Osobitná správa č. 2/2012 „Finančné nástroje pre MSP spolufinancované Európskym fondom regionálneho rozvoja“





GLOSÁR CEB : Rozvojová banka Rady Európy. CIP : Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie. Pozri nižšie EIP. EBOR : Európska banka pre obnovu a rozvoj. EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja. EIB : Európska investičná banka. EIF : Európsky investičný fond (špecializovaný fond skupiny EIB, ktorý poskytuje MSP kapitálové a záručné nástroje). EIP : Program pre podnikanie a inovácie. Program pre MSP GR pre podnikanie a priemysel, časť CIP, riadený EIF pod dohľadom GR pre hospodárske a finančné záležitosti. Na základe rozhodnutia č. 1639/2006 tento program pomoci pre MSP pozostáva z piatich fondov, z ktorých tri majú za cieľ zlepšiť prístup MSP k financovaniu: Fond pre rýchlorastúce a inovačné MSP I a II (FRI I a FRI II) a Záručný fond pre MSP (ZFMSP). Sú pokračovateľmi fondov MAP (pozri nižšie). Evergrín : Finančný nástroj alebo fond bez pevne stanovenej splatnosti alebo viazanosti. Financovanie z výnosov : Potenciálny prírastok fondu zodpovedajúci príspevku verejného sektora, ktorý možno použiť na pomoc pre MSP, keď je k dispozícii. Finančná inštitúcia : Firmy, ktorých finančné činnosti sú kľúčové pre ich podnikanie, napr. prijímanie vkladov, investovanie finančných prostriedkov alebo obchodovanie. Všetky finančné inštitúcie sú finančnými sprostredkovateľmi. Finančný sprostredkovateľ : Subjekt konajúci ako sprostredkovateľ medzi zdrojmi ponuky kapitálu a dopytu po kapitále (napr. banka, holdingový fond, fond). Fond : Samostatné portfólio nástrojov finančného inžinierstva spravované jedným alebo viacerými správcami fondu na základe stanovených investičných politík a cieľov. Fond môže byť zriadený ako právnická osoba alebo ako samostatné účelové združenie majetku v rámci finančnej inštitúcie. Fond má samostatné účty a operácie. V tejto správe sa pojem "fond" vzťahuje na spolufinancované operácie, zatiaľ čo "Fond" je pojem vyhradený pre štrukturálne fondy. FRI : Fond pre rýchlorastúce a inovačné MSP (pozri EIP). GR : Generálne riaditeľstvo. Grant : Nevratný rozpočtový príspevok EÚ alebo inej verejnej inštitúcie členského štátu. Ďalej tiež ako "štátna dotácia". Holdingový fond : Fond zriadený ako právnická osoba, ktorá má kontrolný podiel v niekoľkých dcérskych kapitálových fondoch, záručných fondoch alebo pôžičkových fondoch. IMSP : Inovačné MSP aktívne v oblasti najmodernejších (high-tech) technológií. JEREMIE : Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky (iniciatíva Komisie/skupiny EIB na financovanie MSP využívajúc striktne štrukturálne fondy). KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau je federálna rozvojová banka Nemecka so skúsenosťami s financovaním MSP. Koná najmä ako subdodávateľ Rozvojovej banky Rady Európy, je činná ako medzinárodná finančná inštitúcia na trhu financovania MSP v strednej a východnej Európe. Kritické množstvo : Suma určená funkciou vzťahu medzi veľkosťou fondu a jeho návratnosťou. Pri väčších investíciách je možné získať priaznivejšiu návratnosť a náklady na transakcie sa vo všeobecnosti znižujú. Majetkové (ekvitné) zdroje : Rizikový kapitál investovaný do firmy alebo držaný vo firme vo forme kapitálových nástrojov alebo ekvivalentných nástrojov (napr. konvertibilné a podriadené úvery). MAP : Viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie, program GR pre podnikanie a priemysel určený MSP riadený EIF pod dohľadom GR pre hospodárske a finančné záležitosti. Na základe rozhodnutia 2000/819, zmeneného a doplneného rozhodnutím 1776/2005, je tento program realizovaný prostredníctvom dvoch fondov pre MSP, ktoré riadi EIF: Fond štartovacieho kapitálu pre Európske technologické zariadenia (nástroje rizikového kapitálu, "Fond štartovacieho kapitálu pre ETF") a Záručný fond pre MSP (záručné nástroje, "ZFMSP"). Po programe MAP nasledoval program CIP/EIP (pozri vyššie). Medzera vo financovaní (gap analýza) : Rozdiel medzi dopytom a ponukou finančných zdrojov. V kontexte tohto auditu sa medzera vo financovaní týka len medzery v rôznych typoch finančných nástrojov pre MSP v danej oblasti EÚ. Mezanín : Typ vysoko návratného financovania z úverových zdrojov, ktoré sa často vyskytuje pri akvizičných transakciách typu "buy-out" a pri ktorom je často možnosť alebo právo nadobudnúť akcie firmy za preferenčnú sadzbu. Mezanínové financovanie má často podobu subordinovaných konvertibilných pôžičiek. Mikroúver : V kontexte tohto auditu nízke pôžičky (zvyčajne do 25 000 EUR) poskytnuté mikropodnikom (definované EÚ). Mikropodniky zvyčajne získavajú zdarma poradenské služby pre obchodnú činnosť, ako aj odborné vedenie. MoP : Memorandum o porozumení. MPOPI : Ministerstvo priemyslu, obchodu a práce štátu Izrael. MSP : Malé a stredné podniky (podľa definície Komisie). V programovom období 2007 – 2013 to môže byť akýkoľvek malý podnik. Náklady na správu : V kontexte tohto auditu sú náklady na správu všetky náklady znášané finančným sprostredkovateľom alebo MSP v súvislosti s nákladmi na správu finančných nástrojov. Neúplný zoznam takýchto nákladov zahŕňa zriaďovacie poplatky, záručné poplatky, manipulačné poplatky, členské poplatky, monitorovacie poplatky, výkonnostné poplatky, poplatky za spracovanie, ako aj režijné náklady správcu fondu. Platby úrokov a dividendy sa nepovažujú za náklady na správu. Nástroje finančného inžinierstva (alebo finančné nástroje) : Termín používaný Komisiou na označenie rôznych návratných nástrojov ponúkaných štrukturálnymi fondmi na zlepšenie prístupu MSP k financovaniu, rozvoj miest a energetickú efektívnosť. V kontexte tohto auditu ide o kapitálové, pôžičkové a záručné nástroje pre MSP. Neplnenie (default) : V kontexte tohto auditu ide o neschopnosť MSP splácať svoj úver podľa zmluvných podmienok. V prípade záruk dôjde k neplneniu v tej chvíli, keď sa uplatní záruka a záručný fond, protizáručný fond, alebo obidva, preberú povinnosť uhradiť zvyšnú sumu. NUTS : Nomenklatúra územných jednotiek na štatistické účely (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques). Štandardný pojem definovaný úradom Eurostat. V kontexte EFRR Komisia používa tzv. regióny nomenklatúry NUTS-2. Pákový efekt : V kontexte tohto auditu výkonnosti bola finančná páka vyjadrená z hľadiska toho, koľko eur financovania (verejného a súkromného) bolo vyzbieraných a vyplatených na financovanie MSP na základe každého zaplateného eura verejného (EÚ a členský štát) financovania.V prílohe II sa nachádza schematický prehľad, ako funguje finančná páka pri každej hlavnej kategórii finančných nástrojov a v kontexte EFRR a ako sa má chápať koncept finančnej páky. PEO : Program európskej obnovy. V kontexte tohto auditu nemecké Marshallove fondy a fondy financované z ich výnosov. PEO nemal stanovené nijaké programové obdobie a neimplementoval sa regionálne. Ako evergrínový národný fond v prospech nemeckých podnikov je to revolvingový fond; financovanie z výnosov nemožno transformovať späť do grantov. Banka KfW je správcom fondov PEO a regionálne riadiace orgány nie sú zapojené do ich správy. Viac informácií o PEO a Marshallovych fondoch v Nemecku sa nachádza na internetovej stránke KfW. Pôžička : Požičanie peňazí s úrokom dlžníkovi, ktorý musí požičanú sumu splatiť. Pracovný kapitál : Krátkodobé aktíva podniku (krátkodobé zásoby + pohľadávky + peňažné ekvivalenty + hotovosť) mínus krátkodobé pasíva podniku (krátkodobé záväzky + zálohy). Preferenčný prístup k investorovi : Termín používaný v kontexte tohto auditu na opísanie situácie, keď sa k verejnému sektoru nepristupuje pari passu, pretože súkromný sektor (napr. komerčné banky, súkromní investori) sú uprednostnení. To znamená, že financie verejného sektora sú v nižšej triede z hľadiska práva splatenia. Prevod vlastníctva : Prevod spoločnosti, podnikania alebo časti spoločnosti alebo podnikania vlastníkom inej osobe. Prístup pari passu : Právny termín používaný na opísanie skutočnosti, keď dva alebo viacej finančných nástrojov má rovnaké zatriedenie z hľadiska práva splatenia. Opakom prístupu pari passu je preferenčný prístup k investorovi/súkromnému sektoru. Program štartovacieho kapitálu ETF : Program štartovacieho kapitálu pre Európske technologické zariadenia (pozri MAP). Revolvovanie : Koncept, že príspevky na finančné nástroje sa po prvom použití (alebo cykle) revolvujú (alebo opakovane použijú, recyklujú). Riadiaci orgán : Verejný orgán členského štátu, ktorý riadi štrukturálne fondy (vrátane EFRR) v mene členského štátu. SBIC : Program investičných spoločností zameraných na malé podniky (Small Business Investment Companies Program). SBIC je jedným z programov finančnej pomoci, ktorý je dostupný prostredníctvom Úradu USA pre malé podniky (Small Business Administration, SBA). Vytvoril ho Kongres USA v roku 1958 na preklenutie medzery medzi kapitálovou potrebou podnikateľov a tradičnými zdrojmi financovania. Štruktúra tohto programu je jedinečná v tom, že SBIC sú súkromne vlastnené a spravované investičné fondy, licencované a regulované SBA, ktoré používajú svoj vlastný kapitál a finančné prostriedky požičané so zárukou SBA na majetkové a dlhové investície do malých podnikov, ktoré spĺňajú podmienky. Je to vládou dotovaný fond fondov, ktorý investuje dlhodobý kapitál do súkromne vlastnených a spravovaných investičných firiem (držiteľov licencií). SBA neinvestuje priamo do malých podnikov prostredníctvom programu SBIC. SBA poskytuje podporu bez regionálnych rozdielov. SMEFF : Mechanizmus financovania MSP, fond v rámci programu Phare GR pre rozšírenie ("Pomoc Poľsku a Maďarsku pri reštrukturalizácii ekonomiky"). Správca fondu : Hlavný spoločník alebo subjekt zodpovedný za realizáciu investičnej stratégie fondu a za správu jeho portfólia finančných nástrojov, ako je zmluvne dohodnuté. Únikový efekt : Akýkoľvek účinok, ktorý znižuje finančné prostriedky dostupné na poskytovanie finančných nástrojov pre MSP. Verejné financovanie : V kontexte tohto auditu a v súlade s nariadeniami o štrukturálnych fondoch, všetky verejné príspevky na financovanie operácií finančného inžinierstva, ktoré pochádzajú z rozpočtu EÚ, členského štátu, regionálnych a miestnych orgánov a všetky podobné výdavky. VC : Venture capital. Špecializovaná forma investovania do základného imania nových, malých alebo rizikových nekótovaných spoločností. Záruka : V kontexte tohto auditu záväzok jednej strany (záručného fondu) uhradiť za vopred stanovenej sadzby záruky istinu a úrok v prípade nesplácania úveru, ktorý finančný sprostredkovateľ (banka) poskytla MSP. Pri záruke zostáva vždy isté riziko na strane veriteľa a MSP naďalej zodpovedá za úver. Záruky môžu nadobudnúť účinnosť na prvé požiadanie alebo nie. Zrušenie : Likvidácia. Proces, ktorého súčasťou je predaj všetkých aktív (holdingového) fondu, vyplatenie veriteľov, rozdelenie zvyšných aktív majiteľom a rozpustenie fondu. ZHRNUTIE I. Malé a stredné podniky (MSP) predstavujú nosnú zložku hospodárstva EÚ, vytvárajú pracovné miesta, inovácie a blahobyt. MSP však môžu byť negatívne ovplyvnené medzerami vo financovaní tým, že nemôžu získať prístup k typu a výške financovania, ktoré v danom čase potrebujú. II. Európska únia (EÚ) používa na podporu podnikania najmä svoju politiku v oblasti podnikania a politiku súdržnosti. III. V politike súdržnosti sa využívajú najmä granty a čoraz viac, v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), finančné nástroje. IV. Finančné nástroje sú splatné a revolvingové nástroje, ktoré zabezpečujú, že z nich môžu maž prospech následné vlny MSP. V. Audit Dvora audítorov sa zameral na opatrenia finančného inžinierstva spolufinancované EFRR v programových obdobiach 2000 – 2006 a 2007 – 2013. Kontrolné zistenia sú založené na priamom preskúmaní vzorky projektov a kontrole systémov riadenia, monitorovania a informačných systémov Komisie a členských štátov. VI. Hlavným cieľom auditu bolo posúdiť, či výdavky z EFRR na opatrenia finančného inžinierstva pre MSP boli účinné a efektívne. VII. Dvor audítorov zistil, že účinnosť a efektívnosť opatrení bola znížená významnými nedostatkami najmä v dôsledku neprimeranosti súčasného právneho rámca štrukturálnych fondov: a) hodnotenia medzier vo financovaní MSP, ak boli k dispozícii, mali výrazné nedostatky; b) nariadenia o štrukturálnych fondoch, pôvodne navrhnuté pre granty, obsahujú štyri dôležité nedostatky, pretože neriešia špecifiká finančných nástrojov (pozri bod 119); c) pred tým, ako finančné prostriedky dorazili k MSP, sa vyskytli výrazné oneskorenia, a v porovnaní s inými programami EÚ pre MSP bola schopnosť EFRR získať súkromné investície pákovým efektom slabá. VIII. Dvor audítorov odporúča: a) pri navrhovaní opatrení finančného inžinierstva by sa mali riadiace orgány uistiť, že ich návrh je riadne odôvodnený hodnotením medzier vo financovaní MSP dostatočnej kvality vrátane vyčíslenej analýzy medzery vo financovaní; b) pri schvaľovaní operačných programov vrátane opatrení finančného inžinierstva by Komisia mala overiť ich konzistentnosť s hodnotením medzier vo financovaní MSP a uistiť sa o kvalite týchto hodnotení; c) legislatívny orgán a Komisia by mali pri koncipovaní návrhov nariadení o štrukturálnych fondoch riešiť rôzne konkrétne nedostatky uvedené v tejto správe (pozri body 48 až 77). Vo všeobecnosti by legislatívny orgán a Komisia mali zabezpečiť primeranejší právny rámec, aby koncept a implementácia opatrení finančného inžinierstva neboli negatívne ovplyvnené nedostatkami rámca právnych predpisov o štrukturálnych fondoch, geografickými obmedzeniami a efektom rozptýlenia; d) Komisia by mala zabezpečiť spoľahlivý a technicky vyspelý systém monitorovania a hodnotenia určený priamo pre finančné nástroje. V dôsledku toho by mali byť finančné nástroje oddelené od čistých grantov v procesoch monitorovania, výkazníctva a auditov Komisie a výška finančných prostriedkov skutočne vyplatených MSP by mala byť transparentná. Komisia a členské štáty by sa mali najmä dohodnúť na nízkom počte merateľných, relevantných, konkrétnych a jednotných ukazovateľov výsledkov pre finančné nástroje; e) Komisia by mala preskúmať možnosť dodať členským štátom použiteľné štruktúry a nástroje finančného inžinierstva pre MSP (napr. granty s podielmi na zisku, vyhradené investičné nástroje) s cieľom urýchliť implementáciu a znížiť náklady na správu; f) členské štáty by sa mali s podporou Komisie snažiť začleniť všetky finančné nástroje pre MSP spolufinancované EFRR do jediného operačného programu za členský štát. Tým by sa zracionalizoval proces plánovania a odstránil jeden z hlavných faktorov oneskorení, ktoré Dvor audítorov zistil; g) okrem definovania konceptov a definícií finančnej páky a recyklovania v nariadeniach o štrukturálnych fondoch by Komisia mala v závislosti od typu holdingového fondu alebo fondu požadovať zmluvne záväzné minimálne pákové pomery, minimálne obdobia revolvovania a údaje na výpočet ukazovateľov finančnej páky; h) ak nemožno implementovať vyššie uvedené odporúčania v rámci politiky súdržnosti, Dvor audítorov vyzýva legislatívny orgán a Komisiu, aby zvážili alternatívne spôsoby pokračovania v podpore MSP prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva. V takom prípade by mali byť tieto nástroje buď podporované programami centrálne riadenými Komisiou, vyhradenými investičnými nástrojmi v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi alebo priamo členskými štátmi. ÚVOD 1. Malé a stredné podniky (MSP) [1] sú nosnou zložku hospodárstva EÚ, predstavujú 99 % všetkých podnikov [2]. Finančné trhy sú však obozretné pri investovaní do MSP, pretože sú vnímané ako rizikovejšie než veľké spoločnosti, hlavne ak MSP pôsobia na inovačných trhoch (IMSP). 2. Podľa Strediska pre monitorovanie európskych MSP [3] pre MSP v Európe je problémom obmedzený prístup k financovaniu. Nedávne finančné krízy, ktoré zasiahli niektoré členské štáty obzvlášť ťažko, túto situáciu ešte zhoršili. 3. Keďže verejný sektor hrá dôležitú úlohu pri podpore MSP a osobitne pri poskytovaní vhodného financovania, Komisia zabezpečila prístup k financovaniu rôznymi spôsobmi. POLITIKA SÚDRŽNOSTI EÚ 4. Cieľom politiky súdržnosti EÚ je posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v EÚ zmenšením rozdielov medzi jednotlivými regiónmi. V rámci politiky súdržnosti EFRR jednoznačne podporuje možnosť prístupu MSP k financovaniu využitím prevažne jednorazových grantov, ktoré sú vo svojej podstate príjemcom nesplatné. 5. V programovom období EFRR 2000 – 2006 a vo väčšej miere v programovom období EFRR 2007 – 2013 Komisia a väčšina členských štátov využíva v rámci politiky súdržnosti EÚ nástroje finančného inžinierstva (splatné nástroje). Predmetom tohto auditu výkonnosti je rozvoj finančných nástrojov EFRR. PODPORA MSP ZO STRANY EÚ FORMOU FINANČNÉHO INŽINIERSTVA MIMO POLITIKY SÚDRŽNOSTI 6. Keďže je zabezpečenie a zlepšenie prístupu k financovaniu pre MSP také dôležité, EÚ podporuje prístup MSP k financovaniu dvoma hlavnými spôsobmi: a) vypracovaním špecifických programov, viacročného programu pre podniky a súkromné podnikanie (MAP), po ktorom nasledoval program pre podnikanie a inovácie (EIP). V období rokov 2001 až 2013 programy MAP a EIP spolu dosahujú výšku 1,6 mld. EUR. Realizuje ich Európsky investičný fond (EIF). Záručný fond pre MSP (ZFMSP), ktorý je súčasťou programov MAP a EIP, bol nedávno predmetom auditu Dvora audítorov [4]. b) Európska investičná banka (EIB) zrealizovala pôžičkové programy vo výške približne 70 mld. EUR (2001 – 2010), ktorých cieľom bolo zlepšiť prístup MSP k financovaniu. Tieto programy sa financujú najmä zo zdrojov EIB a bez akýchkoľvek finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ [5]. PODPORA MSP FORMOU FINANČNÉHO INŽINIERSTVA Z EFRR 7. V posledných dvoch programových obdobiach v rámci politiky súdržnosti Komisia podporuje splatné formy pomoci prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva. Podľa Komisie to predstavuje asi 12 mld. EUR z rozpočtu EÚ viazaných v prospech opatrení finančného inžinierstva v členských štátoch EÚ [6]: 1,6 mld. EUR (2000 – 2006) a 10,4 mld. EUR (2007 – 2013), z čoho 1,5 mld. EUR a 7,9 mld. EUR v uvedenom poradí v platbách do holdingových fondov alebo fondov prispievajúcich na nástroje finančného inžinierstva. 8. Tieto číselné údaje sú indikatívne a je potrebné interpretovať ich opatrne [7], a to najmä za programové obdobie 2007 – 2013 [8]. Je to tak najmä z toho dôvodu, že Komisia nemá podrobné informácie o financovaní nástrojov finančného inžinierstva [9]. Okrem toho naďalej nie je známe, v akej miere mali MSP skutočne prínos zo súm vyplatených do holdingových fondov a fondov. 9. Stručný prehľad celkových súm podľa programových období je uvedený v prílohe I. 10. V súčasnosti sa v nariadení [10] stanovuje, že sa nástroje finančného inžinierstva môžu použiť na tri účely: fondy na podporu podnikov, najmä MSP, fondy rozvoja miest a fondy na podporu energetickej efektívnosti. 11. V tom istom nariadení sa predpokladá, že členské štáty môžu zapojiť EIF do implementácie nástrojov finančného inžinierstva tromi rôznymi spôsobmi: príprava hodnotení, t. j. hodnotení medzier vo financovaní MSP; konajúc ako holdingový fond; v súčasnosti je to tak v prípade ôsmich štátov a troch regiónov [11]; konajúc ako poradca štátnym alebo regionálnym orgánom. MECHANIZMY FINANČNÝCH NÁSTROJOV 12. Realizácia prístupu k programom financovania si vyžaduje aktívne zapojenie finančných sprostredkovateľov, ktorí transformujú verejné finančné prostriedky na finančné nástroje pre MSP. Dodatočné finančné prostriedky zo súkromného sektora môžu byť pridané k verejnému financovaniu, čím sa zvýši celková suma disponibilná pre investície do MSP; Dvor audítorov takto definuje pákový efekt. Pákový efekt je názorne vysvetlený podľa kategórie finančných nástrojov v prílohe II. 13. Väčšina finančných prostriedkov prispených z operačných programov tečie do vybraného holdingového fondu (spravovaného EIF, vnútroštátnymi inštitúciami alebo niekým iným), potom k vybraným sprostredkovateľom (pozri graf). Prípadne môžu byť finančné prostriedky prevedené priamo vybraným finančným sprostredkovateľom. V kontexte nástrojov finančného inžinierstva sú finanční sprostredkovatelia prijímateľmi a MSP sú koneční príjemcovia. GRAF TOK FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV Z OPERAČNÉHO PROGRAMU SMEROM K MSP (ZJEDNODUŠENÁ SCHÉMA) +++++ TIFF +++++ 14. Rozlišujú sa tri hlavné typy finančných nástrojov: kapitálové, pôžičkové a záručné nástroje. Všetky sú oprávnené nástroje na spolufinancovanie z EFRR, avšak musia byť v súlade s pravidlami oprávnenosti EÚ a vnútroštátnymi pravidlami (napr. prevod vlastníctva podniku, pracovný kapitál, štátna pomoc). 15. V prípade kapitálových a pôžičkových nástrojov výnosy vytvorené predajom majetkového podielu alebo splácaním úveru sa majú opätovne použiť na financovanie ďalších finančných nástrojov pre ďalšie MSP; ide o revolvingový efekt. 16. V prípade záruk dôjde k skutočnému vynaloženiu finančných prostriedkov len v prípade neplnenia. Ak nedôjde k neplneniu, prispené sumy možno uvoľniť po splnení príslušných zmluvných podmienok. 17. Podľa posledných strategických dokumentov, ktoré uverejnila Komisia, je veľmi pravdepodobné, že sa nástroje finančného inžinierstva ďalej rozvinú v nasledujúcom programovom období [12]. Príslušný útvar Komisie, GR pre regionálnu politiku, skutočne považuje pákový a revolvingový efekt za hlavné výhody finančných nástrojov oproti grantom. Ďalšie výhody finančných nástrojov, ktoré sa často zdôrazňujú, sú, že môžu: a) zabezpečiť udržateľné financovanie MSP za trhovo prijateľných podmienok; b) zvýšiť finančnú odbornosť a know-how verejných orgánov a MSP; c) v porovnaní s grantmi môžu poskytnúť vyššie počiatočné financovanie investičných projektov MSP. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 18. Hlavným cieľom auditu bolo posúdiť, či výdavky z EFRR na nástroje finančného inžinierstva [13] pre MSP boli účinné a efektívne. 19. Dvor audítorov sa zaoberal týmito hlavnými aspektmi účinnosti a efektívnosti: a) kvalita hodnotenia medzier vo financovaní MSP; b) vhodnosť rámca EFRR na implementáciu finančných nástrojov; c) účinnosť a efektívnosť finančných nástrojov pri dosahovaní výsledkov. 20. Audit sa uskutočnil v Komisii a piatich členských štátoch (Nemecku, Maďarsku, Portugalsku, Slovenskej republike a Spojenom kráľovstve). Na základe údajov poskytnutých Komisiou týchto päť členských štátov predstavuje približne 46 % prídelov EFRR na nástroje finančného inžinierstva v programovom období 2000 – 2006 a 30 % v programovom období 2007 – 2013. Pri výbere týchto členských štátov sa venovala pozornosť zabezpečeniu dostatočnej rôznorodosti finančných nástrojov, štruktúr financovania a zemepisnej vyváženosti. 21. Dvor audítorov posúdil vzorku 34 operácií spolufinancovaných EFRR, 24 z programového obdobia 2000 – 2006 a 10 z programového obdobia 2007 – 2013. V prílohe I sa nachádza prehľad celkových viazaných a vyplatených súm, ktorých sa týka táto správa, vrátane ich podielu na celkovej výške EFRR. 22. Súčasťou audítorskej práce bolo preskúmanie dokumentácie a zasadnutia so zástupcami rôznych verejných orgánov a finančných sprostredkovateľov zodpovedných za návrh, realizáciu a riadenie opatrení a nástrojov finančného inžinierstva pre MSP. 23. Dôkazy sa taktiež zbierali počas finančných auditov vykonaných Komisiou alebo Európskym dvorom audítorov ("Dvor audítorov") v priebehu daných dvoch programových období, administratívnymi kontrolami a na audítorských zasadnutiach v Komisii a EIF [14]. 24. Audítorská práca v EIF sa týkala dvoch z troch druhov služieb, ktoré poskytoval v kontexte opatrení finančného inžinierstva EFRR pre MSP; príprava hodnotení medzier vo financovaní MSP a konanie ako holdingový fond. 25. V rámci referenčného porovnávania Dvor audítorov zvážil osvedčené postupy niektorých medzinárodne známych programov [15], ako aj niektoré porovnania nájdené medzi centrálne riadenými programami EÚ [16]. Všetky tieto programy skutočne majú podobnú intervenčnú logiku ako programy prístupu MSP k financovaniu v rámci politiky súdržnosti (s výnimkou širokého územného cieľa súdržnosti). Všetky majú spoločné to, že sledujú hospodársky rast a ich cieľom je vytváranie pracovných miest prostredníctvom rozvoja podnikov pomocou finančných nástrojov. PRIPOMIENKY KVALITA HODNOTENIA MEDZIER VO FINANCOVANÍ MSP 26. Rozdiel medzi dopytom po rôznych typoch finančných nástrojov pre MSP a poskytovaním týchto nástrojov, tzv. medzera vo financovaní, je odôvodnením pre verejnú pomoc na trhu. Ak majú byť operácie EFRR účinné pri spĺňaní skutočných potrieb z hľadiska financovania MSP, mali by byť založené na dobrom hodnotení medzery vo financovaní [17]. 27. Dvor audítorov preskúmal kvalitu hodnotení medzier vo financovaní a najmä či: a) sa v týchto hodnoteniach identifikovala a vyčíslila potreba pre zásah verejného sektora v prospech opatrení finančného inžinierstva pre MSP; b) boli prepojené s príslušnými operačnými programami; c) boli sprístupnené dostatočne vopred všetkým zúčastneným stranám. 28. Hoci EIF vypracoval všetky hodnotenia medzier vo financovaní na základe štandardnej metodiky (t. j. spoločný vzor), zjavne nemali rovnaký stupeň kvality. Dvor audítorov však považoval hodnotenie medzery za Švédsko vypracované EIF za osvedčený postup a použil ho ako porovnávací štandard (pozri rámček 1). RÁMČEK 1 HODNOTENIE MEDZERY VO FINANCOVANÍ ZA ŠVÉDSKO VYPRACOVANÉ EIF, PRÍKLAD OSVEDČENÉHO POSTUPU Hodnotenie medzery vo financovaní vypracované EIF a dokončené v januári 2007 obsahovalo: úplnú analýzu celoštátneho dopytu a ponuky financovania MSP podľa typu finančného nástroja a v prípade potreby zohľadnenie regionálnych špecifík; oblasti, kde sa medzery vo financovaní mohli alebo nemohli primerane stanoviť; odkazy na predchádzajúcu pomoc z EFRR alebo iný prístup k programom financovania EÚ vrátane úlohy skupiny EIB; informácie o plánovanej štruktúre spolufinancovania MSP (príspevok fondu), vrátane prepojenia na operačný program predložený Komisii na schválenie; informácie o tom, ktorí potenciálni finanční sprostredkovatelia by dokázali realizovať financovanie. 2000 – 2006: VO VŠEOBECNOSTI BEZ HODNOTENÍ MEDZIER VO FINANCOVANÍ 29. V programovom období 2000 – 2006 Komisia a členské štáty vo všeobecnosti nehodnotili medzeru vo financovaní MSP. Hoci výdavky na opatrenia finančného inžinierstva pre MSP dosiahli výšku 1,60 mld. EUR, hodnotenia medzier neboli povinné a Komisia ich ani neodporúčala. 30. Predbežné hodnotenia predpokladané v nariadeniach o štrukturálnych fondoch [18] neobsahovali náležité hodnotenia medzier vo financovaní MSP. Napríklad v Portugalsku sa programy pre MSP financovali bez predchádzajúcich hodnotení medzier, zatiaľ čo v Nemecku (región Berlín a Severné Porýnie-Vestfálsko) vykonané hodnotenia neboli konkrétne a ich skutočné využitie príslušnými orgánmi je neisté. 2007 – 2013: VÝRAZNÉ NEDOSTATKY 31. V programovom období 2007 – 2013 nie sú konkrétne právne požiadavky na existenciu a využívanie hodnotení medzier vo financovaní MSP na úrovni operačných programov. Vedomá si ich užitočnosti však Komisia rozhodla spolu s EIF spolufinancovať hodnotenia medzier vykonané na žiadosť členských štátov a to bezplatne [19]. Tieto hodnotenia by sa použili na prípravu operačných programov s cieľom stanoviť ciele a zdroje na zlepšenie prístupu MSP k financovaniu. 32. V rokoch 2006 až 2009 EIF vypracoval 55 hodnotení medzier vo financovaní na dobrovoľné požiadanie 20 členských štátov, z ktorých 18 bolo preskúmaných počas tohto auditu. Okrem hodnotení medzier týkajúcich sa kontrolovaných členských štátov boli preskúmané ďalšie hodnotenia medzier vypracované pre Španielsko, Francúzsko a Poľsko, pretože tieto tri členské štáty predstavovali väčšinu hodnotení. EIF IDENTIFIKOVAL A VYČÍSLIL POTREBU ZÁSAHU VEREJNÉHO SEKTORA 33. Pri všetkých preskúmaných hodnoteniach medzier EIF vyčíslil medzeru vo financovaní a dospel k záveru, že existovala potreba pre zásah verejného sektora v prospech finančného inžinierstva pre MSP. 34. EIF však len zriedka odkazoval na predchádzajúcu podporu EÚ prístupu MSP k financovaniu v rámci alebo mimo rámca EFRR. Ak aj EIF odkázal na túto podporu, nesnažil sa vyviesť ponaučenia. NEJASNÉ PREPOJENIE S OPERAČNÝMI PROGRAMAMI 35. Ani v jednom z preskúmaných prípadov sa v hodnoteniach medzier vo financovaní vypracovaných EIF nestanovilo prepojenie s operačnými programami EFRR, ktorých sa týkali. Hodnotenia medzier vypracované EIF sa realizovali nezávisle od procesu operačného programu, často s oneskoreniami a viedli k suboptimálnemu prideleniu finančných prostriedkov z opatrení operačného programu na finančné nástroje. 36. V dôsledku toho, keď bolo potrebné prerokovať následné rámcové zmluvy (medzi členskými štátmi a správcami holdingových fondov), značné obmedzenia operačného programu (napr. finančné prídely na rôzne typy nástrojov, územné obmedzenia, požiadavky na monitorovanie a predkladanie správ), ktoré sa neriešili v hodnoteniach medzier, sa dostali na povrch. 37. Napríklad poľské regionálne orgány neboli spokojné so stupňom kvality piatich regionálnych hodnotení medzier vo financovaní [20]. V ďalších prípadoch boli hodnotenia medzier zväčša ignorované v rámci implementácie operačných programov (napr. Andalúzia, Maďarsko). 38. Komisia nepožadovala nijaké nezávislé hodnotenie ani preskúmanie kvality hodnotení medzier vo financovaní, ktoré si objednala od EIF. EIB však vykonala hodnotenie, v ktorom boli hodnotenia medzier posúdené ako "čiastočne neuspokojivé". Kritizoval sa najmä oneskorený proces hodnotení medzier a "rôzne externé problémy" vrátane problémov s právnymi predpismi [21]. HODNOTENIA MEDZIER VO FINANCOVANÍ NEBOLI SYSTEMATICKY ZVEREJŇOVANÉ 39. S cieľom optimalizovať veľkosť a kvalitu ponuky financovania MSP je potrebné čo najviac zvýšiť povedomie zúčastnených strán o konkrétnych potrebách financovania MSP. To znamená sprístupňovať finančným sprostredkovateľom, ako aj rôznym záujmovým skupinám MSP a sieťam úplné znenie hodnotení medzier v rovnakom čase ako riadiacim orgánom. 40. V rozpore s memorandom o porozumení [22] neboli vo väčšine prípadov uverejnené úplné znenia správ, ale Komisia uverejnila len zhrnutia. VHODNOSŤ RÁMCA EFRR NA IMPLEMENTÁCIU FINANČNÝCH NÁSTROJOV 41. Primeraný právny a administratívny rámec je zásadne dôležitým faktorom úspechu v účinnom a efektívnom zabezpečení prístupu MSP k financovaniu pre členské štáty a početné regióny a zainteresované finančné inštitúcie. 42. Dvor audítorov preskúmal, či: a) právny rámec a rámec riadenia dostatočne zohľadnili špecifický charakter rôznych finančných nástrojov; b) využitie EFRR ako mechanizmu na poskytovanie finančných nástrojov napomohlo riadnemu finančnému hospodáreniu; c) systémy monitorovania a informačné systémy Komisie boli na daný účel vhodné. ŠPECIFICKÝ CHARAKTER RÔZNYCH FINANČNÝCH NÁSTROJOV NIE JE DOSTATOČNE ZOHĽADNENÝ 43. V súčasných nariadeniach o štrukturálnych fondoch [23] sa uvádza, že medzi finančné nástroje patria fondy rizikového (venture) kapitálu (forma investovania do vlastného imania), pôžičkové fondy a záručné fondy. Nenachádzajú sa v nich ďalšie konkrétne ustanovenia o kapitálových, pôžičkových a záručných fondoch, ktoré sa zásadne odlišujú od nesplatných nástrojov (grantov) aj medzi sebou navzájom. Ani v nariadení o rozpočtových pravidlách [24] nie sú konkrétne informácie o finančných nástrojoch. 44. V dôsledku toho Komisia riadi splatnú pomoc MSP na základe rovnakého rámca právnych predpisov ako nesplatné granty. 45. Komisia uznala, že to spôsobuje problémy. Napríklad v správe z vnútorného auditu [25] z roku 2010 sa zistilo, že koncepcia regulačného a strategického rámca nebola najvhodnejšia na dosahovanie cieľov a že neprimeraný koncept systému môže mať silný negatívny dosah na výkonnosť a dobré meno Komisie. 46. S cieľom pomôcť členským štátom porozumieť, ako sa majú štrukturálne fondy uplatňovať pri podpore finančných nástrojov, Komisia najprv vydala dve vysvetľujúce oznámenia s obmedzeným rozsahom v júli 2007 a decembri 2008. Až vo februári 2011, štyri roky po začatí súčasného programového obdobia, Komisia vydala ucelené a relevantné vysvetľujúce oznámenie o nástrojoch finančného inžinierstva, v ktorom sa rozlišujú hlavné typy finančných nástrojov. 47. Vysvetľujúce oznámenie Komisie z februára 2011 však nie je právne záväzné a štyri hlavné nedostatky nariadení o štrukturálnych fondoch zostávajú: nedostatočné ustanovenia o finančnej páke a revolvovaní finančných prostriedkov; možnosť viazať neodôvodnené prídely na finančné nástroje; možnosť neodôvodneného uprednostňovania súkromného sektora; nejasné podmienky oprávnenosti pre pracovný kapitál. NEDOSTATOČNÉ USTANOVENIA O FINANČNEJ PÁKE A REVOLVOVANÍ FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV 48. Prvým nedostatkom je, že v nariadeniach o štrukturálnych fondoch nie je jasný odkaz na získavanie finančných prostriedkov pákovým efektom a revolvovanie finančných prostriedkov z výnosov vo všeobecnosti, a najmä ako a dokedy tieto koncepty platia [26]. Komisia pri mnohých príležitostiach zopakovala, že ide o hlavné charakteristiky nástrojov finančného inžinierstva a dokonca aj štrukturálnych fondov v súčasnom programovom období [27]. 49. V nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa nestanovuje konkrétne trvanie (10, 20, 30 rokov) ani faktor recyklácie (aspoň raz, dvakrát, trikrát) pre opätovné použitie finančných prostriedkov z výnosov, ak neboli vyčerpané.Okrem toho spôsob, akým kapitálové, pôžičkové a záručné fondy získavajú finančné prostriedky pákovým efektom sa zásadne odlišuje, čo sa v týchto nariadeniach nerieši. 50. Hoci sa v oznámení z februára 2011 uznávajú rozdiely v typoch finančných nástrojov, len veľmi málo sa píše o ich pákovom efekte. Na prínos finančnej páky sa odkazuje bez toho, aby bola definovaná a bez stanovenia požiadaviek na finančnú páku (pákové pomery, frekvencia a opätovné použitie finančných prostriedkov z výnosov) [28]. 51. Pokiaľ ide o revolvingový charakter finančných prostriedkov, vo vysvetľujúcom oznámení sa nachádzajú usmernenia podporovaním "opätovného pridelenia na ten istý typ činnosti v tom istom regióne, na ktorý sa vzťahuje operačný program" verejných zdrojov, ktoré sa vrátili po prvom cykle investovania [29]. Riadiace orgány však vždy mohli do značnej miery rozhodovať o opätovnom použití finančných prostriedkov z výnosov, ak nejaké boli k dispozícii, pretože sa vždy mohli transformovať späť na nesplatné granty [30], čím sa znižovali potenciálne prínosy nástrojov finančného inžinierstva. 52. Napríklad v Andalúzii sa v ustanovení o zrušení fondu len uvádzalo, že by sa mali zvyšné finančné prostriedky po likvidácii previesť do regionálnej pokladnice a potom slobodne použiť regionálnou vládu. To znamenalo, že finančné prostriedky z výnosov sa mohli použiť na pokrytie bežných výdavkov regionálnej vlády alebo vo forme grantov pre iné hospodárske subjekty ako malé podniky [31]. 53. Okrem toho, ako je vysvetlené v bodoch 78 až 83, zavedené systémy monitorovania a informačné systémy neumožňujú overiť, či sú v investičnej stratégii, východiskovej politike a ustanoveniach na zrušenie finančného nástroja [32] skutočne stanovené podmienky, za ktorých možno revolvovať finančné prostriedky z výnosov. V dôsledku toho Komisia nedostáva dostatočné informácie na monitorovanie revolvingového charakteru finančných prostriedkov. MOŽNOSŤ VIAZAŤ NEODÔVODNENÉ PRÍDELY NA FINANČNÉ NÁSTROJE 54. Druhým nedostatkom je, že na základe súčasných nariadení o štrukturálnych fondoch [33] členské štáty, ktoré zriadili holdingové fondy, nie sú povinné automaticky zrušiť viazané prostriedky v priebehu operačného programu, ak nedošlo k vyplácaniu z holdingového fondu. 55. Ako je uvedené v bode 32, členské štáty neboli povinné vykonávať hodnotenia medzier MSP. Legislatívny orgán tým ponúkol možnosť realizovať nadmerné prídely do finančných nástrojov. 56. Až pri uzatváraní programu, čo je viac než dva roky po ukončení sedemročného programového obdobia, bude môcť Komisia túto situáciu napraviť. 57. Jasným príkladom takéhoto nadmerného prídelu do fondu je záručný fond v Taliansku (pozri rámček 2). MOŽNOSŤ NEODÔVODNENÉHO UPREDNOSTŇOVANIA SÚKROMNÉHO SEKTORA 58. Tretím nedostatkom je, že nariadenia o štrukturálnych fondoch [34]umožňujú bez bližšieho spresnenia neodôvodnené uprednostňovanie súkromného sektora pred verejným sektorom, v tomto prípade štrukturálnymi fondmi. K uprednostňovaniu dochádza v skutočnosti vtedy, keď sa v zmluvách nezaručujú EFRR rovnaké práva na splatenie ako súkromným spolufinancovateľom (t. j. nie pari passu). 59. Uprednostňovanie možno odôvodniť lákaním súkromných investorov alebo veriteľov na zvýšené šance splatenia a získanie lepšieho pomeru medzi rizikom a návratnosťou. Jeho využitie však musí byť starostlivo odôvodnené, pretože obmedzuje schopnosť získať dostatočné financovanie z výnosov pre ďalšiu vlnu MSP. RÁMČEK 2 PRÍPAD NADMERNÝCH PRÍDELOV DO FONDU: ZÁRUKY EFRR V TALIANSKU (SARDÍNII) Riadiaci orgán na Sardínii nežiadal hodnotenie medzier vo financovaní. Vzhľadom na cieľový pákový pomer 10 spolu s priemernou sadzbou záruky 65 % stanovenými v podnikateľskom pláne [35] riadiaceho orgánu by prídel do fondu vo výške 233 mil. EUR viedol k vydaniu nových záruk vo výške aspoň 3585 mil. EUR, t. j. o 51 % viac než maximálna výška záruk predpokladaná v podnikateľskom pláne. To predstavuje približne 38 % celkovej sumy nesplatených úverov všetkých sardínskych podnikov (v súčasnosti vo výške 11803 mil. EUR), čo je nereálne. Do polovice roka 2011 bolo týmto fondom ručených 1,5 mil. EUR z celkového prídelu vo výške 233 mil. EUR. Tento nadmerný prídel nepodlieha automatickému zrušeniu viazanosti. 60. Z tohto dôvodu by riadiace orgány mali hodnotiť, či uprednostňovanie existuje a či je odôvodnené [36]. V súčasných nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa to však bližšie nekonkretizuje, ani vo vysvetľujúcich oznámeniach Komisie. 61. Tri prípady neodôvodneného uprednostňovania sa zistili v anglických regiónoch Londýn, Merseyside a Yorkshire and The Humber. Ak by jeden z podriadených fondov holdingového fondu bol v defaulte, holdingový fond by najskôr musel splatiť dlh banke na náklady fondov, ktoré neboli v defaulte. 62. Štvrtý prípad sa zistil v Maďarsku, kde si investori rizikového kapitálu zabezpečili návratnosť využitím ustanovenia o obmedzení výnosov na náklady verejného prispievateľa a obmedzili svoje riziká využitím ustanovenia o znížení straty. V dôsledku toho verejný prispievateľ nesie celé riziko, ale nemá nárok na celú odmenu. NEJASNÉ PODMIENKY OPRÁVNENOSTI PRE PRACOVNÝ KAPITÁL 63. Štvrtým nedostatkom sú podmienky oprávnenosti pre pracovný kapitál, ktoré sa v nariadeniach o štrukturálnych fondoch neriešia. Vo vysvetľujúcom oznámení z februára 2011 Komisia zastáva názor, že financovanie pracovného kapitálu, ktoré nie je spojené s plánom založenia alebo rozšírenia podniku, by nemalo byť podporované finančnými nástrojmi [37]. 64. Použitie nejednoznačného pojmu "kapitál na rozširovanie" a mnohé výnimky využívania pracovného kapitálu spôsobili zmätok medzi finančnými inštitúciami v členských štátoch. Komisia skutočne zastávala názor, že oprávnenosť pracovného kapitálu "musí byť preskúmaná a realizovaná od prípadu k prípadu, náležite zohľadňujúc a dodržiavajúc príslušné predpisy a pravidlá štátnej pomoci" [38]. 65. Dôsledky tejto právnej neistoty bolo možné cítiť napríklad v Maďarsku, kde riadiaci orgán uviedol, že bolo ťažké vyložiť podmienky Komisie, nedali sa monitorovať a zvyšovali riziko finančným sprostredkovateľom do takej miery, že stratili záujem o poskytnutie pracovného kapitálu z EFRR. SÚČASNÉ ČRTY EFRR OBMEDZOVALI RIADNE FINANČNÉ HOSPODÁRENIE S FINANČNÝMI NÁSTROJMI 66. Črty EFRR, ktoré obmedzovali riadne finančné hospodárenie s finančnými nástrojmi, sú najmä jeho územná pôsobnosť a nedostatočné kritické množstvo (efekt rozptýlenia). Tieto črty negatívne ovplyvnili EFRR v priebehu rôznych programových období. EFRR: ÚZEMNÁ PÔSOBNOSŤ S ĎALEKOSIAHLYMI NÁSLEDKAMI PRE FONDY PRE MSP 67. Prvá inherentná črta EFRR je jeho územný prístup. Pri jeho implementácii je 27 členských štátov rozdelených do 271 štatisticky definovaných regiónov, t. j. zvyčajne na úrovni NUTS 2 [39]. 68. Tento prístup je v protiklade s tvrdením Komisie, že konkurencia, ktorej čelia európske firmy, je čoraz viac globálna, a inovácie sú vnímané ako globálny jav, ktorý nie je úspešný a udržateľný v uzavretom prostredí [40]. Skutočne, na rozdiel od splatnej pomoci spolufinancovanej z EFRR, ostatné finančné nástroje pre MSP (napr. Fond štartovacieho kapitálu pre ETF, FRI, Mechanizmus financovania MSP (SMEFF), ZFMSP atď.), ktoré riadi Komisia, nepodliehajú týmto územným obmedzeniam v rámci EÚ. 69. Okrem toho, Dvor audítorov zistil niekoľko prípadov osvedčených postupov bez regionálnych obmedzení v EÚ (Nemecko) a mimo EÚ (Spojené štáty americké a Izrael). Niektoré z nich sú bližšie vysvetlené v rámčeku 3. 70. Toto regionálne rozdelenie zabraňuje využívať typické ukazovatele prislúchajúce k finančným nástrojom, ako je percento zahraničného kapitálu v súvahe MSP, miera bankového sprostredkovateľstva, miera nesplácania, miera zamietnutia pôžičiek alebo pomer vlastného majetku k dlhu. Takéto štatistické údaje v skutočnosti často neexistujú na regionálnej úrovni alebo aspoň na úrovni regionálneho rozdelenia, na ktorom je založená podpora z EFRR. EFRR NEZABRAŇUJE ZRIADENIU FONDOV S PODKRITICKÝM MNOŽSTVOM (EFEKT ROZPTÝLENIA) 71. V procese prideľovania finančných prostriedkov z operačného programu verejné orgány, ktoré nie sú oboznámené s financovaním MSP, prideľujú verejné príspevky do fondov takým spôsobom, že ich veľkosť je často menšia než kritické množstvo. Je to výsledkom nielen územného prístupu, ako už bolo uvedené vyššie, ale aj možnosťou tematicky rozdielnych operačných programov s viacerými hospodárskymi, environmentálnymi, sociálnymi a teritoriálnymi cieľmi. 72. Poskytovanie prístupu k financovaniu s fondmi, ktorých veľkosť nedosahuje kritické množstvo, je s veľkou pravdepodobnosťou neudržateľné. Je to z toho dôvodu, že režijné náklady a riziká spojené s investíciami alebo pôžičkami nemožno rozložiť na dostatočný počet MSP [41]. RÁMČEK 3 OSVEDČENÉ POSTUPY ZISTENÉ V INÝCH PROGRAMOCH PRE MSP V Nemecku nemal Program európskej obnovy (PEO) stanovené nijaké programové obdobie a neimplementoval sa regionálne. Ako trvalý národný fond v prospech nemeckých podnikov je to skutočne revolvingový fond; financovanie z výnosov nemožno transformovať späť do grantov. Program investičných spoločností zameraných na malé podniky (SBIC) v Spojených štátoch amerických a fond R&D, program Yozma a program technologických inkubátorov Ministerstva priemyslu, obchodu a práce štátu Izrael (MPOPI) [42] poskytujú malým podnikom prístup k financovaniu bez uplatnenia regionálnej diferenciácie. SBIC sa sústreďuje na akreditáciu a kontrolu finančných sprostredkovateľov, zatiaľ čo MPOPI sa striktne zameriava na MSP aktívne v oblasti najmodernejších technológií. Všetky tieto programy zdôrazňujú iné hlavné faktory, hoci v Nemecku, Spojených štátoch aj Izraeli existujú významné regionálne rozdiely. 73. V programovom období 2000 – 2006 bolo v Spojenom kráľovstve rozptýlených 433 mil. EUR v 31 regiónoch (v priemere 14 mil. EUR na región) a v Nemecku 204 mil. EUR v 21 regiónoch (v priemere 10 mil. EUR na región). Konkrétne, 14 regionálnych štruktúr financovania malo menej než 10 mil. EUR na financovanie MSP v rozvinutých a zaľudnených regiónoch Berlína, Londýna, Severného Porýnia-Vestfálska a West Midlands prostredníctvom niekoľkých finančných nástrojov. Okrem toho v prípade Berlína fondy museli rozlišovať MSP podľa sídla spoločnosti v piatich rôznych územných jednotkách [43]. 74. V tabuľke 1 sú uvedené veľkosti fondov vrátane prípadného príspevku súkromného sektora v štyroch rôznych regiónoch EÚ. TABUĽKA 1 VEĽKOSTI FONDOV V REGIÓNOCH EFRR BERLÍN, SEVERNÉ PORÝNIE-VESTFÁLSKO, LONDÝN A WEST MIDLANDS (NÁZVY FONDOV SÚ ANONYMIZOVANÉ) Poznámka: Kurz GBP/EUR podľa ECB k 31.12.2008 (dátum uzatvorenia platieb): 1,0499. KRAJINA | REGIÓN | NÁZOV FONDU | VEĽKOSŤ FONDU (mil. EUR) | NEMECKO | Berlín | Pôžičkový fond A (časť Cieľa 1) | 4,52 | Pôžičkový fond A (časť Cieľa 2) | 7,22 | Kapitálový fond A (časť Cieľa 1) | 1,26 | Kapitálový fond A (časť Cieľa 2) | 4,17 | SPV | Kapitálový fond D | 0,41 | SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO | Londýn | Kapitálový fond O (Cieľ 2) | 7,98 | Kapitálový fond N (Cieľ 2) | 5,95 | Pôžičkový fond H (pôžičková operácia) | 3,62 | Pôžičkový fond G | 1,88 | Pôžičkový fond H (mezanínová operácia) | 0,82 | West Midlands | Kapitálový fond P | 13,08 | Kapitálový fond L | 7,08 | Pôžičkový fond J | 6,23 | Kapitálový fond Q | 3,46 | Kapitálový fond M | 1,00 | Pôžičkový fond I | 1,00 | 75. V prípade troch fondov pokrývajúcich regióny Londýna, Severného Porýnia-Vestfálska a West Midlands rizikový profil spolu s malou veľkosťou fondu v skutočnosti ohrozil celý fond, pretože riziko, ktorému bol fond vystavený, nebolo dostatočne diverzifikované. 76. Riziko, že by riadiace orgány EFRR mohli rozptýliť financie pre MSP, je relevantné aj v programovom období 2007 – 2013. V čase konania auditu neexistovali nijaké dôkazy, že by príslušné regióny mali fondy s veľkosťami, ktoré by dosiahli kritické množstvo. Jasný príklad je uvedený v rámčeku 4 (Slovensko). 77. Naopak, zriadenie holdingových fondov a fondov s dostatočným kritickým množstvom sa podporuje vtedy, keď podľa svojich štátnych zákonov členský štát môže považovať svoje územie za jeden región (Litva) alebo môže vyčleniť opatrenia finančného inžinierstva na jeden konkrétny operačný program na úrovni viacerých regiónov (Portugalsko). Súčasne sa tým uľahčuje implementácia, pretože je zapojený len jeden riadiaci orgán. RÁMČEK 4 PODKRITICKÉ MNOŽSTVO NA SLOVENSKU Napríklad na Slovensku podkritické veľkosti fondov mali pôvodne zdroje až od piatich rôznych národných operačných programov napriek jasnému poradenstvu EIF, správcu holdingového fondu. Problém s podkritickou veľkosťou fondov sa zhoršil uplatnením konceptov Komisie "oblastí, ktorým sa poskytuje pomoc" a "oblastí, ktorým sa neposkytuje pomoc", ktoré sa používajú v kontexte dodržiavania pravidiel EÚ o štátnej pomoci a ktoré sa netýkajú konceptu medzier vo financovaní MSP. S cieľom zabezpečiť vyňatie zo štátnych pravidiel poskytovania pomoci slovenské orgány definovali Bratislavu ako "región, ktorému sa neposkytuje pomoc". Tretina všetkých slovenských MSP a polovica potenciálu Slovenska v oblasti výskumu a vývoja má sídlo v regióne hlavného mesta. V dôsledku toho mnoho MSP bolo vyradených z využívania záručných nástrojov a boli im pridelené veľmi nízke sumy z kapitálových nástrojov. SYSTÉMY MONITOROVANIA A INFORMAČNÉ SYSTÉMY KOMISIE A ČLENSKÝCH ŠTÁTOV NERIEŠIA ŠPECIFIKÁ FINANČNÝCH NÁSTROJOV 78. Kombinácia zložitosti finančných nástrojov, zdieľaného hospodárenia a pravidiel štátnej pomoci a štrukturálnych fondov si vyžadovala špecifické informačné, komunikačné a monitorovacie systémy medzi Komisiou, riadiacimi orgánmi a príjemcami (finančnými sprostredkovateľmi). Okrem toho, vzhľadom na nové ustanovenia v právnych predpisoch na obdobie 2007 – 2013 členské štáty a ostatné zúčastnené strany obzvlášť žiadali usmernenia a poradenstvo Komisie. 79. V programovom období 2000 – 2006 aj 2007 – 2013 členské štáty a riadiace orgány musia korešpondovať s tzv. "geografickými oddeleniami" GR pre regionálnu politiku. Na základe zistení z vnútorného auditu GR pre regionálnu politiku bol v týchto oddeleniach zlý tok informácií a obmedzená transparentnosť [44]. 80. V programovom období 2007 – 2013 Komisia zriadila oddelenie, ktorého zodpovednosťou sú okrem iného finančné nástroje pre MSP podporované z EFRR. Avšak väčšina zamestnancov bola pridelená na činnosti iných oddelení. 81. V skutočnosti len traja zamestnanci na plný úväzok boli pridelení na nástroje finančného inžinierstva pre MSP. Keďže interné výzvy na zdieľanie poznatkov a skúseností s ostatnými generálnymi riaditeľstvami neboli rešpektované [45] a neboli zavedené nijaké konkrétne informačné technologické aplikácie dostupné členským štátom a zúčastneným stranám, Komisia zrejme nemá prostriedky na poskytovanie náležitých usmernení a poradenstva. 82. Štandardné nástroje na monitorovanie politiky súdržnosti zavedené pre EFRR [46] sú neprimerané alebo neprispôsobené účelu finančných nástrojov. a) S výnimkou Spojeného kráľovstva sa vo výročných správach o vykonávaní nepredkladajú konkrétne informácie o výkonnosti nástrojov finančného inžinierstva; b) Právomocou monitorovacích výborov je monitorovať na úrovni operačného programu [47]. V dôsledku toho vo všeobecnosti nemôžu riešiť špecifiká rôznych typov nástrojov finančného inžinierstva. c) Ukazovatele operačného programu nerozlišujú medzi finančnými nástrojmi (splatné nástroje) a grantmi (nesplatné nástroje) [48]. V dôsledku toho väčšina použitých ukazovateľov – "makroukazovateľov vývoja" [49] zameraných na výstup – nepomáha pri hodnotení napredovania nástrojov finančného inžinierstva. 83. Vedomá si tohto nedostatku Komisia vo svojom vysvetľujúcom oznámení z februára 2011 odporučila 27 členským štátom, aby vykazovali viac než 100 navrhovaných ukazovateľov [50]. ÚČINNOSŤ A EFEKTÍVNOSŤ FINANČNÝCH NÁSTROJOV PRI DOSAHOVANÍ VÝSLEDKOV 84. Pri posudzovaní účinnosti a efektívnosti EFRR v poskytovaní finančných nástrojov Dvor audítorov preskúmal, či a do akej miery: a) financovanie MSP bolo ovplyvnené oneskoreniami; b) neodôvodnené náklady na správu znížili výšku finančných prostriedkov, ktoré boli skutočne k dispozícii na financovanie MSP (účinky úniku) [51]; c) verejné financie pákovali financovanie súkromným sektorom. ČASTÉ ONESKORENIA 85. Včasnosť poskytnutia prístupu MSP k financovaniu možno posúdiť porovnaním so začiatkom príslušných operačných programov v roku 1999/2000 resp. 2007. 86. Okrem ohrozenia straty dobrého mena, ktoré môžu spôsobiť oneskorenia v prístupe k programom financovania, pravdepodobné nepriaznivé vplyvy oneskorení by ovplyvnili schopnosť Komisie recyklovať finančné prostriedky v programovom období 2007 – 2013 a v nasledujúcich programových obdobiach. 87. Kedykoľvek sa vyskytnú oneskorenia v prístupe MSP k financovaniu, fondy nemôžu vynaložiť finančné prostriedky, na ktoré by boli MSP oprávnené formou finančných nástrojov. Z pohľadu riadiaceho orgánu to znamená, že alternatíva formou využitia grantov pre MSP sa stáva atraktívnejšou. 88. Hlavné príčiny oneskorení v oboch programových obdobiach sú zhrnuté v tabuľke 2. Časté oneskorenia sa vyskytli vo viacerých členských štátoch. Niektoré príčiny oneskorení sa znovu objavili v súčasnom programovom období a okrem "získania príspevku súkromného sektora" oneskorenia menej súvisia s nestálymi finančnými okolnosťami než s administratívnymi, právnymi, organizačnými alebo strategickými príčinami. TABUĽKA 2 HLAVNÉ PRÍČINY ONESKORENÍ V IMPLEMENTÁCII FINANČNÝCH NÁSTROJOV EFRR Pozn.: Oneskorenia sa nemusia týkať všetkých typov finančných nástrojov, ktoré sa majú dodať; oneskorenia kratšie než dva roky od dátumu schválenia operačného programu neboli brané do úvahy; audítori kategórie zjednodušili; všetky kategórie vychádzajú z dôkazov. PRÍČINY ONESKORENÍ | ČLENSKÝ ŠTÁT ALEBO REGIÓN | 2000 – 2006 Časovo náročné štruktúrovanie a rokovania | Berlín, Londýn, Severné Porýnie-Vestfálsko, Portugalsko, West Midlands | Záležitosti štátnej pomoci v regiónoch Cieľa 2 | Londýn, Severné Porýnie-Vestfálsko, West Midlands | Usmernenia Komisie k štruktúre fondov | Berlín, Londýn | Získanie príspevku súkromného sektora | Londýn | 2007 – 2013 Časovo náročné štruktúrovanie a rokovania | Grécko, Londýn, Maďarsko, Poľsko, Slovensko | Získanie príspevku súkromného sektora | Londýn, West Midlands, Maďarsko | Administratívne príčiny | Andalúzia, Grécko, Poľsko, Sardínia | Rokovania o nákladoch na správu | Poľsko, Slovensko | Opatrenia týkajúce sa správy | Grécko, Slovensko | Neistota oprávnenosti pracovného kapitálu | Maďarsko | Vyjednávajúci orgán nebol riadiaci orgán | Slovensko | 89. Niekoľko jasných príkladov je uvedených v nasledujúcich bodoch. Jeden je z predchádzajúceho a tri zo súčasného programového obdobia. 90. V Nemecku fondy začali veľmi neskoro v programovom období 2000 – 2006, čo spôsobilo, že aspoň tri fondy v Berlíne a Severnom Porýní-Vestfálsku nemohli vynaložiť plánované sumy na financovanie MSP, a to 24,4 mil. EUR, 13,6 mil. EUR a 2,6 mil. EUR. Predstavovalo to nedostatočné využitie fondov od 18 % do 87 % pôvodne plánovanej výšky. 91. V Grécku bola dohoda o holdingovom fonde podpísaná v júni 2007 a dostatočne skôr, ako sa začala kríza štátneho dlhu tohto členského štátu. K 30. júnu 2011bolo len 0,21 % z holdingového fondu vo výške 250 mil. EUR skutočne vyplatených MSP. Až v apríli 2011 začali grécke MSP prijímať podporu z EFRR. Keďže Helénska republika a EIF podpísali dohodu o holdingovom fonde včas, výzvy na predloženie ponúk by mohol uverejniť priamo správca holdingového fondu, ak by členský štát nemeškal s opatreniami na správu holdingového fondu, najmä tým, že ich viazal na menovania v rámci príslušných riadiacich orgánov a v investičnej rade fondu. 92. Na Slovensku k júnu 2011 a päť rokov po tom, ako EIF a Slovenská republika podpísali Memorandum o porozumení, MSP boli bez financovania z EFRR. Rozdelenie finančných prostriedkov z rôznych operačných programov a podmienky týkajúce sa zriadenia holdingového fondu boli dokončené až v januári 2011. Nebolo vyhlásené výberové konanie na finančných sprostredkovateľov a náklady na správu vznikl93. 93. V Poľsku od roku 2008 do júna 2011 neboli MSP financované z EFRR. Po tom, ako sa Poľská republika rozhodla nevymenovať EIF za správcu holdingového fondu, vymenovala zaňho svoju rozvojovú banku, Bank Gospodarstwa Krajowego, ktorá sa ešte len musí dohodnúť s piatimi regionálnymi orgánmi na jednotnom systéme nákladov na správu. Poľské ministerstvo regionálneho rozvoja poukázalo na právne a organizačné ťažkosti s iniciatívou Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky (JEREMIE) a najmä na potrebu zoširoka vykladať nariadenia o štrukturálnych fondoch vzhľadom na ich zložitosť [52]. ÚNIKOVÝ EFEKT 94. Na trhu je bežnou praxou, že finanční sprostredkovatelia môžu MSP účtovať náklady na správu. V rámci EFRR sa však takéto náklady vo všeobecnosti hradia finančným sprostredkovateľom priamo z operačného programu ako preplatenie alebo kompenzácia za správu fondov [53]. DODATOČNÉ POPLATKY PRE MSP… 95. V usmerneniach Komisie (vrátane dvoch vysvetľujúcich oznámení z roku 2007 a 2011) sa nestanovujú podmienky, ktoré by zabránili, aby boli MSP účtované náklady, ktoré nie sú založené na skutočnom riziku MSP alebo na službe poskytnutej finančnými sprostredkovateľmi. 96. V Sasku-Anhaltsku (Nemecko) a Estónsku finanční sprostredkovatelia menovaní riadiacimi orgánmi účtovali jednotlivým MSP náklady na refinancovanie a spracovanie, postup, ktorý sa zistil po auditoch Dvora audítorov v roku 2009. Náklady na refinancovanie a spracovanie sú položky bežných prevádzkových nákladov finančných sprostredkovateľov. 97. Aj v Anglicku boli MSP účtované zriaďovacie, manipulačné, monitorovacie a iné druhy poplatkov navyše k zvyčajným trhovým poplatkom. Komisia v súčasnosti prešetruje v rámci auditov vykonávaných v anglických regiónoch postavenie manipulačných a monitorovacích poplatkov z hľadiska dosahu na výkazy oprávnených výdavkov pri uzávierke. ... NIE VŽDY VEĽMI TRANSPARENTNÉ 98. Keďže Komisia nepovažuje MSP z právneho hľadiska za príjemcov a keďže členské štáty nie vždy vykazujú náklady na správu správne, vyskytli sa prípady, keď náklady na správu na ťarchu MSP nie sú známe. 99. Zo 16 kontrolovaných kapitálových fondov náklady na správu štyroch fondov nemohli byť odhadnuté z dôvodu chýbajúcich údajov v čase konania auditu. 100. Napríklad v Severnom Porýní-Vestfálsku ani riadiaci orgán ani vymenovaný správca fondu nevedeli poskytnúť informácie o nákladoch na správu, ktoré skutočne v regióne vznikli. Nevedeli predložiť dokumentáciu k výpočtu účtovaného úroku vrátane marže na financovanie nákladov na správu. Dodatočné náklady na podporu MSP (vrátane nákladov na externých konzultantov) boli financované z fondov v prípade jedného kapitálového fondu počiatočného financovania, ale prehľad týchto nákladov tiež nevedeli predložiť. 101. Chýbajúce podložené informácie o nákladoch na správu sa netýkajú len kapitálových fondov, ale ide o rozšírenejší problém. V 11 z 34 kontrolovaných operácií sa nedali stanoviť sadzby poplatkov za správu, pretože informácie o nákladoch na správu neboli k dispozícii alebo boli nespoľahlivé. ZLÉ VÝSLEDKY EFRR V ZÍSKAVANÍ FINANCIÍ OD SÚKROMNÉHO SEKTORA 102. Komisia a iní medzinárodní hráči v oblasti financovania MSP (pozri bod 25) zastávajú názor, že príspevky lákajúce financie súkromného sektora sú jednou z hlavných výhod podporovania MSP prostredníctvom finančných nástrojov [54]. Dvor audítorov preto definuje finančnú páku ako mieru, do akej boli prilákané financie súkromného sektora, ako je uvedené v rámčeku 5: 103. Keď je verejné financovanie obmedzené len na príspevok EÚ (ako pri centrálne riadených programoch EÚ), výsledok obidvoch výpočtov je rovnaký. V politike súdržnosti je však situácia vo všeobecnosti odlišná. Spolufinancovanie operačných programov členskými štátmi vo všeobecnosti predstavuje verejné financovanie; môže ísť o štátnu, regionálnu pomoc alebo inú formu verejnej pomoci [55]. 104. Zatiaľ čo Komisia zahŕňa spolufinancovanie operačných programov členskými štátmi ako príspevok v multiplikačnom efekte, pomer Dvora audítorov ho nepovažuje za príspevok na pákovom efekte. Spolufinancovanie členskými štátmi nie je špecifické len pre finančné nástroje. Spolufinancovanie členskými štátmi existuje pre všetky činnosti v rámci politiky súdržnosti vrátane tradičných nesplatných grantov. 105. Na úrovni holdingových fondov sa počas auditu nezistila významná finančná páka od súkromného sektora. Platilo to pre obe programové obdobia. S výnimkou niektorých kapitálových fondov v Spojenom kráľovstve, ktoré mali záväzné požiadavky na finančnú páku pre súkromných spoluinvestorov, v dohodách o financovaní medzi riadiacimi orgánmi a finančnými sprostredkovateľmi zvyčajne nie sú stanovené explicitné požiadavky na finančnú páku. RÁMČEK 5 FINANČNÁ PÁKA Dvor audítorov vypočítal finančnú páku takto: S využitím spôsobu výpočtu Dvora audítorov sa v prílohe II nachádza schematický prehľad, ako funguje finančná páka pri každej hlavnej kategórii finančných nástrojov a v kontexte EFRR a ako sa má chápať koncept finančnej páky. Napríklad pákový pomer 1,00 znamená, že sa nezískali žiadne finančné prostriedky od súkromného sektora. V auguste 2011 Komisia schválila koncept "multiplikačného efektu", ktorý zodpovedá: Čitateľ zlomku pomeru pákového efektu Dvora audítorov aj pomeru multiplikačného efektu Komisie je rovnaký. Pokiaľ ide o menovateľ, zatiaľ čo Dvor audítorov spočítava všetky verejné financie, Komisia berie do úvahy len príspevok EÚ. 106 . Pri kapitálových a pôžičkových nástrojoch Dvor audítorov zistil, že dosiahnutá finančná páka nebola významná a bola nižšia než referenčné hodnoty. Naopak pri záručných nástrojoch bola finančná páka veľmi vysoká. FINANČNÁ PÁKA PRI KAPITÁLOVÝCH NÁSTROJOCH EFRR 107 . Pri tomto type finančného nástroja Dvor audítorov kontroloval: a) päť fondov VC zameraných na MSP aktívne v oblasti najmodernejších technológií (IMSP); b) dvanásť fondov rizikového kapitálu, ktoré sa zameriavajú menej alebo vôbec nezameriavajú na najmodernejšie technológie. 108 . Z tabuľky 3 vyplýva, že dosiahnutý pákový pomer sa pohyboval približne od 1 (žiadne finančné prostriedky od súkromného sektora) po 2,75. 109 . Dvor audítorov použil ako porovnávací štandard Fond štartovacieho kapitálu pre ETF, ktorý je financovaný centrálne Komisiou a je dostupný pre všetkých oprávnených finančných sprostredkovateľov v EÚ pod správou jedného správcu fondu, EIF. Fond je koncipovaný pre VC a zameriava sa na pomerne rizikové MSP. 110 . Fond štartovacieho kapitálu pre ETF dosiahol priemerný celkový pákový pomer 4,6 (1998 – 2008) a 6,50 (2001 – 2008) a taktiež uspel pri vytváraní príjmov pre Komisiu [57]. Konkrétne v Nemecku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve, kde bol EFRR rovnako aktívny, pákové pomery dosiahnuté Fondom štartovacieho kapitálu pre ETF boli 4,88, 5,93 a 5,03 v uvedenom poradí [58]. Na druhej strane sa od apríla 2000 do júna 2010 pákové pomery kontrolovaných fondov dosiahnuté EFRR (v tabuľke 3) pohybovali od 1,09 do 2,75. TABUĽKA 3 FINANČNÁ PÁKA PRI KONTROLOVANÝCH KAPITÁLOVÝCH NÁSTROJOCH (NÁZVY FONDOV SÚ ANONYMIZOVANÉ) Pozn.: - Kapitálové fondy E a F boli v čase konania auditu v počiatočnej fáze investovania. - Pákové pomery vypočítané na základe údajov predložených počas auditu správcom fondu alebo riadiacim orgánom. Členské štáty | Názov fondu | Opis produktu | Pákový pomer | Fondy na podporu najmodernejších technológií Nemecko | Kapitálový fond B | VC (high-tech) | 2,26 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond L | VC majetková účasť (high-tech) | 2,01 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond M | VC majetková účasť (poč. fáza high-tech) | 1,95 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond N | VC majetková účasť (poč. fáza high-tech) | 1,89 | Nemecko | Kapitálový fond D | VC (poč. fáza high-tech) | 1,33 | Ostatné fondy Nemecko | Kapitálový fond A | Rizikový kapitál (viaceré sektory) | 2,75 | Portugalsko | Kapitálový fond G | Rizikový kapitál fond fondov | 2,22 | Portugalsko | Kapitálový fond H | Rizikový kapitál (viaceré sektory) | 2,12 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond O | VC majetková účasť (poč. fáza kreatívne) | 1,89 | Nemecko | Kapitálový fond C | Rizikový kapitál (viaceré sektory) | 1,88 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond P | Filmový fond | 1,78 | Maďarsko | Kapitálový fond E | Rizikový kapitál (viaceré sektory) | 1,72 | Maďarsko | Kapitálový fond F | Rizikový kapitál (viaceré sektory) | 1,43 | Portugalsko | Kapitálový fond I | Rizikový kapitál (sektor cestovného ruchu) | 1,33 | Spojené kráľovstvo | Kapitálový fond Q | VC majetková účasť (poč. fáza kreatívne) | 1,09 | Slovensko | Kapitálový fond J | VC majetková účasť mimo Bratislavského kraja | - | Slovensko | Kapitálový fond K | VC majetková účasť v Bratislavskom kraji | - | FINANČNÁ PÁKA PRI PÔŽIČKOVÝCH NÁSTROJOCH EFRR 111 . Bez ohľadu na akýkoľvek porovnávací štandard z tabuľky 4 vyplýva, že päť z 10 pôžičkových fondov nepákovalo žiadne súkromné finančné prostriedky, zatiaľ čo finančná páka pri ďalších pôžičkových fondoch bola veľmi obmedzená. 112 . Dvor audítorov použil ako porovnávací štandard Mechanizmus financovania MSP (SMEFF), ktorý sa využil v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a 2007 pred dosiahnutím tohto statusu. Z fondu SMEFF sa poskytovali granty (najmä výkonnostné poplatky, ale aj tzv. "technická pomoc") sieťam miestnych finančných sprostredkovateľov prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií [59]. Tieto granty boli podmienené účinným zriadením a revolvovaním úverových portfólií MSP s vopred definovanou veľkosťou. 113 . Fond SMEFF EÚ pákoval súkromné financie a dosiahol pákové pomery zvyčajne nad 5 až po 12,5 a 19,2 [60]. Od roku 1998 do júna 2009 a v závislosti od implementujúceho finančného sprostredkovateľa fond SMEFF dosiahol pákové pomery v rozpätí od 2 do 12,5 v Maďarsku a od 4 do 10 na Slovensku. FINANČNÁ PÁKA PRI ZÁRUČNÝCH NÁSTROJOCH EFRR 114 . Predmetom tohto auditu bolo menej záručných fondov (šesť, pozri tabuľku 5), pretože Spojené kráľovstvo a kontrolované regióny Nemecka vo všeobecnosti nevyužívajú záruky EFRR. 115 . Dosiahnuté pákové pomery sa značne líšili, najvyšší pomer bol 171. Dokonca aj najnižší pomer (4,16) záručného fondu v Maďarsku, ktorý začal fungovať v novembri 2008, je vyšší než pomer, ktorý dosiahli kapitálové a pôžičkové fondy. Tieto pákové pomery sú dobre porovnateľné so Záručným fondom pre MSP (ZFMSP, pozri bod 6 písm. a)), ktorý finančnou pákou získal spolu 67-krát každé euro verejných finančných prostriedkov vynaložených od roku 2001 do roku 2006 [61]. TABUĽKA 4 FINANČNÁ PÁKA PRI KONTROLOVANÝCH PÔŽIČKOVÝCH NÁSTROJOCH (NÁZVY FONDOV SÚ ANONYMIZOVANÉ) Pozn.: Pákové pomery vypočítané na základe údajov predložených počas auditu správcom fondu alebo riadiacim orgánom. Členské štáty | Názov fondu | Opis produktu | Pákový pomer | Ostatné fondy Spojené kráľovstvo | Pôžičkový fond G | Dlhodobé prioritné pôžičky pre sociálne podniky | 1,67 | Spojené kráľovstvo | Pôžičkový fond H (2 operácie) | Prioritné pôžičky (viaceré sektory) | 1,67 | Spojené kráľovstvo | Pôžičkový fond I | Prioritné pôžičky (viaceré sektory) | 1,41 | Maďarsko | Pôžičkový fond B | Mikroúvery, nízke pôžičky | 1,33 | Maďarsko | Pôžičkový fond C | Mikroúvery (viaceré sektory) | 1,10 | Nemecko | Pôžičkový fond A | Mikroúvery, pôžičky | 1,00 | Maďarsko | Pôžičkový fond D | Pôžičky pre MSP | 1,00 | Maďarsko | Pôžičkový fond E | Pôžičky na pracovný kapitál | 1,00 | Maďarsko | Pôžičkový fond F | Pôžičky na pracovný kapitál | 1,00 | Spojené kráľovstvo | Pôžičkový fond J | Mikroúvery (viaceré sektory) | 1,00 | TABUĽKA 5 FINANČNÁ PÁKA PRI KONTROLOVANÝCH ZÁRUČNÝCH NÁSTROJOCH (NÁZVY FONDOV SÚ ANONYMIZOVANÉ) Pozn.: Pákové pomery vypočítané na základe údajov predložených počas auditu správcom fondu alebo riadiacim orgánom. Členské štáty | Názov fondu | Opis produktu | Pákový pomer | Portugalsko | Záručný fond B | Záruky | 171,00 | Portugalsko | Záručný fond C | Záruky | 114,00 | Portugalsko | Záručný fond D | Záruky | 80,00 | Portugalsko | Záručný fond E | Protizáruky | 11,00 | Maďarsko | Záručný fond A | Záruky | 4,16 | Slovensko | Záručný fond F | Portfóliové záruky prvej straty | - | ZÁVERY A ODPORÚČANIA KVALITA HODNOTENIA MEDZIER VO FINANCOVANÍ MSP 116 . V programovom období 2000 – 2006 hodnotenia medzier vo financovaní vo všeobecnosti vôbec neexistovali. 117 . V programovom období 2007 – 2013, ak hodnotenia medzier existovali, ich záverom vo všetkých prípadoch bolo, že bol potrebný zásah zo strany verejného sektora v rôznych formách, a v hodnoteniach bola vyčíslená medzera vo financovaní. V programovom období 2007 – 2013 sú však významné nedostatky v kvalite hodnotení medzier. Najmä nebolo stanovené zásadne dôležité prepojenie medzi prídelom na rôzne programy a zistenou medzerou vo financovaní. 118 . Nezávislé preskúmanie kvality hodnotení medzier vo financovaní a ich príslušného procesu sa neuskutočnilo. ODPORÚČANIE 1 a) Pri navrhovaní opatrení finančného inžinierstva by sa mali riadiace orgány uistiť, že ich návrh je riadne odôvodnený hodnotením medzier vo financovaní MSP dostatočnej kvality vrátane vyčíslenej analýzy medzery vo financovaní. b) Pri schvaľovaní operačných programov vrátane opatrení finančného inžinierstva by Komisia mala overiť ich konzistentnosť s hodnotením medzier vo financovaní MSP a uistiť sa o kvalite týchto hodnotení. VHODNOSŤ RÁMCA EFRR NA IMPLEMENTÁCIU FINANČNÝCH NÁSTROJOV 119 . Nariadenia o štrukturálnych fondoch, pôvodne navrhnuté pre granty, obsahujú štyri dôležité nedostatky, pretože neriešia špecifiká finančných nástrojov. Tieto nedostatky sa týkajú nedostatočných ustanovení o finančnej páke a revolvovaní finančných prostriedkov, odôvodnenia prídelov na finančné inžinierstvo, podmienok na odôvodnenie uprednostňovania súkromného sektora a podmienok oprávnenosti pre pracovný kapitál. Až vo februári 2011, štyri roky po začatí súčasného programového obdobia, Komisia vydala ucelené a relevantné vysvetľujúce oznámenie o finančných nástrojoch (pozri body 46 a 47). 120 . Delegovanie implementácie spolufinancovaných finančných nástrojov veľkému počtu verejných orgánov znamená, že tá istá výška finančných prostriedkov z EFRR, ktorá by teoreticky mohla byť k dispozícii pre všetky MSP v členskom štáte na základe jediného rámca, musí byť rozptýlená po mnohých regiónoch EÚ, čo negatívne ovplyvňuje kritické množstvo fondov. 121 . Ak existovali vhodné systémy monitorovania a informačné systémy, boli zle vybavené na informovanie a monitorovanie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami. Napriek skúsenosti z programového obdobia 2000 – 2006 Komisia nepredložila relevantné informácie, ktoré by boli užitočné pre orgány s rozhodovacou právomocou a zúčastnené strany fungujúce v kontexte politiky súdržnosti. ODPORÚČANIE 2 a) Pri koncipovaní návrhov nariadení o štrukturálnych fondoch by zákonodarný orgán a Komisia mali riešiť rôzne konkrétne nedostatky uvedené v tejto správe (pozri body 48 až 77). Vo všeobecnosti by legislatívny orgán a Komisia mali zabezpečiť primeranejší právny rámec, aby koncept a implementácia opatrení finančného inžinierstva neboli negatívne ovplyvnené nedostatkami rámca právnych predpisov o štrukturálnych fondoch, geografickými obmedzeniami a efektom rozptýlenia. b) Komisia by mala zabezpečiť spoľahlivý a technicky vyspelý systém monitorovania a hodnotenia určený priamo pre finančné nástroje. V dôsledku toho by mali byť finančné nástroje oddelené od čistých grantov v procesoch monitorovania, výkazníctva a auditov Komisie a výška finančných prostriedkov skutočne vyplatených MSP by mala byť transparentná (pozri bod 8). Komisia a členské štáty by sa mali najmä dohodnúť na nízkom počte merateľných, relevantných, konkrétnych a jednotných ukazovateľov výsledkov pre finančné nástroje. ÚČINNOSŤ A EFEKTÍVNOSŤ FINANČNÝCH NÁSTROJOV PRI DOSAHOVANÍ VÝSLEDKOV 122 . Implementácia finančných nástrojov pre MSP prostredníctvom EFRR bola ovplyvnená častými oneskoreniami. Niektoré príčiny omeškaní z programového obdobia 2000 – 2006 sa znovu objavili v programovom období 2007 – 2013. 123 . Finančné nástroje spolufinancované z EFRR boli ovplyvnené aj únikovým efektom z dôvodu nákladov na správu. Konkrétne, niektorým MSP boli účtované dodatočné poplatky, ktoré nezodpovedali riziku MSP, a vykazovanie nákladov na správu nebolo vždy transparentné. 124 . S výnimkou záruk boli pákové pomery, podľa definície Dvora audítorov, fondov spolufinancovaných z EFRR nízke. ODPORÚČANIE 3 a) Komisia by mala preskúmať možnosť dodať členským štátom použiteľné štruktúry a nástroje finančného inžinierstva pre MSP (napr. granty s podielmi na zisku, vyhradené investičné nástroje) s cieľom urýchliť implementáciu a znížiť náklady na správu. Príklady takýchto štruktúr sú opísané v prílohe III. b) Členské štáty by sa mali s podporou Komisie snažiť začleniť všetky finančné nástroje pre MSP spolufinancované EFRR do jediného operačného programu za členský štát. Tým by sa zracionalizoval proces plánovania a odstránil jeden z hlavných faktorov oneskorení, ktoré Dvor audítorov zistil. c) Okrem definovania konceptov a definícií finančnej páky a recyklovania v nariadeniach o štrukturálnych fondoch by Komisia mala v závislosti od typu holdingového fondu alebo fondu požadovať zmluvne záväzné minimálne pákové pomery, minimálne obdobia revolvovania a údaje na výpočet ukazovateľov finančnej páky. VŠEOBECNÉ ODPORÚČANIE Ak nemožno zaviesť vyššie uvedené odporúčania v rámci politiky súdržnosti, Dvor audítorov vyzýva legislatívny orgán a Komisiu, aby zvážili alternatívne spôsoby pokračovania v podpore MSP prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva. V takom prípade by mali byť tieto nástroje buď podporované programami centrálne riadenými Komisiou, vyhradenými investičnými nástrojmi v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi alebo priamo členskými štátmi. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Harald NOACK, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. januára 2012. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] MSP sú definované v tejto správe podľa odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36). MSP je podnik, ktorý zamestnáva menej než 250 zamestnancov s ročným obratom najviac 50 mil. EUR a/alebo ročnou bilančnou sumou najviac 43 mil. EUR. Tiež musí spĺňať kritérium, že ide o nezávislý podnik. [2] "Giving SMEs the credit they need" (Dať MSP kredit, ktorý potrebujú), Časopis politiky podnikania, Európska komisia, 12.2.2009 a KOM(2005) 551 v konečnom znení z 10. novembra 2005. [3] Stredisko pre monitorovanie európskych MSP, Analytická správa, november 2006 – január 2007, Flash Eurobarometer. [4] Cieľom auditu Dvora audítorov "Audit Záručného fondu pre MSP" (osobitná správa č. 4/2011) bolo posúdiť účinnosť ZFMSP (pozri glosár), a to hlavne jeho koncepciu a plánovanie, riadenie jeho operácií a dosahovanie jeho cieľov. Dvor audítorov považoval rámec riadenia každodenných operácií za vhodný. Celá správa sa nachádza na internetovej stránke Dvora audítorov: http://eca.europa.eu [5] Odhadovaný údaj konsolidovaný na základe týchto dokumentov EIB: Konzultácie s MSP v roku 2007/2008 z mája 2008, výročná správa za rok 2006 z júna 2007 a výročná správa za rok 2010 z mája 2011. [6] Sumy získané z databázy SFC, Európska komisia, 8. júna 2011. [7] Ako uviedli útvary Komisie, členské štáty si nesprávne vyložili pravidlá klasifikácie finančných prídelov a mohli začleniť aj iné formy financovania okrem nástrojov finančného inžinierstva. [8] V tomto období patria medzi finančné nástroje aj nástroje pre podniky, ktoré nespĺňajú definíciu MSP EÚ, ako aj projekty rozvoja miest a projekty energetickej efektívnosti. [9] Pozri bod 4.32 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2010. [10] Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). [11] EIF je v súčasnosti správcom holdingového fondu v Bulharsku, na Cypre, v Grécku, Lotyšsku, Litve, na Malte, v Rumunsku a na Slovensku, ako aj vo francúzskom regióne Languedoc-Roussillon a v talianskych regiónoch Kampánia a Sicília. [12] KOM(2010) 700 v konečnom znení z 19. októbra 2010 – Preskúmanie rozpočtu EÚ, s. 4, s. 20; Plán riadenia na rok 2010 (konečná verzia), GR pre regionálnu politiku, 10. mája 2010, s. 6 – 7; Piata správa o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, november 2010 (predbežná verzia), s. xv – xvi a 213 – 218. [13] V kontexte tohto auditu ide o kapitálové, pôžičkové a záručné nástroje pre MSP (pozri glosár). [14] Výsledkom bolo niekoľko dodatočných pripomienok v súvislosti s Nemeckom, Estónskom, Gréckom, so Španielskom, s Francúzskom, Talianskom, Poľskom a so Spojeným kráľovstvom. [15] PEO v Nemecku, programy Ministerstva priemyslu, obchodu a práce v Izraeli, SBIC v Spojených štátoch amerických. Pozri tiež prílohu III. [16] Fond štartovacieho kapitálu pre ETF a programy FRI pri kapitálových nástrojoch, SMEFF pri pôžičkových nástrojoch a Záručný fond pre MSP pri záručných nástrojoch. [17] Pozri článok 44 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1) a Memorandum o porozumení (MoP) medzi Komisiou a EIF z mája 2006. [18] Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 22.6.1999, s. 1). [19] Memorandum o porozumení medzi Komisiou a EIF z mája 2006, bod 4, 2. odsek, s. 2. Právny základ pozri v článku 45 (Technická pomoc na podnet Komisie) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. [20] Konferencia k iniciatíve JEREMIE v Poznani, 8. apríla 2008, poznámka GR pre regionálnu politiku k spisu zo dňa 23. mája 2008 a interné oznámenie GR pre regionálnu politiku "Príspevok z GU pre riadiaci výbor JEREMIE" z 24. júna 2008. Správa z misie, Varšava, 17. júla 2008, poznámka GR pre regionálnu politiku k spisu zo dňa 28. júla 2008. [21] Hodnotenie operácií, súhrnná správa EIB (Získané ponaučenia, s. iv) s poznámkami Komisie (uverejnené v septembri 2011). [22] Memorandum o porozumení medzi Komisiou a EIF, Výsledky hodnotení, s. 2, 30. máj 2006. [23] V programovom období 2007 – 2013 nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 s vykonávacími predpismi stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1828/2006 v znení neskorších zmien a doplnení. V programovom období 2000 – 2006 nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 s vykonávacími predpismi stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1685/2000 v znení neskorších zmien a doplnení. [24] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1) zmenené a doplnené 14. apríla 2007. [25] Odporúčania útvaru IAA GR pre regionálnu politiku (konečná správa), 4. marca 2010, body prevzaté zo strany 6 až 10. [26] V bodoch 106 až 113 je vysvetlený nízky pákový pomer dosiahnutý pri kapitálových a pôžičkových nástrojoch. [27] Medzi niekoľko príkladov patrí: MoP medzi Komisiou a EIF z 30. mája 2006 podpísané komisárom pre regionálnu politiku a generálnym riaditeľom EIF, s. 4; Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti z 30. mája 2007, s. 3 – 4, vysvetľujúce oznámenie COCOF/07/0018/01 adresované členským štátom zo 16. júla 2007, s. 4. [28] "Výber viac než jedného finančného nástroja môže priniesť najlepší možný pákový efekt pre verejné zdroje prispené z operačného programu a čo najväčšie zapojenie dostupných zdrojov a odborných znalostí zo súkromného sektora a maximálne využitie možností dosiahnuť investičné a rozvojové ciele operačného programu. (...)", vysvetľujúce oznámenie COCOF/10/0014/04, bod 2.2.2. [29] Vysvetľujúce oznámenie COCOF/10/0014/00, bod 9.2.3. [30] Pozri nariadenie Komisie (ES) č. 1685/2000 z 28. júla 2000, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 s ohľadom na uplatniteľnosť výdavkov pre činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi (Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 39) (príloha, pravidlo č. 8, podmienka 2.6) a článok 43 nariadenia (ES) č. 1828/2006. [31] Výročná správa Dvora audítorov 2010, bod 4.33, príklad 4.4 c). [32] Ustanovenia definované Komisiou v článku 43 nariadenia (ES) č. 1828/2006 v znení neskorších predpisov. [33] Článok 44 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [34] Nariadenia (ES) č. 1685/2000 a (ES) č. 1828/2006 v znení neskorších predpisov. [35] Podnikateľský plán riadiaceho orgánu v súlade s článkom 43 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1828/2006 je potrebné chápať ako ekvivalent "investičnej stratégie a plánovania" v nadväznosti na zmeny a doplnenia požadované v nariadení Komisie (ES) č. 846/2009 z 1. septembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1828/2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 250, 23.9.2009, s. 1). [36] V predchádzajúcom programovom období Komisia uznala, že by mali byť vykonané také preventívne opatrenia, aby sa minimalizovalo skresľovanie hospodárskej súťaže na trhu s rizikovým kapitálom a pôžičkami (pozri pravidlo č. 8, podmienku 2.6 v nariadení (ES) č. 1685/2000 v znení neskorších predpisov). [37] Vysvetľujúce oznámenie COCOF/10/0014/00, body 3.2.6. a 3.2.7. [38] Odpoveď Komisie z 12. februára 2009 na list EIF z 11. decembra 2008. [39] Článok 13 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a článok 35 nariadenia (ES) č. 1083/2006. Tento výklad potvrdilo audítorom Dvora audítorov GR pre regionálnu politiku na audítorskom zasadnutí dňa 1. decembra 2010. [40] SEK(2005) 433 v konečnom znení zo 6. apríla 2005, KOM(2005) 121 v konečnom znení zo 6. apríla 2005. [41] "Porovnávacia štúdia fondov rizikového kapitálu a pôžičkových fondov podporovaných zo štrukturálnych fondov", konečná správa, ktorú dalo vypracovať GR pre regionálnu politiku (Centrum pre služby v oblasti stratégie a hodnotenia, 2007). [42] Pozri prílohu III. [43] Podľa článkov 3, 4 a 6 nariadenia (ES) č. 1083/2006: Cieľ 1 (hlavné alebo prechodné oblasti), Cieľ 2 (hlavné alebo prechodné oblasti) a neoprávnené oblasti. [44] Odporúčania v správe z vnútorného auditu GR pre regionálnu politiku (konečná správa), 4. marca 2010. [45] Odporúčania v správe z vnútorného auditu GR pre regionálnu politiku (konečná správa), 4. marca 2010. [46] Články 34 až 37 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a články 63 až 68 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [47] Článok 35 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a článok 65 nariadenia (ES) č. 1083/2006. Dve výnimky, špecifické pre Spojené kráľovstvo, sa zistili v Londýne a vo West Midlands, kde sa monitorovacie výbory zišli, aby konkrétne riešili plánovanie opatrení a nástrojov finančného inžinierstva. [48] V programovom období 2000 – 2006 v kontrolovaných regiónoch Anglicka a Nemecka Dvor audítorov zistil, že sumy označené Komisiou pod ukazovateľom "finančné inžinierstvo" obsahovali väčšinu grantov pre MSP alebo organizácie podporujúce MSP. V programovom období 2007 – 2013 sa ukazovateľ Komisie "finančné inžinierstvo" úplne vytratil. [49] Napr. "udržané, vytvorené pracovné miesta", "opatrenia v prospech miestnych iniciatív", "podniky so zlepšenou kvalitou" atď. [50] Vysvetľujúce oznámenie COCOF/10/0014/00, príloha II Vzor monitorovacej správy (Komisia, február 2011). [51] V kontexte tohto auditu výkonnosti boli brané do úvahy len účinky úniku formou neodôvodnených nákladov na správu. [52] List adresovaný Najvyššej kontrolnej inštitúcii Poľska z 3. januára 2011. Jeho obsah bol overený s internými spismi GR pre regionálnu politiku. [53] Prevzaté z vysvetľujúceho oznámenia COCOF 10/0014/04, bod 2.6. [54] Podľa oznámenia Komisie KOM(2011) 662 o "dlhovej platforme a platforme vlastného imania EÚ" (s. 7) finančný pákový efekt "sa dá dosiahnuť prostredníctvom spolufinancovania medzinárodnými finančnými inštitúciami alebo prostredníctvom dodatočných objemov dlhov, ktoré musia banky a záručné inštitúcie poskytovať koncovým príjemcom" (v oznámení sa na MSP odkazuje ako na "koncových príjemcov"). [55] V niektorých veľmi zriedkavých prípadoch je spolufinancovanie členskými štátmi vo forme súkromných komerčných úverov. [56] Patrí sem príspevok z EFRR a, čo je bežné pri EFRR, spolufinancovanie poskytnuté členským štátom. Vo výnimočnom prípade v Spojenom kráľovstve súkromný sektor poskytol financovanie členského štátu v súlade s pravidlami spolufinancovania stanovenými v nariadeniach; toto financovanie sa vzalo do úvahy ako súkromné a nie verejné financovanie, uplatniac zásadu uprednostňovania obsahu pred formou. [57] Externé hodnotenie EIP pre GR pre podnikanie a priemysel, s. xi, 63 a 67, 30. apríla 2009. Číselné údaje hodnotiteľa sa považujú za vierohodné vzhľadom na predchádzajúce a nezávislé hodnotenie MAP (2001 – 2005) pre GR pre podnikanie a priemysel, v ktorom bolo už v roku 2004 uvedené, že Fond štartovacieho kapitálu pre ETF dosiahol pákový pomer 4,00. Okrem toho, na základe číselných údajov z júna 2009 zo štvrťročnej správy EIF (vydanej po hodnotení z roku 2009) číselné údaje za programy boli 4,91 a 6,52 za kapitálové nástroje, ktoré začali v rámci programov v roku 1998 resp. 2001. [58] Vážené číselné údaje za Nemecko, Portugalsko a Spojené kráľovstvo na základe tabuliek 3a a 3b vo výročnej správe Fondu štartovacieho kapitálu pre ETF z 21. októbra 2009, údaje k 30. júnu 2009. [59] Komisia spolupracovala s tromi medzinárodnými finančnými inštitúciami: CEB/KfW, EBOR a EIB. [60] SMEFF – polročná správa EIB z roku 2009, s. 1. polročná operačná správa Mechanizmu financovania MSP EÚ/EBOR, s. 70, jún 2009. [61] Záverečná správa o MAP (ZFMSP), 31. decembra 2006, s. 7. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ZÁVÄZKY A PLATBY NA NÁSTROJE FINANČNÉHO INŽINIERSTVA 2000 – 2006 | Kontrolované členské štáty | Záväzky (mil. EUR) | % | Platby (mil. EUR) | % | Nemecko | 204 | 13 | 170 | 11 | Maďarsko | - | - | - | 0 | Portugalsko | 106 | 7 | 88 | 6 | Slovensko | - | - | - | 0 | Spojené kráľovstvo | 433 | 27 | 410 | 27 | Spolu | 742 | 46 | 668 | 45 | EÚ spolu | 1,596 | 100 | 1,497 | 100 | Zdroj: Európska komisia (GR pre regionálnu politiku). Poznámky: Súčty percent sa môžu líšiť z dôvodu zaokrúhľovania pred desatinnou čiarkou. V programovom období 2000 – 2006 boli konečnými príjemcami výhradne MSP. V programovom období 2007 – 2013 patria medzi finančné nástroje aj nástroje pre podniky, ktoré nespĺňajú definíciu MSP EÚ, ako aj projekty rozvoja miest a projekty energetickej efektívnosti. Aspoň pri programovom období 2007 – 2013 je potrebné presnosť číselných údajov interpretovať opatrne, pretože členské štáty si nesprávne vyložili pravidlá klasifikácie finančných prídelov a mohli začleniť aj iné formy financovania okrem nástrojov finančného inžinierstva. 2007 – 2013 | Kontrolované členské štáty | Finančný prídel (mil. EUR) | % | Platby (mil. EUR) | % | Nemecko | 1,370 | 13 | 710 | 9 | Maďarsko | 770 | 7 | 669 | 8 | Portugalsko | 292 | 3 | 233 | 3 | Slovensko | 30 | 0 | 27 | 0 | Spojené kráľovstvo | 614 | 6 | 230 | 3 | Spolu | 3,075 | 30 | 1,868 | 2 | EÚ spolu | 10,393 | 100 | 7,879 | 100 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II SCHEMATICKÝ PREHĽAD KONCEPTU FINANČNEJ PÁKY PLATNÝ PRE KAPITÁLOVÉ, PÔŽIČKOVÉ A ZÁRUČNÉ NÁSTROJE MAJETKOVÉ (EKVITNÉ) ZDROJE +++++ TIFF +++++ Pákový pomer: Pákový pomer = 4 Poznámky: Tento schematický prehľad má výhradne ilustračné účely. Verejné príspevky zodpovedajú financovaniu z operačného programu. PÔŽIČKY +++++ TIFF +++++ Pákový pomer: Pákový pomer = 6 Poznámky: Tento schematický prehľad má výhradne ilustračné účely. Verejné príspevky zodpovedajú financovaniu z operačného programu. ZÁRUKY +++++ TIFF +++++ Pákový pomer: Pákový pomer = 20 Poznámky: Tento schematický prehľad má výhradne ilustračné účely. Verejné príspevky zodpovedajú financovaniu z operačného programu. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III PRÍKLADY POUŽITEĽNÝCH NÁSTROJOV A SPÔSOBOV FINANCOVANIA GRANTY SPOJENÉ S PLATBAMI PODIELOV NA ZISKU: PRÍKLAD MPOPI, IZRAEL Hoci sa v Izraeli vo väčšine programov pomoci pre MSP (fond R&D, Technologické inkubátory, Heznek…) využívajú nesplatné granty, vyplatenie grantu sa podmieňuje záväzkom prijímateľského MSP platiť v prípade úspechu podiel na zisku. Tieto platby sú vypočítané na základe predaja alebo zisku. Prínos grantov spojených s platbami podielov na zisku spočíva v tom, že sú menej zložité než nástroje finančného inžinierstva, pričom sa zameriavajú na MSP s potenciálom v oblasti výskumu a rozvoja. Ďalšie informácie možno nájsť na adrese: http://www.moital.gov.il VYHRADENÉ INVESTIČNÉ NÁSTROJE Program európskej obnovy: PEO je evergrínový národný fond spravovaný bankou KfW v prospech nemeckých podnikov. Jednou z jeho hlavných charakteristík je revolvovanie. Ďalšie informácie možno nájsť na adrese: http://www.bundesfinanzministerium.de/ Fond Yozma, Izrael: Keď bol ešte štátnym fondom, riadil sa zásadou spoluinvestovania verejných a súkromných finančných prostriedkov s podmienkou minimálneho pákového pomeru 2,5. Investoval do izraelských začínajúcich spoločností v sektore najmodernejších technológií. Hlavnou črtou tohto programu bolo, že si izraelská vláda a súkromní investori rozdeľovali zisk pari passu. Keďže bola partnerom zo súkromného sektora ponúknutá možnosť odkúpiť štátny podiel počas prvých 5 rokov pri sadzbe LIBOR+1 plus podiel na zisku do konca obdobia financovania, vláda mohla následne preinvestovať tento výnos do nových fondov alebo MSP. Pre izraelskú vládu priniesol fond Yozma zisk 40 mil. USD. Ďalšie informácie možno nájsť na adrese: http://www.yozma.com/overview/ Európsky nástroj mikrofinancovania Progress: Európsky nástroj mikrofinancovania Progress zriadený Komisiou neposkytuje priamo financovanie MSP, ale umožňuje mikrofinančným inštitúciám v krajinách EÚ zvýšiť ich úverovanie. Realizuje sa to vydávaním záruk pre mikrofinančné inštitúcie, čím sa zdieľajú ich riziká, a zvýšením ich objemu mikroúverov prostredníctvom financovaných nástrojov (t. j. pôžičky a vlastné imanie). Ďalšie informácie možno nájsť na adrese: http://ec.europa.eu/social/ Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (EFSE): Hlavnou investičnou činnosťou EFSE je refinancovanie vybraných partnerských úverových inštitúcií v regióne juhovýchodnej Európy a európskom regióne východného susedstva prioritnými alebo podriadenými úverovými linkami, pričom sa dlžník zaväzuje ďalej požičať finančné prostriedky konečným cieľovým skupinám vrátane mikropodnikov a malých podnikov a nízkopríjmových domácností. Pre tento fond je charakteristická veľká účasť vrátane medzinárodných finančných inštitúcií (napr. EBOR, EIB, KfW atď.), Komisie, ako aj súkromných a verejných finančných inštitúcií. Ďalšie informácie možno nájsť na adrese: http://www.efse.lu. --------------------------------------------------