Zhrnutie Reformy z roku 2020, najmä reforma systému vymenúvania sudcov a disciplíny sudcov, prispeli k posilneniu nezávislosti maltského justičného systému. Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva sa výrazne zlepšila. Boli prijaté opatrenia na odpolitizovanie vymenúvania predsedu Najvyššieho súdu, pričom niektoré aspekty tohto postupu si vyžadujú ďalšiu pozornosť. Pokračuje presun trestných stíhaní z polície na generálneho prokurátora. Hoci si tento presun vyžaduje čas, je dôležité, aby sa vzťahoval aj na menej závažné trestné činy. Prebiehajú diskusie o posilnení nezávislosti špecializovaných súdov. V oblasti efektívnosti justičného systému pretrvávajú vážne problémy, najmä pokiaľ ide o dĺžku súdnych konaní, vplyv nízkeho počtu sudcov a digitalizáciu justície. Vláda schválila novú cielenú stratégiu boja proti podvodom a korupcii. Hoci vyšetrovacie orgány a orgány prokuratúry zlepšili svoje kapacity na riešenie prípadov korupcie, čo sa prejavilo zvýšením počtu začatých prípadov, vyšetrovania sú v závislosti od svojej zložitosti naďalej zdĺhavé a v prípadoch na vysokej úrovni je potrebné zabezpečiť odsúdenia. Reformy týkajúce sa vymenovania policajného riaditeľa a komisárov stálej komisie proti korupcii, ako aj reorganizovaná spolupráca medzi políciou a generálnym prokurátorom sú nové a na ich výsledky sa ešte len čaká. Pokiaľ ide o pravidlá bezúhonnosti pre verejných činiteľov vrátane poslancov parlamentu a ministrov, plánujú sa ďalšie zmeny. Boli zavedené osobitné usmernenia na zmiernenie rizík korupcie vo verejnom obstarávaní počas pandémie ochorenia COVID-19. Verejné vyšetrovanie vraždy investigatívnej novinárky Daphne Caruanovej Galiziovej pokračovalo vypočúvaním svedkov v rokoch 2020 a 2021 a bolo ukončené 15. júla 2021. V samostatnom trestnom procese týkajúcom sa tohto prípadu došlo k vývoju. Novinári stále čelia prekážkam pri žiadostiach o prístup k informáciám, ktoré majú k dispozícii verejné orgány, ako aj pri výkone svojej profesie vo všeobecnosti. Zmenami maltského zákona o vysielaní sa nezaviedli žiadne zmeny, ktoré by posilnili skutočnú nezávislosť regulačného orgánu pre vysielanie. Vzhľadom na vlastníctvo televíznych a rozhlasových staníc dvomi hlavnými politickými stranami bola podaná ústavná žaloba, ktorá napadla príslušný článok maltského zákona o vysielaní a uplatňovanie tohto ustanovenia zo strany orgánu na reguláciu médií. Malta v roku 2020 zaviedla systém podpory pre poskytovateľov spravodajských médií s cieľom zabrániť nepriaznivým účinkom pandémie ochorenia COVID-19. Uskutočnili sa ďalšie reformy na posilnenie systému bŕzd a protiváh. Boli prijaté reformy týkajúce sa vymenúvania osôb vykonávajúcich najvyššie výkonné funkcie a vymenúvania do niektorých nezávislých komisií, ktoré boli navrhnuté v roku 2020. Pretrvávajúce obavy týkajúce sa postupu vymenúvania do niektorých ďalších verejných orgánov sa budú riešiť v rámci ústavného konventu. Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 sa však časový a organizačný harmonogram tohto konventu ešte len stanoví. Úloha ombudsmana bola posilnená, hoci konštatoval nedostatočnú dôslednosť pri vykonávaní jeho odporúčaní. Predmetom diskusie v parlamente naďalej zostáva návrh zákona o zriadení národnej inštitúcie pre ľudské práva. Pretrvávajú problémy v súvislosti s obmedzeným využívaním verejných konzultácií v procese tvorby právnych predpisov vrátane predpisov o štrukturálnych reformách. Hoci sa organizácie občianskej spoločnosti naďalej aktívne zapájajú do verejnej diskusie, vyjadrili určité obavy týkajúce sa prístupu k financovaniu a činností komisára pre dobrovoľnícke organizácie.

I.Justičný systém

Maltský justičný systém je ovplyvnený kontinentálnymi, ako aj anglosaskými právnymi tradíciami. Súdy sú rozdelené na vyššie a nižšie súdy. Vyššie súdy sa skladajú zo sudcov a zahŕňajú občianskoprávny súd, trestný súd, odvolací súd, trestný odvolací súd a Ústavný súd. Nižšie súdy pozostávajú zo zmierovacích sudcov a zahŕňajú zmierovací súd (Malta) a zmierovací súd (Gozo). Na čele súdnych orgánov stojí predseda Najvyššieho súdu, ktorý zároveň predsedá Ústavnému súdu. Nad prácou súdnych orgánov vykonáva dohľad Komisia pre správu justície. Exituje viacero špecializovaných súdov, ktoré rozhodujú v osobitných oblastiach. V roku 2019 bola zriadená plne samostatná prokuratúra. Malta sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Advokátska komora je nezávislou a samoregulovanou profesijnou organizáciou právnikov.

Nezávislosť

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva sa zlepšila a v súčasnosti je vysoká. Pomerne dobrá alebo veľmi dobrá úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva medzi širokou verejnosťou (69 %) sa od roku 2020 výrazne zlepšila (52 %), a to aj v porovnaní s rokom 2016 (44 %). Pomerne dobrá alebo veľmi dobrá úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva medzi podnikmi (67 %) sa od roku 2020 takisto výrazne zlepšila (48 %), čím došlo k obratu v predchádzajúcom klesajúcom trende.

Nový systém vymenúvania sudcov prispel k posilneniu nezávislosti súdnictva. Nový systém vymenúvania sudcov prijatý v júli 2020 posúdila Benátska komisia vo svojom stanovisku z októbra 2020. Benátska komisia reformu privítala, pričom pozitívne posúdila nové zloženie Výboru pre vymenúvanie sudcov (ďalej len „VVS“), zverejňovanie voľných miest v súdnictve, priame navrhovanie kandidátov na sudcov prezidentovi Malty zo strany výboru, predkladanie podrobných správ o kandidátoch výborom a predstavenie troch najvhodnejších kandidátov na vymenovanie zo strany výboru. Tieto reformy, v ktorých sa zohľadňujú odporúčania Rady Európy, prispievajú k posilneniu nezávislosti súdnictva. Advokátska komora a organizácie občianskej spoločnosti tieto reformy privítali. Benátska komisia však vyjadrila poľutovanie nad postupom maltskej vlády pri ich prijímaní, ktorý neumožnil širšie konzultácie s občianskou spoločnosťou ani širšiu verejnú diskusiu, na čo upozornila aj občianska spoločnosť. Poukázala aj na to, že vzhľadom na jej predchádzajúce odporúčania by mali byť mená troch kandidátov navrhnutých Výborom pre vymenúvanie sudcov zverejnené predtým, ako prezident Malty rozhodne o vymenovaní, aby sa zabezpečila transparentnosť procesu, keďže to nebolo súčasťou prijatej reformy. Nový postup vymenúvania sudcov sa uplatnil pri prijímaní štyroch sudcov v apríli 2021 a štyroch zmierovacích sudcov v júni 2021.

Nezávislosť súdnictva posilnila aj reforma postupu pri prepúšťaní zmierovacích sudcov a sudcov. Boli zavedené zmeny v postupe pri prepúšťaní zmierovacích sudcov a sudcov. Podľa nového systému je postup pri prepúšťaní sudcov v právomoci Komisie pre správu justície, ktorá je z väčšej miery zložená z predstaviteľov súdnych orgánov, na rozdiel od predchádzajúceho systému, v ktorom bol za tento postup zodpovedný parlament. Benátska komisia vo svojom stanovisku z októbra 2020 považuje reformu vo všeobecnosti za zhodnú s existujúcimi normami.

Boli prijaté opatrenia na odpolitizovanie vymenúvania predsedu Najvyššieho súdu. Benátska komisia vo svojom stanovisku z októbra 2020 opätovne zdôraznila potrebu čo najviac odpolitizovať vymenúvanie predsedu Najvyššieho súdu. V tom istom stanovisku vyjadrila názor, že k takémuto odpolitizovaniu by viedla požiadavka dvojtretinovej väčšiny v parlamente na vymenovanie predsedu Najvyššieho súdu, no zároveň vyjadrila poľutovanie nad tým, že v tejto súvislosti nebol stanovený žiadny mechanizmus na predchádzanie patovej situácii. Všeobecnejšie povedané, vymenovanie predsedu Najvyššieho súdu parlamentom bez účasti súdnych orgánov posudzované spolu s možnosťou, že by za predsedu Najvyššieho súdu mohla byť vymenovaná osoba mimo súdnictva, si bude vyžadovať ďalšiu pozornosť. Advokátska komora vyjadrila názor, že vymenovanie predsedu Najvyššieho súdu by sa malo uskutočniť z radov vyšších sudcov, čím by sa vylúčila možnosť, že by osoby mimo súdnictva mohli byť vymenované priamo za predsedu Najvyššieho súdu, a že vymenovanie by mali uskutočniť samotní členovia súdnictva bez zásahu akejkoľvek politickej moci.

Presun niektorých druhov trestných stíhaní z polície na generálneho prokurátora prebieha podľa časového harmonogramu, ale pre presun menej závažných trestných činov neexistuje žiadny časový harmonogram. Všetky trestné stíhania pred súdmi nižšieho stupňa (zmierovacie súdy) donedávna vykonávala polícia, zatiaľ čo generálna prokuratúra viedla trestné stíhania pred súdmi vyššieho stupňa (trestný súd a trestný odvolací súd v rámci svojej nižšej aj vyššej jurisdikcie). Realizácia presunu sa začala začiatkom roka 2020 prijatím 20 nových právnikov do generálnej prokuratúry, aby mohla efektívnejšie zvládnuť dodatočné pracovné zaťaženie. Prvá fáza prechodného obdobia sa skončila 1. októbra 2020 a generálny prokurátor následne prevzal rozhodnutia o začatí trestného stíhania a začatí trestného stíhania týkajúce sa špecifikovaných závažných trestných činov vrátane korupcie. Vláda plánuje pokračovať v každoročnom presune ďalšieho počtu trestných činov na generálneho prokurátora až do 1. októbra 2024. Tento plán však nezahŕňa prenos priestupkov alebo trestných činov, za ktoré možno uložiť pokutu alebo trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby do dvoch rokov (skrátené konania). V súčasnosti nie je jasné, či aj tieto prípady budú predmetom presunu. Hoci si tento presun vyžaduje primeraný čas, je dôležité, aby sa všetky trestné stíhania vrátane trestných činov v skrátenom konaní preniesli na generálneho prokurátora a aby sa tak stalo čo najskôr.

Záruky týkajúce sa postupu vymenúvania a odvolania generálneho prokurátora ponechávajú priestor na posilnenie. Generálneho prokurátora môže po zmene ústavy prijatej v júli 2020 odvolať prezident Malty na základe uznesenia prijatého dvojtretinovou väčšinou v parlamente. Podobné zmeny boli zavedené aj v prípade právneho zástupcu štátu. Benátska komisia vo svojom stanovisku z októbra 2020 odporučila, aby o dôvodoch odvolania rozhodol odborný orgán alebo aby bolo možné odvolanie proti rozhodnutiu parlamentného výboru podať na ústavný súd ešte predtým, ako plénum parlamentu prijme konečné rozhodnutie o odvolaní. Pokiaľ ide o postup vymenovania, aj napriek tomu, že po reforme v roku 2019 boli pridané záruky, zostalo vymenovanie generálneho prokurátora v praxi stále prevažne v právomoci predsedu vlády, čo bolo označené za problém.

Naďalej pôsobí značný počet špecializovaných súdov. Mnohé z týchto súdov boli zriadené prostredníctvom postupu, na ktorom sa podieľa výkonná moc. Benátska komisia vyjadrila znepokojenie, pokiaľ ide o fungovanie týchto špecializovaných súdov, keďže nemajú rovnakú úroveň nezávislosti ako všeobecné súdy, a v októbri 2020 svoje odporúčania zopakovala. Obavy vyjadrili aj zainteresované strany vrátane advokátskej komory. V súvislosti s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti prebiehajú diskusie o preskúmaní nezávislosti týchto špecializovaných súdov.

Kvalita

V oblasti digitalizácie justičného systému existujú výrazné nedostatky, k odstráneniu ktorých by mohla prispieť realizácia pripravovanej digitálnej stratégie. V roku 2020 bola vyhlásená verejná konzultácia o digitálnej stratégii a akčnom pláne, na ktoré bude dohliadať Európska komisia Rady Európy pre efektívnosť justície (CEPEJ) a ktoré budú financované z programu na podporu štrukturálnych reforiem. Po ukončení procesu konzultácií sa návrh digitálnej stratégie a akčného plánu predloží ministerstvu spravodlivosti približne v polovici roka 2021. Realizácia stratégie je potrebná na odstránenie súčasných výrazných nedostatkov v digitalizácii justičného systému, na ktoré upozornili zainteresované strany, najmä pokiaľ ide o obmedzenú možnosť podania a sledovania konania elektronickými prostriedkami. Medzi oblasti, ktoré by sa mohli ďalej posilniť, patrí využívanie digitálnych technológií súdmi a prokuratúrou, využívanie nástrojov elektronickej komunikácie súdmi a prokuratúrou a digitálne riešenia na vedenie a sledovanie súdnych konaní v trestných veciach. Zákon prijatý vo februári 2021 umožňuje ministrovi spravodlivosti prijať právne predpisy, ktoré umožnia elektronické podávanie trestných súdnych aktov, elektronické podávanie oznámení a vedenie trestných súdnych konaní online. S cieľom čeliť pandémii ochorenia COVID-19 boli v novembri 2020 prijaté zmeny organizačného a občianskeho súdneho poriadku, ktoré umožňujú viesť občianskoprávne konania online.

Boli navrhnuté zmeny, ktoré oprávnia správne orgány ukladať sankcie za porušenia, o ktorých v súčasnosti rozhodujú súdy. Vo februári 2021 boli navrhnuté legislatívne zmeny, ktoré budú upravovať druhy porušení, ktoré by sa mohli považovať za porušenia trestnoprávnej povahy v situáciách, keď orgán verejnej moci uloží občianskoprávnu sankciu, správnu pokutu alebo iné občianskoprávne alebo správne sankcie či opatrenia. Návrhy zmien oprávnia správne orgány ukladať určité sankcie za porušenia trestnoprávnej povahy, o ktorých v súčasnosti môžu rozhodovať len súdne orgány. Zainteresované strany v tejto súvislosti vyjadrili obavy, keďže sa domnievajú, že tieto zmeny by mohli viesť k porušeniu práva na spravodlivý proces, pretože by viedli k nárastu prípadov, ktoré by riešili správne orgány namiesto súdov, a pretože navrhované zmeny sa môžu zaviesť len prostredníctvom zmeny ústavy, a nie prostredníctvom zákonnej úpravy, ako to navrhuje vláda. Benátska komisia vo svojom naliehavom stanovisku z 1. júna 2021 vyjadrila názor, že navrhovaná reforma by sa mala dosiahnuť prostredníctvom zmeny ústavy a zároveň by sa malo zabezpečiť ďalšie objasnenie, pokiaľ ide o jej vzťah k článku 6 Európskej charty ľudských práv.

Efektívnosť