SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 10.9.2010 
SEK(2010) 1010 v kone čnom znení 
  
ODPOVEDE KOMISIE NA VÝRO ČNÚ SPRÁVU DVORA AUDÍTOROV ZA ROK 
2009 
KAPITOLA 2 „PRÍJMY“ 
SK 2   SK ODPOVEDE KOMISIE NA VÝRO ČNÚ SPRÁVU DVORA AUDÍTOROV ZA ROK 
2009 
KAPITOLA 2 „PRÍJMY“ 
ÚVOD  
SPRÁVNOS Ť TRANSAKCIÍ  
2.17. Komisia informovala o chybách, ktoré odhalila, členské štáty a Dvor audítorov. Všetky 
členské štáty súhlasili s tým, že potrebné ná pravné opatrenia budú prijaté v rámci bežných 
postupov revízií a aktualizácií. 
ÚČINNOSŤ SYSTÉMOV 
2.20. Komisia požiada dotknuté členské štáty, aby prijali nápra vné opatrenia na vyriešenie 
zistených nedostatkov. Pod ľa potreby bude v prípade nedostato čnej úhrady tradi čných 
vlastných zdrojov vyžiadaná ich úhra da, ako aj úhrada úrokov z omeškania.  
2.21. Dotknuté členské štáty budú požiadané,  aby odôvodnili sumy na ú čtoch, uhradili všetky 
zistené neuhradené sumy tradi čných vlastných zdrojov a v pr ípade oneskorenia úhrady budú 
požiadané aj o úhradu úrokov z omeškania. 
2.22. Stanovisko Komisie vychádzalo z článku 867a nariadenia 2454/93, ktorým sa 
ustanovuje Colný kódex Spolo čenstva, kde je uvedené, že tova r, ktorý bol prepadnutý alebo 
zhabaný, sa má poklada ť za tovar prepustený do režimu colné usklad ňovanie. V prípade 
tovaru, ktorý bol prepustený do toto režimu, nevznikol a do ú čtov nebol zaznamenaný žiadny 
colný dlh. Rozsudok Súdneho dvora z roku 2009 sa netýkal relevantnosti článku 867a, pokia ľ 
ide o nakladanie s colným dlhom za zhabaný tovar, a preto Komisia čakala na výsledok v 
podobnom prípade – C-230/08. Komisia posudzuje  dôsledky nedávneho rozsudku v tejto veci 
a opatrenia, ktor é treba prija ť. V každom prípade, až nadobudne ú činnosť modernizovaný 
colný kódex, colný dlh v prípade zhaban ého tovaru vždy zanikne, a to bez oh ľadu na miesto, 
kde bol tovar zhabaný. 
2.23. Je úlohou členských štátov, aby zaviedli systémy colnej kontroly opierajúce sa o vhodné 
metódy analýzy rizika. Nedostatky, ktoré uvádza Dvor audítor ov, sa týkajú troch členských 
štátov. V prípade jedného z týchto členských štátov boli v rámc i auditu zjednodušených 
postupov zistené tie isté skuto čnosti a Komisia pracuje na pr ijatí následných opatrení. V 
zvyšných dvoch členských štátoch sa zistenia týkajú  neexistencie náhodného prvku v systéme 
výberu dovozných vyhlásení/hospodárskych subjektov. V jednom z týchto dvoch členských 
štátov prijali vnútroštátne or gány nápravné opatrenia. V dr uhom z nich bol náhodný prvok 
použitý avšak nebol za členený do automatizovaného systému na výber dovozných 
vyhlásení/hospodárskych subjektov na kontrolu.  
2.24. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov,  že colné kontroly by sa mohli zlepši ť a je potrebné 
ich rozvíja ť vzhľadom na skúsenosti a osved čené postupy.  
Komisia prijala opatr enia, aby pomohla členským štátom v súvi slosti s vývojom postupov. 
Boli vypracované podrobné usmernenia a poskytnuté školenie o tom, ako ich čo najlepšie 
používať. Výsledky budú vyhodnotené po čas monitorovacích návštev, ktoré sa uskuto čnia 
počas rokov 2010 a 2011. Okrem toho vykonala Komisia po čas rokov 2009 a 2010 v každom 
členskom štáte osobitné inšpekcie týkajúce sa ich stratégií colných kontrol. Komisia na 
základe týchto inšpekcií a zistení z auditu Dvora audítorov už požiadala, aby boli prijate 
nápravné opatrenia. V roku 2010 Komisia pripra ví tematickú správu o stratégiách colných 
SK 3   SK kontrol v členských štátoch, ktorá bude obsahova ť zistenia Dvora aud ítorov aj zistenia 
Komisie. Správa bude potom predmetom diskusií s členskými štátmi a Poradným výborom 
pre vlastné zdroje (PVVZ) s cie ľom hľadať možnosti zlepšenia situ ácie v tejto oblasti.  
2.25. Ako potvrdil Dvor audítorov, východiskom pre výpo čet ročného základu DPH, pod ľa 
ktorého sa stanovuje výška príspevkov v rámci vlastných zdrojov založených na DPH, je 
DPH, ktorá bola skuto čne vybratá po čas daného roku. Hoci by zníž enie rozdielu DPH mohlo 
teoreticky vyústi ť do zvýšenia uhradených vlastn ých zdrojov zalo žených na DPH, 
zákonodarca si zvolil metódu, pri ktorej sa každé z výšenie vlastných zdrojov založených na 
DPH z rozpo čtového hľadiska neutralizuje prostredníct vom zodpovedajúceho zníženia sumy 
získanej zo zdrojov založených na HND. 
2.26.  Pokračuje sa v realizácii aktívnych opatrení ur čených na dosiahnutie zrušenia dlhodobo 
nevyriešených výhrad.  V roku 2008 Komisia roztriedila na  základe rizík všetky dlhodobo 
nevyriešené výrady a za čala spolu s dotknutými členskými štátmi rieši ť jednotlivé otázky pri 
zohľadnení týchto relatívnych priorít. V roku 2009 za čala stratégia prináša ť výsledky a 
pozitívne funguje aj na ďalej: v roku 2010 bolo zrušených ďalších 7 starších výhrad. Pod ľa 
názoru Komisie bol dosiahnutý zna čný pokrok. V rokoch 2010 a 2011 sa uskuto čnia ďalšie 
stretnutia vedenia. 
2.27. Citovaná správa sa zaoberá údajmi o defi cite a dlhu gréckej vl ády. Dôkladná analýza 
možného dosahu problémov, ktoré vznikli na základe overenia toht o deficitu a dlhu, 
neodhalila žiadny zna čný vplyv na úrovne HDP/HND. 
Grécko za čalo prijíma ť kroky v súvislosti s problémami uvedenými správe Komisie z 8. 
januára 2010,a to prostredníct vom prijatia nového zákona o gréckom štatistickom systéme, 
ktorým sa založil nový štatistický orgán (ELSTAT) s cie ľom zaručiť nezávislos ť a integritu 
štatistík. 
2.28. Komisia sa domnieva, že spo ľahlivosť národných ú čtov závisí predovšetkým od 
špecifických štatistických zdroj ov a použitých metód, a založila s voj postoj k potvrdzovaniu 
HND na ich overení a zlepšení. Dobre navrhnuté systémy doh ľadu a kontroly vo 
vnútroštátnych štatistických úradoch členských štátov môžu pomôc ť identifikova ť a zmierni ť 
riziká výskytu chýb. Komisia už zoh ľadnila pripomienky Dvora audítorov týkajúce sa 
systémov doh ľadu a kontroly tým spôsobom, ako to uviedla v odpovedi k bodu 4.24 správy za 
rok 2008. Po čas overovania HND Komisia zhromaž ďovala informácie o postupoch členských 
štátov, ktoré boli ur čené najmä pre potreby workshopu zorganizovaného v decembri 2009. V 
súlade s cie ľmi tohto workshopu Komisia identifikuje a vypracuje osved čené postupy, ktoré 
budú používa ť členské štáty, a zárove ň aj hodnotiace postupy v tejto oblasti. 
2.30. Komisia na ďalej spolupracuje s dvoma krajinami, ktoré majú stále nevyriešené výhrady 
týkajúce sa obdobia rokov 1995 – 2001 (1 v prípade Grécka a 3 v prípade Spojeného kráľovstva), aby tieto výhrady mohli by ť zrušené. 
2.31. Komisia používa priame overovanie ako doplnenie overova nia súpisov k HND 
jednotlivých štátov na základe hodno tiaceho dotazníka súpisov k HND.  Komisia sa domnieva, 
že počet zložiek, ktoré vybrala, bol dostato čný na účely priameho overenia v súlade s 
usmerneniami pre priame overova nie, ktoré schválil výbor pre HND. 
SPOĽAHLIVOS Ť VYHLÁSENÍ VEDENIA KOMISIE 
2.32. Komisia pri svojich inšpekciách týkajúci ch sa zjednodušených postupov a stratégií 
členských štátov v oblasti kontroly našl a nedostatky v kontrolnom postupe v č
lenských 
štátoch a bude pokra čovať v prijímaní opatrení v nadväznosti na zistenia Dvora audítorov a 
svoje vlastné zistenia. Po prijat í týchto nadväzných opatrení bude ma ť Komisia k dispozícii 
ucelenejší základ pre vyhodnotenie.  
SK 4   SK ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
2.35. Komisia bude pokra čovať v pravidelnom overovaní ú čtov B  s cieľom zistiť všetky 
nedostatky, ktoré by sa mohli dotknú ť včasného stanovenia a poskytnutia tradi čných 
vlastných zdrojov. 
2.36. Komisia bude prijíma ť opatrenia v nadväznosti na tiet o nedostatky a v súvislosti so 
zisteniami zo svojich inšpekcií. 
2.37.  Zatiaľ bolo v roku 2010 zrušených ďalších sedem dlhodobo nevyriešených výhrad.  V rokoch 
2010 a 2011 sa uskuto čnia ďalšie stretnutia vedenia. 
2.38. Komisia dokon čí overenie súpisov k HND členských štátov a na konci roka 2010 alebo 
začiatku roka 2011 vypracuje hodnotiacu správu. Ko misia pokladá prístup, ktorý si zvolila 
(dokladové kontroly dotazníkov HND, overeni e súpisov k HND s použitím hodnotiaceho 
dotazníka súpisov k HND doplnené o priame overenie), za vhodný pre kone čné posúdenie 
HND členských štátov. V tejto súvislosti majú systémy doh ľadu a kontroly organiza čnú 
povahu a nijako osobitne nevypovedajú o spo ľahlivosti ú čtov, ktorá závisí predovšetkým od 
špecifických štatistických zdrojov a použitých metód, hoci systémy doh ľadu a kontroly môžu 
pomáhať znížiť riziko výskytu chyby v národných ú čtoch.