SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 23.9.2009 
SEK(2009) 1235 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument 
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
o makroprudenciálnom doh ľade Spolo čenstva nad finan čným systémom a o zriadení 
Európskeho 
výboru pre systémové riziká 
  
Návrh  
 
ROZHODNUTIE RADY, 
 
ktorým sa Európska centrálna banka pov eruje osobitnými úloh ami týkajúcimi sa 
fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká 
  
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorým sa zria ďuje Európsky orgán pre bankovníctvo 
  
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorým sa zria ďuje Európsky orgán pre pois ťovníctvo a dôchodkové poistenie 
zamestnancov 
  
SK    SK Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorým sa zria ďuje Európsky orgán pre cenné papiere a trhy 
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
 
 
{KOM(2009) 499 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 500 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 501 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 502 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 503 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1234}  
SK 3   SK 1. ÚVOD 
Európska komisia vo svojom oznámení „Európsky finan čný dohľad“ z 27. mája 2009 
navrhla zmeny európskeho finan čného doh ľadu s cie ľom napravi ť nedostatky 
odhalené sú časnou finan čnou krízou. Konkrétne  navrhla vytvori ť:  
• Európsku radu alebo výbor pre systémové riziká (ESRB) na posudzovanie 
rizík ohrozujúcich stabilitu finan čného systému ako celku („makroprudenciálny 
dohľad“) a na poskytovanie v časného varovania o systémových rizikách 
a v prípade potreby odporú čaní na prijatie opatrení,  
• Európsky systém orgánov pre finan čný dohľad (ESFS)  pre doh ľad nad 
jednotlivými finan čnými inštitúciami („mikroprudenciálny doh ľad“), ktorý 
pozostáva zo siete vnútroštátnych orgánov pre finan čný dohľad spolupracujúcich 
s tromi novými európskymi orgánmi doh ľadu (EOD) pre sektory bankovníctva, 
cenných papierov a pois ťovníctva a dôchodkového poi stenia zamestnancov. 
Tieto návrhy boli 18. – 19. júna 2009 schvále né Európskou radou, ktorá však takisto 
zdôraznila, že rozhodnu tia prijímané európskymi orgánmi doh ľadu by nemali 
zasahovať do fiškálnych zodpovedností členských štátov. 
Toto posúdenie vplyvu je sprievodným doku mentom návrhov legislatívnych aktov, 
ktorými sa zria ďujú ESRB a ESOFD. Stru čne sa v ňom uvedú zmeny a doplnenia 
príslušných právnych predpisov Spolo čenstva, najmä s cie ľom vymedzi ť rozsah 
právomoci udelenej EOD v oblasti navrhova nia záväzných technických noriem.  
2. KONZULTÁCIE A POSTUP  
Komisia vykonala verejné konzultácie o oznámení z 27. mája s kone čným termínom 
stanoveným na 15. júl. Doru čených bolo 98 pripomienok, z ktorých ve ľká väčšina 
v zásade podporila návrhy týkajúce sa doh ľadu uvedené v oznámení. Riadiaca 
skupina pre posúdenie vplyvu, zložená zo zástupcov rôznyc h GR, sa stretla dvakrát 
s cieľom riadiť prípravu tohto posúdenia vplyvu. 
3. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
V nadväznosti na všeobecné problémy uvedené v posúdení vplyvu priloženom 
k oznámeniu sa stanovili konkrétnejšie pr oblémy súvisiace so  zriadením ESRB a 
ESFS.  
V prípade ESFS ide o tieto problémy: 
• Ako zaisti ť jednotný súbor harmonizovaných techni ckých pravidiel a konzistentné 
uplatňovanie týchto pravidiel. 
• Ako zaisti ť správne fungovanie kolégií orgánov doh ľadu, najmä z h ľadiska 
poskytovania primeraných informácií všetkým členom kolégia.  
SK 4   SK • Ako dosiahnu ť dohodu medzi domovskými a hostite ľskými orgánmi doh ľadu 
v záležitostiach, ktoré vyžadujú dohodu. 
• V naliehavých situáciách týkajúcich sa finan čných záležitostí je potrebná lepšia 
koordinácia medzi orgánmi doh ľadu a konzistentné opatrenia. 
• Ako zabráni ť zasahovaniu do fiškálnej zodpovednosti členských štátov v súlade 
so závermi Európskej rady, pri čom by sa nebránilo činnosti EOD v oblastiach, 
ktoré nezasahujú do fiškálnych zodpovedností členských štátov. Tým sa zaistí, že 
v činnosti EOD sa dodrží zásada subsidiarity, ke ďže oblasť priamych daní patrí do 
výhradnej právomoci členských štátov.  
V prípade ESRB ide o tieto problémy: 
• Ako zaisti ť čo najvyššiu ú činnosť ESRB vzh ľadom na skuto čnosť, že jej nemôžu 
byť udelené záväzné právomoci, ke ďže sa už prijalo politic ké rozhodnutie, aby jej 
nebola udelená právna subjektivita.  
• Varovania a odporú čania ESRB sa musia dosta ť ku správnym príjemcom a vies ť 
k požadovaným opatreniam, ale bez toho, aby svojou realizáciou automaticky 
pomohli vzniku krízy.  
• ESRB musí dostáva ť informácie, ktoré potrebuje na efektívne vykonávanie 
makroprudenciálnych posudkov. 
• ESRB musí ma ť sekretariát s takou štrukt úrou a pozíciou, aby mohla vykonáva ť 
svoje funkcie efektívne z h ľadiska vynaložených nákladov.  
• Pokiaľ ide o štruktúru a činnosť ESRB, musí sa dodrža ť subsidiarita.  
4. CIELE  
Konkrétne ciele uvedené v posúdení vplyvu priloženom k oznámeniu z 27. mája sa 
pre toto posúdenie vplyvu považujú za všeobecné ciele, ke ďže úroveň analýzy je 
v tomto prípade podrobnejšia.  
Pre ESRB a ESFS je stanovených aj nieko ľko konkrétnych cie ľov:  
ESFS 
a. prevzia ť všetky úlohy sú časných výborov orgánov doh ľadu na úrovni 
EÚ; 
b. zaisti ť súbor spolo čných pravidiel; 
c. zaisti ť konzistentné uplat ňovanie pravidiel EÚ; 
d. určiť, ako zaisti ť všeobecnú kultúru doh ľadu vrátane zaistenia úspešného 
a konzistentného rozvoja kolégií orgánov doh ľadu; 
SK 5   SK e. určiť, či/ako poskytnú ť určitým inštitúciám úplné právomoci v oblasti 
dohľadu; 
f. určiť, ako koordinova ť a účinne riadi ť krízové situácie; 
g. zaisti ť prístup k potrebným informáciám; 
h. vymedzi ť ochranné opatrenia na zab ránenie vplyvu na fiškálne 
zodpovednosti členských štátov; 
i. zaisti ť nezávislos ť EOD. 
ESRB 
a. ustanovi ť primerané postupy na získanie informácií 
o makroekonomických riziká ch ohrozujúcich finan čnú stabilitu; 
b. zisti ť makroprudenciálne riziká v Európe; 
c. vydáva ť varovania príslušným aktérom a odporú čať vhodné opatrenia; 
d. určiť, ako dosiahnu ť účinnú následnú kontrolu opatrení prijatých na 
základe varovaní/odporú čaní; 
e. zaisti ť nezávislos ť ESRB. 
Okrem toho celosystémovým cie ľom je zaisti ť, aby obe úrovne (ESRB a ESFS) 
konzistentne spolupracovali s cie ľom identifikova ť prierezové prvky, ktoré majú 
vplyv na stabilitu na mikroúrovni, ako aj na makroúrovni (napríklad politiky 
odmeňovania), a reagova ť na ne. 
5. ANALÝZA A  POROVNANIE MOŽNOSTÍ POLITIKY  
V prípade ESOFD, ako aj ESRB sa s kúmali možnosti v týchto oblastiach: 
a. Právomoci a kompetencie  
V prípade ESOFD sa v rámci tohto bodu skúmali tieto oblasti: 
• Právomoci na zaistenie jednotného súboru harmonizovaných pravidiel . Tu sa 
predpokladajú dva druhy právomoc í: po prvé, právomoc navrhova ť záväzné 
technické pravidlá, ktoré schva ľuje Komisia, v oblasti ach, ktoré sa majú ur čiť 
v budúcich úpravách sektorových právnyc h predpisov; po druhé, právomoci 
zasiahnuť v prípade nezhody medzi vnútroštátnymi orgánmi doh ľadu 
v záležitostiach, v ktorých sa vyža duje dohoda, napríklad v súvislosti 
s cezhrani čnou skupinou, prostredníctvom mediáci e a v prípade potreby prijatím 
záväzného rozhodnutia.  
• Právomoci dosiahnu ť konzistentné uplat ňovanie pravidiel EÚ . Ak sa zdá, že 
vnútroštátny orgán doh ľadu porušuje uplatnite ľné pravidlá, EOD by bol schopný 
vydať odporúčanie, ktoré by sa v prípade nedodržania podmienok mohlo sta ť 
SK 6   SK záväzným na základe rozhodnutia Komi sie. Ak by vnútroštátny orgán doh ľadu 
ignoroval rozhodnutie Komisie, ako posledná možnos ť, a na základe priamo 
uplatniteľných predpisov Spolo čenstva, by EOD mohol adresova ť rozhodnutie 
finančnej inštitúcii. 
• Zaistiť spoločnú kultúru doh ľadu a konzistentné postupy doh ľadu. EOD by mali 
ďalej vykonáva ť a rozširova ť úlohu výborov úrovne 3 v tejto oblasti vrátane 
odborného vzdelávania a takisto prispieva ť k fungovaniu kolégií orgánov 
dohľadu, a to aj vymedzením informácií, ktoré sa majú šíri ť, a riadením databázy. 
• Úplné právomoci doh ľadu. Prijalo sa rozhodnutie zaradi ť do každého nariadenia, 
ktorým sa zria ďuje EOD, článok umož ňujúci poskytnú ť určitým druhom inštitúcií 
priame právomoci doh ľadu, ale len ďalšími úpravami sektorových právnych 
predpisov. To sa zatia ľ navrhuje len pre ratingové agentúry. 
• Právomoci v krízových situáciách.  V tejto veci sa dospelo k záveru, že ke ď 
Komisia vyhlási existenciu núdz ovej situácie, EOD by mali by ť schopné prijíma ť 
rozhodnutia ur čené vnútroštátnym orgánom doh ľadu v celom spektre príslušných 
sektorových právnych predpisov.  
• Právomoci zbiera ť a riadiť mikroprudenciálne informácie . EOD musia ma ť 
prístup aspo ň k informáciám, ktoré v sú časnosti dostávajú výbory úrovne 3 
(anonymné a súhrnné údaje). V záuj me vykonávania ich funkcií by bolo ú činné 
a konzistentné, aby mohli požiada ť vnútroštátne orgány doh ľadu, aby im na 
základe odôvodnenej žiadosti poskytli potrebné informácie vrátane informácií týkajúcich sa jednotlivých finan čných inštitúcií. 
• Ochranné opatrenie pre fiškálne zodpovednosti členských štátov . Dospelo sa 
k záveru, že ke ď členský štát a EOD nedosiahnu súlad v tom, či rozhodnutie EOD 
zasahuje do fiškálnych zodpovedností príslušného členského štátu, namiesto len 
deklaratórneho ustanovenia alebo umožnenia členským štátom kona ť podľa 
vlastného uváženia v súvislosti so skuto čnosťou, či bolo zasiahnuté do ich 
fiškálnych zodpovedností, bude vhodné, ke ď Rada rozhodne hlasovaním 
kvalifikovanou vä čšinou. 
V prípade ESRB sa v rámci toht o bodu skúmali tieto oblasti: 
• Pokiaľ ide o následnú kontrolu opatrení prijatých v nadväznosti na varovania 
a odporúčania, povinné dodržiavanie podmienok nie je možné, ke ďže orgán bez 
právnej subjektivity nemôže vydáva ť záväzné akty, a nevykonaním následnej 
kontroly prijatých opatrení by sa narušila ú činnosť, takže sa dospelo k záveru, že 
najlepšou možnos ťou je „dodržiavaj pod mienky alebo vysvet ľuj“. 
• Pokiaľ ide o prístup k informáciám , ESRB by nemohla vydáva ť dôveryhodné 
varovania a odporú čania bez prístupu k súhrnným údajom na úrovni EÚ alebo na 
úrovni krajiny. To by sa mohlo vyrieši ť prostredníctvom komunikácie s EOD. 
Okrem toho umožnenie ESRB, aby mala na základe odôvodnenej žiadosti prístup 
k údajom jednotlivých inštitúcií, by takisto zlepšilo jej ú činnos
ť. 
SK 7   SK • Pokiaľ ide o zverejňovanie varovaní a odporú čaní, dospelo sa k záveru, že 
systematické zverej ňovanie by bolo kontraproduktívne kvôli potenciálnej 
možnosti vzniku krízy, kým príležitost né zverejnenie v prípade nedodržania 
podmienok by mohlo by ť užitočné. Bolo by ťažké stanovi ť pevné kritériá pre 
zverejnenie alebo nezverej nenie, takže sa dospelo k záveru, že najlepšie bude 
ponechať na ESRB, aby zvážila, kedy vykona ť zverejnenie na ad hoc základe. 
b. Organizácia a štruktúra 
V prípade ESOFD sa v rámci tohto bodu skúmali tieto oblasti: 
• Spoločný riadiaci výbor.  Spoločný výbor s právnou subjektivitou by mohol 
prijímať právne akty ukladajúce konzistent né zásahy tromi EOD a právne akty 
o konglomerátoch. Spolo čný výbor s právnou subjektiv itou by však mohol ma ť za 
následok mimoriadne náklady, napríklad na  sekretariát. Celkovo sa pokladá za 
obozretnejšie ma ť do prvého preskúmania fungovania ESFS pružný spolo čný 
výbor bez právnej subjektivity. Pr e konglomeráty sa vytvorí podvýbor.  
• Postup hlasovania.  Jednoduchá vä čšina hlasujúcich členov výboru sa pokladá za 
najúčinnejšiu možnos ť pre akty EOD v jednotlivých prípadoch, kým 
v horizontálnych záležitostiach, akými je napríklad návrh záväzných technických 
noriem, odporú čaní a usmernení, a finan čné a rozpo čtové rozhodnutia, by sa 
uplatňovalo hlasovanie kvalifikovanou vä čšinou. 
• Zapojenie a úloha príslušných zainteresovaných strán . Nedostatok iných 
konzultácií so zainteresovanými strana mi ako ad hoc konzultácii s verejnos ťou by 
viedol k zlej kvalite zásahov. Uskuto čňovanie verejných konzultácií pri každom 
akte EOD by bolo takisto neefektívne. Jediná konzulta čná skupina 
zainteresovaných strán by vzh ľadom na odlišnú povahu práce troch EOD nebola 
celistvá. Preto sa za optimálne pokladajú osobitné konzulta čné skupiny pre každý 
EOD. 
V prípade ESRB sa v rámci tohto bodu skúmali tieto oblasti: 
• Veľkosť výboru a rozsah odborných znalostí . Z dôvodu ú činnosti ESRB musí 
tento výbor zaisti ť primerané zastúpenie odborných znalostí a názorov. V návrhu 
Komisie, ktorý schválila Európska ra da, sa navrhuje výbor v tomto zložení: 
* prezident a viceprezident Európskej centrálnej banky; 
* guvernéri každej z náro dných centrálnych bánk EÚ; 
* jeden zástupca Európskej komisie; * zástupcovia každého z európskych orgánov doh ľadu; 
* jeden nehlasujúci zástupca orgánu doh ľadu z každého členského štátu; 
* jeden nehlasujúci zástupca Hospodárskeho a finan čného výboru. 
SK 8   SK • Príjemcovia varovaní . Zdá sa, že najú činnejšou možnos ťou na plnenie cie ľov 
ESRB bude okruh príjemcov ( členské štáty, vnútroštátne orgány doh ľadu, 
európske orgány doh ľadu a Komisia). Bolo by neú činné a neefektívne obmedzi ť 
okruh potenciálnych príjemcov. V prípad e makroprudenciálneho orgánu sa zdá 
byť nevyhnutné zahrnú ť ako potenciálnych adresátov jednotlivé finan čné 
inštitúcie. 
• Zapojenie zainteresovaných strán a konzultácie s nimi . Dospelo sa k záveru, že 
technická poradná skupina združujúca znalcov z rôznych inštitúcií zú častnených 
v ESRB bude v prípade vhodnosti užito čná na zdokonalenie an alýzy sekretariátu. 
Ani širšie ad hoc konzultácie by nemali by ť vylúčené. 
c. Financovanie  
V prípade ESOFD sa skúmané možnosti pohybovali od 100 % financovania 
členskými štátmi po 100 % financovanie z rozpo čtu Spolo čenstva. Zvolilo sa 
financovanie členskými štátmi v rozsahu 60 % a dotácia Spolo čenstva v rozsahu 
40 % . Tento pomer zaistí nezávislos ť EOD od členských štátov, ako aj od 
Spoločenstva, poskytne stabilitu financovania a bude odráža ť dôležitý rozmer 
Spoločenstva v prípade cie ľov EOD.  
Pokiaľ ide o ESRB pri hodnotených mo žnostiach sa venovala pozornos ť poskytnutiu 
a umiestneniu sekretariátu, či to urobí Komisia, virtuálna sie ť centrálnych bánk alebo 
Európska centrálna banka. Za najvhodnejšiu sa pokladá možnos ť, že sekretariát 
ESRB poskytne Európska centrálna banka. 
6. VPLYV ZVOLENÝCH MOŽNOSTÍ  
Konkrétne vplyvy na rôzne subjekty, ktor ých sa zriadenie ES RB a ESOFD priamo 
týka, možno analyzova ť takto: 
• Vnútroštátne orgány doh ľadu. EOD prispejú k harmonizácii finan čného dohľadu 
v EÚ navrhovaním záväzných technick ých pravidiel a monitorovaním 
uplatňovania pravidiel EÚ vnútroštátnymi orgánmi doh ľadu. Uľahčia aj 
fungovanie kolégií orgánov doh ľadu a budú prevádzkova ť informačné databázy 
prinášajúce prospech orgánom doh ľadu zúčastneným v kolégiách. Vnútroštátne 
orgány doh ľadu budú schopné poda ť odvolanie proti rozhodnutiam prijatým 
európskymi orgánmi doh ľadu. ESRB by mala pomáha ť vnútroštátnym orgánom 
dohľadu lepšie chápa ť vplyv ich opatrení na širší ekonomický a finan čný systém. 
Vnútroštátne orgány doh ľadu však môžu ma ť vyššiu zá ťaž z hľadiska 
poskytovania informácií a z h ľadiska požiadavky „dodržiavaj podmienky alebo 
vysvetľuj“ v nadväznosti na prijatie odporú čania ESRB. 
• Vnútroštátne ministerstvá financií. Tieto budú ma ť prospech z lepšej finan čnej 
stability v EÚ a zo zníženia ri zika z nákladnej pomoci finan čným inštitúciám 
nachádzajúcim sa vo finan čných ťažkostiach. Budú ma ť prístup k analýzam 
systémových rizík, ktoré vykonal ESRB, a pod ľa potreby budú dostáva ť 
varovania a odporú čania. Fiškálna zodpovednos ť členských štátov bude chránená 
ochranným ustanovením v nariadeni ach o EOD. Na druhej strane členské štáty 
SK 9   SK môžu by ť v súlade s dohodami o financova ní, o ktorých sa má rozhodnú ť, 
povinné prispieva ť na financovanie európskych orgánov doh ľadu. 
• Výbory úrovne 2 a 3. Zriadením ESOFD prestanú existova ť výbory úrovne 3 
a ich funkcie úplne preberú EOD. Nové orgány však budú čo najviac 
zabezpečovať kontinuitu s výbormi úrovne 3. Predpokladá sa zachovanie 
súčasných zamestnancov a rast po čtu zamestnancov. Výbory úrovne 2 budú 
pokračovať v činnosti tak ako v sú časnosti. 
• Európska centrálna banka. Európska centrálna banka bude zapojená 
prostredníctvom ú časti v ESRB a poskytovaním sekretariátu pre ESRB.  
• Národné centrálne banky. Účasť v ESRB a podie ľanie sa na práci sekretariátu by 
pre národné centrálne ba nky nemalo predstavova ť významné dodato čné náklady.  
• Finančné inštitúcie. V prípade ve ľkých finan čných skupín sa zlepšením 
cezhraničného a medzisektorového doh ľadu znížia náklady na dodržiavanie 
podmienok v ďaka harmonizovaným normám a postupom doh ľadu. ESRB bude 
prispievať k lepšiemu podnikate ľskému prostrediu prostredníctvom ú činného 
predchádzania krízam v EÚ. Ratingové agen túry registrované v EÚ sa budú môc ť 
podrobiť priamemu doh ľadu Európskeho orgánu pre trhy s cennými papiermi, čím 
sa zaistí lepšia celistvos ť a zníženie nákla dov. Zriadenie spolo čného riadiaceho 
výboru pre tri EOD bude predstavova ť základ ďalšieho posil ňovania doh ľadu nad 
finančnými konglomerátmi.  
• Ostatné zainteresované strany. Na zais tenie primeraného vkladu zainteresovaných 
strán do rozhodovacieho procesu EOD sa pre každý orgán zriadi ú čelová skupina 
zainteresovaných st rán s tridsiatimi členmi, ktorá bude vyváženým spôsobom 
zastupova ť spotrebite ľov, odvetvie a zamestnávate ľov. ESRB bude pod ľa potreby 
schopný vies ť široké konzultácie a bude ma ť prístup k technickej poradnej 
skupine. 
Náklady na ESOFD sa odhadli na základe  troch kategórií nákladov: personálne 
náklady, náklady na infraštruktúru a pr evádzkové náklady. Celkové náklady na 
zriadenie európskych orgánov doh ľadu sa odhadli približn e na 36 miliónov EUR v 
prvom roku prevádzky (2010) a po troc h rokoch (2013) dosiahnu vyše 67 miliónov 
EUR. Odhady personálnych nákladov sa zakladajú na predpoklade, že cie ľom 
každého EOD v prvom roku jeho činnosti bude zdvojnásobi ť počet svojich 
zamestnancov v porovnaní s po čtom v existujúcich výboroch úrovne 3, s 
priemerným zvýšením z 20 na 40 v každom z týchto troch orgánov. 
Pokiaľ ide o ESRB, ke ďže jej sekretariát bude poskytova ť Európska centrálna banka 
a Európsky systém centrálnych bánk, pre rozpo čet Spoločenstva ani pre rozpo čty 
členských štátov nevyplynú priame náklady, s výnim kou výdavkov v súvislosti 
s vyslanými pracovníkmi. 
SK 10   SK 7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
V nariadeniach, ktorými sa zria ďuje ESOFD a ESRB, sa ustanovuje hodnotenie 
nového systému európskeho finan čného dohľadu tri roky od skuto čného začatia jeho 
činnosti. Komisia vypracuje dve správy o skúsenostiach s fungovaním ESOFD, 
respektíve ESRB. O kone čnom súbore ukazovate ľov rozhodne Komisia v čase 
realizácie požadovaných hodnotení.