Návrh rozhodnutie Rady ktorým sa určuje stanovisko, ktoré sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán v dňoch 4. – 8. mája 2009, pokiaľ ide o návrhy na zmenu a doplnenie príloh A, B a C ku Štokholmskému dohovoru /* KOM/2009/0027 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.1.2009 KOM(2009) 27 v konečnom znení Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa určuje stanovisko, ktoré sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán v dňoch 4. – 8. mája 2009, pokiaľ ide o návrhy na zmenu a doplnenie príloh A, B a C ku Štokholmskému dohovoru (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Po ukončení trojročného obdobia rokovaní v rámci Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) sa v máji 2001 prijal Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach[1]. Európske spoločenstvo, ako aj jeho členské štáty[2], sú zmluvnými stranami uvedeného dohovoru[3], ktorého ustanovenia sa do právneho systému EÚ zaviedli nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS[4]. Celkovým cieľom Štokholmského dohovoru je ochrana ľudského zdravia a životného prostredia pred perzistentnými organickými znečisťujúcimi látkami. Osobitne sa odkazuje na prístup založený na predbežnej opatrnosti ustanovený v zásade č. 15 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992. Uvedená zásada sa zavádza do praxe v článku 8, v ktorom sa ustanovujú pravidlá zahrnutia ďalších chemických látok do príloh k uvedenému dohovoru. Deväť úmyselne vyrábaných chemických látok (aldrín, chlórdan, dieldrín, endrín, heptachlór, hexachlórbenzén, mirex, toxafén a polychlórované bifenyly (PCB)), ktorých zoznam sa v súčasnosti nachádza v prílohe A ku Štokholmskému dohovoru, podlieha zákazu výroby a použitia, okrem prípadov generických alebo osobitných výnimiek. Okrem toho, ako sa ustanovuje v prílohe B ku Štokholmskému dohovoru, sa prísne obmedzuje výroba a používanie DDT, pesticídu, ktorý sa naďalej používa v mnohých rozvojových krajinách na kontrolu prenosu malárie a iných chorôb. V prílohe C sa uvádza zoznam troch látok (PCDD/PCDF, hexachlórbenzén (HCB) a PCB), ktoré môžu neúmyselne vzniknúť a uniknúť. DOPLNENIE NOVÝCH PERZISTENTNÝCH ORGANICKÝCH ZNEčISťUJÚCICH LÁTOK DO PRÍLOH K DOHOVORU Podľa článku 8 uvedeného dohovoru môžu zmluvné strany predložiť sekretariátu návrhy na zaradenie danej chemickej látky do prílohy A, B a/alebo C. Sekretariát overí, či návrh obsahuje potrebné informácie. Pokiaľ návrh spĺňa príslušné požiadavky, postúpi sa revíznemu výboru pre organické znečisťujúce látky. Revízny výbor návrh preskúma, pričom zohľadní všetky predložené informácie. V prípade, že revízny výbor rozhodne, že daný návrh spĺňa stanovené kritériá, pristúpi k opätovnému preskúmaniu návrhu a vypracuje predbežné posúdenie rizika. Pokiaľ výbor pri opätovnom preskúmaní dospeje k záveru, že chemická látka by v dôsledku svojho rozsiahleho prenosu v rámci životného prostredia mohla mať závažné škodlivé účinky na ľudské zdravie a/alebo na životné prostredie, a to v takom rozsahu, ktorý si vyžaduje prijatie opatrenia na celosvetovej úrovni, návrh sa prerokuje a vypracuje sa hodnotenie riadenia rizika vrátane analýzy možných kontrolných opatrení. Na jeho základe revízny výbor pre organické znečisťujúce látky odporučí Konferencii zmluvných strán, či sa má zvážiť zapísanie danej chemickej látky do zoznamu v prílohe A, B a/alebo C. Konečné rozhodnutie prijme Konferencia zmluvných strán. Od nadobudnutia účinnosti uvedeného dohovoru bolo predmetom žiadosti o zápis celkovo dvanásť nových látok. Európske spoločenstvo a jeho členské štáty požiadali o zápis siedmich nových látok (chlórdekónu, hexabrómbifenylu, zlúčenín perfluóroktánsulfonátu (zlúčenín PFOS), oktabrómdifenyléteru (okta-BDE), pentachlórbenzénu, chlórovaných parafínov s krátkym reťazcom (SCCP) a endosulfánu), Nórsko požiadalo o zápis dvoch látok (pentabrómdifenyléteru (penta-BDE) a hexabrómcyklododekánu (HBCDD)) a Mexiko požiadalo o zápis troch látok (lindanu, alfa-hexachlórcyklohexánu (α-HCH) a beta-hexachlórcyklohexánu (β-HCH)). Revízny výbor pre organické znečisťujúce látky zatiaľ neukončil svoju prácu, pokiaľ ide o endosulfán a chlórované parafíny s krátkym reťazcom. Očakáva sa, že závery týkajúce sa týchto dvoch látok budú pripravené až na piate zasadnutie Konferencie zmluvných strán, ktoré je naplánované na rok 2011. Hexabrómcyklododekán (HBCDD) bol predmetom žiadosti o zápis z 19. júna 2008. Revízny výbor pre organické znečisťujúce látky však zatiaľ nerokoval o jeho zápise, a to z dôvodu oneskoreného sprístupnenia príslušného spisu, preto budú závery týkajúce sa zápisu tejto látky pripravené najskôr na šieste zasadnutie Konferencie zmluvných strán, pokiaľ uvedená látka spĺňa kritéria stanovené v uvedenom dohovore. Nadchádzajúca konferencia zmluvných strán je prvou konferenciou, na ktorej sa prerokujú zmeny v prílohách a príjmu sa príslušné rozhodnutia. PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA ZMIEN V PRÍLOHÁCH A, B A/ALEBO C Všetky zmeny v prílohách A, B a/alebo C sa v súlade s článkom 22 uvedeného dohovoru uskutočňujú prostredníctvom rozhodnutia revízneho výboru pre organické znečisťujúce látky a nadobúdajú účinnosť jeden rok odo dňa, kedy depozitár oznámi prijatie zmien v prílohách A, B a/alebo C, s výnimkou v prípade zmluvných strán, ktoré by sa rozhodli danú zmenu a doplnenie prílohy neprijať. LÁTKY A PRÁVNE PREDPISY SPOLOčENSTVA Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)[5] sa podstatným spôsobom reformovali európske právne predpisy týkajúce sa chemických látok. Hoci sa v uvedenom nariadení zatiaľ neupravuje používanie žiadnej z látok, o ktorých sa bude rokovať na štvrtom zasadnutí revízneho výboru pre organické znečisťujúce látky, na viacero látok sa vťahujú obmedzenia uložené smernicou Rady 76/769/EHS[6], ktoré sa zahrnú do prílohy XVII k nariadeniu REACH s účinnosťou od 1. júna 2009. Nové látky, ktoré majú byť navrhnuté na zaradenie do uvedeného dohovoru budú v mnohých prípadoch uvedené na zozname látok navrhovanom Európskou chemickou agentúrou (ECHA) a vypracovanom v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia REACH. Všetky látky, ktoré sa uvedú v prílohe A, B a/alebo C Štokholmského dohovoru[7], sa budú musieť zahrnúť do nariadenia EÚ o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, aby sa zabezpečilo, že vykonávanie dohovoru v rámci EÚ zodpovedá jej medzinárodným záväzkom. Okrem obmedzenia niektorých látok sú súčasťou medzinárodných nástrojov aj požiadavky na podávanie správ, ktoré sú do nariadenia tiež zahrnuté. V záujme zachovania jednoduchého prehľadu o tom, ako si Spoločenstvo plní svoje medzinárodné záväzky, ako aj zabezpečenia súdržnosti, pokiaľ ide o podávanie správ, by preto bolo vhodné zaradiť všetky nové látky do príslušných príloh k danému nariadeniu, a to dokonca aj v prípadoch, keď sa už používanie uvedených látok čiastočne alebo úplne obmedzilo prostredníctvom iných nástrojov Spoločenstva. Odporúčania revízneho výboru pre organické znečisťujúce látky Dňa 29. októbra 2008 informoval výkonný riaditeľ zmluvné strany uvedeného dohovoru o tom, že revízny výbor pre organické znečisťujúce látky sa na svojom treťom a štvrtom zasadnutí rozhodol odporučiť zaradenie deviatich chemických látok do zoznamov v prílohách A, B a/alebo C k dohovoru a predložiť uvedené odporúčanie na posúdenie Konferencii zmluvných strán na zasadnutí v dňoch 4. – 8. mája 2009 v súlade s článkom 8 ods. 9 dohovoru. Chlórdekón a hexabrómbifenyl Revízny výbor pre organické znečisťujúce látky sa na svojom treťom zasadnutí (v dňoch 19. – 23. novembra 2007) rozhodol odporučiť zaradenie chlórdekónu a hexabrómbifenylu do prílohy A k dohovoru. Tieto dve látky sú už bez akejkoľvek výnimky zahrnuté v prílohách I a/alebo II k protokolu EHK OSN o perzistentných znečisťujúcich látkach, a preto sa v EÚ od nadobudnutia účinnosti nariadenia o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktoré sa prijalo 29. apríla 2004, úplne zakázalo ich používanie a výroba. Sekretariát Štokholmského dohovoru zaslal zmluvným stranám a pozorovateľom počas posudzovania uvedených látok revíznym výborom pre perzistentné organické znečisťujúce látky viacero žiadostí o vymedzenie zostávajúcich použití a/alebo výroby. Z informácií, ktoré zaslali zmluvné strany a pozorovatelia, vyplynulo, že neexistuje žiadne zostávajúce použitie a/alebo výroba týchto dvoch látok. Existuje preto dôvod domnievať sa, že pre všetky strany by malo byť možné prijať zaradenie týchto látok do prílohy A (vylúčenie), a to bez výnimky. α-HCH, β-HCH a γ-HCH (lindan) Revízny výbor pre organické znečisťujúce látky sa na svojom treťom zasadnutí rozhodol odporučiť zaradenie lindanu (γ-HCH) do prílohy A. Na svojom štvrtom zasadnutí (v dňoch 13. – 17. októbra 2008) odporučil zaradenie látok α-HCH a β-HCH do tej istej prílohy. V nariadení o perzistentných organických znečisťujúcich látkach sa zlúčeniny HCH uvádzajú pod jednou položkou (napr. HCH vrátane lindanu) a pod dvomi číslami CAS (608-73-1 a 58-89-9). Lindan (CAS RČ: 58-89-9) je triviálny názov γ-izoméru hexachlórcyklohexánu (HCH). Technický HCH (CAS RČ: 608-73-1) je zmes izomérov, ktorá obsahuje päť hlavných foriem HCH. Podiel piatich základných izomérov, ktoré sa v zmesi nachádzajú, je takýto: α-HCH (53 % – 70 %), β-HCH (3 % – 14 %), γ-HCH (11 % – 18 %), δ-HCH (6 % – 10 %) a ε-HCH (3 % – 5 %). Jediným izomérom, ktorý má výrazné insekticidálne vlastnosti, je γ-izomér. Po takmer štyridsiatich rokoch rozsiahleho celosvetového používania sa technický HCH postupne nahrádzal lindanom. Po roku 2000 nebolo zaznamenané značné používanie technického HCH na celosvetovej úrovni. Pokiaľ ide o lindan, nariadením o perzistentných organických znečisťujúcich látkach sa členským štátom poskytla právomoc udeľovať v prípade HCH (vrátane lindanu) do 1. septembra 2006 výnimky týkajúce sa odborného ozdravovania a priemyselného ošetrovania stavebného dreva, reziva a guľatiny a na vnútorné priemyselné a bytové využitia. V druhom súbore výnimiek, ktorých platnosť uplynula 31. decembra 2007, sa umožnilo používanie technického HCH ako medziproduktu pri výrobe chemických látok a v produktoch, v ktorých aspoň 99 % izoméru HCH predstavuje lindan, výlučne na použitie ako lokálneho insekticídu na veterinárne účely, ako aj v oblasti verejného zdravotníctva. Lindan a technický HCH sú v súčasnosti v rámci EÚ úplne zakázané. V niektorých krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, sa však v súčasnosti lindan vyrába a používa ako lokálny insekticíd na účely ochrany verejného zdravia (proti svrabu, všiam). Existuje dôvod domnievať sa, že pre všetky strany by malo byť možné prijať zaradenie lindanu do prílohy A (vylúčenie), avšak s udelením výnimky v oblasti ochrany verejného zdravia. α-HCH a β-HCH sú chemické medziprodukty vznikajúce pri výrobe lindanu. Pri výrobe lindanu vzniká obrovské množstvo odpadu z HCH, ktorý je nutné zlikvidovať alebo s ním naložiť iným spôsobom. Keďže chýbajú presné údaje, odhaduje sa, že v celosvetovom meradle v dôsledku výroby lindanu vzniká 1,9 až 4,8 miliónov ton odpadu z HCH. Hlavnou otázkou v prípade α-HCH a β-HCH bude správa ich zásob. Zaradenie týchto látok do prílohy A by mali prijať všetky zmluvné strany, s výnimkou týkajúcou sa ich používania ako medziproduktu pri výrobe lindanu. Komerčný pentabrómdifenyléter a komerčný oktabrómdifenyléter Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky na svojom treťom zasadnutí odporučil zaradiť do prílohy A k dohovoru tieto látky: 2,2',4,4'- tetraBDE (BDE-47, CAS č. 40088-47-9) a 2,2',4,4',5-pentaBDE (BDE-99, CAS č. 32534-81-9) a ďalšie tetra- a penta-BDE prítomné v komerčnom penta-BDE. Na svojom nasledujúcom zasadnutí revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky odporučil zaradiť do prílohy A k dohode tieto látky: 2,2',4,4',5,5'-hexaBDE (BDE-153, CAS č. 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-hexaBDE (BDE-154, CAS č. 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptaBDE (BDE-175, CAS č. 446255-22-7) a 2,2',3,4,4',5',6-heptaBDE (BDE-183 CAS č. 207122-16-5) a ďalšie hexa- a hepta-BDE prítomné v komerčnom oktaBDE. Uvedené látky sa používajú ako látky spomaľujúce horenie, ich používanie je však od roku 2003 v rámci EÚ obmedzené[8]. Obmedzenia platné v EÚ sa vzťahujú na všetky kongenéry pentabrómdifenyléteru a oktabrómdifenyléteru; ich rozsah pôsobnosti sa teda neobmedzuje len na konkrétne komerčné formy týchto dvoch látok. Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky dospel k záveru, že všetky polyBDE so štyrmi alebo piatimi brómami (pre komerčný penta-BDE) a všetky brómové difenylétery so šiestimi alebo siedmimi brómami (pre komerčný okta-BDE) prítomné v komerčnom penta-BDE a okta-BDE by vzhľadom na vlastnosti svojich zložiek, ako aj v dôsledku rozsiahleho prenosu v rámci životného prostredia mohli mať škodlivé účinky na ľudské zdravie a na životné prostredie. Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky preto odporučil zaradenie uvedených kongenérov do prílohy A k dohovoru. Právne predpisy Európskeho spoločenstva nie sú totožné s navrhovanými predpismi na medzinárodnej úrovni, Komisia však dospela k záveru, že už existujúce obmedzenia sa zaradením polyBDE so štyrmi až siedmimi brómami do prílohy I k nariadeniu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach v praxi nezmenia. Existujúce obmedzenia sa však vzťahujú len na uvádzanie na trh, a preto neobmedzujú výrobu týchto látok, ktorá môže prebiehať s cieľom vyvážať uvedené látky mimo EÚ. Zaradenie polyBDE so štyrmi až siedmimi brómami do prílohy A ku Štokholmskému dohovoru bez výnimky znamená, že sa musí zastaviť výroba na celosvetovej úrovni, keďže ostatné zmluvné strany nesmú polyBDE z EÚ dovážať. Zákaz vývozu z EÚ je preto v záujme plnenia medzinárodných záväzkov nevyhnutný, de jure bude však mať vplyv na prípadných výrobcov v rámci EÚ, keďže by sa nemal uskutočňovať žiaden vývoz do krajín, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, ale len do krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami Štokholmského dohovoru[9]. Sekretariát Štokholmského dohovoru zaslal zmluvným stranám a pozorovateľom počas posudzovania uvedených látok revíznym výborom pre perzistentné organické znečisťujúce látky viacero žiadostí o vymedzenie zostávajúcich použití a/alebo výroby. V informáciách, ktoré zaslali zmluvné strany a pozorovatelia, sa neuvádza žiadne zostávajúce použitie a/alebo výroba týchto dvoch látok. Okrem toho revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky nedostal žiadnu správu o tom, že by sa naďalej vyrábala komerčná zmes, ktorá by mohla obsahovať polyBDE so štyrmi až siedmimi brómami vo väčšom množstve, ako je stopové množstvo. Existuje preto dôvod domnievať sa, že pre všetky zmluvné strany dohovoru by malo byť možné bez výnimky prijať zaradenie uvedených látok do prílohy A (vylúčenie), ako navrhuje revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky. Malo by sa vziať na vedomie, že nakladanie s tovarom obsahujúcim polyBDE (napr. elektrickými a elektronickými zariadeniami) po tom, ako sa z neho stane odpad, bude pravdepodobne problematické pre niektoré zmluvné strany, ktoré sú rozvojovými krajinami, keďže s odpadom sa musí zaobchádzať v súlade s článkom 6 písm. d) Štokholmského dohovoru. Z uvedeného môže vyplynúť potreba ustanoviť prechodné predpisy a/alebo potreba finančnej a technickej podpory. Kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (perfluóroktánsulfonát, PFOS) (CAS č. 1763-23-1), jej soli a heptadekafluóroktánsulfonylfluorid (PFOSF) (CAS č. 307-35-7) Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky sa na svojom treťom zasadnutí rozhodol odporučiť zaradenie PFOS (CAS č. 1763-23-1), jej solí a PFOSF (CAS č. 307-35-7) do zoznamov v prílohách A a B ku Štokholmskému dohovoru, ako aj odporučiť vymedzenie príslušných kontrolných opatrení. Očakáva sa, že kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (PFOS) a jej zlúčeniny budú pre Konferenciu zmluvných strán najdiskutabilnejšími látkami, keďže tieto látky sa v celosvetovom meradle naďalej vyrábajú a využívajú v značnom rozsahu. Očakáva sa, že určité rozvojové krajiny požiadajú o finančnú a technickú pomoc, aby dokázali zorganizovať nahradenie zlúčenín PFOS bezpečnejšími alternatívami. Cieľom, ktorý sleduje revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky svojím odporúčaním zaradiť PFOSF, ktorý sa používa ako bežný medziprodukt pri výrobe látok PFOS, do uvedeného zoznamu, je obmedzenie výroby tohto medziproduktu a tým vylúčenie výroby akýchkoľvek látok PFOS. Používanie a uvádzanie PFOS a jej zlúčenín na trh je v EÚ od roka 2006[10] obmedzené. V smernici EÚ sa látky PFOS vymedzujú takto: „C8F17SO2X (X = OH, soľ kovov (O-M+), halogenid, amid a iné deriváty vrátane polymérov)“, čím sa chápu všetky látky PFOS, ktoré je možné vyrobiť z medziproduktu PFOSF alebo z akéhokoľvek iného medziproduktu. Zákonodarcovia uznali, že pre niektoré použitia zatiaľ nie sú dostupné alternatívy, preto sa udelili osobitné výnimky, pričom niektoré z nich bez časového obmedzenia. Povinnosťou Komisie je sledovať dostupnosť bezpečnejších alternatívnych látok a navrhovať opatrenia na zníženie zistených rizík, len čo budú tieto alternatívy k dispozícii. Rozsah vymedzenia látok je v EÚ v niektorých ohľadoch trochu širší ako vymedzenie, ktoré navrhuje revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky; táto skutočnosť by sa mala počas rokovaní zohľadniť. Existuje preto dôvod domnievať sa, že niektoré zmluvné strany prijmú len zaradenie PFOS a jeho zlúčenín do zoznamu v prílohe B, a to s istým počtom výnimiek. Pentachlórbenzén Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky sa na svojom štvrtom zasadnutí rozhodol odporučiť zaradenie pentachlórbenzénu (PeCB) do zoznamov v prílohách A a C ku Štokholmskému dohovoru. Nie sú známe prípady výroby alebo používania PeCB, podľa rámcovej smernice týkajúcej sa oblasti vodného hospodárstva (2000/60/ES)[11] však ide o jednu z prioritných nebezpečných látok. Na danú látku sa nevzťahujú obmedzenia týkajúce sa uvádzania na trh alebo používania na úrovni Spoločenstva. Sekretariát Štokholmského dohovoru zaslal zmluvným stranám a pozorovateľom počas posudzovania uvedených látok revíznym výborom pre perzistentné organické znečisťujúce látky viacero žiadostí o vymedzenie zostávajúcich použití a/alebo výroby. Z informácií, ktoré zaslali zmluvné strany a pozorovatelia, vyplynulo, že neexistuje žiadne zostávajúce použitie a/alebo výroba PeCB. Existuje preto dôvod domnievať sa, že pre všetky zmluvné strany by malo byť možné prijať bez výnimky zaradenie PeCB do prílohy A. PeCB sa môže vyskytovať aj ako neúmyselný vedľajší produkt z difúznych zdrojov, ako sú nečistoty vo výrobkoch, napr. rozpúšťadlá, pesticídy a prostriedky na ochranu dreva, spaľovanie odpadov v sudoch, používa sa v otvorených krboch, pri náhodných požiaroch a vypaľovaní lesov na poľnohospodárske účely. Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky dospel k záveru, že väčšina opatrení prijatých na zníženie úniku PCDD/F, ako sa ustanovuje v pokynoch Štokholmskej zmluvy pre najlepšie dostupné technológie/najosvedčenejšie postupy v oblasti životného prostredia týkajúce sa spaľovní a iných tepelných procesov, by viedla k výraznému zníženiu úniku PeCb. Revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky však odporučil zaradenie PeCB do zoznamu v prílohe C. Neúmyselné emisie PCDD/F sú už v rámci EÚ regulované[12]. Vzhľadom na možnú ďalšiu administratívnu záťaž, ktorú môže predstavovať zaradenie PeCB do zoznamu v prílohe C pre zmluvné strany, a na možný malý prínos takéhoto zaradenia by mohli byť niektoré zmluvné strany proti zaradeniu daných látok do zoznamu v prílohe C. ZÁVER Vzhľadom na uvedené informácie by malo Spoločenstvo na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán Štokholmského dohovoru, ktoré sa uskutoční v dňoch 4. – 8. mája 2009, podporiť prijatie zmien a doplnení príloh A, B a/alebo C k dohovoru navrhovaných v rozhodnutí Rady. Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa určuje stanovisko, ktoré sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán v dňoch 4. – 8. mája 2009, pokiaľ ide o návrhy na zmenu a doplnenie príloh A, B a C ku Štokholmskému dohovoru RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 v spojení s článkom 300 ods. 2 druhým pododsekom, so zreteľom na návrh Komisie[13], keďže: 1. Podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení celosvetových problémov týkajúcich sa životného prostredia je v súlade s článkom 174 zmluvy jedným z cieľov politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia. 2. Spoločenstvo dňa 16. novembra 2004 na základe rozhodnutia Rady 2006/507/ES zo 14. októbra 2004 o uzavretí Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach v mene Európskeho spoločenstva[14] ratifikovalo Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (ďalej len „dohovor“). 3. Spoločenstvo vydaním nariadenia (ES) č. 850/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS[15] (ďalej len „nariadenie o perzistentných organických znečisťujúcich látkach“) zaviedlo záväzky vyplývajúce z uvedeného dohovoru do právnych predpisov Spoločenstva. 4. Spoločenstvo kladie veľký dôraz na nevyhnutnosť postupného rozširovania príloh A, B a/alebo C o nové látky, ktoré spĺňajú kritériá na označenie ako perzistentné organické znečisťujúce látky, pričom zohľadňuje zásadu predbežnej opatrnosti, so zámerom dosiahnuť cieľ dohovoru a splniť záväzok minimalizovať škodlivé účinky chemických látok do roku 2020, ku ktorému sa zaviazali vlády všetkých krajín na samite v Johannesburgu v roku 2002. 5. V súlade s článkom 22 dohovoru sa zmeny a doplnenia príloh A, B a C k danému dohovoru prijímajú rozhodnutím Konferencie zmluvných strán a nadobúdajú účinnosť jeden rok odo dňa, kedy depozitár oznámi prijatie zmien a doplnení, s výnimkou v prípade zmluvných strán, ktoré by sa rozhodli danú zmenu a doplnenie neprijať. 6. Na základe návrhov zaradenia látok do zoznamu, ktoré predložili Európske spoločenstvo a jeho členské štáty[16], Nórsko[17] a Mexiko[18], revízny výbor pre perzistentné organické znečisťujúce látky zriadený podľa Štokholmského dohovoru po preskúmaní deviatich navrhovaných látok dospel k záveru, že dané látky zodpovedajú kritériám dohovoru. Očakáva sa, že Konferencia zmluvných strán na svojom nadchádzajúcom zasadnutí rozhodne o zaradení týchto látok do príloh k dohovoru. 7. Na všetkých deväť látok sa už vzťahujú právne predpisy Spoločenstva a päť z nich (alfa-hexachlórcyklohexán, beta-hexachlórcyklohexán, chlórdekón, hexabrómbifenyl a lindan) podliehajú úplnému zákazu výroby a používania, keďže sú zaradené do príloh I a/alebo II protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach a uvedené v prílohe I časti B nariadenia o perzistentných organických znečisťujúcich látkach. 8. Uvádzanie na trh a používanie týchto látok: PFOS[19], pentabrómdifenyléteru a oktabrómdifenyléteru[20], sa v Spoločenstve obmedzilo prostredníctvom zmien a doplnení k smernici 76/769[21]. Pentachlórbenzén je podľa rámcovej smernice týkajúcej sa oblasti vodného hospodárstva 2000/60/EC[22] jednou z prioritných nebezpečných látok. 9. V dôsledku zmien a doplnení v prílohách A, B a/alebo C dohovoru, ktoré vyplynú zo zaradenia deviatich nových látok do daných príloh, bude potrebné vykonať zmeny a doplnenia nariadenia o perzistentných organických znečisťujúcich látkach. Podľa článku 14 ods. 1 uvedeného nariadenia sa pri zaradení látok do príloh dohovoru môžu vykonať zmeny a doplnenia v prílohách daného nariadenia, a to v súlade s bežnými postupmi výboru ustanovenými v článkoch 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia. 10. Spoločenstvo a členské štáty by na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán mali úzko spolupracovať, aby sa zabezpečila zlučiteľnosť všetkých zmien a doplnení príloh s platnými právnymi predpismi a/alebo politikami Spoločenstva, ROZHODLA TAKTO: Jediný článok Komisia bude na štvrtom zasadnutí Konferencie zmluvných strán Štokholmského dohovoru o perzistentných organických znečisťujúcich látkach prezentovať toto stanovisko Spoločenstva, pokiaľ ide o návrhy zaradenia látok do príloh A, B a/alebo C k uvedenému dohovoru: 1) Do zoznamu v prílohe A k uvedenému dohovoru bez výnimky týkajúcej sa používania a výroby zaradiť tieto látky: - difenyléter, 2,2',4,4'-tetrabrómderivát (BDE-47, CAS č. 40088-47-9) a difenyléter, 2,2',4,4',5-pentabrómderivát (BDE-99, CAS č. 32534-81-9), ako aj iné tetra- a penta- brómdifenylétery prítomné v komerčnom difenyléteri, pentabrómderiváte. - difenyléter,2,2',4,4',5,5'-hexabrómderivát (BDE-153, CAS č. 68631-49-2), difenyléter 2,2',4,4',5,6'-hexabrómderivát (BDE-154, CAS č. 207122-15-4), difenyléter 2,2',3,3',4,5',6-heptabrómderivát (BDE-175, CAS č. 446255-22-7) a difenyléter,2,2',3,4,4',5',6- heptabrómderivát (BDE-183 CAS č. 207122-16-5) a iné hexa- a hepta- brómdifenylétery prítomné v komerčnom difenyléteri, oktabrómderiváte. - chlórdekón - hexabrómbifenyl - alfa-hexachlórcyklohexán - beta- hexachlórcyklohexán - lindan 2) S vymedzením príslušných kontrolných opatrení do zoznamu prílohy A k uvedenému dohovoru zaradiť tieto chemické látky: - kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (CAS č. 1763-23-1), jej soli a heptadekafluóroktánsulfonylfluorid (CAS č. 307-35-7), a to s týmito výnimkami týkajúcimi sa ich použitia: - fotorezistenty alebo antireflexné nátery pre fotolitografické procesy; - fotografické nátery, ktoré sa používajú na filmy, papiere alebo tlačiarenské platne; - prísady proti zahmlievaniu pre nedekoratívne hrubé pochrómovanie šesťmocným chrómom a zvlhčovače používané v kontrolovaných systémoch elektrického pokovovania; - hydraulické kvapaliny pre letectvo; - hasiace peny, ktoré boli uvedené na trh pred zákazom, sa môžu používať do dvoch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia v rámci Štokholmského dohovoru. 3) Do zoznamov v prílohách A a C k uvedenému dohovoru zaradiť bez výnimky týkajúcej sa používania a výroby: - pentachlórbenzén V Bruseli [...] Za Radu predseda [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf [2] Tri z členských štátov EÚ zatiaľ uvedený dohovor neratifikovali (Írsko, Taliansko a Malta). [3] Ú. v. EÚ L 209, 31.7.2006, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 7. [5] Ú. v. EÚ L 136, 25.5.2007, s. 3. [6] Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 201. [7] To isté sa vzťahuje na látky doplnené do prílohy I, II a/alebo III k Protokolu EHK OSN o perzistentných organických znečisťujúcich látkach. [8] Ú. v. ES L 177, 6.7.2002, s. 21; Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/11/ES zo 6. februára 2003, ktorou sa dvasiatyštvrtýkrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o obmedzeniach uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (pentabrómodifenyléter, oktabrómodifenyléter). [9] Ku dňu 1. decembru 2008 bolo zaregistrovaných 162 zmluvných strán. [10] Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 32; a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/122/ES z 12. decembra 2006, ktorou sa po tridsiate mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (perfluóroktánsulfonátov). [11] Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1; smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva [12] Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 91; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/76/ES zo 4. decembra 2000 o spaľovaní odpadov. [13] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [14] Ú. v. EÚ L 209, 31.7.2006, s. 1. [15] Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 7. [16] Chlórdekón, hexabrómbifenyl, ktoré boli navrhnuté 5. mája 2005, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Chlordecone/Chlordecone_Letter.pdf. PFOS, navrhnutý 14. júna 2005, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PFOS/PFOS_Letter.pdf. Oktabrómdifenyléter, pentachlórbenzén (a SCCP, ktorý nebol zaradený do programu štvrtého zasadnutia Konferencie zmluvných strán), ktoré boli navrhnuté 29. júna 2006, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/OctaBDE/OctaBDE_Letter.pdf [17] Pentabrómdifenyléter, ktorý bol navrhnutý 28. januára 2005, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PentaBDE/PentaBDE_Letter.pdf [18] Lindan, ktorý bol navrhnutý 29. júna 2005, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Lindane/Lindane_Letter_e.pdf. Alfa- a beta- hexachlórcyklohexán, ktorý bol navrhnutý 25. júla 2005, pozri: http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/AlphaHCH/AlphaHCH_Letter_e.PDF. [19] Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 32. a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/122/ES z 12. decembra 2006 , ktorou sa po 30. raz mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (perfluóroktánsulfonátov). [20] Ú. v. EÚ L 177, 6.7.2002, s. 21; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/11/ES zo 6. februára 2003, ktorou sa 24-krát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o obmedzeniach uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (pentabrómodifenyléter, oktabrómodifenyléter) [21] Ú. v. EÚ L 262, 27.9.1976, s. 201; Smernica Rady z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov [22] Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva.