SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 20.7.2004 
KOM(2004) 519 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
KONZULTÁCIA O MOŽNOSTIACH VYPRACOVANIA SYSTÉMU EURÓPSKYCH 
ŠKÔL  
  
  
 
SK 2   SK 1. 50 ROKOV EURÓPSKYCH ŠKÔL   
Úvod 
V ostatných 50 rokoch Európske školy zabezpe čovali vysokokvalitné, mnohokultúrne, 
multilinguálne vzdelávanie pre deti za mestnancov inštitúcií EÚ. Dostupnos ť týchto škôl 
uľahčila inštitúciám získava ť skúsených vysokokvalifikova ných pracovníkov. Uznávaná 
a pochvaľovaná európska maturita umož ňuje prístup k univerzitnému vzdelaniu po celej 
Európe.  
Cieľom tejto konzultácie je urobi ť prehľad o EŠ a v tomto dôležitom štádiu expanzie 
a zmeny Európskej únie skôr otvori ť diskusiu v snahe vytvori ť súhlasný prístup k ich 
budúcemu rozvoju a možnostiam ich zmeny, než predloži ť konkrétne návrhy. 
Východiskovým bodom každej úvahy o budúcnosti EŠ musí by ť skutočnosť, že ich úspech 
v oblasti vzdelávania sa nesmie zníži ť, ani ohrozi ť. Komisia sa angažuje v systéme EŠ a pri 
maximalizovaní výdobytkov, ktoré sa majú vytvori ť budovaním na pevných základoch, ktoré 
už boli vybudované.  
Nepochybný úspech EŠ však neodstráni nutnos ť hodnotenia a posudzovania. Prezieravá 
Böschova správa o budúcnosti EŠ, ktorú prija l EP v decembri 2002, a následný pracovný 
dokument poskytli užito čné a aktuálne zhodnotenie sil ných stránok a nedostatkov systému 
EŠ. Spolu s nedávnymi správami predloženými Radou guvernérov a Ú čtovným dvorom 
poskytujú presved čivý prípad pre kvalitatívne prehodnotenie efektívnosti a ú činnosti 
systému. Tieto hnacie motory zmeny v kombinácii s novým impulzom, ktorý priniesla posledná vlna rozšírenia, predpokladajú opätovné prehodnotenie EŠ – v obmedzenom 
zmysle – posúdenie efektívnosti ich komplexného riadenia a organiza čných štruktúr 
a získanej hodnoty za peniaze sú časnej konfigurácie poskytovania služieb.  
Je na Komisii, ako primárnom užívate ľovi EŠ prostredníctvom detí jej zamestnancov, aby 
prevzala proaktívnu úlohu a usilovala sa prostredníctvom širokej konzultácie ur čiť postoj ku 
zmene, ktorý bude v čo najväčšej možnej miere založený na konsenze. 
1.1. Historické súvislosti 
Európske školy boli založené pred 50 rokmi za ú čelom spolo čne vzdeláva ť deti 
zamestnancov Európskeho spolo čenstva. V podstate tvoria sy stém financovaný z verejných 
zdrojov mimo národných vzdelávacích systémov, ktorý sa riadi medzinárodnou zmluvou „Konvencia stanovujúca štatút Európskych škôl“. Komisia zastupuje Európske spolo čenstvá 
ako „zmluvné strany Konvencie“ v Rade guvernérov (RG), ktorá pozostáva vä čšinou zo 
zástupcov členských štátov. V praxi zna čná časť (takmer 60%) nákladov školy sa financuje 
z rozpočtu EÚ, hoci v rozpo čte Spoločenstva sa to prezentuje ako vyrovnávacia dotácia (vi ď. 
Fakty a údaje o EŠ v prílohe 1). 
1.2. Rast, rozširovanie a decentralizácia  
Rast inštitúcií a následné rozšírenia Únie viedlo k zna čnej expanzii systému EŠ z jednej 
školy na jednom mieste na 14 EŠ na 10 miestach do konca tohto desa ťročia1. Tým vznikli 
ďalšie jazykové požiadavky (pôvodné št yri jazyky sa rozšírili na jedenás ť a pribudnú ďalšie 
tri z nových členských štátov). V budúcnosti bude možné zavies ť viac jazykov, ak budú 
                                                 
1 Lux II sa otvorí v roku 2004 a Bxl IV do roku 2008. 
 
SK 3   SK splnené kritériá pre otváranie jazykových sekcií stanovené RG v roku 2000.2 Rast 
pracovných centier EÚ, ktorý vyplynul s decentralizácie činností EÚ na rastúci po čet 
orgánov EÚ/Spolo čenstva po celej Únii, prináša aj výz vy. V niektorých centrách už boli 
v oblasti vzdelávania vypracované obmedzené ad-hoc riešenia.  
Určitý typ medzinárodného, multilinguálneho medzinárodného vzdelávania musí by ť vždy 
dostupný pre deti pracovníkov EÚ vo všetkých cen trách, kde sú inštitúcie alebo orgány EÚ, 
ale otázka zabezpe čenia vzdelávania každého žiaka v EÚ v materinskom jazyku pri viac ako 
20 oficiálnych jazykoch a v centrách len s nieko ľkými žiakmi vyžaduje dôkladnú úvahu 
a konzultáciu. Konkrétne problémy sa objavujú vo vz ťahu k malým EŠ.  
2. VYPRACOVANIE SYSTÉMU EURÓPSKYCH ŠKÔL: MOŽNOSTI A 
OBMEDZENIA 
Aby sa zaistilo nepretržité poskytovanie vysok okvalitného európskeho vzdelávania a splnili 
sa nové výzvy a požiadavky nazna čené vyššie, je potrebné, aby prehodnotenie systému 
zahŕňalo zmeny, ktoré sa pohybujú od zmien dosiahnute ľných v krátkodobom až 
strednodobom horizonte, až po zmeny, ktoré môžu vyžadova ť rozmanité zmeny, vrátane 
preformulovania sú časnej Konvencie. 
Komisia je toho názoru, že pri dostato čne dobrej vôli je možné a uskuto čniteľné vykona ť 
mnoho zmien pri sú časnom režime a v rámci oblastí, o ktorých by sa dalo poveda ť, že sa 
v nich dá relatívne rýchlo dosiahnu ť konsenzus. 
Vzhľadom na úlohu EŠ ako poskytovate ľa vzdelania pre zamestna ncov inštitúcií a orgánov 
Spoločenstva by ešte tesnejšie spojenie inštitúc ií so správou a financovaním škôl samotných 
(možno dokonca prostredníctvom Úradu Komisie) predstavovalo významný dlhodobý 
prospech. Členské štáty by mali v princípe zosta ť zodpovedné za u čebné osnovy, školské 
inšpekcie a organizáciu európskej maturity (v sú časnosti sú zodpovedné RG a Výbor 
inšpektorov). 
Nasledujúce časti sa teda zameriavajú na preskúman ie aspektov riadenia, správy a rozpo čtu 
systému EŠ; potom sa posudzujú mnohé otázky súvisiace so vzdelávaním, ktoré spadajú viac 
do oblasti u čebných osnov a kvality poskytovaných služieb v EŠ. 
2.1. Riadenie – možnosti v kr átkodobom a dlhodobom horizonte. 
V súčasnosti sa musí Rada guvernérov zaobera ť všetkými vzdelávacími, finan čnými 
a administratívnymi záležitos ťami, ktoré sa týkajú EŠ. Mnoho zainteresovaných 
predstavite ľov má pocit, že prevádzkové ťažkosti, ktorým RG v sú časnosti čelí a ktoré 
uznáva, sa ešte zosilnia kvôli zna čnému nárastu nových členov, jazykov a stretnutí, ktoré 
rozšírenie EÚ so sebou prináša. Zdalo by sa, že nárast pracovného za ťaženia RG v odozve na 
rozvíjajúcu sa podstatu a zložitos ť organiza čných zmien systému poukazuje na to, že 
preskúmanie jej práce je teraz skuto čne potrebné. Dokonca už pred rozšírením EÚ silná 
stránka RG spo čívala v jej schopnosti strategického preh ľadu. Pri nie častých stretnutiach 
a širokom prevažne vzdialenom členstve, nie je dobre uspôs obená na prijímanie opera čných 
rozhodnutí. To sa len ťažko zmierni príchodom zástupcov z 10 nových členských štátov.  
Za ostatných 50 rokov sa v mnohých členských štátoch významne rozvinula školská správa 
a riadiaca prax. Plná ú časť volených zástupcov rodi čov, učiteľského zboru - a ak je to možné 
komunity, ktorej škola slúži – na riadení škôl sa stala štandardom.  
                                                 
2 „Kritéria pre založenie, zatvorenie a udržanie Európskych škôl”, Doc 2000-D-7510, prijaté na schôdzi RG 
konanej v d ňoch 24-25/10/2000 
 
SK 4   SK V súlade s týmto vývojom sa navrhuje, ab y sa Správnym radám (SR) každej EŠ 
umožnilo zohráva ť výrazne posilnenú úlohu v správe a riadení EŠ. Zdá sa, že 
ustanovenie Konvencie, na základe ktorého SR „vykonávajú také ďalšie 
administratívne povinnosti, ktorými ich môže poveri ť Rada“, je v sú časnosti 
nedostato čne využívané a mohlo by tvori ť základ pre prijatie mnohých ďalších úloh na 
úrovni jednotlivých škôl.  
V dlhodobom horizonte by sa  Konvencia mohla prehodnoti ť tak, aby mohla 
jednotlivým školám poskytnú ť ďalšiu autonómiu, so Správnymi radami, v ktorých by 
boli zástupcovia RG (alebo jej nástupníckeho orgánu), inštitúcií, rodi čov, učiteľov 
a žiakov.  
Európske inštitúcie, ktoré sú de facto  hlavnými záujmovými skupinami, prejavujú aktívnejší 
záujem o EŠ na základe toho, že majú skuto čný záujem, ke ďže sú hlavnými príjemcami 
služieb, aj hlavnými pokladníkmi. Systém riadenia pod ľa súčasnej Konvencie však vo ve ľkej 
miere vylu čuje ich ú časť, keď účasť Komisie je obmedzená len na jeden hlas v Rade 
guvernérov v porovnaní s hlasmi 17 (alebo v niektorých prípadoch 19) hlasujúcich členov. 
Toto dedi čstvo „demokratického deficitu“ v Rade by nemalo zosta ť ďalej nezmenené. 
Hoci skuto čný vývoj v tomto oh ľade sa môže dosiahnu ť iba zmenou Konvencie, 
zlepšenie prechodnej situácie je možné, ak by ostatné inštitúcie a Rada využívali zvláštne ustanovenia článku 28 Konvencie na dosiahnutie dohody pokia ľ ide 
o poskytnutie jedného kresla v Rade a jedného hlasu každej z týchto inštitúcií: EP, 
Hospodársky a sociálny výbor, Výbor regió nov, Európsky súdny dvor a Európsky 
účtovný dvor.
 
Dva z vyššie uvedených návrhov sú dosiahnute ľné bez nutnosti zmeni ť právny základ EŠ 
a v rámci pomerne krátkeho času. Možnos ťou, ktorá by mohla zabezpe čiť dlhodobý základ 
pre efektívne a stabilné riadenie systému, by mohlo by ť zriadenie Úradu Komisie alebo 
Agentúry EÚ, ktorý by spravoval finan čné a prevádzkové aspekty všetkých škôl so 
štruktúrami zástupcov a vstupom, ktoré by boli k dispozícii týmto komunitarizovaným exekutívnym orgánom. Každý ďalší návrh by vyžadoval súlad so všeobecnou smernicou pre 
zriadenie týchto orgánov. 
Tak ako v prípade, ke ď boli navrhnuté iné Úrady Komisie alebo Agentúry EÚ, toto by 
si vyžiadalo úplnú štúdiu realizovate ľnosti, ktorá by stanovila potenciálny prospech, 
ktorý by v rámci špecifických parametrov vzdelávacieho a vyu čovacieho kontextu 
zachoval najlepšie tradície, kvalitu a základ ňu skúseností sú časného mechanizmu 
riadenia a viedol k vä čšej pružnosti a ú činnosti. Bude potrebné prehodnoti ť finančné 
mechanizmy, vrátane spôsobov kompenzácie priamych príspevkov v rozpo čte EÚ, 
ktoré sa v sú časnosti získavajú od členských štátov.
 
Ak by sa dosiahol konsenzus, že takýto prístup je realizovate ľný, od Komisie sa bude 
vyžadova ť, aby realizovala najkompletnejšiu konzul táciu a dôrazne vzala do úvahy následný 
dopad priameho náboru sú časných zamestnancov a predvída la dlhé prechodné obdobia 
(napr. status zmluvného zástupcu) na zabezpe čenie kontinuity sú časných dohôd so 
súčasnými zamestnancami škôl. 
2.2. Administratívne zlepšenia 
V súlade s vývojom vzdelávacích systémov v členských štátoch a za ú čelom udržania tempa 
s najlepšou praxou v oblasti správy sa navr huje, že systém EŠ by mohol v krátkodobom 
horizonte ťažiť z uplatňovania najlepšej praxe a nedávnych inovácií v administratívnej 
oblasti, vrátane zostavenia Kódu dobrého admini stratívneho konania, iniciatívy na posilnenie 
a rozšírenie sú časných opatrení o transparentnosti, vrátane práva odvola ť sa proti 
 
SK 5   SK rozhodnutiam, ktoré prijala Rada alebo je dnotlivé školy. Okrem toho je nutné objasni ť 
a rozšíriť kompetenciu nedávno zriadenej Rady pre s ťažnosti , aby boli pokryté všetky 
záležitosti legitímnej s ťažnosti tých, ktorí sú postihnutí rozhodnutiami každej školy, vrátane 
rozhodnutí o jednotlivých vzde lávacích záležitostiach.  
2.3. Vä čšia autonómia pri rozhodovaní o správe a zamestnancoch 
Čo sa týka rozpo čtu a financovania, riadenia zamestnanc ov, stratégie rozvoja školy, služieb, 
ktoré sa majú poskytova ť a rozsahu činnosti v prípade vlastných iniciatív, jednotlivé školy 
v súčasnosti pôsobia so zna čnými obmedzeniami a ve ľkou neistotou. Sú zaviazané fungova ť 
na medziro čnom základe, reagova ť na okamžité potreby a problémy súvisiace s riadením, 
bez toto, aby mohli vypracova ť dlhodobé stratégie na úrovni k aždej školy a spolu so svojimi 
konkrétnymi záujmovými skupinami.  
Riaditelia škôl by mali ma ť viac finan čnej a administratívnej autonómie pre svoje školy, ako 
aj možnos ť prijímať a riadiť všetkých svojich vyu čujúcich. Stupe ň autonómie, financovania 
a vzdelávania, ktorý by sa mohol poskytnú ť každej škole, si vyžaduje prehodnotenie nielen 
v kontexte obmedzení, ktoré stanovuje sú časná Konvencia, ale aj snahu o systém nad rámec 
Konvencie.  
Učiteľov do EŠ v sú časnosti vyberajú v rámci do časného preloženia vzdelávacie orgány 
členských štátov. Zdá sa, že v krátkodo bom horizonte je možné a vhodné posúdi ť, ako 
dať školám samotným posledné slovo pri vymenovaní u čiteľov, keďže vedia lepšie 
posúdiť špecifické zru čnosti, ktoré sú potrebné pre úspešnú výu čbu v multilinguálnom 
prostredí.  
Po spojení s ostatnými návrhmi na riadenie ( supra ) a na rozpo čtovú reformu ( infra ) je možné 
predpoklada ť takú dlhodobú víziu pre EŠ, ktorá by poskytla školám rozhodujúcu kontrolu 
nad dlhodobým plánovaním po čtu zamestnancov. Toto by si vyžiadalo spojenie s reformou 
systému financovania, bez neistého záväzku zo strany rozpo čtu EÚ poskytnú ť pevnú sumu 
financií, spojenie so vz delávaním poskytovaným de ťom zamestnancov EÚ a stanovením 
plánov škôl. 
3. FINANCOVANIE EŠ 
Podľa definície je model Európskej školy založený na vyu čovaní, ktoré zabezpe čujú vyslaní 
učitelia v celom rade jazykov. V menších jazykových sekciách sú triedy čo do počtu žiakov 
menšie, než v mnohých školských systémoch na národnej úrovni, a tak sa zdá, že EŠ sú tým 
drahšie, než konven čné štátne školy. Komisia to akceptuje a bude bráni ť systém EŠ, ale 
nespornou v tomto akceptovaní je potreba zaisti ť efektívne rozpo čtové plánovanie a kontrolu 
a preukázate ľnú hodnotu za peniaze.  
3.1. Rozpo čtový paradox 
V súčasnosti existuje v rozpo čtových úpravách základný paradox, konkrétne, že vyrovnávací 
príspevok z rozpo čtu EÚ sa poskytuje v rámci ro čného rozpo čtového postupu bez 
zodpovedajúceho vplyvu rozpo čtového orgánu na výdavky EŠ. Okrem toho sa ve ľmi 
uvažuje o tom, že systém spoliehania sa na ef ektívne neisté financova nie z EÚ na vyrovnanie 
rozpočtu EŠ nepriniesol primerané stimuly na le pšie spravovanie zdrojov, zvýšenie príjmu 
a šetrenie nákladov, čo sa dá dosiahnu ť bez zníženia kvality poskytovaných služieb.  
Rozpočet je súčasne aj spornou otázkou pre niektoré členské štáty, ktoré v sú časnosti 
poskytujú približne 22 % rozpo čtového príjmu priamo prostredníctvom do časného 
preloženia u čiteľov, ako to stanovuje Konvencia. Avšak kvôli požiadavkám na 
dorozumievací jazyk niektoré ČŠ majú neprimeraný podiel na nákladoch a signalizujú, že 
 
SK 6   SK nie sú pripravené financova ť ďalšie zvyšovanie. Navrhli bu ď spravodlivejšie rozde ľovanie 
nákladov alebo zrušenie priameho prispievania z ČŠ. V rámci sú časnej rozpo čtovej klímy 
mnohé ČŠ by rovnako radi videli lepšiu rozpo čtovú kontrolu a finan čné riadenie v celom 
systéme EŠ.  
Z vyššie uvedeného je jasné, že úprava systému financovania škôl je potrebná a mohla by 
reagovať aspoň čiastočne na tieto obmedzenia a obavy a by ť v súlade s nimi, ako aj na 
celkový rámec finan čných perspektív na roky 2005-2013. 
Aby Komisia mohla v krátkodobom horizonte lepšie integrova ť finančný príspevok 
Spoločenstva do škôl v rozpo čtovom postupe EÚ, bude sa riadi ť postupom 
oznamovania maximálneho rozpätia financovania na konkrétny rok so zna čným 
predstihom a bude o čakávať, že predložený rozpo čet EŠ bude toto bra ť v plnej miere 
do úvahy a bude pod ľa toho upravený. (Tento nový prís tup sa už realizoval v návrhu 
na návrh rozpo čtu pre rok 2005, ktorý prijal  výbor v apríli 2004). Navrhnuté 
rozdelenie rozpo čtu musí by ť každý rok spojené, okrem iného, s ve ľkosťou 
a potrebami školy, dôkazom úsilia o šetrenie nákladov a lepšou efektívnos ťou 
nákladov. Je potrebné porovnáva ť náklady a zdroje Európskych škôl, ktoré majú 
rovnakú ve ľkosť.  
3.2. Prístup a podmienky pre deti, ktoré nie sú de ťmi zamestnancov EÚ 
Deti navštevujúce EŠ v sú časnosti spadajú do troch „kategórií“ ; prvá je kategória I, ktorú 
tvoria deti zamestnancov pôsobiacich v inštitúciách Spolo čenstva z trvalých zastúpení 
členských štátov a z iných komunitárnych agen túr a orgánov, aj deti zamestnancov EŠ. 
Kategória II zah ŕňa deti, na ktoré sa vz ťahujú individuálne dohody s tretími stranami 
(spoločnosťami alebo verejnými orgánmi) a ktoré pla tia všetky nákladové poplatky. Všetky 
ostatní žiaci spadajú do kategórie III. 
Vzhľadom na špecifický ú čel EŠ vo vz ťahu k zamestnancom EÚ a tlakom na náklady 
a priestory, pracovná skupina skúma celkové a marginálne náklady/prínos žiakov kategórie 
III a rozsah a podmienky prístupu v prípade týchto žiakov. Keď sa budú prijíma ť žiaci 
kategórie III, sú vo všetkých školách po trebné podrobné, transparentné a verejne 
dostupné kritériá prijatia, t. j. viac len než jednoduché kritérium o dostupnosti miesta 
v konkrétnej jazykovej sekcii.  
Tá istá pracovná skupina tiež skúma zvýšen ie poplatkov, ktoré sa navrhuje pre žiakov 
v kategórii III, kvôli ve ľkému rozdielu medzi poplatkami a skuto čnými nákladmi. V záujme 
žiakov, ktorí sú už na školách, je potrebné prija ť diferencovaný prístup k sú časným a novým 
žiakom v tejto kategórií. Pokiaľ ide o oslobodenie od poplatkov, o nich je potrebné 
rozhodnú ť z dôvodov finan čného strádania a zmenených okolností, od prípadu 
k prípadu, s jasnými, podrobnými a transparentnými kritériami.  
3.3. Realizácia kritérií na udržanie malých škôl alebo jazykových sekcií 
Böschova správa EP nastolila otázku, či malé EŠ v takých lokalit ách ako Mol, Karlsruhe, 
Bergen a Culham sú vo svojej sú časnej forme nevyhnutné pre fungovanie Európskych 
inštitúcií v týchto lokalitách a navrhla, aby sa ďalej prehodnotila pridaná hodnota 
vzdelávania v prípade týchto škôl. Ide o dôležitú  otázku, ktorá si vyžaduje zamyslenie, ktoré 
vezme do úvahy mnohé prvky, vrátane potrieb inštitúcií EÚ a ich zamestnancov. Vlastné 
 
SK 7   SK kritériá RG prijaté v roku 2000 vo vz ťahu k otvoreniu, udržaniu a zavretiu jazykových sekcií 
a škôl3 tvoria základ úvahy v tejto oblasti.  
Systém EŠ musí by ť prísny a spravodlivý pri uplat ňovaní jasných kritérií, ktoré prijal 
vo vzťahu k otvoreniu, udržaniu a zatvoreniu jazykových sekcií a škôl. Kým RG už 
prijala rozhodnutia na uplat ňovanie kritérií a postupné skon čenie niektorých malých 
jazykových sekcií v štyroch malých školách, v sú časnosti sa posudzuje širšia 
problematika charakteru a organizácie týchto škôl, ako aj spôsob zlepšenia efektívnosti ich nákladov. Za týmto ú čelom Komisia financuje externé zhodnotenie možností, ktoré 
sú k dispozícii pre dlhodobú budúcnos ť vyššie uvedených škôl. 
 
4. PROBLEMATIKA VZDELÁVANIA A U ČEBNÝCH OSNOV  
Podľa Zmluvy o ES kompetencia v otázkach vzdelávania je v podstate záležitos ťou 
členských štátov. Komisia by nechcela zasahova ť do tejto oblasti, ale pozoruje, že ke ďže sú 
EŠ mimo národných vzdelávacích systémov, môže vzniknú ť riziko, že vývoj v politike 
a praxi vzdelávania na národnej úrovni sa neuplat ňuje vždy rýchlo. Európske školy sú však 
pre Komisiu dôležité pri získavaní a ud ržaní zamestnancov a pri snahe zaisti ť blaho svojich 
(väčšinou expatriovaných) zamestnancov a ich de tí. Takže Komisia má legitímny záujem na 
zaistení, že školy budú na ďalej ponúka ť a bude im umožnené ponúka ť široké, moderné 
učebné osnovy a skúšobný systém v súlade s najlepšou praxou v ČŠ. Ďalej, EŠ sa musia 
v najprimeranejšej možnej miere postara ť o celý rad potrieb detí úradníkov.  
V rámci celkového kontextu vysoko uznávaného systému nasledujú oblasti, v ktorých si 
Komisia uvedomuje, že existujú obavy a/alebo potreby vývoja, ktoré je nutné starostlivo 
zvážiť.  
4.1. Vzdelávanie detí so špeciálnymi potrebami. 
Vzdelávanie detí so špeciálnymi potrebami, či už ide o problémy pri u čení alebo fyzický 
handicap, si tiež zaslúži vä čšiu pozornos ť. Školy v sú časnosti realizujú existujúce 
ustanovenia Konvencie odlišnými spôsobmi a program pre deti so špeciálnymi vzdelávacím 
potrebami (ŠVP) a pre podporu u čenia (PU) sú dôležitými nástrojmi, ktoré sa majú ďalej 
rozvíjať. Oba programy vyžadujú monitorovanie, aby sa zaistilo primerané rozdelenie 
zdrojov medzi jazykové sekcie a jednotlivých žiakov, čo najlepšie využili miestne 
poskytované služby a zhodnotil ich dopad. 
4.2. Alternatíva k európskej maturite  – paralela s európskou maturitou. 
Tradičné zameranie škôl na vysoko akademickú európsku maturitu (EM) znamenalo, že 
nebolo primerane postarané o vzdelávacie potreby a tale nt významnej menšiny detí 
pracovníkov alebo nebolo postara né spôsobom, ktorý by sa o čakával od skuto čne jednotnej 
strednej školy. Je nutné dôsledne zváži ť možnosť, aby školy ponúkali inú maturitu ako EM 
a je potrebné vykona ť štúdiu realizovate ľnosti.  
Učebné osnovy je potrebné chápa ť v kontexte celkovej prípravy študentov na ich 
akademický a profesionálny život, a z tohto h ľadiska by bolo vhodné presmerova ť nejaké 
zdroje na ob čianske a praktické zru čnosti, ktoré sú potrebné na prípravu detí na ich 
budúcnos ť.  
4.3. Ve ľkosť tried 
                                                 
3 „Kritéria pre založenie, zatvorenie a udržanie Euró pskych škôl”, Doc 2000-D-7510, prijaté na schôdzi 
RG konanej v d ňoch 24-25/10/2000 
 
SK 8   SK Hoci mnohé triedy v EŠ sú malé kvôli rô znorodosti jazykov a súvisiacim parametrom, 
maximálny po čet žiakov v triede je stanovený na 32, čo je viac, než v mnohých členských 
štátoch. V niektorých prípadoch do týchto trie d chodia žiaci, pre ktorých neexistuje sekcia 
pre ich materinský jazyk, a ktorí preto pot rebujú zvláštnu podporu, aby pracovali rovnako 
efektívne v „cudzom“ jazyku. Preto je potrebné zváži ť spôsoby, ako zníži ť maximálny po čet 
žiakov v triede.  
4.4. Udržanie hodnoty európskej maturity 
Bez ohľadu na zavedenie alternatívneho maturitného vysved čenia sa musí zachova ť vysoká 
skutočná hodnota EM. Skúšobný systém EM si vyžaduje úpravu, aby sa zaistil 
harmonizovaný prístup a vys oká akademická kvalita. Rodi čia a asociácie rodi čov vyjadrili 
obavy z nedostatku hodnotenia skuto čnej kvality vzdelávacích opatrení EŠ a zo spôsobu, 
akým funguje systém inšpekcií. 
V súčasnosti EM organizuje Úrad generálneho ta jomníka v spolupráci s Radou inšpektorov 
(RI). Tento systém bol pôvodne zostavený na zvládnutie EM pre obmedzený po čet žiakov, 
ktorý navštevujú EŠ, v obmedzenom po čte jazykov, a tento systém v budúcnosti nedokáže 
čeliť rastúcemu po čtu rozmanitosti lokalít s pridanými novými jazykmi. 
Praktickým a ú činným riešením, ktoré umožní čeliť novým výzvam, by mohlo by ť 
zriadenie Rady pre vzdelávanie v Európskych školách, ktorá by pôsobila ako skúšobná 
komisia pre EM aj pre získanie alternatívneho maturitného vysved čenia. Táto rada by 
mohla by ť zložená zo zástupcov ČŠ a inštitúcií a mohla by prevzia ť všetky tri vzájomne 
prepojené vzdelávacie oblasti systému EŠ – stanovenie u čebných osnov, inšpekcie 
a záverečné skúšky. Takto by sa zjednodušil sú časný systém, ke ďže RI a zna čná časť 
práce Rady guvernérov (vrátane Výborov pre výu čbu) a zna čná časť práce Úradu 
generálneho tajomníka by sa nahradili opera čne nezávislejším systémom. Zriadenie 
tejto rady by sú časne poskytlo príležitos ť na prehodnotenie a aktualizáciu u čebných 
osnov EŠ.  
Takáto zmena by bola samozrejme možná iba v kontexte radikálnej revízie Konvencie 
EŠ. Rada pre vzdelávanie by zostala medzivládnou, pokia ľ ide o kompetenciu 
členských štátov v oblasti vzdelávania, a takto by dop ĺňala návrh na prenos opera čných 
aspektov riadenia a plánovania EŠ na model Úradu Komisie alebo Agentúry EÚ.  
4.5. Širšia dostupnos ť európskej maturity 
Úspech európskej maturity viedol nakoniec k vä čšiemu záujmu v ďaka širšej dostupnosti 
v niekoľkých ČŠ, zatiaľ čo súčasne decentralizácia činností EÚ vytvorila potrebu poskytova ť 
európske vzdelávanie v iných než sú tradi čné Európske školy. 
Členské štáty posudzujú možnos ť ponúknu ť európsku maturitu mimo sú časného 
systému EŠ a RG a Komisia posudzujú rôzne modely realizácie v spolupráci so vzdelávacími inštitúciami a zvažujú potenciálne pilotné programy. 
 
5. ZÁVERY 
Toto oznámenie nazna čuje problémy a výzvy, ktorým musí v sú časnosti čeliť systém EŠ, tak 
ako ich identifikovali rôzne záujmové skupiny. Navrhuje niektoré zlepšenia, o ktorých môže 
rozhodnú ť a ktoré môže realizova ť Rada v rámci sú časného systému. V prípade svojej práce 
v rámci RG bude Komisia budova ť na myšlienkach, ktoré boli vytý čené v tomto oznámení. 
Toto oznámenie tiež otvára debatu o možnej dlhodobej radikálnejšej zmene systému riadenia 
EŠ, ktorá prekra čuje pôsobnos ť súčasnej medzinárodnej Konvencie. Predtým, než Komisia 
 
SK 9   SK urobí významné návrhy o budúcom vývoji syst ému EŠ, bude v najbližších mesiacoch 
organizova ť rozsiahle konzultácie so a medzi záujmovými skupinami. 
Bez toho, aby sme to povedali platí, že akáko ľvek zmena systému EŠ, a hlavne akáko ľvek 
významnejšia zmena, nemôže a nesmie preruši ť alebo ohrozi ť vzdelávanie detí v EŠ. Preto 
sa Komisia domnieva, že každej významnejšej zmene musí predchádza ť a musí sa s ňou 
spájať primerané plánovanie, príslušné schválenie časových a prechodných úprav, aby bol 
zachovaný primárny ú čel poskytova ť úspešné a spo ľahlivé vzdelávanie pre naše deti.  
Budú prebieha ť všeobecné konzultácie so všet kými európskymi inštitúciami, členskými 
štátmi, útvarmi Komisie, odborármi, asociáciami rodi čov a záujmovými skupinami 
a ich názory sa vezmú do úvahy predtým, než sa navrhnú akéko ľvek významnejšie 
zmeny. Tieto konzultácie sa budú kona ť počas nasledujúceho školského roka.  
Okrem toho všetky zaint eresované strany môžu napísa ť svoje názory a návrhy na 
adresu: ADMIN-COMMUNICATION-EUROPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int 
 
SK 10  
 SK FAKTY A ÚDAJE O EURÓPSKYCH ŠKOLÁCH 2003 / 2004* 
Škola  Po čet 
jazykových 
sekcií Celkový 
počet žiakov Žiaci, ktorí 
sú deťmi 
zamest. EÚ  Deti zamest. 
EÚ ako % 
celkového 
počtu Žiaci  
kat. III  Žiaci  
kat. III ako 
% 
z celkového 
počtu Režijné 
náklady 
v rozpočte 
pre rok 2004 
v mil. eur Odhadované 
náklady kat. 
III ako % 
rozpočtu na 
rok 2004 Financovani
e z EÚ pre 
rok 2004 
v mil. eur Financovani
e z EÚ ako 
% 
rozpočtu 
ALICANTE - E 4 884 202 22,9 641 72,5 9,92 14,1 6,65 67,04 
BERGEN - NL 5 696 66 9,5 578 83 11,48 12 6,62 57,67 
BXL I - B 6 2 308 1 560 67,6 610 26,4 26,21 7,2 18,12 69,13 
BXL II - B 8 2 808 2 280 81,2 280 10 27,07 3,3 17,90 66,12 
BXL III - B 6 2 669 2 072 77,6 475 17,8 24,25 6,5 16,62 68,56 
CULHAM - UK 5 884 14 1,6 729 82,4 12,28 16,6 6,62 53,91 
FRANKFURT - D 4 679 215 31,7 408 60 8,80 11,3 4,99 56,70 
KARLSRUHE - D 
(****) 5 1 098 83 7,6 858 78,1 11,75 24,9 4,14 35,23 
LUXEMBURG  11 3 802 2 680 70,5 760 20 37,28 7,3 23,36 62,66 
MOL - B 5 647 85 13,1 506 78,2 10,99 12 6,45 58,69 
MNÍCHOV (****) -D 5 1 457 19 1,3 372 25,5 18,57 5,4 1,11 5,98 
VARESE - IT 5 1 335 466 35 614 46 15,79 10,8 7,80 49,40 
ÚRAD 
GENERÁLNEHO 
TAJOMNÍKA - B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7,99  
-  
6,54 (***)   
81,85 
CELKOM 69 19 267 9 742 50,56 6 831 35,45 222,38 8,95 126,99 57,10 
(*) 2 ďalšie školy budú otvorené v Bxl a Lux v 2004-2008 (**) Náklady na Úrad generálneho tajomníka boli rovnako rozdelené medzi 12 šk ôl (***) vrátane 0,6 v rezerve  
(****) Existujú špeciálne externé zdroje príjmov pre tieto školy, ktoré znižujú príspevok EÚ. Zdroj : Rapports de rentrée 2003 & Rozpo čty škôl na rok