EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu16. 5. 2017 COM(2017) 261 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Siedma správa o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie



I.ÚVOD Toto je siedma mesačná správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie venovaná vývoju v rámci dvoch hlavných pilierov, ktorými sú: boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj prostriedkom, ktorými sa podporujú, a posilňovanie našej obranyschopnosti a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Táto správa sa zaoberá činnosťami zameranými na zabezpečenie interoperability informačných systémov v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie s cieľom zvýšiť účinnosť a efektívnosť správy údajov v EÚ pri plnom dodržiavaní požiadaviek na ochranu údajov, a tým zlepšiť ochranu vonkajších hraníc a posilniť vnútornú bezpečnosť v prospech všetkých občanov. Táto správa obsahuje aj aktuálne informácie o dosiahnutom pokroku, pokiaľ ide o kľúčové legislatívne a nelegislatívne dokumenty. Nedávny globálny kybernetický útok využívajúci ransomware na zablokovanie tisícov počítačových systémov opäť ukázal, že vzhľadom na rýchly nárast organizovanej trestnej činnosti, ktorú umožňujú informačné technológie, je naliehavo potrebné zlepšiť kybernetickú odolnosť a bezpečnostné opatrenia EÚ, ako sa uvádza v poslednej správe o pokroku pri budovaní bezpečnostnej únie a zdôrazňuje v hodnotení Europolu týkajúcom sa hrozby závažnej a organizovanej trestnej činnosti. Komisia urýchľuje svoju prácu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to najmä prostredníctvom preskúmania stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2013, oznámeného v preskúmaní digitálneho jednotného trhu v polovici trvania, aby zabezpečila aktuálne a účinné riešenie týchto hrozieb. V prejave predsedu Komisie Junckera o stave Únie zo septembra 2016 a v záveroch Európskej rady z decembra 2016 sa zdôrazňuje význam prekonania súčasných nedostatkov v oblasti správy údajov a zlepšenia interoperability existujúcich informačných systémov. Nedávne teroristické útoky na túto skutočnosť ešte väčšmi upozornili a zdôraznili naliehavú potrebu zabezpečenia interoperability informačných systémov a odstránenia súčasných slabých miest, v dôsledku ktorých môžu osoby podozrivé zo spáchania teroristických činov figurovať v jednotlivých navzájom neprepojených databázach pod rôznymi prezývkami. V tejto správe sa stanovuje prístup Komisie k otázke, ako do roku 2020 dosiahnuť interoperabilitu informačných systémov v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie a zabezpečiť tak, aby príslušníci pohraničnej stráže, pracovníci orgánov presadzovania práva vrátane colníkov, imigrační úradníci a justičné orgány mali k dispozícii potrebné informácie. Táto správa nadväzuje na oznámenie Komisie z apríla 2016 o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť a na prácu expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu, ktorú Komisia zriadila v nadväznosti na uvedené oznámenie. 1. Oznámenie Komisie z apríla 2016 a doterajšie kroky V oznámení z apríla 2016 o silnejších a inteligentnejších informačných systémoch pre hranice a bezpečnosť sa identifikovali viaceré štrukturálne nedostatky týkajúce sa informačných systémov: ·neoptimálne funkcie niektorých existujúcich informačných systémov, ·informačné medzery v štruktúre správy údajov EÚ, ·komplexná štruktúra odlišne spravovaných informačných systémov a ·roztrieštená štruktúra správy údajov na účely kontroly hraníc a bezpečnosti, v rámci ktorej sa informácie uchovávajú oddelene v neprepojených systémoch, čo má za následok tzv. slepé miesta. S cieľom odstrániť tieto nedostatky Komisia navrhla opatrenia v troch oblastiach, pričom zdôraznila, že jej činnosť sa bude riadiť požiadavkami Charty základných práv, a najmä komplexným rámcom ochrany osobných údajov v EÚ. Po prvé sa v oznámení uvádzajú možnosti maximalizácie prínosov existujúcich informačných systémov, pričom sa zdôrazňuje potreba, aby členské štáty tieto systémy plne využívali. Komisia následne v decembri 2016 predložila legislatívne návrhy na posilnenie Schengenského informačného systému (SIS), ktorý je najúspešnejším existujúcim nástrojom spolupráce medzi pohraničnou strážou, colnými orgánmi, políciou a justičnými orgánmi. Komisia v máji 2016 predložila aj legislatívny návrh na posilnenie databázy Eurodac pre azyl a nelegálnu migráciu, ktorý by mal uľahčiť návraty a pomôcť pri riešení nelegálnej migrácie. V januári 2016 Komisia predložila legislatívny návrh na uľahčenie výmeny záznamov štátnych príslušníkoch tretích krajín v registroch trestov v EÚ prostredníctvom modernizácie Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS). V súlade s tým, čo bolo oznámené, a v nadväznosti na rokovania so spoluzákonodarcami o návrhu z januára 2016 Komisia v júni 2017 predloží dodatočný návrh na vytvorenie centralizovaného systému, prostredníctvom ktorého bude možné identifikovať odsúdených štátnych príslušníkov tretích krajín a určiť, ktoré členské štáty disponujú informáciami o nich. V júni 2017 Komisia predloží aj legislatívny návrh na revíziu právneho mandátu agentúry eu-LISA, v rámci ktorej sa doň zahrnie úloha týkajúca sa rozvoja interoperability centralizovaných informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie. Po druhé sa v oznámení uvádzajú možnosti rozvoja nových a doplnkových činností na odstránenie nedostatkov štruktúry správy údajov EÚ. Komisia identifikovala najmä významné medzery v informáciách o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí navštívili schengenský priestor, a, v rámci tej istej skupiny, aj medzery v informáciách o štátnych príslušníkoch tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti, ktorí vstupujú na územie EÚ cez pozemné hranice. V súčasnosti sa prekročenia vonkajších hraníc štátnymi príslušníkmi tretích krajín nezaznamenávajú, pričom o štátnych príslušníkoch tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti nie sú až do ich príchodu na vonkajšiu pozemnú hranicu k dispozícii žiadne informácie. V nadväznosti na tieto skutočnosti Komisia predložila legislatívne návrhy na vytvorenie dvoch nových informačných systémov, ktoré by mali riešiť tieto zásadné medzery. V apríli 2016 Komisia navrhla systém vstup/výstup EÚ na modernizáciu riadenia vonkajších hraníc zlepšením kvality a efektívnosti kontrol. V novembri 2016 Komisia navrhla európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) na zhromažďovanie informácií o všetkých ľuďoch, ktorí cestujú do Európskej únie bez víz, ktorý umožní vykonávať predbežné kontroly z hľadiska hrozby nelegálnej migrácie a ohrozenia bezpečnosti. Treťou oblasťou, ktorú Komisia v oznámení zdôraznila, je potreba zlepšiť interoperabilitu informačných systémov. V oznámení sa uvádza, že vďaka komplexnému rámcu ochrany osobných údajov v EÚ a významnému vývoju technológií a bezpečnosti informačných technológií existuje spôsob, ako dosiahnuť interoperabilitu informačných systémov sprevádzanú potrebnými prísnymi pravidlami prístupu k údajom a ich využívania bez vplyvu na existujúce obmedzenie účelu. V oznámení sa uvádzajú štyri možnosti dosiahnutia interoperability: ·jednotné vyhľadávacie rozhranie na súčasné vyhľadávanie vo viacerých informačných systémoch a zobrazovanie kombinovaných výsledkov z týchto systémov na jednej obrazovke, ·vzájomná prepojenosť informačných systémov, vďaka ktorej bude v údajoch zaznamenaných v jednom systéme automaticky vyhľadávať iný systém, ·zavedenie spoločnej služby biometrickej identifikácie na podporu rôznych informačných systémov a

·spoločná databáza údajov s alfanumerickými údajmi pre rôzne informačné systémy (vrátane bežných biografických údajov, ako je meno a dátum narodenia). Komisia začala diskusiu o tom, ako môžu informačné systémy v Európskej únii ešte viac zlepšiť riadenie hraníc a vnútornú bezpečnosť, a s cieľom napredovať v týchto činnostiach vytvorila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu (pozri časť II.3). 2. Pokrok, pokiaľ ide o prioritné dokumenty týkajúce sa informačných systémov Príslušníci pohraničnej stráže, pracovníci orgánov presadzovania práva, imigrační úradníci a justičné orgány potrebujú na vykonávanie svojej práce prístup k presným a úplným údajom. Je preto zásadné, aby Európsky parlament a Rada v súlade s prvou časťou oznámenia z apríla 2016 pokročili v práci na prioritných návrhoch týkajúcich sa informačných systémov. Ako sa uvádza vyššie, takýto postup zásadne prispeje k zefektívneniu existujúcich informačných systémov pre hranice a bezpečnosť a odstráni zásadné medzery v informáciách vytvorením nových systémov potrebných na zabezpečenie vonkajších hraníc. Najviac sa pokročilo s návrhom týkajúcim sa systému vstup/výstup EÚ. Je vo fáze trialógu a v súlade s cieľom, ktorý stanovila Európska rada, by sa mal uzavrieť v júni 2017. Naďalej prebiehajú technické diskusie o európskom systéme pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), ale Rada a Parlament ešte musia zaujať svoje rokovacie pozície. Prijatie mandátu Rady je naplánované na jún 2017, zatiaľ čo Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) plánuje prijať svoj mandát na rokovanie v septembri 2017. V spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách EÚ na rok 2017 sa stanovilo, že tento návrh má byť prerokovaný prednostne, aby mohol byť realizovaný do konca roka 2017. Komisia bude spoluzákonodarcov naďalej podporovať pri plnení tohto cieľa. Obe inštitúcie sa zaoberajú aj návrhmi Komisie na posilnenie Schengenského informačného systému (SIS). Prvé kolo diskusií o daných troch návrhoch sa na úrovni pracovných skupín Rady uzavrie počas maltského predsedníctva Rady. Spravodajca Európskeho parlamentu plánuje predložiť návrh správy Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci do konca júna 2017. Pokiaľ ide o legislatívny návrh na posilnenie databázy Eurodac, Rada sa v decembri 2016 dohodla na čiastočnom všeobecnom smerovaní, zatiaľ čo Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci plánuje hlasovať o svojej správe v máji 2017. Hneď potom by sa mala začať fáza trialógu. 3. Práca expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu V júni 2016 Komisia zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu. Úlohou expertnej skupiny bolo riešiť právne, technické a prevádzkové aspekty štyroch možností na dosiahnutie interoperability vrátane ich nevyhnutnosti, technickej uskutočniteľnosti, primeranosti a ich vplyvu na ochranu údajov. Expertná skupina bola ďalej požiadaná, aby identifikovala a riešila nedostatky a potenciálne medzery v informáciách spôsobené zložitosťou a roztrieštenosťou informačných systémov. Združili sa v nej odborníci z členských štátov a pridružených krajín schengenského priestoru a z týchto agentúr EÚ: eu-LISA, Europol, Európsky podporný úrad pre azyl, Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Agentúra pre základné práva. Na práci skupiny sa ako riadni členovia podieľali koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov. Zástupcovia sekretariátu Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Generálneho sekretariátu Rady sa zúčastnili ako pozorovatelia. Komisia víta záverečnú správu expertnej skupiny na vysokej úrovni z 11. mája 2017. Expertná skupina dospela k záveru, že je potrebné a technicky uskutočniteľné zamerať sa na tieto tri riešenia interoperability, ktoré v zásade môžu priniesť prevádzkové výhody a zároveň ich možno realizovať v súlade s požiadavkami na ochranu údajov: ·európsky vyhľadávací portál, ·spoločná služba biometrickej identifikácie a ·spoločná databáza údajov. Podľa názoru expertnej skupiny by sa možnosť prepojenia systémov mala zvážiť iba v závislosti od jednotlivých prípadov. Jedným z takýchto prípadov je prepojenie navrhovaného systému vstup/výstup EÚ a vízového informačného systému. Podľa návrhu Komisie týkajúceho sa systému vstup/výstup EÚ by systém vstup/výstup systematicky a automaticky vyhľadával údaje vo vízovom informačnom systéme, pričom by sa v ňom ukladal malý podsúbor údajov (vízová nálepka, počet vstupov, obdobie pobytu), vďaka čomu by tento systém dokázal správne spracúvať údaje o držiteľoch víz v súlade s požiadavkami na minimalizáciu a konzistentnosť údajov. Expertná skupina usúdila, že ak sa dosiahne dostatočný pokrok v súvislosti s ostatnými tromi riešeniami v oblasti interoperability, prepojenie medzi systémami, ktoré by sa uskutočnilo len z dôvodu zlepšenia výmeny údajov, nie je natoľko potrebné. V záverečnej správe expertnej skupiny sa zároveň zdôraznil význam plného zavedenia a uplatňovania existujúcich informačných systémov. Preskúmal sa v nej aj decentralizovaný prümský rámec pre výmenu údajov týkajúcich sa DNA, odtlačkov prstov a evidencie vozidiel, pričom sa odporučilo, aby sa vykonala štúdia uskutočniteľnosti prechodu na centralizovaný komponent pre smerovanie a prípadného doplnenia nových funkcií. Pokiaľ ide o decentralizovaný systém zriadený smernicou o záznamoch o cestujúcich EÚ (PNR), expertná skupina odporučila vykonať štúdiu uskutočniteľnosti centralizovaného komponentu týkajúceho sa vopred poskytovaných informácií o cestujúcich a údajov zo záznamov o cestujúcich ako nástroja technickej podpory na uľahčenie prepojenia s leteckými dopravcami. Dospela k záveru, že by to posilnilo účinnosť útvarov informácií o cestujúcich, keď členské štáty transponujú smernicu EÚ o záznamoch o cestujúcich. Komisia sa bude aj naďalej zameriavať na úplné zavedenie existujúcich informačných systémov. Je nevyhnutné, aby členské štáty v plnej miere používali existujúce systémy a plne využívali ich potenciál. Komisia bude v súlade so svojím plánom vykonávania naďalej poskytovať komplexnú podporu s cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty vykonali smernicu EÚ o záznamoch o cestujúcich do mája 2018. Bude úzko spolupracovať so všetkými členskými štátmi na dokončení úplného zavedenia prümského rámca, a to predovšetkým s piatimi členskými štátmi, ktoré prümské rozhodnutia ešte stále nevykonali. V duchu odporúčaní expertnej skupiny Komisia preskúma spôsoby, ako posilniť fungovanie a účinnosť týchto systémov pri ich uplatňovaní členskými štátmi. Expertná skupina identifikovala medzery v informáciách v súvislosti s prekračovaním vonkajších hraníc občanmi EÚ. Vo svojej záverečnej správe odkazuje na nedávne zavedenie systematických kontrol v príslušných databázach v súvislosti so všetkými osobami, ktoré si v súlade s právom Únie uplatňujú právo voľného pohybu, keď vstupujú do schengenského priestoru alebo ho opúšťajú. Zdôrazňuje, že čas a miesto týchto kontrol sa nezaznamenávajú, a poznamenáva, že takéto informácie by mohli byť užitočné na účely presadzovania práva. Expertná skupina preto odporučila ďalšiu analýzu primeranosti a uskutočniteľnosti systematického zaznamenávania prekračovania vonkajších hraníc všetkými občanmi EÚ. Komisia poznamenáva, že správa expertnej skupiny nepreukazuje nevyhnutnosť a primeranosť zaznamenávania prekračovania vonkajších hraníc všetkými občanmi EÚ. Ak by vyšli najavo ďalšie skutočnosti, ktoré by preukazovali nevyhnutnosť a primeranosť takéhoto zaznamenávania, Komisia je pripravená posúdiť potrebu ďalších opatrení. Komisia sa okrem toho bude zaoberať súvisiacim odporúčaním expertnej skupiny týkajúcim sa prípadného zaznamenávania pozitívnych lustrácií týkajúcich sa ľudí, v súvislosti s ktorými bol vydaný zápis, v Schengenskom informačnom systéme, ako možného spôsobu zaznamenávania ciest tých občanov EÚ, ktorí boli identifikovaní ako osoby potenciálne zapojené do terorizmu alebo iných foriem závažnej trestnej činnosti. Expertná skupina identifikovala aj medzery v informáciách týkajúcich sa dlhodobých víz, povolení na pobyt a pobytových preukazov. Konštatovala, že členské štáty majú len málo prostriedkov na kontrolu platnosti týchto dokladov v prípadoch, keď ich vydal iný členský štát, a naznačila, že riešením by mohla byť centralizovaná databáza EÚ obsahujúca informácie o dlhodobých vízach, povoleniach na pobyt a pobytových preukazoch. Komisia posúdi potrebu takejto databázy vrátane jej nevyhnutnosti, technickej uskutočniteľnosti a primeranosti. V správe expertnej skupiny sa na záver uvádza, že rozhodujúcim aktérom pri spolupráci medzi agentúrami na vonkajších hraniciach sú colné orgány. Komisia preto skúma ďalšie technické, prevádzkové a právne aspekty interoperability s colnými systémami. 1. Cieľ Komisie v oblasti interoperability informačných systémov do roku 2020

Hlavným cieľom je zabezpečiť, aby príslušníci pohraničnej stráže, pracovníci orgánov presadzovania práva, imigrační úradníci a justičné orgány mali k dispozícii potrebné informácie v záujme lepšej ochrany vonkajších hraníc a zlepšenia vnútornej bezpečnosti v prospech všetkých občanov. Z tohto dôvodu je prvým krokom zabezpečenie toho, aby jednotlivé informačné systémy v tejto oblasti účinne fungovali a aby sa rýchlo prijali legislatívne návrhy, ktoré už boli predložené. V súlade s oznámením z apríla 2016 a zisteniami a odporúčaniami expertnej skupiny Komisia stanovuje nový prístup k správe údajov, pokiaľ ide o hranice a bezpečnosť, v rámci ktorého budú všetky centralizované informačné systémy EÚ pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie navzájom interoperabilné pri plnom dodržiavaní základných práv, tak aby: ·v systémoch bolo možné vyhľadávať súčasne prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu pri plnom dodržiavaní obmedzení účelu a prístupových práv s cieľom lepšie využiť existujúce informačné systémy, a to pokiaľ možno aj na základe jednoduchších pravidiel prístupu k údajom na účely presadzovania práva, ·systémy využívali spoločnú službu biometrickej identifikácie umožňujúcu vyhľadávanie v rôznych informačných systémoch obsahujúcich biometrické údaje, v ktorej sa prípadne označí vzťah so súvisiacimi biometrickými údajmi nájdenými v inom systéme, ·systémy mali spoločnú databázu údajov o totožnosti s alfanumerickými údajmi o totožnosti, ktorá umožní zistiť, či určitá osoba nie je v rôznych databázach vedená pod rôznymi identitami. Týmto novým prístupom sa musí zabezpečiť, aby sa v rámci systémov dodržiavali príslušné osobitné ustanovenia o ochrane údajov s osobitnými pravidlami prístupu príslušných orgánov, osobitnými pravidlami obmedzenia účelu pre každú kategóriu údajov a osobitnými pravidlami uchovávania údajov. Tento prístup k interoperabilite by neviedol k prepojeniu všetkých jednotlivých systémov. Týmto novým prístupom by sa odstránili súčasné nedostatky v štruktúre správy údajov EÚ vrátane zistených slepých miest. Kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní interoperability informačných systémov zohrá agentúra eu-LISA, a to aj pri priebežných a budúcich technických analýzach (pozri časť III.2). Legislatívnym návrhom, ktorý Komisia predloží v júni 2017, sa posilní mandát agentúry eu-LISA, čo jej umožní zabezpečiť realizáciu tohto nového prístupu. Komisia bude do činností týkajúcich sa zabezpečovania interoperability aj naďalej zapájať európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a Agentúru pre základné práva. Na dosiahnutie účinnosti informačných systémov je nevyhnutné zabezpečiť vysokú úroveň kvality údajov. Interoperabilita môže fungovať len vtedy, ak sa v informačných systémoch nachádzajú presné a úplné údaje. Komisia už identifikovala kvalitu údajov ako oblasť, v ktorej bude EÚ musieť prijať ďalšie opatrenia. Bezodkladne a spoločne s agentúrou eu-LISA vykoná odporúčania expertnej skupiny na zlepšenie kvality údajov v informačných systémoch EÚ. Komisia bude realizovať odporúčania expertnej skupiny týkajúce sa automatizovanej kontroly kvality, „dátového skladu“ schopného analyzovať anonymizované údaje získané z príslušných informačných systémov na účely štatistiky a výkazníctva a modulov odbornej prípravy zameraných na kvalitu údajov pre pracovníkov zodpovedných za poskytovanie vstupov do systémov na vnútroštátnej úrovni. Dôležitá úloha agentúry eu-LISA pri zabezpečovaní vysokej kvality údajov v centralizovaných informačných systémoch EÚ sa premietne aj do nadchádzajúceho legislatívneho návrhu. Interoperabilita si vyžaduje technickú interakciu medzi existujúcimi informačnými systémami. Túto interakciu by mal uľahčiť univerzálny formát správ na úrovni EÚ. Komisia bude spolu s agentúrou eu-LISA realizovať odporúčania expertnej skupiny s cieľom zdokonaliť univerzálny formát správ v súlade s prebiehajúcimi činnosťami, aby zabezpečila, že vývoj formátu sa premietne do centralizovaných informačných systémov EÚ. 2. Ďalší postup smerom k zabezpečeniu interoperability informačných systémov do roku 2020 Súčasne s prácou na dokončení prioritných dokumentov týkajúcich sa informačných systémov Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu na spoločnú diskusiu o ďalšom postupe v oblasti interoperability, ako sa uvádza v tomto oznámení. Komisia na tento účel predloží tieto otázky 29. mája 2017 Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a 8. júna 2017 členským štátom na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci a prediskutuje ich s nimi. Na základe týchto diskusií by tieto tri inštitúcie mali na jeseň 2017 usporiadať trojstranné stretnutia na technickej úrovni, aby prerokovali ďalší postup v oblasti interoperability, ako sa uvádza v tomto oznámení, vrátane prevádzkových potrieb v oblasti hraníc a bezpečnosti a otázok zabezpečenia primeranosti a úplného dodržiavania základných práv. Cieľom je čo najskôr, ale najneskôr do konca roka 2017, dospieť k spoločnej dohode v otázke ďalšieho postupu a nevyhnutných krokov, ktoré treba podniknúť na dosiahnutie interoperability informačných systémov do roku 2020. Komisia a agentúra eu-LISA budú v priebehu roka 2017 súbežne so spoločnou diskusiou medzi tromi inštitúciami a bez toho, aby predvídali jej výsledky, pokračovať v ďalšej technickej analýze identifikovaných riešení v oblasti interoperability prostredníctvom série technických štúdií a overení vhodnosti koncepcie. Komisia bude pravidelne informovať Európsky parlament a Radu o pokroku dosiahnutom pri tejto technickej analýze. Komisia na základe diskusií s Európskym parlamentom a Radou, ako aj výsledkov prebiehajúcich legislatívnych činností v oblasti informačných systémov a ďalšej technickej analýzy intenzívne pracuje na tom, aby čo najskôr predložila legislatívny návrh týkajúci sa interoperability. V súlade so zásadami lepšej právnej regulácie bude príprava legislatívneho návrhu zahŕňať verejnú konzultáciu a posúdenie vplyvu vrátane vplyvu na základné práva, najmä práva na ochranu osobných údajov. Spoločne s legislatívnym návrhom týkajúcim sa interoperability Komisia predloží aj legislatívny návrh na revíziu právneho základu vízového informačného systému (na základe hodnotiacej správy predloženej v októbri 2016). Vízový informačný systém je jedným z centralizovaných informačných systémov, ktoré by mali byť súčasťou nového prístupu k správe údajov, pokiaľ ide o hranice a bezpečnosť. Spoločná diskusia troch inštitúcií o ďalšom postupe k smerom k zabezpečeniu interoperability do roku 2020 by nemala oddialiť prácu na legislatívnych návrhoch týkajúcich sa informačných systémov, o ktorých v súčasnosti rokujú spoluzákonodarcovia. Väčšina týchto návrhov už bola v spoločnom vyhlásení označená za naliehavé a kľúčové priority, pričom všetky riešia zásadné medzery v informáciách, ktoré si vyžadujú naliehavé opatrenia, čo je zároveň v súlade s odporúčaniami expertnej skupiny. Dodatočný legislatívny návrh Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorý Komisia predloží v júni 2017, bude takisto plne v súlade s odporúčaniami expertnej skupiny týkajúcimi sa interoperability a prístupom stanoveným v tomto oznámení. S cieľom uplatňovať tento nový prístup spôsobom, ktorý je zvládnuteľný, je nevyhnutné, aby bol právny základ všetkých dotknutých informačných systémov stabilný. Preto je nevyhnutné, aby sa najprv dospelo k dohode o legislatívnych návrhoch, o ktorých sa v súčasnosti rokuje. 1. Legislatívne iniciatívy Dňa 1. mája 2017 sa začalo uplatňovať nové nariadenie o Europole. Ide o zlomový bod pre Europol a zavádza sa ním niekoľko nových prvkov, ktoré umožnia tejto agentúre EÚ pre presadzovanie práva stať sa skutočnou centrálou EÚ pre výmenu informácií o závažnej cezhraničnej trestnej činnosti a terorizme. Europol bude mať nástroje, vďaka ktorým bude môcť fungovať účinnejšie, efektívnejšie a zodpovednejšie. Vďaka zmenenému rámcu spracovania údajov bude agentúra môcť predovšetkým lepšie vypracúvať kriminalistické analýzy v službách členských štátov, zatiaľ čo spoľahlivejší režim ochrany údajov zabezpečí nezávislý a účinný dohľad nad ochranou údajov. V súlade s požiadavkami zmluvy budú činnosti Europolu ďalej podliehať kontrole Európskeho parlamentu a národných parlamentov, čo ešte viac zvýši transparentnosť a legitimitu agentúry v očiach občanov. S cieľom minimalizovať negatívne účinky odchodu Dánska z Europolu po výsledkoch referenda v Dánsku, ktoré sa konalo 3. decembra 2016, bola 30. apríla 2017 podpísaná dohoda o operačnej spolupráci medzi Europolom a Dánskom. Ako sa uvádza v spoločnom vyhlásení predsedu Komisie Junckera, predsedu Rady Tuska a dánskeho premiéra Rasmussena z 15. decembra 2016, v dohode sa stanovuje osobitný prevádzkový režim zabezpečujúci dostatočnú úroveň operačnej spolupráce medzi Dánskom a Europolom vrátane výmeny operačných údajov a výmeny styčných dôstojníkov, na ktoré sa vzťahujú primerané záruky. Hoci táto dohoda nenahrádza plnohodnotné členstvo Dánska v Europole, t. j. prístup k databázam údajov Europolu ani plnohodnotné členstvo vo fórach o riadení Europolu, Dánsko akceptovalo jurisdikciu Európskeho súdneho dvora a právomoci európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a do dánskeho práva zaviedlo príslušné pravidlá EÚ na ochranu údajov. Ako sa uvádza v spoločnom vyhlásení, tieto opatrenia sú podmienené pokračujúcim členstvom Dánska v EÚ a v schengenskom priestore.