Neistota týkajúca sa vývoja pandémie, a teda aj jej hospodárskeho dosahu, zostáva mimoriadne vysoká. Neistota sa netýka len pandémie a jej šírenia v Grécku a na celom svete, ale aj budúcich opatrení, ktoré môžu byť nevyhnutné na zamedzenie šíreniu vírusu, a dlhšie trvajúcich ekonomických účinkov v dôsledku obmedzení, zmeny spotrebiteľského správania, možných konkurzov a ťažkostí so zaradením sa na trh práce v prípade tých osôb, ktoré v poslednej dobe prišli o prácu. Rýchle čerpanie nových podporných programov EÚ, predovšetkým Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, by bolo kľúčové pre vyváženie týchto účinkov a zabezpečilo by potrebnú podporu pre reformy, investície a rast. Hodnotenie sa vykonáva aj v súvislosti so značným geopolitickým napätím a rastúcimi migračnými tokmi, ktoré neistotu len zväčšujú.

Očakáva sa, že pandémia koronavírusu a opatrenia na zamedzenie jeho šíreniu si vyberú vysokú daň na gréckom hospodárstve. Nevyhnutné prísne opatrenia na zamedzenie šíreniu nákazy, ktoré boli uložené na obdobie od posledného marcového týždňa do konca mája, mali podľa očakávaní najsilnejší vplyv na hospodársku činnosť v druhom štvrťroku tohto roka. Sektory, ktoré boli pandémiou zasiahnuté najviac, ako cestovný ruch a doprava, predstavujú výrazný podiel na gréckom vývoze a celkovej pridanej hodnote. Miera nezamestnanosti vzrástla z 15,9 % vo februári na 17 % v máji, čím sa prerušila klesajúca tendencia, ktorá trvala od konca roku 2013. Podporné opatrenia zatiaľ pomáhajú udržiavať nezamestnanosť pod kontrolou, ale všetko nasvedčuje tomu, že dôjde k „zmrazeniu“ pracovného trhu. Očakáva sa, že nižšie disponibilné príjmy domácností a zisky firiem spolu so zmenami spotrebiteľského správania a celkovou neistotou negatívne ovplyvnia domáci dopyt. Zároveň sa očakáva, že spotrebiteľské ceny v roku 2020 klesnú a v roku 2021 v následku obnovy mierne narastú. Celkovo sa očakáva, že hospodárska činnosť v roku 2020 zostane hlboko pod úrovňou z roku 2019 a po čiastočnom oživení v roku 2021 sa plne obnoví až v roku 2022, pričom miera rastu HDP dosiahne v roku 2020 hodnotu –9 % a v roku 2021 úroveň 6 %.

Vláda urobila celkom dobrý pokrok aj pri ďalších reformách, ktoré sa síce konkrétne netýkajú záväzkov voči Euroskupine, ale podľa očakávaní majú mať výrazný vplyv na podnikateľské prostredie a náladu investorov. Medzi ne patrí aj ambiciózna reforma odborného vzdelávania a pokroky v oblasti digitálnej verejnej správy. Očakáva sa, že nová stratégia rastu, ktorá by mala byť čoskoro dokončená, prinesie súbor ambicióznych opatrení na podporu hospodárskej obnovy a udržateľného rastu. Orgány okrem toho začali zavádzať dohodnuté opatrenia na urýchlenie vykonávania verejných investícií, čo bude nápomocné aj pri podpore rýchleho čerpania finančných prostriedkov EÚ, ktoré budú k dispozícii v novom viacročnom finančnom rámci a v rámci nástroja Next Generation EU. Význam urýchleného postupovania v prípade kľúčových podporných reforiem vrátane plánu realizácie strategických projektov a nástroja na prípravu projektov, reformy verejného obstarávania a ďalšieho posilňovania protikorupčného rámca zdôrazňujú predovšetkým značné prostriedky, ktoré má Grécko získať z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

Grécko urobilo za posledných niekoľko mesiacov aj napriek nepriaznivým okolnostiam spôsobeným pandémiou výrazný pokrok v niekoľkých zásadných reformách, a to predovšetkým pokiaľ ide o dokončenie dlho očakávaného legislatívneho návrhu na úplné prepracovanie právnych predpisov o platobnej neschopnosti. Orgány zaviedli aj nový, širší dočasný režim skráteného pracovného času, aby spoločnosti mohli pružne upravovať pracovný čas a odmenu pracovníkov za neodpracované hodiny. Komisia v mene EÚ podporí tieto aj ďalšie mimoriadne opatrenia v rámci nového európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) () celkovou sumou 2,7 miliardy EUR. Všetky tieto kroky prichádzajú v pravý čas, keďže globálne šírenie koronavírusu prináša nové problémy finančnému sektoru aj trhu práce, a preto je rola efektívnych kompenzačných mechanizmov zásadná.

Gréckej vláde sa doteraz darilo zvládať globálne šírenie koronavírusu a zmobilizovala veľké množstvo opatrení na obmedzenie sociálno-ekonomických nákladov, ale aj tak sa očakáva, že pandémia si vyberie vysokú daň na hospodárstve. Po prvej vlne opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, ktorá trvala do mája, orgány prispôsobili prísnosť opatrení platiacich pre rôzne sektory podľa vývoja pandémie. Zmobilizovali rozsiahly súbor podporných opatrení a pohotovo reagovali na aktuálny vývoj, keď v nadväznosti na to, ako sa pandémia vyvíjala, buď rozšírili či upravili už zavedené opatrenia, alebo zaviedli nové podporné mechanizmy pre konkrétne sektory. Napriek tomu má Grécko stále najvyššiu mieru nezamestnanosti v EÚ a na jeho hospodárstvo to bude mať pravdepodobne väčší vplyv ako na niektoré iné členské štáty vzhľadom na veľké odvetvie cestovného ruchu a všeobecnejšie aj vzhľadom na veľký podiel služieb a malých a stredných podnikov.

Táto správa je siedmou správou o sprísnenom dohľade nad Gréckom. Správa je založená na zisteniach misie, ktorá sa uskutočnila na diaľku 13. – 14. júla 2020, a pravidelného dialógu s orgánmi. Misiu vykonala Európska komisia v súčinnosti s Európskou centrálnou bankou (); Medzinárodný menový fond sa na misii zúčastnil v rámci svojho cyklu monitorovania po ukončení programu, zatiaľ čo Európsky mechanizmus pre stabilitu sa na nej zúčastnil v rámci svojho systému včasného varovania a v súlade s memorandom o porozumení z 27. apríla 2018 o pracovných vzťahoch medzi Európskou komisiou a Európskym mechanizmom pre stabilitu. V tejto správe sa hodnotí plnenie záväzkov Grécka voči Euroskupine, pokiaľ ide o dokončenie reforiem do polovice roka 2020. Táto správa nesúvisí s uvoľnením ďalšieho súboru politicky podmienených dlhových opatrení, ku ktorému by – podľa dohodnutého polročného rozvrhu – mohlo dôjsť na základe ôsmej správy. Uverejnenie ôsmej správy sa očakáva v novembri.

Sprísnený dohľad poskytuje komplexný rámec pre monitorovanie hospodárskeho vývoja a vykonávanie politík potrebných na zaistenie udržateľného oživenia hospodárstva. Umožňuje pravidelné hodnotenie najnovšieho hospodárskeho a finančného vývoja v Grécku, ako aj monitorovanie podmienok financovania štátu a aktualizácie analýzy udržateľnosti dlhovej služby. Sprísnený dohľad takisto predstavuje rámec pre hodnotenie celkového záväzku, ktorý Grécko dalo Euroskupine 22. júna 2018 a v prípade ktorého sa Grécko zaviazalo, že bude pokračovať v reformách prijatých v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu, dokončí ich a zabezpečí splnenie cieľov dôležitých reforiem prijatých v rámci programov finančnej pomoci. V tejto súvislosti sa v rámci sprísneného dohľadu monitoruje plnenie osobitných záväzkov spočívajúcich v dokončení kľúčových štrukturálnych reforiem spustených v rámci programu v šiestich kľúčových oblastiach, a to v dohodnutých lehotách až do polovice roku 2022. Konkrétne ide o tieto oblasti: i) fiškálne a fiškálno-štrukturálne politiky; ii) sociálne zabezpečenie; iii) finančná stabilita; iv) trh práce a trh s výrobkami; v) Helénska spoločnosť pre majetok a účasti a privatizácia a vi) modernizácia verejnej správy ().

Orgány pripravujú legislatívnu zmenu s cieľom vyriešiť najnaliehavejšie otázky vo verejnom obstarávaní a podnikli prvotné kroky na prijatie novej stratégie verejného obstarávania na roky 2021 až 2025, ktorá prispeje k udržateľnejšiemu a efektívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov. Koronavírus značne ovplyvnil počiatočný harmonogram prijímania zákona, ktorý sa má teraz prijať do konca októbra. Rieši sa v ňom niekoľko dôležitých otázok právneho rámca verejného obstarávania. Jeho úplné a včasné vykonanie je kľúčové vzhľadom na to, že verejné obstarávanie bude zohrávať zásadnú rolu v efektívnom riadení finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na tento účel sa orgány vyzývajú, aby prijali akčný plán vykonávania nového rámca. V rámci gréckeho jednotného orgánu pre verejné obstarávanie bol zriadený výbor, ktorý na novej stratégii pracuje s podporou generálneho sekretariátu pre koordináciu. Termín dokončenia strategického a akčného plánu bol stanovený na február 2021.

Reforma účtovej osnovy vrátane záväzkov vytýčených do polovice roka 2021 a polovice roka 2022 je vo všeobecnosti na dobrej ceste, ale jej zavedenie do rozpočtu na verejné investície zostáva problematické. Obstarávanie nového IT systému na podporu účtovej osnovy prebieha a orgány podnikli ďalšie kroky s cieľom podporiť pokrok v tejto reforme. Pracuje sa aj na funkčnej klasifikácii účtovej osnovy v súlade s rámcom pre zostavovanie rozpočtu podľa výkonnosti. Pokrok sa dosahuje aj pri vykonávaní klasifikácie účtovej osnovy vo fáze plnenia rozpočtu na verejné investície, no vo fáze zostavovania rozpočtu sa v súčasnosti naďalej využíva menej podrobná klasifikácia. Orgány sa zaviazali preskúmať potenciálny priestor na zlepšenie s pomocou technickej podpory, ktorú poskytne Európska komisia.

Orgány naďalej podnikajú nevyhnutné kroky na zriadenie jednotného účtu štátnej pokladnice s cieľom zlepšiť monitorovanie hotovosti, kým v oblasti prognóz pre tok hotovosti, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2020, napredujú v dôsledku pandémie koronavírusu s meškaním. Systém jednotného účtu štátnej pokladnice je v prevádzke a subjekty, ktoré zostali mimo tohto systému, nie sú z hľadiska celkovej likvidity podstatné. Ministerstvo financií vykoná hodnotenie dodržiavania pravidiel likvidného vankúša zo strany subjektov do konca októbra 2020, čím by sa prakticky splnila táto časť osobitného záväzku. Orgány by mali zriadiť špecializované nástroje na dôkladné monitorovanie subjektov, ktoré sa považujú za ohrozené. V nahrádzaní papierových príkazov elektronickými naďalej dochádza k pokroku. Na rozdiel od toho však napredovanie aktuálne prebiehajúceho pilotného projektu v oblasti prognóz pre tok hotovosti mešká v dôsledku pandémie koronavírusu a bude sa znova hodnotiť v ďalšej správe.

Vykonávajú sa štrukturálne reformy odporúčané gréckym dvorom audítorov s cieľom zlepšiť platobný systém, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2021. Pretrvávajú problémy s digitalizáciou či centrálnym systémom obstarávania v zdravotníctve. Orgány dokončujú nový zákon, ktorý sa bude týkať všetkých relevantných aspektov vnútornej kontroly v celej verejnej správe zhrnutých do jedného právneho predpisu, čo predstavuje významný krok vpred. Orgány okrem toho navrhujú nový účtovný IT rámec s cieľom zlepšiť platobné procesy.

Pandémia koronavírusu ovplyvnila tempo vyrovnávania nedoplatkov, čo len zhoršilo predchádzajúce ťažkosti s vykonávaním. Objem nedoplatkov predstavoval v júni 2020 1,5 miliardy EUR, teda 667 miliónov EUR nad úrovňou cieľov stanovených v pláne vyrovnávania prijatom v októbri 2019. Tento vývoj len čiastočne odzrkadľuje narušenie procesov náročných na pracovnú silu, ktoré priniesla pandémia. Medzi najsilnejšie faktory patrí nečakaný nárast objemu nevybavených žiadostí o dôchodok, čím sa zvýšila suma, ktorá má byť vyplatená do polovice roka 2021. Orgány sa zaviazali aktualizovať plán do konca októbra 2020 aj s podrobnými informáciami o vyplatení nahromadených neuhradených dôchodkov. Niektoré zásadné štrukturálne opatrenia – vrátane automatizácie spracúvania a vybavovania nových žiadostí o dôchodok, ako aj digitalizácie jednotného fondu sociálneho zabezpečenia (e-EFKA) – sú však podľa správ na dobrej ceste. Orgány okrem toho v niekoľkých subsektoroch prijímajú a zavádzajú súbor dodatočných nápravných opatrení s cieľom vykompenzovať odklad a priviesť vykonávanie plánu vyrovnávania nedoplatkov späť na dobrú cestu. Toto úsilie sa zameriava najmä na oblasť dôchodkov, zdravotníctva a mimorozpočtových prostriedkov, ako aj na zlepšovanie IT nástrojov určených na monitorovanie. Orgány očakávajú, že dosah týchto opatrení bude viditeľný v augustových údajoch, ktoré sa budú hodnotiť v ďalšej správe o sprísnenom dohľade.

Pandémia ovplyvňuje výber verejného dlhu zatiaľ len v obmedzenom rozsahu. Pokiaľ ide o výber daňových dlhov, výsledky za druhý štvrťrok ešte len budú zverejnené, ale podľa predbežných mesačných výsledkov za obdobie od januára do mája 2020 sa zdá, že platobnú kultúru to celkovo veľmi nenarušilo. Spoločné stredisko pre výber dlhu na sociálnom zabezpečení na rozdiel od predchádzajúcich období nesplnilo svoje ciele, ktoré boli stanovené ešte pred pandémiou koronavírusu.

V kompetencii ministerstva financií bol zriadený dočasný výbor pre riešenie sporov týkajúcich sa daňových dlhov. Podľa prijatých ustanovení sa výboru skončí mandát do júla 2021. Hoci sa očakáva, že v dôsledku dohodnutých urovnaní sa zmierni zaťaženie súdnictva, bude dôležité, aby sa mandát nového výboru nepredlžoval, lebo by tým mohol vzniknúť systém paralelný s riaditeľstvom pre riešenie sporov, ktoré je súčasťou nezávislého orgánu.

Pokiaľ ide o IT rámec a sídlo nezávislého orgánu, došlo k zmiešanému pokroku, pričom prijatie ďalších kľúčových krokov sa očakáva v najbližších mesiacoch. V prípade IT rámca bol pripravený plán a očakáva sa, že platforma myDATA na elektronické účtovníctvo a ďalšie webové služby nezávislého orgánu budú dokončené do októbra 2020. Pokračuje sa aj v plánovaní sťahovania sídla nezávislého orgánu na jedno miesto. Očakáva sa, že verejné obstarávanie na výstavbu novej budovy sa začne do prvého štvrťroka 2021.

Počet zamestnancov nezávislého orgánu pre verejné príjmy naďalej mierne stúpal, hoci ani zďaleka nedosiahol stanovené ciele (osobitný záväzok), kým v komplexnej reforme ľudských zdrojov došlo len k obmedzenému pokroku. Počet zamestnancov na konci druhého štvrťroka predstavoval 11 916 v porovnaní so stanoveným cieľom 12 500 do konca roka 2019. Orgány navyše prijali právne ustanovenia, v dôsledku ktorých boli zamestnanci nezávislého orgánu preložení na iné orgány, čo ešte viac sťažilo dosahovanie stanovených úrovní počtu zamestnancov. Dokončenie reformy ľudských zdrojov, vďaka ktorej by sa mala podľa očakávaní výrazne zlepšiť schopnosť nezávislého orgánu prilákať a udržať si vysokokvalitný personál, ktorý potrebuje, závisí od prijatia právnych predpisov o mzdových tarifách. Európske inštitúcie povzbudili orgány, aby ich prijali v priebehu ďalšieho obdobia preskúmania.

Neistota v súvislosti s fiškálnou prognózou zostáva značná. Vývoj pandémie a súvisiace opatrenia na zamedzenie šíreniu nákazy vyvolávajú značnú neistotu v súvislosti s makroekonomickým, a teda aj fiškálnym vývojom. Grécko zápasí okrem pandémie koronavírusu, ktorá sa rozpútala v marci, aj s novým migračným tlakom a geopolitickým napätím, z čoho môže vyplynúť nutnosť ďalších finančných prostriedkov. Zhoršené ekonomické prostredie vytvára ďalšie riziká vo vzťahu k štátnym zárukám. Verejné financie navyše aj naďalej čelia rizikám, pokiaľ ide o prebiehajúce konanie proti spoločnosti na správu nehnuteľností vo verejnom vlastníctve, pričom otázku právoplatnosti nedávno vyneseného rozhodcovského rozsudku ešte vždy rieši Odvolací súd mesta Atény; úhradu záväzkov z verejných služieb podniku Hellenic Post (Grécka pošta), ktorá sa môže uskutočniť v blízkej budúcnosti; nadchádzajúce rozhodnutie dvora audítorov o retroaktívnej kompenzácii dôchodcov z verejného sektora, ako aj rozhodnutie štátnej rady týkajúce sa doplnkových dôchodkov a sezónnych bonusov (pozri ďalej). Pozitívne je, že Grécko by malo podľa očakávaní veľa vyťažiť z nových schém vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorého cieľom je podporovať investície a reformy v EÚ v priebehu ďalšieho programového obdobia a ktorý by mal v budúcnosti podporiť rast aj verejné financie.

Orgány opäť začali pracovať na dokončení celonárodného prehodnotenia hodnoty nehnuteľného majetku, ktorá slúži ako základ pre jednotnú daň z nehnuteľností (ENFIA), čo bol osobitný záväzok do polovice roka 2020, ale jeho splnenie sa teraz odložilo na polovicu roka 2021. K neodvratnému odkladu došlo už skôr v tomto roku v dôsledku obmedzenia pohybu v súvislosti s koronavírusom. Očakáva sa, že práce na zbere údajov a posúdení kvality vedúce k finálnemu určeniu cien pre existujúce hodnotové zóny sa dokončia do konca roka. Tohtoročné výmery jednotnej dane z nehnuteľností ENFIA tak budú vychádzať najmä z hodnôt predchádzajúcej dane z nehnuteľností. Ďalšie rozširovanie súčasného systému hodnotových zón do celej krajiny bude treba riešiť v priebehu budúceho roka, keďže termín bol odložený na polovicu roka 2021.

Orgány predĺžili uplatňovanie niektorých predchádzajúcich opatrení o niekoľko ďalších mesiacov a prijali ďalšie dočasné opatrenia na riešenie krízy spôsobenej koronavírusom. Vzhľadom na úplné vyčerpanie predpokladaného balíka vratných preddavkov pre spoločnosti vo výške 2 miliárd EUR do júla 2020 sa vláda rozhodla rozšíriť toto opatrenie a otvoriť platformu pre tretie kolo žiadostí, ktoré sa má uskutočniť v septembri, s očakávaným krytím 1 miliarda EUR, pričom ešte pred koncom roka môže nasledovať ďalšie kolo. Odložené dane a splátky už bude navyše možné od januára 2021 splácať vo forme najviac 24 splátok. Orgány navyše od mája 2020 prijali nový súbor opatrení vrátane: 1) práva na zníženie preddavkových platieb na dane z príjmov fyzických a právnických osôb v prípade určitého poklesu obratu, pokiaľ ide o spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby (očakávaný fiškálny vplyv 0,9 % HDP v roku 2020); 2) režimu skráteného pracovného času a ďalších opatrení zameraných na udržanie zamestnanosti (očakávané fiškálne náklady 0,6 % HDP v roku 2020); 3) opatrení zameraných na zmiernenie vplyvu na cestovný ruch pomocou špecializovaných programov sociálneho turizmu a rozšírenej reklamnej kampane; 4) dočasného zníženia sadzieb dane z pridanej hodnoty v prípade dopravy, nápojov, balíkov služieb v oblasti cestovného ruchu a lístkov do kina z 24 % na 13 % a 5) zavedenia dočasného systému subvencií na splácanie hypoték, spotrebných a podnikateľských úverov zabezpečených hlavnou nehnuteľnosťou na bývanie pre dlžníkov s hypotékou na hlavné bydlisko, na ktorých mala pandémia koronavírusu finančný vplyv. Celkovo sa fiškálne náklady na tieto dodatočné opatrenia v roku 2020 odhadujú na 1,8 % HDP. Dodatočné opatrenia na podporu obnovy na budúci rok boli ohlásené 12. septembra a budú posúdené v kontexte posudzovania návrhu rozpočtového plánu na rok 2021.

Výnosy z gréckych štátnych dlhopisov a rizikové prirážky k nim klesli takmer na úroveň z obdobia po kríze. Rizikové prirážky k nemeckým dlhodobým štátnym dlhopisom klesli od začiatku mája 2020 približne o 250 bázických bodov a v auguste sa na päťročné obdobie zastavili pod jedným percentuálnym bodom. Agentúra pre správu verejného dlhu emitovala v júni 2020 vďaka priaznivým podmienkam financovania a nákupom gréckych štátnych cenných papierov Eurosystémom desaťročný dlhopis. Aukcia tohto dlhopisu sa znova úspešne otvorila v septembri 2020.

Priaznivé podmienky financovania a veľké hotovostné rezervy poskytujú vankúš na absorpciu finančných rizík, ktoré zostávajú značné. Potreby rozpočtu, čo sa týka financovania, sa od poslednej správy výrazne zväčšili v dôsledku zhoršeného makroekonomického prostredia, opatrení prijatých na zvládnutie ekonomických nákladov na pandémiu, ako aj uhrádzania kompenzácií dôchodcom (pozri ďalej). Hotovostné rezervy verejnej správy zostávajú vysoké – na konci júna dosahovali viac než 31 miliárd EUR. Zachovanie dostatočného hotovostného vankúša spolu s vývojom stratégie rastu bude mať značný význam pri podpore nálad investorov.

SOCIÁLNE ZABEZPEČENIE

Orgány robia pokroky, pokiaľ ide o dokončenie zriadenia jednotného fondu sociálneho zabezpečenia (EFKA), čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2020. Okrem iného sa očakáva sa, že digitálna transformácia fondu na „e-EFKA“ prebehne do konca roka 2020. Prvá fáza zlučovania verejného sektora a funkcií doplnkových dôchodkov už bola vykonaná a fyzický presun zamestnancov, ktorému spočiatku bránila pandémia, by sa mal dokončiť do konca roka. Záväzok sa preto odložil na koniec roka 2020. Nadväzné kroky vrátane zriadenia určitých regionálnych kancelárií by sa mali uskutočniť do polovice roka 2021. Digitálne spracúvanie žiadostí o dôchodok sa v súčasnosti nachádza v pilotnej fáze, ale orgány sú presvedčené, že cieľ na úrovni 30 % digitálne spracovaných žiadostí o hlavný dôchodok do konca júna 2020 bol splnený.

Podľa nedávneho rozhodnutia štátnej rady majú dôchodcovia, ktorí si podali žiadosť, právo na kompenzáciu za zníženie dôchodkov v roku 2012 za obdobie od júna 2015 do mája 2016. Hoci zverejnenie celého súdneho rozhodnutia môže trvať aj niekoľko týždňov, bolo ohlásené, že kompenzácia sa týka 11-mesačného obdobia počnúc dňom uverejnenia predchádzajúceho rozhodnutia štátnej rady v júni 2015 do vykonania reformy v máji 2016. Vláda sa rozhodla predísť potenciálnym právnym problémom v budúcnosti a vykompenzovať všetkým dôchodcom zo súkromného sektora zníženie ich hlavných dôchodkov bez ohľadu na to, či si podali žiadosť, pričom náklady na tento krok budú predstavovať 0,5 % HDP. Vláda sa zaviazala poskytnúť kompenzáciu aj dôchodcom z verejného sektora, keď sa ukončí vec súbežne prerokúvaná pred dvorom audítorov, čím by celkové náklady na kompenzáciu stúpli na 0,8 % HDP. To, či je potrebné pokryť aj zníženie doplnkových dôchodkov a sezónnych bonusov, ku ktorému došlo v minulosti, sa objasní po uverejnení podrobného rozhodnutia dvora. Kompenzácie sú jednorazové platby a nemajú vplyv na aktuálne fungovanie dôchodkového systému ani budúce výdavky na dôchodky. Pokiaľ ide o ďalšie nedávne rozhodnutie dvora audítorov, ktorým sa udelili práva na predčasný odchod do dôchodku mužským štátnym zamestnancom s malými deťmi, orgány očakávajú, že účinky tohto rozhodnutia budú malé.

S cieľom zareagovať na pandémiu koronavírusu na jar 2020 orgány podstatne posilnili systém zdravotnej starostlivosti pri riešení pandémie, a to aj prostredníctvom rozsiahlejšieho využívania digitálnych nástrojov. To zahŕňalo zvýšenie počtu dostupných lôžok intenzívnej starostlivosti a prijatie približne 5 000 dodatočných zamestnancov – lekárov aj zdravotných sestier – a pokroky v telemedicíne. Vďaka skorému zavedeniu týchto opatrení sa Grécku podarilo zamedziť šíreniu vírusu v prvej vlne. Grécko okrem toho nasadilo niekoľko digitálnych nástrojov, ktoré by sa mohli využívať aj po skončení pandémie.

Zavedenie prepracovaného systému primárnej zdravotnej starostlivosti, čo bol osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2020, bude trvať dlhšie, aby bolo možné zohľadniť zmeny vykonávania niektorých jeho hlavných prvkov, a takisto pre neodvratný odklad spôsobený nutnosťou riadiť reakciu na pandémiu. Legislatívne zmeny sú stále vo fáze návrhu, ale očakáva sa, že prijaté budú do jari 2021. Reformou, ktorá sa začala v roku 2018, sa má zriadiť komplexný systém primárnej zdravotnej starostlivosti s povinnou registráciou celej populácie u rodinného lekára, ktorý by sa stal prvým kontaktným bodom pre pacienta a vykonal povinný gatekeeping. Na základe dostupných informácií sa plánuje prepracovanie väčšiny prvkov reformy a zavedenie systému sa odkladá, kým sa nezadefinuje nový model vykonávania. Orgány by mali zrýchliť zavádzanie povinnej registrácie a gatekeepingu, ktoré by mali – ako bolo dohodnuté – zostať hlavnými prvkami akéhokoľvek nového systému, keďže sú kľúčové pre úspešné vytvorenie spoľahlivého a dobre fungujúceho systému primárnej zdravotnej starostlivosti. Pomáhajú zabezpečiť rovnaký prístup a chrániť obyvateľstvo pred dopytom vyvolaným ponukou a jeho odvrátiteľnou finančnou záťažou, ktorá je pri súčasnom systéme čoraz väčšou príčinou obáv. Orgány plánujú obnoviť spúšťanie siete primárnej zdravotnej starostlivosti najskôr na jar 2021, a to vzhľadom na krátkodobú nutnosť zamerať úsilie na riešenie aktuálnych problémov s cieľom zvýšiť počet dostupných rodinných lekárov, s ktorými bude mať Fond verejného zdravotníctva zmluvný vzťah. Reforma sa stala v kontexte krízy spôsobenej koronavírusom ešte dôležitejšou vzhľadom na kľúčovú úlohu jednotiek primárnej zdravotnej starostlivosti vrátane nových a rýchlo rozmiestnených mobilných jednotiek (KOMY) pri doterajšej podpore reakcie na pandémiu.

Centralizované obstarávanie, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2020, sa už čiastočne vykonáva a pokiaľ ide o celkové zriadenie národného orgánu zdravotníctva pre obstarávanie v zdravotníctve, dochádza k pokroku, ale ešte nie je hotové, a to čiastočne aj pre odklady spôsobené pandémiou. Centralizované obstarávanie sa v súčasnosti vykonáva väčšinou na regionálnej úrovni; niektoré tendre sa dokončujú aj na ústrednej úrovni, ale väčšinou sa to týka tých, ktoré boli začaté ešte podľa predchádzajúceho systému. Dokončili sa návrhy právnych predpisov na vymedzenie nového právneho rámca pre uvedený orgán a ich prijatie sa plánuje do konca roka. Orgány sa podelili aj o prevádzkový plán pre obstarávania, ktoré sa majú začať v roku 2020. Podľa tohto plánu zostáva cieľ 40 % všetkých nemocničných výdavkov centrálne obstarávaných, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2022, dosiahnuteľný a cieľom orgánov je dosiahnuť 30 % do prvého štvrťroka 2021. Európske inštitúcie vyzvali orgány, aby ďalej podporili reformu opätovným otvorením strediska pre monitorovanie cien od januára 2021. Ide o monitorovací nástroj na zvýšenie transparentnosti a efektívnosti. Nábor potrebných zručností predstavuje pre orgán v súčasnosti stále problém, ale môže ho uľahčiť nový právny rámec, ktorý má byť prijatý v nadchádzajúcich mesiacoch.

Pokiaľ ide o výdavky na zdravotnú starostlivosť, stúpajúce spätne vymáhané sumy a meškanie s ich výberom vyvolávajú obavy. Posilnením a dôsledným vykonávaním predtým prijatých štrukturálnych opatrení by sa podporila efektívnosť a prístup ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti. Na ilustráciu, spätne vymáhané náklady pri liekoch sú za rok 2019 o 36 % vyššie ako v roku 2018 a takmer o 65 % vyššie ako v roku 2017. Očakáva sa, že s výberom spätne vymáhaných nákladov v prípade súkromných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti za roky 2018 a 2019 sa začne do novembra 2020. Európske inštitúcie povzbudzujú orgány, aby prijali nevyhnutné právne predpisy s cieľom ukončiť legislatívne a administratívne postupy potrebné na začatie výberu do októbra 2020 – s cieľom zachovať fiškálnu vierohodnosť spätne vymáhaných nákladov – a prehodnotili aktuálnu definíciu spätne vymáhaných nákladov s cieľom zaviesť prvok na rozloženie rizika a zlepšiť stimuly, aby sa zabránilo vytváraniu nových spätne vymáhaných nákladov a aby sa potlačil dopyt vyvolaný ponukou, čím by sa znížili vysoké hotovostné doplatky.

Návrh piliera „návratu na trh práce“, ktorý je súčasťou systému príjmov zo sociálnej solidarity (tretieho piliera), sa upravuje z hľadiska krízy spôsobenej koronavírusom a celoštátne zavedenie nového rámca, čo je osobitný záväzok vytýčený do konca roka 2019, je naplánované na jeseň 2020, no závisí od vývoja v zdravotníctve. V priebehu roka 2019 bol vykonaný pilotný projekt na zabezpečenie poskytnutia sociálnej podpory a aktivačných služieb v oblasti trhu práce v 32 obciach v celej krajine. Zistenia z pilotného projektu boli vyhodnotené z hľadiska jeho celoštátneho vykonania v roku 2020. V dôsledku pandémie koronavírusu však vznikla nutnosť prispôsobiť obchodné procesy verejných služieb zamestnanosti (OAED) novej situácii a potom zase upraviť podmienky celoštátneho zavedenia nového rámca. So zavádzaním by sa malo začať na jeseň 2020.

Pokiaľ ide o preskúmanie systému dotácií pre miestnu verejnú dopravu, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2020, revidované primárne právne predpisy o novom systéme boli prijaté v júli 2020. Sekundárne právne predpisy, ktoré sa majú prijať v septembri 2020, sa pripravujú tak, aby bolo možné prevádzkovateľom v Aténach a Solúne pravidelne a objektívne vyplácať dotácie na cestovné lístky verejnej dopravy.

Reforma rámca dávok pre osoby so zdravotným postihnutím napreduje podľa predtým dohodnutého prepracovania, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roka 2019, ale jeho splnenie potrvá dlhšie. Dohodnutá politická štúdia má byť k dispozícii v septembri 2020 a pilotný projekt by sa mal spustiť začiatkom roka 2021. Elektronický systém spracovania žiadostí je už k dispozícii v troch regiónoch, ale prevádzku centier na posudzovanie zdravotného postihnutia ovplyvnila pandémia.

VÝVOJ VO FINANČNOM SEKTORE

Finančný sektor prečkal prvé dosahy pandémie koronavírusu relatívne dobre, a to aj vďaka úsiliu orgánov a celej EÚ, ktoré bolo zamerané na udržanie prístupu dotknutých podnikov k financiám. Likviditu na finančných trhoch, ako aj financovanie ekonomiky sa podarilo zachovať a banky dokázali udržať náklady na financovanie na zvládnuteľnej úrovni aj napriek nárastu nákladov na dlhodobé nezabezpečené financovanie. Umožnilo to aj uľahčenie podmienok pre dlhodobejšie operácie refinancovania zacielené na Eurosystém a dočasné uľahčenie požiadaviek na zábezpeku pri kreditných operáciách v Eurosystéme, najmä upustenie od prijatia gréckeho štátneho dlhu ako zábezpeky. Z údajov k júlu 2020 vyplýva, že obnovovanie bankových úverov pre nefinančné podniky sa dokonca zrýchľuje a pre malé, ešte nezaregistrované firmy takisto začína rýchlo nadobúdať pozitívne hodnoty, čo zmiernilo pokračujúci pokles v prípade bankových úverov pre domácnosti. Odzrkadľuje to jednak úsilie spoločností vytvárať si likvidné vankúše, jednak začatie vyplácania prostriedkov z opatrení na podporu v núdzi. Grécke spoločnosti profitovali z dvoch systémov zavedených gréckou rozvojovou bankou, t. j. zo systému záruk a systému bonifikácie úrokov pri nových podnikateľských úveroch, po ktorých je veľký dopyt. Životaschopné podniky, väčšinou malé a stredné podniky, navyše profitovali z priamej bonifikácie úrokov k existujúcim splácaným úverom. Očakáva sa, že tieto systémy v nadchádzajúcich mesiacoch podporia poskytovanie úverov podnikom.

Zo zavedených opatrení na uvalenie úverových moratórií v spojení s flexibilitou ohlásenou orgánom dohľadu vyplýva, že dosah pandémie na kvalitu úverového portfólia bánk bude tento rok len obmedzený. Moratóriá, ktoré platia v súčasnosti až do 31. decembra, boli prínosom pre viac ako 10 % celého úverového portfólia bánk. Štyri systémovo významné banky výrazne prehĺbili zníženia hodnoty zaúčtované vo výsledkoch za prvý štvrťrok 2020, ale celý rozsah nutnosti tvorby rezerv sa ukáže až po skončení moratórií, čo môže naznačovať riziká znižovania hodnoty na rok 2021. Zvýšenou tvorbou rezerv sa môže vyvíjať tlak na už aj tak slabé výhľady ziskovosti pre grécke banky.

Nízka ziskovosť v spojení s nákladmi na nadchádzajúce sekuritizácie môže predstavovať problém pre kapitálovú pozíciu bánk v blízkej budúcnosti. Priemerný podiel vlastného kapitálu bánk Tier 1 klesol z 15,9 % na konci roka 2019 na 14,6 % v prvom štvrťroku 2020, ale aj tak splnil kapitálové požiadavky. K poklesu došlo najmä v dôsledku zavedenia prechodných prudenciálnych pravidiel, ktoré sa uplatňujú v prvom štvrťroku každého roka. V kapitálovej pozícii bánk sa v budúcnosti budú musieť zohľadniť ďalšie plánované regulačné zmeny a nadchádzajúce sekuritizácie nesplácaných úverov v strednodobom horizonte. Kvalita kapitálu bánk zostáva nízka, a to v dôsledku vysokých súm odložených daňových úľav, kým prepojenie medzi bankami a štátmi môže v nadchádzajúcich mesiacoch naďalej stúpať.

Hoci sa objem nesplácaných úverov na začiatku roka 2020 naďalej znižoval, potenciálny negatívny vplyv krízy spôsobenej koronavírusom na kvalitu aktív bude zjavný až po skončení moratórií. Objem nesplácaných úverov gréckych bánk v prvom štvrťroku 2020 naďalej smeruje nadol. Ich podiel klesol v marci 2020 na úroveň 39,6 % a očakáva sa, že v druhom štvrťroku ešte klesne, keď pozitívny vplyv prvej sekuritizácie na základe systému Hercules () nadobudne formálny účinok. Pandémia však ovplyvnila stratégie bánk zamerané na znižovanie počtu nesplácaných úverov a ich vnútorná schopnosť funkčne reštrukturalizovať úvery zostáva na nízkej úrovni.

Ďalej uvedené opatrenia sa monitorujú a posudzujú ako súčasť trvalého záväzku v oblasti finančnej politiky:

·Orgány plánujú čoskoro predložiť parlamentu návrh zákona, ktorý povedie k rozsiahlemu prepracovaniu rámca platobnej neschopnosti. V novom zákone o platobnej neschopnosti sa spájajú režimy platobnej neschopnosti právnických a fyzických osôb a transponujú sa právne predpisy EÚ o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie. Jeho celkovým zámerom je zrýchliť oddlžovanie, umožniť rýchlejšie vyplácanie veriteľov, ako aj zachovať životaschopné podniky prostredníctvom rámcov preventívnej reštrukturalizácie. Vychádza z medzinárodných najlepších postupov, preto sa od neho očakáva, že zlepší účinnosť reštrukturalizácie pomocou zjednodušenia procedurálnych požiadaviek a využívania elektronickej platformy. Zákon nadobudne účinnosť 1. januára 2021 a bude si vyžadovať prijatie veľkého množstva sekundárnych právnych predpisov, v ktorých sa určia niektoré aspekty tejto reformy, a dokončenie IT platformy. Na oboch sa už pracuje.

·Orgány zároveň povolili zrušiť program na ochranu hlavnej nehnuteľnosti na bývanie a mechanizmus mimosúdneho riešenia, kým zároveň vytvárajú alternatívne programy sociálnej ochrany pre zraniteľných dlžníkov. Prvý uvedený program sa riadne skončil 31. júla 2020 a druhý 30. apríla 2020. Vláda zároveň s prepracovaním rámca platobnej neschopnosti zavádza aj nové nástroje sociálnej politiky na podporu zraniteľných dlžníkov. V kontexte predkonkurzných konaní budú mať zraniteľní dlžníci, ktorých úver je spojený s ich hlavnou nehnuteľnosťou na bývanie a ktorí náhle prišli o príjem, nárok na dočasnú subvenciu, čím by sa malo ešte viac podporiť znižovanie nesplácaných úverov a zabrániť hromadeniu nových. S cieľom riešiť obavy z morálneho hazardu bude subvencia k dispozícii splácajúcim aj nesplácajúcim zraniteľným dlžníkom za podmienok stanovených v zákone, ale s výnimkou tých nesplácajúcich dlžníkov, ktorých úvery sú vypovedané dlhšie ako jeden rok. V zákone sa navyše zavádza aj osobitný režim predaja a spätného prenájmu, ktorý oprávneným dlžníkom v ťažkostiach umožní zostať v ich hlavných nehnuteľnostiach na bývanie ako nájomníkom, ktorí môžu ďalej využívať subvenciu na uľahčenie platenia nájomného. Týmto opatrením sa rozširuje existujúca subvencia pre nájomné a bude sa vykonávať prostredníctvom subjektu zo súkromného sektora. Agentúra súkromného sektora môže využiť štátnu záruku, aby si uľahčila prístup k financovaniu, ak to bude považovať za potrebné.