Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje akčný program pre colníctvo a dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (FISCUS) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES /* KOM/2011/0706 v konečnom znení - 2011/0341 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020[1]: rozpočet na vykonávanie stratégie Európa 2020, ktorá okrem iného navrhuje novú generáciu programov Colníctvo a Fiscalis. V súlade s politikou Komisie týkajúcej sa zjednodušovania a berúc do úvahy existujúce paralely medzi súčasnými programami Colníctvo a Fiscalis sa navrhuje jednotný budúci program (FISCUS), no napriek tomu bude zaručovať špecifiká colníctva a daní. Tento program bude prispievať k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[2] posilňovaním fungovania jednotného trhu Únie a jej colnej únie. Presadzovaním technického pokroku a inovácií vo vnútroštátnych daňových správach smerom k elektronickým daňovým správam bude nový program taktiež prispievať k vytvoreniu jednotného digitálneho trhu („Digitálna agenda pre Európu“). Colná únia ochraňuje finančné záujmy Únie a jej členských štátov, ktoré vyberajú clá, poplatky a dane[3]. Vyžaduje sa, aby sa tovar pochádzajúci z tretích krajín riadil právnymi predpismi Únie predtým, než sa môže voľne pohybovať v rámci Únie. Z toho vyplýva, že riadenie veľkých objemov obchodov na dennej báze, pri spracovávaní siedmych colných vyhlásení každú sekundu, si od colníctva vyžaduje, aby dosiahlo rovnováhu medzi uľahčením obchodu pre podniky a ochranou občanov pred rizikami v oblasti bezpečnosti a ochrany. Toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom intenzívnej operačnej spolupráce medzi colnými správami členských štátov, medzi nimi a ďalšími orgánmi, s obchodnými subjektmi a ďalšími tretími stranami. Hladké fungovanie daňových systémov na vnútornom trhu závisí od účinného a efektívneho spracovávania cezhraničných transakcií vnútroštátnymi daňovými správami, od prevencie a boja proti daňovým podvodom a od ochrany daňových príjmov. Z toho vyplýva výmena veľkého množstva informácií medzi daňovými správami, zefektívňovanie práce daňových správ, ale rovnako aj znižovanie administratívnej, ekonomickej a časovej záťaže pre daňovníkov, ktorí sa zapájajú do cezhraničných činností. Toto sa dá dosiahnuť len na základe intenzívnej spolupráce medzi daňovými správami členských štátov a tretími stranami. Navrhovaný program podporí spoluprácu medzi colnými a daňovými orgánmi a ďalšími dotknutými stranami. Je to nástupnícky program programu Colníctvo 2013 a programu Fiscalis 2013, ktoré končia 31. decembra 2013. Navrhovaný program FISCUS podporí colnú a daňovú spoluprácu Únie, ktorá sa sústreďuje okolo vytvárania sietí a budovania kompetencií na jednej strane a budovania kapacít v oblasti IT na druhej strane. Prvé zoskupenie umožňuje výmenu osvedčených postupov a znalostí o pracovných postupoch medzi členskými štátmi a ďalšími krajinami, ktoré sa na programe zúčastňujú. V rámci druhej oblasti sa prostredníctvom programu umožňuje financovanie špičkovej infraštruktúry a systémov IT, ktoré dovoľujú colným a daňovým správam v Únii, aby sa z nich stali plnohodnotné elektronické správy. Hlavná pridaná hodnota programu sa vytvára zväčšovaním kapacity členských štátov v oblasti zvyšovania príjmov a riadenia čoraz zložitejších obchodných tokov pri znižovaní nákladov na vývoj nástrojov na tieto účely. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVOV 2.1. Konzultácie a expertíza V kontexte strednodobého hodnotenia súčasných programov[4] analyzovala zmluvná strana účinnosť, efektívnosť, význam a pridanú hodnotu súčasných programov Colníctvo a Fiscalis 2013. Použité boli údaje z monitorovania dostupné z rôznych činností. Na účely strednodobého hodnotenia programu Colníctvo 2013 sa uskutočnili konzultácie so zástupcami obchodu. Ďalšia zmluvná strana uskutočnila štúdiu rámca budúceho programu Colníctvo a Fiscalis[5], ktorý prichádza do úvahy: jeho výzvy, ciele a možné možnosti politiky vrátane rozsiahlej analýzy budúcich výziev, štrukturálnych problémov a prípadných zlepšení vo fungovaní colnej únie. V prípade colnej únie sa uskutočnili konzultácie s colnými odborníkmi na rôznych úrovniach. Berúc do úvahy dôležitosť činností, ktoré súvisia s výmenou informácií, bola uskutočnená samostatná štúdia o budúcej stratégii vykonávania výmeny informácií. Táto štúdia bola prezentovaná v júni 2011 na pracovných seminároch určených vedúcim pracovníkom daňových a colných správ v oblasti informácií. Zistenia tejto štúdie o budúcich programoch boli prebrané so zástupcami zúčastnených krajín na pracovných seminároch zorganizovaných v júni a júli 2011. Pri príprave tohto pracovného seminára bol na jar 2011 zorganizovaný na stretnutí výborov programu[6] okrúhly stôl, pri ktorom boli zúčastnené krajiny požiadané, aby určili hlavné silné stránky programu a spôsoby, ako by sa efektívnosť programu mohla zlepšiť. Posúdenia vplyvov boli pripravené a analyzovali pokračovanie programov Colníctvo a Fiscalis. Boli odsúhlasené výborom pre posudzovanie vplyvu. Pri vývoji návrhu budúceho programu bolo prijatých mnoho odporúčaní týkajúcich sa návrhu programu a ďalších zlepšení v programe, predovšetkým pre návrh činností programu a formulovanie cieľov programu. Hlavné odporúčania sa týkali stanovenia nových konkrétnych cieľov alebo opätovného zamerania sa na existujúce ciele. V prípade oblasti daní sa tieto týkali zníženia administratívnej záťaže pre daňové správy a daňovníkov a zlepšovania spolupráce s tretími krajinami a tretími stranami a posilnenia boja proti podvodom. V oblasti colníctva by mal program klásť väčší dôraz na spoluprácu s tretími krajinami, podnikmi a obchodnými združeniami, ako aj na zjednodušenie obchodu. Okrem toho strednodobé hodnotenia odporučili zaviesť nové nástroje riešenia nových výziev, najmä pre spoluprácu pri konkrétnych operačných úlohách, zlepšenie rozširovania výsledkov činností programu využívajúc výhodu online metód spolupráce a vymedzenie rámca pre lepšie monitorovanie výstupov programu. 2.2. Posúdenie vplyvu Vzhľadom na celkový politický kontext a problémy, ktoré stoja pred colníctvom a oblasťou daní v nasledujúcom desaťročí, bolo zanalyzovaných niekoľko možností politiky a porovnaných v posúdení vplyvu pre každý zo súčasných programov. Spoločné možnosti politiky: (1) Základná možnosť: pokračovanie programov s ich súčasnými cieľmi a návrhom. (2) Nepokračovanie programu: v tomto scenári by oba programy nepokračovali a financovanie EÚ sa už nebude poskytovať pre nástroje IT, jednotné akcie alebo aktivity odbornej prípravy podporujúce spoluprácu v colnej a daňovej oblasti. Konkrétne možnosti politiky v colnej oblasti: (3) Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ, ako je napríklad modernizovaný Colný kódex (MCC): Táto možnosť politiky by rozšírila základný scenár tak, že prispôsobí program novým potrebám vyplývajúcim z vyvíjajúceho sa prostredia colnej únie. Táto možnosť zahŕňa zavedenie nových systémov IT určených v colných právnych predpisoch EÚ prostredníctvom postupného zavádzania zdieľaného modelu vývoja systémov IT a prostredníctvom modernizácie príslušnej správy, architektúry a technológií. (4) Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ a finančná podpora budovania technických kapacít: Okrem častí predchádzajúcej možnosti by táto možnosť zahŕňala systém finančnej podpory, ktorý umožní členským štátom žiadať o podporu pri nadobúdaní zariadení určených na kontrolu pozemných, námorných alebo vzdušných hraníc, napríklad snímače alebo laboratórne zariadenia. Táto možnosť by podporovala členské štáty, aby splnili požiadavky na urýchlenie a zjednodušenie kontrol v kontexte vyvíjajúcich sa technológií. (5) Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ s maximálne zdieľaným IT prostredím: Okrem častí možnosti č. 3, táto možnosť podporuje colníctvo EÚ v tom, aby ťažilo z plne zdieľaného vývoja a prevádzky európskych systémov IT na vykonávanie colných právnych predpisov EÚ, ako napríklad MCC a ďalších právnych predpisov súvisiacich s clom. Táto možnosť by zabezpečila zvýšenú podporu verejným orgánom pri vývoji a zavádzaní všetkých systémov potrebných pre celoeurópske elektronické colné prostredie a podnikom, aby sa k týmto systémom mohli pripojiť. Konkrétne možnosti politiky v daňovej oblasti: (6) Aktualizácia základnej možnosti: Táto možnosť by zahŕňala základný scenár a bude prispôsobovať konkrétne ciele výzvam v budúcnosti. V porovnaní so súčasným programom sa doplnkovo zameriava na boj proti daňovým podvodom, vyhýbanie sa daňovej povinnosti a daňové úniky, venuje sa veľkej administratívnej záťaži pre daňovníkov a daňové správy a zohľadňuje spoluprácu s tretími krajinami a tretími stranami. Táto možnosť politiky by si vyžadovala len mierne vyšší rozpočet v porovnaní so súčasným programom Fiscalis. (7) Aktualizácia a stanovenie nových politík: Okrem riešenia problémov opísaných v možnosti „aktualizácia základného scenára“ by táto možnosť politiky ponúkla prostriedky na rozšírenie spolupráce v nových oblastiach, ktoré možno vyplynú z vývoja politiky, a predovšetkým umožní programom, aby mali prostriedky na uľahčenie koherentného uplatňovania a vykonávania týchto nových právnych predpisov, a vykonávať súvisiacu výmenu informácií a administratívnu spoluprácu. Posúdenia vplyvov vedú k tomuto odporúčaniu: V prípade colníctva je uprednostňovaná možnosť č. 3 „Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ, ako je napríklad modernizovaný Colný kódex (MCC)“, a v prípade daní je to možnosť č. 6 „Aktualizácia základnej možnosti“. Obe možnosti politiky sú v súlade s návrhom nového rozpočtu pre stratégiu Európa 2020 a zabodovali v oblasti prijateľnosti členskými štátmi. Možnosť „Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ a finančná podpora budovania technických kapacít“ sa v prípade colníctva neponechala, pretože nadobúdanie zariadení uvedené v časti o budovaní technických kapacít by mohlo byť spolufinancované prostredníctvom iných programov vrátane regionálnych štrukturálnych fondov, pričom sa súčasne zabezpečí súdržnosť s konkrétnymi cieľmi navrhovaného programu FISCUS. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ Návrh FISCUS je založený na dvojitom právnom základe. Aspekty návrhu súvisiace s colníctvom vychádzajú z článku 33 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie, ktorý požaduje akciu zo strany Európskej únie, pokiaľ ide o colnú spoluprácu a colnú úniu EÚ. Mnoho aspektov vykonávania daňovej politiky zostáva prevažne vo vnútroštátnej právomoci. Navrhovaný program sa však nemôže považovať za opatrenie daňovej politiky spadajúcej do vnútroštátnych právomocí. V skutočnosti, program má za cieľ zlepšiť spoluprácu medzi daňovými správami poskytovaním mechanizmov, prostriedkov, ako aj potrebného financovania. Program ako taký nebude viesť po zavedení Komisiou k ďalšej harmonizácii vnútroštátnych daňových systémov, ale umožní zníženie negatívnych vplyvov súvisiacich so súbežnou existenciou 27 rozdielnych daňových systémov, ako napríklad narušovanie hospodárskej súťaže, administratívna záťaž pre daňové správy a daňovníkov, využívanie najvýhodnejších daní atď. Navrhované opatrenie je preto jednoznačným podporným opatrením vnútorného trhu, ktoré umožňuje zlepšenie fungovania rôznych daňových systémov v rámci vnútorného trhu. Právnym základom pre aspekty navrhovaného programu súvisiace s daňami je preto článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Akcia na úrovni Únie než na vnútroštátnej úrovni je potrebná z týchto dôvodov: · Colná únia je vo výlučnej právomoci Únie. Presunutím svojich právomocí na Úniu sa členské štáty ipso facto dohodli, že opatrenia v colnej oblasti sa budú lepšie vykonávať na úrovni Únie. Samotný právny rámec Únie však dostatočne nezabezpečuje riadne fungovanie colnej únie. Mal by sa doplniť o podporné opatrenia tak, ako sa uvádzajú v colnom programe, aby sa zabezpečilo uplatňovanie colných právnych predpisov EÚ konvergentným a harmonizovaným spôsobom. · Mnohé činnosti v colnej oblasti majú cezhraničný charakter, zapájajú a ovplyvňujú všetkých 27 členských štátov, a z tohto dôvodu nemôžu byť účinne a efektívne vykonávané jednotlivými členskými štátmi. Akcia EÚ je potrebná na posilnenie európskeho rozmeru colnej práce, na zamedzenie narušení vnútorného trhu a na podporu účinnej ochrany vonkajších hraníc EÚ. · V tomto smere je opatrenie EÚ opodstatnené, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie a ďalší rozvoj colnej únie a jej spoločného regulačného rámca, keďže sa preukázalo, že ide o najefektívnejšiu a najúčinnejšiu reakciu EÚ na nedostatky a výzvy pri vykonávaní colnej únie EÚ a colnej spolupráce. · Čo sa týka daní, je nepostačujúce prijímať právne predpisy na európskej úrovni a považovať za samozrejmé, že ich vykonávanie bude prebiehať hladko, a ak nie, tak postačí konanie o nesplnení povinností. Na efektívne vykonávanie daňových zákonov EÚ a vnútroštátnych daňových zákonov je potrebná spolupráca a koordinácia na európskej úrovni. · Problémy zistené v daňovej oblasti nemožno riešiť bez riadiacej úlohy, ktorú zastáva Komisia, a bez podporovania členských štátov, aby sa pozreli za hranice svojho administratívneho územia. Bez intenzívnej spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi by sa nekalá daňová súťaž a využívanie najvýhodnejších daní zvýšili, pričom by podvodníci zneužívali nedostatočnú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi. · Z ekonomického hľadiska je konanie na úrovni EÚ omnoho efektívnejšie. Oporou colnej a daňovej spolupráce je vysoko zabezpečená špecializovaná komunikačná sieť. Prepája vnútroštátne colné a daňové správy do približne 5 000 miest spojenia. Táto spoločná sieť IT zabezpečuje, že sa každá štátna správa potrebuje pripojiť k tejto spoločnej infraštruktúre len jedenkrát, aby bola schopná vymieňať si akýkoľvek druh informácií. Ak by takáto infraštruktúra nebola dostupná, členské štáty by sa museli pripojiť 26-krát k vnútroštátnym systémom každej z ďalších členských štátov. Komisia podľa článku 17 Zmluvy o Európskej únii vykonáva koordinačnú, výkonnú a riadiacu funkciu, ako je ustanovené v zmluvách. Koordinácia Komisiou sa musí uskutočňovať s vnútroštátnymi colnými a daňovými orgánmi, odbornými zástupcami, na operačnej úrovni a na dlhodobej báze vzhľadom na existujúce a budúce výzvy pre Úniu zistené v colnej a daňovej oblasti. Rôzne fóra a nástroje programu poskytujú primeraný rámec pre Komisiu, aby sa chopila svojej koordinačnej úlohy v colnej a daňovej oblasti. Program FISCUS je z tohto dôvodu v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality (ako sa uvádza v čl. 5 Zmluvy o Európskej únii). 3.3. Nástroj V súlade so záverom príslušných posúdení vplyvov je zásah EÚ pomocou programu financovania náležitý. Berúc do úvahy pozitívnu spätnú väzbu vyplývajúcu zo strednodobého hodnotenia programu Colníctvo 2013 a Fiscalis 2013, Komisia navrhuje nástupnícky program FISCUS. Aj keď nový program zostáva určený predovšetkým pre členské štáty a ich orgány, plánuje sa, aby opatrenia budúceho programu zahŕňali – viac než v minulosti – externé zainteresované strany. S ohľadom na tento vývoj, náležitým právnym nástrojom na zavedenie tohto programu je „nariadenie“ a nie „rozhodnutie“ ako v prípade predchádzajúcich programov. 4. VPLYV NA ROZPOČET Načasovanie revízie programov financovania Európskou úniou je spojené s návrhom nového viacročného finančného rámca obsiahnutom v pracovnom programe Komisie. V súlade s týmto návrhom toto nariadenie o programe FISCUS zahŕňa rozpočtový rámec vo výške 777 600 000 EUR (v bežných cenách) na obdobie 2014 – 2020. Program FISCUS sa bude vykonávať prostredníctvom priameho centrálneho režimu riadenia a metódou založenou na prioritách. Zavedú sa pracovné programy, spoločne so zainteresovanými stranami, v ktorých sa stanovia priority na konkrétne obdobie. 5. VOLITEĽNÉ PRVKY 5.1. Poznámky ku konkrétnym právnym ustanoveniam 5.1.1. Kapitola I: Všeobecné ustanovenia V prípade aspektov súvisiacich s colníctvom je rozsah programu konkrétne zameraný na fungovanie colnej únie EÚ. V prípade aspektov súvisiacich s daňami bol program prispôsobený súčasným daňovým právnym predpisom Únie, čo znamená, že nebude zahŕňať len DPH, spotrebné dane a dane z príjmu a kapitálu, ale taktiež ďalšie dane, ktoré sú predmetom daňových právnych predpisov EÚ. Účasť na programe FISCUS bude umožnená členským štátom, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátskym krajinám. V súlade s celkovou politikou Únie budú mať v tejto súvislosti krajiny Európskej susedskej politiky taktiež možnosť zúčastniť sa na tomto programe za určitých podmienok. A nakoniec, „externí odborníci“ by sa taktiež mohli podieľať na konkrétnych činnostiach (napr. zástupcovia iných orgánov, obchodu, vnútroštátnych a medzinárodných organizácií a prípadne ďalší odborníci). Ciele programu FISCUS sa preorientovali podľa určených a očakávaných problémov a výziev pre colnú a daňovú politiku a colné a daňové orgány v budúcom desaťročí. Preklenovacím cieľom programu je podpora fungovania colnej únie a posilnenie vnútorného trhu zlepšením fungovania daňových systémov prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich colnými a daňovými správami, ich úradníkmi a externými odborníkmi. S cieľom poskytovať primeranú odozvu budúcim výzvam v colnej a daňovej oblasti v Únii boli definované tieto konkrétne ciele pre tento program: 1. podporovať prípravu, jednotné uplatňovanie a účinné vykonávanie zákonov Únie v oblasti ciel a daní, 2. prispievať k efektívnemu fungovaniu colných a daňových orgánov zlepšením ich administratívnej kapacity a znížením administratívnej záťaže, 3. zamedziť podvodom a daňovým únikom a zvýšiť konkurencieschopnosť, ochranu a bezpečnosť zlepšením spolupráce s medzinárodnými organizáciami, inými vládnymi orgánmi, tretími krajinami, hospodárskymi subjektmi a ich organizáciami, 4. posilniť konkurencieschopnosť európskych podnikov prostredníctvom zjednodušenia obchodu a zníženia nákladov na dodržiavanie súladu s predpismi, 5. ochraňovať finančné a ekonomické záujmy Európskej únie a jej členských štátov prostredníctvom boja proti podvodom a daňovým únikom, 6. (v oblasti colníctva) podporovať colníctvo pri ochrane občanov a hospodárstva z hľadiska bezpečnosti a ochrany a pri ochrane životného prostredia. Boli pridané operačné ciele, ktoré sa zameriavajú na výstupy, ktoré má program poskytnúť, a tieto ciele sú uvedené v prílohe 1 k tomuto nariadeniu. 5.1.2. Kapitola II: Oprávnené akcie Typy akcií, ktoré sa považujú za oprávnené na financovanie prostredníctvom programu, sú podobné tým v súčasných programoch, menovite: · jednotné akcie, ktoré majú za cieľ výmenu poznatkov a osvedčených postupov medzi colnými a daňovými úradníkmi zúčastnených krajín, · európske informačné systémy[7] uľahčujúce výmenu informácií a prístup k spoločným údajom a nakoniec · činnosti zamerané na odbornú prípravu, ktoré vedú k zlepšovaniu odbornej spôsobilosti colných a daňových úradníkov v celej Európe. Zaviedli sa úpravy v určitých kategóriách akcií. · Program FISCUS 2020 bude zahŕňať niektoré nové nástroje pre jednotné akcie: · Riadiace skupiny (nové len pre dane) budú vykonávať činnosti koordinovanej povahy a budú zvyčajne pozostávať zo všetkých zainteresovaných zúčastnených krajín. Líšia sa od projektových skupín, ktoré sú zvyčajne zložené z obmedzeného množstva krajín, fungujú počas vymedzeného časového obdobia a pracujú na realizácii vopred určeného cieľa s presne opísaným výsledkom. · Odborné tímy sú štruktúrované formy spolupráce, ktoré zhromažďujú odborné znalosti a/alebo sa venujú konkrétnym operačným činnostiam. Možno ich vytvoriť so stálym alebo nestálym charakterom a prípadne môžu dostávať podporu napríklad vo forme online služieb spolupráce, administratívnej pomoci, infraštruktúr a zariadení, ktoré podporujú realizáciu a úspech akcie. · Akcie na budovanie kapacity verejnej správy, ktorými sa budú podporovať colné a daňové orgány čeliace špecifickým problémom, nech sú to nedostatočné znalosti, expertíza, organizačné alebo akékoľvek iné nedostatky, ktoré sa dajú vyriešiť prostredníctvom podporných činností „šitých na mieru“, ktoré poskytnú partnerské krajiny a/alebo úradníci Komisie. · Čo sa týka európskych informačných systémov, nový program definuje „komponenty Únie“ ako IT aktíva a služby týkajúce sa niektorých alebo všetkých členských štátov, ktoré Komisia vlastní alebo nadobudla. Tieto komponenty Únie sú opísané v prílohe 2 bod 4 navrhovaného právneho aktu. „Vnútroštátne komponenty“ sú všetky komponenty, ktoré nie sú „komponentmi Únie“. Členské štáty ich vyvíjajú, zavádzajú a prevádzkujú, a preto sú predmetom financovania a zodpovednosti členských štátov. Nové vymedzenie komponentov Únie by sa malo vnímať na základe meniacich sa postupov vývoja systémov IT. V súčasnej dobe je každý členský štát zodpovedný za vykonávanie svojich vnútroštátnych systémov podľa spoločných špecifikácií, čo vedie k 27 vývojom každého systému, 27 obchodným rozhraniam, 27 harmonogramom vývoja, 27 súborom problémov súvisiacich s projektom alebo prevádzkou a pod. Obzvlášť na základe finančnej krízy uvažuje Komisia, že vývoj systémov IT by sa mal uskutočňovať efektívnejšie; vrátane vyššieho počtu centrálnych zdrojov a väčšieho zapojenia členských štátov do spoločných projektov. Toto zjednodušenie má za cieľ znížiť celkové náklady na IT a zlepšiť konzistentnosť údajov a uplatňovania pravidiel postupným prechodom k zdieľanejšiemu vývoju IT (znalosti, údaje, komponenty IT). Prinesie vylepšené metódy práce napríklad prostredníctvom modelovania obchodného procesu, lepších špecifikácií kvality, ale taktiež aj vyššiu mieru štandardizácie, napr. zosúladením rozhrania pre obchodníkov. Tento nový prístup vo vzťahu ku komponentom Únie bude obmedzovať riziko odlišných plánov vývoja a nasadenia. Taktiež poskytuje dodatočné prostriedky na kontrolu finalizácie projektu, keďže spoločné plány zamedzujú tomu, aby najpomalší člen v reťazci vývoja určoval vstup do realizácie celého projektu. Táto zvýšená zodpovednosť Komisie si bude vyžadovať odbornejšiu podporu a odbornejší personál na úrovni Komisie. 5.1.3. Kapitola IV: Vykonávanie Na zabezpečenie jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia, vykonávacie právomoci by sa mali preniesť na Komisiu. Ročný pracovný program ako taký bude prijatý v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie [8]. 5.2. Zjednodušenie 5.2.1. Ako návrh prispel k zjednodušeniu? (a) Súlad s nariadením o rozpočtových pravidlách Návrh programu je plne v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacími ustanoveniami. Granty a verejné zákazky sú hlavnými finančnými nástrojmi, ktoré sa používajú na vykonávanie tohto programu. Program zahŕňa opatrenia na zjednodušenie predložené v návrhu Komisie na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, predovšetkým používanie jednorazových platieb, paušálneho financovania a jednotkových nákladov. Vzhľadom na dôležitosť spracovávania nákladov na pobyt a cestovných nákladov platených v rámci tohto programu, program zavedie opatrenia na zjednodušenie, ktoré ponúka nové nariadenie o rozpočtových pravidlách v tejto oblasti. (b) Súlad programov Colníctvo a Fiscalis 2013 Riadenie predchádzajúcich programov Colníctvo a Fiscalis bolo úplne zladené na základe identických pravidiel verejného obstarávania a grantových modeloch, spoločných príručkách o riadení a systémov založených na IT. Model riadenia zahŕňa zrozumiteľné a jednoduché postupy organizovania činností programu. Tímu Komisie pre riadenie programu pomáhajú tímy pre riadenie programu v rôznych colných a daňových správach, ktoré majú úlohu sprostredkovateľa a prvého kontaktného miesta pre colných, resp. daňových úradníkov v členských štátoch. Model riadenia umožňuje nasadenie činností v krátkom časovom horizonte, najviac do niekoľkých týždňov, reagujúc pohotovo na nové vznikajúce potreby, zatiaľ čo súčasne dohliada na súlad medzi rozdielnymi činnosťami. Členské štáty vyjadrili svoju spokojnosť s modelom riadenia programu v strednodobom hodnotení[9]. S ohľadom na už dôkladné zosúladenie programov Colníctvo a Fiscalis, ako aj na politiku Komisie zameranej na zjednodušovanie sa rozhodlo, že sa navrhne jediný program (FISCUS) v rámci viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. (c) Zobral program do úvahy externalizáciu? Zvážila sa možnosť vykonávať budúci program prostredníctvom výkonnej agentúry. Agentúra by mohla byť splnomocnená vykonávať úlohy, ako napríklad výber činností v rámci programu, administratívna príprava a následná kontrola činností, monitorovanie činností, grantov a verejného obstarávania systémov IT. Takáto výkonná agentúra by však znamenala ďalšiu vrstvu riadiacej štruktúry, zvýšili by sa náklady na koordináciu a kontroly a pridaním nových administratívnych postupov by sa skomplikoval a predĺžil rozhodovací proces. Zároveň by to malo nepriaznivý vplyv na úroveň znalostí v rámci Komisie a zvýšilo by sa riziko rozdrobenia obsahu oproti administratívnym aspektom. Táto možnosť by nepriniesla očakávaný obchodný prínos a z tohto dôvodu bola zamietnutá. V alternatívnom scenári sa taktiež uvažovalo o presune všetkých relevantných činností IT na vnútroštátne správy s výnimkou siete CCN/CSI a súvisiacich služieb. V tomto scenári je veľmi vysoké riziko, že postupom času by vznikli potreby a iniciatívy na zriadenie centrálnejších riadiacich štruktúr. Výsledný vplyv by bol podobný účinkom nepokračovania programov, čo by ohrozilo efektívnosť a účinnosť colných a daňových správ, spochybnilo jednotnosť colnej únie, a tak zaobchádzanie s obchodníkmi a znížila by sa schopnosť zamedzovať a odhaľovať podvody. S ohľadom na negatívne vplyvy na výsledky a výkon bol tento scenár taktiež zamietnutý. (d) Používa tento program spoločné nástroje IT na zníženie administratívnej záťaže pre príjemcov a dodávateľov? Programy Colníctvo 2013 a Fiscalis 2013 už používajú nástroje na zjednodušenie riadenia grantov prostredníctvom spoločného nástroja na podávanie správ o aktivite (ART – Activity Reporting Tool). 5.2.2. Meranie výkonu návrhu Výkonnosť programu bude meraná použitím koherentného súboru ukazovateľov výkonnosti, vplyvu, výsledku a výstupu prepojených so všeobecnými, konkrétnymi a operačnými cieľmi programu, a ktoré vytvoria prepojenie s plánom riadenia Komisie. Podrobný zoznam ukazovateľov vplyvu, výsledku a výstupu je dostupný v posúdení vplyvov príslušných programov. Komisia určila pre niektoré operačné ciele programu úlohy, ďalšie budú doplnené prostredníctvom činností v rámci súčasných programov. Úlohy všetkých operačných cieľov určí Komisia pred začiatkom programu 2020 a prednesie ich programovému výboru na odsúhlasenie v rámci ročného pracovného programu. 5.2.3. Je návrh programu v súlade s celkovou politikou Komisie? Tento program prispeje k cieľom stratégie Európa 2020 posilnením jednotného trhu, zvýšením produktivity verejného sektora a podporí sa ním technický pokrok a inovácie v štátnych správach, ako aj podporovaním zamestnanosti. Podporia sa ním hlavné iniciatívy Digitálnej agendy pre Európu[10], hlavná iniciatíva Únia inovácií[11], hlavná iniciatíva Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta[12] a hlavná iniciatíva Priemyselná politika vo veku globalizácie[13]. Týmto programom sa taktiež podporí Akt o jednotnom trhu[14], ako aj rast a inovácie posilnením práv duševného vlastníctva na hranici v súlade so súčasnou komplexnou stratégiou práv duševného vlastníctva.[15] Čo sa týka ochrany finančných záujmov Únie a členských štátov, programom sa podporí vyberanie cla, rôznych poplatkov a daní z obchodovania, ako aj spoločné úsilie v boji proti podvodom. Colná únia je operačná zložka obchodnej politiky EÚ, a preto bude program pomáhať vykonávať bilaterálne a multilaterálne obchodné dohody, vyberať clá a uplatňovať obchodné opatrenia (ako napríklad pravidlá pôvodu), embargá a ďalšie obmedzenia v súlade s obchodnou stratégiou EÚ[16]. Nedávno bola colníctvu zverená úloha ochrany životného prostredia (ktorá súvisí inter alia s nelegálnym vývozom odpadu, chemikáliami, látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu, nelegálnou ťažbou dreva a dohovorom CITES). A nakoniec, colné opatrenia a spolupráca medzi colnými, policajnými a inými výkonnými orgánmi čoraz viac prispievajú k vnútornej bezpečnosti EÚ, ako sa uvádza v akčnom pláne pre Stratégiu vnútornej bezpečnosti[17] a v Akčnom pláne na implementáciu Štokholmského programu[18]. 2011/0341 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje akčný program pre colníctvo a dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (FISCUS) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 33 a 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[19], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Viacročné akčné programy pre colníctvo a dane, ktoré sa uplatňovali pred rokom 2014, významne prispeli k zjednodušeniu a zlepšeniu spolupráce medzi colnými orgánmi a medzi daňovými orgánmi v rámci Únie. Preto je primerané, aby sa zabezpečilo pokračovanie týchto programov zavedením nového programu v rovnakej oblasti. (2) Vzhľadom na synergie medzi programami uplatňovanými pred rokom 2014 a v súlade so záväzkom Komisie znižovať počet programov, ako je stanovené v „Rozpočte pre stratégiu Európa 2020“[20], programy colnej a daňovej spolupráce by sa mali nahradiť jedným programom. Okrem toho vytvorením jedného programu sa umožní väčšie zjednodušenie a jednotnosť, pričom sa zachová možnosť vytvárať činnosti v rámci oddelených oblastí pre colníctvo a dane. (3) Predpokladá sa, že činnosti programu, t.j. európske informačné systémy, jednotné akcie pre colných a daňových úradníkov a spoločné iniciatívy odbornej prípravy prispejú k realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[21]. Poskytnutím rámca pre činnosti, ktorými sa usiluje o to, aby colné a daňové orgány fungovali efektívnejšie, prostredníctvom ktorých sa posilňuje konkurencieschopnosť podnikov, podporuje zamestnanosť a prispieva k ochrane finančných a ekonomických záujmov Únie, sa programom aktívne posilní fungovanie colnej únie a vnútorného trhu. (4) Daňová oblasť programu by sa mala zosúladiť s existujúcimi a pripravovanými právnymi predpismi Únie, aby sa umožnilo podporiť činnosti pre prípadne nové dane alebo nové právne predpisy Únie. Na účely tohto programu by dane preto nemali zahŕňať len DPH, ako je ustanovené v smernici Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[22], spotrebné dane z alkoholu, ako je ustanovené v smernici Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje[23], z tabakových výrobkov, ako je ustanovené v smernici Rady 2011/64/EÚ z 21. júna 2011 o štruktúre a sadzbách spotrebnej dane z tabakových výrobkov[24], z energetických výrobkov a elektriny, ako je ustanovené v smernici Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny[25], ale aj všetky ostatné dane spadajúce do rozsahu daňových právnych predpisov Únie v zmysle smernice Rady 2010/24/EÚ zo 16. marca 2010 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z daní, poplatkov a ďalších opatrení[26]. (5) S cieľom podporovať proces pristúpenia a pridruženia tretích krajín je účasť na programe otvorená pristupujúcim a kandidátskym krajinám, ako aj potenciálne kandidátskym krajinám a partnerským krajinám európskej susedskej politiky[27] za predpokladu splnenia určitých podmienok. Okrem toho vzhľadom na zvyšujúcu sa prepojenosť svetovej ekonomiky je užitočné, aby sa ustanovila možnosť zapojiť do určitých činností aj externých odborníkov, ako napríklad úradníkov tretích krajín, zástupcov medzinárodných organizácií alebo hospodárske subjekty. (6) Vzhľadom na problémy a výzvy určené pre nadchádzajúce desaťročie, ciele programov uplatňovaných pred rokom 2014 by mali byť prispôsobené. Program zavedený týmto nariadením by mal hrať úlohu v kľúčových oblastiach, ako napríklad jednotné vykonávanie zákonov Únie, ochrana finančných a ekonomických záujmov Únie, zabezpečovanie ochrany a bezpečnosti a zvyšovanie administratívnej kapacity colných a daňových orgánov. Vzhľadom na dynamiku problémov nových určených výziev by sa však mal klásť dodatočný dôraz na boj proti podvodom, zníženie administratívnej záťaže a zjednodušenie obchodu. (7) Nástroje, ktoré sa používali v rámci programov uplatňovaných pred rokom 2014, sa osvedčili ako primerané, a preto sa ponechali. Vzhľadom na potrebu nástrojov, ktoré by umožňovali štruktúrovanejšiu operačnú spoluprácu, sa však pridali dodatočné nástroje, ako napríklad odborné tímy zložené z odborníkov Únie a štátov, aby spoločne plnili úlohy v konkrétnych oblastiach. Okrem toho vzhľadom na nedávny vývoj je vhodné, aby sa ustanovila možnosť vytvárať akcie v rámci tohto programu, ktoré prispejú k budovaniu administratívnej kapacity na poskytovanie odbornej pomoci krajinám v núdzi. (8) Európske informačné systémy hrajú kľúčovú úlohu pri podpore colných a daňových systémov v rámci Únie, a preto by ich financovanie malo pokračovať v rámci programu. Okrem toho malo by byť možné zahrnúť do programu nové colné a daňové informačné systémy, ktoré sa zaviedli podľa právnych predpisov Únie. Posledne spomenuté by sa malo zakladať na zdieľaných modeloch vývoja a modernej architektúre IT, aby sa zvýšila flexibilita a efektívnosť colných a daňových správ. (9) Zlepšovanie odbornej spôsobilostí jednotlivcov v podobe spoločnej odbornej prípravy by sa malo taktiež realizovať prostredníctvom tohto programu. Colní a daňoví úradníci si potrebujú rozširovať a obnovovať svoje vedomosti a požadované zručnosti, aby spĺňali požiadavky Únie. Program by mal byť dôležitý pre posilnenie ľudskej kapacity efektívnym spôsobom prostredníctvom zvýšenej podpory odbornej prípravy, ktorá sa zameriava na colných a daňových úradníkov, ako aj na hospodárske subjekty. Na tento účel by sa mal súčasný spoločný prístup Únie v rámci odbornej prípravy, ktorý bol založený hlavne na centrálnom rozvoji elektronického vzdelávania, rozvinúť do mnohostranného programu Únie na podporu odbornej prípravy v oblasti daní. (10) Tento program by mal pokrývať obdobie siedmych rokov, aby bolo jeho trvanie zosúladené s trvaním viacročného finančného rámca stanoveným v nariadení Rady (EÚ) č. xxx z xxx, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[28]. (11) Po celú dobu trvania programu by malo byť stanovené finančné krytie predstavujúce základný odkaz pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v zmysle bodu [17] Medziinštitucionálnej dohody z XX/YY/201Z medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení. (12) V súlade so záväzkom Komisie uvedeným v jej oznámení o preskúmaní rozpočtu z roku 2010[29], ktorý sa týka súdržnosti a zjednodušenia programov financovania, by sa mali zdroje zdieľať s ďalšími nástrojmi financovania Únie, ak predpokladané činnosti programu sledujú ciele, ktoré sú spoločné pre rôzne nástroje financovania, ale s výnimkou dvojitého financovania. Činnosti v rámci tohto programu by mali zabezpečovať súdržnosť využívania zdrojov Únie určené na podporu fungovania colnej únie. (13) Opatrenia potrebné na finančné vykonávanie tohto nariadenia sa prijímajú v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, a v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx z xxx (odkazy na nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a vykonávací akt budú doplnené). (14) Finančné záujmy Únie by sa mali ochraňovať prostredníctvom príslušných opatrení počas celej doby výdavkového cyklu vrátane predchádzania, odhaľovania a preskúmavania nezrovnalostí, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov, a prípadne aj pokút. (15) Na zabezpečenie jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa mali vykonávacie právomoci presunúť na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie [30]. (16) Keďže ciele opatrenia, ktoré sa má prijať, menovite zavedenie viacročného programu na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu a colnej únie, sa nedajú v dostatočnej miere dosiahnuť členskými štátmi, ktoré nemôžu efektívne uskutočňovať spoluprácu a koordináciu potrebnú na uskutočnenie tohto programu, a dajú sa preto lepšie dosiahnuť vzhľadom na účinky programu na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenej v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie daných cieľov. (17) Pri vykonávaní programu by mal Komisii pomáhať Výbor pre program FISCUS. Hlavné právomoci tohto Výboru sa vzťahujú na ročné pracovné programy. (18) Týmto nariadením by sa malo nahradiť rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.1482/2007/ES z 11. decembra 2007, ktorým sa ustanovuje program Spoločenstva na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu (Fiscalis 2013) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2235/2002/ES[31], a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 624/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa ustanovuje akčný program pre colné správy v Spoločenstve (Colníctvo 2013)[32]. Tieto rozhodnutia by sa mali preto zrušiť. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Všeobecné Ustanovenia Článok 1 Predmet 1. Týmto sa zriaďuje viacročný akčný program „FISCUS“ (ďalej len „program“) na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu a colnej únie. 2. Program sa skladá z oblasti colníctva a z oblasti daní. 3. Program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (a) „colné alebo daňové orgány“ sú orgány zodpovedné za uplatňovanie colných alebo daňových predpisov; (b) „Externí odborníci“ sú (1) zástupcovia vládnych orgánov vrátane z krajín, ktoré sa na programe nezúčastňujú podľa článku 3 ods. 1 a článku 3 ods. 2, (2) hospodárske subjekty a ich organizácie, (3) zástupcovia medzinárodných a iných príslušných organizácií. (c) „dane“ sú tieto dane (1) daň z pridanej hodnoty podľa smernice 2006/112/ES. (2) spotrebné dane z alkoholu podľa smernice 92/83/EHS. (3) spotrebné dane z tabakových výrobkov podľa smernice 2011/64/EÚ. (4) dane z energetických výrobkov a elektriny podľa smernice 2003/96/ES. (5) všetky ďalšie dane spadajúce do rozsahu článku 2 ods. 1 písm. a) smernice 2010/24/EÚ. Článok 3 Účasť na programe 1. Zúčastnenými krajinami sú členské štáty a krajiny uvedené v ods. 2 za predpokladu splnenia podmienok uvedených v ods. 2 a 3. 2. Účasť na programe je otvorená ktorejkoľvek z týchto krajín: (a) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré čerpajú predvstupovú pomoc, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zavedených v príslušných rámcových dohodách, v rozhodnutiach Asociačnej rady alebo v podobných dohodách; (b) partnerské krajiny európskej susedskej politiky za predpokladu, že tieto krajiny dosiahli dostatočnú úroveň aproximácie príslušných právnych predpisov a administratívnych metód s právnymi predpismi a administratívnymi metódami Únie. Dotknuté partnerské krajiny sa zúčastňujú na programe v súlade s ustanoveniami, ktoré sa s týmito krajinami stanovia po zavedení rámcových zmlúv o ich účasti na programoch Únie. 3. Externí odborníci sa môžu zúčastňovať na činnostiach organizovaných v rámci tohto programu kedykoľvek to je užitočné na dosiahnutie cieľov uvedených v článkoch 4 a 5. Títo odborníci sú vybraní na základe svojich zručností, skúseností a znalostí, ktoré sa vzťahujú na konkrétne činnosti. Článok 4 Všeobecný cieľ Všeobecným cieľom programu je podpora fungovania colnej únie a posilnenie vnútorného trhu zlepšením fungovania daňových systémov prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich colnými a daňovými orgánmi, ich úradníkmi a externými odborníkmi. Tento cieľ sa bude merať inter alia podľa tohto ukazovateľa: vývoj vnímania zainteresovaných strán programu vo vzťahu k prínosu programu k fungovaniu colnej únie a posilneniu vnútorného trhu. Článok 5 Konkrétne ciele 1. Konkrétne ciele programu sú tieto: (a) podporovať prípravu, jednotné uplatňovanie a účinné vykonávanie zákonov Únie v colnej a daňovej oblasti, (b) prispievať k efektívnemu fungovaniu colných a daňových orgánov zlepšovaním ich administratívnej kapacity a znižovaním administratívnej záťaže, (c) zamedzovať podvodom a daňovým únikom a zvyšovať konkurencieschopnosť, bezpečnosť a ochranu zlepšením spolupráce s medzinárodnými organizáciami, inými vládnymi orgánmi, tretími krajinami, hospodárskymi subjektmi a ich organizáciami, (d) posilňovať konkurencieschopnosť európskych podnikov prostredníctvom zjednodušenia obchodu a zníženia nákladov na dodržiavanie predpisov, (e) ochraňovať finančné a ekonomické záujmy Európskej únie a jej členských štátov prostredníctvom boja proti podvodom a daňovým únikom, (f) v oblasti colníctva: podporovať colníctvo pri ochrane občanov a hospodárstva z hľadiska bezpečnosti a ochrany a pri ochrane životného prostredia. 2. Každý z uvedených konkrétnych cieľov sa meria na základe ukazovateľa založeného na vnímaní zainteresovaných strán programu vo vzťahu k prínosu programu k uskutočneniu konkrétnych cieľov. Kapitola II Oprávnené akcie Článok 6 Oprávnené akcie Program poskytne finančnú podporu v súlade s podmienkami uvedenými v ročnom pracovnom programe uvedenom v článku 13 pre tieto typy akcií: (a) Spoločné jednotné akcie pre operačnú spoluprácu a koordináciu: (1) semináre a pracovné semináre; (2) riadiace skupiny pre riadenie a koordináciu akcií, ktoré spadajú do oblasti ich pôsobnosti; (3) projektové skupiny, ktoré sú zložené z obmedzeného počtu krajín a činné počas vymedzeného časového úseku, ktoré sledujú vopred vymedzený cieľ s presne opísaným výsledkom; (4) pracovné návštevy organizované zúčastnenými krajinami alebo treťou krajinou s cieľom umožniť úradníkom získať alebo zvýšiť svoju odbornú spôsobilosť alebo znalosti v colných, resp. daňových záležitostiach; v prípade pracovných návštev organizovaných tretími krajinami patria medzi oprávnené náklady v rámci programu len cestovné náklady a náklady na pobyt (ubytovanie a denné diéty); (5) odborné tímy, ktoré sú štruktúrovanými formami spolupráce so stálym alebo nestálym charakterom, ktoré zhromažďujú odborné znalosti na uskutočnenie úloh v konkrétnych oblastiach alebo uskutočňujú operačné činnosti, prípadne s podporu služieb online spolupráce, administratívnej pomoci, infraštruktúry a zariadení; (6) budovanie kapacity verejnej správy a podporné činnosti; (7) štúdie; (8) komunikačné projekty; (9) akákoľvek iná činnosť podporujúca všeobecné a konkrétne ciele uvedené v článkoch 4 a 5; (b) Špecifické jednotné akcie v oblasti colníctva zahŕňajúce monitorovacie činnosti, ktoré vykonávajú spoločné tímy zložené z Komisie a úradníkov zúčastnených krajín s cieľom analyzovať colné postupy, identifikovať ťažkosti pri vykonávaní predpisov a prípadne predkladať návrhy na úpravu predpisov únie a pracovných metód. (c) Špecifické jednotné akcie v oblasti daní, ktoré zahŕňajú multilaterálne kontroly organizované dvomi alebo viacerými zúčastnenými krajinami, vrátane aspoň jedného členského štátu, s cieľom vykonať koordinovanú kontrolu daňovej povinnosti jednej alebo viacerých súvisiacich zdaniteľných osôb. (d) Budovanie kapacity IT, menovite sem patrí vývoj, údržba, prevádzkovanie a kontrola kvality komponentov Únie uvedených v bode 4 prílohy II týchto systémov: (1) európske informačné systémy uvedené v bodoch 1, 2 a 3 prílohy II a (2) nové európske informačné systémy zriadené podľa právnych predpisov Únie (e) Budovanie odbornej spôsobilosti: spoločné činnosti v oblasti odbornej prípravy na podporu potrebných odborných zručností a znalostí súvisiacich s colnou a daňovou oblasťou. Článok 7 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre jednotné akcie 1. Zúčastnené krajiny zabezpečia, aby boli pre účasť na jednotných akciách menovaní úradníci s príslušným profilom a kvalifikáciou. 2. Zúčastnené krajiny prijmú potrebné opatrenia na vykonávanie jednotných akcií, najmä prostredníctvom zvyšovania povedomia o týchto akciách v rámci svojich colných alebo daňových orgánov a prostredníctvom zabezpečenia optimálneho využitia vzniknutých výstupov. Článok 8 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre európske informačné systémy 1. Komisia a zúčastnené krajiny zabezpečia, aby sa európske informačné systémy uvedené v bodoch 1, 2 a 3 prílohy II vyvíjali, boli v prevádzke a primerane sa udržiavali. 2. Komisia koordinuje v spolupráci so zúčastnenými krajinami tie aspekty zavedenia a fungovania komponentov Únie a iných komponentov systémov a infraštruktúry uvedených v bodoch 1, 2 a 3 prílohy II, ktoré sú potrebné na zabezpečenie ich prevádzkyschopnosti, prepojenosti a ustavičného zlepšovania. Článok 9 Osobitné vykonávacie ustanovenia pre spoločnú odbornú prípravu 1. Zúčastnené krajiny začlenia do svojich vnútroštátnych programov odbornej prípravy spoločne zostavený obsah odbornej prípravy vrátane modulov elektronického vzdelávania, programov odbornej prípravy a spoločne schválených noriem odbornej prípravy. 2. Zúčastnené krajiny zabezpečia, aby ich úradníci absolvovali úvodnú a ďalšiu odbornú prípravu potrebnú na získanie spoločných odborných zručností a znalostí v súlade s programami odbornej prípravy. 3. Zúčastnené krajiny poskytnú úradníkom potrebnú jazykovú prípravu, aby získali dostatočná úroveň jazykových znalostí pre účasť na programe. Kapitola III Finančný rámec Článok 10 Finančný rámec 1. Finančné krytie na vykonávanie programu sa stanovuje na 777 600 000 EUR (v bežných cenách). 2. Finančný prídel na program môže taktiež pokrývať výdavky vzťahujúce sa na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti potrebné na riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov; najmä štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie vrátane spoločnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Európskej únie, ak sa vzťahujú na všeobecné ciele tohto nariadenia, výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracovávanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ďalšími výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vznikli Komisii pri riadení programu. Článok 11 Druhy zásahov 1. Komisia vykonáva tento program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. 2. Finančná podpora Únie na činnosti ustanovené v článku 6 má formu: (a) grantov; (b) verejných zákaziek; (c) náhrady nákladov, ktoré vznikli externým odborníkom uvedeným v článku 3 ods. 3. 3. Miera spolufinancovania v prípade grantov je až do výšky 100 % oprávnených nákladov, pričom sem patria cestovné náklady, náklady na ubytovanie, náklady spojené s organizáciou podujatí a denné diéty. Táto miera sa uplatňuje na všetky oprávnené akcie s výnimkou odborných tímov. Pre túto kategóriu oprávnených akcií sa príslušná miera spolufinancovania určí v ročných pracovných programoch, keď si tieto akcie budú vyžadovať udelenie grantov. Článok 12 Ochrana finančných záujmov Únie 1. Komisia prijme primerané opatrenia, aby zabezpečila, že pri vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto nariadenia sa ochránia finančné záujmy Európskej únie, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nelegálnym činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj efektívnymi, primeranými a odrádzajúcimi pokutami. 2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať audit na základe dokumentov a vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste, a to v prípade všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorí od Únie dostali finančné prostriedky. 3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v prípade hospodárskych subjektov, na ktorých sa takéto financovanie vzťahuje priamo alebo nepriamo, v súlade s postupmi ustanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[33], aby sa odhalil podvod, korupcia alebo akékoľvek iné nelegálne činnosti, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Európskej únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou. 4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, rámcové zmluvy, rozhodnutia Asociačnej rady alebo podobné dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a dohody o grante a rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF vykonávať takéto audity, kontroly a inšpekcie na mieste. Kapitola IV Vykonávacie právomoci Článok 13 Pracovný program 1. Komisia vykonáva program prostredníctvom ročného pracovného programu pre každú oblasť programu, ktorý zahŕňa priority programu, rozpis rozpočtu a hodnotiace kritériá pre granty na akcie. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedenom v článku 14 ods. 2 a nariadením o rozpočtových pravidlách . 2. V oblasti colníctva Komisia pri príprave ročného pracovného programu berie do úvahy spoločný prístup týkajúci sa colnej politiky, ktorý sa neustále prispôsobuje novému vývoju v partnerstve medzi Komisiou a členskými štátmi v Skupine pre colnú politiku, ktorá sa skladá z vedúcich pracovníkov colných správ Komisie a členských štátov alebo ich predstaviteľov. Komisia pravidelne informuje Skupinu pre colnú politiku o opatreniach súvisiacich s vykonávaním oblasti programu týkajúcej sa colníctva. Článok 14 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre program FISCUS. Výbor sa môže stretávať v dvoch samostatných skupinách, jedna sa bude zaoberať aspektmi, ktoré sa týkajú oblasti colníctva, a druhá aspektmi oblasti programu týkajúcej sa daní. Výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č.182/2011. Kapitola V Monitorovanie a hodnotenie Článok 15 Monitorovanie akcií programu 1. Komisia v spolupráci so zúčastnenými krajinami monitoruje program a jeho akcie, aby sledovala vykonávanie uskutočňovaných akcií. 2. Súbor kľúčových ukazovateľov výkonnosti uvedených v článku 5 ods. 2 sa používa inter alia na meranie účinkov a vplyvov programu. Merajú sa vo vzťahu k vopred určeným základným scenárom odzrkadľujúcim situáciu pred vykonávaním. Článok 16 Hodnotenie 1. Komisia zabezpečí strednodobé a záverečné hodnotenie programu, pričom sa zameria na prípadné hodnotiace otázky a ich včasné pridanie do rozhodovacieho procesu. Výsledky sa použijú pri rozhodovaní o prípadnom obnovení, úprave alebo zastavení ďalších programov. Tieto hodnotenia vykoná nezávislý externý hodnotiteľ. 2. Komisia vypracuje správu o strednodobom hodnotení dosahovania cieľov akcií programu, efektívnosti využívania zdrojov a európskej pridanej hodnote programu najneskôr do polovice roka 2018. Táto správa sa ďalej zaoberá zjednodušovaním, ďalšou opodstatnenosťou cieľov, ako aj prispievaním programu k prioritám Únie týkajúcich sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. 3. Komisia vypracuje záverečnú hodnotiacu správu o dlhodobom vplyve a udržateľnosti účinkov programu najneskôr do konca roka 2021. 4. Zúčastnené krajiny poskytnú na žiadosť Komisie všetky údaje a informácie, ktoré sú dôležité na prípravu správy o strednodobom hodnotení a záverečnej hodnotiacej správy Komisie. Kapitola VI Záverečné ustanovenia Článok 17 Zrušenie Rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2014. Finančné záväzky súvisiace s akciami vykonávanými v rámci týchto rozhodnutí sa naďalej riadia týmito rozhodnutiami až do ich ukončenia. Článok 18 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli za Európsky parlament za Radu predseda predseda PRÍLOHA I. Operačné ciele programu Operačné ciele na vykonávanie a monitorovanie jedného alebo viacerých konkrétnych cieľov ustanovených v článku 5 sú tieto: 1. Stanoviť opatrenia, ktorými sa zlepší jednotný výklad a vykonávanie zákonov Únie v oblasti ciel a daní 2. Podporovať a zjednodušovať spoločné operačné činnosti v oblasti colníctva a daní 3. Vyvíjať a udržiavať európske informačné systémy pre clá a dane 4. Zlepšiť zručnosti a kvalifikáciu colných a daňových úradníkov a externých odborníkov v oblasti colníctva a daní 5. Podporovať vývoj elektronickej správy pre colné a daňové orgány a externé zainteresované strany 6. Stanoviť opatrenia súvisiace s colníctvom a daňami zahŕňajúce tretie krajiny a externých odborníkov 7. Podporovať určovanie a vzájomnú výmenu najlepších postupov 8. Vytvoriť odborné tímy, aby spoločne vykonávali konkrétne operačné úlohy II. Európske informačné systémy a príslušné komponenty Únie Uvedené v článku 6 písm. d) 1. Spoločné európske informačné systémy sú tieto: (a) spoločná komunikačná sieť/spoločné systémové rozhranie (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP a súvisiace nástroje, webový portál CCN, CCN monitoring; (b) podporné systémy, najmä nástroj na konfiguráciu aplikácií pre CCN, nástroj na riadenie automatizovaného poskytovania služieb (TASMAN), nástroj na podávanie správ o aktivite (ART2), elektronické riadenie pre projekty online GR TAXUD (TEMPO), nástroj na riadenie služieb (SMT), systém správy užívateľov (UM), BPM systém, prehľad dostupnosti a AvDB, portál správy služieb IT, správa adresárov a prístupov užívateľov, (c) Informačný a komunikačný priestor programu pre colníctvo a dane (PICS) 2. Európske informačné systémy špecifické pre clá sú tieto: (a) systém colnej správy pre pohyb tovarov, najmä (nový) automatizovaný tranzitný systém ((N)CTS), NCTS TIR pre Rusko, systém kontroly vývozu (ECS) a systém kontroly dovozu (ICS). Tieto systémy sú podporované týmito aplikáciami/komponentmi: systém na výmenu údajov s tretími krajinami (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), štandardná testovacia aplikácia pre SPEED (Standard SPEED Test Application – SSTA), štandardná testovacia aplikácia pre tranzit (Standard Transit Test Application – STTA), testovacia aplikácia pre tranzit (Transit Test Application – TTA), centrálne služby/referenčné údaje (Central Services/Reference Data – CSRD), centrálne služby/systém riadenia informácií (Central Services/Management Information System – CS/MIS); (b) systém Spoločenstva na riadenie rizika (Community Risk Management System – CRMS), ktorý pokrýva informačné formuláre o rizikách (Risk Information Forms – RIF) a spoločné profily funkčných oblastí CPCA (Common Profiles CPCA functional domains); (c) systém hospodárskych subjektov (Economic Operators System – EOS) pokrývajúci registráciu a identifikáciu hospodárskych subjektov (EORI), schválené hospodárske subjekty (Authorised Economic Operators – AEO), služby pravidelnej lodnej dopravy (Regular Shipping Services – RSS) a vzájomné uznanie funkčných domén partnerských krajín. Podporným komponentom pre tento systém je Generic Web Service; (d) tarifný systém (TARIC3), ktorý je referenčným dátovým systémom pre ďalšie aplikácie, ako napríklad systém riadenia kvót (QUOTA2), systém riadenia a monitorovania dohľadu (SURV2), európsky záväzný colný informačný systém (EBTI3), Európsky colný súpis chemických látok (ECICS2). Kombinovaná nomenklatúra (CN) a aplikácie na pozastavenie (Suspensions) riadia zákonné informácie s priamym napojením na tarifný systém; (e) aplikácie na účely kontroly, predovšetkým systém riadenia vzoriek (SMS) a informačný systém o postupoch zošľachťovacieho styku (ISPP); (f) systém boja proti falšovaniu a pirátstvu (COPIS); (g) systém rozširovania údajov (DDS2), ktorý riadi všetky informácie dostupné verejnosti prostredníctvom internetu; (h) informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS). 3. Európske informačné systémy špecifické pre dane sú tieto: (a) systémy súvisiace s DPH, predovšetkým systém výmeny informácií o DPH (VIES) a vrátenie DPH, vrátane počiatočnej aplikácie VIES, nástroja monitorovania VIES, daňového štatistického systému, VIES-on-the-web, nástroja konfigurácie VIES-on-the-web, testovacích nástrojov pre VIES a vrátenie DPH, algoritmu pre DPH čísla, výmeny elektronických formulárov o DPH, DPH z elektronických služieb (VAT on e-Services – VoeS); testovací nástroj VoeS, testovací nástroj elektronických formulárov DPH; (b) systémy súvisiace s vymáhaním, predovšetkým elektronické formuláre na vymáhanie pohľadávok, elektronické formuláre pre jednotný exekučný titul (UIPE) a pre jednotný formulár oznámenia (UNF); (c) systémy súvisiace s priamymi daňami, predovšetkým systém zdaňovania úspor, testovací nástroj zdaňovania úspor, elektronické formuláre pre priame dane, daňové identifikačné číslo TIN-on-the-web, výmeny súvisiace s článkom 8 smernice 2011/16/EÚ a súvisiace testovacie nástroje; (d) ďalšie systémy súvisiace s daňami, predovšetkým databáza daní v Európe (TEDB), CCN/Mail krajinám OECD; (e) systémy spotrebných daní, predovšetkým systém výmeny údajov o spotrebnej dani (SEED), systém kontroly pohybu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (EMCS), elektronické formuláre MVS, testovacia aplikácia (TA); (f) ďalšie centrálne systémy, predovšetkým komunikačná a informačná aplikácia členských štátov (MSCIA), samoobslužný testovací systém (SSTS), štatistický systém súvisiaci s daňami, centrálna aplikácia pre webové formuláre, centrálne služby/systém riadenia informácií pre spotrebné dane (CS/MISE). 4. Príslušné komponenty Únie európskych informačných systémov sú tieto: (a) aktíva IT, ako napríklad hardvér, softvér a sieťové pripojenia systémov vrátane súvisiacej dátovej infraštruktúry; (b) služby IT potrebné na podporu vývoja, údržby, zlepšovania a prevádzky systémov; (c) a akékoľvek ďalšie prvky, ktoré z dôvodu efektívnosti, bezpečnosti a racionalizácie určila Komisia ako spoločné pre zúčastnené krajiny. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušná(-é) oblasť(-ti) politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Cieľ(-e) 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie a finančný vplyv 1.7. Plánovaná(-é) metóda(-y) riadenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá monitorovania a podávania správ 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušný(-é) okruh(-y) viacročného finančného rámca a dotknutý(-é) výdavkový(-é) rozpočtový(-é) riadok(riadky). 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky administratívnej povahy 3.2.4. Súlad so súčasným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program pre colníctvo a dane v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (FISCUS) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES. 1.2. Príslušná(-é) oblasť(-ti) politiky v rámci ABM/ABB [34] 1404 Colná politika 1405 Daňová politika 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ¨ Návrh/iniciatíva sa vzťahuje na novú akciu ¨ Návrh/iniciatíva sa vzťahuje na novú akciu, ktorá nasleduje po pilotnom projekte/prípravnej akcii[35] X Návrh/iniciatíva sa vzťahuje na predĺženie existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa vzťahuje na akciu presmerovanú na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, na ktoré sa zameriava návrh/iniciatíva Navrhovaný program FISCUS prispeje k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[36] (1) posilňovaním fungovania jednotného trhu, (2) poskytovaním rámca na podporu činností zvyšujúcich produktivitu verejného sektora a (3) presadzovaním technického pokroku a inovácií vo vnútroštátnych a európskych colných a daňových správach. Časť týkajúca sa daní Program bude predovšetkým podporovať prioritnú iniciatívu Digitálna agenda pre Európu[37], prioritnú iniciatívu Únia inovácií[38] a prioritnú iniciatívu Priemyselná politika vo veku globalizácie[39]. Bude podporovať vnútroštátne daňové správy, aby sa stali plnohodnotnými elektronickými daňovými správami a rovnako prispievali k zníženiu administratívnej záťaže pre daňovníkov tak, že zabezpečí inteligentnejšie vykonávanie daňových právnych predpisov Únie. Program bude taktiež podporovať Akt o jednotnom trhu[40], predovšetkým niektoré kľúčové oblasti daňovej politiky zdôraznené v tomto právnom akte, ako aj tie, ktoré sa týkajú zníženia záťaže pre daňovníkov. Pripravované politické iniciatívy, ktoré bude program podporovať a pomáhať vykonávať, ako napríklad navrhovanú smernicu o dani z energie, novú stratégiu pre DPH, spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb pre spoločnosti a tie, ktoré sa týkajú odstránenia cezhraničných daňových prekážok pre občanov, budú po ich prijatí značne prispievať k dosiahnutiu cieľov Aktu o jednotnom trhu. Časť týkajúca sa colníctva Colná únia je pre vnútorný trh zásadná. Bezhraničný vnútorný trh s tovarom vyžaduje, aby tovar pochádzajúci z tretích krajín spĺňal formality a ďalšie požiadavky po vstupe alebo uvedení do obehu; potom sa tovar môže voľne pohybovať v rámci vonkajších hraníc EÚ. Colníctvo podporuje rozvoj spravodlivých, konkurencieschopných podmienok vnútorného trhu jednotným uplatňovaním spoločných pravidiel a predpisov. Podporuje rast a inováciu v rámci vnútorného trhu napríklad presadzovaním práv duševného vlastníctva na hranici (taktiež viď európsky plán pre boj proti falšovaniu a autorskému pirátstvu[41] a novú stratégiu pre práva duševného vlastníctva na vnútornom trhu nedávno prijaté Komisiou). Reakcie na nedávnu verejnú konzultáciu[42] o budúcnosti vnútorného trhu naznačujú vysoké očakávania medzi priemyselnými zväzmi v súvislosti s ďalšou akciou EÚ zameranou na falšovanie a pirátstvo. Colníctvo má zásadnú úlohu pri účinnom presadzovaní práv duševného vlastníctva, čo potvrdzujú štatistiky o colných činnostiach súvisiacich s právami duševného vlastníctva[43]. Okrem toho bude program podporovať širokú škálu politických opatrení v rámci colnej únie. Napríklad ochrana finančných záujmov EÚ a členských štátov prostredníctvom vyberania cla, rôznych poplatkov, daní z obchodu a spoločného úsilia bojovať proti podvodom. V roku 2010 približne 12,3 % (15,7 miliárd EUR) rozpočtu EÚ tvorili tradičné vlastné zdroje.[44] Colná únia je operačná zložka obchodnej politiky EÚ, ktorá vykonáva bilaterálne a multilaterálne obchodné dohody, vyberá clá a uplatňuje obchodné opatrenia (ako napríklad pravidlá pôvodu), embargá a ďalšie obmedzenia. Diskusný dokument Obchod, rast a svetové záležitosti: Obchodná politika ako hlavná súčasť stratégie EÚ 2020[45] uverejnený v novembri 2010 poukazuje na agendu medzinárodnej colnej spolupráce v rámci bilaterálnych dohôd a vo Svetovej colnej organizácii. Zdôrazňuje, že efektívne colné postupy znižujú náklady obchodníkov na dodržiavanie predpisov, zjednodušujú legálne obchody a pomáhajú riešiť zvyšujúce sa riziká súvisiace s bezpečnosťou, ochranou a právami duševného vlastníctva. Úloha colnej únie pri prispievaní k vnútornej bezpečnosti EÚ sa stala čoraz dôležitejšou a bude ďalej rásť, ako sa odráža v akčnom pláne pre Stratégiu vnútornej bezpečnosti[46] a v Akčnom pláne na implementáciu Štokholmského programu.[47] Okrem toho colné činnosti a spolupráca medzi colnými, policajnými a inými výkonnými orgánmi prispievajú k cieľom globálnej bezpečnosti, ako je napríklad boj proti praniu špinavých peňazí, organizovaná cezhraničná trestná činnosť a terorizmus. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Colná politika (1404) a daňová politika (1405) sú príslušnými činnosťami v rámci ABB. Konkrétne ciele programu budú tieto: (1) podporovať prípravu, jednotné uplatňovanie a účinné vykonávanie zákonov Únie v oblasti ciel a daní; (2) prispievať k efektívnemu fungovaniu colných a daňových orgánov zlepšovaním ich administratívnej kapacity a znižovaním administratívnej záťaže; (3) zamedzovať podvodom a daňovým únikom a zvyšovať konkurencieschopnosť, ochranu a bezpečnosť zlepšením spolupráce s medzinárodnými organizáciami, inými vládnymi orgánmi, tretími krajinami, hospodárskymi subjektmi a ich organizáciami; (4) posilňovať konkurencieschopnosť európskych podnikov prostredníctvom zjednodušenia obchodu a zníženia nákladov na dodržiavanie predpisov; (5) ochraňovať finančné a ekonomické záujmy Európskej únie a jej členských štátov prostredníctvom boja proti podvodom a daňovým únikom; (6) podporovať colníctvo pri ochrane občanov a hospodárstva z hľadiska ochrany a bezpečnosti a pri ochrane životného prostredia. 1.4.3. Očakávaný(é) výsledok (výsledky) a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Z pohľadu colníctva členské štáty presunutím svojich právomocí na EÚ – colná únia je vo výlučnej právomoci EÚ – ipso facto súhlasili s tým, že opatrenia v colnej oblasti sa budú lepšie vykonávať na úrovni EÚ. Samotný právny rámec EÚ však dostatočne nezabezpečuje riadne fungovanie colnej únie. Potrebné sú sprievodné podporné opatrenia tak, ako sa uvádzajú v programe zameranom na colníctvo, aby sa zabezpečilo uplatňovanie colných právnych predpisov EÚ konvergentným a harmonizovaným spôsobom a aby sa zaobchádzanie s obchodníkmi, prevencia podvodov a právne záväzky nelíšili. Okrem toho majú mnohé činnosti v colnej oblasti cezhraničný charakter, zapájajú a ovplyvňujú všetkých 27 členských štátov, a preto nemôžu byť účinne a efektívne vykonávané jednotlivými členskými štátmi. Konanie EÚ je potrebné na posilnenie európskeho rozmeru colnej práce, na zamedzenie narušení vnútorného trhu a na podporu účinnej ochrany hraníc EÚ. Solidarita a účasť na zodpovednosti sú kľúčové princípy rozhodujúce vo financovaní colnej únie. Situácie, v ktorých potreba účinných opatrení prevyšuje schopnosť príslušných členských štátov zaobstarať ich, škodia únii ako celku. Zásah EÚ je potrebný na zachovanie spoločenského dobra v EÚ, kde „dopyt“ v EÚ (napr. po bezpečnosti) nemôže byť primerane uspokojený „ponukou“ príslušných členských štátov. V takýchto prípadoch konanie EÚ vyúsťuje do spoločného financovania budovania technických kapacít s cieľom uspokojiť dopyt po účinnej kontrole napriek obmedzenej schopnosti príslušných členských štátov zabezpečiť dodávky. Navrhovaný program má za cieľ zlepšiť spoluprácu medzi daňovými správami a poskytovať mechanizmy a prostriedky na zlepšenie takejto spolupráce, ako aj potrebné financovanie, aby sa tieto ciele dosiahli. Program ako aký nebude viesť po vykonaní Komisiou k ďalšej harmonizácii vnútroštátnych daňových systémov, ale umožní zníženie negatívnych účinkov súvisiacich so súbežnou existenciou 27 rozdielnych daňových systémov, ako napríklad podvody, narušovanie hospodárskej súťaže, administratívna záťaž pre daňové správy a podniky, využívanie najvýhodnejších daní atď. Navrhované opatrenie je preto jednoznačným podporným opatrením vnútorného trhu, ktoré umožní zlepšenie fungovania rôznych daňových systémov v rámci vnútorného trhu. Vzhľadom na to, že je zodpovednosťou členských štátov riadiť fungovanie vnútroštátnych daňových systémov, z výziev určených v posúdení vplyvov návrhu je jednoznačné, že zvýšená administratívna spolupráca medzi daňovými orgánmi – dokonca ešte vo väčšej miere než v súčasnosti – je potrebná. Spolupráca v celej EÚ umožňuje daňovým orgánom rozvíjať synergie, predchádzať duplikácii a vymieňať osvedčené postupy vo všetkých oblastiach súvisiacich s daňami, ako napríklad obchodné inžinierstvo, IT, medzinárodná spolupráca atď. Podpora daňovej spolupráce súčasným programom Fiscalis 2013 preukázala svoju hodnotu a táto skúsenosť bude veľmi hodnotnou pre odpovedanie na budúce výzvy, predovšetkým zastaraná technologická architektúra, ťažkosti pri spolupráci na operačnej úrovni s ohľadom na konkrétne úlohy, nerovnomerné finančné prostriedky na podporu činností daňových orgánov a ťažkosti pri zavádzaní štrukturálnej spolupráce s hlavnými zainteresovanými stranami daňových orgánov. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, na základe ktorých možno monitorovať vykonávanie návrhu/iniciatívy. Monitorovanie činností programu sa uskutoční, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie pravidiel a postupov na vykonávanie programu a aby sa overilo, či je program úspešný pri dosahovaní svojich cieľov. Rámec monitorovania bude zavedený vrátane: intervenčnej logiky, komplexného súboru ukazovateľov, metód merania, plánu pre zber údajov, jasného a štruktúrovaného procesu podávania správ a monitorovania a strednodobých a záverečných hodnotení. Výkonnosť programu sa bude merať použitím koherentného súboru ukazovateľov výkonnosti, vplyvu, výsledku a výstupu prepojených so všeobecnými, konkrétnymi a operačnými cieľmi programu, a ktoré vytvoria prepojenie s plánom riadenia Komisie. Podrobný zoznam ukazovateľov vplyvu, výsledku a výstupu je dostupný v posúdení vplyvov príslušných programov. GR TAXUD určil úlohy pre niektoré operačné ciele programu. Pre niektoré ďalšie sa toto v tomto momente zatiaľ nedá zrealizovať. Úlohy týchto operačných cieľov určí GR TAXUD pred začiatkom programu 2020 a predloží ich programovému výboru na odsúhlasenie v rámci postupu ročného pracovného programu. Všeobecný cieľ sa bude merať ako vývoj názoru všetkých príslušných zainteresovaných strán programu o tom, či program prispieva k podporovaniu fungovania colnej únie a k posilňovaniu vnútorného trhu zlepšovaním fungovania daňových systémov a bude mať úlohu, aby sa názor zainteresovaných strán týkajúci sa prínosu programu k tomuto cieľu stabilizoval alebo vyvíjal pozitívne. Ukazovatele, na základe ktorých sa budú merať konkrétne ciele, sú uvedené v článku 5 ods. 2 tohto návrhu. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Požiadavka(-y), ktorá(-é) sa má(majú) splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Tento návrh prispieva k stratégii Európa 2020 a k vykonávaniu rôznych právnych predpisov EÚ uvedených podrobne v kapitole 1.4.1 1.5.2. Pridaná hodnota zo zapojenia EÚ Je prospešnejšie iniciovať akcie na úrovni Únie než na úrovni 27 členských štátov, ako je podrobne opísané v kapitole 3.2 dôvodovej správy. 1.5.3. Ponaučenia získané z podobných skúseností v minulosti Z ekonomického hľadiska je akcia na úrovni EÚ omnoho účinnejšia. Oporou colnej a daňovej spolupráce je vysoko zabezpečená špecializovaná komunikačná sieť, ktorá je v prevádzke počnúc prvými colnými a daňovými programami spolupráce na začiatku 90-tych rokov. Prepája vnútroštátne colné a daňové správy do približne 5 000 miest spojenia. Táto spoločná sieť IT zabezpečuje, že sa každá vnútroštátna správa potrebuje spojiť s touto spoločnou infraštruktúrou len jedenkrát, aby bola schopná vymieňať si akýkoľvek druh informácií. Ak by takáto infraštruktúra nebola dostupná, členské štáty by sa museli pripojiť 26-krát do vnútroštátnych systémov každého ďalšieho členského štátu. Ďalšími základnými „kameňmi“ programu sú činnosti, ktoré spájajú colných resp. daňových úradníkov na účely vymeniť si najlepšie postupy, vzájomne sa obohatiť, analyzovať problém alebo napríklad vypracovať návrh príručky. Ak by sa členské štáty museli učiť vzájomne jeden od druhého vyvíjaním svojich vlastných činností mimo programového zastrešenia, všetky by vyvinuli svoj vlastný súbor nástrojov a pracovných metód. Synergie medzi činnosťami by sa stratili a spoločné činnosti by neboli systematicky vykonávané na úrovni 27 členských štátov. Je omnoho efektívnejšie mať s podporou programu Komisiu, ktorá pôsobí ako sprostredkovateľ činností medzi zúčastnenými krajinami. Ďalšou dôležitou pridanou hodnotou je hodnota nehmotnej povahy. Program napomáhal vytvárať zmysel pre spoločný záujem, stimuloval vzájomnú dôveru a vytváral ducha spolupráce medzi členskými štátmi a členskými štátmi a Komisiou v colnej a daňovej oblasti. 1.5.4. Súlad a možná synergia s inými príslušnými nástrojmi Jeden z rozpracovaných politických scenárov v colnej oblasti predpokladá finančnú podporu colným orgánom členských štátov pri nadobúdaní zariadení a budovaní vlastnej technickej kapacity. Radšej než aby vypracovávali svoj finančný plán na tento účel v rámci programu FISCUS sa môžu členské štáty obrátiť na ďalšie programy vrátane regionálnych štrukturálnych fondov na zabezpečenie podpory pre túto potrebu. Strednodobé hodnotenie programov GR HOME o predchádzaní trestnej činnosti a boji proti nej (ISEC) a o terorizme a iných bezpečnostných rizikách – prevencia, pripravenosť a riadenie následkov (CIPS)[48] uvádza, že riadiaci model programu Colníctvo a Fiscalis „ponúka najsľubnejšie vyhliadky na zlepšenie riadenia ISEC/CIPS, keďže umožňuje rýchlo a flexibilne odpovedať na operačné potreby“.[49] Oporou transeurópskych systémov IT je sieť CCN/CSI, taktiež ju využíva úrad OLAF na výmenu (a archiváciu) informácií o nezrovnalostiach a podvodoch. Na tento účel obe GR majú prospech z úspor z rozsahu. 1.6. Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – ¨ Návrh/iniciatíva je v platnosti od 01.01.2014 do 31.12.2020 – ¨ Finančný vplyv v rokoch 2014 až 2023 (v rokoch 2021 až 2023 len pre platobné rozpočtové prostriedky ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Vykonávanie s počiatočným obdobím od YYYY do YYYY, – po ktorom nasleduje činnosť v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaná(-é) metóda(-y) riadenia[50] X Centralizované priame riadenie Komisiou ¨ Centralizované nepriame riadenie s delegovaním úloh týkajúcich sa vykonávania: ¨ výkonné agentúry ¨ orgány zriadené Spoločenstvami[51] ¨ vnútroštátne verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby ¨ osoby poverené vykonávaním osobitných opatrení podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané riadenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované riadenie s tretími krajinami ¨ Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (upresnite) V prípade viacerých metód riadenia uveďte v časti „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky / 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá monitorovania a podávania správ Uveďte frekvenciu a podmienky. Monitorovanie činností programu sa uskutoční s cieľom zabezpečiť, že pravidlá a postupy na vykonávanie programu sa uplatňujú riadne (funkcia auditu). Návrhy činností jednotných akcií sa monitorujú na trvalej báze prostredníctvom online databázy, nástroja na podávanie správ o aktivite (ART), ktorá obsahuje návrhy a ich zodpovedajúce činnosti. Ten istý nástroj umožňuje príjemcom grantov poskytnutých v rámci programu, menovite colným a daňovým správam členských štátov, online oznamovať výdavky financované z grantu s cieľom účasti na činnostiach jednotných akcií. Každý rok musia členské štáty posielať Komisii finančnú správu za použitia nástroja na podávanie správ o aktivite. Na činnosti budovania kapacít IT a kapacít odbornej prípravy, ktoré sú financované prostredníctvom obstarávania, sa vzťahujú štandardné pravidlá monitorovania a podávania správ. Program bude hodnotený dvakrát. Výsledky strednodobého hodnotenia budú dostupné do polovice roka 2018 a výsledky záverečného hodnotenia programu koncom roku 2021. Členské štáty ako hlavní príjemcovia programu budú mať dôležitú úlohu pri zbieraní údajov buď poskytovaním informácií na úrovni jednotlivých nástrojov (hlavne prostredníctvom ART), alebo o širšom vplyve programu (buď účasťou na hodnoteniach vnímania programu, alebo prostredníctvom podávania správ). Hodnotenia existujúcich programov boli doteraz prevažne zamerané na hlavné zainteresované strany programu, menovite colné/daňové orgány a ich odborníkov, ktorí sú cieľovou skupinou programu. Vzhľadom na dôležitosť konzultovania vplyvov programu a miery úžitku napríklad z lepšej spolupráce medzi colnými/daňovými správami taktiež s externými zúčastnenými stranami programu (t.j. hospodárske subjekty), bude tento rozmer nepriamych vplyvov zahrnutý do hodnotení programu v budúcnosti. 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziko(á) Potenciálne riziká pri vykonávaní programu súvisia s: – vykonávaním dohody o grante podpísanej s konzorciom členských štátov a kandidátskych krajín. Miera rizika sa považuje za nízku, keďže príjemcovia sú verejné správy zúčastnených krajín Vykonávanie verejných zákaziek uzavretých pod záštitou programu. Príklady rizík: – členské štáty hlásia výdavky na činnosť, ktorá nie je v rámci programu schválená – členské štáty hlásia rovnaké výdavky dvakrát – nedodržiavanie pravidiel obstarávania – platba faktúry za neexistujúce dodávky a plnenia 2.2.2. Plánovaná(é) metóda(y) kontroly Hlavné prvky uplatnenej kontrolnej stratégie sú: V prípade verejných zákaziek: Uplatňovanie kontrolných postupov pre verejné zákazky definované v nariadení o rozpočtových pravidlách. Akákoľvek verejná zákazka sa zadá po stanovenom postupe overenia útvarmi Komisie pre platbu, berúc do úvahy zmluvné záväzky a riadne finančné a všeobecné hospodárenie. Opatrenia proti podvodom (kontroly, správy atď.) sa predpokladajú vo všetkých zmluvách uzatvorených medzi Komisiou a príjemcami. Podrobné právomoci sú skoncipované a tvoria základ každej konkrétnej zmluvy. Proces schvaľovania sa striktne riadi metodológiou TAXUD TEMPO: dodávky a plnenia sa prehodnocujú, upravujú v prípade potreby a na záver výslovne prijmú (alebo zamietnu). Žiadnu faktúru nemožno uhradiť bez „listu o schválení“. Technické overovanie pre verejné zákazky GR TAXUD vykonáva kontroly dodávok a plnenia a vykonáva dohľad nad prevádzkovými činnosťami a službami, ktoré dodávatelia vykonávajú/poskytujú. Taktiež uskutočňuje audit kvality a bezpečnostný audit dodávateľov na pravidelnej báze. Auditmi kvality sa overuje dodržiavanie skutočných procesov dodávateľov v porovnaní s pravidlami a postupmi určenými v plánoch kvality. Bezpečnostné audity sa zameriavajú na špecifické procesy, postupy a nastavenie. V prípade grantov Dohoda o grante, ktorú podpisujú príjemcovia programu (colné správy v členských štátoch a kandidátskych krajinách), definuje podmienky, ktoré sa uplatňujú na financovanie činností v rámci grantu, vrátane kapitoly o metódach kontroly. Všetky zúčastnené správne orgány sa zaviazali dodržiavať finančné a administratívne pravidlá Komisie o výdavkoch. Činnosti, v rámci ktorých príjemcovia grantu môžu financovať účasť z grantov, sú uvedené v online databáze (ART – nástroj na podávanie správ o aktivite). Členské štáty nahlasujú svoje výdavky do rovnakej databázy, ktorá má niekoľko zavedených kontrol na znižovanie chýb. Členské štáty môžu napríklad nahlasovať len výdavky na činnosti, na ktoré boli pozvané, a môžu tak učiniť iba jedenkrát. Okrem kontrol, ktoré sú zavedené v systéme podávania správ, vykonáva GR TAXUD kontroly dokladov a kontroly na mieste na základe vzorky. Táto kontrolná stratégia umožňuje udržiavať administratívnu záťaž pre príjemcov grantu na čo najnižšej úrovni a úmerne k pridelenému rozpočtu a vnímaným rizikám. Okrem vyššie uvedených kontrol vykonáva GR TAXUD štandardné finančné kontroly: Ex-ante overovanie záväzkov: Všetky záväzky overuje v GR TAXUD vedúci zamestnanec oddelenia ľudských zdrojov a financií. Následne je 100 % viazaných súm pokrytých ex-ante overením. Tento postup poskytuje vysoký stupeň záruky týkajúcej sa zákonnosti a správnosti transakcií. Ex-ante overovanie platieb: Každý týždeň je náhodne vybraná aspoň jedna platba (zo všetkých kategórií výdavkov) na ex-ante overenie, ktoré vykoná vedúci zamestnanec oddelenia ľudských zdrojov a financií. Neexistuje žiaden cieľ týkajúci sa pokrytia, keďže účel tohto overenia je kontrolovať platby „náhodne“ s cieľom overiť, či boli všetky platby pripravované v súlade s požiadavkami. Zostávajúce platby sa denne spracovávajú podľa platných pravidiel. Vyhlásenia subdelegovaných povoľujúcich úradníkov: Všetci subdelegovaní povoľujúci úradníci podpisujú vyhlásenia, ktoré sa prikladajú k výročnej správe o činnosti za príslušný rok. Tieto vyhlásenia pokrývajú operácie v rámci programu. Subdelegovaní povoľujúci úradníci vyhlasujú, že operácie súvisiace s plnením rozpočtu boli vykonané v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, že zavedené systémy riadenia a kontroly poskytli dostatočnú záruku zákonnosti a správnosti transakcií, že riziká súvisiace s týmito operáciami boli náležite zistené, nahlásené a že boli vykonané zmierňujúce opatrenia. Zavedené kontroly poskytujú GR TAXUD dostatočnú záruku kvality a správnosti výdavkov a znižujú riziko nedodržovania predpisov. Rozsah posúdenia dosahuje úroveň 3[52] pre jednotné akcie a úroveň 4[53] pre verejné zákazky. Vyššie uvedené opatrenia kontrolnej stratégie znižujú prípadné riziká prakticky na nulu a majú dosah na všetkých príjemcov. Akékoľvek dodatočné opatrenia na ďalšie zníženie rizík by viedlo k neprimerane vysokým nákladom, a preto sa s nimi nepočíta. GR TAXUD predpokladá, že neexistujú žiadne rozdiely medzi týmto a súčasným programom z hľadiska kontroly a bude uplatňovať rovnakú stratégiu kontroly v rámci programu 2020. Náklady vyplývajúce z vykonávania vyššie uvedenej kontrolnej stratégie sú obmedzené do výšky 2,60 % rozpočtu a očakáva sa, že toto percento zostane rovnaké. Kontrolná stratégia programu sa považuje za efektívnu na zníženie rizika nedodržovania predpisov prakticky na nulu a pomerne k vyplývajúcim rizikám. 2.3. Opatrenia na zamedzenie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce alebo predpokladané preventívne a ochranné opatrenia. Okrem uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov navrhne GR stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) prijatou 24. júna 2011 s cieľom zabezpečiť inter alia, že jej interné kontroly proti podvodom sú plne v súlade s CAFS a že jej prístup k riadeniu rizík podvodu sa zameriava na identifikovanie oblastí rizika podvodov a primerané odozvy. Ak to bude potrebné, budú zriadené siete, ako aj zavedené primerané nástroje IT na analýzu prípadov podvodov súvisiacich s programom FISCUS. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušný(-é) okruh(-y) viacročného finančného rámca a dotknutý(-é) výdavkový(-é) rozpočtový(-é) riadok(riadky) · Súčasné výdavkové rozpočtové riadky V poradí okruhov viacročného finančného rámca a rozpočtových riadkov. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevok Číslo [Opis………………………...……….] || DRP/NRP ([54]) || krajín EZVO[55] || kandidátskych krajín[56] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách || || || || || || · Nové požadované rozpočtové riadky V poradí, okruhov viacročného finančného rámca a rozpočtových riadkov. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevok Číslo [Okruh ……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1 || 14.04.03 – FISCUS (oblasť colníctva) || DRP || NIE || ÁNO || NIE || NIE 1 || 14.04.04 - FISCUS (oblasť daní) || DRP || NIE || ÁNO || NIE || NIE 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Výdavky na administratívne činnosti || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky[57] 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky Náklady súvisiace s prípadným zavedením nového európskeho systému IT, ak to bude potrebné, pri vykonávaní návrhu o dani z finančných transakcií (FTT) nie sú zahrnuté do rozpočtu programu FISCUS vzhľadom na počiatočné štádium procesu navrhovania FTT. v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1 || Inteligentný a inkluzívny rast GR: TAXUD || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || 14.0403 || Záväzky || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 Platby || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14.0404 || Záväzky || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 Platby || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z krytia pre konkrétne programy[58] || || 14.010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre GR TAXUD || Záväzky || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Platby || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 Platby || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  Celkové administratívne rozpočtové prostriedky financované z krytia pre konkrétne programy || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Rozpočtové prostriedky SPOLU v rámci OKRUHU 1 viacročného finančného rámca || Záväzky || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Platby || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU GR: TAXUD ||  Ľudské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Ostatné administratívne výdavky || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 GR TAXUD SPOLU || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Rozpočtové prostriedky v rámci OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Celkové záväzky = celkové platby) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || SPOLU Rozpočtové prostriedky v rámci OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 Platby || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je vysvetlené ďalej: Viazané rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU VÝSTUPY Druh výstupu[59] || Priemerné náklady na výstupu || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet výstupov || Náklady spolu Všeobecný cieľ: posilňovať vnútorný trh zlepšovaním colnej únie a daňových systémov prostredníctvom spolupráce medzi zúčastnenými krajinami, ich colnými a daňovými správami, ich úradníkmi a externými odborníkmi Oblasť colníctva || || || || || || || || || || || || || || || || Budovanie kapacít IT || Počet zmlúv v rámci IT || || približne 30 || 57.000 || || 59.100 || || 61.200 || || 63.300 || || 65.500 || || 67.800 || || 70.000 || || 443.900 Jednotné akcie || Počet organizovaných podujatí || || približne 450 || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 80.500 Budovanie personálnych kapacít || Počet odborných príprav || || bude doplnené || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 19.600 Medzisúčet pre oblasť colníctva || || 71.300 || || 73.400 || || 75.500 || || 77.600 || || 79.800 || || 82.100 || || 84.300 || || 544.000 Oblasť daní || || || || || || || || || || || || || || || || Budovanie kapacít IT || Počet zmlúv v rámci IT || || približne 20 || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 163.100 Jednotné akcie || Počet organizovaných podujatí || || približne 260 || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 59.500 Budovanie personálnych kapacít || Počet odborných príprav || || bude doplnené || 1.300 || || 1.300 || || 1.300 || || 1.400 || || 1.400 || || 1.400 || || 1500 || || 9.600 Medzisúčet pre oblasť daní || || 33.100 || || 33.100 || || 33.100 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.300 || || 232.200 NÁKLADY SPOLU || || || || 104.400 || || 106.500 || || 108.600 || || 110.800 || || 113.000 || || 115.300 || || 117.600 || || 776.200 3.2.2. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.2.1. Zhrnutie – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je vysvetlené ďalej: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Ostatné administratívne náklady || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Medzisúčet pre OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Mimo OKRUHU 5[60] viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ostatné administratívne výdavky || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SPOLU || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Odhadované potreby v oblasti ľudských zdrojov – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako sa vysvetľuje ďalej: Odhady sú vyjadrené v celých číslach (alebo zaokrúhlené najviac na jedno desatinné miesto) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 14 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (delegácie) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (nepriamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (priamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[61] 14 01 02 01 (ZZ, PADZ, DZ (dočasní zamestnanci), VNE z „celkového krytia“) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [62] || - v ústredí[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p m - v delegáciách || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p m 14 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ďalšie rozpočtové riadky (uveďte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SPOLU || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 je oblasť politiky alebo príslušná rozpočtová hlava Potreby v oblasti ľudských zdrojov budú pokryté zamestnancami GR, ktorí sú už pridelení na riadenie akcie, a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby sa doplnia dodatočnými zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Činnosti riadenia programu, stricto senso[64], činnosti vykonávania programu, ako napríklad štúdie, vývoj, údržba a prevádzka európskych systémov IT Externí zamestnanci || Pomoc pri činnostiach vykonávania programu, ako napríklad štúdie, vývoj, údržba a prevádzka európskych systémov IT 3.2.3. Súlad so súčasným viacročným finančným rámcom – X Návrh/iniciatíva je v súlade so súčasným viacročným finančným rámcom 3.2.4. Príspevky tretích strán – Návrh/iniciatíva nestanovuje spolufinancovanie tretími stranami Odhadovaný vplyv na príjmy – X Návrh/iniciatíva nemá žiaden finančný vplyv na príjmy [1] KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011, Rozpočet stratégie Európa 2020. [2] KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3. marca 2010: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. [3] V roku 2010 približne 12,3 % (15,7 miliárd EUR) rozpočtu EÚ bolo získaných z tradičných vlastných zdrojov. Generálne riaditeľstvo pre rozpočet, Tematická správa o stratégii colnej kontroly v členských štátoch – Kontrola tradičných vlastných zdrojov, s. 3. [4] Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf Strednodobé hodnotenie programu Colníctvo 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE, Podniková architektúra v budúcnosti pre colnú úniu a model spolupráce v daňovej oblasti v Európe. [6] Zápisnica z 9. zasadnutia Výboru pre Fiscalis dňa 3. mája 2011. Zápisnica z 9. zasadnutia Výboru pre Colníctvo dňa 11. apríla 2011. [7] Predtým pod názvom transeurópske systémy IT [8] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [9] Partnerstvo pre hodnotenie, Strednodobé hodnotenie programu Colníctvo 2013, str. 72 až 80 RAMBOLL, Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013, odseky 268 až 305. [10] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2, Digitálna agenda pre Európu. [11] KOM(2010) 546 zo 6. októbra 2010, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií. [12] KOM(2010) 682 z 23. novembra 2010, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta. [13] KOM(2010) 614, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Integrovaná priemyselná politika. [14] KOM(2011) 0206 v konečnom znení. [15] KOM (2011) 287, Jednotný trh pre práva duševného vlastníctva – Podpora kreativity a inovácií na zabezpečenie hospodárskeho rastu, pracovných miest vysokej kvality a prvotriednych výrobkov a služieb v Európe. [16] KOM (2010) 612. Obchod, rast a svetové záležitosti: Obchodná politika ako hlavná súčasť stratégie Európa 2020 [17] KOM(2010) 673 v konečnom znení, Brusel, 22.11.2010, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe. [18] KOM(2010) 171 v konečnom znení , Brusel, 20.4.2010, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre európskych občanov - Akčný plán na implementáciu Štokholmského programu. [19] Ú. v. EÚ, s. . [20] KOM(2011) 500 v konečnom znení, časť 1. [21] KOM(2010) 2020. [22] Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s.1. [23] Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 21. [24] Ú. v. EÚ L 176, 5.7.2011, s. 24. [25] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51. [26] Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 1. [27] KOM(2004) 373 [28] Doplniť [29] KOM(2010) 700 [30] Ú. v. EÚ L 55-13, 28.2.2011 [31] Ú. v. EÚ L 330, 15.12.2007, s. 1 [32] Ú. v. EÚ L 154, 14.6.2007, s. 25 [33] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s.2. [34] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [35] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [36] KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3. marca 2010: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. [37] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2, Digitálna agenda pre Európu. [38] KOM(2010) 546 zo 6. októbra 2010, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií. [39] KOM(2010) 614, Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Integrovaná priemyselná politika. [40] KOM(2011) 0206 v konečnom znení. [41] Prijaté Radou v roku 2008 (2008/C 253/01). [42] SEK(2011) 467 v konečnom znení, 13.4.2011. Prehľad reakcií na verejnú konzultáciu oznámenia „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“. [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [44] Generálne riaditeľstvo pre rozpočet, Tematická správa o stratégii colnej kontroly v členských štátoch — Kontrola tradičných vlastných zdrojov, s. 3. [45] KOM (2010)612, Obchod, rast a svetové záležitosti, s. 12 [46] KOM(2010) 673 v konečnom znení , Brusel, 22.11.2010, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe. [47] KOM(2010) 171 v konečnom znení, Brusel, 20.4.2010, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre európskych občanov - Akčný plán na implementáciu Štokholmského programu. [48] KOM(2005) 124 zo 6. apríla 2005 má rozpočet 745 miliónov EUR vo finančnom rámci na obdobie rokov 2007 – 2013. [49] Economisti Associati, hodnotenie programov„predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej“ a „terorizmus a iné bezpečnostné riziká – prevencia, pripravenosť a riadenie následkov“, 2. december 2010, s. 89. [50] Vysvetlenie metód riadenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [51] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [52] Rozsah kontrol – úroveň 3: kontrola týkajúca sa plne nezávislých potvrdzujúcich informácií [53] Rozsah kontrol – úroveň 4: kontrola vo vzťahu k prístupu k základnej dokumentácii a vrátane prístupu k základnej dokumentácii, ktorá je dostupná v štádiu príslušného procesu. [54] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky [55] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [56] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu. [57] Výdavky sú vyjadrené v bežných cenách. [58] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na podporu vykonávania programov a/alebo akcií EÚ (predtým riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [59] Výstupy sú produkty a služby, ktoré budú do