SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 26.2.2009 
SEK(2009) 207 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument  
Návrh 
 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ro čnej účtovnej závierke 
niektorých typov spolo čností, pokia ľ ide o mikrosubjekty  
  
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
 
 
{KOM(2009) 83} 
{SEK(2009) 206} 
SK 2   SK ZHRNUTIE 
1. ÚVOD 
Toto hodnotenie vplyvu predstavuje iniciatívy Komisie s cie ľom zjednoduši ť 
podnikate ľské prostredie a najmä požiadavky na finan čné výkazníctvo 
mikrosubjektov. Opisuje problémy, ktoré sa týkajú sú časných smerníc o 
účtovníctve1, ponúka nieko ľko politických možností, analyzuje ich uskuto čniteľnosť 
a prípadne aj ich o čakávaný vplyv. 
1.1. Európsky plán obnovy hospodárstva  
Komisia je v súlade s cie ľmi lisabonskej agendy zaviazaná uvo ľniť potenciál rastu 
malých a stredných podnikov znížen ím ich administratívnej zá ťaže.  
Komisia v dôsledku finan čnej krízy vydala „Európsky plán obnovy hospodárstva“ 
s cieľom obnovi ť dôveru spotrebite ľov a podnikov. Prís ľubom Európskeho plánu 
obnovy hospodárstva je zníži ť záťaž MSP a mikropodnikov okrem iného „zrušením 
požiadavky, aby mikropodniky pripravovali ro čnú účtovnú závierku“. 
1.2. Politický kontext 
Cieľ návrhov Komisie, o ktorých sa diskutuje v tomto dokumente, spo číva 
v obmedzení zbyto čných administratívnych povinnos tí a umožnení prispôsobenia 
požiadaviek na vykazovanie skuto čným potrebám používate ľov aj zostavovate ľov. 
1.3. Acquis communautaire  Európskej únie v oblasti práva obchodných 
spoločností, účtovníctva a auditu 
Štvrtou smernicou o práve obchodných spolo čností sa v oblasti ú čtovníctva zaviedli 
minimálne požiadavky na ro čnú účtovnú závierku spolo čností s ru čením 
obmedzeným. V čase, keď sa smernice o ú čtovníctve pripravovali, prevládal názor, 
že MSP sa zásadne neodlišujú od ve ľkých spolo čností a preto by mali dodržiava ť 
podobné požiadavky na vykazovanie. Tent o názor sa postupne zmenil a osobité 
potreby skupiny MSP sa uznali v podobe zásady „najskôr myslie ť na malých“. 
Dôležité je zváži ť, ktoré požiadavky by sa mali zruši ť alebo nahradi ť s cieľom 
zjednoduši ť finančné výkazníctvo mikrosubjektov2. 
1.4. Definícia mikrosubjektov 
Komisia vymedzila kategóriu mikrosubj ektov ako najmenšie podniky s touto 
definíciou: 
                                                 
1 Štvrtá smernica Rady z 25. júla 1978 (78/660/EHS);  
Siedma smernica Rady z 13. júna 1983 (83/349/EHS). 
2 Siedmu smernicu o práve obchodných spolo čností nie je potrebné zmeni ť a doplni ť, keďže súčasné 
znenie tejto smernice poskytuje členským štátom možnos ť, aby od povinnosti pripravova ť 
konsolidované finan čné výkazy oslobodili spolo čnosti, ktoré spolu nepresahujú limity stredného 
podniku pod ľa definície vo štvrtej smernici o práve obchodných spolo čností (článok 6 ods. 1 siedmej 
smernice o práve obchodných spolo čností). 
SK 3   SK – menej ako desa ť zamestnancov, 
– bilančná suma nižšia ako 500 000 EUR a 
– obrat menej ako 1 000 000 EUR. 
1.5. Postupy v krajinách, ktoré sú hlavn ými obchodnými partnermi Európskej 
únie 
V iných hospodársky porovnate ľných jurisdikciách a kra jinách, ktoré sú hlavnými 
obchodnými partnermi Európskej únie, sú požiadavky na finan čné výkazníctvo 
malých spolo čností vo všeobecnosti menej náro čné ako požiadavky smerníc o 
účtovníctve. 
Napríklad v Spojených št átoch vo všeobecnosti neexistuje zákonná povinnos ť 
neregistrovaných spolo čností pripravova ť alebo zverej ňovať finančné výkazy. Nie sú 
žiadne dôkazy o tom, že by tieto mene j prísne požiadavky predstavovali pre 
spoločnosti v Spojených štátoch prekážk u pri získaní externých finan čných 
prostriedkov. 
1.6. Stanovisko Rady Európskej ko misie pre hodnotenie vplyvu 
V tomto hodnotení vplyvu sa zoh ľadňujú pripomienky Rady Európskej komisie pre 
hodnotenie vplyvu z 2. februára 2009. 
2. PROCEDURÁLNE OTÁZKY , KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A 
SUBSIDIARITA  
Komisia už prijala nieko ľko zjednodušujúcich  iniciatív s cie ľom zníži ť 
administratívnu zá ťaž malých a stredných spolo čností (MSP).  
2.1. Oznámenie Komisie z 10. júla 2007 a konzultácie so zainteresovanými 
stranami 
Komisia v roku 2005 zaviedla program merania administratívnych nákladov 
a zisťovania požiadaviek, ktoré spôsobujú najvä čšiu záťaž, s cie ľom zníži ť 
administratívnu zá ťaž spoločností v EÚ. V júli 2007 Komisi a uverejnila oznámenie, 
v ktorom identifikuje možné zmeny a doplnenia a úpravy smerníc o ú čtovníctve.  
Komisia v tomto oznámení navrhla, aby sa  v rámci štvrtej smernice zaviedla nová 
kategória takzvaných „mikrosubjektov“ a aby členské štáty mali možnos ť podniky 
tejto kategórie oslobodi ť od požiadaviek smerníc o ú čtovníctve. 
Na toto oznámenie reagovalo celkovo osemnás ť vlád členských štátov, vláda jednej 
krajiny EHP a 110 zainteresovaných strán vrátane európskych orgánov a združení. 
Tieto príspevky pochádza li celkovo z 23 krajín, medzi ktorými bolo 22 členských 
štátov.  
Zo všetkých zainteresovaných strán, ktoré odpovedali v rámci verejných konzultácií, 
80 % zaujalo bu ď kladné alebo záporné sta novisko k tomuto opatreniu. Vä čšina bola 
za oslobodenie mikrosubjektov od požiadaviek smerníc o ú čtovníctve. Toto 
SK 4   SK oslobodenie podporila vä čšina spolo čností, verejných orgánov, bánk a pois ťovní, 
ktoré sa zú častnili na prieskume. Najvä čší nesúhlas vyjadrili ú čtovníci a audítori.  
2.2. Meranie nákladov a prahových hodnôt mikrosubjektov 
V súvislosti so spomenutou zjednod ušujúcou iniciatívou konzorcium 
Capgemini/Ramboll vykonalo meranie s cie ľom určiť náklady spôsobené 
informačnými povinnos ťami (IP) obsiahnutými v acquis  EÚ v oblasti práva 
obchodných spolo čností. Príslušné predzávere čné výsledky tohto merania sa 
uvádzajú v tomto hodnotení vplyvu.  
2.3. Skupina na vysokej úrovni pre zníženie administratívnej zá ťaže 
Skupina nezávislých zainteresovaný ch strán na vysokej úrovni pre oblas ť 
administratívnej zá ťaže vo svojej správe, v ktorej uvažuje o najvä čších prekážkach 
pre malé firmy, vyzýva, aby sa rýchlo prijal právny predpis o možnosti členského 
štátu oslobodi ť mikrosubjekty od požiadaviek smernice o ú čtovníctve a aby sa táto 
smernica úplne prehodnotila pod ľa hlavnej zásady „najskôr myslie ť na malých“. 
2.4. Európsky parlament 
Európsky parlament vo svojom uznesení z 18. decembra 2008 vyzýva Komisiu, aby 
predložila legislatívny návrh, ktorý umožní členským štátom vy ňať veľmi malé 
podniky (mikrosubjekty) z rozsahu pôsobnosti smerníc o ú čtovníctve.  
2.5. Ďalšie súvisiace návrhy Komisie 
Na konci roka 2007 Komisia otvorila zr ýchlený legislatívny postup s cie ľom zavies ť 
dve technické zmeny v smerniciach o ú čtovníctve. Prijatie týchto zmien sa o čakáva 
na začiatku roku 2009. 
2.6. Subsidiarita 
Podľa zásady subsidiarity je potrebné zváži ť, či je v prípade mikrosubjektov naozaj 
potrebná harmonizácia na úrovni EÚ. Vä čšina povinností, ktoré spôsobujú 
administratívnu zá ťaž, vyplýva zo smerníc EÚ a ich obmedzenie vyžaduje akciu na 
úrovni Európskej únie. 
3. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Požiadavky smerníc o ú čtovníctve sa vz ťahujú na všetky spolo čnosti s ru čením 
obmedzeným bez oh ľadu na iné faktory (napríklad ve ľkosť, financovanie alebo druh 
činností). Najmä malé spolo čnosti podliehajú rovnakým pravidlám ako vä čšie 
spoločnosti. V mnohých situáciách sa ur čité informácie musia spracova ť len preto, 
aby sa splnili zákonné povinnosti, bez skuto čnej potreby podniku. Tento stav 
zodpovedá definícii administratívnej zá ťaže. Ďalej možno analyzova ť dva prvky tejto 
administratívnej zá ťaže: 
• administratívne náklady, ktoré nesúvisia s ve ľkosťou spolo čnosti, a preto sú 
v porovnaní s vä čšími podnikmi pre najmenšie podniky neprimerané;  
SK 5   SK • nesúlad medzi požiadavkami smerníc a potrebami mikrosubjektov a používate ľov 
ich finančných výkazov.  
3.1. Neprimerané administratívne ná klady (spojené so zabezpe čením súladu) ako 
hospodárska zá ťaž 
Začínajúce podniky a malé podniky s obmedzeným i zdrojmi sú citlivé na prehnané 
administratívne povinnosti, pretože takéto povinnosti odklá ňajú zdroje od hlavných 
podnikate ľských činností. 
Podstatná časť administratívnych nákladov je pe vne stanovená a mikrosubjekty 
obetujú pomerne ove ľa viac zdrojov na plnenie regula čnej povinnosti ako vä čšie 
spoločnosti. Okrem toho povinné finan čné výkazy mikrosubjektov majú vo 
všeobecnosti malú hodnotu pre ich zainteresované strany.  
3.2. Nesúlad medzi požiadavkami smerníc o ú čtovníctve a potrebami 
mikrosubjektov a používate ľmi ich finan čných výkazov 
Veľmi malé spolo čnosti sú obvykle riadené vlastník mi, pre ktorých povinné finan čné 
výkazy nemajú vážny význam pri hodnotení výkonnosti spolo čnosti. Navyše 
v mikrosubjektoch je často počet investorov obmedzený a títo investori sú nezriedka 
priamo zapojení do prevádzky spolo čnosti a majú priamy prístup k ú čtom 
spoločnosti a možnos ť priamo do nich nahliadnu ť. Zdrojom finan čných prostriedkov 
v tomto prípade nie je burza cenných papi erov, ale ide o vlastné zdroje, bankové 
úvery alebo úvery od iných finan čných inštitúcií. Hlavní  používatelia finan čných 
informácií (banky a da ňové orgány) majú možnos ť vyžiadať si informácie nad rámec 
zákonných požiadaviek na vyk azovanie. Povinné finan čné informácie oby čajne 
nezodpovedajú informa čným potrebám ostatných zainteres ovaných strán,  pretože ich 
vzťahy s malými podnikmi sú často založené skôr na vzájomnej dôvere ako na 
finančných informáciách (alebo prístupe k nim) a preto, že ú čtovné výkazy sú 
v súčasnosti také komplexné, že sú pr e mnohé zainteresované strany často 
nepoužite ľné/nezrozumite ľné. 
3.3. Aký veľký je tento problém? 
Približne 7,2 milióna spolo čností EÚ podlieha pravidlám vykazovania v rámci 
rozsahu pôsobnosti smerníc o ú čtovníctve. Zhruba 5,4 milióna týchto spolo čností 
(približne 75 % z celkového po čtu) sú mikrosubjekty. 
Zo záverov štúdie, kt orú vypracovala spolo čnosť Ramboll Management, vyplýva, že 
priemerné náklady na jednu spolo čnosť spojené so splnením požiadaviek smerníc sú 
1 558 EUR. Z tejto sumy pripad á 1 169 EUR administratívnej zá ťaži (t. j. 
zhromažďovaniu a spracovaniu informác ií iba z dôvodu splnenia zákonnej 
povinnosti, bez skuto čnej potreby podniku).  
Na základe vyššie uvedených súvislos tí by približná hodnota súhrnnej 
administratívnej zá ťaže na úrovni EÚ vychádzala zhruba na 6,3 miliardy EUR.  
SK 6   SK 4. CIELE  
S cieľom posilni ť konkurencieschopnos ť mikrosubjektov a uvo ľniť ich potenciál 
rastu by sa administratívna zá ťaž mala zníži ť na minimum. Toto sú príslušné ciele: 
• znížiť administratívnu zá ťaž podnikov v EÚ, najmä MSP a mikrosubjektov 
a zároveň zabezpečiť pre zainteresované strany primeranú ochranu a informácie;  
• umožniť prispôsobenie požiadaviek na vykazo vanie, ktoré musia mikrosubjekty 
plniť, skutočným potrebám používate ľov a zostavovate ľov.  
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI A  ICH PREDPOKLADANÝ VPLYV  
5.1. Opis politických možností 
Útvary Komisie zvažujú tieto politické možnosti: 
Možnosť 0. Bez zmeny smerníc 
Možnosť 1. Podpori ť plné využitie exis tujúcich možností v rámci smerníc o 
účtovníctve 
Možnosť 2. Povinné vy ňatie mikrosubjektov z rozsahu pôsobnosti smerníc 
Možnosť 3. Možnos ť členských štátov vy ňať mikrosubjekty z rozsahu pôsobnosti 
smerníc 
Možnosť 4. Zavedenie zjednodušeného povinného režimu ú čtovníctva pre 
mikrosubjekty 
Možnosť 5. Zmeny a doplnenia smernice o ú čtovníctve bez zavedenia kategórie 
mikrosubjektov. 
5.2. Možnosť 0. Bez zmeny smerníc 
V základnom scenári sa vychádza z toho, že sa nepodniknú žiadne kroky a všetkých 
5,4 milióna mikrospolo čností bude na ďalej dodržiava ť účtovné pravidlá smerníc 
a ročne vynaklada ť približne 6 miliárd EUR na plnenie informa čných povinností.  
5.3. Možnosť 1. Podpori ť plné využitie existujúcich možností v rámci smerníc o 
účtovníctve 
Aj v prípade, že sa nevykonajú žiadne legislatívne zmeny, Komisia môže vyzva ť 
členské štáty, aby využili všetky možnosti zj ednodušenia dostupné v rámci smerníc.  
Odhad potenciálnych úspor pri plnom využití existujúcich prahových hodnôt 
a výnimiek v prípade segmentu mikrospolo čností predstavuje až 1,8 miliardy EUR. 
Dosiahnutie tejto sumy vš ak nie je pravdepodobné. Sú časná smernica je založená na 
všeobecných požiadavkách a možnosti členských štátov postupne zavádza ť výnimky 
len v niektorých z týchto požiadaviek. Ke ďže nejestvuje možnos ť zaviesť 
SK 7   SK všeobecnejšie výnimky, využite ľnosť týchto možností je obmedzená a preto sa stali 
vo všeobecnosti menej lákavými pre členské štáty.  
Táto možnos ť by navyše neumožnila zníži ť záťaž v členských štátoch, ktoré tieto 
možnosti už využívajú. Nevyriešila by sa ňou ani otázka nesúladu medzi smernicami 
o účtovníctve a používate ľskými potrebami najmenších spolo čností, ani problém 
administratívnej zá ťaže, ktorý z tohto nesúladu pramení. 
5.4. Možnosť 2. Povinné vy ňatie mikrosubjektov z ro zsahu pôsobnosti smerníc 
Povinným vy ňatím mikrosubjektov by sa odstránili všetky ú čtovné požiadavky 
predpísané tejto skupine na úrovni Európskej únie, čo je prípad maximálnej 
harmonizácie. Vplyv tejto možnosti je rovnaký ako maximálny vplyv možnosti 3, o 
ktorej sa pojednáva v ďalšej časti. 
Avšak vzh ľadom na rozdiely v kultúrach ú čtovníctva a tradíciách výkazníctva 
v Európskej únii je ve ľmi nepravdepodobné, že by takýto návrh mohol by ť pre 
niektoré členské štáty Európskej únie politicky prijate ľný. 
5.5. Možnosť 3. Možnos ť členských štátov vy ňať mikrosubjekty z rozsahu 
pôsobnosti smerníc 
Členské štáty by mali možnos ť určiť najzávažnejšie pravid lá, ktorých dodržiavanie 
by sa od mikrosubjektov vyžadovalo, a napríklad spoji ť viaceré požiadavky na 
vykazovanie do jednej. 
Predpokladá sa, že vy ňatie mikrosubjektov z ro zsahu pôsobnosti smernice 
o účtovníctve bude ma ť takýto vplyv:  
Zníženie administratívnej zá ťaže. V rámci scenára maximálneho využitia tejto 
možnosti, ke ď všetky členské štáty vyjmú mikrospolo čnosti z rozsahu pôsobnosti 
smernice a nezavedú ďalšie požiadavky, sa potenci álne úspory pochádzajúce 
z návrhu odhadujú na 6,3 miliardy EUR (s  rozpätím 5,9 miliardy EUR až 6,9 
miliardy EUR). Je však pravdepodobné, že po oslobodení mikrosubjektov od 
povinností štvrtej smernice by mnohé členské štáty zaviedli ďalšie požiadavky na 
účtovníctvo, napríklad požiadavku zosúladi ť daňové a finan čné výkazníctvo. Takéto 
alternatívne požiadavky pra vdepodobne obmedzia zníženie zá ťaže spolo čností. 
V súčasnosti však nie je možné vy čísliť potenciálny ú činok na úrovni Európskej 
únie. 
Relevantnejšie a zrozumite ľnejšie informácie pre hlavných používate ľov 
vrátane da ňových orgánov, verite ľov a manažment podniku.  Finančné výkazy by 
sa mohli lepšie prispôsobi ť potrebám zainteresovaných strán a manažmentu 
mikropodnikov so zrete ľom na zásadu zrozumite ľnosti. 
Žiadny výrazný záporný vplyv na inform ácie pre externé zainteresované strany 
a ochranu verite ľov. Hlavní používatelia finan čných výkazov mikrosubjektov sú 
banky a da ňové orgány. Banky vo všeobecnosti nemajú záujem o zložité ú čtovné 
informácie poskytované pod ľa požiadaviek smerníc. V odpovediach v rámci 
konzultácie Komisie v roku 2007 sa aj banky aj zástupcovia priemyslu vä čšinou 
vyjadrili za oslobodenie mikrosubjek tov od požiadaviek smerníc o ú čtovníctve.  
SK 8   SK Vplyv na jednotný trh a rovnaké pravidlá hry.  Predpokladá sa významný vplyv 
tejto možnosti na jednotný trh, ke ďže potreby finan čného výkazníctva 
mikrosubjektov sú skôr základné a povinné finan čné výkazy nie sú všeobecne 
dôležitým zdrojom informácií. Okrem toho, len malé množstvo mikrosubjektov sa zapája do cezhrani čných činností.  
Určitý záporný vplyv na zber štatistických údajov , ktorý si v niektorých 
členských štátov bude možno vyžadova ť zmenu metodológie zberu štatistických 
údajov.  
Žiadny záporný vplyv na zber informácií na ú čely zdanenia. Daňové orgány 
majú právomoc vyžiada ť si informácie pod ľa vlastných požiadaviek na vykazovanie 
a vykonáva ť previerky (audity) finan čných informácií.  
Zníženie množstva činností v rámci odboru ú čtovníctva pri príprave a audite 
povinných finan čných výkazov. O čakáva sa, že sa to čiastočne vynahradí 
využívaním profesionálnych ú čtovníkov na iné ú čely s vyššou pridanou hodnotou.  
Sociálne h ľadiská.  Určité obmedzenie verejných informácií dostupných pre 
zamestnancov mikrosubjektov. Vzh ľadom na priamy styk, ktorý obvykle majú 
zamestnanci s manažmentom a vlastníkom(-mi) mikrosubjektov, však uverej ňované 
finančné výkazy zohrávajú menšiu úlohu z h ľadiska uspokojenia informa čných 
potrieb. V tejto súvislosti je s ituácia podobná ako pri rovnako ve ľkých 
spoločnostiach s neobmedzeným ru čením.  
Ekologické h ľadiská.  Mierny kladný vplyv v ďaka obmedzeniu činností 
vykazovania a evidencie.  
Informácie pre širokú verejnos
ť. Určité obmedzenie verejných informácií 
dostupných pre externé strany. Záujem o také to informácie je však vo všeobecnosti 
veľmi malý. 
5.6. Možnosť 4. Zavedenie zjednodušeného povinného režimu ú čtovníctva pre 
mikrosubjekty 
Jedna možnos ť je do smerníc o ú čtovníctve za členiť účtovný režim presne 
prispôsobený mikrosubjektom. Na rozdiel od „možnosti vy ňatia“ by si takýto nový 
režim vyžadoval dlhšie obdobie prípravy a realizácie. Z tohto dôvodu to nie je 
vhodný postup na dosiahnutie  rýchleho zníženia zá ťaže v určenom časovom rámci.  
5.7. Možnosť 5. Zmeny a doplnenia sú časnej smernice o ú čtovníctve bez 
zavedenia kategórie mikrosubjektov 
Mohli by sa vykona ť určité rýchle úpravy smerníc o ú čtovníctve. Takéto úpravy by 
mohli z h ľadiska zá ťaže prinies ť obmedzené úspory v krátkom časovom rozpätí. 
Neriešia však základný problém nesúladu medzi smernicami o ú čtovníctve 
a potrebami používate ľov. 
Dôkladnejšie zmeny a doplne nia by si vyžadovali dlhší čas na prípravu a preto nie sú 
vhodné na dosiahnutie rýchleho zníženia zá ťaže v určenom časovom rámci. 
SK 9   SK 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ A  ODÔVODNENIE NÁVRHU KOMISIE  
Možnosť, ktorá ponúka najvä čšie zníženie zá ťaže, je možnos ť vyňať mikrosubjekty 
z rozsahu pôsobnosti smerníc. Túto možnos ť je zárove ň možné realizova ť 
v najkratšom časovom rámci. Komisia pret o považuje túto možnos ť za najvhodnejšiu 
alternatívu na dosiahnutie cie ľa významne zníži ť administratívnu zá ťaž malých 
podnikov a prispôsobi ť požiadavky na vykazovanie potrebám používate ľov a 
zostavovate ľov.  
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Tento návrh je úzko spoje ný s celkovou modernizáciou a zjednodušením štvrtej a 
siedmej smernice o ú čtovníctve. Vzh ľadom na úzke spojenie medzi týmito 
opatreniami sa monitorovanie a hodnotenie bude vykonáva ť spoločne. Podrobný plán 
monitorovania bude sú časťou celkovej stratégie monitorovania v spojení so 
všeobecnou revíziou smerníc o ú čtovníctve.  
Hodnotenie ú činkov a fungovania výnimky pre mikrosubjekty bude zah ŕňať 
posúdenie najdôležitejších cie ľov lepšieho prispôsobenia ú čtovných pravidiel 
potrebám používate ľov a zostavovate ľov finančných výkazov a celkového zníženia 
administratívnej zá ťaže. Okrem toho sa bude zoh ľadňovať aj kvalita a prístupnos ť 
príslušných finan čných informácií pre zainteresované strany.