Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemuhospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Od Monterrey k Európskemu konsenzu o rozvoji: dodržiavanie záväzkov {KOM(2007) 163 v konečnom znení} {KOM(2007) 164 v konečnom znení} /* KOM/2007/0158 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.4.2007 KOM(2007) 158 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Od Monterrey k Európskemu konsenzu o rozvoji: dodržiavanie záväzkov {KOM(2007) 163 v konečnom znení}{KOM(2007) 164 v konečnom znení} OBSAH Úvod . 3 1. európska únia splnila svoje celkové záväzky spočívajúce vo zvýšení pomoci v roku 2006 – dodržanie ďalších lehôt však vyžaduje ďalšie koordinované úsilie 3 2. pomoc na rozvoj obchodu by sa mala zvýšiť, aby mohli rozvojové krajiny využiť otvorenie trhu – bude potrebné vypracovať plán implementácie 5 3. kvalita a účinnosť pomoci európskej únie by sa mala zvýšiť - komisia navrhla kódex správania v prípade deľby práce 6 4. Záver 6 ÚVOD Prijatím Európskeho konsenzu o rozvoji v decembri 2005 postavila Európska únia rozvoj do centra svojej vonkajšej činnosti a dala mu nebývalú politickú dimenziu. Prvá spoločná vízia, ktorá zaväzuje Radu, Parlament, Komisiu a každý z 27 členských štátov, poskytuje činnosti Únie referenčný rámec potrebný na to, aby mohla účinnejšie čeliť chudobe a rastúcej nerovnosti vo svete, a aby mohla koherentnejšie riešiť globálne výzvy akou je napríklad zmena klímy, energia, migrácia, bezpečnosť a sociálna dimenzia globalizácie. Ide o dôležitý rozmer stratégie trvalo udržateľného rozvoja, ktorá je odteraz súčasťou všeobecných cieľov EÚ. I keď EÚ uznáva dôležitosť a rozmanitosť nástrojov činnosti prospešných pre rozvoj, rozhodla sa významne zvýšiť svoju pomoc, keďže sa domnieva, že je to pre urýchlenie pokroku smerom k cieľom tisícročia potrebnejšie, než kedykoľvek predtým. Na konferencii v Monterrey o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v roku 2002, sa Únia zaviazala zvýšiť objem svojej rozvojovej pomoci. Predovšetkým sa zaviazala k tomu, že v roku 2006 spoločne venuje na rozvojovú pomoc 0,39 % svojho hrubého národného dôchodku, v roku 2010 0,56 % a v roku 2015 by táto suma mala dosiahnuť 0,7 %. Tým, že aktívne prispela k prijatiu Parížskej deklarácie o efektívnosti pomoci, sa tiež zaviazala uskutočniť dôkladnú reformu svojho systému pomoci. Európska únia uznáva, že za svoj rozvoj zodpovedajú predovšetkým partnerské štáty a zaväzuje Úniu k poskytnutiu vhodnej pomoci zodpovedajúcej ich špecifickým potrebám. Európska únia im však pomáha investovaním do sociálnej oblasti, infraštruktúry, inštitucionálnych reforiem a podporou snáh o dosiahnutie dobrej správy veci verejných. Medzi rozvojovými krajinami a Európskou úniou bol načrtnutý nebývalý politický rámec, ktorý spája pomoc s politickým dialógom. Európa by mala veci meniť. Jej vplyv musí zodpovedať poskytnutým zdrojom. Rada poverila Komisiu úlohou zabezpečiť sledovanie plnenia týchto záväzkov. Posledné analýzy ju v súčasnosti viedli k vypracovaniu troch návrhov, aby sa zabezpečilo úplné dodržiavanie prijatých záväzkov. 1. EURÓPSKA ÚNIA SPLNILA SVOJE CELKOVÉ ZÁVÄZKY SPOčÍVAJÚCE VO ZVÝšENÍ POMOCI V ROKU 2006 – DODRžANIE ďALšÍCH LEHÔT VšAK VYžADUJE ďALšIE KOORDINOVANÉ ÚSILIE V roku 2002 sa Európska únia zaviazala k tomu, že v roku 2006 spoločne venuje na rozvojovú pomoc 0,39 % svojho hrubého národného dôchodku. Únia tento cieľ nielenže dosiahla, ale v roku 2006 spoločne venovala na rozvojovú pomoc 0,42 % svojho hrubého národného dôchodku. Na ocenenie vynaloženého úsilia uvádzame tieto porovnávacie údaje: - v roku 2006 predstavovala rozvojová pomoc EÚ sumu 48 miliárd EUR, čo je oveľa viac v porovnaní so sumou 35 miliárd v roku 2004 a 45 miliárd v roku 2005, - pomoc jedného členského štátu presiahla 1 % jeho hrubého národného dôchodku, - desať členských štátov, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004 a ktoré venovali na pomoc len malé sumy, odvtedy svoju pomoc čo do objemu zdvojnásobili, čím tiež preukázali ochotu splniť svoje individuálne ciele a dodržať svoje záväzky vyplývajúce z acquis communautaire , - táto pomoc predstavuje takmer 100 EUR na občana EÚ ročne a 40 EUR na osobu žijúcu v rozvojových krajinách, ktorá má na deň menej než 1 USD. Pre porovnanie, pomoc Spojených štátov amerických predstavuje 0,17 % hrubého národného dôchodku a zodpovedá 53 EUR na občana USA; pokiaľ ide o Japonsko, je to 0,25 %, resp. 69 EUR. Toto spoločné úsilie zakrýva značné rozdiely medzi členskými štátmi. Zatiaľ čo niektoré štáty venujú viac než 0,80 % svojho národného dôchodku na rozvoj, čím vo veľkej miere prekračujú tie najambicióznejšie ciele, iné naopak zostávajú vo veľkej miere pod úrovňou priemeru alebo svojich vlastných cieľov, alebo je ich pomoc v roku 2006 nižšia než bola v roku 2005. Je tiež samozrejmé, že veľká časť ďalšej pomoci sa uskutočňuje prostredníctvom odpustenia dlhu. V nasledujúcich rokoch by sa malo pokračovať vo zvyšovaní rozvojovej pomoci ako takej, pričom by sa mal znižovať podiel odpustenia dlhu. Pokiaľ ide o rozdelenie pomoci EÚ, jej prednostné smerovanie do Afriky sa konkretizuje, pretože najmenej polovica pomoci EÚ smeruje na tento kontinent, ktorý by mal od roku 2010 získavať ročne 10 miliárd EUR dodatočnej pomoci. Európska únia je vo všeobecnosti na dobrej ceste ku splneniu svojich záväzkov do roku 2010, ale či sa tieto tendencie a výsledky potvrdia, bude závisieť od schopnosti mobilizovať politickú a verejnú podporu. Zvýšenie pomoci určitých členských štátov, ktoré bolo k dnešnému dňu zaznamenané, vyplýva čiastočne z odpustenia dlhov alebo z iných jednorazových pomocí, najmä v humanitárnej oblasti. Udržanie dynamiky rastu rozpočtu na pomoc si v budúcnosti vyžiada uvoľnenie nových tokov programovateľnej pomoci. Táto pozitívna, ale nerovnomerná bilancia a potreba pozorne sledovať vývoj rozpočtu na pomoc EÚ vedie Komisiu k tomu, aby každému členskému štátu doporučila vypracovať do konca roka 2007 plán, ktorý by zabezpečil postupné zvyšovanie toku verejnej pomoci do roku 2010 a do roku 2015 s cieľom vylúčiť odchýlenie sa od záväzkov vyplývajúcich tak z kolektívneho, ako aj individuálneho plánu. 2. POMOC NA ROZVOJ OBCHODU BY SA MALA ZVÝšIť, ABY MOHLI ROZVOJOVÉ KRAJINY VYUžIť OTVORENIE TRHU – BUDE POTREBNÉ VYPRACOVAť PLÁN IMPLEMENTÁCIE Podiel niektorých najchudobnejších štátov na medzinárodnom obchode zostáva okrajový, a to aj napriek colným výhodám, ktoré tieto štáty využívajú predovšetkým na európskom trhu. Popri technickej pomoci pri uskutočňovaní obchodných politík (vrátane napríklad colných politík) sa v priebehu posledných rokov dosiahol konsenzus týkajúci sa potreby ísť ešte ďalej a začleniť do stratégií spolupráce podporu na rozvoj výrobných kapacít, na infraštruktúru súvisiacu s obchodom a podporu na prekonanie iných prekážok týkajúcich sa ponuky. Európska únia sa v decembri 2005 spoločne zaviazala zvýšiť od roku 2010 svoju pomoc na rozvoj obchodu pre všetky rozvojové krajiny na 2 miliardy EUR, ktorú tvorí pomoc Spoločenstva vo výške 1 miliardy EUR a ďalšia dvojstranná pomoc členských štátov vo výške 1 miliardy EUR. Na výzvu Rady z októbra 2006 sa Komisia a členské štáty budú musieť dohodnúť na spoločnej stratégii v oblasti pomoci na rozvoj obchodu. Podľa Komisie by táto stratégia mala obsahovať tieto rozhodujúce prvky: - už oznámené zvýšenie objemu pomoci EÚ na rozvoj obchodu v takom rozsahu, aby od roku 2010 predstavovala táto pomoc 2 miliardy EUR ročne. Komisia je na dobrej ceste na splnenie svojho vlastného záväzku. Aby členské štáty splnili svoje záväzky, mali by v roku 2008 dosiahnuť úroveň 600 miliónov EUR. Ak by tomu tak nebolo, mali by sa prijať osobitné opatrenia na nápravu, - pridelenie významnej časti týchto prostriedkov štátom AKT v rámci dohody o hospodárskom partnerstve (DHP). Stratégia by mala upresniť sumu určenú pre štáty AKT, - postup určenia potrieb partnerských štátov na základe ich vlastného hodnotenia, ako aj na základe existujúcich medzinárodných mechanizmov. Je potrebné podporovať účasť subjektov občianskej spoločnosti a súkromného sektora, ktorá je v tomto postupe rozhodujúca. Okrem toho by mal byť zabezpečený trvalý charakter opatrení a reforiem EÚ, - zefektívnenie pomoci uskutočnením oznámených reforiem, predovšetkým smerom k spoločnému plánovaniu, deľbe práce, prispôsobeniu a účinnejším metódam pomoci, ako napr. rozpočtovej pomoci a spolufinancovaniu, - regióny AKT by mali vytvoriť regionálne fondy, čím by sa mali pokryť potreby, ktoré budú označené v rámci DHP a podporiť regionálnu integráciu koherentným nasmerovaním pomoci EÚ. „Partnerstvo infraštruktúry pre Afriku“, ktoré bolo vytvorené v roku 2006, predstavuje prvú iniciatívu tohto druhu. Viacero členských štátov sa už na takomto partnerstve zúčastňuje, a ostatné sa vyzývajú, aby sa k tomuto spoločnému úsiliu pripojili. 3. KVALITA A ÚčINNOSť POMOCI EURÓPSKEJ ÚNIE BY SA MALA ZVÝšIť - KOMISIA NAVRHLA KÓDEX SPRÁVANIA V PRÍPADE DEľBY PRÁCE[1] Rozšírenie a zintenzívnenie činností v oblasti rozvojovej spolupráce v priebehu minulých rokov viedlo ku vzniku celku, ktorého riadenie sa niektorým partnerským štátom zdá byť zložité a nákladné. Snaha o harmonizáciu, ktorú Komisia aktívne podporuje, je základom Parížskej agendy o efektívnosti pomoci, ku ktorej sa Únia jednoznačnej hlási. V tejto súvislosti sú rozhodujúce tri rozmery: - deľba práce: Komisia navrhla kódex správania EÚ, ktorý má dobrovoľnú a flexibilnú povahu a ktorý má podporiť vzájomné doplňovanie sa medzi jednotlivými darcami s cieľom zvýšenia účinnosti, - úprava a prispôsobenie programov spolupráce stratégiám a postupom partnerských štátov: Tieto zásady boli zakotvené v Parížskej deklarácii a v Európskom konsenze. Realita je však od nich stále vzdialená. Na jednej strane sa nedodržiava rozpočtový cyklus štátov, na druhej strane príliš veľký počet podmienok podkopáva plynulosť a predvídateľnosť pomoci. Komisia sa domnieva, že je na čase spájať pojem „zmluva“ s viditeľnými výsledkami vzhľadom na ciele tisícročia namiesto každoročného overovania tradičných podmienok každého darcu, - metódy pomoci: Program pomoci a rozpočtová pomoc by sa mali rýchlo stať uprednostňovanými metódami pomoci bez toho, aby sa vylúčili iné, pokiaľ sa ukážu vhodnejšie. Roztrieštenie pomoci a existencia veľkého počtu malých projektov spôsobuje zjavné nadbytočné náklady a stratu účinnosti ako napríklad v Tanzánii, kde len v oblasti zdravotníctva existuje zároveň 600 projektov vo výške menej ako 1 milión EUR. Tieto reformy sa musia uskutočniť s cieľom dosiahnutia rozhodnejšieho pokroku smerom k spoločnému plánovaniu dvojstrannej pomoci a pomoci Spoločenstva. 4. ZÁVER Európska únia si svojim rozhodnutím o postupnom zvyšovaní svojej pomoci s cieľom dosiahnúť do roku 2015 sumu 0,7 % hrubého národného dôchodku, t. j. 164 EUR na občana EÚ ročne, a tým, že prijala opatrenia nevyhnutné na zvýšenie celkovej účinnosti pomoci EÚ ako celku, stanovila na najvyššej politickej úrovni ambiciózne záväzky v oblasti rozvoja. Musíme prejsť od slov k činom. Vyžaduje si to dodržiavanie záväzkov a politickú vôľu. V žiadnom prípade nejde o zmenu inštitucionálnej rovnováhy v rámci Únie, ani o rozšírenie právomoci Komisie v oblasti rozvoja. Ide však o to, aby sa Európa stala silnejšou a účinnejšou a umožnila tým najzraniteľnejším a najslabším na planéte lepšiu budúcnosť. Ak to chce Európa dosiahnuť, môže tak urobiť len spoločným úsilím. [1] KOM(2007) 72.