Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia v oblasti pracovnej sily v zdravotníctve a starostlivosti pre budúcnosť Európy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/06)

Spravodajca: Danko RELIĆ Spravodajkyňa: Zoe TZOTZE-LANARA

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 20. 1. 2022 Právny základ článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 6. 9. 2022 Prijaté v pléne 21. 9. 2022 Plenárne zasadnutie č. 572 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 194/4/3

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV dôrazne podporuje zásadu, že silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti sa môžu zakladať len na vzdelanej, kvalifikovanej a motivovanej pracovnej sile v zdravotníctve a rozvíjať iba s jej pomocou. Je to rozhodujúce pre úspech politiky v oblasti zdravia, a preto nevyhnutné aj na zabezpečenie zdravotnej starostlivosti zameranej na človeka dostupnej pre všetkých a „práva na zdravie“, ako to vyplýva z odporúčaní Konferencie o budúcnosti Európy, ktoré všetkým Európanom zaručí rovnaký a udržateľný prístup k cenovo dostupnej, preventívnej, liečebnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti.

1.2 EHSV víta iniciatívu zaviesť opatrenia na úrovni EÚ na posilnenie dlhodobej starostlivosti a vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, plánovanú v rámci Európskeho piliera sociálnych práv, ktorá pomôže zabezpečiť vysokokvalitné, prístupné, spravodlivé a cenovo dostupné služby starostlivosti a posilniť rodovú rovnosť a sociálnu spravodlivosť.

1.3 EHSV požaduje transformačný prístup k starostlivosti zameraný na ľudí, ich práva a potreby vrátane ich účasti na akýchkoľvek relevantných diskusiách, konzultáciách a rozhodnutiach. Naliehavo vyzýva Komisiu, aby bola ambiciózna pri stanovovaní stratégie v oblasti starostlivosti, ktorá môže prispieť k súdržnosti a vzostupnej konvergencii v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti medzi členskými štátmi a v rámci nich.

1.4 Európska záruka starostlivosti môže zabezpečiť, aby mal každý, kto žije v EÚ, celoživotný prístup k cenovo dostupným a kvalitným službám zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti, vyriešiť nedostatky v starostlivosti, podporiť dôstojné pracovné podmienky a zaistiť možnosti odbornej prípravy. Podpora a lepšie uznanie neformálnych opatrovateľov a politiky zamerané na riešenie problémov v oblasti platenej a neplatenej neformálnej starostlivosti sú kľúčom k efektívnemu využívaniu zdrojov.

1.5 Vzhľadom na to, že účinné, zodpovedné a dobre financované verejné služby zostávajú kľúčom k zabezpečeniu rovnakého prístupu ku kvalitnej starostlivosti, EHSV vyzýva Európsku úniu, aby zabezpečila komplementárnosť medzi všetkými poskytovateľmi služieb starostlivosti založených na solidarite, podnecovala investície do verejných služieb a sociálneho hospodárstva a podporovala subjekty sociálneho hospodárstva v odvetví starostlivosti.

1.6 Plánovanie pracovnej sily by malo zohľadňovať rozvoj digitálnych technológií, keďže inovácie v týchto oblastiach otvárajú možnosti vytvárania nových pracovných prostredí a prostredí na poskytovanie starostlivosti a vyžadujú si nové zručnosti. Podpora digitalizácie služieb dlhodobej starostlivosti je kľúčom k odstráneniu digitálnej priepasti a digitálnej chudoby.

1.7 EHSV navrhuje aktualizovať akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve a sektore starostlivosti v Európskej únii ( 1 ) . Rozvoj integrovaného plánovania a prognóz pracovnej sily v zdravotníctve, ako aj prispôsobenie zručností pracovnej sily v zdravotníctve a v oblasti dlhodobej starostlivosti sú nevyhnutné na zlepšenie prístupu k týmto službám a ich kvality. Aktualizovaný plán by mohol zabezpečiť lepší zber údajov tým, že sa bude využívať potenciál digitalizácie v celej EÚ, a pomôcť vytvoriť metódy na lepšie predpovedanie potrieb z hľadiska pracovnej sily a zručností.

1.8 EHSV zdôrazňuje, že v rámci EÚ sa musí rešpektovať právo na mobilitu. Cezhraničná mobilita dodáva plánovaniu pracovnej sily ďalší rozmer, a preto by užitočným dlhodobým prvkom infraštruktúry bolo zriadenie európskej služby dohľadu nad pracovnou silou v zdravotníctve, ktorá by pomáhala členským štátom pri vytváraní a udržiavaní plánovacích štruktúr a koordinácii cezhraničných aspektov plánovania.

1.9 Sociálny dialóg so zapojením vlád, zamestnávateľov a pracovníkov a ich zastupiteľských organizácií je kľúčom k vytvoreniu transformačnej stratégie v oblasti starostlivosti a vybudovaniu odolných systémov zdravotníctva a starostlivosti v EÚ. Poskytovatelia a príjemcovia starostlivosti sa musia podieľať na navrhnutí inkluzívneho, odolného a rodovo spravodlivého ekosystému v oblasti starostlivosti a zdravotníckych služieb.

2. Všeobecné pripomienky k starostlivosti

2.1 Dlhodobá starostlivosť, ktorá je nevyhnutná pre sociálnu ochranu a blahobyt občanov EÚ, zahŕňa súbor služieb a asistenciu pre osoby, ktoré sú dlhodobo duševne a/alebo fyzicky zraniteľné a/alebo majú zdravotné postihnutie, sú odkázané na pomoc v každodennom živote a/alebo potrebujú určitú trvalú ošetrovateľskú starostlivosť, ktorú im poskytujú profesionálni alebo neprofesionálni platení/neplatení poskytovatelia doma či v zariadeniach ošetrovateľskej a rezidenčnej starostlivosti ( 2 )

2.2 Pandémia COVID-19 bola zaťažkávacou skúškou pre odolnosť a primeranosť systémov starostlivosti v celej EÚ a odhalila štrukturálne problémy, ako sú nedostatočné financovanie a nedostatok zamestnancov v mnohých krajinách, ktoré sa môžu zhoršiť v dôsledku pretrvávajúcich hospodárskych či politických výziev, inflácie a energetickej krízy.

2.3 V Európskom pilieri sociálnych práv je zakotvené právo na starostlivosť a právo každého na prístup ku kvalitným formálnym službám starostlivosti na základe potrieb. Nová európska stratégia v oblasti starostlivosti, ktorú avizovala predsedníčka Európskej komisie Ursula Von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie v roku 2021, zohľadňuje dve odporúčania Rady týkajúce sa starostlivosti o deti (revízia barcelonských cieľov) a dlhodobej starostlivosti. Európsky parlament odporučil zlepšiť poskytovanie celoživotnej starostlivosti na základe potrieb príjemcov a poskytovateľov starostlivosti a naliehavo vyzval Komisiu, aby podporovala členské štáty pri rozvoji kvalitných služieb starostlivosti ( 3 )

2.4 EHSV prijal viacero stanovísk o poskytovaní starostlivosti v EÚ ( 4 ) , v ktorých zdôraznil, že je potrebné investovať do vysokokvalitnej, udržateľnej a prístupnej starostlivosti pre všetkých a vyplniť medzery v oblasti starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti. Identifikoval nedostatky z hľadiska poskytovania starostlivosti pre všetkých, ako je roztrieštenosť ponúkaných služieb, nedostatočná regulácia služieb, ťažkosti pri koordinácii úrovní riadenia, problémy v koordinácii sociálnych služieb so službami zdravotnej starostlivosti, rastúca komodifikácia služieb a potreba politík a opatrení v oblasti prevencie, a postavil sa proti stereotypom a ďalším spôsobom diskriminácie seniorov, pričom sa zasadzoval za starostlivosť zameranú na ľudí a podporenú digitalizáciou. V tejto súvislosti odporúča plné zavedenie digitalizácie s cieľom znížiť nadmernú administratívnu prácu pre opatrovateľov a uplatňovať najlepšie výsledky inteligentnej regulácie.

3. Transformačný prístup k starostlivosti

3.1 Účinná európska stratégia v oblasti starostlivosti si vyžaduje angažovanosť, pokiaľ ide o transformačný a ambiciózny prístup, pri ktorom budú v centre pozornosti ľudia a ich základné práva a potreby, pričom sa zaistí ich účasť na konzultáciách a rozhodnutiach. Taktiež by mohla prispieť k súdržnosti a vzostupnej konvergencii medzi členskými štátmi a v rámci nich.

3.2 Európska záruka starostlivosti založená na tejto transformácii by zabezpečila, aby každý obyvateľ EÚ mal prístup k cenovo dostupným a kvalitným službám starostlivosti v priebehu celého života, ponúkala by členským štátom súdržný rámec na poskytovanie vysokokvalitných služieb a celoživotných stratégií v oblasti starostlivosti a umožnila by zlepšiť pracovné podmienky a odbornú prípravu opatrovateľov a podporiť neformálnych opatrovateľov.

3.3 Rozsiahle investície do hospodárstva a infraštruktúry v oblasti starostlivosti sú nevyhnutnou podmienkou transformačného prístupu, ktorý by vyriešil pretrvávajúce nedostatky z hľadiska starostlivosti, do roku 2035 by mohol vytvoriť takmer 300 miliónov pracovných miest a zároveň by posilnil rodovú rovnosť a zlepšil prístup žien na trh práce ( 5 )

3.4 Hoci v členských štátoch existujú rôzne modely, na zabezpečenie rovnakého prístupu ku kvalitnej starostlivosti pre všetkých, ako aj na podporu neplatených poskytovateľov starostlivosti, najmä žien, sú stále nevyhnutné účinné, zodpovedné a dobre financované verejné služby. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné maximalizovať komplementárnosť a synergiu medzi všetkými poskytovateľmi opatrovateľskej a zdravotnej starostlivosti vo verejnom aj súkromnom sektore (ziskovom a neziskovom) s cieľom dosiahnuť pokrytie pre všetkých ( 6 ) , pričom sa zohľadnia najlepšie postupy a pozitívne príklady v členských štátoch pri súčasnom rešpektovaní národných špecifík a odlišností.

3.5 Privatizačné trendy a trhovo orientované postupy, ako je výber rizík a maximalizácia zisku na úkor starostlivosti a zdravia, môžu prehĺbiť nerovnosti a postihnúť najzraniteľnejšie osoby, ktorých potreby z hľadiska starostlivosti nebudú uspokojené. Služby dlhodobej starostlivosti a starostlivosti o deti založené na solidarite, rešpektovaní národných kompetencií a subsidiarite si vyžadujú silné systémy sociálnej ochrany a dobré verejné služby, sociálne investície na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov a subjekty sociálneho hospodárstva (napr. vzájomné spoločnosti), aby sa zabezpečila optimálna komunitná a domáca starostlivosť poskytovaná primerane vyškolenými opatrovateľmi ( 7 )

3.6 Na podporu investícií do starostlivosti sa môžu využiť štrukturálne a investičné fondy EÚ. Pokiaľ ide o služby zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, Komisia by mala lepšie zacieliť svoje odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra a v prípade potreby pomôcť členským štátom uprednostniť primerané financovanie ako produktívnu investíciu namiesto hospodárskej záťaže.

4. Pracovné podmienky, výzvy a potenciál zamestnanosti

4.1 Približne 6,3 milióna osôb v EÚ pracuje v sektore dlhodobej starostlivosti, zatiaľ čo 44 miliónov osôb často poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť príbuzným alebo priateľom, ide teda o jeden z najrýchlejšie rastúcich sektorov na svete ( 8 ) . Očakáva sa, že do roku 2030 sa vytvorí až 7 miliónov pracovných miest pre pracovníkov v profesiách súvisiacich so zdravotnou starostlivosťou a opatrovateľov ( 9 )

4.2 Medzi najväčšie výzvy pre sektor starostlivosti patria nedostatok personálu, neatraktívne a náročné pracovné podmienky, starnúca pracovná sila a nedostatočné financovanie v dôsledku škrtov v rozpočtoch na sociálnu oblasť a zdravotníctvo, ktoré sa počas hospodárskej krízy v roku 2008 robili v rôznej miere vo všetkých členských štátoch ( 10 ) . Takmer vo všetkých krajinách EÚ rast počtu pracovných miest zaostáva za zvyšujúcim sa dopytom z dôvodu psychicky a fyzicky náročných pracovných podmienok, ktoré vedú k odchodu opatrovateľov z tohto sektora. Tento trend ešte zhoršila pandémia, ktorá má nepriaznivé dôsledky pre zdravie a bezpečnosť opatrovaných osôb aj opatrovateľov.

4.3 Transformačný prístup by mal podporovať rodovú rovnosť, keďže ženy predstavujú viac ako 80 % pracovnej sily v odvetví starostlivosti, prevládajú medzi opatrovateľmi aj medzi opatrovanými vo formálnom aj neformálnom prostredí ( 11 ) a sú v priemere staršie ako celková pracovná sila v EÚ. Vzhľadom na to, že prevažnú väčšinu opatrovateľských povinností v rodine vykonávajú ženy, prístupné a cenovo dostupné služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a dlhodobej starostlivosti by umožnili väčšiemu počtu žien zapojiť sa do trhu práce. Právo na najmenej päť pracovných dní opatrovateľskej dovolenky ročne, ktoré sa zavádza smernicou o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, poskytne určitú podporu neformálnym opatrovateľom, ktorí sa snažia zosúladiť pracovné a opatrovateľské povinnosti. Bez primeranej platenej dovolenky však mnohí budú mať stále ťažkosti využiť toto právo a je pravdepodobné, že súčasné rozdiely medzi ženami a mužmi budú pretrvávať.

4.4 Mzdy v tomto odvetví sú v mnohých krajinách EÚ pod priemerom, a to napriek náročným pracovným podmienkam, špecifickým požiadavkám na zručnosti/kompetencie a kvalifikáciu a vysokým rizikám v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ( 12 ) . Odborová činnosť, zahrnutie do kolektívneho vyjednávania, spokojnosť s prácou a pomer počtu zamestnancov k počtu klientov sú vo viacerých členských štátoch na nízkej úrovni. Pandémia poukázala okrem iného na nedostatok osobných ochranných prostriedkov.

4.5 Neplatená neformálna starostlivosť alebo rodinná starostlivosť je základným kameňom poskytovania dlhodobej starostlivosti v Európe, ale domáca starostlivosť a komunitná starostlivosť sú v mnohých krajinách stále slabo rozvinuté a ťažko dostupné ( 13 ) . Vzhľadom na to, ako poskytovanie neformálnej starostlivosti vplýva na dôležité životné výsledky, EHSV dôrazne odporúča vypracovať politiky, ktoré podporia „formalizáciu“ neformálnej starostlivosti, pomôžu neformálnym opatrovateľom a zefektívnia využívanie zdrojov.

4.6 EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, ako sa rozšírila neistá opatrovateľská práca, ktorú vykonávajú väčšinou ženy, nedeklarované domáce opatrovateľky, ktoré opatrujú členov domácnosti, kde bývajú, pričom väčšinou pochádzajú zo skupín migrantov alebo občanov cestujúcich za prácou. Táto sivá zóna, ktorú rozširuje nedostatočný prístup k formálnej starostlivosti a ekonomická nutnosť, si vyžaduje súdržný politický prístup, pričom treba venovať náležitú pozornosť certifikácii zručností, legalizácii a/alebo získaniu povolenia na pobyt.

4.7 Vyššie a stimulujúcejšie mzdy, účinné kolektívne zastúpenie a kolektívne vyjednávanie a väčšia odborná príprava budú vzhľadom na rastúci dopyt po dlhodobej starostlivosti pre toto odvetvie prospešné. Využívanie verejného financovania na zlepšenie pracovných podmienok (napríklad prostredníctvom požiadaviek vo verejnom obstarávaní) môže pomôcť vyriešiť nedostatok zamestnancov a zabezpečiť vysokú kvalitu dlhodobej starostlivosti. Profesionalizácia, vymedzenie kvality a vypracovanie noriem na posúdenie/meranie kvality, ako aj harmonizácia noriem v členských štátoch sú nevyhnutné pre obnovu odvetvia ( 14 )

5. Ďalšie pripomienky

5.1 Pandémia odhalila rozdrobenosť a rozptýlenosť, najmä pokiaľ ide o zodpovednosť za poskytovanie a financovanie v mnohých členských štátoch, čo poukazuje na potrebu lepšej integrácie systémov zdravotnej starostlivosti a štátnych systémov opatrovateľskej starostlivosti ( 15 ) , , ktoré majú najlepšie predpoklady na to, aby zabezpečili všetkým prístup k starostlivosti a pracovali efektívne.

5.2 Jednou z nových hlavných výziev, ktoré si vyžadujú koordinované opatrenia v rámci novej stratégie starostlivosti sa týka predchádzania problémom v oblasti duševného zdravia a ich riešenie, ktoré sú kombinovaným dôsledkom pandémie a narastajúceho výskytu duševných porúch (napr. demencie) spojených so starnutím obyvateľstva.

5.3 Ako ukazujú nedávne skúsenosti s prevenciou a kontrolou ochorenia COVID-19 v zariadeniach dlhodobej starostlivosti ( 16 ) , účinné hodnotenie, efektívny a zjednodušený externý dohľad a kontrola vo verejných aj súkromných zariadeniach poskytujúcich starostlivosť sú kľúčové na to, aby sa zabránilo zneužívaniu a zaručila bezpečnosť a kvalita, najmä pokiaľ ide o starostlivosť o zraniteľné osoby, seniorov a deti, pričom treba využiť osvedčené postupy existujúce v členských štátoch.

5.4 Vytvorenie celoúnijného štandardizovaného zberu údajov a ukazovateľov dlhodobej starostlivosti má zásadný význam pre úspešnú stratégiu starostlivosti na úrovni členských štátov vrátane požiadaviek na podávanie správ a pravidelných preskúmaní, ktoré sa majú vykonávať prostredníctvom účinných a zjednodušených postupov. Najmä primerané poskytovanie starostlivosti o deti si vyžaduje kvantitatívne a kvalitatívne ciele na meranie pokroku a splnenie a prekročenie barcelonských cieľov.

5.5 Podpora digitalizácie služieb dlhodobej starostlivosti je kľúčom k preklenutiu digitálnej priepasti. Osobitnú pozornosť treba venovať prístupnosti, asistenčným systémom, zlepšovaniu digitálnej gramotnosti a digitalizácii v záujme kvality pracovných miest, zvyšovania úrovne zručností a nových metód diagnostiky, monitorovania a liečby.

5.6 EHSV odsudzuje vojnové zločiny, ktoré pácha Ruská federácia na Ukrajine a ktorých terčom sú opatrovatelia a zdravotníci, pacienti, deti, nemocnice a iné zariadenia. Táto agresia má za následok množstvo mŕtvych a zranených a vážny dosah na ukrajinský systém zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti, a preto je nevyhnutná cielená pomoc a podporné opatrenia. Rovnako treba mať na pamäti, že kríza na Ukrajine sa rozširuje a ovplyvňuje mnohé aspekty sociálneho a hospodárskeho prostredia.

5.7 Sociálny dialóg, do ktorého by boli zapojené vlády, zamestnávatelia a pracovníci a ich zastupiteľské organizácie, je kľúčom k vytvoreniu transformačnej stratégie v oblasti starostlivosti a vybudovaniu odolných systémov zdravotníctva v EÚ. Navyše sa opatrovaní a opatrovatelia musia podieľať na navrhnutí inkluzívnejšieho, odolnejšieho a rodovo spravodlivejšieho ekosystému v oblasti starostlivosti a zdravotníckych služieb so zapojením občianskej spoločnosti a ďalších zainteresovaných strán, napr. z cirkevných alebo filantropických kruhov.

6. Všeobecné pripomienky k pracovnej sile v zdravotníctve

6.1 Dobrá zdravotná starostlivosť je pilierom stabilnej, bezpečnej a prosperujúcej spoločnosti a jej organizácia je povinnosťou štátu. V mnohých krajinách je bežnou praxou nízkonákladový a rýchly nábor zdravotníckych pracovníkov z iných európskych krajín. Považuje sa to za normálnu vec a, čo je šokujúce, nijako sa to nerieši.

6.2 EHSV dôrazne presadzuje zásadu, že silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti sa môžu zakladať len na vzdelanej, kvalifikovanej a motivovanej pracovnej sile v zdravotníctve a rozvíjať iba s jej pomocou. Je to rozhodujúce pre úspech politiky v oblasti zdravia, a preto nevyhnutné aj na zabezpečenie zdravotnej starostlivosti dostupnej pre všetkých a práva na zdravie. V samotných odporúčaniach Konferencie o budúcnosti Európy sa uvádza zámer vytvoriť „právo na zdravie“, ktoré všetkým Európanom zaručí rovnaký prístup k cenovo dostupnej, preventívnej, liečebnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti pre všetkých.

6.3 Európska zdravotná únia by mala zlepšiť ochranu, prevenciu, pripravenosť a reakciu na úrovni EÚ v prípade ohrozenia ľudského zdravia. Úspech všetkých hlavných iniciatív v rámci európskej zdravotnej únie preto do veľkej miery závisí od kvalitnej pracovnej sily v zdravotníctve.

6.4 EHSV sa vo viacerých svojich stanoviskách ( 17 ) zaoberal otázkou pracovnej sily v zdravotníctve v rôznych iných súvislostiach a činnostiach. Najmä počas pandémie sú zdravotnícki pracovníci v prvej línii a v najťažších časoch preukazujú výnimočnú mieru solidarity.

6.5 EHSV podporuje opatrenia, ktoré by sa mali prijať na zatraktívnenie pracovných miest v zdravotníctve pre mladých ľudí. Je to jeden z najdôležitejších predpokladov na vytvorenie dostatočnej kapacity ľudských zdrojov v systémoch zdravotnej starostlivosti v snahe uspokojiť potreby z hľadiska zdravotnej starostlivosti, ako aj v záujme podpory zdravia a prevencie chorôb.

6.6 Je potrebné, aby sa údaje o počte, migrácii, zručnostiach a ďalších špecifikách týkajúcich sa pracovnej sily v zdravotníctve štandardizovali a aby medzi členskými štátmi prebiehala neustála výmena týchto údajov. Mnohé udalosti (pandémia COVID-19, zemetrasenia, záplavy, ruská invázia na Ukrajinu atď.) dokazujú význam rýchlej reakcie, najmä v krízových situáciách.

6.7 V rokoch 2000 až 2017 sa v krajinách OECD zamestnanosť v zdravotníckych a sociálnych službách zvýšila o 48 % ( 18 ) . So starnúcou a meniacou sa populáciou porastie a zmení sa aj dopyt po zdravotníckych službách. Odhaduje sa, že celosvetový dopyt po zdravotníckych pracovníkoch sa do roku 2030 takmer zdvojnásobí ( 19 )

6.8 Schopnosť zabezpečiť základné zdravotnícke služby bola v mnohých krajinách obmedzená už pred pandémiou COVID-19 v dôsledku pretrvávajúceho nedostatku zdravotníckych pracovníkov a predpokladaného celosvetového nedostatku 18 miliónov zdravotníckych pracovníkov do roku 2030 ( 20 )

6.9 Je dôležité jasne definovať zásady možného prenesenia alebo spojenia zručností a úloh (presunutie úloh/kombinácia zručností). Je potrebné skoordinovať inštitúcie, ktoré odborne pripravujú pracovnú silu v zdravotníctve, aby vhodne reagovali na potreby príslušného národného systému zdravotnej starostlivosti formou včasnej korekcie počtu študentov a učebných plánov.

6.10 Rozvoj ľudských zdrojov v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti by sa mal riadiť zásadou koordinácie, medzisektorovej spolupráce a integrácie starostlivosti, pričom spoločným cieľom by malo byť dosiahnuť nepretržitú kontinuitu starostlivosti o občanov 24 hodín denne, 7 dní v týždni a 365 dní v roku.

6.11 Osobitnú pozornosť je potrebné venovať dostupnosti liečby v miestnych komunitách, najmä v riedko osídlených oblastiach, vzdialených alebo izolovaných vidieckych regiónoch a na ostrovoch, kde treba aktívnejšie využívať moderné riešenia v oblasti dopravy a telemedicíny.

7. Plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve

7.1 EHSV sa domnieva, že cieľom plánovania pracovnej sily v zdravotníctve musí byť vytvorenie podmienok pre odbornú prax, ktorá zvyšuje kvalitu starostlivosti a bezpečnosť pacientov. Zároveň je potrebné zabezpečiť na všetkých úrovniach kapacity pre kvalitnú odbornú prípravu.

7.2 Riadenie pracovnej sily v zdravotníctve sa musí považovať za strategicky dôležitú činnosť na úrovni celej štátnej správy realizovanú prostredníctvom kľúčovej úlohy vlády daného členského štátu a uskutočňovať so zapojením viacerých sektorov, pričom treba zohľadniť rôzne perspektívy a priority

7.3 Pri riadení pracovnej sily v zdravotníctve sa musí zameriavať pozornosť na všetky fázy pracovného života od náboru budúcich študentov až po zamestnávanie dôchodcov. Proces výberu uchádzačov v prípade odbornej prípravy, zamestnania a kariérneho postupu by mal byť transparentný a spravodlivý, bez akejkoľvek formy diskriminácie.

7.4 Pri plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve je dôležité zohľadniť a jasne vyjadriť potreby občanov a zdravotníckych pracovníkov. V rámci plánovania a riadenia sa musia stanoviť metódy, ktoré umožnia identifikovať všetky potreby zdravotníckych pracovníkov, od pracovných podmienok, hmotných práv, príležitostí na postup, primeraného času a zdrojov vyčlenených na vzdelávanie a výskum až po vytvorenie udržateľnej rovnováhy medzi osobným a pracovným životom.

7.5 Plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve musí odrážať plánovanie štruktúry, ale aj činnosti a procesy na dosiahnutie stanovených cieľov, to znamená, že treba vymedziť, čo a akým konkrétnym spôsobom sa má dosiahnuť.

7.6 EHSV navrhuje aktualizovať akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve a sektore starostlivosti v Európskej únii ( 21 ) . Rozvoj integrovaného plánovania a prognóz pracovnej sily v zdravotníctve, ako aj prispôsobenie zručností pracovnej sily v zdravotníctve a v oblasti dlhodobej starostlivosti sú nevyhnutné na zlepšenie prístupu k týmto službám a ich kvality.

7.7 Na plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve sa musia aktívne podieľať sociálni partneri a všetky zainteresované organizácie občianskej spoločnosti. Je potrebné definovať vzťahy medzi jednotlivými profesijnými skupinami, špecifické potreby obyvateľstva a systém určitých kompetencií.

7.8 V záujme ochrany práv a zabezpečenia primeraných stimulov pre zdravotníckych pracovníkov je potrebné určiť neatraktívne geografické oblasti alebo oblastí činnosti, v ktorých je nedostatok ľudských zdrojov. EHSV navrhuje, aby Európska komisia pripravila odporúčania týkajúce sa minimálneho podielu zdrojov na jednotku obyvateľstva pre základnú všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť a núdzové situácie, pričom by mala zohľadniť geografické rozloženie a vekový profil ( 22 )

7.9 Ako základ pre tieto odporúčania treba zlepšiť medzinárodný zber údajov v snahe zosúladiť, pokiaľ je to možné, kategórie údajov, aby sa zistili rozdiely a predišlo nesprávnej interpretácii údajov. Je dôležité zohľadniť vnútroštátne odchýlky od harmonizovaných kategórií v celej Európe, aby bolo možné uviesť údaje do kontextu ( 23 )

7.10 Otázka finančných zdrojov sa bude riešiť odlišne, v závislosti od hospodárskej situácie v jednotlivých členských štátoch. Z faktov vyplýva, že členské štáty musia zabezpečiť, aby systémové plánovanie vo všeobecnosti, a najmä plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve, zohľadňovalo širšie prostredie a relatívnu schopnosť vlády ovplyvniť ho ( 24 )

7.11 Plánovanie pracovnej sily by malo zohľadňovať rozvoj digitálnych technológií, keďže inovácie v týchto oblastiach otvárajú možnosti vytvárania nových pracovných prostredí a prostredí na poskytovanie starostlivosti a vyžadujú si nové zručnosti.

8. Pracovné podmienky

8.1 Význam pracovných podmienok ako faktora, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie pracovníkov o tom, či začnú kariéru v zdravotníctve, budú v nej pokračovať alebo ju zanechajú, zdôrazňuje význam koherentných politík v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, zamestnanie, rodinný život, financie a migrácia. Mnohé diskusie o plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve sa síce zameriavajú na profesijné odmeňovanie ako kľúčový faktor náboru a udržania si pracovníkov, ale k zdravému pracovnému prostrediu, v ktorom je medicína atraktívnou a udržateľnou kariérnou voľbou, prispievajú aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave vrátane profesijného rozvoja a schopnosti udržiavať si kvalifikáciu, praktické podmienky, ako je dostupnosť starostlivosti, oficiálne stanovený pracovný čas, dostatočné personálne zabezpečenie, zmysluplné možnosti odborného rozvoja a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom ( 25 )

8.2 Európske aj medzinárodné zdravotnícke organizácie konštatujú, že lekári pracujúci v nemocniciach aj vo všeobecných a súkromných ambulanciách sa vo svojej každodennej praxi, bez akéhokoľvek konfliktu, čoraz častejšie stretávajú s násilím – niekedy až extrémnym ( 26 ) . EHSV vyzýva Európsku komisiu a všetky zainteresované strany, aby preukázali politickú angažovanosť a uvedomili si, že je naliehavo potrebné chrániť pracovnú silu v zdravotníctve pri výkone práce.

8.3 Zdravotnícki pracovníci sú vystavení riziku, že sa pri práci nakazia infekčnými chorobami. Prenos chorôb je príčinou absencií, chorobnosti a v niektorých prípadoch aj úmrtí zdravotníckych pracovníkov. To v konečnom dôsledku vedie k zníženiu počtu pracovníkov a následne ovplyvňuje kvalitu starostlivosti o pacientov a bezpečnosť.

8.4 Zdravotnícki pracovníci môžu tiež trpieť psychickým stresom a duševnými poruchami, ktoré ovplyvňujú ich pracovný aj osobný život. V posledných rokoch pribúdajú prípady, keď zdravotnícki pracovníci obmedzujú svoju odbornú prax alebo odchádzajú do predčasného dôchodku z dôvodu vyhorenia, depresie či iných duševných porúch ( 27 ) . EHSV požaduje investície do verejných služieb starostlivosti o duševné zdravie s cieľom zabezpečiť všetkým zdravotníckym pracovníkom úplný a bezplatný prístup k týmto službám.

9. Mobilita

9.1 EHSV zdôrazňuje, že právo na mobilitu sa musí rešpektovať v rámci EÚ aj mimo nej. Treba uľahčiť cezhraničnú mobilitu v záujme jednotlivých pracovníkov aj celej profesie, keďže ponúka príležitosti na prenos vedomostí a vzájomné učenie sa, ktoré sú prínosné pre starostlivosť o pacientov a v konečnom dôsledku pre celý systém zdravotnej starostlivosti. V prípade migrácie z dôvodu ekonomickej nevyhnutnosti alebo nepriaznivých pracovných podmienok je veľmi dôležité identifikovať a riešiť základné príčiny tejto dynamiky a pracovať na zlepšení situácie zdravotníckych pracovníkov ( 28 )

9.2 Cezhraničná mobilita dodáva plánovaniu pracovnej sily ďalší rozmer, a preto by užitočným dlhodobým prvkom infraštruktúry bolo zriadenie európskej služby dohľadu nad pracovnou silou v zdravotníctve, ktorá by pomáhala členským štátom pri vytváraní a udržiavaní plánovacích štruktúr a koordinácii cezhraničných aspektov plánovania. Táto služba by sa mala prepojiť s postupmi EÚ, najmä s európskym semestrom a pandemickým plánovaním, ktorými sa bude zaoberať pripravované nariadenie EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia ( 29 )

9.3 Členské štáty musia zaviesť etické náborové politiky v súlade s Globálnym kódexom WHO pre medzinárodný nábor zdravotníckych pracovníkov ( 30 ) . Nábor odborníkov zo zahraničia by sa nemal považovať za jednoduchý prostriedok na zmiernenie nedostatku domáceho zdravotníckeho personálu. V prípade asymetrických tokov mobility sa treba usilovať o vytvorenie vyrovnávacích mechanizmov, ktoré by smerovali k obojstranne výhodným výmenám.

10. Ďalšie pripomienky

10.1 Zásadný význam pre riadenie zdravotníckych pracovníkov na všetkých úrovniach má účinné vedenie. Predstavuje komplexnú a vysoko cenenú zložku zdravotníckeho vzdelávania, ktorá sa čoraz viac uznáva ako nevyhnutná podmienka na dosiahnutie vysokých štandardov vzdelávania, výskumu a klinickej praxe.

10.2 Kvalitné a dostatočné vzdelávanie zamerané na schopnosti potrebné pre vedúcich pracovníkov a rozvoj týchto schopností by preto mali byť súčasťou učebných osnov všetkých zdravotníckych profesií ( 31 )

V Bruseli 22. septembra 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Európska komisia uverejnila v roku 2012 svoj akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve v EÚ.

(2) Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

(3) Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_SK.html.

(4) Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 44; Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 7 (Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 103); brožúra a stanovisko EHSV na tému Hospodárska, technologická a sociálna transformácia moderných služieb zdravotnej starostlivosti pre staršie osoby (Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 10); stanovisko EHSV na tému Nový model starostlivosti o staršie osoby: ponaučenie z pandémie ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 19).

(5) Addati, L., Cattaneo, U. a Pozzan, E. (2022) Report on Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work (Správa: Starostlivosť v práci: investície do opatrovateľskej dovolenky a služieb v oblasti starostlivosti pre rodovo spravodlivejší svet práce), MOP, Ženeva, 2022 https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm.

(6) https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53.

(7) Pozri stanovisko EHSV na tému Vplyv sociálnych investícií na zamestnanosť a verejné rozpočty (Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21).

(8) Eurofound, 2020, Long-term care workforce: Employment and working conditions (Pracovná sila v oblasti dlhodobej starostlivosti: zamestnanosť a pracovné podmienky), Úrad pre vydávanie publikácií EÚ, Luxemburg. https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions

(9) Barslund, Mikkel a kol., 2021. Study: Policies for long-term Carers (Štúdia: Politiky pre osoby poskytujúce dlhodobú starostlivosť), 2021. Brusel, Európsky parlament, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf.

(10) https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf.

(11) Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society (Správa o dlhodobej starostlivosti – trendy, výzvy a príležitosti v starnúcej spoločnosti), 2021, zväzok I, kapitola 3, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, s. 12 a 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726.

(12) Pozri poznámku pod čiarou č. 11, s. 68 – 70.

(13) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Zigante, V., Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality (Neformálna starostlivosť v Európe: skúmanie formalizácie, dostupnosti a kvality), Úrad pre publikácie, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836,

Spasova, S., a kol., 2018. Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies, European Social Policy Network (ESPN) (Výzvy dlhodobej starostlivosti v Európe. Štúdia národných politík, Európska sieť pre sociálnu politiku (ESPN)), Brusel: Európska komisia. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sk&pubId=8128&furtherPubs=yes

(14) Pozri poznámku pod čiarou č. 11, kapitola 3.

(15) Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, 2014, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, s. 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 a Pan-European Commission on Health & Sustainable Development (Paneurópska komisia pre zdravie a udržateľný rozvoj, 2021, Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development (Vyťažiť pozitíva z pandémia: nová stratégia pre zdravie a udržateľný rozvoj. Prehľad dôkazov https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf.

(16) Danis, K., Fonteneau, L., a kol., 2020. High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA (Veľký vplyv ochorenia COVID-19 na zariadenia dlhodobej starostlivosti: návrh na monitorovanie v EÚ/EHP. Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin, 25(22). https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956.

(17) Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 109; Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 251; Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 48; Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012; Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 74; Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 96.

(18) https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf.

(19) Liu, J. X., Goryakin, Y., Maeda, A., Bruckner, T., Scheffler, R., Global health workforce labor market projections for 2030 (Prognózy globálneho trhu práce v zdravotníctve na rok 2030), Human Resources for Health 2017; 15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

(20) https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1.

(21) Európska komisia uverejnila v roku 2012 svoj akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve v EÚ.

(22) CPME Policy on Health Workforce (Politika CPME týkajúca sa pracovnej sily v zdravotníctve) https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

(23) Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

(24) Russo G, Pavignani E, Guerreiro CS, Neves C. Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis (Môžeme zastaviť zhoršovanie situácie zdravotníckych pracovníkov v nefunkčných štátoch? Poznatky z Guiney Bissau o povahe, pretrvávaní a vývoji krízy v oblasti ľudských zdrojov). Human Resources for Health 2017; 15(1):12.

(25) Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

(26) https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf.

(27) L. N. Dyrbye, T. D. Shanafelt, C. A. Sinsky, P. F. Cipriano, J. Bhatt, A. Ommaya, C. P. West a D. Meyers. 2017. Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care (Vyhorenie u zdravotníckych pracovníkov: Výzva na preskúmanie a riešenie tejto nedostatočne rozpoznanej hrozby pre bezpečnú a kvalitnú starostlivosť). NAM Perspectives. Diskusný dokument, National Academy of Medicine, Washington, DC.

(28) Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

(29) Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

(30) https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

(31) Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C., & Mellis, C. (2020). Leadership in healthcare education (Vedenie v zdravotníckom vzdelávaní). BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456. https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x