia pre najmenej rozvinuté krajiny“ stanovené vo všeobecnom systéme preferencií; b)majú bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ na základe všeobecných ustanovení všeobecného systému preferencií; sa považujú za materiály s pôvodom v partnerskom štáte EAC, ak sú použité vo výrobku získanom v tomto štáte. Nie je nevyhnutné, aby boli takéto materiály podrobené dostatočnému spracovaniu a opracovaniu za predpokladu, že boli podrobené opracovaniu alebo spracovaniu, ktoré prekračuje rozsah uvedený v článku 9 ods. 1. Výrobok, v ktorom tieto materiály boli použité, v prípade, že obsahuje aj materiály bez pôvodu, musí byť dostatočne opracovaný alebo spracovaný v súlade s ustanoveniami článku 8, aby bolo možné považovať ho za výrobok s pôvodom v partnerskom štáte EAC. 1.1.Pôvod materiálov s pôvodom v dotknutých štátoch alebo na dotknutých územiach sa určuje podľa pravidiel o pôvode uplatniteľných v rámci preferenčných dohovorov medzi EÚ a týmito krajinami a územiami a v súlade s článkom 28. 1.2.Kumulácia stanovená v tomto odseku sa neuplatňuje na: a)materiály, ktoré sú pri dovoze do EÚ predmetom antidumpingových alebo vyrovnávacích ciel v prípade, že pochádzajú z krajiny, ktorá podlieha týmto antidumpingovým alebo vyrovnávacím clám; b)materiály zatriedené do podpoložiek harmonizovaného systému, ktoré zahŕňajú aj ostatné osemciferné colné položky, ktoré nie sú oslobodené od cla uplatnením dohovorov podľa odseku 1; c)výrobky z tuniaka zatriedené do kapitoly 3 harmonizovaného systému, pre ktoré je clo pozastavené v súlade so všeobecným systémom preferencií EÚ;

d)výrobky, pre ktoré boli odstránené colné preferencie v dôsledku odstupňovania, dočasného odňatia alebo ochranných doložiek v súlade so všeobecným systémom preferencií EÚ. 2.Na základe žiadosti partnerského štátu EAC, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2, a za predpokladu, že podmienky odsekov 2.1, 2.2 a 5 sú splnené, materiály s pôvodom v krajinách a na územiach, ktoré využívajú dohody alebo dohovory, ktoré poskytujú bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie, sú považované za materiály s pôvodom v partnerskom štáte EAC. Partnerský štát EAC predloží žiadosť EÚ, ktorá ju schváli v súlade s vlastnými internými postupmi. Kumulácia platí naďalej, pokiaľ sú splnené uvedené podmienky. Nie je nevyhnutné, aby boli takéto materiály podrobené dostatočnému spracovaniu a opracovaniu za predpokladu, že boli podrobené opracovaniu alebo spracovaniu, ktoré prekračuje rozsah uvedený v článku 9 ods. 1. 2.1.Pôvod materiálov s pôvodom v dotknutých štátoch alebo na dotknutých územiach sa určuje podľa pravidiel o pôvode uplatniteľných v rámci preferenčných dohôd alebo dohovorov medzi EÚ a týmito krajinami a územiami a v súlade s článkom 28. 2.2.Kumulácia stanovená v tomto odseku sa nevzťahuje na materiály: a)kapitol 1 až 24 harmonizovaného systému a na výrobky uvedené na zozname výrobkov nachádzajúcom sa v prílohe 1 odseku 1 bode ii) Dohody o poľnohospodárstve, ktorá tvorí súčasť dohody GATT z roku 1994; b)ktoré sú pri dovoze do EÚ predmetom antidumpingových alebo vyrovnávacích ciel v prípade, že pochádzajú z krajiny, ktorá podlieha týmto antidumpingovým alebo vyrovnávacím clám; c)zatriedené do podpoložiek harmonizovaného systému, ktoré zahŕňajú aj ostatné osemciferné colné položky, ktoré nie sú oslobodené od cla uplatnením dohôd alebo dohovorov uvedených v odseku 2; d)ktoré sú podľa každej uzatvorenej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a treťou krajinou predmetom nápravných opatrení v oblasti obchodu a prostriedkov nápravy alebo akéhokoľvek iného opatrenia, ktoré odopiera takýmto výrobkom bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ. 3.EÚ každoročne oznámi výboru zoznam materiálov a krajín, na ktoré sa vzťahujú odseky 1 a 2. Partnerské štáty EAC každý štvrťrok oznámia Európskej komisii materiály, pri ktorých sa uplatnila kumulácia podľa odsekov 1 a 2. 4.Na sprievodných osvedčeniach EUR.1 alebo vyhláseniach o pôvode vydávaných podľa odsekov 1 a 2 sa uvádza tento záznam (kolónka/políčko 7): „Application of Article 6.1(6.2) of Protocol 1 to the EU-EAC EPA“ (Na základe uplatnenia článku 6 ods. 1 alebo článku 6 ods. 2 protokolu 1 dohody o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a EAC) 5.Kumulácia stanovená v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa uplatní len ak: a)všetky krajiny a územia zúčastňujúce sa na procese získania statusu výrobku s pôvodom navzájom uzatvorili dohovor alebo dohodu o administratívnej spolupráci použijúc vzor v prílohe X, ktorou sa má zaručiť správne vykonávanie tohto článku a ktorá obsahuje odkaz na používanie primeraných dôkazov o pôvode; b)partnerský štát alebo partnerské štáty EAC poskytnú EÚ prostredníctvom Európskej komisie podrobnosti o dohovoroch alebo dohodách o administratívnej spolupráci s ostatnými krajinami alebo územiami uvedenými v tomto článku. Európska komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie (sérii C) dátum, odkedy sa kumulácia stanovená v tomto článku môže uplatňovať na krajiny a územia uvedené v tomto článku, ktoré splnili nevyhnutné požiadavky. ČLÁNOK 7 Úplne získané výrobky 1.Za úplne získané v partnerskom štáte EAC alebo v EÚ sa považuje toto: a)nerastné produkty vyťažené z pôdy alebo morského dna; b)rastliny a rastlinné produkty tam zozbierané alebo vypestované; c)živé zvieratá tam narodené a chované;

d)výrobky zo živých zvierat tam chovaných; e)výrobky zo zabitých zvierat tam vyliahnutých alebo narodených a chovaných; f)i)produkty tamojšieho lovu alebo rybolovu; ii)produkty akvakultúry vrátane morskej akvakultúry, pokiaľ sú tam ryby vyliahnuté alebo narodené a chované; g)produkty morského rybolovu a iné produkty získané z mora mimo pobrežných vôd partnerských štátov EAC alebo EÚ ich plavidlami; h)produkty vyrobené na palube ich rybárskych spracovateľských lodí výhradne z produktov uvedených v písm. f); i)použité predmety tam zozbierané, za predpokladu, že takýto tovar je vhodný len na opätovné získanie surovín; j)odpad a šrot pochádzajúci z tam vykonaných výrobných operácií; k)produkty vyťažené z morskej pôdy alebo morského podložia mimo ich teritoriálnych vôd, ak majú výlučné práva využívať túto pôdu alebo podložie; l)tovar tam vyrobený výlučne z produktov uvedených v písm. a) až j). 2.Pojmy „ich plavidlá“ a „ich rybárske spracovateľské lode“ v odseku 1 písm. g) a h) sa uplatňujú len na plavidlá a rybárske spracovateľské lode: a)ktoré sú registrované v členskom štáte EÚ alebo v partnerskom štáte EAC, alebo v ZKÚ; b)ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu EÚ alebo partnerského štátu EAC, alebo ZKÚ; c)ktoré spĺňajú jednu z týchto podmienok: i)sú aspoň z 50 percent vo vlastníctve štátnych príslušníkov členského štátu EÚ alebo partnerského štátu EAC, alebo ZKÚ, alebo ii)vlastnia ich spoločnosti, –ktoré majú sídlo a hlavné miesto podnikania v členskom štáte EÚ alebo v partnerskom štáte EAC, alebo v ZKÚ, a –sú aspoň z 50 percent vo vlastníctve členského štátu EÚ alebo partnerského štátu EAC, alebo ZKÚ, verejných subjektov alebo štátnych príslušníkov daného štátu. 3.Bez ohľadu na ustanovenia odseku 2 EÚ po žiadosti partnerského štátu EAC uzná, že plavidlá prenajaté partnerským štátom EAC formou charteru alebo lízingu sa pokladajú za „ich plavidlá“ na vykonávanie rybolovu za týchto podmienok:

a)vykonávajú svoju činnosť pod vlajkou partnerského štátu EAC a b)partnerský štát EAC ponúkol EÚ možnosť rokovať o dohode o rybolove a EÚ túto ponuku neprijala, a c)aspoň 50 % posádky, vrátane kapitána a dôstojníkov, je štátnymi príslušníkmi štátov, ktoré sú stranami dohody, alebo ZKÚ, a d)ryby sú vylodené a spracované v partnerskom štáte EAC, a e)činnosti vykonávané podľa tohto odseku majú za cieľ nadbytok určený pomocou vedeckých odporúčaní sprístupnených v rámci Komisie pre tuniaky z Indického oceánu príslušnými medzinárodnými, regionálnymi a vnútroštátnymi orgánmi; f)výbor akceptoval chartrovú alebo lízingovú zmluvu ako poskytujúcu primerané príležitosti na rozvoj schopnosti štátu partnerského štátu EAC loviť ryby pre svoje potreby, a najmä ako udeľujúcu partnerskému štátu EAC zodpovednosť za námornú a komerčnú správu plavidiel, ktoré mu boli zverené, na značné časové obdobie. 4.Podmienky uvedené v odseku 2 sa môžu splniť v EÚ, v rôznych partnerských štátoch EAC, v ZKÚ alebo v štátoch patriacich do iných DHP, pokiaľ zainteresované krajiny využívajú kumuláciu v súlade s článkami 4 a 5. V takom prípade sa výrobky považujú podľa odseku 2 písm. b) za výrobky s pôvodom v krajine, pod vlajkou ktorej sa plavidlo alebo spracovateľské plavidlo plaví. Tieto podmienky sa vzťahujú iba na ZKÚ a štáty patriace do iných DHP za predpokladu, že ustanovenia článku 4 ods. 3 sú splnené. ČLÁNOK 8 Dostatočne opracované alebo spracované výrobky 1.Na účely článku 2 výrobky, ktoré nie sú úplne získané, sa považujú za dostatočne opracované alebo spracované, ak sú splnené podmienky stanovené v prílohe II. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 stanovujú pre všetky výrobky, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda, opracovanie alebo spracovanie, ktoré sa musí vykonať na materiáloch bez pôvodu použitých na ich výrobu, a vzťahujú sa výhradne na tieto materiály. Z toho potom vyplýva, že ak sa výrobok, ktorý získal status výrobku s pôvodom splnením podmienok uvedených v prílohe II, použije pri výrobe iného výrobku, neplatia preň podmienky uplatniteľné na výrobok, v ktorom je použitý, a nezohľadňujú sa ani materiály bez pôvodu, ktoré mohli byť použité pri jeho výrobe. 3.Bez ohľadu na odseky 1 a 2 však platí, že materiály bez pôvodu, ktoré by podľa podmienok stanovených v prílohe II nemali byť pri výrobe daného výrobku použité, môžu byť použité, ak ich celková hodnota alebo odhadovaná čistá hmotnosť výrobku nepresahuje: a)15 % hmotnosti výrobku pri výrobkoch patriacich do kapitol 2 a 4 až 24 harmonizovaného systému, s výnimkou spracovaných produktov rybolovu kapitoly 16; b)15 % ceny výrobku zo závodu pri ostatných výrobkoch, s výnimkou výrobkov patriacich do kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému, v prípade ktorých sa uplatňujú prípustné odchýlky uvedené v poznámkach 6 a 7 časti I prílohy II. 4.Odsek 3 nepovoľuje prekročenie percentuálneho podielu maximálneho obsahu materiálov bez pôvodu, ako sa uvádza v pravidlách, ktoré sa ustanovujú v zozname v prílohe II. 5.Odseky 3 a 4 sa neuplatňujú na výrobky úplne získané v zmysle článku 7. Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 a článok 10 ods. 1, prípustná odchýlka stanovená v uvedených odsekoch sa však uplatňuje na súhrn všetkých materiálov, ktoré sú použité pri výrobe výrobku, a v prípade ktorých sa podľa pravidla ustanoveného v zozname v prílohe II vyžaduje, aby tieto materiály boli úplne získané. ČLÁNOK 9 Nedostatočné opracovanie alebo spracovanie 1.Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, sa za nedostatočné opracovanie alebo spracovanie na udelenie statusu výrobkov s pôvodom, bez ohľadu na to, či sú splnené požiadavky článku 8, považujú tieto operácie:

a)konzervačné operácie, ktoré majú zabezpečiť, aby výrobky zostali v dobrom stave počas prepravy a skladovania; b)rozdeľovanie a spájanie balení; c)pranie, čistenie; odstraňovanie prachu, hrdze, oleja, náteru alebo iných nánosov; d)žehlenie alebo lisovanie textílií; e)jednoduché operácie súvisiace s natieraním a leštením; f)lúpanie, čiastočné alebo úplné mletie ryže, leštenie a glazovanie obilnín a ryže; g)operácie farbenia a ochucovania cukru alebo formovania do kociek; čiastočné alebo úplné mletie kryštálového cukru; h)šúpanie, odkôstkovanie alebo lúskanie ovocia, orechov a zeleniny; i)ostrenie, jednoduché brúsenie alebo jednoduché rezanie; j)osievanie, čistenie, triedenie, preberanie, združovanie (vrátane zostavovania súprav predmetov); k)jednoduché plnenie do fliaš, plechoviek, baniek, vriec, debien, škatúľ, pripevňovanie na lepenky alebo dosky a iné jednoduché baliarenské operácie; l)pripevňovanie alebo tlač značiek, nálepiek, log a podobných rozlišovacích znakov na výrobky alebo ich obaly; m)jednoduché miešanie výrobkov, aj rôzneho druhu; miešanie cukru s iným materiálom; n)jednoduché pridávanie vody alebo riedenie, alebo dehydratácia, alebo denaturácia výrobkov; o)jednoduché skladanie častí predmetov na vytvorenie kompletného predmetu alebo rozloženie výrobkov na časti; p)kombinácia dvoch alebo viacerých operácií uvedených v písm. a) až n); q)zabíjanie zvierat. 2.Pri určovaní, či sa opracovanie alebo spracovanie, ktorému bol výrobok podrobený, má považovať za nedostatočné v zmysle odseku 1, sa všetky operácie vykonané buď v EÚ, alebo v partnerských štátoch EAC na danom výrobku posudzujú spoločne. ČLÁNOK 10 Určujúca jednotka

1.Kvalifikačnou jednotkou na uplatnenie ustanovení tohto protokolu je konkrétny výrobok, ktorý sa považuje za základnú jednotku pri určovaní zatriedenia podľa nomenklatúry harmonizovaného systému. Z toho potom vyplýva, že: a)ak je výrobok zo súpravy alebo zostavy predmetov zatriedený podľa pravidiel harmonizovaného systému do jednej položky, celok tvorí kvalifikačnú jednotku; b)keď zásielka pozostáva z niekoľkých identických výrobkov zatriedených do tej istej položky harmonizovaného systému, každý výrobok sa pri uplatňovaní ustanovení tohto protokolu musí posudzovať jednotlivo. 2.Ak sa podľa všeobecného pravidla 5 na účely výkladu harmonizovaného systému zahŕňa na účely zatrieďovania do výrobku aj jeho balenie, zahrnie sa aj na účely určenia pôvodu. ČLÁNOK 11 Príslušenstvo, náhradné diely a náradie Príslušenstvo, náhradné diely a nástroje odoslané so zariadením, strojom, prístrojom alebo vozidlom, ktoré sú súčasťou bežného vybavenia a sú zahrnuté v ich cene alebo ktoré nie sú fakturované osobitne, sa považujú s predmetným zariadením, strojom, prístrojom alebo vozidlom za jeden celok. ČLÁNOK 12 Súpravy Súpravy v zmysle vymedzenia všeobecného pravidla 3 na účely výkladu harmonizovaného systému sa považujú za súpravy s pôvodom, ak sú všetky ich súčasti výrobkami s pôvodom. Ak je však súprava zložená z výrobkov s pôvodom a bez pôvodu, súprava ako celok sa považuje za súpravu s pôvodom za predpokladu, že hodnota výrobkov bez pôvodu nepresahuje 15 % ceny súpravy zo závodu. ČLÁNOK 13 Neutrálne prvky Na účely určenia, či určitý výrobok je výrobkom s pôvodom, nie je potrebné určiť pôvod týchto prvkov, ktoré sa mohli použiť pri jeho výrobe: a)energia a palivo; b)zariadenie a vybavenie; c)stroje a nástroje; d)tovar, ktorý nie je súčasťou konečného zloženia výrobku, ani nie je na tento účel určený. HLAVA III ÚZEMNÉ POŽIADAVKY ČLÁNOK 14

Zásada teritoriality 1.S výnimkou ustanovení článkov 3, 4, 5 a 6 podmienky na získanie statusu pôvodu stanovené v hlave II musia byť v partnerských štátoch EAC alebo v EÚ splnené bez prerušenia. 2.S výnimkou ustanovení článkov 3, 4, 5 a 6, ak sa tovar s pôvodom vyvezený do inej krajiny z partnerského štátu EAC alebo z EÚ vráti späť, musí sa považovať za tovar bez pôvodu, pokiaľ nie je možné colným orgánom uspokojivo preukázať, že: a)tovar, ktorý sa vracia späť, je ten istý ako vyvezený tovar a b)v tejto inej krajine alebo počas vývozu nebol podrobený inej operácii ako operácii nevyhnutnej na jeho uchovanie v dobrom stave. ČLÁNOK 15 Nezmenenosť 1.Výrobky deklarované na prepustenie do voľného obehu na území zmluvnej strany musia byť tými, ktoré boli vyvezené z druhej zmluvnej strany, ktorá sa pokladá za krajinu ich pôvodu. Pred tým, ako sa deklarujú na prepustenie do voľného obehu, nesmú byť nijako pozmenené, spracované ani sa na nich nesmú vykonať iné operácie ako také, ktoré ich majú uchovať v dobrom stave, resp. iné, ktorými sa pridávajú alebo pripevňujú značky, označenia, pečate alebo akékoľvek iné doklady zabezpečujúce súlad s osobitnými požiadavkami dovážajúcej zmluvnej strany. 2.Skladovanie výrobkov alebo zásielok je dovolené pod podmienkou, že výrobky alebo zásielky zostanú v krajine alebo krajinách tranzitu pod colným dohľadom. 3.Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia hlavy IV, je možné rozdeliť zásielku, ak tak urobí vývozca, resp. sa tak stane na jeho zodpovednosť, pod podmienkou, že zásielky zostanú v krajine alebo krajinách, kde boli rozdelené, pod colným dohľadom. 4.Ustanovenia odsekov 1 až 3 sa považujú za splnené, ak colné orgány nemajú dôvod o tom pochybovať. V takých prípadoch môžu colné orgány požiadať deklaranta, aby poskytol dôkaz o splnení podmienok, ktorý je možné poskytnúť akýmkoľvek spôsobom vrátane zmluvných prepravných dokladov, ako sú nákladné listy, alebo v podobe faktických či konkrétnych dôkazov založených na označení alebo číslovaní balení alebo akýchkoľvek dôkazov týkajúcich sa samotného tovaru. ČLÁNOK 16 Výstavy 1.Ak sa výrobky s pôvodom zašlú na výstavu do inej krajiny alebo na iné územie ako tie, ktoré sú uvedené v článkoch 4, 5 a 6 a s ktorými je uplatniteľná kumulácia, a po výstave sa predajú na dovoz do EÚ alebo do partnerského štátu EAC, použijú sa na ne pri dovoze ustanovenia tejto dohody za predpokladu, že sa colným orgánom uspokojivo preukáže, že: a)vývozca zaslal tieto výrobky partnerského štátu EAC alebo z EÚ do krajiny, v ktorej sa koná výstava, a vystavil ich tam; b)tento vývozca predal alebo inak prenechal tieto výrobky osobe v partnerskom štáte EAC alebo v EÚ; c)výrobky boli zaslané počas výstavy alebo ihneď po nej v stave, v ktorom boli odoslané na výstavu, a d)výrobky neboli od zaslania na výstavu použité na žiaden iný účel než na ich predvedenie na výstave. 2.Dôkaz o pôvode sa musí vydať alebo vyhotoviť v súlade s ustanoveniami hlavy IV a predložiť colným orgánom dovážajúcej krajiny bežným spôsobom. Musí sa v ňom uviesť názov a adresa výstavy. V prípade potreby sa môžu požadovať dodatočné doklady preukazujúce podmienky, za ktorých boli výrobky vystavované. 3.Odsek 1 sa vzťahuje na každú obchodnú, priemyselnú, poľnohospodársku alebo remeselnú výstavu, veľtrh alebo podobné verejné akcie, ktoré nie sú organizované na súkromné účely v obchodoch alebo podnikateľských priestoroch na účely predaja zahraničných výrobkov, a počas ktorých výrobky zostávajú pod colným dohľadom.

HLAVA IV DÔKAZ O PÔVODE ČLÁNOK 17 Všeobecné požiadavky 1.Na výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC pri dovoze do EÚ a na výrobky s pôvodom v EÚ pri dovoze do partnerského štátu EAC sa vzťahujú výhody vyplývajúce z ustanovení tejto dohody po predložení: a)sprievodného osvedčenia EUR.1, ktorého vzor je uvedený v prílohe III, alebo b)v prípadoch uvedených v článku 22 ods. 1, vyhlásenie, ktoré vývozca uvádza na faktúre, dodacom liste, či akomkoľvek inom obchodnom doklade, ktorý príslušné výrobky opisuje dostatočne podrobne na to, aby sa dali identifikovať (ďalej len „vyhlásenie o pôvode“). Znenie vyhlásenia o pôvode je uvedené v prílohe IV. 2.Potom, ako EÚ oznámi vo výbore partnerským štátom EAC, výrobky s pôvodom v EÚ využívajú pri dovoze do partnerského štátu EAC preferenčné zaobchádzanie podľa tejto dohody po predložení vyhlásenia o pôvode vyhotoveného tak, ako sa stanovuje v článku 22 vývozcovi, ktorý je zaregistrovaný v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Takéto oznámenie môže stanovovať, že ods. 2 písm. a) a b) sa neuplatňujú na EÚ. 3.Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 výrobky s pôvodom v zmysle tohto protokolu využívajú v prípadoch uvedených v článku 27 výhody vyplývajúce z dohody bez toho, aby bolo potrebné predložiť niektorý z uvedených dokladov. 4.Na účely uplatňovania ustanovení tejto hlavy sa vývozcovia usilujú o používanie jazyka, ktorý je spoločný pre partnerské štáty EAC a EÚ. ČLÁNOK 18 Postup pri vydávaní sprievodného osvedčenia EUR.1 1.Sprievodné osvedčenie EUR.1 vydávajú colné orgány vyvážajúcej krajiny na základe písomnej žiadosti podanej vývozcom alebo na zodpovednosť vývozcu jeho oprávneným zástupcom. 2.Na tento účel vývozca alebo jeho oprávnený zástupca vyplní sprievodné osvedčenie EUR.1 a formulár žiadosti, ktorého vzory sa nachádzajú v prílohe III. Tieto formuláre sa vyplnia v súlade s ustanoveniami tohto protokolu. Ak sú písané rukou, musí sa použiť atramentové pero a písať paličkovým písmom. Opis produktov sa musí uviesť v kolónkach určených na tento účel a žiadny z riadkov nesmie zostať prázdny. Ak nie je kolónka úplne vyplnená, musí sa pod posledným riadkom opisu urobiť vodorovná čiara a nevyplnený priestor sa musí priečne preškrtnúť. 3.Vývozca žiadajúci o vydanie sprievodného osvedčenia EUR.1 musí byť pripravený kedykoľvek na žiadosť colných orgánov vyvážajúcej krajiny, v ktorej bolo vydané sprievodné osvedčenie EUR.1, predložiť všetky príslušné doklady, ktoré preukazujú status pôvodu príslušných výrobkov, ako aj splnenie ostatných požiadaviek tohto protokolu. 4.Sprievodné osvedčenie EUR.1 vydajú colné orgány členského štátu EÚ alebo partnerského štátu EAC, ak príslušné výrobky možno považovať za výrobky s pôvodom v EÚ alebo partnerskom štáte EAC alebo v jednej z ostatných krajín, alebo na území uvedených v článkoch 4 a 5 tohto protokolu, a ak spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu. 5.Colné orgány, ktoré osvedčenie vydávajú, prijmú všetky kroky potrebné na overenie statusu pôvodu výrobkov a splnenie ostatných požiadaviek tohto protokolu. Na tento účel majú právo požiadať o akékoľvek dôkazy a vykonať akékoľvek kontroly účtovníctva vývozcov alebo akékoľvek iné kontroly, ktoré považujú za vhodné. Colné orgány vydávajúce osvedčenie takisto zabezpečia, aby formuláre uvedené v odseku 2 boli správne vyplnené. Skontrolujú najmä, či priestor vyhradený na opis výrobkov bol vyplnený tak, aby sa vylúčila akákoľvek možnosť dodatočného podvodného doplnenia údajov. 6.Dátum vydania sprievodného osvedčenia EUR.1 je uvedený v kolónke 11 osvedčenia. 7.Sprievodné osvedčenie EUR.1 vydávajú colné orgány a sú k dispozícii vývozcovi ihneď po uskutočnení alebo zabezpečení vývozu. ČLÁNOK 19

Sprievodné osvedčenia EUR.1 vydané dodatočne 1.Bez ohľadu na článok 18 ods. 7 je možné výnimočne vydať sprievodné osvedčenie EUR.1 po uskutočnení vývozu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje, ak: a)v čase vývozu nebolo vydané z dôvodu chýb, neúmyselného opomenutia alebo mimoriadnych okolností, alebo b)sa colným orgánom uspokojivo preukáže, že sprievodné osvedčenie EUR.1 bolo vydané, ale pri dovoze nebolo z technických dôvodov prijaté. 2.Na splnenie odseku 1 musí vývozca vo svojej žiadosti uviesť miesto a dátum vývozu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje sprievodné osvedčenie EUR.1, ako aj dôvody svojej žiadosti. 3.Colné orgány môžu vydať sprievodné osvedčenie EUR.1 dodatočne, iba ak si overia, že informácie predložené v žiadosti vývozcu súhlasia s informáciami v príslušnom spise. 4.Sprievodné osvedčenia EUR.1 vydané dodatočne musí obsahovať túto vetu v angličtine: „ISSUED RETROSPECTIVELY“ 5.Veta uvedená v odseku 4 sa vloží do kolónky „Poznámky“ sprievodného osvedčenia EUR.1. ČLÁNOK 20 Vydávanie duplikátu sprievodného osvedčenia EUR.1 1.V prípade krádeže, straty alebo zničenia sprievodného osvedčenia EUR.1 môže vývozca požiadať colné orgány, ktoré ho vydali, o vydanie duplikátu na základe vývozných dokladov, ktoré sa nachádzajú v ich držbe. 2.Takto vydaný duplikát musí obsahovať toto slovo v angličtine: „DUPLICATE“ 3.Slovo uvedené v odseku 2 sa vloží do kolónky „Poznámky“ sprievodného osvedčenia EUR.1. 4.Duplikát, na ktorom musí byť uvedený dátum vydania originálu sprievodného osvedčenia EUR.1, platí s účinnosťou od daného dátumu. ČLÁNOK 21 Vydávanie sprievodných osvedčení EUR.1 na základe dôkazu o pôvode už vydaného alebo vyhotoveného Keď sa výrobky s pôvodom dostanú pod dohľad colného úradu v partnerskom štáte EAC alebo EÚ, je možné nahradiť originál dôkazu o pôvode jedným alebo viacerými sprievodnými osvedčeniami EUR.1 na účely zaslania všetkých alebo niektorých z týchto výrobkov na iné miesto v partnerských štátoch EAC alebo EÚ. Náhradné sprievodné osvedčenie, resp. osvedčenia EUR.1 vydá colný úrad, pod ktorého dohľadom sa výrobky nachádzajú, a potvrdí colný orgán, pod ktorého dohľadom sa výrobky nachádzajú. ČLÁNOK 22

Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode 1.Vyhlásenie o pôvode uvedené v článku 17 ods. 1 písm. b) môže vyhotoviť: a)schválený vývozca v zmysle článku 23 alebo b)ktorýkoľvek vývozca pre zásielku skladajúcu sa z jedného alebo z viacerých balení a obsahujúcu výrobky s pôvodom, ktorých celková hodnota nepresahuje 6 000 EUR. 2.Vyhlásenie o pôvode môže byť vyhotovené, ak možno príslušné výrobky považovať za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC alebo EÚ alebo v jednej z ostatných krajín alebo na území uvedených v článkoch 4 a 5 a spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu. 3.Vývozca, ktorý vyhotovuje vyhlásenie o pôvode, musí byť kedykoľvek pripravený predložiť na žiadosť colných orgánov vyvážajúcej krajiny všetky príslušné doklady, ktoré preukazujú status pôvodu príslušných výrobkov, ako aj splnenie ostatných požiadaviek tohto protokolu. 4.Vývozca vyhotoví vyhlásenie o pôvode tak, že na faktúru, dodací list alebo iný obchodný doklad napíše na stroji, opečiatkuje alebo vytlačí text uvedený v prílohe IV tohto protokolu, pričom použije jedno z jazykových znení uvedených v príslušnej prílohe a dodrží ustanovenia vnútroštátneho práva vyvážajúcej krajiny. Ak je vyhlásenie písané rukou, musí sa použiť atramentové pero a písať paličkovým písmom. 5.Vyhlásenie o pôvode vlastnoručne podpisuje vývozca. Schválený vývozca v zmysle článku 23 však nie je povinný také vyhlásenia podpísať, ak colným orgánom vyvážajúcej krajiny písomne potvrdí, že berie na seba všetku zodpovednosť za akékoľvek vyhlásenie o pôvode, ktoré ho označuje tak, ako keby ho bol vlastnoručne podpísal. 6.Vývozca môže vyhotoviť vyhlásenie o pôvode pri vývoze výrobkov, na ktoré sa vzťahuje, alebo po ich vývoze pod podmienkou, že ho predloží v dovážajúcej krajine najneskôr do dvoch rokov po dovoze výrobkov, na ktoré sa vzťahuje. ČLÁNOK 23 Schválený vývozca 1.Colné orgány vyvážajúcej krajiny môžu povoliť akémukoľvek vývozcovi, ktorý často prepravuje výrobky podľa ustanovení o obchodnej spolupráci tejto dohody, aby vyhotovoval vyhlásenia o pôvode bez ohľadu na hodnotu príslušných výrobkov. Vývozca, ktorý chce získať takéto povolenie, musí colným orgánom uspokojivo poskytnúť všetky záruky, ktoré sú potrebné na overenie statusu pôvodu výrobkov, ako aj na overenie splnenia ostatných požiadaviek tohto protokolu. 2.Colné orgány môžu udelenie statusu schváleného vývozcu podmieniť akýmikoľvek podmienkami, ktoré považujú za primerané. 3.Colné orgány pridelia schválenému vývozcovi číslo colného povolenia, ktoré sa bude uvádzať vo vyhláseniach o pôvode. 4.Colné orgány monitorujú, ako schválený vývozca povolenie používa. 5.Colné orgány môžu povolenie kedykoľvek odňať. Urobia tak, ak schválený vývozca už neposkytuje záruky uvedené v odseku 1, nespĺňa podmienky uvedené v odseku 2, alebo inak nesprávne používa povolenie. ČLÁNOK 24 Platnosť dôkazu o pôvode 1.Dôkaz o pôvode je platný desať (10) mesiacov od dátumu vydania vo vyvážajúcej krajine a musí byť v tejto lehote predložený colným orgánom dovážajúcej krajiny. 2.Dôkazy o pôvode, ktoré sú predložené colným orgánom dovážajúcej krajiny po uplynutí lehoty určenej v odseku 1, možno prijať na účely uplatnenia preferenčného zaobchádzania, ak príčinou nepredloženia týchto dokladov v stanovenej lehote boli výnimočné okolnosti.

3.V ostatných prípadoch oneskoreného predloženia môžu colné orgány dovážajúcej krajiny prijať dôkazy o pôvode, ak sa im výrobky predložili pred uplynutím uvedenej lehoty. ČLÁNOK 25 Predkladanie dôkazu o pôvode Dôkazy o pôvode sa predkladajú colným orgánom dovážajúcej krajiny v súlade s postupmi, ktoré sa uplatňujú v danej krajine. Uvedené orgány môžu požiadať o preklad dôkazu o pôvode a môžu takisto žiadať, aby dovozca k dovoznému vyhláseniu priložil vyhlásenie v tom zmysle, že výrobky spĺňajú podmienky, ktoré sa vyžadujú na účely vykonávania tejto dohody. ČLÁNOK 26 Dovoz po častiach Ak sa na žiadosť dovozcu a za podmienok stanovených colnými orgánmi dovážajúcej krajiny dovážajú po častiach rozobrané alebo nezložené výrobky v zmysle všeobecného pravidla 2 písm. a) na účely výkladu harmonizovaného systému, ktoré patria do tried XVI a XVII alebo položiek 7308 a 9406 harmonizovaného systému, colným orgánom sa pre takéto výrobky predloží jeden dôkaz o pôvode pri dovoze prvej časti. ČLÁNOK 27 Oslobodenie od dôkazu o pôvode 1.Výrobky zasielané ako malé zásielky súkromnými osobami iným súkromným osobám alebo výrobky, ktoré tvoria súčasť osobnej batožiny cestujúcich, sa považujú za výrobky s pôvodom bez toho, aby bolo potrebné predložiť dôkaz o pôvode, ak nie sú dovážané na obchodné účely a boli vyhlásené za výrobky spĺňajúce požiadavky tohto protokolu a ak neexistujú pochybnosti o pravdivosti tohto vyhlásenia. V prípade výrobkov zasielaných poštou môže byť toto vyhlásenie vyhotovené na colnom vyhlásení CN22/CN23 alebo na liste papiera, ktorý je pripojený k tomuto dokladu. 2.Príležitostný dovoz, ktorý pozostáva len z výrobkov pre osobnú potrebu príjemcov alebo cestujúcich a ich rodinných príslušníkov sa nepovažuje za dovoz na obchodné účely, ak je z povahy a množstva výrobkov zrejmé, že sa nesleduje žiaden obchodný cieľ. 3.Okrem toho celková hodnota týchto výrobkov nesmie v prípade malých balíkov presiahnuť 500 EUR a v prípade výrobkov, ktoré sú súčasťou osobnej batožiny cestujúcich, 1 200 EUR. ČLÁNOK 28 Informačný postup na účely kumulácie 1.Ak sa uplatňuje článok 4 ods. 1 a článok 5 ods. 1, dôkazom o statuse pôvodu v zmysle tohto protokolu je pri materiáloch pochádzajúcich z partnerského štátu EAC, z EÚ, z ďalšieho štátu AKT alebo zo ZKÚ sprievodné osvedčenie EUR.1 alebo vyhlásenie dodávateľa, ktorého vzor je uvedený v prílohe V(A) k tomuto protokolu, predložené vývozcom v štáte, ZKÚ alebo v EÚ, odkiaľ materiály pochádzajú. 2.Ak sa uplatňuje článok 4 ods. 2 a článok 5 ods. 2, dôkazom o opracovaní alebo spracovaní vykonanom v partnerskom štáte EAC, v EÚ, v ďalšom štáte AKT alebo v ZKÚ je vyhlásenie dodávateľa, ktorého vzor je uvedený v prílohe V(B) k tomuto protokolu, predložené vývozcom v štáte, ZKÚ alebo v EÚ, odkiaľ materiály pochádzajú. 3.Ak sa uplatňuje článok 6 ods. 1, doklady, ktoré treba predložiť na účely preukázania pôvodu, sa určujú v súlade s pravidlami, ktoré sa uplatňujú na krajiny VSP a ktoré sú ustanovené v nariadení Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva. 4.Ak sa uplatňuje článok 6 ods. 2, doklady, ktoré treba predložiť na účely preukázania pôvodu, sa určujú v súlade s pravidlami stanovenými v príslušných dohovoroch alebo dohodách. 5.Dodávateľ vyhotoví samostatné vyhlásenie dodávateľa pre každú zásielku tovaru na obchodnej faktúre vzťahujúcej sa k tejto zásielke alebo v prílohe k tejto faktúre, alebo na dodacom liste, alebo inom obchodnom dokumente týkajúcom sa tejto zásielky, ktorý opisuje príslušné materiály dostatočne podrobne na to, aby ich bolo možné identifikovať. 6.Bez ohľadu na ustanovenia odseku 5 a keď sa uplatňuje článok 4, ak dodávateľ z EAC pravidelne dodáva určitému zákazníkovi z partnerského štátu EAC tovar, ktorého stav vzhľadom na pravidlá preferenčného pôvodu má zostať nezmenený počas dlhšieho obdobia, môže predložiť jedno vyhlásenie na obsiahnutie všetkých ďalších dodávok tohto tovaru (ďalej len „dlhodobé vyhlásenie dodávateľa“). Dlhodobé vyhlásenie dodávateľa sa môže vydať na obdobie až jedného (1) roka od dátumu vydania vyhlásenia. Dodávateľ okamžite informuje nákupcu o skončení platnosti dlhodobého vyhlásenia dodávateľa týkajúceho sa dodávaného tovaru.

7.Ak sa uplatňuje článok 6, dôkazom o statuse pôvodu v zmysle tohto protokolu je pri materiáloch pochádzajúcich z partnerského štátu EAC dlhodobé vyhlásenie dodávateľa, ktorého vzor je uvedený v prílohe V(C). Dôkazom o opracovaní alebo spracovaní vykonanom v partnerskom štáte EAC je dlhodobé vyhlásenie dodávateľa, ktorého vzor je uvedený v prílohe V(D). 8.Vyhlásenie dodávateľa alebo dlhodobé vyhlásenie dodávateľa, ako je uvedené v odseku 6, môže byť vyhotovené na vopred vytlačenom formulári. 9.Vyhlásenie dodávateľa alebo dlhodobé vyhlásenie dodávateľa, ako je uvedené v odseku 6, vlastnoručne podpisuje dodávateľ. Ak sú však vyhlásenie o pôvode a vyhlásenie dodávateľa vyhotovené použitím metód elektronického spracovania údajov, nemusí byť vyhlásenie dodávateľa podpísané vlastnoručne za predpokladu, že zodpovedný predstaviteľ dodávajúcej spoločnosti je identifikovaný colnými orgánmi v štáte, kde sú predložené vyhlásenia tohto dodávateľa. Uvedené colné orgány môžu stanoviť podmienky na vykonávanie tohto odseku. 10.Vyhlásenia dodávateľa alebo dlhodobé vyhlásenie dodávateľa, ako je uvedené v odseku 6, sú predkladané colným orgánom vo vyvážajúcej krajine, ktorá bola požiadaná o vydanie sprievodného osvedčenia EUR.1. 11.Dodávateľ alebo dlhodobý dodávateľ vyhotovujúci vyhlásenie musí byť pripravený kedykoľvek na požiadanie colných orgánov krajiny, v ktorej je vyhlásenie vyhotovené, predložiť všetky príslušné doklady preukazujúce, že informácie uvedené v tomto vyhlásení sú správne. ČLÁNOK 29 Podkladové dokumenty Doklady uvedené v článku 18 ods. 3 a článku 22 ods. 3, ktorými sa preukazuje, že výrobky, na ktoré sa vzťahuje sprievodné osvedčenie EUR.1 alebo vyhlásenie o pôvode, možno považovať za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín alebo na jednom z ostatných území uvedených v článkoch 4, 5 a 6 ods. 2 a že spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu, môžu okrem iného pozostávať z týchto dokladov: a)priamy dôkaz o postupoch vývozcu alebo dodávateľa uskutočňovaných s cieľom získať príslušný tovar, obsiahnutý napríklad v jeho účtoch alebo vo vnútropodnikovom účtovníctve; b)doklady preukazujúce status pôvodu použitých materiálov, vydané alebo vyhotovené v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín alebo na jednom z ostatných území uvedených v článkoch 4, 5 a 6 ods. 2, kde sa tieto doklady používajú v súlade s vnútroštátnym právom; c)doklady preukazujúce opracovanie alebo spracovanie materiálov v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín alebo na jednom z ostatných území uvedených v článkoch 4 a 5 vydané alebo vyhotovené v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín alebo na jednom z ostatných území uvedených v článkoch 4 a 5, kde sa tieto doklady používajú v súlade s vnútroštátnym právom; d)sprievodné osvedčenia EUR.1 alebo vyhlásenia o pôvode preukazujúce status pôvodu použitých materiálov vydané alebo vyhotovené v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín alebo na jednom z ostatných území uvedených v článkoch 4, 5 a 6 ods. 2 a v súlade s týmto protokolom. ČLÁNOK 30 Uchovávanie dôkazu o pôvode a sprievodných dokladov 1.Vývozca, ktorý žiada o vydanie sprievodného osvedčenia EUR.1, uchováva doklady uvedené v článku 18 ods. 3 najmenej päť (5) rokov v partnerských štátoch EAC a najmenej tri (3) roky v EÚ. 2.Vývozca, ktorý vyhotovuje vyhlásenie o pôvode, uschováva kópiu tohto vyhlásenia o pôvode, ako aj doklady uvedené v článku 22 ods. 3 aspoň tri (3) roky. 3.Dodávateľ, ktorý vyhotoví vyhlásenie dodávateľa, uchováva kópie tohto vyhlásenia a faktúry, dodacích listov alebo iných obchodných dokladov, ku ktorým je toto vyhlásenie pripojené, ako aj doklady uvedené v článku 29 najmenej päť (5) rokov v partnerských štátoch EAC a najmenej tri (3) roky v EÚ. 4.Colné orgány vyvážajúcej krajiny, ktoré vydávajú sprievodné osvedčenie EUR.1, uchovávajú formulár žiadosti uvedený v článku 18 ods. 2 najmenej päť (5) rokov v partnerských štátoch EAC a najmenej tri (3) roky v EÚ. 5.Colné orgány dovážajúcej krajiny uchovávajú sprievodné osvedčenia EUR.1 a vyhlásenia o pôvode, ktoré im boli predložené, najmenej päť (5) rokov v partnerských štátoch EAC a najmenej tri (3) roky v EÚ. ČLÁNOK 31

Nezrovnalosti a formálne chyby 1.Ak sa zistia malé nezrovnalosti medzi vyhláseniami v dôkaze o pôvode a vyhláseniami v dokladoch, ktoré sa predložili colnému úradu s cieľom splniť formálne náležitosti pre dovoz výrobkov, toto zistenie ipso facto nespôsobí neplatnosť dôkazu o pôvode, ak sa riadne preukáže, že sa tento doklad vzťahuje na predložené výrobky. 2.Zjavné formálne chyby, ako sú napríklad preklepy v dôkaze o pôvode, by nemali byť dôvodom odmietnutia dokladu, ak nevzbudzujú pochybnosti o správnosti vyhlásení uvedených v tomto doklade. ČLÁNOK 32 Sumy vyjadrené v eurách pre tovar uvedený v článku 22 ods. 1 písm. b) a článku 27 ods. 3 1.Na účely uplatňovania ustanovení článku 22 ods. 1 písm. b) a článku 27 ods. 3 v prípadoch, keď sa výrobky fakturujú v inej mene ako v eurách, sumy v národných menách partnerského štátu EAC, členských štátov Európskej únie a ostatných krajín alebo území uvedených v článkoch 3, 4, 5 a 6 zodpovedajúce sumám vyjadreným v eurách sa stanovujú ročne podľa odsekov 2 až 4. Pevný výmenný kurz sa neuplatňuje pre daňové účely. 2.Na zásielku sa vzťahujú výhody podľa ustanovení článku 22 ods. 1 písm. b) alebo článku 27 ods. 3 s odkazom na menu, v ktorej je vyhotovená faktúra, podľa sumy stanovenej príslušnou krajinou. 3.V každej príslušnej národnej mene sa používajú sumy, ktoré sú prepočtom súm vyjadrených v eurách podľa výmenného kurzu danej meny a eura platného v prvý októbrový pracovný deň. Tieto sumy sa oznamujú Európskej komisii do 15. októbra a uplatňujú sa od 1. januára nasledujúceho roka. Európska komisia oznamuje príslušné sumy všetkým dotknutým krajinám. 4.Krajina môže sumu, ktorá je výsledkom prepočtu sumy vyjadrenej v eurách do jej národnej meny, zaokrúhliť nahor alebo nadol. Zaokrúhlená suma sa nesmie líšiť od sumy, ktorá je výsledkom prepočtu, o viac ako 5 percent. Krajina si môže zachovať nezmenený ekvivalent sumy vyjadrený v národnej mene k sume vyjadrenej v eurách, ak v čase ročnej úpravy podľa odseku 3 prepočet tejto sumy pred zaokrúhlením neprevyšuje ekvivalent vyjadrený v národnej mene o viac ako 15 percent. Ekvivalent vyjadrený v národnej menej sa nemusí zmeniť ani v prípade, že prepočet vedie k zníženiu hodnoty ekvivalentu. 5.Sumy vyjadrené v eurách preskúmava výbor na požiadanie EÚ alebo partnerských štátov EAC. Výbor pri tomto preskúmaní zváži vhodnosť zachovania vplyvu príslušných limitov v reálnych podmienkach. Na tento účel môže rozhodnúť o úprave súm vyjadrených v eurách. HLAVA V ADMINISTRATÍVNA SPOLUPRÁCA ČLÁNOK 33 Administratívne podmienky, ktoré musia byť splnené, aby sa na výrobky vzťahovali výhody vyplývajúce z tejto dohody 1.Na výrobky s pôvodom v zmysle tohto protokolu v partnerských štátoch EAC alebo EÚ sa v čase colného dovozného vyhlásenia vzťahujú preferencie vyplývajúce z tejto dohody iba pod podmienkou, že boli vyvezené v deň alebo po dni, keď vyvážajúca krajina dosiahla súlad s ustanoveniami odseku 2. 2.Zmluvné strany sa zaväzujú zaviesť: a)potrebnú vnútroštátnu a regionálnu úpravu požadovanú na vykonávanie a presadzovanie pravidiel a postupov stanovených v tomto protokole vrátane vhodnej úpravy potrebnej na uplatňovanie článkov 4, 5 a 6; b)administratívne štruktúry a systémy potrebné na primeranú správu a kontrolu pôvodu výrobkov a súlad s ostatnými podmienkami stanovenými v tomto protokole. 3.Zmluvné strany podávajú oznámenia podľa článku 34. ČLÁNOK 34

Oznámenie informácií týkajúcich sa colných orgánov 1.Partnerské štáty EAC a členské štáty Európskej únie si prostredníctvom sekretariátu EAC a Európskej komisie navzájom poskytnú adresy colných orgánov zodpovedných za vydávanie a overovanie sprievodných osvedčení EUR.1 a vyhlásení o pôvode alebo vyhlásení dodávateľa a vzorové odtlačky pečiatok, ktoré používajú vo svojich colných orgánoch na vydávanie týchto osvedčení. Sprievodné osvedčenia EUR.1 a vyhlásenia o pôvode alebo vyhlásenia dodávateľa sa na účely uplatňovania preferenčného zaobchádzania prijímajú od dátumu, keď tieto informácie prevezme sekretariát EAC a Európska komisia. 2.Partnerské štáty EAC a členské štáty Európskej únie sa navzájom okamžite informujú o akejkoľvek zmene informácií uvedených v odseku 1. 3.Orgány uvedené v odseku 1 konajú na základe právomoci vlády príslušnej krajiny. Orgány poverené dohľadom a overovaním sú súčasťou vládnych orgánov príslušnej krajiny. ČLÁNOK 35 Metódy administratívnej spolupráce 1.Aby sa zabezpečilo správne uplatňovanie tohto protokolu, EÚ a partnerské štáty EAC a ostatné krajiny a ostatné územia uvedené v článkoch 4, 5 a 6 budú vzájomne prostredníctvom príslušných colných správ pomáhať pri overovaní pravosti sprievodných osvedčení EUR.1, vyhlásení o pôvode alebo vyhlásení dodávateľov a overovaní správnosti informácií uvedených v týchto dokumentoch. 2.Orgány, ktoré boli požiadané o konzultácie, poskytnú príslušné informácie týkajúce sa podmienok, za akých sa výrobok zhotovil, pričom uvedú najmä podmienky, v súvislosti s ktorými sa dodržali pravidlá pôvodu v príslušných rôznych partnerských štátoch EAC, EÚ a ostatných krajinách a ostatných územiach uvedených v článkoch 4, 5 a 6. ČLÁNOK 36 Overovanie dôkazov o pôvode 1.Následné overenie dôkazov o pôvode sa vykonáva na základe analýzy rizika a náhodne alebo kedykoľvek, keď majú colné orgány dovážajúcej krajiny opodstatnené pochybnosti o pravosti týchto dokladov, statuse pôvodu príslušných výrobkov alebo splnení ostatných požiadaviek tohto protokolu. 2.Na účely vykonávania ustanovení odseku 1 colné orgány dovážajúcej krajiny vrátia sprievodné osvedčenie EUR.1, faktúru, ak bola predložená, vyhlásenie o pôvode alebo kópie týchto dokladov colným orgánom vyvážajúcej krajiny, pričom prípadne uvedú dôvody žiadosti o overenie. Spolu so žiadosťou o overenie zasielajú všetky získané doklady a informácie, ktoré nasvedčujú, že informácie uvedené v dôkaze o pôvode sú nesprávne. 3.Overenie vykonávajú colné orgány vyvážajúcej krajiny. Na tento účel majú právo požiadať o akékoľvek dôkazy a vykonať akékoľvek kontroly účtov vývozcu alebo výrobcu alebo akékoľvek iné kontroly, ktoré považujú za vhodné. 4.Ak sa colné orgány dovážajúcej krajiny rozhodnú pozastaviť udeľovanie preferenčného zaobchádzania pre príslušné výrobky počas čakania na výsledky overenia, ponúkne sa dovozcovi prepustenie výrobkov s výhradou preventívnych opatrení, ktoré sa považujú za potrebné. 5.Colným orgánom, ktoré požiadali o overenie, sa výsledky tohto overovania oznámia čo najskôr. Z týchto výsledkov musí byť zjavné, či sú doklady pravé a či príslušné výrobky možno považovať za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC, EÚ alebo jednej z ostatných krajín a na ostatných územiach uvedených v článkoch 3, 4, 5 a 6, a či spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu. 6.Ak v prípadoch opodstatnených pochybností nie je doručená žiadna odpoveď do desiatich (10) mesiacov odo dňa žiadosti o overenie alebo ak odpoveď neobsahuje informácie na určenie pravosti príslušného dokladu alebo skutočného pôvodu výrobkov, colné orgány, ktoré žiadosť podali, zamietnu nárok na preferenčné zaobchádzanie, okrem prípadov výnimočných okolností. 7.V prípade spoločných vyšetrovaní týkajúcich sa dôkazov pôvodu zmluvné strany odkazujú na článok 7 Protokolu II o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach. ČLÁNOK 37 Overovanie vyhlásení dodávateľov

1.Overenie vyhlásení dodávateľov sa vykoná na základe analýzy rizika a náhodne alebo kedykoľvek, keď colné orgány krajiny, v ktorej sa tieto vyhlásenia vzali do úvahy pri vydávaní sprievodného osvedčenia EUR.1 alebo pri vyhotovovaní vyhlásenia o pôvode, majú odôvodnené pochybnosti o pravosti dokladu alebo správnosti informácií uvedených v tomto doklade. 2.Colné orgány, ktorým bolo predložené vyhlásenie dodávateľa, môžu požadovať, aby colné orgány štátu, kde bolo vyhlásenie urobené, vydali informačné osvedčenie, ktorého vzor sa nachádza v prílohe VI k tomuto protokolu. Alternatívne môžu osvedčujúce orgány, ktorým bolo predložené vyhlásenie dodávateľa, požiadať vývozcu, aby predložil informačné osvedčenie vydané colnými orgánmi v štáte, kde bolo vyhlásenie vyhotovené. Kópiu informačného dokumentu uchováva úrad, ktorý ho vydal, najmenej päť (5) rokov v prípade partnerských štátov EAC a najmenej tri (3) roky v prípade EÚ. 3.Colným orgánom, ktoré požiadali o overenie, sa jeho výsledky oznámia do desiatich (10) mesiacov. Výsledky musia jasne ukazovať, či informácie uvedené vo vyhlásení dodávateľa sú správne, a musia im umožňovať určiť, či a v akej miere by sa toto vyhlásenie dodávateľa mohlo zohľadniť na účely vydania sprievodného osvedčenia EUR.1 alebo vyhotovenia vyhlásenia o pôvode. 4.Overenie vykonávajú colné orgány krajiny, v ktorej bolo vyhotovené vyhlásenie dodávateľa. Na tento účel majú právo požiadať o akékoľvek dôkazy alebo vykonať akékoľvek kontroly účtov dodávateľa alebo akékoľvek iné kontroly, ktoré považujú za vhodné na overenie správnosti akéhokoľvek vyhlásenia dodávateľa. 5.Každé sprievodné osvedčenie EUR.1 alebo vyhlásenie o pôvode vydané alebo vyhotovené na základe nesprávneho vyhlásenia dodávateľa sa považuje za neplatné. ČLÁNOK 38 Urovnávanie sporov Ak v súvislosti s postupmi overovania podľa článkov 36 a 37 tohto protokolu vzniknú spory, ktoré nie je možné urovnať medzi colnými orgánmi, ktoré žiadajú o overenie, a colnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za výkon tohto overovania, alebo ak vznikne otázka výkladu tohto protokolu, predložia sa výboru. Riešenie všetkých sporov medzi dovozcom a colnými orgánmi dovážajúcej krajiny sa riadi právnymi predpismi tejto krajiny. ČLÁNOK 39 Sankcie Každej osobe, ktorá s cieľom získať preferenčné zaobchádzanie pre výrobky vyhotoví alebo nechá vyhotoviť doklad, ktorý obsahuje nesprávne informácie, sa uložia sankcie. ČLÁNOK 40 Výnimky 1.Výbor môže prijať výnimky na základe tohto protokolu, ak sú odôvodnené vývojom v existujúcich odvetviach alebo vytvorením nových odvetví v partnerských štátoch EAC. Príslušný partnerský štát alebo príslušné partnerské štáty EAC buď pred predložením záležitosti výboru, alebo v čase jej predkladania doručia EÚ svoju žiadosť o výnimku spolu s dôvodmi na túto žiadosť v súlade s odsekom 2. Európska únia odpovie kladne na všetky žiadosti partnerských štátov EAC, ktoré sú riadne odôvodnené v súlade s týmto článkom a ktoré nemôžu spôsobiť vážnu ujmu existujúcemu odvetviu EÚ. 2.S cieľom uľahčiť výboru preskúmanie žiadosti o výnimku partnerský štát alebo partnerské štáty EAC na podporu svojej žiadosti poskytnú prostredníctvom formulára v prílohe VII k tomuto protokolu čo možno najúplnejšie informácie, ktoré zahŕňajú najmä tieto body: a)opis finálneho výrobku;

b)povaha a množstvo materiálov s pôvodom v tretej krajine; c)povaha a množstvo materiálov s pôvodom v partnerských štátoch EAC alebo v krajinách, prípadne na územiach uvedených v článkoch 4 a 5, alebo materiálov, ktoré tam boli spracované; d)výrobné procesy; e)pridaná hodnota; f)počet zamestnancov v príslušnom podniku; g)predpokladaný objem vývozu do EÚ; h)ďalšie možné zdroje dodávky surovín; i)dôvody žiadaného trvania na základe úsilia vynaloženého na nájdenie nových zdrojov dodávok; j)iné poznámky. Rovnaké pravidlá sa uplatňujú na všetky žiadosti o predĺženie. Výbor môže formulár upraviť. 3.Pri preverovaní žiadostí sa zohľadní najmä: a)úroveň rozvoja alebo geografická situácia príslušného partnerského štátu alebo príslušných partnerských štátov EAC; b)prípady, keď by uplatňovanie existujúcich pravidiel pôvodu významne ovplyvnilo schopnosť existujúceho odvetvia v partnerskom štáte EAC pokračovať vo vývoze do EÚ, pričom sa venuje zvláštna pozornosť prípadom, keď by táto skutočnosť mohla viesť k ukončeniu jeho aktivít; c)špecifické prípady, kde možno jasne ukázať, že pravidlá o pôvode by mohli odradiť od významných investícií do určitého odvetvia, a tam, kde by výnimka zvýhodňujúca realizáciu investičného programu umožnila postupné splnenie týchto pravidiel. 4.V každom prípade sa vykoná preskúmanie, aby sa zistilo, či pravidlá vzťahujúce sa na kumuláciu pôvodu neposkytujú riešenie problému. 5.Pri skúmaní žiadostí sa bude jednotlivo brať osobitný ohľad na možnosť udelenia statusu pôvodu výrobkom, ktoré zahŕňajú vo svojom zložení materiály s pôvodom v susedných rozvojových krajinách, najmenej rozvinutých krajinách alebo rozvojových krajinách, s ktorými má jeden alebo viacero partnerských štátov EAC osobitné vzťahy, za predpokladu, že je možné zriadiť uspokojivú administratívnu spoluprácu. 6.Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 až 5, výnimka sa poskytne za predpokladu, že výnimka nie je taká, aby spôsobila vážnu ujmu hospodárskemu odvetviu EÚ alebo jednému či viacerým členským štátom. 7.Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 až 6, a nad ich rámec, sa na výnimky týkajúce sa filetov z tuniaka patriacich pod položku HS 1604 vyrobené z tuniakov bez pôvodu patriacich pod položky HS 0302 alebo 0303 udelí ročná kvóta 5 000 ton. Žiadosti o takéto výnimky partnerské štáty EAC predkladajú v súlade s uvedenými kvótami výboru, ktorý ich udeľuje automaticky a ktorého rozhodnutím nadobúdajú účinnosť. 8.Výbor prijme nevyhnutné kroky na zabezpečenie čo najrýchlejšieho prijatia rozhodnutia a v žiadnom prípade nie neskôr ako sedemdesiatpäť (75) pracovných dní po doručení tejto žiadosti spolupredsedovi výboru za EÚ. Ak v tejto lehote EÚ neinformuje partnerský štát EAC o svojom stanovisku k žiadosti, žiadosť sa považuje za prijatú.

9.a)Výnimka je platná na obdobie, ktoré určí výbor, zvyčajne na päť (5) rokov. b)Rozhodnutie o výnimke môže stanoviť obnovenia bez toho, aby bolo nevyhnutné nové rozhodnutie výboru za predpokladu, že príslušný partnerský štát EAC predloží tri (3) mesiace pred koncom každého obdobia dôkaz, že stále nie je schopný splniť podmienky tohto protokolu, na ktoré sa vzťahujú výnimky. Ak je proti predĺženiu akákoľvek námietka, výbor ju čo najskôr preskúma a rozhodne, či sa výnimka predĺži. Výbor postupuje tak, ako sa stanovuje v odseku 8. Prijmú sa všetky potrebné opatrenia s cieľom zabrániť prerušeniam uplatňovania výnimky. c)V obdobiach uvedených v písmenách a) a b) môže výbor opätovne preskúmať podmienky vykonávania výnimky, ak by sa zistilo, že nastala významná zmena v rozhodujúcich faktoroch upravujúcich rozhodnutie o udelení výnimky. V závere svojho preskúmania sa výbor môže rozhodnúť zmeniť podmienky svojho rozhodnutia, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti výnimky alebo akúkoľvek inú predtým stanovenú podmienku. HLAVA VI CEUTA A MELILLA ČLÁNOK 41 Osobitné podmienky 1.Pojem „EÚ“ použitý v tomto protokole sa nevzťahuje na Ceutu a Melillu. Pojem „výrobky s pôvodom v EÚ“ nezahŕňa výrobky s pôvodom v Ceute a Melille. 2.Ustanovenia tohto protokolu sa uplatňujú mutatis mutandis pri určovaní, či možno výrobky považovať za výrobky s pôvodom v partnerskom štáte EAC, keď sú dovážané do Ceuty a Melilly. 3.Ak sa výrobky úplne získané v Ceute, Melille alebo EÚ podrobia opracovaniu a spracovaniu v partnerskom štáte EAC, považujú sa za úplne získané v partnerskom štáte EAC. 4.Opracovanie alebo spracovanie vykonané v Ceute, Melille alebo EÚ sa považuje za vykonané v partnerskom štáte EAC, ak sa materiály podrobia ďalšiemu opracovaniu alebo spracovaniu v partnerskom štáte EAC. 5.Na účely vykonávania odsekov 3 a 4 sa nedostatočné operácie uvedené v článku 9 tohto protokolu nepovažujú za opracovanie alebo spracovanie. 6.Ceuta a Melilla sa považujú za jednotné územie. HLAVA VII ZAVEREČNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 42 Revízia a uplatňovanie pravidiel pôvodu 1.V súlade s článkom 9 a článkom 142 tejto dohody sa tento protokol vrátane jeho príloh každých päť (5) rokov po nadobudnutí platnosti tejto dohody alebo kedykoľvek na žiadosť partnerských štátov EAC alebo EÚ preskúma s cieľom vykonať akékoľvek nevyhnutné zmeny alebo úpravy, najmä so zreteľom na zásadu, že kde je to možné a po dohode oboch zmluvných strán sa pre každé pravidlo pôvodu pre jednotlivé výrobky v prílohe II uplatňuje pre vývoz oboch zmluvných strán také isté pravidlo pôvodu. V rámci týchto preskúmaní zmluvné strany takisto zohľadnia rozvojové potreby partnerských štátov EAC, ako napríklad vývoj technológií, výrobné postupy a všetky ďalšie faktory. Prijaté rozhodnutia sa vykonajú čo najskôr.

2.V súlade s článkom 29 tejto dohody výbor, okrem iného: a)prijíma rozhodnutia týkajúce sa kumulácie za podmienok stanovených v článku 6; b)prijíma rozhodnutia týkajúce sa výnimiek z tohto protokolu za podmienok stanovených v článku 40; c)odporúča Výboru pre DHP zmeny tohto protokolu. ČLÁNOK 43 Zmena protokolu Výbor pre DHP môže rozhodnúť o zmene ustanovení tohto protokolu. ČLÁNOK 44 Prílohy Prílohy k tomuto protokolu sú jeho neoddeliteľnou súčasťou. ČLÁNOK 45 Vykonávanie protokolu Európska únia a partnerské štáty EAC prijmú kroky potrebné na vykonávanie tohto protokolu. PRÍLOHA I Protokol 1 Úvodné poznámky k zoznamu v prílohe II Poznámka 1: V zozname sú stanovené podmienky požadované pre všetky výrobky, ktoré sa majú považovať za dostatočne opracované alebo spracované v zmysle článku 8 protokolu. Poznámka 2: 1.V prvých dvoch stĺpcoch zoznamu sa opisuje získaný výrobok. V prvom stĺpci sa uvádza číslo položky alebo číslo kapitoly používané v harmonizovanom systéme; v druhom stĺpci sa uvádza opis tovaru používaný v uvedenom systéme pre danú položku alebo kapitolu. Pre každý záznam v prvých dvoch stĺpcoch sa v stĺpci 3 alebo 4, a 5 alebo 6 uvádza pravidlo. Ak sa v niektorých prípadoch pred záznamom v prvom stĺpci uvádza „ex“, znamená to, že pravidlá v stĺpci 3 alebo 4, a 5 alebo 6 sa vzťahujú len na tú časť danej položky, ktorá je opísaná v stĺpci 2.

2.Ak sú v stĺpci 1 zoskupené viaceré čísla položiek alebo číslo kapitoly je uvedené a opis výrobkov v stĺpci 2 je preto všeobecný, platia príslušné pravidlá v stĺpci 3 alebo 4, a 5 alebo 6 pre všetky výrobky, ktoré sú v harmonizovanom systéme zatriedené do položiek predmetnej kapitoly alebo do ktorejkoľvek z položiek zoskupených v stĺpci 1. 3.Ak sa v zozname stanovujú pre rôzne výrobky v rámci jednej položky odlišné pravidlá, každá zarážka obsahuje opis tej časti položky, na ktorú sa vzťahujú príslušné pravidlá v stĺpci 3 alebo 4, a 5 alebo 6. 4.Ak sa pre záznam v prvých dvoch stĺpcoch uvádza pravidlo v stĺpci 3 alebo v stĺpci 4, a v stĺpci 5 alebo v stĺpci 6, vývozca sa prípadne môže rozhodnúť, že bude používať buď pravidlo stanovené v stĺpci 3, alebo pravidlo stanovené v stĺpci 4, alebo pravidlo stanovené v stĺpci 5, alebo pravidlo stanovené v stĺpci 6. Ak v stĺpci 4 alebo v stĺpci 6 neuvádza žiadne pravidlo o pôvode, uplatní sa pravidlo stanovené v stĺpci 3 alebo v stĺpci 5. Poznámka 3: 1.Ustanovenia článku 8 protokolu týkajúce sa výrobkov, ktoré získali status pôvodu a používajú sa na výrobu ďalších výrobkov, platia bez ohľadu na to, či sa tento status získal v závode, kde sa tieto výrobky používajú, alebo v inom závode v Európskej únii, alebo v partnerských štátoch EAC. Príklad: Motor položky 8407, pre ktorý pravidlo stanovuje, že hodnota materiálov bez pôvodu, ktoré možno zahrnúť, nesmie presiahnuť 40 % ceny zo závodu, sa vyrába z „ostatnej legovanej ocele hrubo tvarovanej kovaním“ položky ex 7224. Ak bol tento výkovok kovaný v EÚ z ingotu bez pôvodu, získal už status pôvodu na základe pravidla uvedeného v zozname pre položku ex 7224. Výkovok možno potom pri výpočte hodnoty motora považovať za výkovok s pôvodom bez ohľadu na to, či bol vyrobený v tom istom závode alebo v inom závode v Európskej únii. Hodnota ingotu bez pôvodu sa preto pri sčítavaní hodnoty použitých materiálov bez pôvodu nezohľadní. 2.Pravidlo v zozname predstavuje minimálnu mieru požadovaného opracovania alebo spracovania, pričom vyššia miera opracovania alebo spracovania takisto zabezpečuje status pôvodu; naopak, nižšia miera opracovania alebo spracovania status pôvodu zabezpečovať nemôže. To znamená, že ak pravidlo stanovuje, že na určitom stupni výroby možno použiť materiál bez pôvodu, použitie takéhoto materiálu v skoršom štádiu výroby je povolené a použitie takéhoto materiálu v neskoršom štádiu povolené nie je. 3.Bez toho, aby bola dotknutá poznámka 3.2, ak sa v pravidle stanovuje, že možno použiť „materiály ktorejkoľvek položky“, možno použiť aj materiály tej istej položky, ako je položka výrobku, ale s výhradou akýchkoľvek konkrétnych obmedzení, ktoré sa môžu uvádzať v pravidle. Výraz „výroba z materiálov ktorejkoľvek položky vrátane ostatných materiálov položky...“ však znamená, že možno použiť iba materiály zatriedené do tej istej položky, ako je výrobok s iným opisom, než je opis výrobku v stĺpci 2 zoznamu. 4.Ak je v zozname pravidlo, podľa ktorého môže byť výrobok vyrobený z viac ako jedného materiálu, znamená to, že možno použiť akýkoľvek jeden alebo viaceré materiály. Použitie všetkých materiálov sa nevyžaduje. Príklad: V pravidle pre tkaniny položiek 5208 až 5212 sa stanovuje, že možno použiť prírodné vlákna a že okrem iných materiálov možno použiť aj chemické materiály. Neznamená to, že sa musia použiť obidva druhy; možno použiť jedny alebo druhé materiály, alebo oboje. 5.Ak je v zozname pravidlo, podľa ktorého výrobok musí byť vyrobený z konkrétneho materiálu, táto podmienka samozrejme nebráni použiť iné materiály, ktoré pre svoje prirodzené vlastnosti toto pravidlo nemôžu spĺňať. (Pozri takisto poznámku 6.3 nižšie týkajúcu sa textílií). Príklad: Pravidlo pre potravinové prípravky položky 1904, ktorým sa explicitne vylučuje použitie obilnín a ich derivátov, nebráni použiť minerálne soli, chemické látky a iné prídavné látky, ktoré nie sú výrobkami z obilnín. Neplatí to však pre výrobky, ktoré, hoci nemôžu byť vyrobené z konkrétnych materiálov uvedených v zozname, môžu byť vyrobené z materiálu rovnakého charakteru v skoršom štádiu výroby. Príklad: Ak je v prípade odevného výrobku kapitoly ex 62 vyrobeného z netkaných materiálov pre túto kategóriu výrobku povolené len použitie priadze bez pôvodu, nie je možné začať od netkanej textílie – aj napriek tomu, že netkané textílie spravidla nemožno vyrobiť z priadze. V takýchto prípadoch by východiskovým materiálom bol materiál v štádiu pred priadzou – t. j. v štádiu vlákien. 6.Ak sa v pravidle v zozname uvádzajú dve percentuálne obmedzenia pre maximálnu hodnotu použitých materiálov bez pôvodu, tieto percentuálne hodnoty nemožno sčítavať. Inými slovami, maximálna hodnota všetkých použitých materiálov bez pôvodu nemôže nikdy prekročiť najvyššiu z oboch percentuálnych hodnôt. Okrem toho nesmú byť pri konkrétnych materiáloch prekročené ani individuálne percentuálne obmedzenia, ktoré sa na ne vzťahujú.

Poznámka 4: 1.Termín „prírodné vlákna“ sa v zozname používa na označenie iných vlákien než umelých alebo syntetických. Je obmedzený na fázy predchádzajúce spriadaniu, vrátane odpadov, a ak nie je uvedené inak, zahŕňa vlákna mykané, česané alebo inak spracované, ale nie spriadané. 2.Termín „prírodné vlákna“ zahŕňa vlásie položky 0503, hodváb položiek 5002 a 5003, ako aj vlákna z vlny a jemné alebo hrubé chlpy zvierat položiek 5101 až 5105, bavlnené vlákna položiek 5201 až 5203 a ostatné rastlinné vlákna položiek 5301 až 5305. 3.Termíny „textilná vláknina“, „chemické materiály“ a „materiály na výrobu papiera“ sa v zozname používajú na opis materiálov nezatriedených v kapitolách 50 až 63, ktoré možno použiť na výrobu umelých, syntetických alebo papierových vlákien alebo priadzí. 4.Termín „chemické strižné vlákna“ sa používa v zozname na označenie káblov zo syntetických alebo umelých vlákien, strižných vlákien alebo odpadu položiek 5501 až 5507. Poznámka 5: 1.Ak sa pri určitom výrobku v zozname uvádza odkaz na túto poznámku, podmienky uvedené v stĺpci 3 sa neuplatnia na žiadne základné textilné materiály použité pri výrobe tohto výrobku, ktorých súhrnná hmotnosť nepresahuje 10 % celkovej hmotnosti všetkých použitých základných textilných materiálov. (Pozri takisto poznámky 5.3 a 5.4 nižšie). 2.Prípustná odchýlka uvedená v poznámke 5.1 sa však môže uplatniť iba na zmiešané výrobky, ktoré boli vyrobené z dvoch alebo viacerých základných textilných materiálov. Základné textilné materiály sú: –hodváb, –vlna, –hrubé chlpy zvierat, –jemné chlpy zvierat, –vlásie, –bavlna, –materiály na výrobu papiera a papier, –ľan, –pravé konope, –juta a ostatné textilné lykové vlákna, –sisalové a ostatné textilné vlákna rodu Agáve,

–kokosové, abakové, ramiové a ostatné rastlinné textilné vlákna, –syntetické chemické vlákna, –umelé chemické vlákna, –vodivé vlákna, –syntetické chemické strižné vlákna z polypropylénu, –syntetické chemické strižné vlákna z polyesteru, –syntetické chemické strižné vlákna z polyamidu, –syntetické chemické strižné vlákna z polyakrylnitrilu, –syntetické chemické strižné vlákna z polyimidu, –syntetické chemické strižné vlákna z polytetrafluóretylénu, –syntetické chemické strižné vlákna z polyfenylénsulfidu, –syntetické chemické strižné vlákna z polyvinylchloridu, –ostatné syntetické chemické strižné vlákna, –umelé chemické strižné vlákna z viskózy, –ostatné umelé chemické strižné vlákna, –priadza vyrobená z polyuretánu, delená pružnými segmentmi z polyéteru, tiež opradená, –priadza vyrobená z polyuretánu, delená pružnými segmentmi z polyesteru, tiež opradená, –výrobky položky 5605 (metalizovaná priadza) obsahujúce pásik, ktorého jadro pozostáva z hliníkovej fólie alebo z plastového filmu, tiež potiahnutý hliníkovým práškom, ktorého šírka nepresahuje 5 mm, laminovaný pomocou priesvitného alebo farebného lepidla medzi dvomi vrstvami plastového filmu, –ostatné výrobky položky č. 5605. Príklad:

Priadza položky 5205 vyrobená z bavlnených vlákien položky 5203 a syntetických strižných vlákien položky 5506 je zmiešanou priadzou. Preto sa syntetické strižné vlákna bez pôvodu, ktoré nespĺňajú pravidlá pôvodu (vyžadujúce výrobu z chemických materiálov alebo textilnej vlákniny), môžu použiť, ak ich celková hmotnosť nepresahuje 10 % hmotnosti priadze. Príklad: Vlnená tkanina položky 5112, ktorá je vyrobená z vlnenej priadze položky 5107 a syntetickej priadze zo strižných vlákien položky 5509, je zmesová tkanina. Z toho vyplýva, že syntetickú priadzu, ktorá nespĺňa pravidlá pôvodu (vyžadujúce výrobu z chemických materiálov alebo textilnej buničiny), alebo vlnenú priadzu, ktorá nespĺňa pravidlá pôvodu (vyžadujúce výrobu z prírodných vlákien, nemykaných ani nečesaných ani inak neupravených na spriadanie), alebo ich kombináciu možno použiť za predpokladu, že ich celková hmotnosť nepresahuje 10 % hmotnosti tkaniny. Príklad: Všívaná textília položky 5802, vyrobená z bavlnenej priadze položky 5205 a z bavlnenej tkaniny položky 5210, je zmiešaným výrobkom iba vtedy, ak bavlnená tkanina samotná je zmiešanou tkaninou vyrobenou z priadzí zatriedených do dvoch samostatných položiek, alebo ak sú samotné použité bavlnené priadze zmesami. Príklad: Ak bola príslušná všívaná textília vyrobená z bavlnenej priadze položky 5205 a syntetickej tkaniny položky 5407, potom je zrejmé, že použité priadze sú dva samostatné základné textilné materiály a všívaná textília je preto zmiešaným výrobkom. 3.V prípade výrobkov obsahujúcich „priadzu vyroben