SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 23.12.2005 
KOM(2005) 699 v kone čnom znení 
  
SPRÁVA KOMISIE 
rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpo čtom 
situácia k 30. júnu 2005 
  
{SEC(2005)1769}  
 
SK 2   SK OBSAH 
Časť 1: Udalosti po správe z 31.decembra 2004, riziková situácia a aktivácia rozpo čtových 
záruk.......................................................................................................................... ................. 3 
1. Úvod: druhy operácií ................................................................................................... 3 2. Udalosti po správe z 31. decembra 2004 ..................................................................... 3 3. Riziková situácia .......................................................................................................... 4  
3.1. Nesplatený kapitál k 30. júnu 2005.............................................................................. 4 3.2. Maximálne ro čné riziko znášané rozpo čtom Únie: operácie uhradené k 30. júnu 2005 
(pozri tabu ľku A2 v prílohe) ........................................................................................ 5 
3.3. Maximálne teoretické ro čné riziko znášané rozpo čtom Únie: operácie uhradené 
a rozhodnuté k 30. júnu 2005 (pozri tabu ľku A3 v prílohe) ........................................ 5 
4. Aktivácia rozpo čtových záruk...................................................................................... 5 
4.1. Platby z hotovostných zdrojov..................................................................................... 5 4.2. Aktivácia garan čného fondu ........................................................................................ 5 
5. Analýza teoretických možností poskytovania pôži čiek a záruk Spolo čenstva 
nečlenským štátom....................................................................................................... 6 
6. Stav garan čného fondu k 30. júnu 2005....................................................................... 6 
7. Relatívna stabilita......................................................................................................... 7 
Časť 2: Hodnotenie potencionálnyc h rizík: hospodárska a finan čná situácia ne členských 
štátov čerpajúcich výhody z vä čšiny dôležitých úverových operácií ........................................ 8 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 8 
2. Kandidátske krajiny ..................................................................................................... 8 3. Krajiny západného Balkánu ......................................................................................... 8 4. Nové nezávislé štáty..................................................................................................... 9 
 
SK 3   SK Časť 1: Udalosti po správe z 31.de cembra 2004, riziková situácia 
a aktivácia rozpo čtových záruk1 
1. Ú VOD: DRUHY OPERÁCIÍ  
Riziká, ktoré sú kryté rozpo čtom Únie pochádzajú z množst va operácií poskytovania pôži čiek 
a záruk, ktoré možno rozdeli ť do dvoch kategórií: pôži čky poskytnuté Európskymi 
spoločenstvami na makroekonomické ciele (pôži čky členským štátom v súvislosti s platobnou 
bilanciou a pôži čky na makrofinan čnú pomoc ne členským štátom) a pôži čky na 
mikroekonomické ciele (pôži čky Euratomu a Európskej investi čnej banky (EIB)2 nečlenským 
štátom). 
2. U DALOSTI PO SPRÁVE Z  31. DECEMBRA 2004 
Pokiaľ ide o poskytnutú makrofinan čnú pomoc tretím krajinám, Rada neprijala žiadne nové 
rozhodnutie. Došlo k vyplateniu pôži čky vo výške 15 mil. eur na základe existujúceho 
rozhodnutia v prospech Srbska a Čiernej Hory. 
Vyplatené prostriedky vo forme grantov dosiahli celkovú výšku 22 mil. eur: 15 mil. eur 
v prospech Bosny a Hercegoviny a 7 mil. eur v prospech Tadžikistanu. 
Pokiaľ ide o Euratom, pôži čka vo výške 25 mil. eur bola vyplatená na základe existujúceho 
rozhodnutia v prospech Bulharska (Kozloduj). Okrem toho dve pôži čkové tranže boli 
vyplatené Rumunsku (Cernavod ă, 100 mil. eur a 90 mil. eur) na základe rozhodnutia 
Komisie3. 
Pokiaľ ide o mandáty EIB, Rada 22. decembra 20044 rozhodla o poskytnutí záruky 
Spoločenstva pre EIB na straty z úverov na ur čité druhy projektov v Rusku, na Ukrajine, 
v Moldavsku a Bielorusku; celkový strop dos ahuje výšku 500 mil. eur. Komisia 23. mája 
2005 rozhodla, že Rusko a Ukrajina sp ĺňajú kritéria v zmysle tohto rozhodnutia5. 
Komisia 12. apríla 2005 prijala návrh na riadenia Rady, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie 
(ES, Euratom) č. 2728/94, ktorým sa zria ďuje Garan čný fond pre vonkajšie opatrenia6, na 
účely úpravy mechanizmu fondu pr e tvorbu rezervy. Hlavným cie ľom tohto návrhu je zlepši ť 
efektívnos ť využitia rozpo čtových prostriedkov. Pod ľa tohto návrhu by sa tvorenie rezervy 
fondu uskuto čňovalo ex-post na základe dodržaných súm nesplatených pôži čiek so zárukou. 
                                                 
1 Príloha obsahuje pracovný dokument pracovníkov Komisie so súborom podrobných tabuliek 
a vysvetliviek k tejto správe. 
2 Podrobné údaje týkajúce sa mandátov EIB sú uvedené v tabu ľke A1 v prílohe. 
3 K(2004)891/2 z 30. marca 2004. 
4 Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 11. 
5 K(2005)1499. 
6 KOM(2005)130. 
 
SK 4   SK Podľa oznámenia Komisie o finan čných výh ľadoch na roky 2007-20137 nebude výška 
financovania garan čného fondu v budúcnosti teoreticky obmedzená, ke ďže jeho financovanie 
sa bude vykonáva ť prostredníctvom rozpo čtovej položky uvedenej vo výdavkovej kapitole 4 
(vonkajšie vz ťahy), a nie prostredníctvom osobitnej rezervy ako v sú časnosti. 
3. R IZIKOVÁ SITUÁCIA  
Nasledujúca analýza rizika sl eduje stanovené opatrenia vz ťahujúce sa na nesplatený kapitál, 
maximálne ro čné riziko a maximálne teoretické ro čné riziko znášané rozpo čtom Spolo čenstva 
(metodika sa vysvet ľuje v pracovnom dokumente pr acovníkov Komisie). Podrobné číselné 
údaje sú v jednotlivých tabu ľkách A1, A2 a A3 v prílohe. 
3.1. Nesplatený kapitál k 30. júnu 2005 
Celkové riziko k 30. júnu 2005 predstavuje 16 333 mil. eur v porovnaní s 15 284 mil. eur 
k 31. decembru 2004. 
V nasledujúcej tabu ľke sú uvedené operácie, ktoré ovplyvn ili výšku nesplateného kapitálu od 
poslednej správy. 
Tabuľka 1: Nesplatený kapitál k 30. júnu 2005*  mil. EUR (zaokrúhlené)
Nesplatená suma k 31. decembru 2004 15 284
Splátky pôži čky   
   E u r a t o m  0
   Makrofinan čná pomoc -38
   EIB -561
Vyplatené 
pôžičky    
   Euratom 215
   Makrofinan čná pomoc 15
   EIB 1 565
Rozdiely vo výmennom kurze eu ra a ostatných mien -147
Nesplatená suma k 30. júnu 2005 
 16 333
* Všetky pôži čky so zárukou ( členské a ne členské štáty), okrem nezapla tených splatných úrokov 
a nesplatených platieb. 
 
                                                 
7 KOM(2004) 487 zo 14. 7. 2004. 
 
SK 5   SK Pokiaľ ide o operácie v členských štátoch, nesplatený ka pitál k 30. júnu 2005 predstavoval 
3 241 mil. eur v porovnaní s 3 360 mil. eur k 31. decembru 2004. 
Pokiaľ ide o operácie v ne členských štátoch, nesplatený kapitál k 30. júnu 2005 predstavoval 
13 119 mil. eur v porovnaní s 11 924 mil. eur k 31. decembru 2004. 
3.2. Maximálne ro čné riziko znášané rozpo čtom Únie: operácie uhradené k 30. júnu 
2005 (pozri tabu ľku A2 v prílohe) 
– V druhej polovici roka 2005 dosahuje maximálne ro čné riziko výšku 1 053 mil. eur. 
– Riziko týkajúce sa členských štátov predstavuje 265 mil. eur. 
– Riziko týkajúce sa ne členských štátov predstavuje 789 mil. eur. 
3.3. Maximálne teoretické ro čné riziko znášané rozpo čtom Únie: operácie uhradené 
a rozhodnuté k 30. júnu 2005 (pozri tabu ľku A3 v prílohe) 
– V druhej polovici roka 2005 dosahuje maxi málne teoretické riziko 1 103 mil. eur 
a odhaduje sa, že za ur čitých predpokladov v roku 2013 dosiahne 3 480 mil. eur. 
– Maximálne teoretické riziko týkajúce sa členských štátov je rovnaké ako maximálne 
ročné riziko uvedené v odseku 3.2. 
– V prípade ne členských štátov dosahuje výšku 839 miliónov eur v druhej polovici 
roka 2005. Odhaduje sa, že do roku 2013 rizi ko dosiahne výšku 3 253 mil. eur. 
4. A KTIVÁCIA ROZPO ČTOVÝCH ZÁRUK  
4.1. Platby z hotovostných zdrojov 
Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov8, aby sa predišlo oneskoreniu a následným 
nákladom pri realizácii jej pôži čkových operácií, ke ď dlžník so splátkami Komisii mešká. 
4.2. Aktivácia garan čného fondu 
Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, v znení zmien a doplnení, sa 
zriadil Garan čný fond pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že sa príjemca pôži čky poskytnutej 
alebo zaru čenej Spolo čenstvom oneskorí s platbou, garan čný fond bude vyzvaný, aby kryl 
nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby9. 
Počas prvej polovice roka 2005 nebola v prípade garan čného fondu zaznamenaná žiadna 
výzva, ke ďže sa prípady nesplatenia takýchto pôži čiek nevyskytli. 
                                                 
8 Pod ľa článku 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, v znení zmien 
a doplnení, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov 
Spoločenstiev. 
9 Podrobnejšie k tomu pozri časť 2.5 prílohy. 
 
SK 6   SK 5. A NALÝZA TEORETICKÝCH MOŽNOSTÍ POSKYTOVANIA PÔŽI ČIEK A  ZÁRUK 
SPOLOČENSTVA NE ČLENSKÝM ŠTÁTOM  
V skutočnosti mechanizmus garan čného fondu obmedzuje kapacitu Spolo čenstva poskytova ť 
pôžičky a záruky ne členským štátom, ke ďže rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii na 
financovanie fondu, obmedzuje suma , ktorá bola upísaná na záru čnú rezervu v aktuálnych 
finančných výhľadoch10. 
V tabuľke A4 v prílohe sa uvádza odhad kapacity Spolo čenstva poskytova ť pôžičky 
nečlenským štátom na roky 2005-2006 v súlade s mechanizmom garan čného fondu. Metóda 
výpočtu a odkazy na právne texty sú podrobnejšie uvedené v prílohe. 
Tabuľka 2 uvádza nesplatené pôži čky a záruky na pôži čky pre ne členské štáty v celkovej 
výške 13 245 mil. eur k 30. júnu 2005. 
Tabuľka 2: Nesplatené pôži čky a záruky na pôži čky pre ne členské štáty  
v mil. EUR (zaokrúhlené)  
1. Nesplatený kapitál, ES (MFP), Euratom 1 576 
2. Nesplatený kapitál, EIB 11 543 
3. Nesplatené platby 0 
4. Nesplatený úrok 1 
5. Nezaplatený splatný úrok* 125 
Nesplatená suma k 30. júnu 2005 13 245 
* Nezaplatený splatný úrok v zmys le nariadenia, ktorým sa zria ďuje garančný fond.  
Pomer medzi zdrojmi fondu a nesplatenými kapitálovými záväzkami fondu v zmysle 
nariadenia, ktorým sa zria ďuje fond, bol 9,8%, ktorý je teda vyšší ako cie ľová hodnota 9 % 
stanovená v nariadení č. 1149/1999, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie č. 2728/94, ktorým 
sa zriaďuje fond. Pravidlá stanovujú, že na konc i roka bude prebytok vyplatený spä ť do 
osobitnej výdavkovej kapitoly výk azu príjmov vo všeobecnom rozpo čte Európskej únie.  
6. S TAV GARAN ČNÉHO FONDU K  30.  JÚNU 2005 
Výška sumy v garan čnom fonde k 30. júnu 2005 bola 1 298,35 mil. eur. V prvej polovici roka 
2005 boli zaznamenané tieto pohyby. 
                                                 
10 Ro čná suma uvedená vo finan čných výh ľadoch na roky 2000 - 2006 je 200 mil. eur pri cenách roku 
1999; v roku 2005 dosiahla výšku 223 mil. eur. 
 
SK 7   SK – Suma vo výške 338 831 402,07 bola vyplatená do rozpo čtu 10. januára 2005 
a predstavuje 9 % neuskuto čnených operácií poskytnutých novým členským štátom 
k 1. máju 2004 (3 764 793 356,32 eur) na základe nariadenia č. 2273/200411. 
– Čistý zisk 25,1 mil. eur z i nvestícií z aktív fondu k 30. júnu 2005. 
Nedoplatky celkom k 30. júnu 2005, t. j. sank čný úrok v prípade Argentínskej republiky vo 
výške 1 718 493,12 USD (ekvivalent 1 261 649,75 eur). 
7. R ELATÍVNA STABILITA  
Pomer medzi výškou prostriedkov vo fo nde k 30. júnu 2005 (1 298,35 mil. eur) 
a maximálnym ro čným teoretickým rizikom v prípade pôži čiek nečlenským štátom v roku 
2005 (839 mil. eur) sa odhaduj e na 77 % (pozri tabu ľku A3 v prílohe)12. 
                                                 
11 Ú. v. EÚ L 396, 31.12.2004. 
12 Všimnite si, že odhad maximálneho ro čného teoretického rizika na rok 2005, ktorý je uvedený 
v tabuľke A3, sa vz ťahuje iba na druhú polovicu roka 2005. Pre porovnanie, výška prostriedkov sa za 
obdobie 12 mesiacov normalizovala oproti predchádzajúcemu porovnaniu. 
 
SK 8   SK Časť 2: Hodnotenie potencioná lnych rizík: hospodárska 
a finančná situácia ne členských štátov čerpajúcich výhody 
z väčšiny dôležitých úverových operácií 
1. Ú VOD 
Číselné údaje v prvej časti poskytujú informácie o kvantita tívnych aspektoch rizika, ktoré 
znáša všeobecný rozpo čet. Tieto údaje by však mali by ť doplnené o hodnoten ie kvality rizika, 
ktoré závisí od druhu operácie  a postavenia dlžníka. Tabu ľky, ktoré predstavujú hodnotenie 
rizika pod ľa jednotlivých krajín, sú uvedené osob itne v pracovnom dokumente pracovníkov 
Komisie13. Stručný súhrn tejto analýzy sa nachádza ni žšie. V bode 3.1 prílohy sa nachádza 
časť, v ktorej sa uvádza anal ýza situácie ostatných ne členských krajín. 
2. K ANDIDÁTSKE KRAJINY  
Predpove ď Komisie v prípade Bulharska  predpokladá hospodársky ra st na úrovni 6,0 % pre 
rok 2005 stimulovaný najmä intenzívnym domácim dopytom, ktorý je dôsledkom 
expanzívnej fiškálnej a mzdove j politiky. Deficit bežného ú čtu platobnej bilancie dosiahol 
úroveň 7,4 % HDP v roku 2004 a o čakáva sa, že v dôsledku pokra čujúceho intenzívneho rastu 
dovozu sa preh ĺbi na 8,5 % v roku 2005. Prílev priamych zahrani čných investícií (PZI) 
v roku 2004 dosiahol úrove ň 8,4 % HDP, zatia ľ čo zahraničný dlh krajiny mier ne vzrástol na 
63,0 % HDP ku koncu roka 2004. 
Výhľad ekonomiky Rumunska  na roky 2005-2006 poukazuje na trvalý hospodársky rast na 
úrovni 5-6 % (po 5,3 % v roku 2004) a ďalšie prehlbovanie deficitu bežného ú čtu platobnej 
bilancie, ktorý dosiahol úrove ň 7,5 % HDP v roku 2004, za pomoci rozsiahlych PZI v objeme 
7,1 % HDP a mierneho zvýšenia miery zahrani čného dlhu, ktorá dosiahla 37 % HDP. 
Rast reálneho HDP Turecka dosiahol 8,9 % v roku 2004. Rýchlos ť rastu sa v prvom 
štvrťroku 2005 znížila na 4,8 %. Predpove ď Komisie na rok 2005 predpokladá rast 5 %, 
stimulovaný najmä investíciami a s úkromnou spotrebou. Deficit bežného ú čtu platobnej 
bilancie dosiahol úrove ň 5,2 % HDP v roku 2004 a o čakáva sa, že sa mierne preh ĺbi tesne pod 
úroveň 6 % v roku 2005, vychádzajúc z vyšších ci en energií a zvýšeného dopytu po dovoze. 
Prílev PZI dosiahol úrove ň 0,5 % HDP a prispel k poklesu zahrani čného dlhu na 46 % HDP 
ku koncu roka 2004. 
3. K RAJINY ZÁPADNÉHO BALKÁNU  
Očakáva sa, že reálny HDP Bosny a Hercegoviny  bude podobne ako v roku 2004 rás ť na 
úroveň okolo 5 %. Deficit bežného ú čtu platobnej bilancie zostal na úrovni 23 % HDP v roku 
2004 a o čakáva sa, že v roku 2005 dôjde k jeho miernemu poklesu, vychádzajúc 
z intenzívneho vývozu a menšieho rastu dovozu. Prílev PZI v roku 2004 dosiahol úrove ň 7 % 
                                                 
13 SEK(2005)1769 
 
SK 9   SK HDP. Zahrani čný dlh krajiny sa aj na ďalej znižoval a ku koncu roka 2004 dosiahol úrove ň 
30 % HDP, ale celkový domáci dlh pravdepodobne v blízkej budúcnosti zna čne narastie 
v dôsledku ve ľkého objemu nevyrovnaných záväzkov. 
Hospodársky rast v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko  dosiahol v prvej 
polovici roka úrove ň 3,7 %, čím sa splnila predpove ď MMF o úrovni 3,7 % pre rok 2005. 
Hospodársky rast zaznamenal  zrýchlenie v druhom štvr ťroku najmä v dôsledku zvýšenej 
produkcie priemyslu a sektora služieb. Deficit bežného ú čtu platobnej bi lancie dosiahol 
úroveň 7,7 % HDP v roku 2004 a o čakáva sa, že v roku 2005 dôjde k jeho ďalšiemu poklesu, 
vychádzajúc zo zvýšenia vývozu. Prílev PZI dosiahol úrove ň 2,8% HDP v roku 2004. 
Zahraničný dlh krajiny poklesol na úrove ň 38 % HDP ku koncu roka 2004. 
Rast reálneho HDP Srbska a Čiernej Hory sa najmä v dôsledku vzostupného domáceho 
dopytu a zlepšujúcej sa obchodnej bila ncie zvýšil o 7,2 % v roku 2004, zatia ľ čo prognóza 
MMF udávala 4,6 % v roku 2005. Deficit bežného ú čtu platobnej bilancie dosiahol úrove ň 
13% HDP v roku 2004 a o čakáva sa, že v dôsledku zvýšeného vývozu sa zníži na úrove ň 
9,5% v roku 2005. Prílev PZI dosiahol úrove ň 4,3% HDP v roku 2004. Zahrani čný dlh 
krajiny poklesol na úrove ň 62% HDP ku koncu roka 2004. 
4. N OVÉ NEZÁVISLÉ ŠTÁTY  
Rast reálneho HDP Arménska  sa aj naďalej v priebehu roka 2004 a na za čiatku roka 2005 
pohyboval na úrovni 10 %, pri čom vláda v roku 2005 zvyšuje sociálne a kapitálové výdavky 
v súlade so stratégiou na zmenšeni e chudoby. Predpokladá sa, že deficit rozpo čtu zostane pod 
úrovňou 3 % HDP. Deficit bežného ú čtu platobnej bilancie sa znížil na úrove ň 4,7 % HDP 
v roku 2004 a hrubé devízové rezervy Arménske j centrálnej banky pokrývajú takmer štyri 
mesiace dovozu. Verejný zahrani čný dlh predstavuje okolo 29 % HDP v roku 2005 (došlo 
k poklesu z asi 33 % v roku 2004). 
Stavba ropovodu a plynovodu aj na ďalej podporuje hospodársky rast Gruzínska , je tiež však 
príčinou značného nárastu deficitu bežného ú čtu platobnej bilancie (v dôsledku vysokého 
dovozného dopytu na ú čely stavby) – 11,8 % HDP v r oku 2005 oproti 8,1 % v roku 2004. 
V roku 2005 vláda zostavila rozpo čet, ktorý obsahuje vysoký nárast výdavkov (sociálne 
programy, obrana, infraštruktúra), čo bude ma ť za následok predpoklad aný deficit v objeme 
4,8 % HDP. Hrubé devízové rezervy sa  v roku 2004 zvýšili tak, že môžu kry ť takmer dva 
mesiace dovozu. Pomer verejného zahrani čného dlhu Gruzínska vo či HDP na konci roka 
2004 zodpovedal približne 36 % (46 % v roku 2003). 
Rast HDP Bieloruska  v roku 2004 dosiahol úrove ň 11 % a o čakáva sa, že v roku 2005 
dosiahne úrove ň 9 % (v dôsledku kumulovaného rastu reálneho HDP na úrove ň nad 80 % od 
roka 1996). Ú čet verejných financií opä ť zaznamenal prebytok, ktorý predstavuje 2,7 % HDP 
v polovici roka 2005, teda zvýš enie z 1,8 % v roku 2004. Zahrani čný dlh, najmä 
krátkodobého charakteru, sa udržiaval na miernej úrovni, pri pomere dlhu k HDP pod 
úrovňou 20 %. Bieloruské hospodárstvo aj napr iek tomuto zlepšeniu zostáva v mnohých 
oblastiach zranite ľné; napríklad devízové rezervy sú ve ľmi nízke, na úrovni menšej ako jeden 
mesiac na pokrytie dovozu. 
Očakáva sa, že rast HDP Moldavska , ktorý v roku 2004 prekro čil úroveň 7 %, v roku 2005 
poklesne na úrove ň 6 %. Inflácia je aj na ďalej dvojciferná. V ďaka vybratým vyšším daniam 
z dovozu rozpo čet pravdepodobne zaznamená v roku 2005 prebytok. V dôsledku zhodnotenia 
 
SK 10   SK výmenného kurzu a rastu HDP sa o čakáva, že zahrani čný dlh bude ku koncu roka 2005 
predstavova ť iba tretinu HDP. 
Očakáva sa, že rast HDP Ukrajiny  po rekordnej miere rastu na úrovni 12 % zaznamenanej 
v roku 2004, nebude v roku 2005 dosahova ť viac než 5,5-6 %. Došlo k splneniu cie ľov vlády 
pri výbere príjmov v prvej polovici roka 2005 a zdá sa  preto, že cie ľový deficit na úrovni 
2,5 % HDP je realistický. Platobná bilanc ia sa nachádza vo výhodnej pozícii, nako ľko sa 
očakáva, že stav bežného ú čtu zaznamená ve ľký prebytok tiež v r oku 2005 (7 % HDP, v roku 
2004 to bolo 10,5 %). Vzh ľadom na faktickú naviazanos ť miestnej meny na americký dolár to 
má za následok rýchle nahromadenie devíz ových rezerv, ktoré zodpovedajú 3,5 mesiacom 
dovozu. Predpokladá sa, že pomer verejného zahrani čného dlhu k HDP bude v roku 2005 
naďalej klesať na úroveň okolo 16 % (z úrovne 19 % v roku 2004). 
Napriek tlmiacim ú činkom, ktoré sú dôsledkom zhoršu júcich sa vonkajších hospodárskych 
podmienok, hospodárstvo Tadžikistanu  pokračovalo v roku 2005 v intenzívnom raste 
Očakáva sa, že v porovnaní s rokom 2004, kedy ra st reálneho HDP dosiahol 10,6 %, by mal 
zostať na úrovni 7 % po celý rok 2005. Predpokladá  sa, že fiškálny deficit by sa v roku 2005 
mal obmedzi ť na 0,5 % HDP. V ďaka úspešným dvojstranným dohodám o zostávajúcom dlhu 
s Ruskom – najvä čším verite ľom Tadžikistanu – a Pakistanom, zahrani čný dlh poklesol 
z úrovne 66,3 % HDP v roku 2003 na úrove ň 41,1 % v roku 2004 a v roku 2005 sa 
predpokladá, že poklesne na úrove ň 38,4 %. Deficit bežného ú čtu platobnej bilancie po 
zvýšení na úrove ň 4 % HDP v roku 2004 sa v prvom štvr ťroku 2005 ďalej prehĺbil, čo je 
spôsobované vysokým zvýšením obchodného deficitu.