SK Úradný vestník Európskej únie C 128/136

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: Správa Komisie v súlade s článkom 3 smernice 2001/77/ES, článkom 4 ods. 2 smernice 2003/30/ES a o vykonávaní akčného plánu EÚ o biomase, KOM(2005) 628“

[KOM(2009) 192 v konečnom znení]

(2010/C 128/26)

Európska komisia sa 24. apríla 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Správu o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: Správu Komisie v súlade s článkom 3 smernice 2001/77/ES, článkom 4 ods. 2 smernice 2003/30/ES a o vykonávaní akčného plánu EÚ o biomase, KOM(2005) 628“

KOM(2009) 192 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. októbra 2009.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 457. plenárnom zasadnutí 4. a 5. novembra 2009 (schôdza zo 4. novembra 2009) prijal 97 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV je presvedčený, že klimatické zmeny sú jednu z najväčších hrozieb pre životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo, ktorým svet čelí, a že iba bezodkladné a zodpovedné opatrenia všetkých krajín môžu obmedziť ich dôsledky. Európska únia a jej členské štáty by však mali byť aj naďalej hybnou silou ambicióznej politiky v oblasti potláčania klimatických zmien. Využívanie obnoviteľných zdrojov energie by mohlo byť jedným z hlavných nástrojov na znižovanie emisií skleníkových plynov a na zaistenie energetickej nezávislosti a bezpečnosti dodávok energie v Európe.

1.2. Výbor sa obáva, že sa EÚ nepodarí dosiahnuť ciele stanovené smernicami 2001/77/ES a 2003/30/ES na rok 2010, a vyzýva členské štáty, aby prijali zodpovedné opatrenia a vynaložili všetko úsilie na dosiahnutie dohodnutých cieľov do roku 2010.

1.3. EHSV zdôrazňuje potrebu jednotnej dlhodobej stratégie EÚ v oblasti energetiky. Trh s elektrickou energiou navyše potrebuje stabilný a predvídateľný dlhodobý regulačný rámec.

1.4. Odvetvie obnoviteľných zdrojov energie poskytne mnoho príležitostí na regionálny rozvoj a vznik nových pracovných miest v Európe.

1.5. Okrem toho by malo byť k dispozícii lepšie hodnotenie dodatočného finančného tlaku na rozpočty domácností.

1.6. Poľnohospodári a malé a stredné podniky by v odvetví obnoviteľných zdrojov energie mohli zohrávať kľúčovú úlohu.

1.7. Výbor opakuje, že v odvetví dopravy by sa hlavnou prioritou mala stať energetická účinnosť, po ktorej by mohlo nasledovať využívanie biopalív, ak bude takáto metóda výroby udržateľná.

1.8. V záujme naplnenia svojich cieľov by členské štáty mali rozšíriť škálu technológií využívaných v odvetví dopravy o nové motory, viac investovať do alternatívnych pohonných hmôt ako je druhá a tretia generácia biopalív a podporiť ďalší výskum a vývoj.

1.9. Na integrované posúdenie potenciálu biopalív, a zároveň aby sa predišlo využívaniu hodnotnej poľnohospodárskej pôdy a oblasti so vzácnou biodiverzitou, EHSV navrhuje, aby každý členský štát vytvoril a dal k dispozícii mapu svojej krajiny, ktorá by zobrazovala územia vhodné na pestovanie energetických plodín.

1.10. Vzhľadom na obavy, že sa bude vyvíjať tlak na využívanie lesov, EHSV odporúča, aby sa dôležité kroky a rozhodnutia týkajúce sa biomasy využívanej na výrobu energie prijali až po zavedení vhodného monitorovacieho systému.

1.11. Komisia by mala zvážiť vyčlenenie primeraného objemu finančných prostriedkov na zvyšovanie povedomia verejnosti a osvetu medzi občanmi EÚ o problematike energie. Ďalšie financovanie by malo byť poskytnuté na zabezpečenie dostatku odborníkov v oblasti energetickej účinnosti a výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

Treba navrhnúť a opakovane požadovať, aby rozpočtové finančné prostriedky vyčlenené na výskum a vývoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov boli zachované a zvýšené aj napriek finančnej kríze, ktorá postihuje členské štáty a EÚ, pretože inak hrozí, že v krátkom čase dôjde k úplnej strate nezávislosti voči ostatným veľmociam.

1.12. Pri ďalšej správe o pokroku by Európska komisia mala zvážiť možnosť monitorovania a podávania správ o nakladaní so zariadeniami na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a o ich recyklácii na konci ich životnosti.

2. Úvod

2.1. Komisia prijala 24. apríla 2009 svoje oznámenie KOM(2009) 192 v konečnom znení na tému „Správa o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov“, ktorú sprevádzal podrobnejší pracovný dokument Komisie SEC(2009) 503 v konečnom znení. „Oznámenie znovu pripomína európsky politický rámec pre energiu z obnoviteľných zdrojov: význam energie z obnoviteľných zdrojov pre dosiahnutie našich cieľov v oblasti klimatických zmien a udržateľnosti, zvýšenie bezpečnosti našich dodávok energie a rozvoj inovatívneho odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov s cieľom vytvárať pracovné miesta a prosperitu v Európe“.

2.2. Európska komisia stanovila v smerniciach 2001/77/ES a 2003/30/ES ciele týkajúce sa podielu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a podielu energie z obnoviteľných zdrojov v doprave, ktoré majú byť splnené do roku 2010. Tieto smernice vyžadujú, aby členské štáty EÚ predkladali ročné správy, ktoré budú obsahovať analýzu pokroku v dosahovaní ich národných orientačných cieľov a aby Európska komisia preskúmala pokrok každé dva roky. Okrem toho sa v roku 2005 prijal akčný plán o biomase (1), ktorého cieľom bolo upriamiť pozornosť členských štátov na osobitnú potrebu rozvíjať európske zdroje biomasy.

2.3. Členské štáty si mohli podľa vlastného výberu zvoliť podporný mechanizmus na dosiahnutie svojich cieľov.

2.4. Posledná správa o pokroku hovorí o slabých výsledkoch za ostatné dva roky, keďže iba dva členské štáty už splnili svoje ciele. Potvrdzuje predchádzajúcu analýzu, z ktorej vyplýva, že EÚ pravdepodobne nedosiahne ciele stanovené na rok 2010. EÚ by namiesto stanovených 21 % mohla dosiahnuť 19 % podiel spotreby energie z obnoviteľných zdrojov a namiesto 5,75 % podielu 4 % podiel v prípade energie z obnoviteľných zdrojov v doprave.

2.5. Správa skúma príčiny a vysvetľuje, že nová smernica o energii z obnoviteľných zdrojov (2009/28/ES) (2), schválená ako súčasť balíka opatrení v oblasti energetiky a klimatických zmien, rieši všetky obavy zdôraznené v správe a poskytuje stabilný základ na odstránenie prekážok a zrýchlenie rastu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov počas nasledujúcich 10 rokov.

3. Dokumenty Komisie

3.1. Energia z obnoviteľných zdrojov pre odvetvie elektrickej energie

3.1.1. Oznámenie Komisie poskytuje informácie o správach o pokroku a zameriava sa na údaje z rokov 2004 až 2006 pre elektrickú energiu a z roku 2007 pre biopalivá.

3.1.2. Údaje hovoria, že v roku 2006 pochádzalo 15,7 % konečnej spotreby elektrickej energie v EÚ z obnoviteľných zdrojov v porovnaní s 14,5 % v roku 2004. Cieľový podiel 21 % sa nepodarí dosiahnuť bez ďalšieho vynaloženia značného úsilia. Iba dve krajiny (Maďarsko a Nemecko) dosiahli svoj cieľ na rok 2010, šesť členských štátov dosiahlo väčší pokrok na ceste k cieľom na rok 2010, ako bol európsky priemer, ale v siedmych krajinách sa pokrok zastavil, alebo podiel elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov dokonca klesol.

3.1.3. Výber použitých technológií bol obmedzený. Najväčší nárast nastal vo využívaní pevnej biomasy a veternej energie.

3.1.4. Rozdielne rýchlosti napredovania sú dôsledkom využívania 27 rôznych podporných programov skladajúcich sa z rôznych nástrojov politiky, vrátane: sadzieb za dodávku do siete, prémiových systémov, ekologických osvedčení, daňových výnimiek, povinností pre dodávateľov palív, politiky verejného obstarávania a výskumu a vývoja. Nejednotnosť, náhle zmeny v politike a rozpočet brzdia rozvoj projektov v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

3.1.5. Hlavné problémy z hľadiska vykonávania sa vyskytli v oblasti administratívnych prekážok a prístupu k sieti: nedostatočná kapacita siete, netransparentné postupy na získanie pripojenia k sieti, vysoké náklady na pripojenie a dlhé lehoty na získanie povolenia na pripojenie k sieti. Príčinou týchto hlavných prekážok sú častejšie obmedzenia administratívnych a iných zdrojov ako technologické bariéry.

3.1.6. Navyše v niektorých členských štátoch náklady na pripojenie k sieti a jej rozšírenie, ako aj systém poplatkov niektorých prevádzkovateľov prenosových a distribučných sústav stále uprednostňujú etablovaných výrobcov a diskriminujú nových, často decentralizovaných a menších výrobcov elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, čo brzdí vytváranie pracovných miest a rast na miestnej a regionálnej úrovni.

3.1.7. Režim záruky pôvodu sa ešte stále nezaviedol v úplnom rozsahu vo všetkých členských štátoch, pretože sa vyskytli problémy so spoľahlivosťou a dvojitým účtovaním, ako aj riziko uvádzania tej istej energie na účtoch dvoch rozličných skupín spotrebiteľov. Tým sa vo všeobecnosti oslabil spotrebiteľský trh s elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov.

3.2. Energia z obnoviteľných zdrojov pre odvetvie dopravy

3.2.1. Smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov v doprave (smernica 2003/30/ES) sa od členských štátov vyžadovalo, aby stanovili ciele pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov nahrádzajúcej benzín a naftu v doprave v rokoch 2005 a 2010, pričom za počiatočné hodnoty si zvolia referenčné hodnoty 2 %, resp. 5,75 %. Zo správy o pokroku z januára 2007 (3) vyplývalo, že v roku 2005 dosiahli v EÚ biopalivá podiel 1 %, pričom iba Nemecko a Švédsko dosiahli referenčné cieľové hodnoty.

3.2.2. Podľa správ členských štátov tvorili biopalivá v roku 2007 8,1 Mtoe (2,6 %) z celkovej spotreby palív v doprave v EÚ. V roku 2007 predstavoval podiel bionafty v doprave 6,1 Mtoe alebo 75 % palív z obnoviteľných zdrojov, z čoho 26 % pochádzalo z dovozu. Bioetanol predstavoval 24 Mtoe alebo 15 %, z čoho 31 % sa doviezlo. Ostávajúcich 10 % predstavoval čistý rastlinný olej spotrebovaný v Nemecku, Írsku a Holandsku a bioplyn používaný vo Švédsku.

3.2.3. Nemecko, Francúzsko, Rakúsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo boli v rokoch 2006 a 2007 naďalej najväčšími spotrebiteľmi biopalív, keď spotrebovali 87 % a 81 % celkového objemu biopalív v EÚ. Využívanie energie z iných obnoviteľných zdrojov v oblasti dopravy nebolo uvedené. Používanie vodíka z akéhokoľvek zdroja ostáva na zanedbateľnej úrovni a elektrická energia z obnoviteľných zdrojov sa v cestnej doprave používa len v malej miere.

3.2.4. Čistý dovoz bioetanolu vzrástol zo 171 ktoe v roku 2005 na 397 ktoe v roku 2007 a podiel tuzemskej výroby bionafty klesal. Obchodná bilancia EÚ v oblasti bionafty sa zmenila z pozitívnych hodnôt v roku 2005 (vyviezlo sa 355 ktoe) na negatívne hodnoty v roku 2007 (doviezlo sa 1,8 Mtoe bionafty). Jednou z hlavných príčin tejto zmeny bol lacnejší metylester sójového oleja zo Spojených štátov amerických a etanol vyrábaný z cukrovej trstiny v Brazílii a Argentíne.

3.2.5. Daňové zvýhodnenia a povinnosti v oblasti biopalív sú dvoma najčastejšími nástrojmi, ktoré členské štáty používajú na podporu využívania biopalív. V rokoch 2005 – 2006 používali všetky členské štáty, s výnimkou Fínska, oslobodenie od spotrebnej dane ako hlavné podporné opatrenie, kým povinnosť využívať biopalivá uplatňovali iba 3 krajiny. Od roku 2007 prijala viac ako polovica členských štátov záväzky vyrábať palivá zmiešané s určitým biopalivom, vo väčšine prípadov spojené s čiastočným, aj keď postupne narastajúcim zdaňovaním. Niektoré krajiny používajú mechanizmus kvót a verejných ponúk.

3.2.6. Niektoré členské štáty okrem toho podporujú biopalivá osobitnými opatreniami. Medzi tieto nástroje politiky patria opatrenia v poľnohospodárstve (napr. výroba krmív) a v priemysle, kde sa uskutočňujú nevyhnutné kroky na získanie medziproduktu a konečného produktu, opatrenia týkajúce sa distribúcie biopalív, nákup a udržiavanie automobilov a ostatných vozidiel využívajúcich biopalivá.

3.3. Vplyv na hospodárstvo a životné prostredie

3.3.1. Z ekonomického hľadiska prispelo zvýšené používanie biopalív k bezpečnosti dodávok tým, že sa v EÚ znížila závislosť na fosílnych palivách a spestrila sa škála dostupných palív.

3.3.2. Odvetvia výroby biomasy a biopalív prispeli tiež k hospodárstvu EÚ vytvorením dodatočných pracovných miest. V roku 2005 bolo v oblasti využívania biomasy mimo siete zamestnaných 600 000 osôb, pričom biomasa v rámci siete a biopalivá prispeli vyše 100 000 pracovnými miestami a odvetvie bioplynu približne 50 000 pracovnými miestami. Poľnohospodárstvo a lesníctvo navyše zohrávajú dôležitú úlohu pri dodávke palív pre technológie na využívanie biomasy.

3.3.3. Čisté zníženie emisií skleníkových plynov v EÚ vďaka biopalivám umiestneným na trh a spotrebovaným v rokoch 2006 a 2007 predstavovalo 9,7 resp. 14,0 Mt ekvivalentu CO2. Naznačuje to, že väčšina spotreby biopalív v EÚ sa dosiahla prostredníctvom opätovného využitia krátkodobo ladom ležiacej poľnohospodárskej pôdy alebo prostredníctvom spomaľovania tempa zanechávania obrábania pôdy v EÚ.

3.3.4. V iných odvetviach je zavedenie biopalív aj naďalej nákladnejšie ako iné technológie na zníženie emisií CO2, avšak vzhľadom na súčasné technológie ostáva jedným z dostupných riešení ako obmedziť nárast emisií CO2 v odvetví dopravy.

3.4. Konania vo veci porušenia právnych predpisov

3.4.1. Od roku 2004 Komisia začala voči členským štátom 61 právnych konaní kvôli nedodržaniu ustanovení smernice 2001/77/ES o podpore elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov na vnútornom trhu elektrickej energie. Z týchto 61 prípadov sa zatiaľ nevyriešilo 16. Na základe smernice 2003/30/ES o energii z obnoviteľných zdrojov v doprave Komisia od roku 2005 začala voči členských štátom 62 právnych konaní kvôli nedodržaniu ustanovení smernice, z ktorých mnohé sa týkali neplnenia vykazovacej povinnosti alebo skutočnosti, že členské štáty nestanovili národné ciele v súlade s referenčnými hodnotami uvedenými v smernici.

3.5. Energia z obnoviteľných zdrojov používaná pri vykurovaní a chladení

3.5.1. Toto odvetvie je zodpovedné za približne 50 % celkovej konečnej spotreby energie a 60 % celkovej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov. Odvetviu dominuje biomasa, používa sa však aj solárna termálna a geotermálna energia.

3.5.2. Biomasu možno využívať na výrobu tepla a elektrickej energie, ako aj vo forme biopaliva ako pohonnú hmotu v doprave. Z tohto dôvodu sa v EÚ v roku 2005 vytvoril akčný plán o biomase obsahujúci 33 opatrení, v ktorom sa zdôraznila potreba koordinácie politiky. Z rovnakého dôvodu sa táto správa zaoberá pokrokom v odvetví biomasy.

3.5.3. Medzi problémy v oblasti rastu využívania biomasy patria administratívne a netrhové bariéry, ako potreba jasnejšej a harmonizovanej definície pojmov a problematických miest vyplývajúca z dlhých a právne komplikovaných postupov na udeľovanie povolení.

3.5.4. V rámci členských štátov EÚ ešte stále existuje niekoľko administratívnych bariér, ktoré bránia rozvoju zariadení na výrobu energie z biologických zdrojov. Komisia vypracovala štúdiu zameranú na referenčné porovnávanie povolení na výrobu energie z biologických zdrojov, pričom analyzovala čas potrebný na ich získanie v EÚ a faktory ovplyvňujúce úspech alebo neúspech žiadosti o povolenie.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. EHSV víta oznámenie Komisie, ktoré zdôrazňuje neustálu potrebu nového a prísnejšieho právneho rámca, vrátane priebežného monitorovania a vykazovania. Niektoré zistené prekážky boli už zohľadnené pri vypracovávaní novej smernice o energii z obnoviteľných zdrojov a usmernení pre národné akčné plány.

4.2. EHSV opakuje, že plne podporuje využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, a že si je vedomý toho, že zo strednodobého a dlhodobého hľadiska bude na splnenie odvážnych cieľov Rady (zníženie emisií CO2 o 60 – 80 %, väčšia sebestačnosť pokiaľ ide o zásobovanie energiou) potrebné dosiahnuť oveľa väčší podiel energie z obnoviteľných zdrojov než je 20-percentný cieľ stanovený na rok 2020 (4).

4.3. EHSV zdôrazňuje potrebu jednotnej dlhodobej stratégie EÚ v oblasti energetiky.

4.4. Na dosiahnutie cieľov Spoločenstva týkajúcich sa nárastu podielu elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov bude potrebné získať prostredníctvom zvyšovania povedomia a osvety verejnú podporu. Dôležitú úlohu by preto mohli zohrávať národné programy na podporu rozvoja odvetvia obnoviteľných zdrojov energie.

4.5. Odvetvie obnoviteľných zdrojov energie poskytuje mnoho príležitostí na vytváranie nových pracovných miest v Európe. Štúdia WWF s názvom „Low carbon jobs for Europe“ (Pracovné miesta prispievajúce k zníženiu emisií oxidu uhličitého v Európe) (5) ukazuje, že najmenej 3,4 milióna pracovných miest v Európe je priamo spojených s energiou z obnoviteľných zdrojov, udržateľnou dopravou a energeticky účinnými tovarmi a službami.

4.6. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov často závisí od miestnych a regionálnych malých a stredných podnikov a poľnohospodárov. Investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni sú významnou príležitosťou na rast a zamestnanosť v členských štátoch a ich regiónoch. EHSV odporúča prijať opatrenia v oblasti regionálneho rozvoja, povzbudzuje výmenu osvedčených postupov vo výrobe energie z obnoviteľných zdrojov medzi miestnymi a regionálnymi rozvojovými iniciatívami a podporuje využívanie prostriedkov EÚ v tejto oblasti.

4.7. V ostatných rokoch Komisia vyčlenila v rámci šiesteho a siedmeho rámcové programu značné finančné prostriedky na rozvoj druhej generácie technológií pre biopalivá (6). V rámci programu Inteligentná energia pre Európu II sa tiež identifikovali osvedčené postupy s cieľom podporovať energiu z biologických zdrojov v členských štátoch EÚ. EÚ by v súčasnosti mala presunúť svoju pozornosť od inovatívnych príkladov k čo najúčinnejšiemu znásobovaniu osvedčených postupov (7).

4.8. Je nevyhnutné financovať výskum nových motorov a druhej generácie biopalív a ďalších pohonných hmôt z obnoviteľných zdrojov a rovnako sa odporúča prijať opatrenia na zlepšenie prístupu na trh s alternatívnymi pohonnými hmotami (8).

4.9. V ďalších správach o pokroku by Európska komisia mala tiež objasniť možnosti nakladania so zariadeniami na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a ich recyklácie na konci ich životnosti. Dobrým príkladom v tejto oblasti je činnosť združenia PV Cycle, ktoré zaviedlo dobrovoľný program na zber a recykláciu fotovoltaických modulov na konci životnosti, berie zodpovednosť za moduly v priebehu celého hodnotového reťazca a vytvára nástroje na monitorovanie, vykazovanie a rozvoj osvedčených postupov v tejto oblasti.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Energia z obnoviteľných zdrojov pre odvetvie elektrickej energie

5.1.1. Výbor sa obáva, že EÚ pravdepodobne nedosiahne ciele, ktoré na rok 2010 stanovili dve spomínané smernice. Preto vyzývame členské štáty, aby prijali zodpovedné opatrenia a vynaložili všetko úsilie potrebné na dosiahnutie dohodnutých cieľov aj napriek tomu, že nie sú povinné. Ako zdôraznila Sternova správa, nečinnosť bude z dlhodobého hľadiska oveľa drahšia.

5.1.2. V súčasnosti existuje 27 rôznych národných podporných programov a hrozí, že členské štáty sa budú navzájom predbiehať v dosahovaní svojich cieľov, čo povedie k vyšším nákladom, než je nevyhnutné. Členské štáty by na to, aby splnili svoje ciele, mali rozšíriť škálu používaných technológií, podnecovať a podporovať viac výskumu a vývoja (9) a patričné vzdelávanie a odbornú prípravu (10). Dobrým príkladom rozvoja výskumu a vývoja so štátnou finančnou podporu je centrum IMEC v Belgicku (www.imec.be).

5.1.3. EHSV znovu zdôrazňuje potrebu spoločnej stratégie členských štátov v energetickej politike, ktorá by bola založená na analýze nákladov a výnosov. Mnohé orgány, vrátane EHSV, vyzvali EÚ k tomu, aby hovorila jedným hlasom. Pokiaľ sa však niektoré členské štáty budú zameriavať predovšetkým na svoje vlastné záujmy, európska energetická scéna bude aj naďalej slabšia, zraniteľnejšia a menej účinná ako by mohla byť. A čím je členský štát väčší, tým väčší bude jeho vplyv (11). Európska komisia predstavila v tejto súvislosti na konci júna usmernenia pre národné akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov (12), ktoré majú napomôcť spoločnému chápaniu využívania energie z obnoviteľných zdrojov.

5.1.4. V záujme prekonania hlavných prekážok prístupu k sieti, ktoré správa odhalila, je potrebná intenzívna podpora integrácie rozvodných sietí energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj využívanie prechodných systémov uchovávania energie (napríklad akumulátorov) pri integrovanej výrobe energie z obnoviteľných zdrojov. Čo sa týka administratívnych prekážok, členské štáty by sa mali vážne zamyslieť nad odporúčaním Komisie zriadiť „jeden administratívny orgán zodpovedný za všetky potrebné povolenia“, ktorý by fungoval transparentnejším spôsobom (13). Trh s elektrickou energiou navyše potrebuje stabilný a predvídateľný dlhodobý regulačný rámec a lepšiu harmonizáciu stimulačných programov jednotlivých členských štátov.

5.1.5. Náležitá implementácia režimu záruky pôvodu vo všetkých členských štátoch by mohla prispieť k nákladovo účinnejšiemu dosiahnutiu cieľa na európskej úrovni.

5.2. Energia z obnoviteľných zdrojov pre odvetvie dopravy

5.2.1. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že v iných odvetviach je zavedenie biopalív aj naďalej nákladnejšie ako iné technológie na zníženie emisií CO2, avšak nemôže súhlasiť s tým, že biopalivá ostávajú jedným z mála dostupných riešení, ako obmedziť nárast emisií CO2 v odvetví dopravy, pokiaľ nebudú vo všetkých členských štátoch náležite implementované programy podpory udržateľnej dopravy.

5.2.2. Energetická účinnosť v odvetví dopravy je nevyhnutná, pretože ak bude celkový dopyt po energii v doprave naďalej rásť, bude stále čoraz ťažšie dosiahnuť udržateľným spôsobom záväzný podiel energie z obnoviteľných zdrojov. Výbor už viackrát poukázal na to, že tento problém treba riešiť politikou znižovania objemu dopravy a zmenou rozdelenia využívania jednotlivých druhov dopravy, ako aj politikou trhových stimulov, v prospech tých druhov, ktoré menej škodia klíme, ako napríklad mestská hromadná doprava a lodná doprava (4).

5.2.3. V súčasnosti sa európska výroba energie z obnoviteľných zdrojov pre odvetvie dopravy takmer výlučne obmedzuje na biopalivá, ktoré v roku 2007 pokrývali iba 2,6 % európskej potreby energie v odvetví dopravy. V stanovisku k správe Komisie o pokroku v oblasti biopalív (14) EHSV podporoval požiadavku prehodnotiť doterajšiu politiku a dôrazne sa zamerať na biopalivá druhej generácie. Zároveň je potrebné presadzovať a podporovať rozvoj transformačných technológií druhej generácie schopných zužitkovať suroviny pochádzajúce z tzv. „rýchlo rastúcich kultúr“, hlavne bylinných alebo drevných resp. z vedľajších poľnohospodárskych produktov, pričom sa treba vyhnúť používaniu cennejších poľnohospodársko-potravinárskych semien (15).

5.2.4. Aby sa predišlo využívaniu poľnohospodárskej pôdy a území s hodnotnou biodiverzitou pri výrobe biopalív, EHSV navrhuje, aby každý členský štát dal k dispozícii mapu svojho územia, ktorá by ukazovala oblasti vhodné na pestovanie energetických plodín. Toto opatrenie zároveň prispeje k lepšiemu odhadu potenciálu biopalív na európskej úrovni.

5.3. Vplyv na hospodárstvo a životné prostredie

5.3.1. Dokument Komisie o vplyve na hospodárstvo a životné prostredie je pomerne optimistický a zameriava sa prevažne na pozitívny vplyv biopalív, pričom prehliada ich dosah na ceny potravín. EHSV preto odporúča, aby využívanie poľnohospodárstva na výrobu kvalitných potravín malo prednosť pred jeho využívaním na výrobu energie, aby sa predišlo vysokým cenám potravín. Európska únia by mala podniknúť kroky na zlepšenie podpory kritérií trvalej udržateľnosti biopalív a rozvoja druhej a tretej generácie biopalív. Spustením programu certifikácie sa EÚ ujme vedenia v oblasti podpory udržateľných pestovateľských postupov (vrátane zmeny využívania pôdy a ochrany biodiverzity) v rámci svojho územia i mimo neho.

5.3.2. Dokument Komisie nehodnotí ekonomický a sociálny dosah využívania obnoviteľných zdrojov energie na rozpočet konečných spotrebiteľov.

5.4. Energia z obnoviteľných zdrojov používaná pri vykurovaní a chladení

5.4.1. V dôsledku využívania biomasy na výroby tepla a elektrickej energie, ako aj vo forme biopalív výbor očakáva silný tlak na využívanie lesov. Navyše fakt, že viac ako 70 štúdií (16) financovaných Európskou komisiou, ktoré sa týkajú odhadu celkových možností EÚ 27 krajín dosiahnuť ciele stanovené na rok 2020, sa navzájom značne líši (76 Mtoe až 480 Mtoe), prehlbuje naše znepokojenie v súvislosti so správou lesov a tlakom, ktorý sa na ich využívanie bude vyvíjať. Dôležité kroky a rozhodnutia týkajúce sa využívania biomasy na výrobu energie sa prijmú až po zavedení vhodného monitorovacieho systému. Výbor teda so záujmom očakáva plánovanú správu Komisie o udržateľnosti biomasy (17).

V Bruseli 4. novembra 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) KOM(2005) 628, „Akčný plán o biomase“.

(2) Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16.

(3) KOM(2006) 845, „Správa o pokroku v oblasti biopalív“.

(4) Stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov“, Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 43 – 48.

(5) http://assets.panda.org/downloads/low_carbon_jobs_final.pdf.

(6) Správa uvádza sumu 109 miliónov EUR.

(7) BAP Driver – European Best Practice Report (Správa o osvedčených postupoch v Európe), dostupná na stránke: http://www.bapdriver.org/.

(8) Stanovisko EHSV na tému „Vývoj a podpora alternatívnych pohonných látok v cestnej doprave v Európskej únii“, Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 75 – 79.

(9) Stanovisko EHSV na tému „Riešenie problémov so zásobovaním ropou“, CESE 46/2009 (bod 5.8).

(10) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 15 – 19.

(11) Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 84 – 89.

(12) Rozhodnutie Komisie K(2009) 5174 – 1/30. 6. 2009.

(13) Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 60 – 64 (bod 4.7).

(14) Stanovisko EHSV na tému „Správa o pokroku v oblasti biopalív“, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 34 – 43.

(15) Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 52 – 61.

(16) „Status of Biomass Resources Assessments“ (Stav hodnotení zdrojov biomasy), verzia 1, december 2008, http://www.eu-bee.com/.

(17) Článok 17 smernice 2009/28/ES.