SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh nariadenia 
o vytvorení programu na ochranu život ného prostredia a klímy (LIFE) 
{KOM(2011) 874 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1542 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1543 v kone čnom znení}  
 
SK    SK Disclaimer : Toto zhrnutie je záväzné iba pre útvary Komisie, ktoré sa podie ľajú na jeho 
príprave, a nepredur čuje konečnú podobu akéhoko ľvek rozhodnutia prijatého Komisiou. 
 
 2    V tomto posúdení vplyvu sa hodnotia možnosti riadenia programu na  ochranu životného 
prostredia a klímy (LIFE) na obdobie rokov 2014 – 2020 (tento program nahradí program 
LIFE+).  
Komisia vo svojom oznámení z 29. júna 2011 (o známenie o VFR) prijala svoje stanovisko 
k ďalšiemu viacro čnému finan čnému rámcu (VFR) na roky 2014 – 2020, ako aj k programu 
LIFE. Hlavné zmeny sú:  
i)  vytvorenie podprogramu „Ochrana klím y“ (800 miliónov EUR na obdobie) s tromi 
prioritami: zmiernenie, adaptácia, riadenie a informovanie;  
ii)  lepšie vymedzenie štruktúry podprogram u „Životné prostredie“ (2,4 miliardy EUR 
na obdobie): biodiverzita; životn é prostredie a riadenie,  
iii)  iii) zavedenie integrovaných projektov (IP) ako demonštra čných projektov na dosiahnutie 
environmentálnych cie ľov, a to najmä prostredníctvom mobilizácie ďalších dostupných 
vnútroštátnych finan čných prostriedkov a/al ebo prostriedkov EÚ. 
1. Procedurálne otázky, konzultácie so za interesovanými stranami a stanovisko Výboru 
pre posudzovanie vplyvu ( Impact Assessment Board , IAB) 
Toto posúdenie vplyvu vypracovali GR pr e životné prostredie  a GR pre oblas ť klímy 
s podporou ostatných generálnych riadite ľstiev a európskeho Výkonného orgánu 
pre konkurencieschopnos ť a inovácie. Zakladá sa na rozsia hlej analýze a konzultáciách, a to 
najmä na: 
-  ex post  hodnotení programu LIFE (1996 – 2006) a strednodobo m hodnotení (2007 – 
2009);  
-  štúdiách externých konzultantov:  „Kombinované posúdenie vplyvu a ex ante  hodnotenie 
revízie nariadenia LIFE+“ a „Otázka zmeny klímy v budúcom viacro čnom finan čnom 
rámci“; 
-  otvorenej konzultácii na intern etovom portáli „Váš hlas v Európe“; 
-  konzultácii uskuto čnenej Výborom regi ónov, konzultácii s členmi výboru pre program 
LIFE a environmentálnymi atašé členských štátov, ad hoc stretnutiach zainteresovaných 
strán a dvoch konferenciách.   
Celkovo prevládal názor, že program LIFE  dosahuje vo všeobecnosti dobré výsledky 
z hľadiska životného prostredia a všeobecné ho prínosu. Všetky zainteresované strany 
do značnej miery podporili pokra čovanie programu LIFE a vo všeobecnosti súhlasili 
s návrhmi Komisie. 
Posúdenie vplyvu sa 29. júla 2011 predložilo  Výboru pre posudzovanie vplyvu. Po predložení 
stanoviska Výborom pre posudzovanie vply vu 13. septembra 2011 sa posúdenie vplyvu 
náležite upravilo.  
2. Súčasná štruktúra a výs ledky programu LIFE 
Program LIFE je jedným z hlavných nástro jov EÚ na financovanie opatrení v oblasti 
životného prostredia a poskytol finan čné prostriedky vo výške 2,7 miliardy EUR na 3 115 
projektov.  
Podľa súčasného nariadenia sú možné tri druhy zás ahu: 1) granty na opatrenia (78 % 
rozpočtu) s tromi zložkami: „LIFE Príroda a biodiv erzita“, na ktorú sa vynakladá minimálne 
50 % rozpo čtu grantov na opatrenia, „LIFE Politika a riadenie v oblasti životného prostredia“ 
a „LIFE informovanie a komunikácia“; 2) gran ty na prevádzku mimovládnych organizácií 
 
 3    (3 % rozpo čtu); 3) zmluvy verejného obstarávani a na poskytovanie služieb a vypracovanie 
štúdií (13 % rozpo čtu) a poskytovanie technickej po moci pri výbere, monitorovaní 
a hodnotení projektov a programu LIFE (6 % rozpo čtu). 
Hodnotenia potvrdili, že program LIFE je úspešný nástroj s významným celoeurópskym 
prínosom. Okrem vy čísleného prínosu, ktorý sa odhaduje na približne 600 miliónov EUR 
ročne, pomohol program LIFE zlepši ť ochranu a obnovu asi 4,7 milióna hektárov pôdy (alebo 
6 % celkovej rozlohy suchozemských lokalít súst avy Natura 2000). Prispel tiež k zlepšeniam 
v oblasti životného prostredia vrátane zlepšenia kvality vody na  ploche s rozlohou približne 
3 milióny hektárov, kvality ovzdušia, z ktorej má osoh 12 miliónov obyvate ľov, zníženia 
objemu odpadu asi o 300 000 ton a zvýšenia recyklácie o ďalší milión ton odpadu , ako aj 
zníženia emisií CO 2 o 1,13 milióna ton ro čne. Program LIFE zohráva významnú úlohu pri 
zvyšovaní informovanosti, dobrého riadenia a ú časti verejnosti. Zainteresované strany sa 
domnievajú, že flexibilita programu a spôsob riadenia sú k ľúčom k jeho úspechu.  
3. Vymedzenie problému a všeobecný prínos opatrení EÚ 
Opatrenia EÚ sú nevyhnutné, pretože vä čšina environmentálnych a klimatických problémov 
má cezhrani čný rozmer a nemožno ich primerane rieši ť iba na úrovni jednotlivých členských 
štátov. Okrem toho je prírodné bohatstvo má charak ter verejného vlastníc tva a nie je v rámci 
Únie rozdelené rovnomerne.  
Celoeurópsky prínos sa odvodzuje od schopnosti programu LIFE pôsobi ť ako platforma pre 
výmenu osved čených postupov a poznatkov, aby sa aktéri mohli pou čiť zo vzájomných 
skúseností a efektívnejšie rieši ť environmentálne problémy. Program LIFE takisto umož ňuje 
lepšie rozdeli ť zodpovednos ť a solidaritu pri zachovávaní spolo čného prírodného bohatstva 
EÚ. Pôsobí ako katalyzátor a poskyt uje jednorazové investície, odstra ňuje počiatočné 
prekážky, ktoré bránia vykonávaniu politiky EÚ v oblasti životného prostredia a klímy, 
a testuje nové koncepcie na  budúce širšie použitie.  
Prostredníctvom hodnotení a konzultácií sa tiež ur čil spôsob, ako zdokonali ť štruktúru 
a fungovanie programu, a to riešením týchto otázok:  
- Chýbajúca strategická koncep cia a kritické množstv o. Program v plnej miere 
neodzrkad ľuje politické prior ity EÚ, najmä pokia ľ ide o zložky ENV a INF. Ak nedôjde 
k žiadnym programovým zmenám, hroz í, že program LIFE bude síce na ďalej financova ť 
veľmi dobré projekty, tie však budú rozptýlené v rámci celého acquis  a možnos ť vziať si 
ponaučenie a rozšíri ť ho tak, aby sa dalo uplatni ť v konkrétnom odvetví a v rámci 
ostatných nástrojov EÚ, bude len ve ľmi malá. 
- Potreba lepšie vymedzi ť ciele určitých zložiek (ENV a INF) a územný rozmer. Zložka 
ENV by sa mala viac zameriava ť na realizáciu a na t vorbu prvkov so znásobujúcim 
účinkom. Prekážky financovania činností mimo EÚ znížili ú činnosť programu. 
- Potreba zlepši ť komplementárnos ť a synergie s ostatnými fondmi EÚ.  
- Potreba lepšie využíva ť výsledky projektov a zdokonali ť presun know-how, najmä na 
úrovni EÚ.  
- Potreba zjednoduši ť postupy uplat ňovania a výberu.   
- Prostriedky pridelené na úrovni členských štátov neviedli k vyváženejšiemu rozdeleniu 
projektov v EÚ.  
 
 
 4    4. Ciele budúceho programu 
Program LIFE poskytuje riešenia  na dosiahnutie konkrétnych cie ľov politiky v oblasti 
životného prostredia a klímy tým, že pris pieva k vykonávaniu a tvor be politiky a podporuje 
začlenenie týchto otázok do ostatných politík.    
Všeobecné ciele nového programu sú: i) zabezpe čiť lepšie prepojenie s prioritami politiky EÚ 
vrátane opatrení v oblasti klímy, ii) presadzova ť používanie integrovaných projektov (IP), iii) 
rozvinúť synergie a komplementárnos ť s ostatnými fondmi EÚ, iv) podporova ť celoeurópsky 
prínos a solidaritu/spolo čné úsilie a v) zjednoduši ť program. 
Program LIFE úzko súvisí s ostatnými f ondmi EÚ, ako sú fondy politiky súdržnosti 
[Európsky sociálny fond (ESF), Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond 
(KF)], Európsky po ľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) alebo Európsky fond 
pre rybné hospodárstvo (EFRH). Komplementárnos ť a súdržnos ť programu LIFE s takýmito 
programami sa v oznámení o VFR posilnila.  Program LIFE nielenže odstráni zistené 
nedostatky, ale zameria sa aj na vytvorenie sy nergií a nadviazanie štruktúrovanej spolupráce 
s týmito fondmi.   
5. Možnosti politiky a analýza vplyvov 
Zvýšenie objemu rozpo čtu, o ktorom sa rozhodlo v oznámení o VFR, by malo prispie ť 
k pomernému zvýšeniu environmentálnyc h a socioekonomických vplyvov programu LIFE 
v absolútnom vyjadrení na 750 až 1 000 miliónov EUR. Možno o čakávať, že najvýraznejšie 
stúpne vplyv v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu, keďže sa zvýšil objem 
prostriedkov pridelených na opatrenia v oblasti klímy. Vylú čenie trhového uplatnenia 
ekologických inovácií z podprogramu „Ži votné prostredie“ by mohlo obmedzi ť celkový 
nárast socioekonomických prínosov, tieto činnosti sa však budú lepšie realizova ť 
prostredníctvom ostatných fondov EÚ.  
Uvedené možností sa zameriavajú len na ti e aspekty, o ktorých sa v oznámení o VFR 
nerozhodlo.   
A. Možnosti strategického pl ánovania a pridelenia zdrojov:
 
A1: Základný scenár – vzostupná kon cepcia pre všetky typy projektov.    
Tematické priority sa stanovia na celé programové obdobie. Pri každoro čných výzvach na 
predkladanie návrhov sa budú aj na ďalej uvádza ť priority v rámci týchto tém, ich zoznam 
však nebude vy čerpávajúci. Tematické oblasti inte grovaných projektov sa nijako 
neobmedzia. Aj na ďalej sa bude venova ť pozornos ť problémom zisteným po čas súčasného 
programového obdobia, ktorými sú nedostatok zamerania a ťažkosti s vytvorením 
kritického množstva v konkrétnych sektoroch.  
A2: Zostupná koncepcia pre všetky typy projektov (pri čom na tradi čné projekty sa bude 
uplatňovať flexibilnejšia zostupná koncepcia a na IP striktná zostupná koncepcia).  
Komisia stanoví dvojro čné až trojro čné pracovné plány a vymed zí konkrétne priority, 
ktorých zoznam však nebude v prípade tradi čných projektov vy čerpávajúci, aby sa 
nezanedbalo ani jeden konkrétny environmen tálny sektor, kým IP sa budú zameriava ť na 
prioritné oblasti.   
Keby sa v najmenej ú činnej časti programu LIFE dosiahlo 50 % zlepšenie a v druhom 
najmenej ú činnom kvartile 25 % zlepšenie, predstavovalo by to celkové zlepšenie vo výške 
19 %, a teda ro čné zvýšenie environmentálnyc h prínosov o 150 miliónov EUR. 
A3: Zostupná koncepcia pre IP a vzostupná k oncepcia pre všetky osta tné druhy zásahov.  
 
 5    Komisia bude na IP uplat ňovať len zostupnú koncepciu, aby sa zamerala na konkrétne 
priority stanovené ex ante  na celé programové obdobie. Tradi čné projekty bude možné 
prekladať vo všetkých prioritných oblastiach. Ak  nebude prístup k stanovovaniu priorít 
dostatočne cielený, mohlo by to vies ť k podporovaniu projektov, ktoré len málo súvisia 
s tvorbou a vykonávaním politiky. Po čas programového obdobia už nebude možné projekty 
nijako prispôsobi ť.   
 B. Možnosti tematického zamerania IP
 
B1: Základný scenár – bez tematického zamerania  
IP možno predloži ť vo všetkých možných prioritnýc h oblastiach, konkrétne v oblasti 
prírody, vody, odpadu, ovzdušia a morí, zmiern enia zmeny klímy a adaptácie na ňu. 
V dôsledku tejto možnosti by  opätovne dochádzalo k sú časným problémom oslabovania. 
Ak má program LIFE dosiahnu ť ciele v prípade všetkých prioritných oblastí, kde 
prichádzajú do úvahy IP, môže sa sta ť, že tradičné projekty nebudú financované. 
 
B2: Tematické zameranie na konkrétne sektory  
Vzhľadom na obmedzené zdroje programu LIFE a na kritiku nedostatku strategického 
zamerania by sa IP mohli sústredi ť na prioritné oblasti, v ktorých by mohli by ť 
efektívnejšie. V prípade podprogramu Životné prostredie  existujú dve čiastkové možnosti: 
– Tematické zameranie na 3 s ektory (príroda, voda a odpad): zameriavalo by sa na program 
a zlepšovalo by environmentálne prínos y (o 30 až 40 % v porovnaní so základným 
scenárom) a zárove ň by umožnilo financovanie tradi čných projektov. Riziko neúspechu 
zostáva malé, pretože tieto sektory sú v rá mci programu LIFE najúspešnejšie. Oblasti 
ovzdušia a morí by mohli čiastočne pokryť ostatné sektory. 
– Tematické zameranie na 4 odvetvi a (príroda, voda, odpad a ovzdušie): posilnilo by 
prepojenie medzi politickými prioritami a programom LIFE a zvýšilo jeho celkové socioekonomické prínosy (lepšia kvalita ovzdušia by priniesla osoh až 10 % obyvate ľov 
EÚ). Vzh ľadom na obmedzené zdroje by za členenie oblasti ovzdušia mohlo ma ť za 
následok pokles po čtu tradičných projektov pod ur čitú hranicu alebo zníženie cie ľov 
v oblastiach vody a odpadu. V prípade podprogram u „Ochrana klímy“ by sa priority 
dostatočne sústreďovali na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu.  
C. Možnosti pridelenia zdroj ov rôznym prioritným oblastiam
 
C1: Základný scenár – pridelenie prostriedkov pod ľa oznámenia o VFR  
Pridelené zdroje sú jedným zo zákla dných prvkov na zintenzívnenie zamerania 
a dosiahnutie kritického množstva v konkrétnej oblasti. Zacielenie na opatrenia v oblasti 
klímy môže zvýši ť environmentálne prínosy o 50 % (zo 135 miliónov EUR ro čne na 
270 miliónov EUR). Ak by sa však v prípade podprogramu „Životné prostredie“ predbežne 
nepridelili žiadne finan čné zdroje, zložka NAT by stratila ten prvok, ktorému čiastočne 
vďačí za svoj úspech v programoch LIFE II, III a LIFE+, a oslabili by sa environmentálne 
prínosy tejto zložky.   
C2: Pridelenie prostriedkov pod ľa oznámenia o VFR a 50 % zdrojov pre podprogram 
„Životné prostredie“ na biodiverzitu  
Vďaka predbežnému prideleniu zdrojov na oblas ť biodiverzity sa zvýši pozitívny 
environmentálny vplyv vyplývajúci z predb ežného pridelenia zdrojov na podprogram 
„Ochrana klímy“. Možno o čakávať dodatočné environmentálne prínosy v minimálnej 
 
 6    hodnote 450 – 500 miliónov EUR. Ďalšie prínosy súvisiace s IP je ťažké vyčísliť. Táto 
možnosť je v súlade so stanoviskami zainteresovaných strán. 
D. Možnosti súvisiace s vplyvom geografického h ľadiska na rozdelenie (prostriedky pridelené 
na úrovni členských štátov)  
D1: Výber všetkých projektov na základe významu:  
Všetky typy projektov sa vyberú na základe významu. Nemožno predpoklada ť, že 
prostriedky sa budú rozde ľovať podľa geografického h ľadiska. Riziko spo číva v tom, že 
niektoré krajiny by boli aj na ďalej nadmerne zastúpené. Pozornos ť sa nebude venova ť 
skutočnosti, že prírodné bohatstvo je medzi členskými štátmi rozdelené nerovnomerne. 
D2: Výber všetkých projektov na  základe významu, ale so zabezpe čením geografickej 
vyváženosti integrovaných projektov:  
Tradičné projekty sa budú aj na ďalej vybera ť na základe významu. V prípade IP sa vytvorí 
systém na zabezpe čenie geografickej vyváženosti, preto že tieto projekty viac súvisia 
s rozvojom regionálnych alebo miestnych stratégií, vykonávaním a budovaním kapacít. 
Členské štáty, ktorých IP tr vá jeden rok, budú neskôr posudzované menej priaznivo. 
Komisia zabezpe čí financovanie aspo ň jedného IP na členský štát pre sektory odpadov 
a prírody, jedného na oblas ť cezhrani čného povodia riek (Dunaj, Rýn at ď.) a dvoch 
projektov na biogeografický región. Uprednostnia sa členské štáty, ktoré majú nižšiu 
administratívnu kapacitu, dôležité prírodné zdroje  alebo sa na ich území rozkladajú oblasti 
povodia riek pretekajúcich viacerými členskými štátmi. Stra tegické programovanie 
(možnosť A2) by umožnilo úpravy, keby jeden členský štát nezískal nijaký IP.   
D3: Výber tradi čných projektov len na základe významu a pridelenie prostriedkov na úrovni 
členských štátov na IP na celé programo vé obdobie (konkrétne sumy pre jednotlivé členské 
štáty):  
Tradičné projekty sa budú vybera ť len na základe významu, ako je to v rámci možnosti D1. 
V prípade IP sa vytvorí systém orienta čného pridelenia prostriedkov na úrovni členských 
štátov pre každý členský štát a na oblas ť. Táto možnos ť sa zhoduje s možnos ťou D2, 
obsahuje však orienta čné predbežné pridelenie  prostriedkov na zákl ade environmentálnych 
a klimatických potrieb dohodnutých s členskými štátmi.  
E. Možnosti týkajúce sa riad enia a zvyšovania informovanosti   
E1: Základný scenár – financovanie mimovl ádnych organizácií (MVO), oznamovacie činnosti 
Komisie a povinnosti týkajúce sa oznamovania/ šírenia informácií v sú vislosti s projektmi.  
Mimovládne organizácie budú aj na ďalej získava ť finančné prostriedky na prevádzku, 
keďže prispievajú k ú časti občianskej spolo čnosti na tvorbe polit ík, podporujú vykonávanie 
a posilňujú vedomostnú základ ňu a zvyšovanie informovanosti. Činnosti projektu týkajúce 
sa oznamovania sa posilnia prostredníctvo m intenzívnejšieho stra tegického prístupu 
a podporovania vzniku sietí podobných proj ektov okolo prioritných tém.  
E2: Financovanie mimovládnych or ganizácií (MVO), oznamovacie činnosti Komisie, 
povinnosti týkajúce sa oznamovania/šírenia in formácií v súvislosti projektmi a konkrétne 
informačné kampane financované z grantov:  
Okrem činností uvedených v možnosti E1 budú konkrétne projekty financované 
prostredníctvom grantov na opatrenia podporova ť priority selektívneho informovania. 
Očakáva sa, že pozitívny vplyv možnosti E1 sa zvýši, ke ď ho doplnia konkrétne projekty 
zamerané na informovanie a oznamovanie.  
 
 7    F. Možnosti zjednodušenia   
F1: Základný scenár – internetové nástroje a rozsiahlejšie projekty  
Od roku 2012 sa bude pri elektronických žiadostiach používa ť nový IT nástroj známy ako 
elektronický návrh (eProposal). Zjednodušen ím postupu predkladania ponúk by sa mohlo 
ušetriť okolo 20 % nákladov na predloženie ponuky. Keby sa efektivita administratívnych 
pracovníkov zvýšila o 50 % a technickýc h pracovníkov o 10 %, bolo by možné dosiahnu ť 
úspory vo výške 7 %. Ak by u oboch skupín došlo k zvýšeniu o 50 %, mohlo by sa 
očakávať zvýšenie úspor o 12 %. Preorientovanie sa na rozsiahlejši e projekty povedie 
k zníženiu celkového po čtu riadených projektov (z 230 pr ojektov vybraných na rok na 100 
projektov do konca programového obdobia), čím sa znížia režijné náklady a náklady na 
riadenie programu LIFE. 
F2: Základný scenár a zje dnodušené postupy výberu a nahlasovania: dvojfázový postup 
výberu a zjednodušené nahlas ovanie IP, výber na viac  rokov v prípade MVO  
Na výber IP možno zavies ť dvojfázový prístup. Nahlasovani e a nové programovanie by sa 
zakladalo na dvojro čnom cykle a rozplánovanie plat ieb by sa prispôsobilo s cie ľom 
zabezpečiť pozvoľnejší tok finan čných prostriedkov do projektu. Toto zjednodušenie by 
znížilo náklady na predkladanie správ o 25 %, čo predstavuje úspory vo výške 
178 500 EUR až 357 000 EUR ro čne. Keďže integrované projekty sú približne pä ťkrát 
väčšie ako tradi čné projekty, po čet transakcií by sa mohol zníži ť o 70 %. Výber na viac 
rokov v prípade MVO by znížil administratívnu zá ťaž spojenú s postupom výberu 
o minimálne 50 %.  
F3: Základný scenár a výstupy a výsledn é platby verzus paušálne sumy, neoprávnenos ť 
určitých nákladov:  
Častejšie využívanie paušálnych súm  (napr. uplatnenie štan dardných európskych denných 
diét pri cestovných nákladoch a štandardné náklady na zamestnancov) by zjednodušili 
výdavky na nahlasovanie. Ob medzenie oprávnenosti ur čitých nákladov zložitým 
nahlasovaním a monitorovaním (napr. poskytovaním prostriedkov len na nových 
zamestnancov prijatých zvláš ť pre daný projekt v rámci nákladov na zamestnancov; 
považovaním DPH za neoprávnené náklady) by  zjednodušilo tieto postupy. Prinieslo by to 
zníženie oprávnených nákladov o 5 až 10 % v prípade DPH a o 20 až 40 % v prípade 
zamestnancov, čo by mohlo potenciálnych žiadate ľov odradi ť. Zvýšenie miery 
spolufinancovania by mohlo vyváži ť tieto negatívne dosahy. 
G. Možnosti externalizácie   
Komisia v oznámení o VFR uvažuje o tom, že program LIFE by mal by ť aj naďalej 
centrálne riadený, ale podstatná časť riadiacich úloh by mohla by ť delegovaná na existujúcu 
výkonnú agentúru. V sú časnosti dosahuje po čet pracovníkov potrebných na riadenie 
programu LIFE vrátane externých dodávate ľov a úradníkov EÚ hodnotu približne 125 
rovnocenných pracovných pozícií na plný úväzok. Celkové admini stratívne náklady 
predstavujú nie čo vyše 15 miliónov EUR. Ide o 6,2 % celkového ro čného rozpo čtu 
programu.  
G1. Úplná externalizácia:  
Riadiacimi úlohami spojenými s výberom a monitorovaním projektov, grantmi na 
prevádzku MVO a komunika čnými činnosťami treba poveri ť existujúcu agentúru, a to 
v prípade tradi čných aj integrovaných projektov. Riadenie a hodnotenie programu LIFE, 
 
 8    ako aj doh ľad nad ním zostane v právomoci Komisie. Pokia ľ ide o technickú pomoc, 
existujú tieto dve čiastkové možnosti:  
– Externalizácia bez nahr adenia technickej pomoci: celkové náklady by dosahovali 6,3% 
rozpočtu programu.   
– Externalizácia s nahrade ním technickej pomoci: celkové náklady by dosahovali 6,0% 
rozpočtu programu. 
G2. Hybridné riešenie: externalizácia tradi čných projektov a sú časné ponechanie IP 
v právomoci Komisie:  
Za riadenie tradi čných projektov a grantov na pr evádzku pre MVO bude zodpoveda ť 
existujúca externá agentúra, zatia ľ čo IP podprogramu „Životné prostredie a riadenie 
programu zostanú v právomoci Komisie.  Hlavnými dôvodmi sú zaistenie za členenia 
výsledkov projektov do politiky EÚ, zabezpe čenie toho, aby boli IP primerane navrhnuté, 
a zachovanie dôsledného monitorovania a spol upráce s tematickými útvarmi. Celkové 
náklady sú podobné nákladom uvede ným v možnosti G1 (a to bu ď s nahradením technickej 
pomoci, alebo bez neho). 
Výhody možnosti zapojenia agentúry sa dajú zhrnú ť takto: nižšie náklady na zamestnancov, 
rovnaká kvalita vykonávania programu, činnosti oznamovania a šírenia informácií na 
rovnakej úrovni ako v sú časnosti a až 19 uvo ľnených miest v Komisii.  
Existuje však riziko, že možnos ť zapojenia agentúry obmedzí schopnos ť dosiahnu ť želaný 
celoeurópsky prínos. Konkrét ne IP si vyžadujú dôkladné  navrhnutie v spolupráci 
s politickými útvarmi materského generálneho riadite ľstva a dôsledné monitorovanie 
na zabezpe čenie ich úspechu a pre pojenia s vykonávaním, čo by sa v prípade riadenia 
programu agentúrou oslabilo.  
 
6. Porovnanie možností 
Uvedené možnosti sa zhodnotili a porovnali na základe kritéria ú činnosti, súdržnosti 
a efektívnosti. Uprednost ňovanou možnos ťou by preto mal by ť program: 
- s tematickými prioritami na celé programové obdobie, dvojro čným až trojro čným 
pracovným plánom s nevy čerpávajúcim zoznamom prio rít a so zostupnou koncepciou 
všetkých projektov (možnos ť A2); 
- s IP so zameraním primárne na obmedzený po čet oblastí (možnosti B2a alebo B2b); 
- s finančnými prostriedkami program u LIFE rozdelenými pod ľa oznámenia o VFR 
a pridelením 50 % zdrojov pre podprogram „Životné prostredie“ na biodiverzitu 
(možnosť C2); 
- so systémom výberu „tradi čných projektov“ na základe významu a systémom výberu IP, 
ktorý zabezpe čuje geografickú vyváženos ť (možnosť D2); 
- ktorý posil ňuje úlohu MVO pri šírení informácií a vyzna čuje sa intenzívnejšími 
prístupmi k riadeniu a oznamovaniu (možnos ť E1);   
- ktorý zavádza mechanizmus nástrojov IT pr e predkladanie návrhov a dvojfázový prístup 
v prípade IP s dvojro čným cyklom nahlasovania; ktorý zvyšuje využívanie paušálnych 
súm a zjednodušuje oprávnenos ť nákladov obmedzením oprávnenosti niektorých 
nákladov (kombinácia možností F); 
- ktorý poverí správou tradi čných projektov existujúcu agentúru a zárove ň ponechá 
riadenie programu, ako aj IP podprogram u „Životné prostredie“ v právomoci 
 
 9    materských generálnych riadite ľstiev; na základe strednodobého hodnotenia by sa 
riadenie týchto projektov mohlo postupne externalizova ť (možnosť G2). 
Tým sa riešia hlavné odporú čania hodnotení programu LIFE, t. j. lepšie stanovenie 
tematických priorít, zjednodušenie a dobré riad enie. Synergie s ostatnými fondmi EÚ budú 
dôležité a zabezpe čia lepší znásobujúci ú činok. Táto možnos ť by mohla ma ť environmentálne 
prínosy v hodnote približne 900 až 1 210 miliónov EUR ro čne a prinies ť úspory nákladov na 
predloženie ponuky vo výške 7 až 12 % a nákla dov na povinnosti súvisiace s nahlasovaním 
vo výške 25 %.   
7. Monitorovanie a hodnotenie 
Navrhovaný rámec monitorovania je rozdel ený do dvoch úrovní: monitorovanie výstupov, 
výsledkov a vplyvu na úrovni projektu a programu a sledovanie výdavkov na úrovni 
programu. 
Monitorovanie výstupov, výsledkov a vplyvu:  
Návrhy projektov budú obsahova ť tabuľky s očakávanými výstupmi, ktoré sa stanú základom 
pre monitorovanie pokroku. Tematické správy na príslušnú oblas ť poslúžia ako základ šírenia 
informácií a ich zahrnutie do politiky. Vykoná sa strednodobé hodnotenie aj ex post  
hodnotenie programu LIFE.  
Sledovanie výdavkov na úrovni programu:  
Ako vyplýva z oznámenia o VFR a vyvodzuje sa na základe „rio markerov“ OECD, rámec 
monitorovania bude zah ŕňať aj metodiku sledovania výdavkov súvisiacich s oblas ťou klímy 
a biodiverzity, aby sa dokázalo, že  obidva podprogramy môžu spolo čne prispie ť k určitým 
prioritám, ako sú napríklad opatrenia na oc hranu klímy a biodiverz ity, a aby sa spreh ľadnil 
objem výdavkov v prípade týchto priorít v rámci celého programu LIFE.