SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 20.10.2009 
SEK(2009) 1397  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
SÚHRN POSÚDENIA VPLYVU  
  
sprevádzajúci 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Solidarita v oblasti zdravia: Zmier ňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ 
  
{KOM(2009) 567 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1396} 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
V tomto dokumente sa suma rizuje posúdenie vplyvu, pokia ľ ide o politické možnosti pre 
iniciatívu EÚ „Solidarita v oblasti zdravia: zmier ňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“. 
Komisia ur čila potrebu činnosti v rámci stratégie EÚ v oblasti zdravia1 a avizovala iniciatívu 
EÚ v oblasti nerovnosti v zdraví v oznámení o obnovenej sociálnej agende2. V tomto 
dokumente sú obsiahnuté poznámky výboru na  posudzovanie vplyvu v súvislosti s cie ľmi, 
používaním pojmov nespravodlivos ť a nerovnos ť, proporcionalitou, subsidiaritou a nákladmi. 
Správa je záväzná len pre útvary Komisi e zaangažované do je j prípravy a nepredur čuje 
konečné rozhodnutie Komisie. 
Riešenie nerovnosti v zdraví je primárne v kompetencii členských štátov, ale politiky EÚ 
môžu ma ť nepriamy dosah na zdravie a môžu by ť nápomocné pri prekonávaní sú časných 
prekážok v činnosti. V správe sa hodnotí činnosť EÚ pri podpore úsilia členských štátov 
a zainteresovaných subjektov a mo bilizácii politík EÚ v záujme zmier ňovania nerovností 
v oblasti zdravia pri plnom rešp ektovaní zásady subsidiarity.  
Činnosť EÚ by sa mala zamera ť na podporu zlepšení v obla sti zdravia celého obyvate ľstva, 
ale s dôrazom na zmier ňovanie zamedzite ľných a nespravodlivých rozdielov v oblasti zdravia 
medzi rozli čnými sociálnymi skupinami a medzi re giónmi EÚ. EÚ by mala teda zauja ť 
prístup „vyvažovania rozdielov“.  
Na úrovni EÚ a aj na vnútroštátny ch úrovniach sa prijalo už nieko ľko zodpovedajúcich 
opatrení. Sú časné opatrenia sú však limitované mierou informovanosti a prioritizácie, 
nedostatkom zaangažovania zainteresova ných subjektov, informácií a poznatkov, 
nedostato čnou výmenou osved čených postupov a ťažkosťami pri budovaní politického 
prístupu, ktorý by zoh ľadnil viaceré oblasti. Tento dokument je preto zameraný na opatrenia, 
ktoré by pomohli rieši ť tieto problémy.  
2. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Medzi členskými štátmi EÚ existuje v sú časnosti rozdiel 14 rokov, pokia ľ ide o očakávanú 
dĺžku života pri narodení pr e mužov, a 8 rokov pre ženy. Ve ľké rozdiely medzi členskými 
štátmi a regiónmi EÚ možno takisto pozorova ť v súvislosti s úmrtnos ťou, zdravotným 
postihnutím a chorobnos ťou. V niektorých štátoch sa rozdie l v zdraví medzi priemerom EÚ 
a špičkou za posledné dve desa ťročia ešte preh ĺbil. 
Vo všetkých členských štátoch možno pozorova ť veľké rozdiely v zdraví medzi sociálnymi 
skupinami na základe príjmu, zamestnania, vz delanostnej úrovne a etnickej príslušnosti3. 
Osoby s nižším vzdelaním a príjmom a s horším zamestnaním žijú spravidla kratšie a ich zdravotný stav je vä čšinou horší. Rozdiely v o čakávanej d ĺžke života pri narodení medzi 
                                                
 
1 KOM(2007) 630 
2 KOM(2008) 412  
3 Health Status & Living Conditions. Monitoring Report prepared by the European Observatory on the 
Social Situation . European Commission 2008.  
 
SK 3   SK sociálno–ekonomickými skupina mi predstavujú 10 rokov, pokia ľ ide o mužov, a 6 rokov 
v prípade žien. To sa odzrkad ľuje v mnohých ukazovate ľoch fyzického a duševného zdravia. 
V niektorých krajinách sa rozdiely za posledné desa ťročia ešte viac preh ĺbili.  
Nerovnosti v oblasti zdra via súvisia s nerovnos ťami v sociálnych determinantoch zdravia 
vrátane životných podmienok (bývanie, životné prostredie), správania podmie ňujúceho 
zdravie (stravovanie, faj čenie, cvičenie), zamestnanosti a pracovných podmienok, vzdelania, 
prístupu k mechanizmom sociálnej ochrany a ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti. Vä čšine 
nerovností v oblasti zdravia je možné predchádza ť a sú predmetom politík, ktoré môžu by ť 
ovplyvnené politikou EÚ. 
Boli identifikované tri oblasti, v ktorých možno pozorova ť slabé miesta, ktoré spôsobujú 
prekážky ú činným opatreniam na riešenie nerovnosti v zdraví. Sú to oblasti, v ktorých EÚ 
môže v činnosti podporova ť a dopĺňať členské štáty:  
nedostato čná informovanos ť a nedostato čná politická prioritizácia a zaangažovanos ť zo strany 
členských štátov a ostatných zainteresovaných subjektov, 
absencia porovnate ľných a pravidelných údajov, monitorovania a podávania správ, 
nedostatok znalostí o determinantoch a efektívnych politic kých opatreniach, 
nedostato čne zosúladený prístup EÚ, pokia ľ ide o nerovnos ť v oblasti zdravia (nedostato čné 
uplatňovanie tohto h ľadiska na úrovni EÚ). 
Členské štáty síce realizujú ur čité politiky, no stratégie sú vä čšinou málo komplexné. Viac 
ako polovica členských štátov nekladie žiad en politický dôraz na zmier ňovanie nerovností 
v oblasti zdravia. Okrem toho je hod notenie a šírenie politík nedostato čné.  
Hoci je k dispozícii dostatok faktic kých údajov, v záujme prijatia ú činných opatrení zo strany 
členských štátov v súvislosti s konkrétnymi skupinami obyvate ľstva a determinantmi je 
potrebné disponova ť rozsiahlejšími informáciami o ú činkoch a význame niektorých 
z determinantov zdravia. Rovnako je nevyhnutné , aby boli bežne dostupné  údaje z celej EÚ 
o výsledkoch v oblasti zdravia a determinan toch nerovností v zdraví vyjadrené vo vz ťahu 
k jednotlivým sociálno–ekonomickým skupinám.  
Nedostato čné údaje a poznatky z výskumu v rámc i EÚ sú prekážkou pre vývoj politiky. 
Lepšia kvalita poznatkov a ich spolo čné využívanie, ako aj adekvá tne opodstatnenie opatrení 
môžu napomôc ť zaangažovanie celého spektra zain teresovaných subjektov, ktoré je 
v súčasnosti nedostato čné. 
Na úrovni EÚ sa nerovnostiam v oblasti zdravia prisúdila vyššia politická  priorita a viacero 
politík EÚ má v tomto oh ľade pozitívny dosah. Je to však problematické kvantifikova ť 
a hľadisko nerovnosti v zdraví sa nie vo všet kých príslušných poli tikách EÚ uplatnilo 
v dostatočnej miere.  
3. C IELE  
Cieľom činnosti EÚ, pokia ľ ide o nerovnos ť v zdraví, je podpori ť a doplniť činnosť členských 
štátov a ostatných zainteresovaných subjektov a zabezpe čiť, aby sa prostredníctvom politík 
 
SK 4   SK a aktivít EÚ poskytovala vysoká úrove ň ochrany zdravia, ako je stanovené v Zmluve. 
Ochrana zdravia zabezpe čovaná prostredníctvom politík EÚ by sa mala zameriava ť na 
všetkých ob čanov bez oh ľadu na to, kde žijú, alebo aké je ich sociálne pozadie. Ak sa tieto 
ciele naplnia, môže činnosť EÚ prispie ť k zmierneniu nerovností v oblasti zd ravia v EÚ. 
3.1. Všeobecné ciele 
Všeobecným cie ľom tejto iniciatívy je podpora a doplnenie úsilia členských štátov 
a zainteresovaných subjektov a mob ilizácia politík EÚ v záujme zmier ňovania nerovností 
v oblasti zdravia. 
3.2. Osobitné ciele  
Medzi špecifické ciele patria: 
Zvýšenie informovanosti, podpora výmeny informácií a osved čených postupov, koordinácia 
politík a podpora v boji proti nerovnostiam v zd raví ako politickej priority na úrovni 
Spoločenstva, členských štátov, ako aj zo st rany zainteresova ných subjektov. 
Zlepšenie dostupnosti údajov a mechanizmov na meranie, monitorovanie a hlásenie 
nerovností v zdraví v celej EÚ a zl epšenie vedomostnej základne o prí činách nerovností 
v oblasti zdravia, ako aj úr ovne faktických údajov v záujme pr ijatia adekvátnych opatrení. 
Rozvinutie príspevku príslušných politík EÚ k zmier ňovaniu nerovností v oblasti zdravia 
vrátane lepšej podpory úsilia členských štátov a zainteresovaných subjektov s cie ľom bojova ť 
proti nerovnostiam v oblasti zdravia a os obitné zameranie pozornosti na zranite ľné skupiny 
a tretie krajiny. 
4. A NALÝZA SUBSIDIARITY : SÚ ZÁSAHY ZO STRANY EÚ OPODSTATNENÉ ?  
Riešenie nerovnosti v zdraví je síce primárne v kompetencii členských štátov, ale pre EÚ má 
z viacerých dôvodov politický význam.  
Po prvé, všadeprítomnos ť a pretrvávanie nerovností v obl asti zdravia je znakom toho, že 
existujúca situácia nekorešponduje s niektorými zo základných cie ľov EÚ, akými sú 
posilňovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti, zabezpe čenie rovnakých príležitostí, 
podpora zmier ňovania nerovností a rovnosti medzi mu žmi a ženami a solidarita medzi 
členskými štátmi ( čl. 2 Zmluvy od EÚ a čl. 2 Zmluvy o ES).  
Po druhé, nízka úrove ň zdravia v ur čitých skupinách obyvate ľstva EÚ je prí činou 
alternatívnych nákladov (opportunity costs) pre Úniu a predstavuje tak aj z hospodárskeho 
pohľadu dôvod pre podporu opatrení na rieš enie tohto problému. Vysoká úrove ň zdravia 
obyvateľstva je dôležitá i v kontexte star nutia populácie, aby bolo možné posunú ť vek 
odchodu do dôchodku a podpori ť vyššiu produktivitu, konkurencieschopnos ť a zamestnanos ť. 
Zdravotné problémy, ktorým sa dá predchádza ť, taktiež predstavujú ve ľké náklady pre 
zdravotné systémy a zbyto čné zaťaženie verejného rozpo čtu. Znížením zbyto čných strát 
v dôsledku slabého zdravotného stavu a pred časných úmrtí sa môže prispie ť k dosiahnutiu 
lisabonských cie ľov a plnému naplneniu európskeho potenciálu, pokia ľ ide o prosperitu.  
 
SK 5   SK Pre vyvinutie činnosti existuje práv na opora vo viacerých článkoch Zmluvy o ES vrátane 
čl. 12 a 13 (týkajúcich sa antidiskriminácie), čl. 125 (podpora zamestna nosti a kvalif ikovanej, 
vyškolenej a pružnej pracovnej sily), čl. 136 a 137 (zlepšovanie životných a pracovných 
podmienok a sociálnej ochrany a boj proti sociálnemu vylú čeniu), čl. 152 (zabezpe čenie 
vysokej úrovne ochrany zdravia v rámci všetkých politík Spolo čenstva), čl. 158 a 159 
(posilňovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti). Tieto články tvoria základ pre podporu 
a dopĺňanie opatrení členských štátov zo strany Spolo čenstva. 
Nevyhnutnos ť činnosti EÚ sa prejavuje v: 1) potrebe zhromaž ďovania a monitorovania 
údajov z celej EÚ, ke ďže EÚ disponuje v porovnaní s jednotlivými členskými štátmi vä čšími 
možnosťami pre zabezpe čenie spoľahlivých a porovnate ľných údajov a 2) politike súdržnosti 
prostredníctvom ktorej EÚ poskytuje finan čnú pomoc členským štátom, osobitne 
chudobnejším regiónom, ktorú je možné investova ť v oblasti k ľúčových determinantov 
nerovností v zdraví, akými sú životné podm ienky, odborná príprava, služby zamestnanosti 
a zdravotná starostlivos ť (osveta, prevencia a lie čba). EÚ môže tiež poskytnú ť pridanú 
hodnotu  prostredníctvom zvyšovania informovanos ti, upriamovania pozornosti na problém 
nerovnosti v oblasti zdravia, zdokonalenia mechanizmov monitorovania, výskumu 
a zhromaž ďovania poznatkov, zvidite ľnenia príslušných činností formou spolo čného 
využívania skúseností a osved čených postupov a budovaním kapacít a zdokonalením 
prepojenia medzi politikami EÚ. Tieto návrhy sú výsledkom konzultácií a rozli čných 
prieskumov.  
5. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
S cieľom dosiahnu ť stanovené ciele sa analyzujú tr i rôzne politické možnosti. Možnos ť I 
znamená pokra čovanie sú časných činností („zachovanie status quo“). Možnos ť II („ďalší 
rozvoj existujúcich opatrení“) je založená na pokra čovaní v existujúcej činnosti, ktorá môže 
pokročiť v krátkom časovom rámci bez ďalších principiálnych zmien existujúcich nástrojov 
Spoločenstva a ktorá je opísa ná v oznámení. Možnos ť III („zásadné zmeny“) si žiada širší 
časový rámec, zmenu existujúcich nástrojov EÚ a odporú čanie Rady. Jednotlivé možnosti 
majú kumulatívny charakter (možnos ť III stavia na možnosti II, ktorá stavia na možnosti I – 
pozri tabu ľku). 
5.1. Možnos ť I: zachovanie status quo  
V prípade možnosti I by činnosť na podporu zmier ňovania nerovnosti v oblasti zdravia 
pokračovala v rámci otvorenej metódy koordinácie v sociálnej oblasti a v rámci stratégie 
v oblasti zdravia. Rovnos ť v otázkach zdravia je smerodajným  princípom stratégie v oblasti 
zdravia a zamedzenie nespravodl ivosti v prístupe k zdravotnej starostlivosti a jej výsledkom 
je spoločným cie ľom v rámci otvorenej metódy koor dinácie v sociálnej oblasti. 
Prostredníctvom výmeny skúseností pomáha EÚ členským štátom pri presadzovaní tohto 
cieľa v ich vnútroštátnych stratégiách. K mech anizmom patria správy o vnútroštátnych 
stratégiách a spolo čná správa o sociálnej ochrane a sociálnom za čleňovaní, partnerské 
hodnotenia a zasadnutia výboru pre sociálnu ochra nu, ako aj zasadnutia expertnej skupiny EÚ 
pre oblas ť sociálnych determinantov zdravia a nerovnosti v oblasti zdravia a pracovnej 
skupiny (na vyššej úrovni) Rady pre oblas ť verejného zdravia. Finan čná pomoc sa poskytuje 
prostredníctvom programu PR OGRESS a programu pre oblas ť zdravia 2008-2013. Podobne 
sú v rámci politiky súdržnosti, spolo čnej poľnohospodárskej politiky a fondov EÚ v oblasti 
 
SK 6   SK poľnohospodárstva a rozvoja vidi eka podporované niektoré činnosti týkajúce sa 
determinantov v oblasti zdravia. Nasledovali by ďalšie činnosti EÚ, ale bez špeciálneho 
zamerania na nerovnos ť v oblasti zdravia. 
5.2. Možnos ť II: ďalší rozvoj existujúcich opatrení  
V rámci možnosti II prijme Komisia oz námenie, v ktorom bude informova ť o nerovnostiach 
v oblasti zdravia a ich rozmere z hospodárskeho, politického a etického poh ľadu. Voľba 
možnosti II znamená potvrdeni e politickej priority zmier ňovania nerovností v oblasti zdravia, 
zintenzívnenie dialógu so zainteresovanými subjektmi a úsilie o lepšie využívanie 
existujúcich informácií a mechanizmov výmeny a existujúcu finan čnú pomoc. Podporuje 
opatrenia na budovanie vedomostnej  základne v záujm e zavádzania ú činných opatrení 
a usiluje o zlepšenie systému merani a nerovností v oblasti zdravia medzi členskými štátmi, 
regiónmi EÚ a sociálnymi skupinami. V príslu šných politických oblastiach sa podnecujú prvé 
úvahy o možných opatreniach v tejto oblasti (a ko boli navrhované niektorými vnútroštátnymi 
orgánmi po čas konzultácií). V rámci možnosti II je ohlásených nieko ľko osobitných opatrení 
na posilnenie činností bez toho, aby bolo nevyhnutné vyvíja ť novú koncepciu politiky. 
Vyvinutie konkrétnych politík zo stáva v kompetencii jednotlivých členských štátov. 
5.3. Možnos ť III: zásadné zmeny  
V rámci možnosti III navrhuje Komisia navyše odporú čanie Rady týkajúce sa nerovností 
v oblasti zdravia, zameriava sa na zmiern enie nerovností v oblasti zdravia v celej EÚ, 
navrhuje zriadi ť medziinštitucionálny poradný výbor  na vysokej úrovni, preskúmanie 
viacerých politických oblastí s cie ľom oficiálne prisúdi ť zmierňovaniu nerovnosti v oblasti 
zdravia prioritné miesto, pri čom by došlo k primeranému pr erozdeleniu alebo navýšeniu 
zdrojov pre obdobie po roku 2013, preskúmanie opatrení Spolo čenstva, ktoré by prispeli 
k zabezpe čeniu prístupu k základným potrebám v záujme zdravia (zdravotná starostlivos ť, 
bývanie, potrava, voda, vzdelávanie) a širšiu medzinárodnú iniciatívu zameranú na riešenie 
nerovností v oblasti zdravi a na celosvetovej úrovni. 
6. A NALÝZA VPLYVU  
Toto je iniciatíva, ktorá nemá legislatívny charakter a ktorej cie ľom je posilnenie opatrení 
s cieľom podpori ť a doplni ť úsilie členských štátov a zainteresova ných subjektov v oblasti 
zmierňovania nerovností v zdraví. Opatrenia na vrhované v rámci možností I, II a III 
znamenajú: 1) zvýšenie úsilia na zlepšenie koordinácie a podpory v príslu šných záležitostiach 
na úrovni EÚ a 2) vyvinutie vä čšieho úsilia na zvýš enie informovanosti členských štátov 
a ostatných subjektov, pokia ľ ide o dôležitos ť zohľadnenia problémov v oblasti zdravia 
a sociálnych vecí predovšetkým v situácii sú časnej hospodárskej krízy. Rozhodujúcim 
činiteľom pre dosah týchto návrhov je pritom miera podpory členských štátov a ostatných 
zainteresovaných subjektov, pokia ľ ide o zmier ňovanie nerovností v ob lasti zdravia.  
6.1. Sociálne vplyvy 
Očakáva sa, že opatrenia v rámci všetkých troch možností budú ma ť pozitívny sociálny dosah 
a nepredpokladá sa, že ktoréko ľvek z nich bude ma ť negatívny sociálny dosah. V porovnaní 
s možnosťou I by mali možnosti II a III pravdepodobne širší pozitívny sociálny dosah. 
 
SK 7   SK Dôležitou skuto čnosťou zostáva, že v sú časnej hospodárskej kríze sa môže nerovnos ť 
v oblasti zdravia ešte preh ĺbiť vzhľadom na zhoršenie, pokia ľ ide o niektoré z determinantov 
zdravia. Prostredníctvom možností II a III by bolo možné v ďaka intenzívnejšej osvetovej 
činnosti zabezpe čiť, aby pri stanovení priorít členské štáty neopomenuli túto politickú oblas ť 
a neprivodili tým negatívne hospodárske  a sociálne následky v budúcnosti.  
6.2. Hospodársky vplyv 
Nepriame hospodárske náklady vyplývajúce z ve ľkej nerovnosti v oblasti zdravia môžu ma ť 
značný rozmer. Nie je možné ich presne odhadnú ť. Podľa jednej štúdie by predstavoval 
odhadovaný možný hospodársky zisk 1,2 až 9 % HDP v prípade, keby zdravotný stav celej 
populácie dosiahol úrove ň tej časti obyvate ľstva, ktorá má vyššie vzdelanie.  
Náklady na činnosť v záujme zlepšenia dostupnosti a porovnate ľnosti údajov, hlavne vo 
vzťahu k sociálno-ekonomickému statusu, sa ur čujú len ve ľmi ťažko.  
Celkovo by mal ma ť pokrok v oblasti determinantov zdravia a nerovností v oblasti zdravia 
pozitívny hospodársky dosah. V dlhodobej perspektíve by mohli by ť výhody pre zdravie 
a dlhší úsek života prežit ého v zdraví bez finan čného dosahu, resp. by mohli prinies ť celkový 
hospodársky úžitok.  
7. H ODNOTENIE MOŽNOSTÍ  
Všetky tri možnosti by pomohli dosiahnu ť všeobecné ciele, pri čom možnos ť III by mala 
pravdepodobne najvä čší účinok. Možnos ť III však znamená dodato čné náklady a niektoré 
realizačné prekážky. Vzh ľadom na uskuto čniteľnosť (predovšetkým vzh ľadom na sú časnú 
krízu) a pridružené náklady je možnos ť II uprednost ňovanou možnos ťou. Možnos ť II je 
možné považova ť za východisko pre ďalšiu činnosť v oblasti nerovnosti v zdraví na úrovni 
EÚ a táto možnos ť plne rešpektuje zásadu subsidiarity.  
8. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Posudzované opatrenia zah ŕňajú návrhy na skvalitnenie informácií, monitorovania 
a podávania správ o pokroku v oblasti nerovností v zd raví a ich determinantov, ktoré sa môžu 
využiť pre monitorovanie a hodnotenie.  Komisia bude tiež využíva ť podporu expertov na 
účely pravidelných analýz vývoja politík EÚ prostredníctvom Európskeho strediska pre 
monitorovanie sociálnej situácie a Stredi ska pre monitorovanie zdravotných systémov 
a politík.  Ďalším mechanizmom pre monitorovanie je správa Komisie o realizácii tejto 
iniciatívy a o pokroku, ktorý sa podarilo dosiahnu ť pri riešení nerovností v oblasti zdravia, 
ktorá je naplánovaná na rok 2012 a po ktorej by mali nasledova ť ďalšie správy.  
 
SK 8   SK Možnosť I  
– zachovanie status quo  Možnosť II  
– ďalší rozvoj existujúcich opatrení  Možnosť III  
– zásadné zmeny  
 
SK 9   SK