OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2014 – 15 /* COM/2014/0700 final */





Dokončiť základy pre dôveryhodnosť I. Program rozširovania – výsledky a výzvy Počas posledných piatich rokov Komisia posilnila dôveryhodnosť politiky rozširovania a zvýšila jej transformačný potenciál prostredníctvom väčšieho dôrazu na riešenie základných reforiem v ranných fázach procesu rozširovania. Komisia kládla osobitný dôraz na tieto tri piliere – právny štát, správu hospodárskych záležitostí a reformu verejnej správy. Komisia vo svojom oznámení o stratégii rozširovania[1] z roku 2012 predstavila nový prístup týkajúci sa právneho štátu. Na základe skúseností s európskym semestrom stanovila Komisia vo svojom oznámení z roku 2013[2] rámec na posilnenie správy hospodárskych záležitostí. Tento rok predstavuje Komisia nové nápady na podporu reformy verejnej správy v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Tieto tri piliere sú navzájom prepojené a pokrok v týchto oblastiach bude kľúčový na určenie toho, kedy budú tieto krajiny plne pripravené na vstup do EÚ. Politika rozširovania EÚ prináša vzájomné výhody – mier, bezpečnosť a prosperitu v Európe. Táto politika posilňuje politickú a hospodársku silu EÚ a má významný transformačný účinok na všetky dotknuté krajiny. Dobre pripravený prístupový proces zaistí, aby sa rozširovanie neuskutočnilo na úkor efektívnosti Únie. Májové desiate výročie pristúpenia desiatich členských štátov v roku 2004 nám pripomenulo dosiahnutý pokrok. V nadväznosti na to, ako sa EÚ rozširuje, sa rozširujú aj príležitosti pre naše spoločnosti, finančných investorov, spotrebiteľov, turistov, študentov i vlastníkov majetku. Pristúpenie bolo prínosom tak pre krajiny, ktoré do EÚ vstupovali, ako aj pre staršie členské štáty. Obchod a investície rástli. Kvalita života občanov sa zlepšila vďaka širšiemu uplatňovaniu environmentálnych, spotrebiteľských a iných noriem EÚ. Jasná perspektíva členstva v EÚ poskytovaná jej členskými štátmi predstavuje pre krajiny západného Balkánu kľúčový stabilizačný faktor. Podporuje pokrok smerom k naplneniu nevyhnutných podmienok vrátane podmienok procesu stabilizácie a pridruženia. Dôležité sú dobré susedské vzťahy a inkluzívna regionálna spolupráca. V uplynulom roku došlo v tomto smere k pokroku, niektoré otázky však stále ostávajú otvorené. S ohľadom na históriu tohto regiónu, ktorý sa len nedávno zmietal v konflikte, sú kľúčové pokračujúce snahy o vyriešenie dvojstranných sporov medzi krajinami zapojenými do procesu rozširovania a s členskými štátmi, prípadne aj pod záštitou OSN, a úsilie na prekonanie dedičstva minulosti. Proces pristúpenia je prísny a je založený na striktných ale spravodlivých podmienkach, stanovených kritériách a zásade vlastných zásluh. To je obzvlášť dôležité pre dôveryhodnosť politiky rozširovania, pre poskytovanie stimulov krajinám zapojeným do procesu rozširovania, aby vykonávali rozsiahle reformy, a pre zaistenie podpory občanov EÚ. Členské štáty by spolu s inštitúciami EÚ mali viesť informovanú diskusiu o politickom, hospodárskom a sociálnom dosahu politiky rozširovania. *** Súčasný program rozširovania sa týka krajín západného Balkánu, Turecka a Islandu. Pre viaceré krajiny západného Balkánu to bol významný rok: Čierna hora uskutočnila v rámci prístupových rokovaní ďalšie kroky. Otvorilo sa 12 rokovacích kapitol. Začalo sa vykonávanie reforiem právneho štátu. Teraz sú potrebné hmatateľné výsledky, ktoré budú kľúčom k určeniu všeobecného tempa prístupových rokovaní. Otvorenie prístupových rokovaní predstavuje medzník vo vzťahu EÚ so Srbskom. Srbsko by teraz malo dôsledne splniť svoje reformné priority, keďže tempo rokovaní bude závisieť od pokroku v kľúčových oblastiach, a to najmä v oblasti právneho štátu a procesu normalizácie vo vzťahoch s Kosovom*. V rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou je potrebné vytvoriť nový impulz s cieľom riešiť kľúčové nevyriešené otázky a otvoriť novú fázu normalizácie vzťahov. Albánsku bol v júni priznaný štatút kandidátskej krajiny na znak uznania jeho reformných snáh a dosiahnutého pokroku pri plnení požadovaných podmienok. Je nutné, aby krajina stavala na reformnej dynamike a upevňovala ju a aby sústredila svoje snahy na riešenie otázok súvisiacich s integráciou do EÚ udržateľným a inkluzívnym spôsobom. Tak vláda, ako aj opozícia musia zaistiť, aby sa politická diskusia odohrávala primárne v parlamente. Parafovanie Dohody o stabilizácii a pridružení s Kosovom v júli predstavuje významný medzník vo vzťahoch EÚ a Kosova. Kosovo teraz musí realizovať kľúčové reformy, a to najmä v oblasti právneho štátu. Proces pristúpenia k EÚ bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko je v slepej uličke. Je potrebné vyvinúť aktivitu, ktorá zvráti súčasný úpadok, a to najmä v súvislosti so slobodou prejavu, slobodou médií a nezávislosťou justície. Existuje naliehavá potreba nájsť vzájomne prijateľné riešenie pre názov krajiny dosiahnuté prostredníctvom rokovaní. Vláda a opozícia by mali prijať kroky na obnovenie politického dialógu v parlamente. Bosna and Hercegovina uviazla v európskom integračnom procese na mŕtvom bode. Po voľbách bude pre krajinu dôležité vystupovať jednotne, pustiť sa do naliehavých sociálno-hospodárskych reforiem a dosiahnuť pokrok pri plnení svojho európskeho programu. Vykonávanie určitých reformných záväzkov zo strany Turecka, napríklad demokratizačného balíčka z roku 2013, pokračovalo a prijali sa kroky smerom k urovnaniu kurdskej otázky. Existujú však aj dôvody na vážne obavy týkajúce sa nezávislosti súdnictva a ochrany základných slobôd. Aktívne a dôveryhodné prístupové rokovania poskytujú najvhodnejší rámec na využívanie plného potenciálu vzťahov medzi EÚ a Tureckom. Otvorenie rokovaní týkajúcich sa príslušných kapitol v oblasti právneho štátu a základných práv by pre tieto kľúčové oblasti poskytlo plán reforiem. Po rozhodnutí vlády Islandu sa prístupové rokovania od mája 2013 pozastavili. *** Prístup Komisie, ktorý sa najskôr zameriava na základné požiadavky, kladie na prvé miesto reformy týkajúce sa právneho štátu a základných práv, správy hospodárskych záležitostí a zlepšovania konkurencieschopnosti hospodárstva, ako aj posilňovanie demokratických inštitúcií. To zahŕňa verejnú správu, ktorá ostáva vo väčšine krajín zapojených do procesu rozširovania aj naďalej slabá, a to v dôsledku obmedzenej administratívnej kapacity, vysokej úrovne politizácie a nedostatku transparentnosti. Posilnenie fungovania demokratických inštitúcií si tiež vyžaduje riadne volebné procesy a riadne fungovanie parlamentov, a to vrátane konštruktívneho a udržateľného dialógu naprieč politickým spektrom. Treba urobiť viac na podporu prostredia umožňujúceho účasť organizácií občianskej spoločnosti. Silná občianska spoločnosť zlepšuje politickú zodpovednosť a podporuje hlbšie porozumenie reformám súvisiacim s pristúpením. V oddiele II tohto oznámenia sa identifikujú kľúčové výzvy a sleduje sa pokrok v oblasti reformy verejnej správy, správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti, ako aj v oblasti právneho štátu a základných práv. V oddiele III sa skúmajú regionálne a dvojstranné otázky, a to najmä v súvislosti so západným Balkánom. V oddiele IV sa uvádzajú závery a odporúčania tak pre horizontálne otázky, ako aj otázky týkajúce sa jednotlivých krajín. Cieľom Komisie vo všetkých uvedených oblastiach je posunutie reforiem vpred pomocou maximálneho využitia existujúcich mechanizmov a fór, a to buď prostredníctvom štruktúr Dohody o stabilizácii a pridružení, prístupových rokovaní alebo cielených, na jednotlivé krajiny zameraných iniciatív vedených Komisiou, ako sú napríklad dialógy na vysokej úrovni alebo štruktúrované dialógy týkajúce sa právneho štátu. Takéto iniciatívy sa ďalej rozvíjali v novembri 2013 začatím dialógu na vysokej úrovni s Albánskom týkajúceho sa kľúčových priorít. V rámci reformy verejnej správy Komisia zavádza štruktúrovanejší dialóg a s krajinami zapojenými do procesu rozširovania vytvára „osobitné skupiny“. V roku 2014 došlo k spusteniu nového nástroja predvstupovej pomoci (Instrument for Pre-Accession Assistance, ďalej len „IPA II“). Prostredníctvom IPA II poskytne EÚ počas obdobia 2014 – 2020 11,7 miliardy EUR na podporu krajín zapojených do procesu rozširovania počas ich prípravy na pristúpenie, ako aj na regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. IPA II zvyšuje dôraz na priority pre pristúpenie k EÚ v oblasti demokracie a právneho štátu, ako aj na konkurencieschopnosť a rast. IPA II tiež zavádza sektorový prístup, stimuly na dosahovanie výsledkov, zvýšenú rozpočtovú podporu a stanovenie priorít projektov. V súvislosti s významnými investíciami do hlavných koridorov infraštruktúry je potrebný koordinovaný prístup. Posilňuje sa koordinácia s medzinárodnými finančnými inštitúciami. Investičný rámec pre západný Balkán bude aj naďalej podporovať investície na podporu zamestnanosti a rastu a na podporu prepojenosti regiónu. Tri strategické prínosy rozširovania 1. Rozširovanie robí z Európy bezpečnejšie miesto. Prostredníctvom prístupového procesu EÚ podporuje demokraciu a základné slobody a konsoliduje právny štát vo všetkých krajinách ašpirujúcich na členstvo, čím sa znižuje dosah cezhraničnej trestnej činnosti. Súčasnou politikou rozširovania sa posilňuje mier a stabilita na západnom Balkáne a podporuje obnova a zmierenie po vojnách v 90. rokoch 20. storočia. 2. Rozširovanie nám pomáha zlepšiť kvalitu života ľudí prostredníctvom integrácie a spolupráce v oblastiach, ako napr. energetika, doprava, právny štát, migrácia, bezpečnosť potravín, ochrana spotrebiteľov a životného prostredia a zmena klímy. Rozširovanie nám pomáha dosiahnuť to, aby sa náš vlastný vysoký životný štandard preniesol aj za naše hranice, čím sa znižuje riziko, že občania EÚ budú musieť znášať napr. znečistenie prichádzajúce zo zahraničia. 3. Rozširovanie zvyšuje náš blahobyt. Väčšia Európa je zároveň silnejšia Európa. V roku 2012 tvoril HDP EÚ 23 % svetového HDP, čo v číselnom vyjadrení predstavuje 13 biliónov EUR. Pristúpenie bolo prínosom tak pre krajiny, ktoré do EÚ vstupovali, ako aj pre staršie členské štáty. V nadväznosti na rozširovanie EÚ sa rozširujú aj príležitosti pre naše spoločnosti, investorov, spotrebiteľov, turistov, študentov i vlastníkov majetku. Väčší jednotný trh je atraktívnejší pre investorov: Priame zahraničné investície zo zvyšku sveta do EÚ vyjadrené ako percento HDP sa od pristúpenia v roku 2004 zdvojnásobili (z 15,2 % HDP v roku 2004 na 30,5 % HDP v roku 2012). *** II. Základné zásady na prvom mieste – konsolidácia reforiem a posilnenie dôveryhodnosti V tomto oddiele sa identifikujú kľúčové výzvy a sleduje sa pokrok v oblasti reformy verejnej správy, správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti, ako aj v oblasti právneho štátu a základných práv. Uvádzajú sa v ňom nové nápady na posilnenie zamerania na verejnú správu a ďalej sa v ňom spresňuje prístup týkajúci sa správy hospodárskych záležitostí. V minuloročnom oznámení sa mimoriadny dôraz kládol na to, ako predvstupová pomoc vo všetkých oblastiach napomáha reformnému procesu. Tento rok sa pozornosť zameriava na určité postupy v uvedených oblastiach, ktoré existujú v krajinách zapojených do procesu rozširovania a ktoré môžu slúžiť ako inšpirácia pre reformy v iných krajinách. a) Reforma verejnej správy Reforma verejnej správy je spolu s právnym štátom a správou hospodárskych záležitostí pilierom procesu rozširovania. Všetky tri „piliere“ sú úzko prepojené a predstavujú prierezové otázky zásadnej dôležitosti pre úspech politických a hospodárskych reforiem a budovanie základov pre vykonávanie právnych predpisov a noriem EÚ. Dobre fungujúca verejná správa je nevyhnutná pre demokratickú správu vecí verejných. Má takisto priamy dosah na schopnosť vlád poskytovať verejné služby a podporovať konkurencieschopnosť a rast. Reforma verejnej správy sa zameriava na zvyšovanie transparentnosti, zodpovednosti a efektívnosti a kladie väčší dôraz na potreby občanov a podnikov. Adekvátne riadenie ľudských zdrojov, lepšie plánovanie, koordinácia a tvorba politík, dobré administratívne postupy a lepšie riadenie verejných financií vrátane správy a výberu daní majú zásadný význam pre fungovanie štátu a vykonávanie reforiem potrebných pre integráciu do EÚ. Štáty musia zintenzívniť svoje úsilie o zlepšenie verejnej správy na všetkých úrovniach na základe národných stratégií. Komisia uznáva problémy, ktorým čelia krajiny zapojené do procesu rozširovania, a preto v rámci prístupového procesu posilňuje svoju podporu zameranú na potrebné administratívne štruktúry a kapacity. Komisia vystavia svoju prácu na reforme verejnej správy s krajinami, ktoré sú zapojené do procesu rozširovania, na týchto kľúčových otázkach: Kľúčové otázky týkajúce sa reformy verejnej správy 1. Strategický rámec pre reformu verejnej správy – tento zahŕňa politický záväzok týkajúci sa reformného procesu vrátane politického vedenia, technickej koordinácie a monitorovania vykonávania. 2. Tvorba a koordinácia politík – zahŕňa vhodnú koordináciu na úrovni ústredia vlády, medzirezortnú koordináciu, tvorbu politiky a finančnú analýzu. 3. Verejná služba a riadenie ľudských zdrojov – to zahŕňa organizáciu a fungovanie verejnej služby vrátane depolitizácie, prijímania a povyšovania pracovníkov na základe zásluh, odbornej prípravy a profesionalizácie. 4. Zodpovednosť – zahŕňa transparentnosť správy vrátane prístupu k informáciám a možnosti správnych a súdnych opravných prostriedkov. 5. Poskytovanie služieb – zahŕňa zlepšovanie služieb občanom a podnikom vrátane lepších administratívnych postupov a služieb elektronickej verejnej správy. 6. Riadenie verejných financií – zahŕňa záväzok ucelenejšie pristupovať k zlepšovaniu riadenia verejných financií a všeobecného rozpočtového procesu prostredníctvom prípravy a vykonávania viacročných programov riadenia verejných financií a zapájať sa do politických diskusií o riadení verejných financií s Komisiou a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Dôveryhodný a relevantný program riadenia verejných financií je tiež kľúčový pre odvetvovú rozpočtovú podporu v rámci nástroja predvstupovej pomoci. Cieľom Komisie je takisto lepšie začlenenie reformy verejnej správy do procesu rozširovania. Na základe modelu podvýborov v rámci Dohody o stabilizácii a pridružení sa spolu s krajinami západného Balkánu vytvorili, resp. sa vytvárajú „osobitné skupiny pre reformu verejnej správy“. Osobitné skupiny sa už stretli v prípade Albánska, Kosova, bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a Čiernej Hory. V prípade Srbska sa prvá osobitná skupina pre reformu verejnej správy stretne v októbri. Tieto osobitné skupiny sa stanú hlavnou platformou pre napredovanie práce na reforme verejnej správy, ktorá bude založená na uvedených kľúčových otázkach. Výsledky práce osobitných skupín pre reformu verejnej správy by sa mali využiť v rade/ vo výbore Dohody o stabilizácii a pridružení formou štruktúrovanejšej politickej diskusie o kľúčových otázkach reformy verejnej správy. Hoci neexistuje osobitná kapitola acquis týkajúca sa verejnej správy ako takej, prístupové rokovania by sa tiež mali využiť na podporu potrebných reforiem. Kľúčové otázky by sa mali riešiť v príslušných kapitolách – a to najmä verejné obstarávanie, finančná kontrola, justícia a základné práva, daňový systém a hospodárska a menová politika – a v kontexte medzivládnych konferencií, ak je to dôležité pre vykonávanie acquis. Kľúčová bude koordinácia s medzinárodnými finančnými inštitúciami, a to najmä v oblasti riadenia verejných financií. Komisia naďalej podporuje Regionálnu školu pre verejnú správu, ktorá zohráva dôležitú úlohu pri výmene skúseností týkajúcich sa reformy verejnej správy v tomto regióne a tiež vo vzťahu k procesu integrácie do EÚ. Zvýšenie kapacity verejnej správy v Kosove: S cieľom posilniť profesionálnu a inštitucionálnu kapacitu svojej verejnej správy vytvorilo Kosovo program pre mladých odborníkov. Tento program so silným zameraním na potreby európskej integrácie poskytuje najlepším študentom štipendiá na špeciálny magisterský program v Kosove a tiež príležitosť študovať v EÚ. Okolo 80 % absolventov zamestnávajú kosovské orgány. Z tohto má osoh nielen Ministerstvo pre európsku integráciu, ale tiež sektorové ministerstvá a inštitúcie, ktoré budú zodpovedné za plnenie záväzkov v rámci budúcej Dohody o pridružení a stabilite. b) Správa hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosť Komisia posilňuje svoju podporu zlepšovaniu správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Má to zásadný význam pre riešenie obáv občanov v dlhodobo zložitom hospodárskom prostredí, ktoré je poznačené vysokou nezamestnanosťou a nízkymi investíciami. Tento nový prístup je mimoriadne dôležitý vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu, keďže ani jedna z nich zatiaľ nie je považovaná za fungujúce trhové hospodárstvo. Základom budú skúsenosti členských štátov EÚ v rámci európskeho semestra. Zvýšený dôraz sa bude klásť na štrukturálne reformy, ktoré majú odvetvový charakter. Krajiny zapojené do procesu rozširovania sa požiadajú o predloženie vnútroštátnych programov hospodárskych reforiem. EÚ poskytne viac usmernení týkajúcich sa reformných priorít a lepšie zacielené financovanie z nástroja predvstupovej pomoci. Zlepšenie správy hospodárskych záležitostí v krajinách zapojených do procesu rozširovania je takisto dôležité v súvislosti s udržaním podpory rozširovaniu v rámci Európskej únie. Všetky krajiny západného Balkánu čelia veľkým štrukturálnym hospodárskym výzvam, ako sú vysoké miery nezamestnanosti a nízke úrovne zahraničných investícií. Vo všetkých krajinách zapojených do procesu rozširovania pretrvávajú značné problémy, pokiaľ ide o hospodársku reformu, konkurencieschopnosť, vytváranie pracovných miest a fiškálnu konsolidáciu. Nedostatky týkajúce sa právneho štátu a riadenia verejných financií zvyšujú riziko korupcie, čo negatívne vplýva na investičné prostredie. K dnešnému dňu nepredstavila ani jedna z týchto krajín komplexný a presvedčivý vnútroštátny program reforiem. Makroekonomická situácia v krajinách zapojených do procesu rozširovania Þ Obraz sociálno-ekonomického vývoja v krajinách zapojených do procesu rozširovania je zmiešaný. Všetky krajiny zapojené do procesu rozširovania si udržali celkovú makroekonomickú stabilitu, avšak fiškálne riziká sa v mnohých z nich výrazne zvýšili. Mierne oživenie pokračuje. Podľa najnovšej predpovede Komisie by mali kandidátske krajiny západného Balkánu v roku 2014 zaznamenať priemerný rast o 1,6 %. Toto oživenie sa nepremietlo do nárastu pracovných miest. Nezamestnanosť ostáva vysoká najmä medzi mladými ľuďmi a v krajinách západného Balkánu dosahuje v súčasnosti priemernú úroveň 21 %. V Bosne a Hercegovine, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a v Kosove je však oveľa vyššia. Miera chudoby zostáva stále veľmi vysoká. Þ EÚ je hlavným obchodným parterom krajín západného Balkánu, pričom do nej smeruje približne 60 % vývozu z tohto regiónu. EÚ je takisto zďaleka najväčším poskytovateľom priamych zahraničných investícií. Þ V roku 2013 zaznamenalo Turecko rast vo výške 4 % a odhad rastu na rok 2014 je 2,6 %. Turecká líra sa oslabila a súčasný deficit bežného účtu stúpol v roku 2013 na takmer 8 % HDP. Súčasná ekonomická výkonnosť Turecka poukazuje tak na vysoký potenciál, ako aj na pokračujúce nerovnováhy jeho hospodárstva. EÚ ostáva hlavným obchodným partnerom Turecka, pričom do EÚ smeruje vyše 40 % vývozu Turecka. Vďaka rastúcemu začleňovaniu sa do dodávateľského a výrobného reťazca EÚ sa Turecko stalo investičnou základňou pre európsky obchod. Približne 70 % priamych zahraničných investícií v Turecku pochádza z EÚ. Kľúčové ekonomické ukazovatele: || HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (% EÚ) || Rast HDP (%) || Inflácia (%) || Nezamestnanosť (%) || Miera zamestnanosti, vek 20 – 64 (%) || Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva, vek 20 – 64 (%) || Vývoz (tovary a služby v % HDP) || Verejný dlh (% HDP) || Deficit verejných financií (% HDP) Albánsko || 30 || 1,4 || 1,9 || 15,6 || 57,2 || 68,0 || 40,2 || 62,0* || –3,4* Bosna a Hercegovina || 29 || 2,5 || –0,2 || 27,5 || neuvádza sa || neuvádza sa || 30,0 || neuvádza sa || –2,2 bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 35 || 2,9 || 2,8 || 29,0 || 50,3 || 70,4 || 53,9 || 36,0 || –4,1 Kosovo || neuvádza sa || 3,4 || 1,8 || 30,0 || neuvádza sa || neuvádza sa || 17,4 || neuvádza sa || neuvádza sa Čierna Hora || 42 || –2,5* || 1,8 || 19,5 || 52,6 || 65,1 || 44,1* || 58,0 || –2,3 Srbsko || 36 || 2,5 || 7,8 || 22,1 || 51,2 || 66,0 || 44,7 || 63,2 || –5,0 Turecko || 55 || 4,0 || 7,5 || 8,8 || 53,4 || 58,4 || 25,7 || 36,2* || –0,3* Zdroj: Eurostat. Referenčný rok 2013, okrem (*) = 2012. Ø Zlepšenie správy hospodárskych záležitostí V stratégii rozširovania 2013 – 2014 sa navrhuje nový prístup, ktorý má pomôcť krajinám zapojeným do procesu rozširovania pri riešení ekonomických fundamentov a plnení hospodárskych kritérií. S novým prístupom súvisí zmena dialógu a zlepšenie podávania správ s cieľom poskytnúť jasnejšie usmernenia týkajúce sa reforiem, ktoré sú potrebné na podporu dlhodobého rastu a konkurencieschopnosti. Kľúčové hospodárske výzvy západného Balkánu Þ Posilnenie fiškálnej konsolidácie znížením rozpočtových deficitov a zavedením dôveryhodných reforiem verejného sektora vrátane reformy verejnej správy a dôchodkových systémov. Þ Posilnenie riadenia verejných financií vrátane správy a výberu daní, tvorby rozpočtu a jeho vykonávania, účtovníctva a podávania správ a externého dohľadu. Þ Riešenie vysokej záťaže súvisiacej s nesplácanými úvermi. Þ Reštrukturalizácia a zlepšenie správy podnikov v štátnom vlastníctve. Þ Zlepšovanie podnikateľského prostredia vrátane digitálneho hospodárstva, podpora rozvoja súkromného sektora, znižovanie parafiškálnych poplatkov, zjednodušenie regulácie a posilnenie investícií do výskumu. Þ Zlepšovanie energetických a dopravných sietí a zvyšovanie prepojenosti. Þ Zriadenie fungujúcich trhov práce vrátane dostatočnej pružnosti, riešenie neformálneho sektora, zlepšovanie zamestnateľnosti pracovníkov a lepšie prispôsobenie vzdelávania a zručností potrebám trhu práce. Krajiny západného Balkánu sa vyzývajú na posilnenie hospodárskej politiky a jej riadenia prostredníctvom prípravy ročných vnútroštátnych programov hospodárskych reforiem. Tieto programy budú mať dve časti. Prvá časť bude pozostávať z vylepšenej verzie existujúcich predvstupových hospodárskych programov pre kandidátske krajiny a hospodárskych a fiškálnych programov pre potenciálne kandidátske krajiny rozšírených aj na Kosovo. V prvej časti vnútroštátnych programov hospodárskych reforiem sa stanoví strednodobý rámec pre makroekonomickú a fiškálnu politiku, v ktorom sa bude klásť zvýšený dôraz na posúdenie vonkajšej udržateľnosti a štrukturálnych prekážok rastu, ako aj konkrétne reformné opatrenia na podporu politického rámca. Druhá časť vnútroštátnych programov hospodárskych reforiem sa bude týkať štrukturálnych reforiem odvetvovej povahy (ako napríklad doprava, energia, vzdelávanie, životné prostredie, výskum, priemysel, hospodárska súťaž, vnútorný trh), ktoré majú v jednotlivých krajinách najväčší význam pre lepšiu konkurencieschopnosť a rast, vrátane potreby investícií do infraštruktúry. Komisia poskytne krajinám jasné a konsolidované pokyny s cieľom zaistiť, aby sa tieto programy zameriavali na kľúčové otázky. S ohľadom na zvýšený dôraz na štrukturálne reformy by sa rok 2015 mal považovať za prvý rok pilotnej fázy. Reformy, ktorými sa zaoberajú tieto dokumenty, sa podporia pomocou nástroja predvstupovej pomoci. V záujme posilneného dohľadu bude proces hodnotenia viesť k cielenejším politickým usmerneniam pre každú krajinu. Už v máji 2014 vydala spoločná Rada ECOFIN cielenejšie usmernenia pre každú z kandidátskych krajín. Turecko a EÚ majú spoločný záujem na presadzovaní agendy hospodárskych reforiem, výmene skúseností, zosúladení pozícií v G20 a na prehĺbení hospodárskej integrácie. Z nedávneho hodnotenia colnej únie medzi EÚ a Tureckom navyše vyplynuli dôležité poznatky na zlepšenie tejto obchodnej dohody. Je v záujme oboch strán, aby povýšili svoje obchodné vzťahy na úroveň zodpovedajúcu moderným obchodným dohodám a strategickej dôležitosti vzťahov medzi EÚ a Tureckom. Hospodárskej agende by sa mal venovať pravidelný dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom. Tieto zintenzívnené politické kontakty by mali byť doplnené výročným európsko-tureckým podnikateľským fórom. Ročný cyklus prieskumu hospodárskej politiky a usmernení pre západný Balkán 31. január – krajiny predkladajú Komisii vnútroštátne programy hospodárskych reforiem (prvá časť sa týka makroekonomického a fiškálneho rámca, druhá časť sa týka štrukturálnych reforiem odvetvovej povahy a konkurencieschopnosti). Berúc do úvahy dlhodobú povahu reforiem uvedených v druhej časti by sa táto časť jednoducho každoročne aktualizovala v každom ďalšom vnútroštátnom programe hospodárskych reforiem. Február – hodnotiace misie Komisie v krajinách západného Balkánu. Apríl – stretnutia krajín s Komisiou s cieľom diskutovať o cielenejších politických usmerneniach. Máj – závery Rady ECOFIN Jún/Júl – stretnutia týkajúce sa jednotlivých krajín na ministerskej úrovni. Jeseň – v balíku rozšírenia Komisie sa vyhodnotí ďalší pokrok od zasadnutia Rady ECOFIN, čo poskytne ďalšie, detailnejšie výhľadové usmernenia, ktoré by sa mali premietnuť do programov, ktoré sa predložia v januári nasledujúceho roku. Na realizáciu tohto prístupu je potrebná cielená technická pomoc. V záujme zlepšenia správy hospodárskych záležitostí bude nutné prostredníctvom cielených a konkrétnych projektov nástroja predvstupovej pomoci rýchlo podporiť vykonávanie politických usmernení pre jednotlivé krajiny. V strategických dokumentoch jednotlivých alebo viacerých krajín na obdobie rokov 2014 – 2020 v rámci nástroja predvstupovej pomoci sa odráža dôležitosť správy hospodárskych záležitostí a indikatívne sa v nich prideľujú finančné prostriedky na tento cieľ. Pripravujú sa konkrétne projekty nástroja predvstupovej pomoci, ktoré sa spustia v roku 2015. Zvyšovanie konkurencieschopnosti a zavádzanie opatrení na vytváranie pracovných miest v regióne zmierni migračné tlaky do EÚ z krajín zapojených do procesu rozširovania. V rámci posledných rozširovaní sa zaviedli prechodné opatrenia zamerané na postupné zavádzanie voľného pohybu pracovníkov z nových členských štátov. Možná potreba a charakter dočasných opatrení a/alebo ochranného mechanizmu týkajúceho sa voľného pohybu pracovníkov sa bude riešiť v priebehu prístupových rokovaní o budúcom rozširovaní, pričom sa bude brať do úvahy budúce posúdenie vplyvu. Ø Dialóg o zamestnanosti a sociálnej reforme Komisia podporuje udržateľný hospodársky rozvoj na západnom Balkáne a ide pritom nad rámec makroekonomickej stabilizácie a dosiahnutia štatútu fungujúceho trhového hospodárstva. Komisia od začiatku krízy trvala na tom, že sa musí urobiť viac v súvislosti s riešením zložitej sociálno-ekonomickej situácie a najmä vysokej nezamestnanosti. Komisia už začala nový dialóg o programoch zamestnanosti a sociálnych reforiem s Tureckom a Srbskom. Dialógy s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a Čiernou Horou sa pripravujú. Sociálno-ekonomická situácia v ostatných krajinách je zložitejšia a na vybudovanie administratívnej kapacity s cieľom uľahčiť účasť na novom procese bude potrebná mimoriadna podpora. Tieto krajiny sa budú k novému dialógu prizývať postupne. Okrem širšej podpory v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí sa prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci poskytne komplexná technická pomoc. Komisia spustí platformu pre zamestnanosť a sociálne veci ako ďalší nástroj na pomoc krajinám pri výmene skúseností a príprave dialógu o programoch zamestnanosti a sociálnych reforiem. V samostatnom postupe a s cieľom znížiť nedostatok zručností a zlepšiť vzdelávacie systémy bude Komisia takisto pokračovať vo vývoji platformy pre vzdelávanie a odbornú prípravu na západnom Balkáne. Ø Podpora investícií do rastu a zamestnanosti; sietí a regionálnej spolupráce Cezhraničná preprava, energia a komunikačné siete nie sú na západnom Balkáne dostatočne rozvinuté. Na podporu hospodárskeho rozvoja regiónu sú potrebné investície do infraštruktúry. S ohľadom na veľkosť hospodárstiev západného Balkánu je kľúčová užšia integrácia. Regionálna hospodárska spolupráca nie je len príležitosťou na dosiahnutie udržateľného rastu, ale tiež na dosiahnutie politickej spolupráce a dobrých susedských vzťahov. Pokračuje práca pod záštitou Rady pre regionálnu spoluprácu (RRS) zameraná na ciele a priority SEE 2020. Tento cieľ by ďalej podporila plánovaná liberalizácia služieb v stredoeurópskej zóne voľného obchodu (CEFTA). Energetické a dopravné siete Zlepšovanie energetických a dopravných prepojení medzi EÚ a krajinami zapojenými do procesu rozširovania je prioritou pre podporu udržateľného hospodárskeho rastu, zamestnanosti, obchodu a kultúrnej výmeny. Komisia prijala v máji európsku stratégiu energetickej bezpečnosti[3] zameranú na posilnenie energetickej bezpečnosti EÚ. Z krátkodobého hľadiska sa v stratégii navrhuje, aby Komisia spustila záťažové testy energetickej bezpečnosti, pri ktorých sa bude simulovať prerušenie dodávok zemného plynu na nasledujúcu zimu a preskúma sa, ako by sa energetický systém vyrovnal s rizikami v súvislosti s bezpečnosťou dodávok. Vzhľadom na celoeurópsky rozmer energetickej bezpečnosti vyzvala Komisia všetky krajiny západného Balkánu a Turecko, aby sa k záťažovým testom pripojili. Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Kosovo, Srbsko a Turecko sa týchto testov zúčastnili. Nevyhnutný je ďalší rozvoj transeurópskej energetickej infraštruktúry a spolupráce s Energetickým spoločenstvom. Energetické spoločenstvo, ktorého cieľom je rozšíriť acquis EÚ v oblasti energetiky na krajiny zapojené do procesu rozširovania a susedné krajiny, by sa malo vo svetle obáv EÚ o bezpečnosť dodávok energie ďalej posilniť. To by sa malo dosiahnuť prostredníctvom ďalšej podpory reforiem odvetvia energetiky v zapojených krajinách, a zároveň podporou modernizácie a udržateľnosti energetického systému týchto krajín a ich plného začlenenia do regulačného rámca EÚ v oblasti energetiky. Budúca práca Energetického spoločenstva by sa mala osobitne zamerať na zlepšenie vykonávania a presadzovania reforiem na vytvorenie skutočného vnútorného trhu na veľkoobchodnej aj maloobchodnej úrovni, a to najmä pokiaľ ide o oddelenie výroby a prenosu, cenovú transparentnosť alebo o záruku prístupu k sieťam pre tretie strany. Potreba záruky prístupu pre tretie strany je jeden z dôvodov, prečo Komisia vyhlásila, že medzivládne dohody podpísané medzi Ruskom a viacerými krajinami, ktoré sa zúčastňujú na projekte South Stream, je potrebné opätovne prerokovať a výstavbu v rámci projektu pozastaviť. Spolupráca s Tureckom by sa mala ďalej rozvíjať vzhľadom na jeho strategickú polohu a potenciál energetického uzla. Posilnenie energetickej spolupráce EÚ a Turecka, ako aj významný pokrok v prístupových rokovaniach by uľahčili ďalšie napredovanie smerom k prepojeniu a integrácii trhov s energiou. Komisia prijala zoznam projektov spoločného záujmu pre rozvoj transeurópskej energetickej infraštruktúry. Zoznam projektov v záujme Energetického spoločenstva prijala ministerská rada Energetického spoločenstva. Na realizáciu týchto sietí bude potrebné, aby strany (za pomoci EÚ) prekonali ťažkosti pri financovaní prepojení medzi krajinami. Nadchádzajúca zmluva o dopravnom spoločenstve bude podporovať integráciu trhov pozemnej dopravy a infraštruktúry, a zároveň pomôže krajinám západného Balkánu uplatňovať normy EÚ týkajúce sa pozemnej dopravy. Komisia takisto preskúmala transeurópske dopravné siete (TEN-T) a transeurópske energetické siete (TEN-E) EÚ s cieľom zlepšiť prepojenia s krajinami, na ktoré sa vzťahuje politika rozširovania a susedská politika. Investičný rámec pre západný Balkán zohráva čoraz dôležitejšiu úlohu pri príprave a podpore investícií, ktoré sú najviac potrebné na podporu rastu a zamestnanosti. V rámci investičného rámca pre západný Balkán investujú Komisia, dvojstranní darcovia a medzinárodné finančné inštitúcie 4 miliardy EUR ročne do projektov v oblasti dopravy, energetiky, životného prostredia, zmeny klímy, na podporu hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje, do sociálneho a súkromného sektora/rozvoja malých a stredných podnikov, pričom Komisia spolufinancuje platformu západného Balkánu pre malé a stredné podniky zameranú na zlepšenie prístupu MSP k financiám prostredníctvom záruk a rizikového kapitálu. Komisia nabáda krajiny, aby zriaďovali vnútroštátne investičné výbory alebo podobné koordinačné mechanizmy, ktoré by vytvárali zoznamy jednosektorových projektov. Vypracovanie jednotného zoznamu projektov v Srbsku: Srbsko zostavuje zoznam prioritných projektov infraštruktúry so strategickým celoštátnym a európskym významom v odvetviach energetiky, dopravy, životného prostredia a podnikateľskej infraštruktúry. Tieto priority predstavujú politicky podporované projekty, ktoré sa majú realizovať pred a po pristúpení. Zoznam sa vypracováva za použitia metodiky súdržného a objektívneho výberu prostredníctvom projektu financovaného z nástroja predvstupovej pomoci. Projekty sa dôkladne posudzujú z hľadiska zostávajúcich prípravných/administratívnych krokov a podrobnej inštitucionálnej zodpovednosti za všetky príslušné kroky. Po tom, ako ich politicky podporí vláda, môžu všetky uvedené prvky, ktoré v minulosti chýbali, viesť k lepšiemu stanoveniu priorít projektového financovania, ako aj k lepšej koordinácii medzi medzinárodnými finančnými inštitúciami a medzinárodnými organizáciami, ktoré majú záujem poskytnúť finančné prostriedky. Cieľom je, aby nástroj predvstupovej pomoci a medzinárodné finančné inštitúcie financovali iba projekty z jednotného zoznamu projektov. Ø Zabezpečovanie udržateľnosti investícií a účinné riadenie rizík súvisiacich s katastrofami Krajiny západného Balkánu sú vystavené širokej škále katastrof. V máji postihli Bosnu a Hercegovinu a Srbsko ťažké záplavy, ktoré si vyžiadali niekoľko desiatok obetí a mali značný sociálno-ekonomický dosah. Celkové škody sa odhadujú na približne 2,04 miliardy EUR v Bosne and Hercegovine (ekvivalent takmer 15 % HDP) a 1,52 miliardy v Srbsku. Záplavy mali takisto významný vplyv na vyhliadky rastu oboch krajín, čo negatívne ovplyvňuje ich dlhodobý udržateľný rozvoj. Záplavy zdôraznili význam udržateľných investícií do riadenia rizík súvisiacich s katastrofami a účinného začlenenia politiky riadenia rizík súvisiacich s katastrofami do celkových hospodárskych politík týchto krajín. c) Právny štát a základné práva i) Právny štát Právny štát predstavuje základnú hodnotu, na ktorej je postavená EÚ a ktorá je v centre prístupového procesu. Krajiny uchádzajúce sa o členstvo v Únii musia zaviesť a od začiatku podporovať riadne fungovanie hlavných inštitúcií nevyhnutných na zabezpečenie právneho štátu. Právny štát je kľúčový pre stabilné podnikateľské prostredie, keďže poskytuje právnu istotu pre hospodárske subjekty, podporuje spotrebiteľov a je stimulom pre investície, zamestnanosť a rast. Počas uplynulého roka došlo v tejto oblasti k určitému pozitívnemu vývoju v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Otvorenie kapitol 23 a 24 poskytuje Čiernej Hore dôležitý rámec pre vykonávanie jej komplexných akčných plánov zameraných na širokú škálu problémov týkajúcich sa právneho štátu. S vypracovaním podobných akčných plánov už značne pokročilo Srbsko, ktoré sa pripravuje na začatie prístupových rokovaní o týchto kapitolách. V Albánsku sa vyvinulo výrazné úsilie v rámci boja proti organizovanej trestnej činnosti. Posilnenie právneho štátu predstavuje kľúčovú výzvu pre väčšinu krajín zapojených do procesu rozširovania, najmä pokiaľ ide o zlepšenie fungovania a nezávislosti súdnictva a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. To si bude vyžadovať silnú politickú vôľu a posunutie od vyhlásení k hmatateľným výsledkom. Je potrebné, aby krajiny dosiahli dôveryhodné výsledky vyšetrovaní, stíhaní a konečných odsúdení v prípadoch týkajúcich sa organizovanej trestnej činnosti a korupcie, a to vrátane primeraných trestov a konfiškácie majetku. Vo väčšine prípadov je potrebné uskutočniť rozsiahle reformy súdnictva s cieľom zabezpečiť nezávislé a efektívne súdne systémy schopné zaistiť spravodlivý súdny proces, v ktorých sú nestranní a zodpovední sudcovia menovaní a povyšovaní podľa zásluh. Väčšina štátov má vytvorené stratégie zamerané na reformu súdnictva. Avšak ich vykonávanie sa nachádza v počiatočnom štádiu a naďalej pretrvávajú viaceré problémy. Je potrebné zabezpečiť nezávislosť štátnych súdnych rád, zaviesť riadne postupy vymenovávania sudcov a prokurátorov a chrániť nezávislosť súdnictva pri súčasnom zabezpečení zodpovednosti sudcov. Kvalita a účinnosť súdnictva je často nedostatočná, vo väčšine krajín sa hromadí veľký počet nevybavených prípadov a existujú ťažkosti s výkonom súdnych rozhodnutí. Je potrebná zmena justičnej kultúry zameraná na zvýšenie dôrazu na poskytovanie služieb občanom. Odborná príprava súdnych úradníkov v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko: Akadémia pre sudcov a prokurátorov bola zriadená v roku 2006 a svoju činnosť začala v roku 2007. Zabezpečuje odbornú prípravu pred výkonom služby pre budúcich sudcov a prokurátorov, a to formou dvojročného denného teoretického a praktického programu odbornej prípravy, ako aj nepretržitú odbornú prípravu na pracovisku pre sudcov, prokurátorov, zamestnancov súdov a štátnych zamestnancov počas celej ich kariéry. Odbornú prípravu zabezpečujú vo veľkej miere ľudia z praxe, napríklad skúsení sudcovia. Program odbornej prípravy pred výkonom služby absolvovalo už 80 kandidátov na sudcov a prokurátorov a minulý rok sa na viac ako 270 interných vzdelávacích akciách akadémie zúčastnilo vyše 7 300 účastníkov. Decentralizovaný systém sa tiež stará o účastníkov mimo hlavného mesta, napríklad formou modulov elektronického vzdelávania dostupných na webovom portáli akadémie. Podporujú sa tiež kontakty s medzinárodnými justičných organizáciami vrátane stáží v zahraničí. Korupcia zostáva aj naďalej vážnym problémom vo väčšine krajín zapojených do procesu rozširovania. V oblastiach, ako je napríklad verejné obstarávanie a privatizácia odvádzajú korupčné praktiky aj naďalej obmedzené zdroje z vnútroštátnych rozpočtov, čo negatívne ovplyvňuje podnikateľské a investičné prostredie, ktoré potrebuje právnu istotu, aby mohlo prosperovať. Korupcia sa priamo dotýka občanov, keď prichádzajú do styku s niektorými verejnými službami, ako sú napríklad školstvo a zdravotníctvo. Nástroje na účinné predchádzanie korupcii ostávajú naďalej nedostatočne využité. Existuje potreba proaktívnejšieho, dobre koordinovaného a efektívneho presadzovania práva, aby sa zaistilo náležité vyšetrenie, stíhanie a trestanie korupčných prípadov aj na vysokej úrovni. V tejto oblasti sa bude vyžadovať permanentné dosahovanie výrazných výsledkov. Krajiny musia zabezpečiť pevný rámec na predchádzanie korupcii a vynaložiť ďalšie úsilie, pokiaľ ide o financovanie politických strán a volebných kampaní, riešenie konfliktov záujmu, transparentnosť pri využívaní verejných financií, prístup k informáciám a zhabanie a konfiškáciu majetku. V tomto ohľade bude kľúčová reforma verejnej správy a riadenie verejných financií. Je potrebné zaistiť zlepšenie zberu údajov a prístupu k nim, aby sa zvýšila transparentnosť a bolo možné lepšie monitorovať vykonávanie protikorupčných politík. Boj proti organizovanej trestnej činnosti zostáva závažným problémom vo väčšine krajín zapojených do procesu rozširovania. Pokrok sa dosahuje, treba však urobiť omnoho viac, aby boli orgány presadzovania práva a prokuratúry vybavené účinnými právnymi a vyšetrovacími nástrojmi potrebnými na náležitý boj a trestanie organizovanej trestnej činnosti a zaistenie proaktívneho vyšetrovania. Boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii má zásadný význam pre boj proti prenikaniu trestnej činnosti do politických, právnych a hospodárskych systémov. Orgány presadzovania práva, prokuratúry a súdnictvo musia byť odolnejšie voči korupcii a musí sa zaviesť viac kontrol na odhaľovanie zdanlivo zákonného podnikania, ktoré kryje trestnú činnosť. Je potrebné podstatne zvýšiť kapacitu na vedenie zložitých finančných vyšetrovaní, ako aj na boj proti praniu špinavých peňazí a je potrebné riešiť nové hrozby, akou je napr. počítačová kriminalita. Je potrebné účinne konfiškovať príjmy z trestnej činnosti, zaviesť systém rozšírenej konfiškácie majetku a zvážiť postihovanie nezákonného obohacovania s cieľom riešiť problém neoprávnene získaného majetku. Cezhraničný charakter mnohých druhov trestnej činnosti a skupín organizovanej trestnej činnosti si vyžaduje posilnenú regionálnu a medzinárodnú spoluprácu a zlepšenie reakcie na žiadosti členských štátov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce. Pokračuje sa v operatívnej spolupráci s príslušnými európskymi agentúrami, najmä Europolom, Eurojustom a Frontexom. Operačné dohody Europolu so Srbskom a Albánskom nadobudli platnosť a dohoda s Čiernou Horou je v pokročilom štádiu prípravy. Komisia naďalej podporuje regionálnu sieť prokurátorov a koordinované systémy na ochranu svedkov v tomto regióne. Vypracovanie strategickej analýzy o stave organizovanej trestnej činnosti v Čiernej Hore: Každá krajina, ktorá chce úspešne bojovať proti organizovanej trestnej činnosti, musí mať koherentné a ucelené strategické hodnotenie organizovanej trestnej činnosti na svojom území. Je to potrebné pre všetky zainteresované strany, a to aj mimo komunity zaoberajúcej sa presadzovaním práva, aby pochopili, akým hrozbám krajina čelí a aby dokázali reagovať na vývoj. Čierna Hora zverejnila na jar 2014 svoje hodnotenie hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti, ktoré obsahuje prehľad hrozieb v regióne a v krajine, ktoré majú vplyv na bezpečnostnú situáciu Čiernej Hory. Táto analýza v súčasnosti slúži na určenie spoločných priorít pre orgány presadzovania práva, umožňuje im pripraviť vhodné reakcie a vykonávať koncepciu „policajnej práce založenej na spravodajstve“. Všetkým aspektom právneho štátu v krajinách zapojených do procesu rozširovania prikladá Komisia aj naďalej veľký význam. Počas prístupových rokovaní sa uplatňuje nový prístup v kapitolách týkajúcich sa súdnictva a základných práv a spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. To si vyžaduje dosahovanie solídnych výsledkov pri uskutočňovaní reforiem počas celého procesu prípravy na pristúpenie. EÚ prvýkrát stanovila v prístupových rokovaniach s Čiernou Horou predbežné kritériá v decembri 2013. Srbsku sa poskytli dôležité usmernenia ku komplexným akčným plánom, ktoré pripravuje ako základ pre začatie rokovaní o otázkach týkajúcich sa právneho štátu. Tieto usmernenia a kritériá budú rozhodujúce pre tón budúcich rokovaní a spoluprácu s ostatnými krajinami zapojenými do procesu rozširovania. Otázky týkajúce sa právneho štátu sa v súčasnosti riešia už v počiatočnom štádiu prístupového procesu so všetkými krajinami zapojenými do procesu rozširovania, a pokrok v tejto oblasti predstavuje dôležitý faktor pri rozhodovaní o každej fáze procesu pristúpenia k EÚ. Nový prístup týkajúci sa kapitol 23/24 v skratke Nový prístup sa týka rokovacích kapitol 23 „súdnictvo a základné práva“ a 24 „spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť“, a poskytuje lepšie štruktúrovaný rámec pre rokovania zohľadňujúci čas potrebný na riadne uskutočnenie reforiem: ► Kapitoly 23/24 sa otvárajú už na začiatku procesu a uzatvárajú sa na jeho konci, čo poskytuje maximálne množstvo času na dosiahnutie solídnych výsledkov s cieľom zabezpečiť nezvratnosť reforiem. ► EÚ poskytne rozsiahle usmernenia ako základ akčných plánov komplexnej reformy, ktoré sú potrebné ako kritériá pre otvorenie kapitol a slúžia ako katalyzátor reforiem. ► Zavedenie „predbežných kritérií“ v záujme ďalšieho usmernenia reformného procesu a udržania reformného kurzu. ► Záverečné kritériá sa určia až po dosiahnutí výrazného pokroku vo všetkých oblastiach vrátane výsledkov vykonávania v praxi. ► Záruky a nápravné opatrenia, napríklad aktualizácia kritérií a zaistenie celkovej vyváženosti vývoja rokovaní vo všetkých kapitolách, mechanizmus na zastavenie rokovaní o iných kapitolách, pokiaľ zaostáva pokrok v rokovacích kapitolách 23/24 . ► Vyššia transparentnosť a inkluzívny charakter tohto procesu, široké konzultácie so zúčastnenými stranami o tom, čo očakávajú od reforiem, aby sa zaistila ich maximálna podpora pri vykonávaní reforiem. Všeobecne povedané, Komisia využíva všetky dostupné nástroje na posilňovanie právneho štátu vrátane pravidelného monitorovania, a to najmä prostredníctvom spoločných orgánov zriadených v rámci Dohody o stabilizácii a pridružení, hodnotiacich misií a štruktúrovaného dialógu; podávaním správ, a to najmä správ o pokroku; prostredníctvom finančnej pomoci v rámci IPA II; prostredníctvom budovania inštitúcií, nástroja technickej pomoci a výmeny informácií, twinningu a partnerského preskúmania, vďaka ktorému sa sudcovia, prokurátori a iní odborníci v oblasti presadzovania práva, riadenia hraníc a migrácie z členských štátov dostávajú do priameho kontaktu zo svojimi náprotivkami. V rámci pozitívnej agendy s Tureckom sa zriadila pracovná skupina pre kapitolu 23. V boji proti nadnárodnej trestnej činnosti Komisia podporuje intenzívnejšia justičnú a policajnú spolupráca v regióne, s členskými štátmi EÚ, ako aj s Europolom, Eurojustom a agentúrou Frontex a čoraz viac aj s Európskym podporným úradom pre azyl. S cieľom vypracovať primerané opatrenia na riešenie fenoménu zahraničných bojovníkov budú krajiny zapojené do rozširovania musieť posilniť svoje kapacity na predchádzanie radikalizácii, a to okrem iného formou výmeny najlepších postupov, ako aj posilnenia spolupráce s členskými štátmi. Proces liberalizácie vízového režimu, aj s jeho osobitnými reformnými podmienkami, pomohol krajinám lepšie zamerať ich úsilie. Je potrebné, aby sa krajiny intenzívnejšie usilovali o konsolidáciu týchto reforiem. Krajiny, na ktoré sa nevzťahuje vízová povinnosť, by mali uskutočniť okamžité opatrenia na riešenie zneužívania liberalizácie vízového režimu. V oblasti migrácie a riadenia hraníc je potrebné konsolidované úsilie. Nevyriešenými otázkami v týchto oblastiach sa budú aj naďalej zaoberať príslušné fóra, napr. v rámci Dohody o stabilizácii a pridružení, a to vrátane kapitoly 24 týkajúcej sa spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. ii) Základné práva V krajinách zapojených do procesu rozširovania Komisia pozorne sleduje situáciu týkajúcu sa občianskych, politických, sociálnych a hospodárskych práv, ako aj práv osôb patriacich k menšinám. Základné práva sú vo veľkej miere zakotvené v právnych predpisoch, ale je potrebné urobiť viac, aby sa zabezpečilo, že sa budú plne dodržiavať v praxi. Sloboda prejavu a médií naďalej zostáva osobitným problémom. Je potrebné lepšie chrániť práva osôb patriacich k menšinám a bojovať proti diskriminácii a nepriateľstvu voči zraniteľným skupinám, okrem iného z dôvodu ich sexuálnej orientácie. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť na presadzovanie práv žien vrátane boja proti domácemu násiliu. Sú potrebné zlepšenia v súvislosti s právami dieťaťa a je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na pomoc osobám s postihnutím. Problémy pretrvávajú v súvislosti s inými základnými právami, ako je napríklad vlastnícke právo. Často je potrebné prijať účinnejšie opatrenia na uľahčenie prístupu k spravodlivosti. Krajiny musia zaviesť silnejší inštitucionálny rámec na ochranu základných práv. Vytvorili sa inštitúcie na ochranu ľudských práv vrátane ombudsmanov. Je však potrebné posilniť ich postavenie tak, aby zodpovedalo závažnosti tejto problematiky. Na odporúčania takýchto inštitúcií sa často neprihliada a následná kontrola zo strany štátnych orgánov je nedostatočná. Je potrebné rozvíjať kultúru, v ktorej je akceptovaná práca mimovládnych organizácií a obhajcov ľudských práv. V záujme lepšej integrácie krajín zapojených do procesu rozširovania do rámcov EÚ a podpory šírenia najlepších postupov Komisia dôrazne nabáda kandidátske krajiny, aby pokračovali v prípravách zameraných na svoju účasť na práci Agentúry EÚ pre základné práva vo funkcii pozorovateľov. Zaručenie základných práv ústavným súdom v Turecku: Od roku 2011 sa môže každá osoba, ktorá tvrdí, že jej základné práva a slobody zaručené ústavou boli porušené zo strany verejných orgánov, obrátiť na ústavný súd, a to v zásade po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov. Práve na základe tohto postupu turecký ústavný súd v roku 2014 rozhodol: • chrániť slobodu prejavu a internetu, • zaručiť právo na slobodu a bezpečnosť, právo na spravodlivý proces a otvoriť možnosť opätovného prejednania viacerých verejne známych prípadov, ktoré polarizovali Turecko, • uznať prejavy nenávisti na základe sexuálnej orientácie ako trestný čin. Ø Sloboda prejavu a sloboda médií V krajinách zapojených do procesu rozširovania sa už väčšinou zaviedol právny rámec pre slobodu prejavu a slobodu médií, pričom tu už do značnej miery existuje pluralitné mediálne prostredie.. Situácia týkajúca sa slobody prejavu a médií sa však v minulom roku v niektorých krajinách v praxi zhoršila. Je potrebné bezodkladne riešiť mnohé dôležité výzvy a zasahovanie vlády do slobody médií vyvoláva aj naďalej vážne obavy. Je potrebné vyvinúť viac úsilia na zabezpečenie politickej a finančnej nezávislosti verejnoprávnych vysielateľov, na posilnenie regulačných agentúr a na podporu funkčnej sebaregulácie médií. Je rovnako nutné riešiť neformálny tlak hospodárstva na médiá, okrem iného prostredníctvom transparentnosti vlastníctva médií, a to konkrétne zabraňovaním nadmernej koncentrácii a transparentnými pravidlami zadávania zákaziek týkajúcich sa štátnej reklamy. Neustále násilie voči novinárom a ich zastrašovanie v niektorých krajinách rozdúchava atmosféru strachu a cenzúru, pričom orgánom sa iba v malej miere darí identifikovať páchateľov a náležite ich trestať. Samotné vlády niekedy prispievajú k atmosfére, v ktorej sú novinári kritizujúci vládnu politiku démonizovaní ako zradcovia, čo vedie autocenzúre. Hoci už došlo ku dekriminalizácii ohovárania, stíhanie novinárov pokračuje. Je potrebné rozvíjať súdnictvo a školiť sudcov, aby sa predchádzalo zneužívaniu štátnej moci. V rámci procesu pristúpenia k EÚ považuje Komisia prácu týkajúcu sa slobody prejavu a slobody médií aj naďalej za prioritu. Komisia preskúma možnosť zorganizovať v roku 2015 spolu s Európskym parlamentom tretiu konferenciu Speak-up!, na ktorej sa stretnú kľúčové zainteresované strany z radov médií, občianskej spoločnosti a národných orgánov. Neskôr v tomto roku Komisia po prvý raz udelí cenu za investigatívnu žurnalistiku. Ø Ochrana menšín vrátane Rómov Vo všeobecnosti platí, že sa zaviedli solídne a dobre prepracované právne rámce na ochranu menšín. Ich uplatňovanie v praxi je však často zložité, a to najmä tam, kde existuje spojitosť s nedávnymi konfliktmi. Treba urobiť viac na zaistenie riadneho vykonávania právnych záväzkov a lepšieho riešenie ťažkostí, ktorým čelia etnické menšiny. Otázky, ako napríklad používanie jazykov menšín, prístup k vzdelávaniu a politické zastúpenie, si často vyžadujú väčšiu pozornosť. Je potrebné podporovať všeobecnú kultúru akceptácie menšín a bojovať proti spoločenskej nevraživosti prostredníctvom vzdelávania, širokej verejnej diskusie a zvyšovania informovanosti. Nevyhnutná je nulová tolerancia a proaktívny prístup k prípadom nenávistných prejavov, diskriminácie, násilia a zastrašovania na základe etnického pôvodu. Je dôležité konsolidovať jednotný rámec pre boj proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie v oblastiach, ako sú audiovizuálne médiá, šport, politika, vzdelávanie a internet. Na celom západnom Balkáne a v Turecku vyvoláva situácia väčšiny rómskych komunít aj naďalej vážne obavy. Rómovia sú veľmi často obeťami rasizmu, diskriminácie a sociálneho vylúčenia a žijú vo veľkej chudobe, pričom im chýba dostatočný prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu a odbornej príprave, bývaniu a zamestnanosti. Problém tiež predstavujú chýbajúce osobné doklady. V apríli 2014 Komisia usporiadala samit na vysokej úrovni o Rómoch, aby upriamila pozornosť na výzvy, ktorým Rómovia čelia v celej Európe, a to vrátane krajín zapojených do procesu rozširovania. Samit zdôraznil osobitnú úlohu miestnych orgánov pri zabezpečovaní sociálneho začleňovania Rómov. V roku 2014 Komisia vytvorila ocenenie za začleňovanie Rómov do spoločnosti, ktoré je uznaním neoceniteľného prínosu mimovládnych organizácií k integrácii Rómov. Komisia úzko spolupracuje s každou krajinou zapojenou do procesu rozširovania, aby sa zabezpečilo primerané vykonávanie, následné kroky a monitorovanie vnútroštátnych stratégií pre integráciu Rómov. Finančná podpora z nástroja rozvojovej pomoci sa takisto zvyšuje a viac zameriava na podporu udržateľného pokroku v piatich prioritných oblastiach, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie, bývanie a osobná dokumentácia. Komisia plánuje posilniť strategickú spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a inými darcami. Začlenenie Rómov sa musí stať vnútroštátnou prioritou so silnou politickou podporou na všetkých úrovniach, pričom všetky zainteresované strany musia prevziať svoju zodpovednosť. Podpora predškolského vzdelávania – rómski pedagogickí asistenti v Srbsku: V záujme zvýšenia zápisu rómskych detí do škôl a podpory dokončenia cyklu základnej školskej dochádzky pôsobí v krajine od roku 2008 sieť pozostávajúca z vyše 170 pedagogických asistentov. Asistenti pomáhajú žiakom zo zraniteľných skupín, z ktorých mnohí sú práve Rómovia, organizujú hodiny a udržiavajú kontakt s rodičmi. Táto iniciatíva, ktorá je už pevne zakotvená v srbskom vzdelávacom systéme, viedla k výraznému zvýšeniu miery zápisu do nižších tried a predškolských programov. Ø Sexuálna orientácia a rodová identita Homofóbia, diskriminácia a trestné činy páchané z nenávisti vrátane násilia a zastrašovania na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity sú na západnom Balkáne a v Turecku stále rozšírené. V Turecku a bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko existuje naliehavá potreba rozšíriť antidiskriminačné právne predpisy tak, aby zahŕňali sexuálnu orientáciu a rodovú identitu. V týchto dvoch krajinách, ako aj v Bosne a Hercegovine a Kosove treba zaviesť právne predpisy týkajúce sa trestných činov páchaných z nenávisti. Je potrebná odborná príprava pracovníkov orgánov presadzovania práva, inštitúcií ombudsmanov, sudcov a odborníkov z oblasti médií, aby sa zvýšilo povedomie o nových právnych predpisoch, zabezpečilo ich riadne vykonávanie a prispelo k rastu porozumenia. Na zmenu často nepriateľských postojov spoločnosti voči lesbám, gejom, bisexuálnym, transrodovým a intersexuálnym osobám (ďalej len „LGBTI“) je nutná nulová tolerancia voči nenávistným prejavom, násiliu a zastrašovaniu, ako aj silné vedenie zo strany orgánov. Krajiny musia prijať opatrenia na boj proti stereotypom a nesprávnym informáciám, a to aj vo vzdelávacom systéme. Nie je možné odvolávať sa na náboženské alebo kultúrne hodnoty a odôvodňovať nimi akúkoľvek formu diskriminácie. Sloboda zhromažďovania a sloboda prejavu by mali byť chránené, a to aj prostredníctvom primeraného prístupu k dúhovým pochodom (pride parade). Komisia zorganizuje spolu s Európskym parlamentom a talianskym predsedníctvom Rady koncom jesene konferenciu na vysokej úrovni , aby zhodnotila súčasný stav a pokrok dosiahnutý v oblasti problémov týkajúcich sa LGBTI osôb a s cieľom vymeniť si najlepšie postupy. Zlepšovanie policajnej reakcie na násilie voči LGBTI osobám v Bosne a Hercegovine: Značný počet prípadov vyhrážania sa a násilia voči osobám na základe ich sexuálnej orientácie nebol v tomto regióne spravidla riadne nahlasovaný. Je to čiastočne spôsobené nezáujmom alebo dokonca nepriateľstvom zo strany polície a spoločnosti ako celku a nedostatkom dôvery v reakciu orgánov. Polícia v Sarajeve vymenovala osobitne vyškolených styčných dôstojníkov na riešenie prípadov homofóbnych hrozieb a útokov. Táto iniciatíva je výsledkom dobrej spolupráce medzi políciou a mimovládnymi organizáciami a viedla k zvýšeniu informovanosti polície o potrebe dôraznejšie riešiť tento jav a vhodne reagovať na všetky prípady trestných činov páchaných z nenávisti. Ø Práva žien Je potrebné urobiť viac na podporu práv žien a zaistenie rodovej rovnosti. Treba riešiť diskrimináciu v zamestnaní, ako aj nízku mieru zapojenia žien do pracovného procesu. V niektorých prípadoch pretrvávajú stereotypy a tradičné rodové rozdelenie úloh až do takej miery, že vážne obmedzujú schopnosť žien uplatňovať svoje práva, a to najmä v Turecku. V Kosove čelia ženy vážnym prekážkam pri uplatňovaní práva dediť pôdu. Väčšina krajín regiónu ratifikovala Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a boju proti nemu, ktorý nadobudol účinnosť tento rok. Jeho vykonávanie je kľúčové, pretože násilie páchané na ženách a poskytovanie podpory obetiam stále predstavuje vo všetkých týchto krajinách problém. V Turecku vzbudzujú aj naďalej vážne obavy domáce násilie, násilie a útlak páchané „v mene cti“ a problém manželstiev v nízkom veku a nútených manželstiev. V dohovore sa stanovuje súbor skutkov charakterizovaných ako násilie páchané na ženách, ktoré je potrebné kvalifikovať ako trestný čin. Tieto zahŕňajú psychické, fyzické a sexuálne násilie vrátane znásilnenia, núteného manželstva a prenasledovania. Komplexný program rodovej rovnosti v Čiernej Hore: Vývoj v oblasti politík a právnych predpisov v posledných rokoch vytvorili nový základ na riešenie prístupu žien k ľudským právam a ich možnosť zapojiť sa do politického, hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Na zabezpečenie vykonávania právnych predpisov a politík začala Čierna Hora komplexný program rodovej rovnosti s cieľom zlepšiť osobnú integritu, ekonomický pokrok a politické zastúpenie žien. To viedlo k vytvoreniu multidisciplinárnych tímov na boj proti násiliu páchanému na ženách a pomohlo zvýšiť zastúpenie žien v parlamente. Ø Práva dieťaťa Je potrebné urobiť viac na ochranu práv dieťaťa, a to najmä s cieľom zabezpečiť ochranu pred všetkými formami násilia, zlepšiť prístup k spravodlivosti a justičným systémom pre mladistvých a presadiť komunitné a rodinné alternatívy k inštitucionalizácii deti bez rodičovskej starostlivosti (tzv. deinštitucionalizácia). Väčšina krajín v regióne už právne rámce a akčné plány zaviedla, ich vykonávanie však zaostáva. III. Regionálne a dvojstranné otázky a prekonávanie dedičstva minulosti Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca sú základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia. Dobré susedské vzťahy sa posilnili prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce a kontaktov na dvojstrannej úrovni, a to aj v takých citlivých oblastiach, ako sú vojnové zločiny či návrat utečencov – okrem iného prostredníctvom vykonávania regionálneho programu bývania v rámci sarajevského procesu[4] (v súčasnosti prebieha bytová výstavba) – a v oblasti organizovanej trestnej činnosti a policajnej spolupráce. Dosiahnutý pokrok je potrebné upevniť. Povodne, ktoré v máji vážne postihli Bosnu a Hercegovinu a Srbsko, vyvolali nielen silnú reakciu EÚ, čo zdôraznilo solidaritu EÚ a výhody vyplývajúce z užšej integrácie, ale viedli aj k dobrej spolupráci medzi týmito dvoma krajinami a v rámci regióna. Prejavená silná solidarita presahovala národné a etnické hranice, a to najmä – no nie však výlučne – medzi občanmi. Politickí predstavitelia by mali využiť príležitosť a nadviazať na túto dobrú vôľu pri budovaní ďalšej spolupráce týkajúcej sa spoločných výziev na ceste do EÚ. Stále je potrebné usilovať sa o prekonanie dvojstranných sporov medzi krajinami zapojenými do procesu rozširovania a s členskými štátmi. Dvojstranné vzťahy v regióne naďalej zaťažuje množstvo nevyriešených otázok, najmä tých, ktoré vznikli po rozpade bývalej Juhoslávie, napríklad spory medzi rôznymi etnikami a spory týkajúce sa statusu, situácia menšín, zodpovednosť za vojnové zločiny, nezvestné osoby a vymedzenie hraníc. Vzťahy takisto zaťažujú zásadne protichodné názory na nedávnu históriu. Malo by sa pokračovať v počiatočných krokoch iniciatívy pre pravdu a zmierenie RECOM. Zmierenie má zásadný význam pre stabilitu a vytváranie takého prostredia v juhovýchodnej Európe, ktoré povedie k prekonaniu dedičstva minulosti, a tým k minimalizácii rizika politického zneužitia otvorených dvojstranných otázok. Otázky v dvojstranných vzťahoch by mali riešiť dotknuté strany čo najskôr a nemali by brzdiť prístupový proces, ktorý by mal byť postavený na stanovených podmienkach. Komisia naliehavo vyzýva strany, aby vyvinuli maximálne úsilie na vyriešenie otvorených sporov v súlade so zavedenými zásadami a prostriedkami vrátane prípadného postúpenia otázok Medzinárodnému súdnemu dvoru alebo iným existujúcim či ad hoc vytvoreným orgánom na urovnávanie sporov. Kontext prístupových rokovaní môže vytvoriť politický impulz na riešenie sporov. Proces normalizácie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom musí pokračovať a je potrebné vykonávať Bruselskú dohodu[5]. EÚ začlenila požiadavku na normalizáciu vzťahov do rokovacieho rámca so Srbskom a do Dohody o stabilizácii a pridružení s Kosovom. Pokiaľ ide o bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, udržiavanie dobrých susedských vzťahov zostáva naďalej kľúčové a zahŕňa aj vyrokované – pod záštitou OSN – a vzájomne prijateľné riešenie otázky názvu krajiny, ktoré treba nájsť bez ďalšieho odkladu. Komisia bude naďalej poskytovať politickú podporu a pomoc všetkým dotknutým krajinám, aby bolo možné nájsť čo najskôr riešenia dvojstranných otázok, a bude aj naďalej aktívne podporovať úsilie o nájdenie riešenia v rámci iných fór. Dobré susedské vzťahy sa aj naďalej posilňujú prostredníctvom rôznych iniciatív regionálnej spolupráce. Komisia plne podporuje prácu procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) a Rady pre regionálnu spoluprácu, a to vrátane regionálnej stratégie 2020. Komisia víta zriadenie regionálneho parlamentného zhromaždenia SEECP v máji, ako aj nedávno začatú posilnenú spoluprácu medzi šiestimi krajinami západného Balkánu v rámci procesu stabilizácie a pridruženia. Táto iniciatíva priniesla v poslednom čase dôležité kontakty medzi ministrami zahraničných vecí a financií z celého regiónu s cieľom diskutovať o spoločných problémoch, a to najmä v oblasti hospodárskeho riadenia. Spolupráca pokračuje aj v rámci iných regionálnych fór, ako je napríklad Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode (CEFTA), Energetické spoločenstvo a Regionálna škola pre verejnú správu. Je dôležité, aby sa tieto iniciatívy dopĺňali, boli inkluzívne a aby za ne regióny prevzali zodpovednosť a viedli ich. Komisia víta augustový samit v Berlíne, ktorý vyjadril silnú politickú podporu európskej perspektíve západného Balkánu. Budú sa konať aj ďalšie výročné samity, pričom najbližším hostiteľom bude Rakúsko. „Berlínsky proces“ môže byť užitočný pre podporu reforiem a odsúhlasenie realistických priorít základných investícií do prepojenia. Môže tiež poslúžiť ako impulz na riešenie otvorených dvojstranných otázok. Komisia je pripravená podporiť opatrenia nadväzujúce na túto iniciatívu. *** IV. Závery a odporúčania Na základe uvedenej analýzy a hodnotení v zhrnutiach pre jednotlivé krajiny v prílohe predkladá Komisia tieto závery a odporúčania: I 1. Počas uplynulých piatich rokov Komisia posilnila dôveryhodnosť politiky rozširovania a rozšírila jej transformačný potenciál zvýšením dôrazu na riešenie základných reforiem v počiatočných fázach procesu rozširovania. Komisia kládla osobitný dôraz na tieto tri piliere: i) právny štát, ii) správa hospodárskych záležitostí a iii) reforma verejnej správy. 2. V roku 2012 Komisia zaviedla nový prístup týkajúci sa právneho štátu. V roku 2013 na základe skúseností s európskym semestrom stanovila rámec na posilnenie správy hospodárskych záležitostí. Tento rok Komisia predstavuje nové nápady na podporu reformy verejnej správy v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Tieto tri piliere posilneného procesu rozširovania sú navzájom prepojené a pokrok v týchto oblastiach bude kľúčový na určenie toho, kedy budú tieto krajiny plne pripravené na vstup do EÚ. 3. Politika EÚ v oblasti rozširovania naďalej prispieva ku vzájomnému prospechu v podobe mieru, bezpečnosti a prosperity v Európe. Táto politika upevňuje politickú a hospodársku silu EÚ a má významný transformačný účinok na všetky dotknuté krajiny. Dobre pripraveným prístupovým procesom sa zaistí, aby sa rozširovanie neuskutočnilo na úkor efektívnosti Únie. 4. Májové desiate historické výročie pristúpenia desiatich členských štátov v roku 2004 nám pripomenulo dosiahnutý pokrok. V nadväznosti na to, ako sa EÚ rozširuje, sa rozširujú aj príležitosti pre naše spoločnosti, investorov, spotrebiteľov, cestujúcich, študentov i vlastníkov majetku. Pristúpenie bolo prínosom tak pre krajiny, ktoré do EÚ vstupovali, ako aj pre staršie členské štáty. Obchod a investície vzrástli. Kvalita života občanov sa zlepšila vďaka širšiemu uplatňovaniu environmentálnych, spotrebiteľských a iných noriem EÚ. 5. Pre krajiny západného Balkánu predstavuje jasná perspektíva členstva v EÚ poskytovaná členskými štátmi EÚ kľúčový stabilizačný faktor. Podporuje pokrok smerom k naplneniu nevyhnutných podmienok vrátane podmienok procesu stabilizácie a pridruženia. Dôležité sú dobré susedské vzťahy a inkluzívna regionálna spolupráca. S ohľadom na históriu tohto regiónu, ktorý sa len nedávno zmietal v konflikte, sú kľúčové pokračujúce snahy o vyriešenie dvojstranných sporov a prekonanie dedičstva minulosti. 6. Rozširovanie sa stalo mocným nástrojom vonkajšej politiky Únie. Vývoj v susedstve EÚ zdôrazňuje význam politiky rozširovania ako nástroja na ďalšie prehĺbenie spolupráce v hlavných otázkach zahraničnej politiky. Dvojstranný dialóg o zahraničnej politike s každou z krajín zapojených do procesu rozširovania by sa mal posilniť. Kapitola 31: Zahraničná, bezpečnostná a obranná politika by sa mala riešiť s krajinami rokujúcimi o pristúpení hneď na začiatku procesu. Komisia zdôrazňuje, že je dôležité, aby krajiny zapojené do procesu rozširovania postupne zosúladili svoje postoje s pozíciami zahraničnej politiky EÚ. Zdôrazňuje tiež význam spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky vrátane napríklad účasti na programoch Európskej obrannej agentúry. 7. Prístupový proces je založený na prísnej, ale spravodlivej podmienenosti, stanovených kritériách a zásade vlastných zásluh. To je obzvlášť dôležité pre dôveryhodnosť politiky rozširovania, pre poskytovanie stimulov krajinám zapojeným do procesu rozširovania , aby vykonávali rozsiahle reformy, a pre zaistenie podpory občanov EÚ. Členské štáty by spolu s inštitúciami EÚ mali viesť informovanú diskusiu o politickom, hospodárskom a sociálnom dosahu politiky rozširovania. 8. Pokiaľ ide o prvý pilier, posilnenie právneho štátu predstavuje základ posilneného prístupového procesu. Treba rázne uskutočniť reformu súdnictva a zabezpečiť nezávislú a nestrannú justíciu schopnú účinne vykonávať spravodlivosť. Je potrebné, aby krajiny dosiahli dôveryhodné výsledky vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení v prípadoch týkajúcich sa organizovanej trestnej činnosti a korupcie. Tresty by mali byť odrádzajúce a majetok získaný trestnou činnosťou by sa mal skonfiškovať. Právny štát podporuje podnikateľské a investičné prostredie, zaisťuje právnu istotu a prispieva ku konkurencieschopnosti, tvorbe pracovných miest a rastu. 9. Komisia pokračuje vo vykonávaní nového prístupu k právnemu štátu, ktorý Rada schválila v decembri 2011. Tým, že sa o právnom štáte rokuje na začiatku prístupového procesu, krajiny majú pri vykonávaní reforiem najdlhší možný čas na dosiahnutie solídnych výsledkov. Pomáha to pevnému zakoreneniu a nezvratnosti reforiem. V súlade s novým prístupom je Komisia odhodlaná zabezpečiť pri rokovaniach celkovú vyváženosť. Pokrok v kapitolách 23: súdnictvo a základné práva a 24: spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť sa bude musieť uskutočniť súbežne s celkovým pokrokom v rámci rokovaní. Komisia pripomína existenciu ustanovenia v rokovacích rámcoch o „celkovej vyváženosti“ a možnosť zastaviť rokovania o iných kapitolách, pokiaľ pokrok v otázkach právneho štátu zaostáva. 10. Základné práva sú vo veľkej miere zakotvené v právnych rámcoch krajín zapojených do procesu rozširovania, ale je potrebné urobiť viac, aby sa zabezpečilo, že sa budú plne dodržiavať v praxi. Sloboda prejavu a médií naďalej zostáva osobitným problémom. Je potrebné lepšie chrániť práva osôb patriacich k menšinám. Diskriminácia a neznášanlivosť voči zraniteľným skupinám, okrem iného na základe sexuálnej orientácie, zostáva aj naďalej významným problémom. Vyžaduje sa ďalšie úsilie zamerané na podporu práv žien (vrátane boja proti domácemu násiliu), detí a osôb so zdravotným postihnutím. Je potrebné lepšie integrovať krajiny zapojené do procesu rozširovania do rámcov EÚ a podporovať šírenie najlepších postupov. Na tento účel Komisia dôrazne nabáda kandidátske krajiny, aby pokračovali v prípravách na svoju účasť na práci agentúry EÚ pre základné práva vo funkcii pozorovateľov. 11. Pokiaľ ide o druhý pilier, posilnenie správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania je rozhodujúce pre dosiahnutie hospodárskych kritérií členstva v EÚ. Je potrebné zintenzívniť reformy a dosiahnuť tak udržateľný rast, zlepšiť podnikateľské prostredie a podporiť investície. Je nutné riešiť vysokú nezamestnanosť, a to najmä medzi mladými ľuďmi. Podpora hospodárskeho rozvoja by takisto mala zmierniť migračný tlak na EÚ. Možná potreba a charakter dočasných opatrení a/alebo ochranného mechanizmu týkajúceho sa voľného pohybu pracovníkov sa bude riešiť v priebehu prístupových rokovaní o budúcom rozširovaní, pričom sa bude brať do úvahy budúce posúdenie vplyvu. 12. Na základe skúseností s európskym semestrom a posilnenou správou hospodárskych záležitostí v EÚ začala Komisia uplatňovať vylepšené postupy spolupráce s krajinami zapojenými do procesu rozširovania. Pokiaľ ide o západný Balkán, Komisia počíta s prípravou vnútroštátnych programov hospodárskych reforiem, ktoré budú mať dve časti. Prvá časť bude pozostávať z vylepšenej verzie existujúcich predvstupových hospodárskych programov pre kandidátske krajiny a hospodárskych a fiškálnych programov pre potenciálne kandidátske krajiny rozšírených aj na Kosovo. V tejto časti sa stanoví strednodobý rámec pre makroekonomickú a fiškálnu politiku so zvýšeným dôrazom na posúdenie externej udržateľnosti a štrukturálnych prekážok rastu. Druhá časť sa bude týkať štrukturálnych reforiem odvetvovej povahy, ktoré majú najväčší význam pre lepšiu konkurencieschopnosť a rast, vrátane potreby investícií do infraštruktúry. V záujme posilneného dohľadu bude proces hodnotenia aj naďalej viesť k cielenejším politickým usmerneniam pre každú krajinu. V prípade Turecka sa začne hospodársky dialóg na vysokej úrovni; 13. Pokiaľ ide o tretí pilier, reforma verejnej správy ostáva prioritou vo všetkých krajinách. Verejná služba je stále priveľmi spolitizovaná. Transparentnosť, zodpovednosť, profesionalita a efektívnosť verejnej správy sa musia zlepšiť. Väčšiu pozornosť si vyžadujú potreby občanov a podnikov. Viac sa treba venovať aj riadeniu verejných financií. Komisia bude takisto lepšie integrovať reformu verejnej správy do procesu rozširovania. S krajinami zapojenými do procesu rozširovania sa vytvorili, resp. sa vytvárajú „osobitné skupiny pre reformu verejnej správy“. Tieto skupiny sa stanú kľúčovou platformou pre napredovanie práce na reforme verejnej správy. V Asociačnej rade/ Asociačnom výbore by malo dochádzať k štruktúrovanejšej politickej diskusii o hlavných otázkach. Prístupové rokovania by sa mali takisto využívať na podnecovanie potrebných reforiem. Kľúčové otázky by sa mali riešiť v príslušných kapitolách – a to najmä verejné obstarávanie, finančná kontrola, justícia a základné práva, daňový systém a hospodárska a menová politika – a v kontexte medzivládnych konferencií. Osobitné skupiny budú tiež predstavovať fórum na riešenie horizontálnych otázok reformy verejnej správy vyplývajúcich z príslušných rokovacích kapitol, monitorovanie pokroku a zaisťovanie konzistentnosti. Výsledky sa spätne premietnu do rokovaní o kapitolách. 14. Pre podporu reformného procesu je dôležité posilnenie fungovania a nezávislosti hlavných demokratických inštitúcií v krajinách zapojených do procesu rozširovania. To zahŕňa zabezpečenie konštruktívneho a udržateľného dialógu naprieč celým politickým spektrom a najmä v parlamente. Je tiež potrebné urobiť viac pre podporu prostredia umožňujúceho účasť organizácií občianskej spoločnosti. Silná občianska spoločnosť prispieva k posilneniu politickej zodpovednosti a hlbšiemu pochopeniu reforiem súvisiacich s pristúpením. 15. Dobré susedské vzťahy sú kľúčovým prvkom procesu stabilizácie a pridruženia. Je potrebné neustále sa usilovať o prekonanie dedičstva minulosti, podporu zmierenia a riešenie dvojstranných sporov medzi krajinami zapojenými do procesu rozšírenia a s členskými štátmi. Dvojstranné spory by mali dotknuté strany riešiť čo najskôr a nemali by brzdiť prístupový proces, ktorý by mal byť založený na stanovených podmienkach. 16. Regionálna spolupráca sa v minulom roku ďalej posilňovala. Komisia plne podporuje prácu procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) a Rady pre regionálnu spoluprácu, a to vrátane regionálnej stratégie 2020 Pozitívne bolo čoraz väčšie začleňovanie Kosova do regionálnych iniciatív. Komisia víta začatie posilnenej spolupráce medzi šiestimi krajinami západného Balkánu v rámci procesu stabilizácie a pridruženia. Tento vývoj upevňuje mnohostranný rozmer politiky rozširovania, podporuje inkluzívnu spoluprácu a výmenu najlepších postupov týkajúcich sa hospodárskeho riadenia a podporuje prepojenie v rámci regiónu a s EÚ. Komisia takisto víta augustový samit v Berlíne, ktorý vyjadril silnú politickú podporu európskej perspektíve západného Balkánu. Budú sa konať aj ďalšie výročné samity, pričom najbližším hostiteľom bude Rakúsko. „Berlínsky proces“ môže byť užitočný pre podporu reforiem a odsúhlasenie realistických priorít základných investícií do prepojenia. Môže tiež poslúžiť ako impulz riešenia otvorených dvojstranných otázok. Komisia je pripravená podporiť opatrenia nadväzujúce na túto iniciatívu. 17. V roku 2014 došlo k spusteniu nového nástroja predvstupovej pomoci (IPA II). Prostredníctvom IPA II poskytne EÚ počas obdobia 2014 – 2020 11,7 miliardy EUR na podporu krajín zapojených do procesu rozširovania počas ich prípravy na pristúpenie, ako aj na regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. IPA II zvyšuje dôraz na priority pre pristúpenie k EÚ v oblasti demokracie a právneho štátu, ako aj na konkurencieschopnosť a rast. IPA II takisto zavádza sektorový prístup, stimuly pre dosahovanie výsledkov, vyššiu rozpočtovú podporu a prioritizáciu projektov. V súvislosti s významnými investíciami a hlavnými koridormi infraštruktúry sa vyžaduje koordinovaný prístup. Posilňuje sa spolupráca s medzinárodnými finančnými inštitúciami. Investičný rámec pre západný Balkán bude aj naďalej podporovať investície na podporu zamestnanosti a rastu a na podporu prepojenosti regiónu. II 18. Čierna Hora: V prístupových rokovaniach sa uskutočnili ďalšie kroky. Analytické preskúmanie acquis Únie (tzv. skríning) sa ukončilo v máji 2014. V decembri sa začali rokovania o kapitole 23 – súdnictvo a základné práva a kapitole 24 – spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť. Na základe akčných plánov prijatých Čiernou Horou zaviedla EÚ komplexný súbor 84 predbežných kritérií pre kapitoly 23 a 24. Tieto kritériá predstavujú jasné usmernenia pre budúce reformy. Celkovo sa začali rokovania o dvanástich kapitolách a predbežne sa uzavreli dve kapitoly. 19. Začalo sa vykonávanie akčných plánov. Po zosúladení príslušných právnych predpisov s ústavnými reformami v júli 2013 bolo zvolených a vymenovaných niekoľko kľúčových sudcov a prokurátorov. Po niekoľkých pokusoch parlament v októbri 2014 konečne vymenoval nového najvyššieho štátneho prokurátora. Zvýšila sa efektívnosť súdnictva. Legislatívny rámec na ochranu základných práv, zahŕňajúci zákon o ombudsmanovi, sa posilnil. 20. Viaceré opatrenia sa však prijali oneskorene, najmä v prípade legislatívnych reforiem, predovšetkým s protikorupčným zameraním. Prijaté legislatívne opatrenia zatiaľ v praxi nepriniesli žiadne výsledky. Čierna Hora by mala urýchlene zaistiť prijatie primeraných právnych predpisov o financovaní politických strán. Je potrebné dosiahnuť presvedčivé výsledky týkajúce sa vyšetrovaní, stíhaní a konečných odsúdení v prípadoch korupcie vrátane korupcie na vysokej úrovni. Malo by sa zabezpečiť systematické využívanie nástrojov na zaistenie a konfiškáciu majetku. Pretrvávajú vážne obavy týkajúce sa slobody prejavu a médií. Treba urýchliť vyšetrovanie prípadov násilia voči novinárom. Je potrebné naviazať konštruktívny politický dialóg a obnoviť dôveru vo volebný proces a štátne inštitúcie. Pre udržanie dynamiky tempa na ceste do EÚ bude dôležité posilnenie administratívnych kapacít súvisiacich s otázkami integrácie do EÚ. Ja tiež potrebná depolitizácia a väčšia profesionalita verejnej služby. Hospodárska reforma by mala napredovať, v neposlednom rade s cieľom bojovať proti vysokej nezamestnanosti a zlepšiť podnikateľské prostredie. V prípade hlinikárne KAP existuje naliehavá potreba nájsť udržateľné riešenie, ktoré bude kompatibilné s Dohodou o stabilizácii a pridružení. 21. Silné politické odhodlanie je nevyhnutné pre dôkladné a trvalé politické reformy potrebné na posilnenie právneho štátu. Čierna hora je prvou krajinou, s ktorou sa kapitoly 23 a 24 otvorili podľa nového prístupu k právnemu štátu v rámci prístupových rokovaní. Komisia pripomína existenciu ustanovenia v rokovacom rámci o „celkovej vyváženosti“. Pokrok pri plnení predbežných kritérií v kapitolách týkajúcich sa právneho štátu, preukázaný hmatateľnými výsledkami, a príslušné uvedené zistené nedostatky ovplyvnia celkové tempo prístupových rokovaní vrátane programov budúcich medzivládnych konferencii. 22. Srbsko: So Srbskom v súčasnosti prebiehajú rokovania o pristúpení k EÚ. Rozhodnutie Európskej rady o začatí rokovaní sa dosiahlo vďaka pokroku Srbska v reformách a jeho trvalému záväzku normalizovať vzťahy s Kosovom. Prvá medzivládna konferencia o rokovaniach sa uskutočnila v januári 2014. Analytické preskúmanie acquis Únie (skríning) pokračuje podľa plánu. Rozsiahle záplavy, ktoré krajinu zasiahli v máji, mali značný sociálno-hospodársky dosah. EÚ reagovala okamžite rozsiahlymi záchrannými a humanitárnymi opatreniami a v júli zorganizovala konferenciu darcov. Medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo významnú pomoc na fázu obnovy a rekonštrukcie. 23. Srbsko dosiahlo určitý pokrok v oblasti reformy verejnej správy. Prijalo komplexnú stratégiu a posilnilo koordináciu a plánovanie. Pokiaľ ide o súdnictvo, prijali sa dôležité právne predpisy a pravidlá pre hodnotenie sudcov a prokurátorov. Boli vymenovaní mnohí stáli predsedovia súdov. Existuje silný politický impulz na boj proti korupcii. Vyšetrovalo sa niekoľko prípadov na vysokej úrovni a vynaložilo sa úsilie na zlepšenie koordinácie. Srbsko sa aktívne zúčastňovalo regionálnej spolupráce v oblasti presadzovania práva. 24. Zaistenie efektívneho a nezávislého súdnictva si však vyžaduje pokračujúce úsilie. Stále neboli prijaté kľúčové právne predpisy, napríklad zákon o bezplatnej právnej pomoci, zákon o informátoroch a zákon o konflikte záujmov. Korupcia je naďalej rozšírená v mnohých oblastiach. Srbsko potrebuje dosiahnuť konkrétne výsledky v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Základné práva sa musia v praxi plne rešpektovať, a to vrátane ochrany najzraniteľnejších skupín. Existujú obavy týkajúce sa zhoršujúcich sa podmienok plného uplatňovania slobody prejavu. Je potrebné riešiť nedostatky verejnej správy. Na zistenia nezávislých regulačných orgánov musia lepšie nadväzovať príslušné opatrenia. Hospodárske reformy sú dôležité aj pre vytváranie rastu a znižovanie vysokej nezamestnanosti. 25. Nová vláda má silný mandát, a preto by mala využiť príležitosť na energické vykonávanie reforiem. Srbsko čakajú početné výzvy. Musí aktívne podporovať inkluzívny charakter a transparentnosť procesu pristúpenia. Na podporu reformného procesu by Srbsko malo by zlepšiť plánovanie, koordináciu a monitorovanie vykonávania nových právnych predpisov a politík. V súlade s novým prístupom k otázkam týkajúcim sa právneho štátu sa v rámci kapitol 23 a 24 stanovili kritériá na otvorenie rokovaní. V týchto sa vyžaduje, aby Srbsko predložilo komplexné akčné plány. Aby sa zabezpečila celková vyváženosť rokovaní, musí sa pokrok v týchto kapitolách dosahovať súbežne s celkovým pokrokom v rokovaniach. 26. Srbsko musí dodržať svoj záväzok presadzovať regionálnu spoluprácu a aktívne a konštruktívne sa podieľať na procese normalizácie vzťahov s Kosovom, v rámci ktorej bol zaznamenaný významný pokrok. Srbsko by malo pokračovať vo vykonávaní dohôd, ktoré sa dosiahli v rámci tohto dialógu. Komisia pripomína, že tak ako v prípade kapitol týkajúcich sa právneho štátu, si rokovací rámec na základe kapitoly 35 vyžaduje pokrok v procese normalizácie vzťahov s Kosovom, ku ktorému má dochádzať súbežne s celkovým pokrokom v rokovaniach. Kapitola 35 by sa mala otvoriť v skorom štádiu rokovaní. Zaistí sa tým pevný rámec pre monitorovanie vykonávania dosiahnutých dohôd. 27. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko: Prístupový proces EÚ s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko sa ocitol v slepej uličke. Keďže Rada nekonala vo veci odporúčania Komisie, znamená to, že prístupové rokovania sa ešte stále nezačali. Vláda zároveň nevenovala dostatočnú pozornosť riešeniu niekoľkých kľúčových otázok, čo sa negatívne podpísalo na udržateľnosti reforiem a v niektorých oblastiach došlo k opätovnému zhoršeniu situácie. 28. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti reformy verejnej správy, ako aj v aktívnej regionálnej a medzinárodnej policajnej spolupráci. Krajina si aj naďalej udržiava vysokú úroveň zosúladenia s acquis s ohľadom na to, v akej fáze prístupového procesu sa nachádza. Agenda EÚ zostáva aj naďalej strategickou prioritou krajiny. 29. V priebehu minulého roka sa však objavili vážne obavy v súvislosti s rastúcou politizáciou štátnych inštitúcií a štátnou kontrolou médií, a to aj v kontexte volieb, ako o tom informovali OBSE/ODIHR. Dôvera v štátne inštitúcie sa postupne znižuje. Rastú obavy zo selektívnej spravodlivosti. Situácia v oblasti slobody médií sa naďalej zhoršovala. Počas nedávnych politických kríz medzi vládou a opozičnými stranami sa ukázalo, že stranícke záujmy čoraz častejšie prevládajú nad národnými záujmami. Je zodpovednosťou vlády aj opozície zaistiť, aby sa politické diskusie odohrávali predovšetkým v parlamente a prispievať k vytváraniu podmienok na jeho riadne fungovanie. Vláda musí zabezpečiť, aby opozícia mala možnosť v plnej miere vykonávať svoju funkciu demokratickej kontroly. Súčasne sa však aj opozícia musí konštruktívne zapojiť do demokratického procesu. Minulý rok sa nekonalo ani jedno stretnutie v rámci dialógu na vysokej úrovni o pristúpení. Pokiaľ ide o vzťahy medzi etnikami, je potrebné vybudovať väčšiu dôveru medzi komunitami. Treba dokončiť preskúmanie Ochridskej rámcovej dohody a vykonávať jej odporúčania. 30. Naďalej ostáva kľúčové prijať rozhodujúce opatrenia, pokiaľ ide o vyriešenie „otázky názvu“ s Gréckom. Skutočnosť, že sa stranám tohto sporu nepodarilo dosiahnuť kompromis ani po 19 rokoch rozhovorov, ktoré sprostredkovala OSN, má priamy a nepriaznivý vplyv na európske ambície krajiny. Situácia si vyžaduje rázne kroky, ako aj proaktívnu podporu zo strany lídrov EÚ. Komisia pripomína svoje stanovisko, že ak by prebiehal skríning a rokovania Rady o rokovacom rámci, mohol by vzniknúť nevyhnutný impulz, ktorý by podporil nájdenie vyjednaného a vzájomne prijateľného riešenia otázky názvu krajiny ešte pred otvorením rokovacích kapitol. 31. Vzhľadom na celkový pokrok, ktorý krajina dosiahla, sa Komisia domnieva, že politické kritériá sa aj naďalej dostatočne plnia a trvá na svojom odporúčaní začať prístupové rokovania. Vyjadruje však poľutovanie nad regresom, ku ktorému došlo v priebehu minulého roka. Komisia nalieha na orgány, aby prijali rozhodné kroky a rozptýlili tak obavy týkajúce sa politizácie a narastajúcich nedostatkov v súvislosti s nezávislosťou súdnictva a slobodou prejavu tak, aby mohla pri svojom odporúčaní zotrvať aj v budúcich rokoch. Komisia je naďalej odhodlaná podporovať krajinu v jej úsilí, okrem iného prostredníctvom inkluzívneho dialógu na vysokej úrovni o pristúpení, a využiť tak v plnej miere potenciál vzťahov. 32. Albánsko: Rozhodnutie Európskej rady z júna 2014 udeliť Albánsku štatút kandidátskej krajiny je uznaním podniknutých reformných krokov. Je tiež povzbudením k zintenzívneniu tempa reforiem. V novembri 2013 Komisia začala s Albánskom dialóg na vysokej úrovni s cieľom pomôcť krajine udržať zameranie na proces integrácie do EÚ a monitorovať pokrok reforiem v rámci kľúčových priorít, ktoré boli stanovené pri začatí prístupových rokovaní. V máji 2014 Albánsko prijalo plán, v ktorom sa stanovujú plánované reformy a ich štruktúra v rámci kľúčových priorít. 33. Albánsko dosiahlo v minulom roku pokrok. Podnikli sa ďalšie kroky smerom k reforme súdnictva. Vláda prejavila politickú vôľu konať rozhodne pri predchádzaní korupcii a v boji proti nej. Legislatívny rámec sa posilnil a koordinácia politík a monitorovanie na centrálnej úrovni sa zlepšilo. Boj proti organizovanému zločinu vykazuje pozitívny trend vo viacerých oblastiach, keďže došlo k zintenzívneniu činností v oblasti presadzovania práva, najmä pokiaľ ide o záchyt drog a trestnú činnosť súvisiacu s drogami, a o hospodársku trestnú činnosť a obchodovanie s ľuďmi. Prijali sa určité opatrenia na zlepšenie právneho uznania práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych osôb. 34. Mnohé nedostatky však pretrvávajú, a to najmä v oblasti právneho štátu. Bude potrebné ešte mnoho práce. Vážne výzvy predstavuje boj proti korupcii a organizovanému zločinu. Albánsko bude musieť podniknúť značné a trvalé úsilie, aby realizovalo kľúčové priority identifikované pri začatí prístupových rokovaní. Bude musieť rázne pokračovať v reforme verejnej správy s cieľom zvýšiť jej profesionalitu a odpolitizovať ju; v úzkej spolupráci s Benátskou komisiou a prostredníctvom inkluzívneho procesu uskutočniť komplexnú reformu súdnictva s cieľom posilniť jeho nezávislosť, účinnosť a zodpovednosť; zintenzívniť svoje protikorupčné úsilie a podniknúť ďalšie rozhodné kroky v boji proti organizovanej trestnej činnosti s cieľom dosiahnuť dobré výsledky, pokiaľ ide o proaktívne vyšetrovania, stíhania a odsúdenia v oboch týchto oblastiach; prijať účinné opatrenia na posilnenie ochrany ľudských práv vrátane práv Rómov a antidiskriminačnej politiky, ako aj na uplatňovanie práv vlastníctva. Pokiaľ ide o slobodu prejavu a slobodu médií, vláda nedokázala realizovať stanovené priority. Je potrebné obnoviť všetky zákonné funkcie orgánu pre audiovizuálne médiá a zaručiť jeho nezávislosť v praxi. Albánsko by malo uskutočňovať hospodárske reformy zamerané na zvyšovanie konkurencieschopnosti a riešenie vysokej nezamestnanosti, ako aj riešiť vysokú mieru neformálneho hospodárstva a zlepšiť podnikateľské prostredie. 35. Je dôležité, aby reformný proces sprevádzal konštruktívny a udržateľný politický dialóg medzi vládou a opozíciou. Je zodpovednosťou vlády aj opozície zaistiť, aby sa politické diskusie odohrávali predovšetkým v parlamente a prispievať k vytváraniu podmienok na jeho riadne fungovanie. Vláda musí zabezpečiť, aby opozícia mala možnosť v plnej miere vykonávať svoju funkciu demokratickej kontroly. Súčasne sa však aj opozícia musí konštruktívne zapojiť do demokratického procesu. Kompromisná a konštruktívna práca v parlamente má zásadný význam pre udržateľnosť reforiem. Zriadenie Národnej rady pre európsku integráciu, ktorá združuje všetky zainteresované strany, pomôže ešte viac posilniť inkluzívny charakter procesu reforiem. Je tiež kľúčom pre konsenzus týkajúci sa príslušných reforiem v celej albánskej spoločnosti. 36. Bosna a Hercegovina: Krajina v procese európskej integrácie nepokročila. Pretrváva nedostatok kolektívnej politickej vôle zo strany politických predstaviteľov zaoberať sa reformami potrebnými na dosiahnutie pokroku na ceste do EÚ. Podarilo sa dosiahnuť len veľmi obmedzený pokrok v politických a hospodárskych otázkach a pri posune smerom k európskym normám. Rozsiahle záplavy, ktoré krajinu zasiahli v máji, mali značný sociálno-hospodársky dosah. EÚ reagovala okamžite rozsiahlymi záchrannými a humanitárnymi opatreniami a v júli zorganizovala konferenciu darcov. Medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo významnú pomoc na fázu obnovy a rekonštrukcie. 37. Rozsiahle, občanmi vedené protesty začiatkom roku 2014 zdôraznili krehkosť sociálno-hospodárskej situácie. Komisia spustila tri iniciatívy, aby presunula pozornosť smerom k reformám a otázkam, ktoré sa priamo dotýkajú občanov. Rozšírila štruktúrovaný dialóg o spravodlivosti medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou o ďalšie záležitosti týkajúce sa právneho štátu a najmä boja proti korupcii. Zriadila spoločnú pracovnú skupinu predstaviteľov EÚ a Bosny a Hercegoviny, ktorá má urýchliť realizáciu projektov financovaných EÚ. Zamerala sa na posilnenie hospodárskeho riadenia. Súčasťou toho bolo aj vytvorenie spoločnej iniciatívy „Pakt pre rast a zamestnanosť“ s kľúčovými aktérmi vrátane medzinárodných finančných inštitúcií. Tento pakt bude v nasledujúcich mesiacoch meradlom potrebných hospodárskych reforiem. Bude takisto predstavovať východisko pre vnútroštátny program hospodárskych reforiem, ktorý má krajina podľa očakávaní Komisie vypracovať do konca januára 2015. 38. Absencia účinného koordinačného mechanizmu pre otázky týkajúce sa EÚ naďalej negatívne ovplyvňuje interakciu krajiny s EÚ. Pokračovalo politické napätie v Rade ministrov, ktoré súviselo s rozdelením právomocí medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Túto situáciu umocňovala zložitosť inštitucionálneho usporiadania krajiny. Z tohto dôvodu sa tri z posledných šiestich zasadnutí podvýboru v rámci dočasnej dohody nemohli uskutočniť. Bosna a Hercegovina aj naďalej odmieta upraviť túto dohodu tak, aby zohľadňovala jej tradičný obchod s Chorvátskom pred jeho pristúpením k EÚ. Komisia uskutočnila kroky na pozastavenie určitých obchodných výhod Bosny a Hercegoviny, ak nebude proces prispôsobenia dokončený do konca roka 2015. Dohoda o stabilizácii a pridružení podpísaná v roku 2008 a ratifikovaná v roku 2011 ešte nenadobudla platnosť, pretože Bosna a Hercegovina doteraz nesplnila podmienky. 39. Zúčastnení politickí aktéri neboli schopní dohodnúť sa na celoštátnych stratégiách v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia, ktoré sa vyžadujú v rámci nástroja predvstupovej pomoci. To viedlo k výraznému zníženiu financovania v týchto oblastiach a presunu zamerania na pomoc, z ktorej majú občania priamy úžitok. Dosiahnutie potrebnej dohody otvorí Bosne a Hercegovine možnosť v plnej miere využívať dostupné finančné prostriedky. 40. Aj napriek intenzívnej snahe Komisie uľahčiť odstránenie zostávajúcich prekážok sa rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Sejdić – Finci zatiaľ nevykonal. Tento rozsudok sa aj naďalej zneužíva na úzke stranícke a etnické záujmy a riešenie je viazané na iné otázky. 41. Aby mohla Bosna a Hercegovina napredovať na ceste do EÚ, je dôležité, aby sa po voľbách bezodkladne vytvorili všetky úrovne štátnej správy a aby sa urýchlene prijali konkrétne reformné kroky. Politické vedenie dlží občanom Bosny a Hercegoviny jasnú predstavu o tom, kam krajina smeruje. Je potrebné zlepšiť efektívnosť a fungovanie politických inštitúcií na všetkých úrovniach štátnej správy. Vzťahuje sa to najmä na interakciu medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Vyžaduje si to dobre fungujúci koordinačný mechanizmus pre otázky týkajúce sa EÚ. Je tiež potrebné posilniť verejnú správu vo všetkých oblastiach. 42. Kosovo: Dokončenie rokovaní o Dohode o stabilizácii a pridružení s Kosovom a jej parafovanie v júli je míľnikom v procese Európskej integrácie Kosova. Bude to prvá komplexná dohoda medzi EÚ a Kosovom. V Dohode o stabilizácii a pridružení sa stanovuje posilnený politický dialóg, užšia obchodná integrácia vrátane otvárania trhov EÚ pre kosovské priemyselné a poľnohospodárske výrobky, ako aj nové formy spolupráce. Komisia teraz očakáva jej podpis a uzatvorenie. Po voľbách v júni sa politické prostredie v Kosove v čoraz väčšej miere polarizovalo a krajina sa dostala do patovej politickej situácie, čím došlo k odloženiu určitých kľúčových reforiem. 43. Kosovo dosiahlo pokrok v dialógu o liberalizácii vízového režimu. Pokračovala dobrá spolupráca s misiou EÚ na podporu právneho štátu (EULEX). Kosovské orgány prijali významný politický záväzok obnoviť mandát misie a súčasne prevziať väčšiu zodpovednosť a súhlasili so zriadením špecializovaného súdu, ktorý sa bude zaoberať prípadmi, ktoré vyplynú z vyšetrovania vedeného osobitnou vyšetrovacou pracovnou skupinou. Na dokončenie tohto procesu musí Kosovo prijať potrebné legislatívne zmeny, a to vrátane úprav svojej ústavy. Kosovo by malo spolupracovať s plánovaným súdom a vyrovnať sa minulosťou. 44. Kosovo čelí početným výzvam. Vážnym problémom v Kosove ostáva otázka právneho štátu vrátane nezávislosti súdnictva a obmedzené výsledky v boji proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na riešenie nedostatkov, ktoré vyšli najavo v rámci dialógu o vízach, a to vrátane zmierňovania rizík spojených s bezpečnosťou a migráciou vyplývajúcich z možnej liberalizácie vízového režimu. Potreba štrukturálnych hospodárskych reforiem zameraných na vysokú nezamestnanosť je čoraz naliehavejšia. Dôležité reformy, ako je reforma volebného systému a reforma verejnej správy, sa musia vykonať prioritne a musí sa riešiť ochrana menšín. 45. Je potrebné, aby Kosovo aktívne pracovalo na svojom programe reforiem súvisiacich s EÚ a na prioritách, ktoré sa zdôraznili v štúdii uskutočniteľnosti z roku 2012 a v najnovšej správe o pokroku. Kosovo sa v rámci Dohody o stabilizácii a pridružení zaviazalo ku komplexným reformám a k zosúladeniu právnych predpisov s acquis Únie, a to aj v oblasti právneho štátu, verejnej správy, hospodárstva, hospodárskej súťaže a obchodu. Kosovo by sa malo sústrediť na prípravu bezproblémového vykonávania Dohody o stabilizácii a pridružení vrátane potrebných štruktúr. Komisia je pripravená podporovať Kosovo pri prechode do tejto novej, dôležitej etapy vo vzťahoch s EÚ a posilniť dialóg s Národnou radou pre európsku integráciu. 46. Pokrok Kosova na ceste k európskej budúcnosti bol možný vďaka tomu, že krajina pri uskutočňovaní reforiem napredovala, a vzhľadom na jej trvalé odhodlanie normalizovať vzťahy so Srbskom. V tomto smere sa zaznamenal významný pokrok. Nová vláda v Kosove bude musieť dodržať záväzok pokračovať v regionálnej spolupráci a aktívne a konštruktívne sa podieľať na procese normalizácie vzťahov so Srbskom. Kosovo by malo pokračovať v zaisťovaní vykonávania dohôd, ktoré sa dosiahli v rámci dialógu. 47. Situácia na severe Kosova zostáva napätá. Všetci aktéri by mali spolupracovať s misiou EULEX a mali by sa zdržať jednostranných krokov. Misia EULEX by mala dostať plnú podporu pri výkone svojho mandátu na severe Kosova. Treba vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom umožniť, aby štyri severné samosprávne celky mohli fungovať v právnom rámci Kosova. 48. Turecko: Turecko je kandidátskou krajinou a strategickým partnerom Európskej únie. Jeho dynamické hospodárstvo cenným spôsobom prispieva k prosperite európskeho kontinentu. Vzhľadom na veľmi vážny vývoj v regióne, najmä v Sýrii a Iraku, má spolupráca v otázkach zahraničnej politiky ešte zásadnejší význam. Význam ďalšej spolupráce v oblasti migračnej politiky a energetickej bezpečnosti takisto podčiarkuje strategická poloha Turecka. Hodnota takejto spolupráce je ešte výraznejšia vo svetle veľkých výziev, ktoré nastoľuje nedávny vývoj v našom spoločnom susedstve, vrátane krízy na Ukrajine. 49. Aktívne a dôveryhodné prístupové rokovania poskytujú najvhodnejší rámec na využívanie plného potenciálu vzťahov medzi EÚ a Tureckom. Vzhľadom na svoj jedinečný rozsah a hĺbku podporuje prístupový proces, ktorý nemožno ničím nahradiť, uskutočňovanie reforiem súvisiacich s EÚ a predstavuje dôležitý základ pre zintenzívnenie dialógu o otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky a posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti a obchodných príležitostí. Pomáha tiež zlepšovať spoluprácu v oblasti energetiky, ako aj v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí vrátane vízovej politiky, migračnej politiky a readmisie. Je potrebné, aby prístupové rokovania získali nový impulz, pričom sa musia rešpektovať záväzky EÚ a stanovené podmienky. EÚ by mala naďalej byť dôležitým oporným bodom pre realizáciu hospodárskych a politických reforiem Turecka. V tejto súvislosti je v záujme Turecka aj EÚ, aby sa čo najskôr definovali kritériá na otvorenie kapitoly 23: súdnictvo a základné práva a kapitoly 24: spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť, aby sa mohli začať rokovania o týchto dvoch kapitolách. Turecko môže zvýšiť tempo rokovaní tým, že pokročí v plnení kritérií, splní požiadavky stanovené v rokovacom rámci a bude dodržiavať svoje zmluvné záväzky voči EÚ. To by mohlo predstavovať významný impulz pre proces rokovaní. Medzitým by sa spolupráca medzi EÚ a Tureckom mala rozvinúť vo všetkých kľúčových oblastiach, najmä tých, ktoré sa už identifikovali v rámci pozitívneho programu. 50. Turecko zohráva významnú úlohu v regióne a aktívne sa angažuje vo svojom širšom susedstve. V tejto súvislosti je potrebný ďalší rozvoj dialógu a spolupráce, pokiaľ ide o zahraničnopolitické otázky spoločného záujmu. Vítaná je pokračujúca účasť Turecka na misiách a operáciách SBOP a aj jeho nedávna ponuka podieľať sa na misii EUFOR CAR a misii EUBAM Líbya. Kľúčový význam má aj úloha Turecka v súvislosti so Sýriou, najmä pokiaľ ide o veľmi dôležitú humanitárnu pomoc Sýrčanom, ktorí utekajú pred násilím za hranice. EÚ sa zaviazala, že bude aj naďalej podporovať vlády a hostiteľské komunity v krajinách susediacich so Sýriou, aby sa dokázali účinne vyrovnať s narastajúcim prílevom utečencov a zvyšovať svoju odolnosť. Turecko jasne vyjadrilo svoju pripravenosť zohrávať aktívnu úlohu v rámci koalície proti Islamskému štátu v Iraku a Levante (ISIL). Na rozvoj užšej spolupráce v boji proti ISIL a sieťam jeho financovania by sa mal využívať politický dialóg. Aktívny protiteroristický dialóg medzi EÚ a Tureckom je vítaný a mal by sa ďalej posilňovať, a to najmä v súvislosti so „zahraničnými bojovníkmi“. Táto spolupráca sa ďalej posilní, keď Turecko prijme ďalšie príslušné právne predpisy v oblasti boja proti terorizmu. EÚ naďalej podporuje Turecko, aby rozvíjalo svoju zahraničnú politiku ako doplnenie zahraničnej politiky EÚ a v koordinácii s ňou, a aby postupne zbližovalo svoje politiky a pozície s politikami a pozíciami EÚ. 51. Vykonávanie reforiem prijatých v predchádzajúcich rokoch pokračovalo, a to najmä vykonávanie opatrení oznámených v rámci balíka demokratizačných opatrení v septembri 2013. Ústavný súd prijal niekoľko dôležitých rozhodnutí, ktoré preukázali odolnosť ústavného systému krajiny. Dohoda o readmisii medzi Tureckom a EÚ sa podpísala v decembri 2013 súbežne so začatím dialógu o liberalizácii vízového režimu a nadobudla platnosť 1. októbra 2014, čo prinieslo do vzťahov medzi EÚ a Tureckom nový impulz. Obnovilo sa úsilie o mierové riešenie kurdskej otázky, najmä pokiaľ ide o prijatie právnych predpisov zameraných na „vytvorenie silnejšieho právneho základu pre tento proces“. Tento proces má pre Turecko historický význam a mal by prebiehať v dobrej viere na všet