Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0290 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.3.2007 SEK(2007) 291 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Lotyšska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Lotyšska predloženú 12. januára 2007 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Lotyšsko je približujúcou sa krajinou, ktorá prechádza štrukturálnou transformáciou, s veľmi vysokým hospodárskym rastom, a ktorá dosiahla výrazný pokrok pri zmenšovaní rozdielu oproti EÚ – 25 z hľadiska výšky príjmov na hlavu. Čelí pomerne vysokej inflácii, ktorá odráža konvergenčný proces, nepružnosť trhov výrobných faktorov a výrobkov a v poslednom čase stále zjavnejšie prehriatie. Nezamestnanosť za znížila (hoci jej úroveň je v niektorých regiónoch stále vysoká) a v kľúčových sektoroch sa zaznamenal nedostatok pracovných síl. Zapojenie sa do trhu práce je nízke. Spojenie tlaku dopytu a obmedzenej ponuky pracovnej sily, prehĺbenej značným vysťahovalectvom a postupne klesajúcim počtom obyvateľstva v produktívnom veku, viedlo k tlaku na zvýšenie miezd. V dôsledku toho, hoci sa produktivita práce zvyšuje, jednotkové náklady práce rastú rýchlejšie ako v prípade hlavných obchodných partnerov Lotyšska, čo oslabuje konkurencieschopnosť. Vysoké deficity v obchode s tovarom sú iba čiastočne vyrovnané prebytkami v službách. Dôvodom vonkajšieho deficitu je štrukturálna medzera medzi úsporami a investíciami súkromného sektora: rastúce úspory súkromného sektora boli prevážené vyššími a rýchlejšie rastúcimi investíciami súkromného sektora. Vysoké nerovnováhy platobnej bilancie naznačujú spoliehanie sa na prílev finančných prostriedkov v rovnakej výške, najmä formou bankových úverov, a ich rozsah viedol k nárastu pomeru hrubého vonkajšieho dlhu k HDP na veľmi vysokú úroveň. Vzhľadom na nízky pomer verejného dlhu a pomerne vysoký potenciálny dlhodobý rast sa verejné financie v Lotyšsku zdajú z hľadiska dlhodobej udržateľnosti zdravé. Z pohľadu makrofinančnej stability, hoci nominálne deficity verejných financií zostali v posledných rokoch na nízkej úrovni, zakrývajú však značné injekcie na podporu dopytu prostredníctvom výdavkov financovaných z finančných prostriedkov EÚ a v súvislosti so zjavným prehriatím predstavuje východisková procyklická fiškálna pozícia veľké obavy. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. februára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Vzhľadom na „potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu okrem iného prostredníctvom zníženia nerovnováhy platobnej bilancie a regulácie inflácie Rada vyzvala Lotyšsko, aby zvážilo dosiahnutie rozpočtových pozícií, ktoré by boli ambicióznejšie, ako v súčasnosti plánuje, a to najmä urýchleným dosiahnutím strednodobého cieľa stanoveného v programe, jeho udržaním počas celého programového obdobia a vyhnutím sa procyklickej fiškálnej politike v „priaznivom hospodárskom období““. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Lotyšska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 17. októbra 2006. V lotyšskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zabezpečenie makroekonomickej stability, podpora poznatkov a inovácií, vytvorenie priaznivého a atraktívneho prostredia pre investície a prácu, zvyšovanie zamestnanosti a zlepšovanie vzdelávnia a odbornej prípravy. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Lotyšsko napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem, najmä v mikroekonomickej oblasti a v oblasti zamestnanosti. Politické reakcie na riešenie kľúčových makroekonomických problémov však nie sú komplexné. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. marca 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009[6]. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá mierne spomalenie hospodárstva so spomalením rastu reálneho HDP z 11,5 % HDP v roku 2006 na priemernú úroveň 8 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Napriek tomu je dosť pravdepodobné, že makroekonomický vývoj bude vzhľadom na rozsiahlu nerovnováhu platobnej bilancie a prehriatie lotyšského hospodárstva omnoho menej priaznivý. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť podhodnotené. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 1,5 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. V aktualizovanom programe sa deficit odhaduje na úrovni 0,4 % HDP, ktorý je pravdepodobný vzhľadom na vyššie ako očakávané príjmy i napriek vplyvu zmien a doplnení rozpočtu prijatých v októbri 2006, ktoré zvýšili výdavky o približne 1,5 % HDP. 7. Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je postupné zlepšenie fiškálneho výhľadu a dosiahnutie vyváženého rozpočtu do roku 2010. Tento cieľ si po zhoršení v rokoch 2006 a 2007 o takmer 1,5 percentuálneho bodu HDP vyžiada značné konsolidačné úsilie. Predpokladaná úprava v rokoch 2008 a 2009 je v prípade celkového a primárneho salda takmer rovnaká, a to 0,4 a 0,5 percentuálneho bodu HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sú plánované rozpočtové ciele tvrdšie, úprava sa však naďalej plánuje na koniec programového obdobia i napriek priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru. Po výraznom uvoľnení pomeru výdavkov k HDP v roku 2007 sa v programe v období rokov 2008 – 2009 predpokladá konsolidácia rozpočtu zvýšením pomeru príjmov k HDP každoročne o 0,4 percentuálneho bodu pri udržaní celkovo nezmeneného pomeru výdavkov k HDP. Plánuje sa, že pomer príjmov k HDP sa zvýši výhradne v dôsledku vyšších „ostatných“ príjmov, ktoré predstavujú vyšší prílev finančných prostriedkov EÚ. V dôsledku toho rastie pomer výdavkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, ktorý sa po roku 2007 vo veľkej miere vyrovná poklesom „ostatných“ výdavkov (medzi ktoré sa v programe zahŕňa časť spotrebných výdavkov) o 0,75 percentuálneho bodu v roku 2008 a sociálnych transferov o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2009. 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zhoršiť z deficitu na úrovni 1 % HDP v roku 2006 na deficit vo výške 1,75 % HDP v roku 2007 a do roku 2009 sa má zlepšiť na prebytok vo výške 0,25 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, ktorý sa v programe plánuje dosiahnuť okolo roku 2008. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit sú približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť v roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené, od roku 2008 by však rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje, v dôsledku rizík pre makroekonomický scenár. Rozpočtová stratégia sa spolieha na nárast pomeru príjmov k HDP a na pokles pomeru sociálnych transferov a „ostatných výdavkov“ (medzi ktoré sa v programe zahŕňa časť spotrebných výdavkov) k HDP, čo by sa mohlo viac konkretizovať vzhľadom na to, že podľa aktualizácie sa od roku 2008 plánuje zavedenie formálneho strednodobého rámca pre plánovanie a kontrolu verejných financií. 10. V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová stratégia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. S výnimkou roku 2007 je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu naznačené v programe vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Napriek tomu je rok 2007 zjavne rokom odklonenia sa od strednodobého cieľa v priaznivom hospodárskom období, čo nie je v súlade s paktom stability a rastu. Silnejšia štrukturálna úprava na začiatku programového obdobia by bola vhodná na podporu stabilného makroekonomického konvergenčného procesu a zmiernenie rizík spojených s nevyváženým hospodárskym rastom. 11. Podľa paktu stability a rastu by sa pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu mali vziať do úvahy „významné štrukturálne reformy“ s preukázateľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia naznačená v programe zahŕňa dočasné odklonenie sa od postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2007. V programe sa poznamenáva, že prebiehajúca dôchodková reforma postupne zníži príspevky sociálneho zabezpečenia v salde verejných financií a že príspevok na dôchodkový systém druhého piliera sa zvýši z 0,4 % HDP v roku 2006 na 1,7 % HDP do roku 2009. S prihliadnutím na vplyv postupnej implementácie dôchodkovej reformy by sa štrukturálne saldo podľa predpokladov v programe v roku 2007 zhoršilo o 0,5 % HDP a následne zlepšilo o 1,5 % v roku 2008 a 1,25 % v roku 2009. Hoci čisté náklady na dôchodkovú reformu možno vziať do úvahy pri hodnotení postupu úpravy k strednodobému cieľu, úprava v roku 2007, aj pri zohľadnení týchto nákladov, nie je v súlade s paktom. Na druhej strane, reforma zdravotníctva a verejné investičné projekty uvedené v programe sa nemôžu považovať za štrukturálne reformy, na ktorých by sa dočasné odchýlenie mohlo založiť, keďže tieto opatrenia nie sú v programe dostatočne podrobne rozpísané a nie je preukázaný ich podstatný pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. 12. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 10,7 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu počas programového obdobia klesne o 1,3 percentuálneho bodu a v roku 2009 dosiahne úroveň 9,4 % HDP. 13. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Lotyšsku je nižší ako priemerná úroveň EÚ, pričom sa plánuje, že výdavky súvisiace s vekom, ako podiel na HDP, počas nadchádzajúcich desaťročí klesnú v dôsledku vplyvu reformy dôchodkového systému, ktorá znižuje výdavky. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Lotyšsku je veľmi nízka a zlepšenie štrukturálnej rozpočtovej pozície, ako sa plánuje v aktualizácii konvergenčného programu, by prispelo k zmierneniu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Lotyšsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 14. Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä podstatný nárast verejných investícií, pričom v konvergenčnom programe sa ďalej stanovujú opatrenia, ktoré sa majú implementovať s cieľom zlepšiť inštitucionálne prvky verejných financií, vrátane zavedenia viacročného rozpočtového rámca. 15. Rozpočtová stratégia v programe je iba čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým plánovaná fiškálna pozícia neprispieva primeraným spôsobom k podpore vyššej udržateľnosti zahraničného účtu. 16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[7]. V štandardnej tabuľke 2 sú však určité rozdiely. Celkový záver je taký, že zhoršenie rozpočtovej pozície v roku 2007 nie je v súlade s obozretnou fiškálnou politikou zameranou na zabezpečenie udržateľnej konvergencie vrátane zníženia nerovnováhy platobnej bilancie a obmedzenia inflácie. V ďalších rokoch sa v programe predpokladá pokrok smerom k strednodobému cieľu v súvislosti s predpokladmi silného rastu, rozpočtové ciele však nie sú ambiciózne a existuje riziko v súvislosti s ich dosiahnutím od roku 2008. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Lotyšsko vyzýva, aby: (i) znížilo riziká spojené s makroekonomickou nestabilitou dosiahnutím výrazne lepšieho rozpočtového cieľa na rok 2007 a čo najrýchlejším prijatím opatrení – v rámci širšej reformnej stratégie – vedúcich k ďalšej konsolidácii v rokoch nasledujúcich po dosiahnutí strednodobého cieľa; (ii) vytvorilo jasnejší a záväznejší strednodobý rámec pre plánovanie a kontrolu verejných financií. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP jan. 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | KOM nov. 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | neuv. | KP nov. 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | neuv. | Inflácia HISC (%) | KP jan. 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | KOM nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | neuv. | KP nov. 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP jan. 20071 | 0,0 | 1,8 | 1,3 | -0,5 | -2,0 | KOM nov. 20065 | -0,2 | 1,1 | 0,4 | -1,0 | neuv. | KP nov. 20051 | 0,8 | 0,4 | -0,5 | -1,1 | neuv. | Saldo verejných financií6 (% HDP) | KP jan. 2007 | 0,1 | -0,4 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | KOM nov. 2006 | 0,1 | -1,0 | -1,2 | -1,2 | neuv. | KP nov. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | neuv. | Primárne saldo6 (% HDP) | KP jan. 2007 | 0,7 | 0,2 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | KOM nov. 2006 | 0,7 | -0,4 | -0,7 | -0,7 | neuv. | KP nov. 2005 | -0,7 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | neuv. | Cyklicky upravené saldo6 (% HDP) | KP jan. 20071 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | KOM nov. 2006 | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | neuv. | KP nov. 20051 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | neuv. | Štrukturálne saldo2,6 (% HDP) | KP jan. 20073 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | KOM nov. 20064 | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | neuv. | KP nov. 2005 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP jan. 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | KOM nov. 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | neuv. | KP nov. 2005 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % resp. 9,5 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Čisté náklady na prebiehajúcu dôchodkovú reformu (zavedenie druhého piliera) sú zahrnuté do deficitu. Náklady sa odhadujú na úrovni 0,3 % HDP v roku 2005, 0,4 % HDP v roku 2006, 0,6 % HDP v roku 2007, 1,3 % HDP v roku 2008 a 1,5 % HDP v roku 2009. Medziročná zmena štrukturálneho salda predpokladaná v programe by s prihliadnutím na vplyv postupnej implementácie dôchodkovej reformy predstavovala zhoršenie vo výške 0,6 % HDP v roku 2007 a zlepšenie 1,6 % HDP v roku 2008 a 1,2 % HDP v roku 2009. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] V dôsledku vytvorenia novej vlády v novembri 2006 po všeobecných voľbách v októbri 2006 bola aktualizácia predložená šesť týždňov po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december. [7] Chýbajú najmä údaje o zložkách kapitálového vyrovnania a niektoré prvky tabuľky týkajúcej sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií.