Osobitná správa č. 16/2012 „Účinnosť režimu jednotnej platby na plochu ako prechodného režimu podpory poľnohospodárov v nových členských štátoch“





SKRATKY CATS : Clearance Audit Trail System (databáza Komisie zhromažďujúca informácie o platbách z európskych poľnohospodárskych fondov) CNDP : Doplnkové vnútroštátne priame platby (Complementary National Direct Payments) EPZF : Európsky poľnohospodársky záručný fond Eurostat : Štatistický úrad Európskej únie GAC : Dobrý poľnohospodársky stav (Good Agricultural Condition) GAEC : Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav (Good Agricultural and Environmental Condition) IACS : Integrovaný administratívny a kontrolný systém LPIS : Identifikačný systém poľnohospodárskych platieb SAPS : Režim jednotnej platby na plochu (Single Area Payment Scheme) SMR : Základné požiadavky týkajúce sa správy (Statutory Management Requirements) SPP : Spoločná poľnohospodárska politika SPS : Režim jednotnej platby (Single Payment Scheme) WTO : Svetová obchodná organizácia GLOSÁR Agenda 2000 : Táto reforma postavila SPP na dva hlavné piliere, ktoré sú financované z rozpočtu Spoločenstva prostredníctvom dvoch európskych poľnohospodárskych fondov. Prvý pilier (Európsky poľnohospodársky záručný fond – EPZF) zabezpečuje financovanie trhových opatrení a podporu príjmov v podobe priamych platieb. Z druhého piliera (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)) sú spolufinancované opatrenia v oblastiach rozvoja vidieka, akými sú agroenvironmentálne opatrenia, podpora kvality potravín, vyššie technické normy a dobré životné podmienky zvierat. Akt o pristúpení : Akt obsahujúci podmienky, za akých sa krajina stáva členským štátom EÚ. Členské štáty SAPS : Nové členské štáty, ktoré si zvolili zavedenie režimu SAPS namiesto režimov podpory uplatňovaných v EÚ-15. Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko a Slovensko. EÚ-15 : Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo. Faktor poľnohospodárskeho príjmu : Označuje čistú pridanú hodnotu poľnohospodárskej činnosti (rovnako ako neoddeliteľnej nepoľnohospodárskej, vedľajšej činnosti) na základe výrobných nákladov. Vypočíta sa odpočítaním hodnoty medzispotreby, spotreby fixného kapitálu a výrobných daní z hodnoty poľnohospodárskej produkcie v základných cenách a s pridaním hodnoty (ostatných) dotácií na výrobu. Domácnosti majú často príjmy z iných zdrojov (nepoľnohospodárskej činnosti, platov, sociálnych dávok, príjmov z majetku) takže príjmy z poľnohospodárstva nemusia byť totožné so skutočným príjmom poľnohospodárskych domácností. Nové členské štáty : Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. Oddelenie : Proces oddeľovania priamych platieb pomoci od poľnohospodárskej výroby. Poľnohospodársky podnikateľský príjem : Príjem vytvorený poľnohospodárskymi činnosťami, ktorý sa používa ako odmena vlastných výrobných faktorov (práca a/alebo podnikanie, vlastný kapitál a vlastná pôda). Zodpovedá faktorovému príjmu, od ktorého sa odpočítajú náklady spojené s požičaním kapitálu a prenájmom pracovnej sily. Preskúmanie stavu : Revízia reformy SPP z roku 2003 v roku 2008. Prijatie návrhov Komisie na ďalšie oddelenie priamej pomoci a dodatočnú flexibilitu SPS, vyššie prevody výdavkov na opatrenia na rozvoj vidieka, zmeny intervenčného systému, zvýšenie mliečnych kvót a osobitých opatrení v ďalších odvetviach. Reforma z roku 2003 : Reforma SPP ("strednodobá revízia"), ktorej cieľom bolo znížiť cenovú podporu a kompenzovať toto zníženie prostredníctvom priamej podpory príjmov pokračujúc v procese, ktorý začal v roku 1992 (MacSharryho reforma) a ktorý bol potvrdený v roku 1999 (Agendou 2000). Reforma z roku 2003 zaviedla oddelenie pomoci od krížového plnenia a zároveň posilnila pomoc pre rozvoj vidieka. Rozšírenie EÚ : Proces rozšírenia Európskej únie prostredníctvom pristúpenia nových členských štátov. SAPS : Prechodný zjednodušený režim podpory príjmov pre poľnohospodárov v nových členských štátoch. ZHRNUTIE I. Režim jednotnej platby na plochu (SAPS) je zjednodušený režim podpory príjmov zameraný na poľnohospodárov v nových členských štátoch. Zaviedlo ho Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Slovensko. Na základe tohto režimu mohli vnútroštátne správne orgány realizovať priame platby poľnohospodárom, dokiaľ príslušné členské štáty neprejdú na režim podpory, ktorý má byť podľa plánu zavedený v celej EÚ 1. januára 2014. Platby v rámci SAPS predstavovali v rozpočtovom roku 2011 sumu približne 5 mld. EUR. II. Poľnohospodári nie sú v rámci SAPS povinní vyrábať tovar alebo používať výrobné faktory. Musia však udržiavať svoju pôdu v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave (GAEC) a dodržiavať základné štandardy týkajúce sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrej starostlivosti o zvieratá. III. Audit Dvora audítorov, ktorý sa týkal implementácie SAPS, bol zameraný na tieto oblasti: - implementácia základných prvkov režimu vrátane definície príjemcov a definície oprávnenej pôdy, - prínos režimu k dosahovaniu cieľa podpory príjmov poľnohospodárov v nových členských štátoch, - príprava na prechod na nový režim priamych platieb spoločný pre všetky členské štáty EÚ. IV. Dvor audítorov vo svojej správe o SPS [1] poukázal na nedostatočnú definíciu "poľnohospodárov" a platby podpory príjemcom, ktorí sa vôbec nezapájali alebo len okrajovo zapájali do poľnohospodárskej činnosti. Závery tohto auditu v súvislosti so SAPS sú rovnaké. Okrem toho bola v niektorých členských štátoch podpora v rámci SAPS legálne vyplácaná (a podporovala ich príjem) aj verejným orgánom spravujúcim štátnu pôdu, ktorí sa inak nepodieľali na poľnohospodárskej činnosti. V. Členské štáty presne neidentifikovali plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu, a platby boli vyplácané v súvislosti s nevyužívanými pozemkami alebo pôdou určenou na nepoľnohospodárske činnosti. Táto situácia má dosah na sumu vyplácanú jednotlivým poľnohospodárom a oslabuje súvislosť medzi platbou a oprávnenou plochou. VI. Platby v rámci SAPS výrazne prispeli k zvýšeniu príjmov poľnohospodárov v príslušných členských štátoch a v súčasnosti sú pre mnohých poľnohospodárov hlavným zdrojom čistého príjmu. Rozdeľovanie podpory v rámci SAPS je v zásade založené na rozlohe poľnohospodárskych pozemkov, ktoré majú poľnohospodári k dispozícii, a nezohľadňujú sa pri ňom osobitné charakteristiky oblastí, na ktorých sa vykonáva poľnohospodárska činnosť, ani prínos poľnohospodárov k produkcii verejných statkov. Okrem toho dvojitá štruktúra poľnohospodárskeho odvetvia v mnohých nových členských štátoch (od veľkých poľnohospodárskych podnikov na jednej strane po veľký počet malých rodinných poľnohospodárskych podnikov na druhej strane), ako aj to, že systém sa zakladá na rozlohe, vedie k silnej koncentrácii platieb malému počtu veľkých príjemcov, zatiaľ čo väčšina poľnohospodárov dostáva veľmi malé sumy podpory. VII. V rámci členského štátu nie je možné rozlišovať platby v rámci SAPS podľa poľnohospodárskeho potenciálu oblastí alebo environmentálnych kritérií. Od roku 2010 však členské štáty môžu využívať časť vnútroštátneho finančného rámca SAPS na osobitnú podporu poľnohospodárom v hospodársky ohrozených oblastiach alebo v oblastiach citlivých z hľadiska životného prostredia, alebo na ekonomicky zraniteľné poľnohospodárske činnosti. Je však ešte priskoro na hodnotenie vplyvu tejto možnosti na prerozdelenie podpory v rámci SAPS. VIII. Úroveň priamych platieb v členských štátoch bola stanovená s cieľom podporiť potrebnú reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia a vyhnúť sa tomu, aby vznikli značné rozdiely v príjmoch a sociálne nerovnosti v príslušných vidieckych spoločenstvách. Pretrvávajúce štrukturálne nedostatky v poľnohospodárskej ekonomike členských štátov využívajúcich SAPS však môžu mať vplyv na dlhodobú účinnosť a efektívnosť priamych platieb. Komisia k dnešnému dňu ešte neanalyzovala účinky podpory v rámci SAPS na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia. IX. Účinnosť SAPS pri podpore príjmov z poľnohospodárstva je znížená v tých prípadoch, keď je podpora "kapitalizovaná" do cien pozemkov a cien za prenájom pozemkov. Komisia zatiaľ neanalyzovala tieto účinky v kontrolovaných členských štátoch, ale existujú dôkazy o tom, že platby v rámci SAPS majú súvis so zvýšením cien pozemkov a cien za prenájom pozemkov. X. Väčšina členských štátov, ktoré využívajú SAPS, ešte nie je pripravená na zavedenie režimu založeného na nárokoch, ktorý SAPS nahradí. Skúsenosti so zavedením SPS v 15 členských štátoch EÚ v roku 2005 poukazujú na to, že implementácia tohto režimu má za následok výrazné omeškania platieb pre poľnohospodárov. XI. Dvor audítorov odporúča, aby: - bola podpora príjmov poľnohospodárov nasmerovaná na aktívneho poľnohospodára, ktorý vykonáva konkrétne a pravidelné poľnohospodárske činnosti. Z výhod plynúcich z podpory v rámci SAPS by mali byť vylúčené najmä verejné orgány spravujúce štátnu pôdu, ktoré sa inak nepodieľajú na poľnohospodárskej činnosti, - pôda, na ktorú možno poskytnúť podporu, bola jasne vymedzená a obmedzená na pozemky, na ktorých je v súlade s podmienkami GAEC potrebné vykonávať konkrétne a pravidelné poľnohospodárske činnosti. V prípade zavedenia režimu založeného na nárokoch by platobné nároky mali byť pridelené len na tieto pozemky, - sa hľadala cesta vyváženejšieho rozdeľovania podpory medzi poľnohospodárov, buď obmedzením výšky jednotlivých platieb alebo zohľadnením špecifických okolností poľnohospodárskych podnikov v rozličných regiónoch, - Komisia analyzovala, do akej miery sú účinnosť a efektívnosť priamych platieb negatívne ovplyvnené štrukturálnymi nedostatkami a cenami pozemkov. Komisia by na základe tejto analýzy mala zvážiť prijatie doplnkových opatrení zameraných na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia a zvýšenia jeho konkurencieschopnosti, - Komisia aktívnejšie podporovala členské štáty a bližšie monitorovala ich prípravy na zavedenie budúceho režimu založeného na nárokoch. Mala by predovšetkým pomáhať členským štátom identifikovať kľúčové požiadavky pre vnútroštátne správne orgány a poľnohospodárov. ÚVOD ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 1. Keď Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko vstúpili do Európskej únie (EÚ) 1. mája 2004, základ spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) tvorili priame viazané platby poľnohospodárom založené na ploche ornej pôdy a počte zvierat (hovädzí dobytok, ovce a kozy). Rada v roku 2002 rozhodla, že tieto priame platby budú k dispozícii poľnohospodárom v nových členských štátoch. V súlade so zásadami, ktoré v tom čase platili v členských štátoch EÚ (EÚ-15), Rada zaviedla pre každý nový členský štát rozpočtový strop. Ide o maximálnu sumu financovanú z rozpočtu EÚ, ktorá by mohla byť ročne vynakladaná na priame platby. Rada zároveň rozhodla, že priame platby budú progresívne rásť do roku 2013, aby boli porovnateľné s úrovňou podpory poskytovanou v EÚ-15. 2. Štruktúra poľnohospodárskeho odvetvia vo väčšine nových členských štátov sa však podstatne odlišovala od toho, čo prevažovalo v členských štátoch EÚ-15. Toto odvetvie charakterizovala dvojitá štruktúra s veľkými poľnohospodárskymi podnikmi na jednej strane a veľkým počtom malých rodinných podnikov na druhej strane. Produktivita v tomto odvetví bola celkovo nízka. Okrem toho väčšina vnútroštátnych správnych orgánov nemala žiadne skúsenosti s riadením systému priamych platieb poľnohospodárom. 3. Z tohto dôvodu akt o pristúpení podpísaný s členskými štátmi, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, im ako alternatívu k viazaným priamym platbám ponúkli možnosť počas prechodného obdobia implementovať zjednodušený systém podpory príjmov: "režim jednotnej platby na plochu" (SAPS). V tomto akte sa stanovuje, že Komisia určí pre každý nový členský štát ročný finančný rámec pre výdavky SAPS v rámci vnútroštátneho rozpočtového stropu stanoveného Radou. Rovnakú možnosť dostali aj Bulharsko a Rumunsko, keď v roku 2007 vstúpili do EÚ. 4. Súčasne s procesom rozširovania EÚ Rada schválila reformu SPP z roku 2003. Táto reforma: a) zaviedla režim jednotnej platby (SPS), ktorý nahradil väčšinu existujúcich priamych platieb, pri ktorých je pomoc "oddelená" od povinnosti vyrábať; b) podmienila vyplácanie plnej sumy priamych platieb dodržiavaním požiadaviek "krížového plnenia" zo strany poľnohospodárov [2]; c) zaviedla povinný mechanizmus na zníženie všetkých priamych platieb presahujúcich 5000 EUR za kalendárny rok a poľnohospodársky podnik o stanovenú percentuálnu výšku ("modulácia"). 5. Rada v roku 2004 rozhodla, že zásady prijaté v reforme z roku 2003 budú platné vo všetkých nových členských štátoch s výnimkou prvku "modulácie" (aspoň dovtedy, kým sa výška priamych platieb uplatniteľná v nových členských štátoch nevyrovná výške uplatniteľnej v členských štátoch EÚ-15). Možnosť implementovania SAPS však bola ponechaná [3]. 6. V roku 2004 si možnosť implementovať platné ustanovenia o priamych platbách a následne v roku 2007 režim SPS, ktorý platil v EÚ-15 od roku 2005, zvolili len Malta a Slovinsko. Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Slovensko a v roku 2007 Bulharsko a Rumunsko sa rozhodli realizovať SAPS. 7. SAPS bol teda od začiatku ponímaný ako prechod na režim priamych platieb platný v celej EÚ (SPS od roku 2005). Pôvodne malo prechodné obdobie uplynúť najneskôr v roku 2009, avšak v rámci hodnotenia stavu SPP v roku 2008 Rada rozhodla toto obdobie predĺžiť do konca roka 2013. Preto systém priamych platieb, o ktorom sa v súčasnosti rokuje v Európskom parlamente a v Rade a ktorý bude prijatý ako súčasť novej SPP realizovanej od roku 2014, nahradí SAPS k tomuto dátumu [4]. HLAVNÉ PRVKY SAPS 8. SAPS je zjednodušený režim podpory príjmov pre poľnohospodárov a zakladá sa na ploche pôdy, na ktorú možno poskytnúť podporu a ktorú majú k dispozícii [5]. V každom členskom štáte pozostáva podpora z ročnej sumy podpory na hektár pôdy, na ktorú možno poskytnúť podporu. Poľnohospodári predkladajú príslušným vnútroštátnym orgánom výročné vyhlásenie o všetkých poľnohospodárskych pozemkoch. Poľnohospodári nemajú povinnosť vyrábať alebo použiť výrobné faktory, ale musia pozemky udržiavať v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave (GAEC) [6]. 9. V každom členskom štáte sa úroveň ročnej platby na hektár počíta vydelením ročného finančného rámca poľnohospodárskou plochou každého nového členského štátu. V prípade, že tieto platby v danom roku presiahli jeho ročný finančný rámec, vnútroštátna suma na hektár uplatniteľná v tomto novom členskom štáte sa zníži v príslušnom pomere použitím koeficientu zníženia. Tým sa zabezpečí, že platby nepresiahnu finančný rámec členských štátov stanovený v aktoch o pristúpení. 10. Pre členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, je poľnohospodárska plocha definovaná ako tá časť "využívanej poľnohospodárskej plochy", ktorá sa udržiavala v "dobrom poľnohospodárskom stave" (GAC) k 30. júnu 2003 [7]. Stanovením takéhoto dátumu bola z výhod SAPS vylúčená pôda, ktorá bola v tom čase nevyužívaná, dokonca aj keď ju poľnohospodári začali opäť o niekoľko rokov obrábať. V Bulharsku a Rumunsku však nebol stanovený dátum, čo malo za následok, že poľnohospodári môžu využívať výhody platieb v rámci SAPS v súvislosti s predtým opustenou pôdou, ktorú po pristúpení týchto členských štátov do EÚ začnú opäť obrábať. 11. "Využívaná poľnohospodárska pôda" je štatistická veličina, ktorú používa Eurostat [8]. Tvorí ju celková plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalé trávne porasty, trvalé plodiny a záhrady. 12. Porovnanie medzi SAPS a SPS sa uvádza v prílohe I. MOŽNOSŤ POSKYTOVAŤ DOPLNKOVÉ VNÚTROŠTÁTNE PRIAME PLATBY 13. Niektoré členské štáty už pred vstupom do EÚ poskytli svojim poľnohospodárom priame platby, ktoré by neboli zlučiteľné so zásadami spoločného trhu EÚ. Príslušné členské štáty v snahe predísť možnému zníženiu výšky podpory prijatej poľnohospodármi po pristúpení ich krajiny do EÚ môžu udeliť zo štátneho rozpočtu okrem podpory SAPS i doplnkové vnútroštátne priame platby (CNDP), ktorými vykompenzujú postupné zavádzanie priamych platieb EÚ [9]. Musí ich schváliť Komisia a celková priama podpora, ktorú možno poskytnúť poľnohospodárovi, nesmie presiahnuť úroveň priamej podpory, na ktorú by mal poľnohospodár nárok v EÚ-15. CNDP sa postupne ukončujú a zároveň dochádza k ročnému nárastu platieb SAPS. ROZSAH AUDITU, CIELE A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 14. Dvor audítorov vykonal audit implementácie SAPS od rozpočtového roka 2005 v rámci ročného vyhlásenia o vierohodnosti (DAS). Tieto audity však boli obmedzené na zákonnosť a správnosť platieb a fungovanie systémov dohľadu a kontroly. Dvor audítorov uverejnil výsledky týchto auditov vo svojich príslušných výročných správach. 15. SAPS je druhým najväčším režimom financovaným z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a je hlavným zdrojom podpory príjmov pre poľnohospodárov v nových členských štátoch. Ročné výdavky sa v priebehu rokov zvýšili z 1,4 mld. EUR v rozpočtovom roku 2005 na približne 5 mld. EUR v roku 2011. Podpora by mala do konca rozpočtového roka 2014 dosiahnuť výšku približne 7,5 mld. EUR. 16. Audit bol vykonaný v roku 2011 a týkal sa Európskej komisie a piatich členských štátov, ktoré zaviedli SAPS buď v roku 2004 (Maďarsko, Poľsko a Slovensko) alebo v roku 2007 (Bulharsko a Rumunsko), ako aj preskúmania dokumentácie a previerky štúdií a hodnotení. V roku 2011 vyplatili kontrolované členské štáty v rámci podpory SAPS okolo 4 mld. EUR, čo predstavuje približne 80 % celkových výdavkov uskutočnených v rámci tohto režimu v danom rozpočtovom roku [10]. 17. Táto správa je zameraná na: - implementáciu základných prvkov režimu vrátane definície príjemcov a definície pôdy, na ktorú možno poskytnúť podporu, - prínos režimu k dosahovaniu cieľa podpory príjmov poľnohospodárov v nových členských štátoch, - prípravu na prechod na nový režim priamych platieb spoločný pre všetky členské štáty EÚ. PRIPOMIENKY PLATBY PRÍJEMCOM, KTORÍ VYKONÁVAJÚ POĽNOHOSPODÁRSKU ČINNOSŤ LEN OKRAJOVO 18. Platby v rámci SAPS sú určené na podporu príjmov poľnohospodárov [11]. Tento režim je navrhnutý tak, aby bol v súlade s celkovými cieľmi SPP, v snahe "zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva" a "zabezpečiť tak primeranú životnú úroveň poľnohospodárskeho obyvateľstva, a to najmä zvýšením individuálnych príjmov osôb zamestnaných v poľnohospodárstve" [12]. DEFINÍCIE "POĽNOHOSPODÁRA" A "POĽNOHOSPODÁRSKEJ ČINNOSTI" 19. V súlade s nariadením [13] sa poľnohospodár definuje ako fyzická alebo právnická osoba vykonávajúca "poľnohospodársku činnosť". "Poľnohospodárska činnosť" sa definuje ako "produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych produktov vrátane zberu, dojenia, plemenárskej činnosti a chovu zvierat na poľnohospodárske účely alebo udržovanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave". 20. Dvor audítorov už poukázal na to, že definícia "poľnohospodárov" ako osôb alebo subjektov, ktorí majú k dispozícii pôdu, na ktorú je možné poskytnúť podporu, a zaoberajúcich sa "poľnohospodárskou činnosťou" nie je presná [14]. Dvor audítorov zistil, že Maďarsko a Rumunsko tieto výrazy bližšie objasnili vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch. Maďarsko rozhodlo, že podpora v rámci SAPS by sa mala vyplácať len užívateľom pôdy. V Rumunsku vnútroštátne pravidlá výslovne vylučujú z platieb SAPS osoby, ktoré len udeľujú koncesiu na užívanie pôdy alebo pôdu prenajímajú. V skutočnosti sa to však len málokedy kontroluje a Dvor audítorov zistil, že v oboch členských štátoch bola podpora v rámci SAPS vyplatená majiteľom pôdy, ktorí na príslušnej pôde nevykonávali žiadnu vlastnú poľnohospodársku činnosť, kým poľnohospodári, ktorí pôdu v skutočnosti využívali, nemali prístup k podpore v rámci SAPS. 21. Podobne ako v prípade SPS Dvor audítorov identifikoval aj takých príjemcov podpory v rámci SAPS, ktorí sa do poľnohospodárskej činnosti zapájali okrajovo. Patria medzi ne realitné spoločnosti, letiská (Poľsko a Rumunsko), podniky lesného hospodárstva, poľovnícke združenia, rybárske združenia alebo lyžiarske kluby (Maďarsko, Poľsko a Slovensko). Kontrolovaná Komisia i členské štáty nemali žiadne podrobnosti o presnom počte takýchto prípadov ani o ich finančnom dosahu. Ako názorný príklad Dvor audítorov zistil, že v prípade žiadostí podaných za rok 2010 v Poľsku 1345 poľovníckych združení legálne získalo podporu v rámci SAPS vo výške 2,54 mil. EUR na 19000 ha poľnohospodárskej pôdy. Podobne v Maďarsku získalo 337 poľovníckych združení viac než 1 milión EUR podpory v rámci SAPS na 7000 ha poľnohospodárskej pôdy. 22. Dvor audítorov v kontrolovaných členských štátoch našiel aj špecifickú skupinu príjemcov SAPS, ktorú tvorili verejné subjekty spravujúce pôdu vlastnenú štátom podľa príslušných právnych predpisov. Tieto subjekty nevykonávajú žiadne alebo len okrajové poľnohospodárske činnosti. V takýchto prípadoch platby v rámci SAPS primárne financujú verejnú funkciu, ktorú tieto subjekty zastávajú, a nepodporujú príjem poľnohospodárov. 23. Hodnotenie stavu SPP z roku 2008 umožnilo členským štátom definovať podobné kritériá vylúčenia príjemcov, ako sú uvedené v rámčeku, z poberania platieb SAPS. K dnešnému dňu však žiaden členský štát, v ktorom bol vykonaný audit, túto možnosť nevyužil a v dôsledku toho stále prevláda už opísaný stav. PÔDA VYUŽÍVANÁ NA NEPOĽNOHOSPODÁRSKE ČINNOSTI 24. Platné ustanovenia pre SPS neumožňujú vykonávanie platieb na pôdu, ktorá nie je predovšetkým využívaná na poľnohospodárstvo [15]. Takéto pravidlá neexistujú pre SAPS. V Maďarsku uskutočnili orgány platby v rámci SAPS na trvalé trávnaté porasty vo vlastníctve štátu určené na vojenský výcvik, no štátne orgány neboli schopné vysvetliť, či boli výlučne využívané na výcvik alebo boli čiastočne využívané aj na poľnohospodárske účely (pasenie oviec). Dvor audítorov odhadol, že v roku 2010 bola vyplatená suma 4,25 mil. EUR na 25000 ha vojenského územia [16]. RÁMČEK 1 ŠTÁTNE SUBJEKTY PRIJÍMAJÚ PODPORU V RÁMCI SAPS LEN ZA VYKONÁVANIE VEREJNÝCH FUNKCIÍ PODĽA VNÚTROŠTÁTNYCH PRÁVNYCH PREDPISOV V Poľsku, Rumunsku, na Slovensku a v Maďarsku sú veľké plochy poľnohospodárskej pôdy vo vlastníctve štátu. Napríklad v Poľsku je Agentúra pre poľnohospodársky majetok, ktorá spravuje približne dva milióny hektárov patriacich štátnej pokladnici, najväčším individuálnym správcom poľnohospodárskej pôdy. Samotné riadiace orgány pôdu neobhospodarujú, ale prenajímajú ju poľnohospodárom, ktorí sú obyčajne oprávnení žiadať o podporu v rámci SAPS na pozemky, ktoré obhospodarujú. Tieto členské štáty nemali voči týmto subjektom jednotnú politiku: zatiaľ čo na Slovensku a v Rumunsku nemajú nárok na podporu v rámci SAPS, v Poľsku dostávajú regionálne pracoviská Agentúry pre poľnohospodársky majetok podporu v rámci SAPS vo výške približne 1 mil. EUR na pôdu, pre ktorú nenašli nájomcu. Regionálne pracoviská poverili poskytovateľov služieb udržiavaním pôdy a zachovaním jej poľnohospodárskej hodnoty za omnoho nižšie náklady na hektár, než je ročná podpora v rámci SAPS. Túto funkciu však orgány musia vykonávať, pretože vnútroštátne predpisy im stanovujú povinnosť udržiavať hodnotu verejného majetku. V Maďarsku je štát najväčším individuálnym príjemcom podpory v rámci SAPS [17]. Táto podpora sa vypláca napríklad na národné parky, ktoré sú financované z hlavného štátneho rozpočtu s prvotným cieľom zachovávať prírodné rezervácie. K ďalším prípadom inštitucionálnych užívateľov pôdy, ktorých hlavným cieľom nie je poľnohospodárska činnosť, patria vodohospodárske spoločnosti a mestá a obce. Štátne orgány nemajú prehľad o miere platieb pre takéto subjekty. Dvor audítorov však odhaduje, že štátne orgány v roku 2010 pravdepodobne vyplatili okolo 50 mil. EUR podpory v rámci SAPS na 300000 ha. V Rumunsku, kde mestá a obce vlastnia okolo 1,6 mil. ha poľnohospodárskej pôdy, z ktorých asi 1,5 mil. ha sú trávnaté porasty, Dvor audítorov zistil, že v roku 2010 prijalo viac než 1000 miest, obcí a miestnych úradov podporu v rámci SAPS vo výške 23,5 mil. EUR na približne 340000 ha verejných pozemkov. Ide o pôdu, ktorú miestni poľnohospodári väčšinou využívajú spoločne, napríklad na pasenie dobytka alebo zber úrody, a na ktorej verejní vlastníci spravidla nevykonávajú žiadnu poľnohospodársku činnosť. Rumunské orgány nedávno prijali opatrenia na lepšie nasmerovanie platieb pre poľnohospodárov. Tieto opatrenia sú však len čiastočne účinné a mnohí poľnohospodári využívajúci pôdu sú naďalej vylúčení z platieb v rámci SAPS. Dvor audítorov zaznamenal podobné prípady v Bulharsku, kde mestá a obce založili právnické osoby prijímajúce podporu v rámci SAPS na verejnú pôdu, ktorú miestni poľnohospodári využívali na pastvu zvierat. V týchto prípadoch boli činnosti právnických osôb obmedzené na poskytovanie vody pre dobytok alebo príležitostné prenajímanie pracovníkov na vyčistenie pôdy od krovia. Ročná výška platieb týmto subjektom sa do roku 2013, alebo v prípade Bulharska a Rumunska do roku 2016, zvýši z dôvodu plánovaného zvýšenia platieb na hektár v rámci SAPS. Vo všetkých uvedených prípadoch táto pomoc nepodporuje príjem poľnohospodárov, ale prispieva k financovaniu verejnej správy. CELKOVÉ PLOCHY, NA KTORÉ MOŽNO POSKYTNÚŤ PODPORU V RÁMCI SAPS, NEBOLI SPOĽAHLIVO IDENTIFIKOVANÉ A KONTROLOVANÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY DEFINOVALI OPRÁVNENOSŤ POZEMKOV ODLIŠNÝM SPÔSOBOM VÄČŠINA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV NEDOKÁŽE PRESNE URČIŤ POĽNOHOSPODÁRSKU PLOCHU, NA KTORÚ MOŽNO POSKYTNÚŤ PLATBY V RÁMCI SAPS 25. Hoci vnútroštátne rozpočtové stropy pre priame platby stanovila Rada, presné určenie plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu v rámci SAPS, bolo ponechané na Komisiu a príslušné členské štáty [18]. 26. Ako už bolo uvedené vyššie, v akte o pristúpení a v následných nariadeniach Rady sa stanovuje, že poľnohospodárska plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, je tá časť "využívanej poľnohospodárskej plochy", ktorá sa udržiavala v "dobrom poľnohospodárskom stave" k 30. júnu 2003 bez ohľadu na to, či bola v tomto čase využívaná na produkciu alebo nie. 27. V prípade Bulharska a Rumunska však táto historická referencia neplatí. Poľnohospodárska plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, je v týchto krajinách tá časť využívanej poľnohospodárskej plochy, ktorá je v dobrom poľnohospodárskom stave v príslušnom roku podania žiadostí. 28. Kritérium nevyužívanej poľnohospodárskej plochy vylučuje z využívania SAPS nepoľnohospodárske plochy, akými sú zalesnené plochy alebo rekreačné záhrady, ale i oblasti, ktoré nie sú obhospodarované z ekonomických, sociálnych alebo iných dôvodov (vrátane tých oblastí, ktoré by mohli byť znovu obhospodarované s využitím bežne dostupných zdrojov v poľnohospodárskom podniku). Dvor audítorov poukazuje na to, že pravidlá, ako sú stanovené k dnešnému dňu, nie sú zrozumiteľné, pretože poľnohospodári, ktorí chcú znovu obhospodarovať pozemky v členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a ktoré využívajú režim SAPS, sú vylúčení z podpory v rámci SAPS na tieto pozemky, zatiaľ čo v Bulharsku a Rumunsku poľnohospodári prijímajú podporu v rámci SAPS aj na tú pôdu, ktorá bola predtým opustená. 29. V právnych predpisoch EÚ nie je podrobnejšie vymedzený "dobrý poľnohospodársky stav". V čase auditu prijalo explicitné normy definujúce dobrý poľnohospodársky stav len Bulharsko. 30. Zatiaľ čo ustanovenia prijaté v aktoch o pristúpení si vyžadujú, aby vnútroštátne orgány fyzicky identifikovali poľnohospodársku pôdu, na ktorú možno poskytnúť podporu, väčšina kontrolovaných členských štátov mala ťažkosti so spoľahlivým určením tejto plochy. Keďže nemali definovaný dobrý poľnohospodársky stav a pretože identifikačné systémy poľnohospodárskych parciel (LPIS) buď neboli k dispozícii alebo neboli dostatočne vypracované, členské štáty používali odlišné metódy stanovenia príslušnej poľnohospodárskej plochy. 31. V Poľsku Komisia akceptovala poľnohospodársku plochu, na ktorú možno poskytnúť podporu, určenú na základe všeobecných informácií o využívaní pôdy z prieskumu poľnohospodárskych podnikov v roku 2002 a doplnenú informáciami o "nevyužitej pôde", o ktorej sa predpokladalo, že ju poľnohospodári budú obhospodarovať, keď sa dozvedia, že dostanú platby v rámci SAPS. Plochy zahrnuté do systému LPIS boli naopak stanovené na základe informácií z registra pôdnych blokov, ktorý obsahoval omnoho väčšie plochy, ale ku ktorým neboli k dispozícii informácie o ich stave v roku 2003 [19]. 32. V Maďarsku bola poľnohospodárska pôda, na ktorú možno poskytnúť podporu a ktorú akceptovala Komisia, určená na základe informácií o využívaní pôdy pred pristúpením a na základe prieskumu poľnohospodárskych podnikov v roku 2002, pričom bol vylúčený odhad pôdy považovanej za nevhodnú na poľnohospodársku činnosť. LPIS je naopak v plnej miere založený na interpretácii leteckých snímok. 33. Uvedené príklady taktiež poukazujú na to, že systém LPIS, ktorý eviduje plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu v rámci SAPS, a ktorý nové členské štáty používajú na správu žiadostí o podporu [20], zahŕňa poľnohospodárske plochy, ktoré sú niekedy výrazne väčšie ako poľnohospodárska plocha určená a prijatá Komisiou v čase pristúpenia. V roku 2010 tento stav stále pretrvával, ako je uvedené v tabuľke. 34. Komisia členské štáty nepožiadala o analýzu týchto nezrovnalostí. Dvor audítorov preto nemôže potvrdiť, či plochy zaznamenané ako plochy, na ktoré možno poskytnúť platby v rámci SAPS, boli skutočne určené v súlade s ustanoveniami aktov o pristúpení a následných právnych predpisov EÚ [21]. 35. Skutočnosť, že nie je jasne určená plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu v rámci SAPS, má dôsledky dvojakého druhu: a) keďže finančné rámce pridelené každému členskému štátu sú stanovené na finančné obdobie, priemerná suma na hektár bola pomerne znížená v prípadoch, keď celková plocha deklarovaná poľnohospodármi prevyšovala poľnohospodársku plochu schválenú Komisiou; b) priemerná výška podpory v rámci SAPS na hektár bola zvýšená, keď poľnohospodárska plocha schválená Komisiou bola nižšia ako skutočná poľnohospodárska plocha stanovená v systéme LPIS. TABUĽKA POROVNANIE MEDZI VYUŽÍVANOU POĽNOHOSPODÁRSKOU PLOCHOU, POĽNOHOSPODÁRSKOU PLOCHOU SCHVÁLENOU KOMISIOU A PLOCHAMI, NA KTORÉ MOŽNO POSKYTNÚŤ PODPORU V RÁMCI SAPS, PRI ŽIADOSTIACH PODANÝCH ZA ROK 2010 Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov z národných štatistických úradov a platobných agentúr (2011). (v hektároch) | | Bulharsko | Maďarsko | Poľsko | Rumunsko | Slovensko | Využívaná poľnohospodárska plocha v roku 2010 podľa štatistických úradov | 3620000 | 5343000 | 15534000 | 13298000 | 1921000 | Poľnohospodárska plocha schválená Komisiou (príloha VIII k nariadeniu (ES) No 1121/2009) | 3492000 | 4829000 | 14137000 | 8716000 | 1865000 | Celková plocha v rámci SAPS, na ktorú možno poskytnúť platbu, zaznamenaná v systéme LPIS | 3707125 | 5681781 | 18245374 | 13015446 | 2083248 | OPRAVY POĽNOHOSPODÁRSKYCH PLÔCH, NA KTORÉ MOŽNO POSKYTNÚŤ PODPORU, SA NEZAKLADALI VŽDY NA OVERITEĽNÝCH KRITÉRIÁCH 36. Komisia môže schváliť opravy poľnohospodárskej plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, v členskom štáte, keď sa ukáže, že pôvodne stanovená plocha je nesprávna. Takéto úpravy možno vykonať za podmienky, že príslušný členský štát definoval objektívne a nediskriminačné kritériá [22]. 37. Od roku 2004 Komisia schválila žiadosti o opravu poľnohospodárskych plôch podané Bulharskom, Litvou, Maďarskom, Poľskom a Slovenskom. V prípade Bulharska, Poľska a Slovenska viedla oprava k zníženiu poľnohospodárskej plochy a vyššej miere podpory v rámci SAPS na hektár. Tieto členské štáty mali takto možnosť plne využiť svoje finančné rámce. Maďarsko požiadalo o zvýšenie poľnohospodárskej plochy, pretože orgány prijali žiadosti o podporu na omnoho väčšie plochy, než plánovalo. Výsledkom bolo zníženie platieb SAPS všetkým poľnohospodárom, aby sa predišlo prekročeniu ročného finančného rámca. 38. Dvor audítorov zistil, že zatiaľ čo v Bulharsku bola oprava poľnohospodárskej plochy čiastočne výsledkom identifikácie pôdy, na ktorú nemožno poskytnúť podporu, v Maďarsku, Poľsku a na Slovensku sa oprava nezakladala na overiteľných kritériách, ale len na skutočnosti, že orgány prijali žiadosti o podporu na menšiu alebo naopak väčšiu poľnohospodársku plochu, než bolo plánované. Už v roku 2005 Komisia informovala slovenské orgány o tom, že početné žiadosti o podporu prijaté v priebehu roka a predpokladaný nárast nie sú dostatočne objektívnym kritériom na zmenu poľnohospodárskej plochy v rámci SAPS. V prípade Maďarska, Poľska a Slovenska však Komisia napokon prijala žiadosti o opravu bez ďalšej analýzy [23]. PLATBY V RÁMCI SAPS SA VYPLÁCAJÚ V SÚVISLOSTI S NEVYUŽÍVANOU ALEBO OPUSTENOU POĽNOHOSPODÁRSKOU PLOCHOU 39. Charakteristickým znakom mnohých členských štátov SAPS je existencia rozsiahlych plôch nevyužívanej alebo opustenej poľnohospodárskej pôdy. Je to v prvom rade dôsledok sociálnych a hospodárskych zmien, ktoré nastali po roku 1990. Na túto pôdu by sa v rámci SAPS nemala vyplácať žiadna podpora. 40. Ako sa uvádza vyššie, členské štáty mali ťažkosti so spoľahlivým stanovením časti nevyužívanej poľnohospodárskej pôdy, ktorá bola v dobrom poľnohospodárskom stave k 30. júnu 2003. Z auditov Dvora audítorov v rámci výročného vyhlásenia o vierohodnosti vyplynulo, že systém LPIS často nedosahoval dostatočnú úroveň kvality a nebol pravidelne aktualizovaný. 41. Dvor audítorov zistil, že Komisia a členské štáty sa usilovali zlepšiť systém LPIS. Napríklad v Maďarsku orgány klasifikovali v období od 2008 do 2010 okolo 891000 ha ako neoprávnené plochy na platby v rámci SAPS, pretože príslušné pozemky označili za opustené alebo nevhodné na ďalšiu poľnohospodársku činnosť. V prípade Bulharska a Rumunska Komisia vypracovala špecifické akčné plány, ktoré v kontrolovanom období (žiadosti podané v roku 2010) ešte neboli úplne realizované, ale ktoré už viedli k výraznému zníženiu pôvodnej plochy, na ktorú bolo možné poskytnúť podporu. Na Slovensku orgány určili okolo 100000 ha trvalých trávnatých porastov (asi pätina celkovej plochy trvalých trávnatých porastov), pri ktorých mali pochybnosti o tom, či sú úplne využívané na poľnohospodársku činnosť, a zvažovali zníženie platby na hektár v rámci SAPS so zreteľom na nevyužívané časti pozemkov. 42. Napriek týmto snahám sú v systéme LPIS niektorých členských štátov stále zahrnuté rozsiahle plochy opustenej alebo nevyužívanej pôdy. RÁMČEK 2 VYPLATENIE PODPORY V RÁMCI SAPS V SÚVISLOSTI S NEVYUŽÍVANOU PÔDOU V Rumunsku, kde sa poľnohospodárske plochy deklarované v rámci SAPS od roku 2007 zvýšili, boli pozemky považované za oprávnené i v prípade, že na nich nebola vykonávaná žiadna poľnohospodárska činnosť (obrázok 1). Orgány ešte nestanovili jasné a jednoznačné podmienky, za ktorých sa opustená pôda, ktorú poľnohospodári majú v pláne začať opätovne obrábať, stane oprávnenou. +++++ TIFF +++++ Bulharské orgány požadujú ako minimálnu podmienku oprávnenosti to, aby trvalý trávnatý porast spásali zvieratá alebo aby bol aspoň raz ročne pokosený. V skutočnosti však orgány plne akceptujú pozemky, na ktorých sa vykonáva veľmi obmedzená poľnohospodárska činnosť alebo sa nevykonáva žiadna poľnohospodárska činnosť (napr. pozemky, cez ktoré poľnohospodárske zvieratá alebo divoká zver len prechádzajú). Dvor audítorov našiel príklady platieb v rámci SAPS v súvislosti s pozemkami, pri ktorých neboli k dispozícii dôkazy o tom, že sa na nich niekedy vykonávala nejaká poľnohospodárska činnosť (obrázok 2). +++++ TIFF +++++ V Poľsku je podľa požiadaviek GAEC potrebná pravidelná činnosť na ornej pôde. Dvor audítorov však zistil, že podpora v rámci SAPS bola vyplatená na nevyužívanú ornú pôdu, ako je znázornené na obrázku 3. Dvor audítorov našiel medzi kontrolovanými príjemcami veľa podobných prípadov. Príjemcovia v rámci SAPS získali vo väčšine prípadov plnú platbu alebo majú len veľmi malé zníženia, dokonca i v prípade, že orgány zistia, že niekoľko rokov pôdu nevyužívali. +++++ TIFF +++++ Poľnohospodári v Maďarsku nemajú okrem povinnosti bojovať proti nežiaducej burine povinnosť vykonávať poľnohospodárske činnosti na svojich pozemkoch, aby na ne mohla byť poskytnutá podpora. Medzi kontrolovanými príjemcami našiel Dvor audítorov prípady, keď poľnohospodári prenajímali veľké plochy poloprírodných trávnatých porastov a získali platby v rámci podpory SAPS bez toho, aby pôdu vôbec využívali na poľnohospodársku činnosť. Okrem toho absencia poľnohospodárskej činnosti negatívne ovplyvňuje ekologickú hodnotu tohto typu pôdy (obrázok 4). +++++ TIFF +++++ 43. Posúdenie oprávnenosti pozemku na platby v rámci SAPS závisí od toho, či a ako jasne členské štáty ďalej vymedzia podmienky oprávnenosti a minimálnych štandardov poľnohospodárskej činnosti, ako spoľahlivo štátne orgány dokážu zistiť stav tohto pozemku k 30. júnu 2003 a ako dôsledne kontrolujú situáciu. V závislosti od týchto faktorov Dvor audítorov zaznamenal široký okruh situácií, ktoré vyústili do nerovného zaobchádzania s poľnohospodármi v kontrolovaných členských štátoch. PLATBY V RÁMCI SAPS VÝRAZNE PRISPIEVAJÚ K PRÍJMOM POĽNOHOSPODÁROV, ALE TÁTO PODPORA POMÁHA NAJMÄ VÄČŠÍM POĽNOHOSPODÁRSKYM PODNIKOM PLATBY V RÁMCI SAPS CELKOVO PODPORUJÚ PRÍJEM POĽNOHOSPODÁRSKYCH PODNIKOV V NOVÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH… 44. SAPS je určený na podporu príjmov pre poľnohospodárov, ale tento cieľ nebol ďalej definovaný z hľadiska žiaduceho stupňa podpory alebo jej rozdelenia. 45. Od roku 2004 do roku 2010 (rozpočtové roky 2005 až 2011) poľnohospodári v nových členských štátoch prijali približne 21,5 mld. EUR prostredníctvom platieb v rámci SAPS [24]. V roku 2010 bolo okolo 3 miliónov príjemcov a priemerná platba v rámci SAPS na poľnohospodársky podnik predstavovala sumu 1668 EUR [25]. Všetky členské štáty, ktoré využívajú SAPS, využili väčšinu svojich finančných rámcov. Z celkového hľadiska tak SAPS prispel k zvýšeniu príjmov poľnohospodárov [26]. 46. Z najnovšej analýzy príjmov poľnohospodárov, ktorú uskutočnila Komisia, vyplýva, že napriek silnému poklesu v roku 2009, ktorý sa vysvetľuje súčasnou hospodárskou krízou, príjmy poľnohospodárov v EÚ-12 (t. j. členských štátoch využívajúcich SAPS, ako aj na Malte a v Slovinsku) zostávajú výrazne nad úrovňou dosiahnutou pred pristúpením. Príjmy na ročnú pracovnú jednotku od roku 2004 do roku 2009 [27] celkovo vzrástli o 34 %. Tento nárast je vysvetlený vyššími cenami, ktoré prevažujú v rámci jednotného trhu, a rastom verejnej podpory pre poľnohospodárske odvetvie. 47. Platby v rámci SAPS možno považovať za najdôležitejší prvok čistých príjmov poľnohospodárov v týchto členských štátoch, ako sa uvádza v grafe 1. 48. Vývoj príjmov poľnohospodárskych podnikov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši. Kým v Poľsku je celkový vývoj pozitívny, v Maďarsku a na Slovensku sa napriek zavedeniu platieb v rámci SAPS výrazne znížila čistá hodnota poľnohospodárskej produkcie. GRAF 1 VÝVOJ PLATIEB V RÁMCI SAPS, ĎALŠÍCH DOTÁCIÍ A POĽNOHOSPODÁRSKYCH PRÍJMOV Z PODNIKANIA VO VŠETKÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH VYUŽÍVAJÚCICH SAPS (HODNOTY V BEŽNÝCH CENÁCH) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe hospodárskych výkazov za poľnohospodárstvo (Eurostat). … ALE ICH ÚČINOK SA LÍŠI V ZÁVISLOSTI OD VEĽKOSTI POĽNOHOSPODÁRSKEHO PODNIKU, DRUHU POĽNOHOSPODÁRSKEHO PODNIKU A ČLENSKÉHO ŠTÁTU 49. Dvor audítorov poukazuje na to, že vo všetkých kontrolovaných členských štátoch využívajúcich SAPS viedol režim zakladajúci sa na ploche [28] v kombinácii s dvojitou štruktúrou poľnohospodárskeho odvetvia k obzvlášť silnej koncentrácii platieb na veľké poľnohospodárske podniky, pričom podpora vyplácaná menším poľnohospodárskym podnikom bola niekedy veľmi malá [29]. Značný počet poľnohospodárov vôbec nedostáva podporu v rámci SAPS, pretože plocha ich poľnohospodárskeho podniku je príliš malá na poskytnutie podpory. Táto koncentrácia je zjavná najmä v Bulharsku, kde v roku 2010 dostali 2 % poľnohospodárskych podnikov viac než polovicu vnútroštátnych finančných prostriedkov v rámci podpory SAPS. 50. Existuje rozpor medzi návrhom podpory SAPS, ktorá má na jednej strane slúžiť ako podpora príjmu fyzických osôb, a skutočnosťou, že pri rozdeľovaní tejto podpory sa neberú do úvahy špecifické okolnosti príjemcu. 51. V roku 2010 dostalo 98 % príjemcov menej než 10000 EUR, čo predstavuje 49 % z celkovej hodnoty platieb. Na druhej strane 0,2 % príjemcov dostalo viac než 100000 EUR, čo predstavuje 24 % celkovej hodnoty platieb. 52. Na rozdiel od SPS právny rámec upravujúci SAPS nestanovuje možnosť rozdeľovať platby v rámci členského štátu na lepšie zohľadnenie poľnohospodárskeho potenciálu oblastí alebo environmentálnych kritérií. SAPS je preto jednoduchým režimom, ktorý sa ľahko realizuje, no neumožňuje zameranie platieb na špecifické potreby regiónov. 53. V Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku Dvor audítorov zistil, že príjemcovia môžu mať z platieb v rámci SAPS dobrú návratnosť, keď si prenajmú alebo kúpia poľnohospodársku pôdu bez toho, že by vykonávali aktívnu poľnohospodársku činnosť, keďže nemusia na tejto pôde vykonávať žiadnu špecifickú činnosť. V týchto prípadoch platby v rámci SAPS neprispievajú k plneniu cieľa vyplývajúceho zo ZFEÚ, pokiaľ ide o zvýšenie produktivity v poľnohospodárstve [30]. 54. Dosah podpory v rámci SAPS na príjem poľnohospodárskeho podniku sa výrazne líši aj v závislosti od typu poľnohospodárskeho podniku. Konkrétne vstupom do EÚ došlo v mnohých nových členských štátoch k prudkému poklesu živočíšnej výroby, keďže mnohí chovatelia zvierat nemali žiaden prístup k podpore SAPS alebo k nej mali len veľmi obmedzený prístup, pretože nemali žiadnu poľnohospodársku pôdu, prípadne mali len veľmi málo poľnohospodárskej pôdy. 55. Možnosť vyplácania doplnkových vnútroštátnych priamych platieb umožnila novým členským štátom riešiť špecifické potreby. Okrem toho v roku 2009 Rada v rámci hodnotenia stavu SPP umožnila členským štátom využívať časť vnútroštátnych finančných prostriedkov v rámci podpory SAPS na riešenie konkrétnych znevýhodnení, ktoré ovplyvňovali niektorých poľnohospodárov napr. v hospodársky alebo environmentálne citlivých oblastiach, alebo na hospodársky citlivé typy hospodárenia [31]. Všetky kontrolované nové členské štáty túto možnosť istým spôsobom využili. Avšak vzhľadom na to, že táto možnosť mohla byť využitá až od roku 2010, nie je ešte k dispozícii hodnotenie jej účinku na rozdelenie príjmov poľnohospodárov. GRAF 2 ROZDELENIE PODPORY PRÍJMOV SAPS V ROKU 2010 (V EURÁCH) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov o platbách Európskej komisie (CATS). ÚČINKY PLATIEB V RÁMCI SAPS NA REŠTRUKTURALIZÁCIU A ZVÝŠENIE ÚČINNOSTI POĽNOHOSPODÁRSKYCH PODNIKOV EŠTE NIE SÚ VYHODNOTENÉ 56. Úroveň platieb v rámci SAPS na hektár v nových členských štátoch bola stanovená s cieľom nebrániť potrebnej reštrukturalizácii poľnohospodárskeho odvetvia a vyhnúť sa tomu, aby vznikli značné rozdiely v príjmoch a sociálne nerovnosti v príslušných vidieckych spoločenstvách. Komisia uviedla, že "zavedenie priamych platieb na nízkej úrovni by prispelo k stabilizácii poľnohospodárskeho príjmu bez toho, aby to ohrozilo proces reštrukturalizácie" [32]. 57. Komisia však zatiaľ neanalyzovala účinky podpory v rámci SAPS na reštrukturalizáciu, ako aj na produktivitu a ziskovosť poľnohospodárskych podnikov v nových členských štátoch. ŠTRUKTURÁLNE NEDOSTATKY NAĎALEJ NEGATÍVNE OVPLYVŇUJÚ PRÍJMY POĽNOHOSPODÁRSKYCH PODNIKOV 58. Rozličné štúdie, ako aj vlastné zistenia Dvora audítorov naznačujú, že štrukturálne faktory, akými sú čiastkové vlastníctvo pôdy, nízka technologická úroveň poľnohospodárskych podnikov, nedostatočné skladovacie kapacity, nedostatočne rozvinuté zariadenia na spracovanie potravín, nedostatok kvalifikovaných pracovníkov alebo zložitý prístup k financovaniu, negatívne ovplyvňujú očakávaný dosah podpory v rámci SAPS na modernizáciu a životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov [33]. ĎALŠIE FAKTORY ZNIŽOVANIA ÚČINNOSTI PLATIEB V RÁMCI SAPS 59. Účinnosť SAPS pri podpore príjmov z poľnohospodárstva možno znížiť v tých prípadoch, keď je podpora "kapitalizovaná" v cenách pozemkov alebo v cenách za prenájom pozemkov. Znamená to, že poľnohospodári musia platiť vyššie ceny za pôdu alebo vyššie nájomné len preto, že dostávajú podporu v rámci SAPS. Znižuje sa tým účinnosť podpory a môže to negatívne ovplyvňovať ziskovosť poľnohospodárskych podnikov [34]. 60. Väčšie plochy poľnohospodárskej pôdy sa prenajímajú v Bulharsku, Maďarsku, na Slovensku a v niektorých regiónoch Poľska a Rumunska [35]. Komisia zatiaľ osobitne neposúdila vplyv zavedenia SAPS na ceny pozemkov alebo ceny za prenájom pozemkov v nových členských štátoch. Dostupné štúdie však naznačujú štatisticky významný vplyv platieb v rámci SAPS na prenájom pozemkov [36], hoci trhy s poľnohospodárskymi pozemkami v nových členských štátoch ešte nefungujú úplne. Plný účinok platieb v rámci SAPS na ceny pozemkov a ceny za prenájom pozemkov preto ešte nemusí byť v plnej miere viditeľný [37]. RÁMČEK 3 VPLYV PLATIEB V RÁMCI SAPS NA PODMIENKY PRENÁJMU A CENY ZA PRENÁJOM V Poľsku a Maďarsku Dvor audítorov zaznamenal mimoriadne prudké zvýšenie cien za prenájom pozemkov vo vlastníctve štátu s nízkou poľnohospodárskou hodnotou, ako sú hraničné trávnaté porasty. Pred rokom 2004 chovatelia oviec, ktorí tradične využívali túto pôdu, neplatili žiadne nájomné alebo platili len veľmi nízke nájomné, ale zavedením režimu SAPS vzrástol dopyt po takejto pôde. Nie je to vysvetlené situáciou na poľnohospodárskych trhoch, ale skutočnosťou, že platby v rámci SAPS, ktoré sú stanovené pomerom k ploche, zaručujú vysokú mieru podpory vo vzťahu k nízkej produktívnej hodnote pôdy. Orgány začali organizovať verejné súťaže na zadanie zmlúv o prenájme, čo malo za následok výrazne vyššie splátky nájomného, ktoré mali dosah na všetkých poľnohospodárov pracujúcich na tomto type pôdy. V Maďarsku a Rumunsku Dvor audítorov kontroloval nájomné zmluvy, v ktorých bol prenájom priamo vyjadrený ako percento platby v rámci SAPS a/alebo doplnkových vnútroštátnych priamych platieb a zvyšoval sa teda pomerne k vývoju týchto platieb. V prenájmoch môže byť napríklad ustanovená platba v pevnej cene za hektár plus 100 % sumy SAPS. Dvor audítorov taktiež zistil, že nájomní poľnohospodári v Maďarsku mohli zmluvu o prenájme pozemku podpísať alebo predĺžiť pod podmienkou, že prevedú platobné nároky, ktoré im budú pridelené v prípade zavedenia nového režimu podpory v budúcnosti, bezplatne majiteľovi pozemku. NEDOSTATOČNÁ PRÍPRAVA NA REŽIM PODPORY ZALOŽENÝ NA PLATOBNÝCH NÁROKOCH 61. Pôvodne mal SAPS trvať len dovtedy, kým nové členské štáty budú schopné účinne riadiť priame platby tak, ako fungovali v EÚ-15, najneskôr do roku 2009 [38]. V roku 2006 Rada predĺžila možné trvanie SAPS do konca roka 2010 [39]. V rámci hodnotenia stavu SPP v roku 2008 však Rada opäť predĺžila prechodné obdobie na zavedenie SPS do konca roka 2013, čo členským štátom umožnilo, aby využili výhody jednoduchého režimu, no nepodporilo ich to v príprave na režim založený na nárokoch. 62. Z tých členských štátov, ktoré boli kontrolované počas auditu, len Maďarsko prijalo konkrétne opatrenia na nahradenie režimu SAPS režimom SPS od roku 2009. Tento špecifický vnútroštátny model implementácie však nemohol byť po rozsudku maďarského ústavného súdu vykonaný. Odvtedy nepodnikli vnútroštátne orgány žiadne ďalšie iniciatívy na zavedenie SPS. 63. V októbri 2011 Komisia navrhla nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov [40]. Podľa tohto návrhu by SAPS, ako aj SPS boli od roku 2014 nahradené režimom základných platieb, ktorý sa bude naďalej zakladať na platobných nárokoch. Poľnohospodári by potom museli vlastniť platobné nároky a deklarovať hektáre, na ktoré možno poskytnúť platbu a ktoré majú k dispozícii, aby dostali platby. V rámci systému zdieľaného hospodárenia by štátne orgány boli v roku 2014 povinné prideľovať platobné nároky poľnohospodárom a spravovať ich v nasledujúcich rokoch. 64. Dvor audítorov zistil, že v súčasnosti sú znalosti o režimoch priamych platieb založených na nárokoch veľmi malé, a to na úrovni štátnej správy i medzi poľnohospodármi. Ani Komisia ani štátne orgány aktívne nepripravovali správne orgány ani farmárov na zmenu na režim založený na nárokoch. V čase auditu v roku 2011 sa poľské orgány na ústrednej úrovni len začali oboznamovať s podporou založenou na nárokoch (v súčasnosti SPS), no neprijali opatrenia na systematické zisťovanie technických požiadaviek riadenia tohto režimu po roku 2013. Bulharské orgány pripravovali hodnotenie dosahu prechodu na SPS na správne orgány a poľnohospodárov. Rumunské orgány začali v marci 2012 bilaterálne rokovania so zástupcami Komisie a radili sa s poľnohospodármi. Na Slovensku orgány od roku 2009 len analyzovali finančné účinky prechodu na SPS, ale rozhodli sa pokračovať v režime SAPS do roku 2013. 65. Keď bol zavedený režim SPS v členských štátoch EÚ-15, štátna správa mala aspoň 20 mesiacov na to, aby sa pripravila na prechod z viazanej podpory na nový režim. Dvor audítorov však vo svojich výročných správach za rozpočtové roky 2006 a 2007 zistil nedostatky v implementácii režimu založeného na nárokoch, čo niekedy viedlo k značným oneskoreniam platieb pre poľnohospodárov [41]. Dvor audítorov preto vidí riziko v tom, že nedostatočná príprava na zavedenie podpory založenej na nárokoch by mala za následok podobné ťažkosti v členských štátoch, ktoré využívajú SAPS. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 66. SAPS je režim, ktorý sa ľahko spravuje, čo umožnilo novým členským štátom po ich pristúpení do EÚ v roku 2004 a 2007 vyplácať poľnohospodárom podporu príjmov. Tým, že tento režim bol oddelený od poľnohospodárskej výroby, spĺňal ciele reformy SPP z roku 2003, ktorými bolo podporiť trhovú orientáciu poľnohospodárov a podmieniť platby dodržiavaním požiadaviek krížového plnenia. 67. Návrh režimu SAPS a jeho podrobné vykonávanie členskými štátmi viedli k viacerým pochybným znakom, ktoré sa týkajú plánovaného príjemcu podpory, určenia plochy, na ktorú možno poskytnúť platbu, a rozdelenia podpory medzi poľnohospodárov. Ako v prípade SPS rozdelenie podpory medzi poľnohospodárov sa zakladá na ploche poľnohospodárskych podnikov a neodzrkadľuje špecifické regionálne charakteristiky poľnohospodárskej činnosti, ani prínos poľnohospodárov k produkcii verejných statkov. Dosah režimu SAPS na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia ešte nebol vyhodnotený a pretrvávajú štrukturálne nedostatky, ktoré stále negatívne ovplyvňujú príjmy mnohých poľnohospodárov. Členské štáty, ktoré v súčasnosti využívajú SAPS, v konečnom dôsledku ešte neboli pripravené na zavedenie režimu podpory založenej na nárokoch po roku 2013. Z tohto dôvodu by Rada a Parlament mali zvážiť, či by nebolo vhodné v rámci prípravy na budúcu reformu SPP tieto prvky preskúmať z hľadiska odporúčaní, ktoré sa uvádzajú nižšie. PRÍJEMCOVIA, PÔDA, NA KTORÚ MOŽNO POSKYTNÚŤ PODPORU, A POĽNOHOSPODÁRSKE ČINNOSTI 68. Dvor audítorov vo svojej správe o SPS poukázal na neprimeranú definíciu "poľnohospodárov" a platby pomoci príjemcom, ktorí sa vôbec nezapájali, alebo sa len okrajovo zapájali do poľnohospodárskej činnosti. Závery tohto auditu v súvislosti so SAPS sú podobné. Okrem toho v niektorých členských štátoch bola podpora SAPS taktiež legálne vyplácaná (a podporovala ich príjem) verejným subjektom spravujúcim pôdu vo vlastníctve štátu, ktoré sa inak nepodieľali na poľnohospodárskej činnosti. 69. Členské štáty presne neidentifikovali plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu, a platby boli vyplatené v súvislosti s nevyužívanými pozemkami alebo pôdou určenou na nepoľnohospodárske činnosti. ODPORÚČANIE 1 Dvor audítorov opakuje svoje odporúčanie, že podpora príjmov by mala byť nasmerovaná na aktívneho poľnohospodára, ktorý vykonáva konkrétne a pravidelné poľnohospodárske činnosti. Z výhod plynúcich z podpory SAPS by mala byť vylúčená najmä štátna pôda pod správou verejných subjektov, ktoré sa inak nepodieľajú na poľnohospodárskej činnosti. ODPORÚČANIE 2 Pôda, na ktorú možno poskytnúť podporu, by mala byť jasne vymedzená a obmedzená na pozemky, na ktorých je potrebné vykonávať konkrétne a pravidelné poľnohospodárske činnosti v súlade s podmienkami GAEC. V prípade zavedenia režimu založeného na nárokoch by platobné nároky mali byť pridelené len na tieto pozemky. ROZDELENIE PODPORY SAPS 70. Rozdelenie podpory v rámci SAPS je v zásade založené na rozlohe obhospodarovaných poľnohospodárskych pozemkov, ktoré majú poľnohospodári k dispozícii, a nezohľadňujú sa pri ňom osobitné charakteristiky oblastí, na ktorých sa vykonáva poľnohospodárska činnosť, ani prínos poľnohospodárov k produkcii verejných statkov. 71. Pre dvojitú štruktúru poľnohospodárstva vo väčšine nových členských štátov dostáva veľká väčšina poľnohospodárov len veľmi malé sumy podpory, zatiaľ čo malý počet veľkých príjemcov čerpá väčšinu podpory. ODPORÚČANIE 3 Mala by sa hľadať cesta vyváženejšieho rozdeľovania podpory medzi poľnohospodárov, buď obmedzením výšky jednotlivých platieb, alebo zohľadnením špecifických okolností poľnohospodárskych podnikov v rozličných regiónoch. ÚLOHA PODPORY SAPS PRI REŠTRUKTURALIZÁCII POĽNOHOSPODÁRSKEHO ODVETVIA 72. Výška podpory od pristúpenia nových členských štátov v roku 2004 a 2007 medziročne rastie a v tomto trende bude pokračovať až do roku 2013, príp. 2016. Účinok súčasnej úrovne podpory a budúceho rastu na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia a účinnosť poľnohospodárskych podnikov však ešte nie sú známe. ŠTRUKTURÁLNE NEDOSTATKY VPLÝVAJÚ NA PRÍJEM POĽNOHOSPODÁRSKYCH PODNIKOV 73. Pretrvávajúce štrukturálne nedostatky v poľnohospodárskej ekonomike členských štátov využívajúcich SAPS môžu mať dosah na dlhodobú účinnosť a efektívnosť priamych platieb. KAPITALIZÁCIA ČASTÍ PODPORY V CENÁCH ZA POZEMOK A V CENÁCH ZA PRENÁJOM POZEMKOV 74. V dôsledku úzkeho prepojenia na plochu, ktorú má poľnohospodár k dispozícii, môže podpora SAPS viesť k zvýšeniu cien za pozemky a za prenájom pozemkov, čím sa zníži účinnosť podpory. ODPORÚČANIE 4 Komisia by mala analyzovať, do akej miery sú účinnosť a efektívnosť priamych platieb negatívne ovplyvnené štrukturálnymi nedostatkami a cenami pozemkov. Komisia by na základe tejto analýzy mala zvážiť prijatie doplnkových opatrení zameraných na reštrukturalizáciu poľnohospodárskeho odvetvia a zvýšenia jeho konkurencieschopnosti. PRECHODNÝ CHARAKTER SAPS A PRÍPRAVA NA ZAVEDENIE PODPORY ZALOŽENEJ NA NÁROKOCH 75. SAPS je definovaný ako prechodný režim, ktorý bude nahradený novým režimom založeným na nárokoch. Väčšina členských štátov, ktoré využívajú SAPS, sa však ešte nepripravila na zavedenie režimu tohto typu. Skúsenosti so zavedením SPS v 15 členských štátoch EÚ poukazujú na to, že implementácia podpory založenej na nárokoch mala za následok výrazné omeškania platieb pre poľnohospodárov. ODPORÚČANIE 5 Komisia by mala aktívnejšie podporovať členské štáty a bližšie monitorovať ich prípravy na zavedenie budúceho režimu založeného na nárokoch. Mala by predovšetkým pomáhať členským štátom identifikovať kľúčové požiadavky pre vnútroštátne správne orgány a poľnohospodárov. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Ioannis SARMAS, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 10. októbra 2012. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Osobitná správa č. 5/2011 Režim jednotnej platby (SPS): otázky, ktoré treba zodpovedať, aby sa zlepšilo jeho riadne finančné hospodárenie (http.//eca.europa.eu). [2] Znamená to, že platby poľnohospodárom sú podmienené dodržiavaním základných štandardov týkajúcich sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrej starostlivosti o zvieratá v ich poľnohospodárskych podnikoch známych ako základné požiadavky týkajúce sa správy (SMR) a udržiavaním ich pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave (GAEC). [3] Rozhodnutie Rady 2004/281/ES z 22. marca 2004, ktorým sa v dôsledku reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky upravuje Akt o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 93, 30.3.2004, s. 1). [4] KOM(2011) 625 v konečnom znení/2 z 19. októbra 2011: Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. [5] Článok 1 písm. c) a článok 124 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16). [6] Článok 124 ods. 4 nariadenia (ES) č. 73/2009. [7] Článok 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009. [8] Tento koncept je stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 1200/2009 z 30. novembra 2009 o zisťovaniach štruktúry poľnohospodárskych podnikov (Ú. v. EÚ L 329, 15.12.2009, s. 1). [9] Článok 132 nariadenia (ES) č. 73/2009. [10] Pozri prílohu II. [11] Článok 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 73/2009. [12] Článok 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie:"1.Ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky sú:a)zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a zabezpečovaním racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov, najmä pracovnej sily;b)zabezpečiť týmto spôsobom primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve;c)stabilizovať trhy;d)zabezpečiť riadne zásobovanie;e)zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny.2.Pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitých spôsobov jej uplatňovania, sa musí brať do úvahy:a)zvláštna povaha poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami;b)potreba vykonať postupné vhodné úpravy;c)skutočnosť, že poľnohospodárstvo v členských štátoch predstavuje odvetvie, ktoré je úzko prepojené s hospodárstvom ako celkom." [13] Článok 2 nariadenia (ES) č. 73/2009. [14] Osobitná správa č. 5/2011. [15] Článok 34 nariadenia (ES) č. 73/2009. [16] Národná platobná agentúra nevedela určiť presný rozsah týchto vojenských oblastí, na ktoré bola vyplatená podpora v rámci SAPS. [17] V súvislosti so žiadosťami podanými v roku 2010 štátne subjekty prijali priamo približne 13,8 mil. EUR za takmer 82000 ha pôdy, z ktorej viac než 27000 deklarovalo 10 národných parkov, na ktoré bola vyplatená podpora v rámci SAPS vo výške 4,3 mil. EUR do štátnej pokladnice. [18] Poľnohospodárske oblasti, v súvislosti s ktorými možno žiadať podporu v rámci SAPS, sú stanovené v prílohe VIII k nariadeniu Komisie (ES) č. 1121/2009 z 29. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o režimy podpory pre poľnohospodárov ustanovené v hlavách IV a V (Ú. v. EÚ L 316, 2.12.2009, s. 27). Pokiaľ ide o žiadosti podané pred rokom 2010, oblasti boli stanovené v prílohe XXI k nariadeniu Komisie (ES) č. 1973/2004 z 29. októbra 2004, ustanovujúcemu podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 o schémach podpory stanovených v hlavách IV a IVa tohto nariadenia a využití pozemkov vyňatých z produkcie na výrobu surovín (Ú. v. EÚ L 345, 20.11.2004, s. 1). [19] Pozri tabuľku. [20] Článok 6 nariadenia Komisie (ES) č. 1122/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o krížové plnenie, moduláciu a integrovaný správny a kontrolný systém v rámci režimov priamej podpory pre poľnohospodárov, ustanovených uvedeným nariadením, ako aj podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o krížové plnenie v rámci schémy podpory ustanovenej pre odvetvie vinohradníctva a vinárstva (Ú. v. EÚ L 316, 2.12.2009, s. 65). [21] Článok 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009. [22] Článok 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009. [23] Nariadenia Komisie (ES) č. 993/2007 (Ú. v. EÚ L 222, 28.8.2007, s. 10), č. 316/2009 (Ú. v. EÚ L 100, 18.4.2009, s. 3), ktorými sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1973/2004 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 387/2010 (Ú. v. EÚ L 114, 7.5.2010, s. 1), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1121/2009, ktorým sa zavádzajú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009. [24] V prílohe II sú uvedené sumy za rozpočtový rok a členský štát. [25] Pozri prílohu II. [26] Na meranie celkovej úrovne priamej podpory príjmov pre poľnohospodárske odvetvie je potrebné pripočítať doplnkové vnútroštátne priame platby (CNDP). Podľa Komisie dosiahli v rovnakom období výšku 13,4 mld. EUR. [27] Dokument Komisie: Vývoj príjmovej situácie v poľnohospodárskom odvetví EÚ (Developments in the income situation of the EU agricultural sector), Brusel, 2010 (http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/hc0301_income.pdf). Príjem sa meria podľa ročnej pracovnej jednotky (annual working unit – AWU), ktorá v zjednodušenom podaní zodpovedá jednej osobe, ktorá je v poľnohospodárskom podniku zamestnaná na plný úväzok. [28] Pozri bod 8. [29] Rozdelenie podpory SAPS je uvedené v prílohe III. [30] Článok 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [31] Ćlánok 68 ods. 1 a článok 131 nariadenia (ES) č. 73/2009. [32] SEK(2002) 95 v konečnom znení z 30. januára 2002: Rozšírenie a poľnohospodárstvo: Úspešné začlenenie nových členských štátov do SPP (Enlargement and Agriculture: Successfully integrating the new Member States into the CAP) (bod 4.2). [33] V prípade Maďarska pozri napríklad Udovecz, G., Popp, J., Potori, N.: Hungarian Agriculture under pressure for adjustment (Maďarské poľnohospodárstvo pod reformným tlakom), Budapešť, 2007. V roku 2009 potvrdila výsledky analýzy z roku 2007 štúdia Strategic dilemmas of Hungarian Agriculture and its chances on the market (Strategické dilemy maďarského poľnohospodárstva a jeho šance na trhu), Budapešť, 2009. Výsledky tejto štúdie poukazujú na existujúce štrukturálne problémy a slabú konkurencieschopnosť maďarského poľnohospodárskeho odvetvia. V prípade Slovenska pozri Božík, M. a kolektív: Ekonomika trvalo udržateľného rastu poľnohospodárstva, potravinárstva a vidieka v SR,Bratislava, 2009. V Rumunsku, kde nie sú k dispozícii podrobné hodnotenia stavu v poľnohospodárstve, vnútroštátne orgány uviedli medzi faktory, ktoré mnohým poľnohospodárom komplikujú dosahovanie vyšších príjmov, napr. rozdrobené vlastníctvo pôdy, ktoré komplikuje spájanie pozemkov do väčších výrobných jednotiek, a štrukturálne problémy v potravinovom reťazci, ako napr. nedostatočne rozvinuté zariadenia na spracovanie potravín alebo skutočnosť, že obchodníci s potravinami čoraz menej využívajú domácu produkciu. [34] Dvor audítorov už pri inom audite poukázal na to, že podobné účinky bolo možné pozorovať po zavedení režimu jednotnej platby v EÚ-15, najmä v regionálnom modeli: osobitná správa č. 5/2011.34Dvor audítorov už pri inom audite poukázal na to, že podobné účinky bolo možné pozorovať po zavedení režimu jednotnej platby v EÚ-15, najmä v regionálnom modeli: osobitná správa č. 5/2011. [35] Na Slovensku bolo v roku 2009 prenajatých 82 % nevyužívanej poľnohospodárskej plochy na rozdiel od Rumunska, kde z posledných dostupných údajov (2007) vyplýva, že táto miera je len vo výške 17 %. [36] Maďarský Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva (Hungarian Research Institute for Agricultural Economics) vypočítal, že vzhľadom na vysokú mieru prenajatej pôdy vlastníci pôdy značne využívajú podporu a čerpajú 31 % pomoci; Kovacs, G. a kolektív: The efficiency of agricultural subsidies (Účinnosť poľnohospodárskych dotácií), Budapešť, 2008. Je to v súlade s ďalšou štúdiu, ktorá sa týkala Českej republiky, Estónska, Maďarska, Litvy, Lotyšska, Poľska a Slovenska; Ciaian, P., Kancs, D.: The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States (Kapitalizácia platieb na plochu do prenájmov poľnohospodárskej pôdy: Teória a dôkazy z nových členských štátov EÚ), Brusel, 2009. [37] Stále platia obmedzenia členských štátov týkajúce sa prenájmu alebo nadobudnutia poľnohospodárskej pôdy (Maďarsko, Slovensko, Poľsko a Rumunsko), nájomné zmluvy sa niekedy uzatvárajú na dlhú dobu (Slovensko), aby sa účinky pristúpenia do EÚ ešte úplne neodzrkadlili v cenách pôdy a prenájmov. [38] Článok 143b ods. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Ú. v. ES L 270, 21.10.2003, s. 1). [39] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa a opravuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 384, 29.12.2006, s. 8). [40] KOM(2011) 625 v konečnom znení/2 z 19. októbra 2011. [41] Pozri výročné správy za rozpočtový rok 2006, body 5.33 až 5.38, za rozpočtový rok 2007, body 5.14, 5.21 až 5.25. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I POROVNANIE MEDZI SAPS A SPS SPS i SAPS sú navrhnuté na poskytovanie podpory príjmov pre poľnohospodárov. Plochy poľnohospodárskej pôdy, na ktorých sa zakladá platba, musia mať v obidvoch prípadoch poľnohospodári k dispozícii v určený dátum v každom roku podávania žiadostí a musia byť udržiavané v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave (podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 73/2009). Existujú však dva hlavné rozdiely medzi SPS a SAPS: a) Platobné nároky V rámci SPS je podpora určená dvomi súbormi požiadaviek i) počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť platbu a ktoré má poľnohospodár k dispozícii, a ii) hodnota držaných platobných nárokov. Platobné nároky oprávňujú na pevnú sumu podpory na hektár. Vo väčšine prípadov hodnota každého platobného nároku odzrkadľuje hodnotu priamej podpory poskytnutej počas historického referenčného obdobia. S platobnými nárokmi možno obchodovať nezávisle od pôdy. Podpora SAPS je naopak stanovená ako paušálna platba na hektár, ktorá sa počíta každoročne vydelením vnútroštátnych finančných prostriedkov využívanou poľnohospodárskou pôdou v danom členskom štáte, a nezahŕňa platobné nároky. b) Definícia poľnohospodárskej pôdy, na ktorú možno poskytnúť platbu: GAC a GAEC V rámci SPS sa vykonávajú platby súvisiace s poľnohospodárskou plochou poľnohospodárskeho podniku, ktorá je využívaná na poľnohospodársku činnosť (zahŕňa jej udržiavanie v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave). Naopak v rámci SAPS je poľnohospodárska plocha, na ktorú možno poskytnúť platbu, tá plocha, ktorá sa skutočne využíva a ktorá je v dobrom poľnohospodárskom stave k 30. júnu 2003. Koncepcia GAC nebola v nariadení ďalej vymedzená. V podstate bola použitá len v čase pristúpenia ako spôsob vylúčenia nevyužívaných poľnohospodárskych pozemkov, ktoré boli opustené k júnu 2003, a ako spôsob zabrániť, aby poľnohospodári žiadali podporu na túto pôdu, ktorú by opätovne obhospodarovali po tomto dátume. Je to teda len historický koncept, ktorý s ohľadom na dve uvedené výnimky už neplní žiaden praktický účel. V prípade Bulharska a Rumunska sa v akte o pristúpení neuviedla lehota 30. júna 2003 a v zásade je potrebné podmienku GAC dodržiavať každoročne. Podmienky GAC boli vymedzené len v Bulharsku. V Rumunsku orgány nedefinovali GAC, čo spôsobilo, že nevyužívané oblasti boli vylúčené z poľnohospodárskej plochy. Prakticky je teraz GAEC relevantným konceptom, keďže poľnohospodári musia dodržiavať podmienky GAEC, aby boli oprávnení na poskytnutie plnej výšky platby v rámci podpory SPS alebo SAPS. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II PODPORA PRÍJMOV VYPLATENÁ V RÁMCI SAPS V ROZPOČTOVÝCH ROKOCH 2005 AŽ 2011 Zdroj: Výročné správy EPZF za rozpočtové roky 2005 až 2011. (mil. EUR) | Rozpočtový rok | Bulharsko | Česká republika | Estónsko | Cyprus | Lotyšsko | Litva | Maďarsko | Poľsko | Rumunsko | Slovensko | SPOLU | 2005 | 0,0 | 212,4 | 21,2 | 7,9 | 25,1 | 81,8 | 316,0 | 702,0 | 0,0 | 82,8 | 1449,2 | 2006 | 0,0 | 255,5 | 27,8 | 13,6 | 38,4 | 103,3 | 373,4 | 807,1 | 0,0 | 102,2 | 1721,3 | 2007 | 0,0 | 309,6 | 35,1 | 16,9 | 48,4 | 128,2 | 445,4 | 977,3 | 0,0 | 122,0 | 2082,9 | 2008 | 166,3 | 354,7 | 40,5 | 19,4 | 55,5 | 146,3 | 508,3 | 1123,9 | 420,1 | 139,5 | 2974,5 | 2009 | 208,5 | 437,3 | 50,6 | 24,6 | 69,5 | 183,5 | 639,4 | 1401,6 | 528,8 | 179,7 | 3723,5 | 2010 | 272,1 | 517,0 | 60,6 | 28,7 | 83,6 | 220,1 | 771,1 | 1671,6 | 611,0 | 225,2 | 4461,0 | 2011 | 289,7 | 580,6 | 70,5 | 29,9 | 95,1 | 261,1 | 831,7 | 1962,5 | 698,5 | 264,8 | 5084,4 | SPOLU | 936,6 | 2667,1 | 306,3 | 141,0 | 415,6 | 1124,3 | 3885,3 | 8646,0 | 2258,4 | 1116,2 | 21496,8 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA III ROZDELENIE PODPORY PRÍJMOV V RÁMCI SAPS (ŽIADOSTI PODANÉ V ROKU 2010) Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Európskej komisie o platbách (CATS). Ročná platba podpory v rámci SAPS (v EUR) | Počet príjemcov | Bulharsko | Česká republika | Estónsko | Cyprus | Lotyšsko | Litva | Maďarsko | Poľsko | Rumunsko | Slovensko | < 500 | 1761219 | 63377 | 3822 | 5662 | 22373 | 33144 | 92613 | 58940 | 520945 | 954443 | 5900 | ≥ 500 a < 5000 | 1164925 | 21359 | 12724 | 8167 | 8779 | 29128 | 68918 | 94003 | 801055 | 114179 | 6613 | ≥ 5000 a < 10000 | 62135 | 2608 | 3174 | 908 | 598 | 1522 | 4773 | 11170 | 30515 | 6055 | 812 | ≥ 10000 a < 50000 | 46706 | 2952 | 3776 | 1101 | 420 | 1174 | 3348 | 11469 | 13450 | 7699 | 1317 | ≥ 50000 a < 100000 | 6060 | 862 | 818 | 164 | 17 | 132 | 259 | 1031 | 1267 | 1125 | 385 | ≥ 100000 a < 300000 | 4396 | 529 | 1170 | 90 | 4 | 45 | 145 | 771 | 566 | 440 | 636 | ≥ 300000 a < 500000 | 746 | 26 | 303 | 6 | 0 | 2 | 10 | 184 | 56 | 30 | 129 | ≥ 500000 | 287 | 15 | 105 | 0 | 0 | 0 | 2 | 77 | 20 | 21 | 47 | SPOLU | 3046474 | 91728 | 25892 | 16098 | 32191 | 65147 | 170068 | 177645 | 1367874 | 1083992 | 15839 | --------------------------------------------------