(4)Slovensko predložilo 25. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(6)Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 očakáva zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2018 na vyrovnaný rozpočet v roku 2019, ktorý by mal následne pretrvať až do roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda by sa strednodobý rozpočtový cieľ – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na 1 % HDP od roku 2020 – mal podľa plánu dosiahnuť v roku 2020. Na základe programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP bude postupne klesať z úrovne 47,5 % v roku 2019 na 44,4 % do roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2019 neboli úplne konkretizované. Rozpočet zahŕňa nešpecifikovanú kategóriu výdavkov nazývaných rozpočtové rezervy (v celkovej výške 0,7 % HDP), čo znižuje predvídateľnosť pri plnení rozpočtu.

(7)Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by so zreteľom na prognózu Komisie z jesene 2018, v ktorej sa predpokladá pozícia, ktorá by sa v roku 2019 viac približovala k strednodobému rozpočtovému cieľu a v súlade s pravidlami rozmrazovania požadovanej úpravy, nemala prekročiť 4,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,3 % v roku 2019. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že pri spoločnom posudzovaní rokov 2018 a 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy.

(8)Slovensko by v roku 2020 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 to za predpokladu nezmenených politík zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 4,6 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 0,3 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva, že v prípade rokov 2019 a 2020 posudzovaných spolu existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Slovensko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2019 aj 2020. Rada celkovo zastáva názor, že počnúc rokom 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

(9)Verejné financie Slovenska čelia v dlhodobom horizonte stredne vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti. Podľa správy Komisie o fiškálnej udržateľnosti z roku 2018 by bolo na dlhodobé stabilizovanie pomeru dlhu k HDP treba kumulatívne zlepšenie štrukturálneho primárneho salda vo výške 2,5 percentuálneho bodu HDP v porovnaní so scenárom nezmenenej politiky. Je to spôsobené zamýšľaným zvýšením výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť, ktoré zvyšujú náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva (celkový príspevok vo výške 1,8 percentuálneho bodu HDP). Keďže miera pôrodnosti na Slovensku je nízka a očakáva sa ďalšie zvyšovanie strednej dĺžky života, predpokladá sa, že do roku 2060 sa index ekonomickej závislosti starých ľudí (ktorý sa určuje ako pomer starších ľudí a aktívneho obyvateľstva – podiel pracujúceho obyvateľstva a obyvateľstva zúčastňujúceho sa na odbornej príprave) strojnásobí. Zatiaľ čo v roku 2016 na každých desať zamestnaných osôb pripadali len približne traja neaktívni ľudia nad 65 rokov, očakáva sa, že toto číslo vzrastie do roku 2060 na viac než sedem na každých desať zamestnaných osôb (index ekonomickej závislosti starých ľudí). Zavedenie automatického naviazania veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života postupne zlepšilo dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. To sa považovalo za dôležitý nástroj na zabezpečenie medzigeneračnej spravodlivosti a dlhodobej udržateľnosti. Obavy týkajúce sa dlhodobej fiškálnej udržateľnosti dôchodkových systémov vzrástli po tom, ako parlament 28. marca 2019 prijal zmenu ústavy, ktorou sa stanovuje maximálna veková hranica odchodu do dôchodku (64 rokov pre mužov a ženy bez detí, pre ženy s deťmi zníženie o pol roka za každé z prvých troch detí) a ruší sa jeho automatické naviazanie na strednú dĺžku života. Podľa slovenskej Rady pre rozpočtovú zodpovednosť spôsobí dôchodkový strop zvýšenie výdavkov vo výške 1,6 % HDP, z 8,6 % v roku 2016 na 11,4 % v roku 2070 v porovnaní so zvýšením na 9,8 % plánovaným v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2018. Tým výrazne stúpnu riziká v oblasti udržateľnosti. Doteraz neboli predložené žiadne vyrovnávacie opatrenia a nevypočítal sa vplyv na príjem v starobe a na chudobu.

(10)Napriek určitému pokroku dosiahnutému v boji proti daňovým únikom zostáva daňová disciplína problematickou a medzera na DPH bola v roku 2016 v porovnaní s priemerom EÚ viac než dvojnásobná. Hoci sa očakáva, že opatrenia plánované v rámci tretieho akčného plánu prinesú pozitívne výsledky, niektoré z nich sa ešte nerealizovali. Zavedenie elektronických daňových priznaní pravdepodobne zníži administratívnu záťaž daňovníkov, ale ak sa nerealizujú všetky plánované opatrenia, mohlo by to ohroziť celkový účinok. Štruktúrovaný rámec opatrení v tejto oblasti politiky môže zároveň pomôcť obmedziť časté zmeny v daňovom zákonníku a prispieť k jeho zjednodušeniu. Potenciál tvorby príjmov z environmentálneho a majetkového zdaňovania sa v porovnaní s inými krajinami EÚ nevyužíva dostatočne.

(11)Na trhu práce pretrváva pozitívny vývoj v podobe zvýšenej zamestnanosti a historicky najnižších úrovní nezamestnanosti. Vo vykonávaní akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných sa dosiahol značný pokrok, čo pomohlo za posledné dva roky znížiť počet dlhodobo nezamestnaných o jednu tretinu. Miera dlhodobej nezamestnanosti však stále zostáva nad priemerom EÚ, pričom zasahuje najmä ľudí s nízkou kvalifikáciou, mladých ľudí a Rómov. Na rozdiel od klesajúcej miery nezamestnanosti sa správy o nedostatku kvalifikovaných pracovných síl stali závažným problémom. Na trhu práce existujú medzi regiónmi stále značné rozdiely, pričom vyššiu nezamestnanosť možno pozorovať v troch regiónoch východného Slovenska a nedostatok pracovnej sily na západnom Slovensku. Treba pokračovať v budovaní kapacít pre zamestnávateľov a odborové zväzy a podporovať ich aktívnejšie zapojenie.

(12)Rozsah a účinnosť politík na zlepšovanie zamestnateľnosti sú obmedzené. V programoch odbornej prípravy a rekvalifikácie došlo k zlepšeniu, ale je ich stále málo a nie sú v plnej miere zacielené na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny. Vzdelávací systém nedostatočne prispieva k sociálno-ekonomickému rozvoju a je nedostatočne financovaný na všetkých úrovniach. K naliehavým problémom patrí nízka úroveň výsledkov vzdelávania, zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného vzdelávacieho prúdu od detstva a účinná integrácia žiakov zo socioekonomicky znevýhodnených pomerov do vzdelávania a odbornej prípravy (so zreteľom na rastúcu mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky). Z hľadiska medzinárodných noriem sú výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností naďalej neuspokojivé a do značnej miery ich ovplyvňujú socioekonomické pomery žiakov. Výzvou je aj zabezpečenie toho, aby slovenské obyvateľstvo disponovalo lepším súborom zručností pre meniace sa hospodárstvo a spoločnosť. Učiteľské povolanie zostáva napriek progresívnemu nárastu platov do roku 2020 aj naďalej neatraktívne a čelí čoraz väčšiemu nedostatku učiteľov. Kvalita a relevantnosť počiatočného odborného vzdelávania a príležitostí na profesionálny rozvoj učiteľov sú navyše obmedzené. Súčasné opatrenia na podporu spravodlivého a inkluzívneho vzdelávania doposiaľ nesplnili očakávania a nedosiahol sa žiadny skutočný pokrok v odstraňovaní segregácie rómskych študentov. Vláda prijala „Národný program rozvoja výchovy a vzdelávania“ (2018 – 27) a prvý akčný plán (2018 – 19) (spolu s odhadovaným rozpočtom), ako aj nové právne predpisy týkajúce sa zabezpečenia kvality vo vysokoškolskom vzdelávaní. Bude veľmi dôležité tieto opatrenia účinne vykonávať a monitorovať, aby sa zistilo, či prinášajú očakávané výsledky.

(13)Nízka miera zamestnanosti žien odráža skutočnosť, že muži zriedkavo využívajú dlhú rodičovskú dovolenku, k čomu sa pridáva obmedzený prístup k cenovo dostupným zariadeniam starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a ich nízka dostupnosť. Najmä u detí do troch rokov je celková dochádzka do takýchto zariadení extrémne nízka. Vláda prijala nové rozhodnutie o povinnej účasti na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve od piatich rokov s účinnosťou od roku 2020. Je však nevyhnutne ďalej investovať do zariadení starostlivosti o deti a predškolských zariadení a podporovať dochádzku.

(14)Aj keď je podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením nižší než priemer EÚ, v mnohých okresoch na juhu a východe Slovenska je tento ukazovateľ podstatne vyšší. Existujú značné prekážky v prístupe ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, pričom regionálne rozdiely sa obzvlášť výrazne prejavujú vo vysokých mierach predčasného ukončenia školskej dochádzky. Ďalšie prekážky sa týkajú prístupu znevýhodnených skupín, najmä Rómov, ako aj osôb so zdravotným postihnutím a osôb, ktoré sú postihnuté bezdomovectvom a vylúčením z bývania, k zdravotnej starostlivosti, dlhodobej starostlivosti, sociálnemu bývaniu a iným základným službám. Integrovaný prístup je pre podporu sociálneho začlenenia týchto skupín nevyhnutný.

(15)Reformy zamerané na zlepšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti napredujú, hoci miera ich realizácie sa v rôznych oblastiach starostlivosti líši. V rámci opatrení vykonaných pri preskúmaní výdavkov na zdravie sa dosiahli niektoré pozitívne výsledky, najmä v nadväznosti na rad opatrení na obmedzenie nákladov v oblasti farmaceutických výrobkov a zdravotníckych pomôcok. Stále však existuje priestor na zvyšovanie efektívnosti a poskytovanie lepšej starostlivosti prostredníctvom strategického prerozdeľovania zdrojov medzi rôznymi oblasťami starostlivosti. Poskytovanie zdravotníckych služieb je aj naďalej príliš závislé od nemocníc, ktorých dlh napriek pravidelnému odpúšťaniu stále rastie a ktoré majú ťažkosti s financovaním investícií potrebných na zlepšenie efektívnosti a kvality starostlivosti. Zatiaľ čo posilnenie primárnej starostlivosti je kľúčové pre zníženie využívania nemocničných služieb, ktorému sa dá vyhnúť, nízky počet všeobecných lekárov a obmedzený rozsah služieb poskytovaných v rámci primárnej starostlivosti predstavujú prekážky pre zlepšovanie efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti. Vláda iniciovala opatrenia na riešenie nedostatku pracovných síl v zdravotníctve a bude dôležité prispôsobiť toto úsilie dlhodobejšej stratégii zameranej na postupnú decentralizáciu služieb od akútnej starostlivosti, posilňovanie primárnej starostlivosti a podporu preventívnych služieb.

(16)Roztrieštený systém výskumu oslabuje účinnosť verejných investícií do výskumu a vývoja pri zvyšovaní kvality vedeckého výskumu, následkom čoho je ťažké prilákať súkromné financovanie. Politika v oblasti výskumu a inovácií dopláca na neúčinnú koordináciu medzi ministerstvami a inými aktérmi, čo vedie k oneskoreniam a zlyhávaniu významných reforiem. Suboptimálna transformácia Slovenskej akadémie vied vzbudila obavy týkajúce sa kontinuity jej činností, čo viedlo k zastaveniu celého procesu. K nízkym výdavkom súkromného sektora na výskum a vývoj prispieva nedostatok alebo zlyhanie cielených opatrení spojené s obmedzeným zapojením výskumných inštitúcií a obmedzenými výskumnými kapacitami. Celkovo zostáva podnikový výskum a vývoj jedným z najmenších v EÚ a sústreďuje sa na výrobu so strednou až s vysokou technologickou náročnosťou – oblasti, v ktorých dominujú nadnárodné firmy. Opatrenia na podporu prenosu poznatkov, posilnenie inovačných kapacít v priemysle a zlepšenie spolupráce medzi podnikmi a akademickým svetom napredujú len pomaly.

(17)V záujme zvýšenia produktivity a zachovania procesu konvergencie na Slovensku sú potrebné trvalé investície aj do digitálnej a dopravnej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Existuje potreba zlepšiť základné pevné širokopásmové pripojenie a pokrytie 4G a využívanie ultrarýchleho širokopásmového pripojenia. Investície do energetickej efektívnosti, obzvlášť v sektore budov, a environmentálnych technológií môžu byť zdrojom ekologického rastu a pomôžu zachovať vzácne environmentálne zdroje. Okrem toho, ak sa majú menej rozvinuté regióny dostať na rovnakú úroveň, má sa zlepšiť ich vedomostná základňa, posilniť konkurencieschopnosť a zvýšiť produktivita, na vyplnenie medzier v infraštruktúre a na zlepšenie dopravných sietí sú potrebné strategickejšie investície. Slovensko zaostáva v oblasti dobudovania základnej cestnej aj železničnej siete v rámci transeurópskej dopravnej siete, napríklad v koridore Rýn – Dunaj. Nedostatky v dopravnej sieti by sa mohli odstrániť zvýšením prepojenosti, multimodálnosti a interoperability existujúcich verejných a mestských dopravných sietí, ako aj podporovaním udržateľných druhov dopravy.

(18)Výrazné administratívne a regulačné zaťaženie môže negatívne ovplyvniť investície a inovácie, a to najmä v prípade malých a stredných podnikov. Napriek úsiliu vlády sa administratívne zaťaženie dostatočne neznižuje a slovenské podnikateľské prostredie stráca svoju nadobudnutú medzinárodnú pozíciu. V oblasti podnikania vyvoláva obavy kvalita právnych predpisov a nedostatočná predvídateľnosť. Tieto výzvy by sa mali riešiť prostredníctvom úplného zavedenia Stratégie lepšej regulácie RIA 2020 a posilnenia Centra lepšej regulácie. Slovenské odvetvie odborných služieb zostáva výrazne regulované. V prípade právnikov, patentových zástupcov, stavebných inžinierov, architektov, účtovníkov, sprievodcov cestovného ruchu a realitných sprostredkovateľov je regulácia reštriktívnejšia, než je vážený priemer EÚ.

(19)Vláda zásadným spôsobom reformuje postupy verejného obstarávania tak, že prepracúva právny rámec s cieľom zjednodušiť postupy a znížiť transakčné náklady. Nové sústredenie sa na profesionalizáciu je krokom vpred. Všeobecné výhody sa však objavujú len postupne. Verejní obstarávatelia sa v kontexte nedôvery voči verejným inštitúciám musia viac snažiť o opätovné získanie dôvery podnikov, médií aj širokej verejnosti. To bráni zavedeniu veľmi potrebných nových postupov. Treba zvýšiť úsilie o zintenzívnenie používania kvalitatívnych kritérií s cieľom dosiahnuť lepšiu hodnotu za peniaze a zlepšiť strategické využívanie verejného obstarávania.

(20)Slovenská verejná správa stále čelí výzvam v oblasti neefektívnosti a nedostatkom, ktoré spôsobuje najmä neúčinná spolupráca medzi útvarmi štátnej správy. Nedostatok kapacity a absencia strategického plánovania bránia spolu s administratívnymi nedostatkami bezproblémovému čerpaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov. Následkom toho Slovensko prišlo v rokoch 2014 – 2020 o finančné prostriedky vo výške 120 miliónov EUR a prerozdeľovanie finančných prostriedkov konečným príjemcom zostáva aj naďalej na nízkej úrovni. Suboptimálna príprava projektov financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov navyše viedla k omeškaným investíciám a krátkym lehotám pre postupy verejného obstarávania, čím sa zvýšilo riziko nezrovnalostí.

(21)Korupcia neustále predstavuje problém a bolo zaznamenané len mierne odhodlanie stíhať prípady korupcie na vysokej úrovni. Snahy o boj proti korupcii brzdia organizačné a procesné nedostatky na úrovni polície a prokuratúry a slabá ochrana oznamovateľov korupcie. Výzvou stále zostáva aj zlepšovanie účinnosti súdneho systému vrátane jeho nezávislosti. Napriek určitým zlepšeniam v efektívnosti a kvalite pretrvávajú obavy týkajúce sa nezávislosti súdnictva a prieťahy v procese menovania sudcov ústavného súdu by mohli negatívne ovplyvniť fungovanie súdneho systému.

(22)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. Slovensku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

(23)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.