OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE A EUROSKUPINE Európsky semester 2015: Hodnotenie výziev v oblasti rastu, prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh a výsledkov hĺbkových preskúmaní podľa nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 {SWD(2015) 20 final až SWD(2015) 47 final} /* COM/2015/085 final */





1. Súvislosti Po prvýkrát od roku 2007 by podľa očakávaní mali ekonomiky všetkých členských štátov Európskej únie začať v roku 2015 opäť rásť[1]. Očakáva sa, že ekonomická činnosť v EÚ aj v eurozóne sa mierne zvýši a v roku 2016 nadobudne ešte rýchlejšie tempo. Toto zlepšenie je podporované nižšími cenami ropy, znehodnotením eura a nekonvenčnými opatreniami Európskej centrálnej banky, najmä jej rozšíreným programom nákupu aktív. K posilneniu reálnej ekonomiky by mal prispieť aj účinok zvyšovania dôvery a rýchle vykonávanie Investičného plánu pre Európu[2] predloženého Komisiou. Oživenie je však naďalej krehké, inflácia zostáva veľmi nízka a sociálne dôsledky z rokov pomalého alebo žiadneho rastu sú vo viacerých členských štátoch naďalej vážne. V krátkodobom horizonte nebude predpokladaný hospodársky rast dostatočne silný na to, aby sa dosiahlo výrazné zlepšenie vo vytváraní pracovných miest. Hoci nezamestnanosť má v roku 2015 klesnúť na 9,8 % v EÚ a 11,2 % v eurozóne, táto úroveň je stále neprijateľne vysoká, pričom v niekoľkých členských štátoch je situácia ešte podstatne horšia. Nezamestnanosť mladých ľudí je príliš vysoká a polovica nezamestnaných je bez zamestnania dlhšie ako rok. Zároveň je však povzbudzujúce vidieť, že reformy trhu práce prijaté v ostatných rokoch vo viacerých krajinách začínajú prinášať ovocie a prispejú k ďalšiemu zníženiu nezamestnanosti v roku 2016. Znižovanie deficitov verejných financií pokračuje a pomer deficitu k HDP má v EÚ podľa očakávaní klesnúť na 2,6 % v tomto roku a 2,2 % v budúcom roku (na 2,2 % a 1,9 % v eurozóne). Pokiaľ ide o EÚ ako celok, predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2014, a to na úrovni 88,4 %. V eurozóne by tento pomer mal dosiahnuť vrchol tento rok na úrovni 94,4 %, po čom začne klesať. Medzinárodný vývoj zvyšuje neistotu, čo sa týka hospodárskych vyhliadok. Ide najmä o nestálosť cien komodít a energie, ako aj výmenné kurzy a finančné trhy, pretrvávanie geopolitického napätia v susedných regiónoch Európy a spomalenie ekonomickej činnosti v rozvíjajúcich sa ekonomikách. V ročnom prieskume rastu na rok 2015[3] Komisia predstavila novú agendu pre rast a zamestnanosť na základe troch vzájomne sa podporujúcich pilierov, ktorými sú: i) koordinovaná podpora investícií; ii) obnovený záväzok realizovať štrukturálne reformy; iii) presadzovanie fiškálnej zodpovednosti. Komisia takisto oznámila, že zjednoduší a posilní európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík s cieľom zvýšiť otvorenosť procesu, posilniť zodpovednosť a účinnosť procesu a jeho vykonávanie na všetkých úrovniach. Na základe tohto nového prístupu boli za každý členský štát[4] a za eurozónu[5] vypracované správy o krajine. V správach sa hodnotí pokrok každého členského štátu v riešení otázok identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na roky 2014 – 2015[6] a v prípade16 členských štátov sú v nich zahrnuté aj výsledky hĺbkového preskúmania opodstatneného na základe postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN)[7]. Na základe tejto analýzy Komisia navrhuje aktualizovať status niekoľkých členských štátov v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. V balíku, ktorý sa dnes predstavuje, sa zároveň skúma fiškálna situácia členských štátov na základe najnovšej ekonomickej prognózy Komisie. Pre niektoré členské štáty sa prijíma pozícia k ďalším krokom v rámci Paktu stability a rastu. Toto posúdenie vychádza zo stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2015[8] vydaným v novembri minulého roku, ako aj z nových usmernení, ktoré Komisia prijala s cieľom zabezpečiť, aby spoločný fiškálny rámec podporoval agendu EÚ pre zamestnanosť a rast[9]. 2. Pokračovanie obnovy rovnováhy našej ekonomiky Po hospodárskej a finančnej kríze prebieha náprava mnohých makroekonomických nerovnováh, ale v niektorých členských štátoch stále existujú vysoké riziká. Najmä vysoké vonkajšie záväzky vedú k zraniteľnosti dlžníckych krajín a zlepšenie situácie na bežnom účte nie je vždy dostatočné na to, aby sa objem vonkajšieho dlhu stabilizoval. Hoci straty na cenovej konkurencieschopnosti oproti hodnotám pred krízou boli vo viacerých dlžníckych krajinách čiastočne napravené, naliehavou prioritou zostáva konsolidácia rastu vývozu so zreteľom na posilnenie potenciálneho rastu. V niektorých iných krajinách sú zároveň prebytky bežného účtu stále vysoké: odzrkadľuje sa v nich pretrvávajúci slabý domáci dopyt, o čom svedčí najmä nízka úroveň súkromných a verejných investícií. Viaceré krajiny sú zraniteľné z dôvodu vysokej úrovne súkromného a verejného dlhu. Znižovaním pákového efektu dlhu sa zároveň znižuje rast a z dôvodu nízkej inflácie je ťažšie znížiť pomer dlhu k HDP. Nezamestnanosť, najmä nezamestnanosť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanosť, zostáva vysoká a spolu so stúpajúcou úrovňou chudoby vo viacerých krajinách vedie k veľmi negatívnemu sociálnemu vývoju. To má negatívny vplyv aj na vyhliadky rastu. V krajinách s naliehavou potrebou znižovania pákového efektu sú potrebné štrukturálne reformy na posilnenie rastového potenciálu. Najmä v eurozóne vedie nízka miera inflácie a nízky dopyt k riziku spomalenia hospodárskeho oživenia. Vývoj situácie v najväčších ekonomikách eurozóny bude mať významný vplyv na všetky časti EÚ. Predovšetkým Francúzsko a Taliansko musia odstraňovať prekážky rastu zintenzívnením štrukturálnych reforiem. Nemecko má zase vysoko pozitívnu bilanciu úspor, ktorou by bolo možné podporiť tak veľmi potrebné investície do modernizácie a rozvoja infraštruktúry. Preto je v eurozóne potrebná vhodná kombinácia politík s cieľom posilniť dôveru, prispieť k opätovnému nastoleniu rovnováhy a vytvoriť stabilnejšie základy pre oživenie. Takáto kombinácia by takisto podporila opatrenia menovej politiky ECB a prispela by k obnoveniu stability cien v prostredí veľmi nízkej inflácie. Rámček 1. Aktualizácie v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe Komisia vo svojej správe o mechanizme varovania na rok 2015 uverejnenej v novembri 2014 oznámila hĺbkové preskúmania situácie šestnástich členských štátov, ktorými sú: Belgicko, Bulharsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Maďarsko, Holandsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo[10]. V rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) je účelom týchto hĺbkových preskúmaní posúdiť, či v daných členských štátoch existujú nerovnováhy a nadmerné nerovnováhy[11]. V hĺbkových preskúmaniach sa rozoberajú otázky, ako napríklad vývoj vonkajších účtov členských štátov, bilancie úspor a investícií, reálne výmenné kurzy, podiely na vývoznom trhu, nákladová a nenákladová konkurencieschopnosť, produktivita, súkromný a verejný dlh, ceny nehnuteľností, úverové toky, finančné systémy, nezamestnanosť a iné premenné. Hnacie mechanizmy nerovnováh a riziká, ktoré vyvolávajú, sa líšia od jednej ekonomiky k druhej. V hĺbkových preskúmaniach sa takisto zohľadňuje spojitosť makroekonomických nerovnováh s eurozónou a možné politické výzvy pre eurozónu ako celok. Od novembra minulého roka boli útvary Komisie v úzkom kontakte s odborníkmi z vnútroštátnych správnych orgánov, aby preskúmali najnovšie údaje. Hĺbkové preskúmania sa uverejňujú spolu s týmto oznámením ako súčasť jednotlivých správ o krajine. Príloha 1 a príloha 3 k tomuto oznámeniu takisto poskytujú prehľad o situácii každého členského štátu. Najdôležitejšie zistenia možno zhrnúť takto: § Chorvátsko, Bulharsko, Francúzsko, Taliansko a Portugalsko sa považujú za krajiny, v ktorých existuje nadmerná nerovnováha, ktorá si vyžaduje rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie vrátane pravidelných preskúmaní pokroku všetkými členskými štátmi v príslušných výboroch na úrovni EÚ: o V prípade Chorvátska a Francúzska sa riziká nerovnováhy výrazne zvýšili. Pre Francúzsko to znamená posilnenie statusu v rámci postupu v porovnaní s minulým rokom. Komisia v máji posúdi, pričom zohľadní ambície národných programov reforiem (NPR) a iné záväzky predložené do uvedeného dátumu, či odporučí Rade, aby prijala odporúčania podľa článku 7 ods. 2 nariadenia č. 1176/2011, v ktorých vyhlási existenciu nadmernej nerovnováhy a odporučí, aby dotknuté členské štáty vykonali nápravné opatrenia, ktoré majú byť stanovené v pláne nápravných opatrení. o V prípade Talianska zostávajú nerovnováhy nadmerné a vyžadujú si rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie prebiehajúcich a plánovaných reforiem. o V prípade Bulharska a Portugalska bude Komisia v závislosti od situácie vykonávať osobitné monitorovanie politík odporúčaných Radou. § Írsko, Španielsko a Slovinsko sa považujú za krajiny, v ktorých existuje nerovnováha vyžadujúca si rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie: o V prípade Írska a Španielska sa bude toto monitorovanie opierať o dohľad po ukončení programu. o Pokiaľ ide o Slovinsko, Komisia zastáva názor, že v minulom roku došlo k výraznej úprave; zatiaľ čo na základe tohto faktu možno vyvodiť záver, že nerovnováhy už nie sú nadmerné, Komisia zdôrazňuje, že významné riziká stále pretrvávajú. § Nemecko a Maďarsko sa považujú za krajiny, v ktorých existuje nerovnováha vyžadujúca si rozhodné politické opatrenia a monitorovanie: Čo sa týka Nemecka, Komisia sa domnieva, že nedošlo k žiadnemu hmatateľnému zlepšeniu trendov nerovnováh, ktoré boli konštatované naposledy a že politické reakcie boli dosiaľ nedostatočné[12]. Čo sa týka Maďarska, Komisia zastáva názor, že nedošlo k žiadnemu hmatateľnému zlepšeniu. § Belgicko, Holandsko, Rumunsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo sa považujú za krajiny, v ktorých existuje nerovnováha vyžadujúca si politické oparenia a monitorovanie. Výsledky hĺbkových preskúmaní sa zohľadnia v ďalšom priebehu európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík, ako je vysvetlené ďalej. V prípade členských štátov eurozóny Komisia vykoná osobitné monitorovanie politík odporúčaných Radou a bude v kontakte s vnútroštátnymi správnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť nadväzné kroky. 3. Reakcie členských štátov na hlavné výzvy Zo správ o krajine vyplýva, že členské štáty sa v rôznej miere pustili do riešenia problémov identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, no vyplýva z nich aj to, že v členských štátoch s najnaliehavejšími problémami sú odporúčania na poprednom mieste vnútroštátnej politickej agendy. Ako je uvedené v prílohe 2 k tomuto oznámeniu, vo väčšine prípadov existujú dôkazy o pokroku pri začatí vykonávania odporúčaní na roky 2014 – 2015, treba však bližšie rozviesť povahu tohto pokroku, a to aj vzhľadom na povahu výziev, ktorým čelí každý členský štát a EÚ ako celok. Jasne to poukazuje na to, že nové mechanizmy správy hospodárskych záležitostí EÚ majú v prípade, keď sa riadne uplatňujú na všetkých úrovniach, zásadnú úlohu pri identifikácii prioritných oblastí pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, pri ktorých sa zohľadňuje aj úzke prepojenie medzi členskými štátmi. Existujú tiež jasné znaky zlepšenia v tých členských štátoch, ktoré prijali reformy. Prepojenie štrukturálnych reforiem, investícií a fiškálnej zodpovednosti (tzv. účinný trojuholník uvedený v ročnom prieskume rastu na rok 2015) so silnejším dôrazom na sociálnu spravodlivosť a sociálny rozmer reforiem umožňuje vytvoriť pevné základy pre udržateľný rast, vyššiu sociálnu súdržnosť a hospodársku konvergenciu. V analýze Komisie sa poukazuje aj na prípady, keď nedostatočné reformy na vnútroštátnej úrovni vedú k zníženiu konkurencieschopnosti a udržateľnosti a majú potenciálne negatívny dosah na iné členské štáty. 3.1 Podpora investícií Po dvoch rokoch poklesu aktivity celkový objem investícií v roku 2014 vzrástol o 2,2 % v EÚ a 0,9 % v eurozóne. Očakáva sa, že sa dynamika rastu investícií od druhého polroka tohto roka zvýši v EÚ aj eurozóne, pričom ročná miera rastu by mala dosiahnuť 3,0 % v EÚ a 2,0 % v eurozóne. V roku 2016 sa má rast celkového objemu investícií zrýchliť a dosiahnuť 4,6 % v EÚ a 4,4 % v eurozóne. Napriek tomu zostávajú investície pod úrovňou potrebnou na obnovu a modernizáciu základného kapitálu Európy a na výrazné zvýšenie počtu pracovných miest a rastového potenciálu v budúcnosti. Nevyhnutnou súčasťou prebiehajúceho úsilia je stabilizácia finančného sektora a opätovné zavedenie lepších úverových podmienok v reálnej ekonomike. Väčšina členských štátov dosiahla pokrok v obnove kapitálových vankúšov vo svojich bankových sektoroch a v riešení problémov bánk v ťažkostiach v prípade potreby (napríklad Írsko, Slovinsko, Španielsko, Spojené kráľovstvo), čím sa vytvárajú podmienky pre dynamickejšie poskytovanie úverov v budúcnosti. Komplexné posúdenie súvah najväčších bánk, ktoré minulý rok vykonala Európska centrálna banka, a začiatok fungovania jednotného mechanizmu dohľadu prispeli k posilneniu dôvery v bankový sektor. V mnohých členských štátoch sa súkromné investície ešte nevrátili na úroveň spred krízy, takže nedostatok investícií je stále veľký[13]. Investičný plán pre Európu predložený Komisiou spolu s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi na roky 2014 – 2020 významným spôsobom prispeje k obnove úrovne investícií a k podpore kľúčových investícií, ktoré Európa potrebuje pre rast podporujúci tvorbu pracovných miest. Veľké potreby investícií existujú okrem iného v oblasti energetickej infraštruktúry, aby bolo možné dobudovať vnútorný trh s energiou a zaistiť bezpečnosť dodávok. K dobrým príkladom priorít patria prepojovacie vedenia, ako napríklad „baltská prípojka“ spájajúca trhy s plynom v Estónsku a vo Fínsku alebo budúce prepojenia medzi Pyrenejským polostrovom a Francúzskom. Okrem toho je na ďalšiu podporu mobility a výmeny potrebná modernejšia dopravná a digitálna infraštruktúra. Investície do vzdelávania, výskumu a inovácie sa takisto považujú za prierezovú prioritu. V mnohých členských štátoch zohrávajú finančné prostriedky, ktoré poskytuje EÚ, dôležitú úlohu pri financovaní investícií a administratívnych reforiem. Je potrebné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie riadenia fondov EÚ, napríklad v Bulharsku, Českej republike, Chorvátsku, Taliansku, Rumunsku a na Slovensku. 3.2 Zrýchlenie štrukturálnych reforiem Na trhoch služieb, produktov a práce sú potrebné štrukturálne reformy, aby bolo možné posilniť a udržať hospodárske oživenie, odstrániť škodlivé nerovnováhy, zlepšiť podmienky pre investície a uvoľniť potenciál ekonomík členských štátov. Zároveň musia byť niektoré reformy koordinované členskými štátmi s cieľom maximalizovať pozitívne účinky presahovania a minimalizovať negatívne účinky. Takisto by sa mal pozorne sledovať ich sociálny vplyv. Od polovice roku 2013 sa podmienky na trhu práce zlepšili, čo vidno aj na klesajúcej miere nezamestnanosti (aj keď naďalej zostáva vysoká) a zvyšujúcom sa raste zamestnanosti v EÚ aj v eurozóne. Nezamestnanosť mladých ľudí je však naďalej vysoká a dlhodobá nezamestnanosť sa od začiatku krízy zvyšuje. Ich zníženie si vyžiada určitý čas. Vzhľadom na vplyv krízy na spoločnosť musia viaceré členské štáty modernizovať svoje politiky trhu práce a systémy sociálneho zabezpečenia s cieľom reagovať na súčasné výzvy. Potrebujú podporovať vytváranie nových pracovných miest a súčasne zaistiť široko koncipované sociálne zabezpečenie, najmä pre ľudí v núdzi, a zaoberať sa rizikami sociálneho vylúčenia a zvyšovania úrovne chudoby. Takmer všetky členské štáty uznali tieto problémy a prijali opatrenia na ich riešenie. V mnohých členských štátoch je potrebné lepšie zosúladiť stanovovanie miezd s vývojom produktivity a zabezpečiť, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy lepšie zodpovedali potrebám trhu práce. Niektoré členské štáty, ako napríklad Estónsko, plánujú alebo vykonávajú opatrenia na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia, pričom sa často zameriavajú na zníženie daní osobitne pre nižšie príjmové kategórie. S cieľom riešiť problém nezamestnanosti mladých ľudí sa už všetky členské štáty zapojili do systému záruky pre mladých ľudí, ale mnohé z nich ešte musia posilniť kapacitu svojej verejnej služby zamestnanosti, aby mohli bojovať proti dlhodobej nezamestnanosti. Komisia nedávno navrhla zákonodarcovi EÚ, aby okamžite sprístupnil ďalšie prostriedky prostredníctvom opätovného otvorenia iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí[14]. V mnohých členských štátoch zostáva problémom segmentácia trhu práce. V Holandsku vláda uzákonila komplexnú reformu právnych predpisov na ochranu zamestnanosti s cieľom znížiť dualitu trhu práce a podporiť pracovnú mobilitu. V Taliansku sa zákonom o pracovných miestach zavádzajú rozhodujúce zmeny právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a dávok v nezamestnanosti s cieľom zlepšiť vstup na trh práce a odchod z neho, zlepšiť prerozdelenie pracovných síl medzi sektormi a podporiť stabilnejšie pracovné miesta na dobu neurčitú, najmä pre mladých ľudí. Reformované a integrované produktové trhy majú kľúčovú úlohu v zvyšovaní produktivity, obnovovaní konkurencieschopnosti a zlepšovaní podnikateľského prostredia, čím sa zároveň podporujú súkromné produktívne investície. Niektoré členské štáty prijali opatrenia na podporu hospodárskej súťaže v oblasti služieb a maloobchodu a na otvorenie niektorých regulovaných povolaní, ale celkovo je pokrok stále na nízkej úrovni. Pokiaľ ide o odborné služby, navrhovaným reformám niekedy chýbajú ambície (napríklad vo Francúzsku) alebo ich prijímanie či vykonávanie sprevádzajú ťažkosti (napríklad v Taliansku, Portugalsku, Španielsku). Výnimkou je Poľsko so svojím ambicióznym reformným procesom v tejto oblasti, ktorý sa začal realizovať v roku 2013 a pokračoval v roku 2014 a ktorého cieľom je uľahčiť prístup k viac ako 200 regulovaným povolaniam. V niekoľkých krajinách boli prijaté určité obmedzené reformy v sektore maloobchodu (napríklad vo Fínsku, Francúzsku alebo v Španielsku). Pokrok v zefektívňovaní právneho prostredia, v ktorom pôsobia podniky, je naďalej rozdielny. Napriek určitému obmedzenému pokroku (napríklad v Talianku, Rumunsku, Slovinsku) existuje potreba ďalšej modernizácie verejnej správy a zvýšenia jej efektívnosti a transparentnosti, ako aj zintenzívnenia boja proti korupcii, daňovým únikom a nelegálnej práci. Takisto je nevyhnutné zvýšiť nezávislosť, kvalitu a efektívnosť súdnych systémov, zabezpečiť lepšiu vymáhateľnosť zmlúv a zaviesť dobre fungujúce rámce pre platobnú neschopnosť. Napríklad na Slovensku boli v roku 2014 prijaté nové právne predpisy o oznamovaní nekalých praktík (whistleblowing) a v decembri 2014 bol aktualizovaný akčný plán boja proti korupcii. 3.3 Presadzovanie fiškálnej zodpovednosti podporujúcej rast Značné fiškálne úsilie, ktoré väčšina členských štátov vyvíja od roku 2010, začína prinášať ovocie. Tento proces ešte nie je na konci a vo veľkom počte krajín je naďalej potrebné dosiahnuť ďalší pokrok smerom k udržateľným rozpočtovým pozíciám. Tak v EÚ, ako aj v eurozóne sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa bude v rokoch 2014 – 2015 stabilizovať a potom v roku 2016 mierne klesne. Niektoré vlády teraz môžu využívať väčší fiškálny priestor a nižšie náklady na pôžičky, aby kompenzovali krátkodobé nepriaznivé vplyvy a lepšie zhodnotili prínosy štrukturálnych reforiem. Zároveň je potrebné, aby sa väčší dôraz kládol na zlepšenie účinnosti a kvality verejných financií a ich schopnosti podporovať rast. Dlh verejných financií sa za posledných päť rokov výrazne zvýšil a v Belgicku, Írsku, Španielsku, Francúzsku, Taliansku a Portugalsku zostáva nad úrovňou 90 % HDP alebo v Chorvátsku a Slovinsku na úrovniach, ktoré sú výrazne vyššie ako pred krízou. Tempo úprav sa výrazne spomalilo, čo svedčí tak o vplyve cyklických podmienok, ako aj o nižšom fiškálnom úsilí. Možno však konštatovať, že niektoré členské štáty musia vzhľadom na vysoký dlhový pomer vystupňovať svoje fiškálne úsilie, aby zabezpečili udržateľnosť verejných financií a predišli k vytláčaniu produktívnejších výdavkov výdavkami na úroky. Rámček 2. Aktualizácie v rámci Paktu stability a rastu Komisia vo svojom hodnotení návrhov rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2015 uverejnených v novembri 2014 uviedla, že v prípade siedmich krajín (Belgicko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Malta, Rakúsko a Portugalsko) tieto plány predstavujú riziko nedodržania ustanovení paktu. V prípade Francúzska, Talianska a Belgicka Komisia takisto oznámila, že do začiatku marca 2015 preskúma situáciu vo vzťahu k ich záväzkom vyplývajúcim z paktu, len čo budú zákony týchto krajín o rozpočte na rok 2015 definitívne a keď ich programy štrukturálnych reforiem budú rozvedené podrobnejšie. Medzitým tieto členské štáty predložili nové informácie o svojich fiškálnych plánoch a plánoch reforiem, ktoré sa zverejňujú spolu s týmto oznámením. Ako je zvykom, Komisia využíva príležitosť zverejnenia svojej najnovšej ekonomickej prognózy na to, aby aktualizovala svoje usmernenia. Na základe týchto skutočností Komisia dospela k týmto záverom: Komisia odporúča vydať nové odporúčanie Rady Francúzsku, aby napravilo svoj nadmerný deficit do roku 2017. Toto nové odporúčanie obsahuje prísne míľniky fiškálnych úprav, ktoré budú musieť byť dodržané a budú sa pravidelne hodnotiť, pričom prvé hodnotenie sa vykoná v máji 2015. V súlade s oznámením o najlepšom využívaní flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu sa týmto má Francúzsku poskytnúť dostatočný čas na realizáciu ambicióznych štrukturálnych reforiem. Francúzska vláda prijala a zverejnila prvé prvky plánu štrukturálnych reforiem 18. februára 2015. Komisia prijíma správy o fiškálnej situácii Belgicka, Talianska a Fínska podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, v ktorých skúma ich dodržiavanie kritérií pre deficit a dlh uvedených v zmluve. Zatiaľ čo sa ukazuje, že sa tieto krajiny od referenčnej hodnoty pre dlh odchyľujú, Komisia sa domnieva, že otvorenie postupu pri nadmernom schodku nie je v tejto fáze opodstatnené vzhľadom na kľúčové závažné faktory, ktoré je Komisia podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ povinná zohľadniť pri hodnotení dodržania dlhového kritéria. V prípade Belgicka a Talianska sa v hodnotení zohľadňujú tieto závažné faktory: i) skutočnosť, že z dôvodu súčasných nepriaznivých hospodárskych podmienok charakterizovaných nízkym nominálnym rastom je dodržiavanie dlhového pravidla obzvlášť náročné; ii) očakávanie, že tieto krajiny vo všeobecnosti dodržiavajú požadovanú úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa a iii) pokračujúcu implementáciu ambicióznych plánov štrukturálnych reforiem. V prípade Fínska sa zjavné prekročenie referenčnej hodnoty 60 % HDP vysvetľuje fínskou podporou mechanizmov finančnej stability v eurozóne. Zásadný význam má dodržiavanie požadovaných fiškálnych štrukturálnych úprav, a najmä v prípade Francúzska, Talianska a Belgicka aj úplné vykonávanie prebiehajúcich a plánovaných štrukturálnych reforiem (formálne odsúhlasených a prijatých vládou). Komisia zabezpečí dôkladné monitorovanie v kontexte európskeho semestra na základe národných programov reforiem a programov stability alebo konvergenčných programov, ktoré sa majú predložiť do polovice apríla, a osobitné monitorovanie/postup pri nadmernej nerovnováhe v kontexte PMN, ako sa predpokladá v prípade Talianska a Francúzska. Ak jeden z týchto členských štátov nevykoná požadované reformy, Komisia to bude považovať za závažný faktor v budúcich správach hodnotiacich potrebu začať postup pri nadmernom deficite a pre členské štáty, ktoré už postupu pri nadmernom deficite podliehajú, za priťažujúci faktor pri rozhodovaní o predĺžení lehoty na nápravu prostredníctvom nových odporúčaní po posúdení účinných opatrení. Neprijatie účinných opatrení na fiškálnej strane povedie k sprísneniu postupu pri nadmernom deficite a k možnému pozastaveniu platieb z európskych štrukturálnych a investičných fondov. V prípade členských štátov eurozóny to takisto znamená, že Komisia odporučí Rade, aby uložila pokutu[15]. Komisia takisto posúdila reakcie členských štátov na odporúčania, v ktorých sa vyzýva na posilnenie inštitucionálneho a dlhodobého rozmeru ich fiškálnej politiky. Ako bolo dohodnuté na úrovni EÚ, členské štáty zaviedli nové prvky, ako napríklad numerické fiškálne pravidlá, strednodobé rámce, nezávislé fiškálne inštitúcie a zdokonalené rozpočtové postupy, no treba pokročiť ešte ďalej. Je potrebné, aby členské štáty ešte viac zvýšili úsilie o modernizáciu svojich dôchodkových systémov. Rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva je hrozbou pre dlhodobú fiškálnu udržateľnosť, najmä v tých krajinách, v ktorých sa očakáva výrazné zvýšenie indexu ekonomickej závislosti starých ľudí[16] v nasledujúcich rokoch. Rast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva je potrebné zamedziť, aby bolo možné podporiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Sociálni partneri vo Fínsku dosiahli v septembri 2014 dohodu o dôchodkovej reforme, ktorá nadobudne účinnosť v roku 2017. Obmedzený pokrok možno pozorovať aj pri zlepšovaní efektívnosti systémov zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti, čím by sa zaistila ich dobrá funkčnosť a dostupnosť bez zvyšovania nákladov. Rumunsko zaviedlo elektronickú zdravotnú kartu, na ktorej sa budú zaznamenávať všetky lekárske konzultácie a predpisy a ktorá takisto pomôže upozorniť na zneužívanie konzultácií či predpisov. 4. Otázka ďalšieho smerovania Európsky semester je dôležitý proces na zabezpečenie integrovanej koordinácie hospodárskych politík na úrovni EÚ. Kombinácia nástrojov makroekonomického a fiškálneho dohľadu je zásadná pre tvorbu konzistentných politických programov, nasmerovanie konvergencie výkonnosti, monitorovanie pokroku a riadenie vzájomnej závislosti. Posilňovanie a zjednodušovanie európskeho semestra by malo ísť ruka v ruke s posilnením zodpovednosti a lepším chápaním procesu na všetkých úrovniach. Analýza, z ktorej vychádzajú správy o krajine, bola vypracovaná na základe otvoreného dialógu s členskými štátmi na technickej úrovni. Zistenia sa zverejňujú skôr ako v minulých rokoch, aby túto technickú analýzu mohla preskúmať širšia škála aktérov v členských štátoch aj na úrovni EÚ, a to nie iba za jednotlivé krajiny v kontexte prípravy národných programov, ale aj z hľadiska prierezových otázok a tém, ktoré treba riešiť koordinovanejším spôsobom na úrovni EÚ, v rámci eurozóny, ako aj v jednotlivých členských štátoch. V tejto súvislosti jednotlivé správy o krajine takisto predstavujú vstup pre dôkladnejší mnohostranný dohľad zo strany Rady a jej výborov, ktorý má zásadný význam pre úspešnosť európskeho semestra. Komisia je pripravená začať v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch ďalší dialóg na všetkých úrovniach: s členskými štátmi, Európskym parlamentom a národnými parlamentmi, so sociálnymi partnermi a všeobecnejšie so zainteresovanými stranami. V marci Komisia zorganizuje ďalšie kolo dvojstranných stretnutí s členskými štátmi s cieľom poskytnúť príležitosť na diskusiu o správach o krajine. Od členských štátov sa očakáva, že do polovice apríla predložia svoje národné programy reforiem a programy stability alebo konvergenčné programy. Na základe všetkých týchto zdrojov Komisia v máji predloží nový, cielený súbor odporúčaní pre jednotlivé krajiny na roky 2015 – 2016 so zameraním na najdôležitejšie priority, ktoré treba riešiť. Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra s cieľom zvýšiť zodpovednosť za tento proces a jeho účinnosť bude dôležitou súčasťou širšej diskusie o prehĺbení hospodárskej a menovej únie[17]. Príloha 1 – integrovaný dohľad nad makroekonomickými a fiškálnymi nerovnováhami – prehľadná tabuľka s aktualizáciami v rámci tohto balíka || Postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) || Pakt stability a rastu (strednodobý cieľ / postup pri nadmernom deficite) || Poznámky AT || – || – || – BE || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý; podlieha prechodnému dlhovému pravidlu Správa Komisie podľa článku 126 ods. 3 so záverom nezačať postup pri nadmernom deficite v tomto štádiu || postup pri nadmernom deficite sa v tomto štádiu nezačína na základe závažných faktorov BG || Zmena: Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý || sprísnenie PMN vyplývajúce zo zvýšených rizík v dôsledku finančných turbulencií v roku 2014 CY || – || – || podlieha osobitnému programu finančnej pomoci CZ || – || – || – DE || Zmena: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie || strednodobý cieľ je prekročený; podlieha dlhovému pravidlu || sprísnenie PMN vyplývajúce z/zo – pretrvávajúcich slabých investícií a vysokého prebytku bežného účtu v spojení s nedostatočnými politickými opatreniami – zvýšeného systémového rizika pre eurozónu DK || – || – || – EE || – || – || – EL || – || – || podlieha osobitnému programu finančnej pomoci IE || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie (dohľad po ukončení programu) || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2015 || – ES || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie (dohľad po ukončení programu) || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2016 || – FR || Zmena: Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2015 Odporúčanie odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7, pričom lehotou na nápravu nadmerného deficitu je rok 2017 || sprísnenie PMN vyplývajúce zo – zhoršenia konkurencieschopnosti a udržateľnosti verejného dlhu, ktoré nie je dostatočne zamedzené oznámenými opatreniami – systémového rizika pre eurozónu Rozhodnutie o aktivácii nápravnej časti sa má prijať v máji so zreteľom na národný program reforiem a ďalší záväzok ku štrukturálnym reformám Postup pri nadmernom deficite – nová lehota vrátane prísnych míľnikov, zohľadňujúca aj plán reforiem predložený Francúzskom HR || Bez zmeny: Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2016 || Rozhodnutie v rámci PMN o aktivácii nápravnej časti sa má prijať v máji so zreteľom na národný program reforiem a ďalší záväzok ku štrukturálnym reformám Postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) || Pakt stability a rastu (strednodobý cieľ / postup pri nadmernom deficite) || Poznámky HU || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý; podlieha prechodnému dlhovému pravidlu || – IT || Bez zmeny: Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý; podlieha prechodnému dlhovému pravidlu Správa Komisie podľa článku 126 ods. 3 so záverom nezačať postup pri nadmernom deficite v tomto štádiu || PMN: status quo pri zohľadnení už predloženého plánu reforiem, ktorý treba pozorne monitorovať postup pri nadmernom deficite sa v tomto štádiu nezačína na základe závažných faktorov LT || – || – || – LU || – || – || – LV || – || – || – MT || – || – || – NL || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý; podlieha prechodnému dlhovému pravidlu || – PL || – || – || – PT || Zmena: Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie (dohľad po ukončení programu) || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2015 || Rozhodnutie v rámci PMN (po vystúpení z programu) vyplývajúce z vysokej úrovne zadlženosti tak na vnútornej úrovni, ako aj v jednotlivých sektoroch. SI || Zmena: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2015 || zmiernenie PMN vyplývajúce zo zlepšenia vonkajšej pozície a bankového sektora SE || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie || na úrovni strednodobého cieľa || SK || – || – || – RO || Zmena: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý || Rozhodnutie v rámci PMN vyplývajúce zo slabej vonkajšej pozície a konkurencieschopnosti FI || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie || strednodobý cieľ ešte nie je dosiahnutý Správa Komisie podľa článku 126 ods. 3 so záverom, že postup pri nadmernom deficite by sa v tomto štádiu nemal začať || postup pri nadmernom deficite sa v tomto štádiu nezačína na základe závažných faktorov UK || Bez zmeny: Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie || Nadmerný deficit, lehota na nápravu: 2014 – 2015. || (*) Odporúčania v rámci balíka dvoch legislatívnych návrhov (nariadenie č. 473/2013), pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom zabezpečiť včasnú nápravu nadmerného deficitu verejných financií, sa týkajú len členských štátov eurozóny. Príloha 2: Vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny členskými štátmi Osem mesiacov po tom, ako Európska komisia navrhla odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2014 – 2015, ktoré následne schválili členské štáty, vyplývajú z prvej analýzy ich doterajšieho vykonávania určité pozitívne trendy. Podrobnejšie informácie sa nachádzajú v súhrnnej tabuľke uvedenej v každej správe o krajine. Graf uvedený ďalej vychádza z analýzy pokroku členských štátov v riešení jednotlivých problémov identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Graf nezahŕňa posúdenie výkonnosti členských štátov v rámci Paktu stability a rastu. Je vypracovaný len na ilustračné účely a má určité metodické obmedzenia: vykonateľnosť odporúčaní pre jednotlivé krajiny nie je rovnaká – niektoré odporúčania je objektívne ťažšie splniť ako iné. Vždy napríklad dochádza k nevyhnutným časovým oneskoreniam medzi prípravou iniciatívy, jej prediskutovaním v rámci vnútroštátnych konzultačných a rozhodovacích procesov, jej praktickým vykonávaním a hodnotením jej vplyvu. Z tohto dôvodu nemožno analýzu Komisie obmedziť na „zaškrtávanie políčok“ a musí zostať vo svojej podstate kvalitatívnou, hoci kvantitatívne hodnotenie poskytuje prvý obraz o ochote a schopnosti členských štátov implementovať reformy, ktoré odsúhlasili v rámci Rady. Pokrok členských štátov pri riešení kľúčových problémov identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na roky 2014 – 2015 Príklady prijatých reforiem Úplné vykonanie || Značný počet odporúčaní možno považovať za plne vykonané. Tieto zahŕňajú dôležité reformy trhu práce (Chorvátsko), ďalšie posilnenie bankového sektora (Írsko), posilnenie fiškálneho rámca (Malta) alebo zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku (Holandsko). Výrazný pokrok || Výrazný pokrok možno pozorovať v mnohých veľmi dôležitých oblastiach politiky, ako napríklad zabezpečenie lepšieho prístupu MSP k financovaniu (Spojené kráľovstvo, Španielsko a Írsko), napredovanie v procese reštrukturalizácie bánk (Slovinsko), zníženie daňového zaťaženia osôb s nízkym príjmom (Rumunsko), reforma rámca pre platobnú neschopnosť (Lotyšsko), opatrenia zamerané na pomoc nezamestnaným mladým ľuďom (Chorvátsko) alebo posilnenie vnútroštátneho orgánu hospodárskej súťaže (Rakúsko). Určitý alebo obmedzený pokrok || Určitý, resp. obmedzený pokrok sa dosiahol v prevažnej väčšine prípadov. Patria sem najmä opatrenia aktívnej politiky na trhu práce (Švédsko, Slovensko a Slovinsko), boj proti tieňovej ekonomike (Španielsko, Taliansko), reforma verejnej správy (Španielsko), príprava reformy dôchodkového systému (Rakúsko), urýchlenie zavádzania pevného širokopásmového pokrytia (Poľsko), reforma zdravotníctva (Slovinsko, Rumunsko, Nemecko alebo Rakúsko) alebo prijímanie opatrení na zlepšenie daňovej disciplíny (Maďarsko). Žiadny pokrok || Len veľmi málo odporúčaní členské štáty vôbec neriešili. Problémy sa týkajú posilnenia inštitucionálnych aspektov rozpočtových rámcov (Maďarsko, Estónsko, Poľsko, Írsko), reforiem trhov s energiou (Rumunsko, Slovensko), reforiem mechanizmov stanovovania miezd (Luxembursko, Rumunsko) alebo neriešenia dôchodkovej otázky (Nemecko, Bulharsko). Príloha 3: Zistenia z hĺbkových preskúmaní podľa členských štátov · V Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Vývoj týkajúci sa vonkajšej konkurencieschopnosti tovaru naďalej predstavuje riziko a zasluhuje si pozornosť, keďže by jeho obnovené zhoršovanie mohlo ohroziť makroekonomickú stabilitu. Ďalšie opatrenia na zabezpečenie konvergencie nákladových parametrov by spomalili znižovanie zamestnanosti v obchodovateľných sektoroch, zatiaľ čo hmatateľný pokrok v oblasti znižovania historických nákladových rozdielov by sa mohol posilniť prostredníctvom presunu zdaňovania smerom k daňovým základom mimo oblasti práce. Verejný dlh zostáva naďalej vysoký, ale viacero faktorov zmierňuje súvisiace makroekonomické riziká. · V Bulharsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Obavy vzbudili najmä turbulencie vo finančnom sektore v roku 2014 týkajúce sa bankových postupov v tej časti sektora, ktorý je v domácom vlastníctve, ktoré by mohli mať významný vplyv na finančný sektor a celkovú makroekonomickú stabilitu. Okrem toho stále záporná, hoci zlepšujúca sa vonkajšia pozícia, nadmerné zadlženie podnikov a slabé prispôsobovanie sa trhu práce naďalej predstavujú makroekonomické riziká a zasluhujú si zvýšenú pozornosť. · V Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie. Riziká sa zvýšili vzhľadom na pretrvávajúce nedostatočné súkromné a verejné investície, čo brzdí rast a prispieva k veľmi vysokému prebytku bežného účtu, ktorý si aj naďalej zasluhuje zvýšenú pozornosť. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na nemecké hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, na negatívne účinky presahovania na hospodársku a menovú úniu. · V Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Írsko dokončilo program finančnej pomoci EÚ/MMF v roku 2013 a v súčasnosti podlieha dohľadu po ukončení programu a dohľadu v rámci európskeho semestra. Napriek výraznému zlepšeniu hospodárskych vyhliadok si riziká týkajúce sa vysokej úrovne zadlženosti súkromného a verejného sektora, zostávajúce výzvy vo finančnom sektore, najmä pokiaľ ide o ziskovosť bánk, a prispôsobovanie sa trhu práce, ktorý sa vyznačuje vysokou štrukturálnou nezamestnanosťou, naďalej zasluhujú zvýšenú pozornosť. · V Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Španielsko ukončilo program finančnej pomoci na rekapitalizáciu finančných inštitúcií v roku 2014 a v súčasnosti podlieha dohľadu po ukončení programu a dohľadu v rámci európskeho semestra. Napriek určitému zlepšeniu v obnove rovnováhy bežného účtu si v kontexte veľmi vysokej nezamestnanosti zvýšenú pozornosť naďalej vyžadujú riziká spojené s vysokou zadlženosťou súkromného a verejného sektora a veľmi negatívnou čistou medzinárodnou investičnou pozíciou. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na španielske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, na negatívne účinky presahovania na hospodársku a menovú úniu. · Vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Na základe národných programov reforiem a iných dovtedy oznámených záväzkov uskutočniť štrukturálne reformy prijme Komisia v máji rozhodnutie aktivovať postup pri nadmernej nerovnováhe. V kontexte nízkeho rastu a nízkej inflácie v spojení s nízkou ziskovosťou podnikov a vzhľadom na doposiaľ nedostatočnú politickú reakciu sa riziká vyplývajúce zo zhoršenia nákladovej aj nenákladovej konkurencieschopnosti a francúzskej vysokej a rastúcej zadlženosti najmä verejného dlhu výrazne zvýšili. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, na negatívne účinky presahovania na hospodársku a menovú úniu. · V Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Na základe národných programov reforiem a iných dovtedy oznámených záväzkov uskutočniť štrukturálne reformy prijme Komisia v máji rozhodnutie aktivovať postup pri nadmernej nerovnováhe. V kontexte utlmeného rastu, oneskorenej reštrukturalizácie podnikov a slabých výsledkov v oblasti zamestnanosti sa výrazne zvýšili riziká spojené so slabou konkurencieschopnosťou, s vysokými vonkajšími záväzkami a rastúcim verejným dlhom spolu so slabou správou verejného sektora. · V Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. V kontexte dlhotrvajúceho slabého rastu a neustále nízkej produktivity sa výrazne zvýšili riziká vyplývajúce z veľmi vysokej úrovne verejného dlhu a slabej nákladovej aj nenákladovej konkurencieschopnosti. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, na negatívne účinky presahovania na hospodársku a menovú úniu. · V Maďarsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie. Pozornosť si zasluhujú najmä riziká vyplývajúce zo stále vysoko negatívnej čistej medzinárodnej pozície, aj napriek určitému pokroku v obnove rovnováhy platobnej bilancie, z vysokej úrovne verejného dlhu, ako aj vysokého regulačného zaťaženia finančného sektora a vysokej úrovne problémových úverov, čo sťažuje znižovanie zadlženia. · V Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Pozornosť si zasluhujú pretrvávajúce riziká, ktoré vyplývajú z vysokej úrovne súkromného dlhu aj napriek tomu, že nedávne opatrenia podporujú obnovu na trhu s nehnuteľnosťami a obmedzujú rast hypoték. Hoci vysoký prebytok bežného účtu čiastočne vyplýva zo štrukturálnych charakteristík hospodárstva, štruktúra dôchodkových a daňových systémov môže byť zdrojom neefektívneho rozdeľovania kapitálu. · V Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Portugalsko dokončilo program makroekonomických úprav v roku 2014 a v súčasnosti podlieha dohľadu po ukončení programu a dohľadu v rámci európskeho semestra. Napriek značnému pokroku, ktorý sa dosiahol počas programu, pokiaľ ide o ekonomické úpravy a politiky, pretrvávajú značné riziká spojené s vysokou úrovňou vnútornej aj vonkajšej zadlženosti v rôznych sektoroch, ktoré si zasluhujú zvýšenú pozornosť. Existujú silné tlaky na znižovanie zadlženia v kontexte pomalého rastu, nízkej inflácie a vysokej nezamestnanosti. · V Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Prebieha obnova rovnováhy a všeobecné rozhodné politické opatrenia, zvýšená výkonnosť vývozu a podmienky rastu znížili riziká v porovnaní s minulým rokom, najmä tie, ktoré sú spojené s vonkajšou udržateľnosťou. Nedostatočná správa a riadenie spoločností, vysoká úroveň štátneho vlastníctva, stále vysoké zadlženie podnikov a rastúci verejný dlh však predstavujú riziká pre finančnú stabilitu a rast a vyžadujú si zvýšenú pozornosť. Nerovnováhy sa preto už nepovažujú za nadmerné, ale naďalej si zasluhujú osobitnú pozornosť. · Vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Pozornosť si zasluhujú najmä riziká spojené so slabou výkonnosťou vývozu v kontexte reštrukturalizácie priemyslu. Hoci sa vo veľkej miere zastavilo znižovanie podielov na vývoznom trhu a výrobných odvetví, investície zostávajú nízke a potenciálny rast klesol. Dlh súkromného sektora je stabilizovaný a nezdá sa byť zdrojom bezprostredných obáv, ale jeho relatívne vysoká úroveň si vyžaduje dôkladné monitorovanie. · Vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Najmä dlh domácností zostáva na veľmi vysokej úrovni a rozširuje sa v dôsledku zvyšovania cien nehnuteľností, pretrvávajúcich nízkych úrokových sadzieb, stále vysokých daňových stimulov a obmedzenej ponuky nehnuteľností. Pozornosť si naďalej zasluhuje makroekonomický vývoj spojený so súkromným dlhom. · V Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. V troch po sebe nasledujúcich programoch EÚ/MMF sa vonkajšie a vnútorné nerovnováhy výrazne znížili. Pozornosť si však zasluhujú riziká vyplývajúce z pomerne veľkej negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície a zo slabej strednodobej vývoznej kapacity. Navyše stabilita finančného sektora bola doteraz zachovaná, ale vonkajšie a vnútorné slabé miesta bankového sektora pretrvávajú. · V Spojenom kráľovstve existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Pozornosť si naďalej zasluhujú najmä riziká týkajúce sa vysokej úrovne zadlženosti domácností, ktoré sú tiež spojené so štrukturálnymi vlastnosťami trhu s nehnuteľnosťami. Odolnosť hospodárstva a finančného sektora sa zvýšila. Nedostatok nehnuteľností však bude pretrvávať a pravdepodobne podporí vysoké ceny nehnuteľností v strednodobom horizonte a ďalej oslabí odolnosť sektora voči rizikám. ____________________________ [1] Zimná ekonomická prognóza Európskej komisie z 5. februára 2015. [2] COM(2014) 903 z 26. novembra 2014. [3] COM(2014) 902 z 28. novembra 2014. [4] S výnimkou Grécka – správa o Grécku bude zverejnená neskôr vzhľadom na opatrenia nadväzujúce na vyhlásenia Euroskupiny z 20. a 24. februára 2015. [5] Analýzu vykonali útvary Komisie a je k dispozícii na: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_en.htm [6] V prípade členských štátov podliehajúcich programu makroekonomických úprav sa v správe skúma pokrok vo vykonávaní reforiem. [7] Členské štáty, v prípade ktorých sa vykonávajú hĺbkové preskúmania, sú identifikované v správe Komisie o mechanizme varovania na rok 2015 [COM(2014 904 z 28. novembra 2014]. [8] COM(2014) 907 z 28. novembra 2014. [9] Oznámenie Komisie s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu, COM(2015) 12 z 13. januára 2015. [10] V prípade Grécka a Cypru, ktorým sa v súčasnosti poskytuje finančná pomoc, sa dohľad nad nerovnováhami a monitorovanie nápravných opatrení uskutočňuje v rámci príslušných programov. [11] Komisia tým plní požiadavku článku 6 ods. 1 a článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, podľa ktorej Komisia informuje o výsledku hĺbkových preskúmaní Európsky parlament, Radu a Euroskupinu. V zmysle PMN nerovnováhy predstavujú trendy vedúce k vzniku vývoja, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje fungovanie ekonomiky členského štátu, menovej únie alebo Únie ako celku; nadmerné nerovnováhy znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré môžu ohroziť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. [12] Treba poznamenať, že v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh sa od Komisie vyžaduje, aby skúmala členské štáty, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti, ale zároveň sa v ňom požaduje, že „členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu [by sa] mali zameriavať na určovanie a vykonávanie opatrení, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu“ (pozri odôvodnenie 17). [13] V roku 2013 sa investície stále pohybovali na úrovni 19,3 % HDP, čo je približne o 2 percentuálne body menej ako historický priemer, ak sa vylúčia roky prudkého rozmachu a úpadku [pozri ročný prieskum rastu na rok 2015, COM(2014) 902]. [14] COM(2015) 46 zo 4. februára 2015. [15] Pozri aj COM(2015) 12 z 13. januára 2015. [16] Meria sa ako percentuálne vyjadrený pomer medzi počtom obyvateľov nad 65 rokov a počtom obyvateľov vo veku 15 – 64 rokov. [17] Pozri napríklad analytickú správu s názvom Preparing Next Steps on Better Governance in the Euro Area (Príprava ďalších krokov na lepšie riadenie v eurozóne) pripravenú pre neformálne zasadnutie Európskej rady 12. februára 2015: http://ec.europa.eu/priorities/docs/economic-governance-note_en.pdf