EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu22. 11. 2022 COM(2022) 664 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o pokroku Rumunska v rámci mechanizmu spolupráce a overovania



1. ÚVOD Mechanizmus spolupráce a overovania (ďalej len „MSO“) bol zriadený pri pristúpení Rumunska k EÚ v roku 2007 ako prechodné opatrenie na uľahčenie pokračujúceho úsilia Rumunska o reformu svojho súdnictva a zintenzívnenie boja proti korupcii. Predstavoval spoločný záväzok rumunského štátu a EÚ. V súlade s rozhodnutím o zriadení mechanizmu, a ako zdôraznila Rada a potvrdil Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) , MSO sa ukončí, keď budú uspokojivo splnené všetky referenčné kritériá vymedzené pre Rumunsko. Práce v rámci MSO prebiehajú od roku 2007 s cieľom podporiť a sledovať reformný proces na základe referenčných kritérií. V januári 2017 Komisia vykonala komplexné posúdenie pokroku počas desiatich rokov uplatňovania mechanizmu, ktoré jasne ilustrovalo dosiahnutie značného pokroku. Komisia stanovila dvanásť konkrétnych odporúčaní, ktoré by v prípade nezvratného splnenia postačovali na ukončenie procesu MSO, ale za predpokladu, že nedôjde k žiadnemu vývoju, ktorý by dosiahnutý pokrok zjavne zvrátil. Odvtedy Komisia vykonala štyri posúdenia pokroku pri vykonávaní odporúčaní. Správy od konca roka 2017 do roka 2019 sa vyznačovali klesajúcou dynamikou reforiem. Kroky, ktoré vykonalo Rumunsko, mali za následok, že sa opätovne otvorili otázky, ktoré sa v správe z januára 2017 považovali za uzavreté, a boli vydané dodatočné odporúčania. Európsky parlament aj Rada sa stotožnili s týmito obavami. V správe z júna 2021 však bolo možné konštatovať výrazný pokrok, pričom mnohé odporúčania boli na dobre ceste, aby sa splnili, avšak za predpokladu, že sa bude dosahovať stabilný pokrok. EÚ v posledných rokoch značne rozvinula svoj súbor nástrojov na podporu právneho štátu v celej EÚ. Niektoré zavedené nástroje majú priamy význam pre úsilie EÚ o podporu Rumunska v reformnom procese. V dôsledku toho je v súčasnosti uplatňovaných niekoľko oblastí monitorovania, ktoré sa zaoberajú otázkami zahrnutými v referenčných kritériách MSO. Justičný systém vo všeobecnosti (vrátane reformy súdnictva), ako aj protikorupčné rámce sú dve z oblastí, na ktoré sa vzťahujú výročné správy o právnom štáte za všetky členské štáty. Tento prebiehajúci proces koordinácie a monitorovania presahuje osobitný kontext obdobia po pristúpení, ktorý spustil MSO. Rozsah správ o právnom štáte zahŕňa aj ďalšie otázky s významným vplyvom na reformnú kapacitu a udržateľnosť, ako je kvalita právnych predpisov a legislatívneho procesu, úloha nezávislých inštitúcií pri zabezpečovaní systému bŕzd a protiváh, priaznivé prostredie pre občiansku spoločnosť, ako aj sloboda a pluralita médií. Správa o právnom štáte z roku 2022 prvýkrát obsahovala odporúčania všetkým členským štátom vrátane Rumunska s cieľom podporiť ich v reformách v štyroch oblastiach podávania správ. Rumunské orgány s Komisiou v rámci cyklu správ o právnom štáte aktívne a konštruktívne spolupracovali. Niekoľko otázok týkajúcich sa právneho štátu (najmä účinnosť justičných systémov, boj proti korupcii a kvalita a inkluzívnosť procesu tvorby práva) je zároveň aj súčasťou európskeho semestra vzhľadom na ich vplyv na podnikateľské prostredie, investície, hospodársky rast a zamestnanosť. Okrem toho rumunský plán obnovy a odolnosti, ktorý Komisia kladne ohodnotila a ktorý Rada prijala 3. novembra 2021, obsahuje konkrétne míľniky týkajúce sa otázok, na ktoré sa vzťahuje MSO a ktoré sú stredobodom reformného procesu, ako je reforma súdnictva a protikorupčné rámce. V tejto správe sa hodnotí pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri vykonávaní nevyriešených odporúčaní v rámci MSO a plnení referenčných kritérií MSO od júna 2021. Správa je podobne ako v predchádzajúcich rokoch výsledkom procesu dôkladnej analýzy, pri ktorej Komisia vychádzala z úzkej spolupráce s rumunskými inštitúciami, občianskou spoločnosťou a ďalšími zainteresovanými stranami. 2. POSÚDENIE POKROKU PRI PLNENÍ ODPORÚČANÍ V tomto oddiele sa posudzuje pokrok dosiahnutý pri plnení odporúčaní Komisie uvedených v minulých správach v rámci MSO, a to konkrétne v súvislosti s 12 odporúčaniami z januára 2017 a ôsmimi ďalšími odporúčaniami z novembra 2018. Splnenie všetkých zvyšných odporúčaní by umožnilo dokončenie MSO. Tieto odporúčania predstavujú základné kroky potrebné na upevnenie reformného procesu na udržateľnej ceste do budúcnosti, v rámci ktorej sa spolupráca s Rumunskom zameria na pokračujúce vykonávanie reforiem ako súčasť správy o právnom štáte. 2.1. Prvé referenčné kritérium: nezávislosť súdnictva a reforma súdnictva Zákony o justícii a právne záruky nezávislosti súdnictva Odporúčania z roku 2018 •Bezodkladne pozastaviť vykonávanie zákonov o justícii a následných mimoriadnych výnosov. •Revidovať zákony o justícii s plným zohľadnením odporúčaní v rámci MSO a odporúčaní vydaných Benátskou komisiou a skupinou GRECO. Tri zákony o justícii vymedzujú postavenie sudcov a upravujú justičný systém a Vyššiu súdnu radu. Preto majú zásadný význam pre zabezpečenie nezávislosti sudcov a dobré fungovanie súdnictva. V rokoch 2018 a 2019 mali zmeny týchto zákonov o justícii vážny dosah na nezávislosť, kvalitu a efektívnosť justičného systému. Hlavné identifikované problémy sa týkali otázok vytvorenia osobitného Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve, systému občianskoprávnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov, systémov predčasného odchodu do dôchodku, nástupu do povolania a postavenia a vymenovania vysokopostavených prokurátorov. Pri vykonávaní zmenených zákonov sa čoskoro potvrdili obavy a v nasledujúcich rokoch sa objavili nové problémy, čo zjavne poukazovalo na potrebu ich celkovej revízie. Úvahy o tom, ako zmeniť uvedené tri zákony, sa začali v septembri 2020 a na jar 2022 sa dali do pohybu, keď v júni 2022 ministerstvo spravodlivosti spustilo novú konzultáciu. Tá viedla k revidovaným návrhom predloženým Vyššej súdnej rade, aby k nim vydala stanovisko. Jej stanovisko v auguste 2022 viedlo k predloženiu ďalšieho revidovaného znenia zákonov v parlamente, pričom parlamentný proces bol ukončený v októbri 2022. Viaceré ustanovenia prijatých zákonov boli napadnuté na rumunskom Ústavnom súde, ktorý zamietol všetky námietky. Prezident Rumunska zákony vyhlásil tieto zákony, ktoré nadobudli účinnosť 15. novembra. Revízia zákonov o justícii je takisto míľnikom v rámci plánu obnovy a odolnosti Rumunska . Vláda sa domnievala, že predchádzajúce stanoviská Benátskej komisie objasnili jej postavenie a boli zohľadnené v revidovaných zákonoch, aj keď konečné návrhy neboli osobitne zaslané na konzultáciu pred ich predložením parlamentu. Napriek tomu sa Parlamentné zhromaždenie Rady Európy obrátilo na Benátsku komisiu. V nadväznosti na žiadosť rumunských orgánov zaoberať sa stanoviskom v rámci naliehavého postupu Benátska komisia vypracovala naliehavé stanovisko k trom zákonom o justícii, ktoré bolo uverejnené 18. novembra. Toto stanovisko bude predložené Benátskej komisii na schválenie na plenárnom zasadnutí v decembri 2022. Prijaté revízie zákonov predstavujú dôležité prepracovanie legislatívneho rámca. Predchádzajúce správy poukázali na štrukturálne a procedurálne otázky, ako napríklad zrušenie Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve, úprava disciplinárnej, občianskoprávnej a trestnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov, zodpovednosť a vymenúvanie riadiacich pracovníkov súdneho inšpektorátu a postupy pre vymenúvanie a odvolávanie vyšších prokurátorov, ako aj úlohu Najvyššieho kasačného a odvolacieho súdu a Vyššej súdnej rady. Významný je zároveň vplyv reforiem na nezávislosť a organizáciu kariérneho rastu sudcov.

Revidovanými zákonmi o justícii sa zreformoval režim občianskoprávnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov, čím sa vyriešil dlhodobý problém identifikovaný v správach v rámci MSO, v správach o právnom štáte, ako aj v judikatúre Súdneho dvora. V novom zákone o postavení sudcov sa stanovuje, že ak žalobca podá žalobu o náhradu škody za justičný omyl, ministerstvo financií to bezodkladne oznámi dotknutému sudcovi, ktorý môže požiadať o vstup do prvého konania proti štátu. Okrem toho ministerstvo financií môže podať regresnú žalobu proti sudcovi len vtedy, keď príslušná sekcia Vyššej súdnej rady konštatuje existenciu zlej viery alebo hrubej nedbanlivosti pri justičnom omyle na základe správy vypracovanej súdnou inšpekciou. Predtým mohlo ministerstvo podať žalobu bez ohľadu na závery správy súdnej inšpekcie. Takisto boli zavedené ďalšie záruky, pokiaľ ide o disciplinárnu zodpovednosť sudcov. Disciplinárne delikty, ktoré vyvolali obavy týkajúce sa nezávislosti súdnictva a prednosti práva EÚ, boli v podstate zrušené. Zároveň bude potrebné monitorovať rozšírenie iného disciplinárneho deliktu na vyjadrovanie politických názorov nielen pri výkone povinností, ale všeobecnejšie aj na vyjadrovanie takýchto názorov na verejnosti, aby sa zabezpečilo, že nebude neprimerane obmedzovať slobodu prejavu sudcov. Pokiaľ ide o procesné aspekty, rozhodnutia sekcií Vyššej súdnej rady v disciplinárnych veciach sa teraz musia odôvodniť a bezodkladne oznámiť dotknutému sudcovi. V zákone sa takisto stanovuje vymazanie disciplinárnych sankcií zo záznamov sudcu tri roky odo dňa ich presadenia, ak sudcovi nie je počas tohto obdobia uložená nová disciplinárna sankcia. Pokiaľ ide o samotné disciplinárne konanie, stanovujú sa aj prísnejšie lehoty pre Vyššiu súdnu radu na odôvodnenie svojich disciplinárnych rozhodnutí. Jednou z pretrvávajúcich obáv je možnosť súdnej inšpekcie napadnúť rozhodnutie disciplinárnej sekcie Vyššej súdnej rady. Zákonmi o justícii sa zavádzajú niektoré dôležité úpravy týkajúce sa organizácie kariéry sudcov. Trvanie odbornej prípravy v Národnom súdnom inštitúte sa predĺžilo z dvoch na tri roky. Hoci to môže mať dlhodobejší vplyv na veľkosť skupiny disponibilných nových sudcov, zároveň sa tým poskytuje viac času na ich praktickú odbornú prípravu. Ďalšie upravené ustanovenia sa týkajú požiadavky na počet odpracovaných rokov pri povýšeniach na vyššie stupne súdov a úrady v rámci prokuratúry, ktorý sa celkovo zvýšil. Pokiaľ ide o vymenovania do špecializovaných prokuratúr, Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii a Riaditeľstva pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu, požiadavky na počet odpracovaných rokov sa zachovali na úrovni desať rokov s dočasným prechodným obdobím na zmiernenie možného vplyvu na ľudské zdroje. Konkrétny vplyv nových požiadaviek na počet odpracovaných rokov na ľudské zdroje po postupnom zrušení dočasného opatrenia sa ešte len prejaví. V zákone sa zachovávajú dva existujúce druhy povyšovania na odvolacích súdoch, tribunáloch a prokuratúrach pôsobiacich pri nich, ale účinnosť ustanovení týkajúcich sa povýšení na mieste v rámci výberového konania sa pozastavuje do decembra 2025, v dôsledku čoho sú počas tohto obdobia možné len povýšenia na základe hodnotenia. Boli zavedené nové pravidlá povyšovania sudcov na Najvyšší kasačný a odvolací súd, podľa ktorých boli povýšenia na základe písomného testu v rámci výberového konania nahradené výberom založeným na hodnotení súdnych rozhodnutí prijatých uchádzačmi počas celej ich činnosti na odvolacom súde a na pohovore so sekciou sudcov Vyššej súdnej rady. Po povýšení na Najvyšší kasačný a odvolací súd sú sudcovia zároveň vylúčení z ďalších odborných hodnotení. Ďalšie významné zmeny sa týkajú vymenovaní riadiacich pracovníkov druhej línie na okresných súdoch, tribunáloch, špecializovaných tribunáloch, odvolacích súdoch a prokuratúrach pôsobiacich pri nich, ktoré sa už neuskutočňujú výberovými konaniami na základe skúšok, ale jednoducho na návrh predsedu súdu alebo vedúceho prokuratúry. Naliehavé stanovisko Benátskej komisie sa zameriava na obmedzený počet tém týkajúcich sa občianskoprávnej a disciplinárnej zodpovednosti sudcov a výberových konaní na prijímanie zamestnancov do súdnych orgánov, ako aj vymenúvania a odvolávania špecializovaných a vysokopostavených prokurátorov. V stanovisku sa dospelo k záveru, že celkovo sa zdá, že zákony sa uberajú správnym smerom, hoci Benátska komisia vyjadrila poľutovanie nad tým, že rumunská vláda nezaslala zákony na konzultáciu, ako bolo oznámené. V súvislosti s vymenúvaním a odvolávaním vysokopostavených prokurátorov boli vyzdvihnuté pozitívne prvky (pozri aj ďalej). V stanovisku sa ďalej konštatuje, že existujú záruky proti politickému zasahovaniu do práce Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii, ako aj jasné obmedzenie právomocí generálneho prokurátora vo vzťahu k Národnému riaditeľstvu pre boj proti korupcii a Riaditeľstvu pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu, ako aj kontroly ministra spravodlivosti (obmedzené na otázky riadenia). Benátska komisia napriek tomu vydala niekoľko odporúčaní, z ktorých môžu vyplývať ďalšie cielené zmeny zákonov, ako napríklad predĺženie trvania mandátov vysokopostavených prokurátorov zo súčasných troch rokov a zrušenie možnosti obnovenia mandátu, ako aj posilnenie záruk, ak generálny prokurátor zruší rozhodnutia bežných prokurátorov. Medzi ďalšie navrhované zmeny patrí výberové konanie na zástupcov riadiacich pracovníkov na súdoch a prokuratúrach a jasné stanovenie toho, že príslušníci justičnej polície vyslaní na prokuratúry nemôžu podávať správy ministrovi vnútra. Pokiaľ ide o Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve, vo februári 2021 bol v parlamente predložený prvotný návrh zákona na zrušenie tohto orgánu. Napriek prijatiu tohto návrhu v poslaneckej snemovni – a súhlasnému stanovisku Benátskej komisie – nebol prijatý v senáte. Nová vláda obnovila tento proces v januári 2022 a po skrátenej desaťdňovej verejnej konzultácii o novom návrhu a kladnom stanovisku Vyššej súdnej rady parlament 28. februára 2022 prijal zákon, zatiaľ čo sa pripravovala ďalšia Benátska komisia. Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve bol zrušený v marci 2022. Ukázalo sa, že Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve nedokáže fungovať účinne: počas troch rokov svojej existencie poslal súdu len sedem vecí a nahromadil veľké množstvo nevybavených vecí . Po zrušení Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve sa právomoc vyšetrovať trestné činy spáchané sudcami preniesla na „určených prokurátorov“ v rámci prokuratúr pri Najvyššom kasačnom a odvolacom súdeodvolacích súdoch. V správe o právnom štáte z roku 2022 sa uvádza, že hoci nový systém predstavuje zlepšenie z hľadiska počtu prokurátorov pridelených do novej štruktúry a jej územného rozloženia, boli vyjadrené obavy v súvislosti s jeho vplyvom na nezávislosť súdnictva. Napríklad sa nevyužila príležitosť na to, aby sa právne vyriešila obava z neopodstatnených tvrdení (tzv. šikanóznych sťažností), ktoré sa používajú ako prostriedok nátlaku na sudcov. Pôsobnosť ratione personae zavedená v rámci predchádzajúceho systému bola zachovaná bez toho, aby bolo jasné, ako by mal tento systém spĺňať kritérium odôvodnenosti objektívnymi a overiteľnými požiadavkami týkajúcimi sa riadneho výkonu spravodlivosti, ako stanovil Súdny dvor. Okrem toho nedostatok nových osobitných záruk v zavedenej štruktúre vyvolal obavy vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora. Benátska komisia vo svojom stanovisku z marca 2022 konštatovala, že akékoľvek zrušenie Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve by malo zabezpečiť väčšiu účinnosť pri vyšetrovaní obvinení sudcov a prokurátorov z korupcie. Ďalšie obavy sa sústredili na postup vymenúvania „určených prokurátorov“. Prijatý decentralizovaný prístup kladie dôraz na potrebu monitorovania výsledkov nového systému. Zatiaľ sa nevyskytli žiadne prekážky v konaní, pričom práca sa zameriavala na spracovanie postúpených vecí a uprednostnilo sa uzavretie vecí založených na nepodložených tvrdeniach. Zdá sa, že viac ako 95 % doteraz spracovaných postúpených spisov bolo založených na šikanóznych sťažnostiach. Generálny prokurátor takisto vypracoval metodiku priorizácie vecí. Správa o právnom štáte z roku 2022 obsahovala dve osobitné odporúčania týkajúce sa nového režimu, o ktorých vykonávaní bude Komisia informovať v správe o právnom štáte z roku 2023. Legislatívne procesy revízie troch zákonov o justícii a ustanovení týkajúcich sa vyšetrovania trestných činov v súdnictve sú už ukončené. Rumunská vláda sa zaviazala v čo najväčšej miere zohľadniť pripravované stanovisko Benátskej komisie k zákonom o justícii, čo môže znamenať ďalšie cielené zmeny právnych predpisov. Opatrenia v nadväznosti na tento záväzok a praktické vykonávanie nového legislatívneho rámca patria do rozsahu monitorovania Komisiou v správe o právnom štáte. Nové zákony o justícii sa budú posudzovať aj v rámci osobitného postupu v pláne obnovy a odolnosti Rumunska. Vymenúvania na vedúce pozície v útvaroch prokuratúry •Odporúčanie z roku 2017: Zaviesť spoľahlivý a nezávislý systém vymenúvania vrcholových prokurátorov založený na jasných a transparentných kritériách a vypracovaný s podporou Benátskej komisie. •Odporúčanie z roku 2018: Rešpektovať negatívne stanoviská Vyššej súdnej rady k vymenovaniu alebo odvolaniu prokurátorov na riadiacich pozíciách, až kým sa nezavedie nový legislatívny rámec v súlade s odporúčaním č. 1 z januára 2017. •Odporúčanie z roku 2018: Opätovne začať postup na účely vymenovania hlavného prokurátora Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii s preukázanými skúsenosťami s trestným stíhaním trestných činov korupcie a s jasným mandátom zabezpečiť, aby Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii pokračovalo v odbornom, nezávislom a nestrannom vyšetrovaní prípadov korupcie. Systém transparentného vymenúvania prokurátorov na najvyšších pozíciách na základe zásluh, ktorý dokáže poskytnúť dostatočné záruky proti politizácii, je dlhodobým odporúčaním v rámci MSO. V následných správach v rámci MSO sa zdôraznila potreba dostatočných bŕzd a protiváh v postupe vymenúvania vrcholových prokurátorov, ako aj úvahy o rozsahu, v akom by sa ten istý postup vymenúvania a odvolávania uplatňoval na nižších riadiacich úrovniach v rámci prokuratúry. Komisia takisto ustavične zdôrazňovala, že konzultácia s Benátskou komisiou o plánovanom postupe je dôležitým spôsobom, ako dosiahnuť udržateľnosť zvoleného riešenia a zabezpečiť rovnováhu, ktorá obstojí v skúške času, medzi príslušnou úlohou jednotlivých zúčastnených inštitúcií, prezidenta Rumunska, ministra spravodlivosti a Vyššej súdnej rady v tomto procese. Benátska komisia uznala, že v súvislosti s vymenúvaním do funkcie generálneho prokurátora (alebo podobných vrcholových pozícií v prokuratúre) existujú rôzne modely. Zdôraznila však, že dôvera verejnosti si vyžaduje primeranú rovnováhu medzi požiadavkou demokratickej legitimity takýchto vymenovaní a požiadavkou depolitizácie. Postup vymenúvania vrcholových prokurátorov je súčasťou revidovaného zákona o postavení sudcov, ktorý parlament prijal v októbri 2022. V rámci postupu sa ráta s tým, že hlavných prokurátorov (generálneho prokurátora, hlavného prokurátora Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii a hlavného prokurátora Riaditeľstva pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu), ako aj ich zástupcov vymenúva prezident Rumunska na základe odôvodnenej nominácie predloženej ministrom spravodlivosti po výberovom konaní, ktoré začalo a zorganizovalo ministerstvo spravodlivosti, a na základe stanoviska Vyššej súdnej rady. Medzi kľúčové otázky v minulosti patrila dôslednosť a transparentnosť výberového konania, ktoré boli zapracované do zákona v podobe nových podrobných pravidiel týkajúcich sa organizácie výberového konania a postupu nominácie, oprávnenosti uchádzačov, hodnotiacich kritérií a zloženia výberovej komisie. Osobitný význam má príslušná úloha a váha Vyššej súdnej rady (najmä sekcie prokuratúry) a prezidenta v postupe ako protiváhy voči vplyvu ministra spravodlivosti a záruky proti politizácii. V rámci postupu sa teraz zabezpečuje zapojenie sekcie prokurátorov Vyššej súdnej rady tak do výberového konania, pri ktorom sa po novom na pohovoroch zúčastňujú dvaja zástupcovia sekcie, ako aj do postupu nominácie, v rámci ktorého musí minister spravodlivosti požiadať túto sekciu o stanovisko. Hoci stanovisko Vyššej súdnej rady nie je pre ministra záväzné, v rámci postupu sa ráta s tým, že v prípade negatívneho stanoviska sa bude musieť s navrhovaným uchádzačom uskutočniť nový pohovor, pri ktorom by sa mali zohľadniť argumenty uvedené v stanovisku Vyššej súdnej rady. V nadväznosti na nový pohovor môže minister buď poslať návrh nominácie prezidentovi, alebo stiahnuť nomináciu a zorganizovať nové výberové konanie. Prezident môže buď prijať návrh nominácie ministra a pristúpiť k vymenovaniu, alebo môže tento návrh zamietnuť s uvedením dôvodov. Revidovaným zákonom sa tak zaviedlo transparentnejšie a spoľahlivejšie výberové konanie a postup nominácie na úrovni ministerstva spravodlivosti a zároveň sa zabezpečila väčšia stabilita využitím právnych predpisov namiesto ministerských nariadení. Benátska komisia to vo svojom naliehavom stanovisku kladne ocenila. Stanovené zapojenie sekcie prokurátorov Vyššej súdnej rady takisto pomôže zabezpečiť podporu zo strany sudcov pre nominovaných uchádzačov. Hoci zvolené riešenie nebráni ministrovi v tom, aby pristúpil k nominácii napriek negatívnemu stanovisku Vyššej súdnej rady i po zamietnutí prezidentom, zavedené dodatočné záruky pomáhajú zabezpečiť, aby sa argumenty uvedené v takomto stanovisku Vyššej súdnej rady riadne preskúmali a zohľadnili v postupe nominácie. Benátska komisia vo svojom naliehavom stanovisku konštatovala, že hoci postup vymenovania naďalej poskytuje ministrovi spravodlivosti rozhodujúcu úlohu, o politickú zodpovednosť za vymenovanie sa delí s prezidentom Rumunska a úloha Vyššej súdnej rady sa posilňuje. Podľa Benátskej komisie sa zapojením viacerých inštitucionálnych aktérov do tohto postupu zabezpečuje vhodný stupeň transparentnosti a zmena predstavuje zlepšenie z hľadiska ochrany pred rizikom straníckych vymenovaní. Postup odvolávania vyšších prokurátorov je podobný procesu vymenúvania. V revidovanom zákone sa postup začína na základe žiadosti ministra spravodlivosti o stanovisko pre sekciu prokurátorov Vyššej súdnej rady. Stanovisko nie je záväzné a po jeho vydaní môže minister navrhnúť odvolanie rumunskému prezidentovi, ktorý môže návrh zamietnuť len z dôvodu zákonnosti. Jedna zmena vyplýva z rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý upozornil na rastúci význam zapojenia orgánu nezávislého od výkonnej a zákonodarnej moci do rozhodnutí, ktoré majú vplyv na vymenúvanie a odvolávanie prokurátorov, a na riziko, že odvolanie by mohlo mať odstrašujúci účinok na ochotu sudcov zúčastňovať sa na verejnej diskusii o otázkach týkajúcich sa súdnictva. Do postupu odvolávania prokurátorov z vedúcich funkcií sa pridal postup preskúmania pred správnym súdom, v rámci ktorého má odvolaný prokurátor 15 dní na napadnutie odvolania, pričom súd môže (ale nie je povinný) preskúmať zákonnosť a správnosť navrhovaného odvolania. Pokiaľ ide o odporúčanie z roku 2018 týkajúce sa vymenovania hlavného prokurátora Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii, v správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že bolo zohľadnené. Revidovanými zákonmi o justícii sa zavádza transparentnejšie a spoľahlivejšie výberové konanie na vymenovania do vedúcich funkcií prokuratúry s dodatočnými zárukami na zvýšenie zodpovednosti ministra spravodlivosti pri predkladaní nominácií. O postupe vymenúvania a odvolávania vo vedúcich funkciách v prokuratúre sa diskutuje od spustenia MSO a konzultácia s Benátskou komisiou je dôležitým spôsobom, ako dosiahnuť udržateľnosť zvoleného riešenia. Rumunská vláda sa zaviazala v čo najväčšej miere zohľadniť pripravované stanovisko Benátskej komisie k zákonom o justícii. Komisia bude naďalej monitorovať opatrenia nadväzujúce na tento záväzok a praktické vykonávanie nových právnych predpisov v rámci správy o právnom štáte. Kódex správania

Odporúčanie z roku 2017: Zabezpečiť, aby kódex správania poslancov, ktorý sa v súčasnosti vypracúva v parlamente, obsahoval jasné ustanovenia o vzájomnom rešpekte medzi inštitúciami a objasňoval, že poslanci a parlamentné postupy by mali rešpektovať nezávislosť súdnictva. Podobný kódex správania by sa mohol prijať pre ministrov. Ako bolo oznámené v roku 2021, kódex správania poslancov platí od konca roka 2017 . Hoci neobsahuje výslovné ustanovenia o rešpektovaní nezávislosti súdnictva , mohol prispieť k zvýšeniu povedomia, a teda k zníženiu počtu prípadov nerešpektovania nezávislosti súdnictva v parlamentnom postupe a kritiky justičného systému a jednotlivých sudcov zo strany niektorých poslancov parlamentu, ako sa uvádza v správe v rámci MSO z roku 2021 . Ministerský kódex správania, ktorý bol zmenený v roku 2020, obsahuje povinnosť rešpektovať nezávislosť súdnictva. Od správy v rámci MSO z roku 2021 došlo k zníženiu značnej verejnej kritiky zo strany poslancov, ktorá by mohla ohroziť nezávislosť súdnictva, a nevyskytli sa žiadne prípady na otestovanie účinnosti kódexu v prípade jeho porušenia. V rokoch 2021 – 2022 Vyššia súdna rada pripustila osem žiadostí o ochranu odbornej povesti, nezávislosti a nestrannosti sudcov a 18 takýchto žiadostí v prípade prokurátorov. Vyššia súdna rada poznamenala, že na rozdiel od minulosti, keď politici vo vnútroštátnych médiách spúšťali kampane očierňujúce sudcov, väčšina žiadostí v súčasnosti súvisí s vyhláseniami vydanými v miestnych médiách. Táto zlepšená situácia môže byť príležitosťou na ochranu pred akýmkoľvek budúcim návratom ku konfliktnejšej atmosfére a väčšiemu riziku útokov politikov na členov súdnictva. Kódexy správania by mohli byť napríklad sprevádzané usmerneniami, príkladmi a zvyšovaním povedomia o tom, ako riešiť konkrétne situácie. Možným riešením do budúcnosti, ktoré by rumunské orgány mohli zvážiť, by bolo prijatie nadväzných opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípade, že Vyššia súdna rada odsúdi vyhlásenia poslanca parlamentu alebo vlády vo vzťahu k individuálnemu sudcovi alebo justičnému systému, urýchlene posúdilo, či došlo k porušeniu kódexu. Tento vývoj možno monitorovať v správach o právnom štáte. Sú zavedené kódexy správania poslancov a ministrov, ktoré môžu prispieť k zvýšeniu povedomia a výraznému zníženiu počtu prípadov nerešpektovania nezávislosti súdnictva a kritiky justičného systému a jednotlivých sudcov. Občiansky súdny poriadok Odporúčanie z roku 2017: Minister spravodlivosti, Vyššia súdna rada a Najvyšší kasačný a odvolací súd by mali dokončiť akčný plán, aby sa zabezpečilo, že nový termín implementácie zostávajúcich ustanovení Občianskeho súdneho poriadku bude dodržaný. Toto odporúčanie sa týkalo dokončenia reformy Občianskeho súdneho poriadku, ktorou sa zaviedla najmä fáza prerokovania veci poradným senátom v občianskoprávnom konaní a postupy pre odvolania v určitých prípadoch. V roku 2018 sa od tejto reformy upustilo . V správe v rámci MSO z roku 2021 sa potvrdil záver, ku ktorému sa dospelo v roku 2019, že existuje príležitosť, aby sa táto časť justičného systému stabilizovala, a teda sa dané odporúčanie považovalo za splnené. Od poslednej správy v rámci MSO nebol zaznamenaný žiadny ďalší vývoj a odporúčanie zostáva splnené. Posúdenie efektívnosti a kvality súdnych konaní sa skúma v kontexte správy o právnom štáte. Trestný zákon a trestný poriadok •Odporúčanie z roku 2018: Zastaviť nadobudnutie účinnosti zmien trestného zákona a trestného poriadku. •Odporúčanie z roku 2018: Opätovne začať proces revízie trestného zákona a trestného poriadku a v plnej miere pritom zohľadniť potrebu súladu s právom EÚ a s medzinárodnými protikorupčnými nástrojmi, ako aj odporúčania v rámci MSO a stanovisko Benátskej komisie. •Odporúčanie z roku 2017: Súčasná fáza reformy rumunských trestných zákonov by sa mala uzavrieť, pričom parlament by mal pokročiť vo svojich plánoch prijať zmeny predložené vládou v roku 2016 po konzultácii so súdnymi orgánmi. Správy v rámci MSO sa neustále vracajú k potrebe uzavrieť reformu rumunských trestných zákonov z roku 2014. Hlavným popudom na túto reformu bola potreba prispôsobiť sa rozhodnutiam Ústavného súdu, ako aj transponovať smernice EÚ. Ústavný súd od roku 2014 prijal 80 rozhodnutí, ktorými vyhlásil rôzne ustanovenia uvedených trestných zákonov za protiústavné. Rýchla a dôsledná reakcia na potrebu prispôsobiť právne predpisy tak, aby sa v nich zohľadnili uvedené rozhodnutia, sa ukázala byť výzvou. V predchádzajúcich rokoch Komisia podrobne informovala o vývoji v súvislosti s revíziami zákonov, pričom opätovne zdôrazňovala potrebu prioritne uzavrieť tieto reformy. Niekoľkými ďalekosiahlymi rozhodnutiami Ústavného súdu vynesenými od roku 2014 sa zrušili ustanovenia trestného zákona a trestného poriadku, pričom mali osobitný dosah na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Absencia politických a legislatívnych riešení viedla k väčším prekážkam a zvýšenej právnej neistote v súvislosti s vyšetrovaním, trestným stíhaním a so sankcionovaním prípadov korupcie na vysokej úrovni, a to v podobe neúspešných prípadov na súde, ako aj právnej neistoty, pokiaľ ide o prípustnosť dôkazov, či vrátenia vyšetrovania alebo súdneho konania na začiatok. V niektorých prípadoch viedli nedostatočné legislatívne opatrenia k sérii rozhodnutí Ústavného súdu týkajúcimi sa toho istého tematického okruhu, ako aj k potrebe, aby ich Najvyšší kasačný a odvolací súd vyložil v záujme konzistentného uplatňovania súdmi. Nedávny príklad bude mať pravdepodobne obzvlášť škodlivý vplyv na dôležité prebiehajúce trestné veci. Ústavný súd v roku 2018 vyhlásil za protiústavné ustanovenie týkajúce sa prerušenia premlčacej lehoty trestnej zodpovednosti v prípade všetkých trestných činov, na ktoré sa uplatňuje premlčanie. Väčšina súdov vzala toto rozhodnutie na vedomie tým, že situácie, v ktorých by procesný úkon mohol viesť k prerušeniu premlčania, vykladá reštriktívnejšie. V druhom rozhodnutí Ústavného súdu k tomu istému článku v máji 2022 sa však konštatovalo nevykonanie nápravy situácie na základe prijatia nových ustanovení práva. V uvedenom rozhodnutí sa uvádza, že od prvého rozhodnutia, a až kým legislatívny orgán nestanoví podmienky na prerušenie premlčacej lehoty, neexistuje základ na prerušenie premlčacej lehoty v prípade trestnej zodpovednosti. Hoci bol v roku 2022 vydaný mimoriadny výnos vlády na objasnenie podmienok, za ktorých by sa prerušenie premlčacej lehoty uplatňovalo v budúcnosti, neuplatňoval by sa so spätnou účinnosťou. Okrem toho sa aktuálne na Ústavnom súde riešia aj námietky proti uvedenému výnosu. Najvyšší kasačný a odvolací súd 25. októbra 2022 konštatoval, že podľa zásady najpriaznivejšieho zákona v období 2014 – 2022 nemožno na prerušenie premlčacej lehoty trestnej zodpovednosti zvažovať žiadne procesné úkony prokuratúry. Tento sled udalostí by mohol mať vážne dôsledky. Sekcia prokurátorov Vyššej súdnej rady upozornila na to, že by to viedlo k ukončeniu trestného konania a k zrušeniu trestnej zodpovednosti v značnom počte vecí. Od správy z roku 2021 boli podniknuté konkrétne kroky na dosiahnutie pokroku v prípade revízie trestného zákona a trestného poriadku. Medziinštitucionálna pracovná skupina, ktorá bola zriadená v roku 2019, pokračovala vo svojej práci a revidované návrhy boli zverejnené na účely konzultácie na webovom sídle ministerstva spravodlivosti v lete 2021. O rok neskôr, 2. júna 2022, ministerstvo spravodlivosti zaslalo vláde na schválenie revidované znenie návrhov zákonov. Revízia je takisto súčasťou míľnikov týkajúcich sa reformy súdnictva v národnom pláne obnovy a odolnosti Rumunska. Legislatívny proces revízie trestného zákona a trestného poriadku s cieľom zosúladiť ustanovenia s príslušnými rozhodnutiami Ústavného súdu Rumunska stále prebieha. Pri tomto zosúladení sa bude musieť zohľadniť aj potreba súladu s právom EÚ a s medzinárodnými protikorupčnými nástrojmi, ako aj odporúčania v rámci MSO a stanovisko Benátskej komisie. Nedávny vývoj judikatúry týkajúci sa premlčania trestnej zodpovednosti a jeho značný vplyv na prebiehajúce prípravné a súdne konania svedčí o potrebe takéhoto zosúladenia. Dokončenie revízie trestného zákona a trestného poriadku je takisto súčasťou záväzkov, ktoré Rumunsko prijalo vo svojom pláne obnovy a odolnosti, a Komisia dôkladne posúdi revidovaný trestný zákon a trestný poriadok v súlade s osobitnými postupmi plánovanými v tejto súvislosti. Legislatívny proces v oblasti mechanizmu pre spoluprácu a overovanie Odporúčanie v rámci MSO z roku 2017: Na účely ďalšieho zlepšenia transparentnosti a predvídateľnosti legislatívneho procesu a na účely posilnenia vnútorných záruk v záujme nezvratnosti by vláda a parlament mali zabezpečiť úplnú transparentnosť a náležite zohľadniť konzultácie s príslušnými orgánmi a zainteresovanými stranami pri rozhodovacej a legislatívnej činnosti v oblasti trestného zákona a trestného poriadku, právnych predpisov o korupcii, právnych predpisov o bezúhonnosti (prípady nezlučiteľnosti, konfliktu záujmov, neoprávnene získaného majetku), právnych predpisov o súdnictve (týkajúce sa organizácie systému súdnictva) a občianskeho zákonníka a občianskeho súdneho poriadku, pričom inšpirácia sa bude čerpať z transparentnosti rozhodovacieho postupu, ktorý vláda zaviedla v roku 2016. Týmto odporúčaním bolo uznané, že najlepší spôsob, ako zabezpečiť udržateľnosť aj účinnosť reforiem, je otvorený a spoľahlivý legislatívny proces . V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že legislatívny proces v prípade rôznych návrhov na reformu (v súvislosti s Útvarom vyšetrovania trestných činov v súdnictve, so zákonmi o justícii a neskôr aj s trestným zákonom a trestným poriadkom) poskytol príležitosť ukázať, že sa postupuje v súlade s odporúčaním. Nie vždy sa našla rovnováha medzi potrebou naliehavo prijať prioritné záväzky a zabezpečiť transparentný a inkluzívny proces. Rýchly proces prijatia zákona, ktorým sa zrušil Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve, viedol k obavám, že zainteresované strany mali málo príležitostí na pripomienkovanie nových opatrení, čo vyjadrila aj samotná Benátska komisia. Zákony o justícii boli takisto predmetom skráteného parlamentného konania a zrýchlenej verejnej konzultácie o konečných zneniach predložených v parlamente. Zainteresované strany poukázali aj na to, že parlamentné rozpravy boli unáhlené bez dostatočného času na diskusiu o zásadných pozmeňujúcich návrhoch .

Správa o právnom štáte z roku 2022 obsahuje všeobecnejšie pripomienky k procesu tvorby práva v Rumunsku, pričom sa v nej poznamenalo, že časté zmeny právnych predpisov a pravidelné využívanie mimoriadnych výnosov naďalej vyvolávajú obavy týkajúce sa stability a predvídateľnosti právnych predpisov. V rámci toho Komisia vydala Rumunsku odporúčanie, aby pred prijatím návrhu právneho predpisu zabezpečilo účinné verejné konzultácie. Správa o právnom štáte z roku 2023 nadviaže na vykonávanie tohto odporúčania. Otázky týkajúce sa kvality tvorby právnych predpisov sa riešia aj v pláne obnovy a odolnosti Rumunska vrátane špecializovanej štruktúry na dohľad nad kvalitou právnych predpisov a systematického opätovného uverejňovania konsolidovaných znení zákonov pri ich zmene, ako aj vypracovania metodiky využívania mimoriadnych výnosov vlády. Hoci harmonogram reforiem nie vždy umožňoval rozsiahle konzultácie, rumunská vláda napriek tomu podnikla kroky v súlade s odporúčaním a snažila sa zabezpečiť transparentnosť, ako aj to, aby príslušní aktéri mali príležitosť vyjadriť sa k navrhovaným reformám. Všeobecnejší prístup k účinnej verejnej konzultácii pred prijatím návrhu právneho predpisu sa bude naďalej monitorovať v správe o právnom štáte. Vykonávanie rozhodnutí súdu verejnou správou Odporúčanie v rámci MSO z roku 2017: Vláda by mala zaviesť primeraný akčný plán na riešenie otázky vykonávania súdnych rozhodnutí a uplatňovania judikatúry súdov zo strany verejnej správy vrátane mechanizmu na poskytovanie presných štatistík s cieľom umožniť budúce monitorovanie. Takisto by mala vytvoriť systém vnútornej kontroly so zapojením Vyššej súdnej rady a dvora audítorov s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie akčného plánu. Rešpektovanie rozhodnutí súdu a ich vykonávanie je neoddeliteľnou súčasťou účinnosti každého justičného systému . V reakcii na výzvy v tejto oblasti Rumunsko navrhlo Výboru ministrov Rady Európy akčný plán na riešenie štrukturálnych problémov týkajúcich sa nevykonávania súdnych rozhodnutí vynesených voči štátu alebo ich vykonávania s omeškaním , ktoré identifikoval Európsky súd pre ľudské práva. V roku 2019 bol schválený zoznam opatrení na vykonávanie akčného plánu vrátane zmien právneho rámca na zaručenie včasného vykonania a mechanizmu dohľadu a predchádzania oneskorenému vykonávaniu rozsudkov, v prípade ktorých je štát dlžníkom . Výbor ministrov Rady Európy vo svojom posúdení pokroku pri vykonávaní akčného plánu z marca 2022 zopakoval svoju výzvu adresovanú orgánom, aby zintenzívnili úsilie a preukázali odhodlanie dokončiť potrebné reformy. V nadväznosti na to bola v októbri 2022 v rámci generálneho sekretariátu vlády zriadená nová štruktúra na monitorovanie a kontrolu presadzovania rozsudkov vynesených Európskym súdom pre ľudské práva v nadväznosti na nepresadzovanie rozsudkov vynesených proti verejným dlžníkom v Rumunsku. Správa o právnom štáte v súčasnosti obsahuje prehľad systematických ukazovateľov vykonávania hlavných rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva vo všetkých členských štátoch . V januári 2022 bola miera vykonávania hlavných rozsudkov týkajúcich sa Rumunska za posledných desať rokov 57 % (v porovnaní s celkovým priemerom členských štátov na úrovni 40 %) a priemerný čas, kým došlo k vykonaniu rozsudkov, dosahoval viac ako štyri roky a dva mesiace. Táto otázka sa bude naďalej sledovať v rámci správy o právnom štáte, a to aj pokiaľ ide o kroky, ktoré Rumunsko podniklo na vytvorenie mechanizmu presných štatistík a systému vnútorného monitorovania so zapojením Vyššej súdnej rady a dvora audítorov s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie akčného plánu. Nedávno sa podnikli nové kroky na vykonávanie tohto odporúčania, ktoré by mali riešiť pretrvávajúce zistené problémy. Komisia bude naďalej pozorne sledovať proces monitorovania stanovený na úrovni Rady Európy a podľa potreby podávať správy v rámci správ o právnom štáte, ako to robí v prípade všetkých členských štátov. Strategická súdna správa a akčný plán pre súdnictvo Odporúčanie v rámci MSO z roku 2017: Strategická súdna správa, t. j. minister spravodlivosti, Vyššia súdna rada, Najvyšší kasačný a odvolací súd a generálny prokurátor, by mali zabezpečiť vykonávanie akčného plánu tak, ako bol prijatý, a zaviesť pravidelné spoločné verejné podávanie správ o jeho vykonávaní vrátane riešení otázok týkajúcich sa nedostatku súdnych úradníkov, nadmerného pracovného zaťaženia a omeškaní pri odôvodnení rozhodnutí. V správach v rámci MSO bola Strategická súdna správa označená za dôležitú príležitosť na vytvorenie konsenzuálneho a udržateľného riešenia do budúcnosti justičného systému. V správe o právnom štáte 2022 sa dospelo k záveru, že v novej stratégii rozvoja súdnictva na roky 2022 až 2025 a v súvisiacom akčnom pláne, ktoré boli prijaté 30. marca 2022, sa stanovujú jasné ciele a monitorovací mechanizmus. Prijatie a nadobudnutie účinnosti novej stratégie je míľnikom v rumunskom pláne obnovy a odolnosti. Stratégia sa zameriava na nezávislosť, kvalitu a efektívnosť súdnictva, ako aj na prístup k spravodlivosti. Zahŕňa odstránenie nerovností v platoch a dôchodkoch sudcov a modernizáciu postavenia justičných pracovníkov a súvisiacich právnických profesií, ako aj reformu zákonov o justícii. V stratégii sa predpokladá niekoľko opatrení na nápravu problému nedostatku zamestnancov v súdnictve vrátane modernizácie postavenia justičných a pomocných zamestnancov s cieľom umožniť sudcom a prokurátorom sústrediť sa na justičnú prácu. Stanovuje sa v nej aj kvantitatívny cieľ zabezpečiť do roku 2025 mieru obsadenosti pozícií sudcov na úrovni 95 % a pozícií prokurátorov na úrovni 80 – 85 %. Stratégia bude dôležitým nástrojom na udržateľné riešenie zostávajúcich výziev v súdnictve. Dôkladné monitorovanie a verejné podávanie správ bude slúžiť aj na posilnenie dôvery verejnosti v to, že sa primerane uprednostnia otázky súvisiace s nadmerným pracovným zaťažením a súvisiacimi oneskoreniami pri riešení súdnych vecí. Proaktívna a pravidelná komunikácia a konzultácie so súdnymi orgánmi a právnickými profesiami by mohli byť takisto užitočné na ubezpečenie sudcov, že sa riešia otázky súvisiace s nedostatkom zamestnancov a výsledným neprimeraným pracovným zaťažením. Transparentnosť a zodpovednosť Vyššej súdnej rady Odporúčanie v rámci MSO z roku 2017: Nová Vyššia súdna rada by mala vypracovať kolektívny program pre svoj mandát vrátane opatrení na podporu transparentnosti a zodpovednosti. Mal by obsahovať stratégiu informovanosti s pravidelnými otvorenými stretnutiami so zhromaždeniami sudcov a prokurátorov na všetkých úrovniach, ako aj so zástupcami občianskej spoločnosti a profesijných organizácií, pričom by sa malo zaviesť podávanie výročných správ, ktoré sa prerokujú na valných zhromaždeniach sudcov a prokurátorov. Vo viacerých po sebe nasledujúcich správach v rámci MSO sa opakovane zdôrazňovala potreba, aby Vyššia súdna rada prispievala k udržiavaniu dynamiky reformného procesu, vyjadrovala jasné kolektívne stanoviská a zabezpečila dôveryhodnosť prostredníctvom transparentnosti a zodpovednosti. V správe z roku 2021 sa poukázalo na dôležité obavy súvisiace so schopnosťou Vyššej súdnej rady budovať v súdnictve konsenzus a zohrávať konštruktívnu úlohu v kľúčových rozhodnutiach týkajúcich sa organizácie a fungovania súdnictva, ale poukázalo sa v nej aj na prípady, keď Vyššia súdna rada dokázala prekonať vnútorné rozpory a dospieť k výsledkom. Napriek úsiliu o dosahovanie kompromisov rozpory vo Vyššej súdnej rade od roku 2021 naďalej spôsobujú vznik sporných bodov, napríklad pri vymenúvaní do novej štruktúry, ktorá nahrádza Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve, organizovaní volieb do novej Vyššej súdnej rady, alebo pokiaľ ide o verejné nezhody medzi členmi Vyššej súdnej rady v oblasti zákonov o justícii. Súčasné funkčné obdobie Vyššej súdnej rady sa skončí na konci roka 2022 a vo februári 2022 sa začal proces voľby nových členov. Voľby do novej rady vyvolali aj kritiku. Vymenovanie úradujúceho predsedu za dočasného predsedu rady na rok 2022 viedlo v rámci Vyššej súdnej rady k ďalším reakciám. Revidované legislatívne ustanovenia týkajúce sa fungovania Vyššej súdnej rady zahŕňajú niekoľko povinností, ktoré môžu prispieť k transparentnosti a zodpovednosti rady. V zákone je zachovaná možnosť vylúčiť členov Vyššej súdnej rady z účasti na posudzovaní disciplinárnych konaní z dôvodov rozšírených o konflikty záujmov a nestrannosť. Zavádza sa jasný termín na nahradenie členov Vyššej súdnej rady po uplynutí ich funkčného obdobia. Napokon sa zhromaždeniam ponecháva možnosť vylúčiť členov Vyššej súdnej rady z dôvodu nesplnenia povinností. Na rozdiel od roku 2020, keď sa Vyššia súdna rada konštruktívne nezapojila do vypracovania návrhov zákonov o justícii uverejnených ministerstvom spravodlivosti a nevydala k nim oficiálne stanovisko, v roku 2022 rada dokázala prijať formálne stanoviská ku kľúčovým legislatívnym projektom. Plenárne zasadnutie vo februári 2022 vydalo kladné stanovisko k návrhu zákona o zrušení osobitnej sekcie pre vyšetrovanie trestných činov, hoci to bolo poznačené kontroverziou v rade, v rámci ktorej niektorí členovia odsudzovali chýbajúce konzultácie so súdmi a s útvarmi prokuratúry. Rada vydala kladné stanovisko k návrhu zákonov o justícii aj v auguste 2022, pričom predložila návrhy na niektoré zmeny, a zúčastnila sa na následných parlamentných rozpravách, kde predložila ďalšie návrhy na zmeny. Od poslednej správy sa činnosť Vyššej súdnej rady pri obrane nezávislosti súdnictva naďalej opierala o sekcie, a nie o plenárne zasadnutie . Niektorí členovia Vyššej súdnej rady spochybnili procesy ako zbytočne zdĺhavé a nekonzistentné v záveroch. Pokiaľ ide o transparentnosť a prístup k informáciám, rada pokračovala v uverejňovaní príslušných informácií na svojom webovom sídle a jej plenárne zasadnutia a zasadnutia sekcií sa vysielajú. Informácie o rozhodnutiach v disciplinárnych konaniach sú k dispozícii aj online.

Novozvolená Vyššia súdna rada, ktorá začne svoj mandát v roku 2023, by mala zabezpečiť, aby sa ako kľúčové ciele jej programu presadzovali transparentnosť a zodpovednosť. Na zabezpečenie splnenia týchto cieľov bude kľúčové, aby sa zvolávali pravidelné otvorené zasadnutia a diskutovalo sa o výročných správach so zhromaždeniami sudcov a prokurátorov na všetkých úrovniach, ako aj s občianskou spoločnosťou a profesijnými organizáciami. V tejto súvislosti môže významne prispieť fórum občianskej spoločnosti v oblasti spravodlivosti zriadené v decembri 2021. Vo viacerých správach v rámci MSO po sebe sa opakovane zdôrazňovala potreba, aby Vyššia súdna rada prispievala k udržiavaniu dynamiky reformného procesu, vyjadrovala jasné kolektívne stanoviská a zabezpečila dôveryhodnosť prostredníctvom transparentnosti a zodpovednosti. Rumunská vláda uznáva význam týchto cieľov. Voľba novej rady, ktorá má začať svoj mandát v roku 2023, je príležitosťou na zabezpečenie transparentnosti a zodpovednosti, ktoré by nová rada mohla preukázať napríklad vo forme verejného vyhlásenia o hlavných zásadách, ako aj pri trvalej praxi kolektívneho schvaľovania svojich kľúčových pozícií. Súdna inšpekcia Odporúčanie v rámci MSO z roku 2018: Vyššia súdna rada má s okamžitou platnosťou vymenovať dočasný tím na riadenie súdnej inšpekcie a do troch mesiacov na základe výberového konania vymenovať nový manažment súdnej inšpekcie. V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že treba naďalej riešiť štrukturálne obavy týkajúce sa súdnej inšpekcie, a to aj vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora z mája 2021 . V správe o právnom štáte 2022 sa zopakovali obavy týkajúce sa rozsiahlych právomocí a nedostatočnej zodpovednosti hlavného súdneho inšpektora. Obavy vzbudzovala napríklad koncentrácia moci v rukách hlavného inšpektora a jeho zástupcu, vysoký podiel vecí predložených inšpekciou, ktoré boli na súde nakoniec zamietnuté, ako aj obmedzenia dohľadu vykonávaného Vyššou súdnou radou . Boli nastolené otázky v súvislosti s tým, či ustanovenia zákonov o justícii týkajúce sa vymenovania manažmentu súdnej inšpekcie a jej zodpovednosti ponúkajú dostatočné záruky a vedú k správnej rovnováhe medzi sudcami, prokurátormi a Vyššou súdnou radou. Súdnemu dvoru Európskej únie bol predložený návrh na začatie prejudiciálneho konania o otázke, či sú rozsiahle právomoci zverené hlavnému inšpektorovi v súlade s požiadavkami nezávislosti súdnictva . V októbri 2022 bol prijatý zákon o Vyššej súdnej rade, ktorým sa podstatne zmenil legislatívny rámec týkajúci sa súdnej inšpekcie. Obsahuje niekoľko ustanovení na nápravu nedostatočnej zodpovednosti súdnej inšpekcie a koncentrácie moci v rukách hlavného inšpektora. Právomoci hlavného inšpektora vyvažuje novozavedený výbor, ktorý má súbor právomocí na zabezpečenie primeranej protiváhy. Jeho úloha bude zahŕňať rozhodnutia o organizácii a fungovaní súdnej inšpekcie, vykonávanie inšpekčných prác a výberové konania na vymenovanie. Vymenovanie zástupcu hlavného inšpektora prechádza z hlavného inšpektora na plenárne zasadnutie Vyššej súdnej rady a výber bude prebiehať na základe objektívnejších kritérií. Podobne bude hlavný inšpektor vymenúvať súdnych inšpektorov na základe výberového konania organizovaného príslušnou sekciou Vyššej súdnej rady s podporou Národného súdneho inštitútu. Predtým toto výberové konanie riadila samotná súdna inšpekcia. Objasnili sa pravidlá organizácie výberových konaní, a to aj pokiaľ ide o výberové kritériá a zloženie výberových komisií. Zaviedli sa nové pravidlá na reguláciu všetkých situácií konfliktu záujmov v prípade hlavného inšpektora, od ktorého sa bude odteraz takisto vyžadovať, aby predložil návrh na zloženie monitorovacích tímov správnej rade (t. j. hlavný inšpektor o tom viac nebude rozhodovať priamo). Pretrváva obava týkajúca sa možnosti hlavného inšpektora zrušiť rozhodnutie o zamietnutí veci alebo akékoľvek rozhodnutie prijaté inšpektorom po predbežnom vyšetrovaní. Uplatňovanie tohto pravidla v praxi a účinnosť existujúcich záruk sa bude musieť monitorovať. Výber a vymenovanie hlavného inšpektora v minulosti vyvolali kontroverziu, ako sa podrobne uvádza v správe v rámci MSO z roku 2021. Zdá sa, že vymenovanie nového riaditeľa súdnej inšpekcie v júli 2022 bolo hladšie, aj keď sa prihlásil len jeden uchádzač. Nové právne predpisy sa vzťahujú aj na vymenúvanie hlavného inšpektora a jeho zástupcu, pričom Vyššia súdna rada získala silnejšie právomoci v oblasti dohľadu a do výberových konaní na pozície v súdnej inšpekcii sa bude zapájať aj Národný súdny inštitút. Zmeny nastali aj v konaní o odvolaní hlavného inšpektora: na začatie tohto konania sa už nebude vyžadovať rozhodnutie celého plenárneho zasadnutia Vyššej súdnej rady, ale budú ho môcť iniciovať piati členovia Vyššej súdnej rady alebo valné zhromaždenie súdnej inšpekcie. Výsledná rovnováha medzi úvahami o nezávislosti, zodpovednosti a stabilite vo vedení súdnej inšpekcie sa bude musieť v praxi naďalej monitorovať. V rokoch 2021 a 2022 zostal počet disciplinárnych konaní, ktoré evidovala Vyššia súdna rada, vo všeobecnosti stabilný. Pretrvávajú však prípady, v ktorých disciplinárne vyšetrovania a z nich vyplývajúce sankcie uložené sudcom zrejme súvisia s vyjadrením kritických názorov na otázky právneho štátu. Súdna inšpekcia začala takéto vyšetrovania buď ex officio, alebo na žiadosť Vyššej súdnej rady. Súdny dvor Európskej únie sa jasne vyjadril, že nezávislosť súdnictva môže byť oslabená, ak sa disciplinárny režim odkloní od svojich legitímnych cieľov a využíva sa na účely politickej kontroly súdnych rozhodnutí alebo vyvíjania nátlaku na sudcov . Popri prípadoch uvedených v správe o právnom štáte 2022 existujú ďalšie disciplinárne vyšetrovania sudcov, ktoré boli vnímané ako forma nátlaku a odvetných opatrení za udelené tresty, najmä vo veciach týkajúcich sa korupcie na vysokej úrovni . V uplynulých troch rokoch síce chýbalo zverejňovanie informácií týkajúcich sa disciplinárnych konaní prebiehajúcich na súdnej inšpekcii , no predvídateľnosť a transparentnosť sa zvýšili, keďže Vyššia súdna rada prijala rozhodnutie zverejňovať v anonymizovanom formáte disciplinárne rozhodnutia, ktoré sa stali právoplatnými, a porušenia etického kódexu, a to na portáli prístupnom len pre sudcov. Toto odporúčanie z roku 2018 sa stalo neaktuálnym. Nové vedenie súdnej inšpekcie má teraz príležitosť zabezpečiť, aby sa disciplinárne vyšetrovania už nevyužívali ako nástroj na vyvíjanie nátlaku na činnosť sudcov a prokurátorov, v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. Komisia bude naďalej v rámci správ o právnom štáte venovať pozornosť tomu, ako to funguje v praxi. Na základe analýzy prvého referenčného kritéria možno odporúčania celkovo považovať za uspokojivo splnené a možno pokračovať v monitorovaní v rámci cyklu výročných správ o právnom štáte. Komisia víta záväzok rumunskej vlády pokračovať v reforme tým, že v čo najväčšej miere zohľadní odporúčania Benátskej komisie a dokončí proces prijímania nových trestných zákonov. Rumunsko sa plne zaviazalo spolupracovať s Komisiou na cykle výročných správ o právnom štáte. Tento monitorovací rámec sa už začal podrobne zaoberať mnohými otázkami, ktoré sa skúmali v rámci MSO, ako je režim nahrádzajúci Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve a fungovanie súdnej inšpekcie, ako aj širší legislatívny rámec zákonov o justícii a trestných zákonov a práca Vyššej súdnej rady. Pri pokračovaní vo vykonávaní príslušných reforiem môžu pomôcť záväzky v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ďalšie príležitosti na pomoc v rámci iných príslušných programov EÚ, najmä Nástroja technickej podpory. 2.2. Druhé referenčné kritérium: rámec pre bezúhonnosť a Národný bezpečnostný úrad V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že riziko zvrátenia pokroku zistené v roku 2019 v súvislosti s úpravami pravidiel týkajúcich sa bezúhonnosti sa zmiernilo a že existujú povzbudivé náznaky, že v novom legislatívnom období by sa mohla nastaviť jasná cesta k udržateľnosti Národného bezpečnostného úradu (ANI) a legislatívneho rámca v oblasti bezúhonnosti. Národný bezpečnostný úrad naďalej vyšetruje prípady nezlučiteľnosti, konfliktov záujmov a neoprávnene získaného majetku a udržiava si stabilné výsledky . Ako sa uvádza v správe o právnom štáte 2022, Národný bezpečnostný úrad zaznamenal niekoľko pozitívnych zmien. Po viac ako jeden a pol roku bez predsedu bol v roku 2021 na návrh Národnej bezpečnostnej rady vymenovaný nový predseda Národného bezpečnostného úradu. K zvýšeniu transparentnosti a uľahčeniu práce Národného bezpečnostného úradu prispela skutočnosť, že od roku 2022 sa majetkové priznania a vyhlásenia o konflikte záujmov musia vypĺňať elektronicky a sú verejne dostupné online. Okrem kurzov odbornej prípravy Národný bezpečnostný úrad v máji 2022 spustil chatbota „e-DAI Assistant“ (pomocník pre platformu e-DAI), ktorý ľuďom pomáha platformu efektívne využívať. Národný bezpečnostný úrad takisto vyvíja vlastné nástroje, aby mohol sám identifikovať podozrivé majetkové priznania a vyhlásenia o konflikte záujmov na základe ukazovateľov rizika, a plánuje užšiu spoluprácu s Národnou agentúrou pre správu zaisteného majetku (ANABI). V správach v rámci MSO sa uvádza, že účinnosť Národného bezpečnostného úradu bola obmedzená potrebou zmodernizovať a ďalej zlepšiť zrozumiteľnosť právneho rámca pre bezúhonnosť, aby sa stabilizoval a bol udržateľný. Rumunsko sa vo svojom národnom pláne obnovy a odolnosti zaviazalo, že do roku 2024 nadobudne účinnosť konsolidovaný zákon o bezúhonnosti. Národný bezpečnostný úrad spolupracuje pri plnení tejto úlohy s ministerstvom spravodlivosti, pričom očakáva, že prácu dokončí do polovice roku 2023. Konsolidácia zákonov o bezúhonnosti, nezlučiteľnosti a konfliktoch záujmov by umožnila zohľadnenie judikatúry a politík v oblasti predchádzania korupcii a vytvorila by stabilný základ do budúcnosti. Národný bezpečnostný úrad naďalej účinne funguje a podniká kroky na zlepšenie svojho riadenia, nástrojov a metód. Príprava komplexného legislatívneho rámca v oblasti bezúhonnosti, ktorý sa má prijať v roku 2023, prebieha podľa plánu, pričom ide o príležitosť na ďalšiu podporu práce Národného bezpečnostného úradu a na zabezpečenie jednoznačnosti a stability potrebnej na účinné odhaľovanie a riešenie prípadov nezlučiteľnosti, konfliktov záujmov a neoprávnene získaného majetku. Nové právne predpisy sú súčasťou rumunského plánu obnovy a odolnosti a ich praktické vykonávanie patrí do rozsahu monitorovania Komisiou v rámci správ o právnom štáte. Systém PREVENT

Odporúčanie z roku 2017: Zabezpečiť sprevádzkovanie systému PREVENT. Národný bezpečnostný úrad a Národná agentúra pre verejné obstarávanie by mali zaviesť podávanie správ o kontrolách ex ante zameraných na postupy verejného obstarávania a ich následných kontrol vrátane kontrol ex post, ako aj o zistených prípadoch konfliktov záujmov alebo korupcie a zorganizovať verejnú diskusiu, kde by vláda, miestne orgány, súdnictvo a zástupcovia občianskej spoločnosti boli vyzvaní, aby sa k nim vyjadrili. Systém PREVENT sa používa od roku 2017 na predchádzanie konfliktom záujmov v postupoch verejného obstarávania vytvorením mechanizmu overovania ex ante. Verejným obstarávateľom to pomáha napraviť možné problémy ešte pred zadaním zákazky. V správe v rámci MSO z roku 2021 sa potvrdili pozitívne výsledky systému PREVENT a Národný bezpečnostný úrad potvrdil, že systém je naďalej účinný. Od 1. júna 2021 do konca septembra 2022 bolo prostredníctvom systému PREVENT preskúmaných takmer 20 000 postupov verejného obstarávania vrátane viac ako 3 700 postupov týkajúcich sa finančných prostriedkov EÚ s cieľom identifikovať možné konflikty záujmov. Postupy zahŕňali viac ako 2 600 verejných obstarávateľov a takmer 16 000 spoločností. Inšpektori úradu vydali 24 varovaní v súvislosti s bezúhonnosťou, ktoré sa vzťahovali na postupy vo výške 97 miliónov EUR. Vo všetkých prípadoch oznámených prostredníctvom systému verejní obstarávatelia odstránili príčiny, ktoré spôsobovali potenciálne konflikty záujmov: v dvoch prípadoch bola o možnej nezrovnalosti informovaná Národná agentúra pre verejné obstarávanie. Tieto výsledky potvrdzujú záver správy v rámci MSO z roku 2021, že toto odporúčanie je splnené. Odporúčanie týkajúce sa systému PREVENT bolo splnené už v roku 2018 a jeho pokračujúce pozitívne výsledky poukazujú na jeho udržateľnosť. Opatrenia v nadväznosti na súdne rozhodnutia týkajúce sa poslancov Odporúčanie z roku 2017: Parlament by mal byť transparentný v rozhodovacom procese, pokiaľ ide o nadviazanie na konečné a neodvolateľné rozhodnutia o nezlučiteľnosti, konflikte záujmov a neoprávnene získanom majetku proti jeho poslancom. Predchádzajúce správy v rámci MSO poukázali na zdržania a zjavné nezrovnalosti pri uplatňovaní sankcií uložených poslancom parlamentu, v prípade ktorých sa právoplatným rozhodnutím súdu vynesenom na základe správy Národného bezpečnostného úradu konštatovalo, že zastávajú nezlučiteľné funkcie alebo sú v konflikte záujmov. Poukázalo sa v nich na možnosť rozdielneho výkladu pravidiel, najmä keď k incidentu týkajúcemu sa bezúhonnosti došlo v rámci predchádzajúceho mandátu alebo pozície, a navrhlo sa zaviesť väčšiu jasnosť. Najvyšší kasačný a odvolací súd v rokoch 2020 a 2021 objasnil výklad zákonov. Súd rozhodol, že sankcia sa uplatňuje, i keď sa nezlučiteľnosť týka predchádzajúceho mandátu, a že premlčacia lehota troch rokov by sa mala vzťahovať na potrebu Národného bezpečnostného úradu do troch rokov ukončiť vyšetrovanie skutočností rozhodujúcich pre určenie existencie situácie konfliktu záujmov alebo nezlučiteľnosti (namiesto toho, aby sa sankcia po uplynutí tejto lehoty neuplatňovala). Od roku 2021 bol zaznamenaný jeden prípad, v ktorom Národný bezpečnostný úrad zistil, že jeden senátor zastával nezlučiteľné funkcie. Toto zistenie viedlo k rýchlemu odstúpeniu dotknutej osoby z verejnej funkcie, a to aj napriek tomu, že rozhodnutie Národného bezpečnostného úradu bolo napadnuté na súde. Nevyskytli sa žiadne prípady, v ktorých by sa otestovala transparentnosť parlamentu pri rozhodovaní v súvislosti s právoplatnými rozhodnutiami súdu. Potvrdzuje sa pozitívne posúdenie v správe v rámci MSO z roku 2021 založené na proaktívnej spolupráci na začiatku činnosti nového parlamentu, a preto možno toto odporúčanie považovať za splnené. Komisia bude v rámci správ o právnom štáte naďalej monitorovať opatrenia, ktoré parlament prijme voči svojim členom v nadväznosti na neodvolateľné rozhodnutia o nezlučiteľnosti, konfliktoch záujmov a neoprávnene získanom majetku. Na základe analýzy druhého referenčného kritéria možno všetky odporúčania považovať za uspokojivo splnené. Komisia sa bude v rámci správ o právnom štáte naďalej zaoberať vývojom súvisiacim s rámcom pre bezúhonnosť a jeho vykonávaním. Konsolidácia právneho rámca pre bezúhonnosť je takisto míľnikom v rumunskom pláne obnovy a odolnosti. 2.3. Tretie referenčné kritérium: riešenie korupcie na vysokej úrovni Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii a boj proti korupcii na vysokej úrovni Korupcia bola hlavnou oblasťou obáv spojených s tým, že Rumunsko spochybnilo kladné hodnotenie dosiahnuté v januári 2017 v súvislosti s tretím referenčným kritériom. V správe z roku 2021 však bolo možné zaznamenať zlepšenie vrátane nového impulzu a inštitucionálnej stability Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii (DNA). Pozitívny trend v účinnosti vyšetrovania a sankcionovania korupcie bol potvrdený v správe o právnom štáte 2022. Od poslednej správy v rámci MSO a do konca októbra 2022 Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii postúpilo na súdne konanie 451 prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktoré sa týkali celkovo 1 067 obžalovaných. Boli medzi nimi súčasní alebo bývalí ministri, poslanci, senátori či osoby zastávajúce vysoké politické alebo verejné funkcie v miestnej správe. V tom istom období súdy rozhodli o právoplatnom odsúdení 564 obžalovaných stíhaných vo veciach vedených Národným riaditeľstvom pre boj proti korupcii a nariadili konfiškáciu majetku v hodnote takmer 24 miliónov EUR. Štátne subjekty na základe právoplatných rozhodnutí súdu nadobudli nárok vymáhať škodu vo výške viac ako 43 miliónov EUR vo veciach vedených Národným riaditeľstvom pre boj proti korupcii. Tieto výsledky potvrdzujú pozitívny trend zaznamenaný v roku 2021. Napriek tomu však v oblasti boja proti korupcii na vysokej úrovni naďalej pretrvávajú operačné výzvy. Ako náročný sa ukázal postup prijímania pracovníkov, hoci sa zaznamenalo určité zlepšenie miery obsadenosti pozícií prokurátorov Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii, ktorá v súčasnosti podľa údajov poskytnutých Komisii dosiahla 78 %. Ako hlavný dôvod obmedzeného počtu žiadostí o obsadenie existujúcich voľných pracovných miest bola identifikovaná požiadavka mať vysoký počet odpracovaných rokov . Keďže však Ústavný súd vyhlásil zákon, ktorým sa požiadavka na počet odpracovaných rokov znižuje na sedem , za protiústavný, požiadavka spojená s počtom odpracovaných rokov na vymenovanie do Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii sa v revidovaných zákonoch o justícii nezmenila a platí požiadavka mať odpracovaných desať rokov, ako aj absolvovať trojročnú povinnú odbornú prípravu v Národnom súdnom inštitúte. Vzhľadom na nedostatok prokurátorov v Národnom riaditeľstve pre boj proti korupcii sú dôležitými nástrojmi aj naďalej delegovanie, vyslanie a preloženie. Pri dosahovaní tohto cieľa sa ako nápomocné ukazujú aj zmeny, ktoré priniesli nové zákony o justícii v súvislosti s postupom prijímania riadnych prokurátorov v rámci Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii, ktorý Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii prevzalo od Vyššej súdnej rady. Riešenie operačných výziev Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii, a to aj pokiaľ ide o prijímanie prokurátorov, je obsahom odporúčania v správe o právnom štáte 2022 a rumunský plán obnovy a odolnosti zahŕňa záväzok zvýšiť mieru obsadenosti v Národnom riaditeľstve pre boj proti korupcii do 30. júna 2023 na 85 % . Z hľadiska boja proti korupcii na vysokej úrovni má osobitný význam zrušenie Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (pozri aj prvé referenčné kritérium). Súdny dvor Európskej únie poznamenal, že v prípade Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve by nedostatok odborných znalostí na vedenie vyšetrovaní zložitých korupčných vecí, nedostatočné ľudské zdroje a veľké pracovné zaťaženie mohli spoločne viesť k riziku oneskorení a zníženej účinnosti pri riešení vecí . Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii opätovne nezískalo právomoc vyšetrovať korupciu v súdnictve, hoci Benátska komisia aj generálny prokurátor vyjadrili názor, že je nepravdepodobné, že nová štruktúra by mala lepšie predpoklady na vyšetrovanie obvinení z korupcie sudcov a prokurátorov než špecializovaná prokuratúra, akou je Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii. Keďže od zrušenia Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve uplynulo len niekoľko mesiacov, je príliš skoro na posúdenie toho, či nová štruktúra dokáže účinne stíhať trestné činy korupcie v súdnictve. Ďalšou významnou obavou v spojitosti s Útvarom vyšetrovania trestných činov v súdnictve bol nedostatok zrozumiteľnosti pri rozdeľovaní vecí medzi Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii a Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve, a najmä prax presunúť z Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii kompletné spisy o korupcii, len čo sa vyskytla súvislosť so sudcom alebo prokurátorom. Cieľom nového zákona je obmedziť spojenie vecí len na prípady, keď „vec nemožno z dôvodov riadneho priebehu trestného stíhania rozdeliť“ . V prípade správnej implementácie by to mohlo pomôcť zabrániť narúšaniu protikorupčných vyšetrovaní, ku ktorému dochádzalo v minulosti. Doteraz neboli hlásené žiadne incidenty a nezaznamenali sa žiadne prípady, v ktorých bolo v rámci Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii potrebné rozhodcovské konanie o právomoci. Správa o právnom štáte 2022 obsahovala odporúčanie zdôrazňujúce vplyv nového systému na vyšetrovanie a stíhanie trestných činov korupcie v súdnictve. Na boj proti korupcii mal vplyv zdĺhavý proces revízie trestných zákonov (pozri prvé referenčné kritérium). Na základe dvoch rozhodnutí Ústavného súdu boli ukončené trestné konania v korupčných veciach proti národným politikom, pretože Ústavný súd vyhlásil rozsudky súdov za neplatné vzhľadom na zloženie súdnych senátov . Najvyšší kasačný a odvolací súd zároveň v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie v apríli 2022 potvrdil tresty odňatia slobody vo veci z roku 2018 týkajúcej sa trestnej činnosti na vysokej úrovni, ktoré boli pozastavené z dôvodu nezákonného zloženia súdu . V máji 2022 Najvyšší kasačný a odvolací súd rozhodol v inej veci týkajúcej sa trestnej činnosti na vysokej úrovni, pričom implementoval uvedený rozsudok Súdneho dvora Európskej únie, podľa ktorého sa nemá zohľadniť judikatúra Ústavného súdu týkajúca sa zákonnosti zloženia senátov sudcov, a odsúdil hlavného obžalovaného na trest odňatia slobody za úplatkárstvo . Ako už bolo uvedené, neexistencia legislatívnej reakcie na rozhodnutie Ústavného súdu o premlčaní mala veľký vplyv na prebiehajúce veci. Platí to najmä v prípade korupčných vecí. Podľa odhadu uverejneného Národným riaditeľstvom pre boj proti korupcii by sa mohlo v dôsledku toho ukončiť celkovo 557 trestných vecí, v prípade ktorých prebieha trestné stíhanie alebo súdne konanie. Hoci presné škody by sa mali posudzovať od prípadu k prípadu, Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii odhaduje ujmu v týchto veciach na približne 1,2 miliardy EUR a celkovú výšku úplatkov a súm v rámci nepriameho úplatkárstva na približne 150 miliónov EUR. Hoci zostávajú zachované občianskoprávne postupy na vymáhanie niektorých škôd, ukončenie trestného konania v takom veľkom počte korupčných vecí môže mať významný vplyv na úsilie v boji proti korupcii na vysokej úrovni, pričom Komisia bude pozorne monitorovať skutočné dôsledky takéhoto kroku a možné zmierňujúce opatrenia, a to aj vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie, podľa ktorého právo EÚ bráni uplatňovaniu vnútroštátnych pravidiel alebo vnútroštátnej praxe podobnej judikatúre Ústavného súdu, ak môže viesť k systémovému riziku beztrestnosti za trestné činy korupcie alebo podvody poškodzujúce finančné záujmy Únie . Riziko, že tisíce obžalovaných nebudú čeliť trestnej zodpovednosti, vyvolalo v Rumunsku veľkú kritiku.

Od poslednej správy v rámci MSO z roku 2021 sú zaznamenávané časté zmeny v zložení senátov rozhodujúcich v trestných veciach. Dôsledkom je, že ak sa odvolací senát skladá z dvoch sudcov a jeden sudca sa vymení, celý senát sa rozpustí a celé dôkazné konanie sa musí začať znovu. V prípade vecí, na ktoré sa začiatkom roka 2023 uplatní premlčanie, tak vzniká kritická situácia. Generálny prokurátor podporil myšlienku vyhradenia sudcov, aby sa zabránilo rozpusteniu senátu. V rokoch 2021 a 2022 pokračovali pozitívne výsledky v oblasti účinnosti vyšetrovania a sankcionovania korupcie na vysokej úrovni. Bude dôležité zabezpečiť, aby sa táto účinnosť udržateľným spôsobom zachovala (pozri aj prvé referenčné kritérium), a to aj prostredníctvom stabilizácie primeraného trestného právneho rámca a príslušných ustanovení zákonov o justícii. Komisia bude pozorne sledovať celkový rámec a spôsob, akým bude Rumunsko pokračovať v riešení operačných výziev, ktorým čelí Národné riaditeľstvo pre boj proti korupcii, čo sú nevyhnutné faktory na zachovanie udržateľnosti pokračujúceho pokroku, ako svojho monitorovania v rámci správy o právnom štáte. Zbavenie imunity poslancov parlamentu Odporúčanie v rámci MSO z roku 2017: Prijať objektívne kritériá na rozhodovanie o zbavení imunity poslancov parlamentu a odôvodňovanie takýchto rozhodnutí s cieľom pomôcť zabezpečiť, aby sa imunita nevyužívala na zabránenie vyšetrovaniu a stíhaniu trestných činov korupcie. Vláda by rovnako mohla zvážiť zmenu právnych predpisov na obmedzenie imunity ministrov na trvanie ich funkčného obdobia. Tieto kroky by mohli byť podporované Benátskou komisiou a skupinou GRECO. Parlament by mal zriadiť systém pravidelného podávania správ o rozhodnutiach, ktoré prijali jeho komory na základe žiadostí o zbavenie imunity, a mohol by usporiadať verejnú diskusiu, aby Vyššia súdna rada a zástupcovia občianskej spoločnosti mohli reagovať. Toto odporúčanie sa týka zodpovednosti parlamentu za jeho rozhodnutia o žiadostiach prokuratúry o povolenie preventívnych opatrení, ako sú prehliadky alebo zatknutia, a o žiadostiach o povolenie vyšetrovať poslanca parlamentu, keď zastáva alebo zastával aj funkciu ministra. V minulosti nedostatočné odôvodnenie rozhodnutí prijatých parlamentom – ako aj počet prípadov, keď parlament neumožnil pokračovať vo vyšetrovaní – viedli k obavám o objektívnosť týchto rozhodnutí. V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že prístup v parlamente sa vyvíjal pozitívnym smerom a tento trend pokračuje. Od poslednej správy v rámci MSO boli zaznamenané len dva prípady žiadosti Národného riaditeľstva pre boj proti korupcii o zrušenie imunity, pričom parlament obe rýchlo schválil. Senát navyše 7. novembra 2022 upravil svoj rokovací poriadok s cieľom zaviesť vymedzené objektívne kritériá na rozhodovanie o žiadostiach o zrušenie poslaneckej imunity, a to v súlade s pravidlami, ktoré už sú zavedené v poslaneckej snemovni. Dodržiavanie platných pravidiel bude dôležité na zabezpečenie zachovania súčasného prístupu. Dôležitou oblasťou monitorovania v rámci MSO bola aj zodpovednosť parlamentu pri jeho rozhodnutiach o žiadostiach prokuratúry o povolenie prijatia ochranných opatrení a o žiadostiach o povolenie vyšetrovania poslancov parlamentu. V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že prístup v parlamente sa vyvíjal pozitívne, a nedávne rozhodnutie senátu zaviesť vymedzené objektívne kritériá na rozhodovanie o žiadostiach o zrušenie poslaneckej imunity znamená, že obe komory majú trvalo zavedené dôležité záruky transparentnosti. Komisia bude tento vývoj naďalej sledovať v kontexte monitorovania v rámci výročnej správy o právnom štáte. V situácii v súvislosti s tretím referenčným kritériom pretrváva od roku 2021 pozitívna dynamika. Na základe analýzy možno odporúčania považovať za uspokojivo splnené. Bude dôležité pokračovať v tejto pozitívnej bilancii. V správe o právnom štáte sa – podobne ako v prípade ostatných členských štátov – monitoruje spôsob, akým Rumunsko pokračuje v riešení zostávajúcich a nových výziev v boji proti korupcii na vysokej úrovni a vo vykonávaní odporúčaní. 2.4. Štvrté referenčné kritérium: riešenie korupcie na všetkých úrovniach Od správy v rámci MSO z júna 2021 generálna prokuratúra ďalej účinne stíha činy korupcie a trestné činy považované za korupciu . Na vyšetrovania, ktoré má vo svojej právomoci, však vplýva nedostatok ľudských zdrojov v súdnictve a obmedzené technické prostriedky na špeciálne vyšetrovacie techniky, ktoré má k dispozícii ministerstvo verejných záležitostí. Generálne riaditeľstvo pre boj proti korupcii (DGA) v rámci ministerstva vnútra pokračovalo vo svojej práci, pričom dobre spolupracovalo s prokuratúrou. Národná stratégia boja proti korupcii Odporúčanie z roku 2017: Naďalej vykonávať Národnú stratégiu boja proti korupcii, pričom sa dodržia lehoty, ktoré stanovila vláda v auguste 2016. Minister spravodlivosti by mal zaviesť systém podávania správ o účinnom vykonávaní Národnej stratégie boja proti korupcii (vrátane štatistík o prípadoch porušenia bezúhonnosti vo verejnej správe, podrobností o disciplinárnych konaniach a sankciách a informácií o štrukturálnych opatreniach uplatňovaných v zraniteľných oblastiach). V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že je potrebné ďalej pracovať na Národnej stratégii boja proti korupcii, aby sa zabezpečilo jej účinné vykonávanie, ako aj posilnenie predchádzania korupcii a boja proti korupcii v rámci zraniteľných oblastí a na miestnej úrovni. V decembri 2021 vláda schválila novú Národnú stratégiu boja proti korupcii na roky 2021 – 2025. Podkladom na jej vypracovanie bolo interné hodnotenie a externý audit vykonaný OECD. V hodnotení OECD sa uznali významné kroky, ktoré Rumunsko prijalo na posilnenie svojich protikorupčných politík a politík v oblasti bezúhonnosti, a takisto sa v ňom konštatovalo, že významnou výzvou je nedostatočná politická podpora pri vykonávaní dôležitých legislatívnych reforiem. Vykonávanie stratégie na roky 2021 – 2025 je na dobrej ceste. Práca sa zameriava na vymedzené prioritné oblasti a v decembri sa začne proces partnerského preskúmania zúčastnených inštitúcií. V prvom trimestri 2023 sa očakáva priebežná správa o vykonávaní stratégie. Vyvíja sa úsilie o zabezpečenie účinného vykonávania stratégie boja proti korupcii na roky 2021 – 2025. Zavádzajú sa mechanizmy hodnotenia a podávania správ. Toto odporúčanie možno považovať za splnené. Komisia bude naďalej monitorovať vykonávanie stratégie v rámci správy o právnom štáte. Národná agentúra pre správu zaisteného majetku Odporúčanie z roku 2017: Zabezpečiť plné a účinné fungovanie Národnej agentúry pre správu zaisteného majetku, aby mohla vydať prvú výročnú správu obsahujúcu spoľahlivé štatistické informácie o konfiškácii majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. Agentúra by mala zaviesť systém pravidelného podávania správ o rozvoji administratívnych kapacít a o výsledkoch v oblasti konfiškácie a správy majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. Poslaním Národnej agentúry pre správu zaisteného majetku (ANABI) je na základe efektívneho spravovania zaisteného majetku zabezpečovať účinnú mieru vykonávania príkazov na konfiškáciu vydaných v trestných veciach, ktoré agentúre postupujú prokurátori a sudcovia.

V roku 2022 Národná agentúra pre správu zaisteného majetku vstúpila do svojho šiesteho roka činnosti a účinne funguje, pričom vykonáva Národnú stratégiu na posilnenie systému na vymáhanie majetku na roky 2021 – 2025. Mandát Národnej agentúry pre správu zaisteného majetku bol v júli rozšírený a agentúra pracuje na zvýšení kapacity, aby dokázala vysledovať majetok na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni, posilnila mechanizmy spolupráce a mohla poskytovať nové nástroje na finančné vyšetrovanie vedené políciou a prokurátormi. Prebieha vykonávanie nového legislatívneho rámca, a to aj pokiaľ ide o dodatočné finančné prostriedky pridelené agentúre. V novom zákone sa stanovuje aj fond na predchádzanie trestnej činnosti a ochranu obetí trestných činov, čo je aspekt, na ktorý opakovane upozorňovala občianska spoločnosť. Národná agentúra pre správu zaisteného majetku v roku 2022 zaistila viac ako 60 miliónov EUR v porovnaní s takmer 57 miliónmi EUR v roku 2021. Spravuje viac ako 140 mobilných aktív v celkovej hodnote takmer 5,5 milióna EUR. V správe v rámci MSO z roku 2021 sa dospelo k záveru, že toto odporúčanie bolo splnené. Tento záver možno potvrdiť. Na základe analýzy štvrtého referenčného kritéria možno všetky odporúčania považovať za splnené. Komisia bude pokračovať v monitorovaní boja proti korupcii na všetkých úrovniach v rámci správ o právnom štáte. 3. ZÁVER Rozhodnutie o zriadení MSO v roku 2006 bolo neoddeliteľnou súčasťou procesu pristúpenia Rumunska. Ponúkol spôsob, ako riešiť zostávajúce otázky, v ktorých je ešte potrebný ďalší pokrok, aby sa zabezpečila schopnosť justičného systému a orgánov presadzovania práva vykonávať a uplatňovať opatrenia prijaté na vytvorenie vnútorného trhu a priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Odvtedy MSO ponúkol rámec pre spoluprácu a monitorovanie, ktorý bude sprevádzať reformný proces stanovený v rámci referenčných kritérií. Ten vstúpil do záverečnej fázy, keď z pozitívneho hodnotenia z januára 2017 vyplynulo dvanásť kľúčových odporúčaní. Hoci sa táto fáza predĺžila z dôvodu potreby zaoberať sa ôsmimi dodatočnými odporúčaniami z novembra 2018, Rumunsko nedávno dôsledne pracovalo na vykonávaní týchto odporúčaní, ako sa uvádza v správe z júna 2021. V záveroch tejto správy možno konštatovať významný pokrok v právnom a inštitucionálnom rámci na riešenie dlhodobých odporúčaní v rámci MSO. Vývoj situácie v EÚ v oblasti právneho štátu priniesol pre spoluprácu Komisie s Rumunskom nový kontext. Predovšetkým cyklus výročných správ o právnom štáte teraz poskytuje priebežný rámec, ktorý umožňuje, aby udržateľnú reformu sprevádzala dlhodobá perspektíva, a to v prípade Rumunska, ako aj ostatných členských štátov. Vďaka cyklu výročných správ o právnom štáte bude možné pokračovať v monitorovaní realizačnej fázy mnohých dohodnutých reforiem v praxi. Týmto spôsobom možno naďalej sledovať otázky, ako je nový režim po zrušení Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve, fungovanie súdnej inšpekcie, ľudské zdroje v súdnictve, vykonávanie súdnych rozhodnutí verejnou správou, vplyv nadchádzajúcej revízie trestnoprávnych predpisov na účinnosť boja proti korupcii a vývoj a uplatňovanie rámca pre bezúhonnosť, a to aj v parlamente. Bude to súčasťou monitorovania justičného systému a boja proti korupcii, ktoré predstavujú dva hlavné piliere správ. Je to v súlade so záväzkom rumunskej vlády nezvratne konsolidovať pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol pri zaručovaní nezávislosti a efektívnosti súdnictva, ako aj výsledky v boji proti korupcii. Rumunské orgány takisto objasnili, že v nasledujúcich mesiacoch sa bude v zmysle požiadaviek riešiť viacero naliehavých otázok. Rumunsko sa zaviazalo ďalej analyzovať a v čo najväčšej miere zohľadniť stanoviská Benátskej komisie, pokiaľ ide o zákony o justícii, ako aj všeobecnejšie, ak budú potrebné ďalšie opatrenia. Takisto sa zaviazalo dokončiť revíziu trestného zákona a trestného poriadku s cieľom zabezpečiť súlad s rozhodnutiami, ktoré prijal Ústavný súd Rumunska od roku 2016. Dokončenie revízie trestného zákona a trestného poriadku je takisto súčasťou záväzkov, ktoré Rumunsko prijalo vo svojom pláne obnovy a odolnosti a ktoré sa majú realizovať do konca roka 2022, pričom Komisia revidovaný trestný zákon a trestný poriadok dôkladne posúdi v súlade s osobitnými postupmi plánovanými v tejto súvislosti. Poslednou naliehavou otázkou bude schopnosť nadchádzajúcej Vyššej súdnej rady prispieť k reformnej dynamike, pričom rumunská vláda vyjadrila istotu, že táto rada bude schopná dať nový impulz smerom k transparentnosti a zodpovednosti. Rumunsko už preukázalo svoje pevné odhodlanie pracovať v rámci cyklu výročných správ o právnom štáte a v tomto rámci naďalej konštruktívne spolupracuje. Zároveň plán obnovy a odolnosti Rumunska umožnil stanoviť konkrétne míľniky na dosiahnutie pokroku. Komisia je presvedčená, že vzhľadom na prijatie kľúčových záverečných krokov možno teraz ďalej rozvíjať spoluprácu a monitorovanie justičného systému a protikorupčných politík v Rumunsku v rámci správy o právnom štáte a ďalších stanovených častí súboru nástrojov na podporu právneho štátu, ktoré sa vzťahujú na všetky členské štáty. Na tento účel už boli zavedené odporúčania v rámci správ o právnom štáte, ako aj programy v rámci Nástroja technickej podpory na pomoc s procesom reforiem. Komisia sa domnieva, že pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo v rámci MSO, je dostatočný na splnenie záväzkov Rumunska prijatých v čase jeho pristúpenia k EÚ. Je dôležité, aby Rumunsko naďalej konzistentne pracovalo na premietnutí zostávajúcich záväzkov, ktoré sú uvedené v tejto správe, do konkrétnych právnych predpisov, ako aj na pokračujúcom vykonávaní, a to v rámci cyklu výročných správ o právnom štáte a s podporou iných častí súboru nástrojov EÚ na podporu právneho štátu. Komisia pred prijatím konečného rozhodnutia o Rumunsku náležite zohľadní pripomienky Rady, ako aj Európskeho parlamentu v súlade s rozhodnutím o MSO.





Príloha: Referenčné kritériá podľa rozhodnutia o MSO Referenčné kritériá, ktorými sa má Rumunsko zaoberať podľa rozhodnutia Komisie z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Rumunsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii: Prvé referenčné kritérium: Zabezpečiť transparentnejšie a efektívnejšie súdne konanie najmä rozšírením kapacít a zodpovednosti Vyššej súdnej rady. Predkladať správy o vplyve nového občianskeho súdneho poriadku a trestného poriadku a monitorovať ho. Druhé referenčné kritérium: Zriadiť, ako bolo stanovené, bezpečnostný úrad, ktorý bude zodpovedať za overovanie majetkových pomerov, nezrovnalostí a potenciálnych konfliktov záujmu, ako aj za vydávanie záväzných rozhodnutí, na základe ktorých možno ukladať odrádzajúce sankcie.