Návrh nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady o energetickej štatistike /* KOM/2006/0850 v konečnom znení - COD 2007/0002 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.1.2007 KOM(2006) 850 v konečnom znení 2007/0002 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o energetickej štatistike (predložená Komisiou) [pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | DÔVODOVÁ SPRÁVA 1) OBSAH NÁVRHU 1.1. Dôvody a ciele návrhu Rozvoj politík a právnych predpisov Spoločenstva o energetike zdôrazňuje potrebu komplexnej a porovnateľnej európskej štatistiky o celom rade otázok súvisiacich s energetikou. V smerniciach s jasnými kvantitatívnymi cieľmi a lehotami týkajúcimi sa energetiky v EÚ sa implicitne vyžaduje potreba monitorovania energetickej situácie s cieľom overiť, či a do akej miery sú uvedené ciele splnené. Obrovský vplyv energetickej transformácie a spotreby na naše životné prostredie zostávajú z hľadiska dlhodobej budúcnosti obavou, ktorá zdôrazňuje potrebu správnych energetických údajov. Správne a presné energetické účtovníctvo sa stalo obzvlášť dôležitým po nadobudnutí účinnosti Kjótskeho protokolu 16. februára 2005: naše používanie energie nesie zodpovednosť za 80 % celkových emisií skleníkových plynov EÚ. V návrhu sa takisto plne zohľadňuje spolupráca Komisie s Medzinárodnou energetickou agentúrou (International Energy Agency, IEA) týkajúca sa energetickej štatistiky: navrhovaný zber údajov úplne zahŕňa časť, ktorú zdieľa IEA v súvislosti s touto spoluprácou. 1.2. Všeobecný kontext Na samite v Hampton Court sa hlavy štátov dovolávali európskej politiky v oblasti energetiky. V odpovedi na túto výzvu pripraví Komisia balík opatrení, ako sú zdôraznené v nedávnej zelenej knihe o energetike. Dostupnosť aktuálnych a spoľahlivých údajov o energetickej situácii v EÚ je mimoriadne dôležitá na splnenie uvedeného cieľa. Tento dôležitý význam vysvetľuje stabilný inštitucionálny základ pre zber energetických údajov, ktorý v súčasnosti stále prebieha na základe dobrovoľných dohôd. V návrhu sa takisto venuje pozornosť zníženiu zaťaženia podnikov: hoci sa týmto nariadením neznižuje existujúce zaťaženie, nepridávajú sa nové povinnosti ani sa nezvyšuje existujúci rozsah zberu energetických údajov v EÚ. Cieľom navrhovaného nariadenia je preto nemeniť už vykonanú štatistickú prácu, ale zabezpečiť jej právny rámec. Uvedený právny rámec je navrhnutý v čase, keď sa členské štáty stretávajú s neustálymi ťažkosťami v oblasti zberu údajov. Liberalizácia energetického trhu viedla, okrem iného, k výskytu veľkého počtu výrobcov a opätovných predajcov energie, čím sa zber údajov stal oveľa komplexnejším. Týmto sa na zdroje pridelené na zber energetických údajov vyvíja nátlak, najmä odkedy energetika zostala jednou z mála neregulovaných štatistických domén. Skutočnosťou, že uvedená liberalizácia trhu takisto spôsobuje problémy s ochranou obchodných údajov, sa sťažuje štatistická práca úradníkov členských štátov, ktorá je založená na džentlmenskej dohode. V posledných rokoch sa zaznamenal všeobecný pokles štatistickej kvality (úplnosť, presnosť, aktuálnosť). Pokladá sa za vhodné, aby sa prijali iniciatívy na zdôraznenie základných potrieb spoľahlivých energetických údajov, okrem iného, poskytovaním regulovaného potvrdenia požiadavky na zber takýchto dôležitých údajov. Nedávnym výrazným zvýšením cien energie sa zvýšilo povedomie európskych občanov a tvorcov politiky o zložitosti našej energetickej situácie. Pochopenie uvedenej energetickej situácie si vyžaduje dostupnosť správnych, aktuálnych a úplných údajov o energetike. 1.3. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Platnosť odporúčania Komisie 88/96/ESUO o uhoľnej štatistike uplynula spolu s ESUO 23. júla 2002. Nariadenie Rady (ES) č. 2964/95 z 20. decembra 1995, ktorým sa zavádza evidencia dovozov a dodávok ropy v Spoločenstve. Navrhované nariadenie zahŕňa v súhrnnej forme uvedené údaje a problémy s ochranou údajov, ktorými sa predchádza včasnému zverejňovaniu údajov, sa riešia zberom údajov, na ktorý tento návrh nariadenia odkazuje. Je potrebné poznamenať, že aj keď súčasný návrh nezahŕňa ceny energie, existuje niekoľko právnych ustanovení o energetických cenách. Sú uvedené v zozname pre ľahšiu referenciu: Rozhodnutie Komisie 1999/566/ES z 26. júla 1999, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Rady 1999/280/ES o postupe Spoločenstva pri informovaní a konzultáciách ohľadom cien dodávok ropy a spotrebiteľských cien ropných výrobkov. Navrhované nariadenie nezahŕňa údaje uvedené v tomto rozhodnutí. Smernica Rady 90/377/EHS z 29. júna 1990 o postupe Spoločenstva na zlepšenie priehľadnosti cien plynu a elektrickej energie, účtovaných priemyselným koncovým odberateľom | - 1.4. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Podrobný odkaz na rozšírené energetické politiky EÚ je uvedený v odôvodnení tohto návrhu. Kjótsky protokol ukladá požiadavky vysokej kvality inventarizačných údajov skleníkových plynov, za ktoré značne zodpovedá energetická spotreba. Politiky EÚ o inteligentnej energii a obnoviteľnej energii si vyžadujú podrobné kvantitatívne monitorovanie zamerané na meranie pokroku smerom k dosiahnutiu cieľov. Rovnako stratégia Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj zahŕňa dôležité ambície, konkrétne v oblasti rozvoja biopalív a iných obnoviteľných palív, o ktorých údaje sú takisto zahrnuté v tomto nariadení. | 2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A VPLYV HODNOTENIA 2.1. Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Predmet návrhu sa prediskutoval na stretnutí pracovnej skupiny 13. – 14. júna 2005 v Luxemburgu, prostredníctvom následnej korešpondencie s existujúcimi poskytovateľmi údajov členských štátov a počas stretnutia Výboru pre štatistický program 18. – 19. mája 2006. | Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Bola zaznamenaná veľmi kladná a podporná odpoveď. | 2.2. Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. 2.3. Hodnotenie vplyvu Implementácia navrhovaného nariadenia bude mať obmedzený vplyv na členské štáty, pretože zber opísaných údajov sa už vykonáva v celom rozsahu na dobrovoľnej báze. Tento návrh je dosť významný pre environmentálne posúdenia kvôli obrovskému vplyvu používania energie na životné prostredie. Na základe presných a včasných údajov o energetickej situácii v EÚ sa umožní zobraziť jasný a kvantitatívny obraz uvedeného vplyvu a súčasných trendov. Hospodársky vplyv je obmedzený. Týmto návrhom však možno poskytnúť jasnejší obraz o energetickom dovoze a vývoze, ako aj o výrobe a spotrebe podľa druhu paliva. 3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia Cieľom tohto návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady je ustanoviť spoločný rámec na zber a tvorbu štatistiky Spoločenstva o výrobe, dovoze a vývoze, transformácii a spotrebe energie Tento rámec značne využíva zber existujúcich údajov a takisto spoluprácu s ostatnými príslušnými organizáciami na medzinárodnej úrovni, aby sa zaručila metodologická jednotnosť a porovnateľnosť údajov. Cieľom preto nie je otvoriť novú štatistickú oblasť, ale skôr poskytnúť pomocný právny základ pre existujúce, dosť dôležité úsilie zamerané na včasné sprístupnenie spoľahlivých údajov o politike Spoločenstva v oblasti energetiky. 3.2. Právny základ Článok 285 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva poskytuje právny základ pre štatistiku Spoločenstva. Rada, konajúc v súlade s postupom spolurozhodovania, prijíma opatrenia na tvorbu štatistiky, ak je to potrebné na realizáciu činností Spoločenstva. V tomto článku sa stanovujú požiadavky týkajúce sa tvorby štatistiky Spoločenstva a vyžaduje sa súlad s normami nestrannosti, spoľahlivosti, objektívnosti, vedeckej nezávislosti, hospodárnosti a ochrany štatistických údajov. 3.3. Zásada subsidiarity Keďže ciele navrhovaného opatrenia, konkrétne stanovenie spoločného rámca na tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľnej energetickej štatistiky v Spoločenstve nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a z tohto dôvodu ich možno na základe právneho aktu Spoločenstva lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, pretože len Komisia môže koordinovať potrebnú harmonizáciu štatistických informácií na úrovni Spoločenstva, zatiaľ čo zber údajov a tvorbu porovnateľnej štatistiky o energetike môžu organizovať členské štáty a Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 zmluvy. 3.4. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov): | V súlade so zásadou proporcionality sa toto nariadenie obmedzuje na minimum požadované na dosiahnutie uvedeného cieľa a nepresahuje rámec nevyhnutný na tento účel. Týmto nariadením sa neprijímajú mechanizmy na zber údajov pre každý členský štát; iba sa definujú energetické údaje, ktoré sa majú zasielať v harmonizovanej štruktúre a časovom rozvrhu. | Členské štáty nie sú povinné vykonávať žiadne zmeny vo svojich administratívnych systémoch v súvislosti s tvorbou energetickej štatistiky. V tomto nariadení nie sú navrhnuté žiadne nové položky na zber údajov mimo rámec, ktorý už bol na dobrovoľnej báze prijatý na úrovni EÚ. Je pochopiteľné, že právne predpisy môžu niektorým členským štátom priniesť určitý rozvoj alebo doplnenie ich existujúcich systémov energetickej štatistiky. Eurostat bude aj naďalej úzko spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a bude sa snažiť minimalizovať všetky prípadné ťažkosti spôsobené implementáciou tohto nariadenia. | 3.5. Výber nástrojov Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov): Berúc do úvahy konkrétne charakteristiky každého druhu právneho aktu, ako sa uvádza v článku 249 Zmluvy o ES, možno navrhnúť, že nariadenia sú najvhodnejším nástrojom na tvorbu štatistiky Spoločenstva. V skutočnosti takmer všetky požiadavky štatistiky potrebujú priamu a okamžitú realizáciu v členských štátoch. Vo všeobecnosti sa týkajú špecificky označených štatistických jednotiek v členských štátoch s jasne stanoveným a okamžite uplatniteľným cieľom, a všetky časti, ktoré sa majú zistiť, sú v akte upresnené spolu s metodológiou, časovým rozvrhom a periodicitou. Ako také nezávisia vo všeobecnosti od vnútroštátnych opatrení pre harmonizáciu. Vnútroštátne orgány, ktorých sa opatrenia týkajú, ich musia jednoducho uplatňovať. | 4) VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | 5) ĎALŠIE INFORMÁCIE 5.1. Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka EHP, a preto by mal byť rozšírený na Európsky hospodársky priestor. 2007/0002 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o energetickej štatistike (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie[1], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[2], keďže: 1. Spoločenstvo potrebuje presné a včasné údaje o množstve energie, jej formách, zdrojoch, výrobe, dodávke, transformácii a spotrebe na účely monitorovania vplyvu a účinku jeho práce v oblasti energetickej politiky. 2. Na hodnotenie vplyvu energetickej spotreby na životné prostredie, najmä v súvislosti s emisiami skleníkových plynov je nevyhnutná dostupnosť presných a aktuálnych informácií o energetike; tieto informácie sa vyžadujú podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu[3]. 3. Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou[4] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/42/EHS[5] musia členské štáty predkladať kvantitatívne energetické údaje. Na sledovanie vývoja smerujúceho k dosiahnutiu uvedených cieľov sú potrebné podrobné a aktuálne energetické údaje. 4. Zelené knihy Komisie KOM(2005) 265 z 22. júna 2005 o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac a KOM(2006) 105 z 8. marca 2006 o Európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu ustanovujú energetické politiky EÚ, ktoré si vyžadujú dostupnosť energetickej štatistiky EÚ (okrem iného na účely zriadenia Európskej pozorovateľne dodávok). 5. Liberalizáciou energetického trhu je získavanie spoľahlivých a včasných energetických údajov výrazne ťažšie, keď neexistuje právny základ týkajúci sa poskytovania takýchto údajov. 6. Je nevyhnutné, aby sa štatistický systém týkajúci sa energetiky mohol pružne prispôsobiť situácii, ktorá sa v budúcnosti očakáva. 7. Tvorba štatistiky Spoločenstva sa riadi pravidlami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva[6]. 8. Keďže ciele tohto rozhodnutia, konkrétne vytvorenie spoločného rámca Spoločenstva pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík nemôžu byť dostatočne dosiahnuté na úrovni jednotlivých členských štátov a môžu byť preto lepšie dosiahnuté na úrovni Spoločenstva. Z tohto dôvodu môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je stanovená v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie uvedených cieľov. 9. Pri tvorbe a zverejňovaní štatistík Spoločenstva na základe tohto nariadenia národné štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva zohľadnia zásady uvedené v Kódexe postupov pri európskej štatistike, ktorý bol 24. februára 2005 prijatý Výborom pre štatistický program a pripojený k odporúčaniu Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva[7]. 10. Opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[8]. 11. Konkrétne by sa mali opatrenia všeobecného rozsahu určené na zmenu a doplnenie menej podstatných prvkov nariadenia prijať v súlade s regulačným postupom. Ostatné opatrenia všeobecného rozsahu, ktoré sa uplatňujú na základné prvky nariadenia, by sa mali prijať v súlade s regulačným postupom. 12. Je potrebné predpokladať, že Komisia môže členským štátom udeliť výnimky alebo odchýlky od tých častí zberu energetických údajov, ktoré by viedli k nadmernému zaťaženiu respondentov. 13. Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program (Statistical Programme Committee, SPC) zriadeného rozhodnutím Rady č. 89/382/EHS z 19. júna 1989[9]. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa ustanovuje spoločný rámec pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík v Spoločenstve. 2. Toto nariadenie sa uplatňuje na štatistické údaje o energetických výrobkoch a ich súhrnoch v Spoločenstve. Článok 2 Definície Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú nasledujúce definície: a) „štatistika Spoločenstva“ je štatistika Spoločenstva, ako je definovaná v prvej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; b) „tvorba štatistiky“ je tvorba štatistiky, ako je definovaná v druhej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; c) „orgán Spoločenstva“ je orgán Spoločenstva, ako je definovaný vo štvrtej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97; d) „energetické výrobky“ sú spáliteľné palivá, teplo, obnoviteľná energia, elektrická energia alebo iná fyzická forma energie; e) „súhrny“ sú údaje agregované na národnej úrovni týkajúce sa zaobchádzania s energetickými výrobkami alebo ich využívania, konkrétne tvorba, obchod, zásoby, transformácia, spotreba a štrukturálne charakteristiky energetického systému, ako sú napríklad inštalované kapacity na výrobu elektrickej energie alebo výrobné kapacity pre ropné výrobky, f) „kvalita údajov“ znamená nasledujúce aspekty štatistickej kvality: relevantnosť, správnosť, aktuálnosť a presnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť, koherencia a kompletnosť, Článok 3 Zdroje údajov 1. Uplatňovaním zásad zníženého zaťaženia respondentov a administratívneho zjednodušenia zhromažďujú členské štáty údaje týkajúce sa energetických výrobkov a ich súhrnov v Spoločnosti z nasledujúcich zdrojov: a) špecifické štatistické zisťovania zamerané na výrobcov primárnej a transformovanej energie, distribútorov a dopravcov, dovozcov a vývozcov energetických výrobkov, b) ostatné štatistické zisťovania zamerané na užívateľov energie v sektoroch výrobného priemyslu, dopravy a ostatných sektoroch vrátane domácností, c) ostatné postupy štatistického odhadu alebo iné zdroje vrátane administratívnych zdrojov. 2. Členské štáty ustanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa vykazovania údajov potrebných pre národné štatistiky, ako je uvedené v článku 4 zo strany podnikov a iných zdrojov. 3. Zoznam zdrojov údajov možno upraviť v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 2. Článok 4 Súhrny, energetické výrobky a príslušná periodicita na zasielanie národných štatistík 1. Národné štatistiky, ktoré sa majú zbierať, sa uvádzajú v prílohách. Odovzdávajú sa s nasledujúcou periodicitou: a) ročná, pre energetickú štatistiku v prílohe B; b) mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe C; c) krátkodobá mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe D; 2. Uplatniteľné objasnenia alebo definície použitých technických podmienok sú ustanovené v jednotlivých prílohách a takisto v prílohe A („Objasnenia terminológie“). 3. Národné štatistiky a uplatniteľné objasnenia alebo definície možno upraviť v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 2. Článok 5 Zasielanie údajov 1. Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostatu) národné štatistiky uvedené v článku 4. 2. Opatrenia na ich zasielanie vrátane príslušných časových lehôt, odchýliek a výnimiek, sa uvádza v prílohách. 3. Dojednania na zasielanie národných štatistík možno upraviť v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 2. 4. V prípade riadne odôvodnenej žiadosti členského štátu môže Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 3 udeliť dodatočné výnimky a odchýlky od tých častí národných štatistík uvedených v článku 4 ods. 1, pre ktoré by zber viedol k nadmernému zaťaženiu respondentov. Článok 6 Kritériá kvality a správy o kvalite 14. Členské štáty zabezpečujú kvalitu zasielaných údajov. 15. Vynakladá sa všetko primerané úsilie, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi energetickými údajmi uvedenými v súlade s prílohou B a údajmi uvedenými v súlade s rozhodnutím Komisie č. 2005/166/ES z 10. februára 2005, ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávajúce rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES týkajúce sa mechanizmu sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu[10]. 16. Metodické špecifikácie určené na zabezpečenie kvality zasielaných údajov možno vypracovať a neskôr aktualizovať v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 3. 17. Do šesť mesiacov od prijatia žiadosti zo strany Komisie (Eurostatu) a v snahe umožniť jej sprístupniť kvalitu prenášaných údajov, členské štáty poskytujú Komisii (Eurostatu) správu o príslušných informáciách týkajúcich sa implementácie tohto nariadenia. Článok 7 Harmonogram a periodicita Po prijatí tohto nariadenia členské štáty zhromažďujú všetky údaje uvedené v tomto nariadení od začiatku kalendárneho roka a zasielajú ich ďalej s periodicitou uvedenou v článku 4 ods. 1. Článok 8 Vykonávacie opatrenia 1. Nasledujúce opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia sa stanovujú v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 2. a. úpravy zoznamu zdrojov údajov (článok 3 ods. 3); b. úpravy národných štatistík a uplatniteľných objasnení alebo definícií (článok 4 ods. 3); c. úpravy zasielania (článok 5 ods. 3). 2. V súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 3 sa ustanovujú nasledujúce opatrenia potrebné na implementáciu uvedeného nariadenia: a. udeľovanie dodatočných výnimiek alebo odchýliek (článok 5 ods. 4); b. Vypracovanie a aktualizácia metodických špecifikácií (článok 6 ods. 3). 3. Má sa zohľadniť zásada, podľa ktorej výhody aktualizácie musia prevážiť jej náklady, a zásada, podľa ktorej dodatočné náklady a zaťaženie neprekročia primeranú hranicu. Článok 9 Výbor 1. Komisii vypomáha Výbor pre štatistický program. 2. Ak sa uvádza odkaz na tento odsek, podrobne sa uplatňuje regulačný postup stanovený v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. 3. Ak sa uvádza odkaz na tento odsek, uplatňuje sa regulačný postup uvedený v článkoch 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 tohto rozhodnutia. Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace. 4. Výbor prijíma svoj rokovací poriadok. Článok 10 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda […] […] PRÍLOHA A – OBJASNENIA TERMINOLÓGIE Táto príloha poskytuje vysvetlenia alebo definície pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách. 1. ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY Len na účely poskytovania štatistických správ sa uplatňujú nasledujúce zemepisné definície: - Austrália vylučuje zámorské územia. - Dánsko vylučuje dánske Faerské ostrovy a Grónsko. - Francúzsko zahŕňa Monako a vylučuje francúzske zámorské územia Guadeloupe, Martinique, Guyanu, Reunion, St. Pierre a Miquelon, Novú Kaledóniu, Francúzsku Polynéziu, Wallis a Futunu, Mayotte. - Taliansko zahŕňa San Marino a Vatikán. - Japonsko zahŕňa Okinawu. - Holandsko vylučuje Surinam a Holandské Antily. - Portugalsko zahŕňa Acores a Madeiru. - Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy. - Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko. - Spojené štáty zahŕňajú 50 štátov, Kolumbia distrikt, U. S. A. Panenské ostrovy, Puerto Rico a Guam. 2. SÚHRNY Výrobcovia sa zatrieďujú podľa účelu výroby: - Výrobca s hlavnou činnosťou: podniky, súkromné alebo verejné, ktoré vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo ako svoju hlavnú činnosť, na predaj tretím stranám, . - Samovýrobcovia: podniky, súkromné aj verejné, ktoré vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie, ako činnosť, ktorá podporuje ich primárnu činnosť. Poznámka: Komisia môže ďalej objasniť terminológiu tým, že na základe komitologického postupu pridá príslušné odkazy na NACE po tom, ako revízia klasifikácie NACE nadobudla účinnosť. 2.1. Sektor dodávky a transformácie Výroba/Pôvodná domáca výroba Množstvo palív získaných alebo vyrábaných, vypočítaných po každom odstránení neaktívnej hmoty. Výroba zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie. Pôvodná domáca je: výroba zo zdrojov v príslušnom stave. | Dovoz/vývoz Čo sa týka zemepisných definícií, pozri časť „Zemepisné vysvetlivky“. Pokiaľ nie je uvedené inak, „dovoz“ znamená hlavný pôvod (krajina, v ktorej sa energetický výrobok vyrába) na použitie v krajine a „vývoz“ do konečnej krajiny spotreby vyrábaného energetického výrobku. Množstvo sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už boli, alebo neboli colne odbavené. Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť časť „Ostatné“. Štatistické rozdiely sa môžu vyskytnúť, len ak sa celkový dovoz a vývoz uskutočňuje na uvedenom základe, zatiaľ čo zemepisné rozdelenie je založené na rozdielnom zisťovaní, zdroji alebo koncepte. V takomto prípade sa rozdiely zahŕňajú do „Ostatné“. | Zásobníky medzinárodných lodí Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých zástav, ktoré sa používajú v medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných kanáloch a v pobrežných vodách. Vylučuje sa: - spotreba u lodí používaných vo vnútrozemských plavbách. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu a nie podľa zástavy alebo národnosti lode. - spotreba rybárskych lodí - spotreba vojenských síl | Zmena stavu zásob Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na vnútroštátnom území. | Hrubá spotreba (vypočítaná) Vypočítaná hodnota, definovaná ako: Pôvodná domáca výroba + Výroba z ostatných zdrojov – Dovoz – Vývoz – Zásobníky medzinárodných lodí + Zmena stavu zásob | Hrubá spotreba (zistená) Množstvo skutočne zaznamenané v zisťovaniach koncových sektorov. | Štatistické rozdiely Vypočítaná hodnota definovaná ako: Vypočítaná hrubá spotreba – zistená hrubá spotreba Vrátane zmien v stave zásob u koncových spotrebiteľov, keď to nemožno určiť ako časť „Zmena stavu zásob“. Je potrebné uviesť dôvody pre všetky hlavné rozdiely. | Výrobcovia s hlavnou činnosťou Elektrárne Množstvo palív použitých pri výrobe elektrickej energie. Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno zariadenie na kombinovanú výrobu tepelnej a elektrickej energie (teplárne), sa majú uviesť pod výrobcovia s hlavnou činnosťou CHP zariadenia. | Výrobcovia s hlavnou činnosťou Zariadenia na kombinovanú výrobu tepelnej a elektrickej energie (CHP) Množstvo palív použitých pri výrobe elektrickej energie a tepla. | Výrobcovia s hlavnou činnosťou Výhrevne Množstvo palív použitých pri výrobe elektrickej energie a tepla. | Samovýrobcovia Elektrárne Množstvo palív použitých pri výrobe elektrickej energie. Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno CHP zariadenie, sa majú uviesť pod samovýrobcovia CHP zariadenia. | Samovýrobcovia Zariadenia na kombinovanú výrobu tepelnej a elektrickej energie (CHP) Množstvo palív, ktoré zodpovedajú množstvu vyrábanej elektrickej energie a predávaného tepla. | Samovýrobcovia Výhrevne Množstvo palív, ktoré zodpovedajú množstvu predávaného tepla. | Zariadenia na výrobu brikiet: Množstvo použité pri výrobe palív. Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | Koksárenské pece: Množstvo použité pre koksárenské pece. Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | BKB/PB zariadenia: Množstvo lignitu alebo hnedého uhlia použité pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) alebo množstvo rašeliny na výrobu rašelinových brikiet (PB). Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | Plynárne Množstvo použité pri výrobe plynu v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia. Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | Vysoká pec Množstvo koksovateľného a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenský koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku vysokých pecí (napríklad plyn vo vysokých peciach) by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | Skvapalnenie uhlia Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy. | Ropné rafinérie: Množstvo použité pri výrobe ropných výrobkov. Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore. | Inde neuvedené – Transformácia Množstvo použité pri transformácii inde nezahrnutú. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto kapitole. | 2.2. Energetický sektor a konečná spotreba Energetický sektor spolu Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, výroba ropy a plynu) alebo transformácie v podnikoch. Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by mali byť uvedené v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré by mali byť uvedené v dopravnom sektore). Zahŕňa výrobu chemických materiálov pre atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov. | Elektrárne, CHP zariadenia a výhrevne Množstvo spotrebované ako energia v elektrárňach, zariadeniach na kombinovanú spotrebu tepelnej a elektrickej energie (CHP) a výhrevňach. | Uhoľné bane Množstvo spotrebované ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve. Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach by sa malo uviesť v sektore transformácie. | Zariadenia na výrobu brikiet Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na výrobu brikiet. | Koksárenské pece Množstvo spotrebované ako energia v koksovniach. | BKB/PB zariadenia: Množstvo použité ako energia v BKB/PB zariadeniach. | Plynárne/zariadenia na splynovanie Množstvo spotrebované ako energia v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia. | Vysoké pece Množstvo spotrebované ako energia vo vysokých peciach. | Skvapalnenie uhlia Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na skvapalnenie uhlia. | Ropné rafinérie Množstvo spotrebované ako energia v ropných rafinériách. | Ťažba ropy a plynu Množstvo spotrebované ako palivo pri ťažbe nafty a plynu a v zariadeniach na spracovanie zemného plynu. Nezahŕňa straty v potrubiach (treba uviesť ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba uviesť v dopravnom sektore). | Konečná spotreba spolu Určená (vypočítaná) ako: = Neenergetické použitie spolu + Konečná energetická spotreba (Priemysel + Doprava + Ostatné sektory) Vylučuje dodávky určené na transformáciu, používanie zo strany priemyslu vyrábajúceho energiu a distribučné straty. | Neenergetické použitie Energetické výrobky použité ako suroviny v rôznych sektoroch; teda nespotrebované ako palivo alebo transformované do iného paliva. | 2.3. Špecifikácia konečného použitia energie Konečná energetická spotreba Energetická spotreba v priemysle, doprave a ostatných sektoroch spolu. | Priemyselný sektor Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho primárnych činností. Pokiaľ ide len o teplárne alebo CHP zariadenia, uvádza sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným zariadením. Množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla, ktoré sa predáva, a na výrobu elektrickej energie, treba uviesť v príslušnom sektore transformácie. | Železo a oceľ | Chemický (vrátane petrochemického) Chemický a petrochemický priemysel. | Neželezné kovy Priemysel neželezných kovov. | Nekovové minerály Sklo, keramika, cement a ostatné priemyselné stavebné materiály. | Dopravné zariadenia Priemysel týkajúci sa zariadenia používaného v doprave. | Stroje a zariadenia Zhotovené kovové výrobky, stroje a zariadenia okrem dopravného zariadenia. | Ťažba a dobývanie Nezahŕňa priemyselné odvetvia vyrábajúce energiu. | Potraviny, nápoje a tabak | Buničina, papier a polygrafia Vrátane výroby záznamových médií. | Drevo a drevené výrobky (okrem buničiny a papiera) | Stavebníctvo | Textil a koža | Inde neuvedené – Priemysel Spotreba v sektoroch, ktoré nie sú vyššie uvedené. | Dopravný sektor Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na hospodársky sektor, v ktorom sa činnosť vyskytuje. | Dopravný sektor – Železničný Celá spotreba na použitie v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc. | Dopravný sektor – Vnútrozemská plavba Množstvo dodávané plavidlám všetkých zástav angažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Zásobníky medzinárodných lodí). Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu a nie podľa zástavy alebo národnosti lode. | Dopravný sektor – Cestný Množstvo použité pre cestné vozidlá. Zahŕňa palivá použité poľnohospodárskymi vozidlami na diaľniciach a lubrikanty používané v cestných vozidlách. Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor Ostatné), na použitie mimo diaľnic (pozri Poľnohospodárstvo), vojenské použitie v cestných vozidlách (pozri sektor Ostatné – Inde neuvedené), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor Stavebníctvo). | Dopravný sektor – Potrubná doprava Množstvo použité ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity. Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia. Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým užívateľom (uvedie sa v energetickom sektore), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných užívateľov (zahrnie sa v Komerčnom/verejnom sektore) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými užívateľmi (uvedú sa ako distribučné straty). | Dopravný sektor – Medzinárodná letecká doprava Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti. Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v dopravnom sektore – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v sektoroch Ostatné – Inde neuvedené). | Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy – komerčné, súkromné, poľnohospodárske atď. Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Vnútrozemské/medzinárodné členenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti. Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v dopravnom sektore – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v sektoroch Ostatné – Inde neuvedené). | Dopravný sektor – Inde neuvedené Množstvo použité pre dopravu inde nezahrnuté. Zahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami pre cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch určených pre vykladač lodí, rôzne druhy žeriavov. Uvedie sa, čo je zahrnuté v tejto položke. | Ostatné sektory Sektory, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria pod energiu, priemysel alebo dopravu. | Ostatné sektory – Komerčné a verejné služby Palivá spotrebované podnikmi a úradmi, ako aj súkromnými sektormi. | Ostatné sektory - Bytové Uvedie sa ako palivá spotrebované všetkými domácnosťami vrátane „domácností so zamestnanými osobami“. | Ostatné sektory – Poľnohospodárstvo/lesníctvo Palivá spotrebované užívateľmi zatriedenými ako poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva. | Ostatné sektory – Rybolov Palivá dodávané pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodávané lodiam všetkých zástav, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybnom hospodárstve. | Ostatné sektory – Inde neuvedené Toto sú činnosti inde nezahrnuté. Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú automobilovú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, doprava a energia použitá pre obytné štvrte) bez ohľadu na to, či je dodávané palivo určené pre armádu danej krajiny alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia je potrebné v tejto správe vysvetliť to, čo je zahrnuté v tejto kapitole. | 3. OSTATNÉ POJMY Význam nasledujúcich skratiek sa vzťahuje na: - TML: tetrametylové olovo - TEL: tetraetylové olovo - SBP: špeciálny bod varu - LPG: skvapalnený ropný plyn - NGL: kvapaliny zemného plynu - LNG: skvapalnený zemný plyn - CNG: stlačený zemný plyn PRÍLOHA B – ROČNÁ ENERGETICKÁ ŠTATISTIKA V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehota a modality na zasielanie údajov určené pre ročný zber energetickej štatistiky. Príloha A sa týka vysvetlení pojmov, na ktoré sa nevzťahuje osobitné vysvetlenie v tejto prílohe. 1. PEVNÉ FOSILNÉ PALIVÁ A VYRÁBANÉ PLYNY 1.1. PRÍSLUŠNÉ ENERGETICKÉ VÝROBKY Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické výrobky: Energetický výrobok | Definície | 1 | Antracit: | Uhlie vysokej kvality použité na priemyselné a bytové použitie. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (asi 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. | 2 | Koksovateľné uhlie | Bitúmenové uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. | 3 | Ostatné bitúmenové uhlie(Energetické uhlie) | Uhlie použité na účely vytváranie pary a ktoré zahŕňa celé bitúmenové uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. Ak sa bitúmenové uhlie používa v koksárenských peciach, malo by sa uviesť ako koksovateľné uhlie. | 4 | Subbitúmenové uhlie | Týka sa neaglomerujúceho uhlia so spalným teplom od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) a 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) obsahujúcim viac než 31 % prchavých látok na vlhkom minerálnom základe. | 5 | Lignit/hnedé uhlie | Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) a obsahujúcim viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe. Olejové bridlice a bitúmenové piesky vyrábané a spaľované by mali byť uvedené v tejto kategórii. Olejové bridlice a bitúmenové piesky použité ako vstupné materiály na ďalšiu transformáciu by mali byť uvedené v tejto kategórii. Táto kategória zahŕňa časť olejových bridlíc a bitúmenových pieskov spotrebovaných pri transformácii. Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by mali byť uvedené v ročnom dotazníku týkajúcom sa ropy. | 6 | Rašelina | Spáliteľné mäkké, pórovité alebo stlačené, fosílne sedimentárne ložisko rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo až tmavohnedej farby. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá. | 7 | Brikety | Zloženie paliva vyrobeného z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii. | 8 | Koksárenský koks | Pevný výrobok získavaný z karbonizácie uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote, má nižšiu vlhkosť a viac prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v železiarskom a oceliarskom priemysle vystupujúc ako energetický zdroj a chemická látka. Koksárenská škvara a zlievárenský koks sú zahrnuté v tejto kategórii. Polokoks (pevný výrobok získavaný z karbonizácie uhlia pri nízkej teplote) by mal byť zahrnutý v tejto kategórii. Polokoks sa používa ako domáce palivo alebo v samotnom zariadení na transformáciu. Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z lignitu/hnedého uhlia. | 9 | Plynárenský koks | Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie. | 10 | Čiernouhoľný decht | Výsledok deštrukčnej destilácie bitúmenového uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia na výrobu koksu v koksárenskej peci alebo sa vyrába z hnedého uhlia („nízkoteplotný decht“) Čiernouhoľný decht možno ďalej destilovať do rôznych organických výrobkov (napríklad benzén, toluén, naftalín), ktoré by normálne uviedli ako surovina pre petrochemický priemysel. | 11 | BKB (Brikety z hnedého uhlia) | BKB sa skladajú z pohonnej látky vyrobenej z lignitu/hnedého uhlia, vyrobeného briketážou pod vysokým tlakom bez pridania spojiva. Tieto údaje zahŕňajú rašelinové brikety, suché lignitové časti a prach. | 12 | Plynárenský plyn | Týka sa všetkých druhov plynov vyrábaných vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárenských peciach a prechádza do plynárenského plynu), celkovým splynovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej, atď.), ako aj premenou a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu, uvedené v riadkoch „Z iných zdrojov“. V sektore transformácie sa určí množstvo plynárenského plynu, ktorý prechádza do miešaného zemného plynu, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu. Výrobu ďalšieho svietiplynu (t.j. koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece) treba uviesť v stĺpcoch, ktoré sa týkajú takýchto plynov a nie výroby plynárenského plynu. Svietiplyn prevádzaný do plynární treba potom uviesť (v ich vlastnom stĺpci) v sektore transformácie v riadku plynárne. Celkové množstvo plynárenského plynu, ktorý pochádza z prechodu ďalšieho svietiplynu, treba uviesť v riadku výroby pre plynárenský plyn. | 13 | Koksárenský plyn | Získava sa ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele. | 14 | Vysokopecný plyn | Vyrába sa počas spaľovania koksu vo vysokej peci v železiarskom a oceľovom priemysle. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceľového priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie. Množstvo paliva treba uviesť podľa spalného tepla. | 15 | Kyslíkový plyn z oceliarskej pece | Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn. | 16 | Čierne uhlie | Pojem „čierne uhlie“ znamená uhlie so spalným teplom väčším než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe s priemernou odrazivosťou vitrinitu najmenej 0,6. Čierne uhlie sa skladá zo všetkých energetických výrobkov od 1 do 3 (antracit, koksovateľné uhlie a ostatné bitúmenové uhlie). | 1.2. ZOZNAM SÚHRNOV Nasledujúci zoznam súhrnov sa stanovuje pre všetky energetické výrobky uvedené v zozname v predchádzajúcom odseku, pokiaľ nie je uvedené inak. Príloha A sa týka vysvetlení pojmov, na ktoré sa nevzťahuje osobitné vysvetlenie v tejto prílohe. 1.2.1. Sektor dodávky a transformácie 1. | Výroba | 1.1 | z toho: pod zemou Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie a lignit/hnedé uhlie. | 1.2 | z toho: na povrchu Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie a lignit/hnedé uhlie. | 2 | Z ostatných zdrojov Pozostáva z dvoch častí: - ťažené kaly, medziprodukty a ostatné uhoľné výrobky nízkej kvality, ktoré nemožno zaradiť do druhu uhlie. Zahŕňa uhlie ťažené z odpadu a ostatných zberných nádrží. - dodávky paliva, ktorého výroba je zahrnutá v ostatných bilanciách paliva energie, ale pre ktoré sa spotreba vyskytne v bilancii uhlia. | 2.1 | z toho: z ropných výrobkov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad ropného koksu pridaného do koksovateľného uhlia pre koksárenské pece | 2.2 | z toho: zo zemného uhlia Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad pridanie zemného plynu do plynárenského plynu na priamu konečnú spotrebu | 2.3 | z toho: z obnoviteľných zdrojov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad priemyselný odpad ako spojivo pri výrobe brikiet | 3 | Dovoz | 4 | Vývoz | 5 | Zásobníky medzinárodných lodí | 6 | Zmena stavu zásob Budovanie zásob je zobrazené ako záporné číslo a čerpanie zásob ako kladné číslo. | 7 | Hrubá spotreba | 8 | Štatistické rozdiely | 9 | Sektor transformácie spolu Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrickú energiu, koksárenský plyn na elektrickú energiu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické výrobky (napríklad koksovateľné uhlie na koks). | 9.1 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Elektrárne | 9.2 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou CHP zariadenia | 9.3 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Výhrevne | 9.4 | Z toho: Samovýrobcovia Elektrárne | 9.5 | Z toho: Samovýrobcovia CHP zariadenia | 9.6 | Z toho: Samovýrobcovia Výhrevne | 9.7 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 9.8 | Z toho: Koksárenské pece | 9.9 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 9.10 | Z toho: Plynárne | 9.11 | Z toho: Vysoké pece Množstvo koksu a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo pri vykurovaní a prevádzke vysokých pecí (napríklad vysopecný plyn) by sa nemali uviesť v sektore transformácie, ale ako spotreba v energetickom sektore. | 9.12 | Z toho: Skvapalnenie uhlia Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením treba uviesť podľa kapitoly 4 tejto prílohy. | 9.13 | Z toho: Pre zmes zemného plynu Množstvo brikiet zmiešaných so zemným plynom. | 9.14 | Z toho: Inde neuvedené – Transformácia | 1.2.2. Energetický sektor 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Elektrárne, CHP zariadenia a výhrevne | 1.2 | Z toho: Uhoľné bane | 1.3 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.6 | Z toho: Plynárne | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Skvapalnenie uhlia | 1.10 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Distribučné straty Straty sa vyskytujú z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj vzbĺknutia vyrábaných plynov. | 3 | Konečná spotreba spolu | 4 | Neenergetické použitie spolu | 4.1 | Z toho: Sektory priemyslu, transformácie a energetiky Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch priemyslu, transformácie a energetiky, napríklad uhlie použité pri výrobe metanolu alebo amoniaku. | 4.1.1 | Z 4.1., z toho: v petrochemickom sektore Neenergetické použitie, napríklad použitie uhlia ako suroviny na výrobu krmív a ako suroviny pre ostatné petrochemické výrobky. | 4.2 | Z toho: Dopravný sektor Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch dopravy. | 4.3 | Z toho: Ostatné sektory Neenergetické použitie v komerčných a verejných službách, bytových, poľnohospodárskych a inde neuvedených ostatných. | 2.3. Špecifikácia konečného použitia energie 1 | Konečná energetická spotreba | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Železničný | 3.2 | Z toho: Vnútrozemská plavba | 3.3 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné | 1.2.4. Dovoz a vývoz Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz z krajiny určenia. Nevzťahuje sa na rašelinu, plynárenský koks, plynárenský plyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece. 1.2.5. Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo sa majú uviesť osobitne len pre elektrárne, CHP zariadenia a len pre teplárne. Tieto vstupné materiály pre samovýrobcov sú rozdelené na hlavné činnosti uvedené v zozname v nasledujúcej tabuľke 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.3 | Z toho: Koksárenské pece | 1.4 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.8 | Z toho: Skvapalnenie uhlia | 1.9 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor, z toho: | 3.1 | Z toho: Železničný | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory: | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 1.3. ENERGETICKÝ OBSAH Spalné teplo aj výhrevnosť sa majú stanoviť pre energetické výrobky uvedené v odseku 1.1 pre nasledujúce hlavné súhrny. Nevzťahuje sa na plynárenský plyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece. 1 | Výroba | 2 | Dovoz | 3 | Vývoz | 4 | Použité pre koksárenské pece | 5 | Použité pre vysoké pece | 6 | Použité pre výrobcov s hlavnou činnosťou Elektrárne, CHP zariadenia a výhrevne | 7 | Použité v priemysle | 8 | Na iné účely | 1.4. VÝROBA A ZÁSOBY V UHOĽNÝCH BANIACH Vzťahuje sa len na čierne uhlie a lignit/hnedé uhlie. Treba uviesť nasledujúce množstvá: 1 | Výroba pod zemou | 2 | Výroba na povrchu | 3 | Z ostatných zdrojov | 4 | Zásoby na konci obdobia | 4.1 | Z toho: zásoby v baniach | 1.5. MERNÉ JEDNOTKY 1 | Množstvo energie | 103 ton Výnimka: v prípade plynov (plynárenský plyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn, kyslíkový plyn z oceliarskej pece) sa meranie uskutočňuje priamo v energetickom obsahu a jednotka, ktorá sa má použiť, je potom TJ (založená na spalnom teple). | 2 | Energegetický obsah | MJ/ton | 1.6. VÝNIMKY A VYŇATIA Neuplatňuje sa. 2. ZEMNÝ PLYN 2.1. PRÍSLUŠNÉ ENERGETICKÉ VÝROBKY Tento zber údajov sa týka zemného plynu, ktorý pozostáva z plynov vyskytujúcich sa podzemných ložiskách, buď skvapalnených alebo plynných, pozostávajúcich hlavne z metánu. Zahŕňa „nepridružený“ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme aj „pridružený“ plyn vyrábaný so surovou ropou, ako aj metánom získavaným z uhoľných baní (plyn z uhoľných šacht) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov). Nezahŕňa plyny vytvorené anaeróbnou digesciou biomasy (napríklad mestský alebo odpadový plyn) ani plynárenský plyn. 2.2. ZOZNAM SÚHRNOV Nasledujúci zoznam súhrnov sa stanovuje pre všetky energetické výrobky uvedené v zozname v predchádzajúcom odseku, ak nie je uvedené inak. 2.2.1. Sektor dodávky a transformácie Má sa uviesť množstvo vyjadrené v objemových aj energetických jednotkách a vrátane spalného tepla a výhrevnosti pre nasledujúce súhrny: 1. | Pôvodná domáca ýroba Celá suchá predajná výroba v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane výroby na pobreží. Výroba sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry. Nezahŕňa straty vzniknuté počas ťažby a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo vzbĺknuté. Zahŕňa množstvo použité v priemysle v oblasti priemyslu zemného plynu; ťažby zemného plynu, potrubných systémoch a spracovateľských podnikov. | 1.1 | z toho: Pridružené plyny Zemný plyn vyrábaný spolu so surovou ropou. | 1.2 | z toho: Nepridružený plyn Zemný plyn pochádzajúci z polí vyrábajúcich uhľovodíky len v plynnej forme. | 1.3 | Z toho: Plyn z uhoľných šiacht Metán vyrábaný v uhoľných baniach alebo uhoľných baniach, privádzaný na povrch a spotrebovaný v uhoľných šachtách alebo prevádzaný potrubím ku spotrebiteľom. | 2 | Z ostatných zdrojov Palivo, ktoré sa zmieša so zemným plynom a spotrebúva ako zmes. | 2.1 | z toho: z ropných výrobkov LPG na zlepšenie kvality napríklad tepelného obsahu | 2.2 | z toho: z uhlia vyrábaný plyn na zmiešanie so zemným plynom | 2.3 | z toho: z obnoviteľných zdrojov bioplyn na zmiešanie so zemným plynom | 3 | Dovoz | 4 | Vývoz | 5 | Zásobníky medzinárodných lodí | 6 | Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. | 7 | Hrubá spotreba | 8 | Štatistické rozdiely Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. | 9 | Obnoviteľný plyn: počiatočný a konečný stav zásob Množstvo plynu k dispozícii pre dodávku počas vstupného-výstupného cyklu. Toto sa týka obnoviteľného zemného plynu uloženého v špeciálnych úložných zariadeniach (plynové a/alebo naftové pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenie skvapalneného zemného plynu. Rezervný plyn treba vyňať. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. | 10. | Plyn odvetraný Objem plynu vypusteného do vzduchu na mieste výroby alebo v zariadení na spracovanie plynu. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. | 11. | Plyn spálený Objem plynu spáleného na mieste výroby alebo v zariadení na spracovanie plynu. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. | 12. | Sektor transformácie spolu Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrickú energiu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické výrobky (napríklad zemný plyn na metanol). | 12.1 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Elektrárne | 12.2 | Z toho: Samovýrobcovia Elektrárne | 12.3 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou CHP zariadenia | 12.4 | Z toho: Samovýrobcovia CHP zariadenia | 12.5 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Výhrevne | 12.6 | Z toho: Samovýrobcovia Výhrevne | 12.7 | Z toho: Plynárne | 12.8 | Z toho: Koksárenské pece | 12.9 | Z toho: Vysoké pece | 12.10 | Z toho: Plyn na kvapaliny Množstvo zemného plynu použitého ako surovina pri premene na kvapaliny napríklad množstvo paliva ako vstupného materiálu pri výrobe metanolu zameranej na transformáciu na metanol. | 12.11 | Z toho: Neuvedené – Transformácia | 2.2.2. Energetický sektor 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupné materiály pre naftové rafinérie | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: Vysoké pece | 1.6 | Z toho: Plynárne | 1.7 | Z toho: Elektrárne, CHP zariadenia a výhrevne | 1.8 | Z toho: Skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie | 1.9 | Z toho: Plyn na kvapaliny | 1.10 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Distribučné straty Straty z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj straty v potrubiach. | 2.3. Špecifikácia konečného použitia energie Spotrebu zemného plynu je potrebné uviesť osobitne pri používaní energie a (ak je to vhodné) aj pri neenergetickom používaní pre všetky nasledujúce súhrnné zrhnutia: 1 | Konečná spotreba spolu Konečná energetická spotreba a neenergetické použitie sa má uviesť osobitne v tejto položke. | 2. | Dopravný sektor | 2.1 | Z toho: Doprava cestná Zahŕňa CNG aj bioplyn. | 2.1.1 | Z toho: Časť bioplynu v cestnej doprave | 2.2 | Z toho: Potrubná doprava | 2.3 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 3 | Priemyselný sektor | 3.1 | Z toho: Železo a oceľ | 3.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 3.3 | Z toho: Neželezné materiály | 3.4 | Z toho: Nekovové minerály | 3.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 3.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 3.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 3.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 3.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 3.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 3.11 | Z toho: Stavebníctvo | 3.12 | Z toho: Textil a koža | 3.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 4 | Ostatné sektory | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné | 2.2.4. Dovoz a vývoz Má sa uviesť množstvo z celkového zemného plynu aj z časti LNG na krajinu pôvodu v prípade dovozu a na krajinu určenia v prípade vývozu. 2.2.5. Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo sa majú uviesť osobitne pre samovýrobcov Elektrárne, samovýrobcov CHP zariadenia a samovýrobcov Výhrevne. Vstupné materiály sa vzťahujú na nasledujúce zariadenia a činnosti: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupné materiály pre naftové rafinérie | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie | 1.8 | Z toho: Plyn na kvapaliny | 1.9 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor, z toho: | 3.1 | Z toho: Potrubná doprava | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory, z toho: | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 2.2.6. Kapacity zásobníkov plynu 1 | Názov Názov miesta skladovacieho zariadenia. | 2 | Druh Druh skladovania, ako je plynové pole, soľná jaskyňa, atď. | 3 | Pracovná kapacita Celková kapacita zásobníkov plynu mínus plynová rezerva. Plynová rezerva je celkový objem plynu potrebný ako trvalý inventár na uchovanie primeraného tlaku podzemnej nádrže a mier dodávania prostredníctvom výstupného cyklu. | 4 | Maximálny výstup Maximálna miera, pri ktorej sa môže plyn čerpať z príslušného skladu. | 2.3. MERNÉ JEDNOTKY 1 | Množstvo energie | Pokiaľ nie je uvedené inak, množstvo zemného plynu sa uvádza podľa jeho energetického obsahu, t. j. v TJ na základe spalného tepla. Ak sa vyžadujú fyzické množstvá, jednotka sa uvádza v 106 m3 za predpokladu odkazu na podmienky plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 2 | Energetický obsah | KJ/m3 za predpokladu odkazu na podmienky plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 3 | Pracovná kapacita uskladnenia | 106 m3 za predpokladu odkazu na podmienky plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 4 | Maximálny výstup | 106 m3/deň za predpokladu odkazu na podmienky plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 2.4. VÝNIMKY A VYŇATIA Neuplatňuje sa. 3. ELEKTRICKÁ ENERGIA A TEPLO 3.1. PRÍSLUŠNÉ ENERGETICKÉ VÝROBKY Táto kapitola zahŕňa teplo a elektrickú energiu. 3.2. ZOZNAM SÚHRNOV Nasledujúci zoznam súhrnov sa stanovuje pre všetky energetické výrobky uvedené v zozname v predchádzajúcom odseku, pokiaľ nie je uvedené inak. Príloha A sa týka vysvetlení pojmov, na ktoré sa nevzťahuje osobitné vysvetlenie v tejto kapitole. Definície a jednotky uvedené v kapitolách 1, 2, 4 a 5 sa vzťahujú na energetické výrobky, ktoré patria medzi pevné fosílne palivá a vyrábané plyny, výrobky zo zemného plynu, nafty a ropy, ako aj obnoviteľnú energiu a energiu z odpadu. 3.2.1. Sektor dodávky a transformácie Nasledujúce špecifické definície sa vzťahujú na súhrny v oblasti elektrickej energie a tepla uvedené v tejto kapitole: - Hrubá výroba elektrickej energie: súhrn výroby elektrickej energie všetkými príslušných generátorovými agregátmi (vrátane prečerpania) meranej na výstupných termináloch hlavných generátorov. - Hrubá výroba tepla: celkové teplo vyrábané inštaláciou a vrátane tepla používaného pomocnou inštaláciou, ktorá používa horúcu kvapalinu (vykurovanie priestoru, vykurovanie kvapalným palivom, atď.) a straty pri inštalácii/tepelnej výmene, ako aj teplo z chemických procesov používané ako primárna energetická forma. - Čistá výroba elektrickej energie: hrubá výroba elektrickej energie mínus elektrická energia absorbovaná pomocnými zariadeniami a straty v hlavných generátorových transformátoroch. - Čistá výroba tepla: teplo dodávané do distribučného systému určené meraniami výstupných a spätných tokov. Súhrny uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre výrobcov s hlavnou činnosťou a pre samovýrobcov. V rámci týchto dvoch druhov zariadení hrubá aj čistá výroba elektrickej energie, ako aj výroba tepla sa musia uviesť len pre elektrickú energiu, CHP zariadenia a teplárne sa uvádzajú osobitne, ak je to vhodné, pre nasledujúce súhrny: 1. | Výroba spolu | 1.1 | Z toho: Jadrová | 1.2 | Z toho: Vodná | 1.2.1 | Z toho: časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpania | 1.3 | Z toho: Geotermálna | 1.4 | Z toho: Solárna | 1.5 | Z toho: Prílivová, vlnová, oceánska | 1.6 | Z toho: Veterná | 1.7 | Z toho: Spáliteľné palivá Palivá schopné vznietenia alebo zapálenia, t. j. pri reakcii s kyslíkom s cieľom výrazne zvýšiť teplotu a zapálené priamo na výrobu elektrickej energie a/alebo tepla. | 1.8 | Z toho: Tepelné čerpadlá Tepelný výstup z tepelných čerpadiel, len ak sa teplo predáva tretím stranám (t. j. v prípadoch, keď sa výroba uskutočňuje v sektore transformácie). | 1.9 | Z toho: Elektrické kotly Množstvo tepla z elektrických kotlov, ak sa vyrobené teplo predáva tretím stranám. | 1.10 | Z toho: Teplo z chemických procesov Teplo pochádzajúce z procesov bez vstupnej energie, ako je chemická reakcia. Nezahŕňa odpadové teplo z procesov poháňaných energiou, ktoré treba uviesť ako teplo vyrábané z príslušného paliva. | 1.11 | Z toho: Ostatné zdroje – Elektrická energia (uveďte) | Súhrny uvedené v nasledujúcej tabuľke treba stanoviť ako súhrnné, osobitne pre elektrickú energiu a teplo, ak je to vhodné. Pre prvé tri súhrny v nasledujúcej tabuľke treba vypočítať množstvo z hodnôt uvedených podľa predchádzajúcej tabuľky a v súlade s nimi. 1. | Hrubá výroba spolu | 2. | Vlastné použitie zariadenia | 3. | Čistá výroba spolu | 4. | Dovoz Pozri aj vysvetlenie 5 „Dovoz“. | 5. | Vývoz Množstvo elektrickej energie sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už boli, alebo neboli colne odbavené. Ak sa elektrická energia prepravuje cez krajinu, množstvo treba uviesť v dovoze aj vo vývoze. | 6. | Použité pre tepelné čerpadlá | 7. | Použité pre parné kotle poháňané elektrinou | 8. | Použité na prečerpanie | 9. | Použité pri výrobe elektrickej energie | 10. | Dodávka energie V prípade elektrickej energie: množstvo vyrobenej čistej elektrickej energie dodávanej všetkými elektrárňami v krajine, znížené o množstvo použité zároveň na prečerpanie, pre parné kotly poháňané elektrinou, pri čerpaní a znížené alebo zvýšené o vývoz do krajiny alebo dovoz z krajiny. V prípade tepla: množstvo vyrobeného čistého tepla a zníženého alebo zvýšeného o vývoz z krajiny alebo o dovoz do krajiny. | 11. | Straty pri prenose a distribúcii Všetky straty z dôvodu dopravy a distribúcie elektrickej energie a tepla. V prípade elektrickej energie, vrátane strát v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za súčasť elektrární. | 12. | Spotreba (vypočítaná) spolu | 13. | Štatistický rozdiel | 14. | Spotreba (zistená) spolu | Vyrábaná elektrická energia, predávané teplo a použité množstvo paliva vrátane ich príslušnej celkovej energie (na základe ich výhrevnosti okrem zemného plynu, ktorý je založený na spalnom teple) zo spáliteľných palív uvedených na zozname v nasledujúcej tabuľke treba stanoviť osobitne pre výrobcov s hlavnou činnosťou a pre samovýrobcov. V rámci týchto dvoch druhov treba túto výrobu elektrickej energie a tepla uviesť osobitne (len) pre elektrárne, CHP zariadenia a (len) pre teplárne, ak je to vhodné: 1. | Pevné fosílne palivá a vyrobené plyny: | 1.1 | Antracit | 1.2 | Koksovateľné uhlie | 1.3 | Ostatné bitúmenové uhlie | 1.4 | Subbitúmenové uhlie | 1.5 | Lignit/hnedé uhlie | 1.6 | Rašelina | 1.7 | Brikety | 1.8 | Koksárenský koks | 1.9 | Plynárenský koks | 1.10 | Čiernouhoľný decht | 1.11 | BKB (brikety z hnedého uhlia) | 1.12 | Plynárenský plyn | 1.13 | Koksárenský plyn | 1.14 | Vysokopecný plyn | 1.15 | Kyslíkový plyn z oceliarskej pece | 2 | Naftové a ropné výrobky: | 2.1 | Surová ropa | 2.2 | NGL | 2.3 | Rafinérsky plyn | 2.4 | LPG | 2.5 | Ťažký benzín | 2.6 | Letecký petrolej | 2.7 | Ostatný letecký petrolej | 2.8 | Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) | 2.9 | Ťažký vykurovací olej | 2.10 | Bitúmen (vrátane orimulsion) | 2.11 | Ropný koks | 2.12 | Ostatné ropné výrobky | 3 | Zemný plyn | 4 | Obnoviteľná energia a energia z odpadu: | 4.1 | Priemyselný odpad (neobnoviteľný) | 4.2 | Komunálny odpad (obnoviteľný) | 4.3 | Komunálny odpad (neobnoviteľný) | 4.4 | Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad | 4.5 | Skládkový plyn | 4.6 | Splaškový plyn | 4.7 | Ostatné bioplyny | 4.8 | Kvapalné biopalivá | 3.2.2. Spotreba elektrickej energie a tepla v energetickom sektore 1. | Energetický sektor spolu Nezahŕňa vlastné použitie zariadením určené na prečerpanie, tepelné čerpadlá a elektrické kotly | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.6 | Z toho: Plynárne | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Jadrový priemysel | 1.10 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie uhlia | 1.11 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie | 1.12 | Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn) | 1.13 | Z toho: Plyn na kvapaliny | 1.14 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 3.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie 1 | Priemyselný sektor | 1.1 | Z toho: Železo a oceľ | 1.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 1.3 | Z toho: Neželezné materiály | 1.4 | Z toho: Nekovové minerály | 1.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 1.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 1.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 1.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 1.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 1.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 1.11 | Z toho: Stavebníctvo | 1.12 | Z toho: Textil a koža | 1.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 2 | Sektor dopravy | 2.1 | Z toho: Železničný | 2.2 | Z toho: Potrubná doprava | 2.3 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 3 | Bytový sektor | 4 | Komerčné a súkromné služby | 5 | Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 6 | Rybolov | 7 | Inde neuvedené – Ostatné | 3.2.4. Dovoz a vývoz Dovoz a vývoz množstva elektrickej energie a tepla zo strany krajiny. 3.2.5. Čistá výroba elektrickej energie a čistá výroba tepla samovýrobcami Čistá výroba elektrickej energie a čistá výroba tepla samovýrobcami vyrábajúcimi elektrickú energiu a teplu sa má uviesť osobitne pre CHP zariadenia, (len) pre elektrárne a (len) pre teplárne v nasledujúcich zariadeniach alebo činnostiach: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.6 | Z toho: Plynárne | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie uhlia | 1.10 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie | 1.11 | Z toho: Zariadenia na splynovanie (bioplyn) | 1.12 | Z toho: Plyn na kvapaliny | 1.13 | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia | 1.14 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Všetky ostatné sektory: rovnaké ako zoznam súhrnov podľa „3.2.3 Špecifikácia konečného použitia energie“. | 3.2.6. Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo Vstupné materiály pre samovýrobcov vyrábajúcich elektrickú energiu a teplo sa majú uviesť osobitne pre samovýrobcov Elektrárne, samovýrobcov CHP zariadenia a samovýrobcov Výhrevne. 1.) Pre pevné palivá a vyrobené plyny použité samovýrobcami treba uviesť množstvo nasledujúcich energetických výrobkov: antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie, lignit/hnedé uhlie, rašelina, brikety, koksárenský koks, plynárenský koks, čiernouhoľný decht, BKB/PB, plynárenský plyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece. Ich vstupné množstvo treba uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.3 | Z toho: Koksárenské pece | 1.4 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.8 | Z toho: Skvapalnenie uhlia | 1.9 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Železničný | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 2.) V prípade ropných výrobkov použitých samovýrobcami treba uviesť množstvo z nasledujúcich energetických výrobkov: surová ropa, NGL, rafinérsky plyn, LPG, ťažký benzín, letecký petrolej, ostatný letecký petrolej, plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej), ťažký vykurovací olej, bitúmen (vrátane orimulsion), ropný koks a ostatné ropné výrobky. Ich vstupné množstvo treba uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Koksárenské pece | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Potrubná doprava | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 3.) V prípade zemného plynu použitého samovýrobcami treba uviesť množstvo pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupné materiály pre naftové rafinérie | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Zariadenia na skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie | 1.8 | Z toho: Plyn na kvapaliny | 1.9 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Potrubná doprava | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory: | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 4.) V prípade obnoviteľnej energie a energie z odpadu použitých samovýrobcami treba uviesť množstvo pre nasledujúce energetické výrobky: geotermálna energia, solárna termálna, priemyselný odpad (neobnoviteľný), komunálny odpad (obnoviteľný), komunálny odpad (neobnoviteľný), drevo/drevný odpad/ostatný tuhý odpad, skládkový plyn, splaškový plyn, ostatné bioplyny a kvapalné biopalivá. Ich vstupné množstvo treba uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach: 1 | Energetický sektor spolu | 1.1 | Z toho: Zariadenia na splynovanie | 1.2 | Z toho: Uhoľné bane | 1.3 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.4 | Z toho: Koksárenské pece | 1.5 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.6 | Z toho: BKB/PB zariadenia | 1.7 | Z toho: Plynárne | 1.8 | Z toho: Vysoké pece | 1.9 | Z toho: Zariadenia na výrobu dreveného uhlia | 1.10 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Železničný | 3.2 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory: | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené | 3.3. ŠTRUKTURÁLNE ÚDAJE O VÝROBE ELEKTRICKEJ ENERGIE A TEPLA 3.3.1. Čistá maximálna elektrická kapacita a odberová špička Kapacitu treba uviesť do 31. decembra príslušného roka. Zahŕňa elektrickú kapacitu (len) elektrární aj CHP zariadení. Čistá maximálna elektrická kapacita je súhrn čistých maximálnych kapacít všetkých staníc, ktoré sú zohľadnené jednotlivo počas príslušného obdobia prevádzky. Obdobie prevádzky predpokladané na súčasné účely neustále prebieha. v praxi 15 hodín alebo viac denne. Čistá maximálna kapacita je maximálny výkon, ktorý sa považuje za výhradne aktívny výkon, ktorý možno dodávať nepretržite v rámci celej prevádzky zariadenia pri výstupe do siete. Odberová špička je určená ako najvyššia hodnota výkonu absorbovaného alebo dodávaného sieťou alebo kombináciou sietí v krajine. Nasledujúce množstvo treba uviesť pre výrobcov s hlavnou činnosťou aj pre samovýrobcov: 1. | Spolu | 2. | Jadrová | 3. | Vodná | 3.1 | Z toho: prečerpanie | 4. | Geotermálna | 5. | Solárna | 6. | Prílivová, vlnová, oceánska | 7. | Veterná | 8. | Spáliteľné palivá | 8.1 | Z toho: Para | 8.2 | Z toho: Spaľovacia | 8.3 | Z toho: Plynová turbína | 8.4 | Z toho: Kombinovaný cyklus | 8.5 | Z toho: Ostatné Špecifikuje sa, ak sa uvedie. | Nasledujúce množstvo treba uviesť len pre výrobcov s hlavnou činnosťou: 9. | Odberová špička | 10. | Dostupná kapacita v čase odberu | 11. | Dátum a čas odberovej špičky | 3.3.2. Čistá maximálna elektrická kapacita spáliteľných palív Čistú maximálnu elektrickú kapacitu spáliteľných palív treba uviesť v nasledujúcej tabuľke pre výrobcov s hlavnou činnosťou aj pre samovýrobcov a osobitne pre každý druh jednopalivového a viacpalivového zariadenia. Do všetkých viacpalivových zariadení je potrebné pridať označenie aký druh paliva sa používa ako primárne a alternatívne palivo. 1. | Jednopalivové | 1.1 | S uhlím alebo uhoľnými výrobkami Vrátane kapacity koksárenského plynu, vysokopecného plynu a kyslíkového plynu z oceliarskej pece. | 1.2 | S kvapalnými palivami Vrátane kapacity rafinérskeho plynu. | 1.3 | So zemným plynom Vrátane kapacity plynárenského plynu. | 1.4 | S rašelinou | 1.5 | So spáliteľnými obnoviteľnými zdrojmi a odpadom | 2 | Viacpalivové, pevné a kvapalné | 3 | Viacpalivové, pevné a zemný plyn | 4 | Viacpalivové, kvapalné a zemný plyn | 5 | Viacpalivové, pevné kvapalné a zemný plyn | Viacpalivové systémy zahŕňajú len jednotky, ktoré môžu nepretržite spaľovať viac ako jeden druh paliva. Stanice s oddelenými jednotkami, ktoré majú rôzne palivá, by sa mali rozdeliť do príslušných jednopalivových kategórií. 3.4. MERNÉ JEDNOTKY 1 | Množstvo energie | Elektrická energia: GWh Teplo: TJ Pevné fosílne palivá a vyrobené plyny: uplatňujú sa merné jednotky v kapitole 1 tejto prílohy. Zemný plyn: uplatňujú sa merné jednotky v kapitole 2 tejto prílohy. Naftové a ropné výrobky: uplatňujú sa merné jednotky v kapitole 4 tejto prílohy. Obnoviteľné zdroje a odpad: uplatňujú sa merné jednotky v kapitole 5 tejto prílohy. | 2 | Kapacita | Kapacita výroby elektrickej energie: MWe Kapacita výroby tepla: MWt | 3.4. VÝNIMKY A VYŇATIA Francúzsko má na vykazovanie súhrnov v súvislosti s teplom výnimku štyri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 4. NAFTOVÉ A ROPNÉ VÝROBKY 4.1. PRÍSLUŠNÉ ENERGETICKÉ VÝROBKY Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické výrobky: Energetický výrobok | Definície | 1 | Surová ropa | Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosferickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita, atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patrí plynový kondenzát získavaný z pridruženého a nepridruženého plynu pri komerčnej ťažbe surovej ropy. | 2 | NGL | NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získavané zo zemného plynu v deliacich zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie plynu. Kvapaliny zemného plynu zahŕňajú etán, propán, bután (bežné a izolované) (izo) pentán a pentán plus (niekedy sa nazýva ako zemný plyn alebo gazolín). | 3 | Rafinérske suroviny | Rafinérske suroviny sú výrobky z ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premení na jednu alebo viac zložiek, príp. hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja). | 4 | Aditíva/ oxygenáty | Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s výrobkom na úpravu vlastností paliva (oktán, cetán, studené vlastnosti, atď.). • oxygenáty, ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery (ako je MTBE (metyltercbutyléter), ETBE (etyltercbutyléter), TAME (terciárny amylmetyléter)); • estery (napríklad repkové semeno alebo dimetylester, atď.); • chemické zlúčeniny (ako sú TML, TEL a detergenty). Poznámka: Množstvo aditív/oxygenátov (alkoholy, étery, estery a ostatné chemické zlúčeniny) uvedené v tejto kategórii je potrebné spojiť s množstvom určeným na miešanie s palivami alebo na použitie palív. | 4.1 | Z toho: Biopalivá | Biobenzín a bionafta Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na biopalivo a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. Nezahŕňa celý obchod s biopalivami, ktoré sa nezmiešali s dopravným palivom (t. j. v ich čistej forme); tieto palivá treba uviesť podľa kapitoly 5. Biopalivá predávané ako časť dopravných palív treba uviesť v príslušnom výrobku a označiť časť biopaliva. | 5 | Ostatné uhľovodíky | Syntetická ropa z bitúmenových pieskov, olejových bridlíc, atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia (pozri kapitolu 1), výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín (pozri kapitolu 2), hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion). Nezahŕňa výrobu olejových bridlíc, ktorá sa týka kapitoly 1. Výroba olejových bridlíc (druhotný výrobok) sa má uviesť ako „Z iných zdrojov“ v „kategórii Ostatné uhľovodíky“. | 6 | Rafinérsky plyn (neskvapalnený) | Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovateľných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Táto kategória obsahuje aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu. | 7 | Etán | Prírodný plynný uhľovodík s rovným reťazcom (C2H6) extrahovaný zo zemného plynu a prúdov vykurovacích plynov. | 8 | LPG | LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4Hl0) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG skvapalnené pod tlakom | 9 | Ťažký benzín | Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu úpravou alebo izomeráciou v rafinérii. Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 °C do 210 °C alebo časti tohto rozpätia. | 10 | Automobilový benzín | Automobilový benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov destilujúcich medzi 35 °C a 215 °C. Používa sa ako palivo pre pozemné palivové motory so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova, ako je TEL (tetraetylolovo) a TML (tetrametylolovo). Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín. | 10.1 | Z toho: Biobenzín | Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. | 11 | Letecký benzín | Letecký benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia -60° C a destilačným rozpätím zvyčajne medzi 30 °C a 180 °C. | 12 | Letecký petrolej (tryskové palivo naftového typu alebo JP4) | Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce medzi 100 °C a 250 °C. Získavajú sa miešaním leteckých petrolejov a benzínov takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa. | 13 | Letecký petrolej | Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 °C do 300 °C (všeobecne nie nad 250 °C) a bod vzplanutia ako letecký petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodná asociácia pre leteckú dopravu (IATA). Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja. | 14 | Ostatný letecký petrolej | Rafinovaný ropný destilát sa používa v iných odvetviach ako letecká doprava. Destiluje medzi 150 °C a 300 °C. | 15 | Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) | Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci medzi 180 °C do 380 °C. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov: | 15.1 | Z toho: Nafta | Motorová nafta pre vznetové motory (osobné automobily, nákladné automobily, atď.) obyčajne s nízkym obsahom síry; | 15.1.1 | Od 15.1., z toho Bionafta | Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. | 15.2 | Z toho: Vykurovací a iný plynový olej | Ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a diesel používané v železničnej doprave, iný plynový olej vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú medzi 380 °C a 540 °C a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny. | 16 | Vykurovací olej | Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 °C. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 °C a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l. | 16.1 | Z toho: S nízkym obsahom síry | Ťažký vykurovací olej s obsahom síry pod 1 %. | 16.2 | Z toho: S vysokým obsahom síry | Ťažký vykurovací olej s obsahom síry 1 % a viac. | 17 | Lakový benzín a SBP | Rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Členia sa na: - Technický benzín (SBP): Ľahké oleje destilované medzi 30 °C a 200 °C. Existuje 7 alebo 8 druhov priemyselného benzínu podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez. Tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % (maximálne 60 °C). - Lakový benzín: Lakový benzín s bodom vzplanutia nad 30 °C. Destilačné rozpätie lakového benzínu je 135 °C až 200 °C. | 18 | Lubrikanty | Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu; používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk. Zahŕňajú všetky hotové druhy mastiacich olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mastiacich olejov. | 19 | Bitúmen | Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou zvyškov z atmosferickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy. Zahŕňa skvapalnený a znížený bitúmen. | 20 | Parafínové vosky | Nasýtené alifatické uhľovodíky. Zvyšky extrahované pri odparafínovaní mastiacich olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac-menej jemnú v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s bodom tavenia nad 45 °C. | 21 | Ropný koks | Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním alebo karbonizáciou získaných ropných surovín, asfaltov a dechtov v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 % až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárenských peciach v oceliarskom priemysle na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahŕňa „katalyzátorový koks“, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nie je možné získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo. | 22 | Ostatné výrobky | Všetky výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra. Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii. | 4.2. ZOZNAM SÚHRNOV Nasledujúci zoznam súhrnov sa stanovuje pre všetky energetické výrobky uvedené v zozname v predchádzajúcom odseku, pokiaľ nie je uvedené inak. 4.2.1. Sektor dodávky a transformácie Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje len na surovú ropu, NGL, rafinérske suroviny, aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky: 1. | Pôvodná domáca výroba Nevzťahuje sa na rafinérske suroviny a biopalivá. | 2 | Z ostatných zdrojov Aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív. Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske suroviny. | 2.1 | z toho: z uhlia Zahŕňa kvapaliny vyrábané v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia, kvapaliny z koksárenských pecí. | 2.2 | z toho: zo zemného uhlia Výroba syntetického benzínu môže vyžadovať ako surovinu zemný plyn. Množstvo plynu na výrobu metanolu sa stanovuje podľa kapitoly 2, zatiaľ čo sa tu uvádza príjem metanolu. | 2.3 | z toho: z obnoviteľných zdrojov Zahŕňa biopalivá, ktoré sú určené na miešanie s dopravnými palivami. Výroba sa stanovuje podľa kapitoly 5, zatiaľ čo množstvo na miešanie sa stanovuje tu. | 3 | Spätné toky z petrochemického sektora Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú vedľajšie produkty petrochemickej výroby. Vzťahuje sa len na rafinérske suroviny. | 4 | Prevedené výrobky Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. Vzťahuje sa len na rafinérske suroviny. | 5 | Dovoz a vývoz Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané a vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia). Surovú ropu a NGL treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny hlavného pôvodu; rafinérske suroviny a hotové výrobky treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky. Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropných výrobkov dovážaných alebo vyvážaných priamo petrochemickým priemyslom. Poznámka: Je potrebné, aby sa dovoz alebo vývoz etanolu (uvádza sa v stĺpci aditív/oxygenátov) vzťahoval na množstvo určené na použitie v palivách. Opätovný vývoz nafty dovážanej na spracovanie v rámci colných oblastí treba zahŕňať ako vývoz výrobku z krajiny spracovania do konečnej destinácie. | 6 | Priame použitie Surová ropa, NGL, aditíva a oxygenáty (a biopalivá) a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách. Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektrickej energie. | 7 | Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. | 8 | Vypočítaná vsádzka do rafinérie Vypočítané celkové množstvo výrobku pri vstup do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako: Pôvodná domáca výroba + Z ostatných zdrojov + Spätné toky z priemyslu + Prevedené výrobky + Dovoz - Vývoz – Priame použitie + Zmena stavu zásob | 9 | Štatistické rozdiely Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená. | 10 | Zistená vsádzka do rafinérie Množstvo merané ako vstup do rafinérií | 11 | Rafinérske straty Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým rafinérskym výstupom. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmostnosti. | 12 | Otvorenie a zatvorenie celkových zásob na vnútroštátnom území Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Otvorenie a zatvorenie sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. | 13 | Výhrevnosť Výroba, dovoz a vývoz a celkový priemer. | Nasledujúca tabuľka sa týka len hotových výrobkov (rafinérsky plyn, etán, LPG, ťažký benzín, automobilový benzín, letecký benzín, tryskové palivo benzínového typu, letecký petrolej, ostatný letecký petrolej, plynový olej/nafta, vykurovací olej s nízkym a vysokým obsahom síry, lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky, ropný koks a ostatný výrobky). Surovú ropu a NGL použité pri priamom spaľovaní treba uviesť v dodávkach hotových výrobkov a vo výmene medzi výrobkami: 1 | Vstup surovín Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzovanej) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo. | 2 | Hrubý rafinérsky výstup Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie. Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo. | 3 | Recyklované výrobky Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo treba oddeliť od petrochemických spätných tokov. | 4 | Rafinérske palivo Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii. Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad uhoľné alebo ropné tankery. Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektrickej energie a predávaného tepla v rafinériách. | 4.1 | Z toho: používa sa pri výrobe elektrickej energie Množstvo používané pri výrobe elektrickej energie v zariadeniach v rafinériách. | 4.2 | Z toho: použité pri výrobe CHP Množstvo použité v CHP zariadeniach v rafinériách. | 5 | Dovoz a vývoz | 6 | Zásobníky medzinárodných lodí | 7 | Výmena medzi výrobkami Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku. Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula. | 8 | Prevedené výrobky Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. | 9 | Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. | 10 | Vypočítané hrubé domáce dodávky Definujú sa ako: Vstup surovín + Hrubý rafinérsky výstup + Recyklované výrobky – Rafinérske palivo + Dovoz – Vývoz – Zásobníky medzinárodných lodí + Prechod poloproduktov – Prevedené výrobky + Zmena stavu zásob | 11 | Štatistický rozdiel Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. | 12 | Zistené hrubé domáce dodávky Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie, atď.) na domáci trh. Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch. | 12.1 | Z toho: Hrubé dodávky do petrochemického sektora Množstvo palív dodávaných do petrochemického sektora. | 12.2 | Z toho: Energetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo nafty použité ako palivo pre petrochemické procesy, ako je parné krakovanie. | 12.3 | z toho: Neenergetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo nafty použitej v petrochemickom sektore na účely výroby etylénu, propylénu, butylénu, syntetického plynu, aromatických látok, butadiénu a ostatných surovín založených na uhľovodíkoch napríklad pri parnom krakovaní, v zariadeniach na výrobu aromatických látok a pri parnom reformingu. Nezahŕňa množstvo nafty použité na účely výroby paliva. | 13 | Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií. | 14 | Počiatočná a konečná úroveň zásob Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Otvorenie a zatvorenie sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. | 15 | Zmena stavu zásob vo verejných službách Zmeny v stave zásob, ktoré skladujú verejné služby, nezahrnuté v úrovniach zásob a v zmene stavu zásob inde uvedené. Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. Zahŕňa surovú ropu a NGL použité na priame spaľovanie, ak je to vhodné. | 16 | Výhrevnosť hrubých domácich dodávok | Čo sa týka sektora transformácie, nasledujúce súhrny sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych surovín, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na použitie iné ako energetické (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne). 1 | Sektor transformácie spolu Celkové množstvo palív použitých v primárnej alebo sekundárnej premene energie. | 1.1 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Elektrárne | 1.2 | Z toho: Samovýrobcovia Elektrárne | 1.3 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou CHP zariadenia | 1.4 | Z toho: Samovýrobcovia CHP zariadenia | 1.5 | Z toho: Výrobcovia s hlavnou činnosťou Výhrevne | 1.6 | Z toho: Samovýrobcovia Výhrevne | 1.7 | Z toho: Plynárne/zariadenia na splynovanie | 1.8 | Z toho: Zmes zemného plynu | 1.9 | Z toho: Koksárenské pece | 1.10 | Z toho: Vysoké pece | 1.11 | Z toho: Petrochemický priemysel | 1.12 | Z toho: Zariadenia na výrobu brikiet | 1.13 | Z toho: Inde neuvedené – Transformácia | 4.2.2. Energetický sektor Čo sa týka energetického sektora, nasledujúce súhrny sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych surovín, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na použitie iné ako energetické (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne). 1 | Energetický sektor spolu Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Koksárenské pece | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Elektrárne Elektrická energia, CHP zariadenia a výhrevne. | 1.7 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Distribučné straty Straty, ku ktorým došlo mimo rafinérie z dôvodu dopravy a distribúcie. Zahŕňa straty v potrubiach. | 4.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie Čo sa týka špecifikácie konečného použitia energie, nasledujúce súhrny sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych surovín, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na použitie iné ako energetické (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne). 1 | Konečná energetická spotreba | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11 | Z toho: Stavebníctvo | 2.12 | Z toho: Textil a koža | 2.13 | Z toho: Inde neuvedené – Priemysel | 3 | Dopravný sektor | 3.1 | Z toho: Medzinárodná letecká doprava | 3.2 | Z toho: Vnútroštátna letecká doprava | 3.3 | Z toho: Cestná | 3.4 | Z toho: Železničná | 3.5 | Z toho: Vnútrozemská plavba | 3.6 | Z toho: Potrubná doprava | 3.7 | Z toho: Inde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatné sektory | 4.1 | Z toho: Komerčné a súkromné služby | 4.2 | Z toho: Bytové | 4.3 | Z toho: Poľnohospodárstvo/lesníctvo | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Inde neuvedené – Ostatné | 5 | Neenergetické použitie spolu Množstvo použité ako suroviny v rôznych sektoroch a nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. Toto množstvo je zahrnuté v uvedených súhrnoch. | 5.1 | Z toho: Sektor transformácie | 5.2 | Z toho: Energetický sektor | 5.3 | Z toho: Dopravný sektor | 5.4 | Z toho: Priemyselný sektor | 5.4.1 | Priemyselný sektor, z toho: Chemický (vrátane petrochemického) | 5.5 | Z toho: Ostatné sektory | 4.2.4. Dovoz a vývoz Dovoz podľa krajiny pôvodu a vývoz podľa krajiny určenia. Pozri takisto poznámky v 4.2.1, súhrn č. 5. 4.2.5. Vstupné materiály pre samovýrobcov na výrobu elektrickej energie a tepla Vstupné materiály samovýrobcov na výrobu elektrickej energie a tepla sa majú uviesť osobitne len pre elektrárne, CHP zariadenia a len pre teplárne. Nezahŕňa nasledujúce energetické výrobky: rafinérske suroviny, aditíva/oxygenáty, biopalivá, ostatné uhľovodíky, etán, automobilový benzín, biobenzín, letecký benzín, tryskové palivo benzínového typu (tryskové palivo naftového typu alebo JP4), lakový benzín a SBD a lubrikanty. Vstupné materiály sa vzťahujú na nasledujúce zariadenia a činnosti: 1 | Energetický sektor spolu Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore | 1.1 | Z toho: Uhoľné bane | 1.2 | Z toho: Ťažba nafty a plynu | 1.3 | Z toho: Koksárenské pece | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárne | 1.6 | Z toho: Inde neuvedené – Energetika | 2 | Priemyselný sektor | 2.1 | Z toho: Železo a oceľ | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický | 2.3 | Z toho: Neželezné materiály | 2.4 | Z toho: Nekovové minerály | 2.5 | Z toho: Dopravné zariadenia | 2.6 | Z toho: Stroje a zariadenia | 2.7 | Z toho: Ťažba a dobývanie | 2.8 | Z toho: Potraviny, nápoje a tabak | 2.9 | Z toho: Buničina, papier a polygrafia | 2.10 | Z toho: Drevo a drevené výrobky | 2.11