Utorok 10. mája 2011

Zmrazovanie a zverejňovanie aktív dlžníkov v cezhraničných prípadoch

P7_TA(2011)0193

Uznesenie Európskeho parlamentu s odporúčaniami pre Komisiu z 10. mája 2011 o navrhovaných predbežných opatreniach na zmrazovanie a zverejňovanie aktív dlžníkov v cezhraničných prípadoch (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Európsky parlament,

keďže legislatívne opatrenie vyžadované v tomto uznesení by sa malo opierať o podrobné hodnotenia vplyvu, ako to požaduje Európsky parlament,

keďže prostredníctvom Európskeho portálu elektronickej justície (e-Justice) by mali byť dostupné podrobné informácie o postupoch vymáhania pohľadávok v každom členskom štáte; keďže by sa mala posilniť spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva v členských štátoch s cieľom urýchliť vymáhanie dlhov,

keďže nástroje by mali byť jednoduché a mali by umožňovať vyhnúť sa odkladom a zbytočným výdavkom; keďže v náležitých prípadoch musia byť dostupné ex parte s „efektom prekvapenia“; keďže práva dlžníkov a údajných dlžníkov by mali byť príslušne chránené s cieľom zabrániť akémukoľvek zneužitiu vyžiadaných opatrení,

(1) Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 655.

(2) Ú. v. EÚ C 184 E, 8.7.2010, s. 7.

(3) Ú. v. EÚ C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(4) Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1.

(5) Závery Európskej rady, 10. – 11. december 2009 – EUCO 6/09.

(6) Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1.

(7) Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1.

(8) Ú. v. EÚ L 399, 30.12.2006, s. 1.

(9) Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2007, s. 1.

Utorok 10. mája 2011

PRÍLOHA

PODROBNÉ ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

Odporúčanie 1 (o podobe a povahe nástrojov, ktoré treba prijať)

Európsky parlament žiada tieto nástroje: európsky rozkaz na ochranu aktív (EOPA) a európsky rozkaz na zverejnenie aktív (EODA). EÚ by mala konať formou nariadenia. Oba nástroje by mali byť samostatnými prostriedkami nápravy a mali by dopĺňať tie, ktoré sú dostupné v rámci vnútroštátneho práva. Mali by sa uplatňovať iba v cezhraničných prípadoch.

Odporúčanie 2 (o právomoci vydať takýto rozkaz)

Európsky parlament sa nazdáva, že vyžiadané nástroje by mali obsahovať jednotné pravidlá týkajúce sa právomoci, ktoré budú upresňovať, ktorý vnútroštátny súd má právomoc nástroje vydať. Tieto jednotné pravidlá by mali zohľadňovať skutočnosť, že súd, ktorý má právomoc rozhodnúť vo veci samej v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 (1), má všeobecne najlepšiu pozíciu na to, aby sa týmito rozkazmi zaoberal. Mali by tiež zohľadňovať fázu, v ktorej sa nachádza konanie vo veci samej, v priebehu ktorého bolo o rozkaz požiadané.

Odporúčanie 3 (o právomoci vypočuť námietky k rozkazom)

Európsky parlament sa nazdáva, že súd, na ktorom sa začalo konanie o EOPA alebo EODA, by mal mať výhradnú právomoc vypočuť si námietky, ktoré sa týkajú celoeurópskeho účinku týchto rozkazov. Ak sa námietka týka účinku rozkazu v inom konkrétnom členskom štáte než je ten, na ktorého súde sa konanie začalo, mohlo by sa toto pravidlo zmierniť s cieľom chrániť dlžníkov, údajných dlžníkov a tretie strany okrem iného tým, že sa udelí právomoc súdom členského štátu, v ktorom sa aktíva nachádzajú. Dôvody na vznesenie námietky k rozkazom by mali byť vo vyžiadaných nástrojoch podrobne uvedené.

Odporúčanie 4 (o štandardnom formulári žiadosti o rozkaz a o podávaní správ)

Európsky parlament sa nazdáva, že o oba rozkazy by malo byť možné požiadať štandardným mnohojazyčným formulárom, ako aj prostredníctvom Európskeho portálu elektronickej justície. Tento formulár by mal byť čo najjednoduchší. Malo by sa štandardizovať aj oznamovanie v súvislosti s vykonávaním rozkazov (napr. v prípade EOPA: odpoveď banky vykonávaciemu orgánu o úspechu blokácie, upovedomenie dlžníka, atď.).

Odporúčanie 5 (o podávaní správ)

Komisia by mala mať povinnosť podávať správy o vykonávaní vyžiadaných nástrojov, a najmä o tom, ako sa ujali.

Odporúčanie 6 (o fáze konania vo veci samej, v ktorej možno o tento rozkaz požiadať)

Európsky parlament zastáva názor, že je nesmierne dôležité, aby bolo možné získať EOPA ex parte, čiže bez toho, aby bola vopred upovedomená strana, ktorej aktív sa rozkaz dotýka. Rozkaz by mal byť dostupný pred konaním vo veci samej, počas neho a po jeho skončení.

Odporúčanie 7 (o prípade predloženom veriteľom)

Európsky parlament sa nazdáva, že vnútroštátny súd by mal EOPA udeľovať podľa vlastného uváženia. Dôkazné bremeno by navyše mal niesť navrhovateľ, aby predložil jasný prípad (fumus boni juris) a dokázal naliehavosť (periculum in mora). Tieto kritériá by mali posudzovať vnútroštátne súdy na základe existujúcej judikatúry Súdneho dvora.

Odporúčanie 8 (o minimálnom množstve informácií potrebných na vydanie EOPA)

Európsky parlament sa domnieva, že na rozdiel od súčasných čísel bankových účtov by mali byť dostačujúce presné informácie o dlžníkovi alebo údajnom dlžníkovi. Takéto informácie by mali stačiť na to, aby sa predišlo nedorozumeniu v prípade rovnakých mien.

Odporúčanie 9 (o vykonateľnosti takého rozkazu)

Ak bol rozkaz získaný pred rozsudkom ustanovujúcim dlh, čo je najčastejší prípad, mal by byť vykonateľný v celej EÚ na základe minimálnych potrebných predbežných opatrení. A naopak, ak bol rozkaz vydaný po vydaní rozsudku ustanovujúceho dlh, potom by mal byť vykonateľný v celej EÚ bez toho, aby boli potrebné akékoľvek predbežné opatrenia.

Odporúčanie 10 (o účinku takéhoto rozkazu)

Európsky parlament sa nazdáva, že účinok EOPA sa musí obmedzovať na zablokovanie bankových účtov a dočasné zmrazenie bankových vkladov a nemala by sa ním veriteľovi priznať žiadna forma vlastníctva aktív. Ďalej by sa mala zohľadniť otázka toho, či by sa rozkaz mohol vzťahovať na iné druhy aktív, ako napríklad na nehnuteľný majetok alebo budúci majetok (pohľadávka, ktorá sa má stať splatnou, alebo dedičstvo).

EOPA by sa nemal vzťahovať na viac bankových účtov, než je potrebné, a mal by sa obmedzovať na sumu vo výške dlhu spolu so všetkými právnymi poplatkami a úrokmi. Malo by byť možné, aby súd, na ktorom sa konanie začalo, mohol časovo obmedziť rozkaz podľa jednotlivých prípadov, pri ktorých zohľadní skutkovú podstatu každého prípadu.

Odporúčanie 11 (o spracovaní EOPA)

Európsky parlament by uprednostnil použitie systému elektronického prenosu, ktorý prepojí súd vydávajúci príkaz s bankou, v ktorej sa nachádzajú aktíva, pričom prístup k nemu by bol možný cez Európsky portál elektronickej justície, ale ostáva otvorený všetkým možným riešeniam.

Európsky parlament zastáva názor, že EOPA by mal bankám uložiť povinnosť okamžitého vykonania rozkazu (t. j. v rámci istých presne vymedzených lehôt), ako aj ďalšiu povinnosť informovať výkonný orgán o úspešnom alebo neúspešnom zablokovaní. Tento postup by mal byť v súlade s uplatniteľnými pravidlami o ochrane údajov.

Európsky parlament naliehavo žiada Komisiu, aby navrhla vyžiadaný nástroj takým spôsobom, aby sa minimalizovali náklady na jeho použitie. Vzhľadom na podstatné rozdiely v nákladoch vyplývajúcich zo zablokovania bankových účtov v jednotlivých členských štátoch by sa malo zvážiť, či by sa vyžiadaný nástroj mal zameriavať na zjednotenie týchto nákladov, alebo či by sa rozhodnutie o ich výške malo ponechať na členské štáty. V každom prípade by tieto náklady nemali presahovať maximálnu hodnotu stanovenú v nariadení, mali by byť transparentné a nediskriminačné, mali by sa do nich premietať skutočné náklady a mali by zohľadňovať zriadenie jednotnej oblasti pre platby v eurách a skutočnosť, že tieto postupy by mali byť v najvyššej možnej miere štandardizované.

Európsky parlament žiada, aby sa podrobne preskúmala otázka, kto by mal znášať náklady na spracovanie EOPA vrátane preskúmania osvedčených postupov na celoštátnej a regionálnej úrovni.

Odporúčanie 12 (o procesných zárukách pre dlžníkov a údajných dlžníkov)

Európsky parlament sa domnieva, že vyžiadaný nástroj by mal zahŕňať súhrnný súbor záruk pre dlžníkov a údajných dlžníkov:

A. Pokiaľ sa o rozkaz požiadalo pred vydaním rozsudku stanovujúceho dlh, udelenie EOPA by malo byť podmienené tým, že žiadateľ poskytne zábezpeku alebo iné záruky na základe voľného uváženia súdu, na ktorom bolo začaté konanie, s cieľom nahradiť odporcovi alebo akejkoľvek inej tretej strane každú vzniknutú škodu. Odporca by mal byť schopný ukončiť výkon EOPA prostredníctvom poskytnutia záruky. Členský štát by mal zabezpečiť, aby tieto ustanovenia nepredstavovali prekážku v prístupe pre osoby s obmedzenými finančnými prostriedkami.

B. Ak je EOPA udelený bez upozornenia (ex parte), odporca by o tom mal byť formálne oboznámený a mali by mu byť poskytnuté všetky informácie na bezodkladnú prípravu námietky k rozkazu po jeho vykonaní.

C. Odporca by mal mať právo vzniesť ex post námietku k EOPA. Dôvody na vznesenie námietky by mali byť zosúladené vo vyžiadanom nástroji. V nástroji by mali byť zosúladené aj právomoci na vypočutie týchto námietok.

D. Pre EOPA by sa mal stanoviť jasný časový rámec. Najmä, ak konanie vo veci samej ešte nezačalo, vydávajúci súd by mal stanoviť lehotu na jeho začatie.

E. Nástroj by mal riadne zohľadňovať rôznorodosť zaužívaných postupov na domácej úrovni týkajúcich sa prehnanej prísnosti voči dlžníkovi vrátane existujúcich prahových hodnôt, pod ktoré sa bankový účet fyzickej osoby nesmie zablokovať. Tieto otázky by mali byť preto ponechané na právne predpisy členského štátu obvyklého pobytu dlžníka alebo údajného dlžníka. Členské štáty by však v záujme zvýšenia právnej istoty pre veriteľov mali byť povinné nahlásiť Komisii existenciu takýchto výnimiek, ktoré by boli zverejnené.

F. EOPA by mal stanovovať, že veriteľ uplatní EOPA na vlastné riziko a že mu môže plynúť povinnosť uhradiť dlžníkov akúkoľvek škodu spôsobenú v dôsledku vykonávacích opatrení.

Odporúčanie 13 (o povahe takéhoto rozkazu)

Európsky parlament sa nazdáva, že by malo byť možné žiadať o rozkaz aspoň po vynesení rozsudku stanovujúcom dlh. Komisia by mal zvážiť, či by mal byť rozkaz dostupný v skoršej fáze konania, napríklad vtedy, keď súd s právomocami vo veci samej príde k záveru, že existuje skutočná hrozba, že by rozsudok nebol vykonaný, a aké záruky by sa mali zaviesť.

Európsky parlament sa ďalej nazdáva, že každý členský štát by mal mať povinnosť rozhodnúť, ktorý orgán či orgány majú právomoc začať konanie o EODA: Tieto určené orgány by mali byť schopné vydať EODA individuálne so zreteľom na okolnosti každého prípadu.

Odporúčanie 14 (o rozsah vecnej pôsobnosti takého rozkazu)

Európsky parlament sa nazdáva, že dlžník by mal byť vo všeobecnosti požiadaný zverejniť všetky aktíva, ktoré sa nachádzajú v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s cieľom dať veriteľovi čo najširšiu možnú voľbu opatrení.

Odporúčanie 15 (o vykonateľnosti takého rozkazu)

Európsky parlament sa nazdáva, že iba súd alebo orgán, ktorý začal konanie o EODA, by mal byť schopný zmeniť ho alebo ho zrušiť. Takýto rozkaz by mal byť vykonateľný v celej EÚ bez potreby predbežných opatrení.

Odporúčanie 16 (o procesných zárukách pre dlžníkov a údajných dlžníkov)

Európsky parlament sa nazdáva, že vyžiadaný nástroj by mal zahŕňať súhrnný súbor záruk pre dlžníkov:

A. Nástrojom by sa mala dosiahnuť primeraná rovnováha medzi právom na ochranu osobných údajov, ako to zaručuje smernica 95/46/ES a ako to je zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, a účinným vykonaním rozsudku. Záruky by predovšetkým mali byť zavedené na ochranu informácií zverejnených v dôsledku EODA a na prevenciu proti ich zneužitiu.

B. EODA by mal stanoviť, že veriteľ vykoná príkaz na vlastné riziko a že môže byť povinný uhradiť dlžníkovi akúkoľvek škodu spôsobenú v dôsledku zverejnenia.

C. Splatenie dlhu v plnej výške musí viesť k tomu, že EODA bude okamžite zrušený, a to aj na základe jednostrannej žiadosti dlžníka, ktorý poskytne dôkaz o urovnaní dlhu.

Odporúčanie 17 (o sankciách za nesprávne uvedenie údajov vo vyhlásení)

Európsky parlament sa nazdáva, že vyžiadaný nástroj by mal vytvoriť rámec sankcií za nedodržanie pravidiel alebo uvedenie nesprávnych údajov s cieľom zabezpečiť účinný a jednotný súlad s rozkazom v celom priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

(1) Nariadenie Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1).