SK Úradný vestník Európskej únie C 234/8

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k Návrhu smerníc Európskeho parlamentu a Rady pozmeňujúcich smernicu 2000/12/ES Európskeho parlamentu a Rady z 20. marca 2000 týkajúcu sa prijatia a vykonávania obchodov úverových inštitúcií a smernicu Rady 93/6/EHS z 15. marca 1993 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií

KOM(2004) 486 v konečnom znení – 2004/0155 a 2004/0159 (COD)

(2005/C 234/02)

Dňa 13. septembra 2004 sa Rada na základe článku 95 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola zodpovedná za prípravu prác výboru v tejto veci, prijala svoje stanovisko dňa 14. februára 2005. Spravodajcom bol pán Ravoet.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 415. plenárnom zasadnutí 9. a 10. marca 2005 (schôdza z 9. marca) 124 hlasmi za a 1 hlasom proti nasledujúce stanovisko:

1. Obsah a pôsobnosť návrhu

1.1 Dňa 14. júla 2004 vydala Európska komisia návrh smernice (1) pozmeňujúcej druhú smernicu o kapitálovej primeranosti (CAD) (93/6/EHS) a konsolidovanú smernicu o bankovníctve (2000/12/ES). Touto smernicou sa bude v Európskej únii uplatňovať nová Bazilejská rámcová dohoda (Medzinárodné zbližovanie kapitálových opatrení a kapitálových štandardov). Pozmeňujúca smernica sa ďalej v tomto dokumente uvádza ako „smernica o kapitálových požiadavkách“ (CRD).

1.2 Smernica o kapitálových požiadavkách bude platiť pre všetky úverové inštitúcie a investičné spoločnosti pôsobiace v rámci Európskej únie. Jej cieľom je zabezpečiť, aby bankový systém v Európe veľmi citlivo reagoval na riziko. Smernica bude podnecovať bankový sektor, aby pomocou vyspelej technológie a investícií do vzdelávania personálu postupne konvergoval k vysoko citlivým technikám vyhodnocovania rizika. Smernica tak vytvorí zdravé podnikateľské prostredie, ktoré umožní podnikom prostredníctvom presunu kapitálu rozširovať svoje pôsobenie a pokračovať v inováciách, čím sa zlepší ochrana spotrebiteľa a posilní sa finančná stabilita a globálna konkurencieschopnosť európskych podnikov.

1.3 Smernica o kapitálových požiadavkách je legislatívnym nástrojom, pomocou ktorého sa v EÚ implementuje nový Bazilejský rámec vypracovaný Bazilejským výborom pre bankový dohľad. Bazilejský výbor bol založený v roku 1974 guvernérmi centrálnych bánk krajín G10. Dohovory vydané bazilejským výborom nie sú právne záväzné, ale sú určené na poskytnutie spoločného dozorného rámca na podporu zbližovania smerom k spoločným prístupom a na vytvorenie rovnakých východiskových podmienok pre banky pôsobiace na medzinárodnej úrovni.

1.4 Bazilejská dohoda o kapitále (Bazilej I) bola uverejnená v roku 1988 a v roku 1999 začala práca na jej aktualizácii v súlade s rýchlym rozvojom v oblasti stratégií riadenia rizika v 90-tych rokoch. Výsledkom tejto práce bolo Medzinárodné zbližovanie kapitálových opatrení a kapitálových štandardov (2) vydané v júni 2004 (ďalej uvádzané ako nový Bazilejský rámec).

1.5 Nový Bazilejský rámec je rozdelený na tri časti zvyčajne nazývané tri piliere. Prvý pilier stanovuje minimálne regulačné kapitálové požiadavky pre úverové, trhové a operačné riziko. Pre inštitúcie sú k dispozícii na výber možnosti s rôznym stupňom zložitosti. Druhý pilier je proces posúdenia kontrolným orgánom, ktorý sa uskutočňuje prostredníctvom aktívneho dialógu medzi inštitúciou a kontrolným orgánom. Zabezpečí sa tým, že budú uplatňované spoľahlivé interné postupy pre posúdenie kapitálových požiadaviek týkajúcich sa rizikového profilu skupiny. Tretí pilier vyžaduje od inštitúcií, aby zverejnili svoje kapitálové výdavky. Tretí pilier je často nazývaný aj trhová disciplína, pretože zverejnenie bude stimulovať čo najlepšie postupy, a tým sa zvýši dôvera investorov.

1.6 Banky a investičné spoločnosti majú k dispozícii výber možností pre meranie úverového aj operačného rizika a pre zmiernenie úverového rizika. Cieľom tohto postupu je zabezpečiť primeranosť rámca a podnietiť menšie inštitúcie, aby prešli na progresívnejšie metódy. Implementácia progresívnejších metód si vyžaduje väčšie náklady, pretože sú založené na interných modeloch navrhnutých inštitúciami. Sú však citlivejšie na riziko, čoho výsledkom sú nižšie kapitálové výdavky. 1. pilier Úverové riziko Operačné riziko 2. pilier 3. pilier Interné modely Metóda založená na progresívnom internom ratingu (AIRBA) Progresívne zmiernenie úverového rizika Progresívna metóda merania (AMA) Štandardné metódy Metóda založená na základnom internom ratingu (FIRBA) Štandardizované zmiernenie úverového rizika Štandardizovaná metóda (STA) Štandardizovaná metóda (STA) Metóda základného ukazovateľa (BIA)

2. Všeobecné poznámky

2.1 Smernica o kapitálových požiadavkách CRD je legislatívnym nástrojom, ktorým sa uplatňuje nový Bazilejský rámec v EÚ. Komisia vypracovala návrh smernice, ktorá je v súlade s bazilejskými pravidlami a berie do úvahy špecifickosť EÚ. Je životne dôležité vytvoriť čo najväčší súlad medzi bazilejskou rámcovou dohodou a pravidlami EÚ, aby boli pre európske banky zabezpečené rovnaké podmienky, ako majú ich konkurenti z iných štátov, ktoré uvedenú dohodu uplatňujú

2.2 Hlavný rozdiel medzi smernicou CRD a bazilejskou rámcovou dohodou je v tom, že pravidlá budú platiť pre všetky úverové inštitúcie a investičné spoločnosti v rámci EÚ. Bazilejská rámcová dohoda je navrhnutá pre uplatnenie v medzinárodne pôsobiacich bankách. Rozšírená pôsobnosť vymedzená Komisiou je v záujme ako vkladateľov, tak aj dlžníkov v EÚ. Dobre riadený bankový systém s dostatočným kapitálom umožní bankám poskytovať pôžičky počas celého ekonomického cyklu. To prinesie väčšiu stabilitu v bankovom sektore.

2.3 Prínos pre európske bankovníctvo, európsky obchod a spotrebiteľov bude dlhodobo fungovať jedine v prípade, že smernica bude dostatočne flexibilná, aby udržala krok so zmenami v praxi, na trhoch a v potrebe kontroly. Je to potrebné na ochranu záujmov vkladateľov aj dlžníkov, a tiež preto, aby si EÚ udržala svoju povesť trhu s najlepšími praktikami.

2.4 Spôsob, ktorý Komisia zvolila na definovanie trvalých princípov a cieľov v jednotlivých článkoch pozmeňujúcej smernice a technických opatrení v prílohách, ktoré je možné meniť pomocou komitológie, je efektívnym spôsobom na zabezpečenie potrebnej flexibility.

3. Konkrétne pripomienky

Výbor oceňuje Komisiu za vysokú kvalitu návrhu smernice. Podľa názoru výboru sa v ňom vyskytuje len malý počet problémov, ktorým je potrebné sa ešte venovať. Kvalita legislatívneho návrhu je daná nebývalým množstvom konzultácií, vrátane spolupráce s bazilejským výborom na štúdiách o dopade, ktoré vykonávala Komisia počas procesu premeny bazilejských pravidiel na právne predpisy EÚ. Európsky a sociálny výbor ako zastupiteľský orgán pre organizovanú občiansku spoločnosť v EÚ víta tento vývoj a vyzýva spolupracujúcich zákonodarcov, aby pokračovali v zohľadňovaní stanovísk účastníkov trhu v legislatívnom procese EÚ.

3.1 Dopad na menšie úverové inštitúcie v EÚ

3.1.1 Výbor je presvedčený o tom, že s ohľadom na zabezpečenie výhod pre všetkých spotrebiteľov a spoločnosti v EÚ je pôsobnosť návrhu Komisie správna. Okrem toho sa výbor domnieva, že z upraveného regulačného kapitálového systému môžu očakávať prínos úverové inštitúcie všetkých veľkostí. Text Komisie nastoľuje rozumnú rovnováhu medzi poskytovaním stimulov pre malé inštitúcie, aby postupne začali používať pokrokovejšie metódy, a zavedením primeraného rámca, ktorý berie do úvahy hranice možností zdrojov menších úverových inštitúcií.

3.1.2 Text Komisie tiež zahŕňa kroky prijaté bazilejským výborom s cieľom znížiť regulačné náklady pri úverovaní malých a stredných podnikov (MSP). Tieto zmeny (ktoré sú podrobne uvedené nižšie v časti „Dopad na malé a stredné podniky“) výbor privítal. V opačnom prípade by bol výbor znepokojený, že by výsledkom nového rámca bola rastúca konsolidácia v rámci európskeho bankovníctva a zredukovaný výber pre spotrebiteľa. V tejto súvislosti výbor privítal, že podľa záverov štúdie o dopade od spoločnosti PWC z apríla 2004 (3), ak sa smernica bude uplatňovať dôsledne v celej EÚ, je nepravdepodobné, aby vznikol akýkoľvek významný dopad na konkurenciu v tejto oblasti podnikania.

3.2 Dopad na spotrebiteľov

Finančná stabilita a vyššia vnímavosť rizika, ktoré zabezpečujú nové pravidlá, prinesú spotrebiteľom výhody v podobe zvýšenej dôvery k finančnému systému a výraznému zníženiu celkového rizika. Podľa štúdie spoločnosti PWC o dopade, prechod na systém s lepším vnímaním rizika zníži celkovú držbu bankového kapitálu, čo následne vyvolá mierne zlepšenie HDP v EÚ. Lepšie cielenie kapitálu v hospodárstve prispeje k dosiahnutiu širších hospodárskych a sociálnych cieľov EÚ.

3.3 Dopad na malé a stredné podniky (MSP)

3.3.1 Výbor víta zmeny bazilejskej dohody riešiace dopad na poskytovanie pôžičiek malým a stredným podnikom a skutočnosť, že Komisia zahrnula tieto zmeny do Európskeho rámca. Výbor zvlášť poukazuje na to, že: — nastalo zníženie kapitálových poplatkov u pôžičiek pre malé podniky, dosiahnuté prostredníctvom sploštenia krivky predaja; — niektoré banky berú mieru rizika voči malým a stredným podnikom ako predajnú mieru rizika a teraz ju môžu spravovať na základe spoločných rezerv ako časť svojho predajného portfólia; — Bazilejský výbor eliminoval požiadavky granularity na pôžičky poskytované malým podnikom a tým umožnil viacerým bankám profitovať zo zvýhodneného postavenia; a — nový rámec uznáva širší okruh bankových záruk a istôt.

3.3.2 Výbor v tejto súvislosti víta závery Tretej kvantitatívnej štúdie o dopade (QIS3). Výsledky tejto štúdie názorne dokazujú, že kapitálové poplatky bánk pri pôžičkách pre malé a stredné podniky, zahrnuté do korporačného portfólia, do značnej miery zostanú stabilné u bánk, ktoré používajú štandardizovaný prístup k úverovému riziku a u bánk, ktorých metódy sú založené na interných ratingoch (IRB), klesnú v priemere o 3 % až 11 %. Kapitálové poplatky pre mieru rizika u malých a stredných podnikov, ktoré spĺňajú požiadavky pre maloobchodné spracovanie klesnú v priemere o 12 – 13 % pri štandardizovanom prístupe (STA) a do 31 % pri prístupoch založených na progresívnom internom ratingu (AIRBA).

3.4 Presun vnútroštátnych právomocí na Európsku úniu

Jednotné používanie primeraných predpisov bankového dohľadu členskými štátmi by prinieslo jednak zodpovedný dohľad, jednak splnenie cieľov jednotného trhu. Množstvo a rozsah štátnych právomocí stanovených v navrhovanej smernici o kapitálových požiadavkách by znemožnilo ich dôsledné uplatnenie. Výbor je pevne presvedčený, že tieto vnútroštátne právomoci by mali byť v definovanom časovom rámci všeobecne zrušené a víta aktivity, ktoré v tejto súvislosti vykonáva Výbor pre európsky bankový dohľad (CEBS). Existujúce množstvo vnútroštátnych právomocí by mohlo významne deformovať jednotný trh pre bankové skupiny pôsobiace v medzinárodnom meradle, čím by sa podkopala stabilita finančného systému. Znížili by sa tým výhody celkového systému pre vkladateľov aj dlžníkov v EÚ, keďže by prišlo k nárastu úverových nákladov a k limitovaniu výberu finančných produktov.

3.4.1 Stupeň zavedenia kapitálových požiadaviek

3.4.1.1 Článok 68 smernice požaduje od úverových inštitúcií, aby spĺňali požiadavky na výšku vlastných finančných zdrojov v rámci skupiny na individuálnej úrovni. Článok 69(1) aj naďalej dáva členským štátom právomoc nebrať do úvahy túto požiadavku a uplatniť pre úverovú inštitúciu a jej dcérske spoločnosti pôsobiace v tom istom štáte pravidlá na konsolidovanom základe, pokiaľ príslušná skupina splní prísne podmienky. Táto možnosť neuplatniť predmetnú požiadavku by mohla viesť k nerovnakým podmienkam medzi členskými štátmi pre medzinárodne pôsobiace bankové skupiny. Výbor sa domnieva, že to nie je v súlade s jednotným trhom.

3.4.1.2 Navyše, keby sa členský štát rozhodol aplikovať požiadavky na úrovni individuálnych úverových inštitúcií, dôjde k obmedzeniu schopnosti dohliadajúceho orgánu posúdiť rizikový profil bankovej skupiny. Obmedzenie konsolidovaného dohľadu nad pobočkami pôsobiacimi v rámci toho istého členského štátu ako materská inštitúcia by malo rovnaké dôsledky. Z tohto dôvodu by mal byť v EÚ dohľad uplatňovaný na konsolidovanej úrovni ako pravidlo v EÚ, úverové inštitúcie by však museli spĺňať podmienky, ktoré zaručia zodpovedajúce rozdelenie vlastných finančných prostriedkov medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami.

3.4.2 Miera rizika vnútri skupiny

3.4.2.1 Členské štáty majú právomoc určovať váhu rizika v rámci skupiny. Táto možnosť dovoľuje členským štátom uplatniť 0 % váhu rizika u pohľadávok medzi úverovou inštitúciou a jej materskou spoločnosťou; a medzi úverovou inštitúciou a jej dcérskou spoločnosťou, alebo dcérskou spoločnosťou jej materskej spoločnosti. Pre splnenie podmienok 0 % váhy rizika musí byť zmluvná strana zriadená v rovnakom členskom štáte ako úverová inštitúcia. Výbor sa nazdáva, že 0 % váha rizika je správnym odrazom rizika v rámci skupiny. Metóda slobodného uváženia by mohla viesť k tomu, že v niektorých členských štátoch by sa od úverových inštitúcií požadovala držba kapitálu ku krytiu pohľadávok bez pádneho zdôvodnenia pre takéto konanie.

3.4.2.2 Obmedzenie možnosti stanoviť 0 % váhu rizika na zmluvných partnerov v rámci rovnakého členského štátu by bola v rozpore s jednotným trhom. Miera rizika vnútri skupiny pri zmluvnej strane v inom členskom štáte má rovnaký profil rizika, ako miera rizika pri zmluvnej strane v rámci rovnakého členského štátu. 0 % váha rizika by sa mala uplatňovať pre mieru rizika vo vnútri skupiny voči zmluvným partnerom pôsobiacim v EÚ.

3.4.3 Progresívna metóda merania operačného rizika (Advanced Measurement Approach for Operational Risk – AMA)

3.4.3.1 Bazilejský výbor pre bankový dohľad definuje operačné riziko ako „riziko priamej alebo nepriamej straty spôsobenej nevhodným či neúspešným interným procesom, pracovníkmi a systémami alebo vonkajšími udalosťami“. V novej Bazilejskej rámcovej dohode sú náklady spojené s operačným rizikom uvedené po prvýkrát, následkom čoho musia finančné inštitúcie vypracovať úplne nové systémy merania operačného rizika. Ako je vyššie spomenuté, k dispozícii je výber možností pre meranie operačného rizika. Progresívna metóda merania (AMA) si vyžaduje, aby banky vypracovali interné modely merania, ktoré musia byť schválené kompetentnými orgánmi. Európske finančné inštitúcie intenzívne investovali do rozvoja týchto systémov na princípe skupiny, pričom museli zladiť metódu merania operačného rizika s oblasťou obchodnej činnosti, v ktorej pôsobia.

3.4.3.2 V článku 105(4) majú členské štáty oprávnenie umožniť úverovým inštitúciám splniť potrebné kritériá pre Progresívnu metódu merania operačného rizika na najvyššej úrovni v rámci skupiny EÚ. Uplatnenie AMA na konsolidovanej skupinovej úrovni v rámci EÚ je v súlade s metódou obchodných stratégií riadenia operačného rizika uvedeným do účinnosti Európskym bankovým priemyslom. Ak by banky nedokázali splniť požiadavky na úrovni skupiny EÚ, bolo by nemožné vytvoriť presný obraz profilu operačného rizika skupiny. Požiadavky by mali byť splnené materskou spoločnosťou spolu s jej dcérskymi spoločnosťami, ak skupina vie dokázať, že existuje primerané rozdelenie kapitálu na krytie operačného rizika vo všetkých častiach skupiny.

3.4.4 Miera rizika u inštitúcií podľa štandardizovanej metódy určovania úverového rizika

Rovnako ako v novej Bazilejskej dohode majú členské štáty oprávnenie uplatniť jednu z dvoch metód pre určenie váhy rizika v inštitúciách (Príloha VI, odseky 26-27 a 28-31). Metóda platná pre úverovú inštitúciu by bola skôr stanovená na základe národnosti než na základe starostlivej úvahy. Úverové inštitúcie pôsobiace medzinárodne by mohli byť predmetom odlišného posudzovania ako konkurenti pôsobiaci na rovnakom trhu. To by nebolo v súlade s cieľmi jednotného trhu. Z tohto dôvodu by mala byť v rámci EÚ použitá jednotná metóda.

3.4.5 Úprava splatnosti

Rovnako ako v novej Bazilejskej dohode majú členské štáty možnosť uplatniť vzorec pre výpočet efektívnej splatnosti (odsek 12, časť 2, Príloha VII) pre úverové inštitúcie na základe metódy progresívnych interných ratingov a tiež pre inštitúcie so základnou metódou. Vzorec pre výpočet efektívnej splatnosti umožňuje lepšie zladiť meranie kapitálových nákladov na krátkodobé produkty vzhľadom na ich aktuálny profil rizika. Pre úverové inštitúcie pôsobiace cezhranične by mohli platiť odlišné podmienky ako pre ich konkurentov pôsobiacich na rovnakom trhu. Podľa názoru výboru je to opäť v rozpore s cieľmi jednotného trhu. Národná právomoc by mala byť zrušená, aby bolo zabezpečené rovnaké zaobchádzanie so všetkými úverovými inštitúciami používajúcimi základnú metódu interných ratingov IRB.

3.5 Spolupráca pri výkone dohľadu, druhý a tretí pilier

3.5.1 Výbor súhlasí s Európskou komisiou, že narastajúci počet cezhraničných obchodov v EÚ a centralizácia riadenia rizika v rámci cezhraničných skupín posilňuje potrebu zlepšenej koordinácie a spolupráce medzi štátnymi kontrolnými úradmi v EÚ. Úprava ustanovenej funkcie orgánu konsolidovaného dohľadu v návrhu smernice rešpektuje pôsobnosť národných kompetentných orgánov a zároveň poskytuje jednotný bod pre vybavovanie žiadostí (napr. schválenie metódy interných ratingov pre určovanie úverového rizika a metódu progresívneho merania pre operačné riziko).

3.5.2 Výbor sa domnieva, že model orgánu konsolidovaného dohľadu by mal byť rozšírený na proces hodnotenia orgánom dohľadu v rámci 2. piliera a zverejnenia požiadaviek v 3. pilieri. Obidva piliere by sa mali uplatňovať na najvyššej konsolidovanej úrovni v každej skupine v rámci EÚ. Ak sa bude druhý a tretí pilier uplatňovať na individuálnej úrovni, nebude ani jeden z nich odrážať rizikový profil skupiny ako celku. V prípade hodnotenia orgánom, ktorý vykonáva dohľad v druhom pilieri by to viedlo k tomu, že dcérske spoločnosti skupiny by sa stali predmetom rozporuplných dozorných postupov v celej EÚ a cieľ zlepšiť pochopenie rizikového profilu skupiny by bol ohrozený. To by neprinieslo úžitok ani vkladateľom, ani dlžníkom. Ak sa tretí pilier nebude uplatňovať na úrovni skupiny, investori nebudú môcť nájsť vo zverejňovaných informáciách údaje o finančnej prosperite skupiny ako celku.

3.6 Zaobchádzanie s investičnými firmami

Výbor víta začlenenie investičných firiem do právneho rámca Európskej únie. Je to dôležité pre stabilitu európskeho finančného systému, ktorý je stále viac závislý na výkonnosti finančných trhov. Výbor sa domnieva, že ak sú úverové inštitúcie a investičné firmy vystavené rovnakému riziku, mali by sa riadiť, pokiaľ je to možné, rovnakými pravidlami.

3.7 Zverejňovanie orgánom dohľadu

Výbor v návrhu smernice plne podporuje zavedenie systému zverejňovania údajov orgánom dohľadu. Zverejňovanie údajov orgánom dohľadu podporí konvergenciu na jednotnom trhu a informačné diskusie o akýchkoľvek potrebných zmenách v systéme kapitálových požiadaviek EÚ. Prispeje tiež k určeniu podstatných nezhôd v implementácii smernice. Vytvorenie rovnakých šancí v celej EÚ je v záujme tak bánk ako aj spotrebiteľov.

3.8 Skúmanie obchodných kníh

Bazilejský výbor skúma spolu s Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (IOSCO – International Organisation of Securities Commissions)), medzinárodným orgánom, ktorý spolupracuje na regulácii finančného trhu, riziko zmluvných strán a problematiku obchodných kníh (4). Výbor všeobecne víta záväzok Komisie zabezpečiť, aby boli výsledky skúmania otázky obchodných kníh zohľadnené v smernici pred jej implementáciou. Výbor súhlasí, že štúdia o dvojnásobnom nesplnení si záväzku a riziku zmluvnej strany by mala byť rýchlo dokončená a začlenená do smernice prostredníctvom legislatívnych nástrojov, ktoré má Komisia k dispozícii. Otázka rozlišovania medzi obchodnou knihou a bankovou knihou je výslovne technickej povahy a nemala by sa riešiť unáhlene. Nedokončená štúdia o tejto veľmi dôležitej otázke by mohla mať v budúcnosti negatívny dopad na európskych investorov. Výbor by uvítal dôkladnejšie preskúmanie tejto problematiky a jej neskoršie začlenenie do legislatívy EÚ.

3.9 Lehoty pre realizáciu

Výbor navrhuje 1. január 2007 ako lehotu realizácie smernice, namiesto 31. decembra 2006 v prípade štandardného prístupu, a 1. január 2008 namiesto 31. decembra 2007 v prípade pokročilejších postupov. Povinnosť realizovať smernicu k 31. decembru by mala za následok veľké skomplikovanie povinností v oblasti výkazníctva.

3.10 Konjunkturálne výkyvy

Existujú vážne obavy, že nové ustanovenia by mohli mať procyklický efekt. To by malo za následok obmedzenie poskytovania pôžičiek bankami v časoch hospodárskej recesie z dôvodu vyššieho objemu kapitálu požadovaného prostredí narastajúceho rizika. Hoci obmedzeniu dostupnosti úverov sa v hospodársky ťažkom období nedá vyhnúť, vyslovene reštriktívny postup by mohol zosilniť tendenciu hospodárskeho poklesu. Výbor vyslovene víta požiadavku, aby bola smernica pre kapitálové požiadavky overená v praxi počas celého hospodárskeho cyklu. Zámer pozorovať procyklický účinok prostredníctvom dvojročných správ vypracovaných Európskou komisiou pre Európsky parlament a Radu je minimum, čo by bolo treba urobiť vzhľadom na procyklické konanie

3.11 Vplyv IFRS (Medzinárodných štandardov finančného vykazovania) na regulačný kapitál

3.11.1 Účtovníctvo vedené podľa IFRS (International Financial Reporting Standards) poskytuje vysoko kvalitné údaje, ktoré sú vo všeobecnosti spoľahlivé. Z tohoto dôvodu by sa mali brať ako východiskový bod pre definíciu regulačného kapitálu. Použitie IFRS ako základu pre spracovanie kapitálovej primeranosti tiež prispieva k rovnakým konkurenčným podmienkam medzi inštitúciami a zvyšuje ich porovnateľnosť. Vysoký stupeň zhody medzi IFRS a pravidlami kapitálovej primeranosti navyše pravdepodobne zabráni nedorozumeniam medzi účastníkmi trhu a zjednoduší a zefektívni interné procedúry.

3.11.2 Výbor sa domnieva, že zbližovanie medzi oboma súbormi pravidiel by v ideálnom prípade umožnilo bankám, aby si zachovávali jeden jednotný súbor údajov a podkladov pre všetky finančné a regulačné zosumarizované požiadavky. Regulátori však môžu zaujať rôzne stanoviská za špecifických okolností predovšetkým tam, kde účtovné štandardy neodrážajú mieru rizika primeraným spôsobom. V takom prípade budú regulátori musieť uskutočniť určité úpravy účtovných výsledkov. Pokiaľ by bol jeden alebo viacero cieľov nového rámca kapitálovej primeranosti ohrozený zadávateľmi účtovných štandardov, bude potrebné použiť filtre na posúdenie regulačného kapitálu. Z prevádzkových dôvodov by sa mali tieto úpravy, tzv. uznávané regulačné účtovné princípy, obmedziť jedine na významné položky.

3.11.3 Vzhľadom k týmto skutočnostiam výbor víta filter, ktorý Komisia zahrnula do Článku 64(4) návrhu smernice v súlade so stanoviskom bazilejského výboru. Výbor taktiež oceňuje pokračujúcu snahu CEBS na vytváraní starostlivo zvolených filtrov.

4. Záver

4.1 Návrh smernice je v súčasnosti v prvom čítaní v Rade ministrov a v Európskom parlamente. Výbor sa domnieva, že teraz by sa mal klásť dôraz na dohodu o prijatí flexibilnej smernice, ktorá bude v súlade s Bazilejskou rámcovou dohodou, a vyzýva k jej konvergentnému použitiu v celej EÚ.

4.2 Je dôležité, aby smernica bola prijatá bezodkladne, aby sa tak zhodnotili investície vo výške 20 až maximálne 30 miliárd eúr vložené do systému kvalitnejšieho riadenia rizík. Oneskorenie implementácie by spôsobilo európskemu bankovníctvu konkurenčnú nevýhodu na celosvetovom trhu. To by nebolo v súlade so záujmami európskych vkladateľov a dlžníkov. Kvalita legislatívy však musí byť na prvom mieste a spoloční zákonodarcovia musia brať do úvahy stanoviská všetkých zúčastnených strán.

Brusel 9. marca 2005 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

(2) http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

(3) Spoločnosť PriceWaterhouseCoopers bola Európskou komisiou poverená, aby vykonala štúdiu o finančných a makroekonomických dôsledkoch návrhu smernice.

(4) Finančné inštitúcie používajú pre svoje aktíva dve hlavné kategórie, „banková kniha“ a „obchodná kniha.“ Väčšina dlho a strednodobých transakcií sa účtuje cez bankovú knihu (pôžičky, vklady, atď.), zatiaľ čo obchodná kniha je vlastnícke portfólio pre krátkodobé finančné nástroje vlastnené inštitúciou v rámci jej kapacity ako predajcu. Investičné banky uvádyajú prakticky všetky svoje finančné nástroje v obchodnej knihy. Hranice medzi bankovou knihou a obchodnou knihou neboli nikdy formálne definované.