EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 13. 5. 2015  
COM(2015) 275 final 
  
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného progra mu reforiem Fínska na rok 2015 
 
a ktorým sa predkladá stan ovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2015 
 
 
  
 
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného progr amu reforiem Fínska na rok 2015 
 
a ktorým sa predkladá stan ovisko Rady k programu stab ility Fínska na rok 2015 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 2, 
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 
16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho 
článok 6 ods. 1, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie3, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finan čného výboru, 
so zreteľom na stanovisko Výbor u pre sociálnu ochranu, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Komisie o iniciova ní novej stratégie 
pre rast a zamestnanos ť nazvanej Európa 2020 , založenej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu 
a konkurencieschopnosti. 
(2) Na základe návrhov Komisie pr ijala Rada 13. júla 2010 odporú čanie týkajúce sa 
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 
2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozh odnutie týkajúce sa usmernení pre 
politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spolo čne tvoria „integrované 
usmernenia“, pri čom členské štáty boli vyzvané, aby ich zoh ľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politik e a politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 275. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 (3) Rada 8. júla 2014 prijala odporú čanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem 
Fínska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktua lizovanému programu 
stability Fínska na rok 2014. Komisia 28. nove mbra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) 
č. 473/20135 predložila svoje stanovisko k návrhu rozpo čtového plánu Fínska na rok 
20156. 
(4) Komisia 28. novembra 2014 prijala ro čný prieskum rastu7, čo znamenalo za čiatok 
európskeho semestra pre koordináciu hos podárskych politík na rok 2015. Komisia 
v ten istý de ň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme 
varovania8, v ktorej ur čila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vz ťahu ku ktorým 
sa vykoná h ĺbkové preskúmanie. 
(5) Európska rada 18. decembra 2014 schválila  priority pre oživenie investícií, 
zrýchlenie štrukturálnych refori em a vykonávanie zodpovednej fiškálnej 
konsolidácie podporujúcej rast. 
(6) Komisia 26. februára 2015 uverejnila  svoju správu o Fínsku na rok 20159. Táto 
správa obsahovala posúdenie pokroku, kt orý Fínsko dosiahlo pri plnení odporú čaní 
pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla  2014. Správa o krajine obsahuje takisto 
výsledky h ĺbkového preskúmania pod ľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. 
Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo  Fínsku existujú makroekonomické 
nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Pozornos ť si 
zasluhujú najmä riziká týkajúce sa slabej výkonnosti v oblasti vývozu v kontexte reštrukturalizácie priemyslu. Pokles podi elov na vývoznom trhu a v elektronickom 
priemysle sa síce do ve ľkej miere skon čil, investície však zostávajú na nízkej úrovni 
a potenciálny rast klesol. Dlh súkromné ho sektora sa stabilizoval a nezdá sa by ť 
zdrojom bezprostredných obáv, ale jeho relatívne vysoká úrove ň si vyžaduje 
podrobné monitorovanie. 
(7) Fínsko 2. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj 
program stability na rok 2015. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva 
tieto programy posudzovali sú časne. 
(8) Fínsko sa v sú časnosti po prijatí roz hodnutia Rady v súlade s článkom 125 ods. 6 
ZFEÚ dňa [XX] nachádza v [nápravnej] časti Paktu stability a rastu. V programe 
stability na rok 2015, ktorý je založe ný na predpoklade nezmenenej politiky 
a pokrýva obdobie 2014 – 2019, sa predpokladá ďalšie zhoršenie celkového deficitu, 
ktorý sa v roku 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, čím prekro čil referen čnú hodnotu 3 % 
HDP, a to na 3,4 % HDP v roku 2015, až kým v roku 2017 neza čne postupne klesa ť 
na 3,1 % a ďalej na 2,5 % HDP v roku 2019. Pod ľa programu stability na rok 2015 
sa očakáva rast pomeru dlhu verejných financií k HDP po čas prognózovaného 
obdobia programu a má dosiahnu ť 67,8 % do roku 2019. Strednodobý cie ľ – 
štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – sa do konca programového obdobia 
nesplní. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpo čtové prognózy, 
je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že deficit 
verejných financií Fínska dosiahne v roku 2015 výšku 3,3 % HDP a v roku 2016 
výšku 3,2 % HDP, zatia ľ čo sa predpokladá, že pome r dlhu k HDP sa do roku 2016 
zvýši na 64,4 % HDP. Komisia uverejn ila 13. mája 2015 správu v súlade s článkom 
126 ods. 3 zmluvy, v ktorej dospela k záveru, že kritérium deficitu ani dlhové 
                                                 
5 Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11. 
6 C(2014) 8815 final. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 45 final z 26.2.2015. 
 
 kritérium sa nedali považova ť za dodržané. Program stability zabezpe čuje, aby sa 
nadmerný deficit v čas a trvalo napravil do roku 201X. Preto budú potrebné ďalšie 
opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s oh ľadom na 
prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží 
ustanovenia Paktu stability a rastu. Hoci Fínsko dosiahlo ur čitý pokrok pri 
uskutočňovaní administratívnych reforiem, efektívnos ť fínskeho verejného sektora 
by sa mohla ďalej zlepši ť, najmä v oblastiach, ktoré čelia cenovým tlakom 
v budúcnosti zo starnutia populácie. Na jese ň 2014 dosiahli sociálni partneri dohodu 
o obsahu dôchodkovej reformy, ale tá ešte nie je prijatá. Zvýšenie ú časti starších 
pracovníkov na trhu práce je mimoriadne dôležité vzh ľadom na medzeru 
udržateľnosti verejných financií a plánované  zvýšenie zákonného veku odchodu do 
dôchodku. Prípady pred časného odchodu z trhu práce existujú najmä v dôsledku 
zdravotného postihnutia alebo na základe rozšírených dávok v nezamestnanosti pre 
starších pracovníkov. V decembri 2014 bol parlamentu predložený vládny návrh 
zákona o reforme sociálnych služieb a služ ieb zdravotnej starostlivosti, ale pred 
parlamentnými vo ľbami v apríli 2015 sa nena šlo riešenie na vyrovnanie 
administratívneho modelu ve ľkých obecných koalícií s autonómiou jednotlivých obcí 
zaručenou ústavou, a lehota na pr ijatie návrhu zákona up lynula. Fínske obce sú 
pomerne malé, ale vykonávajú pomerne rozsiahle úlohy v porovnaní s obcami 
v iných európskych krajinách. Refo rma štruktúr obcí prebieha s ur čitým oneskorením 
a obce vykonávajú štúdie o prínosoch spájania sa. Pod ľa programu národných 
reforiem na rok 2015 sa do konca roku 2016 môže parlamentu predloži ť nový 
legislatívny návrh. 
(9) So zreteľom na starnutie a zmenšovanie sa populácie v produktívnom veku je 
dôležité, aby mal trh práce prístup k celej  potenciálnej pracovnej sile. Fínsko 
dosiahlo v tejto oblasti ur čitý pokrok a prijalo nieko ľko opatrení vrátane lepšej 
organizácie mzdových dotácií s osob itným dôrazom na starších ľudí a verejných 
služieb zamestnanosti. Mi era nezamestnanosti bola v roku 2014 na úrovni 8,7 % 
a stúpa, a to najmä u mladých ľudí a starších pracovníkov . Dohoda o miernejších 
mzdách z roku 2013 podporuje obnovu ná kladov a vývoznej konkurencieschopnosti 
prostredníctvom nižšieho ra stu jednotkových nákladov práce. 
(10) Fínsko dosiahlo ur čitý pokrok pri posil ňovaní svojej schopnosti dodáva ť inovačné 
výrobky. Vláda uskuto čňuje komplexnú reformu výskumných inštitúcií 
a financovania. Programy politík pre čisté technológie, biotec hnológie a digitalizáciu 
sú sľubné, ale pomerne malého rozsahu. Hoci investície do výskumu a vývoja patria 
medzi najvyššie v EÚ, Fínsko stále čelí výzvam v oblasti ic h prevodu do úspešných 
vývozných produktov a služieb. Vl áda sa snažila zjednoduši ť a zefektívni ť systémy 
podpory pre podniky, zvýši ť financovanie pre za čínajúce podniky a podporova ť ich 
internacionalizáciu. Miera investíc ií vo Fínsku však zostáva nízka, ťažkosti 
s vývozom pretrvávajú a zamestnanos ť klesá. Je takisto potre bné úsilie na posilnenie 
hospodárskej sú ťaže na trhoch s výrobkami a službami, najmä v odvetví 
maloobchodu, ktoré zostáva vysoko koncentrované. 
(11) Komisia vykonala v rámci európskeho se mestra komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Fínska, ktorú uverejnila v sprá ve o tejto krajine na rok 2015. Zárove ň 
posúdila program stability, národný progr am reforiem a následné opatrenia 
v nadväznosti na odporú čania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. 
Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú 
politiku Fínska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na 
potrebu posilni ť celkovú správu hospodárskych záležitostí Euró pskej únie 
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceh o vnútroštátneho rozhodovania. Jej 
 
 odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených 
odporúčaní 1 až 4. 
(12) Rada na základe tohto posúdenia preskúm ala program stability Fínska a jej 
stanovisko10 je premietnuté najmä do odporú čania 1. 
(13) Rada na základe h ĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto 
posúdenia preskúmala národný program re foriem a program stability. Jej 
odporúčania pod ľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do 
odporúčaní 2 a 3. 
(14) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky 
eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporú čania 
adresované členským štátom, ktorých menou je  euro. Fínsko by malo takisto 
zabezpečiť úplné a v časné vykonanie týchto odporú čaní, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Fínsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cie ľom: 
1. Do [XX] zabezpe čiť, aby sa nadmerný deficit v čas a trvalo znížil pod hranicu 3 % 
HDP v súlade so záväzkami Fínska na základe článku 126 ZFEÚ. Pokra čovať v úsilí 
znížiť medzeru udržate ľnosti verejných financií a posil ňovať podmienky pre rast. 
2. Prija ť dohodnutú dôchodkovú reformu a postupne odstra ňovať možnosti 
predčasného odchodu do dôchodku. Zabezpe čiť účinné navrhnutie a uskuto čnenie 
administratívnych reforiem týkajúcich sa št ruktúry obcí, sociálny ch služieb a služieb 
zdravotnej starostlivosti s cie ľom zvýši ť produktivitu a nákladovú ú činnosť pri 
poskytovaní verejných služieb, a zárove ň zabezpečiť ich kvalitu. 
3. Pokra čovať v úsilí o zlepšenie zamestnate ľnosti mladých ľudí, starších pracovníkov 
a dlhodobo nezamestnaných so zameraním najmä na rozvoj pracovných zru čností. 
V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi 
zabezpečiť, aby vývoj miezd zodpov edal vývoju produktivity. 
4. Prija ť opatrenia s cie ľom otvori ť odvetvie maloobchodu efektívnej hospodárskej 
súťaži. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda 
                                                 
10 Pod ľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.