Zníženie spotreby energie a zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie si vyžadujú uvoľnenie vyššej miery verejných a súkromných investícií. Predchádzajúce odhady dodatočných investičných potrieb na zelenú transformáciu vo výške 520 miliárd EUR ročne budú pravdepodobne na spodnej hranici skutočných potrieb, a to v dôsledku potreby prednostne uskutočniť energetickú transformáciu v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu. Verejné a súkromné investície do energetiky by sa mali zamerať na zníženie spotreby energie v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, podporu energeticky chudobných domácností, zvýšenie aktívnej účasti spotrebiteľov na energetickej transformácii, zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov a na podporu udržateľnej mobility a dekarbonizácie priemyslu, zatiaľ čo priame a nepriame dotácie na fosílne energie by sa mali prioritne postupne zrušovať. Investície do výskumu a inovácií budú rozhodujúce pre urýchlenie zelenej transformácie. Investície do energetickej infraštruktúry, a to aj v cezhraničnom kontexte, budú takisto potrebné na diverzifikáciu zdrojov dodávok energie so zameraním na čistú energiu a na zaistenie energetickej bezpečnosti. Najmä rozvoj cezhraničných prepojovacích vedení prispeje k zvýšeniu bezpečnosti dodávok, keďže členským štátom poskytujú prístup k dodatočným a diverzifikovanejším zdrojom energie a zvyšujú pružnosť a odolnosť ich trhov s energiou. Členské štáty musia na financovanie týchto investícií zmobilizovať všetky dostupné verejné a súkromné zdroje financovania, a to aj pridelením vyššieho podielu príjmov z ETS. Nové investície do infraštruktúry a sietí v súvislosti s plynom môžu zohrávať úlohu pri diverzifikácii dodávok energie a zvyšovaní bezpečnosti dodávok. Odporúča sa, aby boli podľa možnosti nadčasové a vďaka možnosti budúceho využitia pre udržateľné palivá dlhodobo udržateľné.

Urýchlenie dekarbonizácie zníži našu závislosť od fosílnych palív a zároveň pomôže dosiahnuť naše ciele v oblasti klímy do roku 2030, ktoré sú stanovené v európskom právnom predpise v oblasti klímy. Invázia na Ukrajinu obnažila závislosť EÚ od dovozu fosílnych palív. To podčiarkuje environmentálne, hospodárske a bezpečnostné dôvody, prečo treba zvyšovať podiel energie z obnoviteľných zdrojov a znižovať spotrebu energie. EÚ s 22-percentným podielom na hrubej konečnej spotrebe energie z obnoviteľných zdrojov na základe najnovších údajov prekročila svoju cieľovú hodnotu na rok 2020 o 2 percentuálne body, ale teraz je potrebné zvýšiť úsilie. Komisia vo svojom balíku Fit for 55 z júla 2021 navrhla zvýšiť cieľovú hodnotu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na rok 2030 z aspoň 32 % na aspoň 40 % celkového energetického mixu EÚ a zvýšiť cieľovú hodnotu v oblasti energetickej efektívnosti v snahe dosiahnuť 9 % zníženie spotreby energie do roku 2030 v porovnaní so základnými prognózami. Vzhľadom na naliehavú potrebu znížiť závislosť EÚ od ruských fosílnych palív Komisia v rámci plánu REPowerEU predložila legislatívne zmeny na zvýšenie cieľovej hodnoty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na rok 2030 na minimálne 45 % a cieľovej hodnoty v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 na minimálne 13 %.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je účinný nástroj na dosiahnutie cieľov plánu REPowerEU. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ponúka existujúci rámec monitorovania a podávania správ, v rámci ktorého by členské štáty mohli podávať správy aj o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov plánu REPowerEU v plnej súčinnosti s plnením existujúcich a aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov a európskeho semestra. Členským štátom sa dôrazne odporúča, aby navrhli ďalšie investície a reformy a posilnili existujúce opatrenia na podporu energetickej bezpečnosti EÚ a na zníženie závislosti od ruských fosílnych palív. Preto sa členské štáty vyzývajú, aby vo svojich plánoch obnovy a odolnosti navrhli osobitnú kapitolu venovanú plánu REPowerEU v súlade s príslušnými usmerneniami vydanými 18. mája. V tejto súvislosti sa nové odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v roku 2022 v oblasti energetiky stanú pre reformy a investície zahrnuté v kapitolách venovaných plánu REPowerEU mimoriadne dôležitými. Komisia pri posudzovaní dodatočnej kapitoly a akýchkoľvek iných cielených úprav zameraných na nové odporúčania pre jednotlivé krajiny zohľadní všetky analytické informácie o členskom štáte, ktoré sú k dispozícii v rámci európskeho semestra, a zváži opatrenia, ktoré už boli zahrnuté do plánov obnovy a odolnosti, ako aj do programov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027.

Vzhľadom na to, že plány obnovy a odolnosti zahŕňajú všetky oblasti, nové cielené odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zameriavajú na obmedzený počet dodatočných výziev týkajúcich sa reforiem a investícií. Členské štáty by sa mali predovšetkým zameriavať na včasnú realizáciu plánov obnovy a odolnosti. Komisia preto navrhuje Rade, aby adresovala všetkým členským štátom so schváleným plánom obnovy a odolnosti: odporúčanie týkajúce sa fiškálnej politiky, v náležitých prípadoch aj vrátane fiškálno-štrukturálnych reforiem; odporúčanie týkajúce sa realizácie plánu obnovy a odolnosti a programov politiky súdržnosti; odporúčanie týkajúce sa energetickej politiky v súlade s cieľmi plánu REPowerEU; v prípade potreby dodatočné odporúčanie týkajúce sa nevyriešených a/alebo novovzniknutých štrukturálnych výziev na základe diferenčnej analýzy. V prípade členských štátov, ktoré nemajú schválené plány obnovy a odolnosti, majú odporúčania väčší rozsah.

V ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022 bolo oznámené, že v tohtoročnom jarnom balíku sa znova zavedú správy o jednotlivých krajinách a odporúčania pre jednotlivé krajiny. Správy o jednotlivých krajinách poskytujú prehľad existujúcich a novovznikajúcich výziev v rámci štyroch rozmerov konkurencieschopnej udržateľnosti, ako aj odolnosti jednotlivých členských štátov pri riešení týchto výziev. Tú Komisia zaznamenala aj vo svojich prehľadoch odolnosti. V správach o jednotlivých krajinách sa hodnotí vykonávanie predchádzajúcich odporúčaní pre jednotlivé krajiny a opatrení zahrnutých do plánov obnovy a odolnosti, z ktorých budú do veľkej miery vychádzať programy reforiem a investícií členských štátov do roku 2026. V správach sa uvádzajú hlavné nevyriešené alebo novovzniknuté výzvy, ktoré nie sú dostatočne pokryté záväzkami prijatými v rámci plánov obnovy a odolnosti a z ktorých vchádzajú tohtoročné odporúčania pre jednotlivé krajiny. V tejto „diferenčnej analýze“ a súvisiacich odporúčaniach sa zohľadňuje najmä potreba po ruskej invázii na Ukrajinu znížiť našu energetickú závislosť v súlade s prioritami plánu REPowerEU a riešiť súvisiace sociálno-ekonomické dôsledky.

Hoci ruská invázia na Ukrajinu zvýšila neistotu, hospodárske vyhliadky stále poukazujú na pokračovanie hospodárskeho rastu v rokoch 2022 a 2023, čo svedčí o odolnosti hospodárstva EÚ. Premieta sa v tom dobrá východisková pozícia pred vypuknutím vojny a mimoriadne dôležitá podpora vďaka úplnému zavedeniu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Podľa európskej hospodárskej prognózy z jari 2022 sa má rast reálneho HDP v EÚ spomaliť z odhadovaných 5,4 % v roku 2021 na 2,7 % v roku 2022 a 2,3 % v roku 2023. Predpokladá sa, že miera zamestnanosti osôb vo veku 15 – 74 rokov sa zvýši zo 72,5 % v roku 2021 na 73,5 % v roku 2022 a 74,2 % v roku 2023. Očakáva sa, že inflácia bude vyššia a zostane zvýšená dlhšie ako podľa predchádzajúcej prognózy, a to v dôsledku vojnou vyvolaného rastu cien komodít a rozširujúcich sa cenových tlakov. V roku 2022 sa predpokladá inflácia na úrovni 6,8 % a v roku 2023 na úrovni 3,2 %. Nový výhľad rastu je omnoho menej sľubný, ako sa predpokladalo pred inváziou Ruska na Ukrajinu, a to z dôvodu rizík horšieho než očakávaného hospodárskeho vývoja v súvislosti s ruskou agresiou, bezprecedentného nárastu cien energie a pretrvávajúcich narušení dodávateľského reťazca. Bezprecedentný charakter a rozsah nových otrasov zároveň spôsobujú, že všetky prognózy sú veľmi neisté.

Globálne hospodárske očakávania narušila ruská invázia na Ukrajinu. Jej negatívny vplyv na hospodárske vyhliadky sa prejavuje viacerými spôsobmi. Patria medzi ne negatívne účinky na dôveru, nižšie objemy obchodu, prísnejšie podmienky financovania, a najmä vyššie ceny komodít, čo zase vedie k opätovnému narušeniu dodávateľských reťazcov a ďalšiemu tlaku na celosvetovú logistiku. Okrem týchto bezprostredných dôsledkov viedla ruská invázia na Ukrajinu k prerušeniu stykov s Ruskom, a to aj pokiaľ ide o obchodné a finančné vzťahy. Jeho rozsah je v tejto fáze ťažké celkom poňať. K prehĺbeniu už existujúcich prekážok by súčasne mohlo viesť dlhodobé uplatňovanie nedávnych ráznych opatrení proti šíreniu pandémie, ktoré sa uplatňujú v niektorých častiach Číny. Nové geopolitické prostredie si vyžaduje opatrenia na dosiahnutie otvorenej strategickej autonómie EÚ a na zníženie jej závislosti od energie a iných strategických produktov a technológií.

Po určitom oslabení na sklonku roku 2021 vstúpilo hospodárstvo EÚ do roku 2022 s perspektívou rýchleho rastu v tomto a nasledujúcom roku. Po výraznom oživení hospodárskej činnosti, ktoré sa začalo na jar minulého roka a pokračovalo nezmenšeným tempom až do začiatku jesene, sa dynamika rastu v EÚ v dôsledku stupňujúcich sa nepriaznivých vplyvov spomalila. Opätovné prepuknutie pandémie minulú jeseň a rýchle rozšírenie nového variantu omikron znovu vyvolali tlak na systémy zdravotnej starostlivosti a viedli k znovuzavedeniu obmedzení, hoci tie boli vo všeobecnosti miernejšej alebo cielenejšej povahy ako v predchádzajúcich vlnách. Výrobu ovplyvnili pretrvávajúce výpadky v oblasti logistiky a dodávok vrátane nedostatku polovodičov, niektorých surovín a kovových komodít, ako aj zvýšené ceny energie a nedostatok pracovných síl v mnohých krajinách EÚ. Inflačné tlaky začali znižovať kúpnu silu domácností. Keďže sa však očakávalo, že podmienky dodávok sa vrátia do normálneho stavu a inflačné tlaky sa zmiernia, zdalo sa, že dynamika hospodárskej činnosti sa opäť zvýši. Neustále sa zlepšujúci trh práce, veľké nahromadené úspory domácností, stále priaznivé podmienky financovania a postupné zavádzanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti boli nastavené na udržanie dlhotrvajúceho a silného hospodárskeho rozmachu.

Európsky semester a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytujú spoľahlivé rámce na zabezpečenie účinnej koordinácie politík a na riešenie súčasných výziev. Štyri rozmery konkurencieschopnej udržateľnosti EÚ – environmentálna udržateľnosť, produktivita, spravodlivosť a makroekonomická stabilita – budú naďalej usmerňovať politické opatrenia na európskej a vnútroštátnej úrovni. Odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v kontexte európskeho semestra vedú členské štáty k tomu, aby adekvátne reagovali na staré aj nové výzvy a dosiahli hlavné spoločné ciele politík. Tento rok obsahujú aj usmernenia pre nové osobitné kapitoly venované plánu REPowerEU v plánoch obnovy a odolnosti, a to v snahe znížiť závislosť od fosílnych palív prostredníctvom reforiem a investícií v súlade s prioritami plánu REPowerEU. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude naďalej hnacou silou programov reforiem a investícií členských štátov na nasledujúce roky a je hlavným nástrojom na urýchlenie súbežnej zelenej a digitálnej transformácie a posilnenie odolnosti členských štátov, a to aj prostredníctvom vykonávania vnútroštátnych a cezhraničných opatrení v rámci plánu REPowerEU. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti takisto podporuje viacnárodné projekty a posilňuje spoluprácu medzi členskými štátmi. Toto úsilie dopĺňajú fondy politiky súdržnosti a iné programy, ktoré uľahčujú plnenie hlavných priorít Únie v oblasti investícií na vnútroštátnej a regionálnej úrovni tak, aby sa na žiadny región a žiadneho človeka nezabudlo. Cyklus európskeho semestra 2022 takisto poskytuje aktualizované a konzistentné podávanie správ o pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja vo všetkých členských štátoch. Na úrovni Únie sa síce v posledných rokoch zaznamenal pokrok, pokiaľ ide o takmer všetky ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, treba však urobiť viac, a to aj v súvislosti s dôsledkami pandémie COVID-19 a so súčasnou geopolitickou a hospodárskou situáciou.

REPowerEU je plán EÚ na zníženie závislosti Európy od ruských fosílnych palív čo najskôr a ešte pred rokom 2030, a to urýchlením programu Európskej zelenej dohody. Plán REPowerEU, ktorý vychádza z balíka Komisie z 18. mája, urýchľuje opatrenia zamerané na cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu vzhľadom na vznikajúce problémy. Argumenty v prospech zníženia našej závislosti od fosílnych palív z Ruska neboli nikdy presvedčivejšie. Toto zníženie závislosti by sa malo zakladať na rýchlom odklone od všetkých fosílnych palív, ako aj na posilnení našej sociálnej a hospodárskej odolnosti. Plán REPowerEU obsahuje konkrétne opatrenia na zníženie energetickej závislosti Únie od všetkých ruských palív a na urýchlenie vykonávania Európskej zelenej dohody prostredníctvom nových opatrení, pričom sa vychádza z balíka návrhov Fit for 55. Plán uvoľňuje dodatočné finančné prostriedky na ďalšie urýchlenie dekarbonizácie nášho hospodárstva a na riešenie pretrvávajúcich nedostatkov v infraštruktúre v EÚ vrátane dôležitých cezhraničných prepojení. Zahŕňa aj opatrenia na zmiernenie vplyvu prerušenia dodávok energie na podniky a domácnosti v súvislosti s ruskou inváziou. Opatreniami na urýchlenie povoľovacích postupov sa uvoľní potenciál EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa prijmú opatrenia na riešenie chýbajúcich zelených zručností.

Ťažkopádne administratívne postupy bránia realizácii projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Ako kľúčovú prekážku pri realizácii projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a súvisiacej infraštruktúry zainteresované strany opakovane uviedli administratívne postupy vo viacerých členských štátoch, čo malo vplyv na istotu investorov, plánovanie projektov a celkovú mieru schvaľovania projektov. Treba sa najmä zamerať na úplnú transpozíciu smernice o energii z obnoviteľných zdrojov a na dôsledné uplatňovanie odporúčania o urýchlení povoľovacích postupov prijatého 18. mája. Členské štáty by takisto mali bezodkladne určiť „oblasti vhodné na inštaláciu zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov“, ako sa uvádza v navrhovanej zmene smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, a odstrániť pretrvávajúce prekážky pri zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov a súvisiacej infraštruktúry. Na nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej infraštruktúry by sa mali vzťahovať zjednodušené postupy plánovania a povoľovania. V tejto súvislosti Komisia od marca 2022 spolupracuje aj s orgánmi členských štátov v rámci pracovnej skupiny pre presadzovanie jednotného trhu pri odstraňovaní prekážok súvisiacich s povoľovaním. Členské štáty sa budú musieť zamerať aj na riešenie prekážok súvisiacich s nedostatkom pracovných síl a poskytnúť ďalšie príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, a to aj pre príslušné povoľujúce orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako súčasť širšieho úsilia o zabezpečenie dostupnosti zručností potrebných na dosiahnutie cieľov zelenej dohody vrátane vlny obnovy.

Obavy týkajúce sa dostupnosti surovín zdôrazňujú potrebu a naliehavosť urýchlenia prechodu na obehové hospodárstvo. Spolu so strategickým prehodnotením získavania surovín, najmä prvkov vzácnych zemín potrebných na dvojakú transformáciu, vrátane zváženia udržateľnej ťažby a spracúvania surovín v EÚ, sa rozšírením obehových a inovačných riešení zlepší dostupnosť surovín a prispeje k zníženiu dopytu po energii. Opatrenia v oblasti obehového hospodárstva, efektívneho využívania zdrojov a nakladania s odpadmi sú prínosom pre životné prostredie, klímu a hospodárstvo. Mali by ich uprednostniť tie členské štáty, ktorých súčasné politiky v týchto oblastiach ešte nedosiahli svoj plný potenciál. To si vyžaduje zavedenie posilnených regulačných rámcov na podporu obehového hospodárstva so stimulmi pre inovatívne postupy.

4.2. Produktivita

Kľúčovým prvkom rastu produktivity, hospodárskej prosperity a konvergencie je naďalej zabezpečenie dobre fungujúceho jednotného trhu. Kombinovaný vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a ruskej invázie na Ukrajinu ešte viac zhoršil narušenia dodávateľského reťazca a podniky budú musieť svoje dodávateľské reťazce diverzifikovať, aby zvládli riziká súvisiace s cenami surovín, kvalitou a dodávkami. Súčasné opatrenia proti šíreniu pandémie a pretrvávajúci nedostatok pracovných síl môžu mať takisto negatívny vplyv na hospodársku činnosť a brzdiť fungovanie kritických dodávateľských reťazcov dlhšie, ako sa očakávalo. Keďže dobre fungujúci jednotný trh je hlavným zdrojom rastu produktivity, vytvárania pracovných miest a odolnosti EÚ, treba odstrániť akékoľvek narušenia v rámci jednotného trhu a prekážky na ňom, ktoré obmedzujú voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu. Vyžaduje si to nepretržité úsilie členských štátov pri riešení prekážok s cieľom podporiť investície vrátane investícií do dopravnej infraštruktúry, ako aj stabilitu dodávateľských reťazcov prostredníctvom všetkých ekosystémov. Treba opatrenia na zmiernenie vplyvu zvýšenia cien energie a rizík narušenia dodávateľského reťazca, logistiku a investície, ktoré vyplývajú z ruskej invázie na Ukrajinu, na životaschopné podniky v EÚ. Využívanie rozmanitosti regiónov EÚ a pomoc všetkým regiónom pri plnom využívaní ich potenciálu prispeje k integrovanejšiemu, rastúcemu a odolnejšiemu jednotnému trhu. Integrovanejší jednotný trh rozšíri schopnosť spoločností v EÚ získavať kapitál v celej EÚ, čím sa stimulujú dlhodobé investície na podporu inovácií a financovanie zelenej a digitálnej transformácie. V tejto súvislosti je dôležitý aj ďalší pokrok pri vytváraní únie kapitálových trhov a bankovej únie.

Ambiciózne reformy zamerané na zlepšenie podnikateľského prostredia, administratívnych kapacít a inštitucionálnej odolnosti musia sprevádzať ďalšie investície. Na vykonávanie štrukturálnych reforiem na zvýšenie produktivity a rozsiahlych investícií je potrebný komplexný politický prístup zameraný na zlepšenie administratívnych kapacít a primeraných rámcových podmienok na celoštátnej a nižšej ako celoštátnej úrovni. Viaceré členské štáty stále čelia výzve zlepšiť podnikateľské prostredie vrátane regulovaných povolaní, efektívnej verejnej správy, verejného obstarávania, prístupu k financiám a zníženia administratívnej záťaže pre podniky, najmä pre malé a stredné podniky (MSP). Okrem toho je na zabezpečenie spoľahlivosti inštitucionálnej odolnosti členských štátov a dobrého podnikateľského prostredia nevyhnutné nepretržité úsilie o posilnenie právneho štátu, najmä nezávislých, kvalitných a efektívnych justičných systémov a dobre fungujúcich protikorupčných rámcov.

Kľúčovým nástrojom na zvýšenie konkurencieschopnosti členských štátov sú aj naďalej výskum a inovácie, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu v dvojakej transformácii a otvorenej strategickej autonómii EÚ. V súčasnej situácii majú rozhodujúci význam pre urýchlenie zelenej a digitálnej transformácie a zníženie závislosti od fosílnych palív vo všetkých krajinách a regiónoch EÚ účinné a dobre koordinované výskumné a inovačné nástroje v kombinácii s ďalším úsilím o preklenutie priepasti medzi inováciami a trhom. Hoci by podstatná časť reforiem a investícií v oblasti výskumu a inovácií zahrnutých do plánov obnovy a odolnosti mala významne prispieť k posilneniu systémov výskumu a inovácií členských štátov, niekoľko krajín bude musieť prijať ďalšie opatrenia na posilnenie svojho inovačného prostredia a riešiť problémy, ktorým v oblasti výskumu a inovácií čelí. Medzi takéto opatrenia patrí zlepšenie prepojení medzi vedou a podnikmi, uľahčenie prenosu znalostí, budovanie excelentnosti, podpora inovácií v podnikoch, a to aj prostredníctvom podpory MSP, startupov a sociálnych podnikov, rozšírenie regionálnej základne ich vnútroštátneho verejného a súkromného ekosystému v oblasti výskumu a inovácií a prilákanie talentov. V tomto smere má zásadný význam vyčlenenie primeraných finančných prostriedkov spolu s jasne formulovanými cieľmi v oblasti výskumu a inovácií a s cieľmi financovania.

Investície do digitálnych technológií, ľudí a ich zručností sú hnacou silou našej digitálnej transformácie. Podľa indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) je pokrok členských štátov v oblasti zavádzania sietí 5G a digitalizácie verejného a súkromného sektora služieb zmiešaný. Pokrok v digitálnej oblasti je však úzko prepojený s inými kľúčovými faktormi, ako sú výskum a inovácie, financie, trh práce a reformy vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj potreba jasných investičných signálov na uľahčenie integrácie digitálnych riešení v príslušných odvetviach (napr. energetika, mobilita, zdravotníctvo). Investície do digitálnej infraštruktúry a technológií sú dôležitým predpokladom zelenej a digitálnej transformácie našich hospodárstiev a spoločností a treba ich doplniť investíciami do digitálneho vzdelávania, do ľudí a ich zručností vrátane zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, s výrazným zameraním na riešenie regionálnych rozdielov, okrem iného riešením problémov súvisiacich s únikom mozgov, s rozdielmi medzi mestom a vidiekom a vyľudňovaním určitých regiónov. To prispeje aj k stimulácii rastu produktivity európskych podnikov a podnieti podniky, najmä MSP, aby zvýšili mieru digitalizácie svojich činností a vo všeobecnosti prispeli k obnove hospodárstva.

4.3. Spravodlivosť

Na zabezpečenie spravodlivosti v EÚ bol vytvorený zastrešujúci a smerodajný rámec v podobe Európskeho piliera sociálnych práv; jeho úplné vykonanie je nevyhnutné na dosiahnutie vzostupnej sociálnej a hospodárskej konvergencie. Plány obnovy a odolnosti zahŕňajú širokú škálu reforiem a investícií, ktoré prispejú k podpore širšej účasti na trhu práce, rastu produktivity prostredníctvom vzdelávania, opatrení na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností, ako aj sociálneho začlenenia a odolnosti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti spolu s fondmi politiky súdržnosti a Mechanizmom spravodlivej transformácie podporuje spravodlivú a inkluzívnu obnovu v EÚ v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv. V akčnom pláne Komisie na ďalšie vykonávanie piliera sú navrhnuté nové hlavné ciele EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a zníženia chudoby do roku 2030, ako aj revízia sociálneho prehľadu, ktoré boli všetky predstavené na sociálnom samite v Porte v roku 2021. Členské štáty sa nachádzajú v procese stanovovania národných cieľov v súlade s ambíciami hlavných cieľov EÚ. Vykonávanie piliera a jeho monitorovanie prostredníctvom sociálneho prehľadu bolo začlenené do cyklu európskeho semestra a premieta sa do analýz, ktoré sú podkladom pre príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny.

Pandémia COVID-19 zasiahla rôzne skupiny obyvateľstva a regióny nerovnomerne a odhalila základné zraniteľné miesta a nerovnosti. Vďaka okamžitej politickej reakcii zostali celkové príjmové nerovnosti a riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia vo väčšine členských štátov v rokoch 2019 a 2020 vo všeobecnosti stabilné. Strednodobé účinky pandémie na chudobu a nerovnosť sú však aj naďalej neisté. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 neúmerne zasiahla niektoré regióny, sektory a skupiny obyvateľstva, ktoré mali už predtým horšie pracovné a sociálne podmienky, a to najmä: mládež, nízkokvalifikovaných a dočasných pracovníkov, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s migrantským pôvodom a Rómov. Prehĺbila aj nerovnosti v oblasti vzdelávania a nedostatok zručností a ukázala, prečo je dôležité zabezpečiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu na všetkých úrovniach, ako aj primerané pokrytie záchrannými sociálnymi sieťami a režimami skráteného pracovného času vrátane tých, ktoré vďaka podpore z Európskeho sociálneho fondu a nástroja SURE pomohli zachovať zamestnanosť. Prístup k sociálnym dávkam, ich primeranosť a účinnosť sa v jednotlivých členských štátoch líšia, čo poukazuje na neefektívnosť systémov sociálnej ochrany. V mnohých členských štátoch je potrebné zvýšiť dostupnosť cenovo prístupného a sociálneho bývania. Pandémia takisto poukázala na to, aké dôležité je mať účinné, odolné a udržateľné systémy zdravotnej starostlivosti. Niekoľko členských štátov stále čelí výzve zlepšiť odolnosť, kvalitu a prístupnosť svojho systému zdravotnej starostlivosti a systému dlhodobej starostlivosti, pričom riešia nedostatok pracovníkov v zdravotníctve a potrebu zabezpečiť jeho dlhodobú fiškálnu udržateľnosť.

Nedávny nárast cien energií a potravín najviac zasiahol najchudobnejšie domácnosti. Zvýšenie cien fosílnych palív, elektriny a komodít, ktoré už bolo zjavné v druhej polovici roku 2021, sa ešte zhoršilo v dôsledku invázie na Ukrajinu. Dolieha najmä na najzraniteľnejšie domácnosti, ktoré musia vynakladať vyšší podiel svojho disponibilného príjmu na základný tovar, ako je energia a potraviny. Oznámenie Komisie o cenách energie obsahuje „súbor nástrojov“, ktorý môže EÚ a jej členské štáty použiť na riešenie bezprostredného vplyvu zvýšenia cien energie a na ďalšie posilnenie odolnosti voči budúcim otrasom. Krátkodobé vnútroštátne opatrenia zahŕňajú núdzovú podporu príjmu pre domácnosti, štátnu podporu pre spoločnosti a daňové úľavy. Uvedený „súbor nástrojov“ bol v oznámení o pláne REPowerEU doplnený o ďalšie usmernenia týkajúce sa zásahov do stanovovania cien. Na zabezpečenie spravodlivej zelenej transformácie pre všetkých občanov a územia je dnes ešte dôležitejšie vykonať plány obnovy a odolnosti, plán REPowerEU, programy politiky súdržnosti, ako aj sprievodné politiky, ktoré zohľadňujú distribučné a sociálne vplyvy . Podporné politiky by mali byť dočasné a zamerané na najzraniteľnejšie skupiny, aby boli čo najúčinnejšie, pričom by sa v nich mali zachovať stimuly na zníženie spotreby fosílnych palív a obmedziť ich vplyv na rozpočet.

Ako sa trhy práce zotavujú, pozorujeme posuny v oblasti zamestnanosti vyvolané digitálnou, zelenou, geopolitickou a demografickou transformáciou, ktoré vedú k nedostatku pracovných síl. U mnohých zamestnávateľov môže prekrývajúca sa digitálna, zelená a geopolitická transformácia viesť k rozsiahlym zmenám činnosti a obchodných modelov. Nedostatok pracovných síl sa objavuje v mnohých členských štátoch, najmä v odvetviach ako stavebníctvo, zdravotníctvo a informačné a komunikačné technológie. Vybavenie pracovnej sily správnymi zručnosťami zostáva hlavnou výzvou nielen na riešenie nedostatku pracovných síl, ale aj na uvoľnenie investícií zo strany firiem a na umožnenie zelenej a digitálnej transformácie. Tým sa ďalej zdôrazňuje úloha účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a verejných služieb zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy relevantných pre trh práce, ako aj kvalifikovaných učiteľov a školiteľov na trhoch práce a v spoločnostiach čoraz náročnejších na vedomosti, ako sa zdôrazňuje v odporúčaní týkajúcom sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti (EASE). V súvislosti s nedostatkom pracovných síl a pretrvávajúcimi rozdielmi v zamestnanosti predstavuje stále veľkú príležitosť pre inkluzívny a udržateľný rast a rovnosť zvyšovanie účasti žien na trhu práce, a to aj zlepšením prístupu k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, a nedostatočne zastúpených skupín, akými sú osoby so zdravotným postihnutím, migranti a Rómovia.

Invázia Ruska na Ukrajinu prinútila milióny ľudí utiecť zo svojej krajiny do bezpečia. Títo ľudia, najmä ženy a deti, potrebujú podporu prostredníctvom sociálnych, vzdelávacích a zdravotníckych systémov členských štátov . Po prílive vysídlených osôb z Ukrajiny nasledovala v celej Európe bezprecedentná vlna solidarity. Dňa 4. marca 2022 sa po prvýkrát uplatnila smernica o dočasnej ochrane, čím sa vysídleným osobám z Ukrajiny poskytlo právo oprávnene sa zdržiavať v EÚ, ako aj prístup k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, k vzdelávaniu a odbornej príprave, na trh práce, k zdravotnej starostlivosti, k bývaniu a k sociálnemu zabezpečeniu . Je mimoriadne dôležité, aby sa život vysídlených osôb počas vojny nezastavil, aby mohli pokračovať vo vzdelávaní a mohli pracovať a získavať nové zručnosti. To si vyžaduje, aby členské štáty nielen poskytovali pomoc pri riešení okamžitých potrieb ľudí utekajúcich z Ukrajiny, ale zároveň vybavili vnútroštátnu verejnú správu tak, aby mohla poskytovať podporu vysídleným osobám pri prístupe k zdravotnej starostlivosti, starostlivosti o deti, bývaniu, sociálnej ochrane, k účasti na vzdelávaní a odbornej príprave a pri hľadaní zamestnania. Komisia v snahe finančne podporiť členské štáty pri prijímaní utečencov z Ukrajiny vyvinula od marca 2022 niekoľko iniciatív a bude naďalej poskytovať pomoc ako súčasť koordinovaného úsilia EÚ.

Pre podporu vytvárania kvalitných pracovných miest, rozvoja zručností a hladkých zmien postavenia na trhu práce bude rozhodujúce, aby členské štáty pokračovali v reformách a investíciách, ako sa zdôrazňuje v návrhu Komisie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti. V týchto usmerneniach je návod, ako modernizovať inštitúcie trhu práce, vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj systémy zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany, aby sa stali inkluzívnejšími a spravodlivejšími. Zahŕňajú aj osobitné pokyny na riešenie rastúceho nedostatku zručností a pracovných síl, ako aj na dosiahnutie sociálne spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. V roku 2022 Komisia navrhuje zosúladiť usmernenia pre politiky zamestnanosti, aby lepšie zohľadňovali prostredie po skončení pandémie ochorenia COVID-19, najnovšie politické iniciatívy a príslušné politické prvky v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine.

4.4. Makroekonomická stabilita

Koordinované politické opatrenia zmiernili vplyv pandémie na hospodárstva EÚ a otvorili cestu k výraznému oživeniu v roku 2021. Všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu spolu s dočasným rámcom pre opatrenia štátnej pomoci umožnili rozsiahlu fiškálnu podporu vo všetkých členských štátoch. EÚ zároveň uvoľnila svoj rozpočet, najmä pomocou nástroja SURE, v snahe zmierniť vplyv krízy na pracovníkov a spoločnosti. Silným podnetom pre obnovu je zavedenie nástroja NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Odhaduje sa, že zámery fiškálnej politiky v EÚ ako celku – vrátane verejných výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ – boli v roku 2020 vo všeobecnosti neutrálne a v roku 2021 expanzívne na úrovni približne 1 % HDP.

K expanzívnym zámerom fiškálnej politiky v roku 2022 pre EÚ ako celok prispievajú diskrečné politické opatrenia vrátane vyšších investícií. Odhaduje sa, že v roku 2022 je tento expanzívny zámer na úrovni približne 1¾ % HDP. Zloženie diskrečných opatrení sa postupom času vyvíjalo vzhľadom na nové výzvy, a to predovšetkým pokiaľ ide o politiky na zmiernenie vplyvu vyšších cien energie na firmy a domácnosti a opatrenia na podporu tých, ktorí utekajú pred vojenskou agresiou Ruska voči Ukrajine. Diskrečné fiškálne opatrenia, ktoré boli prijaté od jesene 2021 v snahe znížiť vplyv vysokých cien energie, sa v súčasnosti odhadujú na 0,6 % HDP EÚ v roku 2022. Zahŕňajú dočasné zníženie nepriamych daní z energetických výrobkov, dotácie na výrobu energie, dotácie spotrebiteľom energie, sociálne transfery (priamo spojené so spotrebou energie) zraniteľným domácnostiam a regulované ceny na maloobchodnej úrovni. Hoci tieto opatrenia boli väčšinou oznámené ako dočasné, ak by sa predĺžilo ich trvanie alebo rozšíril rozsah ich pôsobnosti bez kompenzačných opatrení, súvisiace náklady by sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšili. Okrem toho je dôležité poznamenať, že vplyv zvýšenia cien energie na verejné financie presahuje rámec prijatých diskrečných opatrení. Spomalenie hospodárskej činnosti, ktoré je výsledkom otrasu z cien energií, by malo viesť k spomaleniu výberu daní a sociálnych príspevkov. To spolu s možnými vyššími verejnými výdavkami vyplývajúcimi z úprav miezd, sociálnych dávok a iných výdavkov o infláciu má vplyv na deficit verejných financií a verejný dlh. V úsilí obmedziť rozpočtové náklady, maximalizovať ich hospodársky a sociálny vplyv a zachovať stimuly na zelenú transformáciu by politické opatrenia zamerané na riešenie zvýšenia cien energie mali byť dočasné a mali by sa zameriavať na zraniteľné domácnosti, pre ktoré účet za energiu predstavuje značnú časť ich spotrebiteľského koša, ako aj na osobitne ohrozené odvetvia. Tieto opatrenia by mali byť sprevádzané aj stimulmi na zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby energie z fosílnych zdrojov.

Fiškálna politika by mala byť v roku 2023 obozretná a zároveň pripravená reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Osobitná povaha hospodárskeho otrasu, ktorý vyvolala ruská invázia na Ukrajinu, ako aj jeho dlhodobé dôsledky pre potreby EÚ v oblasti energetickej bezpečnosti, si vyžadujú starostlivo navrhnutú koncepciu fiškálnej politiky v roku 2023. Na základe prognózy z jari 2022, podľa ktorej sa predpokladá, že rast HDP napriek vysokej neistote a rizikám horšieho než očakávaného vývoja zostane počas prognózovaného obdobia v kladných číslach, sa zdá, že v roku 2023 nie je odôvodnený rozsiahly fiškálny impulz pre hospodárstvo. Fiškálna politika by mala kombinovať vyššie investície s kontrolou rastu primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov, pričom by mala umožniť pôsobenie automatických stabilizátorov a poskytnúť dočasné a cielené opatrenia na zmiernenie vplyvu energetickej krízy, ako aj poskytnúť humanitárnu pomoc ľuďom, ktorí utekajú pred ruskou inváziou na Ukrajinu. Kľúčom k dosiahnutiu vyššej úrovne investícií je úplné a včasné vykonanie plánov obnovy a odolnosti. Okrem toho by sa fiškálne plány členských štátov na budúci rok mali opierať o obozretné postupy úprav v strednodobom horizonte, v ktorých by sa zohľadňovali výzvy v oblasti fiškálnej udržateľnosti spojené s vysokým pomerom dlhu k HDP, ktorý sa v dôsledku pandémie ešte zvýšil. Členským štátom sa v snahe znížiť riziká vyplývajúce zo zmeny klímy odporúča, aby systematicky zohľadňovali jej dôsledky v rozpočtovom plánovaní a zároveň zvažovali politiky a nástroje, ktoré spravodlivým spôsobom pomáhajú predchádzať dôsledkom zmeny klímy, znižovať ich a pripravovať sa na ne. V členských štátoch by sa mali naďalej uplatňovať a podporovať postupy zeleného rozpočtovania, aby sa zabezpečil súlad verejných výdavkov a príjmov s cieľmi v oblasti životného prostredia.

Fiškálne politiky by mali byť naďalej primerane diferencované vo všetkých členských štátoch (pozri aj rámček 1). Členské štáty s vysokým dlhom by mali zabezpečiť obozretnú fiškálnu politiku, a to najmä obmedzením rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod úroveň strednodobého rastu potenciálnej produkcie, pričom by sa mala zohľadniť pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a podniky (podľa pravidiel štátnej pomoci), ktoré sú najzraniteľnejšie voči nárastu cien energie, a ľuďom utekajúcim z Ukrajiny. Členské štáty s nízkym/stredným dlhom by mali osobitne zabezpečiť, aby rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov bol v súlade s celkovo neutrálnym zámerom fiškálnej politiky, pričom by sa mala zohľadniť pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a podniky (podľa pravidiel štátnej pomoci), ktoré sú najzraniteľnejšie voči nárastu cien energie, a ľuďom utekajúcim z Ukrajiny. Všetky členské štáty by mali zvýšiť verejné investície na zelenú a digitálnu transformáciu a na energetickú bezpečnosť, a to aj využívaním Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, iných fondov EÚ a plánu REPowerEU.

Zvýšená neistota a vysoké riziká horšieho než očakávaného hospodárskeho vývoja v kontexte vojny v Európe, bezprecedentný nárast cien energie a pretrvávajúce narušenia dodávateľského reťazca si vyžadujú predĺženie uplatňovania všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu do roku 2023. Komisia 3. marca 2021 dospela k záveru, že deaktivácia všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu by mala byť podmienená stavom hospodárstva EÚ a eurozóny, pričom uznala, že bude trvať určitý čas, kým sa hospodárstvo vráti k normálnejším podmienkam, a že rozhodnutie, či sa má deaktivovať alebo ďalej uplatňovať všeobecná úniková doložka, by sa malo prijať na základe celkového posúdenia stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by bola úroveň hospodárskej činnosti v EÚ a eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami. V kontexte vojny v Európe, bezprecedentného nárastu cien energie a pretrvávajúceho narúšania dodávateľského reťazca sa stav hospodárstva EÚ a eurozóny nevrátil do normálnejších podmienok. Okrem toho by sa pri rozhodovaní, či sa má deaktivovať alebo ďalej uplatňovať všeobecná úniková doložka, mala zohľadniť aj potreba fiškálnej politiky, ktorá by bola schopná primerane reagovať na hospodárske dôsledky ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine vrátane dôsledkov narušenia dodávok energie. Pokračujúca aktivácia všeobecnej únikovej doložky v roku 2023 poskytne vnútroštátnej fiškálnej politike priestor na rýchlu reakciu, keď to bude potrebné, a zároveň zabezpečí bezproblémový prechod od všeobecnej podpory hospodárstva počas obdobia pandémie k zvýšenému zameraniu na dočasné a cielené opatrenia a fiškálnu obozretnosť potrebnú na zabezpečenie strednodobej udržateľnosti. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavuje Pakt stability a rastu. Umožňuje sa ňou dočasný odklon od bežných rozpočtových požiadaviek za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Na jeseň 2022 Komisia opätovne posúdi relevantnosť návrhu na začatie postupov pri nadmernom deficite na základe údajov o výsledku rozpočtového hospodárenia za rok 2021. Na jar 2023 Komisia posúdi relevantnosť návrhu na začatie postupov pri nadmernom deficite na základe údajov o výsledku rozpočtového hospodárenia za rok 2022, najmä s prihliadnutím na súlad s fiškálnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, ktoré Rada adresuje členským štátom. Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na vplyvy zvýšenej neistoty a vysokých rizík horšieho než očakávaného hospodárskeho vývoja pre EÚ a eurozónu ako celok sa Komisia domnieva, že Únia sa ešte nedostala z obdobia prudkého hospodárskeho poklesu. Na základe toho sú splnené podmienky na zachovanie všeobecnej únikovej doložky v roku 2023 a na jej deaktiváciu od roku 2024. Komisia v záujme zrozumiteľnosti pre členské štáty žiada Radu, aby tento záver schválila. Komisia poskytne usmernenia týkajúce sa možných zmien rámca správy hospodárskych záležitostí po letnej prestávke a v dostatočnom časovom predstihu do roku 2023.