Vzhľadom na uvedené existujú pádne dôvody, aby sa uskutočnila cielená revízia súčasnej právnej úpravy mechanizmu UCPM, ktorou by sa riešili hlavné výzvy, ktorým mechanizmus Únie v súčasnosti čelí. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Okrem zmien na zaručenie súdržnosti a zjednodušenia sa v tomto návrhu predpokladajú ďalšie možnosti na posilnenie kolektívnej schopnosti pripraviť sa a reagovať na katastrofy. Je to dôležité najmä pri riešení katastrofy alebo viacerých katastrof s ďalekosiahlym vplyvom, ktorý presahuje kapacity kritického počtu členských štátov súčasne a ktorý môže ochromiť vzájomnú pomoc medzi nimi. Platí to aj pre kapacity, ktoré by boli potrebné v prípade scenára rozsiahlej katastrofy s nízkou pravdepodobnosťou, ale so závažným vplyvom. V takýchto prípadoch je jasné, že členské štáty nemôžu zabezpečiť dostatočnú reakciu samostatne a je potrebná pomoc EÚ na podporu a doplnenie opatrení členského štátu v súlade s článkom 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Priebežné hodnotenie, o ktoré sa opiera tento návrh, vykonal externý hodnotiteľ v období od septembra 2016 do júna 2017. Bolo založené na vstupoch získaných počas diskusií so zúčastnenými štátmi (zasadnutia Výboru pre civilnú ochranu, pracovnej skupiny Rady pre civilnú ochranu a generálnych riaditeľov) a zohľadňovalo informácie získané z otvorenej verejnej konzultácie, osobitnej správy Európskeho dvora audítorov o mechanizme UCPM a správy Komisie o pokroku dosiahnutom v rámci európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch.

Pokiaľ ide o druhý cieľ, prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou bolo posilnené prepojením posudzovania rizika s plánovaním riadenia rizika a požiadavkou, aby členské štáty predložili Komisii svoje plány riadenia rizík najneskôr do 31. januára 2019. S cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty mali zavedené účinné preventívne opatrenia a aby sa systém rescEU nevyužíval ako náhrada za vnútroštátne kapacity, Komisia bude môcť požadovať od jedného alebo viacerých členských štátov vypracovanie osobitných plánov prevencie a pripravenosti. Plány prevencie musia okrem krátkodobých preventívnych opatrení zahŕňať aj dlhodobé úsilie v oblasti prevencie a mať na zreteli celkové prispôsobovanie sa čoraz väčším vplyvom zmeny klímy. Okrem toho by budúce plánovanie scenárov malo byť založené na posúdení rizika a nasadení kapacít, čím sa vytvorí silnejšie skutočné prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou.

Kapacity, ktoré budú využívať akýkoľvek druh spolufinancovania EÚ, bude potrebné zahrnúť do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. S cieľom zjednodušiť systém a zabezpečiť lepšiu predvídateľnosť dostupnosti prostriedkov sa už viac nebude poskytovať finančná pomoc na prostriedky mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Zahrnuli sa aj posilnené stimuly na zoskupovanie kapacít (napr. Komisia pokryje náklady na dopravu budúcej zoskupenej pomoci z jedného členského štátu do druhého a náklady na tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci v tretích krajinách).

Uplatňuje sa článok 34 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. Uvádza sa v ňom, že opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie. Ďalej sa v ňom uvádzajú aj všeobecnejšie požiadavky na Komisiu, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia a predložila správu o priebežnom hodnotení a správu o hodnotení ex post, ako aj oznámenie o vykonávaní rozhodnutia. Tieto hodnotenia by mali byť založené na ukazovateľoch stanovených v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) upraveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ sa posilňuje spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčuje koordinácia v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia reakcie Únie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

(2)Zatiaľ čo mechanizmus Únie uznáva primárnu zodpovednosť členských štátov za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne, zároveň podporuje solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

(3)K prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou môže dôjsť kedykoľvek a kdekoľvek vo svete, často bez varovania. Či už sú katastrofy prírodné alebo spôsobené ľudskou činnosťou, sú čoraz častejšie, extrémnejšie a komplexnejšie, pričom ich zhoršuje vplyv zmeny klímy a postihujú územia bez ohľadu na štátne hranice. Dôsledky, ktoré z katastrof vyplývajú pre ľudí, životné prostredie a hospodárstvo, môžu byť obrovské.

(4)Nedávne skúsenosti ukázali, že spoliehanie sa na dobrovoľné ponuky vzájomnej pomoci –koordinovanej a uľahčovanej mechanizmom Únie – nie vždy zabezpečuje, aby boli k dispozícii dostatočné kapacity na uspokojivé riešenie základných potrieb osôb postihnutých katastrofami, ani náležitú ochranu životného prostredia a majetku. Platí to najmä vtedy, keď sú členské štáty súčasne postihnuté opakujúcimi sa katastrofami a kolektívna kapacita nie je dostatočná.

(5)Prevencia má kľúčový význam pre ochranu pred katastrofami a vyžaduje si ďalšie opatrenia. Na tento účel by členské štáty mali pravidelne sprístupňovať svoje posúdenia rizík, ako aj zhrnutia svojho plánovania riadenia rizík v prípade katastrof, aby sa zabezpečil integrovaný prístup k zvládaniu katastrof, v ktorom sa spájajú opatrenia týkajúce sa prevencie rizík, pripravenosti a reakcie na ne. Okrem toho by Komisia mala mať možnosť požadovať od členských štátov, aby poskytli osobitné plány prevencie a pripravenosti v súvislosti s konkrétnymi katastrofami, najmä s cieľom maximalizovať celkovú podporu Únie, pokiaľ ide o riadenie rizika katastrof. Mala by sa znížiť administratívna záťaž a mali by sa posilniť politiky prevencie, a to aj zabezpečením potrebných prepojení s ostatnými kľúčovými politikami a nástrojmi Únie, najmä so štrukturálnymi a investičnými fondmi, ako sa uvádza v odôvodnení 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

(6)Existuje potreba posilniť kolektívnu schopnosť pripraviť sa a reagovať na katastrofy, a to najmä vzájomnou podporou v Európe. Okrem posilnenia možností, ktoré už poskytuje európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „EERC“ alebo „dobrovoľné zoskupenie“), odteraz nazývaná „európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany“, by Komisia mala vytvoriť aj rescEU. Súčasťou rescEU by mali byť aj kapacity pre reakcie na núdzové situácie určené na boj proti prírodným požiarom, rozsiahlym záplavám a zemetraseniam, ako aj poľné nemocnice a lekárske tímy v súlade s normami Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré by mohli byť rýchlo nasadené.

(7)Únia by mala byť schopná podporovať členské štáty, ak dostupné kapacity nie sú dostatočné na umožnenie účinnej reakcie na katastrofy, a to prispievaním k financovaniu lízingu alebo prenájmu, ktorými sa zabezpečí rýchly prístup k takýmto kapacitám, alebo financovaním ich nadobudnutia. To by podstatným spôsobom zvýšilo účinnosť mechanizmu Únie tým, že by sa zabezpečila dostupnosť kapacít v prípadoch, v ktorých by inak nebolo možné zabezpečiť účinnú reakciu na katastrofy, najmä pokiaľ ide o katastrofy so širokým spektrom dosahov na značný počet členských štátov. Obstarávanie kapacít Úniou by malo viesť k úsporám z rozsahu a lepšej koordinácii pri reakcii na katastrofy.

(8)Posilnenie európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany si vyžaduje väčšie financovanie Únie, pokiaľ ide o adaptáciu a opravu kapacít, ako aj operačné náklady.

(9)Aby sa zlepšila efektívnosť a účinnosť odbornej prípravy a posilnila sa spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi a útvarmi v oblasti civilnej ochrany, je potrebné vytvoriť vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorá bude založená na existujúcich štruktúrach.

(10)Aby sa dosiahlo fungovanie kapacity rescEU, mali by sa dať k dispozícii dodatočné finančné prostriedky na financovanie opatrení v rámci mechanizmu Únie.

(11)Treba zjednodušiť postupy mechanizmu Únie, aby sa zabezpečil čo najrýchlejší prístup členských štátov k pomoci a ku kapacitám, ktoré sú potrebné na reakciu na prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.