Zhrnutie Parlament nedávno jednomyseľne prijal viaceré významné reformy maltského justičného systému. Reformy systému vymenúvania sudcov a disciplinárneho konania sa zameriavajú najmä na zlepšenie systému bŕzd a protiváh obmedzením úlohy predsedu vlády a parlamentu. Cieľom týchto reforiem je posilnenie nezávislosti súdnictva a systému deľby moci, ako aj splnenie niektorých odporúčaní Benátskej komisie z decembra 2018 a odporúčaní Európskej komisie a Rady v rámci európskeho semestra. Benátska komisia celkovo privítala plány reforiem a v súčasnosti pripravuje doplňujúce stanovisko k legislatívnemu zneniu týchto reforiem. Zriaďuje sa prokuratúra, ktorá bude spadať pod generálneho prokurátora a bude plne oddelená od právneho zástupcu štátu. Pokiaľ ide o efektívnosť justičného systému, pretrvávajú veľké obavy, keďže súdne konania na všetkých úrovniach a vo veciach všetkých kategórií trvajú veľmi dlho. Odhalili sa hlboko zakorenené modely korupčného správania, čo vyústilo do silnej verejnej požiadavky na výrazné posilnenie kapacít na boj proti korupcii a širšie reformy v oblasti právneho štátu. Stále chýba zabezpečenie odsúdení v prípadoch veľkej korupcie. Bol spustený veľký projekt reformy zameranej na riešenie nedostatkov a posilnenie inštitucionálneho protikorupčného rámca, vrátane presadzovania práva a trestného stíhania. Reforma zahŕňa nové pravidlá vymenúvania policajného riaditeľa, prenos povinností v oblasti trestného stíhania – aj vo veciach týkajúcich sa korupcie – z polície na generálneho prokurátora, reformu Stálej komisie proti korupcii a nové ustanovenia umožňujúce odvolanie proti nestíhaniu generálnym prokurátorom. Účinné vykonávanie týchto reforiem ukáže, v akom rozsahu boli splnené odporúčania Benátskej komisie a skupiny GRECO, ako aj odporúčania Európskej komisie. Ústava Malty zaručuje slobodu prejavu a slobodu médií. Vražda poprednej maltskej investigatívnej novinárky Daphne Caruanovej Galiziovej v októbri 2017 bola všeobecne vnímaná ako útok na slobodu prejavu a vyústila do obáv, pokiaľ ide o slobodu médií a bezpečnosť novinárov na Malte. Znepokojivé sú aj ďalšie oblasti, napríklad skutočná nezávislosť orgánu na reguláciu médií, ako aj právne či online vyhrážky investigatívnym novinárom. Vlastníctvo, kontrola alebo riadenie viacerých maltských médií a vysielateľov dvoma hlavnými politickými stranami zastúpenými v parlamente má naďalej významný vplyv na maltskú mediálnu scénu. Pokiaľ ide o systém bŕzd a protiváh, parlament nedávno prijal viacero reforiem. Ide konkrétne o prijatie nových pravidiel pre voľbu a odvolanie prezidenta republiky, ako aj reformy posilňujúce úlohu ombudsmana. Boli predložené ďalšie legislatívne návrhy na obmedzenie úlohy predsedu vlády pri vymenúvaní rôznych nezávislých komisií. Cieľom týchto reforiem je posilniť celkový systém bŕzd a protiváh a splniť niektoré z odporúčaní Benátskej komisie, ktorá pripravuje doplňujúce stanovisko k legislatívnemu zneniu týchto reforiem. Zvažuje sa potreba ďalších možných ústavných reforiem, a to aj pokiaľ ide o fungovanie parlamentu. Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú vo verejnej diskusii čoraz významnejšiu úlohu.

I.Justičný systém

Maltský justičný systém je ovplyvnený kontinentálnymi, ako aj anglosaskými právnymi tradíciami. Súdy sú rozdelené na vyššie a nižšie súdy. Vyššie súdy sa skladajú zo sudcov a zahŕňajú občianskoprávny súd, trestný súd, odvolací súd, trestný odvolací súd a Ústavný súd. Nižšie súdy pozostávajú zo zmierovacích sudcov a zahŕňajú zmierovací súd (Malta) a zmierovací súd (Gozo). Na čele súdnictva stojí predseda Najvyššieho súdu, ktorý zároveň predsedá Ústavnému súdu. Nezávislosť súdnictva je zakotvená v ústave, ktorá zaručuje neodvolateľnosť sudcov a zmierovacích sudcov. Nad prácou súdnictva vykonáva dohľad Komisia pre správu justície. Exituje viacero špecializovaných súdov, ktoré rozhodujú v osobitných oblastiach. Zriaďuje sa plne samostatná prokuratúra. Advokátska komora je nezávislou a samoregulovanou profesijnou organizáciou právnikov. V júli 2020 parlament prijal niekoľko ústavných reforiem v oblasti justície.

Nezávislosť

Reforma systému vymenúvania sudcov a zmierovacích sudcov bola prijatá v júli 2020. Vláda na jar 2020 predložila sériu návrhov reforiem vrátane systému vymenúvania sudcov tak, aby boli splnené odporúčania Benátskej komisie z decembra 2018. Parlament prijal 29. júla 2020 legislatívny návrh, ktorým sa mení ústava. Všetky tieto návrhy boli prerokované s Benátskou komisiou, ktorá ich aj posúdila, ale na svojom stanovisku k legislatívnemu zneniu ešte pracuje. V predchádzajúcom rámci vymenúval sudcov a zmierovacích sudcov prezident Malty „konajúc v súlade s odporúčaním predsedu vlády“. Výbor pre vymenúvanie sudcov zisťoval, či kandidáti splnili kritériá pre justičné vymenovanie, neurčoval však poradie kandidátov ani nevyjadroval žiadne preferencie pre určitého kandidáta. Úlohou Výboru pre vymenúvanie sudcov bolo vybrať skupinu kandidátov pre súdne orgány, z ktorých mohol predseda vlády vybrať kandidátov na vymenovanie za sudcov alebo zmierovacích sudcov, zatiaľ čo úloha prezidenta bola výlučne formálna. Podľa nových právnych predpisov, ktoré prijal parlament, sa prehodnotilo zloženie Výboru pre vymenúvanie sudcov, pričom viac než polovica jeho členov je teraz súčasťou súdnictva. Výzvy na jednotlivé voľné miesta v súdnictve sa budú zverejňovať. Výbor pre vymenúvanie sudcov navrhne troch najvhodnejších kandidátov na voľné miesto priamo prezidentovi republiky, ktorý vyberie sudcov alebo zmierovacích sudcov spomedzi odporúčaných kandidátov. Hodnotiace kritériá boli zakotvené v ústave. Tieto reformy by mohli prispieť k posilneniu nezávislosti súdnictva, pričom by sa zohľadnili odporúčania Rady Európy. Tejto otázke sa venovala aj Európska komisia a Rada vo svojom odporúčaní pre danú krajinu v rámci európskeho semestra 2020, ako aj Európsky parlament. Benátska komisia vo svojom stanovisku z 19. júna 2020 vo všeobecnosti privítala plány reforiem v oblasti justičného vymenúvania, pričom pripomenula potrebu ďalších krokov nutných na dosiahnutie primeraného celkového systému bŕzd a protiváh v súlade so stanoviskom z decembra 2018. Benátska komisia navyše v súčasnosti pripravuje doplňujúce stanovisko k právnemu zneniu týchto reforiem. Pokiaľ ide o predsedu Najvyššieho súdu, podľa reformy jeho vymenúvanie prebieha s dvojtretinovou podporou poslancov parlamentu, a to bez zapojenia súdnictva alebo Výboru pre vymenúvanie sudcov. Vzhľadom na rôzne funkcie predsedu Najvyššieho súdu (predseda Ústavného súdu, predseda odvolacieho súdu, ktorý predsedá obom odvolacím senátom), ako aj dôležité povinnosti predsedu Najvyššieho súdu pri správe justičného systému (predseda Výboru pre vymenúvanie sudcov, člen Komisie pre správu justície zodpovednej za disciplínu sudcov), Benátska komisia zdôraznila, že je dôležité, aby bolo vymenúvanie predsedu Najvyššieho súdu v čo najväčšej možnej miere odpolitizované.

Parlament zároveň prijal reformu, pokiaľ ide o postup prepúšťania sudcov a zmierovacích sudcov. Podľa predchádzajúceho rámca o odvolaní sudcov a zmierovacích sudcov z funkcie rozhodoval parlament. Benátska komisia odporučila odpolitizovanie tohto postupu. Podľa reforiem budú rozhodnutia o odvolaní sudcov a zmierovacích sudcov z funkcie výhradnou záležitosťou Komisie pre správu justície, ktorá bude z väčšej miery zložená z predstaviteľov súdnej moci. Parlament už nebude zapojený do rozhodovania o odvolávaní sudcov a zmierovacích sudcov z funkcie. Okrem toho sa v reformách upravuje možnosť odvolania sa proti prepusteniu k Ústavnému súdu. Tieto reformy posilňujú nezávislosť súdnictva zohľadňujúc odporúčania Rady Európy . Benátska komisia vo svojom stanovisku z júna 2020 uvítala plány reforiem a v súčasnosti pripravuje doplňujúce stanovisko k legislatívnemu zneniu týchto reforiem.

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva je zhruba priemerná. Platí to pre vnímanie nezávislosti súdnictva verejnosťou (podľa 52 % respondentov je pomerne alebo veľmi dobrá), ako aj podnikateľskými subjektmi (podľa 48 % respondentov je pomerne dobrá alebo veľmi dobrá).

Zriaďuje sa plne samostatná prokuratúra. Až donedávna väčšinu trestných stíhaní vykonávala polícia, zatiaľ čo úrad generálneho prokurátora priamo trestne stíhal iba najzávažnejšie trestné činy. Okrem toho generálny prokurátor vykonával kombinovanú funkciu prokurátora s funkciou právneho poradcu vlády, pričom zastupoval štát v súdnych konaniach, čo vzbudzovalo pochybnosti, pokiaľ ide o oddelenie právomocí. Vláda v roku 2019 oznámila svoj zámer vytvoriť samostatnú prokuratúru v reakcii na odporúčania Benátskej komisie. Prvým krokom bolo vytvorenie úradu právneho zástupcu štátu, ktorý mal prebrať všetky funkcie netýkajúce sa trestného stíhania, ktoré generálny prokurátor v minulosti vykonával. Právny zástupca štátu koná ako právny poradca vlády. Generálny prokurátor bude zodpovedný za trestné stíhanie všetkých trestných činov. Vláda plánuje v októbri 2020 predložiť parlamentu návrh zákona s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti funkcie generálneho prokurátora aj na menej závažné trestné činy. Prípady sa budú presúvať z polície na prokuratúru postupne, pričom sa začne v lete 2020 a tento proces by mal napokon vyústiť do odovzdania všetkých trestných stíhaní generálnemu prokurátorovi. Z toho dôvodu nejaký čas potrvá, kým reformy prokuratúry nadobudnú plnú účinnosť. Pokiaľ ide o generálneho prokurátora, parlament v júli 2019 prijal zákon, ktorým sa ustanovuje nový postup vymenovania. Podľa zákona sa vyžaduje, aby predseda vlády pri rozhodovaní o svojom odporúčaní na vymenovanie generálneho prokurátora predkladanom prezidentovi v súlade s článkom 91 ústavy náležite zohľadnil odporúčania Výboru pre vymenúvanie. V súlade s novým postupom predseda vlády 8. septembra 2020 prijal nomináciu kandidáta na generálneho prokurátora Malty, ktorého odporučil výbor pre vymenúvanie. Týmito zmenami sa posilnil systém bŕzd a protiváh v porovnaní s predchádzajúcim postupom vymenovania. V praxi to znamená, že vymenovanie generálneho prokurátora stále zostáva prevažne v právomoci predsedu vlády, čo bolo označené za problematické.

V rôznych oblastiach pôsobí veľký počet špecializovaných súdov. Tieto súdy zahŕňajú odvolaciu radu pre utečencov, kontrolný tribunál pre životné prostredie a plánovanie, tribunál pre spotrebiteľské spory, odvolací tribunál pre ochranu hospodárskej súťaže a spotrebiteľa, pracovnoprávny tribunál, odvolací tribunál pre informácie a ochranu údajov, kontrolný tribunál pre otázky duševného zdravia, patentový tribunál, odvolací tribunál pre policajné povolenia, senáty správnych kontrolných tribunálov a väzenský odvolací tribunál. Benátska komisia vyjadrila znepokojenie, pokiaľ ide o tieto špecializované súdy, keďže nemajú rovnakú úroveň nezávislosti ako všeobecné súdnictvo.

Kvalita

Bolo prijatých niekoľko opatrení na zlepšenie kvality justičného systému. Konkrétne boli prijaté tieto opatrenia zamerané na ďalšie zlepšenie používania IT nástrojov na súdoch: i) elektronické podávanie a elektronická úhrada poplatkov boli rozšírené na viac občianskoprávnych súdov; ii) bezplatný online prístup je zaručený pre všetkých občanov a osoby vykonávajúce právnické povolania, aby mohli nahliadnuť do spisov súvisiacich s ich vecami; a iii) bola vytvorená elektronická súdna platforma, ktorá ponúka verejnosti a osobám vykonávajúcim právnické povolanie hostingové služby súvisiace s justíciou. Vláda pripravuje digitálnu stratégiu a akčný plán na posilnenie využívania technológií v justičnom systéme. Pokiaľ ide o odbornú justičnú prípravu, bol zvýšený rozpočet Výboru pre justičné vzdelávanie, ktorý umožní rozšíriť rozsah a kvalitu služieb odbornej prípravy. V roku 2018 nebola evidovaná žiadna odborná justičná príprava, pokiaľ ide o viacero dôležitých justičných zručností. Chýbajúca odborná príprava v oblasti justičnej etiky tak zostáva aj naďalej problémom.

Systém prideľovania prípadov sa skúma. V súčasnom rámci tajomník prideľuje prípady podľa pokynov predsedu Najvyššieho súdu. Cieľom preskúmania je vypracovať nový systém, ktorý by odzrkadľoval zložitosť zaregistrovaných prípadov a umožnil by ich lepšie prerozdelenie podľa zaťaženosti, čím by sa zvýšila miera efektívnosti.

Efektívnosť

Súdne konania sa stále radia medzi najdlhšie v EÚ. Napriek niekoľkým zlepšeniam v minulom roku zostáva dĺžka konaní na všetkých úrovniach a vo všetkých kategóriách vecí veľmi dlhá. V prvostupňových občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach bolo na uzavretie veci súdom v roku 2018 potrebných v priemere 440 dní, čo patrí medzi najdlhšie riešenia vecí v EÚ . Túto situáciu ďalej zhoršujú zdĺhavé konania na druhom stupni (v priemere 1 120 dní). Podobne aj dĺžka konaní na správnych súdoch zostáva problematická (v priemere 1 057 dní), a to napriek niekoľkým zlepšeniam za posledné roky. Miera vyriešenia prípadov zároveň poukazuje na to, že súdy v súčasnosti fungujú na hranici svojich možností , pričom Malta patrí medzi členské štáty s najnižším počtom sudcov na obyvateľa. Mimoriadne znepokojenie vzbudzuje priemerná dĺžka prvostupňových konaní vo veciach týkajúcich sa prania špinavých peňazí (viac ako 2 000 dní), ktorá sa v roku 2018 ďalej zhoršovala. Na základe nariadenia úradníka pre dohľad nad verejným zdravím v rámci núdzových pandemických opatrení proti šíreniu ochorenia COVID-19 boli od 16. marca 2020 súdy zatvorené a lehoty prestali plynúť. Toto nariadenie bolo 5. júna 2020 zrušené.