EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 12. 2021 COM(2021) 804 final 2021/0424(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom (prepracované znenie) {SEC(2021) 431 final} - {SWD(2021) 455 final} - {SWD(2021) 456 final} - {SWD(2021) 457 final} - {SWD(2021) 458 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu 1.1. Úvod Európska únia si stanovila ambiciózny cieľ stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym svetadielom. Na jeho dosiahnutie sa členské štáty a Európsky parlament v rámci európskeho právneho predpisu v oblasti klímy dohodli, že do roku 2030 znížia emisie skleníkových plynov aspoň o 55 %. Na dosiahnutie týchto cieľov a súčasné prispievanie ku konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti je v energetickom systéme potrebná systémová zmena: musíme znížiť používanie fosílnych palív – vrátane plynu z fosílnych zdrojov – a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie. Teraz teda musíme navrhnúť ambiciózny prechod plynárenského odvetvia na nízkouhlíkové a obnoviteľné plyny. Fosílny plyn predstavuje približne 95 % plynných palív v súčasnosti spotrebúvaných v EÚ. Plynné palivá tvoria v súčasnosti zhruba 22 % celkovej spotreby energie EÚ (vrátane približne 20 % výroby elektriny v EÚ a 39 % výroby tepla). Podľa príslušných scenárov použitých v rámci posúdenia vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy bude podiel plynných palív na celkovej spotrebe energie v EÚ v roku 2050 predstavovať okolo 20 %. Plynné palivá budú zohrávať dôležitú úlohu v energetickom mixe do roku 2050 a vyžiadajú si dekarbonizáciu plynárenského odvetvia prostredníctvom výhľadovej koncepcie konkurencieschopných trhov s dekarbonizovaným plynom. Napriek nepatrnému podielu bioplynu, biometánu, obnoviteľného a nízkouhlíkového vodíka, ako aj syntetického metánu (ďalej spoločne ako „obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny“) na súčasnom energetickom mixe EÚ, budú tieto plyny tvoriť dve tretiny plynných palív v energetickom mixe v roku 2050, pričom zvyšok bude predstavovať fosílny plyn so zachytávaním, s využívaním a ukladaním oxidu uhličitého (CCUS). Táto iniciatíva je takisto súčasťou legislatívneho balíka „Fit for 55“. a týka sa koncepcie trhu pre plyny vrátane vodíka. Jej cieľom je odstránenie existujúcich regulačných prekážok a vytvorenie podmienok na dosiahnutie tohto cieľa nákladovo efektívnym spôsobom. Ide o dôležitý prvok prechodu na integrovaný energetický systém, ktorým sa minimalizujú náklady prechodu na klimatickú neutralitu, predovšetkým pre spotrebiteľov, a ktorým sa im otvárajú nové príležitosti na zníženie účtov za energie a na aktívnu účasť na trhu. Predpokladá sa, že vodík sa bude používať najmä v oblastiach, v ktorých nie je možná elektrifikácia, vrátane súčasných energeticky náročných priemyselných odvetví (napr. rafinérie, hnojivá, výroba ocele) a v určitých odvetviach ťažkej nákladnej dopravy (námorná doprava, letectvo, diaľková doprava ťažkými vozidlami). Rozvoj špecializovanej vodíkovej infraštruktúry je potrebný na uvoľnenie celého potenciálu tohto nosiča energie v rámci špecifických konečných použití. Cieľom podpory obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov je dekarbonizovať tieto odvetvia, zvýšiť flexibilitu elektroenergetickej sústavy prostredníctvom technológií premeny energie na iné zdroje (power-to-x), posilniť bezpečnosť dodávok energie znížením závislosti od dovozu zemného plynu a umožniť skladovanie (a výrobu) elektriny. V spojení s inými formami skladovania a flexibility, ako sú batérie a reakcia na strane spotreby, to umožní prepojiť rôzne hospodárske odvetvia. Podobne sa podporí vlastná výroba a inteligentné využívanie distribuovanej dodávky energie a prispeje sa k posilneniu postavenia spotrebiteľa. Spotrebitelia okrem toho potrebujú jasné a ľahko prístupné informácie, ktoré im pomôžu so zmenou ich návykov z hľadiska spotreby energie a s prechodom na riešenia využívajúce obnoviteľné a nízkouhlíkové zdroje energie podobným spôsobom ako v prípade trhu s elektrinou. Hoci je cieľom maximalizovať využívanie obnoviteľného vodíka od roku 2030, v krátkodobom a strednodobom horizonte môžu určitú úlohu zohrávať iné formy nízkouhlíkových plynov, najmä nízkouhlíkový vodík, a to predovšetkým na rýchle zníženie emisií z existujúcej výroby vodíka a na podporu súbežného používania obnoviteľného vodíka v budúcnosti. V súlade s vodíkovou stratégiou EÚ by výroba obnoviteľného vodíka v EÚ mala v roku 2024 dosiahnuť objem 1 milión ton a až 10 miliónov ton do roku 2030. Od uvedeného roku by sa mal obnoviteľný vodík používať vo veľkom rozsahu a mal by nahradiť nízkouhlíkový vodík. Efektívny a udržateľný rozvoj obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, ako aj trhu s vodíkom si vyžadujú prispôsobenie trhového rámca. Dôvodom je skutočnosť, že obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny musia v súčasnosti prekonávať regulačné prekážky pre prístup na trh a k sieti, ktoré predstavujú komparatívnu nevýhodu v porovnaní so zemným plynom. Navyše na vytvorenie trhu s dekarbonizovaným plynom, ktorý prispeje k energetickej transformácii, je potrebný podstatne vyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie v integrovanom energetickom systéme s aktívnou účasťou spotrebiteľov na konkurenčných trhoch. Vďaka tomu by spotrebitelia mohli využívať prijateľné ceny, dobré štandardy služieb a skutočný výber z ponúk odzrkadľujúcich technologický vývoj. Zavádzanie rozličných druhov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov môže prebiehať súbežne a očakáva sa, že sa budú rozvíjať rozličnou rýchlosťou v jednotlivých krajinách EÚ: ·vodíková infraštruktúra bude postupne dopĺňať sieť zemného plynu, ·plynárenská infraštruktúra, v rámci ktorej sa fosílny plyn bude postupne nahrádzať inými zdrojmi metánu. Okrem toho udalosti, ktoré viedli k zvýšeniu cien energií, nám pripomenuli, že význam odolnosti európskeho energetického systému sa čoraz viac zvyšuje zároveň s tým, ako sa do energetického systému EÚ začleňuje viac decentralizovaných obnoviteľných zdrojov energie a postupne sa ukončuje používanie fosílnych palív. Opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok energie a pripravenosti na riziká v plynárenskom odvetví musia byť vhodné na prechod na čistú energiu. Komisia vo svojom oznámení o boji s rastúcimi cenami energie (súbor nástrojov pre opatrenia a podporu) poukázala na vzájomnú závislosť medzi bezpečnosťou dodávok energie, optimálnym využívaním skladovacích kapacít a nestálosťou cien energií. 1.2. Ciele návrhu Cieľom tejto iniciatívy je uľahčiť obnoviteľným a nízkouhlíkovým plynom prienik do energetického systému, a tak umožniť prechod od zemného plynu, a dať týmto novým plynom možnosť, aby zohrali svoju úlohu, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality EÚ do roku 2050. V tejto súvislosti sa iniciatíva zaoberá týmito oblasťami: Nízka úroveň zapojenia odberateľov a ich ochrany na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi. Ak majú nové plyny splniť svoju úlohu v energetickej transformácii, pravidlá maloobchodného trhu by mali odberateľom umožniť rozhodnúť sa pre obnoviteľné a nízkouhlíkové zdroje energie. V súčasnosti túto možnosť nemajú. Navyše EÚ nemá spoločnú terminológiu ani certifikačný systém pre nízkouhlíkové palivá a plyny. Okrem toho sa maloobchodný trh s plynom vyznačuje trhovou koncentráciou a nízkou úrovňou nových vstupov a inovácie. To všetko odberateľom bráni vo využívaní výhod hospodárskej súťaže a rozhodnúť sa pre nízkouhlíkové zdroje energie. Na to, aby sa odberatelia mohli rozhodnúť pre energie z udržateľných zdrojov, musia mať dostatočné informácie o spotrebe a pôvode svojej energie a efektívne nástroje na účasť na trhu. Členské štáty by okrem toho mali prijať opatrenia potrebné na ochranu zraniteľných odberateľov a odberateľov žijúcich v energetickej chudobe. Trh s dekarbonizovaným plynom by sa nemal rozvíjať bez toho, aby odberatelia mali z tohto rozvoja plný prínos. Vodíková infraštruktúra a trhy s vodíkom. Súčasný regulačný rámec pre plynné nosiče energie sa netýka využívania vodíka ako nezávislého nosiča energie prostredníctvom špecializovaných vodíkových sietí. Na úrovni EÚ neexistujú žiadne pravidlá týkajúce sa investícií do sietí založených na tarifách alebo vlastníctva a prevádzky špecializovaných vodíkových sietí. Neexistujú ani harmonizované pravidlá týkajúce sa kvality vodíka (bez prímesí). V dôsledku toho existujú prekážky rozvoja nákladovo efektívnej, cezhraničnej vodíkovej infraštruktúry a konkurencieschopného trhu s vodíkom, ktorý je predpokladom pre zavádzanie výroby a spotreby vodíka. Cieľom tohto návrhu je odstrániť tieto nedostatky. Obsahuje návrh systému terminológie a certifikácie pre nízkouhlíkový vodík a nízkouhlíkové palivá.

Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v existujúcej plynárenskej infraštruktúre a trhoch s plynom a energetická bezpečnosť. Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v súčasnosti tvoria len nepatrný podiel v energetickom mixe EÚ. Prístup na veľkoobchodný trh s plynom, t. j. prístup k virtuálnym obchodným bodom, predstavuje kľúčový predpoklad pre uvoľnenie ich potenciálu. Odstránením nákladov na cezhraničný obchod s týmito plynmi a uľahčením prepojenia výrobných zariadení sa takisto zlepší zdôvodnenie projektu. Rozdiely v parametroch kvality plynu a v objeme vodíka v zmesi v sieti pre zemný plyn môžu ovplyvniť koncepciu plynárenskej infraštruktúry, použitia koncovým používateľom a interoperabilitu cezhraničných systémov, a tak môžu predstavovať riziko rozdrobenia vnútorného trhu. Súčasné pravidlá týkajúce sa kvality plynu však nie sú vhodné z hľadiska budúceho vývoja. Pokiaľ ide o LNG, odstránením zvyšných prekážok týkajúcich sa prístupu k terminálom LNG by sa mohol otvoriť priestor na dovoz obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov zo zahraničia, čím sa podporí dekarbonizácia trhu s plynom v EÚ. A napokon zachovanie a posilnenie odolnosti počas prechodu si vyžadujú primerané opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok energie. Plánovanie sietí. Ako sa uvádza v stratégii Komisie pre integráciu energetického systému, predpokladom na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy na rok 2050 je koordinované plánovanie a prevádzka energetického systému EÚ ako celku, ktorý zahŕňa rôzne nosiče energie, infraštruktúry a sektory spotreby. Súčasné systémy a postupy plánovania sietí sú nedostatočné vzhľadom na nezrovnalosti medzi 10-ročným plánom rozvoja siete pre celú EÚ a národnými plánmi rozvoja siete. Lepšia väzba medzi 10-ročným plánom rozvoja siete a národnými plánmi rozvoja siete umožní nadnárodnú výmenu informácií o využívaní prenosových a prepravných sústav. Bezpečnosť dodávok a ukladania energie. V reakcii na značné zvýšenie cien energií v celej EÚ na jeseň 2021 Európska rada vyzvala Komisiu, aby rýchlo zvážila strednodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré by zvýšili odolnosť energetického systému EÚ vrátane opatrení, ktoré by posilnili bezpečnosť dodávok energie. S cieľom prispieť k rýchlej reakcii na túto krízu a prípadnú novú krízu na úrovni Únie tento návrh obsahuje konkrétne opatrenia na zlepšenie spolupráce a odolnosti, predovšetkým na zabezpečenie účinnejšieho a koordinovaného používania dohôd o skladovaní a operačnej solidarite. Tieto opatrenia sú zamerané na posilnenie včasnej odolnosti energetického systému EÚ proti budúcim otrasom. Patria medzi ne opatrenia uvedené v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu. S cieľom zabezpečiť súdržnú reakciu sa opatrenia o bezpečnosti dodávok energie nenavrhujú v samostatnom legislatívnom návrhu, ale tvoria súčasť tohto legislatívneho návrhu. Ako sa uvádza v oznámení o cenách energie z 13. októbra 2021 s názvom Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu, medzinárodná koordinácia bezpečnosti dodávok energie je kľúčová pre odolnosť proti budúcim otrasom. Členské štáty podľa navrhovaných opatrení musia výslovne zaradiť zásobníky do svojich posúdení rizík pre bezpečnosť dodávok energie na regionálnej úrovni, vrátane rizík spojených s kontrolou nad zásobníkmi zo strany subjektov z tretích krajín. V prípade nevyriešených rizík by členské štáty mali zvážiť opatrenia v oblasti skladovania prostredníctvom regionálnej spolupráce. V návrhu sa vymedzujú základné podmienky na zavedenie dobrovoľného spoločného verejného obstarávania strategických zásob plynu, ktoré sa majú používať v prípade núdze. Zavádzajú sa aj opatrenia na zlepšenie transparentnosti a prístupu k zásobníkom, na riešenie kybernetických rizík v oblasti plynu a na uľahčenie dvojstranných dohôd o solidarite medzi členskými štátmi v prípade krízy. Komisia vyzýva členské štáty, aby prikročili k dohodám o solidarite bez vyčkávania, aby aj v prípade závažnej krízy domácnosti dostali plyn, ktorý potrebujú. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky Navrhovaná iniciatíva úzko súvisí s legislatívnymi návrhmi predloženými v kontexte legislatívneho balíka „Fit for 55“ a dopĺňa ich s cieľom vykonávať Európsku zelenú dohodu, konkrétne ide o tieto predpisy: Revidovaná smernica o obnoviteľných zdrojoch energie (ďalej len „smernica o energii z obnoviteľných zdrojov v prepracovanom znení“), ktorá predstavuje hlavný nástroj EÚ zameraný na podporu energie z obnoviteľných zdrojov. Jej cieľom je zrýchliť prienik energie z obnoviteľných zdrojov vrátane obnoviteľných plynov do energetického systému. Jej navrhovanou zmenou sa zvyšuje cieľová hodnota týkajúca sa obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe EÚ na 40 % a podporuje sa využívanie palív z obnoviteľných zdrojov, ako je obnoviteľný vodík, v priemysle a doprave s dodatočnými cieľovými hodnotami. V súvislosti s touto iniciatívou sa v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov v prepracovanom znení obnoviteľný vodík vymedzuje ako „palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu“ a „palivá z biomasy“, ktoré spĺňajú zníženie emisií skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s fosílnymi palivami, pričom sa v nej stanovujú konkrétne čiastkové ciele pre spotrebu obnoviteľného vodíka (50 % celkovej spotreby vodíka na energetické účely a na použitie ako surovina v priemysle do roku 2030 a 2,6 % energie dodanej odvetviu dopravy). Smernica o energetickej efektívnosti a súvisiaca smernica o energetickej hospodárnosti budov, ktoré obsahujú návrhy na ich zmenu, ovplyvňujú súčasnú iniciatívu, keďže sa dotýkajú úrovne a štruktúry dopytu po plyne. Opatrenia energetickej efektívnosti môžu zmierniť energetickú chudobu a znížiť zraniteľnosť spotrebiteľov. Keďže v európskom vykurovaní a chladení a v zariadeniach kombinovanej výroby v súčasnosti prevládajú plynné palivá, ich efektívne používanie je naďalej ústredným prvkom opatrení energetickej efektívnosti. Smernica o plyne a nariadenie o plyne sú v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti: otvorený a konkurenčný trh EÚ s cenami, v ktorých sa odrážajú výrobné náklady nosičov energie, náklady na emisie oxidu uhličitého a externé náklady a prínosy, efektívne zaistí čistý a bezpečný vodík koncovým používateľom, ktorí si ho cenia najviac. Nariadenie o TEN-E, ktoré Komisia navrhla v decembri 2020, má za cieľ lepšiu podporu pre modernizáciu cezhraničnej energetickej infraštruktúry v Európe pre Európsku zelenú dohodu. Zavádza sa ním vodíková infraštruktúra ako nová kategória infraštruktúry pre vývoj európskej siete. Touto iniciatívou sa dopĺňa navrhované nariadenie o TEN-E, keďže sa zameriava na zosúladenie vnútroštátnych plánov s požiadavkami celoeurópskeho 10-ročného plánu rozvoja siete. Ako už bolo oznámené v stratégii EÚ na zníženie emisií metánu, Komisia navrhne právny predpis na zníženie emisií metánu v odvetví energetiky. Cieľom iniciatívy je zvýšiť kvalitu informácií o všetkých metánových emisiách v energetike. Ide o doplnkovú iniciatívu, keďže jej cieľom je uľahčiť prienik obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a umožniť prechod od zemného plynu. •Súlad s ostatnými politikami Únie Systém obchodovania s emisiami (ďalej len „ETS“) zvyšuje cenu používania fosílnych palív vo vzťahu k cene obnoviteľným a nízkouhlíkovým plynom, a tak podporuje dopyt po týchto plynoch a investície do súvisiacej výrobnej technológie. Komisia navrhuje jeho posilnenie vrátane jeho upevnenia v sektore letectva, v námornej a cestnej doprave a v sektore budov a rozšírenia na tieto sektory. Do tohto systému sú zahrnuté všetky zariadenia na výrobu vodíka, ako aj elektrolyzéry s výrobnou kapacitou presahujúcou 25 ton/deň. Inovačný fond, ktorý bol zriadený smernicou o systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (ďalej len „smernica o ETS“) na obdobie od roku 2021 do roku 2030, je jedným z nástrojov financovania podporujúcich prechod na klimaticky neutrálnu Európu do roku 2050. Inovačný fond, ktorý bol zriadený smernicou o EU ETS na obdobie od roku 2021 do roku 2030, je jedným z nástrojov financovania podporujúcich prechod na klimaticky neutrálnu Európu do roku 2050. Cieľom revízie smernice o zdaňovaní energie je zosúladiť zdaňovanie energetických výrobkov s politikami EÚ v oblasti energetiky a klímy, podporiť čisté technológie a odstrániť zastarané výnimky a znížené sadzby, ktoré v súčasnosti podnecujú používanie fosílnych palív. V rámci revidovanej smernice sa výrobky, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, zoskupujú a zoraďujú podľa ich environmentálnych vlastností. Podľa toho sa v revízii stanovuje preferenčná minimálna úroveň zdaňovania vo výške 0,15 EUR/GJ (v porovnaní s 10,75 EUR/GJ v prípade fosílnych palív) pre palivá obsahujúce obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík používané ako motorové palivá. V prípade palív obsahujúcich obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík používaných ako vykurovacie palivá sa v nej stanovuje minimálna úroveň zdaňovania vo výške 0,15 EUR/GJ (v porovnaní s 0,6 EUR/GJ v prípade zemného plynu). Revidované nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá, ktorým sa zrušuje smernica 2014/94/EÚ o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá, v znení navrhnutom Komisiou v júli 2021, má za cieľ bojovať proti zvyšovaniu emisií v cestnej doprave na podporu prechodu na vozidlový park s takmer nulovými emisiami do roku 2050. Podľa nariadenia musia členské štáty rozšíriť svoju sieť nabíjacej a čerpacej infraštruktúry v súlade s predajom automobilov s nulovými emisiami a na hlavných diaľniciach v pravidelných rozstupoch inštalovať nabíjacie body a čerpacie miesta. Podľa revízie nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá musí byť do roku 2030 jedna čerpacia stanica (s minimálnou kapacitou 2 t/deň, s tlakom minimálne 700 barov) každých 150 km pozdĺž základnej siete TEN-T a v každom mestskom uzle. Výsledkom bude približne 700 vodíkových čerpacích staníc pozdĺž dopravných uzlov a 88 vodíkových čerpacích staníc v mestských uzloch. Zmena nariadenia, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá, je zameraná na zabezpečenie jasného smerovania k doprave s nulovými emisiami po roku 2025. V nariadení sa predovšetkým vymedzujú vozidlá s nulovými emisiami ako batériou poháňané elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon a stanovujú sa v ňom nulové priemerné emisie nových vozidlových parkov do roku 2030. Návrh iniciatívy FuelEU Maritime má za cieľ zvýšiť podiel udržateľných nízkouhlíkových a bezuhlíkových alternatívnych palív v palivovom mixe v medzinárodnej námornej doprave vrátane: kvapalných biopalív, e-kvapalín, dekarbonizovaného plynu (vrátane skvapalneného biometánu a e-plynu), dekarbonizovaného vodíka a palív odvodených z dekarbonizovaného vodíka (vrátane metánu a amoniaku). Zameranie pozornosti na palivá a technológie v oblasti energie by malo umožniť značné a rýchle zníženie emisií, pri ktorom sa v plnej miere používajú existujúce technológie a infraštruktúra popri stimuloch zabezpečených v rámci iných navrhovaných opatrení. Týmto návrhom sa uľahčí aj vymedzenie spôsobov dekarbonizácie pre celé odvetvie námornej dopravy. Návrh iniciatívy REFuel v letectve EÚ je zameraný na zlepšenie potenciálu udržateľných leteckých palív na zníženie stopy letectva v oblasti skleníkových plynov, ktorý je zatiaľ z väčšej časti nevyužitý. S cieľom výrazne znížiť emisie letectva bude tento sektor musieť v nasledujúcich rokoch znížiť svoju súčasnú závislosť od fosílneho leteckého paliva a čoraz viac sa začať opierať o využívanie udržateľných leteckých palív. V návrhu sa stanovuje minimálny podiel 0,7 % syntetických leteckých palív v leteckých palivách dodávaných prevádzkovateľom lietadla, pričom syntetické letecké palivá sú palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Ciele tejto iniciatívy nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Cieľom opatrení plánovaných v rámci tejto iniciatívy je presadenie štyroch cieľov uvedených v článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a zároveň prispieť k dekarbonizácii hospodárstva EÚ. Plánované opatrenia sa majú prijať na základe článku 194 ods. 2 ZFEÚ spoločne s článkom 114 ods. 1 ZFEÚ. V oblasti energetiky EÚ vykonáva spoločnú právomoc podľa článku 4 ods. 2 písm. i) ZFEÚ.

Iniciatíva zároveň vychádza z komplexného súboru legislatívnych aktov, ktoré boli prijaté a aktualizované za posledných dvadsať rokov. V záujme vytvorenia vnútorného trhu s energiou EÚ v rokoch 1996 až 2019 prijala štyri nadväzujúce legislatívne balíky s hlavným cieľom integrovať a liberalizovať vnútroštátne trhy s elektrinou a plynom. Tieto ustanovenia sa týkajú širokého okruhu aspektov od prístupu na trh po transparentnosť, práva spotrebiteľov, zvýšenie likvidity trhov s plynom a nezávislosť regulačných orgánov. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Na úrovni EÚ v súčasnosti neexistujú pravidlá upravujúce špecializované vodíkové siete alebo trhy s vodíkom a nízkouhlíkový vodík a nízkouhlíkové palivá. Vzhľadom na aktuálne snahy na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni v oblasti podpory využívania čistého vodíka ako náhrady za fosílne palivá by členské štáty mohli mať motiváciu prijať vnútroštátne pravidlá týkajúce sa vyhradenej infraštruktúry na prepravu vodíka. Tým vzniká riziko roztriešteného regulačného prostredia v EÚ, čo by mohlo byť prekážkou pre integráciu národných vodíkových sietí a trhov s vodíkom, čím by sa bránilo cezhraničnému obchodovaniu s vodíkom alebo by mnohých od tohto obchodovania odradilo. Harmonizácia pravidiel pre vodíkovú infraštruktúru v neskoršej fáze (t. j. po zavedení vnútroštátnych právnych predpisov) by viedla k vyššiemu administratívnemu zaťaženiu členských štátov a k vyšším regulačným nákladom a neistote pre spoločnosti, a to najmä v prípadoch týkajúcich sa dlhodobých investícií do infraštruktúry na výrobu a prepravu vodíka. Vytvorením regulačného rámca na úrovni EÚ pre špecializované vodíkové siete a pre trhy s vodíkom sa podporí integrácia a vzájomné prepojenie vnútroštátnych trhov s vodíkom a vodíkových sietí. Pravidlá na úrovni EÚ v oblasti plánovania, financovania a prevádzkovania týchto špecializovaných vodíkových sietí so sebou prinesú dlhodobú predvídateľnosť pre prípadných investorov so záujmom o tento typ dlhodobej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o cezhraničné prepojenia (na ktoré by sa inak mohli vzťahovať rôzne a potenciálne rozdielne vnútroštátne právne predpisy). Pokiaľ ide o biometán, bez iniciatívy na úrovni EÚ je pravdepodobné, že v súvislosti s prístupom na veľkoobchodné trhy, s povinnosťami v oblasti prepojenia a s opatreniami na koordináciu medzi prevádzkovateľom prepravnej siete a prevádzkovateľom distribučnej siete by regulácia do roku 2030 bola stále rozdrobená. Podobne bez určitej harmonizácie na úrovni EÚ budú výrobcovia obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov čeliť veľmi rozdielnym nákladom na prepojenie a vstrekovanie v jednotlivých krajinách EÚ, čím vzniknú nerovnaké podmienky. Bez ďalších právnych predpisov na úrovni EÚ budú členské štáty naďalej uplatňovať odlišné normy kvality plynu a pravidlá týkajúce sa úrovne primiešavania vodíka, čím vzniká riziko obmedzení cezhraničného toku a segmentácie trhu. Normy kvality plynu by boli naďalej vymedzené najmä na základe parametrov kvality zemného plynu, čím by sa obmedzila integrácia obnoviteľných plynov v sieti. Všetky tieto aspekty môžu viesť k zníženiu cezhraničného obchodu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, ktoré by sa mohlo kompenzovať intenzívnejším dovozom zemného plynu. Využívanie terminálov LNG a dovoz by sa mohli naďalej týkať iba zemného plynu, a to aj napriek tomu, že terminály LNG nebude vôbec potrebné upravovať v prípade, že bude k dispozícii konkurencieschopný biometán alebo syntetický metán zo zdrojov nachádzajúcich sa mimo EÚ. Vypracovanie národného plánu siete bude potrebné iba v členských štátoch, v ktorých pôsobia certifikovaní nezávislí prevádzkovatelia prepravnej siete a nezávislí prevádzkovatelia sietí. Hoci väčšina členských štátov má jeden národný plán rozvoja plynárenskej infraštruktúry, v rámci ktorého prevádzkovatelia v oblasti plynu spolupracujú, medziodvetvová spolupráca je stále obmedzená. Pripravenosť na núdzové situácie v súčasnom plynárenskom odvetví koordinovaná na úrovni EÚ sa ukázala byť oveľa efektívnejšia ako opatrenia prijaté len na vnútroštátnej úrovni. •Proporcionalita Iniciatíva je v súlade so zásadou proporcionality. Patrí do rozsahu pôsobnosti článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Politická intervencia je úmerná rozsahu a povahe vymedzených problémov a dosiahnutiu stanovených cieľov. Návrh neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie sledovaného všeobecného cieľa, ktorým je uľahčiť dekarbonizáciu plynných palív konkurencieschopným spôsobom s minimálnymi hospodárskymi nákladmi a zároveň zabezpečiť energetickú bezpečnosť a postaviť spotrebiteľov do centra pozornosti trhov s energiou. Uprednostňovaný súbor možností sa považuje za primeraný a v čo najväčšej miere vychádza z existujúcich prístupov. Rovnováha medzi povinnosťami a zohľadnením rozličných schopností konať medzi členskými štátmi a súkromnými subjektmi sa považuje za primeranú vzhľadom na nevyhnutnosť dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050. •Výber nástroja Na základe celkového hodnotenia súčasného regulačného rámca pre trh s plynom bola ako nástroj zvolená smernica na prepracovanie smernice 2009/73/ES, ako aj nariadenie na prepracovanie nariadenia (ES) č. 715/2009. Voľba prepracovaného znenia týchto existujúcich právnych aktov ako riešenia zlepší právnu zrozumiteľnosť. Pozmeňujúci akt by nemusel byť primeraný vzhľadom na rozsiahly súbor nových ustanovení. Voľba nástrojov si teda vzhľadom na tieto zmeny v rámci prirodzeného vývoja súčasnej legislatívy vyžaduje revíziu už prijatých a zavedených pravidiel. Prostredníctvom nariadenia o plyne bude potrebné zmeniť ďalšie akty, napríklad: nariadenie (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu, nariadenie (EÚ) 2019/942, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), a nariadenie (EÚ) č. 1227/2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Nadobudnutie účinnosti tretieho energetického balíka pozitívne prispelo k hospodárskej súťaži a výkonnosti vnútorných trhov s energiou. Súčasný regulačný rámec pre plyn je však zameraný na zemný plyn z fosílnych zdrojov, pričom nie je v plnej miere pripravený na nástup alternatív k metánovým plynom (vrátane zemného plynu a biometánu), ako je vodík. Potrebné je opakované preskúmanie súčasného regulačného rámca pre trh s plynom a Európska komisia ho už ohlásila vo svojom oznámení o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu. Vhodný trhový rámec by vzhľadom na rozličný potenciál výroby obnoviteľného a nízkouhlíkového vodíka v členských štátoch EÚ mohol pomôcť, aby vodík zohral svoju úlohu ako nosič energie a ako faktor integrácie energetického systému. Na tomto základe boli v problémovej oblasti I posúdenia vplyvu určené štyri hlavné činitele: i) dekarbonizácia bude mať za následok vznik európskeho vodíkového hodnotového reťazca, ktorý sa bude opierať o cezhraničný trh s vodíkom; ii) nedostatok investícií do vodíkovej infraštruktúry brzdí rozvoj trhu; iii) vodíková infraštruktúra môže vytvoriť prirodzený monopol, čo povedie k vzniku trhových štruktúr bez hospodárskej súťaže; iv) rozdielne pravidlá týkajúce sa kvality vodíka môžu zhoršiť cezhraničné toky a môžu byť príčinou dodatočných nákladov.

Existujúce pravidlá v oblasti plynu zamerané na zemný plyn z fosílnych zdrojov dovážaný prevažne z krajín mimo EÚ neriešia osobitné charakteristiky decentralizovanej výroby obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov v EÚ. Navyše čoraz vyšší objem biometánu, vodíka, ale aj LNG ovplyvňuje kvalitu plynu, čo má zas vplyv na koncepciu plynárenskej infraštruktúry a zariadení koncových používateľov. V posúdení vplyvu sa konkrétne uvádza päť hlavných faktorov súvisiacich s touto problémovou oblasťou: i) obmedzený prístup na trh a k sieti v prípade miestnych výrobcov biometánu pripojených do distribučných sietí, rozdielnosť pravidiel týkajúcich sa povinnosti pripojiť, náklady na povinnosť pripojenia do siete v prípade obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a vstupné/výstupné tarify v rámci EÚ bránia vytvoreniu úplne integrovaného, likvidného a interoperabilného vnútorného trhu s plynom v EÚ; ii) rozdiely v kvalite plynu a úrovni primiešavania vodíka môžu mať negatívny vplyv na cezhraničné toky a koncových používateľov, kým súčasné pravidlá týkajúce sa kvality plynu nie sú vhodné z hľadiska budúceho vývoja; iii) terminály LNG sú vybavené predovšetkým na prijímanie zemného plynu, obmedzený prístup pre nové plyny do terminálov LNG; iv) dlhodobé zmluvy o dodávke zemného plynu bez zachytávania emisií môžu viesť k odkázanosti na zemný plyn a brániť zásobovaniu obnoviteľnými plynmi do roku 2050; v) súčasné opatrenia v oblasti energetickej bezpečnosti sú zamerané len na riziká súvisiace s dodávkami zemného plynu, a nie na dodávky obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov. Pokiaľ ide o plánovanie sietí, je potrebné ďalej rozvíjať spoluprácu medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí a regulačnými orgánmi. Čoraz väčší prienik prerušovaných zdrojov energie si vyžaduje lepšiu integráciu celého energetického systému a väčšie prepojenie infraštruktúry na základe prístupu, ktorý bude holistickejší a inkluzívnejší. V posúdení vplyvu sú uvedené tri hlavné faktory týkajúce sa tejto problémovej oblasti: i) plánovanie sietí sa líši medzi jednotlivými členskými štátmi a prevádzkovateľmi prepravných sietí, samostatné plánovanie pre elektrickú energiu a plyn; ii) chýbajúca transparentnosť, pokiaľ ide o potenciál existujúcej infraštruktúry v súvislosti so zmenou jej účelu alebo vyradením z prevádzky; iii) prevádzkovatelia distribučných sietí nie sú výslovne zahrnutí do plánovania prevádzkovateľov prepravných sietí. Navyše stratégia rozvoja harmonizovanejšieho systému by ešte viac zvýšila vzájomné prepojenia medzi elektroenergetickou sústavou a plynárenskou sieťou vrátane vodíka. Z hodnotenia vyplynulo, že sa musí zlepšiť hospodárska súťaž, aby sa zabezpečilo, že sa na spotrebiteľov EÚ prenesú všetky výhody integrácie trhu. Spotrebitelia okrem toho stále nemajú potrebné nástroje, aby sa mohli aktívne zapájať na trhu. Ukázalo sa, že ustanovenia týkajúce sa ochrany spotrebiteľov uvedené v analyzovaných právnych predpisoch sú len čiastočne vhodné na daný účel. Najmä ochrana zraniteľných odberateľov je v členských štátoch stále rozdielna a miera energetickej chudoby v EÚ je stále vysoká. V zhode s uvedenými skutočnosťami sa v problémovej oblasti IV určili tri problémové faktory: i) nevyužívaný potenciál hospodárskej súťaže na maloobchodných trhoch; ii) slabé postavenie odberateľov z hľadiska zmeny dodávateľa, nedostatočné nástroje na porovnávanie cien, informácie o vyúčtovaní, energetické spoločenstvá a prístup k údajom a iii) nedostatočná ochrana spotrebiteľov, a to najmä v prípade zraniteľných spotrebiteľov a spotrebiteľov žijúcich v energetickej chudobe. •Konzultácie so zainteresovanými stranami V súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii Komisia uskutočnila komplexné a inkluzívne konzultácie so zainteresovanými stranami založené na konzultačnej stratégii, ktorá zahŕňala celý rad metód a nástrojov. Cieľom tejto stratégie bolo zabezpečiť, aby sa zohľadnili všetky relevantné dôkazy vrátane údajov o nákladoch, vplyve na spoločnosť a prínosoch iniciatívy. Použilo sa niekoľko konzultačných nástrojov: konzultácia o úvodnom posúdení vplyvu (plán), verejná konzultácia prebiehajúca online založená na dotazníkoch, prezentácia Komisie a spätná väzba zainteresovaných strán vrátane fóra pre reguláciu plynu, diskusie s členskými štátmi, poslancami Európskeho parlamentu a národnými regulačnými orgánmi a diskusie so zainteresovanými stranami v rámci veľkého seminára zainteresovaných strán. Komisii bolo doručených 263 odpovedí na otvorenú verejnú konzultáciu. Respondenti vo všeobecnosti potvrdili, že v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti dekarbonizácie považujú za potrebné revidovať smernicu o plyne a nariadenie o plyne. Okrem toho vyše 60 % respondentov očakáva, že technologické a regulačné zmeny, ktoré sú potrebné na dekarbonizáciu trhu s plynom, ponúkajú potenciál na vytvorenie nových pracovných miest do roku 2030. Pokiaľ ide o rozvoj vodíkovej infraštruktúry a trhov s vodíkom, väčšina respondentov podporuje zavedenie nariadenia v počiatočnej fáze s cieľom posilniť rozvoj riadne fungujúceho a konkurencieschopného trhu s vodíkom a vodíkovej infraštruktúry. Respondenti sa zasadzovali za legislatívny rámec EÚ, v ktorom sa vymedzia hlavné regulačné zásady a prijme sa postupný prístup. Veľká väčšina podporuje napr. prístup tretích strán, pravidlá pre prístup k vodíkovodom, dovozným terminálom a zásobníkom s vodíkom, a zasadzuje sa za oddelenie sieťových činností. Väčšina respondentov považuje za dôležité, aby sa v počiatočnej fáze vymedzila úloha súkromných subjektov pri rozvoji vodíkovej infraštruktúry. Veľká väčšina respondentov sa takisto domnieva, že existujúce a budúce súkromné siete sa môžu (dočasne) vyňať z určitých regulatórnych požiadaviek, ale že sa musí zaistiť zbližovanie v podobe jednotného regulačného rámca. Veľká väčšina respondentov sa domnieva, že práva a požiadavky na povolenia pre novú vodíkovú infraštruktúru by mali byť podobné právam a požiadavkám uplatňovaným v súčasnosti na plynovody na prepravu metánu. Pokiaľ ide o podporu prístupu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na existujúci trh s plynom a k plynárenskej infraštruktúre, zainteresované strany sa zhodli, že je potrebné revidovať súčasný regulačný rámec v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti dekarbonizácie. Väčšina zainteresovaných strán považuje za dôležité zabezpečiť úplný prístup na trh a uľahčiť vstrekovanie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov do plynárenskej siete. Veľa respondentov sa zasadzuje za povinnosť prevádzkovateľov siete pripojiť výrobcov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a zaviesť zníženie poplatku za vstrekovanie. Väčšina respondentov podporuje aj zlepšenie rámca transparentnosti terminálov LNG. Medzi respondentmi je aj silná podpora harmonizovaného uplatňovania noriem kvality plynu v celej EÚ, posilnenej cezhraničnej koordinácie a vyššej transparentnosti. Názory respondentov sa rôznia v súvislosti s primiešavaním vodíka, väčšina však súhlasí, že primiešavanie môže predstavovať nákladovo efektívny a rýchly prvý krok smerom k dekarbonizácii energetického systému, a to aj napriek vysokým technickým nákladom. Len málo zainteresovaných strán podporuje zrušenie cezhraničných sadzieb v rámci EÚ. Väčšina respondentov považuje za dôležité bezpečnostné problémy týkajúce sa plynu a opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Pokiaľ ide o integráciu plánovania sietí, väčšina zainteresovaných strán podporuje zosúladenie harmonogramu plánu rozvoja siete s 10-ročným plánom rozvoja siete a jednotný plán v oblasti plynu bez ohľadu na zvolený model oddelenia. Väčšina respondentov vyjadrila ešte silnejšiu podporu spoločným scenárom pre elektrickú energiu a plyn. Veľké množstvo zainteresovaných strán požaduje začlenenie vodíkových projektov do národných plánov rozvoja siete. Väčšina zainteresovaných strán súhlasila s úlohou prevádzkovateľov distribučných sietí pri poskytovaní a výmene informácií, pričom niekoľko respondentov takisto podporilo názor, aby prevádzkovatelia distribučných sietí poskytli vlastný plán, ktorého súčasťou bude optimalizácia systému v jednotlivých odvetviach. Respondenti takisto dávajú prednosť spoločnému plánu v oblasti plynu a elektrickej energie pred spoločnými scenármi so samostatnými plánmi. Niekoľko zainteresovaných strán poukázalo na to, že spoločný plán pre metán a vodík so samostatným plánom v oblasti elektrickej energie predstavuje uprednostňovanú možnosť. Pokiaľ ide o zapojenie odberateľov na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi a o ich ochranu na tomto trhu, väčšina zainteresovaných strán požaduje väčšie ambície v rámci ustanovení týkajúcich sa občanov/spotrebiteľov, ktoré by odzrkadľovali ustanovenia pre trh s elektrinou. Rovnako by ustanovenia týkajúce sa energetickej chudoby mali pomôcť zabezpečiť, aby spotrebitelia neplatili náklady na prechod na možnosti využívajúce čistý plyn. Zástupcovia súkromného sektora podporujú plány na ukončenie regulovaných cien, kým niektoré spotrebiteľské organizácie by si zvolili ich zachovanie v záujme ochrany spotrebiteľov žijúcich v energetickej chudobe a zraniteľných spotrebiteľov. Takmer polovica všetkých respondentov chce posilniť ustanovenia týkajúce sa porovnateľnosti ponúk a prístupnosti údajov, transparentnosti, inteligentných meracích systémov a zmeny dodávateľa. Žiaden respondent nepodporil neregulačný prístup. •Získavanie a využívanie expertízy Navrhovaná iniciatíva a jej podkladové posúdenie vplyvu vychádzajú z dôkazov získaných z príspevkov zainteresovaných strán do rozsiahlych konzultácií vykonaných v tejto súvislosti, ako aj z preskúmania literatúry a modelovania. Súčasťou preskúmania literatúry boli výsledky série tematických štúdií o kľúčových prvkoch, ako je úloha infraštruktúry pre vodík a dekarbonizovaný plyn, trhu s nimi a ich výroby, ktoré sa uskutočnili v rámci posúdenia vplyvu alebo ktoré prispeli k jeho rozsahu, ako aj posúdení vykonaných v rámci iných relevantných iniciatív Komisie. V analýze sa zohľadnili aj závery prijaté v rámci niektorých fór zainteresovaných strán, najmä v rámci fóra pre reguláciu plynu (Madridské fórum) a fóra pre reguláciu elektrickej energie (Florentské fórum). V rovnakej miere sa zohľadnili aj diskusie s členskými štátmi, poslancami Európskeho parlamentu, národnými regulačnými orgánmi, Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky a diskusie s inými zainteresovanými stranami. •Posúdenie vplyvu V nadväznosti na usmernenia o lepšej právnej regulácii Komisia vykonala posúdenie vplyvu viacerých možností politiky. Toto úsilie sa opieralo o konzultáciu v rámci Komisie prostredníctvom medziútvarovej riadiacej skupiny. Posúdenie vplyvu bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie a bolo s ním prediskutované. Výbor pre kontrolu regulácie vydal kladné stanovisko s výhradami. Výhrady sa riešili najmä prostredníctvom: i) začlenenia záverov hodnotenia do opisu problému; ii) objasnenia úlohy iniciatívy ako súčasti podporného rámca legislatívneho balíka „Fit for 55“; iii) objasnenia základného scenára pre vplyv možností politiky; iv) väčšieho rozlišovania medzi jednotlivými aktérmi, najmä medzi výrobcami zemného plynu a vodíka a ich spotrebiteľmi; v) posúdenia rôznych vplyvov, ktoré iniciatíva môže mať pre MSP v porovnaní s inými (väčšími) spoločnosťami; vi) lepšieho zohľadnenia nesúhlasných a menšinových názorov v celej správe vrátane v rámci vymedzenia problému, konštrukcie možností, analýzy vplyvov a voľby uprednostňovanej možnosti; vii) zlepšenia opisnej časti správy a viii) vyplnením tabuliek nákladov a prínosov vo vhodnom formáte. V záujme dosiahnutia cieľov iniciatívy sa počas celej práce na posúdení vplyvu vo všetkých štyroch problémových oblastiach posudzoval celý okruh opatrení na riešenie zistených problémov a ich príčin. Po posúdení ich účinnosti, efektívnosti, koherentnosti a primeranosti sa dospelo k záveru, že balík uprednostňovaných možností je najvhodnejší na to, aby prispel k stanoveným cieľom. Problémová oblasť I: Vodíková infraštruktúra a trhy s vodíkom V problémovej oblasti I sa posudzujú tieto možnosti politiky: verejné obstarávanie na práva na prevádzku vodíkovej siete (možnosť 1); zavedenie hlavných regulačných zásad vychádzajúcich zo zásad, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na trh so zemným plynom, ktoré sú však prispôsobené fáze rozvoja trhov s vodíkom (možnosť 2), a vytvorenie plne rozvinutého regulačného režimu pre vodík (podobného režimu, ktorý sa v súčasnosti uplatňuje na odvetvie zemného plynu) bez potreby prechodu na vyspelejší trh s vodíkom (možnosť 3). Uprednostňuje sa možnosť zavedenia kľúčových regulačných zásad už na začiatku a zároveň poskytovať jednoznačnosť, pokiaľ ide o konečný (budúci) regulačný režim. (možnosť 2b „Hlavné regulačné zásady s víziou“). Kľúčovým prínosom tejto možnosti je to, že podporuje rozvoj integrácie trhov, zabezpečuje jednoznačnosť pre investorov, zabraňuje vzniku trhových štruktúr bez hospodárskej súťaže, ako aj nákladom na úpravy pravidiel ex post po rozvinutí trhu, ponecháva však určitú flexibilitu na prispôsobenie regulácie podľa postupného budovania sektora vodíka. Problémová oblasť II: Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v existujúcej plynárenskej infraštruktúre a na trhoch s plynom a energetická bezpečnosť Problémová oblasť II obsahuje možnosti, ktorými sa podporuje prístup obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na existujúci trh s plynom a do plynárenskej infraštruktúry. Súčasťou všetkých možností je aj odstupňovaná úroveň zásahov na riešenie obáv týkajúcich sa energetickej bezpečnosti, predovšetkým rozšírenie uplatňovania existujúcich nástrojov, noriem a postupov na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny, na riešenie skutočnej solidarity a rizík spojených s kybernetickou bezpečnosťou v plynárenskom odvetví. Možnosť 3 (Umožniť a podporovať úplný prístup obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na trh) predstavuje uprednostňovanú možnosť v problémovej oblasti II. Táto možnosť obsahuje opatrenia na podporu prístupu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na veľkoobchodný trh, k terminálom LNG a do prepravnej siete (bez ohľadu na miesto pripojenia) vrátane zníženia taríf za vstrekovanie plynu do siete a za cezhraničnú prepravu. Kvalita plynu sa riadi harmonizovaným prístupom EÚ pre cezhraničné prepojovacie body, pričom sa členským štátom ponecháva určitá flexibilita. Povolený limit pre vodíkové zmesi sa stanovil na 5 % pre všetky cezhraničné body – úroveň, ktorá je nákladovo efektívna z hľadiska nákladov na prispôsobenie a znižovanie emisií.

Umožnenie a podpora úplného trhu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi: naplánované opatrenia sú v súlade s úsilím Únie v oblasti boja proti zmene klímy a sú potrebné na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody. Kľúčový prínos spočíva v tom, že prostredníctvom opatrení sa znížia výrobné náklady výrobcov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, zvýši sa hospodárska súťaž, likvidita a obchod s obnoviteľnými plynmi a zároveň sa podporí znižovanie emisií skleníkových plynov. To znamená, že prínos pocítia spotrebitelia a daňovníci, keďže bude možné znížiť podporu. Tým sa znížia aj riziká pre energetickú bezpečnosť a ušetrí sa čas a zdroje, znížia sa neistoty, zlepší sa efektívnosť núdzových opatrení a posilnia sa požiadavky voči plynárenským spoločnostiam týkajúce sa bezpečnosti. Problémová oblasť III: Plánovanie sietí V problémovej oblasti III sa posudzujú možnosti týkajúce sa plánovania integrovanej siete. Uprednostňovanou možnosťou v problémovej oblasti III je možnosť 2 (Národné plánovanie na základe európskych scenárov). Táto možnosť umožňuje národné plánovanie, to však musí vychádzať zo spoločných scenárov pre plyn a elektrickú energiu, musí byť zosúladené s 10-ročným plánom rozvoja siete a prepojené s príslušným národným energetickým a klimatickým plánom. Národné plánovanie zahŕňa všetkých relevantných aktérov (prevádzkovateľov distribučných sietí) a umožňuje určovať plynovody, ktoré sa môžu použiť na zmenu účelu z prepravy metánu na vodík (H2), na takej úrovni podrobnosti, akú by nebolo ľahké dosiahnuť na európskej úrovni. Stanovenie národných plánov založených na európskych scenároch: Hlavným prínosom je odstránenie rizík, že prevádzkovatelia elektrických prenosových sústav a prevádzkovatelia prepravných sietí pre plyn budú plánovať vývoj svojich sústav na základe nezlučiteľných predpokladov. Plánovanie umožňuje odvetvovú integráciu a koncepčný plán systému, pričom sa zachovávajú prínosy podrobnejších sektorových plánov rozvoja siete. Plánovaním sa zabezpečí spoločná vízia jednotlivých zainteresovaných strán, čo znamená, že sa pri plánovaní sietí zohľadnia stratégie dekarbonizácie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, zníži sa riziko možnej odkázanosti na určité technológie alebo uviaznutia aktív. Problémová oblasť IV: Nízka úroveň zapojenia odberateľov a ich ochrany na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi Problémová oblasť IV obsahuje možnosti, v ktorých sa predpokladá neregulačný prístup pri riešení hospodárskej súťaže a účasti spotrebiteľov alebo sa v nich namiesto toho vyžaduje riešenie problémových faktorov prostredníctvom nových právnych predpisov, v ktorých sa odzrkadľuje prevažne to, čo už bolo stanovené v elektroenergetickom odvetví. So zreteľom na analýzu je uprednostňovanou možnosťou možnosť 2 (Flexibilné právne predpisy), v ktorej sa odzrkadľuje ochrana spotrebiteľov na trhu s elektrinou, ako aj ustanovenia o splnomocnení. Táto možnosť bude s najväčšou pravdepodobnosťou najúčinnejšia, najefektívnejšia a najkonzistentnejšia s ostatnými problémovými oblasťami. Hlavný prínos spočíva v tom, že táto možnosť ponúka potenciál značných úspor, pomoc novým dodávateľom a poskytovateľom služieb pri vstupe na trh, pri vývoji inovatívnych produktov, čo bude mať za následok vyššiu hospodársku súťaž, väčšiu účasť spotrebiteľov a väčší hospodársky úžitok. Táto možnosť takisto umožní občanom a spoločenstvám zvýšiť spoločenskú prijateľnosť, mobilizovať súkromný kapitál a uľahčiť zavádzanie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov. Zníženie rizika nadmerných investícií bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Návrhy na zmenu existujúcich právnych predpisov sú navrhnuté v súlade s možnosťami politiky, ktoré sú nákladovo najefektívnejšie a ktoré boli dôkladne preskúmané v posúdení vplyvu. Od niektorých uprednostňovaných možností sa očakáva zvýšenie nákladov regulačných orgánov a účastníkov trhu na správu, vykonávanie a presadzovanie práva. Napríklad z navrhovaných opatrení môže vyplynúť vyšší objem administratívnych výmen medzi národnými regulačnými orgánmi a dodávateľmi zemného plynu, vyššie koordinačné úsilie medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí a prevádzkovateľmi prepravných sietí a ďalšie regulačné a realizačné úsilie pre členské štáty a vnútroštátne orgány. Od zmeneného rámca sa však očakávajú aj nižšie a efektívnejšie regulačné náklady. Z posúdenia vplyvu navyše vyplýva, že navrhované opatrenia ponúkajú nákladovo najefektívnejšie regulačné možnosti na dosiahnutie celkového cieľa iniciatívy, najmä stanovenie pravidiel na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie metánových a vodíkových plynov, ktoré môžu podporiť dekarbonizáciu energetického systému a zároveň zaistiť bezpečnú a cenovo dostupnú energiu. Krátkodobé regulačné náklady, ktoré sú súčasťou niektorých uprednostňovaných opatrení, sa musia posúdiť v porovnaní s nákladmi a úsilím, ktoré si neskorá integrácia a dekarbonizácia energetického systému vyžaduje v dlhodobom horizonte. Prínosy, ktoré sa od týchto možností očakávajú z hľadiska podpory obnoviteľných zdrojov energie, integrácie energetického systému, ochrany spotrebiteľov a energetickej bezpečnosti, z veľkej časti prevážia okamžité administratívne náklady a náklady na vykonávanie. Návrh ďalej prispieva k zjednodušeniu súčasného regulačného rámca harmonizáciou ustanovení o plynárenskej infraštruktúre a trhu s plynom s novou regulačnou architektúrou, ktorá bola predstavená v balíku opatrení v oblasti čistej energie pre elektroenergetické odvetvie. Očakáva sa, že vyššia miera súladu medzi odvetviami bude prínosom pre mnohé regulačné oblasti, predovšetkým posilnenie postavenia spotrebiteľov a ich ochranu, správu a riadenie a regulačný dohľad. Podobné príspevky sa predpokladajú aj pri včasnom zavedení regulačného rámca pre vodíkové infraštruktúry a trhy s vodíkom. Hoci sa v dôsledku týchto pravidiel môžu zvýšiť bezprostredné administratívne náklady a regulačné zaťaženie vnútroštátnych orgánov a účastníkov trhu, včasná harmonizácia regulačných zásad v oblasti vodíka má podľa očakávaní výrazne znížiť budúce náklady na dodržiavanie predpisov a zabrániť riziku veľkých rozdielov v regulácii a nákladov na vykonávanie. •Základné práva Ochrana hodnôt EÚ a základných práv občanov a bezpečnosti pri vývoji ekologického, digitálneho energetického prostredia je mimoriadne dôležitá. Navrhované politické opatrenia v oblasti správy údajov boli vypracované s ohľadom na túto skutočnosť s cieľom zabezpečiť všeobecný prístup a využívanie digitálnych technológií a služieb založených na údajoch a zároveň zaručiť vysokú úroveň práva na súkromný život a na ochranu osobných údajov, ktoré sú zakotvené v článkoch 7 a 8 Charty základných práv EÚ a vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. 4.VPLYV NA ROZPOČET Vplyv na rozpočet EÚ spojený s návrhom v rámci tohto balíka sa týka ľudských zdrojov Agentúry Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre energetiku (ďalej len „GR pre energetiku“), ktoré sú opísané v legislatívnom finančnom výkaze priloženom k návrhu Komisie na prepracovanie [nariadenia o plyne]. V podstate si nové úlohy, ktoré má vykonávať agentúra ACER, predovšetkým týkajúce sa pravidiel uľahčujúcich rozvoj konkurencieschopného sektora vodíka, ale aj zvýšenia komplexnosti trhov s plynom v dôsledku zvyšovania podielu iných plynov ako zemný plyn, vyžadujú postupne zaviesť v agentúre ACER 21 dodatočných ekvivalentov plného pracovného času (FTE) od roku 2023. Na účely vykonávania navrhovaných nových pravidiel v novom a rastúcom sektore, na integráciu nových druhov plynov na trhu s plynom a do plynárenskej infraštruktúry, ako aj na presadzovanie posilnených ustanovení na ochranu spotrebiteľov sa musia zvýšiť aj ľudské zdroje GR pre energetiku, a to o päť dodatočných ekvivalentov plného pracovného času. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Monitorovanie pokroku bude tvoriť dvojúrovňový prístup ročného podávania správ agentúrou ACER a hodnotenie zo strany Komisie. Mandát agentúry ACER na ročné monitorovanie a podávanie správ o výkonnosti trhu v jej výročnej správe o monitorovaní trhu [povinnosť v rámci nariadenia (ES) č. 715/2009] sa zachová, pričom sa jeho rozsah rozšíri na vodík. Do jedného roku od prijatia návrhov Komisia vyzve agentúru ACER, aby preskúmala a aktualizovala svoje aktuálne monitorovacie ukazovatele (so zapojením dotknutých zainteresovaných strán) s cieľom zabezpečiť ich ďalšiu relevantnosť pre monitorovanie pokroku k dosiahnutiu cieľov, ktoré sú základom predkladaných návrhov. Agentúra ACER sa bude ďalej opierať o existujúce zdroje údajov používané na prípravu správy o monitorovaní trhu rozšírené o príslušné údaje o vodíku.

Ročné podávanie správ agentúry ACER nahradí povinnosť Komisie podávať správy, ktorá ešte stále platí podľa smernice o plyne. Podrobnými návrhmi sa zabezpečí, že monitorovanie agentúry ACER bude dopĺňať ďalšie monitorovanie (najmä monitorovanie v rámci nariadenia o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy), a to tak, aby sa predišlo prekrývaniu. Komisia vykoná úplné hodnotenie vplyvu navrhovaných iniciatív vrátane účinnosti, efektívnosti, pretrvávajúcej koherentnosti a relevantnosti návrhov v danej lehote po nadobudnutí účinnosti prijatých opatrení (orientačne do piatich rokov). Komisia do 31. decembra 2030 preskúma túto smernicu a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie vo veci Komisia/Belgicko (vec C-543/17) musia členské štáty pripojiť k svojim oznámeniam transpozičných opatrení dostatočne zrozumiteľné a presné informácie a uviesť, ktorými ustanoveniami vnútroštátneho práva sa transponujú ktoré ustanovenia smernice. Tieto informácie sa musia poskytnúť za každú povinnosť, nielen na „úrovni článku“. Ak si členské štáty splnia túto povinnosť, spravidla nepotrebujú zaslať Komisii vysvetľujúce dokumenty o transpozícii. Nariadenie sa bude priamo a jednotne vykonávať v členských štátoch, a preto si nevyžaduje vysvetľujúci dokument. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Navrhovanú revidovanú smernicu tvorí desať kapitol zahŕňajúcich 91 článkov. Kapitola 1 – Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov V tejto kapitole sa stanovuje predmet úpravy a rozsah pôsobnosti pravidiel na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie plynov s využitím siete pre zemný plyn, ako aj pravidiel na prepravu, dodávku a uskladňovanie vodíka s využitím siete pre vodík. Obsahuje aj vymedzenie hlavných pojmov používaných v navrhovanej smernici. Kapitola 2 – Všeobecné pravidlá pre organizáciu trhov V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá na zabezpečenie konkurenčných, spotrebiteľsky orientovaných, flexibilných a nediskriminačných trhov s plynom. Obsahuje ustanovenia týkajúce sa prístupu na trh, ako je slobodná voľba dodávateľa, trhovo orientovaných dodávateľských cien, záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, udržateľnosti, certifikácie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, podpory regionálnej spolupráce a technických a procedurálnych pravidiel. Kapitola 3 – Posilnenie postavenia spotrebiteľov a ich ochrana a maloobchodné trhy V tejto kapitole sa stanovuje predovšetkým súbor práv spotrebiteľa: Podrobne sú v nej rozpísané základné zmluvné práva, práva a poplatky týkajúce sa zmeny dodávateľa a pravidlá pre porovnávacie nástroje, pre aktívnych odberateľov a pre občianske energetické spoločenstvá. Obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, inteligentného a konvenčného merania a správy údajov. Obsahuje takisto ustanovenia týkajúce sa jednotných kontaktných miest, práva na mimosúdne urovnanie sporov, zraniteľných odberateľov a maloobchodných trhov. Kapitola 4 – Prístup tretích strán k infraštruktúre Táto kapitola je rozdelená na tri oddiely, ktorých predmetom je: prístup k plynárenskej infraštruktúre, prístup k vodíkovej infraštruktúre a odmietnutie prístupu a pripojenia. Kapitola 5 – Pravidlá pre prevádzkovateľov prepravnej siete, zásobníkov a zariadení pre zemný plyn V tejto kapitole sa podrobne uvádzajú úlohy prevádzkovateľov prepravnej siete, zásobníkov a zariadenia LNG, ich povinnosti zachovania dôvernosti a rozhodovacie právomoci. Kapitola 6 – Prevádzkovatelia distribučných sietí pre zemný plyn V tejto kapitole sa stanovuje určenie prevádzkovateľov distribučných sietí, ich úlohy, rozhodovacie právomoci týkajúce sa pripojenia nových výrobných zariadení pre obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny do distribučnej siete, oddelenie prevádzkovateľov distribučných sietí, povinnosti zachovania dôvernosti informácií prevádzkovateľmi distribučných sietí, ustanovenia o uzavretých distribučných sieťach a o kombinovanom prevádzkovateľovi.

Kapitola 7 – Pravidlá platné pre špecializované vodíkové siete Táto kapitola obsahuje najmä úlohy prevádzkovateľov vodíkovej siete, zásobníkov a terminálov, ustanovenia o existujúcich vodíkových sieťach, geograficky vymedzených vodíkových sieťach, uzavretých vodíkových sústav, prepojeniach s tretími krajinami a povinnosti prevádzkovateľov zachovávať dôvernosť informácií. Kapitola 8 – Plánovanie integrovanej siete V tejto kapitole sa podrobne opisuje rozvoj siete a právomoci na prijímanie investičných rozhodnutí, podávanie správ o rozvoji vodíkovej siete, ako aj financovanie novej cezhraničnej vodíkovej infraštruktúry. Kapitola 9 – Oddelenie prevádzkovateľov prepravných sietí Táto kapitola je rozdelená na šesť oddielov, ktorých predmetom je: oddelenie vlastníctva, nezávislí prevádzkovatelia sietí, nezávislí prevádzkovatelia prepravných sietí, oddelenie prevádzkovateľov špecializovaných vodíkových sietí, určenie a certifikácia prevádzkovateľov prepravných sietí pre zemný plyn a pre vodík a oddelenie a transparentnosť účtovníctva. Kapitola 10 – Regulačné orgány Táto kapitola je zameraná na určenie a nezávislosť regulačných orgánov, na všeobecné ciele regulačného orgánu, na jeho povinnosti a právomoci, na regulačný režim pre cezhraničné záležitosti, na súlad so sieťovými predpismi a s usmerneniami a na vedenie záznamov. Kapitola 11 – Záverečné ustanovenia Posledná kapitola je zameraná na záverečné ustanovenia a obsahuje články najmä o ochranných opatreniach, rovnakých podmienkach, technických dohodách, výnimkách, postupe splnomocnenia, vykonávaní delegovania právomocí, postupe výboru, podávaní správ, zrušení, transpozícii, nadobudnutí účinnosti a adresátoch. Príloha I sa týka minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o vyúčtovaní. Príloha II sa týka inteligentných meracích systémov v oblasti zemného plynu. V prílohe III sa uvádza dátum uplatňovania a lehoty na transpozíciu zrušenej smernice a jej zmien. Príloha IV obsahuje tabuľku zhody. Navrhované revidované nariadenie tvorí osem kapitol zahŕňajúcich 69 článkov. Kapitola 1 – Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov V tejto kapitole sa stanovuje predmet úpravy a rozsah pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa cieľov energetickej únie, rámca v oblasti klímy a energetiky, ako aj spotrebiteľov. Obsahuje aj vymedzenie hlavných pojmov používaných v navrhovanom nariadení. Kapitola 2 – Všeobecné pravidlá pre organizáciu prístupu na trhy a k infraštruktúre V tejto kapitole sa stanovujú všeobecné zásady, ako aj oddelenie regulačnej bázy aktív, služby prístupu tretích strán, posudzovanie trhu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, zásady mechanizmov prideľovania kapacity a postupu riadenia preťaženia, obchodovanie s právami na kapacitu, pravidlá vyvažovania a poplatky za odchýlky, certifikácia a spolupráca prevádzkovateľov prepravných sietí. Kapitola 3 – Prístup k sieti

V tejto kapitole sa podrobne opisujú tarify za prístup k sieťam a ich zníženia. Kapitola 4 – Prevádzka prepravnej siete, zásobníkov, zariadení LNG a vodíkového terminálu V tejto kapitole sa uvádzajú ustanovenia o pevnej kapacite prepravy obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, cezhraničnej koordinácii kvality plynu, vodíkových zmesiach, Európskej sieti prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn, monitorovaní agentúrou ACER, regulačných orgánoch, konzultáciách, nákladoch, regionálnej spolupráci, desaťročnom pláne rozvoja siete, požiadavkách na transparentnosť a vedení záznamov. Kapitola 5 – Prevádzka distribučnej siete V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá pre pevnú kapacitu prepravy obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, pre spoluprácu medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí a prevádzkovateľmi prepravných sietí, pre požiadavky na transparentnosť a pre Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sietí. Kapitola zahŕňa postupy a úlohy. Kapitola 6 – Prístup k špecializovaným vodíkovým sieťam Táto kapitola je zameraná na cezhraničnú koordináciu kvality vodíka, Európsku sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre vodík, jej úlohy, desaťročný plán rozvoja vodíkovej siete, náklady a konzultácie, monitorovanie agentúrou ACER, regionálnu spoluprácu a požiadavky na transparentnosť. Kapitola 7 – Sieťové predpisy a usmernenia V tejto kapitole sa uvádzajú ustanovenia týkajúce sa prijatia sieťových predpisov a usmernení, vypracúvania sieťových predpisov, zmien sieťových predpisov, usmernení, práva členských štátov poskytovať podrobnejšie opatrenia, poskytovania informácií a zachovávania dôvernosti informácií a sankcií. Všetky tri pravidlá sú prispôsobené na použitie v prípade vodíka. Kapitola 8 – Záverečné ustanovenia Táto kapitola je zameraná na záverečné ustanovenia a obsahuje články najmä o novej infraštruktúre pre zemný plyn a vodík, postupe výboru, výnimkách, odchýlkach, vykonávaní delegovania právomocí, zmenách nariadení, zmene s cieľom rozšíriť pôsobnosť nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny a zahrnúť opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, o solidarite a uskladňovaní, zrušení a nadobudnutí účinnosti. Príloha I obsahuje usmernenia. Príloha II obsahuje vloženú prílohu IX k nariadeniu 2017/1938. Príloha III obsahuje informácie o zrušenom nariadení so zoznamom neskorších zmien. Príloha IV obsahuje tabuľku zhody. 🡻 715/2009 (prispôsobené) 2021/0424 (COD) Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom (prepracované znenie) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva ⌦ Zmluvu o fungovaní Európskej únie ⌫ , a najmä na jej článok 95 ⌦ 194 ods. 2 ⌫ , so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: ⇩ nový (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené. Pri príležitosti ďalších zmien by sa z dôvodu jasnosti malo uvedené nariadenie prepracovať. 🡻 715/2009 odôvodnenie 1 (prispôsobené) (2)Cieľom vnútorného trhu so zemným plynom, ktorý sa postupne zavádza od roku 1999, je ponúknuť všetkým spotrebiteľom v Spoločenstve ⌦ Únii ⌫, či ide o občanov alebo podniky, skutočný výber, nové obchodné príležitosti a zvýšiť objem cezhraničného obchodu v snahe získať výhody vyplývajúce z vyššej efektívnosti, konkurenčných cien a vyšších štandardov služieb a prispieť k bezpečnosti dodávok a trvalej udržateľnosti. ⇩ nový (3)V Európskej zelenej dohode a európskom klimatickom predpise sa cieľ EÚ stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou stanovuje spôsobom, ktorý prispieva k európskej konkurencieschopnosti, rastu a tvorbe pracovných miest. Aby vznikli trhy s dekarbonizovanými plynmi a aby prispievali k energetickej transformácii, sú potrebné výrazne vyššie podiely obnoviteľných zdrojov energie v integrovanom energetickom systéme s aktívnou účasťou spotrebiteľov na konkurenčných trhoch. (4)Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť prenikanie plynov z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových plynov do energetického systému, čo umožní prechod od fosílneho plynu, a umožniť, aby tieto nové plyny zohrávali dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a klimatickej neutrality do roku 2050. Cieľom nariadenia je tiež vytvoriť regulačný rámec, ktorý umožní všetkým účastníkom trhu a motivuje ich, aby pri plánovaní svojich činností zohľadňovali prechodnú úlohu fosílneho plynu s cieľom zabrániť odkázanosti a zabezpečiť postupné a včasné vyraďovanie fosílneho plynu, najmä vo všetkých príslušných priemyselných odvetviach a na vykurovacie účely.

(5)Vo vodíkovej stratégii EÚ sa uznáva, že vzhľadom na to, že členské štáty EÚ majú odlišný potenciál na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov, otvorený a konkurencieschopný trh EÚ s neobmedzeným cezhraničným obchodom má významný prínos pre hospodársku súťaž, cenovú dostupnosť a bezpečnosť dodávok. Okrem toho sa v nej zdôrazňuje, že prechod na likvidný trh s obchodovaním s vodíkom založeným na komoditách by uľahčil vstup nových výrobcov a bol by prospešný pre hlbšiu integráciu s inými nosičmi energie. Vytvorili by sa tak reálne cenové signály pre investície a prevádzkové rozhodnutia. Pravidlá stanovené v tomto nariadení by preto mali umožňovať vznik trhov s vodíkom a obchodovania s vodíkom na základe komodít a likvidných obchodných uzlov a členské štáty by mali odstrániť akékoľvek neprimerané prekážky v tejto súvislosti. Aj keď sa uznávajú vnútorné rozdiely, v súvislosti s trhom s vodíkom by sa mali zvážiť existujúce pravidlá, ktoré umožnili efektívne obchodné operácie a ktoré boli vypracované pre trhy s elektrickou energiou a plynom a obchodovanie s nimi. 🡻 715/2009 odôvodnenie 2 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1775/2005 z 28. septembra 2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn významne prispeli k vytvoreniu takéhoto vnútorného trhu so zemným plynom. 🡻 715/2009 odôvodnenie 3 Skúsenosti získané pri vykonávaní a monitorovaní prvého súboru usmernení pre správnu prax prijatých Európskym fórom pre reguláciu plynu v roku 2002 (Madridské fórum) ukazujú, že aby sa zabezpečilo úplné vykonávanie pravidiel ustanovených v uvedených usmerneniach vo všetkých členských štátoch a poskytla minimálna záruka dodržiavania podmienok rovnakého prístupu na trh v praxi, je potrebné zabezpečiť ich právnu vymáhateľnosť. 🡻 715/2019 odôvodnenie 4 Druhý súbor spoločných pravidiel s názvom „Druhé usmernenia pre správnu prax“ bol prijatý na zasadnutí Madridského fóra 24. a 25. septembra 2003 a účelom tohto nariadenia je na základe týchto usmernení ustanoviť základné zásady a pravidlá pre prístup do sietí a pre služby poskytované pre prístup tretích strán, pre riadenie preťaženia, transparentnosť, vyvažovanie a obchodovanie s právami na kapacitu. 🡻 715/2009 odôvodnenie 5 (prispôsobené) (6)⌦ [Prepracované znenie smernice o plyne v zmysle návrhu COM(2021) xxx] ⌫ Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom umožňuje existenciu kombinovaného prevádzkovateľa prepravnej a distribučnej siete. Preto si pravidlá ustanovené v tomto nariadení nevyžadujú zmenu organizácie národných prepravných a distribučných sietí, ktoré sú v súlade s príslušnými ustanoveniami uvedenej smernice. 🡻 715/2019 odôvodnenie 6 Do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia patria aj vysokotlakové plynovody, ktoré sa primárne nepoužívajú na miestnu distribúciu a ktorými sú miestni distribútori pripojení k plynárenskej sieti. 🡻 715/2009 odôvodnenie 7 ⇨ nový (7)Je potrebné špecifikovať kritériá, podľa ktorých sa určujú tarify za prístup do siete, aby sa zabezpečil ich úplný súlad so zásadou nediskriminácie a potrebou dobre fungujúceho vnútorného trhu a aby sa plne zohľadnila potreba integrity siete a skutočne vynaložené náklady, pokiaľ zodpovedajú nákladom efektívneho a štrukturálne porovnateľného prevádzkovateľa siete a sú transparentné, vrátane primeranej návratnosti investícií, ⇨a aby sa umožnila integrácia obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov ⇦ a aby sa podľa vhodnosti zohľadňovali aj výsledky porovnávania taríf regulačnými orgánmi. ⇨ Pravidlá týkajúce sa taríf za prístup do siete uvedené v tomto nariadení sú doplnené ďalšími pravidlami týkajúcimi sa taríf za prístup do siete, najmä v sieťových predpisoch a usmerneniach prijatých na základe tohto nariadenia, a to v [nariadení o TEN-E v zmysle návrhu COM(2020) 824 final], [nariadení o metáne v zmysle návrhu COM(2021) xxx], smernici (EÚ) 2018/2001 a [smernici o energetickej efektívnosti v zmysle návrhu COM(2021) 558 final]. ⇦

⇩ nový (8)Vo všeobecnosti je najúčinnejšie financovať infraštruktúru z výnosov získaných od používateľov tejto infraštruktúry a zabrániť krížovým dotáciám. Okrem toho by takéto krížové dotácie boli v prípade regulovaných aktív nezlučiteľné so všeobecnou zásadou taríf odrážajúcich náklady. Vo výnimočných prípadoch by však takéto krížové dotácie mohli priniesť spoločenské výhody, najmä počas skorších fáz rozvoja siete, keď je rezervovaná kapacita nízka v porovnaní s technickou kapacitou a neistota, pokiaľ ide o to, kedy sa zrealizuje budúci dopyt po kapacite, je významná. Krížové dotácie by preto mohli prispieť k primeraným a predvídateľným tarifám pre prvých užívateľov siete a znížiť investičné riziko prevádzkovateľov sietí. Krížové dotácie by tak mohli prispieť k investičnému prostrediu podporujúcemu dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie. Krížové dotácie by nemali priamo ani nepriamo financovať užívatelia siete v iných členských štátoch. Preto je vhodné vyberať finančné prostriedky na krížové dotácie len od výstupných miest pre koncových odberateľov v rámci toho istého členského štátu. Okrem toho, keďže krížové dotácie sú výnimočné, malo by sa zabezpečiť, aby boli primerané, transparentné, časovo obmedzené a stanovené pod regulačným dohľadom. 🡻 715/2009 odôvodnenie 8 Pri výpočte taríf za prístup do sietí je dôležité zohľadniť skutočne vynaložené náklady, pokiaľ zodpovedajú nákladom efektívneho a štrukturálne porovnateľného prevádzkovateľa siete, a sú transparentné, ako aj potrebu zabezpečiť primeranú návratnosť investícií a stimuly na výstavbu novej infraštruktúry vrátane špeciálneho regulačného prístupu k novým investíciám v súlade so smernicou 2009/73/ES. V tomto ohľade a najmä, ak bude existovať účinná konkurencia paralelných plynovodov, budú výsledky porovnávania taríf regulačnými orgánmi relevantným faktorom. 🡻 715/2009 odôvodnenie 9 (prispôsobené) ⇨ nový (9)Využívanie trhových mechanizmov, ako napr. aukcií, na určovanie taríf, musí byť zlučiteľné s ustanoveniami ⌦ prepracovaného znenia smernice o plyne v zmysle návrhu COM(2021) xxx ⌫ smernice 2009/73/ES ⇨ a nariadenia Komisie (EÚ) 2017/459 ⇦. 🡻 715/2009 odôvodnenie 10 (prispôsobené) (10)Na poskytovanie spoločného minimálneho štandardu v oblasti prístupu v praxi v celom Spoločenstve ⌦celej Únii ⌫ na zabezpečenie dostatočnej kompatibility služieb pre prístup tretích strán a zabezpečenie využívania výhod vyplývajúcich z dobre fungujúceho vnútorného trhu so zemným plynom je potrebný spoločný minimálny súbor služieb pre prístup tretích strán. 🡻 715/2009 odôvodnenie 11 (prispôsobené) V súčasnosti však existujú prekážky, ktoré bránia tomu, aby sa v Spoločenstve mohol predávať plyn za rovnakých podmienok, bez diskriminácie alebo znevýhodnenia. Vo všetkých členských štátoch zatiaľ nie je zabezpečený najmä nediskriminačný prístup do siete a rovnako účinná úroveň regulačného dohľadu a izolované trhy pretrvávajú. ⇩ nový (11)Opatrenia týkajúce sa prístupu tretích strán by sa mali zakladať na zásadách stanovených v tomto nariadení. Madridské fórum vo svojom 24. ročníku už v októbri 2013 uvítalo organizáciu vstupno-výstupných systémov, ktoré umožňujú voľné prideľovanie plynu na základe pevnej kapacity. Preto by sa malo zaviesť vymedzenie pojmu vstupno-výstupného systému a zabezpečiť začlenenie úrovne distribučnej siete do vyvažovacej zóny, čo by pomohlo dosiahnuť rovnaké podmienky pre obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny pripojené buď na prepravnej alebo distribučnej úrovni. Stanovovanie taríf prevádzkovateľov distribučných sietí a organizácia prideľovania kapacity medzi prepravnou a distribučnou sieťou by malo byť ponechané na regulačné orgány na základe zásad zakotvených v [prepracovanom znení smernice o plyne v zmysle návrhu COM(2021) xxx].

(12)Prístup k vstupno-výstupnému systému by mal byť vo všeobecnosti založený na pevnej kapacite. Prevádzkovatelia sietí by mali mať povinnosť spolupracovať spôsobom, ktorý maximalizuje ponuku pevnej kapacity, čo zase umožňuje užívateľom siete voľne prideľovať vstupujúci alebo vystupujúci plyn na základe pevnej kapacity každému vstupnému alebo výstupnému bodu v tom istom vstupno-výstupnom systéme. (13)Podmienená kapacita by sa mala ponúkať len vtedy, keď prevádzkovatelia sietí nie sú schopní ponúknuť pevnú kapacitu. Prevádzkovatelia sietí by mali transparentne a jasne určiť podmienky podmienenej kapacity na základe prevádzkových obmedzení. Regulačný orgán by mal zabezpečiť, aby bol počet produktov podmienenej kapacity obmedzený s cieľom zabrániť fragmentácii trhu a zabezpečiť súlad so zásadou poskytovania efektívneho prístupu tretích strán. 🡻 715/2009 odôvodnenie 12 (14)V záujme dokončenia vnútorného trhu so zemným plynom by sa mala dosiahnuť dostatočná úroveň cezhraničnej prepojovacej kapacity a posilniť integrácia trhu. 🡻 715/2009 odôvodnenie 13 V oznámení Komisie z 10. januára 2007 s názvom „Energetická politika pre Európu“ sa zdôraznil význam dobudovania vnútorného trhu so zemným plynom a vytvorenia rovnakých podmienok pre všetky plynárenské podniky v Spoločenstve. Oznámenia Komisie z 10. januára 2007 s názvom „Vyhliadky vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou“ a „Vyšetrovanie podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1/2003 v odvetviach plynárenstva a elektrickej energie v Európe (záverečná správa)“ ukázali, že súčasné pravidlá a opatrenia neposkytujú potrebný rámec ani nezabezpečujú vytvorenie prepojovacích kapacít na dosiahnutie cieľa, ktorým je dobre fungujúci, efektívny a otvorený vnútorný trh. 🡻 715/2009 odôvodnenie 14 Okrem toho, že sa bude dôkladne vykonávať platný regulačný rámec, by sa mal v súlade s týmito oznámeniami upraviť regulačný rámec vnútorného trhu so zemným plynom ustanovený v nariadení (ES) č. 1775/2005. 🡻 715/2009 odôvodnenie 15 (prispôsobené) ⇨ nový (15)Potrebná je najmä zvýšená spolupráca a koordinácia medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí ⇨ a prípadne prevádzkovateľmi distribučných sietí ⇦ na vypracovanie sieťových predpisov pre poskytovanie a riadenie účinného a transparentného cezhraničného prístupu do prepravných sietí a zaručenie koordinovaného plánovania dostatočne zameraného na budúcnosť a zdravý technický vývoj prepravných sietí ⇨zemného plynu⇦ v Spoločenstve ⌦ Únii ⌫, vrátane vytvorenia prepojovacích kapacít, s náležitým ohľadom na životné prostredie. Sieťové predpisy by mali byť v súlade s rámcovými usmerneniami, ktoré sú svojou povahou nezáväzné (ďalej len „rámcové usmernenia“) a ktoré vypracovala Agentúra ⌦ Európskej únie ⌫ pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky ⌦ (ďalej len „agentúra ACER“) ⌫ zriadená v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady ⌦ (EÚ) 2019/942 ⌫ (ES) č. 713/2009 z 13. júla 2009 o zriadení Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“). Agentúra ⌦ ACER ⌫ by sa mala podieľať na preskúmavaní návrhov sieťových predpisov založenom na faktickom stave vrátane ich súladu s rámcovými usmerneniami a mala by mať možnosť ich odporúčať Komisii na prijatie. Agentúra ⌦ ACER ⌫ by mala tiež posudzovať navrhované úpravy sieťových predpisov a mala by mať možnosť odporúčať Komisii ich prijatie. Prevádzkovatelia prepravných sietí by mali prevádzkovať svoje siete v súlade s týmito sieťovými predpismi. 🡻 715/2009 odôvodnenie 16 (prispôsobené) (16)S cieľom zabezpečiť optimálne riadenie prepravnej siete pre plyn v Spoločenstve ⌦ Únii ⌫ by sa mala ⌦ ustanoviť ⌫ zriadiť Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSO pre plyn“). Svoje úlohy by mala ENTSO pre plyn vykonávať v súlade s predpismi Spoločenstva ⌦ Únie ⌫ o hospodárskej súťaži, ktoré naďalejplatia pre rozhodnutia ENTSO pre plyn. Úlohy ENTSO pre plyn by mali byť dostatočne vymedzené a spôsob práce by mal byť taký, aby zabezpečil efektívnosť, transparentnosť a reprezentatívnu povahu ENTSO pre plyn. Cieľom sieťových predpisov pripravených ENTSO pre plyn nie je nahradiť potrebné národné sieťové predpisy určené pre záležitosti, ktoré nemajú cezhraničný rozmer. Vzhľadom na to, že pokrok možno účinnejšie dosiahnuť prostredníctvom regionálneho prístupu, prevádzkovatelia prepravných sietí by mali vytvoriť v rámci celkovej štruktúry spolupráce regionálne štruktúry, čím sa zabezpečí kompatibilita výsledkov na regionálnej úrovni so sieťovými predpismi a nezáväznými 10-ročnými plánmi rozvoja siete na úrovni ⌦ Únie ⌫ Spoločenstva. Spolupráca v rámci takýchto regionálnych štruktúr si vyžaduje účinné oddelenie sieťových činností od ťažby a dodávok. Regionálna spolupráca medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí v prípade absencie takéhoto oddelenia vedie k riziku konania v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže. Členské štáty by mali podporovať spoluprácu a monitorovať účinnosť sieťových operácií na regionálnej úrovni. Spolupráca na regionálnej úrovni by mala byť zlučiteľná s pokrokom smerom ku konkurencieschopnému a efektívnemu vnútornému trhu s plynom ⌦ plynmi ⌫. 🡻 715/2009 odôvodnenie 17

Všetci účastníci trhu by sa mali podieľať na činnosti, ktorá sa očakáva od ENTSO pre plyn. Preto sú nevyhnutné efektívne konzultácie, pri ktorých by mali dôležitú úlohu zohrávať existujúce štruktúry, ako je napr. Európske združenie pre racionalizáciu výmeny energie, národní regulátori alebo agentúra, vytvorené na ich uľahčenie a zjednodušenie. 🡻 715/2009 odôvodnenie 18 (prispôsobené) ⇨ nový (17)Na zabezpečenie väčšej transparentnosti týkajúcej sa rozvoja plynárenskej prepravnej siete v Spoločenstve ⌦ Únii ⌫ by ENTSO pre plyn mala vypracovať, zverejniť a pravidelne aktualizovať nezáväzný 10-ročný plán rozvoja siete pre celé Spoločenstvo ⌦ celú Úniu ⌫ (ďalej len „plán rozvoja siete pre celé Spoločenstvo⌦ celú Úniu ⌫“)⇨ na základe spoločného scenára a prepojeného modelu⇦. Do tohto plánu rozvoja siete by mali patriť životaschopné prepravné siete plynu a potrebné regionálne prepojenia, dôležité z hľadiska obchodu alebo bezpečnosti dodávok. 🡻 715/2009 odôvodnenie 19 ⇨ nový (18)Na podporu hospodárskej súťaže prostredníctvom likvidných veľkoobchodných trhov s plynom je dôležité, aby sa s plynom mohlo obchodovať nezávisle od miesta, na ktorom sa v rámci siete nachádza. Jediný spôsob, ako to dosiahnuť, je poskytnúť užívateľom siete voľnosť nezávisle si rezervovať vstupnú a výstupnú kapacitu, čím sa zabezpečí preprava plynu cez oblasti, a nie podľa zmluvne dohodnutých trás. ⇨Na zabezpečenie voľnosti rezervovať kapacitu nezávisle na vstupných a výstupných bodoch by preto tarify stanovené pre jeden vstupný bod nemali súvisieť s tarifami stanovenými pre jeden výstupný bod a naopak mali by byť ponúkané pre tieto body osobitne a v tarife by v rámci jednej ceny nemali byť zoskupené vstupné a výstupné poplatky.⇦ Väčšina zainteresovaných strán už na 6. zasadnutí Madridského fóra 30. až 31. októbra 2002 vyjadrila názor, že kvôli uľahčeniu rozvoja hospodárskej súťaže uprednostňujú siete so vstupno-výstupným tarifným systémom. Tarify by nemali závisieť od prepravnej trasy, a preto by sa tarify stanovené pre jeden alebo viacero vstupných bodov nemali viazať na tarify stanovené pre jeden alebo viacero výstupných bodov a naopak. ⇩ nový (19)Hoci sa v nariadení Komisie (EÚ) č. 312/2014 o vytvorení sieťového predpisu na vyvažovanie plynu v prepravných sieťach stanovujú pravidlá na stanovenie technických pravidiel, ktorými sa vytvára režim vyvažovania, ponechávajú sa v ňom rôzne možnosti koncepcie pre každý režim vyvažovania, ktorý sa uplatňuje v konkrétnom vstupno-výstupnom systéme. Kombinácia prijatých rozhodnutí vedie k špecifickému režimu vyvažovania, ktorý sa uplatňuje v konkrétnom vstupno-výstupnom systéme, ktoré v súčasnosti väčšinou odzrkadľujú územia členských štátov. (20)Užívatelia siete majú niesť zodpovednosť za vyváženie svojich vstupov voči svojim odberom s obchodnými platformami zriadenými na uľahčenie obchodu s plynom medzi užívateľmi siete. S cieľom lepšie integrovať obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny do vstupno-výstupného systému by vyvažovacia zóna mala zahŕňať aj úroveň distribučnej siete. Na výmenu plynu medzi vyrovnávacími účtami užívateľov siete by sa mali používať virtuálne obchodné body. 🡻 715/2019 odôvodnenie 20 (21)Odkazy na harmonizované zmluvy o preprave v kontexte nediskriminačného prístupu prevádzkovateľov prepravných sietí do siete neznamenajú, že podmienky v zmluvách o preprave určitého prevádzkovateľa siete v niektorom členskom štáte musia byť rovnaké ako podmienky iného prevádzkovateľa prepravnej siete v tom istom členskom štáte alebo inom členskom štáte, čo sa nevzťahuje na prípadné minimálne požiadavky, ktoré musia byť zahrnuté do všetkých zmlúv o preprave. 🡻 715/2009 odôvodnenie 21 V plynárenských sieťach dochádza k značnému zmluvnému preťaženiu. Zásady riadenia preťaženia a zásady prideľovania kapacity pre nové alebo novouzavreté zmluvy sú preto založené na uvoľňovaní nevyužitej kapacity tak, že sa užívateľom siete umožní prenájom alebo ďalší predaj ich zmluvných kapacít a prevádzkovateľom prepravných sietí uloží povinnosť ponúknuť nevyužité kapacity na trhu, a to minimálne jeden deň vopred a na prerušiteľnom základe. Vzhľadom na veľký podiel už uzatvorených zmlúv a na potrebu vytvoriť skutočne rovnaké podmienky pre užívateľov novej a už pridelenej kapacity by sa tieto zásady mali uplatňovať na všetky zmluvné kapacity vrátane už uzatvorených zmlúv.

🡻 715/2019 odôvodnenie 22 Napriek tomu, že fyzické preťaženie sietí je v súčasnosti v Spoločenstve problémom zriedkakedy, môže sa ním stať v budúcnosti. Preto je dôležité ustanoviť základné zásady prideľovania preťaženej kapacity v takýchto podmienkach. 🡻 715/2009 odôvodnenie 23 Monitorovanie trhu, ktoré v posledných rokoch vykonali národné regulačné orgány a Komisia, ukázalo, že súčasné požiadavky na transparentnosť a pravidlá prístupu k infraštruktúre nie sú postačujúce na zabezpečenie skutočného, dobre fungujúceho, otvoreného a efektívneho vnútorného trhu s plynom. 🡻 715/2019 odôvodnenie 24 (22)Aby mohli všetci účastníci trhu posúdiť celkový stav dopytu a ponuky a určiť dôvody pohybu veľkoobchodných cien, je potrebné zabezpečiť rovnaký prístup k informáciám týkajúcim sa fyzického stavu a účinnosti siete. To zahŕňa presnejšie informácie o dopyte a ponuke, kapacite siete, tokoch a údržbe, vyvažovaní a dostupnosti a využívaní skladovania. Význam týchto informácií pre fungovanie trhu si vyžaduje zmiernenie existujúcich obmedzení pri zverejňovaní informácií z dôvodu ich dôverného charakteru. 🡻 715/2009 odôvodnenie 25 (23)Požiadavky na dôvernosť citlivých obchodných informácií sú však osobitne dôležité v prípadoch, keď ide o strategické obchodné údaje podniku, keď zásobník využíva len jeden užívateľ alebo keď ide o informácie z výstupných bodov v rámci siete alebo podsiete, ku ktorým nie je pripojená iná prepravná alebo distribučná sieť, ale len jeden koncový priemyselný odberateľ, ak by zo zverejnenia týchto údajov a informácií vyplývali dôverné informácie o výrobnom procese tohto odberateľa. 🡻 715/2009 odôvodnenie 26 (24)V záujme posilnenia dôvery v trh si musia byť jeho účastníci istí, že zneužívajúce správanie možno účinne, primerane a odrádzajúcim spôsobom sankcionovať. Príslušné orgány by mali mať možnosť účinne vyšetriť obvinenia zo zneužívania postavenia na trhu trhu. Preto je potrebné, aby príslušné orgány mali prístup k údajom o prevádzkových rozhodnutiach dodávateľských podnikov. Na trhu s plynom sa všetky tieto rozhodnutia oznamujú prevádzkovateľom sietí vo forme rezervácií kapacít, nominácií a realizovaných tokov. Prevádzkovatelia sietí by mali istý stanovený čas tieto informácie uchovávať, aby boli k dispozícii a ľahko dostupné pre príslušné orgány. Príslušné orgány by mali okrem toho pravidelne monitorovať dodržiavanie pravidiel zo strany prevádzkovateľov prepravnej siete. 🡻 715/2009 odôvodnenie 27 ⇨ nový (25)Prístup do zásobníkov ⇨zemného⇦ plynu a zariadení na skvapalnený zemný plyn („LNG“) je v niektorých členských štátoch nedostatočný, a preto je potrebné zlepšiť vykonávanie existujúcich pravidiel⇨, a to aj pokiaľ ide o oblasť transparentnosti. Pri takomto zlepšení by sa mal zohľadniť potenciál a využívanie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov pre tieto zariadenia na vnútornom trhu. ⇦ Na základe monitorovania Európskou skupinou regulačných orgánov pre elektrickú energiu a zemný plyn sa dospelo k záveru, že dobrovoľné usmernenia pre prevádzkovateľov zásobníkov týkajúce sa osvedčených postupov v oblasti prístupu tretích strán, odsúhlasené všetkými zainteresovanými stranami na Madridskom fóre, sa uplatňujú nedostatočným spôsobom, a preto sa musia stať záväznými. 🡻 715/2019 odôvodnenie 28

⇨ nový (26)Nediskriminačné a transparentné systémy vyvažovania pre ⇨zemný⇦ plyn, ktoré prevádzkujú prevádzkovatelia prepravných sietí, sú dôležité mechanizmy najmä pre nových účastníkov trhu, ktorí môžu mať väčšie ťažkosti pri vyvažovaní portfólia svojho celkového predaja, ako spoločnosti, ktoré sa už etablovali v rámci príslušného trhu. Preto je potrebné ustanoviť pravidlá, ktorými sa zabezpečí, že prevádzkovatelia prepravných sietí používajú takéto mechanizmy spôsobom, ktorý je v súlade s podmienkami nediskriminačného, transparentného a efektívneho prístupu do siete. 🡻 715/2009 odôvodnenie 29 Obchodovanie s právami na primárnu kapacitu je dôležitou súčasťou budovania konkurencieschopného trhu a vytvárania likvidity. Týmto nariadením by sa preto mali ustanoviť základné pravidlá takéhoto obchodovania. 🡻 715/2019 odôvodnenie 30 ⇨ nový (27)Národné rRegulačné orgány by mali zabezpečiť dodržiavanie pravidiel obsiahnutých v tomto nariadení ⇨ a sieťových predpisov a ⇦ usmernení prijatých na jeho základe. 🡻 715/2009 odôvodnenie 31 (prispôsobené) ⇨ nový (28)V usmerneniach, ktoré tvoria prílohu k tomuto nariadeniu, sú na základe druhého súboru usmernení pre osvedčenú prax vymedzené špecifické ⌦ podrobnejšie ⌫podrobné vykonávacie pravidlá. Podľa vhodnosti ⇨ by ⇦ sa ⌦ mali ⌫ tieto pravidlá budú časom rozvíjať, pričom sa zohľadnia rozdiely vo vnútroštátnych plynárenských sieťach ⇨ a ich vývoj ⇦. 🡻 715/2009 odôvodnenie 32 (29)Pri navrhovaní zmien usmernení ustanovených v prílohe k tomuto nariadeniu by mala Komisia zabezpečiť predchádzajúce konzultácie so všetkými príslušnými stranami, ktorých sa usmernenia týkajú, zastúpenými odbornými organizáciami, a členskými štátmi v Madridskom fóre. 🡻 715/2009 odôvodnenie 33 (30)Členské štáty a príslušné vnútroštátne orgány by mali byť povinné poskytovať Komisii relevantné informácie. Komisia by mala s týmito informáciami zaobchádzať ako s dôvernými.

🡻 715/2019 odôvodnenie 34 (prispôsobené) ⇨ nový (31)Týmto nariadením a ⇨sieťovými predpismi⇦ a usmerneniami prijatými v súlade s týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie predpisov Spoločenstva⌦ Únie ⌫ o hospodárskej súťaži. 🡻 715/2009 odôvodnenie 35 Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. 🡻 715/2009 odôvodnenie 36 Komisia by mala byť splnomocnená najmä na ustanovenie a prijímanie usmernení potrebných na zabezpečenie minimálneho stupňa harmonizácie požadovanej na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia okrem iného jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolu ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. ⇩ nový (32)Členské štáty a zmluvné strany Energetického spoločenstva by mali úzko spolupracovať vo všetkých otázkach týkajúcich sa rozvoja integrovaného regiónu obchodovania s plynom a nemali by prijímať opatrenia, ktoré by ohrozili ďalšiu integráciu trhov so zemným plynom alebo bezpečnosť dodávok členských štátov a zmluvných strán. (33)Prevádzkovatelia prepravných sietí by mohli mať možnosť rezervovať zásobníky zemného plynu výlučne na vykonávanie svojich funkcií a na účely bezpečnosti dodávok. Naplnenie týchto strategických zásob by sa mohlo uskutočniť formou spoločného nákupu cez obchodnú platformu uvedenú v článku 10 nariadenia Komisie (EÚ) č. 312/2014 bez toho, aby boli dotknuté pravidlá Únie v oblasti hospodárskej súťaže. Prevádzkovatelia prepravných sietí by mali mať možnosť ťažiť zemný plyn len na účely vykonávania svojich funkcií alebo v prípade vyhlásenej núdzovej situácie, ako sa uvádza v článku 11 ods. 1 uvedeného nariadenia, aby nenarúšali riadne fungovanie trhu. (34)Ak sa uskutočňuje integrácia regionálnych trhov, príslušní prevádzkovatelia prepravných sietí a regulačné orgány by sa mali zaoberať otázkami, ktoré majú cezhraničný vplyv, ako sú tarifné štruktúry, vyvažovací režim, kapacity na zostávajúcich cezhraničných bodoch, investičné plány a plnenie úloh prevádzkovateľov prepravných sietí a regulačných orgánov. (35)Energetická transformácia a pokračujúca integrácia trhu s plynom si bude vyžadovať väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o povolené alebo cieľové výnosy prevádzkovateľa prepravnej siete. Na základe uvedených informácií sa bude prijímať viacero rozhodnutí týkajúcich sa sietí zemného plynu. Väčšiu transparentnosť ako v súčasnosti si vyžaduje napríklad prevod prepravných aktív zo siete zemného plynu na vodíkovú sieť alebo zavedenie kompenzačného mechanizmu medzi PPS. Na posúdenie vývoja taríf z dlhodobého hľadiska sú okrem toho potrebné jasné prognózy, pokiaľ ide o dopyt po zemnom plyne a náklady. Umožniť by to mala transparentnosť v oblasti povolených výnosov. Regulačné orgány by mali najmä poskytovať informácie o metodike použitej na výpočet výnosov prevádzkovateľov prepravných sietí, hodnote ich regulačnej bázy aktív a jej odpisoch v priebehu času, hodnote prevádzkových výdavkov, kapitálových nákladoch uplatňovaných na prevádzkovateľov prepravných sietí a o uplatnených stimuloch a prémiách. (36)Výdavky prevádzkovateľov prepravných sietí predstavujú prevažne fixné náklady. Ich obchodný model a súčasné vnútroštátne regulačné rámce vychádzajú z predpokladu dlhodobého využívania ich sietí s dlhými dobami odpisovania (30 až 60 rokov). V súvislosti s energetickou transformáciou by preto regulačné orgány mali byť schopné predvídať zníženie dopytu po plyne s cieľom včas upraviť regulačné opatrenia a zabrániť situácii, keď návratnosť nákladov prevádzkovateľov prepravných sietí prostredníctvom taríf ohrozuje cenovú dostupnosť pre spotrebiteľov v dôsledku zvyšujúceho sa pomeru fixných nákladov a dopytu po plyne. V prípade potreby by sa napríklad mohol zmeniť profil odpisovania alebo odmena za prepravné aktíva. (37)Mala by sa zvýšiť transparentnosť týkajúca sa povolených alebo cieľových výnosov prevádzkovateľov prepravných sietí, aby sa umožnilo referenčné porovnávanie a hodnotenie zo strany užívateľov siete. Zvýšená transparentnosť by mala uľahčiť aj cezhraničnú spoluprácu a vytvorenie kompenzačných mechanizmov medzi prevádzkovateľmi na účely regionálnej integrácie alebo uplatňovania tarifných zliav na obnoviteľné plyny a nízkouhlíkové plyny, ako sa stanovuje v tomto nariadení. (38)S cieľom využívať najhospodárnejšie lokality na produkciu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov by užívatelia siete mali profitovať zo zliav z kapacitných prepravných taríf. Mali by zahŕňať zľavu za vtláčanie zo zariadení na výrobu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, zľavu z taríf na vstupných a výstupných bodoch do zásobníkov a zľavu z cezhraničnej tarify a vstupných bodov zo zariadení LNG. V prípade zmeny hodnoty necezhraničných zliav musí regulačný orgán vyvážiť záujem užívateľov sietí a prevádzkovateľov sietí s prihliadnutím na stabilné finančné rámce osobitne pre existujúce investície, najmä pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Ak je to možné, ukazovatele alebo podmienky zmeny zľavy by sa mali poskytnúť v dostatočnom predstihu pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o zmene zľavy. Táto zľava by nemala mať vplyv na všeobecnú metodiku stanovovania taríf, ale mala by sa poskytnúť ex post na príslušnú tarifu. S cieľom využiť zľavu by užívatelia siete mali prevádzkovateľovi prepravnej siete predložiť požadované informácie na základe osvedčenia, ktoré by bolo prepojené s databázou Únie. (39)Zníženie výnosov z uplatňovania zliav sa považuje za zníženie všeobecných výnosov, napr. z nižšieho predaja kapacity, a je potrebné ho včas vykompenzovať prostredníctvom taríf, napríklad zvýšením osobitných taríf podľa všeobecných pravidiel uvedených v článku 15 tohto nariadenia. Komisia by mala byť splnomocnená meniť úrovne zliav prostredníctvom delegovaných aktov s cieľom zmierniť štrukturálnu nerovnováhu výnosov prevádzkovateľov prepravných sietí. (40)S cieľom zvýšiť efektívnosť v rámci distribučných sietí zemného plynu v Únii a zabezpečiť úzku spoluprácu medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí a ENTSO pre plyn by sa mal zriadiť subjekt prevádzkovateľov distribučných sietí v Únii (ďalej len „subjekt PDS EÚ“), ktorý by zahŕňal aj prevádzkovateľov distribučných sietí zemného plynu. Úlohy subjektu PDS EÚ by mali byť náležite vymedzené a jeho spôsob práce by mal byť taký, aby zabezpečil efektívnosť, transparentnosť a reprezentatívnosť medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí v Únii. Subjekt PDS EÚ by mal podľa potreby úzko spolupracovať s ENTSO pre plyn pri tvorbe a vykonávaní sieťových predpisov a mal by pracovať na poskytovaní usmernení týkajúcich sa okrem iného integrácie decentralizovanej výroby a iných oblastí, ktoré súvisia s riadením distribučných sietí.

(41)Prevádzkovatelia distribučných sietí zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o integráciu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov do sústavy, pretože napríklad približne polovica výrobnej kapacity biometánu je pripojená do distribučnej siete. S cieľom zvýšiť podiel týchto plynov na veľkoobchodnom trhu by výrobné zariadenia pripojené k distribučnej sieti vo všetkých členských štátoch mali mať prístup k virtuálnemu obchodnému bodu. Okrem toho by v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia prevádzkovatelia distribučných sietí a prevádzkovatelia prepravných sietí mali spolupracovať s cieľom umožniť spätné toky z distribučnej siete do prepravnej siete alebo zabezpečiť integráciu distribučnej siete alternatívnymi prostriedkami, ktoré sú v podstate rovnocenné, s cieľom uľahčiť integráciu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na trhu. (42)Integrácia rastúcich objemov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov do európskej siete zemného plynu zmení kvalitu zemného plynu, ktorý sa prepravuje a spotrebúva v Európe. V záujme zabezpečenia neobmedzeného cezhraničného toku zemného plynu, zachovania interoperability trhov a umožnenia integrácie trhu je potrebné zvýšiť transparentnosť, pokiaľ ide o kvalitu plynu a náklady na jej riadenie, zabezpečiť harmonizovaný prístup k úlohám a zodpovednostiam regulačných orgánov a prevádzkovateľov sietí a posilniť cezhraničnú koordináciu. Popri zabezpečení harmonizovaného prístupu ku kvalite plynu pre cezhraničné prepojovacie body by mala byť zachovaná flexibilita členských štátov, pokiaľ ide o uplatňovanie noriem kvality plynu v ich domácich sieťach zemného plynu. (43)Pridávanie vodíka do siete zemného plynu je menej účinné v porovnaní s používaním vodíka v jeho čistej forme a znižuje hodnotu vodíka. Vplyv to má aj na prevádzku plynárenskej infraštruktúry, používanie zo strany koncových používateľov a interoperabilitu cezhraničných systémov. Malo by sa zachovať rozhodovanie členských štátov o tom, či budú uplatňovať zmiešavanie vodíka vo svojich vnútroštátnych sieťach zemného plynu. Harmonizovaný prístup k pridávaniu vodíka do siete zemného plynu vo forme povoleného únijného limitu v cezhraničných prepojovacích bodoch medzi členskými štátmi Únie, kde prevádzkovatelia prepravných sietí musia akceptovať zemný plyn s primiešaným podlimitným obsahom vodíka, by obmedzil riziko segmentácie trhu. Priľahlé prepravné siete by mali mať naďalej možnosť dohodnúť sa na vyšších mierach zmiešavania vodíka pre cezhraničné prepojovacie body. (44)Úzka cezhraničná koordinácia a proces urovnávania sporov medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí v oblasti kvality plynu vrátane biometánu a vodíkových zmesí sú nevyhnutné na uľahčenie efektívnej prepravy zemného plynu v sieťach zemného plynu v rámci Únie, a tým na prechod k väčšej integrácii vnútorného trhu. Prísnejšie požiadavky na transparentnosť, pokiaľ ide o parametre kvality plynu vrátane spalného tepla, Wobbovho indexu a obsahu kyslíka, a vodíkové zmesi a ich postupného vývoja v kombinácii s povinnosťami monitorovania a nahlasovania by mali prispieť k dobrému fungovaniu otvoreného a efektívneho vnútorného trhu so zemným plynom. (45)S cieľom zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia a doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o nepodstatné prvky určitých špecifických oblastí, ktoré sú zásadné pre integráciu trhu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, by sa všetky dokumenty mali doručovať Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady by mali mať systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (46)V nariadení Komisie (EÚ) 2015/703 sa stanovujú pravidlá interoperability a výmeny údajov pre sieť zemného plynu, najmä pokiaľ ide o dohody o prepojení, vrátane pravidiel regulácie toku, zásad merania množstiev a kvality plynu, pravidiel postupu párovania a prideľovania množstiev plynu, komunikačných postupov pre mimoriadne udalosti; spoločného súboru jednotiek, kvality plynu vrátane pravidiel riadenia cezhraničných obchodných obmedzení z dôvodu rozdielov v kvalite plynu a postupoch odorizácie, krátkodobého a dlhodobého monitorovania kvality plynu a poskytovania informácií; výmeny údajov a vykazovania kvality plynu, transparentnosti, komunikácie, poskytovania informácií a spolupráce medzi príslušnými účastníkmi trhu. (47)S cieľom zabezpečiť optimálne riadenie vodíkovej siete v Únii a umožniť cezhraničné obchodovanie s vodíkom a dodávky vodíka v Únii by sa mala zriadiť Európska sieť prevádzkovateľov sietí pre vodík (ďalej len „ENNOH“). Úlohy ENNOH by sa mali vykonávať v súlade s pravidlami Únie v oblasti hospodárskej súťaže. Úlohy ENNOH by mali byť dostatočne vymedzené a spôsob jej práce by mal zabezpečiť efektívnosť, transparentnosť a reprezentatívnu povahu ENNOH. Sieťové predpisy, ktoré vypracovala ENNOH, by nemali nahrádzať potrebné národné sieťové predpisy určené pre záležitosti, ktoré nemajú cezhraničný rozmer. (48)Kým sa nezriadi ENNOH, mala by sa zriadiť dočasná platforma pod vedením Komisie so zapojením agentúry ACER a všetkých príslušných účastníkov trhu vrátane ENTSO pre plyn, ENTSO pre elektrinu a subjektu PDS EÚ. Táto platforma by mala podporovať počiatočnú prácu na stanovení rozsahu pôsobnosti a rozvoji tém týkajúcich sa budovania vodíkovej siete a trhov bez formálnych rozhodovacích právomocí. Po vytvorení ENNOH by sa mala platforma zrušiť. Kým sa nezriadi ENNOH, ENTSO pre plyn bude zodpovedná za vypracovanie plánov rozvoja siete pre celú Úniu vrátane vodíkových sietí. (49)S cieľom zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o rozvoj vodíkovej siete v Únii, by ENNOH mala vypracovať, uverejniť a pravidelne aktualizovať nezáväzný 10-ročný plán rozvoja vodíkovej siete pre celú Úniu zameraný na potreby rozvíjajúcich sa trhov s vodíkom. Do tohto plánu rozvoja siete by mali patriť životaschopné prepravné siete vodíka a potrebné prepojenia, dôležité z hľadiska obchodu. ENNOH by sa mala podieľať na príprave analýzy nákladov a prínosov na úrovni energetického systému, ktorá bude zahŕňať prepojený energetický trhový a sieťový model vrátane infraštruktúry na prenos elektriny, prepravu plynu a vodíka, ako aj zásobníkov, LNG a elektrolyzérov, scenárov pre desaťročné plány rozvoja siete a správy určujúcej nedostatky v infraštruktúre, ako sa uvádza v článkoch 11, 12 a 13 [nariadenia o TEN-E v zmysle návrhu COM(2020) 824 final] na účely vypracovania zoznamov projektov spoločného záujmu. Na tento účel by mala ENNOH úzko spolupracovať s ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn s cieľom uľahčiť systémovú integráciu. ENNOH by mala po prvýkrát tieto úlohy vykonávať na účely vypracovania 8. zoznamu projektov spoločného záujmu za