ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Počiatočným bezprostredným krokom v pláne na nadchádzajúcu európsku legislatúru by bolo podpísanie a realizácia skutočného paktu pre rast, zamestnanosť a stabilitu na podporu oživenia a vytvorenie podmienok na splatenie dlhu (európska „nová dohoda“). Tento plán by musel zahŕňať prinajmenšom: — európske dlhopisy vydané Európskou investičnou bankou (EIB) a Európskym investičným fondom (EIF) (čiastočne už implementované ako projektové dlhopisy) bez zvyšovania zadlženia krajín, a to na financovanie malých a stredných podnikov a projektov infraštruktúry, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, obnovy miest, životného prostredia a transeurópskych sietí. Takéto cielené opatrenia budú znamením aktívneho európskeho záväzku zlepšovať finančné prostredie pre súkromné investície (4); — verejné investície členských štátov, a to aj do sociálneho sektora (5) s cieľom doplniť verejné investície EÚ prostredníctvom systému spoločne dohodnutých pravidiel, ktoré v kombinácii so správnymi štrukturálnymi reformami tiež podporia súkromné investície (zlaté pravidlo); — zmiernenie úsporných opatrení alebo ich dočasné pozastavenie počas krízy, pretože patria medzi hlavné príčiny hospodárskej recesie, poklesu dopytu a zvýšenia nezamestnanosti a spôsobili zdržanie oživenia. Inými slovami je potrebné zabezpečiť prechod od výhradne úsporných opatrení k spoločne dohodnutým reformám umožňujúcim udržateľný rast, tvorbu pracovných miest a zvyšovanie produktivity (6); — dohodnuté sprievodné opatrenia zamerané na rast, zamestnanosť a sociálne aspekty, ktoré by mali byť zahrnuté do implementácie balíka šiestich legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí, druhého balíka legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí a fiškálnej dohody; — lepšie uplatňovanie európskeho semestra: na ceste k hospodárskej únii zohráva európsky semester už štyri roky nenahraditeľnú úlohu v procese zbližovania a prispôsobovania ekonomík. Môže prinášať dobré výsledky aj napriek tomu, že je výsledkom nezáväznej koordinácie. Musí sa však správne implementovať, byť transparentnejší a musí sa o ňom adekvátne informovať. Rovnako je nevyhnutné zabezpečiť účasť a zaangažovanosť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti tak na európskej, ako aj na štátnej úrovni; — náležitý súlad s národnými programami reforiem: riadenie má zásadný význam. Spôsob fungovania štátnej správy je preto rozhodujúci a tam, kde je to potrebné, by sa mali jasne zdôrazniť požadované zlepšenia. Uskutočňovanie národných programov reforiem, vrátane otázky kvality štátnej správy, by mali preskúmať všetky zainteresované subjekty a Komisia by mala tento proces pozorne monitorovať; — plná zodpovednosť členských štátov: európsky semester je za súčasných podmienok príliš technokratický, čo brzdí jeho implementáciu. Do tohto procesu by sa mali zapojiť národné rady spolu so sociálnymi partnermi a inými organizáciami občianskej spoločnosti, aby o semestri náležite diskutovali (7).
4.10

Čo sa týka odporúčaní k hospodárskej politike, EÚ by mala podporiť zavedenie rámca rastu a stability do systému biologických vied v celej Európe, aby tak zvýšila stabilitu a predvídateľnosť pre všetkých. Takýto rámec, podporovaný dialógom medzi odvetvím a spoločnosťou, by bol zameraný na podnecovanie cenných inovácií, udržiavajúc pritom schopnosť vlád riadiť rozpočty predvídateľným spôsobom. Zaviedol by sa na úrovni členských štátov, aby sa zohľadnili rozdiely v demografickom vývoji, skutočný dopyt, inflácia, technologický rozvoj atď. Okrem toho by mal obsahovať i sociálny rozmer.
4.15

Všetky iniciatívy, ktoré boli prijaté na zaistenie zamestnateľnosti mladých ľudí, by sa mali urýchlene realizovať v celej Európe a adekvátne financovať prostredníctvom ESF a ostatných štrukturálnych fondov. EHSV sa domnieva, že to predstavuje kľúčovú investíciu do budúcnosti európskych hospodárstiev a spoločnosti. Iniciatívy by mali byť ľahko prístupné všetkým mladým ľuďom bez akejkoľvek diskriminácie. Do implementovania a hodnotenia výsledkov týchto iniciatív by mali byť zapojené príslušné zainteresované strany (vrátane sociálnych partnerov a mládežníckych organizácií) na miestnej, regionálnej aj celoštátnej úrovni. EHSV odporúča, aby sa pri využívaní štrukturálnych fondov kládol osobitný dôraz na zamestnateľnosť mladých, vrátane prípadného prerozdeľovania nevyčerpaných prostriedkov.
1.7

Európska komisia by mala najprv uľahčiť výmenu osvedčených postupov a vypracovať dokumentáciu úspešných koncepcií a postupov na podporu týchto mladých migrujúcich pracovníkov v ich úsilí o integráciu do spoločnosti. Pritom by sa mohol uznať a zdôrazniť najmä význam medzikultúrnych a medzigeneračných stratégií a projektov ako sľubných podporných opatrení v rámci kultúry krajín otvorenej prisťahovalectvu.
4.4.

Vzhľadom na rastový potenciál a podiel na zamestnanosti, ktorý toto odvetvie predstavuje, a to najmä v podobe kvalifikovaných a stabilných zamestnaní, je potrebné oceniť aktivitu slobodných povolaní a podporiť ju v jej plnom podnikateľskom rozmere. EHSV oceňuje skutočnosť, že Komisia uznáva slobodné povolania ako samostatnú formu podnikania a vyjadruje vôľu podporiť toto odvetvie tým, že slobodné povolania zahrnie najmä do programov určených na podporu rozvoja a konkurencieschopnosti MSP. Tento prístup predpokladá, že sa budú analyzovať a rozvíjať podmienky štruktúr výkonu slobodných povolaní, ako to o. i. určuje aj smernica o službách na vnútornom trhu. Slobodné povolania by sa nemali rozvíjať len ako spoločnosti, ktoré vlastní jediná fyzická osoba alebo samostatne zárobkovo činné osoby. Musia sa dištancovať od problému zdanlivej samostatne zárobkovej činnosti.
1.3

Pri uplatňovaní novej spoločnej poľnohospodárskej politiky na vnútroštátnej úrovni musia členské štáty dbať na to, aby integrovaná výroba získala prostredníctvom plánov rozvoja vidieka nové stimuly, a takisto by mali podporiť jej začlenenie do nových systémov ekvivalencie certifikácie, ktoré budú stanovené v súvislosti s tzv. ekologickou platbou.
1.7

Vytváranie pracovných miest je veľmi dôležité a je nevyhnutné zabezpečiť, aby bolo právo jednotlivca na vzdelávanie a odbornú prípravu v praxi zaručené, a to tým, že sa bude investovať do príslušných zariadení na podporu znalostí a technológií. Hlavnou starosťou by malo byť vytváranie atraktívnych pracovných miest a vzdelávanie pre mladých ľudí. Je potrebné vytvárať vhodné podmienky na uľahčenie usídlenia sa mladých poľnohospodárov ako faktora stability vo vidieckych oblastiach. Mal by sa uvoľniť potenciál žien ako pracovníčok a podnikateliek. Zamestnávanie legálnych prisťahovalcov – ak bude podporené sprievodnými opatreniami, ktoré účinne zabránia segregácii – by mohlo byť príležitosťou na ich aktívne zapojenie do rozvoja vidieka.
5.4

Európska komisia musí preto vzhľadom na uvedené skutočnosti zlepšiť koordináciu medzi vlastnými oddeleniami a vytvoriť skutočný štatistický nástroj založený na porovnávaní a spájaní údajov (podľa zásady prísneho dodržiavania dôvernosti údajov). Ďalej by mala objasniť koncepciu dostupnosti SVHZ pre všetkých občanov a prispôsobiť ju požiadavkám Lisabonskej zmluvy (protokol č. 26) a Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím a zároveň by mala navrhnúť legislatívne opatrenia, ktorými by sa do sekundárneho práva zaviedla táto povinnosť pre členské štáty: — vymedziť ukazovatele, na základe ktorých sa určí dostupnosť služby, ako aj mechanizmus nezávislého hodnotenia výsledkov SVHZ, ktorého súčasťou bude dodržiavanie hospodárskej dostupnosti, — stanoviť kôš základných služieb, pre ktoré sa stanoví akceptovateľná maximálna výška výdavkov jednej domácnosti na základe typického disponibilnému príjmu. Pri stanovení dostupnej ceny košíka služieb by sa jednotlivé služby nemali odvíjať od disponibilného príjmu v jednotlivých sektoroch. Bude preto potrebné zohľadniť všetky služby považované za základné (základné služby určia členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity) a na základe toho stanoviť všeobecné percento výdavkov domácnosti, po prekročení ktorého ide o dodatočné výdavky (rovnako ako sa to robí/uskutočňuje/deje v oblasti bývania), a v tomto prípade zaviesť spôsoby financovania v súlade s článkom 14 ZFEÚ, ktoré umožnia zabezpečiť prístup ku všetkým SVHZ. — presnejšie vymedziť pojem „zraniteľné osoby“ alebo „znevýhodnené skupiny“. V tejto súvislosti by Európska komisia mala prehodnotiť svoju rozhodovaciu prax v oblasti kontroly zjavnej chyby v kvalifikácii štátnej pomoci. Členským štátom musí v súlade s ustanoveniami Protokolu č. 26 o službách všeobecného záujmu prenechať zodpovednosť za stanovenie podmienok prístupu za dostupné ceny na základe potrieb občanov a národných alebo miestnych preferencií, ako aj skutočných potrieb znevýhodnených občanov alebo sociálne slabších skupín.
1.5

Komisia by mala spotrebu založenú na spolupráci alebo participácii začleniť do svojho pracovného programu a zaoberať sa touto problematikou postupne: — Najprv by mala zoskupiť základné práva a zásady, ktoré sú už zakotvené v právnych predpisoch Európskej únie a zabezpečujú ochranu občanov, ako to urobila v prípade Kódexu EÚ práv v online prostredí. — Potom by mala dať vypracovať štúdie v tejto súvislosti, ktoré sú nevyhnutné pre činnosť Európskej komisie, aby sa zistilo, aké prekážky môžu brániť rozvoju týchto aktivít a aké problémy treba vyriešiť, pričom treba vyzdvihnúť európsku hodnotu, ktorú by malo prijatie opatrení európskeho rozsahu. Komisia by na to mala vyčleniť dostatočné finančné prostriedky, tak v rámci GR pre zdravie a ochranu spotrebiteľov, ako aj v rámci GR pre spravodlivosť. — Takisto by mala vytvoriť databázu, ktorá by bola platformou pre výmenu skúseností a osvedčených postupov v oblasti spotreby založenej na spolupráci alebo participácii a bola by k dispozícii všetkým spotrebiteľom. Zároveň by mohla rozbehnúť osvetové a informačné kampane o spotrebe založenej na spolupráci a participácii. — Nakoniec by na základe získaných skúseností mala vykonať harmonizáciu právnych predpisov zameraných na cezhraničné problémy a predpisov, ktoré dodávajú tejto téme európsku pridanú hodnotu.
4.8.1.

Európski výrobcovia počas súčasnej fázy vysokých cien surovín profitujú z úsilia o lepšiu recykláciu odpadu vynaloženého v minulosti. Väčšina kovov, ktoré sú základom väčšiny výrobkov, sa v súčasnej dobe recykluje. Pre konkurencieschopnosť strojárskych odvetví je však stále rozhodujúca dostupnosť dovážaných surovín. EÚ musí preto trvať na tom, aby obchod so surovinami neobmedzovali obmedzenia v rozpore so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO), najmä v súvislosti so vzácnymi zeminami. Pritom sa musí zohľadniť, aby sa dodržiavali etické, sociálne a ekologické normy.
4.9

Podľa EHSV by mal byť model vzájomných spoločností proste uznaný prostredníctvom celoeurópskeho koherentného právneho rámca, ktorý by zodpovedal jeho hospodárskemu významu a sociálnej úlohe. Navyše by to umožnilo vyhnúť sa zbytočnej administratívnej záťaži, dosiahnuť úspory z rozsahu a rozvinúť systém vzájomných spoločností vo všetkých členských krajinách Európskej únie (vrátane 4 členských štátov, ktoré formu vzájomných spoločností nepoznajú) a opierať sa pri tom o tento nový štatút, slobodu usadiť sa a slobodu poskytovať služby.
1.6.

Výbor konštatuje, že pacienti trpiaci EHS pociťujú skutočné symptómy. Malo by sa vyvinúť úsilie na zlepšenie ich zdravotného stavu so zameraním na zmenšenie ich ťažkostí, ako sa to podrobne uvádza v Biomedicine and Molecular Biosciences COST Action BM0704 (BMBS COST Action BM0704 Emerging EMF Technologies and Health Risk Management).
3.2.

V stratégii Európa 2020 je stanovené, že miera zamestnanosti by sa do roku 2020 mala zvýšiť na 75 %, a v tomto smere má zásadný význam lepšie začlenenie prisťahovalkýň do trhu práce. Európsky semester môže byť v tejto súvislosti užitočným nástrojom. Členské štáty by mali predstaviť opatrenia zamerané na začlenenie prisťahovalkýň a Komisia by mala v tejto oblasti navrhnúť špecifické odporúčania.
6.2.

Hoci ženy nemožno celkom označiť za menšinu, EHSV žiada Turecko, aby využilo nástroje určené na ochranu menšín na podporu rovnosti mužov a žien. Turecko by na tento účel malo implementovať dohovor OSN o právach žien. Posilnenie postavenia žien a dievčat vo všetkých sférach spoločnosti, predovšetkým pokiaľ ide o prístup na trh práce, vrátane verejnej služby, by malo byť politickým cieľom Turecka, o dosiahnutie ktorého by sa aktívne usilovalo. Turecký štát by mal podporovať matky v ťažkostiach a poskytovať im nezávislé odborné poradenstvo s cieľom znížiť počet nelegálnych potratov. Osvedčená spolupráca organizácií na ochranu ženských práv s tureckým štátom by mala pokračovať a ďalej sa rozvíjať.
1.5.

Hlavnou prioritou plánu pre tento sektor by malo byť aj posilnenie tvorivého prostredia. Oznámenie Komisie by sa malo zaoberať takýmto prístupom a malo by pokrývať vzdelávanie, pracovné podmienky v tomto sektore, rozvoj tvorivých talentov, tvorivý prejav, vytváranie pridanej hodnoty, európsku filmovú gramotnosť a jazyk.
1.2.

Aktívnejšie by sa mal podporovať rámec pre ľudské práva a zároveň by sa mala posilniť demokracia a úloha osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva. Občianska spoločnosť a otázky týkajúce sa ľudských práv by mali byť súčasťou každého bilaterálneho a multilaterálneho dialógu s Ruskom. Dialóg o ľudských právach by mal pokračovať, pričom k diskusnému stolu by sa mali vždy, keď je to možné, pozývať zástupcovia občianskej spoločnosti so skúsenosťami a poznatkami v príslušnej oblasti. Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku by sa pri každej návšteve Ruska mal stretnúť so zástupcami občianskej spoločnosti a jej organizácií.
2.10

Vďaka rozvoju uvedených služieb by sa vytvorili milióny pracovných miest. Ak by každá rodina externalizovala prácu v domácnosti jednu hodinu týždenne, mohlo by sa vytvoriť 5,5 milióna pracovných miest (5). Existuje aj priestor pre sociálne a technologické inovácie, a to najmä vzhľadom na to, že v dôsledku starnutia obyvateľstva a znižovania sociálnych služieb rodinám sa potreby zvyšujú. V tejto súvislosti je kľúčové zamerať sa na slobodnú voľbu domácností pri hľadaní vhodných spôsobov, ako reagovať na tieto neustále sa vyvíjajúce potreby rodín.
4.9.1

Výbor sa zasadzuje za to, aby bol prijatý európsky nástroj, ktorý by uznal ľudské právo na vodu a sanitáciu tak, ako to vymedzila OSN v júli 2010, ktoré je spolu s článkom 14 ZFEÚ o službách všeobecného hospodárskeho záujmu a protokolom č. 26 o službách všeobecného záujmu jedným zo základov európskej občianskej iniciatívy, ako aj za to, aby Európska komisia mohla členským štátom odporučiť, aby toto právo dodržovali prostredníctvom nehospodárskej služby všeobecného záujmu, a to na základe rešpektovania neutrality realizácie tejto služby, oddelene od komerčného využívania, ku ktorému môže dôjsť v rámci priemyselnej alebo poľnohospodárskej činnosti.
3.5

V súvislosti s drastickým znižovaním cien sa dokonca môžu objaviť obchodné praktiky zamerané na predaj výrobkov, ktoré nespĺňajú požiadavky na to, aby mohli byť uvádzané na trh, pričom to isté platí pre poskytovanie služieb, a preto treba v tejto súvislosti prijať všetky potrebné opatrenia proti uvádzaniu týchto výrobkov na trh, na čo by mali aktívne dohliadať členské štáty. Ako uviedol EHSV (4), mala by sa posilniť spolupráca medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou a mala by sa urobiť revízia právnych predpisov o bezpečnosti výrobkov, ktoré by mali vstúpiť do platnosti okamžite.
5.1.1

Ukrajina v súčasnosti prechádza hlbokou politickou transformáciou vrátane ústavnej reformy, ktorá sa môže ukázať ešte hlbšia ako zmeny, ktoré nasledovali po oranžovej revolúcii. To môže viesť k reštrukturalizácii a zmene postavenia ukrajinských inštitúcií a postupov v rámci sociálneho dialógu a dialógu medzi orgánmi a občianskou spoločnosťou. Tento proces by sa mal uľahčiť pomocou zmien v ukrajinskej legislatíve, ktorých výsledkom by bola väčšia otvorenosť inštitúcií sociálneho a občianskeho dialógu voči skutočným a nezávislým organizáciám. EHSV bude sledovať tento vývoj a postoje, ktoré naše partnerské organizácie zaujmú k spomínaným zmenám.
1.1

Budúcnosť Európskej únie závisí od výskumu a inovácie a Európa bude do roku 2020 potrebovať o milión viac výskumných pracovníkov, aby aj naďalej zachovala svoju konkurencieschopnosť vo svetovom meradle. Výskum by tiež mohol vytvoriť 3,7 milióna pracovných miest a zvýšiť ročný HDP o 795 miliárd EUR do roku 2025, ak sa dosiahne cieľ investovať 3 % HDP EÚ do výskumu a vývoja do roku 2020 (1).
2.9

Tradičné hranice medzi výrobou a službami sa stierajú. Rozvoj výroby už nemožno vnímať oddelene od služieb, ako to bolo v minulosti. V tejto súvislosti by sa mal predefinovať cieľ EÚ zvýšiť podiel spracovateľského priemyslu na európskom HNP na 20o%, pričom by sa mal zohľadniť prínos služieb pre podniky. Bolo by vhodnejšie hovoriť o hodnotovom reťazci zameranom na výrobu (3).
5.9

Dokonca aj keby boli k dispozícii primerané finančné zdroje (investície so sociálnym účinkom alebo iné), tento trh nebude plne funkčný bez budovania kapacít v oblasti merania sociálneho vplyvu a programov na podporu ochoty investovať. Mal by sa podporovať vznik poskytovateľov služieb v oblasti budovania kapacít, ktorými sú často samotné sociálne podniky. Zároveň je potrebné vytvoriť prepojenie medzi sociálnymi podnikmi a svetom sociálnych investícií, kde by ústrednú úlohu zorávali osobitní prostredníci. EHSV však varuje pred tým, aby sa vytvorilo príliš veľa úrovní prostredníkov alebo veľkých aktérov, pretože skutočné partnerstvá zamerané na sociálnu inováciu spočívajú na priamom a úzkom kontakte medzi zainteresovanými stranami (často malými a miestne pôsobiacimi subjektmi), aby si tak vybudovali dôveru, a nerobia to cez sprostredkovateľov.
3.1.5

Prístupnosť je ľudské právo (3). Okrem toho treba pripomenúť, že v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou Lisabonskej zmluvy, sa v článkoch 20, 21 ao26 zakazuje akákoľvek diskriminácia z dôvodu zdravotného postihnutia a uznáva právo osôb so zdravotným postihnutím využívať osobitné opatrenia. V Dohovore o právach osôb so zdravotným postihnutím sa zasa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia s cieľom zaručiť osobám so zdravotným postihnutím prístup k informáciám a komunikačným technológiám vrátane internetu na rovnakej úrovni ako ostatným (4).
3.5

V tejto súvislosti je dôležitých viacero ďalších iniciatív. Prekážky pre presnejšie posudzovanie úverovej spôsobilosti a rizika veriteľmi zvyčajne súvisia s nákladmi a nedostatkom príslušných finančných informácií. Inštitút pre medzinárodné financie navrhuje niekoľko opatrení na zmiernenie týchto prekážok. Patrí medzi ne používanie digitálnych archívov so štandardnými podaniami pre obchodné registre, štatistické úrady, bankové úverové ratingy a ďalších veriteľov. Tieto vnútroštátne archívy s údajmi o úverových rizikách by sa mali skonsolidovať databázou European Data Warehouse, čo by napokon mohlo viesť k vzniku európskeho centrálneho úverového registra. Inštitút pre medzinárodné financie vyzýva na stanovenie celoeurópskych noriem na zber informácií a ohlasovanie, aby sa tak umožnilo vypracúvanie analýz naprieč podnikmi a krajinami. Lepšie a aktuálnejšie informácie o finančnom výkone MSP by mali veriteľom umožniť lepšie posúdenie rizika a jeho primeranejšie oceňovanie.
4.4

Ak sa pozrieme na prípravu vstupu Chorvátska do EÚ, predstavuje to zmeškanú príležitosť posilniť sociálny dialóg v krajine v súvislosti s jej vstupom do EÚ, ktorý by bol mohol pomôcť zabezpečiť efektívnejšie a obhájiteľnejšie podmienky členstva Chorvátska v EÚ tak, ako tomu bolo v prípade Bulharska. Národné hospodárske a sociálne rady neboli dostatočne využité ani v diskusii o nákladoch a podporných opatreniach sociálnej a ekonomickej adaptácie, ani pri plánovaní predvstupovej pomoci. Len veľmi malý podiel predvstupového financovania bol určený na posilnenie štruktúr sociálneho dialógu a organizačných kapacít sociálnych partnerov. Kapilárna štruktúra podnikateľských združení a odborov by sa mala viac využívať ako hlavná platforma rozpravy o nákladoch a prínosoch vstupu do EÚ a včasnej prípravy hospodárstva.
4.7

Sú potrebné právne predpisy, na základe ktorých bude oznamovanie významných incidentov v oblasti kybernetickej bezpečnosti povinné pre všetky podniky a organizácie, nie len pre poskytovateľov kritickej infraštruktúry. To by pomohlo zlepšiť zmierňovaciu reakciu na živé hrozby, ako aj znalosti o páchaných kybernetických útokoch a ako ich chápeme, čím sa orgánom, odvetviu kybernetickej bezpečnosti, podnikom a občanom pomôže so zlepšovaním kybernetickej bezpečnosti a v boji proti hrozbám. V záujme podpory výmeny informácií o kybernetických útokoch by akékoľvek právne predpisy mali zabezpečiť primeranú anonymitu podnikov a organizácií informujúcich o útoku. Zvážiť by sa v primeraných prípadoch malo aj poskytnutie ochrany pred zodpovednosťou za škody.
8.6

Podľa EHSV je dôležité, aby sa v rokovacom rámci EÚ stanovilo niekoľko podmienok na začlenenie mechanizmu ISDS do dohody, pričom jednou z nich by malo byť, že príslušné ustanovenia dohody umožnia členským štátom „nediskriminačným spôsobom plniť legitímne ciele verejnej politiky, napríklad v sociálnej a environmentálnej oblasti, v oblasti bezpečnosti, ochrany spotrebiteľov, stability finančného systému, ako aj v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti“. Toto vyhlásenie by pre vyjednávačov EÚ malo byť hlavnou zásadou a malo by byť jasne uvedené v dohode.
1.2.

Je potrebný celoeurópsky program s cieľom podporiť európske inštitúcie a národné vlády, aby popri podnikoch, odboroch a iných organizáciách občianskej spoločnosti zlepšovali spoluprácu, aby mali ku kontinuálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave prístup zamestnanci absolvujúci odbornú prípravu aj ich zamestnávatelia. To by sa malo udiať v blízkosti miesta zamestnania a v prostrediach, ktoré sú s ním zlučiteľné. Príslušné orgány by mali túto spoluprácu podporovať a presadzovať a dbať na to, aby sa zabezpečila primeraná finančná pomoc.
1.9.

Európska komisia by mala predovšetkým navrhnúť jasnú a konkrétnu politiku, pokiaľ ide o sociálnu inováciu a prístup občanov k novým technológiám, ktorá prinesie iniciatívy prospešné pre všetkých obyvateľov. Malo by to byť v súlade s balíkom sociálnych investícií Európskej komisie (1). Takisto by mala viac investovať do talentovaných ľudí a zasadzovať sa za otvorenie trhov založených na poznatkoch, v rámci ktorých sa bude podporovať spolupráca medzi podnikmi a občanmi.
1.4.3.

Ako postih a odrádzajúci prostriedok boja proti korupcii by EÚ mala podporovať využívanie sankcií, pričom najvyššou sankciou by bolo vylúčenie z postupov verejného obstarávania na primeranú dobu, ako aj rovnaké opatrenia pre osoby zamestnané vo verejnom sektore. Európska komisia, Európska investičná banka a členské štáty EÚ by mali vytvoriť celoeurópsky systém vzájomného vylúčenia, ktorý by integroval európsky systém vylúčenia a vnútroštátne systémy vylúčenia a zabezpečil, že osoby, ktoré sa dopustili korupcie, majú zakázané zúčastňovať sa na verejných súťažiach v EÚ, ako sa to ustanovuje v nových smerniciach EÚ o verejnom obstarávaní (2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ). Rovnaké dôsledky by mali znášať aj osoby zamestnané vo verejnom sektore. Vylúčenie by sa malo zvážiť predovšetkým v prípadoch, keď bol podnik uznaný vinným z previnenia alebo zanedbal zavedenie preventívnych opatrení v oblasti boja proti korupcii. Systém by mal prihliadať na podniky, ktoré vykonali reformy a prijali primerané kroky na zabránenie opätovných prípadov korupcie (tzv. samočistenie). Malo by sa podporovať uplatňovanie „dohôd o bezúhonnosti“ – záväzky orgánov verejnej správy a podnikov zvýšiť normy transparentnosti a bezúhonnosti vo verejnom obstarávaní. Nevyhnutné je venovať prísnejšiu pozornosť etickému správaniu a dodržiavaniu pravidiel v štátnych podnikoch a vo verejnej správe tak na celoštátnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni.