Uznesenie Európskeho parlamentu o rozpočtovej pomoci pre rozvojové krajiny (2006/2079(INI))



Úradný vestník 287 E , 29/11/2007 S. 0497 - 0501



P6_TA(2007)0043 Rozpočtová pomoc pre rozvojové krajiny Uznesenie Európskeho parlamentu o rozpočtovej pomoci pre rozvojové krajiny (2006/2079(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na články 177 a 180 Zmluvy o ES, - so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 18. septembra 2000, ktorá vymedzila rozvojové ciele milénia ako ciele stanovené spoločne medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby, - so zreteľom na akčný program Medzinárodnej konferencie OSN o populácii a rozvoji, ktorá sa uskutočnila v roku 1994 v Káhire, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu nazvané "Podpora spoločenstva pre programy ekonomických reforiem a štrukturálne zmeny: revízia a výhľady" (KOM(2000)0058), - so zreteľom na príručku pre plánovanie a realizáciu rozpočtovej pomoci pre tretie krajiny vypracovanú Úradom pre spoluprácu EuropeAid (AIDCO) a Generálnym riaditeľstvom pre rozvoj (DEV) a Generálnym riaditeľstvom pre vonkajšie vzťahy (RELEX) z apríla 2003, - so zreteľom na dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) a Európskym spoločenstvom, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 [1] (Dohoda o partnerstve z Cotonou), - so zreteľom na súhrnnú správu Spoločné hodnotenie všeobecnej rozpočtovej pomoci, ktorú vypracovala katedra medzinárodného rozvoja Univerzity Birmingham a jej spolupracovníci v máji 2006, - so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 5/2001 o doplňujúcich finančných prostriedkoch z podpory štrukturálnej úpravy vyčlenenej na rozpočtovú podporu (siedmy a ôsmy ERF), spolu s odpoveďami Komisie [2], - so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 2/2005 týkajúcu sa rozpočtovej podpory z ERF pre krajiny AKT: riadenie komponentu "reforma verejných financií" Komisiou, spolu s odpoveďami Komisie [3], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu nazvané "Spolupráca s krajinami AKT zapojenými do ozbrojených konfliktov" (KOM(1999)0240), - so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2006 o účinnosti pomoci a korupcii v rozvojových krajinách [4], - so zreteľom na krátku správu politického oddelenia Generálneho riaditeľstva pre vonkajšie politiky Európskeho parlamentu o výhodách a nevýhodách rozpočtovej pomoci ako možnosti poskytovania pomoci z júna 2004, - so zreteľom na schôdzu Výboru OECD pre rozvojovú pomoc (DAC) na vysokej úrovni, ktorá sa konala v marci 2005 v Paríži, - so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci z 2. marca 2005, - so zreteľom na rámec hodnotenia výkonnosti programu verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA) z júna 2005, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre rozpočet (A6-0005/2007), A. keďže prebiehajú diskusie o tom, ako dosiahnuť čo najefektívnejšie účinky rozvojových fondov, aby boli na prospech obyvateľov v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci, B. keďže je nutné konštatovať, že úsilie vynaložené v priebehu niekoľkých desaťročí na zlepšenie každodenných životných podmienok ľudí v rozvojových krajinách sa v mnohých častiach sveta skončilo neúspechom, a to v dôsledku celého radu rôznych dôvodov a okolností, pričom za niektoré možno jasne označiť zlú verejnú správu, zneužívanie finančných prostriedkov a korupciu, C. keďže zapojenie do rozvojovej spolupráce je potrebné neustále odôvodňovať, a to nielen vo vzťahu k širokej verejnosti, ale i v rámci styku s inými zainteresovanými stranami v oblasti verejných výdavkov, D. keďže rozpočtová pomoc sa považuje za základný nástroj rozvojovej spolupráce Európskeho spoločenstva a keďže približne jedna pätina pomoci z ERF je vo forme necielenej rozpočtovej pomoci, E. keďže schôdza výboru DAC na vysokej úrovni, ktorá sa konala v marci 2005 v Paríži, uznala dôležitosť poskytovania predvídateľnej medzivládnej podpory s čo najväčším použitím systémov, ktorými disponujú prijímajúce krajiny, F. keďže rozpočtová pomoc umožňuje užšiu koordináciu darcov, G. keďže pre efektívnosť rozpočtovej pomoci majú kľúčový význam účinné štruktúry prijímajúceho štátu, a to z hľadiska fungujúcej demokracie, v ktorej sa dodržiavajú základné slobody, ľudské práva a politický pluralizmus, ako aj z hľadiska rozpočtových postupov, kompetencie v oblasti výdavkov a poskytovania služieb, ktoré podliehajú kontrole, H. keďže rozpočtová pomoc môže splnomocniť príjemcu pomoci, aby si sám určil svoj rozvojový proces, I. keďže rozpočtová pomoc sa realizuje v rámci partnerstva na základe stanovenia a posúdenia priorít prostredníctvom priebežného politického dialógu medzi darcom a príjemcom, J. keďže rozpočtová pomoc by tiež mala podporovať posilňovanie demokratických procesov, poskytovanie politického priestoru občianskej spoločnosti, najmä prostredníctvom zapojenia do vytvárania stratégie pre zníženie chudoby a rozvoj a presadzovania parlamentnej kontroly rozvojovej politiky a rozpočtových výdavkov, K. keďže rozpočtová pomoc môže mať podobu buď všeobecnej rozpočtovej pomoci, ktorá pokrýva celkový makroekonomický a rozpočtový rámec, alebo podobu sektorovej rozpočtovej pomoci, L. keďže kľúčovými hľadiskami pri rozhodovaní o pridelení finančných prostriedkov rozpočtovej pomoc sú "medzera vo vonkajšom financovaní", miera chudoby, dobrá verejná správa, výkonnosť v minulosti, rozvojové záväzky a realistické posúdenie možných výsledkov, pokiaľ ide o zníženie chudoby, rast a inštitucionálnu reformu, M. keďže finančné prostriedky poskytované formou všeobecnej rozpočtovej pomoci sú plne zameniteľné, pretože prevody sa uskutočňujú priamo do štátnej pokladnice danej krajiny, čo v skutočnosti znamená, že kontrola a vlastníctvo týchto finančných prostriedkov a zodpovednosť za ich použitie zostávajú na príjemcovi, N. keďže článok 61 ods. 2 a článok 67 Dohody o partnerstve z Cotonou jasne stanovujú podmienky spôsobilosti, na základe ktorých môže prijímajúca krajina získať rozpočtovú pomoc, pričom výslovne uvádzajú potrebu noriem týkajúcich sa správy verejných výdavkov, makroekonomických a sektorových politík a verejného obstarávania, a navyše požadujú, aby darca a príjemca zabezpečili hospodársku životaschopnosť a sociálnu a politickú realizovateľnosť príslušných úprav, O. keďže fungujúca parlamentná demokracia rešpektujúca základné slobody a ľudské práva vrátane politického pluralizmu a účinný systém správy verejných financií sú nevyhnutnými podmienkami rozpočtovej pomoci a mali by sa hodnotiť podľa toho, do akej miery je prijímajúca krajina charakterizovaná dobrou verejnou správou, kontrolou prostredníctvom demokraticky zvoleného parlamentu, zásadami právneho štátu, zodpovednosťou vlády, kompetenciami, svojimi dobre definovanými makroekonomickými, rozvojovými a sektorovými politikami a stupňom otvorenosti a transparentnosti verejného obstarávania, P. keďže riziká by sa mali hodnotiť z hľadiska schopnosti príslušných štátnych orgánov spravovať a využívať finančné prostriedky, dobrej verejnej správy, záväzku k zásadám rozvoja, výskytu korupcie, demokracie a ľudských práv, Q. keďže účinné systémy správy verejných financií a rozpočtové systémy zamerané na vytvorenie stabilnej makroekonomickej klímy sú základnou podmienkou rozvoja, R. keďže mnohé partnerské krajiny v rozpočtovej pomoci, najmä spomedzi krajín AKT, majú mimoriadne zlé systémy správy verejných financií, S. keďže je potrebné, aby partnerstvo medzi darcom a príjemcom zabezpečilo účinnú spoločnú analýzu výsledkov uskutočňovania rozvojovej politiky a reforiem, ktoré sú kľúčové pre hodnotenie životaschopnosti rozpočtovej pomoci, 1. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozpočtovú pomoc využívali len v prípade, že možno jednoznačne preukázať čistý prínos takéhoto mechanizmu na základe jasne objektívnych kritérií a iba po úplnom posúdení príslušných rizík; 2. zdôrazňuje, že rozpočtová pomoc ako spôsob poskytovania pomoci môže byť úspešná len vtedy, keď obaja partneri prevezmú plnú zodpovednosť v duchu skutočného partnerstva a vlastníctva; 3. žiada, aby sa rozpočtová pomoc v čo najväčšej miere zameriavala na rozvojové priority znižovania chudoby, aby tieto priority zohrávali hlavnú úlohu v politickom dialógu medzi darcom a príjemcom a aby bola na strane darcu, ako aj príjemcu zabezpečená parlamentná kontrola; 4. zdôrazňuje dôležitosť vytvárania kapacít vládami prijímajúcich štátov, ktoré musia prevziať výraznejšiu vedúcu úlohu pri koordinácii rozvojovej pomoci; 5. zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť kultúru zodpovednosti, ktorá v plnej miere zahŕňa parlamenty a najvyššie kontrolné inštitúcie; uznáva, že rozpočtová pomoc musí byť spojená s posilnením občianskej spoločnosti; 6. domnieva sa, že spravodlivé uplatňovanie jasných, explicitných a realistických podmienok dohodnutých všetkými stranami a pripojených k programu rozpočtovej pomoci, má zásadný význam pre daný nástroj a je potrebné ako protiváha nepredvídateľného kolísania pri poskytovaní pomoci; 7. schvaľuje kritériá oprávnenosti na použitie rozpočtovej pomoci štátom AKT, ako sú vymedzené v článku 61 ods. 2 a článku 67 Dohody o partnerstve z Cotonou; 8. je znepokojený rozhodnutím použiť rozpočtovú pomoc v Malawi, kde boli známe významné riziká, a v Keni, vo vzťahu ku ktorej všetky ostatné členské štáty rozpočtovú pomoc pozastavili, čo spochybňuje schopnosť Komisie používať tento nástroj efektívne; 9. je znepokojený zisteniami Dvora audítorov, že v niektorých prípadoch boli dôvody, ktoré Komisiu viedli k poskytnutiu rozpočtovej pomoci krajinám so zlými systémami správy verejných financií, nedostatočné, a že článok 61 ods. 2 a článok 67 Dohody o partnerstve z Cotonou boli často vykladané široko a subjektívne; 10. je veľmi znepokojený tým, že Dvor audítorov zistil nedostatky v celkovej ucelenosti nástroja rozpočtovej pomoci u Komisie a pri kontrolách a monitorovaní a v podpore vlastných mechanizmov rozpočtovej kontroly prijímajúcich krajín, konkrétne parlamentov a najvyšších kontrolných orgánov týchto krajín, a že technická pomoc sa využíva nedostatočne; všetky tieto prvky sú pre tento nástroj nevyhnutné; 11. uznáva, že v každej krajine môže existovať len jeden program makroekonomickej reformy, ktorý obvykle riadia medzinárodné finančné inštitúcie, ale v súvislosti s ktorým by sa Komisia a členské štáty mali usilovať o to, aby zohrávali aktívnu úlohu v úsilí o ovplyvnenie politiky; 12. pripomína, že makroekonomické reformy môžu mať trvalo udržateľný účinok len v prípade, že v plnej miere zahŕňajú ciele v oblasti ľudského a spoločenského rozvoja; 13. vyjadruje presvedčenie, že odvetvová rozpočtová pomoc alebo všeobecný odvetvový prístup by sa mali považovať za prednostné nástroje zásahu v odvetví zdravotníctva a vzdelávania; 14. opakovane zdôrazňuje, že 20 % z celkových ročných viazaných rozpočtových prostriedkov by sa malo vyčleniť na činnosti v oblasti základného a stredného vzdelávania a základnej zdravotnej starostlivosti (vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia); 15. vyzýva Komisiu, aby prijala a uplatňovala nový medzinárodný rámec hodnotenia výkonnosti s cieľom posúdiť hospodárenie s verejnými financiami v krajine, ktoré bolo vytvorené programom verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA); 16. vyzýva Komisiu, aby v prípade, že krajiny prestanú dodržiavať zásady demokracie a ľudských práv, reagovala koherentne a nestranne; 17. vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila rozsah korupcie a riziká, ktoré predstavuje, v súlade s článkom 9 ods. 3 a článkom 97 Dohody o partnerstve z Cotonou; 18. vyzýva Komisiu, aby sa pri tvorbe politík a rozhodovaní v rámci partnerstiev darcov rozpočtovej pomoci usilovala o koherentnosť, a žiada, aby sa finančné prostriedky darcov spravovali efektívne s cieľom odstrániť možnosť nepredvídateľného kolísania pri poskytovaní pomoci, a domnieva sa, že Komisia má najlepšiu pozíciu na uľahčenie koordinácie darcov z EÚ; 19. považuje za zásadné, aby sa vyplácanie finančných prostriedkov a proces hodnotenia prispôsobili vlastnej rozvojovej stratégii, rozpočtovým procesom a hodnotiacim procesom príjemcu pomoci; 20. vyzýva Komisiu, aby si naďalej zachovala svoje výrazné zameranie na spravodlivosť a znižovanie chudoby sústreďujúc sa na najokrajovejšie a najchudobnejšie vrstvy v spoločnosti; 21. schvaľuje použitie variabilných tranží, ktoré ponúkajú stimuly založené na výsledkoch, ale poznamenáva, že akákoľvek variácia vyplácania by mala byť čo najviac predvídateľná, aby nemala negatívny účinok na rozpočtové plánovanie; 22. je znepokojený ťažkosťami spojenými s hodnotením dosiahnutia ukazovateľov výkonnosti a najmä výsledkov vplyvu na chudobu a vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj kapacít v oblasti štatistiky, zhromažďovania údajov, hodnotenia kvality a analýzy; 23. vyzýva Komisiu, aby v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami pravidelne overovala, že hospodárske politiky prijímajúcich krajín sú v súlade s cieľmi a zásadami rozvojovej pomoci a že spĺňajú jej podmienky; 24. vyzýva Komisiu, členské štáty a prijímajúce krajiny, aby v tejto oblasti poskytovali širokej verejnosti pravidelné informácie s cieľom ukázať európskym daňovým poplatníkom výsledky rozpočtovej pomoci a vo všeobecnosti zvýšiť povedomie o potrebe rozvojovej spolupráce všeobecne, konkrétne o účinkoch rozpočtovej pomoci, a tým aby odpovedali na všeobecné obvinenia zo zneužívania finančných prostriedkov a informovali o základných požiadavkách na používanie rozpočtovej pomoci a tiež o prípadoch, kedy sa táto pomoc ukázala neúčinná; nalieha na Komisiu, aby viac zviditeľnila rozvojovú pomoc EÚ a aby zdokumentovala a doložila pokrok podporovaných tretích krajín, ktoré dosiahli pri samostatnej správe tejto rozpočtovej pomoci; 25. vyzýva Komisiu, aby v pravidelných intervaloch vyhodnocovala účinnosť rozpočtovej pomoci v oblasti boja proti chudobe z hľadiska efektívnosti vynaložených finančných prostriedkov a preukázala pokrok, ktorý dosiahli prijímajúce tretie krajiny pri samostatnej správe rozpočtovej pomoci; mala by pritom rozlišovať medzi všeobecnou rozpočtovou pomocou a rozpočtovou pomocou týkajúcou sa určitého odvetvia, aby sa dosiahla väčšia jasnosť, pokiaľ ide o účinnosť rôznych nástrojov pomoci v oblasti boja proti chudobe; rovnako sa musia vyhodnotiť správne náklady na rozpočtovú a projektovú pomoc; cieľom by malo byť, aby sa dalo zodpovedne posúdiť, kedy sa má daný nástroj použiť; 26. vyzýva Komisiu, aby sa nezrovnalosti pri kontrolách a dohľade odstraňovali zavedením vonkajšej kontroly rozpočtovej pomoci (napríklad prostredníctvom Dvora audítorov); Komisiu treba povzbudiť k tomu, aby spolu s ďalšími veľkými poskytovateľmi finančnej pomoci iniciovala vytvorenie spoločného kontrolného orgánu; 27. trvá na tom, že v záujme podporenia vlastných mechanizmov rozpočtovej kontroly prijímajúcich krajín je potrebné, aby sa parlament danej prijímajúcej krajiny podieľal na zostavovaní rozpočtu a aby sa uverejnil rozpočtový zákon; rovnako trvá na tom, aby sa rozpočtová pomoc každoročne vyhodnotila zo strany parlamentu na základe dosiahnutého pokroku; 28. vyzýva Komisiu, aby objasnila, ako je možné rozpočtovú pomoc časovo ohraničiť; poznamenáva, že hlavným cieľom rozpočtovej pomoci musí byť posilnenie sebestačnosti prijímajúcich krajín, a preto by Komisiu mala uviesť, v akom (primeranom) časovom období možno tento cieľ dosiahnuť; 29. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3. Dohoda zmenená a doplnená dohodou, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve z 25. júna 2005 (Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4). [2] Ú. v. ES C 257, 14.9.2001, s. 1. [3] Ú. v. EÚ C 249, 7.10.2005, s. 1. [4] Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 316. --------------------------------------------------