EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli17. 9. 2020 SWD(2020) 178 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE



KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI – SÚHRNNÁ SPRÁVA Súhrnná správa o výsledkoch konzultačných činností k plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030













Sprievodný dokument k OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030







Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov



{COM(2020) 562 final} - {SEC(2020) 301 final} - {SWD(2020) 176 final} - {SWD(2020) 177 final}



Súhrnná správa o výsledkoch konzultačných činností k plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 1.Úvod V kontexte Európskej zelenej dohody, ktorá má za cieľ transformovať Európu na prvý klimaticky neutrálny kontinent, vykonala Komisia konzultačné činnosti súvisiace s plánom sprísniť cieľ EÚ na rok 2030 týkajúci sa zníženia emisií skleníkových plynov. Spätnú väzbu k úvodnému posúdeniu vplyvu pre plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030 bolo možné zasielať od 18. marca 2020 do 15. apríla 2020. Otvorená verejná konzultácia sa uskutočnila cez online prieskum. Prieskum bol otvorený 12 týždňov (od 31. marca do 23. júna 2020). Komisia požiadala dodávateľa, aby vypracoval správu s analýzou výsledkov online prieskumu vrátane predložených pozičných dokumentov. Výsledky sú zahrnuté v tejto správe. Semináre a ad hoc stretnutia zainteresovaných strán, ktoré boli pôvodne naplánované, sa neuskutočnili pre bezpečnostné opatrenia v súvislosti s ochorením COVID-19. 2.Úvodné posúdenie vplyvu Komisia dostala 1 095 odpovedí, ktoré sa líšia z hľadiska geografického rozloženia, typu respondentov, veľkosti prispievajúcich organizácií a pokrytých tém. Najväčší počet odpovedí prišiel od občanov, ktorí pochádzali najmä z EÚ (712 zo 772 odpovedí občanov). Zostávajúce odpovede prišli od rôznych organizácií, najmä z obchodného odvetvia (174 odpovedí), mimovládnych a environmentálnych organizácií (101 odpovedí), akademických inštitúcií (19 odpovedí) a subjektov verejného sektora (13 odpovedí). Prevažná väčšina odpovedí plne podporuje revidované zníženie emisií navrhnuté v zelenej dohode (zníženie emisií skleníkových plynov v Európe o 50 – 55 % do roku 2030) alebo navrhuje ešte výraznejšie zníženie. Medzi oblasťami osobitného záujmu bola vyzdvihnutá najmä spravodlivá transformácia; energetická efektívnosť; vhodné nástroje na financovanie a investovanie; klimatická spravodlivosť a solidarita; odklon od fosílnych palív; energia z obnoviteľných zdrojov; zachytávanie, využívanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCUS); únik uhlíka; úloha vedy a uhlíkový rozpočet; oddelenie hospodárskeho rastu od využívania zdrojov atď. Viacerí prispievatelia spomenuli v tejto súvislosti aj tému COVID-19. 3.Otvorená verejná konzultácia 3.1.Prehľad účastníkov Do verejnej konzultácie prišlo celkovo 3 915 odpovedí z 26 členských štátov. Ďalších 116 odpovedí bolo prijatých z krajín mimo EÚ. 3 302 odpovedí prišlo od jednotlivcov a 729 od organizácií. Ako je znázornené na obrázku 1, najvyšší počet odpovedí prišiel z Nemecka (53 %, 2 136 respondentov) a Francúzska (13 %, 521 respondentov). Po jednotlivcoch majú najväčšie zastúpenie respondentov (13 %, 521 respondentov) spoločnosti/podnikateľské organizácie, záujmové združenia a mimovládne organizácie, ako je znázornené na obrázku 2. Respondenti boli aktívni najmä v sektoroch vzdelávania (23 %, 823 respondentov) a dopravy, ukladania a komunikácií (10 %, 379 zainteresovaných strán).

Do konzultácie týkajúcej sa plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa zapojilo spolu 14 vnútroštátnych orgánov členských štátov, pričom päť z nich prispelo na vládnej a/alebo legislatívnej úrovni (Holandsko, Fínsko, Dánsko, Česko, Francúzsko) a sedem prispelo na úrovni ministerstva (Cyprus, Bulharsko, Litva, Estónsko, Maďarsko, Španielsko a Slovensko). Dodatočné príspevky prišli od dvoch ministerských orgánov mimo EÚ (Nórsko, Brazília). Spomedzi ďalších štátnych orgánov členských štátov poskytlo spätnú väzbu aj niekoľko spolkových krajín Spolkovej republiky Nemecka a Rakúska, rovnako ako aj flámska vláda a dva technické orgány na národnej úrovni (nemecká agentúra pre životné prostredie Umweltbundesamt a francúzske národné centrum pre lesné nehnuteľnosti CNPF). Z vnútroštátnych orgánov členských štátov EÚ ich šesť uvádza, že zavedie ambicióznejší klimatický cieľ do roku 2030 na úrovni 55 % (vláda Holandska a Fínska; vláda, ako aj parlament Dánska, španielske ministerstvo ekologickej transformácie a demografickej zmeny a vláda Francúzska). Jeden vnútroštátny orgán členského štátu EÚ sa rozhodol pre zavedenie ambicióznejšieho klimatického cieľa do roku 2030 na úrovni 50 % (Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky). Naopak, šesť vnútroštátnych orgánov členských štátov EÚ uprednostňuje tento cieľ zachovať, resp. ponechať ho na úrovni 40 % zníženia emisií skleníkových plynov (vláda Českej republiky, Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, ministerstvá životného prostredia Litvy a Estónska, bulharské ministerstvo dopravy, informačných technológií a komunikácie a cyperské ministerstvo energetiky, obchodu a priemyslu). Dva vnútroštátne orgány členských štátov neuviedli, ktorú úroveň ambicióznosti uprednostňujú, ale doplnili ďalšie spresnenia: bulharské ministerstvo energetiky považuje za vhodné ďalej revidovať cieľ v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030, ak bude dostupné podrobné posúdenie vplyvov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Ministerstvo pre inovácie a technológie v Maďarsku tvrdí, že pre takéto ambicióznejšie ciele na úrovni EÚ je potrebná dôsledná dekarbonizácia v oblasti energetiky, dopravy, vykurovania a chladenia a v priemyselných odvetviach, ktorá musí zostať najdôležitejšou prioritou. Medzi identifikovanými prínosmi ambicióznejšieho klimatického cieľa do roku 2030 vyzdvihli vnútroštátne orgány členských štátov najmä tieto možnosti: bola by to šanca prispieť k záchrane planéty, a splniť tak svoju povinnosť voči budúcim generáciám; umožní to postupnejšiu cestu k dosiahnutiu klimatickej neutrality EÚ do roku 2050; spoločnosti to pomôže zmierniť náklady spojené so zmenou klímy; zaistí to rast hospodárstva EÚ na základe nových modelov výroby a spotreby atď. Pokiaľ ide o výzvy spojené s ambicióznejším cieľom, respondenti spomenuli najmä tieto: pre priemysel, služby a odvetvia dopravy a energetiky EÚ to bude predstavovať značné investičné problémy; pravdepodobne to bude viesť k štrukturálnemu posunu a meniacim sa požiadavkám na zručnosti v hospodárstve; môže to viesť k významnému prerozdeleniu pracovnej sily naprieč sektormi, povolaniami a regiónmi; budeme sa musieť vysporiadať s kratším časom na koncipovanie a realizáciu opatrení a menej času na prispôsobenie sa budú mať aj hospodárske subjekty. V rámci verejnej konzultácie a úvodného posúdenia vplyvu bolo možné poskytnúť dodatočné dokumenty. Celkovo odoslalo 491 respondentov 500 príloh. Obrázok 3 zobrazuje typy respondentov, ktorí poskytli dodatočné dokumenty. Z týchto príloh bolo 233 vybraných na analýzu. Neboli medzi nimi prílohy k úvodnému posúdeniu vplyvu ani duplicitné odpovede v rámci kampane. 3.2.Metodika spracovania údajov Keďže odpovede na otázky v prieskume boli dobrovoľné, nižšie uvedené percentuálne podiely sa vzťahujú na celkový počet respondentov, ktorí na dané otázky odpovedali. Niektoré otázky umožnili respondentom „ohodnotiť“ možnosti (na stupnici 1 – 5 alebo 1 – 8). V správe sa pri týchto hodnoteniach uvádzajú údaje pre kategóriu „najvyššie hodnotenie“, keďže svedčia o najsilnejšej podpore. Pozičné dokumenty boli spracované formou katalogizácie. Údaje z každého dokumentu boli zaznamenané do databázy, aby bolo možné získať kľúčové témy a informácie z dokumentov a od jednotlivých autorov. Na základe zvolených odpovedí a príloh k prieskumu bolo možné rozpoznať niektoré kampane. Najväčšia kampaň (8 %, 329 respondentov), na ktorej sa podieľali najmä súkromné osoby, sa zasadzovala hlavne za ambicióznejšie klimatické ciele a jednotnú cenu uhlíka. Druhá kampaň (<1 %, 40 respondentov), ktorá takisto zahŕňala predovšetkým súkromné osoby, presadzovala revíziu metodiky na výpočet emisií skleníkových plynov v sektore poľnohospodárstva. Tretiu kampaň (<1 %, 35 respondentov), ktorú podporovali najmä mimovládne organizácie, žiadala dodržiavanie Parížskej dohody a väčší dôraz na náklady spojené s nečinnosťou. Štvrtá kampaň (<1 %, 20 respondentov) vedená súkromnými osobami navrhovala klimatické dividendy pre občanov ako mechanizmus stanovovania cien uhlíka.

3.3.Dotazník Dotazník sa skladal z dvoch oddielov: jeden slúžil na získanie všeobecnej spätnej väzby a druhý sa zameriaval na odborné názory zainteresovaných strán na konkrétne politické opatrenia. 3.3.1.ČASŤ I – Všeobecná spätná väzba Prvá časť dotazníka sa vzťahovala na celkové klimatické ambície do roku 2030, odvetvové opatrenia a základné podmienky. Celkové klimatické ambície do roku 2030, príležitosti a výzvy Obrázok 4 zobrazuje odpovede týkajúce sa rôznych cieľov. Pokiaľ ide o cieľ EÚ znížiť emisie skleníkových plynov, väčšina respondentov je presvedčená, že by mal byť sprísnený na 55 % (77 %, 2 904 respondentov). Väčšina respondentov (69 %, 2 613 respondentov) považuje za potrebné zvýšiť súčasný cieľ týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov (32 %) na podiel vyšší ako 40 %. Podobne respondenti uprednostňovali aj zlepšenie energetickej efektívnosti na viac ako 40 % (62 %, 2 345 respondentov) v porovnaní so súčasným cieľom (32,5 %). Najväčšou príležitosťou na dosiahnutie ambicióznejších cieľov je podľa respondentov zníženie znečistenia, čím sa zlepší zdravie a životné podmienky (14 %, 3 081 respondentov), zatiaľ čo za hlavnú výzvu sa považuje znižovanie počtu pracovných miest, ktoré nie sú súčasťou transformácie (20 %, 2 084 respondentov). Celkovo sa respondenti zhodli na tom, že príležitosti prevažujú nad výzvami (84 %, 3 299 respondentov). Odvetvové opatrenia a potenciál na zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 Respondenti považujú dodávky energie (48 %, 1 705 respondentov s najvyšším hodnotením), mobilitu a dopravu (16 %, 547 respondentov s najvyšším hodnotením) za odvetvia, ktoré majú najväčší vplyv na dosiahnutie transformácie. Tabuľka 1 predstavuje súhrn názorov na úlohu rôznych odvetví v dosahovaní vyšších klimatických cieľov EÚ. Uprednostňovaný spôsob prispievania odvetví Podpora respondentov (% všetkých odpovedí na otázku, počet respondentov) Energetika Väčší prienik energie z obnoviteľných zdrojov do energetického systému 18 %, 3 213 Fosílne palivá Postupné ukončenie verejnej podpory pre investície do fosílnych palív 16 %, 2 925 Ukončenie používania zemného plynu, keďže by viedlo k problémom (zakonzervovaniu súčasného stavu) pri plnení cieľov 59 %, 2 265 Budovy Zlepšenie tepelných vlastností bytových budov 40 %, 1 426 (najvyššie hodnotenie) Uplatňovanie systémov energetického manažérstva pre nebytové budovy 40 %, 1 426 (najvyššie hodnotenie) Priemysel Rozvoj obehového hospodárstva 63 %, 2 245 (najvyššie hodnotenie) Cestná doprava Zlepšenie cenovej dostupnosti udržateľnej cestnej dopravy 57 %, 1 993 (najvyššie hodnotenie) Odstránenie prekážok dostupnosti nabíjacej a čerpacej infraštruktúry 31 %, 2 755 Využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a lesné hospodárstvo Udržateľné obhospodarovanie lesov, ich obnova a zachovanie 12 %, 2 981 Základné podmienky a ďalšie politiky

Tento oddiel dotazníka sa zameral na základné podmienky a ďalšie politiky potrebné na dosiahnutie cieľa v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 a zahŕňal rozhodnutia spotrebiteľov, spravodlivú transformáciu a zamestnanosť, ako aj stanovovanie cien uhlíka a financovanie výskumu. Medzi najčastejšie označované voľby spotrebiteľov v súvislosti so znížením emisií patrili menej časté cestovanie lietadlom (18 %, 3 110 respondentov) a obmedzenie používania motorových vozidiel (17 %, 2 976 respondentov). Pokiaľ ide o spravodlivú transformáciu a zamestnanosť, respondenti uvádzali, že najdôležitejšie opatrenia sú hospodárska diverzifikácia a modernizácia spojená s odklonom od používania fosílnych palív (26 %, 2 659 respondentov). V oblasti stanovovania cien uhlíka bola väčšina respondentov presvedčená, že príjem vyplývajúci zo stanovovania cien uhlíka by sa mal použiť na financovanie zelených technológií a infraštruktúry pre nízkoemisnú mobilitu (27 %, 2 799 respondentov). Napokon respondenti vybrali uskladňovanie energie (12 %, 2 423 respondentov) a obehový priemysel alebo priemysel s nulovými emisiami CO2 (12 %, 2 405 respondentov) ako hlavné oblasti výskumu, ktoré by vlády mali financovať. 3.3.2.ČASŤ II – Špecifická politická koncepcia Druhá časť dotazníka skúmala koncepciu politík v oblasti klímy a energetiky, ako aj pomoc tretím krajinám. V rámci tohto oddielu odpovedalo celkovo 1 599 respondentov (40 % všetkých respondentov, 1 141 z nich poskytlo svoj názor ako súkromné osoby, 458 ako zástupcovia organizácie). Koncepcia politiky v oblasti klímy a energetiky Systém EU-ETS bol pri diskusii o kľúčových súčasných právnych predpisoch EÚ v oblasti klímy vnímaný ako systém, ktorý si vyžaduje stanoviť najambicióznejšie klimatické ciele (55 %, 883 respondentov s najvyšším hodnotením) v porovnaní s nariadením o spoločnom úsilí a nariadením LULUCF. Hlavnými nástrojmi, ktoré podľa respondentov posilnia EU ETS, sú zavedenie cenovej politiky (napr. minimálnej ceny) (24 %, 664 respondentov), zníženie alebo odstránenie podielu bezodplatne pridelených kvót (24 %, 658 zainteresovaných strán) a zvýšenie lineárneho redukčného koeficientu (23 %, 626 zainteresovaných strán). Pokiaľ ide o bezodplatné prideľovanie, väčšina respondentov sa nazdáva, že podiel kvót EU ETS bezodplatne pridelených priemyslu by sa mal znížiť (60 %, 870 respondentov). Čo sa týka rozšírenia systému EU ETS na odvetvia cestnej dopravy a budov, väčšina respondentov uprednostnila stanovovanie cien uhlíka ako doplnok ďalších politík pre konkrétne odvetvia (64 %, 1 009 respondentov), najmä vo forme dane z CO2 (64 %, 966 respondentov). V prípade budov (32 %, 425 respondentov) aj cestnej dopravy (55 %, 733 respondentov) uprednostňuje väčšina respondentov jednotnú cenu uhlíka vo všetkých členských štátoch, a to začlenením do systému EÚ na obchodovanie s emisiami a veľká väčšina respondentov sa v prípade oboch odvetví vyslovila za to, aby sa cena uhlíka stanovovala na úrovni EÚ.

Medzi ďalšie odvetvia, ktoré respondenti chceli integrovať do EU ETS, patrí námorná doprava (41 %, 541 respondentov). V prípade, že by sa EU ETS rozšíril na budovy a dopravu, mali by sa doň integrovať aj iné emisie CO2 súvisiace s energetikou (46 %, 676 respondentov). Ak by sa tak stalo, podobné názory vládnu aj pri poľnohospodárstve (35 %, 557 respondentov), komunálnom odpade (34 %, 550 respondentov) a malých priemyselných zariadeniach (31 %, 494 respondentov). Pokiaľ ide o výzvy a príležitosti spojené s rozšírením EU ETS, za veľkú príležitosť sa považuje pomoc pri plnení klimatických a environmentálnych cieľov EÚ (51 %, 660 respondentov s najvyšším hodnotením), zatiaľ čo najväčšiu výzvu predstavovala sociálna prijateľnosť (45 %, 539 respondentov s najvyšším hodnotením). Väčšina respondentov si nebola vedomá, akú úlohu pri zohľadňovaní ambicióznejších klimatických cieľov EÚ má nariadenie o spoločnom úsilí, alebo na túto otázku nemala žiaden názor (40 %, 585 respondentov). Respondenti, ktorí na túto otázku mali názor, boli presvedčení, že ambicióznosť nariadenia o spoločnom úsilí by sa mala odvodzovať od nákladovo efektívneho príspevku v porovnaní s EU ETS a LULUCF (22 %, 328 zainteresovaných strán) a väčšina z nich uprednostnila možnosť, aby emisie CO2 z odvetví spadajúcich pod nariadenie o spoločnom úsilí, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, zostali v pôsobnosti uvedeného nariadenia (18 %), za ich vylúčenie spod nariadenia sa vyslovilo 9 %. Posledným právnym predpisom v oblasti klímy, na ktorý sa dotazník zameral, bolo nariadenie LULUCF. Uprednostnenie sprísnenia pravidiel účtovania LULUCF zo strany respondentov bolo priemerné (53 %, 437 respondentov s najvyšším hodnotením). Spomedzi legislatívnych nástrojov EÚ v oblasti energetiky si podľa respondentov vyžaduje najrozsiahlejšiu revíziu smernica o obnoviteľných zdrojoch energie, aby bolo možné dosiahnuť vyššie ciele (30 %, 884 respondentov). Tabuľka 2 obsahuje zhrnutie názorov týkajúcich sa rôznych oblastí politiky v súvislosti s dosiahnutím vyšších klimatických cieľov EÚ. Oblasti politiky Uprednostňovaný príspevok v oblasti politiky Podpora respondentov (% všetkých odpovedí na otázku, počet respondentov) Energetika Vyšší cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Rozvoj potrebnej infraštruktúry na zvýšenie produkcie 56 %, 718 (s najvyšším hodnotením) Vyšší cieľ v oblasti energetickej efektívnosti Sprísnenie požiadaviek na energetický výkon vozidiel cestnej dopravy 57 %, 667 (s najvyšším hodnotením) Energetická infraštruktúra a odvetvová integrácia Zameranie na prenos elektriny a inteligentné siete 38 %, 862 Budovy Renovácie budov Podpora lepšieho územného plánovania, výstavby udržateľných budov a zelenej infraštruktúry 9 %, 909 Odstránenie prekážky v podobe dlhého obdobia návratnosti 14 %, 830 Priemysel Priemyselná transformácia Zavedenie procesov obehového hospodárstva 48 %, 607 (s najvyšším hodnotením) Odpad Politika v oblasti odpadu Zákaz skládkovania a obmedzovanie spaľovania odpadu s cieľom zvýšiť recykláciu 23 %, 860 Politiky EÚ a pomoc tretím krajinám týkajúca sa politiky v oblasti zmeny klímy Respondenti sú presvedčení, že EÚ by mala v nasledujúcich rokoch sústrediť svoju diplomaciu a spoluprácu v oblasti klímy na skupiny G20 a G7 (14 %, 839 respondentov). Preferovaným postupom rozvojovej pomoci a financovania tretích krajín bolo obehové hospodárstvo a primerané dodávateľské reťazce (15 %, 842 respondentov). V oblasti zlepšení nástrojov obchodu a zahraničnej politiky respondenti uprednostnili opatrenia na hraniciach s cieľom zabrániť úniku uhlíka (16 %, 890 respondentov). Za najdôležitejšie ciele konferencie zmluvných strán UNFCCC (COP 26), respondenti považujú dokončenie katovického súboru pravidiel, aby sa mohla plne uplatňovať Parížska dohoda (17 %, 951 respondentov).

Ďalšie informácie Respondenti uviedli pripomienky k obom častiam dotazníka, k časti I (47 %,

1 883 respondentov), aj k časti II (14 %, 604 respondentov). Medzi kľúčové témy, ktoré uviedli respondenti, patrili dôležitosť zmeny správania sa a lepšie vzdelávanie o zmene klímy, ako aj naliehavosť ambicióznych opatrení v oblasti klímy. Niekoľko respondentov (2 %, 66 respondentov) vznieslo pripomienky k formulácii otázok a štruktúre dotazníka, pričom väčšinou uvádzali, že dotazník nebol neutrálny alebo sa v ňom nachádzali tendenčné formulácie. 3.4.Prílohy a iné relevantné pozičné dokumenty Najdôležitejšie odkazy z preskúmaných dokumentov: ·prehĺbili témy, ktoré sa skúmali v dotazníku, ·zaoberali sa širokou škálou zdrojov emisií, najmä v oblasti dopravy a energetiky, ·technológie považované za „kľúčové“ pre transformáciu boli v súlade s odvetviami považovanými za „dôležité“, ·niektoré navrhovali potrebu zmeniť platné právne predpisy: napríklad revíziu druhej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie alebo financovanie energeticky účinných technológií v budovách, ·identifikovali celý rad prekážok pri plnení klimatických cieľov vrátane: dotácií na fosílne palivá, rastu leteckej dopravy a nedostatku koordinácie medzi členskými štátmi. Navrhované revidované ciele do roku 2030 Pokiaľ ide o ciele do roku 2030, v niektorých revidovaných dokumentoch (17 %, 39 dokumentov) boli súčasné ciele na zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 ohodnotené ako primerané, kým v iných (18 %, 42 dokumentov) boli ohodnotené ako príliš nízke. Iba niekoľko z nich (5 %, 12 dokumentov) uviedlo, že ciele sú príliš vysoké. Najväčší podiel (60 %, 140 dokumentov) nevyjadril žiaden názor. Niektoré z analyzovaných dokumentov (9 %, 21 dokumentov) poskytli nový konkrétny cieľ – do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov na úroveň 55 % v porovnaní s rokom 1990. Menší podiel uviedol, že táto hodnota by mala byť vyššia ako 55 % (4 %, 10 dokumentov) a že by sa mala zvýšiť na 50 % (2 %, 5 dokumentov). Pokrytie odvetví Dve hlavné odvetvia identifikované v preskúmaných pozičných dokumentoch boli doprava (19 %, 43 dokumentov) a energetika (25 %, 58 dokumentov). V každom z nich sa uvádzali kľúčové opatrenia na dekarbonizáciu vrátane zákazu používania vozidiel so spaľovacím motorom od roku 2025, obmedzenia leteckej dopravy, podpory nízkoemisných zón a rozvoja verejnej dopravy, ako aj postupné vyraďovanie uhlia a rozšírené využívanie zdrojov jadrovej energie. Takisto sa v nich vyjadrujú názory na úspory energie v budovách vďaka renováciám, obehovosť v odvetví odpadu, podporovanie ekologického a zdravého stravovania a potravinárskej výroby, ekologické hospodárstvo, ktoré by nezabúdalo na občanov so zdravotným postihnutím, a väčšiu spoluprácu medzi štátmi. Kľúčové odvetvové opatrenia, prostriedky alebo technológie V dokumentoch sa ďalej vyzdvihli technológie, ktoré boli v rámci odvetví identifikované ako kľúčové pre nízkouhlíkovú transformáciu. Niektoré (22 %, 52 dokumentov) spomenuli potrebu prechodu od energie z uhlia na plyn alebo na zelené dodávky. Druhá skupina (7 %, 17 dokumentov) spomenula potrebu podporiť projekty na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého. Niekoľko dokumentov identifikovalo technológie spojené s odvetvím dopravy ako kľúčové pre dosiahnutie cieľov, a to vrátane alternatívnych vozidiel a vozidiel s nulovými emisiami, udržateľných palív, infraštruktúry pre čistejšie spôsoby dopravy a ľahších vozidiel. Ostatné (8 %, 18 dokumentov) sa vyjadrovali k potrebe väčšej energetickej efektívnosti v rámci svojich odvetví vrátane 5 dokumentov, ktoré spomenuli používanie rastúceho objemu údajov na uskutočnenie opatrení. Zmeny právnych predpisov EÚ v oblasti klímy a energetiky Časť predložených príspevkov (19 %, 45 dokumentov) sa venovala úlohe systému ETS pri realizácii dekarbonizácie, pričom sa v nich uvádzali argumenty tak za zúženie, ako aj za rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti. Príspevky takisto obhajovali rozšírenie tohto systému na odvetvia budov a dopravy. Ostatné (3 %, 7 dokumentov) sa venovali úlohe druhej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie.