SK Úradný vestník Európskej únie C 185/11

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 185/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PAŠKA JANJETINA“

EÚ č: HR-PDO-0005-01347 – 19. 6. 2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Názov (názvy)

„Paška janjetina“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.1. Čerstvé mäso (a droby)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Paška janjetina“ [pažská jahňacina] je čerstvé mäso získané zabitím mladých mliečnych jahniat, samcov a samíc, ktoré sa narodili na ostrove Pag a patria k pôvodnému chorvátskemu plemenu ovce s rovnakým názvom – „Paška ovca“ [pažská ovca], ktoré sa chová výhradne na ostrove Pag.

Mladé jahňatá s nízkou hmotnosťou zabíjané na produkciu „Paška janjetina“ nesmú byť v čase zabitia staršie ako 45 dní (počíta sa od dátumu bahnenia do dátumu zabitia) a musia byť držané s ovcou na pastvine a kŕmené výhradne mliekom ovce až do zabitia.

Jatočné telo jahniat používané na produkciu „Paška janjetina“ patrí do kategórie jatočných tiel s hmotnosťou do 13 kg. Môže mať dĺžku do 62 cm a hmotnosť od 4 kg do 10 kg; jeho mäso je bledoružové s jemným, mäkkým svalovým vláknom s tukovými pruhmi, malým množstvom tukového a spojivového tkaniva a bez typického pachu jahňaciny (baraniny).

Tukové tkanivo pažských jahniat používané na produkciu „Paška janjetina“ (podkožné a brušné) musí mať bielu farbu bez žltkastých alebo žltých odtieňov. Jatočné telo zabitých jahniat je pokryté veľmi tenkou, takmer priehľadnou vrstvou podkožného tukového tkaniva.

„Paška janjetina“ sa uvádza na trh len čerstvá, vo forme jatočného tela alebo jatočnej polovice (získanej rozdelením jatočného tela pozdĺžnym rezom, ktorý je vedený stredom každého stavca a hlavy a stredom krížovej, hrudnej a panvovej kosti) bez orgánov tráviaceho systému, sleziny, kože alebo dolných častí nohy. Zároveň hlava a obličky s obličkovým lojom, pľúca s hrtanom a srdcom a pečeň tvoria neoddeliteľné súčasti jatočného tela.

„Paška janjetina“ sa jedáva len vo varenej forme. Jej mäso je výnimočne šťavnaté a jemné s príjemnou chuťou a nevýraznou vôňou v dôsledku zabitia mladých jahniat chovaných mliekom.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Pred zabitím sú jahňatá používané na produkciu „Paška janjetina“ kŕmené výhradne ovčím mliekom.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky produkcie „Paška janjetina“ sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

Výrobný proces sa skladá z:

1. chovu pažskej ovce;

2. párenia a bahnenia pažskej ovce;

3. chovu pažských jahniat;

4. zabitia pažských jahniat.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Paška janjetina“ sa uvádza na trh čerstvá, vo forme jatočných polovíc alebo celých jatočných tiel bez kože s hlavou, bez dolných častí nôh a s drobami alebo orgánmi hrudnej a brušnej dutiny (pečeň, pľúca s hrtanom a srdce a obličky s obličkovým lojom). Pri uvedení na trh musí byť „Paška janjetina“ zabalená v priehľadnej, samolepiacej umelohmotnej fólii.

„Paška janjetina“ je balená, t. j. zabalená v umelohmotnej fólii po zabití na bitúnkoch na ostrove Pag predtým, ako je výrobok uvedený na trh, aby sa zabezpečilo, že mäso zostane čerstvé a uchová si svoju kvalitu a predovšetkým hygienu. Balením „Paška janjetina“ na bitúnkoch po zabití sa predchádza tomu, aby sa mäso dostalo do kontaktu s niektorými zo zdrojov mikrobiálnej kontaminácie počas manipulácie alebo prepravy. Zabalenie „Paška janjetina“ do umelohmotnej fólie na bitúnkoch, na ktorých sa zabíjajú jahňatá, takisto bráni tomu, aby sa čerstvé mäso dostalo do kontaktu so vzduchom, ktorý by mohol štiepiť uhľohydráty v mäse a spôsobiť tvorbu slizu na povrchu mäsa a vytvorenie nepríjemných zápachov.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Paška janjetina“ sa produkuje na celom ostrove Pag. Pobrežná línia ostrova Pag označuje ohraničenie zemepisnej oblasti produkcie. Ostrov Pag sa nachádza medzi Velebitským prielivom a Kvarnerským zálivom a medzi ostrovmi Rab, Olib a Vir.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť výrobku

„Paška janjetina“ je mäso získané z mladých pažských jahniat s nízkou hmotnosťou chovaných výhradne mliekom ovce. Podľa stanovených priemerných hodnôt farieb L*, a* a b*, nameraných s použitím medzinárodne uznanej metódy, je mäso pažských jahniat označené ako svetloružové. Zabíjanie pažských jahniat v nízkom veku ovplyvňuje osobitné ukazovatele jatočných tiel jahňaciny z pažskej ovce [Mioč, B., Vnučec, I., 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira („Paška janjetina“, Dni pažských oviec a pažského syra), konanie].

Porovnanie chemického zloženia svalového vlákna jahniat pažskej ovce, plemena dalmatínska pramenka a istrijskej ovce odhaľuje značné rozdiely v podiele tuku (pažské jahňatá majú zďaleka najvyšší podiel), obsahu uhľohydrátov v sušine (pažské jahňatá majú najnižší obsah) a tuku v sušine (pažské jahňatá majú najvyšší podiel) [Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja (Vlastnosti jatočného tela a kvalita mäsa z jahniat z rôznych chovných systémov), doktorandská práca, Poľnohospodárska fakulta, Záhreb].

„Paška janjetina“ je osobitá z dôvodu dlhovekej praxe medzi pažskými pastiermi spočívajúcej v neoddeľovaní jahniat od oviec po bahnení a z dôvodu zabíjania mliečnych jahniat. Týmto spôsobom sa vyrába jahňacie mäso. „Paška janjetina“ nemá, na rozdiel od mäsa starších jahniat, osobitný pach, pretože mäso je od veľmi mladých mliečnych jahniat [Barać et al., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Pažská ovca – pôvodné chorvátske plemeno), Novalja].

Na rozdiel od tradícií na ostrove Pag, na ktorom sa zabíjajú veľmi mladé jahňatá s nízkou hmotnosťou, aby sa umožnila produkcia mlieka a syra, v susedných regiónoch s podobnými stredozemskými podmienkami (napr. na ostrove Cres alebo polostrove Istria) sa väčšinou zabíjajú jahňatá s väčšou priemernou telesnou hmotnosťou (približne 20 kg) na produkciu mäsa, t. j. jahňatá s hmotnosťou jatočného tela približne 12 kg, na účel pečenia na ražni.

Prvé písomné zmienky o pažských jahňatách a ich mäse siahajú do dávnej histórie. Už v roku 1554 historik Sabollico spomenul, že pažské jahňatá sú najchutnejšie v Ilýrii [Karavanić, B., 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga (Dejiny mesta a ostrova Pag), katedrálna kapitula sv. Anastázie].

„Paška janjetina“ je názov, ktorý sa vždy používal, čo dokazujú početné historické záznamy, a zároveň sa používa v súčasnosti v každodennej reči a v obchode (dôkazy o používaní názvu v každodennej reči a v obchode).

Uvádzanie „Paška janjetina“ na trh je veľmi sezónne, pretože ovce používané na jej produkciu sa väčšinou pária od júna do októbra, zvyčajne plánovaným párením, preto bahnenie trvá od novembra do marca, pričom väčšina bahnenia prebieha v januári.

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné činitele

Ostrov Pag má prevažne stredozemskú klímu s teplými, suchými letami a o niečo chladnejšími zimami. Jednou z osobitných charakteristík ostrova Pag sú jeho krasové pastviny oholené vetrom bóra a križované múrmi zo suchých kameňov. Táto krajina je v Chorvátsku jedinečná, žiaden iný chorvátsky ostrov nie je v takej miere ovplyvňovaný vetrom bóra, preto je Pag tzv. najholejším ostrovom chorvátskeho Jadranu. Väčšinu ostrova tvoria skalnaté pastviny asfodela a zlatofúza, ktorých bioprodukcia tvorí základ pre chov oviec na ostrove, ako aj skaly s kavyľom a šalviou lekárskou, druhov rastlín, ktoré sú prispôsobené suchu. Na skalnatých pastvinách ostrova Pag, na ktorých sa pasú pažské ovce, rastie viac ako 300 druhov rastlín. Väčšina z týchto druhov patrí k prvku stredozemskej flóry.

Vďaka kónickému tvaru hlavy a pružnosti ich sánky a pier dokáže pažská ovca dosiahnuť steblá trávy medzi kameňmi a pod nimi, v kameňoch a v kríkoch, a tak prežiť a odolávať najdrsnejším podmienkam.

Pôdu na ostrove Pag možno zhruba rozdeliť do dvoch skupín: antropogénne pôdy (všetka orná pôda) a pastvinové/lúčne/lesné pôdy (slabo vyvinuté pôdy, ktoré zahŕňajú vápenatú/dolomitovú tmavú pôdu a skaly, plytké hnedé pôdy a tzv. terra rossa), na ktorých sa pažské ovce pasú.

Bóra je na ostrove Pag prevažujúcim vetrom, často sa z neho stáva nárazový vietor, ktorý zbiera kvapky vody z mora a ukladá ich po celom ostrove, čím zapríčiňuje tzv. slanú usadeninu vo forme, ktorá veľmi zvyšuje koncentráciu soli v pôde a vegetácii.

Ľudské činitele

Obyvatelia ostrova Pag sa od dávnych čias zaoberali poľnohospodárstvom. Stará ľudová pieseň je dôkazom toho, že Pag bol oddávna synonymom pre jahňacie mäso: „Ó, Pag, naša hrdosť a radosť, akú hojnosť nám poskytuješ. Dosť syra, vína a jahňacinu, ktoré vydržia mnoho rokov.“

Každý región Chorvátska má inú tradíciu chovu oviec podľa plánovaného použitia produkcie, ako aj zavedených zvykov spotrebiteľov. Vek a hmotnosť jahniat pri zabití na produkciu „Paška janjetina“ sú výsledkom tradície chovu oviec na ostrove Pag, na ktorom sa zabíjajú veľmi mladé jahňatá (do veku 45 dní), aby sa získali ľahké jatočné telá (s hmotnosťou do 10 kg). Hlavným dôvodom zabíjania mladých jahniat s nízkou hmotnosťou je, že sa proces dojenia začína čo najskôr a aby sa využila výhoda vrcholu laktácie na produkciu mlieka, ktoré sa spracuje na pažský syr.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom

„Paška janjetina“ je pomenovaná podľa regiónu, v ktorom sa pažské ovce chovajú: ostrova Pag.

V súlade s tradíciou chovu oviec sú ovce chované na ostrove Pag určené najmä na produkciu mlieka na výrobu pažského syra, ktorému sa prispôsobili všetky chovateľské techniky, a chovatelia získavajú väčšinu svojho príjmu z predaja ovčieho mlieka. Z toho dôvodu sa na rozdiel od iných, susedných regiónov, na ostrove Pag zabíjajú jahňatá veľmi mladé, jahňatá s nízkou hmotnosťou chované ovčím mliekom, ktoré dodáva mäsu „Paška janjetina“ jeho svetloružovú farbu. Silná súvislosť medzi „Paška janjetina“ a zemepisnou oblasťou je výsledkom tradície a vplyvu okolností. Pažské ovce sú pôvodným plemenom ostrova Pag a chovajú sa výhradne na ostrove Pag. Od narodenia po zabitie sú jahňatá držané vždy s ovcou, aby sa zabezpečilo, že budú sať. Jahňatá sa zabíjajú, keď nie sú staršie ako 45 dní, v schválených bitúnkoch na ostrove Pag, aby sa zabránilo tomu, že sa mladé jahňatá vystresujú a prípadne uhynú počas prepravy na iné miesta. Z výskumu vyplynulo, že vlastnosti jatočných tiel a kvalita mäsa pažských jahniat sa líšia od jahniat podobných plemien, najmä vďaka včasnému zabitiu mliečnych jahniat z dôvodu tradície chovu oviec na ostrove Pag. Vysoký obsah tuku vo svalových vláknach pažských jahniat možno pripísať plemenu, ako aj skutočnosti, že jahňatá sú chované mliekom pažskej ovce, ktoré je z dôvodu svojho vysokého obsahu tuku mimoriadne bohaté na energiu.

Z dôvodu miernej stredozemskej klímy trávia pažské ovce a ich jahňatá svoj život vonku. Chovanie oviec a jahniat vonku cez deň aj v noci, vo vetre bóra a slnečnom svite, na neznečistených pastvinách a sviežom morskom vzduchu má takisto vplyv na kvalitu mäsa, vďaka ktorej sa odlišuje od mäsa jahniat na pevnine. Zloženie flóry na pastvinách ostrova Pag sa premieta do kvality mlieka pažských oviec a do mäsa pažských jahniat chovaných ovčím mliekom [vedecká práca, Ljubičić, I. et al., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga (Zloženie flóry ovčiarskych pastvín ostrova Pag)]. Vďaka osobitným agroklimatickým podmienkam ostrova, osobitostiam a rozmanitosti jeho vegetácie a jeho mnohých druhov aromatických a liečivých rastlín má „Paška janjetina“ osobitú, špecificky stredozemskú chuť. Vysoká koncentrácia soli v pôde a časté soľné usadeniny priamo ovplyvňujú štruktúru a kvalitu vegetácie, ktorá má zase vplyv na kvalitu mlieka pažských oviec a mäsa „Paška janjetina“ [Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj (Program chovu oviec v Chorvátsku), Záhreb].

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.