Osobitná správa č. 8/2011 „Spätné získavanie neoprávnených platieb v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky“





GLOSÁR CO : certifikačný orgán: verejný alebo súkromný právny subjekt vymenovaný členským štátom na účely potvrdenia pravdivosti, úplnosti a presnosti účtovnej závierky akreditovanej platobnej agentúry ČŠ : Členský štát EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka EPUZF : Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond EPZF : Európsky poľnohospodársky záručný fond GBP : libra šterling (£) GR AGRI : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka IT : Informačné technológie Miera spätného získania súm : Dvor audítorov vypočítal v tejto správe rôzne miery spätného získania súm tak, že porovnal spätne získané sumy so zaznamenaným nesplateným dlhom a vyjadril to v percentách. Nezrovnalosti : "Nezrovnalosť" je akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Spoločenstiev alebo rozpočtov nimi spravovaných, buď zmenšením alebo stratou výnosov plynúcich z vlastných zdrojov vyberaných priamo v mene Spoločenstiev alebo neoprávnenou výdajovou položkou. Pozri článok 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95. OLAF : Európsky úrad pre boj proti podvodom PA : Platobná agentúra: organizácia, ktorá je v rámci členského štátu zodpovedná za správne posúdenie, výpočet, kontrolu a vyplatenie poľnohospodárskych dotácií. Časť práce platobnej agentúry môžu vykonávať poverené orgány. PACA : Prvé správne alebo súdne zistenie (z fran. Premier Acte de Constat Administratif ou Judiciaire). Francúzsky akronym, ktorý sa bežne používa na označenie dátumu, kedy orgán členského štátu príjemcovi po prvýkrát písomne oznámi, že suma poľnohospodárskych dotácií nemala byť vyplatená. S týmto dátumom by sa mal dlh zaznamenať v účtovnej závierke (tabuľky príloh III/IIIA), ale nie (v prípade predbežných dlžníkov) v knihe dlžníkov platobnej agentúry. Pozri článok 35 nariadenia (ES) č. 1290/2005. Pravidlo 50/50 : V rámci revízie právnych predpisov Európskej únie týkajúcich sa dlhov a spätného získavania súm bolo v roku 2006 zavedené tzv. pravidlo 50/50, ktoré Komisii umožňuje automaticky získať späť od členských štátov 50 % dlhov, ktoré zostávajú nevymožené na účtoch dlžníkov po štyroch rokoch alebo po ôsmich rokoch v prípade prebiehajúceho právneho konania. Predbežný dlžník : "Predbežní dlžníci" spĺňajú kritériá Komisie na zaradenie do účtovnej závierky (tabuľky príloh III/IIIA) a sú výsledkom predbežného oznámenia o vymáhaní, ktorým bol dlžník informovaný PA o potenciálnom dlhu, ktorý môže skončiť oznámením o vymáhaní. Od informovania o potenciálnom dlhu po oznámenie o vymáhaní môže uplynúť niekoľko mesiacov, či dokonca rokov. Pozri tiež "PACA". Príloha III a príloha IIIA : Prehľad súm, ktoré sa majú spätne získať od konečných príjemcov. Predkladá ich platobná agentúra Komisii v rámci svojej účtovnej závierky. PSV : Pracovná skupina pre vymáhanie bola zriadená v roku 2002 na preskúmanie starých prípadov dlhov týkajúcich sa nezrovnalostí, pretože niekoľko sto starých prípadov nebolo následne kontrolovaných. Jej účelom bolo rozhodnúť, či sa dlh mohol odpísať na náklady rozpočtu, alebo, v prípade nedbanlivosti členského štátu, sa mal dlh účtovať príslušnému členskému štátu. Spätne získané sumy v. finančné korekcie : Spätné získanie neoprávnene vyplatených súm od príjemcu prostredníctvom oznámenia o vymáhaní, ktoré vydáva PA. Finančné korekcie môže Komisia stanoviť členskému štátu v rámci 1) finančného zúčtovania (spoľahlivosť účtovnej závierky) a/alebo v rámci 2) overovania súladu (zákonnosť a správnosť príslušných transakcií) účtovnej závierky PA. Finančné korekcie sa financujú zo štátnych rozpočtov. Súdny dvor : Súdny dvor Európskej únie VSČ : Výročná správa o činnost; správa generálneho riaditeľa Komisie obsahujúca výsledky plnenia hlavných cieľov politiky a hlavné činnosti generálneho riaditeľstva Zúčtovanie : postup, pri ktorom Komisia schvaľuje účtovné závierky členských štátov, a tým aj výdavky platobných agentúr na poľnohospodárov a príjemcov. Certifikačné orgány v členských štátoch najprv skontrolujú presnosť účtovných závierok platobných agentúr a tie následne podliehajú ročnému rozhodnutiu Komisie o finančnom zúčtovaní. Následne Komisia sama vykoná overovanie súladu na základe auditov, ktoré jej umožňujú určiť a vylúčiť platby (v ďalších rokoch), ktoré nie sú v súlade s pravidlami. ZHRNUTIE I. Európska únia vynakladá ročne približne 55 mld. EUR na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, pričom časť tejto sumy je vyplatená nesprávne z dôvodu neoprávnených alebo nesprávnych žiadostí alebo chýb. V tejto správe sa posudzujú postupy na spätné získavanie neoprávnených platieb. Správa sa osobitne zameriava na sumy spätne získavané orgánmi členských štátov a na monitorovaciu úlohu Komisie. II. Dvor audítorov už preskúmal opatrenia na spätné získavanie neoprávnených platieb v osobitnej správe č. 3/2004 a zistil závažné nedostatky v systéme vykazovania, spätného získavania a odpisovania neoprávnených platieb. Komisia následne zaviedla dôležité zmeny v spôsobe zaznamenávania, vykazovania a osvedčovania dlhov v členských štátoch. Taktiež presunula zodpovednosť za následnú finančnú kontrolu z úradu OLAF na GR AGRI. Aj dosah týchto zmien je predmetom tejto správy. Dvor audítorov preskúmal vykazovanie spätne získaných súm členskými štátmi Komisii, ako aj vykazovanie číselných údajov o spätne získaných sumách v ročnej účtovnej závierke EÚ. III. Dvor audítorov zistil, že opatrenia zavedené v roku 2006 zlepšili situáciu tým, že sa zabezpečili presnejšie informácie a viac podrobností o dlhoch a spätne získaných sumách na úrovni členských štátov a viac informácií v ročnej účtovnej závierke. Miera spätného získania súm sa taktiež zlepšila pri dlhoch vzniknutých od roku 2006, avšak niektoré nedostatky pretrvávajú: - nové postupy, ktorých výsledkom je automatická úhrada 50 % výšky starých dlhov Komisii, zvyšujú ochranu finančných záujmov EÚ "spätným získaním súm" prostredníctvom prevodu finančných prostriedkov z rozpočtu členského štátu do rozpočtu Európskej únie. Tento systém má isté nedostatky, napr. predstavuje riziko, že členské štáty budú odpisovať dlhy čo najskôr, alebo ich vykazovať čo najneskôr, čím môžu niektoré sumy "uniknúť" z tohto postupu; - rozdiely v prístupoch členských štátov znamenajú, že sa dlhy uznávajú v rôznom čase, vykazované číselné údaje nie sú porovnateľné, úroky sa neúčtujú jednotne a čas, kedy možno dlhy odpísať, sa môže výrazne líšiť, čo vedie k negatívnemu finančnému dosahu na rozpočet EÚ; - pravdepodobnosť spätného získania neoprávnenej platby je negatívne ovplyvnená oneskoreniami členských štátov so začatím postupu spätného získania súm, nedostatkami v týchto postupoch a ich obmedzenými možnosťami vymáhania; - ak sa objavia oneskorenia pri prvotnom zaznamenaní dlhu, zaslanie informácií o nezrovnalostiach úradu OLAF sa taktiež môže oneskoriť. IV. Dvor audítorov preto odporúča, aby Komisia zlepšila spôsob, akým sa spravujú a vykazujú dlhy v členských štátoch, a zabezpečila jednotný prístup k dlhom vo všetkých členských štátoch tým, že: - bude požadovať od členských štátov, aby zaznamenávali nezrovnalosti a iné dlhy, keď sú právne splatné, najmä v čase vyhotovenia oznámenia o vymáhaní; - objasní niektoré hlavné koncepty výkazníctva a účtovníctva, ktoré boli doposiaľ nejednotne uplatňované, a včas vydá usmernenia; - zavedie jednotný časový limit medzi zistením potenciálnej nezrovnalosti a oznámením o spätnom získaní súm zaslanom dlžníkovi, čo by podporilo harmonizáciu na úrovni členských štátov a zabezpečilo včasnejšie zasielanie informácií o nezrovnalostiach úradu OLAF; - zavedie jasné pravidlá uplatňovania úrokov; - bližšie objasní, za akých okolností možno dlhy vyhlásiť za nevymožiteľné, najmä pokiaľ ide o pravidlá odpisovania dlhov v prípade platobnej neschopnosti; - preskúma uplatňovanie nového pravidla automatického spätného získania 50 % sumy s cieľom zabezpečiť jeho účinné uplatňovanie; - dokončí následnú kontrolu starých prípadov "pracovnej skupiny pre vymáhanie", ktoré mali byť ukončené asi pred tromi rokmi. V. V období 2006 – 2008, ktoré bolo predmetom tohto auditu Dvora audítorov, približne 90 % súm zaznamenaných v ročných účtovných závierkach EÚ ako "spätné získanie neoprávnených platieb" boli zrážky Komisie členským štátom, a nie skutočne spätne získané sumy pomoci neoprávnene vyplatenej príjemcom. To nepochybne ochraňuje finančné záujmy EÚ, ale nemá to na príjemcu rovnaký odrádzajúci účinok, ako spätné získanie sumy, ktorá mu bola neoprávnene vyplatená. VI. Komisia by preto mala preskúmať spôsoby, ktoré jej umožnia znížiť podiel "spätne získaných súm" z rozpočtov členských štátov a zvýšiť podiel spätne získaných neoprávnených platieb od ich príjemcov. ÚVOD 1. EÚ vynakladá ročne približne 55 mld. EUR na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. V tabuľke 1 je uvedené rozdelenie výdavkov zo záručného fondu (EPZF) a výdavkov na rozvoj vidieka v rokoch 2006 až 2009: 2. Členské štáty a Komisia zdieľajú riadenie väčšiny týchto výdavkov. Pomoc vyplácajú poľnohospodárom a príjemcom platobné agentúry (poverené vnútroštátnymi orgánmi), ktorým potom výdavky uhradí Komisia. Niektoré z týchto platieb sú neoprávnené, alebo obsahujú chyby, a ak sa zistia, musia byť získané späť. V tejto správe sú preskúmané postupy na spätné získavanie takýchto platieb. 3. S cieľom ochraňovať finančné záujmy EÚ sú členské štáty povinné "prijať všetky zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ako aj všetky opatrenia potrebné na: a) kontrolu skutočnej realizácie a súladu operácií financovaných z fondov EPZF a EPFRV; b) predchádzanie nezrovnalostiam a ich riešenie; c) vymáhanie čiastok stratených následkom nezrovnalostí alebo nedbanlivosti [1]"; TABUĽKA 1 VÝDAVKY NA POĽNOHOSPODÁRSTVO V ROKOCH 2006 – 2009 (MIL. EUR) [9999] | 2006 [8888] | 2007 | 2008 | 2009 | EPZF | 42116 | 42446 | 43011 | 46120 | Rozvoj vidieka | 11543 | 11154 | 10671 | 8992 | Spolu | 53659 | 53620 | 53682 | 55112 | 4. Členské štáty sú povinné vykonávať kontroly (vo všeobecnosti na základe vzorky) správnosti jednotlivých platieb. Niektoré kontroly sa vykonávajú pred uhradením platby. V takomto prípade možno zistené nezrovnalosti odpočítať priamo z uhrádzanej platby. Pri kontrolách vykonaných po uhradení platby sú členské štáty povinné zaznamenať dlh za akékoľvek zistené neoprávnené platby a následne požadovať od príjemcu vrátenie preplatku. 5. Mnohí príjemcovia preplatok vrátia späť, ale ak sa odvolajú a PA dlh následne potvrdí, začne sa vymáhanie jeho spätného získania, ktorého súčasťou je niekedy aj žaloba. Za istých podmienok (v prípade platobnej neschopnosti alebo ak náklady na spätné získanie sumy prevyšujú dlžnú sumu) platobná agentúra môže rozhodnúť o zastavení spätného získavania a vyhlásiť sumu za nevymožiteľnú pre EÚ. 6. V tabuľke 2 sú uvedené celkové sumy, pri ktorých prebieha spätné získavanie, a spätne získané sumy zaznamenané na účtoch dlžníkov členských štátov v rokoch 2006 – 2009: TABUĽKA 2 SUMY ZAZNAMENANÉ NA ÚČTOCH DLŽNÍKOV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV (MIL. EUR) Rok EPZF končiaci 15. októbra | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Sumy, pri ktorých prebieha spätné získavanie k 15. októbru | 1267 [9001] | 1437 [9002] | 1246 | 1115 | Sumy získané späť počas roku EFZF | 104 [9003] | 152 | 113 | 111 | Sumy získané späť v percentách [9004] | 8,2 % | 10,6 % | 9,1 % | 10 % | 7. Ako vidieť, výška súm, pri ktorých prebieha spätné získavanie v účtovných závierkach členských štátov, zostáva pomerne stabilná, pričom spätne získané sumy a odpisy (pozri tabuľku 4) sú zväčša kompenzované novými vzniknutými dlhmi. V prílohe I sa nachádza rozdelenie nových dlhov vzniknutých v rokoch 2006 – 2009. V prípadoch od roku 2006 sa však miera spätného získania zlepšila (pozri tabuľku 3). 8. V opatreniach na financovanie Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa taktiež stanovuje povinnosť Komisie zúčtovať účty týkajúce sa poľnohospodárstva a rozvoja vidieka: Komisia schvaľuje sumy vyplatené členskými štátmi a môže znížiť platby členským štátom, ak zistí, že nesprávne uplatnili nariadenia týkajúce sa SPP. Hoci Komisia často vykazuje tieto zrážky ako "spätne získané sumy", väčšina transakcií je vo forme korekcií, ktorými sa nezískajú späť neoprávnené platby od príjemcov, ale sa skôr presunie časť nákladov SPP na daňových poplatníkov príslušného štátu. V súvislosti so zúčtovaním sa malá časť rozhodnutí Komisie o zúčtovaní týka spätného získania konkrétnych dlhov. NOVÝ RÁMEC Z ROKU 2006 9. Dvor audítorov naposledy uverejnil správu o spätnom získavaní neoprávnených platieb v roku 2004 (osobitná správa č. 3/2004). V tom čase Dvor audítorov poukázal na nízku mieru spätného získavania vykázaných dlhov, nezrovnalosti vo vykazovaných údajoch, veľký objem starých dlhov, ktoré neboli získané späť ani odpísané, a na nedostatočne jasné rozdelenie právomocí medzi generálnym riaditeľstvom pre poľnohospodárstvo a úradom OLAF. 10. V roku 2006 Rada zaviedla nový rámec právnych predpisov [2]. Najvýraznejšou zmenou bolo zavedenie "pravidla 50/50", ktorým sa finančné následky nevymoženého dlhu zdieľajú rovnako v rámci rozpočtu EÚ a príslušného členského štátu. Toto pravidlo pomáha chrániť finančné záujmy Únie. Členským štátom sa započítava 50 % zo sumy, ktorá nebola získaná späť štyri roky od dátumu uznania dlhu alebo osem rokov v prípade súdneho vymáhania finančných prostriedkov. Dátum uznania dlhu je preto dôležitý pre uplatňovanie tohto pravidla. Ak sa však súdnym rozhodnutím potvrdí, že dlh nebol splatný, Komisia musí vyplatiť späť členskému štátu sumu účtovanú na základe pravidla 50/50. 11. Cieľom pravidla 50/50 je podporiť členské štáty, aby zabezpečili včasnejšie spätné získavanie dlhov. Predstavuje zlepšenie oproti predchádzajúcej situácii, keď bolo možné, aby nevymožený dlh zostával v účtovných závierkach veľmi dlhé obdobia, niekedy desaťročia, pokiaľ sa konečne neprijali ad hoc rozhodnutia o jeho odpísaní. Účinné uplatňovanie tohto pravidla má dve hlavné riziká: i) odkladanie dátumu, kedy sú dlhy po prvýkrát uznané, čím sa posunie dátum, kedy možno členskému štátu účtovať príslušnú sumu v prípade nevymoženia dlhu; a ii) odpísanie dlhov ako nevymožiteľných, skôr ako sa vyčerpajú všetky možnosti na ich spätné získanie s cieľom vyhnúť sa uplatneniu tohto pravidla pri konkrétnom dlhu. 12. Ďalšie zmeny zavedené novým rámcom sa týkajú toho, ako členské štáty oznamujú Komisii nezrovnalosti a postup pri ich spätnom získavaní. Pred rokom 2006 sa tieto informácie zasielali Európskemu úradu pre boj proti podvodom OLAF. Podrobné informácie sa teraz zasielajú príslušnému útvaru Komisie, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, takže dlhy je možné lepšie monitorovať. Taktiež bola zvýšená hranica na oznamovanie jednotlivých nezrovnalostí úradu OLAF zo 4000 na 10000 EUR. AKO SA VYKAZUJÚ DLHY A SPÄTNE ZÍSKANÉ SUMY 13. Informácie o stave dlhov a spätne získaných súm v členských štátoch vykazujú platobné agentúry Komisii raz ročne v samostatných tabuľkách (údaje v prílohe III a prílohe IIIA), ktoré sú pripojené k ich ročným účtovným závierkam [3]. Tieto informácie sa taktiež používajú ako zdroj informácií o spätne získaných sumách vo výročnej správe o činnosti (VSČ) generálneho riaditeľa pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. 14. Na základe informácií od členských štátov Komisia uverejňuje údaje o výške dlhu a spätnom získaní neoprávnených platieb v poznámkach k účtovnej závierke Európskej únie. Sumy vykázané v účtovnej závierke EÚ sú výrazne nižšie ako súčet súm zaznamenaných členskými štátmi, aby sa náležite zohľadnili odhady súm, ktoré Komisia považuje za vymožiteľné (pozri body 59 až 61). Komisia taktiež raz ročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o ochrane finančných záujmov EÚ a boji proti podvodom vrátane spätného získavania neoprávnených platieb do poľnohospodárstva. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 15. Dvor audítorov posúdil účinnosť systémov, ktoré zaviedli a prevádzkujú členské štáty na spätné získavanie zistených dlhov, a dohľad Komisie nad týmto procesom. Dvor audítorov sa zaoberal týmito otázkami: i) Spracúvajú a zaznamenávajú členské štáty dlhy správne? ii) Sú členské štáty úspešné v spätnom získavaní zistených neoprávnených platieb? iii) Odpisujú členské štáty dlhy ako nevymožiteľné náležite? iv) Dohliada Komisia na spätné získavanie súm a monitoruje ho účinne? 16. Audit sa týkal spätého získavania platieb z EPZF za rozpočtové roky 2006, 2007 a 2008, na ktoré sa vzťahovali nové pravidlá zavedené v roku 2006. Audit zahŕňal: - analýzu vzorky 14 platobných agentúr v ôsmich členských štátoch so zameraním na členské štáty s najvyšším zaznamenaným dlhom; - testovanie vzorky 670 transakcií (494 jednotlivých dlhov, 176 ostatných transakcií); - preskúmanie usmernení Komisie, auditov a uplatňovania finančných korekcií. Podrobnejšie informácie o vykonanej práci sa nachádzajú na začiatku každej časti v pripomienkach. Súčasťou auditu nebolo posúdiť účinnosť členských štátov pri zisťovaní nezrovnalostí, ktoré sa majú získať späť. PRIPOMIENKY ZAZNAMENÁVAJÚ A SPRACÚVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY DLHY SPRÁVNE? 17. Po zistení nezrovnalostí a chýb majú členské štáty niekoľko povinností, ktoré musia dodržať v súvislosti so vzniknutým dlhom. Patrí k nim: - presné zaznamenanie výšky a dátumu dlhu a jeho oznámenie Komisii okrem iného s cieľom poskytnúť náležitý základ pre uplatnenie pravidla 50/50; - správna klasifikácia dlhu, ktorá tiež môže mať vplyv na pravidlo 50/50; - výpočet, účtovanie a zaznamenanie úrokov. 18. Dvor audítorov preskúmal plnenie týchto povinností vo vybraných platobných agentúrach hodnotením zavedených systémov, ako aj testovaním vzorky transakcií. Analyzoval účty dlžníkov a skontroloval presnosť tabuliek poskytnutých Komisii. Dvor audítorov taktiež posúdil, do akej miery pravidlá umožňujú rôzny výklad, čo by viedlo k rôznym prístupom v jednotlivých členských štátoch (vrátane potenciálneho dosahu na spätne získané sumy). NEPRESNOSTI NA ÚČTOCH DLŽNÍKOV 19. Sumy, ktoré sa majú získať späť, možno klasifikovať ako nezrovnalosti, chyby v administratívnych postupoch alebo iné vymáhateľné sumy. Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé kategórie, sa do istej miery líšia, ako je vysvetlené v bodoch 29 a 30. Dvor audítorov na vzorke transakcií skontroloval presnosť tabuliek na oznamovanie dlhov Komisii. Hlavné nepresnosti, ktoré Dvor audítorov zistil, sa týkali prípadov, ktoré boli nesprávne klasifikované, alebo pri ktorých neexistovali žiadne prípadne neprimerané podporné dokumenty v spise so zaznamenanými sumami [4]. Celková suma chýb vo vzorke Dvora audítorov bola 8,3 mil. EUR a týkala sa 89 prípadov z celkového počtu 670 preskúmaných transakcií. V prípade nezrovnalostí môžu mať tieto nepresnosti finančný dosah, pretože môžu ovplyvniť bežné uplatnenie pravidla zúčtovania 50/50 a môžu mať priamy vplyv na sumy, ktoré Komisia opraví a spätne získa od členských štátov. 20. Účty dlžníkov v jednotlivých platobných agentúrach kontrolujú aj nezávislí audítori (certifikačné orgány), ktorí predkladajú Komisii správu o spoľahlivosti predloženej účtovnej závierky. Osvedčené číselné údaje však môžu samotné CO v ďalších rokoch výrazne zmeniť. Napríklad v Taliansku sa celková výška nesplatených dlhov ku koncu roka 2006, ktorú osvedčil taliansky CO, upravila smerom nadol o 182 mil. EUR [5] v roku 2009, alebo v Dánsku spätne získané sumy za rok 2008, ktoré už osvedčil dánsky CO, boli taktiež v nasledujúcich rokoch upravené smerom nahor o 4,7 mil. EUR a za rok 2009 smerom nadol o 14,1 mil. EUR. Takéto veľké úpravy spochybňujú spoľahlivosť osvedčených číselných údajov. Ako vidieť z príkladu v rámčeku 1, CO mali tiež ťažkosti s osvedčovaním presnosti číselných údajov zaznamenaných v členských štátoch. RÁMČEK 1 CHÝBAJÚCE ALEBO NEČITATEĽNÉ ÚDAJE V POĽNOHOSPODÁRSKEJ PLATOBNEJ AGENTÚRE (RPA) (SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO) V RPA Dvor audítorov nedokázal za rok 2006 a 2007 [6] odsúhlasiť údaje predložené Komisii so sumami zaznamenanými na účtoch dlžníkov platobnej agentúry, pretože údaje o dlžníkoch RPA sa poškodili. Za rok 2006 boli zaznamenané [7] rozdiely vo výške 8,8 mil. GPB, 81 % z nich z dôvodu opráv. Problémy zistil pri audite aj certifikačný orgán a jeho opätovné zostavenie účtov dlžníkov poskytlo len čiastočné, ale nie úplné uistenie a certifikačný orgán dospel k záveru, že presnosť dlhov zaznamenaných za rok 2007 bola nízka. NEJEDNOTNÉ ZAZNAMENÁVANIE DÁTUMU DLHOV 21. Dátum, kedy musia byť nezrovnalosti zaznamenané na účtoch dlžníkov členských štátov (príloha III), je kľúčovým prvkom pri uplatňovaní nariadenia, pretože určuje začatie časového limitu štyroch a ôsmich rokov na uplatnenie pravidla 50/50. V nariadení sa tento dátum definuje ako "prvý písomný posudok príslušného orgánu, správneho alebo súdneho, ktorý na základe konkrétnych faktov uvádza existenciu nezrovnalostí bez toho, aby bola dotknutá možnosť následnej revízie alebo stiahnutia tohto záveru následkom vývoja v priebehu správneho alebo súdneho konania" [8]. Dátum prvého zaznamenania dlhov sa teda riadi konceptom prvého správneho alebo súdneho zistenia, ktoré je všeobecne známe pod francúzskym akronymom PACA (Premier Acte de Constatation Administrative). 22. Európska komisia bližšie upresnila túto definíciu vo svojich usmerneniach [9], v ktorých sa od roku 2008 [10] požaduje, aby boli všetky prípady nezrovnalostí začlenené do ročných účtovných závierok platobných agentúr, aj keď ešte nebolo na dlh oficiálne upovedomené formou oznámenia o vymáhaní [11], aby sa tieto prípady zaznamenali ako "potenciálni dlžníci" alebo "predbežní dlžníci". Napriek snahe o harmonizáciu je dátum PACA v členských štátoch naďalej vykladaný rozlične a pokyny Komisie jednotlivým členským štátom nie sú vždy jednotné. V praxi sa pohybuje medzi dátumom kontroly vykonanej kontrolným orgánom v najskoršom prípade a dátumom vydania oznámenia o vymáhaní v najneskoršom prípade. Dvor audítorov zistil, že medzi týmito dvomi dátumami môže byť rozdiel až šiestich rokov. Hoci sa v nariadeniach nestanovuje časový limit na oznámenie dlhu následne po kontrole, v rozhodnutí Súdneho dvora vo veci C-54/95 sa požaduje, aby sa postup spätného získania súm začal do jedného roka od okamihu, keď sú známe všetky relevantné skutočnosti ohľadom nezrovnalosti. 23. Členské štáty, ktoré využívajú posledný možný čas, a zastávajú názor, že dátum písomného oznámenia o vymáhaní predstavuje PACA, získajú dodatočný čas, kým budú sumy podliehať pravidlu 50/50 a nezaznamenajú vždy potenciálny dlh ako predbežného dlžníka, ako je to stanovené v usmerneniach Komisie. To znamená, že zistená nezrovnalosť môže byť zaúčtovaná a byť predmetom korekcie Komisie v rôznych rokoch v závislosti od politiky, ktorú prijal príslušný členský štát. 24. Španielske orgány vo všeobecnosti považujú za dátum PACA prvé posúdenie (acuerdo de inicio) zaslané príjemcovi pred oznámením o spätnom získaní súm. Avšak dve kontrolované PA (FEGA a AVFGA) [12] berú od roku 2008 do úvahy dátum oznámenia o vymáhaní, čo za daných okolností nie je v súlade so súčasnými právnymi predpismi. Francúzske PA dodržiavali nariadenie a usmernenia do roku 2008, ale za rok 2009 zmenili svoj systém výkazníctva a použili neskorší operatívny dátum, t. j. dátum oznámenia o vymáhaní, aby sa vyhli nevýhodám skorého zaznamenania dlhov ako "predbežných dlžníkov". Koncom roku 2009 Komisia požiadala francúzske orgány, aby systém opäť zmenili späť. 25. Dvor audítorov zistil niekoľko prípadov v Nemecku, Belgicku, Maďarsku a Spojenom kráľovstve [13], kedy už bolo potenciálnym dlžníkom zaslané písomné posúdenie, čo malo predstavovať dátum zaúčtovania dlhu, takýto záznam sa však nevykonal. 26. Na problém rôzneho výkladu dátumu PACA poukázal Dvor audítorov vo svojej správe z roku 2004 a Komisia uznala, že si vyžaduje pozornosť. Usmernenia vydané Komisiou však zatiaľ nepodporili jednotný prístup k tomuto problému, ktorého závažnosť vzrástla po zavedení pravidla 50/50. NEJEDNOTNOSŤ AKO VÝSLEDOK RÔZNYCH VÝKLADOV KONKRÉTNYCH TYPOV DLHU 27. Dvor audítorov zistil, že PA nejednotne vykladajú koncepty nezrovnalosti, chýb z dôvodu administratívnych postupov a iné typy vymáhateľných súm. Je dôležité, aby členské štáty vykladali tieto koncepty rovnako, aby sa zabezpečilo jednotné a porovnateľné výkazníctvo. Rozdielne výklady môžu mať aj finančný dosah na rozpočet EÚ. 28. V rokoch 2006 a 2007 všetky prípady dlhov (či už boli klasifikované ako nezrovnalosti, administratívne chyby alebo "iné") boli oznámené Komisii [14] na účtoch dlžníkov členských štátov a vzťahovalo sa na ne pravidlo zúčtovania 50/50. 29. Od roku 2008 sa neoprávnené sumy vyplatené v dôsledku administratívnych chýb viac nezahŕňajú na účty dlžníkov členských štátov (tabuľky prílohy III), pretože sa musia vrátiť do rozpočtu EÚ na konci každého roka v rámci zúčtovania. RÁMČEK 2 FRANCÚZSKO / PLATOBNÁ AGENTÚRA ONIEP [15]: "INÝ" DLH V roku 2008 PA vykázala prípad po prvýkrát – v časti účtovnej závierky, na ktorú sa nevzťahuje pravidlo zúčtovania 50/50 – s odôvodnením, že je táto nezrovnalosť krytá bankovými zárukami. Tento prípad bol z roku 1997 a jeho potenciálny finančný dosah bol 8,5 mil. EUR. Ak by bol tento prípad zaznamenaný ako nezrovnalosť namiesto "iného" dlhu, bol by zúčtovaný v roku 2006, keď bolo zavedené pravidlo 50/50, a 4,3 mil. EUR by sa vrátilo do rozpočtu EÚ bez toho, aby bolo dotknuté ďalšie zinkasovanie záruk. 30. Okrem toho členské štáty uplatňujú koncept administratívnych chýb nejednotne. Dvor audítorov zistil 15 prípadov v hodnote 7 mil. EUR [16], ktoré boli vykázané ako nezrovnalosti, ktoré podľa názoru Dvora audítorov mali byť klasifikované ako administratívne chyby, a preto okamžite pripísané do rozpočtu EÚ. 31. PA vykladajú nezrovnalosť rôznym spôsobom [17]. Napríklad zistené prípady, ktoré však neboli odhalené pri kontrole, alebo prípady, na ktoré sa vzťahuje záruka, sa nepovažujú za nezrovnalosti a v niektorých členských štátoch (DE a FR) sa takto nezaznamenávajú. Sú zaznamenané ako "iné" dlhy, a preto sa na ne nevzťahuje pravidlo zúčtovania 50/50. Ak sa v konečnom dôsledku takéto dlhy vyhlásia za nevymožiteľné, riziko nezinkasovania záruky ide na ťarchu rozpočtu EÚ. Vrámčeku 2 sa nachádza príklad prípadov nezrovnalostí, ktoré boli nesprávne klasifikované ako iné vymáhateľné sumy, a jeho vplyv na rozpočet EÚ: NEJEDNOTNÉ UPLATŇOVANIE ÚROKOV VEDIE K FINANČNEJ STRATE 32. Vzhľadom na to, že niekedy sú lehoty medzi uhradením neoprávnenej platby, jej eventuálnym zistením a následným spätným získaním dlhé, mal by sa účtovať úrok na nesplatený dlh [18], aby sa chránili finančné záujmy EÚ. Pri priemernom nesplatenom dlhu vo výške približne 1200 mil. EUR je úrok pripísaný za rok do rozpočtu EÚ významný – pri konzervatívnej sadzbe 3 % ročne sa ročná suma odhaduje na 36 mil. EUR. Ak sa úrok pripisuje v plnej výške do rozpočtu EÚ, nedochádza k žiadnej strate. 33. Dvor audítorov zistil, že uplatňovanie úrokov z dlhu stále nie je zjednotené. Vo veľkej väčšine opatrení sa úroková sadzba musí vypočítať v súlade s vnútroštátnymi predpismi, ale nie je stanovená konkrétna sadzba, hoci nemôže byť nižšia ako úroková sadzba platná pre spätné získavanie súm na základe vnútroštátnych predpisov. V prílohe II je uvedený prehľad rôznych spôsobov, ktoré PA kontrolované Dvorom audítorov používajú pri uplatňovaní úrokov. 34. Väčšina kontrolovaných PA uplatňuje automatický výpočet na základe úrokovej sadzby vypočítanej v súlade s vnútroštátnymi predpismi, hoci v praxi existujú rôzne odchýlky. 35. Európsky súdny dvor podporil stanovisko Komisie, že sa úrok má zahrnúť do prílohy III, aj keď istina ešte nebola získaná späť alebo nebola stanovená v súdnom konaní [19]. V súčasnom systéme sa však splatný úrok neoznamuje vždy dlžníkovi prostredníctvom aktualizovaného oznámenia o vymáhaní k 15. októbru každého roka, t. j. ku koncu roka platieb EÚ do poľnohospodárstva. RÁMČEK 3 PRÍSTUP KU KUMULOVANÉMU ÚROKU V ŠPANIELSKU Na žiadosť Komisie AVFGA (PA Valencia) zahrnula kumulovaný úrok do prílohy III k 15. 10. 2008 a následne aktualizovala splatnú sumu v 575 prípadoch. Kumulovaný úrok vypočítaný AVFGA na základe vzorca zloženého úroku do 15. 10. 2008 dosiahol výšku 11,6 mil. EUR. Dvor audítorov zistil v tomto výpočte chyby vedúce k celkovému podhodnoteniu o 1,4 mil. EUR. Výpočet PA slúžil len na účely informovania Komisie, pretože dlžníci neboli fakturovaní. SÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY ÚSPEŠNÉ V SPÄTNOM ZÍSKAVANÍ ZISTENÝCH NEOPRÁVNENÝCH PLATIEB? 36. Po zistení nezrovnalosti je dôležité, aby orgány členského štátu využili všetky prostriedky na spätné získanie príslušnej sumy od príjemcu. Dvor audítorov posudzoval za roky 2006 až 2009: - do akej miery sa dlhy získavajú späť; - ako rýchlo po zistení nezrovnalosti členské štáty iniciujú postup spätného získania súm; - do akej miery možno považovať nezískanie súm za "nedbanlivosť" vnútroštátnych orgánov, ktoré sú v dôsledku toho zodpovedné za celkovú splatnú sumu; - spôsoby, ktoré členské štáty majú k dispozícii na vymáhanie spätného získania súm, a ako ich využívajú v praxi. POMERNE NÍZKA MIERA SPÄTNÉHO ZÍSKANIA SÚM, ALE SÚ NÁZNAKY ZLEPŠENIA 37. Ako je uvedené v tabuľke 2, ročná miera spätného získania súm, pri ktorých spätné získavanie prebieha, je pomerne nízka, približne 10 % z celkového zaznamenaného dlhu. S cieľom posúdiť a zhodnotiť dosah zmien na tento systém Dvor audítorov vypočítal ročnú mieru spätného získania súm pri nových dlhoch stanovených v rokoch 2006 – 2009. Miera spätného získania sa však zlepšila pri dlhoch vzniknutých od roku 2006 (tabuľka 3). 38. Z tabuľky 3 vyplýva, že najväčšia časť spätného získania súm sa dosiahne v tom roku, v ktorom je dlh stanovený. V ďalších rokoch miera spätného získania súm výrazne klesá. Z podrobnejšej analýzy vyplýva, že miera spätného získania súm je pri administratívnych prípadoch zreteľne vyššia ako pri prípadoch v súdnom konaní (za obdobie 2006 – 2009 bola zistená 54 %celková miera spätného získania súm v prvom prípade v porovnaní s 8,3 % v druhom prípade). VČASNÉ INICIOVANIE POSTUPU SPÄTNÉHO ZÍSKANIA SÚM ZLEPŠUJE ŠANCU SPÄTNÉHO ZÍSKANIA, ZISTILI SA VŠAK ZNAČNÉ ONESKORENIA 39. Účinnosť postupu spätného získania súm do značnej miery závisí od rýchlosti prijatia krokov v počiatočných fázach. Po tom, čo kontrolné orgány zistia potenciálnu nezrovnalosť, je dôležité, aby sa čo najrýchlejšie prijalo konečné rozhodnutie o tom, či dlh existuje, a bol vydaný príkaz na jeho spätné získanie. 40. Dvor audítorov však zistil niekoľko prípadov PA, konkrétne vo FR, IT, EL, kde boli dlhy zaznamenané neoprávnene neskoro po zistení nezrovnalosti. Zo 494 prípadov preskúmaných v uvedených krajinách bolo 39 ovplyvnených neodôvodnenými oneskoreniami. TABUĽKA 3 SPÄTNÉ ZÍSKAVANIE DLHOV ZAZNAMENANÝCH PO ZAVEDENÍ PRAVIDLA 50/50 Rozp. rok | Dlh stanovený za príslušný rok (mil. EUR) | Spätné získanie v 1. roku | Spätné získanie v 2. roku | Spätné získanie v 3. roku | Spätné získanie vo 4. roku | Získané späť spolu | 2006 | 155 | 24,1 % | 17,7 % | 6,0 % | 2,7 % | 50,6 % | 2007 | 257 | 33,3 % | 12,7 % | 3,6 % | | 49,5 % | 2008 | 135 | 33,7 % | 16,8 % | | | 50,6 % | 2009 | 135 | 35,5 % | | | | 35,5 % | NEDOSTATKY VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV PRI SPÄTNOM ZÍSKAVANÍ SÚM 41. Komisia je zodpovedná za dohľad nad postupom členských štátov pri spätnom získavaní dlhov. Ak sa zistí nedbanlivosť týchto orgánov pri tomto postupe, členský štát je povinný uhradiť výšku stanoveného dlhu do rozpočtu EÚ. Dvor audítorov zistil niekoľko prípadov, keď Komisia mala určiť, či došlo k nedbanlivosti. Najrelevantnejšie prípady, ktoré Dvor audítorov zistil, boli: - prípady, keď súdne orgány zrušili postup spätného získania súm, pretože správne orgány nedodržali jeden alebo viac právne záväzných postupov, najmä nezapojenie sa do sporového konania s príjemcom, čo v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov, sú PA povinné vykonať [20]; - prípady, keď súdne orgány zrušili postup spätného získania súm, pretože zastávali názor, že prípady boli premlčané, t. j. administratívne postupy trvali príliš dlho, a že sa to dalo pripísať nadmernému oneskoreniu správnych orgánov pri spätnom získavaní súm [21]; - prípady, keď správne orgány nezaznamenali dlh voči príjemcovi v kolektívnom konkurznom konaní včas, čo v zásade vylúčilo možnosť spätného získania príslušnej sumy [22]; RÁMČEK 4 NEODÔVODNENÉ ONESKORENIA V GRÉCKU A TALIANSKU V Grécku sa pri audite zistilo sedem prípadov, kedy sa lehota na posúdenie vyšetrovacích správ pohybovala v rozmedzí od štyroch do šiestich rokov. V tejto istej krajine bolo 18 prípadov, kedy konečné ministerské rozhodnutie o potvrdení spätného získania súm trvalo od dvoch do siedmich rokov od prvého oznámenia o vymáhaní zaslanom príjemcovi. Tieto prípady dosahujú hodnotu 10,3 mil. EUR. V Taliansku bolo zaznamenaných sedem prípadov v celkovej hodnote 2,5 mil. EUR s omeškaním od dvoch do štyroch rokov od vyšetrovacej správy po zaznamenanie dlhu. - prípady, keď správne orgány mali to, čo by sa považovalo za dostatočné odôvodnenie na odvolanie alebo predloženie prípadu na vyšší stupeň, ale neurobili tak [23]; - prípady nadmerného oneskorenia pri spätnom získavaní súm už po začatí tohto postupu, najmä pokiaľ ide o iniciovanie vymáhania [24]. VNÚTROŠTÁTNE ORGÁNY ČŠ MAJÚ OBMEDZENÉ MOŽNOSTI NA VYMÁHANIE 42. Postupy vymáhania sa výlučne riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi. Výnimka z tohto všeobecného pravidla začala platiť od rozpočtového roku 2008 [25], odkedy sú členské štáty povinné, bez toho boli dotknuté akékoľvek postupy vymáhania stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, započítať "všetky ešte neuhradené dlhy príjemcu, ktoré sa stanovili v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, voči akejkoľvek budúcej platbe, ktorú uhrádza platobná agentúra zodpovedná za vymáhanie dlhu príslušného príjemcu". RÁMČEK 5 PRÍKLAD NEDOSTATOČNEJ DÔSLEDNOSTI VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV: ŠPANIELSKO (ANDALÚZIA) Dvor audítorov zistil v období rokov 2006 až 2008 v Španielsku (Andalúzii) 252 prípadov, kedy už uplynulo stanovené štvorročné obdobie [26] od zistenia nesprávnej platby a časom, kedy si PA tieto skutočnosti uvedomila a mohla začať postup spätného získania súm. PA sa rozhodla odpísať sumu 5,8 mil. EUR na ťarchu rozpočtu EÚ. Akákoľvek nedbanlivosť, ktorú by následne určila Komisia, by bola pripísateľná španielskym orgánom. 43. Dvor audítorov však pri audite zistil, že účinnosť postupov vymáhania je obmedzená týmito faktormi: - od roku 2008 kontrolované PA uplatňujú spätné získanie súm prostredníctvom vzájomného započítania, pokiaľ to umožňujú vnútroštátne právne predpisy, avšak vzájomné započítanie nemožno uplatniť, pokiaľ nie je dlh právne uznaný; - okrem vzájomného započítania alebo vyžiadania záruky (ak sa vzťahuje), ani jedna z kontrolovaných PA nemá inú priamu možnosť vymáhania; - len niektoré z kontrolovaných PA [27] majú možnosť, prostredníctvom právnych prostriedkov alebo dohodou, vymáhať dlh Spoločenstva prostredníctvom iných orgánov, napr. regionálnych alebo štátnych daňových úradov. Táto možnosť zvyšuje spätného získania súm; - vo všetkých kontrolovaných členských štátoch, s výnimkou Belgicka a Grécka, sú príkazy na spätné získanie súm oznámené PA priamo vymáhateľné prostredníctvom súdnych orgánov; - oznámenie o vymáhaní by malo byť pozastavené len vtedy, ak je sporná suma dostatočne zabezpečená (bankovou zárukou, hotovostným vkladom atď.), pokiaľ dlžník nepredloží náležite opodstatnené dôvody na takéto pozastavenie. Táto zásada sa však neuplatňuje vo všetkých kontrolovaných členských štátoch. ODPISUJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY DLHY AKO NEVYMOŽITEĽNÉ NÁLEŽITE? 44. Ak sa dlhy považujú za nevymožiteľné (ak je príjemca v platobnej neschopnosti alebo ak náklady na spätné získanie sumy prevyšujú dlžnú sumu), nariadenie umožňuje členským štátom dlhy odpísať. V týchto prípadoch sa dlhy odstránia z účtov dlžníkov predkladaných Komisii. Ak k odpisu dlhu dôjde pred štvorročnou a osemročnou lehotou, potom sa pravidlo 50/50 neuplatní a celá suma ide na ťarchu rozpočtu EÚ. To vytvára riziko, že sa dlhy budú odpisovať predčasne, t. j. skôr ako sa vyčerpajú všetky možnosti na ich spätné získanie, aby sa predišlo uplatneniu pravidla 50/50 a príslušnému zaťaženiu členského štátu. 45. Dvor audítorov preskúmal vzorku 138 prípadov odpisov dlhov v rokoch 2006 až 2008 v celkovej hodnote 176,5 mil. EUR, aby posúdil, či boli odpisy za daných okolností náležité. Dvor audítorov taktiež: - analyzoval sumy odpísané v rokoch 2006 až 2009 a určil náklady na rozpočet EÚ; - preskúmal pracovnú definíciu platobnej neschopnosti a jej vplyv na odpisy; - zhodnotil ostatné situácie, keď sú dlhy odpísané. 46. Z analýzy číselných údajov o odpísaných dlhoch, ktorú vykonal Dvor audítorov, vyplýva, že väčšina súm vyhlásených PA za nevymožiteľné sa financovala z rozpočtu EÚ (pozri tabuľku 4). Situácia z roku 2006 sa považuje za výnimočnú, pretože v tom roku boli odpísané kumulované dlhy z minulosti z osemdesiatych rokov 20. storočia. TABUĽKA 4 SUMY ODPÍSANÉ V ROKOCH 2006 – 2009 (MIL. EUR) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | Prípady "odpísania" | 225,8 | 166,0 [8002] | 32,4 | 64,4 | 488,6 | Spolu na ťarchu rozpočtu EÚ | 207,2 | 154,4 | 25,3 | 42,0 | 428,9 | Percento odpísaných dlhov na ťarchu rozpočtu EÚ | 91,8 % | 93 % | 78,1 % | 65,1 % | 87,8 % | NEDOSTATOČNE JASNÉ KRITÉRIÁ, KTORÉ SA MAJÚ UPLATNIŤ NA ODÔVODNENIE ODPÍSANIA DLHOV 47. Pokiaľ ide o koncept platobnej neschopnosti, čo je dôvod uvedený v 90 % odpísaných dlhov, ustanovenia nariadenia [28] nie sú dostatočne explicitné. PA v zásade odpisujú sumy za týchto podmienok: V prípadoch podliehajúcich súdnemu konaniu: - konkurzné konanie vyhlásené vnútroštátnymi súdmi a vedené likvidátormi. Dvor audítorov zistil, že v závislosti od PA je možné prípad odpísať pri otvorení, v priebehu alebo na konci konkurzného konania, čo spôsobuje značné odchýlky pri uplatňovaní obdobia ôsmich rokov pred zúčtovaním súm na základe pravidla 50/50. Sumy, ktoré sa napokon v dôsledku likvidácie získajú späť, sú vo všeobecnosti pomerne nízke (od 0,14 % do 6 % dlhu). Pri mimosúdnych (t. j. štandardných) prípadoch: - na odôvodnenie odpisov sa zvyčajne uvádzajú dôvody ako nemožnosť vystopovať dlžníka, smrť dlžníka alebo neprínosná konfiškácia (nulla bona). Spoločný prístup na uplatňovanie týchto kritérií nie je definovaný, čo vedie k rôznemu uplatňovaniu postupov v kontrolovaných PA a k rôznym odchýlkam v uplatňovaní obdobia štyroch rokov pred zúčtovaním súm na základe pravidla 50/50. 48. Dvor audítorov taktiež zaznamenal, že niektoré PA odpisujú dlhy v tabuľkách prílohy III, hoci zostávajú v knihe dlžníkov na základe vnútroštátnych právnych predpisov z dôvodu ďalších možností na spätné získanie súm uplatnením vnútroštátnych právnych predpisov (PA v Nemecku). Pri spolufinancovaných opatreniach tento postup vedie k rôznemu prístupu k dlžníkom, kedy postupy spätného získania súm za národnú časť dlhu naďalej pokračujú, keď časť Spoločenstva už bola odpísaná. 49. Vzhľadom na to, že väčšina odpisov dlhov je pre platobnú neschopnosť dlžníka, je dôležité objasniť kritériá uplatňované členskými štátmi, aby sa zabezpečilo spätné získanie čo najvyššej sumy do rozpočtu EÚ a rovnaký prístup členských štátov v podobných prípadoch. 50. V rámčeku 6 je uvedený príklad neodôvodneného odpisu dlhu a potenciálna nedbanlivosť zo strany správnych orgánov. ODPISOVANIE Z DÔVODU NEHOSPODÁRNYCH NÁKLADOV NA SPÄTNÉ ZÍSKANIE – IDE O NIŽŠIE SUMY, ALE AJ TAK JE POTREBNÉ OBJASNENIE 51. Platobné agentúry v obmedzenej miere využívali postup, kedy boli dlhy odpísané, pretože náklady na spätné získanie boli považované za vyššie ako suma, ktorá sa mala spätne získať. Dvor audítorov zistil, že tomu tak bolo zväčša v prípadoch súm nižších než 100 EUR, hoci v Spojenom kráľovstve (PPA) sa vo všeobecnosti považuje za nákladovo efektívne pokračovať súdnym konaním len pri dlhoch prevyšujúcich 2000 GPB [29]. V Nemecku (PA – Hamburg-Jonas) je hranica stanovená na 1000 EUR. Komisia neposkytla k tejto záležitosti bližšie usmernenia a rozdiely medzi členskými štátmi pretrvávajú. Od roku 2006 do roku 2009 PA odpísali z tohto dôvodu približne 880000 EUR. RÁMČEK 6 NEODÔVODNENÝ ODPIS DLHU NA ŤARCHU ROZPOČTU EÚ NEMECKOU PA V DOLNOM SASKU: V tomto prípade boli vystavené oznámenia o vymáhaní sumy 4,9 mil. EUR dňa 6. 8. 2003. Konkurzné konanie začalo 1. 8. 2003. PA vyhlásila túto sumu za nevymožiteľnú 15. 10. 2006 pred uplatnením pravidla zúčtovania 50/50, čo viedlo k tomu, že celá suma bola odpísaná na ťarchu rozpočtu EÚ. Avšak v čase, keď bol tento prípad vyhlásený za nevymožiteľný, stále prebiehalo súdne konanie týkajúce sa zinkasovania záruky kryjúcej výšku dlhu, čo znamená, že sa nevyčerpali všetky možnosti na spätné získanie tejto sumy. Neodôvodnený odpis na ťarchu rozpočtu EÚ bol preto vo výške 4,9 mil. EUR. ZRUŠENÉ PRÍPADY 52. Členské štáty môžu zrušiť dlhy na základe rozhodnutia prijatého správnym alebo súdnym orgánom zvyčajne vtedy, keď vykázanú nezrovnalosť následne potvrdí súd. Účinkom toho sa dlh odpíše a odstráni z účtov dlžníkov. V prípade, že sa už uplatnilo pravidlo 50/50, suma, ktorá sa už účtovala členskému štátu, sa musí uhradiť z rozpočtu EÚ. Preto je dôležité tieto prípady následne kontrolovať a preskúmať, či zrušenie dlhu tak, ako ho vykázal členský štát, bolo plne odôvodnené a či členský štát naplno vyčerpal príslušné možnosti na možné odvolanie sa. 53. Komisia uviedla, že skontrolovala 23 takýchto prípadov nad 1 mil. EUR za rozpočtový rok 2006 aj za rozpočtový rok 2007 [30]. Komisia však pri mimosúdnych prípadoch neposudzuje základ zrušenia prípadu a pri súdnych prípadoch nehodnotí možnosti na odvolanie sa na vyšší stupeň súdnej moci, ani či sa takáto možnosť využila. Hoci certifikačné orgány členských štátov takéto prípady skúmajú, rozsah ich analýzy sa obmedzuje na overenie, či existuje základ na to, aby mohli orgány tieto prípady zrušiť (napr. existencia rozhodnutia), a nie či sa voči danému rozhodnutiu mohlo a malo odvolať na vyššom stupni. V príslušných usmerneniach, ktoré Komisia vydala pre certifikačné orgány, nie sú dostatočné podrobnosti o práci, ktorá sa má vykonať. V rokoch 2006 až 2009 členské štáty zrušili dlhy v celkovej hodnote 455 mil. EUR, z čoho 261 mil. EUR sa týkalo pomerne nízkeho počtu (46) veľkých prípadov nad 1 mil. EUR. DOHLIADA KOMISIA NAD SPÄTNÝM ZÍSKAVANÍM SÚM A MONITORUJE HO ÚČINNE? 54. Komisia je zodpovedná za dohľad nad tým, ako členské štáty riadia a spravujú výdavky na poľnohospodárstvo vrátane opatrení na spätné získanie súm. Komisia je povinná: - uverejňovať úplné a presné informácie o dlhoch a spätnom získavaní v účtovnej závierke na základe údajov predložených vnútroštátnymi orgánmi; - vydávať jasné a jednoznačné usmernenia k uplatňovaniu právnych predpisov; - uplatňovať účinné postupy zúčtovania (vrátane pravidla 50/50) zisťovať prípady porušenia nariadení a primerane stanoviť členským štátom nápravné opatrenia; - dokončiť prácu pracovnej skupiny pre vymáhanie dlhov spred roku 2006; - primerane využívať informácie od členských štátov o jednotlivých dlhoch. Dvor audítorov posúdil fungovanie týchto rozličných mechanizmov a skontroloval, či sa uplatňovali podľa plánu a či boli účinné pri ochrane finančných záujmov Únie. AKÉ INFORMÁCIE PREDKLADÁ KOMISIA? 55. Komisia uverejňuje informácie o spätnom získavaní neoprávnených platieb v poznámkach k účtovnej závierke Európskej únie. Komisia taktiež raz ročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o ochrane finančných záujmov EÚ a boji proti podvodom, ktorá obsahuje časť o spätnom získavaní súm v poľnohospodárstve. 56. Informácie o situácii so spätným získavaním dlhov v členských štátoch vykazujú platobné agentúry raz ročne v samostatných tabuľkách (údaje v prílohe III a prílohe IIIA) vo svojich ročných účtovných závierkach [31]. Tieto informácie sa taktiež používajú ako zdroj informácií o spätnom získavaní súm vo výročnej správe o činnosti (VSČ) generálneho riaditeľa GR AGRI. 57. V tabuľke 5 sú uvedené číselné údaje z ročnej účtovnej závierky Európskej únie týkajúce sa dlhu v rámci EPZF: 58. Sumy uvedené v ročnej účtovnej závierke sú výrazne nižšie ako tie, ktoré sú zaznamenané na účtoch dlžníkov členských štátov, pretože sú upravené smerom nadol v súlade s platnými účtovnými postupmi a zásadou obozretnosti. Upravené číselné údaje odrážajú skutočnosť, že členské štáty si môžu ponechať 20 % z každej spätne získanej sumy, ďalej odrážajú sumy, ktoré už podliehajú 50 % zúčtovaniu, a údaje zároveň zohľadňujú sumy, ktoré Komisia považuje za nevymožiteľné. Pri tejto ročnej úprave Komisia používa algoritmus, ktorý okrem iného zohľadňuje vek nesplatených dlhov. Tabuľka s rôznymi úpravami číselných údajov je súčasťou prílohy III. 59. V tabuľke 6 je uvedená analýza číselných údajov uverejnených v ročnej účtovnej závierke Európskej únie v súvislosti so "spätným získaním" neoprávnených platieb: TABUĽKA 5 NESPLATENÝ DLH UVEDENÝ V ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE (MIL. EUR) Rok | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Hrubé nesplatené pohľadávky EPZF k 31.12. | 1009 | 902 | 684 | 627 | Odpis | (477) | (483) | (392) | (350) | Čistá suma | 532 | 419 | 292 | 277 | 60. Medzi vyššie uvedenými číselnými údajmi o dlhoch (pozri tabuľku 5) a spätným získaním súm (pozri tabuľku 6) tak, ako sú uvedené v účtovnej závierke, a súčtom týchto súm v záznamoch členských štátov (pozri tabuľku 2) sú značné rozdiely. Čiastočne je to možné vysvetliť rôznym dátumom, kedy sa tieto údaje stanovujú. Veľkú časť týchto rozdielov útvary Komisie dokázali vysvetliť, avšak dôležité, nevysvetlené rozdiely zostávajú, pretože chýba pravidelný postup odsúhlasenia. Okrem toho prístup k niektorým dlhom, ktoré vznikli v dôsledku reštrukturalizácie trhu s cukrom, viedol v účtovnej závierke za rok 2007 k nadhodnoteniu o približne 104 mil. EUR (pozri prílohu III). 61. Veľká väčšina (asi 87 % za štyri roky) "spätne získaných" neoprávnených platieb, ktoré sú vykázané v účtovnej závierke, sú výsledkom korekcií Komisie na základe postupu zúčtovania. Korekcie v zásade nie sú spájané s jednotlivými dlhmi alebo zistenými nesprávnymi platbami. Tieto korekcie idú na ťarchu daňových poplatníkov príslušných členských štátov, a teda nie sú skutočným splatením finančných prostriedkov, ktoré boli neoprávnene vyplatené príjemcovi. Preto bolo neprimerané označovať ich v účtovných závierkach do roku 2008 ako "spätné získanie súm". TABUĽKA 6 "SPÄTNÉ ZÍSKANIE" NEOPRÁVNENÝCH PLATIEB V ROČNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE (MIL. EUR)\ Rozpočtový rok | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Sumy získané späť od príjemcov a preplatené členskými štátmi | 108 (11 %) | 115 (13 %) | 129 (10 %) | 132 (21 %) | Korekcie stanovené Komisiou a získané späť od vnútroštátnych orgánov | 839 (89 %) | 739 (87 %) | 1148 (90 %) | 493 [8001] (79 %) | Spolu | 947 | 854 | 1277 | 625 | 62. Napríklad v poznámkach k účtovnej závierke EÚ za rok 2008 (poznámka 2.10 k pohľadávkam a poznámka 6 k spätnému získaniu neoprávnených platieb) bol uvedený celkový dlh týkajúci sa EPZF vo výške 684 mil. EUR a približne 1277 mil. EUR bolo vykázaných ako spätne získaných v danom roku. Z analýzy 1277 mil. EUR vyplýva, že 129 mil. EUR bolo spätne získaných od príjemcov, zvyšnú časť "spätného získania súm" – 1148 mil. EUR – tvorili korekcie uložené členským štátom na základe postupu zúčtovania. Z preskúmania účtov členských štátov však vyplýva, že suma splatná rôznym platobným agentúram bola 1246 mil. EUR a suma, ktorá bola skutočne spätne získaná od príjemcov, bola 113 mil. EUR. Za rok 2009 Komisia síce jasnejšie rozlišuje finančné korekcie od skutočného spätného získania súm, z poznámok k účtovnej závierke je však stále nemožné určiť presnú sumu, ktorá bola skutočne spätne získaná od konečných príjemcov. KOMISIA POSKYTUJE USMERNENIA, NIEKEDY VŠAK NESKORO A NEÚPLNE 63. Komisia vyjasnila uplatňovanie právnych predpisov vo svojich usmerneniach pre členské štáty, ktoré vydala v rámci postupu zúčtovania. Ročné aktualizácie za rozpočtové roky 2006, 2007, 2008 a 2009 neumožnili PA plne prispôsobiť svoje systémy, čo členským štátom spôsobilo problémy pri zabezpečení plného súladu s týmito usmerneniami. 64. Dvor audítorov zistil v členských štátoch prípady, kedy sa zodpovedné orgány nevyjadrili jasne, ako pristupovať k niektorým špecifickým okolnostiam po uplatnení pravidla 50/50. Môže to viesť k tomu, že členských štátom nebudú finančné prostriedky vrátené späť [32] alebo sa do rozpočtu vráti viac, ako by sa malo. FINANČNÉ ZÚČTOVANIE, KOMISIA SCHVAĽUJE ÚČTY DLŽNÍKOV A ÚČTUJE ČLENSKÝM ŠTÁTOM SUMY NA ZÁKLADE PRAVIDLA 50/50 65. V ročnom rozhodnutí o zúčtovaní Komisia musí určiť výdavky, ktoré akceptuje (podliehajúce ďalšiemu auditu) v každom členskom štáte na základe účtovných závierok zaslaných PA. 66. Spoľahlivosť účtovných závierok PA, vrátane účtov dlžníkov, overujú nezávislé certifikačné orgány, ktoré Komisii predkladajú správu a vydávajú osvedčenie o audite. Komisia tento systém priebežne aktualizuje a zlepšuje a účty dlžníkov sú teraz úplnejšie a kontrolujú sa prísnejšie, ako tomu bolo v čase predchádzajúcej správy Dvora audítorov. 67. Od rozpočtového roku 2006 rozhodnutie o zúčtovaní obsahuje aj sumu, ktorá sa účtuje na ťarchu rozpočtu členských štátov na základe pravidla 50/50 [33]. Členským štátom boli účtované sumy uvedené v tabuľke 7. Z tabuľky vidieť, že hlavný vplyv tohto systému spočíval zatiaľ v odstránení starých dlhov zo záznamov. Jeho vplyv bol najväčší na začiatku tohto postupu, kedy veľké sumy starých dlhov podliehali pravidlu 50/50, v dôsledku čoho boli sumy účtované členským štátom. TABUĽKA 7 SUMY ÚČTOVANÉ ČLENSKÝM ŠTÁTOM NA ZÁKLADE PRAVIDLA 50/50 (MIL. EUR) | Za rok 2006 | Za rok 2007 | Za rok 2008 | Za rok 2009 | Účtované členským štátom na základe pravidla 50/50 v rozhodnutiach Komisie | 231,9 | 137,6 | 31,4 | 22,8 | SUMY MÔŽU "UNIKNÚŤ" PRAVIDLU ZÚČTOVANIA 50/50 68. Pôvodná suma dlhu sa môže následne upraviť nahor na základe konečného rozhodnutia správneho alebo súdneho orgánu. Na tieto úpravy by sa taktiež malo vzťahovať pravidlo zúčtovania 50/50. Ak však na sumy pôvodne zaznamenané ako dlh už bolo uplatnené toto pravidlo, úprava môže "uniknúť" alebo vyhnúť sa zúčtovaniu, najmä ak sú zaúčtované pod rovnakým identifikačným číslom prípadu a rovnakým rozpočtovým rokom prvotného zistenia nezrovnalosti. To isté platí o akomkoľvek vypočítanom úroku na dlh. 69. Dvor audítorov zistil, že v rokoch 2006 – 2009 týmto spôsobom "uniklo" alebo sa vyhlo zúčtovaniu spolu 37,9 mil. EUR. Ak by sa na túto sumu uplatnilo pravidlo 50/50, do rozpočtu EÚ by to prinieslo ďalších 18,9 mil. EUR. Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo, že sumy "unikajúce" zúčtovaniu týmto spôsobom prevyšujú potenciálne úpravy v opačnom zmysle, t. j. keď sa výška dlhu zaznamenaného na účtoch členského štátu zníži po uplatnení pravidla 50/50. Za tieto prípady únikov pred zúčtovaním zodpovedajú nedostatočne jasné usmernenia Komisie a hoci si Komisia tieto okolnosti uvedomuje, nereagovala včas, aby túto situáciu napravila. Tieto zistenia sa potvrdili kontrolami Dvora audítorov na mieste. TABUĽKA 8 VPLYV UPLATNENIA PRAVIDLA 50/50 NA ČLENSKÉ ŠTÁTY Členský štát | BE | DE | EL | ES | FR | IT | NL | PT | UK | Ostatné členské štáty | Spolu | Suma (tis. EUR) | 8046 | 31975 | 15954 | 44611 | 43944 | 245963 | 7158 | 9644 | 10618 | 5874 | 423787 | % | 1,9 | 7,5 | 3,8 | 10,5 | 10,4 | 58,0 | 1,7 | 2,3 | 2,5 | 1,4 | 100,0 | ŠPECIFICKÉ AUDITY DLHOV VYKONÁVANÉ KOMISIOU V RÁMCI OVERENIA SÚLADU ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY 70. Súčasný rámec právnych predpisov [34] poskytuje Komisii možnosť iniciovať spätné získanie súm od členských štátov na základe jej vlastných auditov v rámci postupu overenia súladu účtovnej závierky pre konkrétne príčiny týkajúce sa riadenia dlhov. 71. Dvor audítorov preskúmal prácu Komisie vykonanú v rámci postupu overenia súladu, ale len v tých prípadoch, keď sa rozhodnutia týkali konkrétne riadenia dlhov v rokoch 2006 až 2009. Tieto postupy neboli ešte úplne dokončené, a teda nebolo navrhnuté spätné získanie súm od členských štátov prostredníctvom korekcií. 72. Pokiaľ ide o audity Komisie, zamerali sa najmä na preskúmanie systémov, ale zahŕňali aj vzorku 207 prípadov. Pri určitom počte prvotné posúdenie útvarmi Komisie, oznámené členským štátom [35], bolo, že niektoré sumy, ktoré neboli získané späť, môžu byť predmetom potenciálnych korekcií a Komisia ich môže získať späť priamo od členského štátu. Finančný dosah sa odhaduje na 27,2 mil. EUR a týka sa ôsmich členských štátov (Belgicko, Dánsko, Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Spojené kráľovstvo). TABUĽKA 9 ČLENSKÉ ŠTÁTY OVPLYVNENÉ ÚNIKOM SÚM PRED ZÚČTOVANÍM Členský štát | DE | EL | ES | FR | IT | Ostatné členské štáty | Spolu | Spolu (tis. EUR) | 535 | 1129 | 17127 | 8070 | 10637 | 381 | 37879 | % | 1,4 | 3,0 | 45,2 | 21,3 | 28,1 | 1,0 | 100,0 | "BREMENO MINULOSTI", VRÁTANE STARÝCH PRÍPADOV PRACOVNEJ SKUPINY PRE VYMÁHANIE, JE POTREBNÉ VYRIEŠIŤ 73. V predchádzajúcej správe uverejnenej v roku 2004 Dvor audítorov zistil nedostatky v prístupe k dlhom a ich spätnému získavaniu. Tisícky starých prípadov bolo zanedbaných pre nedostatky predošlých postupov. Komisia mala rozhodnúť, či finančnú záťaž týchto prípadov ponesie rozpočet EÚ alebo príslušný členský štát. 74. V roku 2002 Komisia zriadila pracovnú skupinu pre vymáhanie úradu OLAF a GR AGRI, ktorej cieľom bolo vyriešiť staré prípady nezrovnalostí, ktoré boli oznámené v rámci starého rámca právnych predpisov. Vzhľadom na vysoký počet nevyriešených prípadov sa Komisia rozhodla zamerať svoju prácu na prípady nad 500000 EUR. - V tom čase bolo nad touto hranicou 431 prípadov a 3227 prípadov pod ňou. Do 3. októbra 2006 [36], tesne pred nadobudnutím účinnosti nového nariadenia, bolo zúčtovaných 349 prípadov nad danou hranicou. - Všetky prípady nevyriešené k 15. októbru 2006, vrátane 82 (431 – 349) prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie, ktorými sa skupina nezaoberala, a 3227 prípadov nižšej hodnoty, boli zúčtované podľa nového pravidla 50/50 za rok 2006. - Ďalšie rozhodnutie o overení súladu z 13. februára 2009 zahŕňalo ďalších 22 prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie (zo zvyšných 82) [37], pričom dva z nich boli získané späť dvakrát (v rámci pravidla 50/50 a rozhodnutím o overení súladu). - Avšak sedem prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie (1 v Nemecku, 3 v Grécku, 1 vo Francúzsku, 1 v Taliansku, 1 v Portugalsku) v hodnote 16,3 mil. EUR bolo vyčlenených z tabuľky prílohy III, tieto prípady neboli zúčtované na základe pravidla 50/50 a sú predmetom prebiehajúcich postupov zúčtovania so zreteľom na konečné rozhodnutie Komisie. - V roku 2009 si Komisia vyžiadala od členských štátov ďalšie informácie ohľadom 49 starých nevyriešených prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie, pretože Komisia nevedela tieto prípady identifikovať v tabuľkách prílohy III. Tieto postupy stále prebiehajú. 75. Okrem 49 starých prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie, ktoré zostávajú nevyriešené, Dvor audítorov pri audite taktiež zistil, že uplatnenie pravidla 50/50 na prípady, ktoré mala pôvodne riešiť pracovná skupina pre vymáhanie, avšak k 16. októbru 2006 boli stále nevyriešené, viedlo k nejednotnému prístupu k dlžníkom v prípadoch, ktoré už boli uzavreté. Podrobnosti k týmto prípadom sú uvedené v prílohe IV. INFORMÁCIE O NEZROVNALOSTIACH SA ZASIELAJÚ ÚRADU OLAF PRÍLIŠ NESKORO 76. Po predchádzajúcom audite Dvora audítorov a následne po prijatí nového rámca právnych predpisov prevzalo zodpovednosť za následnú finančnú kontrolu GR AGRI a komunikácia ohľadom dlhov a nezrovnalostí bola nasmerovaná na úrad OLAF cez GR AGRI. Cieľom tejto zmeny postupov bolo zveriť zodpovednosť za následnú kontrolu GR AGRI, teda útvaru, ktorý v skutočnosti vyplatil finančné prostriedky, ktoré sa majú získať späť, pričom sa súčasne ponechal tok informácií o nezrovnalostiach na úrad OLAF. Informácie, ktoré sa poskytujú úradu OLAF, slúžia ako strategické spravodajské informácie, konkrétne na účely analýzy rizík, zabezpečenia a ochrany proti podvodom, a nie na účely následnej finančnej kontroly ako takej. 77. Dvor audítorov zistil, že informácie, ktoré sa poskytujú úradu OLAF, sa vo veľkej miere používajú na účely predkladania správ, najmä výročnej správy o činnosti úradu OLAF, správy Komisie Európskemu parlamentu a Rade o ochrane finančných záujmov EÚ a boji proti podvodom a ďalších publikácií, ktoré sa zasielajú členským štátom. Na operačnej úrovni úradu OLAF aj Komisie sa však databáza na analýzu a strategické spravodajské informácie zrejme využíva len v obmedzenej miere. Je to čiastočne spôsobené veľkým oneskorením, ktoré v skutočnosti vznikne medzi zistením potenciálnej nezrovnalosti a jej oznámením Komisii podľa nového rámca právnych predpisov. 78. Úrad OLAF si uvedomuje uvedené obmedzenia a v súčasnosti skúma možnosť návrhu úpravy nariadenia Komisie (ES) č. 1848/2006, aby sa dosiahli dva rôzne ciele: - podstatne znížiť veľké oneskorenie, ktoré v súčasnosti vzniká medzi zistením nezrovnalosti a jej oznámením úradu OLAF od členských štátov cez GR AGRI; - ešte viac zlepšiť obsah oznámení, najmä pokiaľ ide o niektoré kľúčové informácie, ktoré sú potrebné na účely analýzy rizík, zabezpečenia a ochrany proti podvodom. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 79. Záverom auditu systémov zavedených a prevádzkovaných členskými štátmi na spätné získanie zistených dlhov a dohľadu Komisie nad týmto procesom je, že sa od roku 2004 celkovo zlepšili. Tieto systémy teraz účinnejšie ochraňujú finančné záujmy EÚ, najmä zavedením opatrení, na základe ktorých členské štáty vrátia EÚ časť nevymoženého dlhu (pravidlo 50/50). Tento systém je však ešte potrebné zlepšiť objasnením pravidiel, čím sa zníži priestor na rôzne výklady a postupy uplatňované v členských štátoch. 80. Členské štáty zväčša spracúvajú a zaznamenávajú dlhy v súlade s pravidlami a požiadavkami. Niekedy sú však výrazné rozdiely vo výklade: dlhy sa uznávajú v rôznom čase; vykazované číselné údaje nie sú porovnateľné; úroky sa neúčtujú jednotne; čas a okolnosti, kedy sa dlhy odpisujú, sa výrazne líšia. Vo všeobecnosti možno povedať, že priestor, ktorý majú členské štáty na výklad, im umožňuje prijímať rozhodnutia, ktoré majú negatívny finančný dosah na rozpočet EÚ. 81. Členské štáty v súčasnosti získavajú späť väčšiu časť nových dlhov, ale Dvor audítorov poznamenáva, že sumy zaznamenané ako nové dlhy sa znižujú. Dvor audítorov zistil, že pravdepodobnosť spätného získania neoprávnenej platby je negatívne ovplyvnená častými veľkými oneskoreniami členských štátov so začatím postupov spätného získania súm, nedostatkami prijatých opatrení a ich obmedzenými možnosťami vymáhania. 82. Hoci členské štáty vo všeobecnosti odpisujú dlhy v súlade s pravidlami, tieto pravidlá nie sú dostatočne jasné, čo znamená, že sú značné rozdiely v okolnostiach, za akých sa tak stane. V jednotlivých členských štátoch sa môže najmä líšiť bod v konkurznom konaní, kedy dôjde k odpísaniu dlhov. Tieto záležitosti sú veľmi dôležité, pretože odpísané dlhy nepodliehajú spätnému vráteniu do rozpočtu EÚ na základe pravidla 50/50. ODPORÚČANIE Č. 1 Komisia by mala zlepšiť spôsob, akým sa riadia a vykazujú dlhy v členských štátoch a zabezpečiť jednotný prístup k dlhom vo všetkých členských štátoch. Konkrétne: - požadovať od členských štátov, aby vykázali nezrovnalosti a ostatné spätné získavanie súm, keď sú právne splatné, najmä v čase vyhotovenia oznámenia o vymáhaní, - vydávať usmernenia včas, aby sa vyriešila súčasná nejednotnosť v hlavných konceptoch výkazníctva a účtovníctva, - zaviesť jednotný časový limit medzi zistením potenciálnej nezrovnalosti a oznámením o vymáhaní zaslanom dlžníkovi, čo podporí harmonizáciu na úrovni členských štátov a zabezpečí včasnejšie zasielanie informácií o nezrovnalostiach úradu OLAF, - vydávať jasné a jednoznačné pravidlá na uplatňovanie úrokov z nesplateného dlhu, - objasniť, za akých okolností možno dlhy vyhlásiť za nevymožiteľné, najmä pokiaľ ide o prípady platobnej neschopnosti. 83. Pokiaľ ide o dohľad a monitorovanie Komisie, Dvor audítorov zistil, že informácie uvedené v ročnej účtovnej závierke sa zlepšili, hoci rozdiel medzi spätným získaním súm od jednotlivých príjemcov (v súčasnosti len 13 % z celkovej sumy) a sumami splatenými orgánmi členských štátov (financovanými daňovými poplatníkmi príslušného štátu), stále nie je dostatočne jasný. Komisia neodsúhlasuje systematicky rôzne zdroje informácií, najmä súhrnné údaje v záznamoch členských štátov s číselnými údajmi v účtovnej závierke EÚ, čo znižuje transparentnosť a možnosť zistiť chyby v týchto údajoch. Komisia teraz poskytuje členským štátom viac usmernení, niekedy však neskoro a neúplne. Pracovná skupina zriadená v roku 2002 na vyriešenie prístupu k dovtedy nevymoženým dlhom svoju prácu dokončila, je však potrebné dokončiť následnú kontrolu niektorých prípadov. 84. Zavedenie pravidla 50/50, kľúčového prvku rámca z roku 2006, malo za cieľ podnietiť členské štáty, aby urýchlili postup spätného získania vykázaných dlhov. Predstavuje zlepšenie oproti predchádzajúcej situácii, keď bolo možné, aby nevymožiteľný dlh zostával v účtovných závierkach mnoho rokov. Toto pravidlo však taktiež predstavuje riziko, že členské štáty budú "riadiť" vykazovanie a odpisovanie dlhov vo svoj vlastný prospech, najmä aby sa vyhli jeho uplatneniu alebo ho oddialili (a následnému účtovaniu na ťarchu štátneho rozpočtu). Auditom Dvora audítorov sa ukázalo, že toto riziko je reálne: - v prípade platobnej neschopnosti, keď sa dlh odpíše skôr, ako to bolo plne odôvodnené; - pri odďaľovaní dátumu uznania dlhu, čím sa odďaľuje uplatnenie tohto pravidla. ODPORÚČANIE Č. 2 Komisia by preto mala: - preskúmať konkrétne aspekty uplatňovania pravidla 50/50, napr. sumy, ktoré potenciálne uniknú pred zúčtovaním, aby zabezpečila uplatňovanie tohto pravidla, - zabezpečiť, aby práca certifikačných orgánov pri testovaní účtov dlžníkov členských štátov zahŕňala uvedené riziká, - zvážiť, ako získať späť väčšiu časť neoprávnených platieb od príjemcov, - čo najskôr dokončiť následnú kontrolu prípadov pracovnej skupiny pre vymáhanie. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Olavi ALA- NISSILÄ, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 8. júna 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Článok 9 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1). [9999] Ide o platby vykonané v rámci kapitol 05 02 a 05 03 (EPZF) a kapitol 05 04 a 05 05 (rozvoj vidieka), ako sú uvedené vo zväzku II prílohy A ii) na stranách 356 – 379 za rok 2006 a vo zväzku II, prílohe B: Výdavky i), na stranách 306 – 315 ročnej účtovnej závierky Európskych spoločenstiev za rok 2007, ako aj v tabuľke 5.1 výročnej správy za rok 2008 a tabuľke 3.1 výročnej správy za rok 2009. [8888] Pred rokom 2007 bol len jediný fond, a to EPUZF. [9001] Vo výročnej správe o činnosti za rok 2009 Komisia opravila pôvodne uvedenú sumu 1449 mil. EUR za rok 2006 z dôvodu korekcií za Taliansko: AGEA. [9002] Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo, že suma 209 mil. EUR bola nadhodnotená za rozpočtový rok 2007 z dôvodu započítania súm faktúrovaných za dočasnú reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu. Ak by sa zohľadnilo toto nadhodnotenie, suma získaná späť v percentách by vzrástla na 12,8 %. [9003] Na základe súčtov poskytnutých certifikačnými orgánmi za "údaje v tabuľke 1 a 2". [9004] Toto percento je vypočítané na základe údajov na konci roka. Ak by sa použil údaj za priemerný dlh, príslušné percento za roky 2006 – 2009 by bolo 6,8 %, 11,2 %, 8,4 % a 9,4 %. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005, nariadenie Komisie (ES) č. 883/2006 (Ú. v. EÚ L 171, 23.6.2006, s. 1) a nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006, doplnené usmerneniami Komisie, a nariadenie Komisie (ES) č. 1848/2006 (Ú. v. EÚ L 355, 15.12.2006, s. 56). [3] Pozri nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006 z 21. júna 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005, pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a iných orgánov a zúčtovania EPZF a EPFRV (Ú. v. EÚ L 171, 23.6.2006, s. 90). [4] Príklad: v RPA (Spojené kráľovstvo) nevedeli predložiť príslušnú dokumentáciu k siedmim prípadom zo vzorky 66 prípadov: príslušná suma: 4,3 mil. GBP. [5] Vo výročnej správe o činnosti za rok 2009 Komisia opravila pôvodne uvedenú sumu 1449 mil. EUR za rok 2006 z dôvodu korekcií za Taliansko: AGEA. [6] Tabuľka 5 prílohy III nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006. [7] Suma 8,8 mil. GBP sa týka rozdielov, ktoré Dvor audítorov zistil pri odsúhlasovaní, a nie chýb, ktoré Dvor audítorov zistil vo vzorke, ako je opísané v bode 19. [8] Článok 35 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005. [9] Časť 5.3.5 usmernenia č. 2. [10] Usmernenie č. 1: bod 2.7: stĺpec g) prílohy III. [11] Oznámenia o vymáhaní možno považovať za pohľadávku, zatiaľ čo "potenciálnych dlžníkov" nie. [12] FEGA: Fondo Español de Garantía Agraria.AVFGA: Agència Valenciana de Fomento y Garantia Agraria. [13] Všeobecné potvrdenie nemeckou PA (HZA Hamburg-Jonas): "v niektorých prípadoch"; nemeckou PA (Hannover): v dvoch prípadoch z 12 prípadov; belgickou PA (BIRB): v jednom prípade z 11 prípadov; maďarskou PA: (ARDA) v jednom prípade z 12 prípadov; a PA v Spojenom kráľovstve (RPA) v štyroch prípadoch zo siedmich prípadov. [14] Tabuľky 1, 2 a 5 prílohy III k nariadeniu Komisie (ES) č. 885/2006. [15] ONIEP: Office National Interprofessionnel de l‘Elevage et de ses Productions. [16] Príkladom je prípad opísaný v rámčeku 6. [17] Právnu definíciu pozri v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1). Nachádza sa aj v glosári. [18] V článku 32 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 sa stanovuje, že "čiastky vymožené následkom nezrovnalostí alebo nedbanlivosti a úroky s nimi spojené sú prevedené platobným agentúram a nimi pripísané ako príjem pridelený EPZF k mesiacu ich reálneho prijatia". [19] Rozsudok Všeobecného súdu z 22. apríla 2010: Taliansko/Komisia (T-274/08 a T-275/08), keď Komisia stanovila korekcie vo výške 214 mil. EUR týkajúce sa pravidla zúčtovania 50/50 vrátane úrokov. [20] Päť prípadov s finančným dosahom 2,2 mil. EUR. [21] Štyri prípady s finančným dosahom 1,6 mil. EUR. [22] Jeden prípad s finančným dosahom 0,2 mil. EUR. [23] Šesť prípadov s finančným dosahom 5,3 mil. EUR. [24] 492 prípadov s finančným dosahom 7,3 mil. EUR, hlavne v Španielsku, ako vidieť v rámčeku 5. [25] Nariadenie Komisie (ES) č. 1034/2008 z 21. októbra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 885/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005, pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a iných orgánov a zúčtovania EPZF a EPFRV (Ú. v. EÚ L 279, 22.10.2008, s. 13), ktorým sa zavádza článok 5 písm. b) do nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006. [26] Po stanovenom čase sú prípady "premlčané" a nemožno v nich ďalej pokračovať. [27] Platobné agentúry kontrolované v Nemecku, Španielsku, Grécku a Maďarsku. [8002] Z celkovej sumy 166 mil. EUR sa 117,1 mil. EUR týka jediného dlhu, ktoré Taliansko vyhlásilo za nevymožiteľný. [28] Článok 32 ods. 6 nariadenia Rady č. 1290/2005. [29] Vymáhanie dlhov PPA – Všeobecné usmernenia/postupy (verzia 2.4 z 24.11.2008), bod 8.1.3. [30] Odpoveď Komisie č. 632128 z 15. septembra 2010 na pripomienky Dvora audítorov v liste PF-3814 z 2. júna 2010. [31] Pozri nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006. [8001] Značný pokles korekcií v účtovnej závierke za rok 2009 Komisia vysvetľuje zúčtovaním sumy 368 mil. EUR, ktorá sa "nerealizovala" na konci roka 2008 (pozri stranu 100 ročnej účtovnej závierky EÚ za rok 2009). [32] Príklad: PA Dolné Sasko: suma 508000 EUR zodpovedá sumám, ktoré Komisia zúčtovala dvakrát a ktoré neboli vrátené späť do 20 mesiacov od žiadosti PA (situácia v januári 2011). [33] Článok 32 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005. [34] Článok 32 ods. 4 a ods. 8 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005. [35] Oficiálne oznámenie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 885/2006. [36] Rozhodnutie Komisie 2006/678/ES z 3. októbra 2006 (Ú. v. EÚ L 278, 10.10.2006, s. 24): približne 98 % súm účtovaných členským štátom sa týkali Talianska, 311 mil. EUR za 157 prípadov nezrovnalostí. Dňa 11. decembra 2006 Taliansko podalo žalobu voči Komisii (Vec T-394/06); prípad je zatiaľ nevyriešený na Súdnom dvore. [37] Dňa 14. 4. 2009 Grécko podalo žalobu voči Komisii vo veci 13 prípadov nezrovnalostí vo výške 13,3 mil. EUR, okrem iného s tvrdením, že nariadenie Rady č. 1290/2005 sa nevzťahovalo na staré prípady (Vec T-158/09); prípad je zatiaľ nevyriešený na Súdnom dvore. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I NOVOVZNIKNUTÉ DLHY – VRÁTANE "PREDBEŽNÝCH DLŽNÍKOV" V ROKOCH 2006 – 2009 V posledných štyroch rokoch vykázali členské štáty v priemere 199 mil. EUR nových dlhov za rok, vrátane "predbežných dlžníkov" zaznamenaných najmä vo Francúzsku a v Taliansku. NOVOVZNIKNUTÉ DLHY V ROKOCH 2006 – 2009 (%) SPOLU: 795 MIL. EUR +++++ TIFF +++++ Členský štát | BE | DE | ES | FR | IT | UK | Ostatné ČŠ | Spolu | Suma (mil. EUR) | 52,5 | 55,1 | 157,3 | 150,5 | 121,8 | 69,5 | 188,4 | 795,1 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II UPLATŇOVANIE ÚROKOV V KONTROLOVANÝCH PLATOBNÝCH AGENTÚRACH Kód | Názov orgánu | Úrok medzi dátumom neoprávnenej platby a dátumom príkazu na jej spätné získanie | Úrok medzi dátumom príkazu na spätné získanie a dátumom splatenia | Vnútroštátne pravidlá platné pre všetky opatrenia | Kumulovaný úrok na konci rozpočtového roka | BE01 | BIRB | Neúčtuje sa | Zriedka | Áno | Nie | BE03 | OP Walónsko | Systematicky | Príležitostne | Áno | Nie | DE02 | Hamburg-Jonas | Systematicky | Neúčtuje sa | Áno | Nie [1] | DE12 | Dolné Sasko | Neúčtuje sa | Systematicky | Áno | Nie | ES01 | Andalúzia | Systematicky | Zriedka | Áno | Áno | ES17 | AVFGA | Systematicky | Zriedka | Áno | Áno | ES18 | FEGA | Systematicky | Zriedka | Áno | Áno | FR14 | ONIEP | Neúčtuje sa | Zriedka | Nie | Nie | FR16 | ONIGC | Neúčtuje sa | Zriedka | Nie | Nie | GB09 | RPA | Systematicky | Neúčtuje sa | Áno | Nie | GR01 | OPEKEPE | Príležitostne | Systematicky | Áno | Nie | HU01 | ARDA | Príležitostne | Príležitostne | Áno | Nie | IT01 | AGEA | Príležitostne | Systematicky | Áno | Áno | IT02 | SAISA | Príležitostne | Systematicky | Áno | Áno | [1] Úroky sa vypočítavajú systematicky každé tri roky a oznamujú dlžníkom, aby sa vyhlo premlčaniu súm. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III ROZDIELY MEDZI DLHMI ZAZNAMENANÝMI NA ÚČTOCH DLŽNÍKOV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV A HRUBÝMI POHĽADÁVKAMI V ROČNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE (mil. EUR) | Rok | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Sumy zaznamenané na účtoch dlžníkov ČŠ k 15. októbru (tabuľka 2) | 1267 | 1437 | 1246 | 1115 | Plus: Úprava za Taliansko (pozri koncovú poznámku č. 1 v tabuľke 2) | 182,0 | | | | Plus: Výška nesplatených dlhov vykázaných platobnými agentúrami v prílohe IIIA | | | 39,9 | 59,3 | Plus: Úpravy za koniec roka okt. – dec. | 18,1 | 31,5 | 2,6 | -2,0 | Mínus: Predbežní dlžníci | | | (152,9) | (163,4) | Medzisúčet: nominálna výška odhadovaných nesplatených dlhov k 31. decembru | 1467,1 | 1468,5 | 1135,6 | 1008,9 | Mínus: Sumy podliehajúce pravidlu 50/50 | (274,4) | (330,1) | (288,9) | (233,8) | Mínus: 20 % ponechanie umožnené ČŠ | (203,0) | (227,6) | (163,1) | (148,0) | Medzisúčet: hrubá suma vypočítaná pre súvahu | 989,8 | 910,8 | 683,6 | 627,1 | Zostávajúce rozdiely: nevysvetlené [1] | 19,0 | -9,0 | | | Hrubé pohľadávky v ročnej účtovnej závierke (tabuľka 5) k 31. decembru | 1009 | 902 [2] | 684 | 627 | [1] Nevyriešené rozdiely, na ktoré sa odkazuje v bode 60, sú uvedené v súlade s touto tabuľkou. [2] Tento číselný údaj zahŕňa nadhodnotenú sumu týkajúcu sa cukru, ktorá je podrobne vysvetlená v bode 60. -------------------------------------------------- PRÍLOHA IV DLHODOBO NEVYRIEŠENÉ ZÁLEŽITOSTI NEJEDNOTNÉHO PRÍSTUPU K NEZROVNALOSTIAM A SPÄTNÉMU ZÍSKAVANIU FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV Pokiaľ ide o hranicu 500000 EUR, ktorú stanovila pracovná skupina pre vymáhanie, nasledujúci príklad dokazuje nejednotný prístup k starým prípadom: - prípad úradu OLAF č. DE/92/001: nezrovnalosť vo výške 739092 DM (< 500000 EUR) - prípad úradu OLAF č. DE/92/002: nezrovnalosť vo výške 4247763 DM (> 500000 EUR) Hoci sa v obidvoch prípadoch vyskytla tá istá nezrovnalosť, prípad č. DE/92/001 bol zúčtovaný na základe pravidla 50/50 za rok 2006 vrátane úrokov a následne ho PA Hamburg-Jonas vyhlásila za nevymožiteľný. Druhý prípad č. DE/92/002 Komisia stále neuzavrela a zatiaľ nebol zúčtovaný, pretože ho PA vyradila – bez rozhodnutia Komisie – z údajov prílohy III. Bez ohľadu na konečné rozhodnutie Komisie výsledkom prvého prípadu bolo, že sa 50 % účtovalo na ťarchu rozpočtu EÚ, zatiaľ čo druhý prípad bude účtovaný buď 100 % na ťarchu štátneho rozpočtu, alebo 100 % na ťarchu rozpočtu EÚ. Okrem toho, tieto dva prípady, ktoré boli prechodne vyňaté z rozhodnutia o zúčtovaní za rok 1991, boli v rozpočtovom riadku, ktorý bol 100 % vyradený z financovania Spoločenstvom, čo bolo potvrdené rozsudkom Súdneho dvora z 21. januára 1999. Rozsudok Súdneho dvora by mal byť rozhodujúci a nemal by byť obchádzaný ustanoveniami o vykazovaní vyplývajúcimi z nariadenia Rady (ES) č. 595/91. V oboch prípadoch mala byť preto celá suma vyňatá z financovania Spoločenstvom v roku 1999. Finančný dosah na rozpočet EÚ bol vypočítaný vo výške 2,35 mil. EUR. PRÍPADY VÝVOZNÝCH NÁHRAD V TALIANSKU V roku 1996 Komisia vyradila z financovania Spoločenstvom sumu 118,1 mil. EUR z dôvodu nedbanlivosti talianskych orgánov v prípade jedného príjemcu (rozhodnutie Komisie č. 96/311/ES). V roku 2006 dlhy toho istého príjemcu vo výške 2,9 mil. EUR boli zúčtované na základe pravidla 50/50, pretože ich talianska PA (SAISA) nevyhlásila za nevymožiteľné. Táto suma je predmetom vyšetrovania Komisie. V roku 2007 talianska PA v rozpore s jej prístupom z roku 2006 so súhlasom Komisie odpísala sumu 117 mil. EUR z dôvodu konkurzného konania príjemcu. Prístup Komisie k tomuto prípadu, t. j. súhlas s odpísaním sumy 117 mil. EUR v roku 2007 a ďalšie vyšetrovanie nižšej sumy 2,9 mil. EUR bez zváženia nedbanlivosti, o ktorej bolo rozhodnuté v roku 1996, sa zdá byť sporný. --------------------------------------------------