SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
 
Návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
ktorým sa ustanovujú technické požiadavk y pre prevodové príkazy a priame inkasá 
v eurách a ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 924/2009 
 
(Text s významom pre EHP) 
SEK(2010) 1584 v kone čnom znení 
SEK(2010) 1585 v kone čnom znení 
KOM(2010) 775 v kone čnom znení 
SK 2   SK OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Vymedzenie problému ................................................................................................. 3 2.1. Dôvody pomalej migrácie na SEPA ............................................................................ 3 2.2. Ú činky pomalej migrácie bez kone čného termínu: základný scenár (bez zásahu)...... 4 
3. Právo EÚ kona ť a odôvodnenie ................................................................................... 5 
4. Ciele ....................................................................................................................... ...... 5 
5. Politické možnosti........................................................................................................ 6 6. Analýza vplyvu a porovnanie možností....................................................................... 6 6.1. Vplyv dodato čných stimulov ....................................................................................... 6 
6.2. Vplyv ustanovenia kone čného termínu pre migráciu na SEPA................................... 6 
6.3. Porovnanie základného scenára s ustanovením kone čného termínu............................ 7 
6.3.1. Porovnanie dosahovania špecifických cie ľov.............................................................. 7 
6.3.2. Porovnanie vplyvu na zainteresované strany ............................................................... 8 6.4. Technické podmožnosti implementácie kone čného termínu pre migráciu SEPA ....... 8 
7. Monitorovanie a hodnotenie ...................................................................................... 10 
SK 3   SK 1. ÚVOD 
Cieľom vízie jednotnej oblasti pl atieb v eurách (Single Euro  Payments Area, SEPA) je 
vytvoriť integrovaný trh elektronických platieb v eurách, pri čom medzi vnútroštátnymi 
a cezhrani čnými platbami nebude existova ť žiadny základný rozdiel. Pri elektronických 
platbách existuje v celej EÚ ve ľký počet rozličných vnútroštátnych platobných formátov, 
štandardov a pravidiel. SE PA poskytne európskym ob čanom a podnikom nenákladné, ľahko 
použiteľné a spoľahlivé platobné služby, pri čom sa vytvoria priaznivé podmienky pre 
zvýšenú mieru hospodárskej sú ťaže a rozvoj inovácií v oblasti platieb. 
Úspech iniciatívy SEPA je v sú časnom hospodárskom, menovom i politickom kontexte ve ľmi 
dôležitý. Potenciálne priame a nepriame prí nosy SEPA pre širšie európske hospodárstvo 
presahujú 300 miliárd EUR po čas šesťročného obdobia za predpokladu, že migrácia na 
platobné nástroje SEPA je komplexná a rýchla . Na ceste smerom k realizácii SEPA sa už 
dosiahli dva významné mí ľniky: spustenie systému pre vodových príkazov v oblasti SEPA 
(SEPA Credit Transfer, SCT) 28. januára 2008 a spustenie inkasného systému v oblasti SEPA 
(SEPA Direct Debit, SDD) 2. novembra 2009. 
SEPA bola pôvodne koncipovaná ako primárne trhovo orientovaný projek t. Celoeurópske 
schémy navrhuje a vykonáva Európska platobná rada (EPC), koordina čný a rozhodovací 
orgán zriadený európskym sektorom bankovníctva . Všetky kategórie zai nteresovaných strán 
však stále viac uznávajú, že  na dosiahnutie úspešného dokon čenia projektu môže by ť 
nevyhnutný právne záväzný kone čný termín. 
Rozsah tohto posúdenia vplyvu je  obmedzený na dva platobné nástroje, prevodové príkazy 
v eurách a priame inkasá v eurách.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Úplná integrácia platobného trhu sa dosiahne iba vtedy, ke ď sa vnútroštátne „tradi čné“ 
nástroje nahradia ce loeurópskymi platobnými nástrojmi. Avšak v sú časnej etape sú 
celoeurópske platobné  nástroje ešte ďaleko od momentu, ke ď by nahradili vnútroštátne 
platby. K aprílu 2010 sa iba 7,5 % všetkých prevodových príkazov spracúvaných 
prostredníctvom mechanizmov zú čtovania a vyrovnania uskuto čňovalo vo formáte SCT. 
Extrapoláciou týchto údajov sa dá dopracova ť k záveru, že predpokladané dokon čenie SEPA 
nastane po vyše 30 rokoch migrácie. 
2.1. Dôvody pomalej migrácie na SEPA 
Prvotná prí čina: neistota oh ľadom dokon čenia SEPA a postupného ukon čovania 
„tradičných“ produktov. Neexistencia spolo čného časového horizontu povzbudzuje trhové 
subjekty na strane ponuky a dopytu v tom, aby odkladali migra čné úsilie. Používatelia 
platobných služieb budú odklada ť požadovanú migráciu dovtedy, kým bude možné používa ť 
existujúce „tradi čné“ platobné nástroje. Na druhej strane  banky sa stránia nut ných investícií 
do infraštruktúry a marketingu pre SEPA až do vtedy, kým si nebudú isté, že zákazníci a ich 
systémy nie sú „SEPA-ready“. Váhani e na strane ponuky zhoršuje nedostato čná jasnos ť 
vnímaná v súvislosti s vhodným dlhodobým obc hodným modelom pre SDD, ktorý by plne 
vyhovoval pravidlám hospodárskej sú ťaže EÚ. Obe strany trhu – strana ponuky i strana 
dopytu – čakajú na to, kým tá druhá urobí prvý krok. 
SK 4   SK Neochota investova ť: byť prvým, kto urobí nejaký krok, je nevýhodou. Poskytovatelia 
platobných služieb (PSP), kt orí by sa rozhodli uvies ť na trh nové nástroje SEPA aktívne a ako 
prví, majú pred sebou výraznú nevýhodu toho, že by tak robili ako prví. Po čas prechodného 
obdobia musia títo PSP stále znáša ť duplicitné náklady, t. j. náklady tak na existujúce 
platobné systémy, ako aj na nový systéme SEPA.  
Chýbajúca motivácia pre PSP, aby vyvíja li produkty SEPA, ktoré by plne sp ĺňali potreby 
používate ľov. Kým neexistuje istota oh ľadom dokon čenia SEPA, PSP môžu na ďalej svojim 
zákazníkom ponúka ť existujúce „tradi čné“ produkty, pri čom nemajú dostato čnú motiváciu 
vyvíjať a aktívne uvádza ť na trh produkty SEPA, ktoré by plne sp ĺňali všetky požiadavky 
zákazníkov. 
Roztrieštená strana dopytu a nízk a miera informovanosti o SEPA. Trh s platobnými službami 
je charakteristický tým, že strana dopytu (používatelia platobných služieb) je ove ľa 
roztrieštenejšia ako strana ponuky (PSP) a nie je informovaná o prínosoch SEPA.  
2.2. Účinky pomalej migrácie bez kone čného termínu: základný scenár (bez zásahu) 
Nevyužívanie úspor z rozsahu kvôli rozd ielnym platobným štandardom a postupom. Napriek 
existencii platieb SCT a SDD sa vnút roštátne transakcie stále uskuto čňujú prevažne vo 
vnútroštátnych „tradi čných“ formátoch. V roku 2009 stále existovalo vyše 20 rôznych 
vnútroštátnych infraštruktúr spracúvania pla tieb a schém pre maloobchodné platby v eurách.  
Tieto rozdiely sú prekážkou pri inte roperabilite platobných služieb medzi členskými štátmi 
a bránia dosahovaniu úspor z rozsahu. 
Na strane dopytu podniky fungujúce v multinárodno m prostredí stále potrebujú organizova ť 
svoje pokladni čné operácie a spolo čné fondy na vnútroštátnej úrovni. Musia udržiava ť vzťahy 
s mnohými PSP, ktorí ponúkajú rozli čné druhy a úrovne služieb a používajú rozli čné platobné 
formáty. 
Obmedzená hospodárska sú ťaž na trhu platieb EÚ. V sú časnej dobe musia všetci PSP, ktorí 
plánujú vstúpi ť na zahrani čný trh platobných služieb, splni ť niekoľko výhradne 
vnútroštátnych technických a obchodných požiadaviek. Zložitos ť a výsledné náklady takýchto 
úprav predstavujú pre prevádzkovate ľov, ktorí chcú ponúka ť svoje služby v zahrani čí, 
významnú bariéru. 
Cezhraničná mobilita používate ľov platobných služieb je takisto dôležitou požiadavkou pre 
účinnú hospodársku sú ťaž na platobnom trhu. Ot vorenie platobného ú čtu v inom členskom 
štáte dnes PSP často odmietajú len na zák lade toho, že spotrebite ľ nemá sídlo v danom 
členskom štáte alebo nie je jeho št átnym príslušníkom. Následne je vo ľba používate ľov často 
obmedzená na existujúcich poskytovate ľov na vnútroštátnom trhu, pri čom poskytovanie 
platobných služieb na cezhrani čnej úrovni neexistuje alebo je komplikovanejšie, ako je nutné. 
Pokiaľ ide konkrétne o priame inkasá, pretrv ávanie obchodných modelov založených na 
multilaterálnych výmenných poplatkoch (MVP) medzi poskytovate ľmi platobných služieb 
v obmedzenom po čte členských štátov, zriadených na financovanie celej prevádzky systému 
priameho inkasa, takisto obmedzuje hospodársku sú ťaž a bráni vzniku ú činného, efektívneho 
a konkurencieschopného trhu. 
Brzdené inovácie. Roztrieštený platobný trh bráni pr íchodu efektívnych celoeurópskych 
inovácii súvisiacich s platbami, akými sú na pr. internetové alebo mobilné platby alebo 
elektronická fakturácia (eFakturácia). Ke ďže inovačné služby sa vä čšinou vynárajú len na 
SK 5   SK vnútroštátnej úrovni, existuje riziko, že miera ro ztrieštenia trhu sa zvýši a jeho trvanie bude 
trvať dlhšie.  
Neproduktívne investície a duplicit né prevádzkové náklady na „tradi čné“ systémy a systém 
SEPA  Mnohí ú častníci európskeho platobného trhu musia znáša ť duplicitné prechodné 
náklady na poskytovanie alebo používanie  platobných služieb. Súbežné zachovávanie 
vnútroštátnych „tradi čných“ platobných platforiem a novej celoeurópskej platformy SEPA si 
vyžaduje rozsiahle extra zdroje a vedie k neex istencii návratnosti už vynaložených investícií. 
Zdĺhavá migrácia na SEPA by viedla k celkovej  strate pre hospodárstvo vo výške 43 miliárd 
EUR v priebehu len šes ťročného obdobia. Negatívne ú činky by sa rozšírili na všetky 
zainteresované strany s výnimkou spotrebite ľov. 
3. PRÁVO EÚ KONAŤ A ODÔVODNENIE  
Svojou povahou si integrovaný trh platieb v eu rách vyžaduje celoúni ový prístup, pretože 
podkladové štandardy, pravidlá a postupy musia by ť konzistentné vo všetkých členských 
štátoch. Týmto sa podporuje cie ľ článku 3 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa ustanovuje 
vnútorný trh a hospodárska a menová únia, ktorej menou je euro. Alternatívou 
k celoúniovému prístupu by bol systém multilate rálnych alebo bilaterálnych dohôd, ktoré by 
však boli príliš zložité a nákladné v porovnaní s právnymi predpismi na úrovni Únie. Zásah na 
úrovni EÚ preto nap ĺňa zásadu subsidiarity. 
4. CIELE  
V súlade s identifikovanými problémami bo li identifikované tieto politické ciele: 
Všeobecné: 
– Zvýšiť efektivitu a konkurencieschopnos ť platobného trhu EÚ prostredníctvom 
realizácie úspor z rozs ahu a prevádzkových synergií na strane ponuky i dopytu. 
– Vytvoriť otvorené a rovnaké podmienky hry pre hospodársku sú ťaž na trhu 
platobných služieb na európskej úrovni a u ľahčiť konvergenciu cien smerom nadol 
pri platobných službách v Európe. 
– Zriadiť celoeurópsku platformu, na základe ktorej bude možné spúš ťať inovačné 
platobné služby a produ kty s pridanou hodnotou. 
Špecifické: 
– Dosiahnu ť úplnú prevádzkovú integráciu pl atobného trhu v Európe v oblasti 
prevodových príkazov a priamych inkás. 
– Eliminova ť nadbyto čnú zložitos ť a duplicitné náklady vyplývajúce z potreby 
zachováva ť viaceré platobné platfo rmy na strane ponuky a dopytu. 
Prevádzkové: 
SK 6   SK – Vytvoriť transparentnos ť a istotu na trhu, pokia ľ ide o dokon čenie SEPA pre 
prevodové príkazy a priame inkasá a postupné ukon čovanie príslušných 
vnútroštátnych „tradi čných“ platobných nástrojov. 
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Je možné predpoklada ť tri hlavné scenáre: 
Žiadny zásah – základný scenár.  Podľa tohto scenára by bola migrácia na SEPA ponechaná 
na trhové sily. 
Dodať migrácii na SEPA nový impulz prostredníctvom dodato čných stimulov.  Na základe 
tohto scenára by sa proces mi grácie na SEPA mohol zrýchli ť a posilni ť radom opatrení na 
úrovni členských štátov.  
Ustanoviť konečný termín pre migráciu na SEPA.  Podľa tohto scenára by sa pre migráciu na 
SEPA prostredníctvom na riadenia stanovil kone čný termín. Vnútroštátne „tradi čné“ platobné 
nástroje by sa museli postupne ukon čiť a nahradi ť celoeurópskymi nástrojmi. 
6. ANALÝZA VPLYVU A POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Vplyv dodato čných stimulov 
Pomalý proces migrácie na SEPA by sa v podstate mohol zrýchli ť radom opatrení, ktoré by 
uskutočnili rozličné zainteresované strany SEPA, resp. ktoré by boli zamerané na tieto 
zainteresované strany SEPA na vnútroštát nej úrovni. Na strane ponuky by bola užito čná 
plnohodnotná komunika čná kampa ň na zvýšenie informovanosti, adresovaná používate ľom 
platobných služieb. Na strane dop ytu by tieto opatrenia mohli by ť doplnené investi čnou 
podporou pre spolo čnosti, napr. vo ľnejšími pravidlami amortizácie, odpisovaním nákladov na 
odbornú prípravu zamestnancov alebo dokonca da ňovými úľavami. Verejné orgány by okrem 
toho v procese migrácie mohli zohráva ť úlohu akéhosi „predvoja“ a aktívne podporova ť 
platobné nástroje SEPA. Uvažova ť by sa takisto mohlo o niektorých formách koordinácie na 
úrovni EÚ. 
Zásadnou výhodou takéhoto prístupu by bola skuto čnosť, že si nevyžaduje zd ĺhavé 
legislatívne postupy a ostáva ce lkom flexibilný. Podstatným sl abým miesto takéhoto prístupu 
je, že žiadnym súborom nezáväzných opatrení, ktoré by boli zamerané len na urýchlenie 
migrácie na SEPA, sa nevyrieši základný problém, ako sa uvádza v časti 2.1. Takéto opatrenia 
môžu byť okrem toho v sú časnej hospodárskej situácii jednoducho príliš nákladné a ich 
pridaná hodnota ťažko merate ľná, pokiaľ ide o zvýšenú prosperitu. 
Možnosť dodatočných stimulov sa preto zamieta.  
6.2. Vplyv ustanovenia kone čného termínu pre migráciu na SEPA 
V štúdii spolo čnosti CapGemini sa odhaduje, že prínosy rýchlej migrácie z „tradi čných“ 
platobných nástrojov na nástroje SEPA by mohli v rozmedzí šes ťročného obdobia dosiahnu ť 
123 miliárd EUR. Pod ľa tejto štúdie by odhadované celkov é prínosy boli výsledkom ešte 
vyšších ziskov na strane dopytu (175 miliárd EUR), ktoré by boli kompenzované stratou na 
strane ponuky (52 miliárd EUR). Prínosy na strane dopytu sú pohá ňané dvoma faktormi: 
SK 7   SK – úsporami na prevádzkových nákladoch vzh ľadom na optimalizáciu platobných 
operácií; 
– pozitívnym ú činkom zníženia bankových poplatkov v dôsledku intenzívnejšej 
hospodárskej sú ťaže. 
V štúdii sa predpokladá, že prí nosy na strane dopytu sa relatí vne rovnomerne rozšíria na 
všetky zainteresované strany, t. j. na spotrebite ľov, podniky a verejnú službu. Tieto prínosy sú 
len priamymi ú činkami rýchlej migrácie na SEPA. 
V kvalitatívnejšom vyjadrení sa stanovením kone čného termínu pre prevodové príkazy 
a priame inkasá SEPA urýchlia prínosy pre zainteresované strany v týchto oblastiach: 
Zvýšená miera štandardizácie, ktorá povedie k zníženiu zložitos ti a úsporám z rozsahu. Pri 
plnej migrácii na SEPA budú podniky môc ť centralizova ť riadenie svojej eurohotovosti 
a zjednoduši ť/zautomatizova ť svoje platobné pos tupy. Pre spotrebite ľov, ktorí sú čoraz 
mobilnejší, by sa štandardizovanými cezhrani čnými platbami eliminovala potreba ma ť 
niekoľko bankových ú čtov v rozli čných krajinách.  
Zvýšená miera hospodárskej sú ťaže a otvorené, transparentnejšie podmienky hry. Pre PSP by 
sa na integrovanom platobnom trhu znížili cezhrani čné vstupné prekážky, čím by sa na trh 
prilákali nové subjekty a zint enzívnila by sa hospodárska sú ťaž. Štandardizovanými 
platobnými nástrojmi by sa ďalej umožnilo spotrebite ľom, podnikom a verejnej správe 
jednoduchšie porovnáva ť platobné produkty, a tým by sa používate ľom umožnilo čerpať 
výhody z intenzívnejšej hospodárskej sú ťaže a lepších cien.  
Príležitosti na celoeurópske inovácie. Prostredníctvom spolo čných štandardov a vytvorenia 
rovnakých pravidiel hry v Európe by zav ŕšená migrácia na SEPA podporila modernizáciu 
platieb a rozvoj nových služieb, ako napr. mobilné platby a plat by online, resp. eFakturácia, 
na celoeurópskom základe.  
6.3. Porovnanie základného scenára s ustanovením kone čného termínu 
6.3.1.  Porovnanie dosahovania špecifických cie ľov 
Účinnosť 
Cieľ/možnos ť Integrácia európskeho 
platobného trhu 
prevodových príkazov 
a priamych inkás  Eliminácia duplicitných 
nákladov a nadmernej 
zložitosti platobných 
systémov  Efektivita  
Základný scenár 
„bezo zmeny“  0 0 0 
Ustanovenie 
konečného termínu  +++ ++ ++ 
Prispenie k cie ľom:  
+++ (silné); ++ (stredné); + (s labé) pozitívne prispenie.  
– – – (silné); – – (stredné); – (slabé) negatívne prispenie; 0 neutrálne prispenie.  
SK 8   SK 6.3.2.  Porovnanie vplyvu na zainteresované strany 
Zainteresovaná 
strana  Prínosy  Náklady  Celkový 
účinok 
Podniky  Zlepšené riadenie hotovosti/pokladni čnej 
hotovosti 
Vyššia likvidita 
Znížené bankové poplatky a interné náklady 
na správu platieb 
Priame spracúvanie platieb („straight-through-
processing“) 
Rozvoj služieb s pridanou hodnotou  Migračné úsilie 
– nové alebo 
aktualizované 
platobné 
systémy a 
postupy 
Odborná 
príprava 
zamestnancov  +++ 
Verejná správa  Znížené bankové poplatky a náklady 
na správu 
Priame spracúvanie platieb („straight-through-
processing“) 
Rozvoj služieb s pridanou hodnotou 
Zvýšia sa prínosy verejného obstarávania 
platobných služieb, pretože bude možné 
lepšie porovnáva ť ponuky, pri čom neefektivita 
spôsobená vnútroštátnymi platobnými 
formátmi by mala zmiznú ť. Migračné úsilie 
– nové alebo 
aktualizované 
platobné 
systémy a 
postupy 
Odborná 
príprava 
zamestnancov  ++ 
Spotrebitelia  Znížené bankové poplatky/širší rozsah služieb 
vzhľadom na vä čšiu hospodársku sú ťaž 
Inovačnejšie, jednoduchšie, bezpe čnejšie 
a pohodlnejšie platobné nástroje  Zmena 
zvyklostí – 
IBAN 
(a v prípade 
potreby BIC)  ++ 
Banky/PSP  Úspory z rozsahu/prev ádzkové úspory 
Nové podnikate ľské príležitosti v nadväznosti 
na zníženie prekážok hospodárskej sú ťaže Investície do 
platobnej 
platformy 
SEPA 
Vplyv na 
výnosy 
existujúcich 
subjektov 
vzhľadom na 
zvýšenú 
hospodársku 
súťaž + 
Celkový ú činok v porovnaní so základným scenárom.  
Na základe tohto porovnania sa odporú ča realizova ť možnosť, v rámci ktorej sa ustanoví 
konečný termín.  
6.4. Technické podmožnosti implementácie kone čného termínu pre migráciu SEPA 
Aby bol kone čný termín ú činný, musí sa jasne zadefinova ť na technickej úrovni. V šiestich 
relevantných oblastiach existuje nieko ľko podmožností implementácie kone čného termínu. 
Tieto podmožnosti sa musia porovna ť so súborom kritérií, ktoré sú odvodené priamo 
z politických cie ľov. 
SK 9   SK Referenčný základ na prijatie celoeurópskych prevodových príkazov a priamych inkás.  
Odporúčanou možnos ťou je stanovi ť konečný termín na základe všeobecných základných 
požiadaviek, ktoré musia sp ĺňať celoeurópske prevodové prík azy a priame inkasá. Tieto 
základné požiadavky budú zah ŕňať aj existujúce medzinárodné  a nepatentované štandardy. 
Posúdili a zamietli sa dve ďalšie alternatívy, najmä prístup založený na existujúcich schémach 
a pravidlách, ktoré vypracovala  Európska platobná rada, a prístup obmedzujúci sa na 
existujúce technické štandardy. 
Doména transakcií.  Odporúča sa realizova ť postup, v rámci ktorého by sa základné 
požiadavky uplat ňovali na celú doménu platobných transakcií. Odhadovaná suma 84 miliárd 
EUR na prevádzkových úsporách na strane dop ytu závisí plne od integrácie platobného trhu, 
ktorá by sa mala rozšíri ť aj za hranice samotného medzibankového priestoru. Následne sa 
posúdila a z vyššie uvedených dôvodov zamietla možnos ť obmedzenia základných 
požiadaviek na medzibankový priestor. 
Cezhraničné otváranie bankových ú čtov. Odporúča sa zruši ť všetky druhy diskrimina čného 
zaobchádzania s nerezidentmi a ob čanmi iných krajín, pokia ľ ide o otváranie platobných 
účtov. Tým by sa zaistilo, že by sa pr ejavili všetky prínosy SEPA, pokia ľ ide o zvýšenú mieru 
hospodárskej sú ťaže (91 miliárd EUR). Posúdilo sa a z vyššie uvedených dôvodov sa 
zamietlo pokra čovanie sú časnej praxe. 
Špecifikácia produktu.  Odporúča sa uplat ňovať konečný termín aj na produkty pre špecifické 
skupiny zákazníkov („niche products“), t. j. na  prevodové príkazy a priame inkasá, ktoré 
predstavujú nízkoobjemové platby a ponúka jú špecifické funkcionality. S cie ľom umožni ť 
nevyhnutné prispôsobenia v celoeurópskych sc hémach sa však ustanoví prechodné obdobie 
v trvaní 3 – 5 rokov. Posúdili a zamietli sa dve ďalšie alternatívy, konkrétne všezah ŕňajúci 
prístup, ktorý by sa vz ťahoval na produkty pre špecifické skupiny zákazníkov rovnako ako na 
štandardné produkty, a permanentné vy ňatie produktov pre špecifické skupiny zákazníkov zo 
základných požiadaviek. 
Rozsah členských štátov.  Odporúča sa realizova ť podmožnos ť so spolo čným kone čným 
termínom pre eurozónu a neskorším spolo čným termínom pre členské štáty mimo eurozóny, 
pretože podiel objemu platieb v eurách v členských štátoch mimo eurozóny predstavuje pod ľa 
odhadov iba 2 % všetkých platieb v eurách. Posúdili a zamietli sa dve ďalšie alternatívy, 
najmä individuálne kone čné termíny pre jednotlivé členské štáty, ako aj spolo čný jediný 
konečný termín pre členské štáty v eurozóne aj mimo nej. 
Konečný termín.  Odporúča sa uplatni ť podmožnos ť rozdielnych kone čných termínov: 
najneskôr jeden rok po nadobudnutí ú činnosti nariadenia pre prevodové príkazy a dva roky 
pre priame inkasá. Podmožnos ť spoločného kone čného termínu pre prevodové príkazy 
a priame inkasá bola zvážená a zamietnutá. 
Jasnosť dlhodobého obchodného modelu celoeurópskych priamych inkás.  Odporúča sa 
zakázať univerzálne uplat ňovanie multilaterálnych výmenných poplatkov (MVP) na každú 
transakciu priameho inkasa medzi poskytovate ľmi platobných služieb (a opatrenia 
s obdobným cie ľom alebo ú činkom) a umožni ť MVP pri transakciách priameho inkasa iba za 
určitých podmienok, ke ď sa transakcie nedajú náležite vykona ť alebo  keď si priame inkaso 
spätne nárokuje  poskytovate ľ platobných služieb. Aby sa za istili rovnaké podmienky na trhu, 
bilaterálne a unilateráln e výmenné poplatky za tieto transakcie by mali by ť dovolené iba 
vtedy, ak vychádzajú z nákladov a ak sú zamer ané na efektívnu alokáciu nákladov subjektu, 
ktorý tieto transakcie spôs obil. V súvislosti s pokra čovaním v sú časnej praxi alebo uložením 
SK 10   SK pozitívnych alebo obmedzených MVP na kaž dú transakciu priameho inkasa sa tieto 
alternatívy posúdili a zamietli, pretože by sa nimi neriešila v sú časnosti vnímaná nejasnos ť, 
ktorá spoma ľuje migráciu na SEPA. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Odporúča sa uskuto čniť hodnotenie tri roky po nadobudnutí ú činnosti nariadenia, aby sa 
posúdila ú činnosť a efektivita, pokia ľ ide o dosiahnutie cie ľov prezentovaných v posúdení 
vplyvu, a aby sa rozhodlo o tom, či sú potrebné nové opatrenia alebo zmeny a doplnenia.