EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 20.7.2011 
SEK(2011) 950 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia 
o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investi čné spoločnosti 
{KOM(2011) 452 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 949 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. KONTEXT  
Rozsah finan čnej krízy odhalil neprijate ľné riziká týkajúce sa sú časnej regulácie finan čných 
inštitúcií. Pod ľa odhadov Medzinárodného menového fondu straty spojené s krízou, ktoré 
vznikli európskym bankám v období rokov 2007 až 2010, sa približujú k 1 biliónu EUR alebo 
8 % HDP EÚ. 
V snahe obnovi ť stabilitu v odvetví bankovníctva a s cie ľom zabezpe čiť, aby úvery aj na ďalej 
prúdili do reálnej e konomiky, EÚ a jej členské štáty prijali šir okú škálu bezprecedentných 
opatrení, ktoré v kone čnom dôsledku zaplatia da ňoví poplatníci. V tejto súvislosti do októbra 
2010 Európska komisia schválila opatrenia štátnej pomoci pre finan čné inštitúcie vo výške 
4,6 bilióna EUR, z ktorých sa  viac než 2 bilióny EUR ú činne využili v rokoch 2008 a 2009.  
Je potrebné zosúladi ť úroveň fiškálnej podpory, ktorá sa  poskytla bankám, s dôkladnou 
reformou zameranou na riešenie regula čných nedostatkov, ktoré sa prejavili v priebehu krízy. 
V tejto súvislosti už Komisia navrhla nieko ľko zmien a doplnení v regulácii bánk, a to v 
októbri 2008 (CRD1 II) a v júli 2009 (CRD III). Legislatívny balík, ktorého prílohou je táto 
správa, obsahuje prvky noriem týkajúcich sa ka pitálu a likvidity bánk, ktoré boli vypracované 
a dohodnuté na celosvetovej úrovni a ktoré sú znám e ako Bazilej III. Na ich vypracovaní sa v 
mene všetkých členských štátov EÚ aktívne zú častňovali útvary Komisie. Tento balík sa 
rozšíril, aby zahrnul návrh harmonizác ie ostatných usta novení CRD s cie ľom prehĺbiť 
jednotný trh a posilni ť účinnosť dohľadu. Táto správa sa týka iba posúdenia vplyvov ďalej 
uvedených opatrení. 
2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Počas projektu sa útvary Komisie zú častňovali na práci medzinárodných fór, najmä 
Bazilejského výboru pre bankový doh ľad (BCBS), ktorý bol poverený vypracovaním nových 
opatrení politiky v oblastiach likvidity a riadenia kreditného rizika protistrán, vymedzenia regulačného kapitálu and procyklickos ti. Európsky výbor pre bankovníctvo ( ďalej len „EBC“ 
– ) a Výbor európskeho bankového doh ľadu (ďalej len „CEBS“ – ) sa  významne zapájali do 
projektu a zú častňovali na konzultáciách.  
Na podporu analýzy vplyvov tohto legislatív neho balíka na odvetvie bankovníctva EÚ 
vypracoval CEBS štúdiu kvantit atívneho vplyvu. Na štúdii spolupracovalo 246 bánk z 21 
členských krajín CEBS vrátane 50 bánk skupiny 1
2 a 196 bánk skupiny 2, ktoré spolu 
predstavovali približne 70 % konsolidovaného odvetvia bankovníctva EÚ v podobe kapitálu. 
CEBS takisto poskytol Komisii technické por adenstvo v oblasti harmonizácie vnútroštátnych 
možností a volieb. 
Útvary Komisie v apríli 2010 zorganizovali verejné vypo čutie a v rokoch 2009 – 2011 
uskutočnili štyri verejné konzultáci e o opatreniach politiky obs iahnutých v legislatívnom 
balíku3. Reakcie na konzultácie tvoria význam ný zdroj údajov a názorov zainteresovaných 
                                                 
1 Smernica o kapitálových požiadavkách. 
2 Banky skupiny 1 sú tie, ktoré majú vlastný kapitál Tier 1 nad 3 miliardy EUR, sú dobre diverzifikované 
a medzinárodne aktívne. Všetky ostatné banky sa považujú za banky skupiny 2. 
3 Pozri http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm .  
 
SK 2   SK strán, pokia ľ ide o vplyvy a ú činnosť potenciálnych opatrení. Út vary Komisie okrem toho 
uskutočnili samostatné rozšírené konzultácie s odvetvím bankovníctva vrátane Skupiny 
expertov na problematiku bankovníctva („ GEBI“ – ) a rôznych združení odvetvia 
bankovníctva EÚ a jednotlivých bánk. 
3. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
3.1. Riadenie rizika likvidity 
Počas celosvetovej finan čnej krízy sa odhalili nedostatky sú časného riadenia rizika likvidity 
inštitúcií vrátane rozdielov v stresových test och a v splatnosti aktív  a pasív. Ukázalo sa 
konkrétne, že existujúce post upy v oblasti riadenia rizi ka likvidity sú nedostato čné na úplné 
zvládnutie rizík spojených so sekuritizáciou „vytvori ť a distribuova ť“ prostredníctvom 
využívania zložitých finan čných nástrojov a spoliehania sa  na medzibankové financovanie 
nástrojmi s krátkodobou splatnos ťou. Zistilo sa, že predpoklady t ýkajúce sa likvidity trhu s 
aktívami a vzájomné pôsobenie medzi likviditou trhu a likviditou fina ncovania bolo chybné, 
zatiaľ čo aspekty správania finan čných inštitúcií takisto zohrali mimoriadnu úlohu v priebehu 
krízy. Tieto faktory pr ispeli k rozpadu nieko ľkých finan čných inštitúcií4 a výrazne oslabili 
finančné zdravie mnohých ďalších, pri čom ohrozili finan čnú stabilitu a vyvolali potrebu 
bezprecedentných úrovní podpor y likvidity pre verejný se ktor a centrálne banky. Od 
septembra do decembra 2008 sa úvery ECB pre úve rové inštitúcie eurozóny zvýšili približne 
o 70 % na viac ako 800 miliárd EUR. 
Zatiaľ čo niekoľko členských štátov v sú časnosti zavádza ur čitú formu kvantitatívnej 
regulačnej normy, pokia ľ ide o likviditu, v rámci EÚ neexistuje harmonizovaná a dostato čne 
explicitná regula čná úprava na príslušných úrovni ach krátkodobej a dlhodobej likvidity. 
Rozdielnos ť súčasných vnútroštátnych noriem s ťažuje komunikáciu medzi orgánmi doh ľadu a 
zaťažuje cezhrani čné inštitúcie dodato čnými nákladmi spojenými s predkladaním správ. 
3.2. Vymedzenie kapitálu 
Systém bankovníctva EÚ vstúpil do krízy s nedostato čným množstvom kapitálu 
a nedostato čnou kvalitou kapitálu. Konkrétnejšie, ur čité kapitálové nástroje, a najmä hybridné 
kapitálové nástroje5 (hybridy), nesp ĺňali očakávania trhov a regula čných orgánov vzh ľadom 
na pokrytie ich strát 6, trvalú povahu7 a kapacitu flexibility platieb8 pri bežnej činnosti. Súlad 
hybridov s uvedenými tromi kritériami v EÚ si v skuto čnosti vynútila politika „rozdelenia 
zaťaženia“ Komisie pri posudzovaní rekapitaliza čných opatrení národných bánk.  
Takisto sa ukázalo sa, že zoznam úprav regula čného kapitálu bol neúplný, pretože po čet 
takých položiek súvahy ako menšinové ú časti a odložené da ňové pohľadávky, ktorých 
potenciál pokrytia st rát je pri bežnej činnosti v obdobiach napätia menej istý, ú častníci trhu 
                                                 
4 Bear Sterns, Lehman Brothers, Northe rn Rock, HBOS, Bradford and Bingley. 
5 Hybridy sú cenné papiere, ktoré majú prvky majetkových, ako aj dlhových nástrojov. 
6 Nástroj musí by ť k dispozícii na pokrytie strát pri bežnej činnosti a pri likvidácii a v prípade potreby na 
poskytovanie podpory pre finan čné prostriedky vkladate ľov. 
7 Nástroj musí by ť trvalo dostupný, aby neexistovala pochybnos ť, že môže poskytnú ť podporu 
vkladateľom a iným verite ľom v obdobiach napätia. 
8 Nástroj musí obsahova ť prvky umož ňujúce nekumulatívny odklad alebo zrušenie platby kupónov alebo 
dividend v obdobiach napätia. 
 
SK 3   SK prakticky odstránili z kap itálových podielov oznamovaných inštitúciami. Rozdiely pri 
uplatňovaní regula čných úprav v jednotlivých členských štátoch ďalej bránili porovnate ľnosti 
a spoľahlivosti kapitálového opatrenia Tier 1. V dôsledku toho sa v oznámených kapitálových 
podieloch Tier 1 neodrážala schopnos ť inštitúcií pokry ť zvyšujúce sa st raty. To vyvolalo 
potrebu, aby vlády poskytli výraznú podporu odvetviu bankovníctva v mnohých krajinách. 
3.3. Kreditné riziko protistrán 
Kríza odhalila celý rad nedostatkov v sú časnej regula čnej úprave kreditného rizika protistrán9 
vyplývajúceho z činností spojených s financovaním derivátov, repo transakcií10 a cenných 
papierov11. Kríza ukázala, že existujúce ustanovenia nezabezpe čujú primerané riadenie a 
dostatočnú kapitalizáciu v prípade tohto druhu rizika. Sú časné pravidlá takisto neposkytujú 
dostatočné motiva čné faktory na prechod od dvojstranného zú čtovania mimoburzových zmlúv 
o derivátoch k multilaterálnemu zú čtovaniu prostredníctvom centrálnych zmluvných strán12. 
3.4. Procyklickos ť poskytovania úverov 
Procyklické ú činky sú vymedzené ako ú činky, ktoré majú sklon sledova ť smer hospodárskeho 
cyklu a zosil ňovať ho. Cyklická povaha poskytovania úverov bánk má mnoho prepojených 
zdrojov, ktoré zah ŕňajú trhové aj regula čné zlyhania.  
Jedným prvkom sú časných minimálnych kapitálových požiada viek založených na riziku je to, 
že sa menia v priebehu hospodárskeho cyklu. Za predpokladu, že úv erové inštitúcie a 
investičné spolo čnosti by mohli splni ť tieto požiadavky, neexistu je žiadne explicitné 
regulačné obmedzenie, pokia ľ ide o objem rizika, ktoré môžu podstúpi ť, a teda o ich pákový 
efekt. Keďže chýbalo takéto obmedzenie a kapitál ové požiadavky nereagova li na hromadenie 
rizík na makroekonomickej úrovni, viedlo to k akumulácii finan čných nerovnováh, ktoré 
vyvolali prudké straty s pojené s krízou, a po oto čení hospodárskeho cykl u to podnietilo 
špirálu smerujúcu proti pákovému  efektu s negatívnym vplyvom. 
3.5. Možnosti, vo ľby a minimálna harmonizácia 
V roku 2000 sa sedem smerníc o bankovníct ve nahradilo konsolidovanou smernicou o 
bankách. Táto smernica bola v roku 2006 prepracovaná a zárove ň sa v EÚ zaviedol rámec 
Bazilej II. Ustanoveni a CRD v dôsledku toho zah ŕňajú značný počet možností13 a volieb14. 
CRD je takisto smernicou s minimálnou harmonizáciou, čo znamená, že členské štáty môžu 
schváliť prísnejšie prudenciálne pravidlá, ktoré vedú k nadbyto čnému vylepšovaniu (gold-
plating).  
                                                 
9 Riziko, že protistrana transakcie by mohla zlyha ť pred kone čným vyrovnaním pe ňažných tokov 
transakcie.  
10 V repo zmluve (zmluva o spätnej kúpe) dlžník súhlasí s tým, že predá cenný papier verite ľovi a ten istý 
cenný papier si od toho istého verite ľa kúpi niekedy neskôr za pevnú cenu. 
11 Zatia ľ čo odôvodnením repo zmluvy je poskytnutie alebo prijatie pôži čky, pri financovaní cenných 
papierov je ú čelom dočasne získa ť cenný papier na iné ú čely, ako napríklad na krytie krátkych pozícií. 
12 Osoba, ktorá sa v člení medzi zmluvné strany zmlúv obc hodovaných na jednom alebo viacerých 
finančných trhoch a vystupuje ako kupujúci vo či všetkým predávajúcim a predávajúci vo či všetkým 
kupujúcim;  
13 Vo ľba, ktorú majú príslušné orgány alebo členské štáty, pokia ľ ide o spôsob dodržiavania daného 
ustanovenia, pri čom vyberajú z nieko ľkých alternatív. 
14 Vo ľba, ktorú majú príslušné orgány alebo členské štáty, pokia ľ ide o dané ustanovenie. 
 
SK 4   SK Výsledkom je vysoká úrove ň rozdielov v tom, ako členské štáty vykonávajú pravidlá a ako 
tieto pravidlá následne uplat ňujú vnútroštátne orgány doh ľadu, čo je zvláš ť zaťažujúce pre 
firmy, ktoré pôsobia v cezhrani čnom kontexte. Vedie to  takisto k nedostato čnej právnej 
jasnosti a nevyváženým podmienkam.  
4. CIELE  
Celkovým cie ľom tejto iniciatívy je zabezpe čiť, aby sa posilnila ú činnosť regulácie 
bankového kapitálu a likvidity v EÚ a aby sa obmedzili jej ne priaznivé vplyvy na dôveru k 
bankám a na procyklickos ť finančného systému a aby sa zárove ň zachovalo konkuren čné 
postavenie odvetvia bankovníctva EÚ. To sa premieta do týchto štyroch všeobecných 
politických cie ľov:  
– zvýšiť finančnú stabilitu; 
– zvýšiť zabezpečenie záujmov vkladate ľov; 
– zaistiť medzinárodnú konkurencieschopnos ť v odvetví bankovníctva EÚ; 
– znížiť procyklickos ť finančného systému. 
5. MOŽNOSŤ POLITIKY : ANALÝZA A POROVNANIE  
Posudzovalo a porovnávalo sa s polu 27 možností politiky na ú čely riešenia rôznych zistených 
problémov. V tomto oddiel e sa predstavujú o čakávané vplyvy opatrení politiky v každej 
oblasti, ako aj kumulatív ne vplyvy celého návrhu.  
5.1. Riziko likvidity 
Na zlepšenie krátkodobej odolnosti profilu rizika likvidity finan čných inštitúcií po období 
pozorovania a skúmania s cie ľom uplatni ť akékoľvek potrebné vylepšenia týkajúce sa 
zloženia a nastavenia a skontrolova ť akékoľvek nežiaduce vplyvy na priemysel, finan čné trhy 
a na hospodárstvo sa od roku 2015 zavedie pom er krytia likvidity (LCR). Na základe 
vymedzenia pojmu LCR zahrnutého do Bazile j III by dodržanie súladu s touto požiadavkou v 
dlhodobom horizonte prinieslo čisté ročné výnosy HDP v rozpätí 0,1 % až 0,5 % vzh ľadom 
na zníženie o čakávanej frekvencie systémových kríz.  
Na riešenie finan čných problémov vyplývajúcich z rozdie lov v splatnosti aktív a pasív 
Komisia uvažuje o zavedení pomeru čistého stabilného financovania ( ďalej len „NSFR“ – ). 
Pred rozhodnutím o jeho kone čnom nastavení a jeho posunom na  minimálne normy od roku 
2018 sa uskuto ční rozsiahle monitorovanie NSFR a jeho dôsledkov.  
5.2. Vymedzenie kapitálu 
Návrhmi sa sprís ňujú kritériá oprávnenosti kapitálový ch nástrojov pre rôzne vrstvy 
regulačného kapitálu a vykonávajú sa rozsiahle revízie uplat ňovania regula čných úprav. V 
prípade bánk skupiny 1 sa revidovanými regula čnými úpravami znižuje oprávnený vlastný 
kapitál Tier 1 („CET1“ – Comm on Equity Tier 1) o 42 % a v prípade bánk skupiny 2 o 33 %. 
 
SK 5   SK Tieto poklesy sú podmienené úpravami dobrého mena, materiálovými investíciami do iných 
finančných inštitúcii a odloženými da ňovými poh ľadávkami.  
Nové minimálne požiadavky CET1 a Tier 1 sa budú vykonáva ť postupne od roku 2013 do 
roku 2015, pri čom v roku 2013 by mali dosiahnu ť 4,5 % a v roku 2014 by to malo by ť 6 %. 
Revízie regula čných úprav sa zavedú v rokoch 2014 – 2019. Predpokladajú sa aj ustanovenia 
o ochrane predchádzajúceho stavu kapitá lových nástrojov, kt oré už nevyhovujú novým 
požiadavkám oprávnenosti. 
5.3. Kreditné riziko protistrán 
Požiadavky na riadenie a kapitalizáciu kr editného rizika protistrán sa budú posil ňovať. 
Návrhom by sa mali takisto rozšíri ť motivačné faktory pre zú čtovanie mimoburzových 
nástrojov prostredníctvom centrálnych protistrán. O čakáva sa, že tieto návrhy budú ma ť vplyv 
hlavne na najvä čšie banky EÚ. 
Preskúmanie zaobchádzania s kreditným rizikom  protistrán, a najmä zavedenie požiadaviek 
na vyššie vlastné zdroje v prípade dvojstrann ých zmlúv o derivátoch, tak aby sa v nich 
odrážalo vyššie riziko, ktoré takéto  zmluvy predstavujú pre finan čný systém, tvorí 
neoddelite ľnú súčasť úsilí Komisie zabezpe čiť účinné, bezpe čné a spoľahlivé trhy s derivátmi. 
Ide o doplnenie ostatných regula čných iniciatív Komisie v tejto  oblasti, najmä navrhovaného 
nariadenia o mimoburzových derivátoch, cen trálnych zmluvných stranách a archívoch 
obchodných údajov, ktoré Komisi a prijala 15. septembra 2010. 
5.4. Proticyklické op atrenia politiky 
Návrhy kapitálových rezerv zah ŕňajú rezervu na zachovanie kapitálu a proticyklickú 
kapitálovú rezervu.  Rezerva na zachovanie kapitálu  (CET1) na úrovni 2,5 % rizikovo 
vážených aktív (RWA) je zameran á na zaistenie schopnosti bánk pokry ť straty v obdobiach 
napätia, ktoré môžu trva ť niekoľko rokov. O čakáva sa, že banky si takýto kapitál vytvoria v 
priaznivých hospodárskych obdobiac h. Tie banky, ktoré sú pod cie ľovou hranicou rezervy, 
budú podlieha ť obmedzeniam v oblasti rozde ľovania výnosov (t. j. výplaty dividend) pod ľa 
voľného uváženia, až kým nedosiahnu cie ľovú rezervu.  
Pomocou proticyklickej kapitá lovej rezervy sa má dosiahnu ť širší makroprudenciálny cie ľ 
ochrany bankového sektora a reálneho hos podárstva pred systémovými rizikami 
vyplývajúcimi z vývoja konjunktúry a úpadku v úhrnnom raste úverovej činnosti. Bude sa 
uplatňovať upravením ve ľkosti rozsahu rezervy ur čenej rezervou na zachovanie až o ďalších 
2,5 %. 
S cieľom obmedzi ť nadmerné vytváranie pákového efektu, pokia ľ ide o súvahy úverových 
inštitúcií a investi čných spolo čností, a v dôsledku toho pomôc ť obmedzi ť cyklickos ť 
poskytovania úverov, Komisia taki sto navrhuje, aby sa ako prvok preskúmania orgánmi 
dohľadu zaviedla miera využívania pákového efektu, kt orá nie je založená na  riziku. Pred jej 
prípadnou zmenou na priamo uplatnite ľnú požiadavku k 1. januáru 2018 sa dôsledky 
zavedenia tejto miery budú monitorova ť. 
5.5. Jednotný súbor pravidiel 
Návrhmi sa harmonizujú rozdielne vnútroštátne prístupy v oblasti doh ľadu prostredníctvom 
odstránenia možností a volieb. Niektoré šp ecifické oblasti, v ktorých je nadbyto čné 
 
SK 6   SK vylepšovanie (gold-plat ing) podmienené okolnos ťami posúdenia rizika, osobitos ťami trhu 
alebo výrobku a právnym rámcom členských štátov, budú ma ť výnimku.  
5.6. Súhrnný vplyv balíka 
S cieľom doplni ť svoje vlastné posúdenie vplyvu Bazile j III Komisia preskúmala celý rad 
štúdií, ktoré sa vypracovali vo vere jnom a súkromnom sektore.  
Odhaduje sa, že tento balík a CRD III spolu zv ýšia rizikovo vážené aktíva bánk skupiny 1 o 
24,5 % a rizikovo vážené aktíva bánk skupiny 2 iba o 4,1 %. Odhaduje sa, že rozdiel, ktorý chýba na to, aby rezerva na zachovanie kapi tálu (CET1) splnila novú minimálnu požiadavku a 
rezervu na zachovanie založenú na úrovniach  bankového kapitálu v roku 2009, bude do roku 
2013 nepodstatný, bude to 84 miliárd  EUR do roku 2015 a 460 miliárd EUR
15 do roku 2019, 
čo sa rovná 2,9 % rizikovo vážených aktív (RWA) odvetvia bankovníctva. 
Nové kapitálové požiadavky predstavujú osemro čné prechodné obdobie, po čas ktorého budú 
mať banky príležitos ť na to, aby si ponechali viac zo svojich ziskov, zlepšili opera čnú 
účinnosť, vydali nové akcie a prijali ostatné kroky potrebné na pr ispôsobenie. Na základe 
analýz Bazilejského výboru, E CB a útvarov Komisie prechod na  prísnejšie kapitálové a 
likviditné normy bude ma ť iba obmedzený vplyv na súhrnný výkon. 
Vzhľadom na dlhodobý hospodársky vplyv sa anal ýzou, ktorú vykonal Bazilejský výbor, 
zistili jednozna čné čisté dlhodobé hospodárske výhody Bazile j III. Z tejto analýzy vyplýva 
ročné zvýšenie čistých hospodárskych výhod v HDP EÚ v rozsahu 0,3 % – 2 %. Vychádzajú 
zo zníženia o čakávanej frekvencie budúcich systémových kríz a sú optimalizované, ke ď je 
CET1 nastavené v rozsahu 6 % až 9 %. 
Pomocou iného modelu, ktorý vypracovala Komisi a a akademické kruhy sa zistilo, že týmito 
návrhmi by sa znížila pravdepodobnos ť systémovej bankovej krízy v siedmich členských 
štátoch v rozpätí 29 % až 89 % v prípade, že  sa banky rekapitaliz ujú na podiel celkového 
kapitálu najmenej 10,5 %.  
Okrem toho z analýzy Bazilejs kého výboru vyplynulo, že vyšší ka pitál vrátane proticyklickej 
kapitálovej rezervy a požiadaviek na likviditu by takisto znížil amplitúdu bežných hospodárskych cyklov. To sa týka najmä MSP, ktoré sú závislé od bankového financovania 
počas celého hospodárskeho cyklu.  
6. M
ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Očakáva sa, že navrhované zmeny a doplnenia nadobudnú ú činnosť v roku 2013. Pri meraní 
pokroku pri dosahovaní špecifických cie ľov politiky budú pomáha ť pracovné skupiny 
Bazilejského výboru, ktoré monitorujú dynamiku pozícií bankového kapitálu  na celom svete, 
a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), kt orý monitoruje dynamiku pozícií bankového 
kapitálu v EÚ. EBA zavedie špeciálne opatrenia s cie ľom zaistiť, že sa zhromaž ďujú potrebné 
údaje v oblasti monitoringu miery využívania pákového efektu a nových požiadaviek na 
likviditu, aby sa v čas umožnila finalizácia týchto opatrení politiky. 
                                                 
15 Z tejto sumy možno 37 miliárd EUR (meranýc h vo vlastnom kapitále Tier 1) pripísa ť návrhu CRD III.