Súčasne s posilňovaním kontroly legálne držaných strelných zbraní Komisia pracuje na posilnení boja proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami, najmä na západnom Balkáne, ako sa predpokladá v akčnom pláne na roky 2015 – 2019. Stretnutie s predstaviteľmi západného Balkánu na úrovni ministrov, ktoré sa konalo 16. decembra, bolo významným medzníkom v tejto záležitosti a krajiny EÚ a západného Balkánu vydali spoločné vyhlásenie s cieľom zdôrazniť kroky potrebné na účinnejší boj proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami v Európe a na západnom Balkáne.

Významný pokrok sa dosiahol aj v boji proti radikalizácii na internete. Výsledkom druhého zasadnutia internetového fóra EÚ na vysokej úrovni je oznámenie iniciatívy zdieľania hashov od najväčších internetových platforiem, ktorá umožní zúčastneným spoločnostiam používať „hashe“ na zistenie teroristického obsahu s cieľom zaistiť jeho trvalé odstránenie. Tento nový nástroj by mal ešte viac obmedziť prístup teroristických organizácií ku kľúčovému médiu používanému na propagandu, nábor a radikalizáciu. Komisia na fóre takisto uviedla do života program posilnenia postavenia občianskej spoločnosti s rozpočtom 10 miliónov EUR, ktorý slúži na podporu partnerov z občianskej spoločnosti pri zvyšovaní množstva účinných alternatívnych argumentácií online.

Navyše v nariadení o kontrole peňažných prostriedkov v hotovosti sa vyžaduje iba to, aby príslušné orgány sprístupnili ohlásené údaje finančnej spravodajskej jednotke (FIU) toho členského štátu, v ktorom boli získané. Táto pomerne pasívna požiadavka sa dá jednoducho splniť tak, že sa vyplnené ohlasovacie formuláre sprístupnia na kontrolu finančnej spravodajskej jednotke. To však nestačí, pretože tieto informácie by sa mali jednotke aktívne postupovať, aby ich mohla analyzovať. Takisto platí, že ohlásené údaje sa môžu vymieňať s príslušnými orgánmi iných členských štátov iba vtedy, keď existuje podozrenie z nezákonnej činnosti, a dokonca aj vtedy je to nepovinné. To zapríčiňuje nejednotné vykonávanie a obmedzenú systematickú výmenu údajov.

Aby mohli príslušné orgány stíhať páchateľov trestnej činnosti a teroristov a dostať ich za mreže, potrebujú primerané ustanovenia trestného práva. Navrhovaná smernica o kriminalizácii prania špinavých peňazí poskytne komplexné vymedzenie trestných činov prania špinavých peňazí a trestných sadzieb pre celú EÚ. Táto smernica posilní existujúci rámec boja proti praniu špinavých peňazí. Zaistí sa ňou aj, aby EÚ splnila svoje medzinárodné záväzky v tejto oblasti vrátane Varšavského dohovoru, ako aj príslušné odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF), čím sa takisto pomôže prekonať existujúce prekážky cezhraničnej súdnej a policajnej spolupráce v boji proti praniu špinavých peňazí a zlepšiť presadzovanie práva. A napokon by mal tento návrh brániť páchateľom trestnej činnosti zneužívať rozdiely medzi právnymi predpismi jednotlivých štátov vo svoj prospech a mal by pôsobiť ako účinný odstrašujúci prostriedok.

Na boj proti celej škále prostriedkov, ktoré používajú teroristi na získavanie a presun finančných prostriedkov, Komisia predložila vo februári 2016 komplexný akčný plán na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu. Dnes Komisia prijala nový balík návrhov na realizáciu opatrení, ktoré sa zaviazala dokončiť do konca roka 2016. Navrhované nástroje sťažia páchateľom financovanie ich činností a súčasne uľahčia sledovanie ich finančných transakcií, ich zastavenie a postavenie zodpovedných pred súd. Opatrenia sa zameriavajú na boj proti praniu špinavých peňazí a nezákonnému pohybu hotovosti spojenému s terorizmom a trestnou činnosťou, a to zlepšením možností zmrazenia a konfiškácie majetku a skúmaním spôsobov na zlepšenie odhaľovania a sledovania pohybov finančných prostriedkov teroristov.

Na súčasnú hrozbu prameniacu z medzinárodného terorizmu sa vzťahujú aj existujúce ustanovenia v rámci právnych predpisov EÚ. Systémy EÚ na zmrazenie majetku prijaté v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) umožňujú zmrazenie finančných prostriedkov a ďalších aktív spojených s terorizmom. Tieto systémy boli nedávno inovované a po prvýkrát umožňujú autonómne stanovenie niekoľkých opatrení vrátane zmrazenia majetku osôb prepojených na ISIL (Dá’iš) a sieť al-Káida. Nový systém umožňuje zablokovanie finančných prostriedkov fyzických a právnických osôb, ktoré sú spojené s týmito organizáciami alebo sa zúčastňujú na činnostiach, ako je financovanie, výcvik, nábor, navádzanie na spáchanie teroristických činov, ako aj cestovanie mimo EÚ alebo do EÚ s cieľom zúčastniť sa na aktivitách ISIL (Dá’iš) alebo siete al-Káida. Tieto systémy sa vzťahujú na štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj občanov EÚ, pokiaľ sú napojení na medzinárodný terorizmus. Znamená to, že EÚ môže zablokovať majetok ktoréhokoľvek teroristu činného v Európe, pokiaľ má spojenie s týmito skupinami.

Pre ostatné skupiny činné v EÚ poskytuje posilnený rámec trestného práva viac možností na zablokovanie finančných prostriedkov spojených s terorizmom ako v minulosti s väčším počtom záruk než v prípade administratívneho zmrazenia majetku, pričom sú stále možné rýchle a účinné kroky.

Vzhľadom na malú pridanú hodnotu činností presadzovania práva v rámci nového systému prijatého podľa článku 75 ZFEÚ, a to, že existujúce nástroje už spĺňajú potreby vyplývajúce zo súčasných hrozieb, ako aj vzhľadom na širšie možnosti v kontexte trestného práva EÚ na zmrazenie majetku spojeného s terorizmom, sa Komisia domnieva, že v súčasnosti nie je potrebné prijať ďalšie opatrenia. Komisia však bude naďalej veľmi pozorne sledovať vývoj teroristickej hrozby v rámci EÚ a pravidelne preskúmavať potrebu zavedenia opatrení na základe článku 75 ZFEÚ.

3.Sledovanie financovania terorizmu

Po prvé situácia sa od roku 2013 zmenila: teroristická hrozba sa presunula a teroristi často používajú finančné prostriedky v menších objemoch, ktoré nemusia nevyhnutne prechádzať cez systémy prevodov ako je ten, na ktorý sa vzťahuje program EÚ a USA na sledovanie financovania terorizmu (TFTP). Objavilo sa aj veľa nových platobných prostriedkov, ktoré ponúkajú teroristom nové spôsoby financovania.

Z diskusií s Europolom a členskými štátmi vyplýva, že európsky systém dopĺňajúci program EÚ a USA na sledovanie financovania terorizmu (TFTP) by mohol príslušným orgánom poskytnúť úplnejší obraz o relevantných finančných transakciách, ktoré v súčasnosti chýbajú, bez toho, aby museli vyhľadávať v mnohých databázach (väčšinou obmedzených na informácie zhromaždené na vnútroštátnej úrovni), a teda bez súvisiaceho rizika možného prehliadnutia dôležitých informácií. Umožnil by aj krížovú kontrolu týchto informácií s orgánmi iných členských štátov. V kombinácii s ďalšími spravodajskými informáciami by mohol pomôcť identifikovať podozrivé osoby v skoršom štádiu vyšetrovania, aby sa zabránilo útokom, poskytnúť užitočné spravodajské informácie hneď po útoku, umožniť rýchlejšiu identifikáciu páchateľov a ich podporovateľov a poskytnúť dôležité dôkazy na stíhanie teroristov.

Pridanú hodnotu európskeho doplnkového systému by však bolo potrebné posudzovať pri zohľadnení ďalších okolností. Tie by mali zahŕňať najmä: i) posúdenie rizík vyplývajúcich z konkrétneho kanála, ktorý sa použije na financovanie terorizmu, a primeranosť navrhovaného opatrenia; ii) technickú náročnosť, realizovateľnosť a náklady na zber a spracovanie veľkého množstva údajov od širokej škály subjektov, ako aj ekonomický vplyv na tieto subjekty; a iii) vplyv na základné práva, najmä na ochranu súkromia a právo na ochranu osobných údajov.

Hlavným problémom by bol rozsah pôsobnosti takéhoto systému, najmä to, ktoré platobné služby a služby prevodu finančných prostriedkov by mohol zahŕňať a od ktorých subjektov uchovávajúcich finančné informácie by sa mohlo požadovať, aby poskytovali informácie do tohto systému.

Aj obmedzenie rozsahu pôsobnosti na bezhotovostné prevody v rámci jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) by mohlo poskytnúť určitú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o presadzovanie práva: väčšina teroristických buniek, ktoré sa nachádzajú v Európe, získava určitý príjem z legálnych zdrojov – zvyčajne ich prijímajú prostredníctvom formálneho bankového systému – a na svoju každodennú ekonomickú činnosť aj na úhradu výdavkov súvisiacich s útokmi používa bankové účty a kreditné karty. Možnými poskytovateľmi údajov by boli poskytovatelia služieb finančných správ a automatizované klíringové ústavy, mohli by však nimi byť aj úverové inštitúcie. Hoci by však systém zahŕňajúci prevody v rámci SEPA ťažil z existujúceho regulačného rámca a spoločných noriem, nevzťahoval by sa na transakcie v rámci EÚ v iných menách ako euro a transakcie, pri ktorých sa používajú iné spôsoby platby.

Rozšírenie rozsahu pôsobnosti tak, aby zahŕňal aj prevody v iných menách a platby kreditnými, debetnými a predplatenými kartami, poskytovateľov elektronických peňaženiek, peňažné poukážky alebo virtuálne meny, by mohlo ešte viac zvýšiť pridanú hodnotu z hľadiska presadzovania práva. To by však súčasne zahŕňalo významné dodatočné množstvo údajov a poskytovateľov, čo by mohlo mať ďalší významný vplyv na náklady na systém a jeho primeranosť.

Vzhľadom na tieto okolnosti bude Komisia pokračovať vo svojom posúdení a zváži možnosti zriadenia európskeho systému na sledovanie financovania terorizmu, ktorý doplní existujúci program TFTP, vrátane vplyvu týchto možností na základné práva. Vzhľadom na technickú a právnu zložitosť týchto problémov bude potrebná podrobná konzultácia s poskytovateľmi finančných služieb. Komisia predloží správu o svojich zisteniach v lete 2017.

Pokiaľ ide o ďalšie plány, v roku 2017 budú pokračovať práce na úplnom splnení akčného plánu na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu, najmä pokiaľ ide o možnosť posilnenia právomocí colných orgánov v boji proti financovaniu terorizmu, predloženie návrhu na riešenie financovania terorizmu prostredníctvom obchodu s tovarom a nezákonného obchodovania s kultúrnymi objektmi a preskúmanie možností na rozšírenie prístupu orgánov presadzovania práva a ďalších orgánov verejnej moci k registrom bankových účtov. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby sa prednostne venovali legislatívnym návrhom, ktoré už boli predložené, a aby bez ďalšieho odkladu dospeli k dohode o revízii 4. smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

IV. POSILŇOVANIE INFORMAČNÝCH SYSTÉMOV A ODSTRAŇOVANIE NEDOSTATKOV

Účinná a systematická výmena informácií medzi členskými štátmi a silné, vzájomne prepojené informačné systémy sú kľúčovými nástrojmi pri posilňovaní našej obrany proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. Komisia túto prácu posúva vpred tým, že zaisťuje, aby členské štáty lepšie vykonávali existujúce nástroje, a urýchľuje svoju prácu, ktorá sa začala v apríli 2016 a ktorej cieľom sú silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy pre hranice a bezpečnosť. Cieľom je zabezpečiť, aby príslušné orgány mali systematicky k dispozícii potrebné informácie z rôznych informačných systémov na riešenie aktuálnych bezpečnostných výziev.

Kľúčovým prvkom zlepšovania riadenia informácií na úrovni EÚ je vyriešenie nedostatkov existujúcich systémoch a optimalizácia ich výkonu. Na tento účel Komisia predložila súbor návrhov na posilnenie účinnosti a efektívnosti Schengenského informačného systému (SIS) ako v súčasnosti najvýznamnejšieho a najčastejšie používaného nástroja na výmenu informácií. Na základe komplexného hodnotenia je cieľom nových návrhov Komisie zlepšiť funkcie systému tak, aby vyhovovali novým operačným potrebám.

Na základe návrhu sa zlepší a rozšíri používanie SIS a jeho pridaná hodnota pre presadzovanie práva a posilní sa právo príslušných agentúr EÚ, napríklad Europolu a Eurojustu, na prístup. Rozšíria sa niektoré existujúce kategórie zápisov a typy kontrol, zavedie sa nová kategóriu zápisov o „neznámych hľadaných osobách“ a preventívny zápis o deťoch, u ktorých je vysoké riziko únosu. Zavedie aj povinnosť vytvoriť zápis v SIS v prípade, že je osoba hľadaná v súvislosti s teroristickým trestným činom. Návrhom sa zlepší aj presadzovanie rozhodnutí o návrate vydaných neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín zavedením novej kategórie zápisov pre rozhodnutia o návrate. Okrem toho prispeje k účinnému presadzovaniu zákazov vstupu pre štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach tým, že ich zapísanie do SIS bude povinné. Na základe návrhu sa do systému pridajú nové funkcie, napríklad účinnejšie využívanie údajov, ako sú podoba tváre a odtlačky prstov. Zvýši sa aj bezpečnosť a kvalita údajov zaznamenaných v SIS, napríklad tým, že sa príslušníkom v teréne poskytnú jednotné požiadavky, pokiaľ ide o bezpečné spracovávanie údajov SIS.

Návrhom sa posilní ochrana osobných údajov zavedením dodatočných záruk na zabezpečenie toho, aby boli zhromažďovanie, spracúvanie a prístup k údajom obmedzené výhradne na to, čo je nevyhnutné, pri plnom dodržiavaní právnych predpisov EÚ a základných práv vrátane práva na účinnú nápravu.

Okrem zlepšenia fungovania existujúcich systémov bude pokračovať aj práca na spôsobe vzájomnej interakcie informačných systémov. V správe predsedu Komisie Junckera o stave Únie v septembri 2016 a záveroch Európskej rady z decembra 2016 sa poukazuje na význam odstránenia súčasných nedostatkov v riadení informácií a zlepšenia interoperability a vzájomného prepojenia medzi existujúcimi informačnými systémami. Expertná skupina Komisie na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu posudzuje možnosti dosiahnutia tohto cieľa. Expertná skupina na vysokej úrovni sa zameriava na prístup založený na multidisciplinárnosti a spolupráci medzi viacerými agentúrami, ako je opísaný v Európskom programe v oblasti bezpečnosti, vrátane možných synergií s informačnými systémami pre riadenie hraníc a medzi orgánmi presadzovania práva a colnými orgánmi, ako sa stanovuje v správe colnej únie EÚ.