SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 29. 10. 2014  
COM(2014) 663 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
o plnení relevantných kritérií zo strany Peru  v súvislosti s rokovaniami o dohode medzi 
Európskou úniou a Peru o oslobodení od vízovej povinnosti 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. ÚVOD A KONTEXT 
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 509/20141 (ďalej len „pozme ňujúce 
nariadenie“) sa zmenilo nariadenie Rady č. 539/20012, a najmä jeho prílohy obsahujúce 
zoznamy tretích krajín, ktorýc h štátni príslušníci musia ma ť víza pri prekra čovaní vonkajších 
hraníc členských štátov, a krajín, ktor ých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. 
Devätnásť krajín bolo presunutých z prílohy I (vízová povinnos ť) do prílohy II (oslobodenie 
od vízovej povinnosti), konkrétne Kolumbia, Do minika, Grenada, Kiribati, Marshallove 
ostrovy, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Samoa, 
Šalamúnove ostrovy, Východný Timor, Tonga, Trinidad a Tobago, Tuvalu, Spojené Arabské 
Emiráty a Vanuatu. V pozme ňujúcom nariadení sa ďalej spresnilo, že oslobodenie štátnych 
príslušníkov týchto 19 krajín od vízovej povin nosti by sa malo uplat ňovať až od dátumu 
nadobudnutia platnosti dohody o osl obodení od vízovej povinnosti,  ktorú každá z týchto 
krajín uzavrie s Európskou úniou. 
V odôvodnení 5 pozme ňujúceho nariadenia sa uvádza, že Komisia pred za čatím rokovaní o 
dvojstranných dohodách o oslobodení od ví zovej povinnosti s Kolumbiou a Peru ďalej 
zhodnotí situáciu týchto dvoch krajín s oh ľadom na kritériá stanovené v pozme ňujúcom 
nariadení. Zoznam tradi čných kritérií, ktoré sa na toto hodnotenie doteraz používali, sa  v 
pozmeňujúcom nariadení formalizoval (ich presunutím z odôvodnenia do nového článku) a 
rozšíril. Nevy čerpávajúci zoznam kritérií, pod ľa ktorých sa od tejto zmeny na základe 
hodnotenia vypracovaného zvláš ť pre každý jednotlivý prípad ur čujú tretie krajiny, ktorých 
štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnos ti alebo sú od tejto povinnosti oslobodení, 
možno nájs ť v článku 1 ods. 1 pozme ňujúceho nariadenia: „ [...kritériá súvisiace okrem iného 
s] nelegálnym pris ťahovalectvom, verejným poriadkom a bezpe čnosťou štátu, hospodárskymi 
výhodami, najmä z h ľadiska cestovného ruchu a zahrani čného obchodu, a s vonkajšími 
vzťahmi Únie s príslušnými tretími kra jinami, najmä vrátane rešpektovania ľudských práv a 
základných slobôd, ako aj dôsledkov re gionálnej súdržnosti a reciprocity “. 
Prostredníctvom tejto správy a samostatnej sprá vy týkajúcej sa Kolumbie, ktorá sa prijíma 
súbežne, Komisia plní uvedenú požiadavku. K obidvom správam sú pripojené sprievodné 
pracovné dokumenty útvarov Komisie, v kt orých sú uvedené podrobné údaje podporujúce 
závery týchto správ a ktoré obsahujú informáci e o zdrojoch údajov a metodike použitej na 
vypracovanie hodnotenia. 
Pri príprave hodnotenia si Komisia vyžiadala  a dostala príspevky od troch agentúr EÚ: 
EASO, Europol a Frontex. Delegácia EÚ v Peru poskytla komplexnú správu o vz ťahoch 
medzi EÚ a Peru. Španielsko, ktoré je členským štátom tradi čne najviac postihnutým 
migráciou z Peru, poskytlo dodato čné informácie. Peruánske orgány preukázali ve ľkú ochotu 
spolupracova ť s Komisiou pri príprave hodnotenia. 
 
                                                            
1 Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 67. 
2 Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1. 
 
3 
 2. POSÚDENIE KRITÉRIÍ 
V tejto správe sa vo ve ľkej miere zoh ľadňujú kritériá uvedené článku 1 ods. 1 pozme ňujúceho 
nariadenia; okrem toho sa v ne j posudzujú možné scenáre rizík vyplývajúcich z liberalizácie 
vízového režimu a nakoniec sa  predkladajú závery.   
2.1. Migrácia a mobilita 
Schengenské víza 
Z analýzy štatistík týkajúcich sa žiadostí o schengenské víza a vydaných schengenských víz v 
Peru za posledné roky vyplynuli tieto poznatky: 
• Čoraz viac Peruáncov má záujem cestova ť do schengenského priestoru na turistické a 
obchodné ú čely alebo na iné druhy krátkodobých pobytov. Po čet schengenských víz 
udelených v Peru vzrástol za posledné štyri roky o 21 %. Zatia ľ čo v roku 2010 bol po čet 
udelených víz 39 914, do roku 2013 tento po čet dosiahol 48 488. Tento nárast 
pravdepodobne súvisí s výrazným hospodársky m rastom, ktorý Peru zaznamenalo v 
poslednom desa ťročí; 
• Veľká väčšina peruánskych žiadate ľov o víza (93,3 % v roku 2013) je považovaná za 
cestujúcich bona fide , ktorí nepredstavujú žiadne rizi ko a získavajú teda krátkodobé víza, 
pričom miera zamietnutých žiadostí o vízum sa za  posledné štyri roky výrazne znížila, a to 
z 11,6 % v roku 2010 na 6,7 % v roku 2013.  
Legálna migrácia 
Počet Peruáncov s pobytom v EÚ+3 (bez zapo čítania osôb, ktoré získali ob čianstvo členského 
štátu) v roku 2013 možno odhadnú ť približne na 206 000, pri čom o niečo sa ich v sú časnosti 
zdržiava v Taliansku než v Španielsku. Z údajo v vyplýva, že legálna migrácia Peruáncov do 
EÚ je po období výrazného nárastu (najmä do Španielska a Talianska) v sú časnosti na 
pomerne nízkej úrovni. Je to čiastočne spôsobené hospodárskou kr ízou, v dôsledku ktorej v 
EÚ+ existuje menej pracovných mies t a príležitostí pre migrantov, čím sa znižujú  tzv. faktory 
príťažlivosti („pull factors“), a zárove ň výrazným zlepšením hospodárskej situácie v Peru, 
ktoré spôsobilo, že Peruánci sa v sú časnosti snažia nájs ť zamestnanie a príl ežitosti na rozvoj 
úspešného podnikania v rámci svojej krajiny,  čím sa znižujú faktory stimulujúce odchod z 
krajiny („push factors“ ). Peruánska vláda v sú časnosti podporuje návrat  Peruáncov žijúcich 
v zahraničí prostredníctvom implementácie „zá kona o opätovnom hospodárskom a sociálnom 
začlenení vracajúcich sa migrantov“  a sprievodných predpisov, ktoré u ľahčia návrat 
Peruáncov do krajiny. V zákone sa stanovuje, že Peruánci môžu získa ť po návrate do krajiny 
ľahší prístup k úverom na podporu zak ladania nových podnikov, pri dovoze tovaru 
emigrantov sa ude ľuje oslobodenie od dane a u ľahčí sa im aj prístup k štipendiám na 
vysokoškolské štúdium a k vzdelávacím úverom, ako aj k úverom na bývanie a k verejnému 
zdravotnému poisteniu.  
Pokiaľ bude hospodárstvo Peru aj na ďalej rásť súčasným tempom (v priemere viac ako 6 % 
rast HDP za posledných 10 rokov), Peruánci budú ma ť menej podnetov na emigráciu. 
                                                            
3 Pokiaľ nie je uvedené inak, do celkových úda jov „EÚ“ nie je zahrnuté Spojené krá ľovstvo a Írsko, pretože tieto 
dve krajiny sa nezú častňujú na spolo čnej vízovej politike EÚ. Do celkových údajov „EÚ+“ sú zahrnuté údaje 
štyroch krajín pridružených k schengenskému dohovoru (Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švaj čiarsko).  
 
4 
 Súčasná hospodárska situácia v EÚ spolu s faktormi geografickej polohy a etablovaných 
komunít môžu vysvet ľovať, prečo v posledných rokoch viac Pe ruáncov legálne emigrovalo 
do Spojených štátov ako do EÚ.  
 
Nelegálna migrácia 
Z údajov o odopretiach vstupu, zad ržaniach a návratoch vyplýva , že Peru nie je významným 
zdrojom nelegálnej migrácie do EÚ. Niektoré negatívne trendy zaznamenané pred rokmi už 
zanikli a situácia sa v posledných rokoch zna čne zlepšila, čo sa prejavuje aj na znižujúcom sa 
počte odopretí vstupu a zadržaní. Po čet Peruáncov, o ktorých sa v roku 2013 zistilo, že sa 
nelegálne zdržiavajú v EÚ+, bol 1 050. Vzh ľadom na to, že tento údaj za rok 2008 bol 1 950, 
počet zadržaní sa po čas tohto obdobia znížil ta kmer o polovicu. Môže to by ť spôsobené 
viacerými faktormi: hospodárskym poklesom v EÚ a najmä v Španielsku a Taliansku (ktoré 
sú v rámci členských štátov hlavnými cie ľovými krajinami pre nelegálnych migrantov z 
Peru), v dôsledku ktorého existuje mene j pracovných miest a príležitostí, a zárove ň 
zlepšujúcou sa hospodárskou situáciou v Per u, ktorá poskytuje Peruáncom vhodné podmienky 
na dosiahnutie prosperity  vo vlastnej krajine. 
Rozdiel medzi po čtom vydaných rozhodnutí o návrate a po čtom uskuto čnených návratov do 
tretej krajiny sa meria prostredníctvom tz v. „pomeru návratov“. Pomer návratov Peruáncov 
bol v rokoch 2008 až 2011 ve ľmi nízky (menej ako 20 %), al e odvtedy sa postupne zlepšuje 
(26,1 % v roku 2012 a 37,3 % v roku 2013), takže v sú časnosti je ve ľmi podobný ako 
priemerný pomer návratov na celom svete (36,6 %). Pod ľa informácií Španielska, ktoré je 
členským štátom najviac postihnutým migráciou z Peru4, spolupráca v oblasti návratu s 
orgánmi Peru je vynikajúca. Tieto dve kr ajiny podpísali v roku 2004 dohodu o spolupráci v 
oblasti migrácie, ktorá sa vz ťahuje aj na návrat. Možnými prí činami relatívne nízkeho pomeru 
návratov sú úteky migrantov a odvolania proti rozhodnutiam o návrate.     
 
Podľa agentúry Frontex v porovnaní s celkovými tla kmi nelegálnej migrácie, ktorým EÚ čelí, 
zostanú riziká vyplývajúce zo zr ušenia vízovej povinnosti pre ob čanov Peru pravdepodobne aj 
naďalej pomerne nízke, hoci je tiež pravdepodobné, že sa zvýši po čet odopretí vstupu, ako to 
dokazujú iné prípady liberal izácie vízového režimu. 
 Pomerne vysoké azylové toky z Peru za čiatkom devä ťdesiatych rokov minulého storo čia boli 
krátkodobým javom. Po čet žiadostí o azyl zostával v posledných šiestich rokoch na ve ľmi 
nízkej úrovni,  pri čom v roku 2013 sa zaznamenalo len 105 žiadostí Peruáncov o azyl. 
Väčšina rozhodnutí o udelení azylu po čas uvedeného obdobi a bola záporná. Sú časná nízka 
úroveň bude pravdepodobne pretrváva ť aj naďalej, bez oh ľadu na to, či k zrušeniu vízovej 
povinnosti dôjde alebo nie. Podobné výrazné zvýšenie po čtu neopodstatnených žiadostí o 
azyl, k akému došlo po predchádzajúcich proc esoch liberalizácie ví zového režimu, nie je 
pravdepodobným scenárom vzh ľadom na zna čne odlišné okolnosti. Napríklad cestovné 
náklady sú v prípade Peru ove ľa vyššie a v minulosti nedošlo k žiadnemu rozsiahlemu 
podávaniu neopodstatnených žiadostí o azy l súvisiacich s rôznymi ekonomicky 
marginalizovanými skupinami peruánskej spolo čnosti. Inými slovami, zneužívanie 
                                                            
4 V roku 2013 vydalo Španielsko 385 rozhodnutí o návrate Peruáncov; na ďalšom mieste bolo Taliansko s 205 
rozhodnutiami. 
 
5 
 bezvízového režimu na žiadosti o azy l jednoducho nie je ekonomicky únosné vzh ľadom na to, 
že cestovné náklady pre rodi ny sú výrazne vyššie ako o čakávané prínosy vyplývajúce z 
konania o azyle v EÚ.  Je potrebné poznamena ť, že akéko ľvek zvýšenie rizika nelegáln ej migrácie, ktoré môže nasta ť 
po zavedení bezvízového režimu pre ob čanov Peru, by sa mohlo čiastočne vykompenzova ť 
prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi EÚ a Peru pri predchádzaní nelegálnej migrácii 
a boji proti nej, a to aj prostre dníctvom spolupráce v oblasti návratu, pri čom by sa v tejto 
súvislosti mohlo zváži ť uzatvorenie readmisnej dohody EÚ. 
 
Bezpečnosť peruánskych cestovných dokladov a podvody s cestovnými dokladmi v 
prípade Peruáncov 
Aj keď peruánske orgány vynaložili úsilie, aby do svojich štátnych cestovných pasov za členili 
požadované medzinárodné špecifi kácie, bolo by možné dosiahnu ť ďalšie zlepšenia tým, že by 
sa vyriešili dva menšie technické problém y peruánskych pasov (konkrétne strana na 
predĺženie platnosti a čiarový kód na strane s osobnými údajmi). Vláda však v posledných 
rokoch posilnila bezpe čnostné prvky pasov a zjednoduš ila postup ich vydávania. 
Peruánske ministerstvo zahrani čných vecí potvrdilo záväzok Peru za čať v blízkej budúcnosti 
vydávať biometrické pasy. Spolu s úradom „Superi ntendencia de migraciones“, ktorý je 
súčasťou ministerstva vnútra a do právomoci ktorého patrí aj vydávanie pasov peruánskym 
občanom, peruánske ministerstvo zahrani čných vecí vypracovalo referen čné podmienky a 
vyhlásilo verejnú sú ťaž s cieľom určiť spoločnosť, ktorá bude zodpovedná za tento proces. 
Podľa oficiálnych zdrojov sa verejné ponukové kona nie na zavedenie biometrických pasov 
bude kona ť v druhej polovici roka 2014. 
V súčasnosti sa zdá, že neexistujú výrazné riziká súvisiace s peruánskymi štátnymi 
príslušníkmi, ktorí by sa zapájali do podvodov s cestovnými dokladmi, alebo s nezákonným 
použitím peruánskych cestovných dokladov. Je však pravdepodobné, že ak budú v budúcnosti  peruánske cestovné doklady umož ňovať ich držite ľom bezvízový vstup, stanú sa pre 
podvodníkov atraktívnejšími. Zistenie tohto druhu podvodu si bude vyžadova ť zvýšenú 
ostražitos ť príslušníkov pohrani čnej stráže. 
2.2.
 Trestná činnosť a bezpečnosť 
Peruánske organizované zlo činecké skupiny (OZS) sú v EÚ prítomné len v obmedzenej 
miere. Latinskoamerické OZS vzh ľadom na kultúrne, jazykové a historické väzby 
uprednost ňujú Pyrenejský polostrov ako základ ňu svojich operácií. Tu sú zapojené najmä do 
obchodovania s kokaínom (Kolum bia a Peru sú najvä čší svetoví výrobcovia kokaínu) a 
legalizácie príjmov z trestnej činnosti. 
Latinskoamerické OZS pôsobia hlavne v oblasti výroby drog a obchodovania s nimi (najmä s 
kokaínom), ako aj v oblastiach falšovania eura, obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho 
vykorisťovania, organizovanej majetkovej trestnej činnosti, podvodov s platobnými kartami a 
prania špinavých pe ňazí.  
Europol oznámil, že vzh ľadom na ur čitý nárast tokov cestujúcich z Peru sa OZS zapojené do 
obchodovania s drogami s najvä čšou pravdepodobnos ťou budú snaži ť využiť rastúci po čet 
pasažierov cestujúcich medzi Peru a EÚ+ a vo vä čšej miere využíva ť kuriérov na prevoz drog 
alebo peňazí. Mobilné OZS pochádzajúce z Peru budú môc ť ľahšie prekra čovať hranice EÚ. 
 
6 
 Peruánske OZS môžu zneužíva ť aj nelegálnych migrantov pod zámienkou 
sprostredkovate ľských služieb na legalizáciu dlhodobého pobytu, a to tak, že ako odmenu za 
svoje služby si ich najmú ako kuriérov na prevoz pe ňazí alebo drog. 
Bezvízové režimy spravidla u ľahčujú najmä trestné činy týkajúce sa osôb, ako je 
napomáhanie nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi. Bezvízový styk a ľahší prístup do 
schengenského priestoru by takisto mohli zvýši ť mobilitu OZS a jednotlivých zlo čincov 
odstránením filtra, ktorý v sú časnosti poskytuje vízová povinnos ť, ako aj tým, že sa im 
umožní, aby po vstupe do schengenského priest oru prechádzali z jedne j krajiny do druhej bez 
toho, aby sa museli podrobi ť hraničným kontrolám. 
Peru ratifikovalo Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zlo činu a Palermský 
protokol proti obchodovaniu s ľuďmi a zaviedlo komplexný právny rámec v súlade s 
medzinárodnými normami. Peru by malo pokra čovať vo svojom úsilí o posilnenie systému 
súdnictva vrátane justi čnej spolupráce a najmä vzájom nej pomoci v trestných veciach. 
 
2.3. Hospodárstvo, obchod a cestovný ruch 
Peru má takmer 30 miliónov obyvate ľov. Svetová banka v roku 2012 odhadla hodnotu jeho 
hospodárstva na 192,6 mld. USD, čo znamená, že je 48. najvä čším hospodárstvom na svete. 
HND (PPP) na obyvate ľa dosahoval v roku 2012 10 770 USD, podobne ako v Kolumbii. V 
poslednom desa ťročí dosahoval priemerný ro čný rast hospodárstva Peru úrove ň 6,5 %, a bol 
teda jedným z najvyšších na svete. Percento ľudí žijúcich pod hranicou chudoby kleslo z 59 % 
populácie v roku 2004 na 25,8 % v roku 2012. Nezamestnanos ť je na úrovni menej ako 9 % a 
inflácia je stabilná na úr ovni približne 3 %.   
EÚ je jedným z najdôležitejších obchodnýc h partnerov Peru. EÚ je tiež najvä čším 
zahraničným investorom v krajine (50 % celkových priamych zahrani čných investícií). 
Obchod medzi EÚ a Peru v posledných roko ch výrazne vzrástol a jeho celková hodnota 
dosiahla v roku 2013 8,8 mld. EUR (14,1 % celkové ho objemu obchodu Peru). EÚ je tretím 
najväčším vývozným trhom Peru (5,3 mld. EUR,  16,3 % z celkového objemu), ktorý tvoria 
najmä suroviny (minerály, palivá, po ľnohospodárske výrobky), a EÚ je tretím 
najvýznamnejším trhom pôvodu pre dovoz do  Peru (3,5 mld. EUR, 12 % z celkového 
objemu), ktorý tvoria najmä priemyselné výrob ky (stroje a dopravné zariadenia, iné produkty 
priemyselnej výroby, chemické látky). 
Obchodná dohoda medzi EÚ a Peru sa predbežne vykonáva od 1. marca 2013 a o čakáva sa, 
že obchodné toky tovaru v nasledujúcich rokoc h vzrastú. Dohodou sa liberalizuje obchod v 
prípade takmer 98 % tovaru a otvára sa prís tup na trh pre služby, investície a zadávanie 
verejných zákaziek, a stanovujú sa spolo čné pravidlá vo všetkých ob lastiach súvisiacich s 
obchodom. Peru okrem toho patrí spolu s EÚ k 23 členom WTO, ktorí rokujú o ambicióznej 
mnohostrannej dohode o obchode so službami („TiSA“), ktorá zah ŕňa aj silnú zložku „režim 
4“. V tejto súvislosti by bezvíz ový styk pre peruánskych podnikate ľov mohol vies ť k 
silnejším hospodárskym väzbám medzi pe ruánskymi a európskymi podnikmi, ke ďže častejšia 
účasť peruánskych podnikate ľov na obchodných ve ľtrhoch v EÚ by napríklad mohla prinies ť 
viac objednávok na výrobky vyrobe né európskymi podnikmi. 
 Počet peruánskych turistov v EÚ+ sa v posledných rokoch zvyšoval. Pod ľ
a údajov 
poskytnutých peruánskymi orgánmi  sa po čet ciest peruánskych turi stov do krajín EÚ+ od 
 
7 
 roku 2010 do roku 2013 zvýšil o 12,9 %. V roku 2013 odcestovalo do krajín EÚ+ 154 349 
peruánskych turistov ,5 pričom v roku 2010 ich bolo 136 734. K hlavným destináciám patrili v 
roku 2013 Španielsko (93 121), Holandsko (3 3 059), Francúzsko (18 203) a Taliansko 
(6 309).6  
Podľa informácií, ktoré získala dele gácia EÚ v Bogote a ktoré vzh ľadom na podobné 
charakteristiky turistických tokov z Peru a Kolumbie možno uplatni ť aj na Peru, európske 
letecké spolo čnosti prevádzkujúce lety na trasách medzi Kolumbiou a schengenským 
priestorom o čakávajú v prípade liberalizácie víz ového režimu 10 – 20 % zvýšenie po čtu 
cestujúcich. Tento odhad, podobný tomu, ktorý oznámili kolumbijské orgány agentúre FRONTEX (+17 %), vychádza najmä z nárast u zaznamenaného na iných trasách po 
liberalizácii vízového režimu. 
V každom prípade, po čet turistov z Peru sa každoro čne zvyšuje, takže li beralizácia vízového 
režimu by poskytla ďalší stimul na zintenzívnenie turis tických tokov medzi Peru a EÚ+. Na 
základe týchto údajov a minul ých a odhadovaných mier rastu možno v roku 2016 reálne 
očakávať v krajinách EÚ+ 200 000 až 225 000 peruán skych turistov, za predpokladu, že rok 
2016 bude prvým celým rokom, ke ď sa bude uplat ňovať bezvízový styk medzi Peru a 
schengenským priestorom. 
 
 
2.4.
 Vonkajšie vz ťahy, najmä s EÚ, a otázka ľudských práv 
Vonkajšie vz ťahy 
Zahraničná politika Peru sa zameriava najmä na posil ňovanie dobrých vz ťahov so susednými 
krajinami na všetkých frontoch, ro zvoj intenzívnejších obchodných vz ťahov s Áziou a 
zachovanie dobrých vz ťahov s EÚ a USA. Na regionálnej  úrovni Peru zohráva konštruktívnu 
úlohu. 
 
Peru je členom Tichomorskej aliancie, ktorú tvoria  štyri krajiny Latinskej Ameriky (Peru, 
Kolumbia, Čile a Mexiko) a ktorej cie ľom je posilnenie hospodárskej a obchodnej integrácie, 
ale aj prehlbovanie spolupráce v obla sti migrácie, vzdelávania, bezpe čnosti a v ďalších 
oblastiach. Peru sa takisto zú častňuje na rokovaniach o inic iatíve „Transpacifické 
partnerstvo“. 
 
Po vystúpení Venezuely z Andského spolo čenstva (CAN) sú jeho štyrmi aktívnymi členmi 
Peru, Bolívia, Kolumbia a Ekvádor. Andské spolo čenstvo sa v sú časnosti nachádza v 
prechodnej fáze a pôsobnos ť organizácie sa obmedzila najmä na obchod, infraštruktúru a 
mobilitu ob čanov.  
 
                                                            
5 Tento po čet je oveľa vyšší ako po čet udelených schengenských víz. Rozdiel môže by ť spôsobený viacerými 
faktormi: v prípade asi 30 % schengensk ých víz udelených v Peru ide o víza na viac vstupov; niektorí Peruánci 
zaznamenaní pri odchode ako turisti môžu ma ť platné povolenie na pobyt vydané schengenským štátom at ď. 
6 Treba poznamena ť, že tieto údaje zrejme odrážajú prvé miesto príletu na území Európskej únie a dostupnos ť 
priamych letov medzi Peru a Španielskom, Holandskom a Francúzskom, a nie nevyhnutne hlavný cie ľ cesty. 
 
8 
 Peru je jedným z najvýznamnejších partnerov Európskej únie v Latinskej Amerike. EÚ je 
jedným z najvä čších poskytovate ľov pomoci a najvä čším zahrani čným investorom. 
Bilaterálne vz ťahy sú plynulé a dobré a okrem iného zah ŕňajú politický dialóg na vysokej 
úrovni, obchod a investíc ie, boj proti obchodovani u s drogami a tiež zna čné finančné 
prostriedky na rozvojovú spoluprácu (66 mil.  EUR na roky 2014 – 2017 len na dvojstrannú 
spoluprácu). Prostredníctvom finan čných prostriedkov EÚ ur čených na rozvojovú spoluprácu 
sa podporuje úsilie Peru o moderni záciu štátu, posilnenie sociálneho za členenia, boj proti 
podvýžive a proti drogám a obchodovaniu s dr ogami, ako aj alternatívny rozvoj, 
diverzifikácia produkt ov a ekologický obchod. 
 
EÚ vedie pravidelný neformálny politický di alóg s Peru (stanovený v rámci memoranda 
o porozumení, ktoré bolo podpísané v roku 2009) v rámci ktorého rieši otázky spolo čného 
záujmu, ako sú dobrá správa vecí verejných, zahrani čná politika, sociálne konflikty a ťažobný 
priemysel, ľudské práva a boj proti drogám. Zasadnutia sa konajú každý rok za ú časti 
vysokopostavených zástupcov ministerstva zahrani čných vecí a iných príslušných 
ministerstiev a úradníkov EÚ.  Peru zdie ľa stanovisko EÚ v súvislosti s mnohými celosvetovými problémami a má podobné 
strategické záujmy (demokracia, ľudské práva, dobrá správa vecí verejných, životné 
prostredie a zmena klímy, boj proti drogám). Spolupráca s Peru na viacstranných fórach sa 
rozširuje (napríklad v rámci Rady OSN pre ľudské práva alebo v súvislosti so zmenou klímy 
– v roku 2014 Peru organizuje konferenci u o zmene klímy COP 20). Na týchto 
multilaterálnych fórach Peru vo všeobecnosti podporovalo pozície EÚ.  
Ľudské práva 
Peru s účasťou občianskej spolo čnosti zavádza strednodobé a dlhodobé  politiky zamerané na 
zlepšenie ochrany ľudských práv. Peru zriadilo inštitúc ie na vysokej úrovni, ako je národná 
rada pre ľudské práva a národná rada pre podporu  práce a zamestnanosti, ktorých cie ľom je 
podporova ť a hájiť ob
čianske, politické, sociálno-ekonomické  a kultúrne práva a ktoré navrhli 
a implementovali rôzne činnosti, programy a stratégie, ako je národná stratégia pre prevenciu 
a odstránenie detskej práce, národný ak čný plán pre životné prostredie a zákon o 
predchádzajúcej konzultácii. V júli  2014 vláda prijala národný plán pre ľudské práva na roky 
2014 – 2016.  Ľudské práva sú zaru čené ústavou Peru a vonkajší pozorovatelia potvrdzujú, že situácia sa v 
posledných rokoch zlepšila. Organizácie ob čianskej spolo čnosti sa zameriavajú hlavne na 
prípady súdneho prenasledovania organizácií na ochranu život ného prostred ia a obhajcov 
ľudských práv, ktorí sa často podie ľajú na sociálnych protestoch proti ťažobnému priemyslu. 
Existujú aj správy o nadmernom použití sily zo strany polície proti demonštrantom pri 
sociálnych konfliktoch. 
 
Najdôležitejšie otázky ľudských práv v Peru: 
 
a) Diskusia o závere čnej správe výboru pravdy a zmiere nia, v ktorej sa posudzujú prí činy a 
dôsledky politického násilia v obdo bí rokov 1980 – 2000, je aj na ďalej zdrojom polarizácie 
Peru. Ďalšou nevyriešenou otázkou súvisiacou s obdobím po vnútornom konflikte sú súdne 
stíhania osôb, ktoré porušovali ľudské práva (po čas vnútorného konfliktu). Okrem toho sa 
odškodnenie obetí vo všeobecnosti považuje za nedostato čné. 
 
9 
  
b) Sociálne a hospodárske práva:  miera chudoby a extrémnej c hudoby  klesla za posledných 
päť rokov o 11,5 % a 4,9 %, vo vidieckych oblastiach je však stále pomerne vysoká. Treba 
však poznamena ť, že sociálne politiky sú dôležitým pilierom vládneho programu prezidenta 
Humalu a na celoštátnej úrovni sa za čalo niekoľko nových sociálnych iniciatív zameraných na 
najchudobnejšie vrstvy spolo čnosti. 
 
c) Predchádzajúca konzultácia s domorodými spolo čenstvami: Prezident Humala 
bezprostredne po svojom zvolení schválil zákon o predchádzajúcej konzultácii, ktorým sa 
vykonáva Dohovor MOP č. 169, s cie ľom zaručiť práva domorodých obyvate ľov, aby sa 
s nimi prekonzultovalo akéko ľvek rozhodnutie, ktoré môže ma ť vplyv na ich územie a 
živobytie. Sú časnou úlohou je tento zákon implementova ť, najmä pokia ľ ide o konflikt práv 
pôvodných obyvate ľov a investi čných záujmov. 
 
d) Práva žien:  Peru už síce podpísalo všetky dohovory OS N týkajúce sa práv žien, ženy sú 
však stále slabo zastúpené na vyšších úr ovniach rozhodovania, ich priemerná miera 
negramotnosti je aj na ďalej vyššia ako u mužov, menej ži en je zapojených do oficiálnej 
ekonomiky a ich priemerná mzda je výrazne ni žšia než priemerná mzda mužov. Musí sa 
zlepšiť ochrana zdravia a reproduk čných práv žien, pri čom závažným problémom stále 
zostáva vysoká miera násilia páchaného na ženách a diev čatách vrátane prípadov znásilnenia, 
domáceho násilia a sexuálneho, fyzick ého a psychického zneužívania. 
 
e) Práva detí: vo vidieckych, horských a am azonských oblastiach sa mnohé práva detí 
nedodržiavajú, najmä z h ľadiska totožnosti/evidencie, vzde lávania, podvýživy, detskej práce, 
násilia a sexuálneho zneužívania alebo vykoris ťovania.   
 
f) Stále existuje zna čná rodová a rasová diskriminácia, najmä žien, domorodého obyvate ľstva, 
zdravotne postihnutých osôb, komunity homos exuálnych, bisexuálnych, transrodových a 
intersexuálnych osôb a ľudí postihnutých HIV/AIDS.    
 
2.5. Regionálna súdržnos ť 
V oblasti Latinskej Ameriky patrí Peru k menšine krajín, ktorých ob čania musia ma ť vízum7. 
História vnútorných konfliktov a násilia,  výroby drog a obchodovania s nimi a výsledné 
migračné a bezpe čnostné riziká vysvet ľujú, prečo sa od peruánskych ob čanov tradi čne 
vyžadovalo vízum. Peru však pri riešení tý chto problémov dosiahlo významný pokrok, ako sa 
uvádza v iných oddieloch tejto sp rávy. Napriek tomu, že máloktor é krajiny v susedstve Peru 
možno považova ť za úplne bezrizikové, vä čšine z nich bol tradi čne udelený bezvízový režim 
pre schengenský priestor. Zachova ť vízovú povinnos ť pre Peruáncov a zárove ň od nej 
oslobodiť väčšinu občanov ostatných krajín v re gióne by preto mohlo pôsobi ť nekonzistentne. 
                                                            
7 Šesť krajín, konkrétne Kuba, Dominikánska republika, Kolumbia, Ekvádor, Peru a Bolívia. Zvyšných 13 krajín 
Latinskej Ameriky je oslobodených od vízovej povinnost i: Mexiko, Salvádor, Guatem ala, Honduras, Nikaragua, 
Kostarika, Panama, Venezuela, Brazília , Argentína, Uruguaj, Paraguaj a Čile. 
 
10 
 2.6. Reciprocita 
Väčšina občanov EÚ bola tradi čne oslobodená od vízovej povi nnosti pri vstupe do Peru. 
V súčasnosti sú všetci ob čania EÚ oslobodení od vízovej povi nnosti pri vstupe do Peru na 
obdobie najviac šes ť mesiacov. Peru teda už sp ĺňa a dokonca prekra čuje podmienky 
reciprocity. Bez oh ľadu na to by sa v akejko ľvek budúcej dohode o oslobodení od vízovej 
povinnosti medzi EÚ a Peru muselo potvrdi ť recipročné bezvízové cestovanie.    
 
3. SCENÁRE RIZÍK 
Vzhľadom na všetky uvedené tendencie, udalosti a vývoj je možné predpoklada ť 
prinajmenšom dva scenáre rizík pre schengens ký priestor po zrušení vízovej povinnosti pre 
občanov Peru. 
3.1. Scenár nízkeho rizika 
Podľa tohto scenára by bezvízový styk pre Peruán cov nemal žiadne nežiaduce dôsledky pre 
EÚ+. Tento scenár predpokladá, že  peruánske hospodárstvo bude aj na ďalej rásť zdravým 
tempom, čo bude vies ť k zvyšovaniu miezd a znižovani u miery nezamestnanosti a chudoby. 
Znížila by sa aktivita kriminálnych skupí n, ako aj význam výroby drog a obchodovania s 
nimi. Demokracia a základné práva sa budú ďalej konsolidova ť. Peru by v takom prípade 
využilo svoj rozvojový potenciál.   
Pokračujúci hospodársky rast by odstránil jediné ex istujúce faktory, ktoré stimulujú nelegálnu 
migráciu do EÚ+. Obchodovanie s EÚ+ a ces tovný ruch do EÚ+ by sa pravdepodobne 
zvýšili, čo by prinieslo hmatate ľné hospodárske prínosy. 
3.2. Scenár stredného rizika 
Podľa tohto scenára bude hospodárstvo Peru na ďalej rásť, ale omnoho pomalším tempom; 
kriminalita sa bude zvyšova ť; mechanizmy krajiny na ochranu ľudských práv sa oslabia, čo 
môže vies ť k prípadom zneužívania ľudských práv, v dôsledku čoho bude potrebné dôkladné 
monitorovanie situác ie v tejto oblasti. 
Tieto problémy by sa mohli sta ť faktorom, ktorý bude niektorých Peruáncov podnecova ť k 
zneužívaniu režimu bezvízového styku a k legálnemu vstupu na územie EÚ+ s úmyslom nelegálneho pobytu po uplynutí povolenej d ĺžky krátkodobého pobytu (90 dní). V 
nestabilnom Peru by takisto mohli prosperova ť zločinecké siete, ktoré by mohli ľahšie 
rozširovať svoju trestnú činnosť do EÚ+. 
V prípade, že takýto negatí vny vývoj nastane a bude vies ť k značnému ohrozeniu Únie z 
hľadiska migrácie, bezpe čnosti alebo z iných h ľadísk, Únia musí by ť schopná bezodkladne 
reagovať na akéko ľvek zhoršenie situácie. Do závere čných ustanovení dohody o oslobodení 
od vízovej povinnosti, o ktorej sa bude rokova ť s Peru, by sa mala zahrnú ť možnosť každej 
zmluvnej strany pozastavi ť vykonávanie dohody a dohodu vypoveda ť. Tým sa zabezpe čí, že v 
prípade znepokojujúcej situácie bude k dispozíc ii rýchle nápravné opa trenie. Okrem toho by 
sa mohla zváži ť možnos ť posilniť spoluprácu s Peru v oblasti u ľahčeného návratu 
nelegálnych migrantov a neúspešných žiadate ľov o azyl, ako sa uvádza vyššie, s cie ľ
om 
kompenzova ť prípadný nárast nelegálneho pris ťahovalectva. Takáto spolupráca by ďalej 
obmedzila prípadnú potrebu pozastavi ť vykonávanie dohody o oslobodení od vízovej 
povinnosti alebo túto dohodu vypoveda ť. 
 
11 
 4. ZÁVERY 
Informácie obsiahnuté v tejto správe potvrdzujú výrazné zlepšenie peruánskej hospodárskej a 
sociálnej situácie v posledných rokoch a poskytujú zdôvodnenie, pre čo by sa Peruáncom mal 
udeliť bezvízový vstup do schengenského priestoru, ako tomu už je v prípade ob čanov 
väčšiny krajín Latinskej Ameriky. 
Z tejto správy vyplýva, že dôvera vo či peruánskym žiadate ľom o víza vzrastá; nelegálna 
migrácia je na ve ľmi nízkej úrovni; peruánsk e cestovné doklady sú dostato čne bezpečné; 
bezpečnostné hrozby sa znížili; peruánske organizované zlo činecké skupiny (OZS) sa v 
súčasnosti nepovažujú za význam nú hrozbu pre EÚ (s výnimkou tý ch, ktoré sú zapojené do 
obchodovania s drogami); hospodárske príležito sti vrátane intenzívnejších obchodných a 
turistických tokov sa rozširujú sú časne s výrazným rastom peruánskeho hospodárstva; ľudské 
práva a základné slobody sú v Peru v sú časnosti ove ľa lepšie chránené a ove ľa viac 
rešpektované než v minulosti; reciprocita bude zabezpe čená, keďže všetci ob čania EÚ sú už 
oslobodení od vízovej povinnosti zo strany Peru; a vz ťahy medzi EÚ a Peru sú silné a 
stabilné. 
Tento pozitívny vývoj neznamená, že zrušenie vízovej povinnosti pre ob čanov Peru by bolo 
úplne bez rizika. Hoci sa vplyv liberalizácie vízového režimu na závažnú organizovanú 
trestnú činnosť považuje za obmedzený a je nepravdepodobné, že by zavedenie bezvízového 
režimu s Peru viedlo k výraznému zvýšeniu činností OZS pochádzajúcic h z tejto krajiny v 
EÚ, peruánske OZS aj na ďalej pôsobia ako pašeráci kok aínu do Európy a liberalizácia 
vízového režimu môže u ľahčiť ich činnosť. Aj keď prevažná časť kokaínu sa do EÚ pašuje po 
mori, pričom sa využívajú kontajnery na obchodnýc h trasách, drogoví kuriéri sú aj na ďalej 
dôležitým modom operandi . Nárast tokov cestujúcich vyplývajúci zo zavedenia bezvízového 
cestovania umožní OZS, aby intenzívnejšie využ ívali jednotlivých kuriéro v. Existuje aj riziko 
nárastu obchodovania s ľuďmi a počtu Peruáncov, ktorí vstúpi a do EÚ+ legálne, ale budú ma ť 
v úmysle prekro čiť povolenú d ĺžku pobytu, čím sa stanú nelegálnymi migrantmi. 
 Tieto riziká sa však považujú za zvládnute ľné. Väčšina z nich by sa mohla minimalizova ť 
prostredníctvom posilnenej spolupráce v ob lasti návratu, ako sa uvádza vyššie, a 
zabezpečením riadneho vykonávania hrani čných kontrol s prípadným posilnením zdrojov na 
letiskách, cez ktoré vä čšina Peruáncov vstupuje do  schengenského priestoru, ke ďže so 
zvyšujúcim sa po čtom príletov z Peru v prípade zavedenia bezvízového cestovania sa 
preverovanie cestujúcich pres unie z konzulátov na orgány hrani čnej kontroly. 
 V každom prípade by dohoda o oslobodení od ví zovej povinnosti, ktorá sa dojedná s Peru, 
mala obsahova ť potrebné záruky na pozastavenie vykonávania alebo vypovedanie dohody v 
prípade, že to bude potrebné na zabránenie bezpe čnostným alebo migra čným rizikám pre 
Úniu. S cie ľom zaznamena ť akýkoľvek negatívny vývoj Komisia zriadi mechanizmus 
monitorovania po liberalizácii vízového re žimu zameraný na potenciálne migra čné 
a bezpečnostné hrozby a ich prí činy.   
 V dôsledku pozitívneho hodnotenia Peru obsiahnuté ho v tejto správe a s poukázaním na to, že 
by sa mala venova ť osobitná pozornos ť potrebe a spôsobom zapojen ia Peru do posilnenej 
spolupráce v oblasti návrat u, má Komisia v úmysle čoskoro po prediskutova ní tejto správy v 
príslušných výboroch a skupinách Eur ópskeho parlamentu a Rady predloži ť Rade 
odporú
čanie na prijatie rozhodnutia, ktorým sa Komisia poveruje za čať rokovania o uzavretí 
dohody medzi EÚ a Peru o osl obodení od vízovej povinnosti.