V dôsledku toho by sa mala urýchlene zmobilizovať podpora z fondov, aby sa znížila záťaž pre národné rozpočty. Preto je ako dočasné a mimoriadne opatrenie a bez toho, aby boli dotknuté pravidlá, ktoré by sa mali uplatňovať za bežných okolností, potrebné rozšíriť dočasnú možnosť, ktorou je spolufinancovať z rozpočtu EÚ vykonávanie programov politiky súdržnosti a programov podporovaných z fondu FEAD vo výške 100 %, na prebiehajúci účtovný rok 2021 – 2022.

Zatiaľ čo v prípade dodatočných zdrojov iniciatívy REACT-EU sa už využívajú viaceré flexibilné možnosti vykonávania, niektoré z týchto flexibilných možností sa nevzťahujú na zdroje EFRR a ESF z viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Okrem toho je takisto vhodné stanoviť osobitné opatrenia pre fond FEAD, najmä vzhľadom na naliehavú potrebu poskytnúť osobám postihnutým vojenskou agresiou Ruska základnú materiálnu pomoc. Keďže migračné výzvy v dôsledku vojenskej agresie Ruska si vyžadujú naliehavé riešenie, je potrebné umožniť, aby boli príslušné operácie oprávnené so spätnou platnosťou od dátumu začiatku uvedenej agresie. Okrem toho by sa pri podpore takýchto operácií mala zvýšiť flexibilita medzi EFRR a ESF, aby sa dostupné finančné prostriedky v programoch mohli rýchlo využiť. Navyše s cieľom zabezpečiť, aby sa fond FEAD mohol rýchlo použiť na poskytovanie základnej materiálnej pomoci postihnutým osobám vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín, je vhodné umožniť členským štátom, aby zmenili určité prvky programov podporovaných z fondu FEAD bez potreby schválenia Komisiou.

V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že členské štáty a regióny už môžu podporovať opatrenia na riešenie výziev spojených s migráciou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) a Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“), a to aj v rámci dodatočných zdrojov iniciatívy Pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (ďalej len „REACT-EU“). Takáto podpora môže zahŕňať investície do infraštruktúry, vybavenia, produktov, prístupu k službám a operáciám v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, sociálneho začlenenia, zdravia, administratívnej kapacity, komunitných služieb, služieb domácej starostlivosti a boja proti diskriminácii, ako aj podporu systémov prijímania, ktorá dopĺňa podporu z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a iných zdrojov financovania. Je takisto dôležité pripomenúť, že fond FEAD možno použiť aj na poskytovanie potravinovej a základnej materiálnej pomoci osobám postihnutým vojenskou agresiou Ruska vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST,KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

·zaviesť flexibilitu pre členské štáty pri zmene programov podporovaných z FEAD, a to oznámením Komisii [zmena článku 9 nariadenia (EÚ) č. 223/2014], rovnako so spätným dátumom začiatku oprávnenosti podpory stanoveným na 24. februára 2022 [zmena článku 22 nariadenia (EÚ) č. 223/2014].

Na základe predchádzajúceho uplatňovania 100 % miery spolufinancovania v účtovnom roku 2020 – 2021, počtu žiadostí o platbu predložených v druhom polroku 2021 a najnovších platobných prognóz členských štátov na rok 2022 sa odhaduje, že vplyv uplatňovania 100 % miery spolufinancovania v účtovnom roku 2021 – 2022 na rozpočet bude predstavovať predsunutie potrieb platobných rozpočtových prostriedkov vo výške 9 miliárd EUR do roku 2022 a 1 miliardu EUR do roku 2023, čo sa bude kompenzovať príslušným znížením o 10 mld. EUR v roku 2024.

Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 ods. 3, článok 177,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Nedávna vojenská agresia Ruska proti Ukrajine a prebiehajúci ozbrojený konflikt zásadne zmenili bezpečnostnú situáciu v Európe. V dôsledku agresie čelí Európska únia, a najmä jej východné regióny, značnému prílevu osôb. To predstavuje ďalšiu výzvu v čase, keď sa hospodárstva členských štátov naďalej zotavujú z vplyvu pandémie COVID-19.

(2)Členské štáty už môžu v rámci svojich programov politiky súdržnosti financovať širokú škálu investícií na riešenie výziev spojených s migráciou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) a Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“) vrátane dodatočných zdrojov dostupných z Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (ďalej len „REACT-EU“) s cieľom poskytnúť pomoc na podporu nápravy dôsledkov krízy v súvislosti s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva. Opatrenia sa môžu vzťahovať na investície do oblastí sociálneho začlenenia, zdravia, vzdelávania, zamestnanosti, bývania a starostlivosti o deti, a to aj prostredníctvom investícií do infraštruktúry, obnovy znevýhodnených mestských oblastí, opatrení na zníženie priestorovej a vzdelanostnej izolácie migrantov, startupov a iných. Členské štáty môžu presmerovať zostávajúce zdroje v rámci svojich programov na riešenie takýchto výziev. Okrem toho sa Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „FEAD“) môže použiť aj na poskytovanie potravinovej a základnej materiálnej pomoci osobám postihnutým vojenskou agresiou Ruska vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín.

(3)Zatiaľ čo v prípade dodatočných zdrojov v rámci REACT-EU sa už využívajú viaceré flexibilné možnosti vykonávania, zdroje EFRR, ESF a FEAD z viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 treba využívať flexibilnejšie. Keďže migračné výzvy v dôsledku vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine si vyžadujú naliehavé riešenie, výdavky na operácie zamerané na riešenie daných výziev by mali byť oprávnené od dátumu začiatku uvedenej agresie. Okrem toho by sa v prípade takýchto operácií mala zvýšiť flexibilita pri využívaní EFRR a ESF, aby sa dostupné finančné prostriedky v programoch mohli využiť rýchlo za predpokladu, že operácia je v súlade s operačným programom, ktorý obsahuje prípadné zmeny. Táto flexibilita by mala dopĺňať možnosti doplnkového financovania operácií, ktoré už sú stanovené. Mali by sa zaviesť aj zjednodušené postupy podávania správ o účastníkoch týchto operácií.

(4)S cieľom zabezpečiť, aby dotknuté osoby mohli bezodkladne využívať pomoc v rámci FEAD, je takisto vhodné umožniť členským štátom zmeniť určité prvky operačných programov podporovaných z tohto fondu bez toho, aby bolo potrebné prijať rozhodnutie Komisie.

(5)Podpora poskytnutá v rámci politiky súdržnosti by mala dopĺňať najmä akcie financované z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „AMIF“), aby sa maximalizoval vplyv dostupných finančných prostriedkov.

(6)Treba pripomenúť, že členské štáty boli bezprecedentným spôsobom zasiahnuté dôsledkami pandémie COVID-19. V dôsledku náhleho a výrazného zvýšenia verejných investícií potrebných v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev vyvolával celkový vplyv pandémie veľmi veľký tlak na rozpočty členských štátov. Takisto hrozilo, že sa naruší podpora poskytovaná najodkázanejším osobám. To vyvolalo výnimočnú situáciu, ktorú je potrebné riešiť pomocou špecifických opatrení.

(7)V záujme riešenia dôsledkov krízy sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013 zmenili nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 s cieľom umožniť väčšiu flexibilitu pri vykonávaní programov podporovaných z EFRR, ESF a Kohézneho fondu (ďalej spolu len „fondy“) a z Európskeho námorného a rybárskeho fondu. Keďže sa však závažné negatívne účinky na hospodárstva a spoločnosti Únie zhoršili, obe nariadenia boli znova zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558. Okrem toho v snahe reagovať na vplyv krízy na najodkázanejšie osoby bolo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/559 zmenené aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 223/2014 s cieľom zaviesť osobitné opatrenia pre FEAD na riešenie vypuknutia pandémie COVID-19. Uvedené zmeny poskytli mimoriadnu dodatočnú flexibilitu, aby sa členským štátom umožnilo sústrediť sa na potrebnú reakciu na bezprecedentnú krízu tým, že sa posilní možnosť mobilizovať nevyužitú podporu z fondov a že sa zjednodušia procedurálne požiadavky spojené s vykonávaním s cieľom riešiť potrebu rýchlej reakcie na krízu v oblasti verejného zdravia. Následnou zmenou nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zavedenou nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 sa sprístupnili značné dodatočné zdroje iniciatívy Pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (ďalej len „REACT-EU“) s cieľom poskytnúť pomoc na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva. V rámci toho istého balíka bolo nariadenie (EÚ) č. 223/2014 zmenené aj nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/177 s cieľom umožniť členským štátom mobilizáciu týchto dodatočných zdrojov pre najodkázanejšie osoby v súvislosti s vykonávaním FEAD.

(8)Aj keď flexibilita a dodatočné zdroje poskytnuté na obdobie 2014 – 2020 pomohli členským štátom pri ich reakcii na krízu a v ich úsilí o obnovu, výskyt nových variantov koronavírusu, najmä variantu omikron, ako aj rozsiahle sprísnenie obmedzení v poslednom štvrťroku 2021 mali naďalej závažné negatívne účinky na hospodárstva a spoločnosti členských štátov a bránili normálnemu vykonávaniu programov politiky súdržnosti a programov podporovaných z FEAD. Nedávna vojenská agresia Ruska a z nej vyplývajúce migračné toky tieto účinky ešte zhoršili a hrozí, že ešte viac oslabia oživenie hospodárstva. V súlade s možnosťou uvedenou v nariadení (EÚ) 2020/558 preto treba stanoviť mimoriadne rozšírenie jedného zo skôr zavedených opatrení, a síce možnosť uplatňovať mieru spolufinancovania vo výške 100 % za účtovný rok 2020 – 2021 aj na nasledujúci účtovný rok.

(9)S cieľom znížiť záťaž verejných rozpočtov reagujúcich na krízovú situáciu, urýchliť vykonávanie programov a umožniť potrebné investície na obnovu regiónov by sa preto členským štátom mala výnimočne poskytnúť možnosť uplatňovať v programe podporovanom z EFRR, ESF, Kohézneho fondu alebo FEAD mieru spolufinancovania vo výške 100 % aj na účtovný rok 2021 – 2022.