Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Estónska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Estónska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */





Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa národného programu reforiem Estónska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Estónska na roky 2012 – 2015 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov[4], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na roky 2011 – 2014. (4) Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej neurčila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (5) Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. Vyzvala členské štáty, aby vykonali odporúčania rady pre jednotlivé krajiny na rok 2011 a aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem. (6) Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem. (7) Estónsko 26. apríla 2012 predložilo svoj program stability na obdobie roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (8) Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický pre roky 2012 – 2013, v ktorých sa predpokladá, že rast HDP dosiahne v priemere okolo 2,4 %. V prognóze Komisie z jari 2012 sa v roku 2013 počíta s 3,8 % rastom HDP. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je zabezpečiť udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá podporuje vyvážený rast, dosiahnutím štrukturálneho prebytku a súčasným zabezpečením dostatočných kapitálových rezerv a znížením daňového zaťaženia práce. Cieľom stratégie je tiež splniť požiadavky Paktu o stabilite a raste. Program je zameraný na prekročenie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorý spočíva vo vytváraní štrukturálneho prebytku od roku 2012. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda[6] je miera rastu verejných výdavkov pri zohľadnení diskrečným príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste vo všetkých rokoch okrem roku 2013 (v ktorom sa plánuje dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ) a roku 2014. Súbežne je cieľom programu dosahovať celkové prebytky od roku 2014. Pomer zadlženosti je hlboko pod úrovňou 60 % HDP a podľa programu pravdepodobne klesne po roku 2013 na okolo 10 % v roku 2015. (9) Estónsko dosiahlo v roku 2011 značný rozpočtový prebytok. Prognózovaná miera hospodárskeho rastu na rok 2012 sa v prognóze Komisie z jari 2012 zdá byť omnoho slabšia než v roku 2011, keďže klesá zo 7,6 % na 1,6 %, a preto je potrebná ďalšia kontrola efektivity výdavkov. Estónska plánuje zaviesť v roku 2012 štrukturálne rozpočtové pravidlo, ktoré má pomôcť pri kontrole výdavkov. Pravidlo by malo byť doplnené posilnením záväznosti viacročných cieľov na strane výdavkov hneď, ako bude toto rozpočtové pravidlo zavedené. Estónsko teda v tejto oblasti čiastočne vykonalo odporúčania z roku 2011. (10) Pokiaľ ide o trh práce, v oblasti zdanenia práce sa podniklo niekoľko krokov. Je však stále možné zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, riešením narastajúceho trendu poberať invalidné dôchodky a dávky v pracovnej neschopnosti a zabezpečením toho, aby sa pracovníkom s nízkymi i vysokými príjmami, ktorí poberajú dávky v nezamestnanosti a rodičovské príspevky, oplatilo pracovať. Hoci sa vynakladá sľubné úsilie na zníženie vysokej nezamestnanosti, dlhodobá nezamestnanosť a nezamestnanosť mládeže je stále vysoká. V dôsledku toho sa zvyšuje riziko chudoby detí v domácnostiach nezamestnaných, a musí sa preto riešiť účinnými sociálnymi službami vrátane služieb starostlivosti o rodinu. Samotná podpora rodiny by mohla byť efektívnejšia rozpočtovo neutrálnym spôsobom, ak by sa lepšie zamerala na prideľovanie rodičovských a rodinných dávok a ak by sa odstránili neefektívne oslobodenia od dane z príjmov súvisiace s deťmi. (11) Opatrenia v národnom akčnom pláne energetickej účinnosti sú stále nedostatočné vzhľadom na súčasný trend odklonu od prostriedkov verejnej dopravy a prechodu na iný druh dopravy. Nové vozidlá v Estónsku sú energeticky najnáročnejšie v EÚ. Spotrebné dane z palív sú pre zmenu správania spotrebiteľov nedostatočné. Transpozícia niekoľkých smerníc EÚ z oblasti energetiky nebola dosiaľ ukončená. Estónsko stále potrebuje diverzifikovať svoje zásobovanie energiou. Elektrická infraštruktúra by sa mohla zmodernizovať, aby zahŕňala stále väčší podiel veternej energie. (12) Kvalita a dostupnosť odborného vzdelávania sa značne zlepšili a na roky 2012 – 2013 sa plánujú ďalšie modernizačné opatrenia. Prechod zo všeobecného vzdelávania na odborné vzdelávanie je však potrebné zlepšiť a mohlo by sa zvážiť zovšeobecnenie programov viac založených na vzdelávaní prácou. Účasť na celoživotnom vzdelávaní sa zlepšuje, ale zameranie na nízkokvalifikovaných pracovníkov je nedostatočné. Aj naďalej pretrvávajú problémy pri zosúlaďovaní výstupov vzdelávania a potrieb trhu práce. Rovnako je potrebné naliehavo zreformovať vyššie sekundárne vzdelávanie a ďalej zlepšovať poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania zo strany miestnych orgánov. Rovnako spolupráca medzi podnikovým sektorom a inštitúciami vyššieho vzdelávania je aj naďalej slabá, pričom tá časť súkromného sektora, ktorá je náročná na znalosti, by sa mala ďalej rozvíjať. (13) Aby sa zohľadnil trend demografického poklesu a zabezpečil vyrovnaný a konkurencieschopný regionálny rozvoj, je z dlhodobého hľadiska potrebné zabezpečiť finančnú udržateľnosť miestnych samospráv a tiež lepšie poskytovanie verejných služieb na miestnej úrovni a optimalizovať používanie relatívne rozptýlených zdrojov. Väčšina miestnych samospráv má obmedzenú veľkosť, a preto aj ťažkosti pri všeobecnom poskytovaní potrebných sociálnych a zdravotných služieb, služieb trhu práce a dopravných a vzdelávacích služieb. (14) Estónsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia hospodárskej súťaže a posilnenia udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach. (15) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Estónska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (5). (16) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Estónska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1), TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom: 1. Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu vykonaním stanovených rozpočtových plánov a súčasne zabezpečiť dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa najneskôr do roku 2013 a splnenie referenčnej hodnoty pre výdavky. Doplniť plánované rozpočtové pravidlo záväznejšími viacročnými výdavkovými pravidlami v rámci strednodobého rozpočtového rámca, naďalej zvyšovať efektivitu verejných výdavkov a zintenzívniť boj proti tieňovej ekonomike. 2. Zlepšovať stimuly, ktoré motivujú ľudí pracovať, racionalizáciou systému sociálnych dávok a zvýšením pružnosti pri prideľovaní dávok v pracovnej neschopnosti, dávok v nezamestnanosti a rodičovských dávok a súčasne zabezpečiť zodpovedajúcu sociálnu ochranu. Zlepšiť poskytovanie sociálnych služieb a súčasne lepšie zacieliť rodinné a rodičovské dávky a odstrániť oslobodenie od dane z príjmov súvisiace s deťmi, ktoré narušujú trh práce. Zvýšiť účasť mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce. 3. Účinnejšie prepojiť odbornú prípravu s potrebami trhu práce a zvýšiť spoluprácu medzi podnikmi a akademickou obcou. Zvýšiť príležitosti pre nízkokvalifikovaných pracovníkov s cieľom uľahčiť im prístup k celoživotnému vzdelávaniu. Podporovať uprednostňovanie a internacionalizáciu systémov výskumu a inovácií. 4. Zlepšiť energetickú účinnosť, najmä pokiaľ ide o budovy a dopravu, a posilniť environmentálne stimuly týkajúce sa vozidiel a odpadu a v rámci toho zvážiť také stimuly, ako napríklad zdanenie vozidiel. Podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pomocou modernizovanej infraštruktúry a právnych predpisov. Naďalej rozvíjať cezhraničné vzťahy v záujme ukončenia relatívnej izolácie trhov. 5. Posilniť fiškálnu udržateľnosť obcí a súčasne zlepšiť efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť účinné poskytovanie služieb, najmä prostredníctvom silnejších stimulov na zlučovanie obcí alebo posilnenú spoluprácu medzi obcami. Relevantné reformné návrhy by sa mali zaviesť v primeranom časovom rámci. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2012) 311 final. [3] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047 [4] Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky. [7] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.