P7_TA(2013)0040

Spoločná rybárska politika ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. februára 2013 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2016/C 024/22)

Európsky parlament,

(1) Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 183.

(2) Ú. v. EÚ C 225, 27.7.2012, s. 20.

(3) Ú. v. EÚ C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

P7_TC1-COD(2011)0195

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. februára 2013 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. …/2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 768/2005, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

(1) Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 (4) sa zriadil systém Spoločenstva na ochranu a udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej rybárskej politiky.

(2) Do rozsahu pôsobnosti spoločnej rybárskej politiky patrí ochrana morských biologických zdrojov a riadenie a využívanie rybného hospodárstva so zreteľom na ne . Okrem toho v súvislosti s trhovými opatreniami a finančnými opatreniami na podporu jej cieľov zahŕňa sladkovodné biologické zdroje a akvakultúru akvakultúrne činnosti , ako aj spracovanie a marketing produktov rybolovu a akvakultúry, keď sa takéto činnosti vykonávajú na území členských štátov alebo vo vodách Únie vrátane činností vykonávaných rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou tretích krajín a zaregistrovaných v týchto krajinách, alebo činností vykonávaných rybárskymi plavidlami Únie alebo štátnymi príslušníkmi členských štátov, bez toho, aby tým bola dotknutá primárna zodpovednosť vlajkového štátu a pri zohľadnení ustanovení článku 117 Dohovoru OSN o morskom práve. [PDN 2]

(3) Spoločnou rybárskou politikou by sa malo zaistiť, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti prispeli k dlhodobo udržateľným environmentálnym, hospodárskymi a sociálnym podmienkam dlhodobej environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti . Takisto by sa ňou malo prispieť k zvýšeniu produktivity, primeranej životnej úrovni mali stanoviť pravidlá, ktorých cieľom je zabezpečiť sledovateľnosť, bezpečnosť a kvalitu produktov dovážaných do Únie, primeranú životnú úroveň v rámci odvetvia rybolovu, stabilným trhom, potravinovú bezpečnosť a stabilné trhy, ďalej by sa ňou malo zaistiť, aby boli zdroje dostupné a aby sa ponuka dostala k spotrebiteľom za rozumné ceny. [PDN 3]

(4) Únia je zmluvnou stranou Dohovoru OSN o morskom práve z 10. decembra 1982 (Unclos) (5) a ratifikovala Dohodu OSN o vykonávaní ustanovení Dohovoru OSN o morskom práve z 10. decembra 1982 týkajúcu sa ochrany a využívania transzonálnych zásob rýb a druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti zo 4. augusta 1995 (Dohovor OSN o riadení zásob rýb) (6). Takisto prijala Dohodu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z 24. novembra 1993 (Dohoda FAO o dodržiavaní opatrení) (7). V týchto medzinárodných nástrojoch sa počíta najmä s povinnosťami v oblasti ochrany, vrátane okrem iného povinnosťami prijať ochranné a riadiace opatrenia navrhnuté tak, aby sa morské zdroje zachovali alebo obnovili v takej miere, ktorá dokáže poskytnúť maximálny udržateľný výnos, tak v rámci morských oblastí patriacich pod súdnu právomoc jednotlivých štátov, ako aj na šírom mori, a aby sa na tento účel spolupracovalo s ostatnými štátmi, povinnosťami uplatňovať pri ochrane, riadení a využívaní zásob rýb prístup založený na zásade predchádzania škodám, povinnosťou zaistiť súlad s ochrannými a riadiacimi opatreniami, keď sa morské zdroje nachádzajú v morským oblastiach s inou úpravou súdnej právomoci a povinnosťami náležite zohľadniť iné oprávnené využívanie morí. Spoločnou rybárskou politikou by sa malo prispieť k riadnemu plneniu medzinárodných povinností Únie vyplývajúcich z týchto medzinárodných nástrojov. Ak členské štáty prijmú ochranné alebo riadiace opatrenia, na ktorých prijatie boli splnomocnené v rámci spoločnej rybárskej politiky, mali by takisto postupovať spôsobom, ktorý je v plnom súlade s medzinárodnými povinnosťami v oblasti ochrany a spolupráce vyplývajúcimi z uvedených medzinárodných nástrojov.

(5) Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých populácií rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to sa prioritne zabezpečilo, že sa do roku 2015 rybolovná úmrtnosť dostane na úroveň, ktorá by najneskôr do roku 2020 umožnila obnovu populácií rýb nad úroveň, ktorá je schopná poskytovať maximálny udržateľný výnos, a aby sa všetky obnovené populácie udržali na tejto úrovni . V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný výnos. [PDN 5]

(5a) Koncepcia maximálneho udržateľného výnosu, zakotvená v dohovore Unclos, je právne záväzným cieľom v oblasti riadenia rybárstva v Únii od ratifikácie tohto dohovoru v roku 1998. [PDN 6]

(5b) Schválenie rybolovnej úmrtnosti na úrovniach nižších, než sú tie, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie populácií rýb nad úrovňami, keď sú schopné priniesť maximálny udržateľný výnos, je jediný spôsob, ako zaručiť, že sa odvetvie rybolovu stane z dlhodobého hľadiska hospodársky životaschopným bez spoliehania sa na verejnú pomoc. [PDN 232]

(5c) Viacročné plány by mali byť hlavným nástrojom na to, aby sa zabezpečilo, že sa do roku 2015 rybolovná úmrtnosť dostane na úrovne, ktoré by najneskôr do roku 2020 umožnili obnovu populácií rýb nad úrovne, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, a ktoré by mali umožniť udržať všetky obnovené populácie na takýchto úrovniach. Iba jasná a záväzná povinnosť dodržať tieto dátumy môže zabezpečiť, aby sa prijali okamžité opatrenia a aby nedošlo k ďalšiemu oneskoreniu procesu obnovy. V prípade tých populácií, pre ktoré ešte nebol prijatý viacročný plán, je nutné zabezpečiť, aby sa Rada pri stanovovaní rybolovných možností pre tieto populácie v plnej miere riadila cieľmi spoločnej rybárskej politiky. [PDN 7]

(5d) S cieľom vytvoriť stabilnejšie podmienky pre odvetvie rybárstva by malo byť tiež možné, aby viacročné plány obsahovali aj ustanovenia, ktoré obmedzujú ročné výkyvy celkového povoleného výlovu obnovených populácií. Presné limity týchto výkyvov by sa mali stanoviť vo viacročných plánoch. [PDN 8]

(5e) V rozhodnutiach v oblasti riadenia týkajúcich sa maximálneho udržateľného výnosu v zmiešanom rybolove by sa mala zohľadniť skutočnosť, že je ťažké loviť všetky populácie pri zmiešanom rybolove na úrovni maximálne udržateľného výnosu súčasne v prípadoch, kde sa vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že zvýšením selektívnosti využívaných rybárskych zariadení je ťažké zabrániť tomu, že sa vyčerpaním kvóty pre jeden druh zamedzí loveniu iných druhov („choke species“). Za takýchto okolností by sa malo požiadať o radu ICES a Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF), aby poskytli odporúčania o primeraných úrovniach rybolovnej úmrtnosti . [PDN 9]

(5f) Ak je potrebné významne znížiť rybolovné možnosti počas prechodného obdobia s cieľom dosiahnuť maximálny udržateľný výnos, Únia a členské štáty by mali zabezpečiť, že ak sa prijmú primerané sociálne a finančné opatrenia, aby sa udržal dostatočný počet podnikov naprieč výrobným reťazcom s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi kapacitou flotily a dostupnými zdrojmi pri dosiahnutí maximálneho udržateľného výnosu. [PDN 10]

(6) Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020 (8), v rámci spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada (9), a cieľmi stanovenými v oznámení Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“ (10), najmä s cieľom dosiahnuť maximálny udržateľný výnos do roku 2015.

(7) Udržateľné využívanie morských biologických zdrojov by sa malo vždy zakladať na prístupe založenom na zásade predbežnej opatrnosti, ktorý sa musí odvodiť od zásady predbežnej opatrnosti uvedenej v článku 191 ods. 2 prvom pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pričom treba zohľadňovať dostupné vedecké údaje . [PDN 12]

(8) Spoločnou rybárskou politikou by sa malo prispieť k ochrane morského prostredia, k udržateľnému riadeniu všetkých obchodne využívaných druhov, a najmä k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu najneskôr do roku 2020, ako sa stanovuje v článku 1 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (11). [PDN 13]

(8a) Spoločná rybárska politika by tiež mala prispievať k zásobovaniu trhu Únie potravinami s vysokou výživovou hodnotou a k zníženiu potravinovej závislosti vnútorného trhu atiež k priamej a nepriamej tvorbe pracovných miest a hospodárskemu rozvoju v pobrežných oblastiach. [PDN 14]

(9) Je potrebné vykonávať ekosystémový prístup k riadeniu rybárstvaenvironmentálny vplyv rybolovných činností by sa mal obmedziť a neželané úlovky by sa mali znížiť s cieľom pomáhať zabezpečiť, aby ľudská činnosť mala minimálny vplyv na morský ekosystém a aby sa predchádzalo nechceným úlovkom, aby sa znižovali na minimum a postupne odstrániť a podľa možností odstránili a dosiahol sa stav, že sa všetky úlovky vyložia . [PDN 15]

(10) Je dôležité, aby sa riadenie spoločnej rybárskej politiky viedlo podľa zásad dobrej správy vecí verejných. Medzi tieto zásady patrí rozhodovanie založené na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach, široká účasť zainteresovaných strán a dlhodobá perspektíva. Úspešné riadenie spoločnej rybárskej politiky takisto závisí od jasného vymedzenia zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a od vzájomnej zlučiteľnosti a konzistentnosti prijatých opatrení s inými politikami Únie.

(11) V spoločnej rybárskej politike by sa takisto mali v plnej miere zohľadniť tieto aspekty: zdravie zvierat, dobré životné podmienky zvierat, bezpečnosť potravín a krmív.

(12) Spoločná rybárska politika by sa mala zohľadniť vykonávať tak, aby bola vo všeobecnosti v súlade s inými politikami Únie, a aby najmä zohľadnila vzájomné pôsobenia s akciou Únie v inýich námorných oblastiach politiky, ktoré sa uvádzajú v integrovanej námornej politike (12) , pričom by sa malo uznať, že všetky záležitosti súvisiace s európskymi oceánmi a morami sú navzájom prepojené vrátane námorného priestorového plánovania. Pri riadení rôznych sektorových politík v rámci morských oblastí Baltského mora, Severného mora, Keltského mora, Biskajského zálivu a pobrežia Pyrenejského polostrova, Stredozemného mora a Čierneho mora by sa mala zaistiť koherencia a integrácia. [PDN 17]

(13) Rybárske plavidlá Únie by mali mať rovnocenný prístup k vodám a zdrojom Únie v súlade s pravidlami SRP.

(14) Platné pravidlá, ktorými sa obmedzuje prístup k zdrojom v rámci pásiem 12 námorných míľ od členských štátov, fungujú uspokojujúco a tým, že obmedzujú rybolovné úsilie v najcitlivejších vodách Únie, sú prospešné pre ochranu zdrojov. Týmito pravidlami sa takisto zachovali tradičné rybolovné činnosti, od ktorých vo veľkej miere závisí sociálny a hospodársky rozvoj určitých pobrežných spoločenstiev. Tieto pravidlá by sa preto mali naďalej uplatňovať a podľa možností by sa mali posilniť, aby sa poskytol preferenčný prístup pre rybárov v oblasti maloobjemového, tradičného a pobrežného rybolovu . [PDN 18]

(14a) Vymedzenie maloobjemového rybolovu je nutné rozšíriť tak, aby okrem veľkosti lode zohľadňovalo aj iné kritériá, okrem iného aj prevažujúce poveternostné podmienky, vplyv techník rybolovu na morský ekosystém, čas strávený na mori či charakteristiku hospodárskej jednotky využívajúcej daný zdroj. Bolo by potrebné zvlášť prihliadať na situáciu malých ostrovov pri pobreží, ktoré sú závislé od rybolovu, a podporovať ich finančne a prostredníctvom dodatočného pridelenia zdrojov s cieľom umožniť ich prežitie a prosperitu v budúcnosti. [PDN 19]

(15) Morské biologické zdroje v okolí Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa mali naďalej zvlášť ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa preto malo zachovať.

(16) Cieľ udržateľného využívania morských biologických zdrojov je možné dosiahnuť efektívnejšie prostredníctvom viacročného prístupu k riadeniu rybárstva. Na tento účel by členské štáty mali úzko spolupracovať s verejnými orgánmi a poradnými radami s cieľom vytvoriť podmienky pre udržateľnosť, a to aj na miestnej úrovni, tým, že prioritne stanovia viacročné plány odzrkadľujúce osobitnosti rôznych typov rybárstva. Dosiahnuť by to bolo možné spoločnými opatreniami na regionálnej úrovni a záväznejším spôsobom prostredníctvom rozhodovacích postupov, ktoré by viedli k vypracovaniu viacročných plánov. [PDN 20]

(17) Ak je to možné, viacročné plány by sa mali vzťahovať na viacero zásob, a to v prípade, ak sa tieto zásoby využívajú spoločne. Viacročnými plánmi by sa mal vytvoriť základ pre stanovenie rybolovných možností a kvantifikovateľných cieľov pre udržateľné využívanie dotknutých zásob a morských ekosystémov, pričom sa vymedzia jasné časové plány a zaisťovacie mechanizmy pre nepredvídaný vývoj. Viacročné plány by sa tiež mali riadiť presne vymedzenými cieľmi riadenia, aby prispievali k udržateľnému využívaniu príslušných populácií a morských ekosystémov. Tieto plány by sa mali prijímať po konzultácii so subjektmi pôsobiacimi v odvetví rybárstva, vedcami a inštitucionálnymi partnermi, ak môžu mať scenáre riadenia sociálno-ekonomický vplyv na príslušné regióny. [PDN 21]

(18) Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie súčasných vysokých úrovní nechcených úlovkov a na postupné odstránenie odhodených úlovkov. Žiaľ, predchádzajúcou právnou úpravou sa od rybárov často vyžadovalo, aby odhadzovali hodnotné zdroje. Neželané úlovky a Odhodené úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybolovu. Mala by sa zaviesť a postupne vykonávať povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených populácií, ktoré sa ulovili počas rybolovných činností vo vodách Únie alebo ktoré ulovili rybárske plavidlá Únie. Prioritu by malo mať vytvorenie, presadzovanie a podpora opatrení a stimulov zameraných na to, aby sa nechceným úlovkom vôbec zabránilo. [PDN 22]

(18a) Povinnosť vyložiť všetky úlovky by sa mala zaviesť v jednotlivých oblastiach rybolovu. Rybárom by sa malo povoliť naďalej odhadzovať druhy, v prípade ktorých z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní vyplýva, že majú vysokú mieru prežitia, ak sa vypustia do mora za podmienok vymedzených pre daný druh rybolovu. [PDN 23]

(18b) S cieľom zabezpečiť dodržiavanie povinnosti vykladať všetky úlovky a zmierniť účinok kolísavého zloženia ročných úlovkov by členské štáty mali mať možnosť prenášať kvóty medziročne až do určitého percenta. [PDN 24]

(19) Vyloženie nechcených úlovkov by nemalo viesť k plným hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa. V prípade vyloženia úlovkov rýb menších ako minimálna ochranná referenčná veľkosť by sa určenie takýchto úlovkov malo obmedziť a mal by sa vylúčiť predaj na ľudskú spotrebu. Každý členský štát by mal mať možnosť rozhodnúť sa, či chce umožniť voľné rozdelenie vyložených rýb na verejnoprospešné alebo charitatívne účely. [PDN 25]

(20) Na účely ochrany populácií a zabezpečenia prispôsobivosti flotíl a rybárstiev by sa vzhľadom na určité technické opatrenia mali uplatňovať jasné ciele a úrovne riadenia by sa mali prispôsobiť požiadavkám riadenia . [PDN 26]

(21) V prípade populácií, pre ktoré nebol stanovený viacročný plán, by sa miera využívania prinášajúca maximálny udržateľný výnos mala zabezpečiť stanovením limitov úlovkov a/alebo rybolovného úsilia. Ak nie sú k dispozícii dostatočné údaje, mali by sa rybárstva riadiť pomocou zastupujúcich noriem. [PDN 27]

(21a) Únia by mala zintenzívniť svoje úsilie o dosiahnutie účinnej medzinárodnej spolupráce a riadenia populácií v moriach, na pobreží ktorých ležia členské štáty a tretie krajiny, a tam, kde je to vhodné, zabezpečiť vytvorenie regionálnych organizácií na riadenie rybárstva v týchto oblastiach. Únia by sa mala zasadzovať najmä o vytvorenie regionálnej organizácie pre riadenie rybolovu pre Čierne more. [PDN 28]

(22) Vzhľadom na nepriaznivú hospodársku situáciu v odvetví časti odvetvia rybolovu a závislosť určitých pobrežných spoločenstiev od rybolovných činností je nevyhnutné zabezpečiť relatívnu stabilitu rybolovných činností, a to rozdelením rybolovných možností medzi členské štáty na základe predvídateľného podielu na populácií rýb pre každý členský štát. [PDN 29]

(23) Takáto relatívna stabilita rybolovných činností by mala vzhľadom na meniacu sa biologickú situáciu zásob zabezpečiť splnenie konkrétnych potrieb regiónov, v ktorých sú miestne spoločenstvá obzvlášť závislé od rybného hospodárstva a s nim súvisiacich činností, ako rozhodla Rada vo svojom uznesení o určitých externých aspektoch vytvorenia 200-míľového rybárskeho pásma v Spoločenstve (13) z 3. novembra 1976, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1977, a najmä v prílohe VII k tejto rezolúcii. Preto by sa pojem relatívna stabilita mal chápať v tomto zmysle.

(24) Členské štáty by mali mať možnosť predložiť Komisii opodstatnené žiadosti o navrhnutie opatrení v rámci spoločnej rybárskej politiky, ktoré členské štáty identifikovali ako potrebné na splnenie povinnosti súvisiacich s osobitnými chránenými územiami v súlade s článkom 4 smernice Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (14), osobitne chránenými územiami v súlade s článkom 6 smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (15) a s chránenými morskými oblasťami v súlade s článkom 13 ods. 4 smernice 2008/56/ES.

(25) Komisia by mala mať možnosť prijať po konzultácii s poradnými radami a príslušnými členskými štátmi v prípade vážnej hrozby pre ochranu morských biologických zdrojov alebo v prípade vážnej hrozby pre morské ekosystémy, ktorá vyplýva z rybolovných činností a ktorá si vyžaduje okamžité konanie, dočasné opatrenia. Tieto opatrenia by sa mali zaviesť vo vymedzenom časovom rámci a mali by platiť presne stanovený čas. [PDN 30]

(26) Členské štáty by mali mať možnosť prijať po náležitom zohľadnení názorov relevantných poradných rád a zainteresovaných subjektov ochranné opatrenia a technické opatrenia na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky, čím by umožnili, aby sa politikou lepšie reagovalo na skutočnosti a osobitosti rôznych morských oblastí a jednotlivých rybárstiev a aby sa zlepšilo dodržiavanie jej predpisov. [PDN 31]

(26a) Členské štáty by sa mali nabádať k vzájomnej spolupráci na regionálnom základe. [PDN 32]

(27) Členské štáty by v rámci svojich pásiem do 12 námorných míľ mali mať možnosť prijať ochranné a riadiace opatrenia, ktoré by sa vzťahovali na všetky rybárske plavidla Únie, za predpokladu, že sa v prípadoch, ak by sa takéto opatrenia vzťahovali na rybárske plavidlá Únie z ostatných členských štátov, prijali nediskriminačné a s dotknutými členskými štátmi vopred prekonzultované opatrenia, a že Únia neprijala opatrenia, ktoré by sa konkrétne týkali ochrany a riadenia zdrojov v tejto oblasti.

(28) Členské štáty by mali mať možnosť prijať ochranné a riadiace opatrenia pre zásoby vo vodách Únie, ktoré sa budú uplatňovať výlučne na rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod ich vlajkou.

(28a) Prístup k rybolovu by mal byť založený na transparentných a objektívnych environmentálnych a sociálnych kritériách ako nástroji presadzovania zodpovedného rybolovu, prostredníctvom ktorého by sa zabezpečila podpora prevádzkovateľov, ktorí uskutočňujú rybolov čo najšetrnejšie k životnému prostrediu a spoločnosti poskytujú najväčší prínos. [PDN 234]

(29) Najneskôr 31. decembra 2013 by sa pre všetky plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a pre všetky ostatné plavidlá loviace vlečným výstrojom mal začať uplatňovať systém prevoditeľných rybolovných povolení, a to vzhľadom na väčšinu zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Členské štáty môžu zo systému prevoditeľných rybolovných povolení vyňať plavidlá s dĺžkou menej ako 12 metrov, s výnimkou plavidiel, ktoré používajú vlečný výstroj. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím, a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu. Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť. [PDN 33]

(29a) Každý členský štát by mal mať v súlade so zásadou subsidiarity možnosť výberu vlastnej metódy rozdeľovania rybolovných možností, ktoré má pridelené, a to bez zavádzania systému rozdeľovania na úrovni Únie. Takto zostane členským štátom možnosť zaviesť alebo nezaviesť systém prevoditeľných rybolovných koncesií. [PDN 37]

(30) Rybolovné povolenia by mali byť prevoditeľné a prenajímateľné, aby sa tak decentralizovalo riadenie rybolovných možností smerom k odvetviu rybolovu a aby sa zaistilo, aby sa rybári opúšťajúci dané odvetvie nemuseli spoliehať na finančnú pomoc z verejných zdrojov v rámci SRP. [PDN 35]

(31) Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú dôvodom, prečo sa povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení obmedzuje na väčšie plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené rybolovné možnosti. [PDN 36]

(31a) Komisia by mala posúdiť rybolovné flotily s cieľom získať dôveryhodné údaje, pokiaľ ide o presnú mieru nadmernej kapacity na úrovni Únie, čo umožní navrhnúť vhodné a cielené opatrenia na jej zníženie. [PDN 34]

(31b) Mal by sa zaviesť záväzný systém posudzovania registrov flotíl a overovania stropov kapacity s cieľom zabezpečiť, aby každý členský štát rešpektoval stropy kapacít, ktoré má pridelené, a s cieľom posilniť systém kontroly rybárstiev, aby sa rybolovná kapacita zosúladila s dostupnými zdrojmi. [PDN 38]

(32) Pokiaľ ide o rybárske plavidlá Únie, ktoré nie sú prevádzkované v rámci systému prevoditeľných rybolovných povolení, môžu sa prijať V niektorých prípadoch je stále potrebné, aby členské štáty prijali osobitné opatrenia na prispôsobenie počtu týchto plavidiel svojej rybolovnej kapacity dostupným zdrojom. V takýchto opatrenia by sa mali stanoviť povinné maximálne stropy kapacity flotily a mali by sa zriadiť vnútroštátne schémy vstupu/výstupu v súvislosti s finančnými prostriedkami na vyradenie udeľovanými z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. Kapacita by sa preto mala posudzovať pre každú populáciu rýb a každú oblasť v Únii . Toto posúdenie by malo vychádzať zo spoločných usmernení. Každý členský štát by mal mať možnosť zvoliť si opatrenia a nástroje, ktoré chce prijať na zníženie nadmernej rybolovnej kapacity. [PDN 39]

(33) Členské štáty by mali zaznamenať minimálne informácie o charakteristikách a činnostiach rybárskych plavidiel Únie plaviacich sa pod ich vlajkou. Tieto záznamy by sa mali sprístupniť Komisii na účel monitorovania veľkosti flotíl členských štátov.

(34) Riadenie rybárstva vychádzajúce z najlepších dostupných z úplných a presných vedeckých odporúčaní si vyžaduje harmonizované, spoľahlivé a presné súbory údajov. Členské štáty by preto mali zbierať údaje o flotilách a ich rybolovných činnostiach, najmä biologické údaje o úlovkoch vrátane odhodených úlovkov, informácie z prieskumov o populáciách rýb a o možnom environmentálnom vplyve rybolovných činností na morský ekosystém. Komisia by mala zabezpečiť podmienky potrebné pre harmonizáciu údajov v záujme presadenia ekosystémovej interpretácie zdrojov . [PDN 40]

(35) Zber údajov by sa mal vzťahovať aj na údaje, ktoré umožňujú hospodárske posúdenie všetkých podnikov pôsobiacich v odvetví rybárstva, v akvakultúre a v spracovaní produktov rybolovu a akvakultúry bez ohľadu na ich veľkosť , trendov zamestnanosti v týchto odvetviach , ako aj údaje o vplyve takéhoto vývoja na rybárske spoločenstvá . [PDN 41]

(36) Členské štáty by mali spravovať a sprístupňovať koncovým používateľom vedeckých údajov údaje, ktoré zozbierali, a to na základe viacročného programu Únie , pričom by relevantné výsledky mali poskytovať zainteresovaným subjektom . Do zberu údajov by sa mali aktívnejšie zapájať regionálne orgány . Členské štáty by s cieľom koordinovať zber údajov mali spolupracovať aj navzájom. Členské štáty by mali spolupracovať pri zbere údajov podľa okolností aj s tretími krajinami v rámci tej istej morskej oblasti , a to podľa možností pomocou regionálneho orgánu vytvoreného na tento účel a so zreteľom na potrebu dodržiavať ustanovenia medzinárodného práva a najmä dohovor Unclos. [PDN 42]

(37) Vedecké práce v oblasti rybárstva zamerané na politiku by sa mali posilniť prostredníctvom vnútroštátnych programov zberu vedeckých údajov, nezávislého výskumu a inovácií v oblasti rybárstva, ktoré by boli koordinované s inými členskými štátmi, ako aj prostredníctvom nástrojov rámca Únie pre výskum a inovácie a potrebnej harmonizácie a systematizácie údajov vykonávanej Komisiou . [PDN 43]

(38) Únia by mala podporovať ciele spoločnej rybárskej politiky v medzinárodnom meradle. Únia by sa na tento účel mala snažiť zlepšiť účinnosť regionálnych a medzinárodných organizácií pri ochrane a udržateľnom riadení medzinárodných populácií rýb, a to prostredníctvom podporovania rozhodovania založeného na vedeckých poznatkoch,a lepšieho dodržiavania predpisov, zvýšenej transparentnosti,a zaistením účinnej účasti zainteresovaných strán a prostredníctvom boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam. [PDN 44]

(39) Dohodami o udržateľnom rybnom hospodárstve uzatvorenými s tretími krajinami by sa malo zaistiť, aby rybolovné činnosti Únie vo vodách tretích krajín vychádzali z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, čím sa zaistí udržateľné využívanie a ochrana morských biologických zdrojov pri súčasnom rešpektovaní zásady nadbytku, ktorú obsahuje dohovor Unclos . Týmito dohodami, v ktorých sa prístupové práva poskytujú výmenou za finančný príspevok Únie, by sa malo prispieť k vytvoreniu kvalitného systému zberu vedeckých údajov a vysoko kvalitného rámca pre riadenie, ktorým by sa zaistili najmä účinné opatrenia monitorovania, kontroly a dozoru. [PDN 45]

(40) Zavedenie doložky o ľudských právach v dohodách o udržateľnom rybnom hospodárstve by malo v plnej miere zodpovedať celkovým cieľom rozvojovej politiky Únie.

(41) Dodržiavanie demokratických zásad a ľudských práv stanovených vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v ďalších príslušných medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, ako aj zásady právneho štátu, by malo predstavovať základný prvok dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve a malo by byť zakotvené v osobitnej doložke o ľudských právach.

(41a) Pokiaľ ide o vážny problém pirátstva, ktorý postihuje rybárske plavidlá Únie vo vodách tretích krajín na základe dvojstranných alebo mnohostranných dohôd, a ich veľkú zraniteľnosť voči pirátstvu, mali by sa posilniť opatrenia a operácie na ich ochranu. [PDN 46]

(42) Akvakultúrou by sa malo prispieť k zachovaniu potenciálu v oblasti výroby potravín v celej Únii, a to na udržateľnom základe, aby sa tak občanom Európy zaručila dlhodobá potravinová bezpečnosť vrátane dodávky potravín, ako aj rast a zamestnanosť a aby sa prispelo k uspokojeniu rastúceho svetového dopytu po potravinách z vodných organizmov. [PDN 47]

(43) V Stratégii udržateľného rozvoja európskej akvakultúry (16), ktorú Komisia prijala v roku 2009 a ktorú uvítala a potvrdila Rada a uvítal Európsky parlament, sa konštatuje, že je potrebné vytvoriť a podporovať rovnaké podmienky pre akvakultúru ako základ pre jej udržateľný rozvoj.

(44) Spoločnou rybárskou politikou by sa malo prispievať k plneniu stratégie Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k plneniu v nej stanovených cieľov (17).

(45) Na akvakultúrne činnosti v Únii vplývajú rôzne podmienky presahujúce hranice jednotlivých štátov vrátane podmienok týkajúcich sa oprávnení prevádzkovateľov. S cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť odvetvia akvakultúry, podporiť rozvoj a inovácie v tejto oblasti, podporiť hospodársku činnosť, diverzifikáciu a zlepšiť životnú úroveň v pobrežných a vidieckych oblastiach by sa mali vypracovať strategické usmernenia Únie pre vnútroštátne strategické plány, ako aj mechanizmy výmeny informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, a to prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie vnútroštátnych opatrení, pokiaľ ide bezpečnosť podnikania v tomto odvetví, prístup k vodám a priestoru Únie a administratívne zjednodušenie vydávania licencií.

(46) Osobitný charakter akvakultúry si vyžaduje vytvorenie poradnej rady, v rámci ktorej by sa zainteresované strany mohli vyjadrovať k prvkom politík Únie, ktoré by mohli mať vplyv na akvakultúru.

(46a) So zreteľom na osobitosti najvzdialenejších regiónov, najmä ich geografickú odľahlosť a význam rybolovu pre ich hospodárstva by sa mala vytvoriť poradná rada pre najvzdialenejšie regióny rozdelená do troch častí pokrývajúcich morské panvy západnej časti Atlantického oceánu, východnej časti Atlantického oceánu a Indického oceánu. Jedným z cieľov tejto poradnej rady by malo byť podieľať sa na opatreniach proti nelegálnemu, neregistrovanému a neriadenému rybolovu na celom svete. [PDN 48]

(47) Je potrebné posilniť konkurencieschopnosť odvetvia rybného hospodárstva a akvakultúry Únie a zjednodušiť postupy, čím by sa podporilo lepšie riadenie výrobných a obchodných činností v tomto odvetví. Pritom je potrebné zabezpečiť reciprocitu obchodu s tretími krajinami, aby sa na trhu Únie vytvorili rovnaké podmienky pre všetkých, a to nielen z hľadiska udržateľnosti rybolovu, ale aj z hľadiska hygienickej kontroly . Organizácia spoločného trhu s produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry by mala zaistiť rovnaké podmienky pre všetky produkty rybného hospodárstva a akvakultúry uvádzané na trh, bez ohľadu na to, či pochádzajú z Únie alebo z tretích krajín , s ktorými sa v Únii obchoduje, mala by umožniť spotrebiteľom, aby prijímali lepšie informované rozhodnutia na základe sledovateľnosti produktov , mala by podporovať zodpovednú spotrebu a mala by zlepšiť hospodárske poznatky o dodávateľskom reťazci v rámci trhov Únie a pochopenie týchto trhov. Časť tohto nariadenia týkajúca sa organizácie spoločného trhu by mala obsahovať ustanovenia, na základe ktorých musí byť dovoz produktov rybolovu a akvakultúry v súlade s medzinárodne uznávanými sociálnymi a environmentálnymi normami. [PDN 49]

(48) Organizácia spoločného trhu by sa mala vykonávať v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie, najmä pokiaľ ide o ustanovenia Svetovej obchodnej organizácie. Na to, aby bola spoločná rybárska politika úspešná, je potrebný účinný systém kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov vrátane boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam. Existujúce právne predpisy v tejto oblasti by sa mali preto účinne vykonávať a Únia by mala zriadiť systém kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov, aby sa zaistilo dodržiavanie pravidiel spoločnej rybárskej politiky. [PDN 50]

(49) V rámci tohto systému kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov by sa malo podporovať používanie moderných a účinných technológií. Členské štáty alebo Komisia by mali mať možnosť vykonávať pilotné projekty v oblasti nových technológii kontroly a systémov spravovania údajov. [PDN 51]

(50) Členské štáty by s cieľom zaistiť účasť dotknutých prevádzkovateľov na systéme kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov Únie mali mať možnosť vyžadovať od držiteľov licencií na rybolov vzťahujúcich sa na rybárske plavidlá Únie s celkovou dĺžkou 12 m alebo viac, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, svojich prevádzkovateľov, aby pomernou časťou prispeli k pokrytiu prevádzkových nákladov na tento systém. [PDN 196]

(51) Členské štáty nedokážu vzhľadom na problémy, ktoré sa vyskytli pri rozvoji odvetvia rybolovu a jeho riadení, a vzhľadom na obmedzenia finančných zdrojov členských štátov, dostatočne splniť ciele spoločnej rybárskej politiky. S cieľom prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov by sa preto mala poskytnúť viacročná finančná pomoc Únie zameraná na priority spoločnej rybárskej politiky a prispôsobená osobitostiam odvetvia rybolovu v jednotlivých členských štátoch . [PDN 52]

(51a) Finančná pomoc Únie by mala uľahčiť rozvoj verejných statkov a služieb v odvetví rybného hospodárstva a najmä podporiť kontrolné a monitorovacie opatrenia, zhromažďovanie informácií, výskum a vývoj činností zameraných na zabezpečenie zdravého morského ekosystému. [PDN 245]

(52) Udelenie finančnej pomoci Únie by malo byť podmienené dodržiavaním spoločnej rybárskej politiky, a to tak členskými štátmi, ako aj prevádzkovateľmi vrátane majiteľov plavidiel . Poskytovanie finančnej pomoci by sa preto malo v prípade, že členské štáty nedodržiavajú pravidlá spoločnej rybárskej politiky, a v prípade, že prevádzkovatelia tieto pravidlá závažné porušia, prerušiť, pozastaviť alebo upraviť. [PDN 53]

(53) Ukázalo sa, že dialóg so zainteresovanými stranami je nevyhnutný na dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky. Vzhľadom na rôznorodé podmienky vo vodách Únie a vzhľadom na zvýšenú regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky by poradné rady mali umožniť, aby spoločná rybárska politika profitovala z poznatkov a skúseností všetkých zainteresovaných strán , najmä pri vypracúvaní viacročných plánov . [PDN 54]

(54) Zdá sa byť vhodné, aby sa Komisia prostredníctvom delegovaných aktov splnomocnila vytvoriť novú poradnú radu a upraviť oblasti pôsobnosti existujúcich poradných rád, najmä vzhľadom na osobitosti Vzhľadom na osobitné charakteristiky najvzdialenejších regiónov, akvakultúry a vnútrozemského rybolovu a trhov Čierneho mora je vhodné vytvoriť novú poradnú radu pre každý z nich . [PDN 55]

(55) Na účel splnenia cieľov spoločnej rybárskej politiky by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie opatrení vzťahujúcich sa na rybolov zameraných na zníženie vplyvu rybolovných činností na osobitne chránených územiach, zmierňovanie vážnych hrozieb pri ochrane morských biologických zdrojov, ktoré je nutné z vážnych a naliehavých dôvodov, prispôsobenie povinnosti vyložiť všetky úlovky na účel plnenia medzinárodných povinností Únie, štandardné ochranné opatrenia v rámci viacročných plánov alebo technické opatrenia, nový výpočet stropov kapacity flotily, vymedzenie informácií o charakteristikách a činnostiach rybárskych plavidiel Únie, pravidlá vykonávania pilotných projektov v oblasti nových technológii kontroly a systémov spravovania údajov, zmeny a doplnenia prílohy III v súvislosti s oblasťami, ktoré patria do pôsobnosti poradných rád, a v súvislosti so zložením a fungovaním týchto a zloženie a fungovanie poradných rád. [PDN 56]

(56) Je mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočňovala počas svojich prípravných prác na prijatí delegovaných aktov náležité konzultácie vrátane konzultácií na úrovni odborníkov.

(57) Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané zaslanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

(58) S cieľom zaistiť jednotné podmienky vykonávania technických prevádzkových požiadaviek, pokiaľ ide o formy prenosu informácií týkajúcich sa registrov rybárskych flotíl a údajových požiadaviek na riadenie rybolovu, by sa vykonávacie právomoci mali udeliť Komisii. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (18).

(59) Na dosiahnutie základného cieľa spoločnej rybárskej politiky, ktorým je zaistenie dlhodobo udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok v odvetví rybného hospodárstva a odvetví akvakultúry a prispievanie k dostupnosti potravinových zásob, je potrebné a vhodné, aby sa stanovili stanoviť pravidlá ochrany a využívania morských biologických zdrojov , ako aj pravidlá, ktoré zaručia hospodársku a sociálnu udržateľnosť rybolovu a lovu mäkkýšov a kôrovcov v Únii, a podľa okolností poskytnúť dostatočné finančné prostriedky . [PDN 57]

(60) V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o EÚ toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa.

(61) Rozhodnutie Rady 2004/585/ES z 19. júla 2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (19), by sa malo zrušiť, keď nadobudnú účinnosť príslušné pravidlá tohto nariadenia.

(62) Nariadenie (ES) č. 199/2008 z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva (20) by sa malo zrušiť, pričom by sa ale malo naďalej uplatňovať na vnútroštátne programy prijaté na zber a spravovanie údajov na obdobie rokov 2011 – 2013. [PDN 58]

(63) Z dôvodu počtu a významu zmien a doplnení, ktoré je potrebné urobiť, by sa nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 malo zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

ČASŤ I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

1. Spoločná rybárska politika sa vzťahuje na:

a) ochranu, riadenie a využívanie morských biologických zdrojov a udržateľné využívanie a riadenie rybárstva zameraného na takéto zdroje;

b) sladkovodné biologické zdroje, akvakultúru a spracovanie a uvádzanie na trh produktov rybolovu a akvakultúry spolu s opatreniami na trhoch a finančnými opatreniami na podporu spoločnej rybárskej politiky , štrukturálnymi opatreniami a riadením kapacity flotily ;

ba) sociálnu a ekonomickú životaschopnosť rybolovných činností, podporu zamestnanosti v pobrežných komunitách a ich rozvoja a na osobitné problémy maloobjemového a tradičného rybolovu a akvakultúry. [PDN 59]

2. Spoločná rybárska politika sa vzťahuje na činnosti uvedené v odseku 1, keď sa vykonávajú:

a) na území členských štátov; alebo

b) vo vodách Únie vrátane činností vykonávaných rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou tretích štátov, v ktorých sú aj zaregistrované; alebo

c) rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie; alebo

d) štátnymi príslušníkmi členských štátov bez toho, aby tým bola dotknutá primárna zodpovednosť vlajkového štátu.

Článok 2

Všeobecné ciele

1. Spoločnou rybárskou politikou sa zaisťuje, aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky environmentálne dlhodobo udržateľné a riadené spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi dosiahnuť prínosy v hospodárskej a sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti a prispievať k dostupnosti potravinových zásob a k vytváraniu príležitostí na rekreačný rybolov, ako aj pamätať na spracovateľský priemysel a činnosti na pevnine bezprostredne nadväzujúce na rybolovnú činnosť a súčasne zohľadňovať záujmy spotrebiteľov aj výrobcov .

2. V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade predbežnej opatrnosti a cieľom tejto politiky je zabezpečuje sa, aby sa rybolovná úmrtnosť dostala do roku 2015 zaistiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu na úrovne, ktoré by umožnili obnovu populácií rýb najneskôr do roku 2020 nad úrovne, ktoré sú schopné priniesť maximálny udržateľný výnos , a aby sa umožnilo všetkým obnoveným populáciám udržať sa na takýchto úrovniach .

3. V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybného hospodárstva a akvakultúry vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol rybolov a akvakultúra prispievali k cieľu dosiahnuť, aby ľudské činnosti mali minimálny vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený , neprispievali k zhoršovaniu morského životného prostredia a boli účinne prispôsobené jednotlivým rybárstvam a regiónom .

3a. Spoločná rybárska politika podporuje udržateľný rozvoj a blahobyt pobrežných spoločenstiev, zamestnanosť a pracovné a bezpečnostné podmienky prevádzkovateľov v oblasti rybolovu.

4. Spoločná rybárska politika sa integrujú požiadavky právnych predpisov musí byť v súlade s právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia a ďalšími politikami Únie.

4a. Spoločná rybárska politika zabezpečí, aby bola rybolovná kapacita flotíl upravená podľa úrovní využívania, ktoré sú v súlade s odsekom 2.

4b. Spoločná rybárska politika prispieva k zberu komplexných a dôveryhodných vedeckých údajov. [PDN 60]

Článok 3

Konkrétne ciele

Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 2 sa spoločnou rybárskou politikou najmä:

a) zabráni, minimalizuje a čo možno najviac obmedzia nechcené úlovky komerčných zásob a postupné zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto zásob vyložili;

aa) zabezpečí, aby sa všetky úlovky lovených a regulovaných populácií vyložili pri zohľadnení najlepších vedeckých odporúčaní, a aby sa zabránilo vytváraniu nových trhov alebo rozširovaniu existujúcich trhov;

b) zabezpečia podmienky pre účinné environmentálne udržateľné rybolovné činnosti v rámci v Únii s cieľom obnoviť hospodársky životaschopné a konkurencieschopné odvetvie rybolovu , čím sa zaistia spravodlivé podmienky na vnútornom trhu ;

c) podporí rozvoj akvakultúrnych činností Únie s cieľom prispieť a súvisiacich odvetví a zaistí sa, aby boli environmentálne udržateľné a aby prispievali k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach;

d) prispievanie podporí sa spravodlivé rozdelenie morských zdrojov s cieľom prispieť k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností;

e) zohľadnenia sa záujmy spotrebiteľov;

f) zaistí systematický, a harmonizovaný, pravidelný a spoľahlivý zberu údajov a ich transparentná správa a riešenie problémov, ktoré vznikajú pri riadení populácií na základe nedostatočných údajov ;

fa) podporia maloobjemové pobrežné rybolovné činnosti;

fb) prispeje k dosiahnutiu a zachovaniu dobrého environmentálneho stavu, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 smernice 2008/56/ES. [PDN 61 a 235]

Článok 4

Zásady dobrej správy vecí verejných

Spoločná rybárska politika sa riadi týmito zásadami V spoločnej rybárskej politike sa uplatňujú tieto zásady dobrej správy vecí verejných:

a) jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie, regionálnej , vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni , s ohľadom na ústavné opatrenia každého členského štátu ;

aa) potreba decentralizovaného a regionalizovaného prístupu k riadeniu rybárstva;

b) ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami;

c) dlhodobá perspektíva;

ca) znižovanie administratívnych nákladov ;

d) široká primeraná účasť zainteresovaných strán, najmä poradných rád a sociálnych partnerov, vo všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie, ktorými sa prostredníctvom regionalizovaného prístupu zabezpečí ochrana regionálnych osobitostí ;

e) primárna zodpovednosť vlajkového štátu;

f) súlad s integrovanou námornou politikou a inými politikami Únie;

fa) potreba uskutočňovať posudzovanie environmentálneho vplyvu a vplyvu stratégie ;

fb) parita medzi vnútorným a vonkajším rozmerom spoločnej rybárskej politiky, napríklad že normy a vykonávacie mechanizmy uplatňované v rámci Únie sa podľa okolností uplatňujú aj externe;

fc) transparentné zaobchádzanie s údajmi a rozhodovanie v súlade dohovorom Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia („Aarhuský dohovor“) schváleným v mene Únie rozhodnutím Rady 2005/370/ES (21) . [PDN 62 a 220]

Článok 5

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „vody Únie“ znamenajú vody a morské dno , ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc členských štátov, s výnimkou vôd a morského dna susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; [PDN 63]

2. „morské biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu;

3. „sladkovodné biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy;

4. „rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov;

5. „rybárske plavidlo Únie“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;

5a. „rybár“ je osoba, ktorá sa venuje profesionálnemu rybolovu, ako ho uznáva členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla, alebo ktorá sa venuje profesionálnemu výlovu morských organizmov, ako ho uznáva členský štát, bez plavidla; [PDN 64]

5b. „vstup do rybárskej flotily“ znamená registráciu rybárskeho plavidla v registri rybárskych plavidiel členského štátu; [PDN 65]

6. „maximálny udržateľný výnos“ znamená maximálny úlovok najvyšší teoretický vyvážený výnos , ktorý sa môže nekonečne dlho (v priemere) neustále odnímať z populácie rýb za jestvujúcich (priemerných) environmentálnych podmienok bez toho, aby to malo významný vplyv na reprodukčný proces ; [PDN 66]

6a. „lovený druh“ znamená druh vystavený rybolovnému zaťaženiu/využívaniu vrátane druhov, ktoré sa nevykladajú, ale sú ulovené ako vedľajšie úlovky alebo sú ovplyvnené rybolovom; [PDN 67]

7. „prístup k riadeniu rybárstva založený na zásade predbežnej opatrnosti“ , ako sa uvádza v článku 6 Dohovoru OSN o populáciách rýb, znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia; [PDN 68]

8. „ekosystémový prístup k riadeniu rybárstva“ znamená prístup, ktorým sa zaručuje, aby boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov že pri rozhodovaní sa zohľadňuje vplyv rybolovu, iných ľudských činností a environmentálnych faktorov na cieľové populácie a všetky ďalšie druhy patriace do rovnakého ekosystému či príbuzné alebo závislé druhy od cieľových populácií s cieľom zabezpečiť, aby sa celkový tlak týchto činností udržal v medziach zlučiteľných s dosiahnutím dobrého environmentálneho stavu ; [PDN 237]

9. „rybolovná úmrtnosť“ znamená úlovky určitej zásoby rýb za určité obdobie v pomere k priemernému množstvu zásob, ktoré sú k dispozícii pre rybné hospodárstvo v danom období mieru, akou sa biomasa a jedinci jednotlivých druhov odoberajú z populácie prostredníctvom rybárskych činností ; [PDN 70]

9a. „MUV rybolovu“ je rybolovná úmrtnosť, ktorá je v súlade s dosahovaním maximálneho udržateľného výnosu; [PDN 71]

10. „populácia“ znamená morský biologický zdroj s charakteristickými znakmi, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti riadenia; [PDN 72]

11. „obmedzenie rybolovu“ znamená kvantitatívny limit pre vyloženie ulovené populácie rýb alebo skupiny populácií rýb počas daného obdobia; [PDN 73]

11a. „nechcené úlovky“ sú úlovky druhov nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť alebo minimálnu veľkosť vykládky, alebo úlovky zakázaných či chránených druhov, alebo úlovky nepredajných druhov, alebo jedince predajných druhov, ktoré nespĺňajú požiadavky bližšie určené v ustanoveniach právnych predpisov Únie týkajúcich sa rybného hospodárstva, ktorými sa ustanovujú technické, monitorovacie a ochranné opatrenia; [PDN 74]

12. „ochranný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov populácie rýb (ako sú napríklad biomasa (B) , biomasa neresiacej sa populácie (BNP) alebo rybolovná úmrtnosť (F) ), ktoré sa používajú pri riadení rybného hospodárstva, na vymedzenie napríklad v súvislosti s prijateľnej úrovne biologického rizika alebo očakávanej úrovne výnosu; [PDN 75]

12a. „limitný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo rybolovná úmrtnosť), ktoré sa používajú pri riadení rybného hospodárstva na určenie hraničnej hodnoty, nad ktorou alebo pod ktorou je riadenie rybného hospodárstva v súlade s jeho cieľom, napríklad prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo očakávanou úrovňou výnosu; [PDN 76]

12b. „populácia v bezpečných biologických hraniciach“ znamená populáciu, pri ktorej je vysoko pravdepodobné, že biomasa neresiacej sa populácie odhadovaná na konci predchádzajúceho roka je vyššia než limitný referenčný bod biomasy (Blim) a odhadovaná rybolovná úmrtnosť za predchádzajúci rok je nižšia než limitný referenčný bod rybolovnej úmrtnosti (Flim); [PDN 77]

13. „záruka“ znamená preventívne opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám; [PDN 78]

14. „technické opatrenia“ znamenajú opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a vplyvy na zložky ekosystémov alebo ich fungovanie , ktoré vyplývajú z rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom stanovenia podmienok týkajúcich sa využívania a štruktúry vlastností rybolovného výstroja a stanovenia časového alebo priestorového obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam; [PDN 79]

14a. „základné biotopy rýb“ sú krehké morské biotopy, ktoré je potrebné chrániť, pretože sú z dôvodu ich veľmi dôležitej úlohy pri plnení ekologických a biologických potrieb druhov rýb vrátane dôvodov týkajúcich sa rozmnožovania, chovu a kŕmenia; [PDN 80]

14b. „chránená rybolovná oblasť“ je geograficky vymedzená morská oblasť, v ktorej sú všetky alebo niektoré rybolovné činnosti dočasne alebo trvalo zakázané alebo obmedzené s cieľom zlepšiť využívanie a ochranu živých vodných zdrojov alebo ochranu morských ekosystémov; [PDN 81]

15. „rybolovná možnosť“ znamená kvantifikovaný právny nárok na ryby lov určitej populácie rýb vyjadrený v maximálnych úlovkoch a/alebo maximálnom rybolovnom úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni pre danú riadenú oblasť ; [PDN 82]

16. „rybolovné úsilie“ znamená výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v danej skupine;

17. „prevoditeľné rybolovné povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu časť rybolovných možností pridelených danému členskému štátu alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členský štát prijal v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006 (22) , ktoré môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto prevoditeľných rybolovných povolení; [PDN 83]

18. „individuálne rybolovné možnosti“ znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi prevoditeľných rybolovných povolení v členskom štáte na základe rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich danému členskému štátu; [PDN 84]

19. „rybolovná kapacita“ znamená schopnosť plavidla loviť ryby meraná podľa charakteristík plavidla vrátane tonáže plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkonu v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86 z 22. septembra 1986, ktoré definuje charakteristické vlastnosti rybárskych plavidiel (23) , ako aj charakteristiky a veľkosti rybárskeho výstroja a každého iného parametra, ktorý má vplyv na jeho schopnosť loviť ryby ; [PDN 85]

19a. „obytná kapacita“ znamená priestory na palube určené výhradne na zabezpečenie bývania a oddychu posádky; [PDN 86]

20. „akvakultúra“ znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto okamihu; [PDN 87]

21. „licencia na rybolov“ znamená licenciu podľa článku 4 bodu 9 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (24);

22. „oprávnenie na rybolov“ znamená oprávnenie podľa článku 4 bodu 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

23. „rybolov“ znamená zber alebo lov vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo lov;

24. „produkty rybného hospodárstva“ znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou činnosťou;

25. „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou výroby, spracovania, uvádzania na trh, distribúcie a maloobchodného predaja produktov rybného hospodárstvaa akvakultúry, alebo akúkoľvek inú organizáciu zastupujúcu profesionálnych pracovníkov z oblasti rybárstva, ktorá je právne uznaná a je zodpovedná za riadenie prístupu k rybolovným zdrojom, činností profesionálneho rybolovu a akvakultúry ; [PDN 88]

26. „závažné porušenie predpisov“ znamená porušenie predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (25), a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

27. „koncový používateľ vedeckých údajov“ znamená výskumný alebo riadiaci subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia; [PDN 89]

28. „nadbytok povoleného výlovu“ znamená tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu v priebehu určitého obdobia, v dôsledku čoho je celková miera využívania jednotlivých populácií nižšia, než je úroveň, pri ktorej sú populácie schopné obnovovať sa a udržiavať populácie lovených druhov nad úrovňou, ktorá môže priniesť maximálny udržateľný výnos ; [PDN 90]

29. „produkty akvakultúry“ znamenajú vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou;

30. „biomasa neresiacej sa populácie“ znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú sú dostatočne dospelé na rozmnožovanie vo vymedzenom čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré sa rozmnožujú živorodo; [PDN 91]

31. „zmiešaný rybolov“ znamená rybolov, pri ktorom sa viac ako jeden druh nachádza v danej oblasti rybolovu , a pri ktorom sa môže chytiť viac ako jeden druh do rybolovného výstroja v jednom úlovku ; [PDN 92]

32. „dohody o udržateľnom rybolove“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám s cieľom udržateľným spôsobom využívať časť prebytku morských biologických zdrojov výmenou za finančnú kompenzáciu z Únie, ktorá podporí miestne odvetvie rybolovu, s osobitným dôrazom na zber vedeckých údajov, monitorovanie a kontrolu alebo na účel získania recipročného prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou rybolovných možností medzi Úniou a treťou krajinou; [PDN 93]

32a. „vedľajší úlovok“ znamená úlovok necieľových organizmov bez ohľadu na to, či sa ponechajú na palube a vyložia alebo odhodia; [PDN 95]

32b. „úlovok“ znamená všetky morské biologické zdroje získané rybolovom; [PDN 96]

32c. „rybolov s malým vplyvom“ znamená používanie selektívnych techník rybolovu, ktoré majú minimálny škodlivý vplyv na morské ekosystémy a ich výsledkom sú nízke emisie palív; [PDN 97]

32d. „selektívny rybolov“ znamená rybolov metódami alebo rybárskym výstrojom, ktoré sa počas rybárskej operácie zameriavajú na organizmy podľa veľkosti a druhu a ktorými sa tieto organizmy lovia a ktoré umožňujú vyhnúť sa necieľovým druhom alebo vypúšťať ich späť do vody nepoškodené. [PDN 98]

ČASŤ II

PRÍSTUP K VODÁM

Článok 6

Všeobecné pravidlá prístupu k vodám

1. Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odsekoch 2 a 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti III.

2. Vo vodách do 12 námorných míľ od základných čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I, stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty poskytnú výhradný alebo prednostný prístup pre rybárov venujúcich sa maloobjemovému, tradičnému alebo pobrežnému rybolovu pri zohľadnení sociálnych a environmentálnych faktorov vrátane možných prínosov, ktoré sa vyvodia z udelenia výhradného alebo prednostného prístupu miestnym podnikom alebo mikropodnikom a rybárom venujúcim sa selektívnym rybolovným metódam s malým vplyvom. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku. [PDN 251]

3. Vo vodách do 100 námorných míľ od základných čiar Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov môžu dotknuté členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.

3a. Štatút existujúcej biologicky citlivej oblasti vymedzený v článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 zo 4. novembra 2003 o riadení rybárskeho úsilia týkajúceho sa určitých rybolovných oblastí a zdrojov spoločenstva (26) sa zachováva v súčasnej podobe. [PDN 99]

4. Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022.

ČASŤ III

OPATRENIA NA OCHRANU A UDRŽATEĽNÉ VYUŽÍVANIE MORSKÝCH BIOLOGICKÝCH ZDROJOV [PDN 100]

HLAVA I

DRUHY OPATRENÍ

Článok - 7

Všeobecné ustanovenia o ochranných opatreniach

1. Na dosiahnutie všeobecných cieľov spoločnej rybárskej politiky stanovených v článku 2 Únia prijme opatrenia na ochranu a udržateľné využívanie morských biologických zdrojov, ako sa stanovuje v článkoch 7 a 8. Prijímajú sa najmä vo forme viacročných plánov v súlade s článkami 9, 10 a 11.

2. Tieto opatrenia sú v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3 a pri ich prijímaní sa zohľadňujú najlepšie dostupné vedecké odporúčania a stanoviská poskytnuté príslušnými poradnými radami.

3. Členské štáty sú splnomocnené prijať ochranné opatrenia v súlade s článkami 17 až 24 a inými príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia. [PDN 101]

Článok 7

Druhy ochranných opatrení

Opatrenia na ochranu morských a udržateľné využívanie biologických zdrojov môžu pozostávať z:

a) prijatia viacročných plánov podľa článkov 9 až 11;

b) stanovenia cieľov pre udržateľné využívanie a ochranu populácií a ochranu morského prostredia pred vplyvom rybolovných činností ;

c) prijatia opatrení na účel prispôsobenia počtu rybárskych plavidiel a/alebo druhov rybárskych plavidiel dostupným rybolovným možnostiam;

d) zavedenia stimulov, vrátane stimulov ekonomickej povahy, na podporu selektívnejšieho rybolovu alebo rybolovu s nízkym vplyvom a rybolovných metód, ktoré majú malý vplyv na morský ekosystém a rybolovné zdroje vrátane udelenia preferenčného prístupu k vnútroštátnym rybolovným možnostiam a stimulov ekonomickej povahy ;

e) stanovenia prijatia opatrení na stanovenie a pridelenie rybolovných možností podľa článku 16 ;

f) prijatia technických opatrení uvedených v článku článkoch 8 a 14;

g) prijatia opatrení týkajúcich sa povinnosti vyložiť všetky úlovky na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 15 ;

h) realizácie pilotných projektov vzťahujúcich sa na alternatívne druhy techník riadenia rybolovu a na výstroje, ktoré zvyšujú selektívnosť alebo ktoré minimalizujú vplyv rybolovných činností na morské prostredie;

ha) prijatia opatrení, ktoré pomáhajú členským štátom plniť povinnosti podľa právnych predpisov v oblasti životného prostredia;

hb) prijatia iných opatrení, ktoré prispejú k dosiahnutiu cieľov uvedených v článkoch 2 a 3 . [PDN 102]

Článok 7a

Zriadenie oblastí obnovy populácií rýb

1. Na zabezpečenie ochrany živých vodných zdrojov a morských ekosystémov a v rámci prístupu predbežnej opatrnosti členské štáty vytvoria súvislú sieť oblastí obnovy populácií rýb, v ktorých sú zakázané všetky rybolovné činnosti, čo zahŕňa najmä oblasti, ktoré sú dôležité pre rozmnožovanie rýb.

2. Členské štáty identifikujú a určia oblasti, ktoré sú potrebné na vytvorenie súvislej siete oblastí obnovy populácií rýb. [PDN 103]

Článok 8

Druhy technických opatrení

Technické opatrenia môžu pozostávať z:

a) veľkosti ôk vymedzenia vlastností rybárskeho výstroja a pravidiel týkajúcich sa jeho nasadenia rybárskeho výstroja;

b) obmedzení špecifikácií vzťahujúcich sa na konštrukciu rybárskeho výstroja vrátane i) úprav alebo dodatočných zariadení na zlepšenie selektivity alebo zníženie minimalizáciu negatívneho vplyvu na bentické pásmo ekosystém ; ii) úprav alebo dodatočných zariadení na zníženie náhodného zachytávania ohrozených, bezprostredne ohrozených a chránených druhov , ako aj iných nechcených úlovkov ;

c) zákazov alebo obmedzení nasadenia určitého rybárskeho výstroja v určitých oblastiach alebo obdobiach alebo iného technického vybavenia ;

d) zákazov alebo obmedzení rybolovných činností v určitých zónach a/alebo obdobiach;

e) požiadaviek na rybárske plavidlá, aby prestali vykonávať činnosť v danej vo vymedzenej oblasti počas vymedzeného minimálneho obdobia s cieľom chrániť základné biotopy rýb, dočasné nahromadenie citlivých morských zdrojov, ohrozené alebo rozmnožujúce sa druhy alebo mláďatá ;

f) osobitných opatrení na obmedzenie minimalizáciu negatívneho vplyvu rybolovných činností na morskú biodiverzitu a morské ekosystémy a necieľové druhy, , najmä tie, ktoré boli označené za biogeograficky citlivé, ako sú podmorské pohoria v okolí najvzdialenejších regiónov, ktorých zdroje by mali využívať miestne flotily používajúce selektívny rybársky výstroj, ktorý je šetrný k životnému prostrediu, vrátane opatrení s cieľom vyhnúť sa nechceným úlovkom, obmedziť ich a v čo najvyššej miere ich odstrániť .

g) ostatných technických opatrení zameraných na ochranu morskej biodiverzity. [PDN 104 a 295]

HLAVA II

OPATRENIA ÚNIE

Článok 9

Viacročné plány

1. Zriadenie viacročných plánov, v ktorých sa stanovujú Európsky parlament a Rada, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, prioritne a najneskôr do … (27) zavedú viacročné plány, ktoré zohľadnia vedecké odporúčania výboru STECF a rady ICES a do ktorých sa začlenia ochranné opatrenia na zachovanie alebo obnovu populácie rýb nad úrovňami, pri ktorých sú tieto zásoby schopné prinášať maximálny udržateľný výnos, je prioritou a to v súlade s článkom 2 ods. 2 . Viacročné plány umožnia, aby sa splnili aj iné ciele, ktoré sú stanovené v článkoch 2 a 3 .

2. Vo viacročných plánoch sa stanovuje:

a) základ pre stanovenie rybolovných možností pre dotknuté populácie rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných bodov a/ alebo limitných referenčných bodov, ktoré zodpovedajú cieľom stanoveným v článku 2 a sú v súlade s vedeckými odporúčaniami ; a

b) opatrenia, ktorými sa efektívne dokáže zabrániť tomu, aby sa ochranné limitné referenčné body prekročili, a ktoré sú zamerané na dosiahnutie ochranných referenčných bodov .

3. Viacročné plány sa, pokiaľ je to možné, vzťahujú buď na rybné hospodárstvo zamerané na jeden druh populácií rýb, alebo na rybné hospodárstvo zamerané na zmes rôznych populácií, a berú do úvahy interakcie medzi populáciami rýb a, rybárstvom a morskými ekosystémami .

4. Viacročné plány vychádzajú z prístupu k riadeniu rybného hospodárstva založeného na zásade predbežnej opatrnosti a vedecky prijateľným spôsobom zohľadňujú obmedzenia dostupných údajov a metód posudzovania vrátane údajov o nesprávnom posudzovaní populácií a všetky kvantifikované zdroje neistoty. [PDN 105]

Článok 10

Ciele viacročných plánov

1. Viacročnými plánmi sa do roku 2015 zabezpečí prispôsobenie rybolovnej úmrtnosti tak, aby sa do roku 2015 rybolovná úmrtnosť dostala na úrovne, ktoré by najneskôr do roku 2020 umožnili obnovu populácií rýb nad úrovne, pri rybolove, ktorého výsledkom bude miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, a umožnili udržať všetky obnovené populácie na takýchto úrovniach .

2. V prípadoch, keď nie je možné určiť rybolovnú úmrtnosť pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, sa tak, ako sa stanovuje v odseku 1 , sa uplatňuje prístup k riadeniu rybárstva založený na zásade predbežnej opatrnosti a stanovia sa zastupujúce normy a preventívne opatrenia, ktorými sa zaistí prinajmenšom porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob.

2a. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odsekov 1 a 2, sú opatrenia, ktoré majú byť začlenené do viacročných plánov, a časový rozvrh na ich vykonávanie, primerané k cieľom a očakávanému časovému rámcu. Pred začlenením opatrení do viacročných plánov sa prihliadne na ich pravdepodobný hospodársky a sociálny vplyv. S výnimkou naliehavých prípadov sa takéto opatrenia vykonávajú postupne.

2b. Viacročné plány môžu obsahovať ustanovenia na riešenie osobitných problémov zmiešaného rybolovu v súvislosti so zachovaním a obnovením populácií nad úrovne, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, ak sa vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že zvýšenie selektívnosti s cieľom zabrániť tomu, že vyčerpaním kvóty pre jeden druh sa zamedzí loveniu iných druhov („choke species“), sa nedá dosiahnuť. [PDN 106 a 107]

Článok 11

Obsah viacročných plánov

1. Viacročný plán obsahuje:

a) rozsah, čo sa týka geografickej oblasti, populácií, oblasť rybného hospodárstva a morský ekosystém, rybárstiev a morských ekosystémov, na ktoré sa viacročný plán uplatňuje;

b) ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v článkoch 2 a 3 a príslušným ustanoveniam článkov - 7a, 9 a 10 ;

ba) posúdenie kapacity flotily a v prípade, že neexistuje účinná rovnováha rybolovnej kapacity s dostupnými rybolovnými možnosťami, plán na zníženie kapacity vrátane časového harmonogramu a konkrétnych opatrení, ktoré má prijať každý dotknutý členský štát s cieľom zosúladiť uvedenú rybolovnú kapacitu s dostupnými rybolovnými možnosťami do lehoty určenej záväzným harmonogramom; bez toho, aby boli dotknuté povinnosti stanovené v článku 34, takéto posúdenie by malo zahŕňať aj vyhodnotenie sociálno-ekonomického rozmeru posudzovanej flotily;

bb) posúdenie sociálno-ekonomického vplyvu opatrení prijatých v rámci viacročného plánu;

c) kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou: i) rybolovnej úmrtnosti a/alebo ii) biomasy neresiacej sa populácie a iia) maximálneho percentuálneho podielu nechcených a nepovolených úlovkov a iib) maximálnych ročných zmien v rybolovných možnostiach; iii) stability úlovkov;

d) jasné časové rámce na dosiahnutie všetkých kvantifikovateľných cieľov;

da) ustanovenia o systematickom znižovaní rybolovných možností, keď sa zníži kvalita alebo kvantita údajov dostupných z rybolovnej oblasti;

e) ochranné a technické opatreniavrátane opatrení týkajúcich sa odstránenia neželaných úlovkov , ktoré treba prijať na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 15, a opatrenia, ktoré sú určené na to, aby sa zabránilo nechceným úlovkom a aby sa čo najviac odstránili ;

f) kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov viacročného plánu a jeho sociálno-ekonomického vplyvu ;

g) prípadne konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov;

h) opatrenia na zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum;

i) záruky a kritéria aktivácie týchto záruk;

ia) opatrenia na zabezpečenie súladu s viacročným plánom;

j) akékoľvek iné vhodné a primerané opatrenia vhodné na dosiahnutie cieľov viacročných plánov.

1a. Vo viacročných plánoch sa stanovuje pravidelné preskúmanie, aby sa vyhodnotil pokrok dosiahnutý pri plnení ich cieľov. Pri tomto pravidelnom preskúmaní sa zohľadnia najmä nové prvky, ako sú zmeny vo vedeckých odporúčaniach, aby bolo možné uskutočniť prípadné čiastkové prispôsobenie. [PDN 108 a 239]

Článok 12

Súlad s povinnosťami vyplývajúcimi z právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia v súvislosti s chránenými oblasťami

1. V osobitne chránených územiach v zmysle Spoločná rybárska politika a všetky následné opatrenia o osobitne chránených oblastiach, ktoré prijmú členské štáty, musia byť v plnom súlade so smernicou 92/43/EHS, smernicou 2009/147/ES a smernicou 2008/56/ES. Ak členský štát určil oblasti uvedené v článku 6 smernice 92/43/EHS, článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 13 ods. 4 smernice 2008/56/ES vykonávajú členské štáty rybolovné činnosti tak, aby znížili vplyv týchto činností v rámci takýchto osobitne chránených území v spolupráci s Komisiou, poradnými radami a inými relevantnými zainteresovanými stranami reguluje rybolovné činnosti spôsobom, ktorý je v plnom súlade s cieľmi uvedených smerníc . [PDN 109]

1a. Všetky činnosti, ktoré prijíma Únia v rámci spoločnej rybárskej politiky, musia byť v plnom súlade s Aarhuským dohovorom, rezolúciami 61/105, 64/72 a 66/68 Valného zhromaždenia OSN a Dohodou o uplatňovaní ustanovení Dohovoru OSN o morskom práve z 10. decembra 1982, ktoré súvisia s ochranou a využívaním transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti. [PDN 257]

1b. Pre rybolov vykonávaný výlučne vo vodách, ktoré patria pod zvrchovanosť a jurisdikciu jediného členského štátu, je dotknutý členský štát oprávnený prijímať opatrenia, ktoré sú potrebné na plnenie jeho záväzkov podľa právnych predpisov Únie týkajúcich sa ochrany životného prostredia. Takéto opatrenia musia byť v súlade s cieľmi stanovenými v článku 2 a nesmú byť menej prísne než existujúce právne predpisy Únie. [PDN 258]

1c. Členské štáty, ktoré majú priamy záujem o rybolov v oblastiach, ktorých sa budú týkať opatrenia uvedené v odseku 1, navzájom spolupracujú v súlade s článkom 21 ods. 1a. Každý takýto členský štát môže požiadať Komisiu, aby prijala opatrenia uvedené v odseku 1. [PDN 111]

1d. Aby Komisia konala na základe žiadosti uvedenej v odseku 1c, žiadajúci členský štát alebo členské štáty poskytnú Komisii všetky príslušné informácie o požadovaných opatreniach, vrátane odôvodnenia žiadosti, ako aj vedecké údaje a podrobnosti týkajúce sa praktického vykonávania opatrení. Pri prijímaní opatrení Komisia zohľadňuje akékoľvek významné vedecké odporúčania, ktoré má k dispozícii. [PDN 260]

2. Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie opatrení vzťahujúcich sa na rybolov zameraných na zníženie vplyvu rybolovných činností na osobitne chránených územiach. [PDN 114]

2a. Európsky parlament a Rada, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, na návrh Komisie prijmú opatrenia na zníženie možných nepriaznivých sociálnych a hospodárskych dôsledkov dodržiavania záväzkov uvedených v odseku 1. [PDN 262]

Článok 13

Opatrenia Komisie v prípade vážneho ohrozenia morských biologických zdrojov

1. Na základe dôkazov o Ak existuje dôkaz založený na spoľahlivých vedeckých údajoch o vážnom ohrození ochrany morských biologických zdrojov alebo morského ekosystému, ktoré si vyžaduje okamžité konanie, môže Komisia vychádzajúc z odôvodnenej žiadosti členského štátu alebo vlastnej iniciatívy rozhodnúť, že prijme dočasné opatrenia je splnomocnená v súlade s článkov 55 prijať delegované akty na zmiernenie ohrozenia.

Uvedené delegované akty sa prijímajú iba z vážnych naliehavých dôvodov a uplatňuje sa postup stanovený v článku 55a.

2. Členský štát oznámi odôvodnenú žiadosť uvedenú v odseku 1 súčasne Komisii, ostatným členským štátom a príslušným poradným radám. [PDN 115]

Článok 13a

Núdzové opatrenia členských štátov

1. Ak existujú dôkazy o vážnom a nepredvídanom ohrození ochrany živých vodných zdrojov alebo morského ekosystému rybolovnými činnosťami vo vodách patriacich pod zvrchovanosť alebo právomoc členského štátu a o tom, že akékoľvek neodôvodnené zdržanie by viedlo k ťažko napraviteľným škodám, môže tento členský štát prijať núdzové opatrenia, ktorých trvanie neprekročí tri mesiace.

2. Členské štáty, ktoré majú v úmysle prijať núdzové opatrenia, oznámia svoj úmysel Komisii, ostatným členským štátom a príslušným poradným radám zaslaním návrhu týchto opatrení spolu s dôvodovou správou ešte pred ich prijatím.

3. Členské štáty a príslušné poradné rady môžu svoje písomné pripomienky predložiť Komisii do piatich pracovných dní od dátumu oznámenia. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými opatrenie potvrdí, zruší alebo zmení či doplní. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.

V riadne odôvodnených naliehavých prípadoch spojených s vážnym a nepredvídateľným ohrozením ochrany živých vodných zdrojov alebo morského ekosystému následkom rybolovných činností prijme Komisia okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 56 ods. 3. [PDN 116]

Článok 14

Rámce pre technické opatrenia

Zriadia sa rámce pre technické opatrenia, aby sa zaistila ochrana morských biologických zdrojov a zníženie vplyvu rybolovných činností na zásoby rýb a morské ekosystémy. Rámcami pre technické opatrenia:

a) sa prispieva k zachovaniu alebo obnoveniu zásob rýb nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, a to prostredníctvom zlepšenia výberu veľkosti a v prípade potreby výberu druhov;

b) sa znižujú úlovky jedincov zo zásob rýb, ktorý nedosahujú požadovanú veľkosť;

c) sa znižujú úlovky neželaných morských organizmov;

d) sa zmierňuje minimalizuje vplyv rybárskeho výstroja na ekosystém a morské životné prostredie, najmä pokiaľ ide o ochranu biologicky citlivých populácií a zraniteľných biotopov, najmä tých biotopov, ktoré boli označené za biogeograficky citlivé, ako sú podmorské pohoria v okolí najvzdialenejších regiónov, ktorých zdroje by mali využívať miestne flotily používajúce selektívny rybársky výstroj, ktorý je šetrný k životnému prostrediu . [PDN 296]

Článok 14a

Zabraňovanie nechceným úlovkom a ich minimalizácia

1. Pred zavedením povinnosti vyložiť všetky úlovky získané počas rybolovu v súlade s článkom 15 uskutočňujú členské štáty v prípade potreby pilotné projekty na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a s prihliadnutím na stanoviská príslušných poradných rád s cieľom plne preskúmať všetky realizovateľné metódy zabraňovania, minimalizácie a odstraňovania nechcených úlovkov počas rybolovu. Tieto pilotné projekty uskutočňujú podľa okolností organizácie producentov. Výsledky týchto pilotných projektov sa premietnu do viacročného plánu pre každé rybné hospodárstvo vo forme ďalších stimulov na používanie najselektívnejšieho výstroja a metód rybolovu, ktoré sú k dispozícii. Členské štáty vypracujú aj tzv. atlas odhodených úlovkov, ktorý zobrazuje mieru odhodených úlovkov pre rybné hospodárstvo, na ktoré sa vzťahuje článok 15 ods. 1. Tento atlas je založený na objektívnych a reprezentatívnych údajoch.

2. Únia poskytne finančnú podporu na prípravu a uskutočnenie pilotných projektov zavedených v súlade s odsekom 1 a na používanie selektívneho výstroja s cieľom znížiť nechcené a nepovolené úlovky. V opatreniach finančnej pomoci sa osobitne zohľadnia rybári, ktorých sa týka povinnosť vyložiť všetky úlovky, a ktorí pôsobia v oblasti zmiešaného rybolovu. [PDN 118]

Článok 15

Povinnosť vyložiť a zaevidovať všetky úlovky lovených a regulovaných druhov

1. Všetky úlovky ďalej uvedených zásob rýb, na ktoré sa vzťahujú limity úlovkov a ktoré sa ulovili lovených a regulovaných druhov ulovených v priebehu následne uvedeného rybolovu v rámci rybolovných činností vo vodách Únie alebo rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie, sa prinesú a uchovajú na palube rybárskych plavidiel, zaevidujú a vyložia, s výnimkou prípadov, keď sa tieto úlovky používajú ako živá návnada, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

a) Najneskôr od 1. januára 2014: — rybolov zameraný na malé pelagické druhy, t. j. makrela, sleď, stavrida, treska belasá, ryby druhu Capros aper, sardela európske, striebrica, sardinely, korušky polárne sardinka a šprota ; — rybolov zameraný na veľké pelagické druhy, t. j. tuniak modroplutvý, mečiar veľký, tuniak dlhoplutvý, tuniak okatý, ostatné plachetníkovité; — rybolov na priemyselné účely, okrem iného lov korušky polárnej, piesočnice a tresky koruškovitej; — lov lososa atlantického v Baltskom mori.

b) Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy európske, soley; 1. januára 2016: — tento rybolov vo vodách Únie v severnej časti Atlantického oceánu: Severné more — rybolov tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej, tresky merlang a tresky tmavej, — rybolov homára štíhleho, — rybolov soley európskej a platesy, — rybolov merlúzy európskej, — rybolov krevety boreálnej, — rybolov ďalších druhov, ktorý sa bude ďalej analyzovať, — rybolov v Baltskom mori okrem lovu lososa atlantického, Severozápadné vody — rybolov tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej, tresky merlang a tresky tmavej, — rybolov homára štíhleho, — rybolov soley európskej a platesy, — rybolov merlúzy európskej, — rybolov ďalších druhov, ktorý sa bude ďalej analyzovať. Juhozápadné vody — rybolov tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej, tresky merlang a tresky tmavej, — rybolov homára štíhleho, — rybolov soley európskej a platesy, — rybolov merlúzy európskej, — rybolov ďalších druhov, ktorý sa bude ďalej analyzovať.

c) Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné, tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský, platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus kitt, kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus, halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri dne, v Stredozemnom mori. 1. januára 2017 rybolov, na ktorý sa nevzťahuje odsek 1 písm. a) vo vodách Únie a mimo nich.

1a. Hneď po zavedení povinnosti vykladať v rybolovnej oblasti všetky úlovky sa všetky úlovky druhov, na ktoré sa viaže táto povinnosť, evidujú a prípadne odpočítavajú z kvóty príslušných rybárov, organizácie producentov alebo združenia pre spoločné riadenie s výnimkou druhov, ktoré sa môžu vypúšťať do mora podľa odseku 1b.

1b. Od povinnej vykládky ustanovenej v odseku 1 sú oslobodené tieto druhy:

— druhy ulovené, aby sa použili ako živá návnada;

— druhy, ktoré majú podľa dostupných vedeckých informácií vysokú mieru prežitia po výlove so zreteľom na charakter rybárskeho výstroja, rybolovné praktiky a podmienky v rybolovnej oblasti.

1c. Na zjednodušenie a harmonizáciu vykonávania povinnosti vyložiť všetky úlovky a s cieľom zabrániť neprimeraným narušeniam v cieľovej rybolovnej oblasti a znížiť množstvo nechcených úlovkov sa v rámci viacročných plánov uvedených v článku 9 alebo osobitných právnych predpisov Únie o uplatňovaní povinnosti vykládky, alebo iných právnych predpisov Únie, podľa okolností stanoví:

a) zoznam necieľových druhov s nízkym prirodzeným výskytom, ktoré sa môžu počítať do kvóty cieľových druhov v príslušnej rybolovnej oblasti, ak: — národná ročná kvóta pre tieto necieľové druhy je úplne využitá; — kumulované úlovky necieľových druhov nepresiahnu 3 % podiel celkového úlovku cieľových druhov, a — populácia necieľových druhov sa nachádza v rámci bezpečných biologických limitov;

b) pravidlá týkajúce sa stimulov na predchádzanie lovu mláďat rýb vrátane zvýšenia podielov kvót, ktoré treba odpočítať z kvóty rybára v prípade lovenia mláďat.

2. Pre populácie rýb uvedené, ktoré podliehajú povinnosti vyložiť všetky úlovky stanovenej v odseku 1 , a v prípade potreby s cieľom ochrániť mláďatá odrádzaním rybárov od zámerného lovu mláďat, sa stanovia minimálne ochranné referenčné veľkosti vychádzajúce , ktoré odrážajú vek a veľkosť pri prvom rozmnožovaní a ktoré vychádzajú z najlepších dostupných a najpresnejších a aktuálnych vedeckých odporúčaní. Predaj úlovkov Rybolov takýchto zásob rýb nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa obmedzuje výlučne na účel spracovania na rybiu múčku na iné použitie ako na ľudskú spotrebu, ako napríklad rybia múčka, rybí olej alebo krmivo pre domáce zvieratá alebo návnada . Dotknuté členské štáty môžu tiež umožniť darovanie týchto rýb na zabezpečenie dobrých životných podmienok alebo na charitatívne účely.

3. Pre populácie podliehajúce povinnosti vykládky môžu členské štáty využiť medziročnú flexibilitu až do výšky 5 % zo svojich povolených vykládok bez toho, aby bola dotknutá vyššia miera flexibility stanovená v osobitných právnych predpisoch. Obchodné normy a pravidlá pre úlovky rýb ulovených nad rámec stanovených rybolovných možností sa ustanovujú možno stanoviť v súlade s článkom 27 článkom 39 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. …/2013 z … o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry] (28) (29).

4. Členské štáty zaistia, aby boli rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod ich vlajkou vybavené na zaistenie úplného zdokumentovania všetkých rybolovných a spracovateľských činností na účel monitorovania súladu s povinnosťou vyložiť všetky úlovky. Členské štáty pritom dodržiavajú zásadu efektívnosti a proporcionality .

5. Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby tým boli dotknuté medzinárodné povinnosti.

6. Komisia je v súlade s článkom 55 splnomocnená prijímať delegované akty, v ktorých sa uvádzajú opatrenia na vymedzenie opatrení stanovené v odseku 1 na účely dodržiavania medzinárodných povinností Únie. [PDN 119]

Článok 16

Rybolovné možnosti

1. Rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje Rada pri stanovovaní a prideľovaní rybolovných možností koná v súlade s článkami 2, 9,10 a 11, uplatňuje dlhodobé hľadisko a riadi sa najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami. Rybolovné možnosti sa rozdelia medzi členské štáty takým spôsobom, aby sa pre každý z nich zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú populáciu rýb alebo pre každú oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.

Rada stanoví rybolovné možnosti, ktoré sú vo vodách Únie k dispozícii pre tretie krajiny, a pridelí tieto príležitosti týmto tretím krajinám.

Pridelenie rybolovných možností členskému štátu alebo tretej krajine je podmienené jej dodržiavaním pravidiel spoločnej rybárskej politiky.

1a. Rada pri rozhodovaní o každoročnom prideľovaní kvót v plnej miere zohľadní regióny, v ktorých sú miestne spoločenstvá osobitne závislé od rybárstva a s ním súvisiacich činností, ako rozhodla Rada vo svojom uznesení z 3. novembra 1976 o určitých vonkajších aspektoch vytvorenia 200-míľového rybolovného pásma v Spoločenstve, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 1977, a najmä v prílohe VII k uvedenému uzneseniu.

2. Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.

3. V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú kvantifikovateľné ciele pre úlovok , časové rámce a rozmedzia stanovené vo viacročných plánoch v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h). Ak nebol prijatý zodpovedajúci viacročný plán pre komerčne využívanú populáciu rýb, Rada zabezpečí, aby sa celkový povolený výlov stanovil do roku 2015 na úroveň, ktorá by mala najneskôr do roku 2020 umožniť obnovu populácií rýb nad úroveň, ktorá je schopná priniesť maximálny udržateľný výnos, a udržanie všetkých obnovených populácií na takýchto úrovniach.

3a. Pri prijímaní rozhodnutí Rady o rybolovných možnostiach sú prítomné delegácie Európskeho parlamentu a poradných rád.

3b. Ak pre určité populácie nie je možné z dôvodu nedostatku údajov určiť mieru využívania, ktorá je v súlade s maximálnym udržateľným výnosom:

i) uplatňuje sa prístup k riadeniu rybného hospodárstva založený na zásade predbežnej opatrnosti;

ii) schvália sa zastupujúce normy na základe metodík stanovených v bodoch 3.1 a 3.2 časti B prílohy k rozhodnutiu Komisie 2010/477/EÚ z 1. septembra 2010 o kritériách a metodických normách určovania dobrého environmentálneho stavu morských vôd (30) a rybolovná úmrtnosť sa ďalej znižuje na základe zásady predbežnej opatrnosti alebo sa udržiava na stabilnej úrovni v prípadoch, ak existujú náznaky, že stav populácie je uspokojivý;

iii) Komisia a členské štáty vyhodnotia prekážky výskumu a získavaniu znalostí a prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa bezodkladne dodali ďalšie údaje o populáciách a ekosystéme.

3c. Každý členský štát rozhodne o spôsobe, ktorý sa použije na rozdelenie rybolovných možností, ktoré sú mu priznané, plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou v súlade s právom Únie. O tomto spôsobe pridelenia informuje Komisiu.

4. Členské štáty si môžu po oznámení Komisii medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené, alebo ich časť.

4a. Ak Komisia usúdi, že členský štát na základe posúdenia vykonaného podľa článku 19 alebo článku 23 neprijal vhodné opatrenia v súlade s článkami 17 až 24, povedie to k tomu, že sa v nasledujúcom roku alebo nasledujúcich rokoch znížia rybolovné možnosti pridelené Úniou danému členskému štátu a prerušia sa alebo sa pozastavia platby danému členskému štátu alebo sa uplatní finančná korekcia finančnej pomoci Únie v rámci spoločnej rybárskej politiky podľa článku 50. Takéto opatrenia musia byť úmerné charakteru, rozsahu, trvaniu a opakovaniu nedodržiavania predpisov.

4b. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu, v ktorej zhodnotí, či sa súčasné rybolovné možnosti ukázali ako účinné pri obnove a zachovávaní populácií lovených druhov na úrovniach, ktoré prevyšujú úrovne, ktorými možno dosiahnuť cieľ stanovený v článku 2 ods. 2. [PDN 120, 264, 293 a 301]

Článok 16a

Kritériá prideľovania rybolovných možností členskými štátmi

Členské štáty pri prideľovaní rybolovných možností, ktoré majú k dispozícii podľa článku 16, používajú transparentné a objektívne environmentálne a sociálne kritériá, ako sú vplyv rybolovu na životné prostredie, doterajšie dodržiavanie predpisov a prínos pre miestne hospodárstvo. Uplatniť sa môžu aj ďalšie kritériá, ako napríklad miera výlovu v minulosti. V rámci pridelených rybolovných možností členské štáty poskytujú stimuly rybárskym plavidlám, ktoré používajú selektívny rybársky výstroj alebo uplatňujú rybolovné techniky s menším vplyvom na životné prostredie, ako napríklad znížená spotreba energie alebo nižšia miera poškodzovania biotopov. [PDN 227]

HLAVA III

REGIONALIZÁCIA

KAPITOLA I

VIACROČNÉ PLÁNY

Článok 17

Ochranné opatrenia prijaté v súlade s viacročnými plánmi

1. Členské štáty sa môžu oprávniť, Členským štátom, ktoré spoločne využívajú dotknutú rybolovnú oblasť, sa na základe postupov uvedených v tomto článku umožní, aby v rámci viacročných plánov zavedených podľa článkov 9, 10 a 11 prijali opatrenia v súlade s daným viacročným plánom, v ktorých sa špecifikujú ochranné opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou, vzťahujúce sa na populácie vo vodách Únie, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti.

2. Členské štáty zaistia, aby ochranné opatrenia prijaté podľa článku 1:

a) boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3 a zásadami dobrého riadenia stanovenými v článku 4 ;

b) boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi viacročného plánu;

c) efektívne a podľa určeného harmonogramu plnili hlavné ciele a kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom pláne a

d) neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie.

2a. Členské štáty vzájomne spolupracujú s cieľom zabezpečiť prijatie zlučiteľných opatrení, ktorými sa dosiahnu ciele stanovené vo viacročných plánoch, a vzájomne koordinujú vykonávanie týchto opatrení. Na dosiahnutie tohto cieľa využijú členské štáty, ak je to účelné a vhodné, existujúce regionálne inštitucionálne štruktúry a mechanizmy spolupráce vrátane tých, ktoré existujú podľa regionálnych morských dohovorov a zahŕňajú relevantnú oblasť alebo relevantný druh rybolovu.

Úsilie o koordináciu, ktoré uskutočňujú členské štáty, ktoré spoločne využívajú rybolovnú oblasť, možno financovať z Európskeho námorného a rybárskeho fondu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EU) č. …/2013 z … o Európskom námornom a rybárskom fonde (31) (32).

2b. Členské štáty konzultujú s príslušnými poradnými radami, radou ICES a/alebo výborom STECF prostredníctvom poslania návrhu opatrení, ktoré sa majú prijať, doplnených dôvodovou správou. Takéto návrhy zároveň oznámia Komisii a tým ostatným členským štátom, s ktorými spoločne využívajú rybolovnú oblasť. Členské štáty vynaložia maximálne úsilie na zapojenie ostatných relevantných zainteresovaných strán z príslušnej rybolovnej oblasti do konzultácií v skorej fáze a otvoreným a transparentným spôsobom s cieľom získať názory a návrhy všetkých príslušných strán počas prípravy plánovaných opatrení.

Členské štáty poskytnú verejnosti stručný prehľad návrhu ochranných opatrení, ktoré navrhujú prijať.

2c. Členské štáty riadne zohľadnia stanoviská predložené príslušnými poradnými radami, radou ICES a/alebo výborom STECF a ak sa konečné prijaté opatrenia odchyľujú od týchto stanovísk, poskytnú podrobné vysvetlenie dôvodov tejto odchýlky.

2d. Odseky 2 až 2c sa uplatňujú aj v prípade, ak chcú členské štáty zmeniť a doplniť prijaté opatrenia.

2e. Komisia prijme usmernenia, v ktorých stanoví podrobnosti postupu, ktorý treba dodržať na vykonanie odsekov 2a, 2b a 2c s cieľom zabezpečiť, aby boli prijaté opatrenia zosúladené a koordinované na regionálnej úrovni a aby boli v súlade s vypracovanými viacročnými plánmi. V týchto usmerneniach sa môže takisto určiť alebo stanoviť administratívne rámce, ako sú regionálne pracovné skupiny pre oblasť rybárstva, s cieľom organizovať v praxi spoluprácu medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o podporu a uľahčenie prijímania opatrení v jednotlivých členských štátoch.

2f. Členské štáty, ktoré spoločne využívajú rybolovnú oblasť, sa môžu dohodnúť a spolupracovať pri uplatňovaní spoločných opatrení v rámci viacročných plánov prijatých pred rokom 2014 v súlade s postupom stanoveným v článku 25.

2 g. Pre rybolov, ktorý sa úplne vykonáva vo vodách, ktoré patria pod zvrchovanosť a právomoc jediného členského štátu, vytvorí dotknutý členský štát jeden alebo niekoľko výborov spoločného riadenia zahŕňajúcich všetky zainteresované strany. S takýmito výbormi sa konzultujú opatrenia, ktoré sa majú prijať. Ak sa chce členský štát akýmkoľvek spôsobom odchýliť od odporúčania, ktoré získal od takýchto výborov, zverejní posúdenie, v ktorom uvedie podrobné dôvody, pre ktoré sa chce odchýliť od odporúčania. [PDN 121]

Článok 18

Oznámenie ochranných opatrení členského štátu

Členské štáty, ktoré prijali ochranné opatrenia podľa článku 17 ods. 1, takéto opatrenia zverejnia a oznámia ich Komisii, ostatným zainteresovaným členským štátom a príslušným poradným radám. [PDN 122]

Článok 19

Posudzovanie

1. Komisia môže kedykoľvek posúdiť zlučiteľnosť a efektívnosť ochranných opatrení, ktoré členské štáty prijali podľa článku 17 ods. 1, a v každom prípade posúdi tieto otázky a podá o nich správu najmenej raz za tri roky alebo podľa požiadaviek príslušného viacročného plánu . Pri posudzovaní sa vychádza z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní .

V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire) (33) , a s cieľom pomáhať Komisii pri vykonávaní spoločnej rybárskej politiky členské štáty poskytnú Komisii prístup a užívateľské práva k materiálom pripraveným a údajom používaným v súvislosti s formulovaním a prijímaním vnútroštátnych ochranných opatrení prijatých podľa článku 17 .

Pokiaľ ide o prístup k informáciám o životnom prostredí, uplatňuje sa smernica 2003/4/ES (34) a nariadenia (ES) č. 1049/2001 (35) a (ES) č. 1367/2006 (36) . [PDN 123]

1a. Komisia zverejní každé posúdenie vypracované podľa tohto článku a sprístupní tieto informácie verejnosti ich uverejnením na vhodných internetových stránkach alebo poskytnutím priameho odkazu na ne. Pokiaľ ide o prístup k informáciám o životnom prostredí, uplatňujú sa nariadenia (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. [PDN 124]

Článok 20

Štandardné ochranné opatrenia prijaté v rámci viacročných plánov

1. Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie ochranných opatrení v oblasti rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán, ak členský štát oprávnený prijímať opatrenia v súlade s článkom 17 neoznámi takéto opatrenia Komisii do troch mesiacov v lehote stanovenej vo viacročnom pláne alebo, ak táto lehota nie je stanovená, do šiestich mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti viacročného plánu.

2. Ak Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie ochranných opatrení v oblasti rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán, ak nadobudne presvedčenie, že :

a) sa opatrenia členského štátu na základe posúdenia vykonaného podľa článku 19 považujú za sú nezlučiteľné s cieľmi viacročného plánu alebo

b) sa opatrenia členského štátu na základe posúdenia vykonaného podľa článku 19 považujú za nespôsobilé na efektívne splnenie cieľov a kvantifikovateľných čiastkových cieľov stanovených nespĺňajú účinne ciele a kvantifikovateľné ciele stanovené vo viacročných plánoch alebo

c) sa aktivujú záruky vytvorené v súlade s článkom 11 písm. i),

oznámi to dotknutému členskému štátu s uvedením dôvodov.

2a. Ak Komisia vydá stanovisko podľa odseku 2, dotknutý členský štát má tri mesiace na úpravu svojich opatrení, aby boli zlučiteľné s cieľmi viacročného plán a aby splnili uvedené ciele.

2b. Ak členský štát neupraví svoje opatrenia podľa odseku 2a, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 55, v ktorých vymedzí ochranné opatrenia pre rybolovné oblasti, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán.

3. Ochranné opatrenia prijaté Komisiou sa zameriavajú na zaistenie splnenia hlavných cieľov a čiastkových cieľov stanovených vo viacročnom pláne. Keď Komisia príjme delegovaný akt, opatrenia členského štátu strácajú svoju účinnosť.

3a. Pred prijatím delegovaných aktov uvedených v tomto článku Komisia uskutoční konzultáciu s príslušnými poradnými radami, radou ICES a/alebo výborom STECF o návrhu opatrení, ktoré sa majú prijať, s pripojenou dôvodovou správou. [PDN 125]

KAPITOLA II

TECHNICKÉ OPATRENIA

Článok 21

Technické opatrenia

1. V rámci pre technické opatrenia zriadenom podľa článku 14 sa členské štáty môžu oprávniť, sú členské štáty splnomocnené, aby prijali opatrenia v súlade s daným rámcom, v ktorých sa špecifikujú technické opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou vzťahujúce sa na populácie vo ich vodách Únie , pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti. Členské štáty zaistia, aby takéto technické opatrenia:

a) boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným v článkoch 2 a 3;

b) boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14;

c) efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14; a

d) neboli v rozpore s opatreniami existujúcimi v rámci právnych predpisov Únie a neboli voľnejšie ako dané opatrenia.

1a. Členské štáty vzájomne spolupracujú s cieľom zabezpečiť prijatie zlučiteľných opatrení, ktorými sa dosiahnu ciele stanovené v rámci pre technické opatrenia, a vzájomne koordinujú vykonávanie týchto opatrení. Na dosiahnutie tohto cieľa členské štáty využijú, ak je to účelné a vhodné, existujúce regionálne inštitucionálne štruktúry a mechanizmy spolupráce vrátane tých, ktoré poskytujú regionálne morské dohovory a ktoré sa vzťahujú na príslušnú oblasť alebo príslušný druh rybolovu.

1b. Členské štáty konzultujú s príslušnými poradnými radami, radou ICES a/alebo výborom STECF návrh opatrení, ktoré sa majú prijať, s pripojenou dôvodovou správou. Takéto návrhy zároveň oznámia Komisii a tým ostatným členským štátom, ktoré spoločne využívajú rybolovnú oblasť. Členské štáty vynaložia maximálne úsilie na zapojenie ostatných relevantných zainteresovaných strán z príslušnej rybolovnej oblasti do konzultácie v skorej fáze, a to otvoreným a transparentným spôsobom, s cieľom získať názory a návrhy všetkých príslušných strán počas prípravy plánovaných opatrení.

1c. Členské štáty riadne zohľadnia stanoviská predložené príslušnými poradnými radami, radou ICES a/alebo výborom STECF a ak sa konečné prijaté opatrenia odchyľujú od týchto stanovísk, poskytnú podrobné vysvetlenie dôvodov odchýlenia.

1d. Odseky 1a, 1b a 1c sa uplatňujú aj v prípade, ak chcú členské štáty zmeniť a doplniť prijaté opatrenia.

1e. Komisia prijme usmernenia, v ktorých stanoví podrobnosti postupu, ktorý sa musí dodržať na vykonanie odsekov 1a, 1b a 1c s cieľom zabezpečiť, aby boli prijaté opatrenia zosúladené, koordinované na regionálnej úrovni a v súlade s vypracovaným rámcom pre technické opatrenia. V týchto usmerneniach môže takisto určiť alebo stanoviť administratívne rámce, ako sú regionálne pracovné skupiny pre oblasť rybárstva, s cieľom organizovať v praxi spoluprácu medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o podporu a uľahčenie prijímania opatrení jednotlivými členskými štátmi. [PDN 126]

Článok 22

Oznámenie technických opatrení členského štátu

Členský štát, ktorý prijíma technické opatrenia podľa článku 21, takéto opatrenia zverejní a oznámi Komisii, ostatným zainteresovaným členských štátom a príslušným poradným radám. [PDN 127]

Článok 23

Posudzovanie

1. Komisia môže kedykoľvek posúdiť zlučiteľnosť a efektívnosť technických opatrení, ktoré členské štáty