SK Úradný vestník Európskej únie C 267/9

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Priemyselné zmeny v strojárskom odvetví“

(2005/C 267/02)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 1. júla 2004 rozhodol podľa článku 29 odsek 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko na tému „Priemyselné zmeny v strojárskom odvetví“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, ktorá bola poverená prípravou prác výboru v danej veci, prijala stanovisko 27. apríla 2005. Spravodajcom bol pán van Iersel a pomocným spravodajcom bol pán Castañeda.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. a 12. mája 2005 (schôdzi dňa 11. mája 2005) 211 hlasmi za, 0 hlasmi proti, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Zhrnutie

Strojárstvo je samostatným odvetvím, ktoré ako dodávateľ obchodného tovaru a spoločných technológií, využívaných v rôznych priemyselných odvetviach funguje ako spájajúci článok, ktorý spôsobuje dominový efekt v oveľa väčšom množstve európskych odvetví. Ide o kľúčový inovačný priemysel, preto každá európska priemyselná politika musí považovať strojárstvo za strategické odvetvie. Tento sektor sa dokonale hodí do konkrétneho programu pevne stanovených cieľov na regionálnej, národnej a európskej úrovni, zameraných na realizáciu Lisabonskej agendy. To si vyžaduje horizontálnu a na odvetvie zameranú politiku, rovnako ako aj primeranú kombináciu oboch politík. Každá takáto politika by mala pomôcť odvetviu vynikať nielen v Európe, ale tiež na celom svete.

Mnoho otázok, ktorým sa bude venovať pozornosť v rámci prebiehajúceho procesu konzultácie a tvorby politiky na úrovni EÚ (pokiaľ ide o strojársky priemysel), bude mať povzbudzujúci vplyv na podobné procesy na národnej a regionálnej úrovni v celej Európe. Medzi špecifickými podmienkami, ktoré by mali byť splnené na úrovni EÚQ sú: lepšie právne predpisy, vrátane odhadu regulačných dopadov pred zavedením právnej úpravy, rovnako ako aj náležitá implementácia a uplatňovanie existujúcich právnych predpisov EÚ; účinný trhový dozor; ustanovenie technologickej platformy v snahe preklenúť rozdiely medzi výskumnými centrami a univerzitami a priemyslom; zníženie narastajúcej nezhody medzi výskumom a vývojom, financovaných z európskych fondov a potrebami tohto priemyselného odvetvia; konkurenčná politika, ktorá podporuje rozvoj a inovácie v malých a stredných podnikoch (MSP); zlepšenie prístupu na finančné trhy a obchodná politika, ktorá zaručuje slobodu prístupu k investovaniu na trhoch tretích krajín. Veľký význam má tiež prispôsobenie zručností súčasným štandardom.

Dialóg medzi Komisiou a všetkými zúčastnenými stranami na úrovni EÚ ohľadne dôsledkov pre priemysel môže ustanoviť rámec prínosný pre strojárstvo v EÚ a prispeje k propagácii a rozvoju silných regionálnych zoskupení. To si vyžaduje aktívny prístup zo strany európskych inštitúcií, najmä zo strany Komisie.

1. Úvod

1.1 Európska komisia pripravuje priemyselnú politiku „nového štýlu“. Táto politika je založená na troch pilieroch: lepšie právne úpravy, prístup špecifický pre jednotlivé odvetvia a integrovaný prístup na úrovni EÚ. Táto politika je priamo spojená s Lisabonskou stratégiou a s prebiehajúcim opätovným posudzovaním príspevku výrobného priemyslu k európskemu hospodárstvu.

1.2 V mnohých sektoroch srdečne vítajú toto oživenie priemyselnej politiky na úrovni EÚ. EHSV plne podporuje princípy priemyselnej politiky „nového štýlu“ (1), ktorej úspech bude závisieť najmä od vhodnej kombinácie činností ako na horizontálnej úrovni, tak aj na úrovní odvetví, a to z nasledovných dôvodov: — priemyselné sektory sa navzájom značne líšia; — úroveň odvetví je v mnohých oblastiach najvhodnejšou úrovňou na stretávanie zástupcov priemyslu, vrátane príslušných sociálnych partnerov, vládnych predstaviteľov a tvorcov politiky (Komisia a národné orgány) a ďalších dôležitých zainteresovaných strán, ako sú spotrebitelia, vzdelávacie inštitúcie a inštitúcie pre odbornú prípravu, vedu a technológiu, rovnako ako aj banky.

1.3 Existuje všeobecná politická dohoda o tom, že Európa sa potrebuje prispôsobiť požiadavkám doby a stať sa silným lídrom v globalizovanom svete. Uskutočňovanie Lisabonskej agendy je dnes dôležitejšie než kedykoľvek inokedy. Európa by z tohto dôvodu mala nielen zápasiť so svojimi vlastnými uvedomovanými slabosťami (v porovnaní s jej obchodnými partnermi), ale by tiež mala podporovať a rozvíjať svoje silné stránky. Strojársky priemysel zabezpečuje významné technologické zdroje, keďže vlastní technológiu, ktorá sa nachádza nielen v strojárskych výrobkoch, ale aj postupoch klientov tohto odvetvia, medzi ktorými sú ostatné sektory výrobného priemyslu a dodávatelia energií, vody a služieb v doprave a komunikáciách.

1.4 S oživením Lisabonskej stratégie a dnešným zameraním na rast a zamestnanosť, Komisia patrične zdôrazňuje hlavnú úlohu výrobných odvetví, zvlášť MSP. Podľa toho musí akákoľvek európska priemyselná politika považovať strojárstvo za strategické odvetvie, ktoré naviac v súčasnosti prekvitá. Pozornosť by sa však nemala venovať len odvetviam, ktoré čelia momentálnym výzvam, ale by sa mala rovnakým dielom zameriavať na úspešné odvetvia.

1.4.1 Strojárstvo je nie len samostatným odvetvím, ale ako dodávateľ obchodného majetku a spoločných technológií, využívaných v rôznych priemyselných odvetviach funguje ako spájajúci článok, ktorý spôsobuje dominový efekt v oveľa väčšom množstve európskych odvetví.

1.4.2 Sektor strojárstva ako dodávateľ základnej technológie všetkým ostatným odvetviam hospodárstva zabezpečuje základnú priemyselnú infraštruktúru, ktorá podopiera európske hospodárstvo.

1.4.3 Navyše, strojárstvo je jedným z hlavných exportných odvetví, ktoré sa približne 15 percentami podieľa na celkovom vývoze tovaru, vyrobeného v EÚ.

1.5 Strojársky priemysel značne profitoval z vnútorného trhu, ktorý európskym výrobcom zabezpečil silnú domácu základňu. Avšak hoci odvetvie potrebuje primeranú úroveň koherentných medzinárodných štandardov a európske nariadenie, je zásadnou požiadavkou udržať rovnováhu v snahe vyhnúť sa akýmkoľvek neprimerane rozsiahlym právnym úpravám, ktoré by mohli brzdiť konkurencieschopnosť. Veľká pozornosť by sa tiež mala venovať implementácii a uplatňovaniu právnych úprav.

1.6 Je potrebná horizontálna ako aj na odvetvie zameraná politika, rovnako ako adekvátna kombinácia oboch politík.

2. Strategická dôležitosť

2.1 Strojárske odvetvie hrá rozhodujúcu úlohu v európskom hospodárstve z mnohých dôvodov:

2.1.1 Strojárstvo je strategickým priemyselným odvetvím: ide o sektor s vysokou pridanou hodnotou a intenzívnym využívaním najnovších znalostí, ktorý dodáva iným hospodárskym odvetviam stroje, výrobné systémy, diely a pridružené služby, rovnako ako aj technológiu a poznatky, ktoré potrebujú. Taktiež sa považuje za dôležitý príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju, pretože vďaka nemu sa môže zefektívniť výroba a tým pádom sa môže využitie zdrojov odlúčiť od hospodárskeho rastu. Strojárstvo nie je homogénnym, ale veľmi rôznorodým priemyselným odvetvím, ktoré zastrešuje množstvo menších sektorov vrátane: zdvíhacích a manipulačných zariadení; obrábacích strojov; drevoobrábacích strojov; chladiacich a ventilačných zariadení, využívaných inde než v domácnostiach; púmp a kompresorov; zariadení využívaných v baníctve, stavebníctve a kameňolomoch; ložísk, prevodoviek, prevodových a hnacích komponentov; kohútikov a ventilov, motorov a turbín; poľnohospodárskych a lesohospodárskych strojov; strojov pre textilnú, odevnú a kožiarsku výrobu; stroje pre potravinársky a tabakový priemysel; poľnohospodárske náradie; stroje na výrobu papiera a lepenky; priemyselné pece a horáky; hutnícke stroje, atď. Na dôvažok k vedenému, existujú aj spoločné technológie, ako tzv. „mechatronika“ (mechatronics), ktorá je kombináciou strojárenských a elektronických elementov.

2.1.2 Strojárstvo nezabezpečuje len zariadenie, ale aj zručnosti a poznatky pre zlepšovanie súčasných výrobných procesov a výrobkov a pre vývoj nových produktov vo všetkých dielčích odvetviach. Toto má mimoriadny význam najmä v kontexte hospodárskeho vývoja rozšírenej Európy a krajín za jej hranicami.

2.1.3 Európsky strojársky priemysel je lídrom na svetovom trhu: so 41-percentným podielom na celosvetovej produkcii je Európa najväčším svetovým producentom a vývozcom strojárenských výrobkov (261 707 miliónov EUR v roku 2002), vrátane vývozu kompletných výrobných liniek. Ak sa chce Európa stať najkonkurencieschopnejšou, na vedomostiach založenou ekonomikou sveta, je nesmierne dôležité udržať si túto vodcovskú pozíciu.

2.1.4 Strojárstvo je významným priemyselným odvetvím: s 8-percentným podielom na celkovej výrobe je nielen jedným z najväčších európskych priemyselných odvetví, ale aj jedným z najväčších zamestnávateľov – približne 140 000 podnikov (z toho 21 600 má viac než 20 zamestnancov) zamestnáva približne 2,49 milióna ľudí, väčšinu z nich na pozíciách, vyžadujúcich vysokú kvalifikáciu. Silný domáci európsky trh, ktorý strojárstvo využíva (2003: EÚ-15, 285 miliárd EUR; EÚ-25, 305 miliárd EUR), predstavuje 70 % produkcie na vnútornom trhu a posilňuje ako konkurenčný aspekt priemyslu a stabilitu zamestnanosti v tomto odvetví. Preto je strojárstvo dôležité pre dosiahnutie Lisabonských cieľov.

2.1.5 Strojárstvo je kľúčový inovačný priemysel: v Európe je obzvlášť silné v oblasti užívateľských strojov a vedľajších trhov, čo je nesmierne dôležité pre inovačnú kapacitu vo všetkých ostatných odvetviach hospodárstva. Pre výkonnosť všetkých priemyselných odvetví je podstatné, aby zabezpečili vysokú pridanú hodnotu, čím dosiahnu výhodu pred konkurenciou, ktorá vyrovná akékoľvek znevýhodnenia, ktorým Európa môže čeliť v oblastiach ako je cena práce. Strojárstvo je hnacím motorom inovácií a priekopníkom, používajúcim a integrujúcim nové prvky do svojich vlastných výrobkov a výrobných procesov. Malo by sa pamätať na to, že strojárstvo je spojovacím článkom – veľmi často prvým – v reťazi hodnotovej tvorby: ak by zlyhal jeden článok reťaze, trpel by celok.

2.1.6 Strojárstvo je odvetvie podnikateľov, v ktorom dominujú malé a stredné podniky (MSP) (2), z veľkej časti rodinné. Tieto MSP čelia všetkým sprievodným výzvam, pričom mnohé z nich sú nadnárodné spoločnosti. Strojárstvo je preto typickým príkladom ducha samotného podnikania, ktoré je základom uskutočňovania Lisabonských cieľov.

2.1.7 Medzi ďalšie vlastnosti strojárskeho priemyslu patrí nasledovné: — nie je to činnosť náročná na investície v porovnaní s inými výrobnými odvetviami; ale stále zamestnáva vysoko kvalifikovaných pracovníkov v oblasti dizajnu a výroby strojov a priemyselných zariadení na objednávku; — jeho pokrok za uplynulé desaťročia je založený na narastajúcej adaptácii vyplývajúcej z inovácií, ktorá umožňuje včleňovanie rôznych konkurencieschopných komponentov, ktoré sa potom predávajú do celého sveta; — vzhľadom na univerzálnu úlohu strojárskych zariadení vo všetkých výrobných procesoch, maximálna spoľahlivosť je nevyhnutnosťou v tomto odvetví, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou všeobecne uznávaného obrazu silnej európskej priemyselnej tradície.

2.2 Strojárske spoločnosti sa tešia výrazne pevnému vzťahu so zákazníkmi, keďže strojová výroba tovaru je všeobecne komplexný proces, ktorý si vyžaduje pokročilé inžinierske zručnosti a nepretržitú technickú asistenciu a údržbu zo strany výrobcu zariadenia. Strojárstvo je základnou časťou priemyselnej štruktúry a základňou pre úspešné zoskupenia, kde existuje geografická blízkosť medzi výrobcami a konečnými užívateľmi, ako napríklad v spolkových krajinách Bádensko-Württembersko, Porýnie-Falcko, regiónoch Piemont, Lombardia, Rhône-Alp, v britskom regióne Midlands a v oblasti Eindhoven-Aachen. Tieto príklady podčiarkujú často úspešný a nevyhnutný príspevok zo strany regionálnych a miestnych úradov.

2.3 Strojárstvo má dôležitú úlohu v oblasti zlepšovania kvality životného prostredia, a to výrobou zariadení na spracovanie a úpravu vody, pôdy, vzduchu, odpadu a hnojiva. Taktiež prispieva k podpore využívania obnoviteľných zdrojov energie.

2.4 Strojárske odvetvie je svetovým lídrom, podopierajúcim európsku výrobu a export, a preto je jednou zo silných stránok Európy. Zavedenie opatrení na rozvoj strojárstva by malo pomôcť odvetviu, aby vynikalo nielen v Európe, ale na celom svete.

2.5 Veľmi dobrým argumentom pre posilnenie podpory tohto odvetvia je dôraz, ktorý administratíva USA v ostatnom čase kladie na strojárstvo. Krajiny ako USA si stále viac uvedomujú dôležitosť výroby vo všeobecnosti a najmä strojárskeho odvetvia pre celé hospodárstvo a národnú bezpečnosť. (3)

3. Čo sa musí urobiť na Európskej úrovni

3.1 Priemyselné zmeny a inovácia

3.1.1 Priemyselné zmeny a inovácia vo výrobe a spracovaní je rozkazom dňa. Menej dômyselná výroba, ktorá si vyžaduje menej kvalifikovaný obslužný personál, sa čoraz častejšie presúvajú do iných častí sveta. V snahe udržať a posilniť svoju pozíciu na domácom trhu, ako aj v zahraničí je v tomto odvetví potrebná prebiehajúca adaptácia a inovácia. To by malo byť predmetom záujmu všetkých zúčastnených strán na regionálnej, národnej a európskej úrovni.

3.1.2 Toto odvetvie upútalo pozornosť európskych regulačných úradov už v roku 1994, ktorí reagovali formou oznámenia (4), po ktorom nasledovala rezolúcia Rady (5). Ani Európska komisia, ani členské štáty nepreukázali výraznú tendenciu k zavedeniu navrhovaných následných opatrení do oznámenia a rezolúcie Rady. Takáto zdržanlivosť sa môže ťažko chápať ako pozitívna implementácia politiky. Tento váhavý celkový postoj sa zmenil počas funkčného obdobia predchádzajúcej Komisie vďaka priorite, venovanej výrobnej konkurencieschopnosti v rámci Lisabonskej stratégie. To mohlo viesť k priaznivejšiemu prostrediu pre skutočné partnerstvo na úrovni EÚ, ktoré, dúfajme, by bolo podporilo pozitívnu interakciu medzi hráčmi na celoštátnej a miestnej úrovni, podľa potreby. Bohužiaľ, vyzerá to tak, že Komisia sa dnes zameriava na obmedzený počet odvetví, označovaných ako tzv. vlajkové lode, strojárstvo však medzi nimi v súčasnosti nie je.

3.1.3 Priemyselná politika „nového štýlu“ má za cieľ prelomiť prekážky, ktoré tak dlho charakterizovali vzťah medzi verejnými a súkromnými účastníkmi. Účastníci si musia uvedomovať, že každý z nich slúži na dosiahnutie spoločných cieľov. Zámerom takejto priemyselnej politiky je spájanie ľudí a organizácií kvôli preklenutiu rozdielov, ktoré predtým často bránili vhodnej inovácii.

3.1.4 Široká paleta špecializovaných a často high-tech malých a stredných podnikov (MSP) v tomto odvetví kladie vysoké požiadavky na organizáciu a riadenie výrobných procesov. Na rozdiel od iných odvetví s relatívne malým počtom významných podnikov, musí sa dopredu počítať so špecifickými nástrojmi a prístupmi. Jedným z takýchto špecifických prístupov by mohlo byť napríklad vytvorenie „Technologickej platformy pre priemysel umožňujúci výrobu“ alebo zriadenie adekvátneho programu, ktorý by mohol v tomto smere zohrať významnú úlohu (6). To si vyžaduje značné investícií v oblasti výskumu a vývoja.

3.1.5 Technologická platforma alebo špecifický program by mali vytvoriť zásobáreň zručností, získaných na základe dlhodobej európskej tradície v oblasti strojárstva a vytvoriť zväzok na podporu európskych výskumných programov, priemyselných vedomostí v strojárskych zoskupeniach a silných stránok špecializovaných európskych výskumných ústavov.

3.1.6 Tieto programy na podporu strojárstva musia brať do úvahy rôznorodosť dielčích odvetví a ich vzájomné vzťahy, ako napríklad spoločné inovácie, kombináciu technológií a následne potrebu vytvoriť účinný systém kolovania vedomostí vo výrobných a obchodných službách.

3.1.7 Je potrebné preklenúť rozdiel medzi výskumnými centrami a univerzitami na jednej strane a trhovým sektorom na strane druhej. Z dlhodobého hľadiska by základom európskych programov pre výskum a vývoj určite nemala byť len veda, ale mali by sa snažiť o dosiahnutie rovnováhy vyčlenením fondov pre aplikovaný výskum, ktorý vedie k inovačným produktom.

3.1.8 Technologická platforma by mala výrazne prispievať k lepšiemu porozumeniu medzi všetkými druhmi výskumných centier a strojárstvom, ktoré by spätne malo pozitívny vplyv na podobné fóra v členských štátoch.

3.1.9 Prítomnosť takého množstva MSP a stredne veľkých spoločností v tomto odvetví zvýrazňuje potrebu zníženia počtu obmedzení a administratívnych požiadaviek a zlepšenie prístupu k programom EÚ.

3.1.10 Prirodzene, realizácia rozsiahlych priemyselných projektov si vyžaduje, aby programy pre výskum a vývoj boli zamerané na prelomové technológie. Takého technológie vyvolávajú dominový efekt na celý hodnotový rebríček. Avšak je dôležité dosiahnuť správnu vyváženosť pri rozdeľovaní fondov medzi takýmito významnými projektmi a MSP.

3.1.11 Všetko to bude mať pozitívny dopad na národné programy. V prostredí, kde dominuje vzájomné pôsobenie a benchmarking, sa musí brať do úvahy najlepší postup. Vzhľadom na ohromné množstvo MSP, národné pobočky musia v tejto oblasti zohrávať aktívnu úlohu.

3.2 Priemyselné zmeny a zručnosti

3.2.1 Existuje vzájomné prepojenie medzi priemyselnou politikou „nového štýlu“, inováciou, tvorivosťou, produktivitou a zručnosťami.

3.2.2 V súčasnosti mladí ľudia menej inklinujú k štúdiu a práci v technickom priemysle. Tento fenomén má čiastočne na svedomí aj zastaraný imidž priemyslu. To si žiada, aby samotný priemysel vyvinul činnosť zameranú na nové technológie s podporou kultúrnych faktorov zo strany médií jednotlivých štátov a Spoločenstva, berúc do úvahy meniacu sa verejnú mienku. Rozhodujúca je dobrá komunikácia medzi spoločnosťami a verejnosťou, najmä s mládežou. Zmena mentality a prístupu je potrebná na zvrátenie súčasných trendov, rovnako ako zlepšenie povedomia o skutočnej situácii v strojárstve. To sa týka celého technologického procesu, obchodných služieb, reťazcov vzájomne prepojených technológií, spracovania, marketingu, internacionalizácie, atď. Čím lepšie sa tieto vzájomné vzťahy a procesy predstavia, tým skôr sa vypestuje záujem medzi širokou verejnosťou a najmä mladými ľuďmi.

3.2.3 Všetky zlepšenia sa začínajú inovačnými vzdelávacími systémami, ktoré kladú vyššie požiadavky. Tieto aktualizované modely musia byť vytvorené aj v samotných spoločnostiach. Je nutné povzbudzovať priemysel, aby úzko spolupracoval so vzdelávacími inštitúciami, vysokým školstvom a s centrami odbornej prípravy. Je potrebné podporovať priamu účasť riadiacich pracovníkov v relevantných vzdelávacích programoch a spätne učiteľom musia byť ponúknuté možnosti na spoluprácu s priemyslom. Školy treba podporiť v prezentáciách na (medzinárodných) obchodných veľtrhoch.

3.2.4 Je potrebné aktívnejšie zriaďovať alebo rozvíjať obchodné a technologické parky v blízkosti technických univerzít. Treba vyzdvihovať úspešné príklady ako Cambridge University, Eindhoven, Aachen a iné.

3.2.5 Kvôli rýchle sa rozvíjajúcim výrobným a servisným cyklom sa musí celoživotné vzdelávanie a následne aj flexibilita zamestnancov voči zmenám stať v podnikoch bežnou záležitosťou.

3.2.6 Účinná koordinácia medzi priemyslom (manažment, odbory, zamestnanci) a vzdelávacími inštitúciami na všetkých úrovniach posilní regionálne osobitosti a následne podnieti vytvorenie silných regionálnych zoskupení. Táto koordinácia by bola z veľkej časti regionálnou nielen kvôli enormnému počtu zúčastnených spoločností, ale tiež kvôli dosahu regionálnych osobitostí a odlišných kultúr.

3.2.7 Dialóg medzi sociálnymi partnermi na tému priemyselných dôsledkov na úrovni EÚ môže priniesť užitočné výsledky. Ilustračné príklady, porovnania a benchmarking na úrovni EÚ môžu priniesť vítaný rámec a vytvoriť alebo posilniť trend národných a regionálnych programov. Veľmi peknou ilustráciou dialógu vytvárajúceho takýto rámec je dialóg medzi ad hoc pracovnou skupinou WEM-EMF v roku 2003 (7). Bolo by užitočné zhodnotiť výsledky rôznorodých iniciatív a vyhodnotiť najlepšie postupy, pretože by to podporilo dynamiku v iných regiónoch.

3.2.8 Tento proces sa môže prehĺbiť, predovšetkým vďaka účasti nových členských štátov a môže sa rozšíriť tak, aby zahŕňal účasť vzdelávacích inštitúcií.

3.2.9 Aj keď mobilita inžinierov a technikov v rámci EÚ stále nie je taká, ako by sme si želali, Bolonský proces a rastúce zbližovanie sa medzi učebnými plánmi európskych technických univerzít, centrami odbornej prípravy a profesijnými organizáciami inžinierov vedie k vytvoreniu európskeho trhu pracovných síl v oblasti strojárstva.

3.3 Rámcové podmienky

Rámcové podmienky, v ktorých podniky fungujú, sú nesmierne dôležité. Zahrňujú nasledovné:

3.3.1 Vnútorný trh

Vnútorný trh by mal zaručovať harmonizovaný prístup na trh EÚ-EHP a preto by mal zvýšiť európsku konkurencieschopnosť. Bohužiaľ, čo sa týka tovaru, vnútorný trh ešte vždy nie je úplne dokončený a nasledovným nedostatkom by a mala venovať zvýšená pozornosť:

3.3.1.1 Právne úpravy

— Lepšie právne predpisy sú nevyhnutnou podmienkou pre všetky spoločnosti, ale predovšetkým pre MSP.

— Právne predpisy by sa mali využívať len vtedy, keď je to skutočne nevyhnutné, to znamená na základe detailného odhadu dopadov, vrátane riadnej konzultácie so zúčastnenými stranami.

— Právne predpisy by sa mali pridŕžať zásady jednoduchosti v snahe udržať počet administratívnych požiadaviek na minime. To sa týka najmä MSP, ktoré tvoria výraznú väčšinu európskych strojárskych spoločností (8). Bohužiaľ, príliš často sa stáva, že európske regulačné orgány napriek svojim dobrým zámerom prehliadajú veľké množstvo zbytočnej administratívnej záťaže, vyplývajúcej z právnej úpravy.

— Odhad regulačných dopadov je podstatný: mali by k nemu pristúpiť všetky európske a národné inštitúcie, a to nielen v prvotnom návrhu, ale počas celého procesu prijímania právnych úprav a následne počas určitého obdobia po ich prijatí. To by umožnilo vyhodnotenie úspešnosti v dosahovaní politických cieľov.

— Súčasné právne predpisy EÚ by mali byť náležite implementované a uplatňované: Komisia by mala zlepšiť svoj ďalší postup a zaistiť ich harmonizovanú implementáciu. Je potrebné povzbudzovať všetky príslušné strany, aby sa zúčastnili a zároveň monitorovali proces implementácie a správneho uplatňovania právnych predpisov.

— Všetky právne úpravy stanovené rôznymi smernicami musia byť harmonizované a všetky výrobné definície, na ktoré sa smernice vzťahujú, musia byť jednotné.

— Je potrebné vyhnúť sa dodatočným požiadavkám jednotlivých štátov. Rozdiely v požiadavkách, týkajúcich sa tovaru sú medzi jednotlivými členskými štátmi príliš veľké a tento trend ešte viac podporujú rozdielnosti v transpozíciách. Takýto „goldplating“, ako je to bežne známe, vedie len k triešteniu vnútorného trhu a preto podkopáva konkurencieschopnosť.

3.3.1.2 Trhový dozor

Zlepšenie trhového dozoru je rozhodujúce: v Európe je v súčasnosti nedostatočný a vytvára nerovnaké podmienky (9). Colné úrady by preto mali sprísniť kontroly. Z tohto dôvodu by mali byť vybavené potrebnými prostriedkami a metódami, aby mohli zabezpečiť, že tovar, ktorý nespĺňa všetky požiadavky, sa neobjaví na trhu.

Kontrola strojárskych výrobkov na hraniciach EÚ by mala byť tiež sprísnená, aby sa mohlo zabrániť napodobovaniu tovaru. Napodobovanie je vážnym a narastajúcim problémom a týka sa zhruba 5 % tovaru, predávaného v EÚ. Je nedostačujúce, aby členské štáty mohli zasiahnuť len vtedy, keď sa vyskytne nejaký konkrétny problém.

Vzhľadom na to, že trhový dozor na základe odlišných kritérií zabezpečujú národné orgány, je v tomto smere potrebná harmonizácia. Tú je možné dosiahnuť tým, že Komisia vydá pre všetky členské štáty príručku pre trhový dozor.

3.3.2 Obchod

Hlavným cieľom je dosiahnuť prístup na trh pre európske spoločnosti bez podkopania vlastných štandardov EÚ na vnútornom trhu. EÚ vyviezla stroje a zariadenie v hodnote 129 miliárd EUR a je lídrom na svetovom trhu so strojárskymi výrobkami. Slobodný prístup a investície na trhoch tretích krajín sú preto pre strojársky priemysel nesmierne dôležité.

Ďalšou dôležitou záležitosťou je liberalizácia svetového obchodu so strojárskymi výrobkami a službami (vrátane mnohých na vnútornom trhu). Európske strojárstvo bolo vedúcim odvetvím čo do odstránenia colných a iných prekážok v obchode v rokovaniach Uruguajského kola a v Dohe. Komisia by mala pokračovať vo svojich multilaterálnych, regionálnych a bilaterálnych obchodných rokovaniach s cieľom eliminovať v obchode technické prekážky, liberalizovať zahraničné investície a zakladanie podnikov, liberalizovať obchodné služby a postupne odstrániť dovozné clo na strojárske výrobky na základe reciprocity.

Čo sa týka obchodných služieb, hlavným cieľom by malo byť ubezpečenie, že pri predaji tovaru a poskytovaní súvisiacich služieb nedôjde k interferencii.

3.3.3 Konkurenčná politika

Ak sa má EÚ stať najdynamickejšou ekonomikou na svete, je dôležité nielen vyvíjanie nových technológií, ale je tiež podstatné, aby sa výrazne propagovalo ich rýchle rozšírenie. Preto je dôležité vytvoriť vhodný rámec podmienok na úrovni konkurenčnej politiky, aby sa uľahčil transfer technológií tretím stranám. Pri vyvíjaní inovačnej technológie – a strojárstvo v Európe sa často špecializuje na vedľajšie trhy – je využívanie limitu trhu tak, ako ho na účel identifikácie špecifických vplyvov narušujúcich hospodársku súťaž uprednostňujú Európske orgány pre hospodársku súťaž nevhodné.

3.3.4 Dane a financovanie

Úroveň zdanenia je v Európskej únii celkovo veľmi vysoká. Okrem faktu, že zníženie dane pre podnikateľské subjekty je najužitočnejšie v prostredí obchodného tovaru, iné opatrenia, ako úvery investičnej dane, by boli pozitívnym stimulom.

3.3.5 Bankovníctvo

Úloha finančných inštitúcií je často prehliadaná, ale tieto inštitúcie hrajú dôležitú rolu v dosahovaní cieľov industriálnej politiky tým, že buď príjmu alebo odmietnu riziko a tiež prostredníctvom stupňa svojej dostupnosti. V niektorých krajinách, ako napríklad v Nemecku a Francúzsku, sú zaužívané postupy viac stimulujúce ako inde. EHSV je za zavedenie tohto aspektu do arény priemyselnej politiky, najmä v tomto odvetví, ktoré je veľmi dôležité pre MSP. To by mohlo viesť k zlepšeniu praktík v celej Európe. Iné aspekty, ako napríklad koncept kapitálovej primeranosti, známy ako Basel II, čoraz viac prekážajú v prístupe k financiám potrebným na investície vo výskume, zameranom na vývoj inovačných výrobkov alebo na celkový hospodársky rozvoj.

3.4 Prebiehajúce analýzy a dialóg medzi všetkými zúčastnenými stranami, najmä medzi sociálnymi partnermi na tému priemyselných aspektov na úrovni EÚ (rovnako ako na národnej a regionálnej úrovni) bude pre tieto procesy určite impulzom.

4. Odporúčania

4.1 EHSV sa domnieva, že pri tvorbe priemyselnej politiky musia po slovách nasledovať činy. Konkrétne náklady v strojárstve by mohli byť obzvlášť vysoké, keď sa vezme do úvahy, že tento sektor, napriek jeho vedúcej úlohe a dôležitým kľúčovým zodpovednostiam, čelí mnohým výzvam, ktoré nie sú len cyklické, ale aj štrukturálne. Je potrebné nájsť vhodné riešenie a zvážiť nasledujúce skutočnosti:

4.2 Toto odvetvie priemyslu výborne zapadá do konkrétneho programu stanovených cieľov na regionálnej, národnej a európskej úrovni, zameraného na implementáciu Lisabonskej agendy.

4.3 Z pohľadu EHSV, význam záväzku EÚ je dvojznačný: — za účelom kvalitatívneho zlepšenia výkonu strojárstva v Európe je potrebné pripraviť celkový program a — na úrovni EÚ musia byť splnené špecifické podmienky týkajúce sa právnych úprav, výskumy a vývoja, obchodu, benchmarkingu and iných oblastí.

4.3.1 Zodpovednosť budú niesť Komisia a Rada pre konkurencieschopnosť, ktoré budú úzko spolupracovať so zástupcami daného odvetvia. Bolo by vhodné, aby sa organizovali pravidelné stretnutia medzi zástupcami odvetví, vrátane príslušných sociálnych partnerov a Komisiou. Za tým účelom by mala organizácia infraštruktúry podpory politiky EÚ, konkrétne Generálne riaditeľstvo pre podnikanie a priemysel, zvážiť požiadavky strojárskeho priemyslu.

4.3.2 EHSV sa snaží aj o to, aby mala Komisia dostatočné praktické a odborné poznatky v odvetví strojárskeho priemyslu.

4.4 EHSV je toho názoru, že tomuto odvetviu by sa mala na úrovni EÚ venovať špeciálna pozornosť, pretože väčšina MSP sa nachádza práve v strojárstve. A v tomto ohľade si nasledujúce aspekty zasluhujú špeciálny dôraz:

4.4.1 Čo sa týka výskumu a inovácie, bolo by potrebné zamerať sa na rastúce rozdiely medzi výskumom a vývojom, financovaným EÚ a potrebami strojárskeho priemyslu a mala by sa zjednodušiť účasť spoločností na financovaní, aby sa ambiciózny cieľ rastúcej konkurencieschopnosti prispôsobil rovnako ambicióznym finančným prostriedkom v daných položkách rozpočtu EÚ. Väčšina spoločností sú MSP alebo stredne veľké podniky a v súčasnosti sa na ne európske projekty pre výskum priemyslu nezameriavajú dostatočne a to komplikuje účasť týchto spoločností.

4.4.2 Rámcové podmienky regulácie v EÚ sa musia po konzultácii s daným odvetvím zlepšiť, pretože nadmerná regulácia a rastúce byrokratické zaťaženie je viac hrozbou ako stimulom dynamického podnikania.

4.4.3 Mala by sa zvýšiť kontrola trhu, aby boli zabezpečené rovnaké podmienky pre všetky európske spoločnosti, európskych výrobcov a dovoz z tretích krajín.

4.4.4 Prístup týchto spoločností k finančným trhom sa musí tiež zlepšiť.

4.4.5 Obchodné vzťahy s tretími krajinami musia garantovať slobodný prístup na trhy tretích krajín a možnosť investovať na týchto trhoch.

4.4.6 Konkurenčná politika by mala uprednostňovať rozvoj, obnovu a technológie v MSP.

4.4.7 Diskusia medzi sociálnymi partnermi a Komisiou o zlepšovaní výkonov, zručností a odborných vzdelávacích systémov na úrovni EÚ môže vytvoriť užitočný rámec pre konkrétnu realizáciu podobných dialógov v členských štátoch, najmä na regionálnej úrovni.

4.5 Keďže sa jedná o transformujúce sa odvetvie priemyslu, strojárstvo sa rýchlo vyvíja smerom od priemyslu zameraného na výrobky k „poskytovateľovi hodnôt/prístupu“, ktorý v sebe obsahuje neustále sa zväčšujúci objem služieb a poskytuje zákazníkom úplné riešenia. Táto veľká výzva, ktorá je pre udržanie trvalého rozvoja a silnú pozíciu na svetových trhoch kľúčová, musí byť vhodne zakomponovaná do politiky EÚ. EHSV dúfa, že Komisia vezme do úvahy tieto odporúčania a prijme vhodné opatrenia, ktoré, ako to označil jej predseda pán Barroso, povedú Európu k jednej z najdôležitejších priorít, a to k realizácii Lisabonskej stratégie.

Brusel 11. mája 2005 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Porovnaj Stanovisko EHSV k Posilňovaniu štrukturálnej zmeny: priemyselná politika pre rozšírenú Európu (KOM(2004) 274 v konečnom znení z 21.4.2004), prijatá 15.12.2004; spravodajca pán van Iersel.

(2) Iba 21 600 z nich zamestnáva 20 osôb alebo viac a iba približne 4 500 z týchto podnikov zamestnáva 100 alebo viac osôb.

(3) Pozri: Manufacturing in America (Výroba v Amerike) – Americké ministerstvo obchodu. Ďalším špecifickým príkladom strategickej dôležitosti strojárstva je klauzula zahrnutá v americkom Defence Authorization Act (Zákone o autorizácii obrany) z fiškálneho roka 2004, ktorá zabezpečuje stimul pre amerických zmluvných partnerov v oblasti obrany, aby v kontraktoch ohľadne obrany používali stroje vyrobené v USA. Dôvodom je fakt, že sa považuje za rozhodujúce zachovať si nezávislosť v otázke strojového parku za účelom obrany, bezpečnosti a z politických dôvodov.

(4) Oznámenie, ktoré Komisia adresovala Rade, Parlamentu and Hospodárskemu a sociálnemu výboru – Posilnenie konkurencieschopnosti Európskeho strojárskeho priemyslu (KOM(94) 380 v konečnom znení z 25. októbra 1994).

(5) Rezolúcia Rady k posilneniu konkurencieschopnosti Európskeho strojárskeho priemyslu z 27. novembra 1995, zverejnená v Ú. v. ES C 341, 19.12.1995, s. 1-2.

(6) Okrem iného Stanovisko EHSV k Vede a technológii, CESE 1647/2004, spravodajca Prof. Wolf a Doplňujúce stanovisko k Vede a technológii, spravodajca pán van Iersel.

(7) Ad hoc pracovná skupina Združenia zamestnávateľov v európskom kovopriemysle a Európskej federácie pracovníkov kovopriemyslu, „Major outcome from the exchange of national examples“ (Hlavné závery z výmeny najosvedčenejších národných postupov), január 2003.

(8) Napríklad: Návrh nariadenia o registrácii, hodnotení a schvaľovaní chemických látok (REACH) a navrhovaná smernica o ekologickom dizajne výrobkov využívajúcich energiu, ktorých zvládnutie je v ich súčasnej forme pre podniky ťažké.

(9) Napríklad pokiaľ ide o stavebné zariadenia (a iné stroje), bolo veľa prípadov, ktoré preukázali existenciu „sivého trhu“ so strojmi dovezenými z tretích krajín, ktoré mali označenie CE a vyhlásenie o zhode, ale nie o zhode s európskymi predpismi. Známe je aj množstvo prípadov, kedy boli stroje bez označenia CE a bez dokladovanej zhody umiestňované na európskom trhu úplne beztrestne. Aby sa zaručili rovnaké pravidlá pre všetkých európskych výrobcov a výrobcov z tretích krajín, tomuto treba zabrániť.