/* KOM/2010/0535 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 30.9.2010 KOM(2010) 535 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora 1 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora 2 1. Úvod 3 2. Plnenie oznamovacích povinností 3 2.1 Oznamovacie povinnosti 3 2.2 Plnenie oznamovacích povinností 4 2.3 Konzistencia s príslušnými súbormi údajov 5 3. Kvalita predložených štatistík 5 3.1 Relevantnosť 5 3.2 Presnosť 7 3.3 Včasnosť a časová presnosť 8 3.4 Prístupnosť a zrozumiteľnosť 9 3.5 Koherentnosť a porovnateľnosť 9 4. Výhody a potenciálne zlepšenia 12 4.1. Výhody vo vzťahu k nákladom 12 4.2. Potenciálne zlepšenia 13 Včasnosť 13 Spoľahlivosť 14 Pokrytie 14 1. ÚVOD Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 (ďalej len „nariadenie QSA“) sa stanovil právny rámec zostavovania štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora (ďalej len „QSA“). Zostavovanie QSA eurozóny sa v Akčnom pláne o štatistických požiadavkách Hospodárskej a menovej únie (HMÚ), ktorý schválila Rada ECOFIN v septembri 2000, identifikovalo ako priorita. QSA eurozóny sa považovali za veľmi potrebné a mali by byť k dispozícii do 90 dní od skončenia príslušného štvrťroka. V treťom odôvodnení nariadenia QSA sa uvádza, že analýza cyklických pohybov v hospodárstve Európskej únie a vedenie menovej politiky v rámci HMÚ si vyžaduje makroekonomické štatistiky o hospodárskom správaní a vzájomných vzťahoch jednotlivých inštitucionálnych sektorov, ktoré nemožno určiť v údajoch zostavených na úrovni hospodárstva ako celku. Táto správa sa týka uplatňovania nariadenia QSA, ako sa vyžaduje v článku 9: „Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia podá správu Európskemu parlamentu a Rade o jeho vykonávaní. Táto správa najmä: a) informuje o kvalite predložených štatistík; b) zhodnotí prínos pre Spoločenstvo, členské štáty, poskytovateľov a užívateľov štatistických informácií z predložených štatistík vo vzťahu k ich nákladom; c) určí oblasti možného zlepšenia a zmien a doplnení považovaných za potrebné na základe získaných výsledkov.“ V správe sa informácie týkajúce sa uvedených položiek uvádzajú podľa tejto štruktúry: Oddiel 2 – spôsob plnenia zákonných povinností zo strany členských štátov, Oddiel 3 – kvalita predložených vnútroštátnych a európskych štatistík a Oddiel 4 – súčasné výhody pre používateľov v porovnaní s nákladmi na zhromažďovanie/zostavovanie spolu s plánmi na budúce zlepšenie. 2. Plnenie oznamovacích povinností 2.1 Oznamovacie povinnosti V nariadení QSA sa stanovuje zasielanie obmedzených súborov transakcií, ktoré však pokrývajú úplnú postupnosť nefinančných účtov. V prípade krajín, ktorých HDP predstavuje viac ako 1 % európskeho súčtu, sa vyžaduje takéto sektorové rozdelenie: Nefinančné korporácie (S11) / Finančné korporácie (S12) / Verejná správa (S13) / Domácnosti a neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam (S1M) / Zahraničie (S2). Oznamovacie povinnosti krajín, ktoré sa nachádzajú pod uvedeným prahom, sú obmedzené na sektory verejnej správy a zahraničia. Údaje o QSA sa zasielajú najneskôr do 95 dní od skončenia príslušného štvrťroka do augusta 2008 a potom do 90 dní. Zasielanie by sa malo vzťahovať na údaje od prvého štvrťroka 1999. Keďže niektorým členským štátom sa v čase prijatia nariadenia QSA a na základe ďalších rozšírení EÚ udelili dočasné výnimky, ktoré teraz prestali platiť, nariadenie QSA sa uplatňuje na všetky členské štáty EÚ a podľa dohody o EHP na Nórsko a Island. 2.2 Plnenie oznamovacích povinností Krajiny s neobmedzenými oznamovacími povinnosťami S cieľom posúdiť, či má krajina zaslať kompletný súbor údajov o QSA, Komisia stanovuje jej HDP ako percentuálny podiel európskeho HDP na základe aritmetickej strednej hodnoty ročných údajov za posledné tri roky (pozri článok 3 ods. 2 nariadenia QSA). V decembri 2009 malo neobmedzené oznamovacie povinnosti týchto 17 krajín: Belgicko (BE), Česká republika (CZ), Dánsko (DK), Nemecko (DE), Írsko (IE), Grécko (EL), Španielsko (ES), Francúzsko (FR), Taliansko (IT), Holandsko (NL), Rakúsko (AT), Poľsko (PL), Portugalsko (PT), Fínsko (FI), Švédsko (SE), Spojené kráľovstvo (UK) a Nórsko (NO). V prípade posledného zaslania (údaje do 3. štvrťroka 2009) členské štáty väčšinou dodržali časovú lehotu t+90 dní (29. december). Väčšina krajín zaslala kompletné súbory údajov, kým NO, SE a PL zaslali nekompletné súbory údajov, pričom NO zaslalo iba údaje za sektor domácností. Pri poslednom zasielaní sa však situácia zlepšila a Nórsko oznámilo, že zašle údaje o QSA za všetky sektory do septembra 2010. Predchádzajúce série chýbali v prípade EL a ES (údaje za rok 1999) a IE (údaje za roky 1999 až 2001). Dôvodom boli najmä chýbajúce ročné sektorové účty, ktoré sa ešte zostavujú, pričom Eurostatu by sa mali spolu so štvrťročnými účtami zaslať do septembra 2010. Krajiny s obmedzenými oznamovacími povinnosťami V decembri 2009 malo obmedzené oznamovacie povinnosti týchto 12 krajín: Bulharsko (BG), Estónsko (EE), Cyprus (CY), Lotyšsko (LV), Litva (LT), Luxembursko (LU), Maďarsko (HU), Malta (MT), Rumunsko (RO), Slovinsko (SI), Slovensko (SK) a Island (IC). Spomedzi členských štátov s obmedzenými oznamovacími povinnosťami iba LU nepredložilo žiadne údaje, zaviazalo sa však, že tak urobí do decembra 2010. RO predložilo kompletné QSA na dobrovoľnom základe, aby sa pripravilo na prekročenie 1 % prahu a stalo sa krajinou s neobmedzenou oznamovacou povinnosťou. Požiadavky včasnosti sa prevažne splnili, hoci niektoré krajiny nepredložili obmedzený počet transakcií. 2.3 Konzistencia s príslušnými súbormi údajov V nariadení QSA sa vyžaduje konzistencia medzi rozličnými doménami makroekonomických štatistík. Ako sa uvádza v štvrtom odôvodnení nariadenia QSA: „Predkladanie týchto účtov je súčasťou celkového cieľa, ktorým je zostavovanie systému ročných a štvrťročných účtov za Európsku úniu a za eurozónu. Tento systém obsahuje hlavné makroekonomické súhrnné údaje a finančné a nefinančné účty podľa inštitucionálneho sektora. Cieľom je dosiahnuť konzistenciu vo všetkých týchto účtoch a vzhľadom na ostatné celosvetové účty medzi platobnou bilanciou a údajmi z národných účtov.“ Okrem toho, v článku 5 nariadenia QSA sa vyžaduje, aby sa údaje zasielané členskými štátmi na účely tohto nariadenia zhodovali so štvrťročnými nefinančnými účtami verejnej správy a štvrťročnými hlavnými súhrnnými údajmi národného hospodárstva, ktoré sa zasielajú Komisii v rámci programu zasielania údajov podľa nariadenia ESA[1]. Nezhody vo všeobecnosti nie sú výrazné, okrem údajov o platobnej bilancii, v prípade ktorých môžu byť značné (pre podrobnosti pozri bod 3.5). V niektorých prípadoch sa v minulosti zaznamenali nezrovnalosti medzi štvrťročnými hlavnými súhrnnými údajmi (QNA) a ročnými sektorovými účtami (ASA), v rámci posledných zasielaní však poklesli na „nevýrazné“ úrovne. Ďalšie zlepšenia sa očakávajú v rámci prepracovania programu zasielania ESA, pričom by sa mali zharmonizovať kalendáre týkajúce sa zverejňovania a revízie údajov v súvislosti s tabuľkami národných účtov a prípadne údajmi o platobnej bilancii. 3. Kvalita predložených štatistík Jeden zo základných spôsobov posudzovania predložených štatistík spočíva v dokumentácii zdrojov a metód, ktoré členské štáty a európske inštitúcie používajú na zostavovanie vnútroštátnych a európskych účtov. Tento zoznam sa vypracoval v marci 2010 a poslal sa všetkým zostavovateľom s cieľom výmeny a presadzovania najlepších postupov. Do konca roka 2010 by sa mal zverejniť na webovej stránke Eurostatu http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts. Kvalita predložených štatistík sa posudzovala na základe týchto kritérií uvedených v nariadení 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike[2]: relevantnosť, presnosť, včasnosť a časová presnosť, prístupnosť a zrozumiteľnosť, koherentnosť a porovnateľnosť. 3.1 Relevantnosť Relevantnosť je aspekt kvality, ktorým sa charakterizuje stupeň, ktorým štatistika spĺňa potreby používateľov. Zahŕňa to identifikáciu používateľov a znalosť ich potrieb a očakávaní. V treťom odôvodnení nariadenia QSA sa hlavné ciele predkladania QSA vymedzujú takto: „Analýza cyklických pohybov v hospodárstve Európskej únie a vedenie menovej politiky v rámci HMÚ si vyžaduje makroekonomické štatistiky o hospodárskom správaní a vzájomných vzťahoch jednotlivých inštitucionálnych sektorov, ktoré nemožno určiť v údajoch zostavených na úrovni hospodárstva ako celku. Je tu preto potreba predkladať štvrťročné účty podľa inštitucionálneho sektora za Európsku úniu ako celok a za eurozónu.“ Údaje o QSA majú preto veľký význam najmä pre používateľov z inštitúcií ako napríklad ECB, GR ECFIN Komisie, ale aj na účely hospodárskeho riadenia. Európske účty Eurostat a ECB zverejňujú kompletné súbory štvrťročných sektorových účtov za eurozónu, ktoré obsahujú nefinančné účty, ako aj finančné účty a súvahy. Eurostat takisto zverejňuje štvrťročné nefinančné sektorové účty za Európsku úniu. Eurostat vydáva štvrťročné tlačové správy so zreteľom na súbor sezónne upravených ukazovateľov za eurozónu a za EÚ. Týmito nefinančnými ukazovateľmi, ktorých cieľom je ilustrovať správanie nefinančných korporácií a domácností, sú: - Podiel na zisku nefinančných korporácií vymedzený ako hrubý prevádzkový prebytok vydelený hrubou pridanou hodnotou. Tento ukazovateľ súvisiaci so ziskovosťou vyjadruje podiel pridanej hodnoty vytvorenej počas výrobného procesu zhodnocujúceho kapitál. - Hrubá miera investícií nefinančných korporácií vymedzená ako hrubá tvorba fixného kapitálu vydelená hrubou pridanou hodnotou. Tento pomer sa týka investícií nefinančných podnikov do fixného kapitálu (budovy, zariadenia, softvér, najvýznamnejšie zlepšenia fixného kapitálu atď.) a pridanej hodnoty vytvorenej počas výrobného procesu. - Hrubá miera úspor domácností vypočítaná ako hrubé úspory vydelené hrubým disponibilným príjmom[3]. - Hrubá miera investícií domácností vypočítaná vydelením hrubej tvorby fixného kapitálu domácností hrubým disponibilným príjmom[4]. ECB zverejňuje tlačové správy, ktoré sa vzťahujú na štvrťročné finančné aj nefinančné sektorové účty za eurozónu. V tlačových správach ECB sa analyzujú ročné percentuálne zmeny hlavných transakcií, na ktorých sa zakladajú rozhodnutia v rôznych sektoroch hospodárstva. Okrem toho pravidelne vypracúva podrobnejšie informačné materiály pre svoju Výkonnú radu a Radu guvernérov. Tento materiál je základom pre komplexnú analýzu štvrťročného vývoja v eurozóne, ktorý sa uverejňuje v mesačnom bulletine ECB. Rozdelenie podľa krajín Reakcie od používateľov mimo inštitúcií (bankoví analytici, konzultanti, novinári, atď.) potvrdzujú ich veľký záujem o krátkodobé údaje podľa inštitucionálneho sektora. Okrem európskych súhrnných údajov si však používatelia vyžadujú aj viac informácií o jednotlivých krajinách. V posledných rokoch sa zvýšil počet krajín, ktoré zverejňujú údaje o QSA nad rámec sektorov verejnej správy a zahraničia. V roku 2010 zverejnilo osem zo sedemnástich krajín s neobmedzenou oznamovacou povinnosťou údaje o QSA; či už sezónne upravené (FR, UK) alebo nie (CZ, DK, ES, NL, PT a SE). Štyri ďalšie krajiny (AT, DE, IT a NO) zverejnili vybrané ukazovatele týkajúce sa domácností a v prípade IT sa zverejnili aj ukazovatele týkajúce sa nefinančných korporácií. Jedna z piatich zostávajúcich krajín (BE) uvažuje o prípadnom zverejnení týchto údajov v blízkej budúcnosti. Príslušné krajiny zverejnili údaje o QSA väčšinou v rámci lehoty t+90 dní alebo krátko po nej (maximálne t+93 dní v prípade CZ, t+97 dní v prípade NL, t+98 dní v prípade IT a medzi 90 a 100 dní v prípade ES). Na európskej úrovni začal Eurostat zverejňovať údaje podľa krajín týkajúce sa všetkých uvedených kľúčových ukazovateľov a ich základných komponentov. Keďže väčšina členských štátov ešte nezostavila sezónne upravené QSA, tieto ukazovatele sa zverejňujú ako štyri štvrťročné kumulované sumy. 3.2 Presnosť Ako sa uvádza v nariadení 223/2009 o európskej štatistike, táto štatistika musí presne a spoľahlivo zobrazovať realitu. Presnosť a spoľahlivosť štatistiky závisí od mnohých premenných. V tejto súvislosti je jedným z dôležitých faktorov rozsah využívania priamych zdrojov údajov v porovnaní s nepriamymi metódami založenými na minulých trendoch a modelových predpokladoch. Vypracúvanie vnútroštátnych QSA sa do značnej miery opiera o tri štatistické vstupné zdroje, konkrétne ide o štvrťročné hlavné súhrnné údaje národného hospodárstva, štvrťročné účty verejnej správy a štvrťročnú platobnú bilanciu. Tieto zdroje sa dopĺňajú administratívnymi zdrojmi údajov (napríklad daňové záznamy, iné informácie od dozorných orgánov výrobných odvetví), ktoré bežne obsahujú priame údaje, ktoré možno použiť ako ukazovatele krátkodobého vývoja príslušných sektorov/transakcií. V súvislosti s činnosťami finančných korporácií existujú za obdobie kratšie ako jeden rok pomerne dobré štatistické údaje (účty ziskov a strát, podrobné súvahy s rozdelením podľa zodpovedajúcich sektorov, štatistika o úrokových sadzbách, štvrťročné finančné účty), ktoré v procese zostavovania QSA mnoho krajín využíva. Tieto zdroje sa vzťahujú najmä na peňažné finančné inštitúcie, investičné fondy a v menšom rozsahu na poisťovacie korporácie a penzijné fondy. V mnohých prípadoch sa využívajú aj údaje oficiálnych dozorných orgánov, priemyselných a obchodných združení a búrz cenných papierov. Iba niekoľko krajín oznamujúcich kompletné údaje o QSA (napríklad CZ a UK, NL za sektor nefinančných korporácií) však využíva priame zdroje údajov na podporu zostavovania jednotlivých odhadov, ktoré sa týkajú sektorov domácností a nefinančných korporácií, najmä na účty výroby a tvorby príjmu. Väčšina ostatných krajín do veľkej miery využíva nepriame metódy, pričom ročné údaje sa používajú ako referenčné hodnoty a štvrťročné ukazovatele sa používajú na zaznamenanie krátkodobého pohybu vrátane sezónnej zložky. V týchto prípadoch závisí kvalita QSA priamo od presnosti ASA. Napriek tomu, že základom ročných účtov je širší rozsah zdrojov, toky príjmov medzi korporáciami a domácnosťami nie sú vždy dobre zaznamenané, čo vedie napríklad k nepravdepodobným mieram úspor domácností alebo podielom na zisku podnikov. Ročné kľúčové ukazovatele zverejňované Eurostatom sa ukázali byť účinným nástrojom na odhaľovanie takýchto nepravdepodobných úrovní/pohybov, ktoré sa potom vyšetrujú spolu s príslušnou krajinou (pozri ďalej uvedený bod 3.5 – „porovnateľnosť“). Na záver, v niektorých prípadoch používajú krajiny výlučne modelové odhady, ktoré nie sú podložené priamymi ani nepriamymi štvrťročnými údajmi. Tieto (modelové) metódy sú však vo všeobecnosti obmedzené na transakcie, ktoré v účtoch nezohrávajú významnú úlohu. 3.3 Včasnosť a časová presnosť Európske štatistiky sa musia zverejňovať včas, najmä ak sa používajú na účely hospodárskej politiky. Je tomu tak aj v prípade európskych QSA, ktoré obsahujú relevantné informácie na vedenie menovej politiky v rámci eurozóny a na koordináciu rozpočtových politík v rámci EÚ. Od polovice roku 2007 sa európske QSA zverejňujú včas, do 120 dní po referenčnom štvrťroku. Pravidelnosť európskej štatistiky by mala v čo najväčšej možnej miere zohľadňovať požiadavky používateľov. Zo strany používateľov z inštitúcií existuje výrazná požiadavka urýchliť zostavovanie a zverejňovanie údajov o QSA, aby sa umožnilo ich využívanie ako aktuálnych zdrojov informácií potrebných na rozhodovanie. Súčasná lehota na zverejňovanie t+120 dní stále nie je uspokojivá vzhľadom na cieľovú lehotu t+90 dní stanovenú radou ECOFIN v septembri 2000. Táto lepšia včasnosť je potrebná najmä na splnenie potrieb Rady guvernérov ECB, ktorá rozhoduje o menovej politike eurozóny. Lepšia včasnosť v prípade účtov za eurozónu však závisí v prvom rade od včasnejšej dostupnosti vstupných údajov, ako sú napríklad štvrťročné štatistiky verejnej správy, platobná bilancia a štvrťročné finančné účty (MUFA). Overovanie a zostavovanie sa predbežne obmedzilo na 10 (kalendárnych) dní po zaslaní vnútroštátnych QSA, čím sa umožňuje interná dostupnosť predbežných odhadov za eurozónu a nefinančných účtov EÚ v rámci 100 dní po referenčnom štvrťroku. 3.4 Prístupnosť a zrozumiteľnosť Európska štatistika sa musí zverejňovať vhodným spôsobom a prezentovať v jasnej a zrozumiteľnej forme. Mala by byť dostupná a prístupná nestranným spôsobom spolu s podpornými metaúdajmi a usmerneniami. - Eurozóna/európske súhrnné údaje Správy Eurostatu sa vzťahujú na kompletné série údajov o QSA od prvého štvrťroka 1999 (sezónne neupravené) za eurozónu a EÚ, ako aj na kľúčové ukazovatele zamerané na správanie sektorov nefinančných korporácií a domácností (sezónne neupravené aj sezónne upravené), ako je uvedené v bode 3.1. Údaje sa zverejňujú prostredníctvom rôznych kanálov: tlačové správy, štatistická databáza a webová stránka Eurostatu venovaná sektorovým účtom[5]. V tejto osobitnej sekcii sú uvedené integrované štvrťročné nefinančné a finančné sektorové účty za eurozónu a nefinančné QSA za EÚ vo forme postupnosti účtov, ako je uvedené v ESA95. Táto forma pomáha používateľom porozumieť a analyzovať vzťah medzi rôznymi sektormi a transakciami. Tieto údaje sú sprevádzané metodickými informáciami o zostavovaní európskych QSA a o postupnosti účtov ESA95. Kolekcia tlačových správ o QSA, ktoré vydáva Eurostat, sa okrem toho poskytuje so súborom vo formáte Excel, ktorý obsahuje podporné údaje. Každý štvrťrok sa aktualizuje súbor približne 30 analytických grafov a tabuliek, aby mohli používatelia jednoduchým spôsobom nájsť súvislosť medzi zmenami v celom hospodárstve a vývojom v každom inštitucionálnom sektore. ECB navyše zverejňuje podrobné tlačové správy o integrovaných účtoch za eurozónu (EAA), všetky údaje o EAA sú dostupné prostredníctvom jej služby Statistical Data Warehouse (SDW)[6] a hlavné ukazovatele zverejňuje vo svojom mesačnom bulletine a štatistickej príručke. Na jej webovej stránke sú k dispozícii aj metodické informácie. - Rozdelenie podľa krajín Okrem QSA za eurozónu a EÚ zverejňuje Eurostat ročné sektorové účty za každú krajinu v rovnakom formáte ESA95. Za všetky členské štáty, ktoré oznamujú kompletné QSA, okrem BE, EL, IE a FI, ktorých začlenenie sa plánuje v blízkej budúcnosti, sa navyše úplne alebo čiastočne zverejňujú štvrťročné kľúčové ukazovatele uvedené v bode 3.1. 3.5 Koherentnosť a porovnateľnosť Koherentnosť Konzistencia medzi príslušnými štatistickými doménami sa vymedzuje ako jeden zo základných aspektov kvality štatistických výstupov (pozri bod 2.3 tohto dokumentu). V prípade QSA sa to vzťahuje na ročné sektorové účty (ASA), hlavné súhrnné údaje (QNA), štvrťročné nefinančné účty verejnej správy (STPFS), štvrťročné finančné účty (MUFA) a štatistiky platobnej bilancie. QSA dosiahli vo všeobecnosti dobrú úroveň konzistencie s inými príslušnými štatistikami, najmä s STPFS (okrem UK) a QNA. Pokiaľ ide o konzistenciu QSA a platobnej bilancie, niektoré krajiny stále vykazujú značné nezrovnalosti z dôvodu odlišných koncepcií používaných v oboch oblastiach. V prípade vnútroštátnych účtov napríklad niektoré členské štáty používajú vnútroštátnu koncepciu na obchod s tovarom, pričom je vylúčený najmä kvázi-tranzitný obchod, kým v prípade platobnej bilancie používajú koncepciu EÚ. Iné nezrovnalosti v súvislosti s QSA a platobnou bilanciou vyplývajú z rozdielov v príslušných manuáloch (piate vydanie Manuálu platobnej bilancie – BPM5 a Európsky systém účtov – ESA95). Tieto nezrovnalosti sa týkajú úprav nepriamo meraných finančných sprostredkovateľských služieb (FISIM) vzhľadom na dovoz, vývoz a úrokové toky vo vnútroštátnych účtoch a rozdielneho zaobchádzania so stavebnými službami a službami verejnej správy a príjmom z podielových fondov. Očakáva sa, že tieto koncepčné rozdiely sa po zverejnení nových verzií manuálov (BPM6 a ESA2008) odstránia. Významné dôvody týchto nezrovnalostí sú: - odlišné požiadavky na údaje; - odlišné politiky včasnosti a/alebo revízie príslušných štatistík (takzvané časové rozdiely); - inštitucionálna štruktúra (odlišné zdroje údajov používané rôznymi zostavovacími jednotkami; relevantné najmä pre platobnú bilanciu a finančné účty); - nesúmerné zaznamenávanie cezhraničných tokov. Nezrovnalosti súvisiace s odlišnými požiadavkami na údaje môžu byť spôsobené rôznym zaobchádzaním so štatistickou odchýlkou týkajúcou sa prístupov k stanovovaniu výstupov a vstupov hrubého domáceho produktu. Na rozdiel od zasielania QNA, kde možno štatistickú odchýlku oznámiť samostatne, QSA sa oznamujú vyvážene, pokiaľ ide o vstupy a výstupy. Odchýlka na strane výstupov sa teda bežne pripisuje hrubej pridanej hodnote (B.1G), kým odchýlka na strane vstupov sa bežne pripisuje zmenám stavu zásob/cenností (P.5N). Počas určitých období roka sa môžu sporadicky vyskytnúť časové rozdiely z dôvodu odlišných politík ročnej revízie údajov. Konkrétne, ANA sa spravidla aktualizujú na základe QNA a k dispozícii sú v rámci lehoty t+3 mesiace, kým ASA sa revidujú v lehote od t+6 do t+9 mesiacov. QSA, ktoré sa bežne referenčne porovnávajú s ASA, sa počas tohto obdobia môžu od QNA odlišovať. Okrem toho, ročné štatistiky verejných financií (APFS) musia byť konzistentné s oznámeniami EDP uskutočnenými v lehotách t+3 a t+9 mesiacov. Ak sa údaje o ASA nezostavia/nezrevidujú presne v týchto okamihoch, môže to spôsobiť nezrovnalosti medzi QSA, ktoré sa referenčne porovnávajú s ASA, a údajmi o STPFS/APFS, najmä v marci a septembri. Každý štvrťrok sa takisto môžu vyskytnúť časové rozdiely z dôvodu odlišných požiadaviek politík včasnosti a/alebo revízie príslušných štatistických domén. QNA sú napríklad dostupné v lehote t+70 dní, kým STPFS a QSA sa zasielajú v lehote t+90 dní, pričom sa využívajú ďalšie informácie dostupné v lehote od t+70 do t+90 dní. Keďže zosúladeniu QSA s STPFS sa pripisuje vyššia priorita, spôsobuje to časové rozdiely v súvislosti s ukazovateľmi QNA predloženými skôr. Rôzne inštitucionálne štruktúry krajín okrem toho často vedú k odlišným zdrojom údajov a metodickým prístupom, ako aj k odlišným politikám revízie štatistických domén. Uvedené sa týka v prvom rade odchýlok medzi údajmi o platobnej bilancii a MUFA (odhliadnuc od predtým uvedených koncepčných a časových rozdielov). Vo väčšine krajín odhadujú nefinančné účty vrátane RoW vnútroštátne štatistické inštitúty (National Statistical Institutes – NSI), kým za platobnú bilanciu a finančné účty sú spravidla zodpovedné národné centrálne banky (NCB). Z hľadiska štatistickej koherentnosti má mimoriadny význam zosúladenie zdrojov údajov, ktoré používajú rôzne inštitúcie, vzájomných dohôd o úrovni požadovanej podrobnosti vstupných údajov a pravidelnej komunikácie o metodických otázkach medzi NSI NCB. Na európskej úrovni odchýlky nevyplývajú len z vnútroštátnych vstupov, ale aj z nesúmerného zaznamenávania cezhraničných tokov medzi členskými štátmi. Teoreticky by mali byť vnútorné toky rovnaké na strane výstupov aj na strane vstupov (napríklad tovar vyvezený všetkými členskými štátmi v rámci Spoločenstva by sa mal rovnať celkovému dovozu). V skutočnosti tomu tak však nie je z dôvodu takzvaných „nesúmerností“. Úprava týchto nesúmerností si vyžaduje vyváženie európskych účtov, čo môže viesť k určitým rozdielom vo vzťahu k iným publikáciám vnútroštátnych účtov, z ktorých ešte neboli vyňaté cezhraničné toky v rámci príslušných oblastí. Porovnateľnosť Porovnateľnosť možno analyzovať z koncepčného a empirického hľadiska. Ako sa uvádza v článku 4 nariadenia QSA, z koncepčného hľadiska sa porovnateľnosť zabezpečuje používaním spoločných noriem, definícií, klasifikácií a účtovných pravidiel, ktoré sú stanovené v nariadení ESA. V nariadení ESA sa vymedzujú najmä inštitucionálne jednotky, sektory a obsah každej jednotlivej transakcie, ktorá patrí do postupnosti účtov. S cieľom podporiť riadne uplatňovanie týchto noriem sa dotazníky QSA (a ASA) vypracovali takým spôsobom, aby sa umožnilo výlučne zasielanie relevantných kombinácií sektorov/transakcií. Eurostat okrem toho po prijatí zaslaní QSA systematicky kontroluje kódy ESA a účtovné pravidlá. Z empirického hľadiska sa porovnateľnosť v priebehu času overuje monitorovaním revízií postupných zaslaní a požadovaním informácií od členských štátov v prípade akejkoľvek náhlej zmeny kľúčových premenných. V nariadení ESA sa stanovujú aj pravidlá týkajúce sa času zaznamenávania transakcií. Tieto pravidlá, ktorými sa vykonáva zásada kumulačného zaznamenávania, sú mimoriadne dôležité v kontexte QSA, kde sa všetky príslušné transakcie musia zaznamenávať súčasne za všetky zodpovedajúce sektory. S cieľom kontrolovať porovnateľnosť v priebehu času a jednotné uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa času zaznamenávania v jednotlivých krajinách sa zoznam ekonomicky významných grafov a tabuliek každý štvrťrok aktualizuje a zasiela zostavovateľom QSA na partnerské preskúmanie. Umožňuje to určiť nepravdepodobné štvrťročné modely, ktoré môžu poukázať na nekonzistentné zaznamenávanie príslušných tokov. Priestorová porovnateľnosť sa monitoruje vzájomným porovnávaním kľúčových ukazovateľov ASA podľa krajín, akými sú napríklad miera úspor domácností vo vzťahu k disponibilnému príjmu domácností. 4. Výhody a potenciálne zlepšenia 4.1. Výhody vo vzťahu k nákladom Náklady Zostavovanie údajov o QSA sa opiera najmä o existujúce ročné sektorové účty a štvrťročné údaje za sektory verejnej správy a zahraničia (platobná bilancia). Tieto údaje sa spravidla dopĺňajú využívaním existujúcich prieskumov alebo administratívnych údajov. V niektorých prípadoch sa s cieľom splniť požiadavky QSA zaviedli ďalšie prieskumy. Ide napríklad o NL, ktoré uskutočňuje prieskumy, ktoré sa vzťahujú na 300 najväčších firiem v sektore nefinančných korporácií, čo predstavuje približne 50 % celkovej súvahy, a značný podiel jednotiek patriacich do sektora finančných korporácií[7]. V súvislosti so sektorom nefinančných korporácií zaviedli ďalšie prieskumy aj PT a FI. UK je špecifickým prípadom, keďže táto krajina zostavuje štvrťročné sektorové účty, ktoré sa potom používajú na odvodenie ročných sektorových účtov. QSA sú založené na mnohých štvrťročných prieskumoch, ktoré sa týkajú najmä domácností: prieskum „miezd a platov“, nefinančných spoločností: „štvrťročný prieskum ziskov“ a finančných spoločností: množstvo prieskumov, ktoré realizuje Bank of England, a pokiaľ ide o penzijné fondy, poisťovacie spoločnosti a trusty, prieskumy realizuje Národný štatistický úrad (Office for National Statistics). Zostavovanie údajov o QSA za sektory domácností a korporácií si takisto vyžadujú ďalších zamestnancov. Dodatočné pracovné zaťaženie[8] sa v ekvivalentoch plného pracovného úväzku odhaduje takto: Eurostat (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1). Výhody Nariadením QSA sa v členských štátoch podporilo zostavovanie štvrťročných sérií na strane príjmov vnútroštátnych účtov. Týmito údajmi sa dopĺňajú štvrťročné série na strane výstupov a výdavkov, ktoré sa už zostavili na základe programu zasielania ESA. Na európskej úrovni spôsobilo zostavovanie údajov o QSA vývoj metodík, pričom to viedlo k celému radu nových štatistických produktov. Z metodického hľadiska bolo nevyhnutné zrevidovať zostavovanie európskych súhrnných údajov, aby sa eurozóna/EÚ dala opísať ako celok. V prvom rade, QSA členských štátov sa dopĺňajú účtami inštitúcií EÚ a ECB. Po druhé, účty za zahraničie sa odhadujú na základe údajov o platobnej bilancii za krajiny mimo eurozóny/EÚ, keďže v tomto prípade by sa mali zaznamenávať iba toky z a do tretích krajín. Po tretie, tieto účty sa opätovne vyvažujú, aby domáce sektory zodpovedali znovu odhadnutému účtu za zahraničie. Zostavovatelia a používatelia z inštitúcií považujú za najväčší úspech zverejňovanie kompletného súboru integrovaných (nefinančných a finančných) účtov podľa inštitucionálneho sektora za eurozónu a účtov nefinančného sektora za EÚ[9]. Ako je stanovené v projektových špecifikáciách, štvrťročné účty nefinančného sektora teraz umožňujú analyzovať správanie hospodárskych subjektov a ich vzťahy v reálnom hospodárstve. V kombinácii so štvrťročnými finančnými účtami vzniká ucelenejší obraz. 4.2. Potenciálne zlepšenia Hoci sa kľúčové potreby vyjadrené v Akčnom pláne o štatistických požiadavkách Hospodárskej a menovej únie (HMÚ), ktorý schválila Rada ECOFIN v septembri 2000, prostredníctvom QSA naplnili, s cieľom ďalšieho rozšírenia ich využívania možno navrhnúť určité zlepšenia. Včasnosť Členské štáty a Eurostat/ECB sa v prvom rade usilujú zlepšiť včasnosť účtov eurozóny/EÚ. Ako sa však uvádza v bode 3.3, lepšia včasnosť účtov za eurozónu závisí od včasnejšej dostupnosti vstupných údajov. Na základe prebiehajúcej revízie revidovaného programu zasielania ESA sa teda predpokladá skrátenie lehôt na zasielanie QSA, aby sa umožnilo zostavovať/zverejňovať účty za eurozónu/EÚ v lehote t+90 dní namiesto lehoty t+120 dní. Spoľahlivosť Ďalšia možnosť prípadného zlepšenia spočíva v lepších zdrojoch štvrťročných údajov za sektory domácností a nefinančných korporácií. V niektorých prípadoch používajú krajiny výlučne modelové odhady, ktoré nie sú podložené priamymi ani nepriamymi štvrťročnými údajmi. Je dôležité, aby sa uvedená metóda (modelové odhady) používala iba v súvislosti s transakciami, ktoré v účtoch nezohrávajú významnú úlohu. Na druhej strane, niektoré krajiny už začali zostavovať priame údaje, napríklad z účtov spoločností. V ideálnom prípade by sa štatistiky vytvárali ako vedľajší produkt pravidelného účtovníctva spoločností, aspoň v prípade spoločností kótovaných na burzách, a administratívnych údajov/príjmov za domácnosti. Eurostat bude naďalej monitorovať a zlepšovať kvalitu štvrťročných sektorových účtov prostredníctvom systematických kontrol údajov vrátane vzájomného porovnávania podľa krajín. Takisto bude presadzovať najlepšie postupy zostavovania v súčinnosti s pracovnou skupinou CMFB pre štvrťročné údaje podľa inštitucionálneho sektora. Pokrytie Ako sa uvádza v bode 2.1 tohto dokumentu, používatelia údajov o QSA pravidelne vyjadrujú záujem o dostupné vnútroštátne údaje o QSA. V rámci blízkej budúcnosti je preto jednou z priorít vývoja QSA zverejňovanie harmonizovaných súborov vnútroštátnych údajov vrátane sezónne upravených čísel. Mimoriadny význam by malo takisto rozšírenie súboru kľúčových ukazovateľov, ktoré sa vypočítavajú v reálnych hodnotách. Takýmito údajmi o objeme investícií domácností a podnikov by sa dopĺňali súčasné publikácie týkajúce sa príjmov a spotreby domácností. Rozdelenie podľa krajín by sa mohlo zverejňovať súčasne s príslušnými európskymi ukazovateľmi. V kontexte revízie programu zasielania QSA sa v prípade obmedzeného súboru ukazovateľov diskutuje o predkladaní sezónne upravených údajov v reálnych hodnotách. [1] Nariadenie (ES) č. 2223/96. [2] Uverejnené v Ú. v. ES L 87 z 31.3.2009. [3] Po úprave vyplývajúcej zo zmien čistého majetku domácností v rezervách penzijných fondov. [4] Tamže. [5] Pozri: http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts [6] Pozri: http://sdw.ecb.europa.eu [7] Jednotky, na ktoré sa vzťahuje prieskum, predstavujú 90 % celkovej súvahy menových a finančných inštitúcií (35 % sumy S12); 100 % investičných fondov (1 % S12) a 85 % finančných korporácií a penzijných fondov (15 % S12). [8] Vzhľadom na to, že UK zostavuje ročné sektorové účty (ASA) ako sumu QSA, nie je možné odhadnúť pracovné zaťaženie vo vzťahu ku QSA. [9] Pozri zápisnicu z 34. zasadnutia CMFB, bod 6.1.4, na tejto webovej stránke: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm a záznam tlačovej konferencie z 1. júna 2007 na tejto webovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.