Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Znásobovanie výhod jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce {SEC(2008)2743} /* KOM/2008/0703 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 6.11.2008 KOM(2008) 703 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Znásobovanie výhod jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce {SEC(2008)2743} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Znásobovanie výhod jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce Správa o pokroku informačného systému pre vnútorný trh (IMI). (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD Európski občania a podniky každodenne využívajú mnohé atraktívne príležitosti, ktoré im ponúka jednotný trh. Môžu predávať svoje služby alebo výrobky cez hranice alebo usadzovať sa na iných trhoch. Občania majú prístup k službám ponúkaným v iných členských štátoch a môžu z nich mať úžitok. Občan, ktorý by chcel pracovať v inom členskom štáte EÚ ako farmaceut, zubný lekár alebo učiteľ, môže svoj úmysel realizovať, lebo sa mu uznáva jeho odborná kvalifikácia. Toto je zmyslom jednotného trhu – priestor bez prekážok, v ktorom podniky môžu prosperovať, ľudia môžu dosahovať svoje ambície a v ktorom úsilie a dynamika prinášajú ovocie. Jednotný trh je jednou zo základných stavebných jednotiek európskeho hospodárstva. Prináša úžitok, na ktorý nadväzuje rast a zamestnanosť, ako aj spotrebiteľský výber a konkurencieschopnosť. Plnohodnotný prospech jednotného trhu sa však dosiahne len v prípade, že právne predpisy majú očakávaný efekt . Voľný pohyb tovaru, služieb, osôb a kapitálu sa opiera o právny rámec, ktorý tvorí priame uplatňovanie pravidiel zmluvy, harmonizovaných európskych pravidiel a vnútroštátnych pravidiel. Uplatňovanie týchto pravidiel v praxi a zabezpečovanie ich dodržiavania má v skutočnosti na starosti veľký počet verejných a iných orgánov v 27 členských štátoch a 3 krajinách EZVO podieľajúcich sa na Európskom hospodárskom priestore (EHP). Nedostatok dôvery v právny rámec a dohľad v iných členských štátoch viedol k znásobeniu počtu pravidiel a zdvojeniu kontrol cezhraničných činností. Doteraz to bola jedna z hlavných prekážok hladkého fungovania jednotného trhu. Orgány členských štátov musia úzko spolupracovať a budovať dôveru v systémy všetkých ostatných štátov. Zabezpečil by sa tým nie len účinný dohľad nad poskytovateľmi služieb, ale pomohlo by sa aj predchádzať mnohonásobným kontrolám, s ktorými sa stretávajú mnohí občania, podniky a poskytovatelia služieb. Účinná spolupráca a vzájomná dôvera sa však môže vybudovať len na základe pravidelného kontaktu a jednoduchého prístupu k informáciám. Organizovanie potrebnej siete na úplné využitie prínosov právnych predpisov o vnútornom trhu je veľkou výzvou, pretože existuje široká škála príslušných orgánov pracujúcich na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Zvýšený počet jazykov a komplexnosť vyplývajúca z rozšírenia ešte umocnili túto výzvu a zvýšili potrebu vytvoriť informačný systém na podporu prepojenia medzi členskými štátmi. Je na členských štátoch, aby zaistili riadne uplatňovanie právnych predpisov o vnútornom trhu na svojich územiach. Potrebujú však nástroje na spoluprácu a na prácu s Komisiou, aby celkový úžitok z právneho rámca pocítili obyvatelia a podniky. Informačný systém pre vnútorný trh (IMI) bol vyvinutý v reakcii na túto potrebu a na právnu povinnosť stanovenú v smernici o službách na založenie elektronického systému na výmenu informácií medzi členskými štátmi[1]. Systém IMI umožní členským štátom splniť právne povinnosti v oblasti výmeny informácií. Takisto umožní nové formy administratívnej spolupráce, ktorá by nebola možná bez podpory vo forme elektronického informačného systému. Je navrhnutý ako účinný a efektívny prostriedok na zníženie jednotkových nákladov na komunikáciu medzi členskými štátmi potrebnú na riadnu implementáciu právnych predpisov o vnútornom trhu. Systém IMI tak prispeje k vytváraniu prostredia dôvery, ktoré je nevyhnutné na to, aby jednotný trh fungoval hladko a prinášal úžitky. 2. PRÁVNE A POLITICKÉ SÚVISLOSTI V marci 2006 schválili členské štáty návrh na vývoj systému IMI. Toto rozhodnutie sa prijalo s ohľadom na význam administratívnej spolupráce pre dynamický jednotný trh, ako sa uvádza v Lisabonskej stratégii s tým, že: „[….] tieto opatrenia spoločne s [….] smernice o službách a zvýšenej administratívnej spolupráci medzi členskými štátmi by mali prispieť k vytvoreniu nových príležitostí pre podnikateľov a väčšej mobilite pracovníkov v Európe“[2]. Systém IMI pomôže aj pri lepšom uplatňovaní práva Spoločenstva na vnútroštátnej úrovni, a tým prispeje k programu lepšej právnej regulácie v EÚ[3]. Systém IMI by sa mal vnímať aj v súvislosti s akčným plánom elektronickej verejnej správy „eGovernment”[4] v rámci iniciatívy i2010, ktorého cieľom je “realizovať účinnosť a efektívnosť v praxi“. IMI je viacjazyčný nástroj vytvorený pre EÚ s 27 členskými štátmi a 23 úradnými jazykmi. Hoci viacjazyčnosť môže byť zdrojom prínosov a bohatstva, predstavuje aj rad prekážok[5]. Tým, že IMI používa nové technológie podporované prekladateľskými oddeleniami a službami automatického prekladu, je dobrým príkladom konkrétnych opatrení, ktoré môže EÚ uskutočniť s cieľom minimalizovať tieto prekážky a zmenšiť odstup v komunikácii medzi administratívnymi orgánmi v Európe. V kontexte modernizácie riadenia jednotného trhu s cieľom naplňovať potreby 21. storočia, ako sa stanovuje v hodnotení jednotného trhu preloženom Komisiou v novembri 2007, bude IMI podporovať účinnejší, decentralizovanejší prístup k cezhraničnej spolupráci založený na vytváraní sietí [6]. Systém IMI bol navrhnutý ako nástroj na podporu administratívnej spolupráce pre celý súbor právnych predpisov o vnútornom trhu. V prvej etape sa bude používať pre novú smernicu o odborných kvalifikáciách (2005/36/ES)[7] a pre smernicu o službách (2006/123/ES)[8]. Vývoj IMI, ako aj požadovaných sprievodných opatrení, ako sú praktické semináre a materiál pre e-learning, sú financované z programu IDABC, ktorý je zameraný na podporu európskych služieb elektronickej verejnej správy (e-government)[9]. Celkové finančné prostriedky, ktoré sa v rámci tohto programu vyčlenili pre IMI, predstavujú výšku 1,82 milióna eur. 3. AKO TO FUNGUJE Informačný systém pre vnútorný trh (IMI) je elektronický nástroj, ktorý prevádzkuje systém na výmenu informácií tak, aby členské štáty mohli efektívnejšie spolupracovať pri každodennej implementácii právnych predpisov o vnútornom trhu. IMI podporuje príslušné orgány členských štátov tým, že im pomáha odstrániť významné praktické prekážky v komunikácii, napr. odlišnosti v administratívnej a pracovnej kultúre, rôzne jazyky a chýbajúce jednoznačné určenie partnerov v ostatných členských štátoch. Cieľom je zvýšiť účinnosť a efektivitu v každodennej spolupráci medzi členskými štátmi. IMI predstavuje zabezpečenú internetovú aplikáciu dostupnú všetkým 30 administratívam štátov EHP. Podporuje všetky úradné jazyky EÚ a poskytuje prostriedky na výmenu informácií medzi administratívami v celom EHP. Na používanie IMI nie sú potrebné žiadne predchádzajúce vedomosti o administratívnej štruktúre iného členského štátu. Vďaka IMI majú príslušné orgány v členských štátoch k dispozícii jednoduchý nástroj na vyhľadanie príslušných orgánov v iných členských štátoch a na zaslanie žiadostí o informácie prostredníctvom štruktúrovaného súboru otázok založených na osobitných oblastiach právnych predpisov EÚ. Tieto otázky boli vopred preložené do všetkých úradných jazykov prekladateľskými útvarmi Európskej komisie, a poskytujú tak spoľahlivú a právoplatnú jazykovú podporu. 4. KľÚčOVÉ ZÁSADY Pri vývoji systému IMI sa dôraz kládol na tieto tri kľúčové zásady: - okrem povinností, ktoré sú už zahrnuté v právnych predpisoch o vnútornom trhu, neukladá dodatočné povinnosti na členské štáty súvisiace s administratívnou spoluprácou; - poskytuje flexibilitu, čím sa rešpektujú rôzne administratívne štruktúry a kultúry v Európe; - je to jednotný systém založený na opätovne použiteľných stavebných moduloch. Je navrhnutý tak, aby podporoval mnoho právnych predpisov o vnútornom trhu, čím sa zamedzí množeniu informačných systémov. 5. PRÍNOSY IMI pomáha prinášať úžitok z jednotnému trhu pomocou posilnenej administratívnej spolupráce týmito spôsobmi: - členské štáty udržujú jediný vzťah so sieťou namiesto 29 dvojstranných vzťahov; - členské štáty pri komunikácii používajú jasnú, priehľadnú a dohodnutú pracovnú metódu; - členské štáty môžu nájsť príslušného partnera na diskusiu v inom členskom štáte; - jazykové problémy sú redukované vďaka štruktúrovaným a predpreloženým informáciám v spojení s neformálnou podporou pomocou automatického prekladu voľného textu[10]; - administratívna spolupráca v oblastiach, v ktorých to v minulosti nebolo možné, je teraz realizovateľná ; - dochádza k úspore zdrojov a času pri výmene informácií s ostatnými členskými štátmi; - zlepšuje sa kvalita služieb prostredníctvom zvýšenej transparentnosti a predpovedateľnosti Vzhľadom k tomu, že IMI používa rad všeobecných, opakovane použiteľných stavebných modulov, môžu sa doňho s minimálnymi dodatočnými nákladmi doplniť osobitné aplikácie pre nové smernice (pokiaľ sa nepožadujú nové komplexné pracovné postupy). Prostredníctvom IMI ako takého sa zabraňuje zbytočnej duplikácii, znižujú náklady a umožňuje vytvorenie jedinečnej siete pre výmenu informácií. 6. OCHRANA ÚDAJOV Vzhľadom na to, že sa IMI používa na výmenu osobných údajov, je dôležitá vysoká úroveň ochrany údajov. Relevantné právne predpisy na ochran u údajov sa na IMI vzťahujú v plnej miere[11]. IMI napomáha zabezpečiť súlad s touto právnou úpravou v prípadoch, keď sa od vnútroštátnych administratív vyžaduje výmena osobných údajov, pretože poskytuje jasný rámec na to, za akým účelom možno informácie vymieňať, medzi kým a za akých okolností. Funkcie, práva a povinnosti zúčastnených strán IMI vo vzťahu k ochrane údajov sa stanovujú aj v osobitnom rozhodnutí Komisie[12]. Uvedeným rozhodnutím sa fungovanie IMI vyjadruje pomocou právnych termínov. Pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29, ktorá spája vnútroštátne orgány ochrany údajov a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS), zaujala stanovisko, ako najlepšie zaistiť súlad IMI s príslušnou právnou úpravou ochrany údajov[13]. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov okrem toho zaujal stanovisko k rozhodnutiu Komisie o IMI[14]. So zreteľom na to, že rozsah pôsobnosti a využitie IMI v budúcnosti vzrastie, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že bude nutné poskytnúť osobitné bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov v právne záväzných právnych predpisoch Spoločenstva, ktoré siahajú nad rámec súčasných platných právnych predpisov na ochranu údajov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však súhlasí s tým, že bude potrebné získať určité praktické skúsenosti s využívaním IMI pred tým, ako sa rozhodne o ďalších osobitných pravidlách. Komisia sa preto rozhodla pre postupný prístup. V prvom kroku Komisia vypracuje usmernenia k IMI a ochrane údajov pre príslušné orgány, ktoré budú IMI využívať. Uvedené usmernenia by mali mať formu odporúčania Komisie, ktorého prijatie sa očakáva začiatkom roku 2009 a mali by dopĺňať rozhodnutie Komisie o IMI a ponúkať návod ako môžu príslušné orgány čo najlepšie uplatňovať existujúce pravidlá ochrany údajov pri využívaní IMI. Komisia v spolupráci s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov zhodnotí praktický účinok týchto usmernení, aby mohla posúdiť potrebu dodatočných záväzných právnych predpisov Spoločenstva. 7. SÚčASNÝ STAV Od marca 2006 členské štáty spoločne s Komisiou intenzívne pracovali v poradnom výbore pre vnútorný trh, aby dosiahli dohodu o podrobných požiadavkách týkajúcich sa IMI. Tento proces je sám o sebe dobrým príkladom nových pracovných vzťahov a nových prístupov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie výsledkov v decentralizovanejšom jednotnom trhu založenom na vytváraní sietí. Prínosy systému, ako je IMI, môžu byť k dispozícii len prostredníctvom takého partnerského prístupu[15]. IMI bol spustený v novembri 2007 na podporu ustanovení o administratívnej spolupráci v rámci novej smernice o odborných kvalifikáciách. Členské štáty sa zo začiatku sústredili na určenie a registráciu príslušných orgánov, ktoré mali IMI využívať. K februáru 2008 sa zvážilo, že sa zaregistrovalo dostatočné kritické množstvo príslušných orgánov, aby bolo možné začať pilotný projekt na výmenu informácií. Pilotný projekt sa obmedzil na štyri profesie (lekári, farmaceuti, fyzioterapeuti a účtovníci). Na pilotnom projekte sa zúčastnilo všetkých 30 krajín EHP. Úlohou tohto pilotného projektu zameraného na odborné kvalifikácie bolo posúdiť, či systém IMI môže spĺňať svoj účel. Členské štáty dostali aj príležitosť otestovať vhodnú organizačnú štruktúru, ktorá by sa v budúcnosti mohla použiť na široké využitie systému IMI. V júni 2008 začala Komisia hodnotenie pilotného projektu založené na štatistických údajoch a na spätnej väzbe od používateľov IMI. Používatelia systému potvrdzujú, že IMI sa používa ľahko a slúži svojmu účelu podporovať cezhraničnú administratívnu spoluprácu. Miera použitia počas pilotného projektu vzrástla a naznačuje, že príslušné orgány chápu pridanú hodnotu, ktorú možno získať pri využívaní IMI[16]. Spätná väzba bola obzvlášť priaznivá, pokiaľ ide o jazykovú podporu a schopnosť vyhľadávať príslušné orgány. Na uspokojenie všetkých požiadaviek členských štátov je však nevyhnutný ďalší rozvoj systému. 8. ĎALšIE KROKY Komisia sa domnieva, že výsledky pilotného projektu k smernici o odborných kvalifikáciách naznačujú, že IMI poskytuje podporu nevyhnutnú na posilnenie administratívnej spolupráce a mal by sa považovať za funkčný systém na účely uvedenej smernice. S cieľom účinne zvládnuť prechod od pilotného systému k funkčnému systému by sa mal v prvej fáze rozšíriť na zostávajúcich päť profesií (zdravotné sestry, zubní lekári, veterinári, pôrodné asistentky a architekti), na ktoré sa vzťahuje zásada automatického uznávania. Okrem toho sa vyberú ďalšie dve profesie v rámci všeobecného systému uznávania. Keď bude systém primerane fungovať pre všetky tieto profesie, mal by sa na základe dopytu postupne otvárať pre ďalšie profesie. Kapitola o administratívnej spolupráci smernice o službách obsahuje podrobné ustanovenia o vzájomnej pomoci členských štátov a o tom, ako sa bude táto vzájomná pomoc organizovať[17]. V článku 28 ods. 6 smernice o službách sa preto vyžaduje, aby členské štáty poskytovali informácie, o ktoré požiadali iné členské štáty alebo Komisia, a to elektronickou cestou a v čo najkratšom možnom období. A v článku 34 ods. 1 smernice o službách sa ďalej vyžaduje, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi zriadila elektronický systém na výmenu informácií medzi členskými štátmi zohľadňujúci súčasné systémy. Na podporu požadovanej výmeny informácií zriadila Komisia a členské štáty systém IMI. Veľký počet príslušných orgánov na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni si bude musieť vymieňať informácie vzťahujúce sa na smernicu o službách. Z tohto dôvodu Komisia a členské štáty pripravujú pilotný projekt IMI pre smernicu o službách. Pilotný projekt k smernici o službách sa začne v januári 2009 a bude pokračovať do 28. decembra 2009, kedy musí byť IMI plne funkčný na účely smernice o službách. Na základe odporúčania Komisie[18] schváleného závermi Rady[19] sa v súčasnosti zvažuje preskúmanie možnosti využitia systému výmeny informácií na podporu posilnenej administratívnej spolupráce nevyhnutnej na zlepšenie praktickej implementácie smernice 96/71/ES[20] o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb. 9. VÝZVY 9.1.1. Predpoklady na úspešnú realizáciu IMI Hoci Komisia poskytne podporu, hlavnú zodpovednosť za realizáciu a hladké fungovanie IMI nesú členské štáty. Každý z nich musí rozhodnúť o najvhodnejšom spôsobe zriadenia a správy IMI vo vnútroštátnom kontexte. Úsilie, ktoré je na to potrebné, je nutné vnímať s ohľadom na dostupné prínosy[21]. Počas pilotného projektu k odborným kvalifikáciám sa ukázalo, že je potrebné splniť dôležité predpoklady: - členské štáty musia chápať flexibilitu, ktorú IMI ponúka, aby bolo možné nájsť najvhodnejšie spojenie medzi ich administratívnymi štruktúrami a systémom IMI; - musí sa zaregistrovať dostatočné kritické množstvo príslušných orgánov ako používateľov IMI; - je potrebné prijať primerané opatrenia na zvýšenie povedomia o IMI a uskutočniť školenia príslušných orgánov. Splnenie týchto predpokladov bude základom úspešného zvládnutia prechodu k plne funkčnému systému na podporu smernice o odborných kvalifikáciách, ako aj smernice o službách. Je zrejmé, že hlavný problém pri realizácii IMI a vytváraní funkčnej siete spolupráce v rámci EÚ nebude mať technický, ale organizačný charakter. Aby mohol IMI ponúkať očakávané prínosy v podobe posilnenej administratívnej spolupráce, nestačí len vybudovať počítačový systém . Na úspešnú realizáciu IMI sú potrebné ďalšie sprievodné opatrenia. Bude najmä potrebné, aby mali príslušné orgány znalosti o prínosoch IMI, ako aj o tom ako systém používať v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva a právnymi predpismi o ochrane údajov. Na základe svojich skúseností z pilotného projektu k smernici o odborných kvalifikáciách určili členské štáty za najkritickejšie faktory úspechu systému IMI školenia a zvyšovanie povedomia . 9.1.2. Vzájomná podpora a administratívna spolupráca v rámci smernice o službách Technická Aplikáciu IMI je potrebné ďalej vyvíjať, aby mohla podporovať vzájomné poskytovanie podpory v rámci smernice o službách. V smernici o službách sa nielenže vyžaduje štandardná každodenná výmena informácií, pri ktorej sa využívajú pracovné postupy už vyvinuté na účely smernice o odborných kvalifikáciách, ale sa v nej predpokladajú aj nové osobitné pracovné postupy, ako je postup na využívanie individuálnych výnimiek[22] a výstražný mechanizmus[23]. Osobitné úpravy vyžadované pre smernicu o službách sa v súčasnosti vyvíjajú v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Keďže na účely smernice o službách je očakávaný počet orgánov výrazne vyšší ako na účely smernice o odborných kvalifikáciách, pokračuje práca aj na možnosti samoregistrácie orgánov do systému IMI. Komisia zamýšľa aj poskytnúť rozhranie pre členské štáty, ktoré už majú vnútroštátnu on-line databázu príslušných orgánov a ktoré chcú preniesť tieto údaje do IMI. Organizačná Školenia a zvyšovanie povedomia budú kľúčové pre správnu implementáciu ustanovení o administratívnej spolupráci podľa smernice o službách. Vzájomná pomoc podľa smernice o službách sa bude týkať veľkého počtu príslušných orgánov. Tieto orgány fungujú na vnútroštátnej, regionálnej a v niektorých prípadoch na miestnej úrovni. Táto skutočnosť sa pravdepodobne premietne do početného a rôznorodého zoskupenia koncových používateľov IMI. Všetci musia chápať, v čom im môže systém IMI pomôcť v ich každodennej administratívnej spolupráci. Kľúčovou výzvou je zabezpečiť, aby na začiatku roku 2010 mal významný počet príslušných orgánov vybavenie umožňujúce používať IMI na vzájomnú podporu v rámci smernice o službách. Pilotný projekt IMI k smernici o službách bude preto prebiehať počas roku 2009. Cieľom pilotného projektu je zabezpečiť, aby sa zaregistrovalo dostatočné kritické množstvo príslušných orgánov, aby existovali príslušné organizačné štruktúry a aby všetky členské štáty boli do 28. decembra 2009 (termín na implementáciu smernice) schopné používať IMI na plnenie záväzkov vzájomnej podpory podľa smernice o službách. Komisia sa domnieva, že je potrebné zvýšiť súčasnú úroveň investícií do školení a zvyšovania povedomia, aby sa mohli dosiahnuť očakávané výsledky. Pilotný projekt IMI k smernici o službách bude významnou príležitosťou na preskúmanie rôznych potenciálnych prístupov k školeniu a zvyšovaniu povedomia a na posúdenie najúčinnejších spôsobov ako podporiť príslušné orgány pri využívaní IMI. V roku 2009 uskutoční Komisia hodnotenie ex-ante, aby zvážila rôzne možnosti a zhodnotila potrebu zavedenia možného viacročného programu školení a výmen pre ustanovenia o administratívnej spolupráci podľa smernice o službách[24]. 10. ZÁVER Posilnená cezhraničná spolupráca má rastúci význam pre fungovanie jednotného trhu. Odráža sa to v zahrnutí konkrétnych a v niektorých prípadoch podrobných ustanovení pre takúto spoluprácu do právnych predpisov o vnútornom trhu. Povinnosť implementovať tieto ustanovenia sa vzťahuje na veľký počet orgánov fungujúcich na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. V Európskej únii s 27 členskými štátmi a 23 úradnými jazykmi môže táto spolupráca uspokojivo fungovať len vtedy, ak sa bude organizovať a podporovať v rámci siete. Pilotný projekt IMI ukázal, že Komisia musí hrať významnú úlohu pri umožňovaní organizácie decentralizovanej spolupráce medzi členskými štátmi založenej na vytváraní sietí. Jednou zo špecifických výhod IMI je, že umožňuje a podporuje spoluprácu medzi orgánmi na všetkých úrovniach štátnej správy. Ponúka flexibilitu, ktorá odráža rôzne administratívne modely existujúce v Európe. Spätná väzba od príslušných orgánov, ktoré IMI používajú, naznačuje, že použitie systému je ľahké a že IMI pomáha zabezpečiť rýchlejšiu a jasnejšiu cezhraničnú komunikáciu. To príslušným orgánom umožňuje rýchlo prijímať informovanejšie rozhodnutia, a poskytovať tak občanom a podnikom lepšie služby a znižovať náklady spojené s oneskorením. Komisia sa domnieva, že pilotný projekt k smernici o odborných kvalifikáciách preukázal, že IMI slúži svojmu účelu. Preto zastáva názor, že IMI by sa mal považovať za funkčný na účely smernice o odborných kvalifikáciách. Komisia vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia nevyhnutné na postupné rozšírenie použitia IMI na ďalšie profesie. Zároveň IMI poskytne požadovaný elektronický systém na podporu veľmi osobitných povinností v oblasti administratívnej spolupráce stanovených v smernici o službách. Systém pre smernicu o službách sa musí v plnej miere otestovať a musí byť funkčný do 28. decembra 2009, čo je dátum transpozície smernice. Z tohto dôvodu Komisia vyzýva členské štáty, aby vykonali prípravy požadované na plnú a aktívnu účasť na pilotnom projekte používania IMI na účely smernice o službách od začiatku roku 2009 , aby boli pripravené splniť svoje povinnosti vzájomnej pomoci do dátumu transpozície smernice. V tomto oznámení sa zdôraznilo niekoľko dôležitých predpokladov, ktoré sa musia splniť, aby sa zabezpečilo, že IMI prinesie očakávané výhody. Pilotný projekt IMI poukázal na význam zodpovedajúcej úrovne administratívnych kapacít tak na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni. Myslí sa tým vybavenie a zručnosti v oblasti informačných technológií, lepšia vnútorná komunikácia a vytváranie sietí, ako aj primerané školenia a zvyšovanie povedomia. Pokiaľ ide o školenia a zvyšovanie povedomia, existuje naliehavá potreba rozšírenia činností. Príslušné orgány, ktoré sú potenciálnymi užívateľmi IMI, musia chápať svoje povinnosti vyplývajúce zo vzájomnej pomoci a musia mať vedomosť o podpore, ktorú IMI poskytuje, ako aj o tom, ako funguje v praxi. Komisia bude naďalej poskytovať členským štátom podporu v oblasti školení a zvyšovania povedomia, a to formou praktických seminárov a materiálu pre e-learning. Postupné rozširovanie IMI na ďalšie profesie a jeho využitie na účely smernice o službách povedie k významnému nárastu používania systému. S rozširovaním programu budú spomenuté kritické faktory úspechu narastať na význame. Komisia preto vyzýva členské štáty, aby uskutočnili kroky, najmä školenia a opatrenia na zvyšovanie povedomia a aby zabezpečili úspešnú realizáciu informačného systému pre vnútorný trh. [1] Pozri: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36, článok 34 ods. 1. [2] Pozri: Oznámenie Európskej komisie určené jarnému zasadaniu Európskej rady KOM(2006) 30 v konečnom znení: „ Čas zaradiť vyššiu rýchlosť – Nové partnerstvo pre rast a zamestnanosť “, s. 18. [3] Pozri: Oznámenie Európskej komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov KOM(2006) 689: „ Strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii “, s. 3. [4] Pozri: Oznámenie Európskej komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov KOM(2006) 173 v konečnom znení: „ Akčný plán elektronickej verejnej správy (eGovernment) i2010 - Urýchlenie elektronickej verejnej správy v Európe v prospech všetkých “, s. 6. [5] Pozri: Oznámenie Európskej komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov KOM(2008) 566: „ Viacjazyčnosť : devíza pre Európu a spoločný záväzok“. [6] Pozri: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2007) 724: „ Jednotný trh pre Európu 21. storočia “, s. 12 – 14. [7] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií, Ú. v. EÚ L 2005/255, 30.9.2005, s. 22. (Najmä články 8, 50 a 56). [8] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36. (Najmä články 28 – 36). [9] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC), Ú. v. EÚ L 2004/144 v znení opravy uvedenej v Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004, s. 25. [10] IMI ponúka odkaz na automatizované prekladateľské služby Európskej komisie (ECMT). Tento nástroj ponúka používateľom určitú podporu pri porozumení poznámok vo forme ľubovoľného textu v súvislosti so žiadosťou IMI. ECMT podporuje obmedzený počet jazykových kombinácií. Na preklady ECMT sa nemožno spoliehať na právne účely. Používateľom sa preto odporúča, aby v prípade potreby zvážili vyhľadanie úradnej a odbornej prekladateľskej podpory. [11] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, Ú. v. ES L 1995/281, s. 31; Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, Ú. v. ES 2001/8, s. 1. [12] Rozhodnutie Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov, Ú. v. EÚ 2008/13, s. 18. [13] Pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29, stanovisko 7/2007 k otázkam ochrany údajov spojených s informačným systémom o vnútornom trhu (WP140, 01911/07), 21.9.2007. [14] Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (2008/49/ES), 22.2.2008. [15] Pozri: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2007) 724: „ Jednotný trh pre Európu 21. storočia “, s. 12 – 14. [16] Akákoľvek spätná väzba je založená na vstupoch získaných od členských štátov. Pre podrobnosti k pilotnému projektu odbornej kvalifikácie pozri sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie. [17] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36). (Najmä články 28 – 36). [18] Pozri: Odporúčanie Komisie z 3. apríla 2008 týkajúce sa posilnenej administratívnej spolupráce v súvislosti s vyslaním pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. EÚ C 89). [19] Rada vyzýva Komisiu, aby „ čo najskôr zriadila operačnú pracovnú skupinu, predovšetkým na účely vykonania predbežného preskúmania s cieľom vypracovať možnosti špecifického systému na výmenu informácií a sekundárne na účely poskytnutia poradenstva o najvhodnejšej a nákladovo najefektívnejšej technickej podpore systému na výmenu informácií vrátane možnosti použitia špecifickej aplikácie informačného systému o vnútornom trhu (IMI) “, závery Rady z 9. júna 2008 (9935/08, SOC 316), s. 3. [20] Pozri: Ú. v ES L 18, 21.1.1997, s. 1 – 6. [21] Pozri časť 5 tohto oznámenia. [22] Pozri: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36, články 18 a 35. [23] Pozri: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36, články 29 a 32. [24] V článku 34 ods. 3 smernice o službách (2006/123/ES) sa výslovne ustanovuje, že „ Komisia zhodnotí, či je potrebné zaviesť viacročný program s cieľom organizovať príslušné výmeny úradníkov a odborné vzdelávanie“ .