/* KOM/2011/0696 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o hodnotení uplatňovania mechanizmu civilnej ochrany a finančného nástroja civilnej ochrany v rokoch 2007 – 2009





ÚVOD 1. Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu (GR ECHO) vykonalo hodnotenie týchto opatrení v oblasti civilnej ochrany za obdobie 2007 – 2009: 2. rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany (ďalej len „finančný nástroj“[1]), 3. rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracovanie) (ďalej len „mechanizmus civilnej ochrany“, „rozhodnutie o ustanovení mechanizmu“ alebo „prepracované znenie rozhodnutia o ustanovení mechanizmu“[2]), 4. prípravná akcia v zmysle článku 49 ods. 6 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách[3] týkajúca sa schopnosti rýchlej reakcie EÚ v rozpočtoch na rok 2008, 2009 a 2010, 5. pilotné projekty v zmysle článku 49 ods. 6 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách týkajúce sa cezhraničnej spolupráce pri boji proti prírodným katastrofám (v rozpočte na rok 2006) a lesných požiarov (v rozpočte na rok 2008). 6. Cieľom mechanizmu civilnej ochrany je uľahčiť intenzívnejšiu spoluprácu pri pomocných zásahoch civilnej ochrany v prípade závažných mimoriadnych udalostí alebo ich bezprostrednej hrozby. Ochrana, ktorú má mechanizmus zabezpečovať, sa vzťahuje predovšetkým na ľudí, ale aj na životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to v prípade prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, teroristických útokov a technologických, rádiologických alebo ekologických havárií vrátane havarijného znečistenia morí v rámci EÚ alebo mimo nej, s prihliadnutím aj na osobitné potreby izolovaných, najvzdialenejších a iných regiónov alebo ostrovov v EÚ. 7. V súčasnosti sa na mechanizme civilnej ochrany zúčastňuje 31 štátov (ktoré sú tým oprávnené aj na financovanie v rámci finančného nástroja): 27 členských štátov EÚ, Nórsko, Island, Lichtenštajnsko a Chorvátsko (ďalej len „zúčastnené štáty“)[4]. 8. Článok 14 rozhodnutia o ustanovení mechanizmu od Komisie vyžaduje, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia do konca roka 2010 a oznámila závery tohto hodnotenia Európskemu parlamentu a Rade. 9. Finančná pomoc z finančného nástroja civilnej ochrany sa poskytuje na: 10. akcie v rámci mechanizmu; 11. opatrenia, ktorých cieľom je predchádzať dôsledkom mimoriadnej udalosti alebo ich obmedzovať; a 12. akcie určené na zlepšenie pripravenosti Spoločenstva na reakciu na mimoriadne udalosti vrátane akcií, ktoré zvyšujú informovanosť občanov EÚ. 13. Finančný nástroj okrem toho obsahuje osobitné ustanovenia o financovaní určitých dopravných zdrojov v prípade závažnej mimoriadnej udalosti s cieľom podporiť rýchlu a účinnú reakciu na takúto udalosť. 14. Článok 15 ods. 2 písm. b) rozhodnutia o finančnom nástroji vyžaduje, aby Komisia priebežne vyhodnocovala dosiahnuté výsledky a kvalitatívne a kvantitatívne aspekty vykonávania finančného nástroja[5]. 15. Prípravná akcia týkajúca sa schopnosti rýchlej reakcie EÚ, ktorá sa začala v roku 2008, bola zameraná na zlepšenie celkovej schopnosti EÚ reagovať na katastrofy v EÚ aj mimo nej prostredníctvom zabezpečenia, aby prostriedky všetkých členských zúčastnených štátov boli pripravené na zásah v rámci operácií EÚ v oblasti civilnej ochrany. Komisia/MIC boli poverené aktiváciou týchto záložných prostriedkov s cieľom reagovať na potreby na mieste. 16. V roku 2008 sa okrem toho začal pilotný projekt na posilnenie spolupráce medzi zúčastnenými štátmi v boji proti lesných požiarom, ktorého cieľom je zlepšiť mobilizáciu operačných prostriedkov a núdzovej pomoci na pomoc zúčastnenému štátu čeliacemu lesným požiarom, ktoré sú príliš početné a príliš silné na to, aby ich daný štát zvládol pomocou svojich logistických a ľudských kapacít. Ciele pilotného projektu sa začlenili do prípravnej akcie týkajúcej sa schopnosti rýchlej reakcie EÚ ako súčasť výzvy na predloženie návrhov v roku 2009. Prípravná akcia pokračovala touto formou tretí a posledný krát v roku 2010 (vykonávanie niektorých projektov pokračuje do polovice roku 2012). 17. V rámci pilotného projektu týkajúceho sa cezhraničnej spolupráce v boji proti prírodným katastrofám sa poskytli granty na podporu akcií spolupráce a rozvoj užšej spolupráce v oblasti opatrení civilnej ochrany so zreteľom na zvyšovanie povedomia a predchádzanie prírodným katastrofám alebo minimalizáciu ich následkov rozvíjaním cezhraničných nástrojov včasného varovania, koordinácie a logistiky. 18. Článok 21 ods. 2 vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách[6] vyžaduje vyhodnotenie prípravných akcií a pilotných projektov z hľadiska pridelených ľudských a rozpočtových zdrojov a získaných výsledkov, aby sa overilo, že boli v súlade s vytýčenými cieľmi. CIELE A METODIKA HODNOTENIA 19. Výsledky hodnotenia poskytujú Komisii a ďalším zainteresovaným stranám hlavné zistenia a poučenia zo skúseností získaných pri vykonávaní uvedených akcií v oblasti civilnej ochrany. Tie Komisii pomôžu pri ďalšom účinnom vykonávaní mechanizmu a finančného nástroja. 20. Výsledky hodnotenia sa okrem toho zohľadnia pri príprave komplexného balíka opatrení pripravovaných v roku 2011, ktorým sa preskúma spolupráca pri zvládaní katastrof na úrovni EÚ s osobitným zreteľom na dve kľúčové témy: 1. zodpovednosť všetkých aktérov prijať vhodné preventívne a ochranné opatrenia, a 2. solidarita a pomoc v rámci EÚ a medzi zúčastnenými stranami v prípade núdze. 21. Hodnotenie sa takisto zohľadní pri príprave oznámenia o pokračovaní finančného nástroja, ktoré sa má predložiť do 31. decembra 2011 (podľa článku 15 ods. 2 písm. c) rozhodnutia o finančnom nástroji) a ktoré bude prakticky súčasťou návrhu nového finančného nástroja civilnej ochrany. 22. Útvary Komisie pripravili na základe vlastných informácií a skúseností dokumenty o predbežnom vnútornom preskúmaní. V nadväznosti na to bolo externým konzultantom (COWI A/S v spolupráci so spoločnosťou Aguaconsult) zadané nezávislé hodnotenie činností Európskej komisie v oblasti civilnej ochrany a vykonanie rozsiahlych a komplexných konzultácií zainteresovaných strán[7], ktoré zahŕňali aj pohovory a internetový prieskum. Konzultanti vypracovali návrh hodnotiacej správy, v ktorej zohľadnili aj zistenia uvedené v dokumentoch o predbežnom vnútornom preskúmaní. Táto správa je k dispozícii na internetovej stránke Komisie[8]. Všetky útvary Komisie, ktoré sa hodnotenia zúčastnili, prispeli k tomuto procesu a zapojili sa do práce príslušnej riadiacej skupiny. Útvary Komisie okrem toho konzultovali so zúčastnenými štátmi, a to aj na stretnutí generálnych riaditeľov vnútroštátnych orgánov civilnej ochrany, ich názory na fungovanie mechanizmu, finančného nástroja a prípravných a pilotných akcií. 23. Úlohou externých konzultantov bolo nezávisle vyhodnotiť vykonanie akcií Európskej komisie v oblasti civilnej ochrany, ktoré sa uskutočnili v období rokov 2007 – 2009 (vrátane)[9], a najmä: 24. fungovanie a služby poskytnuté monitorovacím a informačným centrom (MIC) uvedené v článku 2 ods. 5 rozhodnutia o ustanovení mechanizmu, 25. uplatňovanie ustanovení finančného nástroja týkajúcich sa dopravy [článok 4 ods. 2 body b) a c) a odsek 3 tohto článku], 26. vykonávanie tzv. „modulárneho prístupu“ a postupov testovaných v rámci pilotných projektov a prípravnej akcie zameranej na posilnenie dostupnosti prostriedkov reakcie, 27. program odbornej prípravy uvedený v článku 5 ods. 5 rozhodnutia o ustanovení mechanizmu (vrátane cvičného programu a programu výmeny expertov). VÝSLEDKY HODNOTENIA Monitorovacie a informačné centrum 28. Monitorovacie a informačné centrum je hlavnou zložkou mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, ktorého cieľom je podpora posilnenia spolupráce medzi EÚ a členskými štátmi pri pomocných zásahoch civilnej ochrany v prípade mimoriadnych udalostí. 29. Z vyhodnotenia jeho činností v rokoch 2007 – 2009 je zrejmé, že monitorovacie a informačné centrum splnilo svoj účel poskytovať služby členským štátom, Komisii a EÚ vo všeobecnosti pri jej stále väčšom zapojení do činností civilnej ochrany v Európe a na celom svete. Monitorovacie a informačné centrum bolo dostupné a schopné okamžitej reakcie 24 hodín denne v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 5 prepracovaného znenia rozhodnutia o ustanovení mechanizmu. Všeobecne sa uznáva, že monitorovacie a informačné centrum poskytuje užitočné služby, ktoré sú pre zúčastnené štáty potrebné pri pomocných zásahoch civilnej ochrany v EÚ alebo mimo nej a ktoré zahŕňajú poradenstvo v súvislosti s potrebami v teréne, uľahčenie užšej spolupráce medzi zúčastnenými štátmi a spoločné využívanie zdrojov. Charakteristickým znakom MIC v tomto kontexte je jeho funkcia „jednotného kontaktného miesta“. Štáty, ktoré sú nútené požiadať o medzinárodnú pomoc, ako aj zúčastnené štáty, ktoré ju poskytujú, tým získavajú drahocenný čas. Pri pomocných zásahoch v EÚ vykonávalo MIC funkcie koordinácie činností a integrácie európskej reakcie v rámci koordinovaného úsilia OSN. Počet aktivovaní mechanizmu sa v priebehu rokov trvale zvyšoval, čo dokazuje jeho pridanú hodnotu. 30. Externé hodnotenie sa v pozitívnom zmysle zmieňovalo o posilnenej spolupráci medzi MIC a ďalšími medzinárodnými subjektmi núdzovej pomoci, najmä agentúrami OSN. Je však ešte potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, pokiaľ ide o iných aktérov, ako sú humanitárne mimovládne organizácie a vojenský aktéri (napr. NATO), za predpokladu, že zapojenie vojenských aktérov by bolo náležite odôvodnené vzhľadom na relevantné usmernenia OSN (usmernenia z Oslo a usmernenia MCDA). 31. Komisia vo svojom oznámení Európskemu parlamentu a Rade o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy z roku 2008[10] uviedla niekoľko oblastí, v ktorých existuje priestor na ďalšie zlepšenie, a to: 32. zlepšenie účinnosti svojich činností v spolupráci s členskými štátmi, medzinárodnými, národnými a miestnymi zainteresovanými stranami, a to najmä využívaním synergie a lepšou koordináciou odbornej prípravy, posudzovania potrieb, plánovania a operácií; 33. najmä v prípade rozsiahlych prírodných katastrof sa môže „horizontálna“ koordinácia medzi Komisiou, predsedníctvom, členskými štátmi a Vysokým predstaviteľom ďalej zjednodušovať v Bruseli i na príslušných miestach, pokiaľ ide o krízy, do ktorých sú zapojené tak nástroje Komisie, ako aj nástroje SZBP; 34. zlepšenie „vertikálnej“ koordinácie medzi EÚ a členskými štátmi. Táto koordinácia by sa mala optimalizovať, keďže rozdiely v príslušných mandátoch rôznych členských štátov a humanitárnych služieb/agentúr majú vplyv na reakciu Komisie. Na základe týchto zistení sa Komisia začala zaoberať zlepšením fungovania monitorovacieho a informačného centra. Oznámenie o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy sa zasadzuje o[11]: vybudovanie monitorovacieho a informačného centra tak, aby toto centrum mohlo plniť úlohu operačného centra pre zásahy európskej civilnej ochrany. Toto si vyžaduje kvalitatívny posun od zdieľania informácií/reagovania na núdzové situácie k aktívnemu predvídaniu/monitorovaniu núdzových situácií v reálnom čase a k operatívnej účasti/koordinácii. Zahŕňa to systémy včasného varovania, posudzovanie potrieb, zisťovanie vhodných zdrojov a poskytovanie technického poradenstva pre členské štáty o zdrojoch určených na reakciu; vypracovanie scenárov, štandardných operačných postupov a hodnotení získaných skúseností; uplatňovanie právomocí Komisie na spájanie dostupnej dopravy a spolufinancovanie dopravy; rozšírenie školiacich a výcvikových aktivít pre členské štáty a ďalších odborníkov; taktiež pomoc členským štátom pri vytváraní spoločných zdrojov. Na základe týchto skutočností, ktoré vyplynuli z vnútorného preskúmania, externého hodnotenia a vyhlásení zainteresovaných strán, dospela Komisia k záveru, že monitorovacie a informačné centrum úspešne, aktívne a účinne plnilo svoju úlohu ako ústredný prvok mechanizmu civilnej ochrany. Aj keď sa spolupráca medzi európskymi aktérmi neustále zlepšuje, čo dokazuje napr. európsky program monitorovania Zeme a jeho služba zásahov v núdzových situáciách a takisto synergia so všetkými činnosťami Komisie súvisiacimi s otázkami zdravia, aj naďalej pretrvávajú výzvy v súvislosti so zabezpečením toho, aby všetky činnosti boli súdržné, koordinované a komplementárne so zásahmi a opatreniami, ktoré sa vykonávajú v rámci iných kapacít na zvládanie katastrof na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni (najmä tých, ktoré sponzoruje OSN) (vrátane kapacít dostupných v oblasti humanitárnej pomoci, ale aj dlhodobej rozvojovej pomoci) a zásahov zúčastnených štátov. Európska spolupráca a koordinácia v oblasti civilnej ochrany však podľa všetkého ešte stále má nevyužitý potenciál, ktorý môže MIC v budúcnosti rozvinúť v plnej miere. 35. Vo svojom oznámení Európskemu parlamentu a Rade „Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci“[12] Komisia okrem toho načrtla ďalšie opatrenia na dosiahnutie účinnejšej, efektívnejšej, súdržnejšej a viditeľnejšej európskej reakcie. Jedným z kľúčových prvkov tejto vízie je zlúčenie MIC a krízového strediska GR ECHO s cieľom vytvoriť skutočné európske centrum pre núdzové reakcie , ktoré bude k dispozícii 24 hodín denne a 7 dní v týždni. Toto centrum by malo predstavovať platformu na poskytovanie plnej podpory zúčastneným štátom, iným službám EÚ a medzinárodným organizáciám počas operácií núdzovej pomoci a malo by takisto zohrávať kľúčovú úlohu pri plánovaní operácií EÚ (vrátane vývoja scenárov a pohotovostných plánov) a koordinácii dostupných zdrojov európskej reakcie. Program odbornej prípravy 36. Interne vypracovaná štúdia, vyhlásenia zainteresovaných strán, externé hodnotenie a skúsenosti Komisie s postupmi odbornej prípravy naznačujú, že program odbornej prípravy je vysoko hodnotným prínosom spolupráce EÚ v oblasti civilnej ochrany. Školiace kurzy sa ukázali byť prínosom pri príprave národných expertov v oblasti pomocných zásahov v rámci civilnej ochrany a výrazne zlepšili kapacitu reakcie systému civilnej ochrany EÚ. Komisia sa domnieva, že program odbornej prípravy by mal byť aj naďalej dôležitou súčasťou pripravenosti v kontexte spolupráce EÚ v oblasti civilnej ochrany. 37. Z hodnotení je zrejmé, že obsah kurzu v plnej miere dopĺňa iné vzdelávacie akcie poskytované na národnej a medzinárodnej úrovni. Komisia dospela k záveru, že budúci vývoj systému odbornej prípravy musí aj naďalej zabezpečovať konzistentnosť rôznych programov na rôznych úrovniach, čo si bude vyžadovať neustálu a posilnenú koordináciu medzi všetkými poskytovateľmi tejto prípravy, najmä ak by sa v budúcnosti plánovalo začlenenie ďalších programov. 38. V roku 2009 bola zriadená skupina pre politiku odbornej prípravy (jej prvé zasadnutie sa konalo v septembri 2009), čo predstavovalo prvý krok k vytvoreniu európskych mechanizmov odbornej prípravy. Okrem toho sa vedúci kurzov odbornej prípravy stretávajú počas jedného cyklu odbornej prípravy až sedemkrát, pričom tri z týchto stretnutí sú hodnotiace stretnutia. Na konci každého roku sa koná výročné stretnutie koordinátorov odbornej prípravy. V tomto rámci sa diskutovalo o aspektoch porovnateľnosti národných programov odbornej prípravy, o témach týkajúcich sa riadenia a kvality, ako aj o možnostiach vytvorenia školení zameraných na prevenciu a pripravenosť. 39. Počas uplynulých rokov sa darilo aktualizovať program odbornej prípravy v súvislosti s vývojom posilneného mechanizmu civilnej ochrany, ktorého činnosti a odborné znalosti sa s postupom času rozširovali. Hodnotenie jasne ukázalo rozšírenie rozsahu činností odbornej prípravy, začlenenie nových typov kurzov a zvýšenie ich počtu. Zváženie tohto vývoja v kontexte zvýšeného tlaku na možnosti verejného financovania vedie k otázke, ako poskytnúť účinnejší program odbornej prípravy v oblasti civilnej ochrany, ktorý by v budúcnosti nezávisel úplne na centralizovanej organizácii odbornej prípravy v oblasti medzinárodnej koordinácie. 40. Školiace kurzy poskytli vynikajúcu platformu na výmenu skúseností a budovanie sietí medzi expertmi v oblasti civilnej ochrany zo zúčastnených štátov, ako aj s ďalšími partnermi, ako sú členovia tímov OSN pre posudzovanie katastrof a koordináciu (UNDAC) a ďalšie služby Komisie. Vo všeobecnosti je ťažké zhodnotiť náklady a prínosy takýchto formálnych a neformálnych kontaktov na základe objektívnych ukazovateľov. Komisia sa domnieva, že v prípade núdzovej situácie veľkého rozsahu takéto kontakty a siete zásadným spôsobom rozhodujú o tom, či dôjde k najlepšiemu núdzovému zásahu, aký je v danej situácii možný, alebo k menej priaznivému scenáru, kedy dochádza k strate času v dôsledku neefektívnej koordinácie a organizačných opatrení. Aj s výmenou skúseností a vytváraním sietí sú samozrejme spojené určité náklady pre systém. Takéto siete však možno vytvárať popri realizácii uvedených hlavných cieľov odbornej prípravy. 41. V tejto súvislosti Komisia takisto zvažuje, ako by bolo možné lepšie a štruktúrovanejšie organizovať výmenu skúseností z praxe, cvičení a odbornej prípravy, ako aj výmenu poučení, ktoré z nich vyplynuli[13]. 42. Preskúmanie právnych predpisov v oblasti civilnej ochrany v roku 2011 poskytne príležitosť na ďalšie zváženie týchto aspektov. Nastolí takisto otázku, či v rámci nového finančného nástroja bude možné poskytnúť vyššie sumy na akcie odbornej prípravy, alebo či je nutné nájsť iné spôsoby ďalšieho zvyšovania prínosov užšej spolupráce EÚ v oblasti pripravenosti na katastrofy. Program cvičení 43. Ako vyplynulo z vnútorného preskúmania Komisie, zistení a záverov externých hodnotiteľov a názorov zúčastnených štátov a ďalších zainteresovaných strán, cvičenia sa ukázali byť účinným opatrením na zvýšenie európskej pripravenosti na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou. Pomohli pri vylepšovaní postupov a praktických opatrení týkajúcich sa zásahov a spolupráce v oblasti civilnej ochrany, ktoré je potrebné stanoviť, a poskytli možnosť začať cvičenia týkajúce sa opatrení podpory zo strany hostiteľského štátu. Je predovšetkým zrejmé, že ciele stanovené v článku 24 rozhodnutia o vykonávaní mechanizmu[14] sú splnené: t. j. zlepšenie schopnosti reagovať a poskytnutie potrebnej praxe pre tímy, zlepšenie a overenie postupov, zavedenie spoločného jazyka pre koordináciu pomocných zásahov civilnej ochrany, skrátenie času odozvy pri vážnych stavoch núdze, zvýšenie operatívnej spolupráce medzi službami civilnej ochrany zúčastnených štátov a zdieľanie získaných poznatkov. 44. Komisia dospela k záveru, že cvičenia v plnom rozsahu, ktoré v rámci mechanizmu civilnej ochrany spolufinancovala EÚ, sú podstatným prvkom pri zlepšovaní úrovne pripravenosti všetkých súčastí mechanizmu civilnej ochrany. 45. Aj keď celkove cvičenia vykonané počas tohto obdobia vytvorili vhodné podmienky na dosiahnutie stanovených cieľov, boli poznamenané skutočnosťou, že nie sú integrované do komplexnejšieho programu cvičení, ale uskutočňujú sa na základe rôznych návrhov zo strany zúčastnených štátov. Toto posúdenie zdôraznilo mnoho zainteresovaných strán vo svojich názoroch na celkovú efektívnosť, súdržnosť, spoluprácu a komplementárnosť programu cvičení. Niektorí respondenti uviedli, že EÚ by mala poskytnúť usmernenia na zabezpečenie porovnateľnosti úrovní a postupov týchto cvičení, napr. v podobe minimálneho štandardu. 46. Komisia dospela k záveru, že program cvičení dospel k bodu, kedy je potrebné preskúmať konkrétne priority a ciele politiky v záujme posilnenia pripravenosti EÚ. Východiskom toho by malo byť najmä posúdenie súčasných minimálnych požiadaviek na financovanie zo strany EÚ a vypracovanie zlepšených požiadaviek. 47. Cvičenia v plnom rozsahu sa realizujú na vnútroštátnej a európskej úrovni koordinácie. Táto charakteristika prináša značné výzvy vo všetkých štádiách cyklu cvičení, aj kvôli tomu, že zúčastnené štáty majú rozdielnu úroveň, pokiaľ ide o ich systémy civilnej ochrany a prístup k plánovaniu, uskutočňovaniu a vyhodnocovaniu cvičení. To vedie k otázke, či je užšia spolupráca medzi európskymi a vnútroštátnymi programami cvičení prínosná. Užšia spolupráca by mohla ďalej zvýšiť účinnosť, súdržnosť, spoluprácu a komplementaritu programu cvičení, ako aj jeho efektívnosť, môže však zároveň znamenať potrebu vyčleniť dodatočné zdroje na plánovanie a koordináciu týchto cvičení a vytvorenie ich rámca EÚ. 48. Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v záujme lepšieho dosiahnutia konečného cieľa zlepšenia operácií prostredníctvom lepšej pripravenosti je potrebné zvážiť vytvorenie integrovaného a komplexného programu/rámca cvičení. To by si vyžadovalo niekoľko krokov, počnúc návrhom spoločného slovníka termínov a dohodou o minimálnych štandardoch metodológie cvičení (program hodnotenia a zlepšenia, kontrola cvičení, spoločné bezpečnostné pravidlá atď.), vrátane vytvorenia možných scenárov katastrof, na základe ktorých by sa cvičenia vykonávali. Pri tom by sa bolo potrebné zamerať na využitie výsledkov hodnotenia rizík a scenárov vytvorených v zúčastnených štátoch, ako aj na celkové scenáre, ktoré je potrebné v najbližších rokoch vytvoriť na úrovni EÚ. Okrem toho by sa v takomto rámci cvičení mohli zvážiť dôležité scenáre nasadenia pomocných zásahových jednotiek pri takýchto zásahoch mimo EÚ. 49. Pokiaľ ide o program cvičení EÚ, Komisia dospela k záveru, že aj napriek jeho celkovej úspešnosti môže byť potrebné vytvoriť posilnený rámec cvičení s cieľom ďalšieho posilnenia úrovne pripravenosti a spolupráce medzi európskymi krajinami a optimalizácie prínosov pre všetky zúčastnené štáty. Program výmeny expertov 50. Rozvíjanie priamych znalostí o pracovných metódach a postupoch partnerov, ako sú príslušné orgány a subjekty iných členských štátov, je v európskom a medzinárodnom kontexte opatrení EÚ v oblasti civilnej ochrany veľmi prínosné. 51. Komisia dospela k záveru, že program výmeny expertov splnil svoje ciele stanovené v článku 25 rozhodnutia o vykonávaní mechanizmu[15], t. j. umožňuje expertom, aby: 1. získali skúsenosti v iných oblastiach; 2. oboznámili sa s rôznymi použitými metódami a operačnými postupmi; a 3. skúmali prístupy, ktoré použili iné zúčastnené pohotovostné služby a inštitúcie. Stretnutia s kolegami, ktorí v iných členských štátoch pracujú na rovnakých problémoch, vo všeobecnosti významne prispieva k zjednodušeniu a uľahčeniu komunikácie v prípade núdzových udalostí, keď je čas rozhodujúcim faktorom. 52. Vzhľadom na to, že zatiaľ bol vyškolený len obmedzený počet expertov, a podľa všetkého existuje stála potreba odbornej prípravy, bolo by užitočné v tomto systéme pokračovať a prípadne zvážiť jeho využívanie vo väčšej miere. 53. Komisia poznamenáva, že prvoradým účelom tohto programu je poskytnúť možnosť vyškolenia expertom vysielaným do zahraničia. V súvislosti s posilňovaním spolupráce medzi zúčastnenými štátmi by stálo za to zvážiť organizovanie výmen takým spôsobom, aby boli experti v určitej konkrétnej oblasti na požiadanie k dispozícii zúčastneným štátom. Moduly 54. Modulárny prístup je teraz pevne zakotvený v oblasti európskej civilnej ochrany ako prostriedok posilňovania interoperability, rýchlosti nasadenia, predvídateľnosti reakcie, podpory potrebnej zo strany postihnutého štátu (aby modul mohol plniť svoje úlohy) a celkovej kvality a efektívnosti európskych zásahov civilnej ochrany. Zriadenie modulov a vytvorenie ich databázy v systéme CECIS[16] takisto uľahčilo proces žiadostí o pomoc a jej poskytovanie v rámci EÚ a zlepšilo plánovanie na strane darcu aj príjemcu (t. j. v prípade záplav, keď sa žiadosť týka určitého počtu modulov vysokokapacitných púmp, jasne stanovuje kapacitu modulu, miesto jeho možného použitia, podporu, ktorú potrebuje atď.). Komisia sa domnieva, že modulárny prístup jasne preukázal svoju pridanú hodnotu. 55. Z vnútorného preskúmania Komisie, zistení a záverov externých hodnotiteľov a názorov zúčastnených štátov a zainteresovaných strán vyplynulo, že moduly civilnej ochrany sú vo všeobecnosti považované za účinný spôsob zvýšenia európskej pripravenosti na prírodné katastrofy a katastrofy zapríčinené ľudskou činnosťou. 56. Koncepciu modulov je potrebné ďalej posilniť ich zapojením do špecifických cvičení. Práca v tomto smere začala v roku 2010, kedy sa začal prvý cyklus šiestich cvičení s využitím modulov. Cvičenia s použitím modulov sú špecifické cvičenia v teréne zamerané na nácvik spolupráce a koordinácie medzi rôznymi modulmi a koordinačným tímom EÚ v oblasti civilnej ochrany počas núdzovej situácie. Hoci cvičenia s použitím modulov nie sú zahrnuté do tejto hodnotiacej správy (vzhľadom na to, že sa začali až koncom roka 2010), počiatočné reakcie zúčastnených štátov sú veľmi pozitívne. 57. Okrem toho pokračuje práca na vytváraní štandardných operačných postupov týkajúcich sa modulov, cieľom ktorej je ďalšie zlepšenie interoperability a koordinácie na mieste katastrofy a v ústredí. Pracuje sa takisto na usmerneniach o podpore hostiteľskej krajiny. Obe iniciatívy koordinuje Komisia so zapojením zúčastnených štátov v rámci pracovnej skupiny týkajúcej sa modulov. Pilotné projekty a prípravné akcie 58. Niekoľko projektov zameraných na zabezpečenie dostupnosti prostriedkov reakcie spolufinancovala EÚ v rámci pilotných projektov a prípravných akcií. Účelom týchto projektov bolo preveriť inovačné mechanizmy správy prostriedkov zúčastnených štátov (prevažne modulov), ktoré sú v pohotovosti pre operácie EÚ na základe vzájomnej dohody medzi Komisiou a príslušnými zúčastnenými štátmi, ako aj doplnkové prostriedky/služby na úrovni EÚ. 59. Významný počet pohotovostných prostriedkov zúčastnených štátov, ako aj doplnkových kapacít/služieb bol nasadený v reálnych núdzových situáciách s povzbudivým výsledkom ako súčasť prípravnej akcie a pilotných projektov, čo poukazuje na to, že testované moduly sú životaschopné. Aj keď sa v externom hodnotení konštatovalo, že je zrejme ešte príliš skoro na to, aby sa z obmedzeného počtu nasadení vyvodzovali konečné závery o tom, či sa dosiahla efektívnejšia reakcia EÚ na katastrofy, toto hodnotenie potvrdilo, že uvedené nástroje prispeli k vytvoreniu primeranejšej reakcie EÚ na katastrofy. 60. V rámci prípravnej akcie zameranej na schopnosť rýchlej reakcie EÚ Komisia spolufinancovala približne 20 projektov, do ktorých sa zapojila viac ako polovica všetkých zúčastnených štátov a ktorých cieľom bolo vytvorenie pohotovostných opatrení týkajúcich sa kľúčových zdrojov. Prostredníctvom týchto projektov dali zúčastnené štáty k dispozícii na zásahy EÚ v oblasti civilnej ochrany celý rad prostriedkov [najmä moduly, vrátane pátracích a záchranných modulov, zariadení na čistenie vody, lekárskych tímov, tímov na boj proti lesným požiarom[17], tímov detekcie a dekontaminácie chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov, tímov pre zabezpečenie dočasných prístreškov a tímov technickej pomoci a podpory (TAST)]. Tieto prostriedky boli testované počas cvičení a použité pri operáciách v reálnom čase (napr. pri reakcii na zemetrasenie na Haiti a záplavy v Poľsku), čím účinne zvýšili pridanú hodnotu celkovej reakcie EÚ. Mobilizácia a nasadenie týchto modulov na žiadosť Komisie/MIC prebiehali hladko. Niektoré projekty ešte prebiehajú a budú pokračovať do polovice roku 2012. 61. Prínos prostriedkov v pohotovostnom režime sa v plnej miere premietne do súdržného systému zahŕňajúceho primeraný počet prostriedkov rôzneho druhu spojeného s predbežným plánovaním (vrátane referenčných scenárov a pohotovostných plánov). To by sa mohlo dosiahnuť najmä vybudovaním európskej kapacity na núdzové reakcie vo forme spoločného súboru vopred vyčlenených zdrojov, ktoré členské štáty dobrovoľne poskytnú v rámci operácií EÚ pri odstraňovaní následkov katastrof, ako sa uvádza v oznámení Komisie z októbra 2010 [KOM(2010) 600 v konečnom znení]. 62. V roku 2008 sa začal pilotný projekt na posilnenie spolupráce medzi zúčastnenými štátmi v boji proti lesným požiarom (Taktická záloha EÚ na hasenie lesných požiarov – EUFFTR), ktorého cieľom je zlepšiť mobilizáciu operačných prostriedkov a núdzovej pomoci na pomoc zúčastnenému štátu čeliacemu lesným požiarom, ktoré sú príliš početné a príliš silné na to, aby ich daný štát zvládol pomocou svojich logistických a ľudských kapacít. Projekt EUFFTR pozostával z dvoch požiarnych lietadiel (Canadair CL-215), ktoré boli prenajaté z komerčného trhu, pričom každé z nich bolo k dispozícii na 150 hodín letu v období od 1. júla do 30. septembra 2009. Tieto lietadlá boli doplnkovým európskym zdrojom určeným na posilnenie celkovej kapacity EÚ v boji proti požiarom. Boli k dispozícii na pomoc členským štátom EÚ, ktoré prostredníctvom mechanizmu civilnej ochrany požiadali o leteckú pomoc pri hasení lesných požiarov. 63. Rozhodnutie o použití lietadiel v rámci projektu EUFFTR prijala Komisia po konzultácii situácie týkajúcej sa lesných požiarov s južnými členskými štátmi. Po tomto rozhodnutí zabezpečilo francúzske ministerstvo vnútra (príjemca projektu) nasadenie lietadiel umiestnených v meste Bastia (Korzika). EUFFTR zasiahol v šiestich prípadoch lesných požiarov z deviatich, pri ktorých bol v roku 2009 aktivovaný mechanizmus: dvakrát na Korzike (Francúzsko) a v Portugalsku, raz v Taliansku a raz v Grécku. Pri ďalších troch aktiváciách mechanizmu (Albánsko, Grécko a Portugalsko) členské štáty poskytli dostatočnú a včasnú pomoc a mobilizácia EUFFTR nebola potrebná. 64. Ako bolo uvedené aj v externom hodnotení, posúdiť komplementaritu akcií je zložitejšie. Uskutočnili by sa niektoré akcie aj bez spolufinancovania na úrovni EÚ? Z elektronického prieskumu jasne vyplynulo, že komplementarita sa dosiahla (80 % respondentov oproti 10 % respondentov, pozri vyššie). Bolo však poznamenané, že niektoré z výsledkov môžu byť do určitej miery skreslené vzhľadom na to, že značnú časť skupiny respondentov tvorili príjemcovia spolufinancovaných projektov. Hodnotitelia sa stretli s obavami, že financovanie pilotných projektov alebo prípravných akcií nie je úplne komplementárne, ale skôr nahrádza nedostatočné preventívne/prípravné akcie v danej krajine alebo regióne. Respondenti okrem toho vyjadrili určité obavy, že by mohlo dochádzať k „neúmyselnej demotivácii“ tým, že niektoré zúčastnené štáty sa budú spoliehať na pomoc prostredníctvom mechanizmu namiesto toho, aby sami investovali (napr. do preventívnych opatrení). Objektívne hodnotenie by sa muselo opierať o analýzu opačnej situácie, ktorá by nastala, keby dané spolufinancovanie zo strany EÚ neexistovalo. V špecifickom kontexte rôznych zúčastnených štátov je takáto analýza ťažko realizovateľná a viedla by iba k neistým výsledkom. 65. Vzhľadom na tieto ťažkosti Komisia nemôže komplementaritu v plnej miere potvrdiť alebo vylúčiť. Pokiaľ ide o možné „vytesnenie“ alebo nahradenie preventívnych opatrení na vnútroštátnej úrovni, takéto posúdenie by sa muselo vzťahovať na predpokladaný minimálny štandard toho, aká miera prevencie by bola primeraná. 66. V rámci hodnotenia je možné sa zamyslieť, či by bolo možné dosiahnuť ktorýkoľvek z výsledkov, najmä posilnenú schopnosť rýchlej reakcie, s menšími nákladmi. S údajmi, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, Komisia nemôže dospieť ku konečným záverom týkajúcim sa nákladovej efektívnosti tohto prístupu. V tejto súvislosti však viacerí respondenti elektronického prieskumu a pohovorov v rámci externého hodnotenia zdôraznili potrebu väčšej kontroly a hodnotenia. 67. Komisia dospela k záveru, že vytvorenie koncepcie modulov civilnej ochrany, prípravných akcií a pilotných projektov zvýšilo úroveň pripravenosti Európy. Každá veľká katastrofa sa stretne s posilnenou schopnosťou rýchlej reakcie, čo pomôže pri záchrane životov, ochrane majetku a životného prostredia v Európe aj mimo nej. Je však takisto zrejmé, že prínos tejto posilnenej pripravenosti sa v strednodobom a dlhodobom horizonte bude musieť zachovať udržovaním a rozvíjaním už existujúcich modulov. Komisia v tomto ohľade poznamenáva, že hodnotitelia zaznamenali veľký záujem zo strany takmer všetkých respondentov o zachovanie systému prípravných akcií aj po skončení jeho platnosti v roku 2010 (20 z 25 odpovedí bolo pozitívnych). Ustanovenia o pomoci v oblasti dopravy 68. Ustanovenia o doprave platia od roku 2007 a boli implementované s cieľom vyriešiť zistený deficit v doprave. Komisia prispieva buď prostredníctvom: 1. poskytnutia priamych grantov zúčastneným štátom (všetky dopravné prostriedky sú spôsobilé: civilné alebo vojenské prostriedky, ak je to vhodné a za predpokladu, že sú v plnej miere dodržané príslušné medzinárodné usmernenia/usmernenia OSN[18]), alebo 2. využitia služieb dopravného dodávateľa („broker“) na prenájom dopravných prostriedkov. V rámci finančného nástroja civilnej ochrany sa v období 2007 – 2013 môže na dopravu použiť maximálne 90 mil. EUR. Zúčastnený štát žiadajúci o finančnú pomoc je povinný vrátiť minimálne 50 % prostriedkov EÚ, ktoré mu boli poskytnuté, do šiestich mesiacov od zásahu. 69. Trvalo nejaký čas, kým zúčastnené štáty mohli v plnej miere využiť ustanovenie týkajúce sa dopravy. Celková výška spolufinancovania z finančného nástroja civilnej ochrany použitá od začiatku platnosti ustanovení týkajúcich sa dopravy do konca roku 2010 predstavuje približne 7,5 mil. EUR, pričom v rokoch 2010 a 2011 došlo k výraznému nárastu počtu žiadostí o spoločné využívanie zdrojov a finančnú pomoc[19]. 70. Z hodnotenia vyplynulo, že ustanovenia o doprave prispeli k celkovému zlepšeniu v poskytovaní pomoci a viedli k účinnejšej reakcii na katastrofy. Ustanovenia o doprave takisto poskytujú cenný prínos v tom, že zúčastneným štátom umožňujú prítomnosť a viditeľnosť pri medzinárodných mimoriadnych situáciách. Celkove sa preukázala užitočnosť opatrení týkajúcich sa dopravy tak v zmysle podpory zúčastnených štátov pri zlučovaní a spoločnom využívaní svojich dopravných prostriedkov, ako aj v zmysle umožnenia dodatočných ponúk pri riešení problému s nedostatkom dopravných prostriedkov (prostredníctvom dopravných služieb poskytnutých dodávateľom alebo finančnou pomocou). V elektronickom prieskume 40 % respondentov uviedlo, že ustanovenia o doprave majú rozhodujúci dosah na ich rozhodnutie poskytnúť pomoc. 71. Postupy zavedené s cieľom spravovať finančnú pomoc prostredníctvom priamych grantov udelených zúčastneným štátom preukázali svoju užitočnosť tým, že prispeli k preklenutiu najvýraznejšej medzery. Zároveň sa všeobecne uznáva, že postupy sú zložité a zaťažujúce a mali by sa zjednodušiť a byť flexibilnejšie. 72. Z hodnotenia vyplynuli dôležité úvahy vedúce k potrebe ďalšieho preskúmania rôznych úrovní spolufinancovania dopravných operácií v závislosti od naliehavosti alebo priority dodania určitých zdrojov pomoci, ako aj k potrebe zlepšenia prístupu k dopravným prostriedkom/možnostiam. Projekty spolupráce 73. Komisia vykonala vlastné hodnotenie tohto segmentu bez pomoci externého hodnotenia. O hodnotenie projektov spolupráce týkajúcich sa predchádzania a pripravenosti neboli požiadaní externí konzultanti najmä z toho dôvodu, že elektronický prieskum a metodika kladenia otázok nie sú na tento účel vhodné vzhľadom na to, že jednotlivé výsledky nie sú známe širšej skupine ľudí. 74. Zdá sa, že projekty spolupráce v oblasti prevencie a pripravenosti spolufinancované z finančného nástroja civilnej ochrany dosiahli plánované ciele. Dokončené projekty v rámci výzvy na predloženie návrhov z roku 2007 viedli k viacerým zaujímavým usmerneniam, konferenciám a správam. V záujme transparentnosti boli záverečné správy zverejnené a Komisia vzala na vedomie osobitné prínosy každého projektu prijatím týchto správ. V priebehu rokov bolo tiež zaznamenané zvýšenie počtu návrhov a počtu projektov, ktorým bola poskytnutá finančná pomoc, čo naznačuje, že existujú potreby, na ktoré treba reagovať. Napriek tomu, že mnoho projektov nie je možné posúdiť pomocou jednoduchých finančných ukazovateľov (napr. výskumné a rozvojové projekty všeobecne), každý z týchto projektov je považovaný za užitočný príspevok k úsiliu Európy o prevenciu a pripravenosť, keďže v prípade závažnej mimoriadnej udalosti môže byť potrebné spoliehať sa na už vytvorené projekty. 75. Komisia sa domnieva, že projekty zamerané na prevenciu a pripravenosť významne prispeli k mnohým zlepšeniam civilnej ochrany EÚ a systému zvládania katastrof a možnosť financovania by sa mala v budúcnosti zachovať. 76. Je však otázne, či pridávanie jednotlivých ad-hoc projektov, ktorých skutočné ciele, zamýšľaní príjemcovia a výsledky sú veľmi rôzne, môže dostatočne prispieť k dosiahnutiu základných politických cieľov bez toho, aby existoval celkový politický rámec, ktorý by sa dal použiť na referenčné porovnávanie. Poskytovanie finančnej pomoci vybraným a navzájom neprepojeným projektom na základe každoročných výziev na predloženie návrhov zjavne nemôže takýto politický rámec nahradiť. 77. Situácia v oblasti pripravenosti je trochu odlišná, keďže mechanizmus sa touto problematikou v rozsiahlej miere zaoberá. Otázka celkového politického rámca je však stále relevantná, keďže mechanizmus sa zameriava na aktérov civilnej ochrany v úzkom zmysle slova, zatiaľ čo pripravenosť v rámci finančného nástroja civilnej ochrany sa týka aj iných príjemcov (napr. širokej verejnosti), ako aj všeobecnej pripravenosti a činností na zvyšovanie povedomia. Otázky týkajúce sa zabezpečenia väčšej komplementarity projektov, minimalizácie prekrývania a posilnenia udržateľnosti výsledkov projektov si zrejme vyžadujú ďalšiu pozornosť. 78. Aj keď to presahuje rámec tohto hodnotenia, pozornosť by sa takisto mohla zamerať na preskúmanie potenciálu možnej synergie programov a politík EÚ s nástrojmi umožňujúcimi podporiť určité aspekty činností v oblasti prevencie a pripravenosti. ZÁVERY 79. Komisia poznamenáva, že závery externých hodnotiteľov sú celkove pozitívne v tom, že uznávajú a zdôrazňujú užitočnosť a relevantnosť činností EÚ v oblasti civilnej ochrany počas posudzovaného obdobia. Všeobecne uznaná bola najmä skutočnosť, že monitorovacie a informačné centrum poskytuje užitočné služby, ktoré sú pre zúčastnené štáty potrebné pri pomocných zásahoch civilnej ochrany v EÚ alebo mimo nej. 80. Komisia takisto vzala na vedomie tak obavy, ako aj návrhy zlepšení, ktoré zainteresované strany poskytli hodnotiteľom. Príprava legislatívnych návrhov v roku 2011 poskytuje príležitosť na zváženie všetkých relevantných otázok. Zlúčenie jednotiek civilnej ochrany s Generálnym riaditeľstvom Európskej komisie pre humanitárnu pomoc (GR ECHO), o ktorom sa rozhodlo začiatkom roka 2010, spolu so zriadením nového Generálneho riaditeľstva pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu[20] bude okrem toho viesť k ďalšej synergii a komplementárnosti, najmä pokiaľ ide o operácie núdzovej pomoci v tretích krajinách. 81. Komisia takisto berie na vedomie ad hoc povahu súčasnej reakcie EÚ na katastrofy a potrebu prechodu na systém, v ktorom by sa predbežným plánovaním zabezpečila dostupnosť základných prostriedkov na ich okamžité využitie. K zlepšeniu plánovania operácií EÚ v oblasti civilnej ochrany prispeje vytvorenie referenčných scenárov, zmapovanie prostriedkov členských štátov, vypracovanie pohotovostných plánov, zriadenie spoločného súboru vopred vyčlenených prostriedkov, ktoré členské štáty dobrovoľne poskytnú v rámci operácií EÚ, zjednodušenie a posilnenie ustanovení o dopravnej podpore, ako aj ďalšie opatrenia uvedené v oznámení Komisie o reakcii na katastrofy z októbra 2010. 82. Školiace kurzy sa ukázali byť cenným prínosom pri príprave národných expertov v oblasti pomocných zásahov v rámci civilnej ochrany, čím zlepšili celkovú kapacitu reakcie mechanizmu. Hodnotenie však takisto ukázalo, že ďalší vývoj opatrení v oblasti odbornej prípravy je obmedzený v dôsledku neexistencie celkového politického rámca. K podobným záverom sa dospelo aj pokiaľ ide o program cvičení, ktorý síce získal všeobecnú podporu, ale bol negatívne ovplyvnený neexistenciou všeobecného politického rámca. V záujme lepšieho plnenia ich konečného účelu, t.j. zlepšenia operácií, bude potrebné zvážiť vytvorenie integrovanej politiky v oblasti odbornej prípravy a cvičení. 83. Ustanovenia o pomoci v oblasti dopravy sú už podľa všetkého pevne začlenené do mechanizmu a v priebehu posledných dvoch rokov sa zaznamenalo významné uplatňovanie opatrení týkajúcich sa spoločného využívania zdrojov a spolufinancovania. Vyskytli sa však aj žiadosti o zjednodušenie postupov, ktorým bola venovaná náležitá pozornosť. Okrem úvah o zjednodušení pravidiel a administratívnych postupov z hodnotenia vyplynuli aj dôležité úvahy vedúce k potrebe preskúmania rôznych úrovní spolufinancovania v závislosti od naliehavosti alebo priority poskytnutia určitých zdrojov pomoci a zlepšenia prístupu k dopravným prostriedkom/možnostiam. 84. Modulárny prístup sa u zúčastnených štátov stretol s veľkým záujmom a úspechom a mal by sa ďalej rozvíjať, a to aj pomocou špecializovaných cvičení a rozvojom štandardných operačných postupov. 85. Inovačné opatrenia zamerané na posilnenie dostupnosti kľúčových prostriedkov pomoci, ktoré boli testované prostredníctvom pilotných projektov a prípravných akcií, sa ukázali byť životaschopné a mali by sa ďalej rozvíjať. Je však potrebné poznamenať, že pilotné projekty a prípravné akcie sú vo svojej povahe časove obmedzené a nemôžu preto nahrádzať trvalejší politický a regulačný rámec. Skúsenosti získané počas vytvárania a implementácie týchto projektov sa zohľadňujú pri príprave preskúmania právnych predpisov, ktoré sa uskutoční v roku 2011. 86. Komisia dospela k záveru, že európska spolupráca a koordinácia v oblasti civilnej ochrany výrazne pokročila, napriek tomu však ešte v tejto oblasti existuje nevyužitý potenciál. Jedna dôležitá oblasť, ktorej sa dostáva čoraz väčšej pozornosti a uznania, je potreba politiky zameranej na predchádzanie katastrofám a ich zvládanie. Posilnený rámec politiky EÚ v oblasti predchádzania by mohol riešiť rôzne aspekty prevencie v rozličných oblastiach politík EÚ (životné prostredie, bezpečnosť, zdravie a regionálne politiky) a uľahčovať ďalšiu spoluprácu medzi zúčastnenými štátmi. 87. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby zistenia vyplývajúce z tohto hodnotenia vzali na vedomie. [1] Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9. [2] Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9. [3] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1) naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1525/2007 zo 17. decembra 2007 (Ú. v. EÚ L 343, 27.12.2007, s. 9). [4] Krajiny, ktoré nepatria k zúčastneným štátom, môžu požiadať o pomocný zásah civilnej ochrany v rámci mechanizmu civilnej ochrany aj keď nie sú oprávnené na finančnú pomoc z finančného nástroja. [5] Toto hodnotenie bude zahŕňať celý finančný nástroj vrátane jeho ustanovení týkajúcich sa dopravy. Prvé hodnotenie ustanovení týkajúcich sa dopravy podľa článku 15 ods. 2 písm. a) finančného nástroja malo byť vykonané do 31. decembra 2008, avšak v tejto lehote sa nepodarilo zhromaždiť dostatok praktických skúsenosti na to, aby hodnotenie viedlo k zmysluplným záverom. [6] Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1). Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 478/2007 z 23. apríla 2007 (Ú. v. EÚ L 111, 28.4.2007, s. 13). [7] Referenčný rámec úloh externej poradenskej služby je pripojený k ich správe. [8] Pozri http://ec.europa.eu/echo/policies/evaluation/thematic_en.htm. [9] V prípade potreby sa prihliada aj na informácie týkajúce sa roku 2010. [10] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0130:FIN:SK:PDF. [11] V Bruseli, 5.3.2008, KOM(2008) 130 v konečnom znení, s. 6 –7, k dispozícii na adrese: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0130:FIN:SK:PDF. [12] KOM(2010) 600 v konečnom znení. [13] V budúcnosti sa na výmenu týchto skúseností bude organizovať výročné zasadnutie. [14] Rozhodnutie Komisie z 29. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 2001/792/ES, Euratom o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany (2004/277/ES, Euratom). [15] Rozhodnutie Komisie z 29. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 2001/792/ES, Euratom o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany (2004/277/ES, Euratom). [16] CECIS – spoločný pohotovostný komunikačný a informačný systém, do ktorého sú zapojené všetky vnútroštátne orgány civilnej ochrany zúčastnených štátov a monitorovacie a informačné centrum. [17] Pokiaľ ide o boj proti lesným požiarom a príslušné činnosti podporované ES podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 614/2007 LIFE+, osobitné ciele zložky programu LIFE+ „LIFE+ Informácie a komunikácia“ zahŕňajú činnosti zamerané na predchádzanie lesným požiarom a odbornú prípravu týkajúcu sa ochrany proti lesným požiarom. V súčasnosti prebiehajú tri projekty pochádzajúce z výzvy na predloženie návrhov z roku 2008. Projekt FORESTFIRE (PL) je zameraný na zníženie rizika lesných požiarov zapríčinených ľudskou činnosťou prostredníctvom zvyšovania povedomia o tom, ako predchádzať lesným požiarom. Projekt EEFOREST (PT) by mal viesť k zníženiu počtu lesných požiarov v okrese Tavira zvýšením účinnosti kampaní zameraných na povedomie o lesoch. Projekt FFPE (EE) sa zameriava na posilnenie implementácie opatrení týkajúcich sa predchádzania lesným požiarom a na zvyšovanie povedomia o ochrane proti lesným požiarom na vnútroštátnej úrovni. [18] Najmä usmernenia z Oslo a usmernenia MCDA. [19] V roku 2007 bola podaná jedna žiadosť o financovanie dopravy v celkovej výške približne 0,03 mil. EUR; celková výška spolufinancovania dopravy počas rokov 2008 a 2009 predstavovala približne 0,4 mil. EUR ročne; v roku 2010 dosiahla približne 6,6 mil. EUR (55 žiadostí) a v roku 2011 sa doteraz zvýšila na 10,8 mil. EUR (35 žiadostí). [20] http://ec.europa.eu/europeaid/index_sk.htm.