K podvodu MTIC dochádza, keď podvodník nakúpi tovar alebo služby v inom členskom štáte bez DPH, ale potom účtuje DPH, keď ich ďalej predáva. Neplatí DPH daňovým orgánom (pričom kupujúci si ju môže odpočítať). Európsky dvor audítorov a Europol odhadli, že podvody MTIC by mohli predstavovať stratu na ročných príjmoch z DPH vo výške 40 až 60 miliárd EUR a že 2 % skupín organizovaného zločinu by mohli stáť za 80 % týchto podvodov.

Tieto opatrenia by pripravili pôdu pre úplné zavedenie konečného režimu DPH. Komisia predložila 4. októbra 2017 súbor legislatívnych návrhov na realizáciu prvého kroku konečného systému DPH, čím by sa vyriešilo uplatňovanie DPH pri dodaniach tovaru medzi podnikmi (B2B) v rámci Únie. Ďalší súbor návrhov bude predstavený budúci rok.

Rada vo svojich záveroch z mája 2016 o boji proti podvodom v oblasti DPH uznala, že zlepšenie administratívnej spolupráce medzi daňovými orgánmi je veľmi dôležité. Vzala na vedomie zámer Komisie predložiť v roku 2017 legislatívny návrh, ktorého cieľom by bolo zlepšiť výmenu, spoločné používanie a analýzu kľúčových informácií a ktorý by zahŕňal spoločné audity. Rada vyzvala Komisiu, aby navrhla spôsoby riešenia legislatívnych prekážok a praktických obmedzení v EÚ a v rámci členských štátov, ktoré brzdia kvalitatívny posun vo výmene informácií. Táto práca by mala podporovať spoluprácu a vzťahovať sa na celú škálu dostupných prostriedkov – okrem iných vrátane VIES, siete Eurofisc a postupov spätnej väzby – a riešiť výzvy, ktorým čelia colné a daňové orgány. Takisto sa zdôraznilo, že automatická výmena informácií je jedným zo spôsobov napredovania v boji proti podvodom, a potvrdilo sa, že posúdenie a analýza rizík predstavujú hlavnú oblasť pre ďalšie zlepšenie v EÚ.

Komisia vo svojom akčnom pláne v oblasti DPH zo 7. apríla 2016 uviedla potrebu zavedenia jednotného európskeho priestoru v oblasti DPH, ktorý by mohol zvládnuť výzvy 21. storočia. V krátkodobom a strednodobom horizonte by sa prijal súbor kľúčových opatrení na modernizáciu systému DPH v EÚ a na jeho zjednodušenie, zvýšenie jeho odolnosti voči podvodom a vytvorenie priaznivejšieho podnikateľského prostredia.

Súčasný systém zdaňovania obchodu medzi členskými štátmi je stále založený predovšetkým na „prechodnej úprave“. V roku 1967 bol prijatý záväzok vytvoriť konečný systém DPH, ktorý by v Európskom spoločenstve v tom čase fungoval rovnakým spôsobom ako v rámci jednej krajiny. Z dôvodu potreby zrušiť daňové hranice medzi členskými štátmi do konca roku 1992 bolo nevyhnutné znovu posúdiť spôsob zdaňovania obchodu s tovarom v Európskom spoločenstve. Cieľom bolo, aby sa tovar zdaňoval v krajine pôvodu, aby rovnaké podmienky, aké sa uplatňujú na domáci obchod, platili aj pre obchod v rámci Spoločenstva, čo dokonale odzrkadľuje myšlienku skutočného vnútorného trhu.

Z toho dôvodu by nové ustanovenia nepresahovali to, čo je nevyhnutne potrebné, aby sa zvýšila účinnosť nástrojov administratívnej spolupráce v boji proti cezhraničným podvodom v oblasti DPH.

Návrh je prevažne založený na existujúcom právnom rámci a dopĺňa ho len v prípade, že je potrebné rámec posilniť. Všetky navrhované opatrenia sú cielené podľa potrieb členských štátov, a aj keď majú pozitívne účinky na úroveň podvodov v oblasti DPH, nevyvolali by žiadne ďalšie náklady pre podniky a správne orgány s výnimkou opatrení, v rámci ktorých by bol potrebný vývoj v oblasti IT. Dokonca aj v týchto prípadoch by súvisiace náklady na vývoj zostali nízke.

Za riadenie, výber a kontroly DPH sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. Podvody v oblasti DPH sú však často spojené s cezhraničnými transakciami v rámci jednotného trhu alebo sa na nich zúčastňujú obchodníci usadení v iných členských štátoch než je štát, v ktorom je daň splatná. Má to negatívne účinky na to, ako funguje jednotný trh, a spôsobuje to vážne straty v rozpočte EÚ.

Touto iniciatívou by sa opatrenia zamerané konkrétne na boj proti týmto podvodným praktikám doplnili do nariadenia Rady (EÚ) č. 904/2010, referenčného právneho základu pre administratívnu spoluprácu a boj proti podvodom v oblasti DPH.

Zlepšenie administratívnej spolupráce v oblasti DPH by bolo v úplnom súlade s inými politikami EÚ, ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú. Platí to osobitne pre smernicu (EÚ) 2017/1371 a nariadenie (EÚ) 2017/1939, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry. Toto všetko preukazuje, že niekoľko spoločných iniciatív na úrovni EÚ má podobné ciele: zlepšenie spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a súdnymi orgánmi a nájdenie nových spôsobov boja proti najvážnejším hrozbám pre daňové príjmy.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

–boj proti podvodom v súvislosti s duálnym režimom DPH použitom pri vozidlách zlepšením prístupu k údajom o evidencii motorových vozidiel,

–výmena informácií o colných režimoch 42 a 63 medzi colnými a daňovými orgánmi.

Na základe dôkladnej analýzy sa dospelo k tomu, že by sa malo zachovať niekoľko možností na účel náležitého riešenia všetkých relevantných otázok.

Z dôvodu chýbajúcich relevantných údajov nebolo možné presne posúdiť a vyčísliť výhody hlavných uprednostňovaných možností. Vplyv na rôzne zainteresované strany však bol zhrnutý takto:

–Členské štáty: hlavné možnosti obsiahnuté v tejto iniciatíve by mohli prispieť k tomu, aby bol boj proti cezhraničným podvodom v oblasti DPH rýchlejší a účinnejší, a preto by mali zvýšiť príjmy z DPH. Spoločné spracovanie údajov v rámci siete Eurofisc by nevyvolalo ďalšie náklady, keďže ich už znáša program Fiscalis. Nová výmena informácií medzi daňovými a colnými orgánmi a automatizovaný prístup k údajom o evidencii motorových vozidiel by mohli vyvolať náklady na zavedenie a prevádzkové náklady, boli by však nízke, pretože by sa mohli používať existujúce systémy.

–Podniky vrátane MSP a mikropodnikov: lepšie zameranie na podvodníkov by znížilo náklady na dodržiavanie predpisov a administratívnu záťaž podnikov zapojených do obchodu v rámci Únie, pretože vďaka plánovaným možnostiam by sa lepšie využívali a analyzovali dostupné informácie, a tak by sa znížila potreba administratívnych vyšetrovaní a ohlasovacích povinností od obchodníkov, ktorí dodržiavajú predpisy. Podniky by mali mať aj výhodu z vyrovnanejších podmienok a lepšie fungujúceho jednotného trhu.

Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, bolo 13. septembra 2017 preskúmané výborom pre kontrolu regulácie. Výbor vydal kladné stanovisko s určitými odporúčaniami, ktoré sa týkajú najmä potreby lepšie opísať interakciu tejto iniciatívy s inými prvkami akčného plánu v oblasti DPH a potreby jasnejšieho odôvodnenia návrhu možností. Tieto odporúčania sa zohľadnili. Stanovisko výboru a odporúčania sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie k posúdeniu vplyvu.

•Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

Iniciatíva nepatrí do rozsahu pôsobnosti programu regulačnej vhodnosti.

•Základné práva

Očakáva sa, že tento návrh vyvolá novú výmenu a spoločné spracovanie existujúcich údajov o DPH, čo by mohlo zahŕňať osobné údaje. Zber údajov by však bol prísne cielený a vymedzený na subjekty údajne zapojené do podvodných transakcií. Údaje by sa uchovávali len na čas potrebný na analýzu a vyšetrovania vnútroštátnych daňových orgánov s právomocou presadzovať povinnosti v oblasti DPH. Využívali by sa výhradne na identifikáciu možných podvodníkov v skorej fáze a na zastavenie podvodných sietí, ktorých účelom je zneužívanie systému DPH páchaním podvodov v oblasti DPH. Prístup k nim a ich používanie by boli vyhradené len pre oprávnených zamestnancov. Napriek tomu by tieto opatrenia v konečnom dôsledku podliehali článku 8 Charty základných práv a po zavedení do nariadenia (EÚ) č. 904/2010 aj článku 55 ods. 5 uvedeného nariadenia, v ktorom sa odkazuje na všeobecné nariadenie o ochrane údajov.

4.VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nebude mať žiadny negatívny vplyv na rozpočet Únie.

5.ĎALŠIE PRVKY

•Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

Podľa článku 59 nariadenia (EÚ) č. 904/2010 sa uplatňovanie nariadenia preskúma každých päť rokov. Okrem toho, podľa článku 49 na posúdenie toho, ako dobre administratívna spolupráca bojuje proti daňovým podvodom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, musia členské štáty Komisii oznámiť všetky dostupné informácie relevantné pre uplatňovanie nariadenia, a to, okrem iného, ročné štatistiky o používaní nástrojov spolupráce. V posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, sú uvedené ukazovatele monitorovania a hodnotenia (pozri kapitolu 8.1).

•Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

Hlavnými cieľmi návrhu sú:

–spoločné spracovanie a analyzovanie všetkých relevantných údajov v rámci siete Eurofisc,