Zatiaľ čo sa počet platných opatrení znížil na 140 (zo 152 v roku 2013), najmä v dôsledku uplynutia platnosti určitých opatrení, v roku 2014 bolo uložených 34 nových opatrení, (v porovnaní s 27 v roku 2013) a začalo sa 41 nových prešetrovaní (v porovnaní so 43 v roku 2013). Očakáva sa preto, že táto zvýšená aktivita zotrvá aj v roku 2015.

V tejto správe sa uvádzajú všeobecné trendy v aktivitách na ochranu obchodu v tretích krajinách, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú, alebo by mohli potenciálne ovplyvňovať vývoz EÚ (antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia tretích krajín môžu byť zamerané na EÚ ako celok alebo na jednotlivé členské štáty). Poskytuje tiež prehľad o tom, čo konkrétne znamená monitorovanie tretích krajín s podrobnými analýzami jednotlivých krajín a podrobnými údajmi uvedenými v prílohe.

Komisia zasiahne vždy, keď je to potrebné, aby sa vyriešili systémové otázky zistené pri využívaní a praxi v oblasti ochrany obchodu v tretích krajinách a zabezpečil súlad s pravidlami WTO. Komisia systematicky predkladá písomné pripomienky, a v čoraz väčšej miere sa aj zúčastňuje na verejných vypočutiach konaní týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu v tretej krajine, najmä keď dôjde k neodôvodnenému narušeniu právomocí a záujmov vývozcov EÚ.

Pri uplatňovaní nástrojov na ochranu obchodu sa musia dôsledne dodržiavať pravidlá Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len WTO). Nesprávne uplatňovanie nástrojov na ochranu obchodu smeruje k protiprávnym a neodôvodneným opatreniam, ktoré majú negatívny vplyv na voľný a spravodlivý obchod. To je najmä prípad ochranného nástroja, prostredníctvom ktorého dochádza k najväčšiemu obmedzeniu obchodu, a v prípade ktorého pravidlá sú dokonca reštriktívnejšie ako v prípade antidumpingových a antisubvenčných opatrení.

Antidumpingové, antisubvenčné a ochranné opatrenia sú tri nástroje na ochranu obchodu. Cieľom antidumpingových a antisubvenčných opatrení je zabrániť negatívnym účinkom nekalých obchodných praktík, ako sú dumpingový/subvencovaný dovoz, zatiaľ čo ochranné opatrenia by mali dočasne chrániť priemyselné sektory pred negatívnym účinkom nepredvídaného a výrazného zvýšenia dovozu. Ochranné opatrenia sa takisto líšia od ostatných dvoch nástrojov, pretože sa uplatňujú na dovoz zo všetkých krajín pôvodu, zatiaľ čo antidumpingové a antisubvenčné opatrenia sa vzťahujú na konkrétnu krajinu (alebo dokonca konkrétnu spoločnosť).

Stredomorský región tiež zvýšil svoju činnosť v roku 2014, keď začal sedem nových prešetrovaní (v porovnaní so štyrmi v roku 2013). Je však stále pod úrovňou z roku 2012 (11 novozačatých prešetrovaní).

Latinská Amerika má jasne narastajúci trend so šiestimi, 10 a 12 novými prešetrovaniami v posledných troch rokoch.

Pokiaľ ide o regióny, najaktívnejšia je Ázia, Latinská Amerika a stredomorský región so 16, 12 a 10 novými prešetrovaniami začatými v roku 2014.

3.Opakujúce sa problémy

3.1.Využívanie ochranných opatrení

Rozšírenie novozačatých ochranných prešetrovaní aj naďalej vyvoláva obavy. V 2014 sa v tretích krajinách začalo 23 nových ochranných prešetrovaní v porovnaní s 18 v roku 2013. Tento trend je ešte znepokojujúcejší, pretože v mnohých prešetrovaniach je otázne, či sa dodržiavajú prísne pravidlá ustanovené v Dohode WTO o ochranných opatreniach. Ako bolo uvedené v predchádzajúcich správach, ochranný nástroj je najreštriktívnejší nástroj, a preto by sa mal používať iba za skutočne výnimočných okolností. Hoci nie všetky ochranné prešetrovania majú priamy vplyv na vývozy EÚ, Komisia systematicky zasahuje takmer vo všetkých prešetrovaniach, aby sa vážne nedostatky v mnohých z týchto prešetrovaní zistili už v počiatočnom štádiu.

V rámci týchto uložení ochranných opatrení a novozačatých ochranných prešetrovaní existuje veľa spoločných chýb. Tretie krajiny často nedokážu stanoviť nepredvídaný vývoj, ani nereagujú na nárast dovozu, ktorý nie je dostatočne aktuálny, náhly, prudký a významný. Opisovaná ujma je naviac často spochybniteľná a príčinná súvislosť je diskutabilná. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že normou pre ujmu v rámci ochranných prešetrovaní je vážna ujma, ktorá predstavuje náročnejšiu normu než materiálna ujma, ako sa vyžaduje v antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaniach. Napriek zásahom Komisie v spolupráci s priemyslom sa však opatrenia vo väčšine prípadov ukladajú. Avšak takéto zásahy viedli aspoň v niektorých prípadoch k menej reštriktívnym opatreniam (nižšie colné sadzby, vyššie kvóty, kratšie trvanie alebo rýchlejšia liberalizácia opatrení).

3.2.Využívanie nástrojov v rozvíjajúcich sa ekonomikách

Nedodržanie pravidiel WTO v oblasti ochrany obchodu vedie k neodôvodneným opatreniam, ktoré nedosahujú svoj zamýšľaný účel. Komisia zistila, že niektoré rozvíjajúce sa ekonomiky bežne využívajú ochranné opatrenia, a to bez ohľadu na to, či je dovoz dumpingový alebo subvencovaný. Najmä v prípadoch, keď sa dovoz zvýši hlavne z jedného zdroja, vhodným nástrojom by častokrát boli antidumpingové alebo antisubvenčné nástroje, ktoré sú špecifické pre jednotlivé krajiny, a takisto poskytujú cielenú reakciu na dané nekalé obchodné praktiky.

Na rozdiel od antidumpingových a antisubvenčných opatrení ovplyvňujú ochranné opatrenia dovoz zo všetkých zdrojov, a môžu tak brániť spravodlivej hospodárskej súťaži. Pri bližšom pohľade na mnohé ochranné prešetrovania začaté počas uplynulého roka je vo väčšine prípadov v krajinách s rozvíjajúcou sa ekonomikou zrejmé, že sa často týkali priemyselných sektorov buď s dominantným postavením na miestnom trhu alebo v procese rozsiahleho budovania kapacít. Jednoznačne ide o situácie, v ktorých používanie ochranného nástroja nie je odôvodnené.

V niektorých regiónoch Komisia takisto zaznamenala efekt „nákazy“. Konkrétne sa to zistilo v stredomorskom regióne, v ktorom Maroko začalo od roku 2012 pravidelne využívať uvedené nástroje a následne sa inšpiroval Egypt, Tunisko a Jordánsko, kým Turecko je viac tradičným a veľmi aktívnym používateľom nástrojov na ochranu obchodu.

3.3.Nedostatočná transparentnosť

Kľúčovým prvkom pri každom prešetrovaní v súvislosti s ochranou obchodu je právo na obranu dotknutých strán. Úlohou prešetrovacích orgánov je zabezpečiť, aby zúčastnené strany mali včas k dispozícii vhodný a relevantný spis nedôverného charakteru. Takýto spis musí obsahovať nedôvernú verziu každého dokumentu v záznamoch a/alebo relevantné zhrnutia dôverne poskytnutých informácií. Žiaľ v mnohých prešetrovaniach, najmä v súvislosti s niekoľkými alebo len jedným sťažovateľom, sa v spise nedôverného charakteru neposkytujú takmer žiadne informácie. V takýchto prípadoch Komisia zasiahne, aby prešetrujúce orgány poskytli prinajmenšom informácie vo forme indexov alebo rozpätí, aby zúčastnené strany mohli získať aspoň všeobecný obraz o situácii.





4.Činnosti WTO

Komisia pôsobí v rámci WTO s cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie práva WTO.

Ak opatrenia prijaté zo strany ostatných členov WTO porušujú pravidlá WTO, Komisia môže požiadať o zriadenie panelu WTO.

Napríklad, v auguste 2013 Komisia požiadala o zriadenie panelu proti antidumpingovým opatreniam, ktoré Čína uložila na dovoz určitých oceľových rúr. Konanie sa uskutočnilo väčšinou v roku 2014 a viedlo k pozitívnemu konečnému výsledku pre EÚ (viac podrobností sa uvádza nižšie). V roku 2014 Komisia takisto požiadala o zriadenie panelu týkajúceho sa antidumpingových opatrení, ktoré Rusko uložilo proti dovozu ľahkých komerčných vozidiel. Konanie bude pokračovať v priebehu roka 2015.