Európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „EERC“) bola vytvorená s cieľom pripraviť EÚ na veľké množstvo potenciálnych katastrof. Tvoria ju rôzne zdroje civilnej ochrany, ktoré zúčastnené štáty mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany poskytujú na účely operácií EÚ v oblasti reakcie na núdzové situácie.

Od vytvorenia EERC vyčlenilo 16 zúčastnených štátov 77 zdrojov (napríklad tímy pre pátrania a záchranu, zdravotnícke tímy, systémy na čistenie vody atď.), ktoré sú v súčasnosti k dispozícii na operácie EÚ na celom svete. Boli teda splnené mnohé ciele EERC, alebo „ciele kapacity“, ktoré sú zakotvené v právnych predpisoch EÚ.

V súvislosti s dostupnými zdrojmi naďalej pretrvávajú nedostatky alebo medzery v oblasti: 1) lietadiel na hasenie lesných požiarov a 2) núdzového ubytovania. Otázka, či sú niektoré iné typy zdrojov k dispozícii v dostatočnom rozsahu, by si vyžadovala ďalšie hodnotenie. To sa týka: a) zdrojov potrebných pri chemických, biologických, rádiologických a jadrových katastrofách; b) veľkých poľných nemocníc a kapacít na zdravotnícky odsun ako súčasti európskeho lekárskeho zboru; c) diaľkovo riadených leteckých systémov a d) komunikačných tímov. Možno bude tiež potrebné prehodnotiť niektoré zo súčasných cieľov kapacity s cieľom zohľadniť meniace sa hodnotenia rizika a operačné skúsenosti.

Komisia vyzýva zúčastnené štáty, aby riešili zostávajúce nedostatky v EERC a aby aktívne podporovali proces preskúmania a prípadné úpravy a/alebo doplnenia súčasných cieľov kapacity EERC v roku 2017.





1.Úvod

Vo svete rastúcich rizík musí byť Európska únia pripravená reagovať na celý rad potenciálnych katastrof. Európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (EERC) bola zriadená v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „UCPM“) v roku 2013 v snahe zlepšiť mieru pripravenosti systémov civilnej ochrany v rámci Únie . Zúčastnené štáty UCPM môžu prvýkrát poskytnúť celý rad prostriedkov pre reakcie na núdzové situácie na okamžité nasadenie v rámci operácií EÚ. Zaregistrovaním národných prostriedkov v EERC sa zúčastnené štáty zaväzujú, že tieto prostriedky budú k dispozícii na účely operácií EÚ v rámci reakcie na núdzové situácie, a to na základe žiadosti o pomoc podanej prostredníctvom Koordinačného centra Komisie pre reakcie na núdzové situácie.

EERC je jednou z hlavných inovácií poslednej revízie právnych predpisov EÚ v oblasti civilnej ochrany. Výsledkom bol posun od viac reaktívneho a ad hoc systému koordinácie smerom k predvídateľnejšej, vopred naplánovanej a koherentnej organizácii reakcie EÚ na katastrofy. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že celková účinnosť UCPM, najmä pokiaľ ide o koordináciu reakcie na katastrofy, bola nedávno ocenená Európskym dvorom audítorov .

EERC bola dobre prijatá a od začatia jej činnosti v októbri 2014 sa rýchlo rozrástla. Podľa údajov z októbra 2016 vyčlenili zdroje civilnej ochrany na účely EERC tieto štáty: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Švédsko (t. j. 16 zúčastnených štátov UCPM) . S cieľom zabezpečiť, aby tieto zdroje boli kvalitné, vykonáva Komisia osobitný postup certifikácie . Typy a počet kľúčových kapacít reakcie na katastrofy, ktoré EERC nevyhnutne potrebuje k tomu, aby mohla účinne fungovať, sa označujú ako „ciele kapacity“ EERC. Boli stanovené na základe identifikovaných rizík katastrof a ich vhodnosť je pravidelne hodnotená Komisiou a zúčastnenými štátmi . Keďže sa ciele kapacity považujú za minimálne počty, je v rámci EERC možné registrovať vyšší počet zdrojov.

Ak má byť EÚ pripravená čeliť katastrofám, je potrebné, aby kriticky vyhodnotila svoju schopnosť reakcie. V správe sa hodnotí pokrok pri dosahovaní cieľov kapacity EERC, ako aj význam zostávajúcich nedostatkov kapacity reakcie na núdzové situácie. Táto správa okrem výhradne číselného porovnania cieľov a dosiahnutých výsledkov vychádza zo skúseností získaných v rámci UCPM počas posledných dvoch rokov. Tie naznačujú, že v strednodobom horizonte je potrebné prehodnotiť alebo upraviť ciele kapacity.





2.Zdroje dostupné na misie EÚ

Od spustenia EERC v októbri 2014 do koncového dátumu dohodnutého na účely tejto správy (1. október 2016) vyčlenilo 16 zúčastnených štátov v rámci EERC celkom 77 kapacít reakcie na núdzové situácie . Tieto zahŕňajú moduly civilnej ochrany, tímy technickej pomoci a podpory, ako aj iné kapacity reakcie na núdzové situácie. Vďaka vyčleneniu týchto zdrojov boli splnené mnohé ciele kapacity EERC. Podrobný prehľad je uvedený v prílohe (stĺpce 2 – 3).

Komisia s cieľom zistiť prípadné nedostatky v kapacite EÚ pre reakciu na katastrofy v oblastiach, v ktorých ešte neboli splnené ciele kapacity EERC, vyzvala zúčastnené štáty, aby určili prípadné dodatočné zdroje mimo EERC, ktoré môžu byť ľahko k dispozícii pre misie EÚ. Informácie poskytlo 27 štátov a podrobný prehľad je uvedený v prílohe (stĺpec 4).

Pokiaľ sú k dispozícii zdroje mimo EERC na preklenutie nedostatkov v rámci EERC, je v tejto správe uvedené, že v celkovej kapacite EÚ pre reakciu na núdzové situácie nie sú nedostatky. Je však potrebné uviesť, že zdroje mimo EERC poskytujú menej záruk, pokiaľ ide o ich dostupnosť a kvalitu v porovnaní so zdrojmi registrovanými v EERC. Moduly registrované v EERC musia byť k dispozícii na odchod/operácie v dotknutej krajine do určeného počtu hodín, a musia prejsť procesom certifikácie, ktorý zahŕňa preskúmania dokumentov, výcvik a cvičenia. To nemôže byť garantované pre zdroje mimo EERC.

3.Potenciálne závažné nedostatky v schopnosti EÚ pre reakciu na katastrofy

Počas prvých dvoch rokov existencie bola EERC úspešne použitá v reakcii na: epidémiu eboly v západnej Afrike (2014), lesné požiare v Grécku (2015), lesné požiare na Cypre, vo Francúzsku a v Portugalsku (2016), zemetrasenie v Ekvádore (2016), vypuknutie epidémie žltej zimnice v Konžskej demokratickej republike (2016) a na hurikán Matthew na Haiti (2016). Napriek tomu sa už prejavili niektoré medzery. Komisia zistila dva potenciálne závažné nedostatky: lietadlá na hasenie lesných požiarov a núdzové ubytovanie a súvisiaca pomoc.

3.1 Lietadlá na hasenie lesných požiarov

Riziko lesných požiarov je závislé od mnohých faktorov, ako napríklad od klimatických podmienok, vegetácie, postupov obhospodarovania lesov atď. V rámci EÚ je vo všeobecnosti najviac ohrozená južná a juhovýchodná Európa, aj keď v posledných rokoch boli postihnuté aj iné regióny (napr. Västmanland vo Švédsku, 2014), a počet a rozsah lesných požiarov sa môže v jednotlivých rokoch značne líšiť v závislosti od sezónnych meteorologických podmienok.