Zhrnutie Vnímaná miera nezávislosti rakúskeho justičného systému je vysoká. Súčasne boli vyjadrené obavy, ktoré sa týkajú postupov vymenúvania predsedov správnych súdov, ako aj práva ministra spravodlivosti vydávať pokyny prokurátorom v jednotlivých prípadoch. Vláda oznámila, že všeobecne zváži otázky náboru nových sudcov vrátane sudcov správnych súdov a ohlasovacie povinnosti pre prokurátorov, ktoré by mohli prispieť k riešeniu týchto problémov. Pokračuje snaha ďalej rozvíjať vysokú úroveň digitalizácie justičného systému a zvýšili sa zdroje pre justičný systém. Mohlo by to prispieť k riešeniu určitých problémov v oblasti efektívnosti, ktorým čelia správne súdy. Rakúsko má vo všeobecnosti zavedený právny a inštitucionálny rámec na predchádzanie korupcii a jej stíhanie. V Rakúsku sa v nadväznosti na významné prípady súvisiace s financovaním politických strán a následným vyšetrovaním vysokopostavených verejných činiteľov vykonali a ešte stále vykonávajú dôležité legislatívne reformy týkajúce sa boja proti korupcii. Pretrvávajú však problémy týkajúce sa rámca pre integritu poslancov parlamentu. Existuje právny rámec o lobizme, ale jeho rozsah a informácie, ktoré sú v registri lobistov dostupné verejnosti, sú obmedzené. Ústredná prokuratúra pre boj proti hospodárskym trestným činom a korupcii plní kľúčovú úlohu v boji proti korupcii, ale čelí problémom, ktoré súvisia s komplexnými ohlasovacími povinnosťami a obmedzenými zdrojmi. Základom právneho rámca, ktorý sa týka plurality médií, je súbor záruk stanovených v ústave a právnych predpisoch. Demokratický systém médií má pevné základy a orgány pre médiá pracujú nezávisle. Zistili sa však riziká, ktoré sa týkajú plurality médií, v súvislosti s nedostatkom komplexného a presaditeľného rámca, ktorý by zaručoval právo na prístup k informáciám, a vláda uvažuje o reforme, ktorou by sa dosiahlo jeho zlepšenie. Boli vyjadrené určité obavy týkajúce sa regulačných záruk pre redakčnú nezávislosť jednotlivých prvkov médií. Vlastníctvo médií sa riadi prísnymi pravidlami v oblasti transparentnosti, no tieto pravidlá sa v plnej miere nevzťahujú na podiely vlastníkov médií v iných spoločnostiach. Rakúsko prideľuje pomerne veľké priestory pre štátnu reklamu mediálnym spoločnostiam a boli vyjadrené obavy týkajúce sa prípadného politického vplyvu pri tomto prideľovaní, keďže neexistujú pravidlá pre jeho spravodlivé rozdelenie. Proces prijímania právnych predpisov obvykle zahŕňa konzultáciu so zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou, aj keď k tomu neexistuje osobitný právny rámec a konzultácia sa niekedy neuskutoční alebo má krátke lehoty. Ústavný súd a Rada ombudsmanov zohrávajú dôležitú úlohu v rámci systému bŕzd a protiváh, ako sa ukázalo v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Okrem Rady ombudsmanov, ktorá funguje ako národná inštitúcia pre ľudské práva, prispievajú k dodržiavaniu základných práv v príslušných oblastiach ďalšie nezávislé orgány, napríklad ombudsman pre rovnaké zaobchádzanie, ombudsman pre zdravotne postihnutých a ombudsman pre deti a mládež. Vláda oznámila opatrenia zamerané na ďalšiu podporu občianskej spoločnosti a zaviazala sa podporovať aktívny dialóg a náležité zapojenie organizácií občianskej spoločnosti.

I.Justičný systém

Rakúsky justičný systém tvoria dve samostatné zložky. Všeobecné súdy zahŕňajú 115 okresných súdov, 20 krajských súdov, štyri vyššie krajské súdy a Najvyšší súd. Od roku 2014 má Rakúsko aj samostatný systém správnych súdov s jedenástimi správnymi súdmi prvého stupňa (deväť krajských správnych súdov, jeden Spolkový správny súd a finančný súd) a Najvyšším správnym súdom. Rakúsko má Ústavný súd. Sudcov vymenúva výkonná moc na základe nezáväzných návrhov personálnych senátov zložených zo sudcov alebo plenárnych zhromaždení súdu, ktoré zostavia zoznam s tromi kandidátmi na každé miesto zoradenými podľa poradia. Prokuratúra je súdny orgán s hierarchickou štruktúrou podliehajúci ministrovi spravodlivosti, ktorý môže vydávať všeobecné pokyny aj pokyny v jednotlivých prípadoch. Právnici sú registrovaní v jednej z deviatich miestnych advokátskych komôr, ktoré sú verejnoprávne spoločnosti a autonómne samosprávne orgány zastrešené spolkovým združením advokátov.

Nezávislosť

Miera nezávislosti justície sa trvalo považuje za veľmi vysokú. Nezávislosť súdov a sudcov vníma ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ 86 % širokej verejnosti, pričom toto číslo sa od roku 2016 neustále zvyšuje. Vnímaná miera nezávislosti je vysoká aj medzi spoločnosťami, pričom za „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ ju považuje 73 %, aj keď v predchádzajúcich rokoch bol tento podiel ešte vyšší.

Postupy pri vymenúvaní predsedov správnych súdov sú predmetom diskusie. Zainteresované strany a Rada Európy opakovane vyjadrili obavy, ktoré sa týkajú vymenúvania predsedov správnych súdov. Aj keď v tejto chvíli neexistujú žiadne konkrétne plány reforiem, vláda zvažuje zosúladenie noriem pre nábor na všeobecné a správne súdy. V rámci súčasného systému sa predsedovia a podpredsedovia správnych súdov (ktorí takisto súdia) nemusia vyberať spomedzi vymenovaných sudcov správnych súdov, aj keď musia spĺňať všeobecné požiadavky stanovené v ústave pre pozíciu sudcu správneho súdu. Vymenúvanie predsedov a podpredsedov upravujú právne predpisy, ktorými sa riadia rôzne spolkové a krajské správne súdy. Aj keď sa v zákone o Spolkovom správnom súde predpokladá zapojenie nezávislej komisie, ktorú tvoria predstavitelia výkonnej moci a justície , tento postup sa neuplatňuje na všetkých krajských správnych súdoch. Napriek určitým regionálnym rozdielom tieto vymenúvania vo všeobecnosti zostávajú výsadou výkonnej moci. V roku 2019 Rada Európy poukázala na to, že do procesu vymenúvania predsedov správnych súdov nie sú zapojení sudcovia . Poradný výbor sudcov Rady Európy prijal stanovisko k vymenúvaniu a postaveniu predsedu krajského správneho súdu vo Viedni, v ktorom vyjadril obavy týkajúce sa súladu s odporúčaniami Rady Európy vzhľadom na rozdiel medzi procesom vymenúvania predsedu/podpredsedu a ostatných sudcov. Tieto obavy zopakovali zainteresované strany na európskej aj vnútroštátnej úrovni , ktoré požadovali, aby boli personálne senáty zapojené do všetkých vymenúvaní sudcov a aby ich stanoviská boli záväzné. Skupina GRECO adresovala Rakúsku viacero odporúčaní, ktoré sa týkajú systému správnych súdov, vrátane posilnenia úlohy personálnych senátov pri vymenúvaní a zosúladenia noriem pre nábor sudcov na všeobecných a správnych súdoch. Aj keď sa v programe vlády na roky 2020 – 2024 uvádza všeobecný zámer zosúladiť normy pre nábor z tohto hľadiska, doteraz neboli oznámené žiadne konkrétne plány.

Prebieha diskusia o práve ministra spravodlivosti vydávať pokyny prokurátorom v jednotlivých prípadoch. V roku 2019 viaceré zainteresované strany opakovane vyzývali na zvýšenie nezávislosti prokuratúry. V rámci rakúskeho systému môžu vyššie prokuratúry aj minister spravodlivosti vydávať v jednotlivých prípadoch pokyny vrátane pokynov, aby sa nestíhalo. Pokyny ministra spravodlivosti musia byť odôvodnené, vydané písomne a pripojené k spisu prípadu. Po uzavretí príslušného prípadu musí vláda takisto predložiť parlamentu výročnú správu o všetkých pokynoch v jednotlivých prípadoch. Podľa poslednej správy bolo od roku 2011 do roku 2018 vydaných 69 pokynov. Okrem toho v rámci organizačnej štruktúry generálnej prokuratúry poskytuje nezávislá poradná rada pre pokyny ministra (Rada pre pokyny/Weisungsrat) ku všetkým pokynom ešte pred ich vydaním nezáväzné stanovisko , ktoré sa potom dodržiava v praxi. Zainteresované strany v krajine zdôrazňujú, že je potrebné, aby bola prokuratúra nezávislejšia a mala nezávislého vedúceho zodpovedného za pokyny , pričom poukazuje na riziko, že vo vnímaní verejnosti môže vzniknúť dojem možného politického vplyvu. Okrem toho zainteresované strany uvádzajú, že ohlasovacie povinnosti môžu byť časovo náročné, neprimerané vo vzťahu ku kľúčovým úlohám prokuratúry a môžu viesť k oneskoreniam pri vyšetrovaní. Aj keď sa zdá, že ohrozenie autonómie prokuratúry sa znížilo vďaka zavedeným zárukám , právomoc vydávať pokyny sa v praxi predsa len využíva. V roku 2019 štúdia o situácii v justičnom systéme vydaná vtedajším ministrom spravodlivosti zahŕňala niektoré návrhy, ktorých cieľom bolo vyjasniť systém pokynov, a program vlády na roky 2020 až 2024 zahŕňa zámer obmedziť „odstrániteľné“ ohlasovacie povinnosti.

Kvalita

Zvýšili sa zdroje pre justíciu. Rozpočet pre justíciu na rok 2020 zahŕňa ďalších desať miest pre sudcov, 40 pre prokurátorov a 100 pre pracovníkov súdov, čo zainteresované strany privítali. Toto zvýšenie zodpovedá štúdii zverejnenej v roku 2019 vtedajším ministrom spravodlivosti, ktorá poukázala na viacero problémov týkajúcich sa ľudských zdrojov v justícii, najmä pokiaľ ide o výrazné zníženie počtu miest pre administratívnych pracovníkov na súdoch a prokuratúrach, ako aj problémy s primeraným obsadením existujúcich miest súdnych úradníkov (Rechtspfleger). V štúdii sa zdôraznilo, aké náročné je pre prokuratúry a Spolkový správny súd zvládnuť nárast počtu úloh súvisiacich s vnútornou bezpečnosťou alebo prípadmi spojenými s azylom. V správe sa odporúča vytvoriť ďalšie miesta vo všetkých dotknutých oblastiach. Tieto obavy potvrdili aj zainteresované strany, ktoré požadovali vytvorenie najmenej 40 ďalších miest pre sudcov a prokurátorov a zastavenie znižovania počtu miest pre pracovníkov súdov, pričom situáciu na finančnom súde a Spolkovom správnom súde označili za zvlášť znepokojujúcu.

Prebieha rozsiahly projekt na ďalšie zlepšenie digitalizácie justície. Digitalizácia justičného systému už pokročila, najmä pokiaľ ide o možnosť predložiť prípad a predvolania online, ktorá je všeobecne dostupná, aj keď elektronické prostriedky pre následné fázy konania online sú stále obmedzené. Systémy správy prípadov a systémy pre súdne štatistiky sú zavedené pre všetky súdy. Prostredníctvom projektu s názvom Justícia 3.0 vláda iniciovala zavedenie elektronického spisu na všetkých súdoch. Do roku 2020 sa systém zaviedol len na obmedzenom počte súdov, ale jeho zavádzanie postupne pokračuje. Cieľom vlády je zaviesť plne elektronickú správu prípadov na všetkých súdoch do roku 2022. Vláda takisto oznámila ďalšie kroky týkajúce sa využívania digitálnych nástrojov na súdoch vrátane krokov v oblasti umelej inteligencie, napríklad pri zverejňovaní rozhodnutí súdu v anonymizovanom formáte.

Zhodnotí sa systém súdnych poplatkov. Zainteresované strany v krajine opakovane požadovali reorganizáciu systému súdnych poplatkov, pričom zdôrazňovali, že súdne poplatky majú podstatný vplyv na prístup k spravodlivosti, a teda že bez stanovenia ich maximálnej výšky môžu byť neprimerane vysoké. V rámci súčasného systému upravuje súdne poplatky v rámci občianskych súdnych konaní zákon o súdnych poplatkoch a závisia väčšinou od hodnoty, ktorá je predmetom sporu, pritom v mnohých prípadoch nie je stanovená žiadna horná hranica. Aj keď súdne poplatky v prípadoch s nízkou hodnotou môžu byť pomerne nízke až priemerné , zvyšujú sa úmerne s hodnotou prípadu. Štúdie Rady Európy ukazujú, že výnosy zo súdnych poplatkov na obyvateľa sú zvlášť vysoké. V programe vlády na roky 2020 – 2024 je ohlásený zámer zhodnotiť celkový systém súdnych poplatkov.

Efektívnosť

Justičný systém zvláda svoju zaťaženosť efektívne, ale čelí určitým problémom v oblasti správnych prípadov. Justičný systém dobre zvláda občianskoprávne a obchodné sporové konania s krátkym odhadovaným priemerným časom na riešenie takýchto prípadov, mierou vyriešenia prípadov stabilne na úrovni približne 100 % (100,8 % v roku 2018) a nízkym počtom prebiehajúcich konaní. Systém správnych súdov nedávno čelil problémom, pričom mal v roku 2018 dlhší čas rozsúdenia a mieru vyriešenia prípadov 89,7 % (hoci je to zlepšenie v porovnaní s rokom 2017, keď to bolo 79,5 %). Podľa orgánov a zainteresovaných strán to súvisí najmä s vyšším počtom nových prípadov, ktoré sa týkajú azylu. Problémom čelí najmä Spolkový správny súd, ako uviedlo aj ministerstvo spravodlivosti v štúdii z roku 2019. Väčšina činnosti súdnych orgánov bola od 16. marca do 13. apríla 2020 dočasne pozastavená v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, pričom sa prijali osobitné opatrenia s cieľom predĺžiť procesné lehoty, čo by mohlo viesť k väčšiemu počtu nevybavených záležitostí v justičnom systéme.

II.Protikorupčný rámec