[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.6.2007 SEK(2007) 774 PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE sprievodný dokument Návrh NARIADENIE RADY, KTORÝM SA ZRIAĎUJE SPOLOČNÝ PODNIK ČISTÁ OBLOHA Analýza vplyvu Spoločnej technologickej iniciatívy (STI) v oblasti LETECTVA a LETECKEJ DOPRAVY ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU {KOM(2007) 315 v konečnom znení}{SEK(2007) 773} 1. VÝCHODISKOVÁ SITUÁCIA Tento dokument prezentuje analýzu vplyvu Spoločnej technologickej iniciatívy „Čistá obloha“ (Čistá obloha). Siedmym rámcovým výskumný programom (7RP; 2007-2013)[1] sa zavádza koncept spoločných technologických iniciatív (STI), ako reakcia na potreby priemyslu a iných zainteresovaných subjektov. STI sa považujú za verejno-súkromné partnerstvo (VSP). Spoločenstvo bude prostredníctvom STI poskytovať právny a organizačný rámec, ktorý umožní spájanie zdrojov medzi všetkými zúčastnenými subjektmi v špecifickej oblasti z verejného a súkromného sektora. STI by mali vykonávať činnosti, ktoré sú v spoločnom európskom záujme[2] a tým prispejú k dosiahnutiu lisabonského cieľa konkurencieschopnosti a barcelonských cieľov, pokiaľ ide o výdavky na výskum[3]. Komisia identifikovala letectvo a leteckú prepravu ako jednu z oblastí na vytvorenie STI[4]. Jej hlavným cieľom je výrazne postúpiť smerom ku konceptom veľmi vysokých cieľov, ktoré predložil ACARE, ktorý dospel k záveru, že na dosiahnutie cieľov zníženia emisií CO2 o 50 %, NOx o 80 %, zníženia externého hluku o polovicu a zníženia vplyvu lietadla na životné prostredie a zníženia príslušnej životnosti výrobkov do roku 2002 sú potrebné postupné technologické zmeny[5]. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCIA SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI Hodnotenie vplyvu Čistej oblohy vychádza z dvoch dokumentov a ďalšie údaje boli poskytnuté prostredníctvom dvoch stretnutí, na ktorých bola prehodnotená pripravenosť dokumentácie hodnotenia vplyvu. Prvý dokument, „Správa o hodnotení konečného návrhu „Čistej oblohy““ bol vypracovaný nezávislou skupinou odborníkov, ktorých menovali národné štáty (NŠ). Ich správa sa zamerala na trhovú situáciu európskeho letectva, ciele Čistej oblohy, možnosti politiky a analýzu sociálno-hospodárskeho dôsledku. Druhý dokument, s názvom „Čistá obloha, spoločná technologická iniciatíva pre letectvo a leteckú dopravu – zhrnutie“, bol vypracovaný zakladajúcimi priemyselnými členmi, ako odpoveď na žiadosť Komisie dokázať pripravenosť „Kľúčov pre úspech“ (zlyhanie trhu, dodatočné vplyvy, riadenie a úloha členských štátov). Návrh a najmä aspekty riadenia prevzali rozsiahle informácie poskytnuté národnými štátmi počas mnohých pracovných stretnutí, ktoré zorganizovala Komisia. Navrhovaná štruktúra riadenia má podporu tak zo strany zúčastnených priemyselných subjektov ako aj zo strany NŠ. 2. ZLYHANIE TRHU ODÔVODňUJE FINANčNÚ INTERVENCIU SPOLOčENSTVA Letecký sektor čelí v 21. storočí dôležitým výzvam: priemysel čelí potrebe znížiť svoj príspevok ku klimatickej zmene a emisie a hluk v okolí letísk . Letecký priemysel EÚ čelí silnej medzinárodnej konkurencii . Dňa 20. decembra 2006 vláda Spojených štátov amerických vydala výkonné nariadenie, ktorým ustanovila prvú politiku Spojených štátov výskumu a vývoja v oblasti letectva , s cieľom podporiť vedúcu pozíciu Spojených štátov v oblasti letectva. Verejná finančná intervencia je odôvodnená potrebou vyriešiť rôzne zdroje trhového zlyhania, ktoré odrádzajú od leteckého výskumu v oblasti znižovania spotreby paliva, emisií a hluku budúcich lietadiel. V prípade leteckého výskumu zlyhanie trhu[6] , ktoré bráni optimálnemu rozvoju v technologickej oblasti nadobúda viacero podôb: 1) Existuje vyššia úroveň nebezpečenstva a dlhšie obdobie pred tým, ako výsledky projektu prinesú kladnú návratnosť investícií, ako je to prijateľné pre priemyselné a finančnými kruhy. 2) Postupné zmeny krok za krokom, ktoré sú potrebné na zavedenie ACARE SRA-2 na ozdravenie leteckej dopravy je možné účinne splniť len koordinovaným spôsobom pomocou novátorského integrovaného multidisciplinárneho prístupu . 3) Mnohé vonkajšie prvky sú spojené tak s investovaním do výskumu a vývoja v oblasti letectva, ako aj s vplyvom na klimatickú zmenu. Pozitívny externý prvok predstavuje investície v oblasti výskumu a vývoja v letectve. Novátorská firma si plne neprivlastňuje prínosy svojich investícií do výskumu a vývoja z dôvodu nedobrovoľného šírenia vedomostí prostredníctvom rôznych kanálov, keďže sociálna návratnosť investícií do výskumu a vývoja je vyššia ako súkromná miera návratnosti. Rozdiel medzi sociálnou a súkromnou mierou návratnosti investícií do výskumu a vývoja je obzvlášť v prípade letectva veľký. Negatívny externý prvok je spojený s civilným letectvom: celé environmentálne náklady spoločnosti neplatia operátori alebo výrobcovia. Toto vyúsťuje do menej optimálneho investovania a používania nových technológií, ktoré sú priaznivejšie pre životné prostredie. 3. CIELE ČISTEJ OBLOHY Hlavným cieľom je zrýchlenie rozvoja technológií EÚ pre čistú leteckú dopravu pre ich najrýchlejší možný rozvoj [7] , ktorý prispeje k dosiahnutiu strategických environmentálnych[8] a sociálnych priorít Európy, spolu s udržateľným hospodárskym rastom. Konkrétne: zavádzanie rozsiahleho programu , podporujúceho predkonkurenčný letecký výskum a vývoj EÚ s cieľom umožniť významné technologické napredovanie, ktoré je potrebné na podstatné zníženie emisií CO 2 a NOx a hluku a environmentálneho vplyvu cyklu životnosti výrobku do roku 2020 . Táto politika by mala maximalizovať účinnosť úsilia pre výskum EÚ v oblasti letectva, využívaním úspor z väčších operácií a zámerov a zvýšiť schopnosť priemyselného odvetvia na rýchle využívanie potenciálnych krokových zmien v oblasti technológií čistej leteckej dopravy. 3.1.1. Súlad s ostatnými politikami EÚ Simulácia výskumu a vývoja v oblasti letectva dopĺňa opatrenia, ako je návrh na zahrnutie letectva do Systému EÚ obchodovania s emisiami (ETS). Podporuje to štúdia vplyvu ETS[9]. 4. ALTERNATÍVNE MOžNOSTI POLITIKY Boli prehodnotené nasledujúce možnosti: - Žiadna činnosť EÚ - Intervencia typu EUREKA - Činnosť EÚ iba na úrovni RP (využitie tradičných nástrojov spoločného výskumu) - STI Čistá obloha 4.1.1. Žiadna činnosť EÚ (to znamená žiadna intervencia na národnej úrovni alebo úrovni EÚ) Táto možnosť bola zamietnutá, pretože nie je možné spoľahnúť sa výhradne na trhový mechanizmus na dosiahnutie podstatných inovácií, ktoré sú potrebné pre zelenšie lietadlá. 4.1.2. Intervencia typu EUREKA Táto možnosť bola považovaná za nevhodnú: neumožňuje požadovanému rozpočtu prekonať vysoké riziká, ktoré odradia súkromné investície od rozvoja technológie zelených lietadiel. Okrem toho EUREKA je medzivládny program a preto nie je primeraný na zrýchlenie rozvoja a zavádzania technológií zelenej leteckej dopravy. 4.1.3. Činnosť EÚ iba na úrovni RP Aj keď je najúčinnejš ia na stimulovanie základného výskumu a potvrdzovanie na úrovni (pod)systému , tradičné nástroje spoločného výskumu boli zaradené ako nedostatočne optimálne na to, aby zrýchlili rozvoj čistých technológií leteckej dopravy v EÚ na čo najskoršie použitie , pretože si to vyžaduje preukázanie všetkých systémových technológií. Aj keby sa medzi rôzne projekty spoločného výskumu rozdelili veľké rozpočty, nebolo by možné v rovnakom časovom horizonte dosiahnuť cieľ vyvinúť technológie na zníženie emisií CO2, hluku a NOx podstatným spôsobom do roku 2020. 4.1.4. Čistá obloha Spoločná technologická iniciatíva (STI) Čistá obloha je STI zameraná na urýchlenie rozvoja a zavádzania hlavných technologických zmien na podstatné zlepšenie vplyvu novej generácie lietadiel, vrtuľníkov a ich príslušného vybavenia na životné prostredie. Tento program je formulovaný okolo 6 integrovaných technologický modelov (ITM). Sú tri ITM zamerané na dopravné prostriedky (lietadlá s pevnými krídlami; regionálne lietadlo; vrtuľník) a dva podporné ITM (motory a systémy), ktoré poskytnú vstupy pre jednotlivé ITM dopravných prostriedkov. ITM ekologického dizajnu bude ďalším ITM, čo sa týka vylepšovania environmentálnych vlastností životnosti materiálov. Všetky ITM vyvinú celý rozsah modelov v plnej veľkosti, ktoré budú hmatateľnými výsledkami. Štruktúra spoločnosti „Čistá obloha“ je spoločný podnik (SP), ktorý bude právnickou osobou ako organizácia Spoločenstva podľa článku 171 Zmluvy o ES. Čistá obloha by mala znížiť do roku 2020 letecké emisie CO2 o 20 %-40 %, NOx o 60 % a hluk o 10 dB až 20 dB. Jej celkový rozpočet je 1,6 mld. EUR počas obdobia siedmich rokov. Tento program stimuluje ďalšie investície do výskumu a vývoja vo výške 800 miliónov EUR z priemyselných zdrojov, čo predstavuje 50 % rozpočtu Čistej oblohy. 5. ANALÝZA VPLYVU ČISTEJ OBLOHY Čistá obloha má podstatný vplyv v mnohých oblastiach. Zníži dopad letectva na životné prostredie na celosvetovej úrovni. Zvýšenie účinnosti posilní rozvoj trhu. Vytváranie pracovných príležitostí bude prínosom pre hospodárstvo EÚ. Uspokojenie cestujúcich sa zvýši a pomer mobility bude vyšší. Postupné zmeny v technologických a environmentálnych výkonoch ponúkajú potenciál pre riešenie environmentálnych otázok, a zároveň udržiavanie a posilňovanie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. Väčšina environmentálnych prínosov sa dosahuje prostredníctvom nižšej spotreby paliva a tým kombinovaním prínosov pre životné prostredie a účinnosti. Záväzok priemyslu je veľmi vysoký, čo sa týka investovaných zdrojov a týmto sa zaručí využitie výsledkov výskumu. Nové generácie širokých a úzkych lietadiel, regionálnych lietadiel a vrtuľníkov budú ťažiť prospech z technologických pokrokov Čistej oblohy. Aj keď je Čistá obloha zeleným programom, samotné hospodárske prínosy môžu odôvodniť podstatné investície verejných prostriedkov . Životnosť leteckej flotily je približne 20-25 rokov. Okolo roku 2010 dosiahne približne jedna tretina lietadiel cieľovú životnosť a preto bude existovať naliehavá potreba nahradiť tieto lietadlá. Úzke lietadlá majú 60 %-tný podiel v leteckom segmente. Je veľmi dôležité, aby existoval nový úzky produkt využívajúci výhody vývoja nových technológií, ktoré umožnia postupné zmeny v oblasti ochrany životného prostredia pripravený pre proces obnovy flotily. Účinnejšie lietadlá pomôžu leteckým spoločnostiam znížiť ich prevádzkové náklady, čím podporia obchod a cestovný ruch . Inovačný a výskumný potenciál Európy sa posilní, pretože projekt ako Čistá obloha spojí všetkých významných hráčov priemyselného odvetvia a vytvorí efekt prelievania s inými iniciatívami, ako aj v iných priemyselných odvetviach. Odhadovaná pridaná hodnota a hospodársky prínos v Európe boli odvodené od vysokých trhových predpovedí a z údajov, ktoré poskytli jednotlivé spoločnosti a boli vypracované Oxfordským ústavom pre hospodárske predpovede (Oxford Economic Forecasting (OEF)). Celkové údaje sú spracované na viac ako 20 rokov (2010-2030) pre výskum a vývoj a ďalšie 20 ročné obdobie posunuté o 5 rokov (2015-2035) na posúdenie trhového dopadu. Celková pridaná hodnota k EÚ v období 2010-2035 spojená s Čistou oblohou je hodnota priamej alebo nepriamej priemyselnej pridanej hodnoty (350 mld. EUR) a efekt prelievania (450 mld. EUR), čo predstavuje celkom 800 mld. EUR . 5.1.1. Sociálne dopady Čistej oblohy Akýkoľvek pozitívny dopad na životné prostredie má pozitívny vplyv na verejné zdravie . Zvýšenie prevádzkovej efektívnosti leteckých spoločností bude mať obrovský sociálny dopad prostredníctvom zvýšenia mobility . Pozitívny účinok na zamestnanosti tiež prispeje k zvýšeniu životnej úrovne. Investovanie do výskumu má vysokú sociálnu návratnosť prostredníctvom prelievania do iných priemyselných odvetví a vytvára nárast kvality života občanov Európy. Zníženie sociálnych nákladov emisií vedie k sociálnym prínosom. Čo sa týka CO2, Čistá obloha môže dosiahnuť 30 % celkové zlepšenie. Odhady dokazujú, že Čistá obloha môže znížiť množstvo uhlíka medzi 2 a 3 miliardami ton. Ušetrené sociálne náklady predstavujú sto miliárd EUR[10]. 5.1.2. Dodatočné ciele Čistej oblohy Čistá obloha by mala mať vyšší dopad na „dodatočné ciele“ na úrovni Spoločenstva. Európsky letecký priemysel preinvestuje ďalších 800 miliónov EUR na zníženie dopadu letectva na životné prostredie . Rozsiahly dlhodobý program EÚ, ktorého výsledkom budú ukazovatele (t.j. vysoká úroveň technologickej pripravenosti) ovplyvní veľkosť súkromných investícií do výskumu a vývoja do rozvojových programov. Hodnota výskumu a vývoja financovaná priemyselným odvetvím v EÚ počas 2010-2030 v rámci vývoja výrobkov obsahujúcich technológie Čistej oblohy sa odhadujú na približne 100 miliárd EUR. Čistá obloha bude tiež stimulovať a zarovnávať programy národných vlád v oblasti leteckého výskumu týkajúceho sa environmentálnych problémov. Cyklický charakter sektora spôsobuje, že základná línia pre hodnotenie vplyvu Čistej technológie sa každý rok podstatne mení, zatiaľ čo program výskumu a vývoja zameraný na inováciu má v skutočnosti stabilnejší charakter. Nakoniec dodatočné ciele je tiež možné merať v priamom príspevku k celkovej „pridanej hodnote“ k EÚ z rozvoja a využívania technológií vypracovaných na základe Čistej oblohy. Priamy príspevok z Čistej oblohy sa odhaduje na približne 160 mld. EUR, v porovnaní s 800 miliónmi verejných prostriedkov, ktoré budú do programu investované. 5.1.3. Riziká spojené s Čistou oblohou Boli zvážené rôzne scenáre: - Jednotlivé STM nedosiahnu v plnej miere svoje ciele: aj keď nie je možné vylúčiť túto možnosť, stanovené ciele môžu tiež vyústiť do dosiahnutia nečakane dobrých výsledkov v dôsledku prepojenia medzi rôznymi STM, čím sa zvýši celková robustnosť Čistej oblohy. - Nedosiahnutie svojich cieľov: prepojenie STM je zárukou úspechu. - Neúspech konzorcia STI (napr. odchodom kľúčových partnerov): vzhľadom na vysokú úroveň záväzku, ktorý už bol stanovený každou vedúcou osobou STM, tento scenár je dosť nepravdepodobný. Všetky zúčastnené spoločnosti sa budú snažiť využiť svoje investície rýchlo a efektívnym spôsobom. Existuje však záložné riešenie, ktorú poskytuje skutočnosť, že STM spoločne vedú ďalší dvaja členovia. Vcelku je zjavné, že riadenie a vnútorné a vonkajšie kontrolné mechanizmy zaručia, že prípadne úkony na obnovu budú zavedené rýchlo a v prípade potreby. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Vnútorné hodnotenie sa vykonáva prostredníctvom riadiacej štruktúry Čistej oblohy. Riadiaci výbor STM riadi, sleduje, hodnotí prácu účastníkov v integrovaných technologických modeloch. Tento výbor predkladá správy riaditeľstvu, ktoré hodnotí prácu STM. Strategické hodnotenie vykonáva výkonná rada zložená z Európskej komisie a hlavných priemyselných členov Čistej oblohy. Výbor pre dopravný program a Skupina zástupcov národných štátov budú dvoma hlavnými externými revíznymi orgánmi . Hlavnou úlohou týchto orgánov bude monitorovať napredovanie programu vzhľadom na pôvodné ciele. ACARE sa zameria najmä na pokrok vzhľadom na Strategický program výskumu, ktorého ciele Čistá obloha rešpektuje.. Okrem toho sa predpokladá, že poradný výbor bude pomáhať SP vo všetkých vedeckých, technických, riaditeľských a administratívnych otázkach. Tento výbor budú tvoriť nezávislí odborníci, vrátane regulátorov. 7. MERANIE POKROKU Hodnotenie technického pokroku znamená hodnotenie, do akej miery je projekt v súlade so stavenými cieľmi. Čistá obloha bude mať k dispozícii celý rozsah ukazovateľov, ktoré budú hmatateľnými výsledkami. Najdôležitejším nástrojom pre tento pokrok je meranie technologického hodnotiteľa, ktorý zabezpečí súlad technickej spolupráce medzi STM. Tento bude merať prácu všetkých šiestich STM v porovnaní s plánom technického projektu a ACARE cieľom, zabezpečí konzistenciu medzi činnosťami STM a umožní podrobné hodnotenie prínosov pre životné prostredie. Podrobné technické čiastkové ciele budú merané na úrovni riadiacich výborov STM a riaditeľstva STI, v ktorom je jeden zodpovedný pracovník pre každú zo šiestich STM. Výsledky analýzy napredovania na vysokej úrovni budú prehodnocované na úrovni Výkonnej rady; a toho hodnotenie bude zdieľať s vonkajšími hodnotiacimi orgánmi prostredníctvom Európskej Komisie. Manažérsky monitoring sa vykonáva prostredníctvom riadiacich orgánov Čistej oblohy: Riadiace výbory STM, Riaditeľstvo a Výkonná Rada. Tieto orgánu sú tiež zodpovedná za administratívny, riadiaci monitoring projektu prostredníctvom analýzy správ z nižších úrovní riadenia a merania napredovania vzhľadom na podrobný plán projektu. Riaditeľ bude právnym zástupcom projektu. Spolu so svojimi zamestnancami bude zhromažďovať príslušné informácie z STM a bude pripravovať väčšinu správ. Správy bude predkladať priamo výkonnej rade. Skupina zástupcov národných štátov a poradný výbor môžu neustále sledovať finančné a administratívne ciele Čistej oblohy. Finančné prostriedky, ktoré budú prijaté od Komisie sa použijú v súlade s verejným záujmom; toto je posilnené právom veta Komisie v otázkach strategického významu. Bude zabezpečené spravodlivé zastúpenie. Proces výziev na predloženie ponúk je jasný a svedčí o tom, že samotný výber bude transparentný a uspokojujúci pre všetky zúčastnené strany. Zabezpečí, aby spoločnosti, ktoré ešte nie sú súčasťou dodávateľského reťazca mali rovnaké možnosti, ak majú užitočné schopnosti pre tento projekt. Nepeňažné vklady sa budú hodnotiť pomocou nasledujúcich zásad: - Celkový prístup založený na RP7 modus operandi, hodnotený na úrovni kontroly. - Zavádzanie pravidiel finančných nariadení ako základné usmernenie. - Dodatočné položky podľa Medzinárodných účtovných noriem. - Hodnotenie vkladov v súlade s bežnými postupmi pri zakladaní priemyselných partnerstiev. - Kontrola prostredníctvom nezávislého audítora. [1] Rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. december 2006 o 7. RP. [2] SEK(88) 1882. [3] {KOM(2005) 488} „Viac výskumu a inovácií - investovanie do rastu a zamestnanosti: spoločný postup“ hodnotenie vplyvu. [4] Rozhodnutie Rady o osobitnom programe Spolupráca, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013); 2006/971/ES, 19. decembra 2006. [5] SRA-2, s. 17. [6] Pre definíciu zlyhania trhu, pozri SEK(2005) 800, s. 11. [7] Pozri KOM(2007) 2, s. 2. [8] Európsky Parlament a Európska Rada na jar 2005 preformulovali cieľ EÚ v oblasti obmedzovania globálneho otepľovania na maximálne 2°C (2°-ňový cieľ). [9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, pozri aj oddiel 5 z KOM(2005) 35. [10] The Social Costs of Carbon Review – Metodologické prístupy využívajúce odhady SCC pri odhadoch politík (Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment)”, AEA Technologická správa pre DEFRA (vláda VB), december 2005.