SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2011 /* COM/2013/0118 final */





OBSAH Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2011. 3 Zhrnutie. 3 Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2011. 4 1. Rozsah pôsobnosti správy.. 4 2 Prezentácia a a kľúčové odkazy správy Dvora audítorov za rok 2011 5 3. Úsilie členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. 7 3.1 Kontroly prvej úrovne, vnútroštátne pravidlá a audity systémov. 8 3.2 Orgány auditu. 11 3.3 Verejné obstarávanie. 12 3.4. Krížové plnenie. 13 4. Záver. 14 SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2011 Zhrnutie Táto správa je analýzou odpovedí členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2011. Je v súlade s ustanoveniami článku 162 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Pokiaľ ide o prezentáciu, Dvor audítorov vykonal vo svojej správe za rok 2011 ďalšie zmeny najmä pridaním dvoch nových kapitol. Dvor audítorov poskytol jasné stanovisko k účtovnej závierke a podľa jeho odhadov je najpravdepodobnejšia miera chybovosti rozpočtu ako celku 3,9 %, podobne ako celková miera chybovosti v minulom roku, ktorá dosiahla výšku 3,7 %. V súčasnosti sú na základe zmeny metodiky Dvora audítorov v údaji 3,9 % zahrnuté chyby v krížovom plnení v kapitole „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“ a „Rozvoj vidieka“. Bez tejto zmeny by bol uvedený údaj 3,8 %. Väčšina členských štátov doručila svoje odpovede v plánovanej lehote[1]. Kvalita odpovedí jednotlivých členských štátov sa ako v predchádzajúcich rokoch podstatne líšila. V niektorých prípadoch boli odpovede na veľmi vysokej úrovni, zatiaľ čo z ostatných bolo zrejmé, že sa odpovediam venovalo veľmi málo času. Členské štáty opätovne zdôraznili svoj záväzok týkajúci sa partnerstva s Komisiou a Dvorom audítorov s cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ. Napríklad tri štvrtiny všetkých členských štátov vyjadrili záujem o rozšírenie trojstranných stretnutí, ktoré už existujú v oblasti politiky súdržnosti, na oblasť rozvoja vidieka. Komisia aj členské štáty vyjadrili svoj záväzok zaoberať sa riešením otázok rozvoja vidieka s cieľom znížiť mieru chybovosti. GR AGRI spustilo akčný plán a členské štáty, ako uviedli vo svojich odpovediach, už prijímajú niektoré nápravné opatrenia s cieľom riešiť otázky rozvoja vidieka. Aj keď v politike súdržnosti ako celku nastalo významné zlepšenie, je potrebné, aby členské štáty aj Komisia vykonali konkrétne a trvalé opatrenia s cieľom zabezpečiť lepšie výsledky. GR REGIO a GR EMPL budú v tomto programovom období naďalej vykonávať cielené opatrenia. Tie budú zahŕňať zameriavanie plánov auditu na rizikovejšie oblasti a účastníkov finančných operácií, dôkladnejšie monitorovať opatrenia prijaté vnútroštátnymi orgánmi, prerušenie/pozastavenie platieb a uplatňovať finančné opravy, ak to bude opodstatnené. Komisia navrhla niektoré opatrenia na nasledujúce programové obdobie a diskutuje sa o nich v rámci interinštitucionálneho procesu. Tieto opatrenia zahŕňajú širšie použitie zjednodušených nákladov, štvrťročné podávanie správ členských štátov Komisii, prísnejšie pravidlá oprávnenosti a zavedenie čistých finančných opráv a vyhlásenia hospodáriacich subjektov. SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2011 1. Rozsah pôsobnosti správy V článku 162 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie, sa stanovuje, že ihneď po tom, ako Dvor audítorov odovzdá výročnú správu, Komisia bezodkladne informuje príslušné členské štáty o podrobnostiach uvedenej správy, ktoré sa týkajú hospodárenia s finančnými prostriedkami, za ktoré sú podľa platných pravidiel zodpovedné. Členské štáty by mali Komisii odpovedať do šesťdesiatich dní po doručení týchto odpovedí a Komisia zašle zhrnutie týchto odpovedí Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára nasledujúceho roka. Dvor audítorov uverejnil 6. novembra 2012 výročnú správu za rozpočtový rok 2011 a Komisia po jej uverejnení riadne informovala členské štáty o podrobnostiach uvedenej správy. Tieto informácie boli prezentované vo forme listu a troch dotazníkov (uvedených ako príloh), ktoré mali členské štáty vyplniť: príloha I bol dotazník o odsekoch v správe, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov; príloha II bol dotazník o zisteniach auditu týkajúcich sa jednotlivých členských štátov[2] a príloha III bol dotazník o všeobecných zisteniach týkajúcich sa politík a programov v rámci zdieľaného hospodárenia. Táto správa je analýzou odpovedí členských štátov a je k nej pripojený pracovný dokument útvarov Komisie (SWD), v ktorom sa uvádzajú odpovede členských štátov na dotazník v prílohe I a prílohe III[3]. 2 Prezentácia a a kľúčové odkazy správy Dvora audítorov za rok 2011 Dvor audítorov vykonal ďalšie zmeny prezentácie výročnej správy za rok 2011. Zahrnul dve nové kapitoly – jednu pre poľnohospodárstvo a jednu pre súdržnosť – s cieľom poskytnúť podrobnejšiu analýzu výsledkov auditu pre uvedené dve oblasti politiky. Kapitolu „Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ nahradili kapitoly „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“ a „Rozvoj vidieka, životné prostredie, rybné hospodárstvo a zdravie“. Bývalú kapitolu „Súdržnosť, energetika a doprava“ nahradili kapitoly „Regionálna politika, energetika a doprava“ a „Zamestnanosť a sociálne veci“. Dvor audítorov poskytol okrem nových kapitol aj porovnávacie údaje najpravdepodobnejšej miery chybovosti na roky 2010 a 2011 pre rozpočet ako celok, ako aj pre jednotlivé oblasti politiky. Napokon Dvor audítorov v kapitole 10 „Rozpočet EÚ a výsledky“, ktorá bola prvýkrát zahrnutá vo výročnej správe za rok 2010, zdôraznil riadenie výkonnosti EÚ. Dvor audítorov vo svojom vyhlásení o vierohodnosti uvádza, že účtovná závierka vyjadruje verne finančnú situáciu Únie a výsledky transakcií a tokov hotovosti. Príjmy a záväzky neobsahujú významné chyby. Platby v oblasti „Administratívne a iné výdavky“ vyhodnotil ako bez významných chýb. Platby v oblasti „Vonkajšie vzťahy, pomoc a rozšírenie“ boli takisto bez významných chýb, okrem priebežných a konečných platieb. Vo všetkých ostatných oblastiach politiky sa zistili významné chyby. Dvor audítorov sa domnieva, že všetky systémy kontroly sa klasifikovali ako „čiastočne účinné“, okrem systémov kontroly v oblastiach „Administratívne a iné výdavky“ a „Príjmy“, ktoré boli klasifikované ako „účinné“.. Medzi oblasťami politiky s významnými chybami boli: „Rozvoj vidieka, životné prostredie, rybné hospodárstvo a zdravie“ s najpravdepodobnejšou mierou chybovosti 7,7 %. Oblasť „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“ vykazovala najpravdepodobnejšiu mieru chybovosti 2,9%. Situácia politiky súdržnosti ako celku sa výrazne zlepšila, jej najpravdepodobnejšia miera chybovosti je 5,1 %, pričom v roku 2010 bola 7,7 %. V obidvoch kapitolách politiky súdržnosti sa však vyskytli významné chyby, pričom najpravdepodobnejšia miera chybovosti v oblasti „Regionálna politika, energetika a doprava“ bola 6,0 % a „Zamestnanosť a sociálne veci“ 2,2 %. Napokon v oblasti „Výskum a iné vnútorné politiky“ bola miera chybovosti 3,0 %.“ Najpravdepodobnejšia miera chybovosti za rok 2011 pre rozpočet EÚ ako celok bola podľa Dvora audítorov 3,9 %, pričom v roku 2010 bola 3,7 %. Údaj 3,9 % zahŕňa chyby v krížovom plnení v oblasti „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“ a „Rozvoj vidieka“ po zmene metodiky Dvora audítorov. Bez tejto zmeny by bol tento údaj 3,8 %. Nasledujúci graf zobrazuje vývoj miery chybovosti pre rozpočet ako celok od roku 2006. (1) Na rozdiel od predchádzajúcich rokov sa nesplnenie požiadaviek krížového plnenia príjemcami platieb v rámci SPP zohľadňuje pri výpočte najpravdepodobnejšej chybovosti za rok 2011. Zistené chyby predstavujú približne 0,1 percentuálneho bodu z celkovej najpravdepodobnejšej chybovosti odhadovanej Dvorom audítorov za platby ako celok. 3. Úsilie členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia Ako sa uvádza v úvode, okrem listu Komisia riadne poslala každému členskému štátu aj tri prílohy: príloha I bol dotazník o odsekoch v správe, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov; príloha II bol dotazník o zisteniach auditu, ktoré sa týkali každého členského štátu, a príloha III bol dotazník o všeobecných zisteniach, ktoré sa týkali zdieľaného hospodárenia pre DAS 2011. V prípade príloh I a II mali členské štáty v prípade potreby poskytnúť podrobné informácie o prijatých opatreniach na opravu chýb, ako aj o načasovaní, obsahu a predpokladanom výsledku. V tejto časti správy sa uvádza analýza odpovedí členských štátov na prílohy I, II a III podľa štyroch tematických okruhov – 1) Kontroly prvej úrovne, vnútroštátne pravidlá a audity systémov 2) Orgány auditu; 3) Verejné obstarávanie a 4) Krížové plnenie. Väčšina členských štátov doručila svoje odpovede v stanovenej lehote[4]. Kvalita odpovedí jednotlivých členských štátov sa ako v predchádzajúcich rokoch podstatne líšila. V niektorých prípadoch boli odpovede na veľmi vysokej úrovni, zatiaľ čo z ostatných bolo zrejmé, že sa odpovediam venovalo veľmi málo času. Takmer všetky členské štáty však podali správu a opísali iniciatívy, ktoré v záujme zlepšenia prijali alebo v budúcnosti prijmú. Niektoré členské štáty opätovne zdôraznili svoj záväzok týkajúci sa partnerstva s Komisiou a Dvorom audítorov s cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ.[5] Napríklad tri štvrtiny všetkých členských štátov vyjadrili záujem o rozšírenie trojstranných stretnutí (ktoré už existujú v oblasti politiky súdržnosti) na oblasť rozvoja vidieka[6] (pozri graf 1.2, v ktorom sú uvedené informácie týkajúce sa otázky 5 dotazníka v prílohe III).Táto iniciatíva týkajúca sa trojstranných stretnutí je takisto v súlade s odporúčaniami Rady týkajúcimi sa odporúčania na udelenie absolutória na rozpočtový rok 2011.[7] Graf 1.2 V súvislosti s kapitolou 5 – Regionálna politika, energetika a doprava a kapitolou 6 – Zamestnanosť a sociálne veci sa pravidelne usporadúvajú trojstranné stretnutia s Dvorom audítorov, Komisiou a členskými štátmi. Trojstranné stretnutia sú v prípade týchto kapitol veľmi úspešné, pokiaľ ide o zabraňovanie rozporom v oblasti posudzovania chýb. V prípade kapitol Poľnohospodárstvo a Rozvoj vidieka sa v roku 2012 usporiadalo len jedno také stretnutie. Mal by váš členský štát záujem o účasť na trojstranných stretnutiach v súvislosti s kapitolami Poľnohospodárstvo a Rozvoj vidieka? 3.1 Kontroly prvej úrovne, vnútroštátne pravidlá a audity systémov Pokiaľ ide o kontroly prvej úrovne a vnútroštátne pravidlá, Dvor audítorov vo svojej správe poukázal na nedostatky zistené pri kontrolách, ktoré vykonali vnútroštátne orgány, a uviedol niektoré prípady, v ktorých vnútroštátne orgány neposúdili účinne, či boli vykázané náklady v súlade s platnými predpismi. Dvor audítorov sa domnieva, že napríklad v prípade 62 % transakcií v oblasti regionálnej politiky ovplyvnených chybami „mali orgány členských štátov k dispozícii dostatočné informácie na to, aby odhadli a opravili aspoň časť chýb pred osvedčením výdavkov, ktoré sa predkladá Komisii“[8]. V oblasti politiky zamestnanosti a sociálnych vecí dospel Dvor audítorov k podobnému zisteniu v prípade 76 % transakcií ovplyvnených chybami[9]. V oblasti rozvoja vidieka Dvor audítorov zistil štyri zo šiestich vnútroštátnych orgánov, v prípade ktorých bol vykonaný audit, účinne neskontrolovali, či boli vykázané náklady primerané a že platobné agentúry nie vždy riadne vykonali kontroly na mieste.[10] Dvor audítorov okrem toho zistil nesúlad s vnútroštátnymi pravidlami ako jedno z rizík ohrozujúcich správnosť platieb.[11] Pokiaľ ide o primeranosť kontrol prvej úrovne, členské štáty poskytli rôzne odpovede. Rakúsko a Belgicko uviedli, že tieto kontroly sú v každom prípade uspokojivé[12], pričom Rakúsko na podporu tohto tvrdenia zdôraznilo skutočnosť, že v prípade obidvoch programov Európskeho sociálneho fondu (ESF), v ktorých vykonali vnútroštátne orgány audit, bola miera chybovosti takmer na prahu významnosti. Dva členské štáty (Fínsko a Lotyšsko) uviedli, že výsledkom zložitých pravidiel oprávnenosti a legislatívnych pravidiel bol niekedy rozdielny výklad, ktorý mal zase vplyv na kvalitu kontrol prvej úrovne.[13] Slovensko a Fínsko uviedli ako faktor, ktorý prispel k nedostatočným kontrolám prvej úrovne, fluktuáciu zamestnancov a následnú stratu odborných znalostí.[14] Napokon Grécko zhrnulo situáciu v tvrdení, že „dôvody sú zložité a väčšinou závisia od toho, kto vykonáva kontrolu prvej úrovne. Kontroly prvej úrovne vykonávajú buď správne orgány, alebo sprostredkovateľské orgány, ktoré sú poverené na tento účel a ktoré majú odlišnú formu“.[15] Viac ako polovica členských štátov súhlasila, že je potrebné zjednodušiť vnútroštátne pravidlá s cieľom znížiť administratívnu záťaž a následne znížiť počet chýb. Členské štáty však takisto uviedli, že v záujme zníženia počtu chýb je takisto potrebné zjednodušiť smernice EÚ. Luxembursko zhrnulo situáciu v nasledujúcom tvrdení: „Vnútroštátne pravidlá možno vždy zjednodušiť, bolo by však vítané počiatočné zjednodušenie pravidiel v smerniciach (EÚ).“[16] Napokon v odpovedi na otázku týkajúcu sa auditov systémov kontrol prvej úrovne (otázka č. 2 v dotazníku v prílohe III a graf 1.3) len viac ako 40 % členských štátov uviedlo, že v niektorých prípadoch už uvedené audity vykonávajú. Napríklad Dánsko poznamenalo, že dánsky obchodný orgán auditu a oddelenie vnútorného auditu dánskej agentúry AgriFish vykonali audity systémov v oblastiach regionálnej politiky a rozvoja vidieka. Oddelenie vnútorného auditu dánskej agentúry AgriFish už vykonalo audit systémov miestnych akčných skupín v rámci programu rozvoja vidieckych oblastí a v roku 2013 by malo vykonať následný audit toho istého programu.[17] Litva, Lotyšsko, Česká republika a Grécko[18] uviedli, že audity systémov sú už neoddeliteľnou súčasťou ich harmonogramu auditov a pravidelne ich vykonávajú. Ostatné členské štáty konštatovali, že osobitné audity systémov nie sú potrebné, keďže ich vlastná stratégia auditu je komplexná. Nemecko uviedlo, že audity kontrol prvej úrovne sú už neoddeliteľnou súčasťou auditov systémov a že špecifické rizikové oblasti možno kontrolovať osobitne.[19] Slovensko zhrnulo svoju situáciu podobne.[20] K miere chybovosti v oblasti politiky súdržnosti prispeli nedostatky v rámci kontrol prvej úrovne a najmä porušenia vnútroštátnych pravidiel oprávnenosti. Komisia aktívne podnecuje členské štáty k riešeniu tejto otázky. Zaviedla súbor opatrení, ktoré zahŕňajú podporu úsilia vnútroštátnych orgánov o zjednodušenie a podporu riadiacich a kontrolných orgánov. Okrem toho vykonáva aj tematický audit účinnosti kontrol prvej úrovne založený na rizikách. Graf 1.3 Dvor audítorov odporúča, aby Komisia podnecovala orgány auditu „k vykonávaniu osobitných auditov systémov v súvislosti s ,kontrolami prvej úrovne‘ uskutočňovanými riadiacimi a sprostredkovateľskými orgánmi“. (Pozri napríklad kapitolu 5.73, odporúčanie 4.) Plánuje váš členský štát vykonávanie dodatočných a osobitných auditov systémov v tejto oblasti? 3.2 Orgány auditu Dvor audítorov predložil vo výročnej správe za rok 2011 výsledky hodnotenia orgánov auditu v siedmich členských štátoch. Dvor audítorov preskúmal rôzne aspekty pracovných postupov orgánov auditu vrátane organizačného usporiadania, pracovných dokumentov a výročných kontrolných správ a stanovísk. Na základe tohto hodnotenia boli štyri orgány auditu vyhodnotené ako „účinné“, dva ako „čiastočne účinné“ a jeden bol vyhodnotený ako „neúčinný“. Medzi oblasťami, ktoré podľa Dvora audítorov treba zlepšiť, sú kontrolné zoznamy, kontrola kvality auditov a metodika auditov.[21] Na základe toho Dvor audítorov odporúčal, aby Komisia poskytla orgánom auditu ďalšie usmernenia, najmä pokiaľ ide o metódu výberu vzoriek, a aby podnecovala kontrolné orgány, aby vykonávali viac auditov systémov[22] Vo všeobecnosti členské štáty, ktorých orgány auditu vyhodnotil Dvor audítorov negatívne a ktoré poskytli odpovede, uviedli, že v súvislosti so zistenými nedostatkami sa už prijali alebo prebiehajú nápravné opatrenia. Česká republika napríklad uviedla: „Negatívne hodnotenie Českej republiky sa zakladá na hodnotení situácie v roku 2011, pričom zahŕňa systém, ktorý bol nastavený v roku 2007 (a následne schválený Európskou komisiou a audítorskou spoločnosťou PricewaterhouseCoopers). V čase, keď Európsky dvor audítorov vykonával audit, sa na základe dohody s EK začalo pracovať na zmene tohto systému.“[23] Navyše členský štát sa ďalej vyjadril k výberu vzoriek Dvora audítorov. Tvrdí, že: „správa Európskeho dvora audítorov sa nezakladá na reprezentatívnej vzorke projektov zo všetkých operačných programov v Českej republike (ale len z OP Doprava a ROP Juhovýchod). Audítori Európskeho dvora audítorov skontrolovali všetkých 8, respektíve 4 projekty každého z týchto operačných programov. Orgán auditu ročne preskúma 650 projektov zo všetkých operačných programov. Závery, ktoré audítori Európskeho dvora audítorov vyvodili na základe tejto zanedbateľnej vzorky, preto nie sú preukazné (najmä zo štatistického hľadiska), pokiaľ ide o systém finančných kontrol a audit, ktorý sa uplatnil na všetky operačné programy v Českej republike“.[24] Na základe pripomienok Dvora audítorov Rumunsko uviedlo, že jeho hlavný orgán auditu preskúmal predbežné zistenia Dvora audítorov a vyjadril ochotu zúčastniť sa na trojstrannom stretnutí (Európsky dvor audítorov, Európska komisia a orgán auditu) s cieľom „predstaviť Európskemu dvoru audítorov opatrenia, ktoré sa prijmú v súvislosti s otázkami, o ktorých sa audítori Európskeho dvora audítorov domnievali, že ich treba zlepšiť“. Toto trojstranné stretnutie sa konalo v júni 2012 a ukázalo sa, že je užitočné pri objasňovaní dôležitých záležitostí.[25] Vo všeobecnosti členské štáty uviedli, že cieľom orgánov auditu je postupne zlepšiť kvalitu svojej práce s cieľom zabezpečiť, aby boli výsledky v súlade s odporúčaniami správy Dvora audítorov za rok 2011. 3.3 Verejné obstarávanie Verejné obstarávanie bolo v správe Dvora audítorov za rok 2011 zdôraznené ako hlavný zdroj chýb. V oblasti regionálnej politiky Dvor audítorov zistil prípady nedodržania pravidiel verejného obstarávania v 25 % zo 180 kontrolovaných transakcií. Navyše v 9 % kontrolovaných transakcií sa zistilo vážne porušenie pravidiel a tieto chyby tvorili 44 % všetkých vyčísliteľných chýb v oblasti politiky[26]. K chybovosti podobne prispeli prípady nedodržania pravidiel verejného obstarávania v oblasti „Rozvoj vidieka“ a „Zamestnanosť a sociálne veci“[27]. Členské štáty uznávajú význam chýb v oblasti verejného obstarávania a naďalej sa usilujú o vytvorenie opatrení na zlepšenie tejto situácie. Maďarsko napríklad uviedlo: „Nedávno sme dosiahli významný pokrok v oblasti dohľadu nad verejným obstarávaním. Od 8. decembra 2010 je v Národnej agentúre pre rozvoj v prevádzke centralizovaný systém auditu verejného obstarávania. Vytvoril sa špecializovaný útvar – Oddelenie pre dohľad nad verejným obstarávaním–, ktorého hlavnou úlohou je vykonávať povinné audity verejného obstarávania ex ante a ex post, vypracovávať usmernenia a poskytovať odborný dohľad nad kontrolami prvej úrovne, ktoré v prípade verejného obstarávania s nižšou hodnotou zákaziek vykonávajú sprostredkovateľské organizácie.“[28] Takisto Španielsko poskytlo informácie o opatreniach prijatých na zlepšenie situácie v oblasti verejného obstarávania. Päť oznámení o predbežných zisteniach v oblasti regionálnej politiky, ktoré boli určené tomuto členskému štátu, sa týkalo zistení súvisiacich s verejným obstarávaním. Španielsko uviedlo, že v štyroch z uvedených piatich prípadov už prijalo konkrétne opatrenia na zlepšenie situácie a že postupy v tejto oblasti sa buď posilnili, alebo sa zaviedli nové postupy. Piaty prípad sa týkal obmedzeného súladu bez finančných následkov.[29] Sedem členských štátov – Rakúsko, Dánsko, Francúzsko, Nemecko, Litva, Luxembursko a Poľsko – zdôraznilo tri hlavné faktory, ktoré prispievajú k chybám v oblasti verejného obstarávania.[30] Sú to 1) zložitosť vnútroštátnych pravidiel verejného obstarávania; 2) zložitosť smerníc EÚ o verejnom obstarávaní a 3) nedostatočné kontroly prvej úrovne. Luxembursko navyše uviedlo, že postupy verejného obstarávania predstavujú mimoriadnu výzvu pre projektových manažérov, ktorí v tejto oblasti veľmi často nemajú žiadne odborné znalosti.[31] Ostatné členské štáty sa domnievajú, že príčiny chýb v oblasti verejného obstarávania sú špecifickejšie. Česká republika uviedla: „Hlavnou príčinou chýb (v oblasti verejného obstarávania) je nejasné znenie regulačného rámca verejného obstarávania a súvisiace odlišné hľadiská verejných obstarávateľov na tieto ustanovenia.“[32] Členské štáty sa naďalej usilujú o zlepšenie vykonávania pravidiel a postupov verejného obstarávania. Komisia si dobre uvedomuje výzvy, ktorým členské štáty čelia v súvislosti s verejným obstarávaním, a v decembri 2011 predložila návrh na zmenu a doplnenie existujúcej smernice o verejnom obstarávaní. V súčasnosti sa o tomto návrhu rokuje v Parlamente a Rade. Už sa podarilo dosiahnuť konsenzus o hlavných prvkoch návrhu Komisie vrátane opatrení proti podvodom, zjednodušenia a väčšej pružnosti pravidiel a postupov. 3.4. Krížové plnenie Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2011 po prvýkrát zahrnul do výpočtu miery chybovosti chyby krížového plnenia v oblasti „Rozvoj vidieka“ a „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“. Dvor audítorov sa v obidvoch oblastiach politiky zameral na vybrané GAEC (požiadavky na dobrý poľnohospodársky a ekologický stav) a vybrané základné požiadavky týkajúce sa správy a zistil niektoré chyby. V oblasti „Poľnohospodárstvo: podpora trhu a priama podpora“ Dvor audítorov preskúmal aj podobu a vykonávanie systémov v oblasti krížového plnenia v šiestich členských štátoch a zistil, že zo šiestich auditovaných systémov bol jeden účinný, štyri boli čiastočne účinné a jeden bol neúčinný.[33] Najmä v oblasti „Rozvoj vidieka“ sa zistilo porušenie krížového plnenia v 26 zo 73 platieb, ktoré Dvor audítorov kontroloval. Navyše Dvor audítorov takisto zaznamenal vážne problémy v oblasti vykonávania požiadaviek krížového plnenia týkajúcich sa identifikácie a registrácie zvierat.[34] Všetky členské štáty, v ktorých sa vykonal audit krížového plnenia a identifikovali sa nedostatky, poskytli pripomienky k týmto zisteniam. Všetky zdôraznili význam načasovania preverenia a prípadné súvisiace problémy. Fínsko uviedlo: „Klimatické podmienky predstavujú vo Fínsku obmedzenia pre načasovanie niektorých kontrol na mieste zameraných na krížové plnenie. Napríklad kontrola na mieste zameraná na dobrý poľnohospodársky a ekologický stav (GAEC) a kontrola vybraných základných požiadaviek týkajúcich sa správy sa musia vykonať v období, keď sa v poľnohospodárskych podnikoch vykonávajú pestovateľské práce; inými slovami, kontroly sa vykonávajú najmä od júna do októbra.“[35] Dánsko uviedlo, že preverenie krížového plnenia sa začalo na začiatku roka, kým Španielsko uviedlo, že preverenie sa v súčasnosti vykonáva počas celého roka.[36] Taliansko v súčasnosti uvažuje o úprave „harmonogramu kontrol na rok 2013 tak, aby bol v súlade s pripomienkami Európskeho dvora audítorov“[37] a napokon sa zdá, že Maďarsko je neisté, pokiaľ ide o vplyv otázky načasovania.[38] Okrem toho niektoré členské štáty uviedli ďalšie prípadné príčiny chýb v oblasti krížového plnenia. (Pozri graf 1.4, v ktorom sa podrobne uvádzajú dôvody, ktoré členské štáty uviedli v súvislosti s nedodržaním krížového plnenia.) Napríklad Malta a Lotyšsko[39] uviedli, že požiadavky krížového plnenia nie sú dostatočne jasné a Malta navyše uviedla, „že príjemcovia žiadajú o niektoré opatrenia s cieľom využiť financovanie a len málo sa zaujímajú o povinnosti, ktoré s tým súvisia“. Napokon Írsko[40] poukázalo na skutočnosť, že niektoré členské štáty môžu považovať niektoré prípady porušenia za nezávažné a ich výsledkom nie je zníženie platieb. Írsko uviedlo ako príčinu chýb v oblasti krížového plnenia takisto prípadné zlyhanie komunikácie medzi osobitným orgánom a platobnou agentúrou. Graf 1.4 V kapitole „Rozvoj vidieka, životné prostredie, rybné hospodárstvo a zdravie“ (ods. 4.32) Dvor audítorov zistil, že nesplnenie požiadaviek krížového plnenia v troch zo šiestich kontrolovaných členských štátov neviedlo v niektorých prípadoch k požadovanému zníženiu platieb. Prečo sa to, podľa vášho názoru, stalo: Aby sa zmiernilo inherentné riziko chýb v krížovom plnení, Komisia navrhuje vo svojom nedávnom návrhu pre Spoločnú poľnohospodársku politiku po roku 2013 ďalšie zjednodušenie a zefektívnenie pravidiel krížového plnenia a zodpovedajúcich kontrol[41]. 4. Záver Z prevažnej väčšiny odpovedí členských štátov vyplýva, že príslušné orgány v členských štátoch sa dôsledne zaoberajú zisteniami Európskeho dvora audítorov. Členské štáty súhlasia, že rozhodujúci význam majú kontroly prvej úrovne, ktoré dobre fungujú, a že prebiehajú nápravné opatrenia, najmä v súvislosti s činnosťou orgánov auditu. Nedostatky a chyby, ktoré Dvor audítorov zistil, takisto poukazujú na skutočnosť, že zjednodušenie je komplexný proces, ktorý má vplyv na európske a vnútroštátne pravidlá, aj keď je niekedy ťažké určiť rozdiel medzi všetkými platnými pravidlami. Komisia zohráva v tejto oblasti aktívnu úlohu: v decembri 2011 predložila ambiciózny návrh týkajúci sa pravidiel verejného obstarávania. O tomto návrhu sa v súčasnosti rokuje v Európskom parlamente a Rade. Už sa podarilo sa dosiahnuť konsenzus o hlavných prvkoch návrhu Komisie vrátane opatrení proti podvodom, zjednodušenia a väčšej pružnosti pravidiel a postupov. Všeobecnejšie, Komisia zaviedla súbor opatrení, ktorý zahŕňa podporu úsilia vnútroštátnych orgánov o zjednodušenie a podporu riadiacich a kontrolných orgánov. Navyše vykonáva aj tematický audit zameraný na účinnosť kontrol prvej úrovne. Komisia zaviedla osobitne pre rozvoj vidieka akčný plán, ktorý zahŕňa opatrenia ako lepšia informovanosť, odborná príprava a nové usmernenia pre príjemcov a správy, a prísnejší plán auditov. Komisia okrem toho zaslala všetkým členským štátom list so žiadosťou, aby identifikovali inter alia konkrétny súbor opatrení, ktorých cieľom je zníženie miery chybovosti a aby posilnili preventívne opatrenia na zníženie rizika chýb pri vykonávaní programov rozvoja vidieka v budúcnosti. Napokon Komisia víta skutočnosť, že členské štáty opätovne zdôraznili svoj záväzok k partnerstvu s Dvorom audítorov s cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ. Napríklad tri štvrtiny všetkých členských štátov vyjadrili záujem o rozšírenie trojstranných stretnutí (Európsky dvor audítorov, členské štáty a Komisia), ktoré už existujú v oblasti politiky súdržnosti, na oblasť poľnohospodárstva a rozvoja vidieka. Príloha A ČLENSKÝ ŠTÁT || Dátum odoslania Rakúsko || 18/12/2012 BELGIcko || 21/12/2012 BULharsko || 14/12/2012 Cyprus || 14/12/2012 česká republika || 14/12/2012 Dánsko || 11/01/2013 ESTónsko || Fínsko || 13/12/2012 Francúzsko || 18/12/2012 nemecko || 18/12/2012 GRéCko || 17/12/2012 maďarsko || 17/12/2012 Írsko || 18/01/2013 taliansko || 13/12/2012 Lotyšsko || 27/12/2012 LITva || 14/12/2012 Luxembursko || 13/12/2012 MALTa || 13/12/2012 holandsko || 14/12/2012 POľsko || 13/12/2012 Portugalsko || 13/12/2012 Rumunsko || 14/12/2012 SLOVENSKO || 14/12/2012 SLOVINSKO || 13/12/2012 ŠPANIELSKO || 13/12/2012 ŠVÉDSKO || 14/12/2012 SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO || 28/01/2013 [1] Pozri prílohu A tejto správy, s. 15. [2] V prílohe II sú uvedené odpovede členských štátov na jednotlivé oznámenia o predbežných zisteniach a táto príloha nie je zahrnutá v pracovnom dokumente útvarov Komisie, Dvoru audítorov je však k dispozícii. [3] Pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou. [4] Pozri prílohu A k tejto správe, s. 14. [5] SWD, s. 225 [6] SWD, pozri odpovede členských štátov na otázku č. 5 v prílohe III. [7] COMBUD 17/13, s. 10. [8] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 5.29, s. 127. [9] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 6.15, s. 155. [10] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 4.26, 4.29, s. 104 – 105. [11] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, príklady 5.2, s. 130, 4.26, s. 104; 5.29, s. 127. [12] SWD, s. 164, 166. [13] SWD, s. 179, 192. [14] SWD, s. 215, 179. [15] SWD, s. 185. [16] SWD, s. 198. [17] SWD, s. 176. [18] SWD, s. 195, 192, 173, 185. [19] SWD, s. 181. [20] SWD, s. 215. [21] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 5.39 – 5.41, s. 132 – 133. [22] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 5.73, s. 143 – 144. [23] SWD, s. 8. [24] SWD, s. 11. [25] SWD, s. 123. [26] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 5.32, s. 128. [27] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, príklad 3.1, s. 78 a príklad 6.3 c, s. 157. [28] SWD, s. 3. [29] Odpoveď na prílohu II, v ktorej sa uvádzajú konkrétne oznámenia o predbežných zisteniach. [30] SWD, s. 164, 176, 180, 181, 195, 198, 203. [31] SWD, s. 198. [32] SWD, s. 173. [33] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 3.9, s. 75, ods. 4.16 – 4.18, s. 102 a ods. 4.30 – 4.31, s. 105 – 106. [34] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2011, ods. 4.17 – 4.18, s. 102. [35] SWD, s. 113. [36] SWD, s. 112 a 113. [37] SWD, s. 115. [38] SWD, s. 113. [39] SWD, s. 199 a 192. [40] SWD, s. 190. [41] Nariadenie o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (horizontálne nariadenie) obsahujúce pravidlá krížového plnenia - COM(2011) 628 v konečneom znení/2.