EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 3. 2019 COM(2019) 145 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Osemnásta správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie {SWD(2019) 140 final}



I. ÚVOD Toto je osemnásta správa o ďalšom pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Zachytáva vývoj v dvoch hlavných pilieroch, ktorými sú: boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj proti prostriedkom, z ktorých sa podporujú, a posilňovanie našej obrany a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Vzhľadom na voľby do Európskeho parlamentu, ktoré sa budú konať v máji 2019, sa v tejto správe zdôrazňuje významné úsilie, ktoré sa vynakladá na rôznych úrovniach s cieľom riešiť kybernetické hrozby a dezinformácie v súvislosti s voľbami a predchádzať im. V reakcii na výzvu Európskej rady, aby sa v rámci príprav na nadchádzajúce voľby prijali opatrenia na ochranu demokratických systémov Únie a boj proti dezinformáciám, dosiahla Únia značný pokrok smerom ku koordinovanejším opatreniam zameraným na zaistenie odolnosti volebných systémov. Vzhľadom na krátkosť času, v ktorom treba zaistiť pripravenosť Únie, kým európski voliči pristúpia v máji 2019 k volebným urnám, Komisia vyzýva všetky zainteresované strany – orgány štátnych správ, politické strany, a najmä online platformy –, aby zdvojnásobili svoje úsilie o zvýšenie odolnosti volebných systémov a bojovali proti dezinformáciám. Pred nadchádzajúcim zasadnutím Európskej rady 21. a 22. marca 2019, na ktorom sa bude diskutovať o pokroku v tejto oblasti, Komisia zároveň vyzýva členské štáty, aby väčšmi koordinovali svoju činnosť pri boji proti dezinformáciám a zabezpečili ochranu volieb do Európskeho parlamentu. EÚ dosiahla v úsilí o vytvorenie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie značný pokrok, keďže sa dospelo k dohode o viacerých prioritných legislatívnych iniciatívach, vďaka ktorým sa zvýši bezpečnosť všetkých občanov. Európsky parlament a Rada v posledných mesiacoch dosiahli dohodu o interoperabilite informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie a o nových pravidlách EÚ, ktorými sa obmedzí priestor, v ktorom teroristi a zločinci pôsobia, v dôsledku čoho pre nich bude ťažšie získať prístup k prekurzorom výbušnín, financovať svoje činnosti a presúvať sa bez toho, aby ich odhalili. Dohoda sa dosiahla pri 15 z 22 legislatívnych iniciatív, ktoré Komisia predložila v súvislosti s bezpečnostnou úniou (pozri zoznam všetkých iniciatív v oblasti bezpečnostnej únie v prílohe I), EÚ teda plní ciele v tejto oblasti, ktorá je pre Európsky parlament, Radu aj Komisiu spoločnou prioritou. Treba však vyvíjať ďalšie úsilie. Spoluzákonodarcovia musia predovšetkým ešte v rámci súčasného legislatívneho obdobia riešiť naliehavú hrozbu, ktorú predstavuje teroristický obsah na internete, a to tak, že dospejú k dohode o návrhu Komisie. Európsky parlament a Rada musia takisto dospieť k dohode o návrhu Komisie na posilnenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ktorého cieľom je posilniť bezpečnosť zvýšením ochrany vonkajších hraníc Únie. Tragické udalosti, ku ktorým 15. marca 2019 došlo v meste Christchurch na Novom Zélande, ukazujú, že hrozba terorizmu je naďalej jednoznačným a aktuálne hroziacim nebezpečenstvom, či už je pohnútkou na takéto činy pravicový extrémizmus alebo iné extrémistické ideológie. Ťažkosti, ku ktorým dochádza pri pokusoch o odstránenie naživo vysielaného obsahu z internetových platforiem a zabránenie jeho ďalšiemu preberaniu, svedčia o bezpodmienečnej nevyhnutnosti návrhu Komisie týkajúceho sa teroristického obsahu na internete. Je zásadne dôležité, aby spoluzákonodarcovia čo najskôr schválili navrhované pravidlá odstraňovania teroristického obsahu z internetu. Pre boj proti terorizmu vo všetkých jeho podobách je rovnako dôležité, aby všetky členské štáty plne implementovali právne predpisy, ktoré EÚ prijala hlavne v reakcii na teroristické útoky v Európe, s cieľom obmedziť priestor, v ktorom teroristi pôsobia, a to najmä smernicu o boji proti terorizmu a smernicu o kontrole získavania a vlastnenia strelných zbraní. V kontexte boja proti extrémizmu Komisia takisto aktívne bojuje proti nelegálnym nenávistným prejavom na internete, nenávisti namierenej proti moslimom a antisemitizmu a v tejto súvislosti prijala aj relevantné opatrenia. V tejto správe sa takisto opisuje pokrok dosiahnutý pri vykonávaní ďalších prioritných návrhov týkajúcich sa bezpečnosti, najmä opatrení na podporu ochrany verejných priestorov. V záujme dosiahnutia všetkých výhod, ktoré môže účinná a skutočná bezpečnostná únia priniesť, je absolútne nevyhnutné dokončiť a správne implementovať dohodnuté opatrenia. Komisia aktívne podporuje členské štáty, okrem iného aj prostredníctvom financovania a uľahčovania výmeny najlepších postupov. V prípade potreby pri tom v plnej miere využíva aj svoje právomoci vyplývajúce zo zmlúv a týkajúce sa presadzovania právnych predpisov EÚ, prípadne aj vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti. V čase predkladania tejto správy si pripomíname 15. Európsky deň pamiatky obetí terorizmu (11. marca 2019), pätnáste výročie bombových útokov v Madride (11. marca 2004) a tretie výročie vražedných útokov v Bruseli a Zaventeme (22. marca 2016). Dôležitou súčasťou úsilia o vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie je aj poskytovanie podpory obetiam teroristických útokov. V záujme ďalšieho zintenzívnenia tejto podpory Komisia 31. januára 2019 prijala rozhodnutie o financovaní pilotného projektu „Založenie centra odborných znalostí EÚ pre obete terorizmu“. Centrum odborných znalostí EÚ bude sústreďovať odborné znalosti a slúžiť ako platforma pre odborníkov venujúcich sa obetiam terorizmu. Komisia víta Správu o zisteniach a odporúčaniach Osobitného výboru pre terorizmus ako cenný príspevok Európskeho parlamentu k spoločnej práci zameranej na vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. II. PLNENIE LEGISLATÍVNYCH PRIORÍT 1.Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie Ústredným aspektom podpory, ktorú EÚ poskytuje orgánom jednotlivých štátov v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti, je výmena informácií. Zásadnú zmenu v spôsobe poskytovania údajov orgánom členských štátov v tejto súvislosti predstavuje interoperabilita informačných systémov pokrývajúcich celú EÚ, vďaka ktorej sa zaistí presnosť a úplnosť údajov. Spoluzákonodarcovia dospeli k politickej dohode o súvisiacich prioritných legislatívnych návrhoch, ktorými sa zabezpečí interoperabilita informačných systémov EÚ pre oblasť bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie. Vďaka navrhovaným opatreniam budú informačné systémy EÚ vzájomne spolupracovať inteligentnejším a cielenejším spôsobom, pričom sa budú v plnej miere rešpektovať základné práva. Pri čo najlepšom využití existujúcich údajov sa interoperabilitou odstránia informačné medzery a slepé miesta, keďže pomôže odhaľovať viacnásobné totožnosti a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Po formálnom prijatí nových pravidiel spoluzákonodarcami bude Komisia pripravená podporiť členské štáty pri ich vykonávaní. Na to, aby sa ambiciózny cieľ dosiahnutia plnej interoperability informačných systémov EÚ pre oblasť bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie dosiahol do roku 2020, je potrebná úzka spolupráca s agentúrami EÚ, ako aj všetkými členskými štátmi a krajinami pridruženými k schengenskému priestoru. V rámci príprav na túto spoluprácu sa 5. marca 2019 uskutočnil prvý seminár s expertmi členských štátov s cieľom začať proces účinnej koordinácie. Budúca architektúra interoperabilných informačných systémov EÚ bude v tejto fáze zahŕňať posilnený Schengenský informačný systém, existujúci vízový informačný systém, nedávno dohodnuté rozšírenie Európskeho informačného systému registrov trestov na štátnych príslušníkov tretích krajín a novovytvorený systém vstup/výstup EÚ a európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS). V rámci technickej realizácie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia Komisia 7. januára 2019 predložila návrh, ktorým sa stanovujú technické zmeny príslušného nariadenia. Navrhované zmeny sa týkajú právnych aktov súvisiacich s tými informačnými systémami EÚ, v ktorých bude európsky systém pre cestovné informácie a povolenia vyhľadávať pri posudzovaní rizík z hľadiska bezpečnosti alebo neregulárnej migrácie, ktoré predstavujú štátni príslušníci tretích krajín oslobodení od vízovej povinnosti, a to pred ich cestou do schengenského priestoru. Navrhované zmeny sú nevyhnutné pre úplné zriadenie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby pokročili v práci na technických zmenách s cieľom čo najskôr dospieť k dohode, a umožnili tak rýchle a včasné zavedenie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia, tak aby mohol byť uvedený do prevádzky začiatkom roka 2021. V máji 2018 Komisia predložila návrh na posilnenie existujúceho vízového informačného systému, v ktorom sa stanovujú dôkladnejšie previerky žiadateľov o udelenie víza a ktorým sa odstraňujú informačné medzery na základe lepšej výmeny informácií medzi členskými štátmi. Rada prijala svoj mandát na rokovanie 19. decembra 2018 a Európsky parlament 13. marca 2019 odhlasoval svoju správu o návrhu, čím uzavrel svoje prvé čítanie. Komisia vyzýva, aby sa po zvolení nového Európskeho parlamentu urýchlene začali rokovania medzi spoluzákonodarcami. V máji 2016 Komisia predložila návrh na rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému Eurodac, a to tak, že by zahŕňal nielen identifikačné údaje žiadateľov o azyl, ale aj štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa na území členských štátov zdržiavajú neoprávnene, a osôb, ktoré neoprávnene vstúpili na územie EÚ. V súlade so závermi Európskej rady z decembra 2018 a oznámením Komisie zo 6. marca 2019 o pokroku pri vykonávaní európskej migračnej agendy Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby tento návrh bezodkladne prijali. Prijatie tohto legislatívneho návrhu umožní, aby sa systém Eurodac stal súčasťou budúcej architektúry interoperabilných informačných systémov EÚ, čím sa do nej začlenia zásadne dôležité údaje neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb, ktoré neoprávnene vstúpili na územie EÚ. V záujme posilnenia informačných systémov EÚ pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·do volieb do Európskeho parlamentu prijali legislatívny návrh týkajúci sa systému Eurodac, v súvislosti s ktorým je dohoda na dosah. (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia) ·pokročili v úsilí s cieľom rýchlo dospieť k dohode o navrhovaných technických zmenách, ktoré sú potrebné na zriadenie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia. 2.Posilnenie bezpečnosti pomocou lepšieho riadenia vonkajších hraníc

Predpokladom zaistenia bezpečnosti v priestore voľného pohybu bez kontrol na vnútorných hraniciach je dôsledná ochrana vonkajších hraníc. Túto úlohu plnia členské štáty, ktoré musia zaistiť riadenie svojich vonkajších hraníc vo vlastnom záujme i v spoločnom záujme všetkých, s pomocou európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. V reakcii na závery Európskej rady z júna 2018 Komisia v septembri 2018 navrhla posilniť kapacity európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Agentúra by sa tak vďaka stálemu zboru 10 000 príslušníkov pohraničnej stráže vykonávajúcich výkonné právomoci a vlastnému vybaveniu dostala na novú úroveň operačného fungovania, pričom by sa plne rešpektovali základné práva a zvrchovanosť členských štátov. Legislatívna práca na návrhu napreduje dobre a rokovania medzi spoluzákonodarcami vstúpili do rozhodujúcej fázy. Európsky parlament prijal svoj mandát na rokovanie 11. februára 2019, zatiaľ čo Rada prijala svoj mandát 20. februára 2019. Uskutočnili sa dve rokovania v rámci trialógu – 27. februára 2019 a 12. marca 2019. Komisia víta a podporuje pokrok dosiahnutý v súvislosti s týmto prioritným návrhom, z ktorého vyplýva, že všetky inštitúcie sú odhodlané prijať tento návrh pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. V záujme posilnenia bezpečnosti lepším riadením vonkajších hraníc Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·legislatívny návrh na posilnenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže prijali počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. (Iniciatíva zahrnutá v správe o stave Únie v roku 2018) 3.Predchádzanie radikalizácii Kľúčovou výzvou v boji proti terorizmu a pri predchádzaní radikalizácii naďalej zostáva riešenie teroristického obsahu na internete. Takýto obsah zohral úlohu pri väčšine útokov spáchaných v posledných dvoch rokoch na európskej pôde, či už išlo o podnietenie k spáchaniu útoku, poskytnutie návodu, ako ho spáchať, alebo o glorifikáciu jeho výsledkov, teda zabíjania. V záujme riešenia jednoznačného a pretrvávajúceho nebezpečenstva, ktoré takýto obsah predstavuje, sprevádzal správu predsedu Junckera o stave Únie v roku 2018 návrh nariadenia o teroristickom obsahu na internete, v ktorom sa stanovil právny rámec na predchádzanie zneužívaniu poskytovateľov hostingových služieb na šírenie teroristického obsahu na internete. Je nevyhnutné, aby budúce pravidlá v plnej miere zaručovali slobodu prejavu a ďalšie základné práva, no zároveň musia stanovovať účinné opatrenia na čo najrýchlejšie odstránenie teroristického obsahu z internetu, keďže potenciálne škody spôsobené takýmto obsahom rastú s každou ďalšou hodinou, počas ktorej takýto obsah zostáva na internete. Zatiaľ čo Rada prijala svoj mandát na rokovanie v decembri 2018, Európsky parlament sa návrhom stále zaoberá, čo mu azda umožní prijať mandát na rokovanie v priebehu marca 2019. Komisia vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby vzhľadom na zásadný význam regulačného rámca EÚ pre odstraňovanie teroristického obsahu z internetu, ktorý stanoví jasné pravidlá a záruky, dospeli k dohode o navrhovanom právnom predpise ešte počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Komisia zároveň naďalej poskytuje podporu členským štátom v ich úsilí o predchádzanie radikalizácii. Osobitný mechanizmus spolupráce EÚ, ktorý združuje zástupcov členských štátov, pomáha zabezpečiť, aby podpora na úrovni EÚ zodpovedala potrebám členských štátov. Medzi najnovšie príklady patrí konferencia na tému „Mestá EÚ proti radikalizácii“, ktorá bola zorganizovaná spoločne s Výborom regiónov 26. februára 2019. Dňa 13. marca 2019 Komisia usporiadala odborné stretnutie s tvorcami politík z jednotlivých štátov s cieľom určiť praktické kroky na ďalšiu podporu väzenských stráží a probačných služieb. Výsledok tejto práce sa stane súčasťou príručky týkajúcej sa rehabilitácie a reintegrácie páchateľov teroristických činov, vracajúcich sa zahraničných teroristických bojovníkov a osôb, ktoré sa radikalizovali vo väzení, ktorú pripravuje sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (pozri aj oddiel IV.4 o vonkajších vzťahoch). V záujme predchádzania radikalizácii Komisia vyzýva Európsky parlament, aby: ·prioritne prijal svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu na predchádzanie šíreniu teroristického obsahu na internete, tak aby spoluzákonodarcovia mohli dospieť k dohode v súvislosti s týmto návrhom počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. (Iniciatíva zahrnutá v správe o stave Únie v roku 2018) 4.Posilnenie kybernetickej bezpečnosti Množstvo bežných kybernetických hrozieb ohrozujúcich systémy a údaje ďalej rastie, pričom v roku 2018 zintenzívnili aktéri s nekalými úmyslami svoju činnosť zameranú na rôznorodé ciele a obete. Prioritou činnosti EÚ preto aj naďalej zostáva boj proti počítačovej kriminalite a posilnenie kybernetickej bezpečnosti. EÚ dosiahla konkrétny pokrok pri posilňovaní svojej kybernetickej bezpečnosti realizáciou opatrení stanovených v spoločnom oznámení zo septembra 2017 s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“. Európsky parlament potvrdil na plenárnom zasadnutí 12. marca 2019 politickú dohodu, ku ktorej spoluzákonodarcovia dospeli v súvislosti s aktom o kybernetickej bezpečnosti. Aktom, ktorý by mal podľa očakávaní nadobudnúť účinnosť v máji 2019, sa zvýšia spôsobilosti a pripravenosť členských štátov a podnikov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Vytvorí sa ním aj rámec EÚ pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti produktov, systémov a služieb informačných a komunikačných technológií. Zlepší sa ním aj spolupráca a koordinácia medzi členskými štátmi a inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ, najmä premenovanou Agentúrou EÚ pre kybernetickú bezpečnosť. Ďalší pokrok je však potrebné dosiahnuť v súvislosti s návrhom Komisie zo septembra 2018, ktorý sa týka Európskeho centra priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier. Cieľom návrhu je podporiť technologické a priemyselné kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti a zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti Únie. Európsky parlament a Rada prijali svoje mandáty na rokovanie 13. marca 2019. Aj prvé rokovanie v rámci trialógu sa uskutočnilo 13. marca 2019. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby urýchlene dospeli k dohode o návrhu tohto právneho predpisu. EÚ dosiahla významný pokrok pri ďalšom rozvíjaní spoločnej diplomatickej reakcie EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor nástrojov kybernetickej diplomacie“), čím reagovala na výzvu Európskej rady, aby pokročila v práci zameranej na schopnosť reagovať na kybernetické útoky a odrádzať od nich prostredníctvom reštriktívnych opatrení EÚ. Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisia predložili 8. marca 2019 spoločný návrh nariadenia Rady týkajúci sa reštriktívnych opatrení na boj proti kybernetickým útokom, ktoré ohrozujú Úniu alebo jej členské štáty. Komisia a vysoká predstaviteľka vyzývajú na urýchlené prijatie tohto návrhu, ktorým sa posilní odolnosť Únie proti kybernetickým útokom. V záujme posilnenia kybernetickej bezpečnosti Komisia a vysoká predstaviteľka vyzývajú Radu, aby: ·prijala nariadenie Rady o reštriktívnych opatreniach na boj proti kybernetickým útokom, ktoré ohrozujú Úniu alebo jej členské štáty. 5.Obmedzenie priestoru, v ktorom teroristi pôsobia EÚ prijala ďalšie opatrenia, aby teroristom a zločincom odobrala prostriedky, ktoré im umožňujú páchať trestnú alebo teroristickú činnosť, pričom im sťažila možnosť prístupu k prekurzorom výbušnín, možnosť financovania ich činností alebo pohybu bez odhalenia. Európsky parlament a Rada dospeli 14. februára 2019 k politickej dohode o návrhu nariadenia o obmedzeniach uvádzania prekurzorov výbušnín na trh a ich používania. Nariadenie po nadobudnutí účinnosti významne prispeje k zlepšeniu súčasného legislatívneho rámca, pričom obmedzí prístup k nebezpečným prekurzorom výbušnín, ktoré by sa mohli zneužiť na zostrojenie podomácky vyrobených bômb. Na základe opatrení, ako je zákaz ďalších chemických látok alebo povinné kontroly záznamov osôb, ktoré sa uchádzajú o licenciu na nákup obmedzovaných látok, v registri trestov sa ním odstránia bezpečnostné nedostatky a objasní sa, že pravidlá vzťahujúce sa na hospodárske subjekty platia aj pre spoločnosti, ktoré podnikajú na internete.

V rámci úsilia o boj proti financovaniu terorizmu spoluzákonodarcovia okrem toho dosiahli dohodu o navrhovanej smernici, ktorou sa má uľahčiť využívanie finančných a iných informácií na predchádzanie závažným trestným činom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie. Po formálnom prijatí a implementácii smernice získajú určené orgány presadzovania práva a úrady pre vyhľadávanie majetku priamy prístup k informáciám o bankových účtoch uchovávaným v národných centralizovaných registroch bankových účtov. Smernicou sa takisto posilní spolupráca medzi vnútroštátnymi finančnými spravodajskými jednotkami a orgánmi presadzovania práva a uľahčí sa prístup Europolu k finančným informáciám. V nadväznosti na to sa Komisia bude ďalej zaoberať spoluprácou medzi finančnými spravodajskými jednotkami rôznych členských štátov, okrem iného aj v pripravovanej správe o spolupráci medzi finančnými spravodajskými jednotkami, ktorá sa stanovuje v 5. smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Komisia okrem toho posudzuje, tiež v súlade s požiadavkou stanovenou v 5. smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, aspekty týkajúce sa potenciálneho prepojenia vnútroštátnych centralizovaných registrov bankových účtov a systémov vyhľadávania údajov v EÚ. Zároveň analyzuje možnosť, že by sa v Únii uplatňovali opatrenia spočívajúce v konfiškácii, ktorá nebude založená na odsudzujúcom rozsudku. V neposlednom rade bude Komisia, aj v reakcii na výzvu Európskeho parlamentu, naďalej posudzovať nevyhnutnosť, technickú uskutočniteľnosť a primeranosť dodatočných opatrení na sledovanie financovania terorizmu v EÚ. V rámci úsilia o potláčanie podvodov týkajúcich sa dokladov spoluzákonodarcovia dospeli 19. februára 2019 k predbežnej dohode o návrhu nariadenia o posilnení zabezpečenia preukazov totožnosti občanov Únie a dokladov o pobyte, aby ich nemohli podvodne používať zločinci a teroristi. Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 11. marca 2019 dohodu potvrdil. Nariadením sa po prijatí zavedú minimálne ochranné prvky pre preukazy totožnosti vrátane biometrických identifikačných znakov (fotografia tváre a odtlačky dvoch prstov) na bezkontaktnom čipe. Tým sa výrazne zlepší zabezpečenie národných preukazov totožnosti a dokladov o pobyte, v dôsledku čoho bude pre teroristov a iných zločincov zložitejšie takéto doklady zneužiť alebo ich sfalšovať s cieľom vstúpiť do EÚ alebo sa po nej pohybovať. Väčšmi zabezpečené doklady totožnosti prispejú k posilneniu riadenia vonkajších hraníc EÚ. Občania EÚ budú môcť zároveň vďaka väčšmi zabezpečeným a spoľahlivejším dokladom ľahšie uplatňovať svoje právo na voľný pohyb. Ďalší pokrok je však potrebné dosiahnuť v súvislosti s návrhmi týkajúcimi sa prístupu k elektronickým dôkazom, ktoré Komisia predložila v apríli 2018; viac ako polovica všetkých vyšetrovaní trestných činov dnes totiž zahŕňa cezhraničnú žiadosť o prístup k elektronickým dôkazom. Rada prijala svoj mandát na rokovanie o návrhu nariadenia na zlepšenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom v trestných veciach a návrhu smernice, ktorou sa stanovujú harmonizované pravidlá určovania právnych zástupcov na účely zhromažďovania dôkazov v trestnom konaní. V Európskom parlamente sa však v súvislosti s návrhmi od ich prijatia Komisiou v apríli 2018 dosiahol len veľmi obmedzený pokrok. Vzhľadom na kľúčový význam efektívneho prístupu k elektronickým dôkazom pre stíhanie cezhraničných trestných činov, ako je terorizmus alebo počítačová kriminalita, Komisia naliehavo vyzýva Európsky parlament, aby v súvislosti s týmto návrhom pokročil. Komisia súbežne pracuje na svojich medzinárodných iniciatívach týkajúcich sa prístupu k elektronickým dôkazom, a to v kontexte prebiehajúcich rokovaní o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite a v kontexte rokovaní so Spojenými štátmi. Preto 5. februára 2019 prijala odporúčania na mandáty na rokovanie o oboch týchto medzinárodných iniciatívach. Rada v súčasnosti rokuje o návrhoch mandátov, pričom sa nimi zaoberala aj na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 7. až 8. marca 2019. Komisia vyzýva Radu, aby prijala rozhodnutie, ktorým povolí účasť na rokovaniach o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, ako aj rozhodnutie o poverení začať rokovania so Spojenými štátmi o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. Dôležité je rýchlo pokračovať v rokovaniach s cieľom prehĺbiť medzinárodnú spoluprácu v oblasti výmeny elektronických dôkazov a zároveň zabezpečiť súlad s právnymi predpismi EÚ a povinnosťami členských štátov, ktoré z nich vyplývajú, pri súčasnom zohľadnení budúceho vývoja práva EÚ. S cieľom obmedziť priestor pre pôsobenie teroristov Komisia vyzýva: ·Európsky parlament, aby urýchlene prijal svoj mandát na rokovanie o legislatívnych návrhoch týkajúcich sa elektronických dôkazov, a mohol tak bezodkladne začať s Radou rokovania v rámci trialógu. (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia) ·Radu, aby prijala rozhodnutia, ktorými povolí účasť na rokovaniach o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, ako aj začatie rokovaní so Spojenými štátmi o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. III. BOJ PROTI DEZINFORMÁCIÁM A OCHRANA VOLIEB PRED ĎALŠÍMI KYBERNETICKÝMI HROZBAMI V súčasnosti je viac ako kedykoľvek predtým reálna možnosť, že subjekty zvonka či zvnútra dokážu zasahovať do verejných diskusií a manipulovať voľby; táto skutočnosť by sa mohla ešte výraznejšie prejaviť pri nadchádzajúcich voľbách do Európskeho parlamentu. Možné dôsledky – oslabenie demokratických inštitúcií alebo spochybnenie ich legitimity – sú vážnou, strategickou a čoraz väčšou hrozbou. Sú kľúčovou súčasťou bezpečnostných výziev, ktorým dnes EÚ čelí naprieč hranicami jednotlivých štátov, a vyžadujú si spoločnú cezhraničnú reakciu. Volebné kampane pred voľbami do Európskeho parlamentu sa s plnou vážnosťou začnú v marci. Pred zasadnutím Európskej rady, ktoré sa bude konať 21. a 22. marca 2019, Komisia vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili vzájomnú koordináciu a výmenu informácií s cieľom bojovať proti dezinformáciám a ochrániť voľby pred ďalšími kybernetickými hrozbami. Členské štáty by mali v plnej miere využívať nástroje a informačné kanály, ktoré poskytuje EÚ, najmä novozriadený systém včasného varovania. Vzhľadom na obavy, pokiaľ ide o momentálnu situáciu, Komisia navyše vyzýva online platformy, aby zintenzívnili úsilie, ktoré vyvíjajú vo všetkých členských štátoch, a pomohli zabezpečiť integritu volieb do Európskeho parlamentu v máji 2019. V záujme podpory a podnietenia tohto úsilia Komisia a vysoká predstaviteľka naďalej prijímajú opatrenia v rámci dvoch navzájom sa dopĺňajúcich oblastí riešenia kybernetických hrozieb: boj proti dezinformáciám a posilnenie odolnosti volebných systémov. 1.Boj proti dezinformáciám Vystavenie občanov rozsiahlym dezinformáciám vrátane zavádzajúcich či úplne nepravdivých informácií môže predstavovať závažný druh kybernetickej hrozby a vzhľadom na nadchádzajúce voľby do Európskeho parlamentu predstavuje veľkú výzvu. Komisia pozorne monitoruje vykonávanie opatrení stanovených v jej oznámení o boji proti dezinformáciám na internete z apríla 2018. Komisia okrem toho podrobne monitoruje pokrok dosiahnutý v súvislosti s Kódexom postupov proti šíreniu dezinformácií, ktorý v októbri 2018 podpísali zástupcovia online platforiem, popredných sociálnych sietí, inzerentov a reklamného sektora (pozri ďalej). Na konci počiatočného 12-mesačného obdobia uplatňovania kódexu Komisia uskutoční jeho komplexné posúdenie. Ak sa ukáže, že dodržiavanie kódexu postupov a jeho dosah nie sú uspokojivé, Komisia môže navrhnúť ďalšie opatrenia vrátane opatrení legislatívnej povahy. Na základe tohto úsilia a v reakcii na výzvu na ochranu demokratických systémov Únie, ktorú na zasadnutí Európskej rady v júni 2018 vyslovili vedúci predstavitelia, predložili Komisia a vysoká predstaviteľka v decembri 2018 spoločný akčný plán proti dezinformáciám. V akčnom pláne sa zdôrazňuje, že podľa strediska EÚ pre hybridné hrozby sú najväčšou hrozbou pre EÚ dezinformácie zo strany Ruskej federácie. Ruská federácia na ne vynakladá nemalé prostriedky, sú šírené systematicky a ich rozsah je v porovnaní s inými krajinami oveľa väčší. V záujme riešenia hrozby, ktorú predstavujú dezinformácie, sa v akčnom pláne predpokladá zvýšenie objemu prostriedkov určených na boj proti dezinformáciám, konkrétnejšie pre osobitné skupiny pre strategickú komunikáciu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť vrátane osobitnej skupiny pre strategickú komunikáciu pre východ (East StratCom). V akčnom pláne sa počíta aj so zvýšením objemu prostriedkov vyčlenených na túto problematiku a vyzýva sa na posilnenie jej kapacít v nasledujúcich dvoch rokoch. V akčnom pláne sa stanovujú konkrétne opatrenia na boj proti dezinformáciám vrátane vytvorenia systému včasného varovania. Vzhľadom na voľby do Európskeho parlamentu bol v marci 2019 zriadený systém včasného varovania, ktorý bude slúžiť pre inštitúcie a členské štáty EÚ a mal by uľahčiť zdieľanie údajov o dezinformačných kampaniach a ich hodnotení a uvádzať varovania o dezinformačných hrozbách. V akčnom pláne sa zároveň predpokladá podrobné monitorovanie vykonávania už uvedeného kódexu postupov, ktorý podpísali online platformy. Komisia 29. januára 2019 uverejnila správy, ktoré predložili signatári kódexu postupov – Google, Facebook, Twitter, Mozilla a obchodné združenia zastupujúce odvetvie reklamy. Hoci uvítala dosiahnutý pokrok, súčasne vyzvala signatárov, aby v rámci príprav na voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019 zintenzívnili svoje úsilie. Komisia 28. februára 2019 uverejnila správy spoločností Facebook, Google a Twitter, ktoré sa týkali pokroku dosiahnutého v januári 2019 v súvislosti s ich záväzkami v oblasti boja proti dezinformáciám. Platformy v týchto správach neposkytli dostatok podrobných informácií, z ktorých by vyplývalo, že sa nové politiky a nástroje vo všetkých členských štátoch zavádzajú včas a sú na ne vyčlenené dostatočné prostriedky. V prípade všetkých signatárov jednoznačne existuje priestor na zlepšenie. Komisia konkrétne vyzýva platformy, aby do začiatku kampane pred voľbami do Európskeho parlamentu vo všetkých členských štátoch EÚ zabezpečili transparentnosť politickej reklamy, umožnili primeraný prístup k údajom platforiem na účely výskumu a overovania faktov a aby zabezpečili riadnu spoluprácu medzi platformami a jednotlivými členskými štátmi prostredníctvom kontaktných miest systému včasného varovania. Ďalšiu správu o uplatňovaní uvedeného kódexu postupov Komisia podá 20. marca 2019. 2.Posilnenie odolnosti volebných systémov

Komisia 12. septembra 2018 prijala balík opatrení na posilnenie odolnosti našich volebných systémov, ktoré sú určené členským štátom a európskym a vnútroštátnym politickým stranám a nadáciám a ktoré zahŕňali odporúčanie o sieťach spolupráce pri voľbách, transparentnosti na internete, ochrane pred incidentmi v oblasti kybernetickej bezpečnosti a boji proti dezinformačným kampaniam, ďalej usmernenia o uplatňovaní právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany údajov a pozmeňovací legislatívny návrh na sprísnenie pravidiel financovania európskych politických strán. Európsky parlament uvítal tento balík vo svojom uznesení prijatom 28. októbra 2018. Rada uvítala daný balík vo svojich záveroch z 19. februára 2019 o zabezpečení slobodných a spravodlivých volieb do Európskeho parlamentu, v ktorých všetky členské štáty vyjadrili spoločný záväzok uplatňovať koordinovaný európsky prístup k ochrane integrity nadchádzajúcich európskych volieb. Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci 7. marca 2019 diskutovala o aktuálnom stave. Návrhom na zmenu nariadenia o štatúte a financovaní európskych politických strán a nadácií sa zavádza možnosť ukladať sankcie za nezákonné používanie osobných údajov pri úmyselnom ovplyvňovaní výsledku volieb do Európskeho parlamentu. V nadväznosti na politickú dohodu dosiahnutú v januári 2019 Európsky parlament potvrdil 12. marca 2019 na svojom plenárnom zasadnutí znenie pozmeňovacieho návrhu. Pozmeňovací návrh by mal byť prijatý ešte pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. Odporúčanie o sieťach pre spoluprácu pri voľbách, transparentnosti na internete, ochrane pred kybernetickými bezpečnostnými incidentmi a boji proti dezinformačným kampaniam v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu je určené členským štátom a vnútroštátnym a európskym politickým stranám a nadáciám a uvádza konkrétne kroky pre príslušných aktérov v týchto oblastiach. V snahe o vykonávanie tohto odporúčania určili vnútroštátne volebné siete kontaktné miesta, ktoré sa zapájajú do európskej siete spolupráce v oblasti volieb; táto sieť slúži na posielanie varovaní pred hrozbami, výmenu najlepších postupov medzi vnútroštátnymi sieťami, diskusiu o spoločných riešeniach identifikovaných výziev a podporu spoločných projektov a akcií medzi vnútroštátnymi sieťami. Na prvom stretnutí siete, ktoré sa konalo 21. januára 2019, sa účastníci zhodli na tom, že na zabezpečenie integrity volieb pri zachovaní otvorenej demokratickej diskusie a rovnakých podmienok na politický boj je nevyhnutný komplexný prístup. Druhé stretnutie európskej siete spolupráce v oblasti volieb sa uskutočnilo 27. februára 2019 a bolo zamerané na témy týkajúce sa monitorovania a presadzovania právnych predpisov, ktoré sú relevantné z hľadiska volieb, a to vrátane ochrany údajov, regulácie médií, presadzovania práva, transparentnosti a sociálnych médií, ako aj zapojenia rôznych zainteresovaných strán do činností monitorovania. Položili sa na ňom základy pre účasť členov siete na preverení kybernetickej odolnosti, ktoré by sa malo uskutočniť bezprostredne po nasledujúcom stretnutí 5. apríla 2019. Dňa 19. februára 2019 sa konal seminár na tému „Posilnenie kybernetickej odolnosti volebných systémov“, ktorý spoločne zorganizovali Európsky parlament a Komisia; cieľom bolo zlepšiť bezpečnosť a odolnosť volebných systémov a infraštruktúr proti neustále sa vyvíjajúcim kybernetickým hrozbám. Orgány jednotlivých členských štátov zodpovedné za kybernetickú bezpečnosť, Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť a online platformy na ňom diskutovali o opatreniach, pričom sa zameriavali na kroky, ktoré sú naliehavé a relevantné z hľadiska zabezpečenia integrity volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019. Inštitúcie EÚ a členské štáty takisto úzko spolupracujú na iných osvetových činnostiach zameraných na ochranu integrity volebného procesu a zapojenie aktérov zo súkromného a verejného sektora vrátane médií, online platforiem a občianskej spoločnosti. S cieľom riešiť problém dezinformácií a zaistiť odolnosť volebných systémov Komisia a vysoká predstaviteľka vyzývajú členské štáty, aby: ·urýchlene a rozhodne vykonali opatrenia uvedené v spoločnom akčnom pláne na boj proti dezinformáciám z decembra 2018. IV. VYKONÁVANIE OSTATNÝCH PRIORÍT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1.Vykonávanie legislatívnych opatrení v rámci bezpečnostnej únie V záujme dosiahnutia všetkých výhod, ktoré môže účinná a skutočná bezpečnostná únia priniesť, je absolútne nevyhnutné dokončiť a správne implementovať dohodnuté opatrenia. Komisia aktívne podporuje členské štáty, okrem iného aj prostredníctvom financovania a uľahčovania výmeny najlepších postupov. V prípade potreby pri tom v plnej miere využíva aj svoje právomoci vyplývajúce zo zmlúv a týkajúce sa presadzovania právnych predpisov EÚ, prípadne aj vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti. Pokiaľ ide o transpozíciu smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich, Komisia začala 19. júla 2018 postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 14 členským štátom, ktoré neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa daná smernica – veľmi dôležitý nástroj na boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti – plne transponuje. Deväť z týchto členských štátov odvtedy oznámilo úplnú transpozíciu. Členské štáty, v ktorých smernica stále nebola v plnej miere transponovaná, dostali odôvodnené stanoviská (Španielsko 24. januára 2019, Holandsko a Fínsko 7. marca 2019). Komisia zároveň naďalej podporuje všetky členské štáty v úsilí o dokončenie vývoja systémov na vedenie osobných záznamov o cestujúcich, okrem iného aj zjednodušením výmeny informácií a najlepších postupov. Lehota na transpozíciu smernice o boji proti terorizmu uplynula 8. septembra 2018. Komisia začala 22. novembra 2018 postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 16 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica plne transponuje. Deväť z týchto členských štátov odvtedy oznámilo úplnú transpozíciu. Komisia vyzýva zvyšných sedem členských štátov, aby čo najskôr prijali potrebné opatrenia. Lehota na transpozíciu smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní uplynula 14. septembra 2018. Úplnú transpozíciu doteraz oznámilo šesť členských štátov a päť členských štátov oznámilo čiastočnú transpozíciu. Až 22 členských štátov vrátane tých, ktoré oznámili čiastočnú transpozíciu, dostalo 22. novembra 2018 od Komisie formálnu výzvu. Pokiaľ ide o transpozíciu smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov do vnútroštátneho práva, Komisia 19. júla 2018 začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 19 členským štátom, ktoré neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov zabezpečujúcich úplnú transpozíciu smernice. Úplnú transpozíciu dosiaľ oznámilo sedemnásť členských štátov a päť členských štátov oznámilo čiastočnú transpozíciu. Doteraz boli uzavreté postupy proti šiestim členským štátom, zatiaľ čo deväť členských štátov dostalo 25. januára 2019 odôvodnené stanovisko. Komisia by mala do 9. mája 2019 predložiť správu o konzistentnosti identifikácie prevádzkovateľov základných služieb. Podľa oznámení členských štátov bola smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov v plnej miere transponovaná v 25 členských štátoch a čiastočne transponovaná v jednom členskom štáte. V januári 2019 Komisia uzavrela postupy v prípade nesplnenia povinnosti z dôvodu neoznámenia transpozície proti šiestim členským štátom. Postup v prípade nesplnenia povinnosti z dôvodu neoznámenia plnej transpozície smernice sa vedie proti deviatim členským štátom. V rámci transpozície smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov mali členské štáty predložiť Komisii do 9. novembra 2018 informácie o prevádzkovateľoch základných služieb identifikovaných na ich území. Komisia v súčasnosti posudzuje informácie predložené členskými štátmi. Komisia okrem toho posudzuje transpozíciu štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a zároveň overuje, či členské štáty uplatňujú dané pravidlá. Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti všetkým 28 členským štátom, keďže dospela k záveru, že oznámenia predložené členskými štátmi nesvedčia o úplnej transpozícii tejto smernice. Bude naďalej využívať svoje právomoci, ak to bude vhodné na zabezpečenie úplného vykonania tejto smernice. Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na úplnú transpozíciu týchto smerníc do vnútroštátneho práva a oznámili ju Komisii: ·smernica EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich, v súvislosti s ktorou musia tri členské štáty stále oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a dva členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov, v súvislosti s ktorou musia dva členské štáty ešte oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a jeden členský štát musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o boji proti terorizmu, v súvislosti s ktorou musia tri členské štáty ešte oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a štyri členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o kontrole získavania a vlastnenia zbraní, v súvislosti s ktorou 17 členských štátov ešte neoznámilo transpozíciu do vnútroštátneho práva a päť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov, v súvislosti s ktorou päť členských štátov ešte neoznámilo transpozíciu do vnútroštátneho práva a päť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť a ·4. smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, v súvislosti s ktorou musí oznámenie o transpozícii dokončiť jeden členský štát.

2.Ochrana verejných priestorov: odporúčané osvedčené postupy V rámci praktického úsilia o zlepšenie ochrany a odolnosti proti terorizmu Komisia naďalej podporuje členské štáty a ich miestne orgány pri ochrane verejných priestorov. Vykonávanie akčného plánu na podporu ochrany verejných priestorov z októbra 2017 sa zameriava na vypracovávanie a zhromažďovanie usmernení a osvedčených postupov. Komisia v spolupráci so subjektmi verejného sektora a súkromnými prevádzkovateľmi verejných priestorov na tzv. fóre prevádzkovateľov identifikovala osvedčené postupy v súvislosti s viacerými opatreniami, ktoré môžu zaviesť všetci prevádzkovatelia a všetky subjekty verejného sektora zapojené do ochrany verejných priestorov s cieľom posilniť bezpečnosť. Ich súčasťou sú základné kroky, ktorých by sa bolo vhodné pridržiavať pri budúcich snahách o zaistenie ochrany verejných priestorov vo všetkých relevantných sektoroch (pozri rámček ďalej). Osvedčené postupy pre subjekty verejného sektora a súkromných prevádzkovateľov na posilnenie bezpečnosti verejných priestorov Hodnotenie a plánovanie ·zaviesť a vykonávať analýzy zraniteľnosti s cieľom identifikovať potenciálne zraniteľné miesta, ktoré by mohli byť terčom útokov páchateľov zvonku alebo zvnútra organizácie, ·vypracovať a vykonávať bezpečnostný plán pre zariadenie alebo podujatie zahŕňajúci prípravné, núdzové a záchranné opatrenia a stanovujúci vhodné bezpečnostné opatrenia vzhľadom na prostredie zariadenia alebo podujatia. Bezpečnostné opatrenia musia byť účinné, diskrétne, primerané a prispôsobené rôznym prostrediam, pričom treba zohľadniť ich špecifické fungovanie, ·určiť a vyškoliť osobu zodpovednú za koordináciu a realizáciu bezpečnostných opatrení uvedených v bezpečnostnom pláne a ·vypracovať a vykonávať plán krízového riadenia. Osveta a školenia ·iniciovať osvetové kampane pre verejnosť týkajúce sa oznamovania podozrivého správania a reagovania v prípade útoku ohrozujúceho bezpečnosť zariadenia alebo podujatia, ·vypracovať a realizovať interný program zvyšovania povedomia o bezpečnosti pre všetkých zamestnancov, ·vypracovať a realizovať interný program zvyšovania povedomia o vnútorných hrozbách, ktorý pomôže pri ochrane zariadení alebo podujatí pred rôznymi druhmi vnútorných hrozieb, ako je sabotáž, krádež alebo teroristické útoky, ·vypracovať základné školiace programy v oblasti bezpečnosti pre všetkých zamestnancov a uskutočňovať osobitné bezpečnostné školenia, ktoré prispejú k rozvoju podnikovej kultúry v oblasti bezpečnosti. vyvíjať činnosti, ktoré budú zamestnancov motivovať k tomu, aby uplatňovali riadne bezpečnostné postupy a venovali zvýšenú pozornosť bezpečnosti a ·uskutočňovať pravidelné bezpečnostné cvičenia, ktoré pomôžu zistiť úroveň pripravenosti na odvrátenie útoku a reakciu naň. Fyzická ochrana ·posudzovať otázky bezpečnosti a fyzickej ochrany od začiatku procesu navrhovania nového zariadenia alebo prípravy nového podujatia, ·posúdiť potrebu kontroly vstupu a bariér a predísť pritom vytvoreniu nových zraniteľných miest. Kontroly vstupu a bariéry by nemali viesť k presunu rizík a vzniku nových cieľov, ·posúdiť, aká technológia je najvhodnejšia na odhaľovanie výbušnín, strelných zbraní, zbraní s čepeľou, ako aj chemických, biologických, rádiologických a jadrových látok. Spolupráca