ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Už teraz niekoľko členských štátov oslobodilo očkované osoby od určitých ▌obmedzení voľného pohybu v rámci Únie . ▌Členské štáty by mali uznávať dôkaz o očkovaní ako základ pre oslobodenie od ▌obmedzení voľného pohybu zavedených v súlade s právom Únie s cieľom obmedziť šírenie ochorenia COVID-19, ako sú požiadavky na absolvovanie karantény/samoizolácie alebo na testovanie na diagnostikovanie infekcie vírusom SARS-CoV-2, a malo by sa od nich vyžadovať, aby za rovnakých podmienok uznávali aj platné potvrdenia o očkovaní vydané inými členskými štátmi v súlade s týmto nariadením . Toto uznávanie by malo prebiehať za rovnakých podmienok, čo znamená, že napríklad ak členský štát považuje za dostatočné podanie jednej dávky vakcíny, mal by tak postupovať aj v prípade držiteľov potvrdenia o očkovaní, v ktorom sa uvádza podanie jednej dávky tej istej vakcíny. Z dôvodu verejného zdravia by sa táto povinnosť mala obmedziť na osoby, ktorým boli podané vakcíny proti ochoreniu COVID-19, ktorým bolo udelené povolenie na uvedenie na trh podľa nariadenia ▌(ES) č. 726/2004 , alebo vakcíny, ktoré boli zaradené do zoznamu látok na núdzové použitie WHO . ▌V nariadení (EÚ) 2021/xxxx z xx 2021 sa stanovuje rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, vykonaní testu a prekonaní ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19. Vzťahuje sa na občanov Únie a štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občanov Únie.
(21)

Aby sa zabezpečila účinnosť tohto procesu, odpovede na žiadosti o spoločné audity by sa mali poskytovať v stanovenom časovom rámci. Zamietnutie žiadostí by malo byť riadne odôvodnené, malo by byť možné len z dôvodov stanovených v tejto smernici a malo by s ním byť spojené právo žiadajúceho orgánu na odpoveď. Na spoločný audit by sa mali vzťahovať procedurálne opatrenia členského štátu, v ktorom sa príslušný audit vykonáva. Zúčastnené členské štáty by si preto mali vzájomne uznať dôkazy, ktoré sa získajú počas spoločného auditu. Rovnako dôležité je aj to, aby sa príslušné orgány dohodli na faktoch a okolnostiach prípadu a snažili sa dosiahnuť dohodu v súvislosti s tým, ako majú interpretovať daňovú situáciu auditovanej osoby (auditovaných osôb). Aby sa zabezpečilo, že výsledok spoločného auditu bude možné v zúčastnených členských štátoch vykonať, záverečná správa by mala mať rovnakú právnu silu ako príslušné vnútroštátne nástroje, ktoré sa na základe auditu vydávajú v zúčastnených členských štátoch. Členské štáty by mali v prípade potreby zabezpečiť právny rámec pre vykonanie zodpovedajúcej úpravy.
1. Členské štáty zapíšu do národného registra porušení pravidiel všetky podozrivé a potvrdené porušenia pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva , ktorých sa dopustili plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou alebo vlajkou tretej krajiny alebo ich štátnymi príslušníkmi, a to vrátane všetkých rozhodnutí a sankcií, ktoré vykonali, a počtu pridelených bodov. Porušenia rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou alebo ich štátnych príslušníkov, ktorí sú stíhaní v iných členských štátoch, tieto členské štáty takisto zapíšu do svojho národného registra porušení po oznámení konečného rozhodnutia zo strany príslušného členského štátu podľa článku 92b.

1. Členské štáty zapíšu do národného registra porušení pravidiel všetky potvrdené porušenia pravidiel spoločnej rybárskej politiky , ktorých sa dopustili plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou alebo vlajkou tretej krajiny alebo ich štátnymi príslušníkmi, a to vrátane všetkých rozhodnutí a sankcií, ktoré vykonali, a počtu pridelených bodov. Porušenia rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou alebo ich štátnych príslušníkov, ktorí sú stíhaní v iných členských štátoch, tieto členské štáty takisto zapíšu do svojho národného registra porušení po oznámení konečného rozhodnutia zo strany príslušného členského štátu podľa článku 92b.
(14)

V záujme zaistenia interoperability a rovnakého prístupu , a to aj pre zraniteľné osoby, ako napríklad pre osoby so zdravotným postihnutím a osoby s obmedzeným prístupom k digitálnym technológiám, by členské štáty mali vydávať potvrdenia, z ktorých pozostáva ▌osvedčenie EÚ pre COVID-19 , v digitálnom alebo papierovom formáte , podľa toho, ktorý formát si držiteľ zvolí . To by malo potenciálnemu držiteľovi umožniť vyžiadať si a získať papierovú kópiu potvrdenia a/ alebo si uložiť a zobraziť potvrdenie na mobilnom zariadení. Potvrdenia by mali obsahovať interoperabilný, digitálne čitateľný čiarový kód obsahujúci iba príslušné údaje týkajúce sa potvrdení. Členské štáty by mali zaručiť pravosť, platnosť a integritu potvrdení elektronickými pečaťami ▌. Informácie na potvrdení by mali byť uvedené aj vo formáte čitateľnom ľudským okom, buď vytlačené, alebo zobrazené ako jednoduchý text. Štruktúra potvrdení by mala byť ľahko pochopiteľná a mala by zaisťovať jednoduchosť a používateľskú ústretovosť. Informácie a štruktúra by sa mali poskytovať spôsobom prístupným pre osoby so zdravotným postihnutím v súlade s požiadavkami na prístupnosť informácií vrátane digitálnych informácií stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 (8). Aby sa predišlo prekážkam voľného pohybu, potvrdenia by sa mali vydávať bezplatne a ľudia by mali mať právo na ich vydanie. Členské štáty by mali vydávať potvrdenia, z ktorých pozostáva ▌osvedčenie EÚ pre COVID-19 , automaticky alebo v prípade potvrdenia o prekonaní ochorenia na požiadanie, pričom by mali zabezpečiť, aby sa dali získať ľahko a rýchlo , a v prípade potreby poskytovať potrebnú podporu, aby sa zabezpečil rovnaký prístup všetkým osobám . Všetky dodatočné výdavky na technickú, digitálnu a dopravnú infraštruktúru potrebné na zavedenie potvrdení o očkovaní by mali byť oprávnené na financovanie z fondov a programov Únie. [PN 17]
(4) S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru, ako aj na otázky nastolené Výborom pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie a s jej systémom súdneho preskúmania.

(4) S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3 a 4 Aarhuského dohovoru, ako aj na rady Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie vrátane jej zmlúv a s jej systémom súdneho preskúmania. Nariadenie (ES) č. 1367/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenia Komisie

Záchyt v rámci LULUCF a cieľ do roku 2030

Sektor využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva v EÚ (LULUCF) emituje skleníkové plyny i absorbuje CO2 vo svojej pôde a biomase. Obnovenie a zvýšenie kapacity našej pôdy na záchyt uhlíka – schopnosť nášho prírodného prostredia ako stromov absorbovať CO2 – má zásadný význam pre naše ciele v oblasti klímy.

Nato, aby EÚ dosiahla do roku 2050 klimatickú neutralitu, potrebujeme zvýšiť kapacitu záchytu. Zvrátenie súčasného trendu si vyžaduje významné krátkodobé opatrenia. V oznámení Komisie „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ sa odhaduje, že je potrebné a možné zvrátiť súčasný trend a zvýšiť záchyt uhlíka na úroveň nad 300 miliónov ton ekvivalentu CO2 do roku 2030.

Komisia predloží návrhy na revíziu nariadenia o LULUCF v súlade s touto ambíciou.

Prístup k spravodlivosti

Európska únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (ďalej len „Aarhuský dohovor“).

Pri plnení svojich povinností podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 týkajúcich sa zapojenia verejnosti do prípravy národných plánov v oblasti energetiky a klímy a konzultácií o dlhodobých stratégiách by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa dotknutej verejnosti v prípade porušenia týchto povinností poskytol prístup k spravodlivosti. To musí byť v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie týkajúcou sa prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia a pri plnom rešpektovaní záväzkov, ktoré členské štáty prijali ako zmluvné strany Aarhuského dohovoru (1).

(1) Pozri aj oznámenie s názvom Zlepšovanie prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch (COM(2020)0643).
PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

VYHLÁSENIE KOMISIE

Komisia súhlasí s tým, že cenovo dostupné a prístupné vakcíny proti ochoreniu COVID-19 a testy na infekciu vírusom SARS-CoV-2 sú v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 kľúčové. Vzhľadom na to, že v čase nadobudnutia účinnosti nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 a (EÚ) 2021/954 nebude zaočkovaná celá populácia, je na uľahčenie voľného pohybu a mobility v Európe dôležitý prístup k cenovo dostupným a všeobecne prístupným možnostiam testovania.

Komisia už na podporu testovacích kapacít členských štátov zmobilizovala v rámci nástroja núdzovej podpory finančné prostriedky na nákup rýchlych antigénových testov a začala spoločné obstarávanie viac ako pol miliardy rýchlych antigénových testov. Medzinárodná federácia Červeného kríža takisto podporuje členské štáty pri zvyšovaní testovacích kapacít prostredníctvom finančných prostriedkov z nástroja núdzovej podpory.

S cieľom ďalej podporiť cenovo dostupné testy, najmä pre osoby, ktoré denne alebo často prekračujú hranice, keď cestujú do práce alebo do školy, navštevujú blízkych príbuzných, vyhľadávajú zdravotnú starostlivosť alebo poskytujú starostlivosť blízkym osobám, sa Komisia zaväzuje zmobilizovať v rámci nástroja núdzovej podpory dodatočné finančné prostriedky vo výške 100 miliónov EUR na nákup testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2, ktoré spĺňajú podmienky na vydanie potvrdenia o vykonaní testu podľa nariadenia (EÚ) 2021/953. Po schválení rozpočtovým orgánom by sa v prípade potreby mohli zmobilizovať dodatočné finančné prostriedky vo výške viac než 100 miliónov EUR.
PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

VYHLÁSENIE KOMISIE

Komisia súhlasí s tým, že cenovo dostupné a prístupné vakcíny proti ochoreniu COVID-19 a testy na infekciu vírusom SARS-CoV-2 sú v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 kľúčové. Vzhľadom na to, že v čase nadobudnutia účinnosti nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/953 a (EÚ) 2021/954 nebude zaočkovaná celá populácia, je na uľahčenie voľného pohybu a mobility v Európe dôležitý prístup k cenovo dostupným a všeobecne prístupným možnostiam testovania.

Komisia už na podporu testovacích kapacít členských štátov zmobilizovala v rámci nástroja núdzovej podpory finančné prostriedky na nákup rýchlych antigénových testov a začala spoločné obstarávanie viac ako pol miliardy rýchlych antigénových testov. Medzinárodná federácia Červeného kríža takisto podporuje členské štáty aj pri zvyšovaní testovacích kapacít prostredníctvom finančných prostriedkov z nástroja núdzovej podpory.

S cieľom ďalej podporovať cenovo dostupné testy, najmä pre osoby, ktoré denne alebo často prekračujú hranice, keď cestujú do práce alebo do školy, navštevujú blízkych príbuzných, vyhľadávajú zdravotnú starostlivosť alebo poskytujú starostlivosť blízkym osobám, sa Komisia zaväzuje zmobilizovať v rámci nástroja núdzovej podpory dodatočné finančné prostriedky vo výške 100 miliónov EUR na nákup testov na infekciu vírusom SARS-CoV-2, ktoré spĺňajú podmienky na vydanie potvrdenia o vykonaní testu podľa nariadenia (EÚ) 2021/953. Po schválení rozpočtovým orgánom by sa v prípade potreby mohli zmobilizovať dodatočné finančné prostriedky vo výške viac než 100 miliónov EUR.
2. Riadiaca skupina pre lieky okamžite po uznaní mimoriadnej situácie v oblasti verejného zdravia a po konzultácii so svojou pracovnou skupinou prijme zoznam liekov povolených v súlade so smernicou 2001/83/ES alebo s nariadením (ES) č. 726/2004, ktoré v mimoriadnej situácii v oblasti verejného zdravia považuje za kritické (ďalej len „zoznam liekov kritických v mimoriadnej situácii v oblasti verejného zdravia“). Zoznam sa aktualizuje vždy podľa potreby, až do ukončenia uznania mimoriadnej situácie v oblasti verejného zdravia.

2. Riadiaca skupina pre lieky okamžite po uznaní mimoriadnej situácie v oblasti verejného zdravia a po konzultácii so svojou pracovnou skupinou prijme zoznam liekov povolených v súlade so smernicou 2001/83/ES alebo s nariadením (ES) č. 726/2004, ktoré v mimoriadnej situácii v oblasti verejného zdravia považuje za kritické (ďalej len „zoznam liekov kritických v mimoriadnej situácii v oblasti verejného zdravia“). Zoznam sa aktualizuje vždy podľa potreby, až do ukončenia uznania mimoriadnej situácie v oblasti verejného zdravia. Zoznam sa môže v prípade potreby aktualizovať v súlade s výsledkami postupu preskúmania podľa článku 16 tohto nariadenia, v súvislosti s ktorým riadiaca skupina pre lieky spolupracuje s osobitnou skupinou pre mimoriadne situácie.
(9b)

Vykonávanie účinného globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 bude závisieť od zníženia finančných tokov, ktoré poškodzujú biodiverzitu, pričom podľa správy OECD je objem ročných výdavkov vlád, ktoré potenciálne poškodzujú biodiverzitu, päť až šesťkrát vyšší ako ročné globálne výdavky na biodiverzitu (1a) . Ciele z Aichi v oblasti biodiverzity stanovili povinnosť najneskôr do roku 2020 zastaviť, postupne zrušiť alebo reformovať dotácie na činnosti, ktoré môžu poškodzovať biodiverzitu, a 7. environmentálny akčný program stanovil povinnosť Únie a členských štátov okamžite začať s postupným rušením dotácií na činnosti, ktoré poškodzujú životné prostredie. Na to, aby Únia dosiahla prioritné ciele 8. EAP vrátane klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, bude potrebné postupne zrušiť všetky dotácie škodlivé pre životné prostredie vrátane dotácií na fosílne palivá. Toto opatrenie by sa malo vzťahovať na všetky priame a nepriame dotácie vrátane úľav vo forme oslobodenia od dane. Mal by sa tiež vytvoriť mechanizmus, prostredníctvom ktorého by členské štáty mohli podávať správy o postupnom rušení dotácií škodlivých pre životné prostredie iných, ako sú dotácie na fosílne palivá. Postupné rušenie všetkých dotácií škodlivých pre životné prostredie by sa malo riadiť zásadou spravodlivého prechodu a mali by ho sprevádzať opatrenia na prevenciu alebo zmiernenie akýchkoľvek negatívnych sociálno-ekonomických vplyvov na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom by sa malo zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo.
(7) Plánovanie pripravenosti a reakcií je zásadne dôležitý prvok pre účinné monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia, včasné varovanie a boj proti nim. Preto by Komisia mala zostaviť plán Únie pripravenosti na zdravotné krízy a pandémie a HSC by ho mal schváliť. Zároveň by členské štáty mali aktualizovať svoje plány pripravenosti a reakcie tak, aby zaručili ich zlučiteľnosť so štruktúrami na regionálnej úrovni. Na podporu tohto úsilia členských štátov by Komisia a agentúry Únie mali poskytovať zacielené školenia a činnosti na výmenu poznatkov pre zdravotnícky personál a personál zodpovedný za verejné zdravie, aby mohol nadobudnúť potrebné znalosti a zručnosti. Komisia by v snahe zaručiť zavedenie a fungovanie týchto plánov mala s členskými štátmi vykonávať stresové testy, cvičenia a preskúmania počas opatrení a po uplynutí opatrení. Tieto plány by sa mali koordinovať, byť funkčné, mali by sa aktualizovať a mali by mať dostatočné zdroje na ich operatívne vykonávanie. Po stresových testoch a preskúmaní plánov by sa mali zavádzať nápravné opatrenia a Komisii by sa mali postupovať informácie o všetkých aktualizáciách.

(7) Plánovanie prevencie, pripravenosti a reakcií je zásadne dôležitý prvok pre účinné monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia, včasné varovanie a boj proti nim. Preto by Komisia mala zostaviť plán Únie pripravenosti na zdravotné krízy a pandémie a HSC by ho mal schváliť. Zároveň by členské štáty mali aktualizovať svoje plány prevencie, pripravenosti a reakcie tak, aby zaručili ich zlučiteľnosť so štruktúrami na regionálnej úrovni. Plány by sa mal realizovať prostredníctvom medziregionálneho plánovania týkajúceho sa predvídania krízy, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať cezhraničným regiónom s cieľom posilniť cezhraničnú spoluprácu v oblasti zdravia. V prípade potreby by sa na vypracovaní týchto plánov mali podieľať regionálne orgány. Na podporu tohto úsilia členských štátov by Komisia a agentúry Únie mali poskytovať zacielené školenia a uľahčovať výmenu najlepších postupov pre zdravotnícky personál a personál zodpovedný za verejné zdravie s cieľom zlepšiť ich znalosti a zabezpečiť potrebné zručnosti. Komisia by v snahe zaručiť zavedenie a fungovanie týchto plánov mala s členskými štátmi vykonávať stresové testy, cvičenia a preskúmania počas opatrení a po uplynutí opatrení. Tieto plány by mali zahŕňať odporúčania na politické zásahy týkajúce sa zmiernenia vplyvu prenosných chorôb na zdravotnícke služby a zdravotnú starostlivosť vrátane závažných neprenosných ochorení. Plány by sa mali koordinovať, byť funkčné, mali by sa aktualizovať a mali by mať dostatočné zdroje na ich operatívne vykonávanie. Treba venovať osobitnú pozornosť pohraničným regiónom, v ktorých by sa mali podporovať spoločné cezhraničné cvičenia a zdravotníci by sa mali podporovať v tom, aby sa oboznámili so systémami verejného zdravotníctva v susedných krajinách. Po stresových testoch a preskúmaní plánov by sa mali zavádzať nápravné opatrenia a Komisii by sa mali postupovať informácie o všetkých aktualizáciách.
(68) Aby sa zabezpečila čo najlepšia príležitosť vytvárať nové vedecké nápady a úspešné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, kľúčovými aktérmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mali byť výskumní pracovníci z rôznych druhov verejných aj súkromných subjektov. Zároveň by koncoví používatelia, napríklad občania Únie, zdravotnícki pracovníci a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti mali poskytnúť vstupné informácie do strategického návrhu a činností iniciatívy, čím sa zabezpečí riešenie ich potrieb . Okrem toho by orgány v rámci Únie a národné regulačné orgány, orgány hodnotenia zdravotníckej technológie a platitelia zdravotnej starostlivosti mali takisto poskytnúť včasné vstupné informácie k činnostiam partnerstva, pričom sa má zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, a to s cieľom zvýšiť pravdepodobnosť, že výsledky financovaných opatrení budú spĺňať potrebné požiadavky na zavedenie na trh a dosahovať tak očakávaný vplyv. Všetky tieto vstupné údaje by mali pomôcť lepšie zacieliť úsilie v oblasti výskumu smerom k oblastiam s nenaplnenými potrebami.

(68) Aby sa zabezpečila čo najlepšia príležitosť vytvárať nové vedecké nápady a úspešné činnosti v oblasti výskumu a inovácií, kľúčovými aktérmi spoločného podniku pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mali byť výskumní pracovníci z rôznych druhov verejných aj súkromných subjektov. Zároveň by koncoví používatelia, napríklad občania Únie, ich rodiny, skupiny spotrebiteľov a pacientov, zdravotnícki pracovníci a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti a ďalšie príslušné verejné záujmové skupiny z celej Únie, mali poskytnúť vstupné informácie do strategického návrhu a činností iniciatívy . Spoločný podnik pre iniciatívu Inovatívne zdravotníctvo by mal zabezpečiť , aby činnosti, ktoré vykonáva, boli zamerané na tieto potreby . Okrem toho by orgány v rámci Únie a národné regulačné orgány, orgány hodnotenia zdravotníckej technológie a platitelia zdravotnej starostlivosti mali takisto poskytnúť včasné vstupné informácie k činnostiam partnerstva, pričom sa má zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, a to s cieľom zvýšiť pravdepodobnosť, že výsledky financovaných opatrení budú uspokojovať potreby pacientov a spĺňať potrebné požiadavky na zavedenie na trh a dosahovať tak očakávaný vplyv. Všetky tieto vstupné údaje by mali pomôcť lepšie zacieliť úsilie v oblasti výskumu smerom k oblastiam s nenaplnenými alebo nedostatočne financovanými potrebami.
PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Komisie

Komisia je naďalej odhodlaná zabezpečiť, aby EÚ dodržiavala svoje medzinárodné záväzky v záležitostiach týkajúcich sa Aarhuského dohovoru, a v tejto súvislosti uznáva vyjadrené obavy a zistenia, ktoré Výbor pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru vyjadril 17. marca 2021 vo veci ACCC/C/2015/128 (1), pokiaľ ide o štátnu pomoc. V zisteniach sa EÚ vyzýva, aby „prijala potrebné legislatívne, regulačné a iné opatrenia na zabezpečenie zmeny nariadenia o Aarhuskom dohovore alebo prijatia nových právnych predpisov Európskej únie s cieľom jasne poskytnúť verejnosti prístup k administratívnym alebo súdnym postupom na účely napadnutia rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci, ktoré Európska komisia prijala podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, ktoré sú v rozpore s právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa životného prostredia, v súlade s článkom 9 ods. 3 a 4 dohovoru.“

Komisia v súčasnosti analyzuje dôsledky zistení a posudzuje dostupné možnosti. Komisia dokončí a uverejní toto posúdenie do konca roku 2022. Do konca roka 2023 Komisia podľa potreby predloží opatrenia na riešenie tejto otázky so zreteľom na povinnosti EÚ a jej členských štátov podľa Aarhuského dohovoru a s ohľadom na pravidlá v rámci práva Únie týkajúce sa štátnej pomoci.

(1) Pokiaľ ide o prípad ACCC/C/2015/128, pozri https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, bod 131.