ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

zdôrazňuje, že je nutné rýchlo dospieť k dohode o znížení emisií a implementovať ju so záväznou platnosťou prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), aby sa obmedzili disproporcie v podmienkach hospodárskej súťaže; to však Únii nesmie brániť, aby prevzala iniciatívu zameranú na ďalšie znižovanie emisií loďstvami členských štátov, čím by nabádala iné kontinenty, aby sa stali v tejto oblasti konkurencieschopnými; upozorňuje tu na veľké rozdiely v lodnej doprave na malé a veľké vzdialenosti, čo treba brať v dohodách IMO do úvahy;
8.

pripomína svoje stanovisko, že hromadný prenos údajov znamená odklon od zásad, o ktoré sa opiera legislatíva a postupy EÚ, a vyzýva Komisiu a Radu, aby tento problém dôkladne prerokovali, pričom by však brali na zreteľ, že TFTP je momentálne vypracovaná takým spôsobom, že neumožňuje cielenú výmenu údajov; riešením by mohlo byť obmedzenie rozsahu prevádzaných údajov a uvádzanie typov údajov, ktoré budú môcť vybraní operátori filtrovať a vyberať, ako aj typov údajov, ktoré sa budú môcť začleniť do prenosu;
14.

poukazuje na to, že portál by mal zohľadňovať potreby osôb so zdravotným postihnutím, ktoré by mali mať plný prístup k európskym kolektívnym poznatkom; nabáda preto vydavateľstvá, aby sprístupnili viac diel vo formátoch dostupných osobám so zdravotným postihnutím; odporúča Komisii, aby pre osoby so zdravotným postihnutím zabezpečila špeciálne digitálne verzie čo najväčšieho množstva digitálneho obsahu, ako napr. audio nahrávky textov;
7.

bez ohľadu na to je presvedčený o potrebe európskeho systému obozretného dohľadu, v rámci ktorého by EIB podliehala rovnakým pravidlám obozretnosti ako úverové inštitúcie a skutočnej kontrole obozretnosti, prostredníctvom ktorej by sa dohliadalo na kvalitu finančnej situácie EIB a zabezpečilo by sa presné meranie jej výsledkov a dodržiavanie pravidiel dobrého správania platných v bankovníctve;
4.

zdôrazňuje, že so zainteresovanými stranami a tiež za účasti občianskej spoločnosti a organizácií zamestnancov a zamestnávateľov na medzinárodnej, európskej, regionálnej a miestnej úrovni, by sa mala nadviazať užšia spolupráca s cieľom dosiahnuť reprezentatívne a účinné partnerstvo; európske partnerstvo pre opatrenia na boj proti rakovine by malo zahrnúť uvedené zúčastnené strany so skutočným záujmom o zlepšenie výsledkov zdravotnej starostlivosti; nesmie sa podceniť potenciál tohto fóra prispieť k rozvoju a šíreniu usmernení k využívaniu osvedčených postupov; partnerstvo by takisto malo ustanoviť komunikačné kanály s ďalšími fórami, ako je Fórum pre zdravotnú politiku EÚ, s cieľom zaistiť, aby sa v úsilí zameranom na boj proti rakovine náležite zohľadnili ďalšie otázky, napríklad nerovnosť v oblasti zdravia, činitele ovplyvňujúce zdravie a úlohu odborných zdravotníckych pracovníkov, ktoré majú zreteľný vplyv na častý výskyt a liečbu rakoviny;
13.

navrhuje, aby sa minimálna lehota na vznesenie námietky stanovila v akejkoľvek budúcej vzájomnej dohode, pričom bude zrejmé, že by sa to nemalo chápať ako zvieracia kazajka, ale len ako minimum, po prekročení ktorého by sa demokratická kontrola zo strany Parlamentu stala zbytočnou; domnieva sa, že minimálna lehota na vznesenie námietky by mala byť dva mesiace a z iniciatívy Parlamentu alebo Rady by sa mala dať predĺžiť o ďalšie dva mesiace; zdôrazňuje však, že lehota na vznesenie námietky by mala závisieť od povahy delegovaného aktu;
14.

víta využitie fondov EIB, ako aj spoločné, i keď rozlične vysoké príspevky členských štátov na anticyklické verejné výdavky počas krízy, ktoré sa čiastočne použili na kompenzáciu obmedzenej výšky rozpočtu EÚ; varuje však proti nadmernému využívaniu fondov EIB, ktoré by malo za následok obchádzanie rozpočtového postupu a pripravilo by Európsky parlament o možnosť vyjadriť sa k určeniu viazaných výdavkov; pripomína preto, že EIB by sa nemala stať náhradou za rozpočet EÚ;
25.

zaväzuje sa, že zriadi výberovú komisiu zloženú z externých odborníkov, ktorá by umožnila vybrať v roku 2010 niekoľkých kandidátov na posty členov výkonnej rady; upozorňuje, že takto vybrané osoby by sa museli potom podrobiť vypočutiu vo Výbore Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci, čím by sa formalizovala konzultačná úloha Európskeho parlamentu v posudzovaní kandidátov; výsledkom by bolo uznesenie Európskeho parlamentu prijaté na plenárnej schôdzi a postúpené Rade pred tým, ako Rada pošle svoje odporúčanie vládam členských štátov;
67.

so znepokojením konštatuje, že ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie rozvojových krajín by mohlo viesť k neprijateľne vysokej úrovni nezamestnanosti a zvýšeniu ekonomickej migrácie; dodáva, že takéto migračné toky by mohli viesť k úniku mozgov z rozvojových krajín a poškodiť ich ďalší hospodársky rast;
32.

domnieva sa, že súčasný systém EÚ na ochranu výrobkov so zemepisným označením (ZO) by sa mal zachovať a že ochrana na úrovni EÚ by sa mala poskytovať všetkým ZO; takisto sa domnieva , že by sa nemali zriaďovať paralelné národné alebo regionálne systémy uznávania, pretože by mohli vzniknúť rôzne úrovne ochrany; domnieva sa, že nie je potrebné zavádzať ďalšie systémy certifikácie potravín Spoločenstva, pretože by znehodnotili existujúce systémy a mýlili spotrebiteľov;
15.

pripomína, že tak Komisia ako aj Rada zdôraznili kľúčovú úlohu Parlamentu v stratégii 2020, a mali by preto dodržiavať jeho výsady a predkladať Parlamentu každoročné politické odporúčania skôr, než o nich rozhodne Európska rada; vyzýva Radu a Komisiu, aby uznali kľúčovú úlohu Parlamentu pri vykonávaní stratégie EÚ 2020; domnieva sa, že je potrebné vypracovanie medziinštitucionálnej dohody stanovujúcej a formalizujúcej demokratický a efektívny pokrok, ktorá by mala zahŕňať záväzok Rady nesúhlasiť so zmenami v stratégii v budúcich rokoch bez predchádzajúcich formálnych konzultácií s Parlamentom;
5.

zdôrazňuje, že v dôsledku hospodárskej krízy by malo byť prioritou investovanie do nových technológií s najväčším potenciálom tvorby pracovných miest; zdôrazňuje, že to povedie k vytváraniu trhov a generovaniu nových tržieb a prispeje k rozvoju hospodárstva a konkurencieschopnosti EÚ; napokon zdôrazňuje, že to ďalej posilní bezpečnosť dodávok energie pre EÚ a zníži energetickú závislosť na obmedzenom počte energetických zdrojov, dodávateľov a dopravných trás;
20.

opätovne požaduje, aby sa vytvorilo stále operačné stredisko EÚ, ktoré by viedol podpredseda/vysoký predstaviteľ, a ktorého úlohou by bolo operačné plánovanie a uskutočňovanie vojenských operácií; požaduje, aby toto stredisko bolo pripojené k ESVČ; zdôrazňuje, že súčasný systém siedmich generálnych štábov spôsobuje stratu účinnosti, schopnosti reagovania a vysoké náklady, a že stály partner vo vojenskej oblasti je potrebný na civilno-vojenskú koordináciu v teréne; domnieva sa, že stále operačné stredisko by malo mať vojenskú spôsobilosť na plánovanie a vykonávanie a malo by sa nachádzať na rovnakom mieste ako CPCC, aby sa vytvorila synergia potrebná na účinnú civilno-vojenskú koordináciu; opätovne pripomína, že operačné stredisko EÚ by uľahčilo spoluprácu s NATO bez toho, aby tým utrpela rozhodovacia autonómia oboch organizácií;
3.

nalieha na Komisiu, aby vo svojom posúdení dôkladne zvážila tieto aspekty: a) predchádzajúce skúsenosti s daňami z finančných transakcií, najmä pokiaľ ide o vyhýbanie sa daniam a migráciu kapitálu alebo poskytovania služieb do alternatívnych miest, najmä dosah takýchto daní na jednotlivých investorov a MSP; b) prínosy a nevýhody zavedenia daní z finančných transakcií v samotnej Európskej únii, a to v porovnaní s ich zavedením na globálnej úrovni oproti súčasnému stavu; c) potenciál vytvárania zásadných príjmov v porovnaní s ostatnými zdrojmi daňových príjmov, nákladmi na výber a rozdelením príjmov medzi krajiny; d) skutočnosť, že pri posudzovaní potenciálnych príjmov z daní z finančných transakcií na globálnej a európskej úrovni by sa mali zohľadniť rôzne koncepčné možnosti, pričom by sa vyčíslil nárast transakčných nákladov na všetkých trhoch, ktorých sa to potenciálne týka (transakcie na organizovaných burzách, transakcie vo voľnom obehu), a pre transakcie medzi podnikmi (B2B) a medzi podnikmi a spotrebiteľmi (B2C); e) skutočnosť, že posúdenie by tiež malo zohľadniť potenciál rôznych možností, ktorý by mal vplyv na cenovú úroveň a stabilitu z krátkodobého a dlhodobého hľadiska, ako aj na finančné transakcie a likviditu; f) ako sa daň z finančných transakcií musí koncipovať, aby sa zmiernili negatívne vedľajšie následky, ktoré sú zvyčajne spojené s nepriamymi daňami z navyšovania kapitálu; g) v akom rozsahu by daň z finančných transakcií prispela k stabilizácii finančných trhov z hľadiska jej účinku na nadmerné obchodovanie s krátkymi pozíciami a špekulácie a na transparentnosť; h) či by daň z finančných transakcií mohla zabrániť budúcim finančným krízam prostredníctvom poukázania na určité typy „neželaných“ transakcií, ktoré by mala vymedziť Komisia;
P.

keďže cieľom spoločnosti by malo byť konštruktívne zapojenie akcionárov a zamestnancov; keďže si to vyžaduje preskúmanie ďalších opatrení na účinné zapojenie akcionárov do formovania politiky spoločnosti v oblasti odmeňovania (napríklad v Nemecku zavedená možnosť, aby spoločnosti žiadali akcionárov o súhlas s viacúrovňovým odmeňovaním formou poradného hlasu), a to najmä preto, že akcionári nie sú vždy ochotní alebo pripravení zohrať aktívnejšiu rolu; keďže by to tiež mohlo znamenať, že treba preskúmať možnosti, ktoré by zaistili skôr aktívne ako reaktívne správanie akcionárov voči riadiacim pracovníkom,
F.

keďže stratégia EÚ do roku 2020 by mala stanoviť realistické ciele na dosiahnutie ekologického a sociálneho trhového hospodárstva založeného na poznatkoch a trvalo udržateľného rastu do roku 2020, ako aj na tvorbu pracovných miest v environmentálnom odvetví; keďže základným kameňom stratégie EÚ do roku 2020 by mal byť jednotný európsky trh, pred ktorým stoja výzvy v oblasti sociálnej spravodlivosti a hospodárskeho rastu a je zameraný na prínosy pre občanov, ochranu spotrebiteľa a MSP,
—

štúdia Európskeho inštitútu verejnej správy (EIPA), vypracovaná v septembri 2009 s názvom The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives,
36.

domnieva sa, že koordinovaná európska sieť pre dobré životné podmienky a zdravie zvierat by mala byť zriadené v rámci existujúcich inštitúcií Spoločenstva alebo členských štátov a jej činnosť by mala byť založená na spomínaných všeobecných právnych predpisoch v oblasti dobrých životných podmienok zvierat; domnieva sa, že táto sieť by mala určiť jednu inštitúciu ako koordinačný orgán, ktorý by vykonával úlohy určené pre „ústredný koordinačný inštitút“ uvedený v spomínanom oznámení Komisie z 28. októbra 2009; okrem toho sa domnieva, že tento koordinačný orgán by v žiadnom prípade nemal duplikovať úlohy Komisie alebo ďalších agentúr, ale mal by sa stať podporným nástrojom, ktorý poskytuje pomoc Komisii, členským štátom, subjektom potravinového reťazca a občanom, pokiaľ ide o odbornú prípravu a vzdelávanie, najlepšie postupy, informácie a komunikáciu na úrovni spotrebiteľa, a ktorý vykonáva hodnotenia a vydáva stanoviská k budúcim právnym predpisom a návrhom politík a ich vplyvu na dobré životné podmienky zvierat, hodnotí normy týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat na základe najnovších dostupných poznatkov a koordinuje systémy EÚ v oblasti testovania nových technológií;
9.

domnieva sa, že tento model by mal spĺňať nasledujúce minimálne požiadavky: a) údaje PNR sa môžu používať len na účely presadzovania práva a bezpečnosti v prípadoch organizovanej a cezhraničnej závažnej trestnej činnosti alebo terorizmu cezhraničného charakteru, na základe právnych definícii stanovených v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/475/SVV z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu (15) a v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatýkacom rozkaze (16); b) využívanie údajov PNR na presadzovanie práva a na účely bezpečnosti musí byť v súlade s európskymi normami na ochranu údajov, najmä pokiaľ ide o obmedzenie účelu, proporcionalitu, zákonné odškodnenie, obmedzenie množstva zhromažďovaných údajov a dĺžku obdobia ich uloženia; c) údaje PNR sa v žiadnom prípade nesmú využívať na účely hĺbkovej analýzy údajov (data mining) alebo vytvárania profilov; žiadne rozhodnutie o nelietaní alebo rozhodnutie o vyšetrovaní alebo stíhaní sa nesmie nikdy prijať jedine na základe výsledkov takýchto automatizovaných vyhľadávaní alebo prehľadávania databáz; využívanie údajov sa musí obmedziť na konkrétne zločiny alebo hrozby a musí sa realizovať na individuálnom základe; d) v prípade postúpenia údajov PNR o občanoch EÚ tretím krajinám sa podmienky takéhoto postúpenia stanovia v záväznej medzinárodnej dohode, ktorá občanom a spoločnostiam EÚ poskytne právnu istotu a zabezpečí rovnaké zaobchádzanie; e) postúpenie údajov z prijímajúcej krajiny do tretích krajín sa uskutoční v súlade s normami EÚ pre ochranu údajov, ktoré sa stanovia na základe osobitného preskúmania primeranosti; takto sa bude postupovať v prípade každého budúceho postupovania údajov z prijímajúcej krajiny do tretích krajín; f) údaje PNR sa môžu poskytovať jedine pasívnym spôsobom (metóda PUSH); g) výsledky sa okamžite poskytnú príslušným orgánom EÚ a členských štátov;
57.

zdôrazňuje dôležitosť jednotlivých finančných nástrojov EÚ, ale trvá na tom, že je potrebné prekonať čisto asistenčné zameranie rozvojovej spolupráce s Latinskou Amerikou, aby sa finančné prostriedky z nástroja rozvojovej spolupráce sústredili do najchudobnejších krajín a do najzraniteľnejších skupín, a stanoviť nové formy spolupráce s rýchlo sa rozvíjajúcimi krajinami a krajinami so strednými príjmami v Latinskej Amerike prostredníctvom nástroja pre priemyselne vyspelé krajiny (ICI +); na tento účel naliehavo vyzýva, aby sa kritériá a zásady uvedené v článku 32 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím zahrnuli do politiky spolupráce Únie s týmto regiónom v záujme presadzovania a podpory aktívnych politík zameraných na účinnú sociálnu integráciu týchto osôb;
36.

zdôrazňuje, že budúci návrh Komisie týkajúci sa vymedzenia novej európskej digitálnej agendy by sa mal zameriavať na začlenenie IKT do nízkouhlíkového hospodárstva; požaduje využívanie technológií IKT umožňujúcich dosiahnutie požadovanej úrovne zníženia emisií CO2 v kľúčových odvetviach do roku 2020 a žiada o podporu zodpovednej spotreby energie, najmä prostredníctvom zavádzania inteligentných meracích prístrojov; poukazuje aj na to, že by sa mali stanoviť konkrétne ciele týkajúce sa zníženia stopy odvetvia IKT do roku 2015;
M.

keďže je nepopierateľné, že veľká väčšina podnikov v oblasti predaja a opráv motorových vozidiel vyjadrila vážne znepokojenie nad rizikom dočasného prerušenia platnosti alebo krátkodobého predĺženia súčasného NSVSMV, keďže by to viedlo k ďalšiemu narušeniu rovnováhy síl medzi výrobcami a zvyškom automobilového hodnotového reťazca a prinieslo by to úžitok len niekoľkým najväčším výrobcom automobilov,
17.

osobitne zdôrazňuje, že na to, aby sa praktickým spôsobom zohľadnilo vzájomné pôsobenie viacerých faktorov, môže sa ukázať, že prijaté kritériá treba uplatňovať kumulatívne; mohlo by to umožniť, aby sa znevýhodnené oblasti s dvoma alebo viacerými malými alebo strednými prírodnými obmedzeniami klasifikovali ako znevýhodnené oblasti, dokonca aj vtedy, ak by táto klasifikácia nevyplývala z jednotlivých kritérií;
10.

podporuje Komisiu v úmysle stanoviť do roku 2011 európsku normu na dobíjanie vozidiel na elektrický pohon, ktorá zaručí interoperabilitu a bezpečnosť infraštruktúr, a presadzuje stanovenie technických noriem pre dobíjacie systémy, a to aj pre rôzne kategórie vozidiel; vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o zavedenie globálnych noriem vždy, keď je to možné, a zabezpečila, aby normy týkajúce sa dobíjania podporovali moderné technológie, ako sú tzv. inteligentné dobíjanie či normy otvorenej komunikácie, a aby boli v súlade s požiadavkami na inteligentné meracie systémy;
31.

domnieva sa, že by bolo treba opätovne pripomenúť tzv. nové problémy uvedené v rámci preskúmania stavu SPP, ku ktorým okrem iného patrí zmena klímy, hospodárenie s vodou, obnoviteľné zdroje energie a biodiverzita, a k týmto výzvam by bolo potrebné pridať rešpekt ku kvalite pôdy a jej funkciám a jej zlepšovanie (zachytávanie uhlíka, schopnosť zadržiavať vodu a minerálne prvky, biologický život…), pretože sú to všetko dôležité otázky, ktoré vplývajú na záujmy budúcich generácií a malo by sa zohľadniť v budúcej SPP;
3.

súhlasí však so zvolaním medzivládnej konferencie, keďže táto konferencia sa bude zaoberať iba presne stanovenou otázkou prijatia prechodných opatrení týkajúcich sa zloženia Európskeho parlamentu počas zostávajúceho volebného obdobia 2009 – 2014, a keďže tieto prechodné opatrenia majú tiež výnimočný charakter spojený so špecifickými okolnosťami ratifikácie Lisabonskej zmluvy, a v žiadnom prípade sa nestanú precedensom do budúcnosti;
8.

poukazuje na to, že tulipánová revolúcia z roku 2005 viedla k vysokým očakávaniam v súvislosti s demokratickými reformami v kirgizskej spoločnosti, ktoré sa nenaplnili; vyzýva Radu a Komisiu, aby preukázali súdržnosť a asertívnosť a využili túto príležitosť, aby našli spôsoby, ako pomôcť dočasnej vláde Kirgizska a orgánom tejto krajiny presadiť demokratické reformy a zlepšiť životné podmienky obyvateľstva prostredníctvom národného rozvoja a zapojenia občanov do spolupráce so všetkými zainteresovanými subjektmi a s kirgizskou občianskou spoločnosťou;
19.

trvá na tom, že digitálne spôsobilosti sú kľúčové pre digitálnu spoločnosť prístupnú všetkým a že všetci občania EÚ by mali mať dostatočné digitálne zručnosti a mali by byť motivovaní ich ďalej rozvíjať; zdôrazňuje, že digitálne spôsobilosti by mohli pomôcť znevýhodneným osobám (t. j. starším ľuďom a osobám s nízkym príjmom) začleniť sa do spoločnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali riešením rozdielov medzi rôznymi skupinami, ktoré sa týkajú digitálnej gramotnosti a používania internetu, čiže vznikajúcou tzv. „druhou digitálnou priepasťou“; kladie dôraz na zásadný záväzok znížiť do roku 2015 rozdiely v digitálnej gramotnosti a spôsobilosti o polovicu;
23.

zdôrazňuje, že celosvetová hospodárska kríza má výrazný vplyv na mladých ľudí, a preto by mala podstatne ovplyvniť priority stanovené v rámci oblastí činnosti; domnieva sa, že by sa tak malo stať prostredníctvom určenia škály opatrení na podporu tzv. stratégie ukončenia angažovanosti v sociálnej oblasti a že by sa osobitná pozornosť mala venovať preskúmaniu záchranných sociálnych sietí a systémov sociálneho zabezpečenia;
61.

zastáva názor, že stratégia EÚ do roku 2020 by sa mala prijať vo forme dohovoru o hospodárskej a sociálnej politike a o politike v oblasti zamestnanosti, ktorého cieľom bude udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a ktorý bude zameraný na integráciu všetkých osôb do trhu práce, ktorá najlepšie chráni občanov pred sociálnym vylúčením; zdôrazňuje, že všetky politiky by sa mali vzájomne podporovať s cieľom dosiahnuť pozitívnu súčinnosť; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala zakladať na usmerneniach a podľa možností na ukazovateľoch a porovnávacích kritériách, ktoré budú merateľné a porovnateľné na vnútroštátnej i európskej úrovni;
3.

žiada Komisiu, aby pokračovala v diskusii o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta; upozorňuje na to, že do roku 2020 pribudne 16 miliónov pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať vysokú kvalifikáciu, a štyri milióny pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať strednú kvalifikáciu, kým na druhej strane zanikne 12 miliónov pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu; poukazuje na skutočnosť, že do roku 2015 bude väčšina pracovných miest v každom odvetví vyžadovať zručnosti v oblasti IKT; vyzýva, aby sa do tejto diskusie zapojili všetky zainteresované strany vrátane učiteľov a študentov, zástupcov občianskej spoločnosti a najmä združení rodičov a študentov, ako aj zástupcov podnikateľskej sféry;
K.

keďže do všetkých etáp programu EÚ pre presídľovanie by mali byť zapojené miestne aj medzinárodné vládne a mimovládne organizácie, najmä UNHCR, ktoré by prispievali svojimi konkrétnymi informáciami, odbornými technickými znalosťami, logistickými odhadmi a skúsenosťami,
28.

zdôrazňuje, že so žijúcimi darcami by sa malo zaobchádzať v súlade s najvyššími zdravotnými normami, pričom títo darcovia by nemali znášať finančnú záťaž v prípade, že vyskytnú zdravotné problémy, ako sú hypertenzia, zlyhanie obličiek a ich dôsledky, spôsobené transplantačným postupom, a malo by sa zabrániť akejkoľvek strate na zárobku v dôsledku transplantácie alebo akémukoľvek zdravotnému problému; darcovia by mali byť chránení proti diskriminácii v sociálnom systéme;
31.

zdôrazňuje dôležitosť podpory opatrení energetickej účinnosti, investícií do obnoviteľných zdrojov energie a toho, aby sa zabezpečilo riešenie otázok spojených so životným prostredím; uznáva, že zabezpečenie diverzity dodávok je veľmi dôležité a môže sa docieliť prostredníctvom užšej spolupráce so susednými štátmi; zastáva názor, že Regionálne environmentálne centrum pre Kaukaz by malo byť primerane financované a podporované, aby sa mohli realizovať aj dôveryhodné cezhraničné projekty; považuje plány Azerbajdžanu na stanovenie rozvoja alternatívnych zdrojov energie za prioritu vlády za chvályhodné a nabáda k sledovaní podobných cieľov; víta rozhodnutie Arménska odstaviť jadrovú elektráreň v Medzamore a podnecuje arménske orgány, aby sa usilovali nájsť reálne alternatívne riešenia pre dodávky energií, ako to žiada EÚ; víta úsilie gruzínskej vlády o rozvoj hydroenergetiky a v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu podpory zo strany EÚ;
5.

považuje za dôležité koordinovať politiky Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú na dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; považuje za nevyhnutné, aby sa lepšie analyzoval ich vplyv na územie a súdržnosť s cieľom podporovať účinnú súčinnosť a identifikovať a podporovať najlepšie európske opatrenia zamerané na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni; pripomína, že je potrebné zohľadniť rôznu sociálno-ekonomickú situáciu troch typov regiónov (konvergencia, prechod a konkurencieschopnosť), ako aj rôzne tvorivé a inovačné schopnosti a podnikateľského ducha; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z investícií do výskumu a vývoja, ako aj do inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré účinne využívajú zdroje, budú mať prospech nielen tradičné odvetvia a vidiecke oblasti, ale aj hospodárstva s vysoko kvalifikovanými službami, čím sa posilní hospodárska, sociálna a územná súdržnosť;
5.

zdôrazňuje, že opatrenia SPP by mali byť primerané cieľu a že k legislatívnemu postupu by sa malo pristupovať len v skutočne oprávnených prípadoch, čím by sa zabránilo právnemu výkladu, ktorý by bol pre poľnohospodárov ťažko pochopiteľný;
2.

poznamenáva, že čo sa týka pridelených prostriedkov, existujú výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi a medzi jednotlivými cieľmi; zdôrazňuje, že neexistuje univerzálna politika, ktorú by bolo možné uplatniť na všetky oblasti, a že takéto úsilie by viedlo k nedostatku zodpovednosti a stotožnenia sa s akoukoľvek stratégiou pre rast a vyústilo by do jej neuspokojujúceho vykonávania;
36.

podporuje nielen rozšírenie jednotlivých plánov mobility, akými sú program Erasmus pre mladých podnikateľov a učňov, ale aj organizáciu postgraduálnych programov s názvom European Masters of Excellence v spolupráci s rôznymi univerzitami, na ktorých by sa aktívne zúčastňovali podniky a v rámci ktorých by sa poskytovali štipendiá pre študentov a stimuly pre výskumníkov; je presvedčený, že takéto iniciatívy by tiež mohli poslúžiť na splnenie cieľov mobility, jazykového vzdelávania a osvojovania si multikultúrnych a podnikateľských skúseností;
8.

zastáva názor, že členské štáty by sa počas pristúpenia k EDĽP mali zaviazať medzi sebou a vo svojich vzájomných vzťahoch s EÚ nepožadovať riešenie medzištátnych sporov pri porušení v zmysle článku 33 EDĽP, ak akt alebo opomenutie, ktoré sú predmetom sporu, spadajú do rozsahu pôsobnosti práva EÚ, keďže by to bolo v rozpore s článkom 344 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;