SK Úradný vestník Európskej únie C 75/63

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky

[COM(2016) 603 final]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020

[COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie a ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2012/2002, (EÚ) č. 1299/2013, (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013, (EÚ) č. 1307/2013, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014, (EÚ) č. 652/2014 a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 541/2014/EÚ

[COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)]

(2017/C 075/12)

Spravodajca: Stefano PALMIERI

Konzultácia Európska komisia, 20.4.2016 Rada, 9.12.2016 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Rozhodnutie predsedníctva 20.9.2016 Prijaté v pléne 14.12.2016 Plenárne zasadnutie č. 521 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržali sa) 169/5/9

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV uznáva úsilie, ktoré Komisia vyvinula pri práci na návrhu strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020, a oceňuje ustanovenia o flexibilite zavedené s cieľom čeliť nepredvídaným krízam posledných rokov. Domnieva sa však, že navrhovaný rámec nie je na zvládnutie výziev a splnenie priorít Európskej únie dostatočný, a to najmä s ohľadom na terajšie vážne spochybňovanie celého európskeho politického projektu.

1.1.1. Riešenie celosvetových výziev a kríz si dnes nevyhnutne vyžaduje reakciu európskej povahy. EHSV sa preto domnieva, že v súčasnom VFR aj vo VFR na obdobie po roku 2020 by sa vlastné zdroje mali zodpovedajúco sústrediť na programy, prostredníctvom ktorých bude možné: — oživiť ekonomický, sociálny a environmentálny rozvoj (vrátane Parížskej dohody o zmene klímy), zamestnanosť, inovácie a konkurencieschopnosť, — reagovať na migračnú a utečeneckú krízu, na problematiku vnútornej bezpečnosti, núdzové situácie mimo EÚ a krízu v poľnohospodárstve.

1.2. Podľa EHSV musí strednodobé preskúmanie VFR na roky 2014 – 2020 a diskusia o VFR na obdobie po roku 2020 prebiehať plne v súlade s článkom 3 Lisabonskej zmluvy, čo znamená, že sa občanom EÚ musia zaručiť dôstojné životné podmienky a zachovať ich blahobyt, a s článkom 311 ZFEÚ, podľa ktorého si Únia „zabezpečí prostriedky potrebné na dosiahnutie svojich cieľov a uskutočňovanie svojich politík“.

1.3. EHSV odsudzuje hlavne krízu solidarity v EÚ, ktorou sa treba zaoberať a vyriešiť ju. Je neprijateľné, aby niektoré členské štáty pri rozdeľovaní prostriedkov z VFR na roky 2014 – 2020 spravodlivú zásadu solidarity prijímali a pri riešení núdzovej situácie utečencov a prisťahovalcov ju popierali.

1.4. Schopnosť EÚ reagovať na súčasné aj budúce výzvy bude závisieť práve od kvalitatívneho a kvantitatívneho rozmeru jej intervenčných stratégií. Diskusia o VFR sa musí zamerať na jeho schopnosť (tak z hľadiska poskytovaných zdrojov, ako aj z hľadiska štruktúry rozpočtu) poskytnúť EÚ prostriedky nevyhnutné na splnenie strategických priorít bez zvýšenia daňového zaťaženia občanov a podnikov, inak povedané na schopnosť dosiahnuť na európskej úrovni „pridanú hodnotu“ aj pri terajšom zaťažení európskych občanov, teda tú európsku pridanú hodnotu, o ktorej panuje široká politická zhoda, pokiaľ ide o podporu takej činnosti EÚ, ktorá jej občanom zaručí skutočný prospech. Medzi činnosti s najvyššou európskou pridanou hodnotou podľa EHSV patrí: prispievať k financovaniu veľkých investícií a inovácie (Európsky fond pre strategické investície), poukázať na potenciálne prínosy migrantov a utečencov pre hospodárstvo, trh práce a dynamiku spoločnosti, monitorovať a kontrolovať využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) v rokoch 2014 – 2020 a upevniť sociálny pilier. Bol by vhodný a potrebný špecifický nástroj na zníženie nezamestnanosti mladých a obmedzenie neistých zamestnaní a fenoménu mladých ľudí, ktorí nie sú ani zamestnaní, ani sa nevzdelávajú (NEET).

1.4.1. Pokiaľ ide o kvantitatívnu časť revízie VFR, EHSV súhlasí s navýšením finančných prostriedkov pri niektorých výdavkových kapitolách, ktoré sú považované za veľmi efektívne, ako je Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy, Erasmus +, COSME a Wifi4EU, a tiež s rozšírením Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) a YEI.

1.4.2. EHSV takisto súhlasí s navýšením prostriedkov na zvládnutie migračnej krízy (Európska pohraničná a pobrežná stráž, Europol, agentúra pre azyl, dublinský spoločný azylový systém, núdzová podpora v rámci EÚ, systém vstup/výstup) a politickej a ekonomickej nestability v EÚ a krajinách v susedstve [rámec partnerstva, Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj, makrofinančná pomoc, mandát na poskytovanie vonkajších úverov pre Európsku investičnú banku (EIB), technická úprava dotácií na politiku súdržnosti].

1.5. Pokiaľ ide o kvalitatívnu časť revízie VFR, EHSV súhlasí s cieľom vytvoriť jednoduchšie a pružnejšie všeobecné a odvetvové finančné pravidlá, a preto oceňuje hlavne zmenšenie administratívnej záťaže príjemcov finančných prostriedkov EÚ, ako aj zjednodušenie kontrol, auditu a vykazovania.

1.5.1. V každom prípade by zavedenie zásad týkajúcich sa optimalizácie výdavkov a rozpočtu zameraného na výsledky nemalo byť neodôvodneným spôsobom ako znížiť výdavky v niektorých oblastiach alebo pri niektorých programoch, ktorých posúdenie je menej jednoznačné ako posúdenie iných, či už preto, že ich prínosy sa prejavia po dlhom období, alebo preto, že sa ťažšie kvantifikujú. Mohlo by to byť mimoriadne škodlivé pri takých programoch, ako je Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy a COSME.

1.5.2. EHSV na jednej strane podporuje stimuly, ktoré sú schopné nabádať k zodpovednému vynakladaniu výdavkov, a na druhej strane primeraný a včasný systém monitorovania cieľov v jednotlivých oblastiach financovania z rozpočtu EÚ.

1.6. Pokiaľ ide o diskusiu o návrhu VFR na obdobie po roku 2020, EHSV žiada, aby sa už teraz pozorne posúdilo čerpanie súčasného rozpočtu, a to aj so zreteľom na strednodobé preskúmanie, a aby sa diskutovalo o prioritných výzvach a potrebných zmenách.

1.7. EHSV považuje za vhodné zladiť dobu trvania ďalších VFR s politickým cyklom Európskej komisie a Európskeho parlamentu. Súhlasí s návrhom, aby sa pri položkách, ktoré si vyžadujú dlhodobé plánovanie (najmä politika súdržnosti a politika rozvoja vidieka), stanovila doba trvania 5 + 5 rokov s povinným preskúmaním v polovici obdobia a pri všetkých ostatných položkách stredne dlhé obdobie 5 rokov zosúladené s voľbami do Európskeho parlamentu.

1.8. EHSV podporuje snahu Komisie zaviesť nové druhy vlastných zdrojov a prácu skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje (High Level Group on Own Resources – HLGOR). Je však vhodné, aby sa návrhy systému vlastných zdrojov, ktoré Komisia vypracuje, prediskutovali a aby sa o nich rozhodlo v priebehu roku 2017 pred prípravou VFR na obdobie po roku 2020.

1.8.1. V súvislosti s tým EHSV pripomína, že je potrebné, aby si EÚ vybudovala nezávislý, transparentný a spravodlivý systém vlastných zdrojov, a znížila tak financovanie zo systému príspevkov členských štátov, avšak bez zvýšenia daňového zaťaženia, najmä najviac znevýhodnených občanov. EHSV okrem toho zdôrazňuje význam boja proti daňovým únikom, a to aj vďaka väčšej transparentnosti (1), a proti všetkým formám nekalej daňovej súťaže členských štátov.

1.8.2. EHSV žiada, aby Komisia včas vypracovala odhad rozpočtových strát vyplývajúcich z vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ.

1.9. EHSV súhlasí s posolstvom, že Únia potrebuje „viac (a lepšej) Európy“, a nie menej (2). Kríza EÚ je dôsledkom toho, že jej chýba strategická predstava o budúcnosti Európy. Táto kríza by sa mohla prehĺbiť, ak VFR na obdobie po roku 2020 nepomôže odstrániť jej príčiny spojené s deficitom demokracie, nerešpektovaním zásad právneho štátu a dôsledkami pre sociálne vrstvy a výrobné odvetvia, ktoré sú „obeťami“ globalizácie. EÚ sa musí vrátiť k stavu, keď mala jasnú predstavu o svojej budúcnosti, aby mohla súťažiť s hlavnými svetovými aktérmi, čo si vyžaduje ambiciózny VFR zodpovedajúci očakávaným výzvam.

1.10. Nový rozpočet EÚ musí byť príkladný, efektívny, účinný a transparentný, aby sa podarilo efektívne splniť ciele VFR a aby rozpočet získal dôveru európskych občanov a zároveň jasne poukázal na výhody Európy a náklady v prípade neexistencie EÚ.

2. Všeobecné pripomienky

2.1. Tento balík navrhnutý Európskou komisiou v rámci strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 sa týka regulačných zmien a prerozdeľovania prostriedkov vo výške 12,8 miliardy EUR do konca obdobia, vrátane návrhu rozpočtu na rok 2017, ktoré sú zamerané na rast a zamestnanosť, migráciu a bezpečnosť. Preskúmanie zahŕňa najmä: — v kvantitatívnej časti viac prostriedkov na programy považované za prioritné a efektívnejšie, ako je Európsky fond pre strategické investície (EFSI); — v kvalitatívnej časti zjednodušenie sektorových a všeobecných pravidiel a väčšiu pružnosť pri vykonávaní fondov Spoločenstva, so zameraním na výsledky (Budget Focused on Results – BFOR).

2.2. EHSV už skôr uviedol (3) a v tomto stanovisku opakuje, že chápe, že Európska komisia dosiahla pri VFR v roku 2013 v tejto zložitej sociálnej, hospodárskej a politickej situácii rovnováhu medzi dvoma protikladnými požiadavkami. Prvou požiadavkou bola vôľa niektorých členských štátov obmedziť využívanie verejných prostriedkov v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy. Druhou bola nutnosť adekvátne a efektívne zvládnuť ambiciózne výzvy, ktoré pre EÚ vyplývajú z Lisabonskej zmluvy, ako aj zo stratégie Európa 2020.

2.3. Strednodobé preskúmanie VFR teraz prichádza v situácii, ktorá je v istých smeroch zmenená v porovnaní s rokom 2013. EÚ bude aj naďalej v ťažkej situácii vzhľadom na dôsledky finančnej a hospodárskej krízy, ktoré sú v niektorých členských štátoch výrazné, najmä v prípade osôb s nižším a stredným príjmom, ako aj nedostatočnú spoločnú odozvu na úrovni Spoločenstva na túto krízu. Ale k tomu sa pridali nové obavy sociálnej, politickej a inštitucionálnej povahy vrátane teroristických útokov, ku ktorým došlo nedávno v Európe.

2.3.1. Po prvé: do Európy prúdia stále väčšie počty migrantov a utečencov, ktorí utekajú pred vojnou a chudobou v Afrike a na Blízkom východe, čo vyvoláva obavy európskej verejnosti, najmä v krajinách Stredozemia a Balkánu, ktoré sú vystavené tomuto javu ako prvé, a v krajinách určenia, od ktorých sa vyžaduje, aby podporovali ich integráciu.

2.3.2. Po druhé: existujú rozsiahle pochybnosti o schopnosti politiky, teda aj členských štátov a EÚ, zachovať hospodársky blahobyt a sociálnu súdržnosť (4), ako aj následná požiadavka poskytnúť väčší priestor národným vládam, a to práve v historickom okamihu, keď by EÚ mala byť v popredí ako globálny aktér.

2.3.3. Po tretie: referendum o vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ, tzv. Brexite, jasne ukázalo, že EÚ nie je samozrejmou a nezvratnou voľbou, a nastolilo nové finančné a inštitucionálne otázky týkajúce sa VFR v situácii, keď sa jeden členský štát chystá opustiť EÚ.

2.4. V tomto rýchlo sa meniacom prostredí závisí hodnotenie účinnosti VFR od plného rešpektovania základných zásad práva Spoločenstva, najmä článku 3 Lisabonskej zmluvy, ktorého cieľom je zaručiť občanom EÚ dôstojné životné podmienky a zachovať ich blahobyt (5), a článku 311 ZFEÚ, podľa ktorého si Únia „zabezpečí prostriedky potrebné na dosiahnutie svojich cieľov a uskutočňovanie svojich politík“.

2.5. Schopnosť EÚ reagovať na súčasné aj budúce výzvy bude závisieť práve od kvalitatívneho a kvantitatívneho rozmeru ich intervenčných stratégií. Otázkou je, do ktorých oblastí je lepšie vynakladať prostriedky, aby sa dosiahol rast, zamestnanosť a vhodne reagovalo na nové výzvy; v akej podobe sú výdavky najúčinnejšie; akým spôsobom vykonať nielen formálne, ale seriózne hodnotenie investícií; ako informovať o činnosti európskych inštitúcií vzhľadom na všeobecnú nedôveru občanov (6).

2.6. Z týchto dôvodov dnes možno povedať, že aj pri všetkej úcte k úsiliu, ktoré Komisia vyvinula, keď navrhla revíziu v polovici obdobia VFR 2014 – 2020, navrhovaný rámec je absolútne nedostatočný na riešenie problémov a priorít EÚ.

3. Konkrétne pripomienky

3.1. Pokiaľ ide o kvalitatívnu časť revízie VFR, výbor súhlasí so zámerom vypracovať jednoduchšie a pružnejšie všeobecné a odvetvové finančné pravidlá a preto víta predovšetkým zjednodušenie administratívnych požiadaviek vzťahujúcich sa na príjemcov prostriedkov Spoločenstva, ako aj kontrol, auditu a podávania správ.

3.2. V každom prípade by zavedenie zásad týkajúcich sa optimalizácie výdavkov a rozpočtu zameraného na výsledky nemalo byť neodôvodneným spôsobom ako znížiť výdavky v niektorých oblastiach alebo pri niektorých programoch, ktorých posúdenie je menej jednoznačné ako posúdenie iných, či už preto, že ich prínosy sa prejavia po dlhom období, alebo preto, že sa ťažšie kvantifikujú. Mohlo by to byť mimoriadne škodlivé pri takých programoch, ako je Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy (CEF) a COSME.

3.2.1. EHSV podporuje na jednej strane stimuly, ktoré dokážu podnietiť zodpovedné a účinné vynakladanie prostriedkov, a na druhej strane primeraný a včasný systém monitorovania cieľov pre rôzne oblasti uplatnenia rozpočtu EÚ.

3.3. Zdá sa však, že to samo o sebe nepostačuje na konkrétnu odpoveď na rastúce obavy v hospodárskej, sociálnej a politickej oblasti, ani na zvýšenie rastu, zamestnanosti a posilnenie sociálneho piliera. To platí zvlášť v prípade nedostatku dodatočných prostriedkov v oblastiach, v ktorých rozpočet EÚ má pridanú hodnotu vzhľadom na politiky, ktoré môžu vykonávať jednotlivé členské štáty.

3.4. Ako sa uvádza v predchádzajúcich stanoviskách EHSV, vzhľadom na výzvy, ktorým čelí EÚ, je zvýšenie objemu rozpočtu EÚ nielen žiaduce, ale aj nevyhnutné (7).

3.5. Odpoveď na tieto výzvy je predovšetkým v silnej podpore a stimuloch pre investície, tak verejné, ako aj súkromné. V roku 2014 bol miera investícií o 15 % nižšia ako miera zaznamenaná v roku 2007, bezprostredne pred veľkou finančnou a hospodárskou krízou, čo zodpovedá zníženiu o 430 miliárd EUR v porovnaní s maximálnou hodnotou, a približne 300 miliárd EUR v porovnaní s priemerom za posledné roky; avšak na 75 % tohto poklesu sa podieľa len päť krajín (Španielsko, Taliansko, Grécko, Francúzsko a Spojené kráľovstvo) (8).

3.6. S cieľom nepriamo riešiť nedostatok investícií, Komisia navrhla a zaktivovala EFSI, ktorý by prostredníctvom EIB mal stimulovať súkromné zdroje dopĺňajúce zdroje Únie. Jej posúdenie závisí od schopnosti podporovať projekty, ktoré sú doplňujúce k tým, ktoré by normálne boli financované. Prvé analýzy však ukázali, že veľká väčšina projektov EFSI má vysokú mieru podobnosti s inými projektmi, ktoré bežne financuje EIB, najmä v rozvinutejších regiónoch (9). EHSV žiada, aby sa kládol väčší dôraz na rizikové a skutočne inovačné projekty, ktoré sa nedajú financovať inak a sú schopné zabezpečiť skutočný hospodársky rast a rast zamestnanosti v EÚ.

3.7. Migrantská a utečenecká kríza nie je len o prijímacej povinnosti. Prostriedky pridelené Európskou úniou môžu slúžiť aj na pretvorenie obáv o vnútornú bezpečnosť na príležitosti tým, že sa bude poukazovať na potenciálne výhody pre hospodárstvo, trh práce a dynamiku spoločnosti. EHSV sa v súlade s Európskym parlamentom (10) domnieva, že prostriedky vyčlenené v rámci okruhu 3 („Bezpečnosť a občianstvo“) a 4 („Globálna Európa“) najmä na utečeneckú krízu a vonkajšiu pomoc sa môžu ukázať ako nepostačujúce v nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch, a žiada preto, aby boli zvýšené naplánované výdavkové stropy.

3.7.1. EHSV okrem toho v tejto súvislosti kriticky poukazuje na krízu solidarity v EÚ, ktorou sa treba zaoberať a ktorú treba vyriešiť. Je neprijateľné, aby niektoré členské štáty pri rozdeľovaní prostriedkov z VFR na roky 2014 – 2020 spravodlivú zásadu solidarity prijímali a pri riešení mimoriadnych potrieb utečencov a prisťahovalcov ju popierali.

3.8. Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) s rozpočtom 454 miliárd EUR na programový cyklus 2014 – 2020 majú rozhodujúci význam pre stratégiu Európa 2020 a jej ciele. Ako hlavný investičný nástroj EÚ môžu podporiť hospodársky rast a vytváranie nových kvalitných pracovných miest prostredníctvom väčšej sociálnej a územnej súdržnosti. Priebeh cyklu, ktorý sa nedávno začal, musia Európske inštitúcie pozorne monitorovať a sledovať, aby sa zaručilo dosiahnutie očakávaných výsledkov, na ktorých sa Komisia, členské štáty a regióny dohodli. Do tohto úsilia musia byť nevyhnutne zapojené organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zastúpení v EHSV.

3.9. Nezamestnanosť mladých ľudí (približne 20 % pracovnej sily, hoci medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely (11)), neisté pracovné miesta a fenomén mladých ľudí, ktorí sa ani nevzdelávajú, ani nepracujú (NEET, 19 % obyvateľov od 20 do 34 rokov (12)) sú i naďalej na neprijateľne vysokej úrovni, na úkor úrovne vzdelania týchto osôb a ľudského kapitálu v Európe vo všeobecnosti. V snahe čeliť tejto situácii má byť v rámci Európskeho sociálneho fondu (ESF) posilnená iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) a má sa na ňu vyčleniť viac prostriedkov, pričom sa zvýšia výdavkové limity v okruhu 1B (Sociálna a územná súdržnosť).

3.10. Začína sa riešiť otázka nahromadených neuhradených platieb. Priepastný rozdiel, ktorý v uplynulých rokoch vznikol medzi záväzkami a platbami uhradenými členským štátom, dosahoval na konci roka 2014 takmer 25 miliárd EUR a mal by sa do konca roka 2016 znížiť. Neuhradené platby majú negatívne dôsledky pre všetkých príjemcov prostriedkov z rozpočtu EÚ vrátane podnikov, výskumných ústavov a miestnych orgánov. Keďže rozpočet je už sám osebe obmedzený vzhľadom na európsky HDP, zdá sa byť prinajmenšom potrebné zabezpečiť včasné vyrovnanie platobných záväzkov a prijať všetky opatrenia, ktorými sa zamedzí tomu, aby sa táto situácia predlžovala alebo opakovala v budúcom VFR.

3.11. EHSV preto súhlasí s navýšením finančných prostriedkov pri niektorých výdavkových kapitolách, ktoré sú považované za veľmi efektívne, ako je Horizont 2020, NPE – Doprava, Erasmus +, COSME a Wifi4EU, a tiež s rozšírením EFSI a YEI.

3.11.1. EHSV takisto súhlasí s navýšením prostriedkov na zvládnutie migračnej krízy (Európska pohraničná a pobrežná stráž, EUROPOL, agentúra pre azyl, dublinský spoločný azylový systém, núdzová podpora v rámci EÚ, systém vstup/výstup) a politickej a ekonomickej nestability v EÚ a krajinách v susedstve (rámec partnerstva, Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj, makrofinančná pomoc, mandát na poskytovanie vonkajších úverov pre EIB, technická úprava dotácií na politiku súdržnosti).

4. Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

4.1. Európska komisia predloží do 1. januára 2018 návrh VFR na obdobie po roku 2020. EHSV žiada, aby sa už teraz pozorne posúdili výsledky súčasného rozpočtu, a to aj so zreteľom na strednodobé preskúmanie, a aby sa diskutovalo o prioritných výzvach a potrebných zmenách, ktoré treba vykonať. Cieľom je, aby VFR zodpovedal dlhodobým výzvam a prioritám EÚ.

4.2. Kríza EÚ je dôsledkom toho, že Únia nemá strategickú predstavu o budúcnosti Európy. Táto kríza by sa mohla prehĺbiť, ak VFR na obdobie po roku 2020 nepomôže odstrániť jej príčiny spojené s deficitom demokracie, nerešpektovaním zásad právneho štátu a dôsledkami pre sociálne vrstvy a výrobné odvetvia, ktoré sú „obeťami“ globalizácie. Rozpočtové pravidlá EÚ obmedzili schopnosť členských štátov postupovať nezávisle a vytvorili neistotu na trhu práce a v sústavách sociálneho zabezpečenia, avšak v súčasnej podobe nevytvorili pre občanov siete sociálnej ochrany na úrovni EÚ, ani taký európsky hospodársky systém, ktorý by bol skutočne inovačný a konkurencieschopný a dokázal čeliť globálnym výzvam (13).

4.3. Preto je nevyhnutné, aby sa v novom VFR, a so zreteľom na nové zdroje, venovala väčšia pozornosť veľkým strategickým prioritám pre Európu, ktoré sú rozhodujúce pre samotnú existenciu EÚ: — podpora rastu a zamestnanosti, predovšetkým mladých ľudí, najmä pokiaľ ide o nové kvalifikácie spojené s rozvojom informatiky a telekomunikácií (počnúc internetom vecí alebo priemyslom 4.0), — vytvorenie primeraných fondov na rekvalifikáciu, ktoré umožnia zvládnuť hlboké zmeny v dôsledku nových technológií prebiehajúce v súčasnosti vo výrobnom systéme a na trhu práce a ktoré podporia vznik nových kvalifikácií, zatiaľ čo iné zaniknú, — prekonanie investičného deficitu, ktorý zostal po hospodárskej a finančnej kríze, a boj proti pretrvávajúcim dôsledkom tejto krízy, najmä pre osoby so strednými a nízkymi príjmami, ktorých situácia sa v dôsledku politiky úsporných opatrení v krajinách eurozóny ešte viac zhoršila, — udržateľnosť životného prostredia, okrem iného v nadväznosti na Parížsku dohodu o zmene klímy, s väčším využitím zdrojov spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), a nevyhnutnosť nájsť nové miesto pracovníkom a prehodnotiť povolania, ktoré zasiahne postupný prechod na hospodárstvo bez emisií CO2, — pomoc pri odchode Spojeného kráľovstva z EÚ, aby táto udalosť neohrozila hospodárstvo členských štátov a pracovné príležitosti pre európskych občanov, — vonkajšia pomoc susedným krajinám a rozvojovým krajinám, ktoré vidia v Európe svoj model a vnímajú ju ako celosvetového aktéra.

4.4. Pokiaľ ide o zmenu dĺžky trvania VFR, EHSV v súlade s Európskym parlamentom (14) považuje za užitočné zosúladiť ju s politickým cyklom Komisie a Európskeho parlamentu, aby sa v predvolebnej kampani pred voľbami do Európskeho parlamentu zameriavala pozornosť na priority rozpočtu EÚ. Súhlasí s návrhom, aby sa pri položkách, ktoré si vyžadujú dlhodobé plánovanie (najmä politika súdržnosti a politika rozvoja vidieka), stanovila doba trvania 5 + 5 rokov s povinným preskúmaním v polovici uplatňovania a pri všetkých ostatných položkách stredne dlhé obdobie 5 rokov zosúladené s voľbami do Európskeho parlamentu.

4.5. Bolo by vhodné, keby Komisia čo najskôr – aj so zreteľom na návrh VFR na obdobie po roku 2020 – predložila presný odhad dôsledkov Brexitu z hľadiska dosahu na príjmy a výdavky EÚ (15).

4.6. Okrem toho bude musieť primeraný rozpočet v rámci eurozóny umožniť vyriešiť špecifické problémy členských štátov, ktoré používajú euro. Pripomína, ako to už vyslovil v minulosti, že „sa musíme usilovať o primeraný vlastný rozpočet eurozóny so spoločne dohodnutými pravidlami. Je to jediná cesta k spoločnej fiškálnej politike a k tlmeniu otrasov, ktoré sa môžu vyskytnúť v budúcnosti“ (16).

4.7. Pokiaľ ide o príjmy, nový VFR bude musieť zohľadniť návrhy, ktoré v súčasnosti vypracúva skupina na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, ktorej predsedá Mario Monti a ktorej záverečná správa sa očakáva do konca roka 2016, ako aj vypracovanie legislatívneho návrhu Komisie v tejto súvislosti.

4.7.1. EHSV sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby v novom rozpočte dobre cielené a udržateľné vlastné zdroje prevažovali nad príspevkami štátov, ktoré naopak podporujú mylnú zásadu „primeranej návratnosti“. EHSV preto pripomína, ako to uviedol vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (17), že podporuje návrh Európskej komisie v súvislosti so systémom vlastných zdrojov, ktoré by plynuli priamo do rozpočtu EÚ bez toho, aby prechádzali cez členské štáty. Nový systém nesmie viesť k zvýšeniu daňového zaťaženia, ktoré najmä pre najviac znevýhodnených občanov a malé a stredné podniky nesmie byť vyššie než v súčasnosti.

4.7.2. Mal by sa vymedziť spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB), aby sa zvýšila daňová transparentnosť, pomohlo bojovať proti daňovým únikom a zlepšilo vytváranie pracovným miest, zvýšili investície a obchod v EÚ.

4.8. EHSV súhlasí s posolstvom, že Únia potrebuje „viac (a lepšej) Európy“, a nie menej. Nový rozpočet EÚ musí byť príkladný, efektívny, účinný a transparentný, aby sa podarilo efektívne splniť ciele VFR a aby rozpočet získal dôveru európskych občanov a zároveň jasne poukázal na výhody Európy a náklady v prípade neexistencie EÚ.

V Bruseli 14. decembra 2016 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Stanovisko EHSV na tému Daňová transparentnosť vo verejnom sektore (vykazovanie podľa jednotlivých krajín) (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 62).

(2) „…ak sa subsidiarita bude zameriavať na viac a lepšej Európy…“, stanovisko EHSV na tému Zaktualizovať analýzu nákladov v prípade nekonania na úrovni EÚ (Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 36).

(3) Stanovisko EHSV na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 32).

(4) Iba tretina európskych občanov dôveruje EÚ a jej inštitúciám. Európska komisia, Verejná mienka v Európskej únii – Štandardný Eurobarometer 85, máj 2016,

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130.

(5) „Cieľom Únie je presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov…“.

(6) Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (SWD(2016) 299 final).

(7) Stanovisko EHSV na tému „Viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020“ (Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 32).

(8) Európska komisia – Európska investičná banka Why does the EU need an investment plan? („Prečo EÚ potrebuje investičný plán?“), 2015.

(9) Claeys, G.; Leandro, A.: Assessing the Juncker Plan after one year (Hodnotenie Junckerovho plánu po roku), Bruegel.org, máj 2016.

(10) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2016 o príprave povolebnej revízie VFR na roky 2014 – 2020: Príspevok Parlamentu pred predložením návrhu Komisie (P8_TA-PROV(2016)0309).

(11) Eurostat, Unemployment statistics (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

(12) Eurostat, Statistics on young people neither in employment nor in education or training (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training).

(13) De Grauwe, P.: What Future for the EU After Brexit?, CEPS, október 2016.

(14) Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

(15) Podľa odhadu Inštitútu pre fiškálne štúdie predstavuje priemerný ročný príspevok Spojeného kráľovstva do rozpočtu EÚ približne 8 miliárd EUR. Pozri. Institute for Fiscal Studies, 2016, The Budget of the EU: a guide. IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.

(16) Stanovisko EHSV na tému Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 10).

(17) Stanovisko EHSV na tému Preskúmanie rozpočtu Európskej únie (Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 75).