EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 811 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu ref oriem Luxemburska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stabilit y Luxemburska na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 724 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu re foriem Luxemburska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej vnútroštát nej hospodárskej politike a 
politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011.  
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Dňa 29. apríla 2011 Luxembursko predložilo svoj u aktualizáciu programu stability na 
rok 2011, ktorý sa vz ťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program 
reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva 
programy posúdené sú časne.  
(7) Vzhľadom na výnimo čnú váhu finan čného sektora v hospodárstve Luxembursko 
odolalo finan čnej a hospodárskej kríze relatívne dobr e. Potom, ako reálny HDP klesol 
v roku 2009 o 3,6 %, sa hospodárstvo v roku 2010 rýchlo zotavilo. HDP narástol približne o 3,5 %, pri čom ho posilnilo zvýšenie verejných výdavkov, o ktorom 
rozhodla vláda v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, a výrazné zvýšenie čistého vývozu. Zamestnanos ť odolala, čiastočne pre výrazné využívanie 
krátkodobých pracovných zmlúv, ktoré majú podporu verejných orgánov. Nezamestnanos ť sa za
čala od za čiatku roku 2008 zvyšova ť a v podstate sa 
stabilizovala prib ližne na 6 %, čo je v Luxembursku historicky vysoká úrove ň. 
Verejné financie sú v Luxembursku napriek recesii relatívne zdravé (deficit vo výške 
1,7 % a hrubý dlh 18,4 % v roku 2010) v ďaka veľmi priaznivej východiskovej situácii. 
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroe konomický scenár, ktorý tvorí základ 
rozpočtových prognóz, je trochu opa trný v porovnaní s predpove ďou útvarov Komisie 
z jari 2011. Pod ľa programu je v roku 2011 cie ľom 1 % deficit, čo je v súlade s 
predpoveďou útvarov Komisie z ja ri. V programe sa na základe nezmeneného 
politického scenára plánuje so zhorše ním celkového deficitu v roku 2012 na 1,5 % 
HDP a následným postupným zlepšením na 0,8 % do roku 2014. Predpove ď útvarov 
Komisie je o nie čo optimistickejšia a v roku 2012 plánuje s deficitom 1,1 % HDP, 
pretože vychádza z priaznivejšieho makr oekonomického scenára a nižšieho nárastu 
výdavkov. V programe sa nepredpokladá, že by sa v programovom období 2011 – 
2014 dosiahol strednodobý rozpo čtový cieľ, ktorý je definovaný ako štrukturálny 
prebytok vo výške 0,5 % HDP. Štrukturálne saldo (prepo čítané útvarmi Komisie na 
základe informácií v programe pod ľa spoločne dohodnutej metodiky) by sa naopak 
malo pod ľa očakávaní postupne zhoršova ť z 0,3 % prebytku v roku 2011 na 0,8 % 
deficit v roku 2014.  
 
SK 4   SK (9) Ak by pod ľa prognózy HDP ďalej výrazným spôsobom rástol, mohlo by sa na 
verejných financiách Luxemburska odrazi ť ďalšie zlepšovanie št rukturálneho salda v 
záujme dosiahnutia strednodobého rozpo čtového cie ľa už v roku 2012. Krajina by tak 
získala bezpe čnostnú rezervu vo či prípadnému zhoršeniu hospodárskej situácie v 
budúcnosti a zlepšila by sa situácia z h ľadiska dlhodobej udržate ľnosti verejných 
financií. Navyše vzh ľadom na odhadovaný vplyv implicitných záväzkov v súvislosti 
so starnutím populácie by krajina na  ambicióznejšom strednodobom rozpo čtovom cieli 
len získala.  
(10) Zvýšenie verejných výdavkov v súvislosti so starnutím obyvate ľstva by v 
Luxembursku malo patri ť k najvyšším v EÚ. Krátkodobé  financovanie dôchodkového 
systému sa v sú časnosti udržiava v ďaka nízkej miere závislosti v starobe a čiastočne 
závisí od príspevkov relatí vne mladej populácie cezhrani čných pracovníkov. V 
budúcnosti sa oba faktory obrátia a o čakáva sa, že sa náklady na dôchodky podstatne 
zvýšia. Napriek tomu, že štátna správa  nazhromaždila rozsiahle aktíva a že 
dôchodkové rezervy stále rastú, nebude to sta čiť na zaistenie udržate ľnosti systému. 
Okrem toho je miera zamestnanosti starší ch pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) na 
úrovni 38,2 % (v roku 2009) jednou z najnižších v EÚ-27 (priemer v EÚ: 46 %). 
Zatiaľ čo zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je v zásade 65 rokov, v 
luxemburskom dôchodkovom systéme je často možné odís ť do dôchodku skôr 
teoreticky bez toho, aby bola znížená úrove ň dôchodku, ktorá je navyše pomerne 
vysoká. V dôsledku toho je priemerný vek odchodu z trhu práce 59,4 roku, čo vplýva 
na náklady dôchodkového systému. Vo vládnych plánoch reformy dôchodkového systému sa predpokladá nový model zameraný na dobrovo ľné zotrvanie pracovníkov v 
práci dlhšie. Zlepšila by sa tým mi era závislosti dôchodkového systému. Tento 
mechanizmus by sa však týkal len nových dôchodcov a uplat ňoval by sa len na tú časť 
kariéry, ktorá nasleduje pot om, ako reforma nadobudne ú činnosť, čiže by mal plný 
účinok o 40 rokov. 
(11) Konkurencieschopnos ť Luxemburska z h ľadiska cien a nákladov sa od za čiatku 
posledného desa ťročia podstatne zhoršila. Je tomu tak z dôvodu vývoja miezd a 
produktivity. Za obdobie 2000 – 2010 jednotkové náklady práce v Luxembursku narástli približne jeden a pol krát rýchlejš ie, než bol priemer za štáty EÚ 15, a viac ako 
päťkrát rýchlejšie ako v Nemecku. Vzh ľadom na dohodu medzi vládou a odbormi 
posunúť uplatňovanie mechanizmu automatickej inde xácie miezd z jari na október 
2011, dôjde v roku 2011 k podstatnému zmierneniu rastu reálnych miezd. Treba ešte prijať rozhodnutie o následných prahových hodnotách. Vzh ľadom na sú časný výhľad 
týkajúci sa inflácie by ďalšia automatická indexácia mohla prís ť už na jar 2012 a 
zničiť tak pokrok dosiahnutý v oblas ti konkurencieschopnosti nákladov. 
(12) Napriek historicky výraznému nárastu zamestnanosti je miera zamestnanosti 
rezidentského obyvate ľstva nižšia ako priemer v EÚ , a to najmä na oboch koncoch 
vekového spektra. Pracovné miesta, ktoré vz nikli za posledné r oky, využili hlavne 
osoby bez bydliska v Luxembursku. Aj ke ď je nárast nezamestn anosti od roku 2008 
spojený s recesiou, má čoraz viac štrukturálny charakter, čo ilustruje aj skuto čnosť, že 
v období rastu pred krízou musela zamestnanos ť rásť približne o 4 % ro čne, aby došlo 
k marginálnemu poklesu nezamestnanosti. Nezamestnanos ť mladých je relatívne 
vysoká so 16,1 % v roku 2010 oproti 6 % celej aktívnej populácie. Miera 
nezamestnanosti výrazne závisí od úrovne vzdelania. Mladí obyvatelia čelia pri 
dostupných pracovných miestach ostrej konkur encii zo strany osôb nebývajúcich v 
Luxembursku, ktoré sú č
asto rovnako alebo aj viac kvalifikované.  
 
SK 5   SK (13) Luxemburská vláda v súvislosti s Pakt om Euro Plus uviedla rad záväzkov4. Tieto 
záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu. Pokia ľ ide o fiškálny aspekt, vláda schválila 
prvky dôchodkovej reformy a zaväzuje sa dokon čiť reformu do konca roka 2011. 
Opatrenia sú v záujme spevnenia finan čnej stability zamerané na posilnenie odolnosti 
finančného sektora prostredníctvom regulácie a dozoru na európskej a medzinárodnej 
úrovni a na vyvíjanie ďalšieho úsilia o diverzifikác iu štruktúry luxemburského 
hospodárstva. Opatrenia v oblasti zamest nanosti sú zamerané na zvýšenie ú činnosti 
aktívnych politík zamestnávania (reforma sp rávy práce „Administration de l'Emploi“) 
a povzbudzovanie celoživotného vzdelávania v súkromnom sektore prostredníctvom 
vyššej miery spolufinancovania zo strany štátu. Opatrenia v oblasti 
konkurencieschopnosti zah ŕňajú presunutie indexácie mi ezd z jari 2011 (vyplývajúce 
zo systému automatickej indexácie) na október 2011 a záväzok rokova ť so sociálnymi 
partnermi o podobnom presunutí v roku 2012. Vl áda sa okrem toho zaviazala zlepši ť 
podnikate ľské prostredie prostredníctvom zje dnodušenia administratívnych postupov a 
kvalitnejšej infraštruktúry. Sú v súlade s plánom širšej reformy uvedeným v programe 
stability a národnom programe reforiem a zaoberajú sa výzvami v oblastiach 
dôchodkov, konkurencieschopnosti, zamestnanos ti (najmä mladých a starších 
pracovníkov) a finan čného sektora. Niektoré z navrhova ných reforiem však nie sú 
dostatočne podrobné. Záväzky Paktu Euro  Plus sa posudzovali a zoh ľadňovali v 
odporúčaniach. 
(14) Komisia posúdila program stability a ná rodný program reforiem vrátane záväzkov 
Paktu Euro Plus pre Luxembursko5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú 
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxe mbursku, ale aj ich súlad s pravidlami 
a usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť celkové hospodárske riadenie 
Európskej únie tým, že sa poskytnú vst upy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho 
rozhodovania. Komisia vzh ľadom na uvedené usudzuje, že je v roku 2011 možné 
ambicióznejšie zníženie deficitu so zrete ľom na priaznivý makroekonomický výh ľad a 
že dôraznejším fiškálnym úsilím by sa dal strednodobý cie ľ dosiahnu ť v roku 2012. 
Takisto by sa mali prija ť ďalšie kroky na reformu dôchodkového systému a 
propagáciu aktívneho starnutia, posiln enie konkurencieschopnosti a pomáhanie 
mladým ľuďom zamestna ť sa.  
(15) Vzhľadom na toto posúdenie Rada preskúm ala aktualizáciu programu stability 
Luxemburska na rok 20116 a jej stanovisko sa odráža najmä v jej odporú čaní v ďalej 
uvedenom bode 1) a 2). Po zoh ľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada 
preskúmala národný program reforiem Luxemburska, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s 
cieľom: 
(1) Využiť zlepšujúce sa cyklické  podmienky na posilnenie fiškálneho úsilia s cie ľom 
ďalej znižova ť celkový deficit a dosiahnu ť strednodobý cie ľ v roku 2012. 
(2) Navrhnúť a zavies ť rozsiahlu dôchodkovú reformu s cie ľom zaisti ť dlhodobú 
udržateľnosť dôchodkového systému, pri čo m  b y  s a  z a čalo opatreniami, ktorými sa 
                                                 
4 Podrobnejšie informácie o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájs ť v dokumente 
SEK(2011) 724. 
5 SEK(2011) 724. 
6 Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 6   SK zvýši miera ú časti starších pracovníkov, a to najmä odrádzaním od pred časného 
odchodu do dôchodku a zahrnutím opatrení, ktoré prepoja zákonom stanovený vek 
odchodu do dôchodku s priemernou d ĺžku života. 
(3) Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi 
zreformova ť systém stanovovania miezd s cie ľom zaisti ť, aby rast miezd lepšie 
odzrkadľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.  
(4) Prijať kroky na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí posilnením opatrení odbornej 
prípravy a vzdelávania zameraných na to, aby kvalifikácia mladých ľudí lepšie 
zodpovedala dopytu na trhu práce. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda