Návrh nariadenia Rady pozmeňujúce nariadenie (ES) číslo 539/2001, ktoré sa vzťahuje na mechanizmus vzájomnosti /* KOM/2004/0437 v konečnom znení - CNS 2004/0141 */





Návrh NARIADENIA RADY pozmeňujúce nariadenie (ES) číslo 539/2001, ktoré sa vzťahuje na mechanizmus vzájomnosti (predlozená Komisiou) VYSVETLENIE MOTÍVOV Nariadenie (ES) číslo 539/2001 vo svojom 1. článku, paragraf 4, zahŕňa mechanizmus vzájomnosti, ktorý sa má pouziť v prípade, ak tretia krajina, ktorá je na zozname II. Dodatku nariadenia (pozitívny zoznam), zavedie vízovú povinnosť pre státnych príslusníkov členského státu. So zreteľom na tretiu krajinu, ktorá vízovú povinnosť zaviedla a na súrnu ziadosť členského státu, ktorý sa stal ,obeťou" mechanizmus vopred počíta s jednotnou odpoveďou, ktorá sa člení na sériu postupných etáp (členský stát, na ktorý sa pre jeho státnych príslusníkov vzťahuje vízová povinnosť vydá úradné oznámenie - bez protikladného rozhodnutia Rady, členské státy zavedú dočasnú vízovú povinnosť pre státnych príslusníkov danej tretej krajiny - zavedenie dočasnej vízovej povinnosti sa uverejní v Úradnom vestníku -Komisia presetrí kazdú ziadosť Rady alebo členského státu o premiestnení tretej krajiny z pozitívneho zoznamu na negatívny zoznam nariadenia). Tento mechanizmus nefiguroval na začiatku počiatočného návrhu Komisie 26. 1. 2000, ale vyplýva z vývoja práce Rady. Komisia, aby brala na zreteľ ziadosť členských státov poskytnúť operatívny rozsah vzhľadom na vzájomnosť v pozmeňujúcom návrhu z 21. 9. 2000 pridala k 1. článku 4. paragraf. Navrhovaný mechanizmus vzájomnosti, ktorý odrázal a formalizoval vyjadrené pripomienky členských státov Rady bol takmer v plnom rozsahu prevzatý do nariadenia (ES) číslo 539/2001 prijatého Radou. Počas troch rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) číslo 539/2001 nebol mechanizmus vzájomnosti nikdy pouzitý. Je teda vhodné, aby sa presetrili dôvody, ktoré sa v tomto ohľade zakladajú na konstatovaných faktoch pracovného dokumentu úradov Komisie o vzájomnosti v oblasti víz [1] a aby sa navrhli zákonné úpravy. [1] Dokument JAI-B-1 (2004) 1372 z 18. 2. 2004 Na rad prichádza prvý zistený fakt. Vtedy, keď boli státni príslusníci istých členských státov alebo pridruzených státov podriadení vízovej povinnosti zo strany istých tretích krajín pozitívneho zoznamu nariadenia (ES) s. 539/2001 (Spojené státy/Grécko; Brunej/Rakúsko, Fínsko, Grécko, Portugalsko, Island; Venezuela/Fínsko; Guatemala/Island), dotyčné státy sa zdrzali pouzitia mechanizmu vzájomnosti. Pritom samy tieto státy majú právomoc pouziť tento mechanizmus a majú úplnú slobodu na to, aby tak urobili alebo neurobili. Dôvodom toho, ze členské státy majú takýto postoj je bezpochyby fakt, ze mechanizmus je prílis prísny. Jeho druhá etapa (bez protikladného rozhodnutia Rady členské státy zavedú dočasnú vízovú povinnosť pre státnych príslusníkov danej tretej krajiny) svojím takmer automatickým charakterom odrádza členské státy uchýliť sa k mechanizmu v obave, ze by sa prispelo k vyprovokovaniu este väčsej krízy, a to buď vo vonkajsích vzťahoch s danými tretími krajinami, alebo aj na vnútornej rovine. V skutočnosti druhá etapa mechanizmu môze byť predurčená na neúspech len rozhodnutím uznesenia kvalifikovanej väčsiny Rady. V schéme mechanizmu vzájomnosti sa vydanie takéhoto rozhodnutia povinne berie ako prejav odmietnutia členských státov konať solidárne s členským státom, na ktorý sa to vzťahuje. Toto prvé ohodnotenie neprimeranosti mechanizmu solidarity sa posilňuje vtedy, ak sa do úvahy zoberie aj rozsírenie Európskej únie. Situácia, ktorá je opísaná v 1. článku, paragraf 4, nariadenia (ES) číslo 539/2001 sa po 1. 5. 2004 môze odvolávať na nové členské státy vzhľadom na tretie krajiny, ktoré pokračujú v podrobovaní ich státnych príslusníkov vízovej povinnosti. Vsetky nové členské státy sú podľa tohto práva oprávnené pouziť mechanizmus vzájomnosti vzhľadom na tretie krajiny. Nedostatky a riziko mechanizmu vzájomnosti, ktoré sa konstatujú uz od roku 2002, nadobúdajú osobitný kontrast v kontexte rozsirovania a zvýrazňujú potrebu prehodnotenia tohto mechanizmu. Takéto prehodnotenie nemá za cieľ zmensiť solidaritu, ktorá charakterizuje spoločnú politiku v oblasti víz tým, ze by sa odstránila vzájomnosť z nariadenia (ES) číslo 539/2001. Vzájomnosť ostáva základným princípom vízovej politiky a ostáva jedným z kritérií, na ktoré sa mozno odvolávať (predlozené v 5. bode nariadenia) a ktorý sa má vziať na vedomie, keď ide o potvrdzovanie alebo pozmeňovanie zoznamov tretích krajín, pripojeného k nariadeniu (ES) číslo 539/2001. Tento návrh podstatne smeruje k tomu, aby sa zaviedol mechanizmus, ktorý by bol viac pruzný, realistickejsí, a teda taký, ktorý by sa účinne pouzíval. Nepoznajúc politický rozsah vzájomnosti, súčasný mechanizmus sa v skutočnosti ukázal ako prílis maximalistický a ako prílis ťazký pokiaľ ide o politické riziká na to, aby zohrával uzitočnú úlohu. Slepo uprednostňuje odvetné opatrenia, keď vôbec neberie do úvahy diplomatické riesenie otázky, a to aj vtedy, keď ziadne z kritérií, ktoré utvárajú potvrdzovanie pozitívnych a negatívnych zoznamov nemá absolútnu hodnotu; takéto potvrdzovanie sa v skutočnosti vykonáva ,z pohľadu rozvázne zvázeného vývoja, z prípadu na prípad, z rôznych kritérií spojených menovite s ilegálnym prisťahovalectvom, verejným poriadkom a bezpečnosťou, ako aj s vonkajsími vzťahmi Európskej únie s tretími krajinami, keď sa rovnako do úvahy berú dôsledky regionálnej súvislosti a vzájomnosti". Navrhovaný mechanizmus sa rovnako zameriava na to, aby čelil základnej chybe predoslého systému, v ktorom spustenie postupu vyplývalo z impulzu jedného státu, na ktorý sa vzťahovalo zavedenie vízovej povinnosti tretím státom. Komisia je toho názoru, ze situácia nevzájomnosti poukázala na hlavnú závaznosť spoločnej vízovej politiky a ze diskusia o tejto situácii v rámci Spoločenstva spôsobom, ktorým sa vyvodí nálezitá odpoveď, nebude závisieť od dobrej vôle samotného členského státu. Princíp, ktorý má riadiť spoločnú vízovú politiku, je vzájomnosťou postavenou na solidarite medzi vsetkými členskými státmi voči opatreniam, ktoré boli prijaté proti jednému spomedzi nich. Aby sa takáto solidarita zabezpečila a aby chránila záujmy Spoločenstva je podstatné, aby sa vopred zabezpečil mechanizmus, ktorý by Komisii umoznil disponovať nástrojom skutočného a účinného rokovania, ktorý má byť súdrzný s globálnou politikou vonkajsích vzťahov Únie. Na základe vyssie predlozených úvah Komisia navrhuje mechanizmus, ktorý by mal najúčinnejsím spôsobom zabezpečiť respektovanie princípu vzájomnosti, ktorý je podstatný pre spoločnú vízovú politiku. Komentár článkov: 1. článok Pripomienky k navrhovanému spísaniu 1. článku, paragraf 4, nariadenie (ES) číslo 539/2001: Pouzitie výrazu ,zavedenie" jasne naznačuje, ze ide o novú situáciu spôsobenú rozhodnutím tretej krajiny z II. Dodatku podrobiť vízovej povinnosti státnych príslusníkov jednej alebo viacerých členských krajín, ktoré boli predtým oslobodené od tejto povinnosti. Aby sa jasne naznačilo, ze mechanizmus sa má rovnako pouziť aj na situácie, ktoré uz boli pred novým nariadením a ktoré teda boli ponechané do dátumu nadobudnutia jeho účinnosti, je naplánované osobitné opatrenie v 2. článku. Bod a): Ide o to, aby sa informácia o situácii odporujúcej vzájomnosti urobila viac automatickou a prehľadnou. Členský stát, na ktorý sa to vzťahuje má naďalej povinnosť úradne oznámiť takúto situáciu. Bod b): Je vhodné ukončiť súčasné opatrenia, ktoré nadmerným spôsobom uprednostňujú rozsah odvetného opatrenia, keď sa dá ,normálna" odpoveď, ktorú Rada môze zrusiť. Aby sa naslo najprimeranejsie riesenie vzhľadom na situáciu konstatovanej nevzájomnosti, je dôlezité, aby Komisia začala rokovania s treťou krajinou, a to za tým účelom, aby táto krajina opäť uplatnila oslobodenie od víz pre státnych príslusníkov toho státu, na ktorý sa to vzťahuje. V jednaní v externej zálezitosti v oblasti vízovej povinnosti/oslobodenia od víz, úloha Komisie súvisí s výlučnou kompetenciou Spoločenstiev. Fakty, ktoré Komisia zistí, majú byť predmetom správy predlozenej Rade. Doručenie správy sa má sprostredkovať v krátkej dobe, v miere zodpovedajúcej naliehavosti situácie, zabezpečujúc reálne moznú dobu potrebnú na prehodnotenie okolností a na začatie diplomatických rokovaní, nasmerovaných za účelom opätovného oslobodenia od víz. Bod c): Navrhovaný spis je podnietený takou snahou, aby mechanizmus vzájomnosti ostal čo najblizsie k bezným schémam rozhodnutia v tejto oblasti. Takto Komisia môze zostaviť svoju správu Rade s návrhom na obnovenie dočasnej vízovej povinnosti vzhľadom na tretiu krajinu na ktorú sa to vzťahuje. Toto dočasné obnovenie, ktoré sa má ukončiť v tom istom čase, keď aj tretia krajina ukončí svoje opatrenie, utvára takú moznosť, aby sa Rada rozhodla kvalifikovanou väčsinou. Určenie krátkej lehoty, v ktorej sa Rada usiluje sa o zabezpečenie účinnosti prijatého opatrenia tak ako predtým musí umozniť, ak to bude potrebné, rýchlu reakciu voči krajine na ktorú sa to vzťahuje a to tak, aby sa tomu rozumelo tým spôsobom, ze ide o obranné opatrenie, ktorého uplatnenie v konkrétnom období je dočasné. Bod d): Moznosť Komisie navrhovať dočasné opatrenie nemá byť podmienená predchádzajúcim spísaním návrhu správy Rade. Môze sa prihodiť, ze isté okolnosti si vyziadajú bezodkladné spísanie návrhu na toto dočasné opatrenie. Je jasné, ze vo výklade motívov svojho návrhu sa Komisia vyjadrí k okolnostiam, ktoré viedli k uchýleniu sa k tomuto postupu bez predbeznej správy. Naliehavosť, ktorá opatrenie Komisie odôvodňuje nevyhnutne spôsobuje, aby sa Rada vyslovila v krátkej lehote. Bod e): Dočasné obnovenie vízovej povinnosti podľa plánovaných mozností v bode c) a d) ostáva osobitným a dočasným opatrením vzhľadom na presunutie tretej krajiny, na ktorú sa to vzťahuje z pozitívneho zoznamu na negatívny zoznam v rámci nariadenia číslo 539/2001. Aby sa zabezpečila účinnosť spisu vzhľadom na tretiu krajinu, ktorá zapríčinila situáciu ne-vzájomnosti, je vhodné upresniť, ze dočasné opatrenie nepripúsťa moznosť navrhnúť presunutie. Okrem iného je vhodné predpokladať, ze absencia reakcie tretej krajiny na dočasné opatrenie v blízkej budúcnosti podnieti Komisiu na spísanie návrhu, ktorým navrhne presunutie tretej krajiny do I. Dodatku. Bod f): Ide o postup, ktorý sa uplatňuje vtedy, keď sa tretia krajina rozhodne ukončiť vízovú povinnosť. Schéma je prebratá z bodov e) a f) súčasného mechanizmu. Ukončenie dočasného obnovenia vízovej povinnosti sa vsak presne kryje s dátumom nadobudnutia účinnosti zrusenia vízovej povinnosti pre tretiu krajinu. 2. článok 2. článok si kladie za jasný cieľ ustanovenie mechanizmu, ktorý sa má pouziť v situácii, keď nadobudne účinnosť nariadenie, ktoré členským státom ukladá za povinnosť úradne oznámiť akékoľvek zavedenie víz pre tretie krajiny, to znamená v prípadoch udrziavania vízovej povinnosti v danom čase jednou alebo viacerými tretími krajinami II. Dodatku voči státnym príslusníkom členského státu. Na spôsob naplánovania zavedenia vízovej povinnosti, je dôlezité stanoviť presnú lehotu úradného oznámenia ohľadom členského státu. Na udrziavanie ako aj na zavedenie vízovej povinnosti sa uplatňujú rozdielne spôsoby mechanizmu. Situácia udrziavania vízovej povinnosti nebola prerokovaná v 1. článku, lebo ide o osobitnú situáciu, ktorá sa predlozí pri nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Ide o prechodné opatrenie, ktoré sa uplatňuje iba pri prechode z aktuálneho stavu, ponechávajúc členskému státu, na ktorý sa to vzťahuje voľbu uplatniť mechanizmus vzájomnosti voči novému systému, ktorý kazdý členský stát zaväzuje úradne oznámiť zavedenie vízovej povinnosti treťou krajinou. Otázka udrziavania vízovej povinnosti sa nezačleňuje do rozhodnutia nariadenia číslo 539/2001, ktoré sa ohraničuje na pokrytie budúcich situácií zavedenia vízovej povinnosti pre tretie krajiny. 2004/0141 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY pozmeňujúce nariadenie (ES) číslo 539/2001, ktoré sa vzťahuje na mechanizmus vzájomnosti RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 62, body b) a i) tejto zmluvy, so zreteľom na návrh Komisie [2], [2] Ú. v. EÚ C , , s. . so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [3], [3] Ú. v. EÚ C , , s. . berúc na zreteľ nasledovné: (1) Mechanizmus, ktorý je predlozený v 1. článku, paragraf 4, nariadenia (ES) číslo 539/2001 Rady z 15. marca 2001, ktorý stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých státni príslusníci sú podrobení vízovej povinnosti pri prekročení vonkajsích hraníc členských státov a zoznam tých krajín, ktorých státni príslusníci sú oslobodení od tejto povinnosti [4], sa ukázal ako nevhodný reagovať na okolnosti nevzájomnosti, v ktorých tretia krajina figurujúca v II. Dodatku daného nariadenia, to znamená tretia krajina, ktorej státni príslusníci sú oslobodení od víz, udrziava alebo zavádza vízovú povinnosť, ktorá na státnych príslusníkov jedného alebo viacerých členských státov. Solidarita medzi členskými státmi, na ktoré sa tieto situácie ne-vzájomnosti vzťahujú si vyzaduje prispôsobiť existujúci mechanizmus tak, aby sa zabezpečila jeho účinnosť. [4] JO L z 21. 3. 2001, s. 1. (2) Berúc na zreteľ závaznosť takýchto situácií nevzájomnosti, je dôlezité, aby sa stali predmetom úradného oznámenia členským státom alebo členskými státmi, na ktoré sa to vzťahuje. Aby sa dospelo k tomu, aby tretia krajina na ktorú sa to vzťahuje znovu uplatnila oslobodenie od víz pre státnych príslusníkov daných členských státov, treba naplánovať mechanizmus, ktorý by kombinoval činnosti rôznych úrovní a rôznej intenzity tak, aby mohol byť rýchlo pouzitý. Je vhodné, aby komisia bez meskania začala vyjednávať s tretími krajinami, vypracovala pre Radu správu a vzdy mala moznosť Rade navrhnúť dočasné rozhodnutie o obnovení vízovej povinnosti pre státnych príslusníkov tretích krajín, na ktoré sa to vzťahuje. Pristúpenie k takémuto dočasnému rozhodnutiu nemá byť prekázkou k moznosti presunúť danú tretiu krajinu do I. Dodatku nariadenia (ES) číslo 539/2001. Okrem iného je vhodné predvídať časové prepojenie medzi nadobudnutím účinnosti dočasného opatrenia a mozného návrhu presunutia tejto krajiny do I. Dodatku. (3) Je vhodné, aby rozhodnutie tretej krajiny zaviesť alebo obnoviť oslobodenie od víz pre státnych príslusníkov jedného alebo viacerých členských státov automaticky ukončilo dočasné obnovenie vízovej povinnosti, o ktorej mala rozhodnúť Rada. (4) V dôsledku toho sa uskutočňuje úprava nariadenia (ES) číslo 539/2001. (5) Treba naplánovať prechodné obdobie pre prípad, keď budú členské státy od okamihu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia podrobené vízovej povinnosti zo strany tretej krajiny, ktorá figuruje v II. Dodatku nariadenia (ES) číslo 539/2001. Ohľadom Islandu a Nórska toto nariadenie stanovuje rozsírenie spoločne prijatých Schengenských opatrení v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom, na zoskupenie týchto státov v uskutočňovaní, uplatňovaní a v rozvíjaní spoločne prijatých Schengenských opatrení, ktoré sa vzťahujú na oblasť, o ktorej pojednáva 1. článok, bod A rozhodnutia 1999/437/ES zo 17. mája 1999, vzťahujúci sa na isté spôsoby uplatnenia tejto dohody. (6) Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, ako aj Írsko nie sú viazané rozhodnutím (ES) číslo 539/2001. Nemajú teda účasť na prijímaní tohto nariadenia a nie sú viazané jeho uplatňovaním a ani mu nie sú podrobené. (7) Toto nariadenie zostavuje dokument zalozený na spoločne prijatých Schengenských opatreniach alebo sa na ne odvoláva v zmysle 3. článku, paragraf 1 prístupového dokumentu, PRIJALA TOTO NARIADENIE: 1. Článok V 1. článku nariadenia (ES) číslo 539/2001, je paragraf 4 nahradený nasledujúcim textom: ,4. Zavedenie vízovej povinnosti tretím státom, ktorý figuruje na zozname II. Dodatku pre státnych príslusníkov členského státu je dôvodom na to, aby sa uplatnili nasledujúce ustanovenia: a) Do desiatich dní od oznámenia alebo uplatnenia tohto zavedenia treťou krajinou členský stát, na ktorý sa to vzťahuje to písomne úradne oznámi Komisii; toto úradné oznámenie je uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, séria C; b) Komisia okamzite začne rokovania s úradmi danej tretej krajiny za účelom obnovenia oslobodenia od víz a najneskôr do siestich mesiacov od uverejnenia úradného oznámenia predlozí Rade správu; c) Na základe vyhodnotenia jej správy Komisia môze podať Rade návrh na dočasné opatrenie zamerané na dočasné zavedenie vízovej povinnosti pre státnych príslusníkov danej tretej krajiny. Rada o tomto návrhu rozhodne do troch mesiacov kvalifikovanou väčsinou. d) Ak to Komisia povazuje za oprávnené, môze bez predbeznej správy predloziť návrh zameraný na body c) a d). Plánovaný postup v bode c) sa vzťahuje na tento návrh. e) Postup zameraný na body c) a d) Komisii neudeľuje právomoc predloziť návrh na pozmenenie tohto nariadenia za účelom premiestnenia danej tretej krajiny do I. Dodatku. Určite vsak v kazdom prípade, v ktorom bolo rozhodnuté o dočasnom opatrení zameranom na body c) a d), je návrh na zmenu tohto nariadenia predlozený Komisiou najneskôr sesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti dočasného opatrenia. f) Keď tretia krajina zrusí vízovú povinnosť, členský stát toto zrusenie úradne potvrdí Komisii. Toto úradné potvrdenie je zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, séria C. Prípadné dočasné obnovenie víz, o ktorom sa rozhodlo v súlade s bodom c) automaticky končí dátumom nadobudnutia účinnosti zrusenia vízovej povinnosti danou treťou krajinou; 2. Článok Členské státy, ktorých státni príslusníci sú podrobení vízovej povinnosti k dátumu nadobudnutia účinnosti treťou krajinou zaradenou v II. Dodatku nariadenia (ES) číslo 539/2001, to písomne úradne oznámia Komisii do desiatich dní od nadobudnutia jeho účinnosti. Úradné oznámenie je zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, séria C. Ustanovenia 1. článku, paragraf 4, body b) a f) nariadenia (ES) číslo 539/2001 sa uplatňujú tak, ako boli týmto nariadením pozmenené. 3. článok Toto nariadenie nadobudne účinnosť [...] deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo vsetkých členských státoch. V Bruseli Za Radu predseda