SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 24.2.2011 
SEK(2011) 223 v kone čnom znení 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
 
návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, 
ktorým sa menia a dop ĺňajú smernice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokia ľ 
ide o prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spolo čností 
SEK(2011) 222 v kone čnom znení 
KOM(2011) 79 v kone čnom znení 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Prebiehajúca finan čná kríza opä ť poukázala na dôležitos ť transparentnosti na finan čných 
trhoch, ako aj pri riadení spolo čností a podnikate ľských aktivitách. V záveroch Rady z 25. 
mája 2010 sa potvrdilo, že zlepšenie príst upu k aktuálnym a dôveryhodným informáciám o 
spoločnostiach by mohlo podpori ť väčšiu dôveru k trhu, pomôc ť oživeniu a zvýši ť 
konkurencieschopnos ť európskych podnikov1.  
V tomto oh ľade zohrávajú hlavnú úlohu obchodné registre , do ktorých sa zapisujú a v ktorých 
sa skúmajú a uchovávajú informácie o spolo čnostiach, napríklad informácie o právnej forme 
spoločnosti, jej sídle, základnom im aní, právnych zástupcoch a ro čných účtovných 
závierkach, a prostredníctvom ktor ých sa tieto informácie sprístup ňujú verejnosti.  
Využívajúc prílež itosti, ktoré ponúka jednotný trh, za čínajú podniky vo zvýšenej miere 
pôsobiť za hranicami štátu. Preto sa zvyšuje potreba cezhrani čnej spolupráce medzi 
obchodnými registrami a zvyšuje sa aj dopyt  po prístupe k informáciám o spolo čnostiach v 
cezhraničnom kontexte, či na obchodné ú čely alebo na u ľahčenie prístupu k justícii.  
Európska komisia 5. novembra 2009 prijala zelenú knihu2, ktorú dop ĺňa správa o pokroku3 
dosiahnutom pri prepojení obchodných registrov. Zelená kniha bola základom pre verejnú 
konzultáciu, v ktorej takmer všetci res pondenti vyjadrili podporu zl epšeniu prepojenia 
obchodných registrov v EÚ4.  
Rada pre konkurencieschopnos ť 25. mája 2010 prijala závery, v ktorých oce ňuje iniciatívu 
Komisie pri zlepšovaní prepojenia obchodných re gistrov. V správe Európskeho parlamentu sa 
Komisia a členské štáty takisto vyzývajú, aby v tejto oblasti dosiahli pokrok5. Výrazná 
podpora pre iniciatívu Komisie bo la napokon vyjadrená aj v stanoviskách Európskeho a 
hospodárskeho výboru6 a Výboru regiónov7. 
Správu o posúdení vplyvu písomným postupom preskúmala Rada pre posúdenie vplyvu. Rada 
15. septembra 2010 vydala priaznivé stanovis ko. V nadväznosti na stanovisko Rady sa 
v správe urobilo nieko ľko zmien.  
2. KONTEXT  
V každom členskom štáte existuje obchodný register; ktorý je organizovaný na národnej, 
regionálnej alebo miestnej úrovn i. V roku 1968 sa prijali spolo čné pravidlá na zavedenie 
minimálnych noriem na sprístupnenie ( zápis do registra a uverejnenie) obchodných 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 v kone čnom znení. 
3 SEK(2009) 1492. 
4 Spätná väzba: http://ec.europa.eu/internal_m arket/company/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055(INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
SK 3   SK informácií8. Od 1. januára 2007 musia členské štáty udržiava ť aj elektronické obchodné 
registre9 a umožni ť tretím stranám online prístup k registrom. 
Spoľahlivé informácie o spolo čnostiach sú rozhoduj úce pre spotrebite ľov, existujúcich alebo 
potenciálnych obchodných partnerov, verej nú správu a justíciu aj v cezhrani čnom kontexte. 
V rámci európskych právnych nástrojov, ktor é boli prijaté v poslednej dekáde na u ľahčenie 
cezhraničných fúzií kapitálových spolo čností10, cezhrani čných presunov sídel európskej 
spoločnosti11 a európskeho družstva12 sa navyše explicitne požaduje spolupráca obchodných 
registrov z rôznych členských štátov.  
Od roku 1992 existuje medzi obchodnými regi strami v Európe mechanizmus dobrovo ľnej 
spolupráce. Do takzvaného Eu rópskeho obchodného registra ( ďalej len „EBR“)13 zatiaľ patria 
registre z 19 členských štátov a zo šiestich iných eu rópskych jurisdikcií. V rokoch 2006 – 
2009 sa EBR zú častnil na výskumnom projekte s názvom BRITE14, ktorého cie ľom bolo 
vyvinúť technologickú platformu pre interoperabi litu obchodných registrov v rámci Európy. 
Pred EBR sú však významné výzvy, pokia ľ ide o jeho rozširovanie, financovanie a riadenie. 
Súčasný mechanizmus spolupráce nie je  pre potenciálnych používate ľov uspokojivý. 
Iným relevantným projektom je informa čný systém vnútorného trhu (Internal Market 
Information System, ďalej len „systém IMI“), ktorý je elektronickým nástrojom ur čeným na 
podporu každodennej administratívnej spolupráce medzi verejnými správami v kontexte 
smernice o službách (2006/123/ES) a smerni ce o uznávaní odborných kvalifikácií 
(2005/36/ES). Služby systému IMI by mohli takisto podporova ť presadzovanie iných 
smerníc. 
Európsky portál elektronicke j justície bude teda k ľúčovým bodom pre prístup k právnym 
informáciám, právnym a administratívnym inštitúciám, registrom, databázam a ostatným službám s cie ľom zrýchli ť každodenné úlohy ob čanov, právnych a iných expertov, ako aj 
justície.  
3. S
UBSIDIARITA  
Z takmer dvadsa ťročných skúseností s EBR vyplýva, že na dosiahnutie cie ľov tejto iniciatívy 
sebaregulácia nesta čí. Ani členské štáty nemôžu dosiahnu ť tieto ciele, pret ože je potrebné 
zaviesť spoločný súbor pravidiel a podmienky cezhrani čnej spolupráce medzi vnútroštátnymi 
                                                 
8 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/101/ES zo 16. septembra 2009 o koordinácii záruk, 
ktoré sa od obchodných spolo čností v zmysle článku 48 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských 
štátoch na ochranu záujmov spolo čníkov a tretích osôb s cie ľom zabezpe čiť rovnocennos ť týchto záruk 
(Ú. v. EÚ L 258, 1.10.2009, s. 11) 
9 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/58/ES z 15. júla 2003, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 
Rady 68/151/EHS v súvislosti s požiadavkami na zverej ňovanie s oh ľadom na ur čité typy spolo čností, 
(Ú. v. L 221, 4.9.2003, s. 13). 
10 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. ok tóbra 2005 o cezhrani čných zlúčeniach 
alebo splynutiach kapitálových spolo čností (Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1). 
11 Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spolo čnosti (SE) (Ú. v. ES 
L 294, 10.11.2001, s. 1). 
12 Nariadenie Rady (ES) 1435/2003 z 18. augusta 2003 o stanovách Európskeho družstva (SCE) (Ú. v. EÚ 
L 207, 18.8.2003, s. 1).  
13 http://www.ebr.org/   
14 http://www.briteproject.eu   
SK 4   SK obchodnými registrami. Keby sa takéto ustanovenia ur čili na vnútroštátne j úrovni, mohli by 
byť navzájom nekompatibilné a nevhodné na dosiahnutie cie ľov. Preto je potrebné 
a odôvodnené opatrenie na úrovni EÚ. 
4. CIELE  
K všeobecným cie ľom tejto iniciatívy patrí zvýš enie dôvery k jednotnému trhu a 
konkurencieschopnosti európskych podnikov, a ko aj zlepšenie výkonnosti verejnej 
správy podporovaním spolupráce medzi obchodn ými registrami v Európe. Špecifické 
ciele zahŕňajú zaistenie bezpe čnejšieho podnikate ľského prostredia pre spotrebite ľov, 
veriteľov a ostatných obchodných partnerov, z výšenie právnej istoty, zníženie 
administratívnej zá ťaže pre spolo čnosti a zrýchlenie postupov. 
Cieľom tejto iniciatívy je najmä: 
• zaistiť, aby obchodný register spolo čnosti poskytoval aktuálne informácie o stave 
spoločnosti obchodnému(ým) registru(om) zahrani čnej pobočky v rámci celej Európy; 
• vyvinúť rámec spolupráce medzi obchodnými registrami pri postupoch cezhrani čnej fúzie 
a presunoch sídel;  
• uľahčiť cezhrani čný prístup k oficiálnym obchodným informáciám ur čením spolo čného 
minimálneho súboru aktuálnych informácií o spolo čnostiach, ktoré sa prostredníctvom 
siete sprístupnia tretím stranám v každom členskom štáte.  
5. VYMEDZENIE PROBLÉMU , MOŽNOSTI A VPLYVY  
Otázky týkajúce sa prepojenia obc hodných registrov sa môžu rozdeli ť do troch rôznych 
oddielov: nedostatok aktuálnych obchodnýc h informácií v registri zahrani čných pobo čiek, 
ťažkosti pri spolupráci v rámci postupov cezhrani čnej fúzie a presunov sídel a zložitý 
cezhraničný prístup k obchodných informáciám.  
Vplyv možných politických možností sa meral vzh ľadom na tieto kritériá: ú činnosť, vplyv na 
zainteresované strany (spotrebite ľov, verite ľov atď.), zníženie administratívnej zá ťaže, právna 
istota, flexibilita a náklady.  
5.1. Scenáre nákladov 
Náklady závisia od zvoleného technologického riešenia. Výber nástrojov IKT sa musí urobi ť 
v realizačnej fáze. Vplyv tejto iniciatívy na IKT má iba nepriamy charakter. V posúdení 
vplyvu sa uskuto čnilo posúdenie nákladov na vysokej úr ovni na základe rô znych technológií. 
Základný rozdiel medzi nimi je v tom, že EBR umož ňuje automatizovanú výmenu údajov a je 
schopný naraz spracúva ť veľké objemy údajov. Systém IMI vyžaduje manuálnu výmenu 
údajov a je vhodný pre malé objemy elektronickej komunikácie.  
Systém IMI prevádzkuje Komisia. Nákla dy na služby preto znáša Komisia. Pokia ľ sa na tento 
účel nesprístupnia fondy EÚ, mali by rozšírenie EBR/BRITE financova ť členské štáty.  
V scenári 1  sa uvažuje o nákladoch na vybudovanie projektov EBR a BRITE a o rozšírení 
rozsahu sú časnej spolupráce na zostávajúcich osem členských štátov. Celkové náklady na 
SK 5   SK rozšírenie by dosiahli 164 472 EUR. Ro čné náklady na údržbu by mohli dosiahnu ť 495 000 
EUR. 
V scenári 2  sa skúmajú náklady na vypracovanie riešenia s použitím systému IMI. Členské 
štáty sa na nákladoch na údržbu alebo hos ťovanie systému IMI nepodie ľajú. V roku 2009 boli 
náklady, ktoré znášala Komisia, približn e 518 000 EUR. Zavedenie novej oblasti by 
vyžadovalo ur čité investície v rámci Komisie, pokia ľ ide o vývoj a podporu. 
V scenári 3  sa odhadovali náklady na vybudovani e novej siete obchodných registrov 
založenej na nákladoch na vybudovanie syst émov IMI a EBR. Až do roku 2009 celkové 
náklady na vývoj systému IMI dosiahli približne 2 milióny EUR a náklady na údržbu približne 770 000 EUR (bez nákladov na ľudské zdroje). Náklady na vybudovanie siete 
podobnej EBR úplne od za čiatku by predstavovali 11,06 milióna EUR. Ro čné náklady na 
údržbu by mohli dosiahnu ť 405 000 EUR. Z dôvodu vysokých nákladov na túto možnos ť a z 
dôvodu želania členských štátov, aby sa stavalo na výs ledkoch, ktoré sa už v tejto oblasti 
dosiahli (EBR, BRITE a IMI), sa tento scenár zavrhol. 
5.2. Nedostatok aktuálnych obchodných  informácií v obchodnom registri 
zahraničných pobo čiek  
V jedenástej smernici o práve obchodných spolo čností sa požaduje,  aby obchodné spolo čnosti 
po otvorení pobo čky v inom členskom štáte zverejnili niekto ré údaje a dokumenty. Obchodné 
spoločnosti však často tieto informácie neaktualizujú. Takéto opomenutie môže ma ť vážne 
dôsledky na ochranu spotrebite ľov a obchodných partnerov, na jmä ak sa registru pobo čky 
neoznámi likvidácia alebo platobná neschopnos ť spoločnosti (15 % skúmaných prípadov). Ak 
vezmeme do úvahy celkový po čet zahrani čných pobo čiek v Európe (viac ako 112 000), v 
takejto situácii by mohlo by ť 16 800 zaregistrovaných zahrani čných pobo čiek. 
Z dôvodu chýbajúcich aktuálnych obchodných informácií v obchodnom registri zahrani
čných 
pobočiek je podnikate ľské prostredie pre spotrebite ľov a verite ľov rizikovejšie a znižuje sa 
právna istota. Nedostato čná spolupráca medzi obchodnými registrami navyše predstavuje pre 
spoločnosti administratívnu zá ťaž, ktorá by sa mohla potenciálne zníži ť o 69 miliónov EUR15.  
Skúmali sa štyri možnosti:  
• Možnosť A1: Bez zmeny politiky 
• Možnosť A2: Odporučiť obchodným registrom podrobné prav idlá týkajúce sa metódy 
spolupráce pri aktualizácii informácií o cezhrani čných pobo čkách 
• Možnosť A3:  Ustanovi ť právnu požiadavku pre obchodné registre, aby elektronickými 
prostriedkami spolupracovali pri aktu alizácii zápisu do registra zahrani čných pobo čiek a 
aby špecifikovali techni cké podrobnosti spolupráce 
                                                 
15 Pozri  Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Závere čná správa za oblas ť priorít ro čných 
závierok / právo obchodných spolo čností, Projekt EÚ o základnom meraní a znížení administratívnych 
nákladov . 
SK 6   SK • Možnosť A4:  Ustanovi ť právnu požiadavku pre obchodné registre, aby elektronickými 
prostriedkami spolupracovali pri aktu alizácii zápisu do registra zahrani čných pobo čiek a 
aby špecifikovali technické podmienky spol upráce delegovaným aktom/dohodou o riadení 
Podľa záverov posúdenia vplyvu by sa mala uprednostni ť možnosť A4. Zatia ľ čo 
možnosti A2 – A4 by mohli prinies ť pozitívne zmeny, pokia ľ ide o efektívnos ť, 
možnosť A2 by nemohla zaisti ť právnu istotu a uplat ňovanie pravidiel vo všetkých 
členských štátoch. Možnosti A3 a A4 by mohli zníži ť administratívnu zá ťaž a 
poskytnúť právnu istotu. Aj ke ď by možnos ť A3 zaistila najvyššiu úrove ň 
jednotnosti, nebola by vôb ec flexibilná. Možnos ť A4 by právne predpisy doplnila o 
delegovaný akt, čím by sa umožnilo zoh ľadnenie špecifických vlastností rôznych 
registrov. Náklady na možnosti A3 a A4 by boli rovnaké. 
5.3. Problémy spolupráce medzi obchodný mi registrami pri postupoch cezhrani čnej 
fúzie a presunoch sídel 
Cezhraničná spolupráca medzi obchodnými re gistrami pri postupoch cezhrani čného zlúčenia 
alebo splynutia a presunoch sídel sa explicit ne požaduje v európskych právnych nástrojoch. 
Tieto právne nástroje však neposkytujú usmernen ia k metóde zasielania oznámení. V praxi sa 
oznámenia medzi obchodnými registrami oby čajne zasielajú bežnou poštou v jazyku 
odosielajúceho orgánu. Z dôvodu sú časného nízkeho po čtu postupov sú obchodné registre 
v súčasnosti schopné spracúva ť oznámenia ru čne. Očakáva sa však, že s tým budú problémy, 
ak sa ich po čet v budúcnosti zvýši. 
Problémy v spolupráci medzi obchodnými  registrami pri postupoch cezhrani čnej fúzie a 
presunoch sídel majú negatívny vplyv na práv nu istotu. Ak by požiadavka na spoluprácu 
existovala už v čase vytvorenia európskej spolo čnosti alebo európskeho družstva 
cezhraničnou fúziou, administratívna zá ťaž týchto spolo čností by sa mohla zníži ť. 
Skúmali sa štyri možnosti:  
• Možnosť B1: Bez zmeny politiky 
• Možnosť B2:  Odporučiť obchodným registrom podrobné prav idlá týkajúce sa metódy 
spolupráce pri postupoch cezhrani čnej fúzie a presunoch sídel 
• Možnosť B3:  Ustanovi ť právnu požiadavku so špecifi kovaním technických podrobností 
spolupráce medzi obchodnými regi strami pri postupoch cezhrani čnej fúzie a presunoch 
sídel 
• Možnosť B4:  Ustanovi ť právne požiadavky na spoluprácu a špecifikova ť technické 
podmienky pri postupoch cezhrani čnej fúzie a presunoch sídel delegovaným 
aktom/dohodou o riadení  
Podľa záverov posúdenia vplyvu by sa mala uprednostni ť možnosť B4. Keďže s výnimkou 
vytvorenia európskej spolo čnosti a európskeho družstva prostredníctvom cezhrani čnej fúzie 
už pre obchodné registre existujú právne povinnosti týkajúce sa spolupráce pri cezhrani čných 
postupoch, je potrebné iba právne ustanovenie o delegovaní právomoci na Komisiu. Možnos ť 
B3 sa zdá príliš prísna, zatia ľ čo obidve možnosti B2 a B4 poskytujú členským štátom 
potrebnú flexibilitu. Možnos ť B4 (delegovaný akt) je však najvhodnejším riešením, pretože 
SK 7   SK povinne zah ŕňa všetky členské štáty, zatia ľ čo možnos ť B2 ponecháva dobrovo ľnú účasť. 
Možnosti B3 a B4 by mohli zníži ť administratívnu zá ťaž na spolo čnosti vo vz ťahu k 
vytvoreniu SE a SCE cezhrani čnou fúziou. Náklady by sa obmedzili v závislosti od výberu 
nástrojov IKT. 
5.4. Zložitý cezhrani čný prístup k obchodným informáciám 
Zatiaľ čo obchodné informácie o spolo čnostiach sú ľahko dostupné v krajine ich zápisu do 
registra, prístup k rovna kým informáciám z iného členského štátu môžu komplikova ť 
technické alebo jazykové bari éry. EBR nepokrýva všetkých 27 členských štátov a informácie, 
ktoré sú dostupné prostredníctvom siete,  sa v jednotlivých krajinách odlišujú. 
Chýbajúci jednotný identifika čný znak spolo čnosti sťažuje identifikáciu spolo čností v 
cezhraničných situáciách (napríklad fúzie alebo skupiny). V sú časnosti nie je harmonizovaná 
frekvencia aktualizácie obchodných inform ácií a používatelia nie sú informovaní 
o spoľahlivosti údajov v rôznych členských štátoch. 
Obmedzený cezhrani čný prístup k obchodným informáciám vedie k rizikovejšiemu 
podnikate ľskému prostrediu pre spotrebite ľov a pre existujúcich alebo potenciálnych 
obchodných partnerov. Dôsledkom tohto problé mu je aj nižšia právna istota.  
Skúmali sa štyri možnosti:  
• Možnosť C1: Bez zmeny politiky 
• Možnosť C2:  Odporu čiť obchodným registrom podrobné  pravidlá na zaistenie 
cezhraničného prístupu k informáciám 
• Možnosť C3: Ustanoviť pre členské štáty podmienku, aby sa za pojili do elektronickej siete 
obchodných registrov, špecifikovali zoznam informácií, ktoré sa majú zasiela ť 
prostredníctvom siete, frekve nciu aktualizácie zaregistrov aných informácií a technické 
podmienky spolupráce 
• Možnosť C4: Ustanovi ť pre členské štáty podmienku, aby sa za pojili do elektronickej siete 
obchodných registrov, ur čili zoznam informácií, ktoré sa majú zasiela ť prostredníctvom 
siete, a frekvenciu aktua lizácie zaregistrovaných inform ácií a aby technické podmienky 
spolupráce špecifikovali dele govaným aktom/dohodou o riadení 
Podľa záverov posúdenia vplyvu by sa mala uprednostni ť možnosť C4. Možnos ť C2 má 
potenciál, zatia ľ čo možnosti C3 a C4 majú ur čitý pozitívny vplyv na zainteresované strany. 
Iné ako právne opatrenia (možnos ť C2) by nezaistili právnu istotu vzh ľadom na prístup k 
informáciám. Možnosti C3 a C4 by vyt vorili jasný právny rámec, ale možnos ť C3 by 
vyžadovala právne zmeny a doplnenia v pr ípade zmeny technických podmienok. Možnos ť C4 
by zaistila potrebnú flexibilitu. Na administratívnu zá ťaž tieto možnosti nemajú vplyv. 
Náklady by však mohli by ť významné. 
SK 8   SK 6. MONITOROVANIE A POSÚDENIE  
Komisia bude sledova ť fázu vykonávania ustanovení a po skytne rámec pre štruktúrovanú 
diskusiu národných expertov (napríklad praco vné semináre) o podmienkach delegovaného 
aktu. Päť rokov po transpozícii ustanovení by sa mal posúdi ť účinok opatrení.