Uznesenie Európskeho parlamentu o zlepšení hospodárskej situácie v odvetví rybného hospodárstva (2006/2110(INI))



Úradný vestník 306 E , 15/12/2006 S. 0417 - 0424



P6_TA(2006)0390 Zlepšenie hospodárskej situácie v odvetví rybného hospodárstva Uznesenie Európskeho parlamentu o zlepšení hospodárskej situácie v odvetví rybného hospodárstva (2006/2110(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na revíziu spoločnej politiky rybného hospodárstva (SPRH) z decembra 2002 a najmä na svoje uznesenie zo 17. januára 2002 o zelenej knihe Komisie o budúcnosti spoločnej politiky rybného hospodárstva [1], - so zreteľom na svoju pozíciu zo 6. júla 2005 k návrhu nariadenia Rady o Európskom fonde rybného hospodárstva [2], - so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o európskom fonde pre rybné hospodárstvo [3], - so zreteľom na oznámenie Komisie pre Radu a Európsky parlament z 9. marca 2006 s názvom "O zlepšení hospodárskej situácie v odvetví rybolovu" (KOM(2006)0103), - so zreteľom na verejné vypočutie o vplyve rastu cien pohonných hmôt na európske rybné hospodárstvo, zorganizované 3. mája 2006 Výborom pre rybné hospodárstvo, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre rybné hospodárstvo (A6-0266/2006), A. keďže strategický význam, ktorý je prisudzovaný rybnému hospodárstvu z hľadiska sociálno-ekonomickej situácie, zásobovania verejnosti rybami a z hľadiska potravinovej rovnováhy v rôznych členských štátoch a samotnej EÚ, ako aj značný prínos tohto odvetvia pre sociálno-ekonomické zabezpečenie pobrežných spoločenstiev, miestny rozvoj, zamestnanosť, udržanie/vytváranie hospodárskych činností a pracovných miest na začiatku a na konci priemyselného reťazca, pre zásobovanie čerstvými rybami a pre udržiavanie miestnych kultúrnych tradícií, B. keďže existencia spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorá by mala niesť zodpovednosť za financovanie svojich nákladov a najmä rozhodnutia a opatrenia prijaté v tejto oblasti, C. keďže sa musia rešpektovať finančné stropy v rámci finančného rámca na obdobie 2007 - 2013, aj keď predsa len by bolo žiaduce, aby pre rybné hospodárstvo bolo vyhradené primeranejšie financovanie, D. keďže rôzne flotily členských štátov mali v roku 2004 približne 90000 plavidiel a zamestnávali priamo okolo 190000 rybárov, E. keďže spoločná politika rybného hospodárstva musí brať do úvahy citlivé odchýlky zistené medzi flotilami, segmentmi flotíl, cieľovými druhmi, rybárskymi zariadeniami, produktivitou, preferenciami spotrebiteľov a množstvami rýb spotrebovaných na jedného obyvateľa v rôznych členských štátoch, okrem osobitných charakteristík rybárskych činností vyplývajúcich z ich sociálnej štruktúry a štrukturálnych, či prírodných nerovností medzi rôznymi rybárskymi oblasťami, F. keďže trvalá udržateľnosť zásob rýb je podstatná, ak chceme zaručiť dlhodobé udržanie rybárskej činnosti a životaschopnosť rybného hospodárstva, G. keďže rybolov je sústredený prevažne do oblastí s krehkým hospodárstvom - väčšinou oblastí Cieľa 1 - a keďže kríza, ktorá zasiahla toto odvetvie má významný vplyv na hospodársku a sociálnu súdržnosť v týchto oblastiach, H. keďže spoločná politika rybného hospodárstva musí podporovať trvalo udržateľný rozvoj rybného hospodárstva, I. keďže, v niektorých rybárskych oblastiach úroveň príjmov obyvateľstva, ktoré žije z rybolovu, je významne nižšia ako u iných vrstiev populácie a keďže túto nerovnosť zhoršuje skutočnosť, že táto úroveň je spojená z neistotami týkajúcimi sa rybolovu, s kolísavou hodnotou rýb a s nákladmi za niektoré výrobné faktory; keďže politiky Spoločenstva musia preto zabezpečiť populácii žijúcej z rybolovu spravodlivú životnú úroveň, predovšetkým prostredníctvom zlepšenia rovnováhy medzi príjmami a výdavkami podnikov, J. keďže neistota príjmov a miezd pracovníkov v odvetví rybného hospodárstva je dôsledkom spôsobu obchodovania v tomto odvetví, spôsobu určenia prvotných predajných cien a nepravidelnému charakteru činnosti, čo znamená, že musia byť zachované určité formy vnútroštátnej verejnej pomoci a verejnej pomoci Spoločenstva, K. keďže nárast cien pohonných hmôt má priamy a nepriamy vplyv na príjmy posádok, v dôsledku prepojenia medzi mzdami a príjmom z prvotného predaja úlovkov, čo vedie k poklesu až o 25%, L. keďže hospodárska situácia veľkého počtu rybárskych podnikov sa v priebehu posledných rokov zhoršila, čo spôsobilo zánik veľkého počtu z nich z dôvodu poklesu ziskov, so všetkými negatívnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami, M. keďže pokles príjmov sa vysvetľuje na jednej strane obmedzeniami pre rybolovnú činnosť (zníženie kapacity, najvyšší povolený výlov, kvóty, oblasti kde je rybolov zakázaný, plány na obnovu zásob a zníženie počtu lovných dní) a na druhej strane udržiavaním nízkych prvotných predajných cien, ktoré sú spojené so štruktúrou odvetvia (slabá koncentrácia ponuky, rastúca koncentrácia dopytu, zlé prerozdelenie pridanej hodnoty, postupný nárast dovozu produktov rybolovu, zvyšovanie produkcie akvakultúry), N. keďže hospodárska a sociálna kríza, ktorou v súčasnosti prechádza odvetvie rybného hospodárstva postihuje všetky rybárske flotily, aj keď na rôznom stupni, O. keďže v priebehu posledného desaťročia muselo odvetvie rybolovu čeliť 35 % poklesu počtu pracovných miest, 20 % poklesu počtu plavidiel a 28 % poklesu úlovkov, napriek snahám zvrátiť tento trend, uskutočneným počas revízie spoločnej politiky rybného hospodárstva v roku 2002, P. keďže na zaistenie hospodárskej životaschopnosti odvetvia rybolovu musí byť jeho adaptácia na sociálno- ekonomické opatrenia navrhnuté predovšetkým na dosiahnutie najvyšších úrovní bezpečnosti pomocou modernizácie flotíl, sprevádzaná zaistením vysokej úrovne výcviku ľudí pracujúcich v tomto odvetví a zlepšením pracovných a životných podmienok ľudí, ktorých hlavným zdrojom obživy je more, Q. keďže deficit obchodnej bilancie produktov rybolovu s tretími krajinami za posledné roky neustále narastá a keďže EÚ už teraz dováža 40 % produktov rybolovu na svoju spotrebu, R. keďže dynamika predaja bráni, aby sa kolísanie nákladových faktorov odrazilo v cenách rýb a keďže priemerné prvotné predajné ceny stagnujú až klesajú od roku 2000 bez toho, aby sa to prenieslo do poklesu cien za čerstvú rybu pre končeného spotrebiteľa, S. keďže, v niektorých prípadoch, súčasná spoločná organizácia trhu (SOT) s produktmi rybolovu dostatočne neprispela k zlepšeniu prvotných predajných cien, ani k lepšiemu prerozdeleniu pridanej hodnoty v reťazci vytvárania hodnôt v odvetví, T. keďže prispôsobenie veľkosti flotily existujúcim zásobám rýb viedlo k podpore vyraďovania plavidiel z prevádzky bez zohľadnenia osobitostí flotíl, zásob rýb a potrieb spotrebiteľov rýb v každej krajine, čo malo značné hospodárske a sociálne dôsledky, U. keďže zníženie intenzity rybolovu ovplyvnilo niektoré členské štáty viac ako iné, a existuje niekoľko flotíl členských štátov, ktoré uskutočnili celkové zníženie vyššie ako je priemer Spoločenstva a ďalšie zase intenzitu rybolovu zvýšili, V. keďže zastavenie niektorých techník rybolovu automaticky vedie k zmiznutiu viacerých druhov drobného rybolovu, s významnými sociálnymi a hospodárskymi dôsledkami, W. keďže nárast cien pohonných hmôt v priebehu posledných troch rokov mal zvlášť negatívne dôsledky na rybné hospodárstvo a prispel k významnému zhoršeniu súčasnej krízy, prevádzkových zdrojov odvetvia a jeho ekonomickej životaschopnosti, čo sa prejavilo významným poklesom príjmov rybárov, X. keďže medzi rokmi 2004 a 2006 sa ceny pohonných hmôt zvýšili o takmer 100 % a keďže tieto ceny predstavujú v určitých rybárskych odvetviach skoro polovicu všetkých prevádzkových nákladov rybárskych podnikov, Y. keďže určité štúdie odhadujú, že nárast cien pohonných hmôt by mohol spôsobiť zmiznutie tisícov rybárskych podnikov a zrušenie tisícov pracovných miest, Z. keďže rôzne členské štáty EÚ zaviedli osobitné opatrenia určené na odškodnenie svojich flotíl po náraste cien pohonných hmôt, najmä prostredníctvom vytvorenia záručných fondov a dotovaním úverov, AA. keďže tendencia nárastu cien pohonných hmôt má štrukturálny charakter, AB. keďže, čo sa týka vyňatia z oznamovania štátnej pomoci, Komisia navrhuje, aby sa pravidlo "de minimis" v odvetví rybolovu zvýšilo na 30000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia, čo predstavuje nižšiu sumu ako sa uplatňuje v ostatných sektoroch, AC. keďže Európska rada v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005 rozhodla znížiť Európsky fond rybného hospodárstva (EFRH) pre obdobie 2007 - 2013, v porovnaní s návrhom Komisie, z približne 4,9 miliardy EUR na približne 3,8 miliardy EUR, čím len zhoršila nedostatok finančných zdrojov Spoločenstva v rybnom hospodárstve, AD. keďže politická dohoda o EFRH dosiahnutá Radou pre poľnohospodárstvo a rybolov 19. júna 2006 v Luxemburgu nebrala do úvahy kľúčové aspekty vyššie uvedenej pozície Európskeho parlamentu zo 6. júla 2005 a zahrnula návrhy Komisie uvedené v jej vyššie uvedenom oznámení, Oznámenie Komisie 1. vyjadruje poľutovanie nad oneskorením oznámenia Komisie ako aj nad nedostatkom prejavenej ambície; domnieva sa, že vyjadrené návrhy sú v skutočnosti nepostačujúce a v určitých prípadoch dokonca nevhodné, vzhľadom na rozsah a závažnosť krízy, ktorou v súčasnosti odvetvie prechádza a ktorú Komisia ako prvá konštatuje a charakterizuje; 2. vyjadruje poľutovanie nad politikou, ktorá dáva do popredia sociálno-ekonomický úpadok odvetvia spôsobený prudkým nárastom cien pohonných hmôt a využíva ho na podporu vyradenia rybárskych plavidiel z prevádzky a definitívneho ukončenia ich činnosti; 3. vyjadruje poľutovanie nad tým, že navrhnuté opatrenia nemajú skutočný sociálno-ekonomický rozmer a že namiesto toho sú opatreniami, ktoré neberú do úvahy následky svojho uplatňovania pre posádky plavidiel; 4. upozorňuje na skutočnosť, že oznámenie Komisie neobsahuje systematickú analýzu súčasného stavu v odvetví rybného hospodárstva, najmä intenzity rybolovu; 5. zdôrazňuje, že veľký počet vyjadrených návrhov bude mať vplyv na hospodársku situáciu v odvetví rybolovu nanajvýš zo strednodobého a dlhodobého hľadiska; Okamžité opatrenia 6. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rámci pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu je Komisia neustále proti prípadnému vyplateniu kompenzačných odškodnení a prevádzkovej pomoci; preto opätovne potvrdzuje potrebu prijatia konkrétnych a okamžitých opatrení na účel zníženia vysokej nestability cien pohonných hmôt pre dané odvetvie, najmä prostredníctvom zavedenia podporných opatrení týkajúcich sa cien pohonných hmôt; v tomto kontexte žiada vytvorenie záručného fondu, spolufinancovaného na úrovni Spoločenstva, ktorý zabezpečí stabilitu cien pohonných hmôt a prideľovanie dočasných kompenzačných platieb pre postihnuté rybárske podniky; 7. domnieva sa, že je potrebné využiť všetky ponúknuté možnosti a finančné zdroje v rámci rozpočtu Spoločenstva na rok 2006, na účel financovania mimoriadnych podporných opatrení pre odvetvie, aby toto bolo schopné prekonať ťažkosti z dôvodu zvýšenia cien pohonných hmôt, pokiaľ nebudú prijaté opatrenia iného charakteru; 8. žiada Komisiu, aby na zabezpečenie konkurencieschopnosti flotily z EÚ, ktorá loví mimo vôd Spoločenstva a ktorá na rovnakom trhu musí konkurovať flotilám z tretích krajín, ktorých náklady môžu byť až o 300 % nižšie ako pre lode Spoločenstva, preskúmala návrhy sektora s cieľom vytvoriť rámec, ktorý umožní priznať daňové úľavy; 9. žiada Komisiu, aby považovala súčasnú krízu súvisiacu s cenami pohonných hmôt za nepredvídateľnú udalosť, v súlade s ustanoveniami článku 16 nariadenia Rady (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999, ktorým sa ustanovujú presné predpisy a opatrenia týkajúce sa štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva [4] a ktoré spadajú pod finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva, aby bolo možné poskytovať rovnakú krátkodobú pomoc ako v prípade dočasného zastavenia činnosti, bez kritérií na zníženie kapacít alebo biologických kritérií; pripomína dávne záväzky v tomto kontexte; 10. naliehavo žiada Komisiu, aby predĺžila lehotu platnosti pomoci na záchranu na dvanásť mesiacov; 11. zdôrazňuje, že verejná pomoc by mala byť zameraná na zabezpečenie záujmov posádok plavidiel, uspokojenie ich potrieb a vyriešenie problémov, ktorým sú vystavené; 12. vyjadruje svoje sklamanie nad pravidlami, ktoré nedávno oznámila Komisia, zvyšujúcimi strop pomoci "de minimis" pre rybné hospodárstvo iba na 30000 EUR na tri roky; pripomína pretrvávajúce žiadosti z odvetvia a administratívy mnohých členských štátov, aby bola takáto pomoc zvýšená na 100000 EUR, a porovnáva túto sumu s nedávno odsúhlaseným stropom pre ostatné výrobné odvetvia, ktorý môže dosiahnuť až 200000 EUR; zdôrazňuje záväzky prijaté v prospech zvýšenia sumy určenej podľa pravidla "de minimis" v rybnom hospodárstve a vyzýva Komisiu, aby urýchlene preskúmala zvýšenie nedávno prijatej dohody; 13. žiada Komisiu o umožnenie predčasného uplatnenia pomoci vychádzajúcej z finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva, alebo budúceho EFRH, na účel stanovenia systému finančnej pomoci, ktorý umožní minimalizovať rast prevádzkových nákladov; Opatrenia so strednodobým a dlhodobým dosahom Obnova a modernizácia flotily 14. berie na vedomie návrh Komisie o zvážení investícií v rámci budúcich programov reštrukturalizácie, zameraných na zmeny rybárskych zariadení, nákup vybavenia a výmenu motorov spôsobom, ktorý prispeje k prebudovaniu, efektivity a úspore energie; 15. zastáva názor, že plány na reštrukturalizáciu v jednotlivých členských štátoch EÚ by mali tvoriť základnú súčasť reštrukturalizácie rybného hospodárstva; 16. zastáva názor, že Komisia a členské štáty by mali prijať komplexný plán zníženia spotreby energie plavidiel vrátane rozvoja menej energeticky náročných rybolovných zariadení, čistejších motorov a z dlhodobého hľadiska zníženia závislosti na fosílnych palivách; 17. vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom ambícií, o čom svedčí nový EFRH vo vzťahu k pomoci na výmenu motorov; zastáva názor, že opatrenia, ako sú prepojenie pomoci na výmenu motorov plavidiel s dĺžkou viac ako 12 metrov s 20 % znížením výkonu, prakticky znemožnia niektoré rybárske činnosti a môžu narušiť bezpečnosť a zároveň môžu podporovať zvýšenie podvodov v podobe nesprávneho vyhlásenia o výkone motora; 18. v rámci EFRH nalieha na potrebu pokračovania v poskytovaní pomoci na obnovu a modernizáciu rybárskej flotily, najmä čo sa týka výmeny motorov z dôvodu bezpečnosti, ochrany životného prostredia, alebo úspory pohonných hmôt, prednostne v prospech pobrežného rybolovu a drobného rybolovu a výmeny plavidiel, ktoré majú viac ako dvadsať rokov a ktoré už nefungujú bezpečne; Pobrežný rybolov 19. žiada Komisiu, aby uznala osobitný charakter pobrežného rybolovu a drobného rybolovu v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva, aby analyzovala mieru, do akej sú súčasné nástroje schopné vyhovieť potrebám odvetvia a aby pristúpila k ich úprave; 20. žiada Komisiu, aby predložila návrh zameraný na vytvorenie podporného programu Spoločenstva pre pobrežný rybolov a drobný rybolov, ktorý prispeje ku koordinácii činností a usmerneniu financovania pochádzajúceho z iných jestvujúcich nástrojov, aby došlo k náprave osobitných problémov, ktoré postihujú tento segment odvetvia; Marketing 21. víta skutočnosť, že Komisia plánuje uskutočnenie podrobného vyhodnotenia súčasnej SOT s produktmi rybolovu; zdôrazňuje potrebu revízie tejto SOT s cieľom zlepšiť obchodovanie s rybami a produktmi rybolovu a zvýšiť ich pridanú hodnotu; 22. domnieva sa, že je dôležité, aby boli rybári viac zainteresovaní do spracovania a obchodovania, aby rozšírili svoj základ príjmov a zlepšili svoju životnú úroveň; žiada Komisiu, aby na tento účel predložila návrhy na revíziu SOT s produktmi rybolovu, najmä zavedením postupov, ktoré zlepšia prvotnú predajnú cenu a budú podporovať spravodlivé a primerané rozloženie pridanej hodnoty v hodnotovom reťazci; 23. vyjadruje svoju nespokojnosť, pretože v mnohých prípadoch neboli v rámci sektoru v dostatočnej miere využívané možnosti zlepšenia konkurencieschopnosti, ktoré ponúka súčasná SOT a vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s vnútroštátnymi administratívami a rôznymi organizáciami zastupujúcimi výrobcov v maximálnej miere propagovala tieto a ďalšie možnosti, ktoré môžu figurovať v budúcej revízii SOT; 24. domnieva sa, že je dôležité prehodnotiť iné formy intervencií podobných ako garantovaná cena, alebo maximálne zdanenie ziskov, aby sa zabezpečilo lepšie rozloženie pridanej hodnoty prostredníctvom zníženia marže sprostredkovateľov; 25. zdôrazňuje, že štrukturálne fondy musia prispievať k modernizácii a vytváraniu infraštruktúry obchodovania v rámci rybného hospodárstva; 26. podporuje iniciatívu na vypracovanie kódexu správania pre obchodovanie s produktmi rybolovu Spoločenstva; 27. podporuje názor, podľa ktorého by ekologické označovanie mohlo uľahčovať diferenciáciu produktov a prispieť k trvalo udržateľnému obchodu s produktmi rybolovu; 28. žiada Komisiu prehodnotiť mechanizmy, napríklad pomoci pre spotrebiteľov, schopné podporiť obchodovanie s produktmi rybolovu, ktoré sú upravené a majú vyššiu pridanú hodnotu (najmä konzervy), podľa vzoru niektorých poľnohospodárskych produktov; 29. naliehavo žiada Komisiu, aby dbala na vonkajšiu propagáciu produktov rybolovu Spoločenstva, ako sú rybacie konzervy, najmä financovaním ich prezentácie na medzinárodných výstavách a veľtrhoch; 30. domnieva sa, že je dôležité, aby Komisia predložila štúdiu o vplyve produkcie akvakultúry Spoločenstva a dovezenej produkcie akvakultúry na ceny rýb a najmä na prvotné predajné ceny; 31. žiada Komisiu, aby prijala opatrenia na základe ktorých budú dovážané produkty rybolovu, s ktorými sa obchoduje na vnútornom trhu, podliehať rovnakým povinnostiam ako produkty rybolovu Spoločenstva; 32. zastáva názor, že investície do zlepšenia spracovania rýb na palube, najmä podpora investícií do chladiarenských systémov, by mohli zlepšiť prvotné predajné ceny; Finančné otázky 33. vyhlasuje, že je znepokojený nedostatkom finančných zdrojov pridelených rybnému hospodárstvu v rámci finančného rámca na roky 2007 - 2013, a najmä pre EFRH a domnieva sa, že tieto zdroje by sa mali zvýšiť, ak chceme čeliť kríze, ktorá toto odvetvie v súčasnosti postihuje; Trvalá udržateľnosť zdrojov 34. znovu žiada Komisiu, aby prijala globálnejší prístup týkajúci sa opatrení na ochranu morského prostredia a obnovy rybolovných zdrojov, zameraním sa najmä na faktory, ktoré majú významný vplyv na morské prostredie a stav rybolovných zdrojov (znečistenie pobrežia a mora, priemyselný a poľnohospodársky odpad, bagrovanie morského dna a námorná doprava), spoločne so súčasnými metódami riadenia; žiada Komisiu, aby prijala iniciatívu Spoločenstva v tejto oblasti; 35. upozorňuje, že je podstatné, aby sa dosiahla rovnováha medzi sociálno-ekonomickou situáciou a environmentálnou trvalou udržateľnosťou a že je tiež potrebné aktivovať mechanizmus subvencie alebo kompenzácie pre rybárov, ktorí znášajú hospodárske a sociálne dôsledky programov obnovy zásob rýb a iné opatrenia zamerané na posilnenie ochrany ekosystémov, predovšetkým v najmenej zvýhodnených regiónoch; 36. zdôrazňuje potrebu vytvoriť právny rámec na skĺbenie intenzity rybolovu a dostupnými zásobami a predovšetkým vyriešiť problém veľkých plavidiel s veľkými rybárskymi zariadeniami, loviacich v malých rybárskych zónach; 37. zdôrazňuje, že zníženie intenzity rybolovu a kapacity sa musí uskutočňovať s ohľadom na potrebu dlhodobej ochrany rybného hospodárstva; 38. je presvedčený, že sociálne a ekonomické problémy, ktorým čelí európske rybné hospodárstvo, nemôžu byť vyriešené bez lepšieho riadenia rybárskych činností vedúcich k obnove zásob rýb, keďže bez rýb nemôže rybolov existovať; 39. zdôrazňuje, že prispôsobenie sa vnútroštátnych flotíl existujúcim zdrojom musí zohľadňovať súčasné už uskutočňované znižovanie intenzity rybolovu; 40. pripomína, že všetky opatrenia na obnovu zdrojov rybného hospodárstva musia byť prijaté za účasti rybárov a musia byť podložené vedeckým výskumom v oblasti rybolovu; 41. vyzýva Komisiu, aby rozlišovala medzi rybárskymi metódami a spôsobom, akým sa uplatňujú; zdôrazňuje, že niektoré rybárske metódy, ktoré sú pokladané za škodlivé, ak sa uplatňujú vo veľkom rozsahu, môžu byť pri drobnom rybolove v súlade s trvalo udržateľným prístupom, a môžu tak umožniť prežiť rybárskym spoločenstvám, ktoré sú v súčasnosti odsúdené na zánik; 42. vyzýva Komisiu, aby prihliadala na skutočnosť, že rybárske činnosti nie sú izolované, ale tvoria súčasť širšieho systému rybolovu na regionálnej úrovni; zdôrazňuje, že reštriktívne opatrenia (zákazy alebo limity) uvalené na jeden druh činnosti vytvárajú nerovnováhu a vyústia do toho, že intenzita rybolovu bude presunutá na ďalšie druhy, s vážnymi sociálnymi a hospodárskymi dôsledkami pre rybárske spoločenstvá a do nadmerného rybolovu druhov, ktoré už v plnej miere lovené; Nezákonný rybolov 43. domnieva sa, že je nevyhnutné prijať opatrenia na posilnenie boja proti nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu; naliehavo vyzýva členské štáty aby posilnili svoje systémy kontroly v tejto oblasti; domnieva sa, že zlepšené kontroly na hraniciach EÚ sú nevyhnutné, aby sa zabránilo dovozu nezákonne ulovených rýb do EÚ; 44. vyzýva Komisiu, aby zhodnotila súčasné ustanovenia spoločnej politiky rybného hospodárstva o nezákonných, neohlásených a neregulovaných úlovkoch; domnieva sa, že existuje zvlášť naliehavá potreba pravidiel na predchádzanie tomu, aby sa vyhadzovalo významné percento úlovkov; Výskum 45. zdôrazňuje, že je dôležité podporovať, prostredníctvom EFRH a siedmeho rámcového programu Spoločenstva, aktivity v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností, investície schopné prispieť k zníženiu energetickej intenzity rybolovu k rastu energetickej účinnosti; 46. domnieva sa, že je dôležité prehodnotiť možnosti zmeny typu pohonných hmôt, ako aj druhov spolupráce, ktoré by mohli byť na energetickom poli zavedené v súčinnosti s odvetvím poľnohospodárstva; 47. zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa pozornosť siedmeho rámcového programu Spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností upriamila v prvom rade na morské zdroje a na rybolov, a aby sa naplánovalo primerané financovanie tohto odvetvia; Riadenie spoločnej politiky rybného hospodárstva 48. berie na vedomie návrhy Komisie týkajúce sa riadenia rybolovu z hospodárskeho hľadiska, ale pripomína, že prerozdelenie kvót a rybárskych oprávnení patrí výlučne do kompetencie členských štátov; Účasť na riadení spoločnej politiky rybného hospodárstva 49. zdôrazňuje, že regionálne poradné výbory môžu hrať dôležitú úlohu v účasti rybárov na procese rozhodovania spoločnej politiky rybného hospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť týmto výborom pomoc Spoločenstva na ich fungovanie a prehodnotiť ju po piatich rokoch; 50. nalieha na potrebu podporovať združenia rybárov a odborné organizácie, ktoré budú spoločne zdieľať zodpovednosť pri uplatňovaní spoločnej politiky rybného hospodárstva (spoluúčasť na riadení); 51. žiada, aby bola spoločná politika rybného hospodárstva viac decentralizovaná a zaručila väčšiu účasť rybárov, organizácií, ktoré ich zastupujú, a spoločenstiev rybárov na spoločnej politike rybného hospodárstva a na zlepšovaní riadenia rybolovu; 52. berie na vedomie potrebu vhodnejšej organizácie rybárskych trhov zahŕňajúcej účinný systém kontroly, systém ekologického označovania a zavedenie právneho kódexu pre rybné hospodárstvo; * * * 53. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. [1] Ú. v. EÚ C 271 E, 7.11.2002, s. 401. [2] Ú. v. EÚ C 157 E, 6.7.2006, s. 324. [3] Ú. v. EÚ L 223, 15.8.2006, s. 1. [4] Ú. v. ES L 337, 30.12.1999, s. 10. --------------------------------------------------