Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0292 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.3.2007 SEK(2007) 292 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Rumunsko pristúpilo k EÚ 1. januára 2007 a svoj prvý konvergenčný program predložilo 25. januára 2007. Rada k nemu v súlade s nariadením predloží stanovisko na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). 2. KONTEXT HODNOTENIA PROGRAMU S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v konvergenčnom programe, obsahuje tento odsek prehľad o výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov. Rumunsko v posledných piatich rokoch zaznamenalo silný hospodársky rast, jeho HDP na hlavu (vyjadrený v PKS) je však stále nízky na úrovni približne 34 % priemernej úrovne EÚ – 25 v roku 2005. Priestor približovania sa preto zostáva široký a predstavuje prvoradú úlohu Rumunska v strednodobom a dlhodobom horizonte. V období rokov 2001 – 2005 sa makroekonomická stabilita zlepšila, čo sa prejavilo silným a trvalým poklesom inflácie a konsolidáciou verejných financií. Investície sa zrýchlili a posilnili značným nárastom čistých priamych zahraničných investícií, ktoré pomohli presunu výroby do technologicky náročnejších sektorov. Štruktúra priemyselného produktu a vývozu sa zmenila smerom k výrobkom s vyššou pridanou hodnotou pri udržaní vonkajšej konkurencieschopnosti napriek nárastu jednotkových nákladov práce. Výrazné oživenie hospodárskej činnosti viedlo iba k minimálnemu zvýšeniu miery zamestnanosti, ktorá je pomerne nízka, na úrovni približne 58 %. Rumunsko zároveň zaznamenáva stále vysťahovalectvo a starnutie obyvateľstva. Zavedenie rovnej dane z príjmu fyzických osôb v januári 2005 prispelo k obmedzeniu neformálneho trhu práce, ktorý však zostáva veľmi rozsiahly. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[2], súlad s kódexom správania[3], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], a najmä na jeho článok 9 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 1. Rada [27. marca 2007] preskúmala konvergenčný program Rumunska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. 2. Rumunsko v posledných piatich rokoch zaznamenalo silný hospodársky rast, jeho HDP na hlavu (vyjadrený v PKS) je však stále nízky na úrovni približne 34 % priemernej úrovne EÚ – 25 v roku 2005. Priestor približovania sa preto zostáva široký a predstavuje prvoradú úlohu Rumunska v strednodobom a dlhodobom horizonte. V období rokov 2001 – 2005 sa makroekonomická stabilita zlepšila, čo sa prejavilo silným a trvalým poklesom inflácie a konsolidáciou verejných financií. Priemerná miera inflácie predstavovala v roku 2006 6,6 %. 3. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá postupné spomalenie rastu reálneho HDP z hodnoty výrazne nad potenciálnou mierou 8 % v roku 2006 na stále udržateľnú hodnotu 5,9 % v roku 2009. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť podhodnotené, pretože predpokladajú trvalé spomaľovanie rastu úverov a súkromnej spotreby, ku ktorému nemusí prísť. Na rozdiel od programu sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 v rokoch 2007 a 2008 plánuje ďalšie rozšírenie vonkajšieho deficitu v dôvodu dovozu, ktorý naďalej presahuje vývoz v dôsledku silnej súkromnej spotreby a investícií. 4. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 1,4 % HDP oproti cieľovej úrovni 0,7 % HDP stanovenej v predvstupovom hospodárskom programe z decembra 2005. V konvergenčnom programe sa deficit odhaduje na úrovni 2,3 % HDP, predbežné údaje však poukazujú na ešte horší výsledok. Sklz v porovnaní s pôvodným cieľom odráža značné dodatočné výdavky, najmä bežné výdavky (čiastočne z dôvodu prerozdelenia nerealizovaných investičných výdavkov), ktoré viac ako vyrovnávajú silnejší rast príjmov, ako sa očakávalo. 5. Hlavným cieľom programu je pokračovanie vo fiškálnej konsolidácii tak, aby sa v roku 2011, t. j. po ukončení programového obdobia, dosiahol strednodobý cieľ stanovený pre štrukturálny deficit (cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vo výške 0,9 % HDP. Program sa zameriava na mierne zníženie deficitu verejných financií z 2,3 % HDP v roku 2006 na 2 % HDP v roku 2009 po tom, ako sa v roku 2007 zvýši na 2,7 % HDP. Očakáva sa, že primárny deficit sa bude vyvíjať podobne a na konci programového obdobia dosiahne úroveň 1 % HDP. 6. Úprava, ktorá je minimálna a stanovená na koniec programového obdobia, sa vykonáva prostredníctvom nárastu pomeru príjmov k HDP, ktorý je o niečo vyšší ako nárast pomeru výdavkov k HDP (takmer 4 percentuálne body v porovnaní s 3,5 percentuálneho bodu). Na strane príjmov nárast spôsobujú najmä dane (predovšetkým v roku 2007) a „ostatné príjmy“ (pravdepodobne spojené s prílevom finančných prostriedkov EÚ). Nárast pomeru výdavkov je vo veľkej miere spôsobený veľmi výrazným nárastom verejných investícií, ktoré sa, vyjadrené ako podiel na HDP, plánujú viac ako zdvojnásobiť z dôvodu predpokladaného podstatného zvýšenia absorpcie fondov EÚ. V porovnaní s predvstupovým hospodárskym programom z decembra 2005 sú rozpočtové ciele omnoho menej náročné, hoci východiskové predpoklady rastu sú podobné. 7. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu ďalej zhoršiť z 3 % HDP v roku 2006 na približne 3,5 % HDP v roku 2007, pričom v roku 2009 sa má zlepšiť na 2,25 % HDP. Ako sa uviedlo, strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálny deficit vo výške 0,9 % HDP, ktorý sa v programe plánuje dosiahnuť do roku 2011, t. j. po skončení programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 8. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa v roku 2007 zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené, v ďalších rokoch by však rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. V roku 2007 by výdavky i príjmy mohli byť nižšie, ako sa plánuje: výdavky z dôvodu nepravdepodobného dosiahnutia plánov verejných investícii a príjmy preto, že sa predpokladaná daňová intenzita hospodárskej činnosti zdá veľmi priaznivá. Od roku 2008 je rozpočtová stratégia nedostatočne špecifikovaná s premenlivým vývojom viacerých výdavkových položiek a neopodstatneným obmedzením v roku 2009. Sklz vo výdavkoch v posledných rokoch z dôvodu častých zmien a doplnení rozpočtu, neurčitosť celkovej sumy odškodnenia, ktoré má vláda vyplatiť občanom za nevrátenie majetku znárodneného počas komunistického režimu, a možné stornovanie nesplatených pohľadávok verejných spoločností vláde poukazujú na riziko prekročenia výdavkov, hoci sa úroveň plánovaných výdavkov na investície pravdepodobne prekročí. Navyše, prebytok rozpočtových zdrojov vyčlenených na investície by sa mohol presunúť do spotreby, ako k tomu došlo už v minulosti, čo by malo negatívny vplyv na kvalitu verejných výdavkov. 9. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je nedostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa v programovom období, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho sa zdá, že neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo úpravy smerom k strednodobému cieľuktorom sa uvádza, že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. 10. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol približne 13 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia klesne pomer dlhu o približne 1 percentuálny bod. 11. Bez dlhodobých prognóz výdavkov súvisiacich s vekom, založených na spoločných makroekonomických predpokladoch Výboru pre hospodársku politiku/Komisie, nie je možné hodnotiť vplyv starnutia obyvateľstva v Rumunsku na porovnateľnom a pevnom základe, ako sa to v súčasnosti robí v iných členských štátoch, pre ktoré sú prognózy na tomto základe dostupné. Vzhľadom na súčasnú demografickú štruktúru však nemožno vylúčiť podstatný vplyv starnutia obyvateľstva na výdavky. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým štrukturálnym deficitom nepostačuje na stabilizáciu dlhu dokonca ani pred začlenením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Zlepšenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v strednodobom horizonte by prispelo k zmierneniu rizík pre udržateľnosť verejných financií 12. Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Rozpočtová úprava smerom k strednodobému cieľu je zjavne nedostatočná a mala by sa počas programového obdobia výrazne posilniť. Navyše, fiškálna stratégia navrhnutá v programe, najmä uvoľnenie fiškálnej pozície do roku 2007, vyvoláva obavy týkajúce sa udržateľnosti vysokého rastu a vonkajšieho deficitu, pri ktorom sa odhaduje, že v roku 2006 dosiahol 10,3 % HDP. 13. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[5]. Celkový záver je taký, že v súvislosti s predpokladmi silného rastu a rozšírením vonkajšieho deficitu sa v programe predpokladá procyklické uvoľnenie v roku 2007 a zjavne nedostatočný a na koniec programového obdobia stanovený pokrok smerom k strednodobému cieľu, ktorého dosiahnutie sa plánuje až po skončení programového obdobia. Navyše, dosiahnutie rozpočtových cieľov od roku 2008 je ohrozené. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Rumunsko vyzýva, aby: (i) využilo priaznivé obdobie na výrazné posilnenie tempa úpravy smerom k strednodobému cieľu zameraním sa na náročnejšie rozpočtové ciele v roku 2007 a v nasledujúcich rokoch; (ii) obmedzilo predpokladaný vysoký nárast verejných výdavkov a zrevidovalo ich skladbu v snahe zvýšiť potenciál rastu, ako aj zlepšilo plánovanie a vykonávanie verejných výdavkov v záväznom strednodobom rámci. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP jan. 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | KOM nov. 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | neuv. | PHP dec. 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | neuv. | Inflácia HISC (%) | KP jan. 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | KOM nov. 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | neuv. | PHP dec. 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP jan. 20072 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | KOM nov. 20066 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | neuv. | PHP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP jan. 2007 | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 | KOM nov. 2006 | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | neuv. | PHP dec. 2005 | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP jan. 2007 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 | KOM nov. 2006 | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | neuv. | PHP dec. 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP jan. 20072 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 | KOM nov. 2006 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | neuv. | PHP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Štrukturálne saldo3 (% HDP) | KP jan. 20074 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 | KOM nov. 20065 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | neuv. | PHP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv.. | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP jan. 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | KOM nov. 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | neuv. | PHP dec. 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | neuv. | Poznámky: 1 Účty verejných financií Rumunska ešte neboli oficiálne predmetom celkového hodnotenia kvality Eurostatu. Eurostat uverejní a potvrdí bilanciu verejnej správy a údaje o dlhu krátko po dátume oznámenia 1. apríla 2007. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 4 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 6 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,6 %, 5,7 %, 6,1 %, resp. 6,2 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Predvstupový hospodársky program (PHP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [3] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] Chýbajú najmä údaje o vedľajších prvkoch kapitálového vyrovnania a o príspevkoch pracovnej sily, kapitálu a TFP k rastu potenciálneho HDP.