EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 9. 2019 COM(2019) 411 final 2019/0192(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu {SWD(2019) 324 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V uplynulých rokoch bolo jordánske hospodárstvo významne poznačené regionálnymi nepokojmi najmä v susednom Iraku a Sýrii. Tieto regionálne nepokoje si vyžiadali veľkú daň na príjmoch zo zahraničia a negatívne ovplyvnili verejné financie. Zníženie intenzity cestovného ruchu a prílevu priamych zahraničných investícií (PZI) počas 8 rokov, blokované obchodné trasy a opakované prerušovania dodávok zemného plynu z Egypta, čo prinútilo Jordánsko nahradiť dovoz plynu z Egypta drahšími palivami na účely výroby elektrickej energie, zabrzdili rast a ovplyvnili vonkajšiu a fiškálnu pozíciu Jordánska. Sýrsky konflikt mal na Jordánsko vplyv nielen vo forme narušenia obchodu so Sýriou a cez Sýriu, ale spôsobil aj prílev približne 1,3 milióna sýrskych utečencov (podľa odhadov jordánskych orgánov), z ktorých 660 330 je registrovaných úradom Vysokého komisára OSN pre utečencov – UNHCR (údaje k 4. augustu 2019). Tento veľký prílev sýrskych utečencov do Jordánska zvýšil tlak na fiškálnu pozíciu, verejné služby a infraštruktúru Jordánska. Všeobecne primeraná politická reakcia a rozsiahla medzinárodná podpora pomohli krajine zachovať si makroekonomickú stabilitu a zabrániť hospodárskemu poklesu. Jordánske hospodárstvo je však naďalej zraniteľné voči vonkajším otrasom. Reálny rast v roku 2018 klesol na 1,9 %, čo je najnižšia miera od roku 1996. Nezamestnanosť na začiatku roka 2019 vyskočila na 19 %, pričom PZI prudko klesli. Napriek úsiliu sa nepodarilo udržať fiškálnu konsolidáciu v pôvodne plánovanom tempe v dôsledku nižšieho rastu, než sa očakávalo, čím sa oslabili daňové príjmy, a v dôsledku vytvárania strát elektrárenskou spoločnosťou vzhľadom na neexistenciu taríf zohľadňujúcich náklady. Verejný dlh sotva klesol a Jordánsko zostáva závislé od zahraničnej pomoci. Jordánsko skutočne čelí značným potrebám vonkajšieho financovania vrátane platobných záväzkov týkajúcich sa eurodlhopisov a iných trhových pôžičiek na vonkajšom trhu, ktoré budú splatné v rokoch 2020 až 2022. V tejto súvislosti je pokračujúca podpora medzinárodných partnerov Jordánska naďalej mimoriadne dôležitá. V auguste 2016 sa Jordánsko a Medzinárodný menový fond (MMF) uzavreli trojročnú dohodu v rámci rozšíreného fondu v objeme 723 miliónov USD (150 % kvóty), ktorá bola nedávno predĺžená do marca 2020. Tento program nasledoval po trojročnej dohode o pohotovostnom úvere vo výške 2 miliardy USD (800 % kvóty), ktorá bola dohodnutá v auguste 2012 a ukončená v auguste 2015. Programy MMF boli doplnené dvomi programami makrofinančnej pomoci (MFP): MFP I vo výške 180 miliónov EUR v úveroch, ktorý spoluzákonodarcovia prijali v decembri 2013 a bol ukončený v októbri 2015; a MFP II vo výške 200 miliónov EUR v úveroch, ktorý spoluzákonodarcovia prijali v decembri 2016 a bol ukončený v júli 2019. Programy MFP boli súčasťou všeobecnejšieho úsilia EÚ a iných medzinárodných darcov, na ktorom sa dohodli na londýnskej konferencii s názvom Podpora Sýrii a regiónu vo februári 2016 s cieľom pomôcť Jordánsku a iným krajinám v regióne zmierniť hospodársky a sociálny vplyv vyplývajúci z regionálnych konfliktov a prítomnosti veľkého počtu sýrskych utečencov. Medzinárodný záväzok voči Jordánsku bol potvrdený pri viacerých následných príležitostiach, najmä počas bruselskej konferencie „Podpora budúcnosti Sýrie“ v apríli 2017, na zasadnutí Rady pre pridruženie EÚ – Jordánsko v júli 2017 a na druhej bruselskej konferencii „Podpora budúcnosti Sýrie“ v apríli 2018. Na konferencii „Londýnska iniciatíva“, ktorá sa konala vo februári 2019, a na tretej bruselskej konferencii organizovanej v marci 2019 medzinárodné a regionálne spoločenstvo darcov vrátane EÚ opätovne potvrdilo svoje zámery podporiť úsilie Jordánska o zachovanie makroekonomickej stability a zlepšenie výhľadov na rast. Jordánsko adresovalo 11. júla 2019 Európskej komisii oficiálnu žiadosť o makrofinančnú pomoc od EÚ vo výške 500 miliónov EUR v troch splátkach, ako sa predpokladalo na zasadnutí Rady pre pridruženie EÚ – Jordánsko, ktoré sa konalo 26. júna 2019 v Luxembursku. Táto pomoc má prispieť k zabezpečeniu potrieb vonkajšieho financovania krajiny a podporiť vykonávanie reforiem. Vzhľadom na túto žiadosť a hospodársku situáciu v Jordánsku, a najmä na vznikajúce dodatočné potreby vonkajšieho financovania, Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na poskytnutie ďalšej makrofinančnej pomoci (MFP) Jordánsku na základe článku 212 ZFEÚ, a to vo výške maximálne 500 miliónov EUR, ktorá sa má poskytnúť vo forme strednodobých až dlhodobých úverov v troch splátkach. Cieľom navrhovanej MFP je pomôcť Jordánsku zabezpečiť časť dodatočných potrieb vonkajšieho financovania na roky 2020 až 2021, a zmierniť tak zraniteľnosť hospodárstva z hľadiska platobnej bilancie a fiškálnych problémov v krátkodobom horizonte, ako aj prispieť k udržateľnosti dlhu. Okrem toho by sa pomocou z EÚ zabezpečili stimuly na zintenzívnenie reformného úsilia Jordánska prostredníctvom memoranda o porozumení, na ktorom sa má dohodnúť s jordánskymi orgánmi, v ktorom by sa stanovil príslušný balík opatrení na podporu ekonomických úprav a štrukturálnych reforiem. Politické podmienky by boli v súlade so záväzkom Jordánska uskutočňovať reformy, ktorý prijalo v kontexte priorít partnerstva EÚ – Jordánsko a iných podporných nástrojov EÚ, ako aj programami úpravy dohodnutými s MMF a Svetovou bankou a päťročnou maticou reformy a rastu predstavenou na konferencii „Londýnska iniciatíva“ vo februári 2019. Ako sa podrobnejšie rozpracovalo v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, a okrem iného na základe posúdenia politickej situácie, ktoré spoločne vykonala Komisia a Európska služba pre vonkajšie činnosti (ESVČ), sa Komisia domnieva, že existencia chýbajúceho vonkajšieho financovania v Jordánsku v spojení so spoluprácou krajiny s MMF v rámci programu čerpania zaručuje operáciu MFP z hospodárskeho hľadiska a že politické predpoklady pre navrhovanú operáciu MFP sú splnené. Všeobecný kontext Jordánske hospodárstvo bolo osobitne postihnuté konfliktom v Sýrii, ktorý vypukol v roku 2011. V nadväznosti na obdobie výrazného hospodárskeho rastu v priemernej výške 6,2 % v rokoch 2001 – 2010 sa rast HDP Jordánska v rokoch 2011 až 2018 spomalil priemerne na 2,4 %. Hospodárske spomalenie, ktoré je prejavom dlhodobých makroekonomických a štrukturálnych nedostatkov zväčša spôsobených súborom vonkajších otrasov vrátane narušenia kritických vývozných trás a trhov v dôsledku dlhotrvajúcich regionálnych konfliktov, prudkého poklesu priamych zahraničných investícií, hosťovania veľkých počtov sýrskych utečencov (1,3 milióna podľa odhadov jordánskych orgánov, z ktorých je 660 330 registrovaných UNHCR) a rastúcich cien ropy a nákladov na pôžičky zohľadňujúcich rast sadzieb Fedu. Oslabenie hospodárskej činnosti pokračovalo v roku 2018, keďže rast HDP sa v roku 2018 spomalil na 1,9 % (z 2,1 % v roku 2017) a dosiahol tak najnižšiu mieru rastu od roku 1996. Pozitívne je, že v roku 2018 sa mierne zlepšil prílev turistov a vývoz, a otvorili sa dva hraničné priechody s Irakom a Sýriou. Vo štvrtom štvrťroku 2018 sa takisto obnovil dovoz lacného plynu z Egypta. Tieto udalosti vo vývoji sa však ešte len prejavia v údajoch rastu: v prvom štvrťroku 2019 stúpol reálny HDP o 2 %, pričom tempo jeho rastu je v zásade nezmenené v porovnaní s minulými rokmi. V tejto súvislosti nezamestnanosť stúpla v 1. štvrťroku 2019 na 19 % z 18,4 % o rok predtým, pričom ide o významný vzostupný trend od roku 2014, keď dosahovala 12,9 %. Nezamestnanosť mladých ľudí (38,5 %) a žien (28,9 %) je naďalej vysoká v porovnaní s nezamestnanosťou mužov (16,4 %). Inflácia stúpla v roku 2018 na 4,5 % (z 3,3 % na konci roka 2017), v čom sa premieta nárast cien ropy počas väčšiny roka 2018 a nástup všeobecnej dane z predaja rôznych základných výrobkov, ktorá bola uzákonená v januári. V prvých štyroch mesiacoch roka 2019 sa však inflácia zmiernila na 0,6 %, keď pominul účinok zvýšenia daní. Centrálna banka Jordánska zvýšila rediskontnú sadzbu v siedmich krokoch z 3,75 % na 5,75 % od februára 2017 do decembra 2018. V tom sa zhruba odzrkadľujú zvýšenia sadzieb Fedu vzhľadom na naviazanie jordánskeho dináru na americký dolár. Cyklus zvyšovania sadzieb kolidoval s postupným, ale miernym rastom inflácie, ako sa už uviedlo. V júni 2019 zostala rediskontná sadzba nezmenená (na úrovni 5,75 %), keďže inflácia klesla a uvoľnili sa devízové tlaky, ktoré pretrvávali v roku 2018. Napriek tomu v kontexte druhého preskúmania programu MMF orgány vyjadrili pripravenosť sprísniť v prípade potreby menovú politiku na zabezpečenie splnenia cieľov v oblasti rezerv. Jordánsko v posledných rokoch významne pokročilo v konsolidácii svojich verejných financií, ale v dôsledku slabého rastového profilu a nedostatočného pokroku v riešení strát verejných poskytovateľov zásobovania elektrickou energiou a vodou nebolo možné tento pokrok udržať v roku 2018. Celkový fiškálny deficit (vrátane grantov) sa v roku 2018 zvýšil na 3,3 % HDP z 2,2 % HDP v roku 2017. Kombinovaný deficit verejného sektora – fiškálna metrika, v ktorej je zohľadnená rovnováha NEPCO (verejný poskytovateľ elektrickej energie) a WAJ (Water Authority of Jordan – Vodársky orgán Jordánska) – poskočil v roku 2018 na 4,3 % HDP z 2,9 % HDP v roku 2017, v čom sa premietli zvýšené náklady na ropu v spojení s neexistenciou taríf zohľadňujúcich náklady v odvetviach elektriny a vody, čo podnecuje nadmernú spotrebu. Pre rok 2019 sa v programe MMF predpokladá zníženie fiškálneho deficitu na 2,3 % a kombinovaného deficitu verejného sektora na 2,6 %. V prvých štyroch mesiacoch roka 2019 fiškálny deficit medziročne klesol na 3 % HDP z 3,8 % HDP. Daňové príjmy však medziročne klesli o 1,4 %, čo vyvoláva obavy týkajúce sa plnenia rozpočtu do konca roka 2019. Na konci marca 2019 dosahoval celkový hrubý verejný dlh 94,4 % HDP, čiže sa prakticky nezmenil od konca roka 2018. Zahraničný verejný dlh dosahoval 39,4 % HDP, z čoho 72 % bolo denominovaných v USD, na ktorý je naviazaný jordánsky dinár. Aj keď zvýšená úroveň verejného dlhu je zdrojom zraniteľnosti, MMF ju považuje za udržateľnú za predpokladu, že krajina bude naďalej vykonávať reformy fiškálnej úpravy a na podporu rastu a že medzinárodné a regionálne spoločenstvo darcov bude naďalej poskytovať významnú podporu Jordánsku, a to najmä vo forme grantov a zvýhodneným financovaním.

Pokiaľ ide o vonkajší sektor, deficit bežného účtu Jordánska klesol v roku 2018 na 2,9 miliardy USD alebo 7 % HDP (10,3 % bez grantov) z 10,5 % HDP v rovnakom období roka 2017. Premieta sa v tom mierny nárast vývozu tovaru (ktorý stúpol o 3,4 % hodnoty), pričom dovoz tovaru klesol (o 1,3 % hodnoty). V prvom štvrťroku 2019 sa vývozu tovaru darilo ešte výraznejšie a zaznamenal 9,3 % nárast hodnoty, pričom dovoz tovaru klesol o 3,2 % hodnoty. V rovnakom období príjmy z cestovného ruchu stúpli medziročne o 6,1 %, pričom remitencie stúpli len nepodstatne. Priame zahraničné investície (PZI) prudko klesli v roku 2018 na 959 miliónov USD (2,2 % HDP), čo je pokles o 52 % v USD v porovnaní s rokom 2017. Ide o najnižší čistý prílev PZI od roku 2003. Tento zostupný trend je v súlade s dlhodobým oslabovaním PZI (ako podiel HDP) od vzniku sýrskeho konfliktu: z priemeru 12,7 % v období rokov 2005 až 2010 na 4,5 % v rokoch 2011 až 2018. Tento regionálny konflikt, ktorý zablokoval obchodné cesty na 8 rokov, hospodárske spomalenie v krajinách Perzského zálivu, ktoré boli hlavnými investormi Jordánska, ale aj štrukturálne nedostatky krajiny, napríklad strnulé trhy práce, obmedzenia pre zahraničných investorov a vysoké náklady na podnikanie, prispeli k poklesu prílevu PZI. Pokles PZI vytvoril ďalšie tlaky na kapitálový a finančný účet rovnako ako pokles pôžičiek verejného sektora z 1 miliardy USD v roku 2017 na 500 miliónov USD v roku 2018. Tieto tlaky prispeli k značnému poklesu čistých zahraničných aktív komerčných bánk (približne o 900 miliónov USD) v roku 2018, čo čiastočne zapríčinila prísnejšia menová politika v susedných krajinách a politická nestabilita v Jordánsku v polovici roka 2018 (keď bývalý premiér Mulki rezignoval v reakcii na verejný nesúhlas najmä v súvislosti s plánmi daňových reforiem). Naopak, nízky čistý prílev súkromných portfóliových investícií vo výške 41 miliónov EUR v roku 2018 (v porovnaní s vysokým čistým odlivom v roku 2017), ako aj značný nárast iných investícií vo výške približne 600 miliónov USD podporili kapitálový a finančný účet v roku 2018. Súčasná úroveň rezerv – dosahujúca 13,2 miliardy USD (alebo 7,1 mesiaca dovozu) na konci apríla 2019 – by sa mala zvýšiť, aby bola krajina odolnejšia voči uvedeným faktorom. Je to osobitne dôležité vzhľadom na zraniteľnosť vonkajšej pozície, zvýšené riziká regionálnych konfliktov alebo geopolitických napätí, naviazania výmenného kurzu a expozície voči cenovým otrasom ropy. Napriek priaznivému vývoju v oblasti vývozu a cestovného ruchu pretrváva niekoľko makroekonomických zraniteľností. Krajina naďalej funguje v zložitom hospodárskom prostredí postihnutom dlhotrvajúcim regionálnym konfliktom, hosťovaním sýrskych utečencov, narušením alebo pomalým oživovaním mimoriadne dôležitých vývozných trhov a značného poklesu PZI. V dôsledku toho zostal hospodársky rast na veľmi nízkych úrovniach, ktoré nestačia na zníženie vysokej nezamestnanosti. Podobne ako v roku 2018 by tempo budúcej fiškálnej úpravy mohlo byť nižšie, než sa plánovalo, ak sa rast ešte oslabí a Jordánsko nedokáže mobilizovať daňové príjmy prostredníctvom boja proti daňovým únikom a zvýšenia kapacity daňovej správy. To isté by sa mohlo stať, ak Jordánsko nedokáže účinne reštrukturalizovať štátne spoločnosti dosahujúce stratu (v oblasti elektrickej energie a vody), ktoré prispievajú k deficitu verejnej správy. Okrem uvedených rizík náklady na požičiavanie eurodlhopisov sú vyššie ako náklady na eurodlhopisy Jordánska, ktoré budú splatné v nasledujúcich rokoch (z ktorých mnohé boli garantované USA), čo spôsobuje, že predĺženie splatnosti dlhopisov je finančne nákladné. Z uvedených dôvodov je súčasný predpoklad poklesu verejného dlhu na 83,7 % do roku 2024 naďalej krehký a závisí od úspechu fiškálnej úpravy a reforiem na podporu rastu, ktoré sa orgány zaviazali uskutočniť, ako aj od ich schopnosti naďalej vedieť prilákať značné darcovské a trhové financovanie. Rezervy sú naďalej pod úrovňou noriem primeranosti MMF a môžu byť v rokoch 2020 až 2021 opäť pod tlakom, keďže krajina by mala za zahraničný dlh v podobe štátnych dlhopisov a eurodlhopisov zaplatiť viac než 3,1 miliardy USD (na úrokoch a istine). V tejto súvislosti je nevyhnutné ďalšie doplnenie medzinárodných rezerv Jordánska a ďalšia MFP EÚ môže toto úsilie účelne podporiť, a to priamo (prostredníctvom jej vyplácania) aj nepriamo (ako katalyzátor prílevu súkromného kapitálu a povzbudenia dôvery v miestnu menu). Na záver, hospodárstvo Jordánska je naďalej krehké so značnými potrebami vonkajšieho financovania a vystavené niekoľkým zraniteľným stránkam. V tejto súvislosti je pokračujúca podpora MMF a medzinárodných partnerov Jordánska vrátane EÚ mimoriadne dôležitá. •Súlad s existujúcimi politickými ustanoveniami v tejto oblasti politiky MFP bola poskytnutá Jordánsku na základe týchto dvoch samostatných rozhodnutí: –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1351/2013/EÚ z 11. decembra 2013 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu, –rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2371/2016/EÚ zo 14. decembra 2016 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu. Keďže obe tieto operácie boli vyplatené v celom rozsahu, vyžaduje sa nové rozhodnutie predtým, ako môže pokračovať MFP EÚ Jordánsku. •Súlad s ostatnými politikami Únie Navrhovaná MFP je v súlade so záväzkom EÚ podporovať hospodársku a politickú situáciu Jordánska. Zároveň je v súlade so zásadami, ktorými sa riadi používanie nástroja MFP vrátane jeho výnimočného charakteru, politických predpokladov, komplementárnosti, podmienenosti a finančnej disciplíny. Navrhovaná MFP je v súlade s cieľmi európskej susedskej politiky (ESP). Prispieva k podpore cieľov Európskej únie týkajúcich sa stability a rozvoja hospodárstva v Jordánsku a zo širšieho hľadiska odolnosti v juhoeurópskom susedstve. Podporou úsilia orgánov o vytvorenie stabilného makroekonomického rámca a vykonanie ambicióznych štrukturálnych reforiem sa navrhovanou operáciou zvýši pridaná hodnota celkového zapojenia EÚ v Jordánsku. Zlepšuje aj účinnosť iných foriem finančnej pomoci EÚ pre krajinu – vrátane operácií na podporu rozpočtu a grantov, ktoré sú dostupné prostredníctvom vonkajších finančných nástrojov v súčasnom viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020. Navrhovaná MFP bude tvoriť aj neoddeliteľnú súčasť celkovej medzinárodnej podpory Jordánska, aj v reakcii na sýrsku krízu, a bude naďalej dopĺňať pomoc poskytovanú ostatnými viacstrannými a dvojstrannými darcami. Jordánsko je pre EÚ kľúčový partner vzhľadom na jeho dôležitú úlohu v podpore stability a tolerancie medzi náboženstvami na Blízkom východe, ale aj z dôvodu pohostinnosti, ktorú naďalej poskytuje pre 1,3 milióna Sýrčanov (z ktorých 660 330 je registrovaných UNHCR). EÚ a Jordánsko majú silné partnerstvo v mnohých sektoroch a sú prepojené dohodou o pridružení, ktorá nadobudla platnosť v máji 2002. V súlade s revidovanou európskou susedskou politikou EÚ a Jordánsko v roku 2016 prijali priority partnerstva EÚ – Jordánsko (ktoré v tom čase zahŕňali pakt medzi EÚ a Jordánskom). V decembri 2018 boli priority partnerstva EÚ a Jordánska predĺžené o ďalšie dva roky, takže zahŕňajú obdobie rokov 2016 až 2020. Spolupráca v rámci partnerských priorít je štruktúrovaná okolo troch navzájom sa podporujúcich cieľov: i) makroekonomická stabilita a udržateľný rast založený na znalostiach; ii) posilnenie demokratickej správy vecí verejných, právneho štátu a ľudských práv; a iii) regionálna stabilita a bezpečnosť vrátane boja proti terorizmu. Spolupráca sa presadzuje aj v oblasti prierezových otázok, napríklad migrácie a mobility, ako aj v hospodárskom, sociálnom a politickom začlenení zraniteľných skupín vrátane mladých ľudí a žien. Obchodné vzťahy medzi EÚ a Jordánskom sa riadia dohodou o pridružení. Touto dohodou sa vytvoril priestor voľného obchodu otvárajúci obojsmerný obchod s tovarom medzi EÚ a Jordánskom. V júli 2016 sa EÚ a Jordánsko dohodli na pružnejších pravidlách pôvodu, ktoré jordánski vývozcovia používajú vo svojom obchode s EÚ. Obe strany revidovali a zlepšili túto iniciatívu v decembri 2018. EÚ je najdôležitejším obchodným partnerom Jordánska a v roku 2018 predstavovala 17,1 % (hodnoty) celkového obchodu Jordánska. Vývoz Jordánska do EÚ dosiahol v roku 2018 300 miliónov EUR a dovoz z EÚ dosiahol 3,6 miliardy EUR (hodnoty). 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Zásada subsidiarity je dodržaná, keďže ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Jordánsku nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality: obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte programu rozšíreného fondu, výška pomoci zodpovedá približne 9,7 % odhadovaného zostatkového rozdielu vo financovaní na obdobie rokov 2020 až 2021. Tento značný záväzok je odôvodnený: politickým významom Jordánska pre stabilitu v európskom susedstve; procesom politického pridruženia a hospodárskej integrácie krajiny s EÚ, ktorý sa odzrkadľuje v dohode o pridružení medzi týmito dvoma stranami, ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2002; ako aj mimoriadne zložitou hospodárskou situáciou, ktorej Jordánsko naďalej čelí, a to najmä v dôsledku konfliktov v Sýrii a Iraku a prítomnosti veľkých počtov Sýrčanov v krajine. •Výber nástroja Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými nástrojmi na riešenie makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou MFP v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo rýchle zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a stavu rozpočtu a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že MFP pomôže zaviesť vhodný rámec pre makroekonomické a štrukturálne politiky, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v Jordánsku v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Návrh MFP Komisie vychádza z poznatkov získaných z hodnotení ex post vykonaných v súvislosti s minulými operáciami v susedstve EÚ, najmä z hodnotenia ex post operácie MFP I poskytnutej Jordánsku v roku 2015, ktorá sa riadila rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1351/2013/EÚ z 11. decembra 2013. V tomto hodnotení ex post sa dospelo k záveru, že program MFP I splnil svoje ciele. Jeho návrh bol relevantný pre hospodárske výzvy Jordánska a zároveň podstatne prispel k účinnej stabilizácii vonkajšej a fiškálnej finančnej pozície Jordánska. Program mal značnú pridanú hodnotu pre EÚ, pretože podporil makroekonomickú stabilitu v susedskej partnerskej krajine a zmiernil vplyv utečeneckej krízy. Program bol navrhnutý a realizovaný koherentným spôsobom s inými politikami či nástrojmi EÚ. Program mal aj pozitívny sociálny vplyv, pričom významne prispel so zreteľom na udržateľnosť verejného dlhu poskytnutím mimoriadne priaznivých podmienok financovania. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Pri vypracúvaní tohto návrhu na MFP boli útvary Komisie pravidelne v kontakte s jordánskymi orgánmi s cieľom zabezpečiť jordánsku zodpovednosť za program. Okrem toho, keďže sa MFP poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory hospodárskej stabilizácie Jordánska, Komisia konzultovala aj s medzinárodnými partnermi Jordánska, ako sú Medzinárodný menový fond a Svetová banka, ktorí podporujú krajinu rozsiahlymi programami financovania. •Získavanie a využívanie odborných znalostí Komisia s pomocou externých odborníkov vykonala operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Jordánska, pričom konečnú správu pripravila v septembri 2016. Vykonanie ďalšieho operatívneho posúdenia, ktoré sa bude týkať najnovšieho vývoja, sa plánuje na prvý štvrťrok roka 2020. •Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc EÚ je mimoriadny núdzový nástroj zameraný na riešenie závažných ťažkostí s platobnou bilanciou v tretích krajinách. Navrhovaná MFP je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v tejto núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. MFP pomôže znížiť potreby krátkodobého financovania Jordánska. Program hospodárskej úpravy a reforiem, ktorou je podmienená, vychádza z päťročnej matice rastu a reforiem jordánskej vlády a prispeje k vytvoreniu stabilného makroekonomického rámca a k vykonaniu ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré zlepšia výhľady na rast a tvorbu pracovných miest. Financovanie prostredníctvom MFP pomôže prijímajúcej krajine urobiť potrebnú hospodársku úpravu menej tvrdo a prudko v porovnaní s alternatívnym scenárom bez vonkajšej finančnej pomoci. Takto pomáha zmierniť sociálny vplyv úpravy a zamedziť nepriaznivým vplyvom krízy, ktorou krajina prechádza. Prostredníctvom poskytnutia dlhodobého financovania za veľmi výhodných podmienok a podporovaniam reforiem program MFP prispeje k presadzovaniu fiškálnej úpravy, zlepšeniu dlhovej udržateľnosti Jordánska a k vytvoreniu fiškálneho priestoru potrebného na zachovanie potrebných sociálnych výdavkov uprostred pretrvávajúcich hospodárskych a sociálnych tlakov vyplývajúcich z náročného regionálneho kontextu vrátane prítomnosti približne 1,3 milióna Sýrčanov podľa odhadov jordánskych orgánov (z ktorých 660 330 bolo registrovaných UNHCR v auguste 2019). Okrem toho prostredníctvom cielenej politickej podmienenosti MFP pomáha stanoviť podmienky pre vyváženejší, udržateľný a inkluzívny rast s primeranou sociálnou ochranou. 4.VPLYV NA ROZPOČET Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úverov a mala by sa financovať prostredníctvom operácií prijímania pôžičky, ktoré Komisia uskutoční v mene EÚ. Rozpočtové náklady na pomoc budú zodpovedať financovaniu súm pri sadzbe 9 % vyplatených do Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia EÚ z rozpočtového riadka 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“).

Za predpokladu, že sa prvé dve úhrady úveru v celkovej výške 300 miliónov EUR vyplatia v roku 2020 a tretia úhrada vo výške 200 miliónov EUR v roku 2021, a to podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu Garančného fondu, príslušné sumy financovania budú zaznamenané v rozpočtoch na roky 2022 (27 miliónov EUR) a 2023 (18 miliónov EUR). Komisia usudzuje, že vplyv navrhovanej operácie MFP pre Jordánsko na rozpočet môže byť zohľadnený v rámci návrhu Komisie týkajúceho sa nasledujúceho viacročného finančného rámca. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Európska únia poskytne Jordánsku MFP v celkovej výške 500 miliónov EUR vo forme strednodobých a dlhodobých úverov, čím prispeje k pokrytiu zostávajúcich potrieb vonkajšieho financovania Jordánska v rokoch 2020 až 2021. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v troch splátkach. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť približne v júni 2020. Druhá a tretia splátka by sa mohla vyplatiť vo štvrtom štvrťroku 2020 a v druhom štvrťroku 2021 za predpokladu, že budú včas vykonané politické opatrenia, ktoré sú podmienkou oboch splátok. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa prevencie proti podvodom a iným nezrovnalostiam. Komisia a jordánske orgány sa dohodnú na memorande o porozumení, v ktorom budú stanovené opatrenia v oblasti štrukturálnych reforiem súvisiace s navrhovaným poskytnutím MFP vrátane aspektov načasovania a postupnosti. Okrem toho, ako je obvyklé v prípade MFP, podmienkou vyplatenia by bolo okrem iného úspešné preskúmanie v rámci programu MMF a pokračujúce čerpanie finančných prostriedkov MMF zo strany Jordánska. Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná MFP by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. Komisia bude každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto rozhodnutia za predchádzajúci rok. Okrem toho bude plnenie cieľov pomoci hodnotiť Komisia, a to aj v kontexte hodnotenia ex post, ktoré Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr dva roky po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci. Znenie tohto návrhu je v súlade so znením predchádzajúcich rozhodnutí o MFP, ktoré schválil Európsky parlament a Rada v minulých rokoch. 2019/0192 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže:

(1)Vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „Únia“) a Jordánskym hášimovským kráľovstvom (ďalej len „Jordánsko“) sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len „ESP“). Jordánsko podpísalo 24. novembra 1997 dohodu o pridružení s Úniou, ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2002. V rámci dohody o pridružení Únia a Jordánsko postupne vytvorili zónu voľného obchodu s prechodným obdobím 12 rokov. V roku 2007 nadobudla okrem toho platnosť dohoda o ďalšej liberalizácii obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. V roku 2010 bolo medzi Úniou a Jordánskom dohodnuté partnerstvo s posilneným štatútom, ktoré prinieslo rozšírenie oblastí spolupráce. Protokol o mechanizme na urovnávanie sporov v oblasti obchodu medzi EÚ a Jordánskom bol podpísaný v decembri 2009 a nadobudol platnosť 1. júla 2011. Bilaterálny politický dialóg a hospodárska spolupráca sa ďalej rozvíjali v rámci dohody o pridružení, priorít partnerstva EÚ – Jordánsko a jednotného rámca podpory prijatého na obdobie rokov 2017 až 2020. (2)Od roku 2011 začalo Jordánsko uskutočňovať celý rad politických reforiem na posilnenie parlamentnej demokracie a právneho štátu. Bol vytvorený Ústavný súd a nezávislá volebná komisia a jordánsky parlament schválil niekoľko významných zákonov, najmä volebný zákon a zákon o politických stranách, ako aj zákony o decentralizácii a obciach. Boli prijaté legislatívne zlepšenia, pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva a práva žien. (3)Jordánske hospodárstvo významne utrpelo dlhotrvajúcimi regionálnymi konfliktmi najmä v susednom Iraku a Sýrii. Tieto regionálne nepokoje si vyžiadali veľkú daň na príjmoch zo zahraničia a negatívne ovplyvnili verejné financie. Cestovný ruch a prílevy priamych zahraničných investícii boli negatívne ovplyvnené a obchodné cesty zostávali počas dlhých období zablokované. Okrem toho bol na niekoľko rokov prerušený tok zemného plynu z Egypta, čo vyvolalo potrebu zabezpečiť energiu z alternatívnych zdrojov za vyššie náklady. Okrem toho bolo jordánske hospodárstvo ovplyvnené veľkým prílevom sýrskych utečencov, čo zvýšilo tlak na jeho fiškálnu pozíciu, verejné služby a infraštruktúru. (4)V auguste 2016 sa jordánske orgány a MMF dohodli na druhom programe hospodárskej úpravy podporenom trojročnou dohodou v rámci rozšíreného fondu vo výške 723 miliónov USD, ktorý nasledoval po trojročnej dohode o pohotovostnom úvere vo výške 2 miliárd USD, ktorá platila v rokoch 2012 až 2015. V máji 2019 bol program rozšíreného fondu predĺžený do marca 2020. (5)V decembri 2016 Únia prijala druhý program makrofinančnej pomoci (MFP II) vo výške 200 miliónov EUR vo forme úverov v reakcii na žiadosť Jordánska v marci 2016 a po dokončení prvého programu MFP vo výške 180 miliónov EUR, ktorý sa realizoval v roku 2015. Program MFP II predstavoval nadviazanie na záväzok vyjadrený na konferencii „Podpora Sýrii a regiónu“, ktorá sa konala 4. februára 2016 v Londýne, kde sa Únia zaviazala poskytnúť 2,39 miliardy EUR v rokoch 2016 až 2017 na finančnú podporu krajín, ktoré sú najviac zasiahnuté utečeneckou krízou, vrátane Jordánska. Memorandum o porozumení, v ktorom sú vymedzené politické podmienky týkajúce sa MFP II, nadobudlo platnosť 19. septembra 2017. Prvá splátka MFP II bola uvoľnená 17. októbra 2017 a druhá splátka 21. júna 2019 po zavedení dohodnutých politických opatrení. (6)Rozhodnutie o MFP II, ako bolo prijaté spoluzákonodarcami v decembri 2016, zahŕňalo spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, v ktorom sa Komisia, vzhľadom na fiškálne výzvy a mimoriadne okolnosti, ktorým Jordánsko čelí v dôsledku prijatia veľkého počtu Sýrčanov (1,3 milióna podľa jordánskych orgánov), zaviazala v prípade potreby predložiť po úspešnom dokončení druhej MFP a za predpokladu splnenia zvyčajných podmienok pre tento druh pomoci vrátane aktualizovaného posúdenia potrieb Jordánska, pokiaľ ide o vonkajšie financovanie, zo strany Komisie, nový návrh na rozšírenie a zvýšenie MFP Jordánsku. (7)V rokoch 2017 až 2019 dlhotrvajúca regionálna nestabilita, vysoká expozícia voči kolísaniu cien ropy a zvýšenie nákladov na požičiavanie pre rozvíjajúce sa trhy na celosvetovej úrovni ďalej zaťažovali jordánske hospodárstvo. V dôsledku toho sa znovu spomalil hospodársky rast, výrazne stúpla nezamestnanosť, klesol výber daňových príjmov a vznikli nové fiškálne potreby a potreby vonkajšieho financovania. (8)V tomto náročnom kontexte Únia a medzinárodné spoločenstvo znovu pri viacerých následných príležitostiach vyjadrili záväzok podporiť Jordánsko, najmä v rámci bruselskej konferencie „Podpora budúcnosti Sýrie“ v apríli 2017, na zasadnutí Rady pre pridruženie EÚ – Jordánsko v júli 2017 a na druhej bruselskej konferencii „Podpora budúcnosti Sýrie“ v apríli 2018. Na konferencii „Londýnska iniciatíva“, ktorá sa konala vo februári 2019, a na tretej bruselskej konferencii organizovanej v marci 2019 medzinárodné a regionálne spoločenstvo darcov vrátane EÚ opätovne potvrdilo svoje zámery podporiť úsilie Jordánska o zachovanie makroekonomickej stability a zlepšenie výhľadov na rast. (9)Od začiatku sýrskej krízy v roku 2011 Únia sprístupnila viac ako 2,1 miliardy EUR Jordánsku v rámci rôznych nástrojov (vrátane 380 miliónov EUR v dvoch uvedených programoch MFP), aby pomohla krajine udržať si hospodársku stabilitu, zvládnuť politické a hospodárske reformy a riešiť s nimi súvisiace humanitárne, rozvojové a bezpečnostné potreby. Okrem toho Európska investičná banka pridelila Jordánsku približne 486 miliónov EUR v projektových úveroch. (10)V júli 2019 Jordánsko vzhľadom na stále zložitú hospodársku situáciu a výhľad požiadalo Úniu o dodatočnú makrofinančnú pomoc. (11)Po úspešnom dokončení preskúmania druhého programu MMF 6. mája 2019 MMF a Jordánsko otvorili rokovania o následníckom programe MMF po marci 2020, keď sa očakáva dokončenie dohody v rámci programu rozšíreného fondu. (12)Keďže na Jordánsko sa vzťahuje ESP, malo by sa považovať za oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (13)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom určeným na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorý je zameraný na okamžité potreby vonkajšieho financovania príjemcu, pričom by sa malo podporiť vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné bezodkladné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie v krátkodobom horizonte. (14)Keďže v platobnej bilancii Jordánska naďalej existuje zostatkový rozdiel vo financovaní presahujúci zdroje poskytnuté MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, poskytnutie makrofinančnej pomoci Únie Jordánsku v súčasnej výnimočnej situácii sa považuje za primeranú reakciu na žiadosť Jordánska adresovanú Únii o podporu stabilizácie jeho hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorou sa dopĺňajú zdroje dostupné v rámci finančnej dohody MMF, by sa podporil program Jordánska zameraný na stabilizáciu hospodárstva a štrukturálne reformy. (15)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť zameraná na podporu obnovy udržateľnej vonkajšej finančnej situácie Jordánska a zároveň aj na podporu jeho hospodárskeho a sociálneho rozvoja. (16)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Jordánska, pričom sa zároveň berie do úvahy jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje poskytnuté zo strany MMF a Svetovej banky. Pri určení výšky pomoci sa takisto zohľadňujú očakávané finančné príspevky od dvojstranných a viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj doterajšie využívanie ďalších nástrojov Únie pre vonkajšie financovanie v Jordánsku a celkový prínos zapojenia Únie. (17)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne v súlade s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (18)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Jordánsku. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri poskytnutí makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (19)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mali podporiť záväzky Jordánska, pokiaľ ide o hodnoty, ktoré vyznáva spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako sú demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzky v súvislosti so zásadami otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (20)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov – vrátane pluralitného parlamentného systému – a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Jordánska. Navyše, špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by sa mala posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť systémov hospodárenia s verejnými financiami v Jordánsku a mali by sa presadzovať štrukturálne reformy zamerané na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytváranie pracovných miest a fiškálnu konsolidáciu. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie uvedených cieľov by mali pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť.

(21)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by malo Jordánsko prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania a boja proti podvodom, korupcii a všetkým ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly a Dvor audítorov bude vykonávať audity. (22)Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady (ako rozpočtového orgánu). (23)Sumy potrebné na účely poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (24)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (25)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (26)Makrofinančná pomoc Únie by mala podliehať podmienkam hospodárskej politiky, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s jordánskymi orgánmi pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Jordánsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení alebo na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1.Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a programu rozsiahlych reforiem v Jordánsku poskytne Jordánsku makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 500 miliónov EUR. Účelom pomoci je prispieť k pokrytiu potrieb Jordánska spojených s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF. 2.Makrofinančná pomoc Únie sa Jordánsku poskytuje v plnej výške vo forme úverov. Komisia je splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Jordánsku. Úvery majú maximálnu priemernú splatnosť 15 rokov. 3.Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dojednaniami dosiahnutými medzi Medzinárodným menovým fondom (ďalej len „MMF“) a Jordánskom a kľúčovými zásadami a s cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Jordánskom. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5.Ak sa potreby Jordánska v oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Jordánska. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s jordánskymi orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach, ktorým podlieha makrofinančná pomoc Únie a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia týchto podmienok, pričom sa zameria na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Jordánsko vykonáva s podporou MMF.

2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zamerajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov hospodárenia s verejnými financiami v Jordánsku, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní politických opatrení sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovia v dohode o úvere, ktorú majú uzavrieť Komisia a jordánske orgány. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa aj naďalej plnia podmienky uvedené v článku 4 ods. 3 a či je hospodárska politika Jordánska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v troch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie sa v prípade potreby zabezpečia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: a)podmienka stanovená v článku 2; b)trvalo uspokojivé výsledky pri realizácii politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF; ako aj c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Uvoľnenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky. Vyplatenie tretej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení druhej splátky. 4.V prípade, že podmienky uvedené v prvom pododseku odseku 3 nie sú splnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vyplatí Centrálnej banke Jordánska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť jordánskemu ministerstvu financií ako konečnému príjemcovi. Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím rovnakého dátumu pripísania alebo odpísania a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku týkajúcemu sa výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Jordánsko požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zahrnie ustanovenie o predčasnom splatení úveru a že tomuto ustanoveniu bude zodpovedať príslušné ustanovenie v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania úverov. 3.Ak okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Jordánsko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani ku zvýšeniu nesplateného kapitálu k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Jordánsko. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6

1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046. 2.Makrofinančná pomoc Únie sa vykonáva na základe priameho hospodárenia. 3.Dohoda o úvere uvedená v článku 3 ods. 3 obsahuje ustanovenia s cieľom: a)zabezpečiť, aby Jordánsko pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie využívajú riadne, aby Jordánsko prijalo vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniklo právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene; b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013. Najmä na tento účel je Európsky úrad pre boj proti podvodom oprávnený vykonávať vyšetrovania, najmä vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako aj digitálne forenzné operácie a vypočutia; c)výslovne splnomocniť Komisiu (úrad OLAF) alebo jej zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; e)zabezpečiť, aby Únia mala nárok na predčasné splatenie úveru, ak sa zistí, že v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie sa Jordánsko zapojilo do akéhokoľvek aktu podvodu alebo korupcie alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie; f)zabezpečiť, aby všetky náklady, ktoré vznikli Únii a ktoré sa týkajú finančnej pomoci, znášalo Jordánsko. 4.Pred vykonaním makrofinančnej pomoci Únie Komisia posúdi prostredníctvom operatívneho hodnotenia spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Jordánska, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7 1.Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe: a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Jordánska, ako aj pokrok dosiahnutý vo vykonávaní politických opatrení uvedených v článku 3 ods. 1; c)uvedie súvislosti medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Jordánska a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení ex post, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky 1.3.Návrh/iniciatíva sa týka 1.4.Ciele 1.4.1.Všeobecné ciele 1.4.2.Špecifické ciele 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv 1.4.4.Ukazovatele výkonnosti 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Požiadavky, ktoré sa majú splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte, vrátane podrobného harmonogramu pre zavedenie iniciatívy 1.5.2.Prínos zapojenia Únie (môže byť výsledkom rôznych faktorov, napr. lepšej koordinácie, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínos zapojenia Únie“ hodnota vyplývajúca zo zásahu Únie, ktorá dopĺňa hodnotu, ktorú by inak vytvorili len samotné členské štáty. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti 1.5.4.Zlučiteľnosť s viacročným finančným rámcom a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi 1.5.5.Posúdenie rôznych disponibilných možností financovania vrátane možnosti prerozdelenia

1.6.Trvanie a finančný vplyv návrhu/iniciatívy 1.7.Plánovaný spôsob riadenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmu vykonávania financovania, spôsobov platieb a stratégie kontrol 2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie 2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí) 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný finančný vplyv návrhu na rozpočtové prostriedky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.2.Odhadované výsledky financované z operačných rozpočtových prostriedkov 3.2.3.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

1.1.Názov návrhu/iniciatívy Makrofinančná pomoc Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu 1.2.Príslušné oblasti politiky Oblasť politiky: Hospodárske a finančné záležitosti Činnosť: Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3.Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4.Ciele 1.4.1.Všeobecné ciele „Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície: podpora prosperity za hranicami EÚ“ 1.4.2.Špecifické ciele „Podpora prosperity za hranicami EÚ“ Činnosti súvisiace s GR ECFIN sa týkajú: a)podpory makrofinančnej stability a podpory reforiem na podporu rastu mimo EÚ, a to aj prostredníctvom pravidelného hospodárskeho dialógu s kľúčovými partnermi a poskytnutím makrofinančnej pomoci; ako aj b)podpory procesu rozširovania, vykonávania susedskej politiky EÚ a priorít EÚ v iných tretích krajinách vykonávaním hospodárskej analýzy a poskytovaním posúdení a poradenstva pri tvorbe politík. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ Jordánsku až do výšky 500 miliónov EUR s cieľom prispieť k udržateľnejšej platobnej bilancii. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach, by mala krajine pomôcť prekonať zložitú situáciu v hospodárstve a v oblasti platobnej bilancie. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie riadenia verejných financií. Okrem toho, poskytovaním dlhodobého financovania za veľmi výhodných podmienok program MFP takisto prispeje k zlepšeniu dlhovej udržateľnosti Jordánska a zároveň krajine pomôže zachovať potrebné sociálne výdavky uprostred hospodárskych a sociálnych tlakov vyplývajúcich z náročného regionálneho kontextu vrátane prítomnosti veľkých počtov Sýrčanov (podľa odhadov jordánskej vlády 1,3 milióna, z ktorých je 660 330 registrovaných v UNHCR, údaje k 4. augustu 2019). Program MFP zvýrazní solidaritu EÚ s Jordánskom a jej dôveru v neho, ako aj geopolitickú dôležitosť Jordánska pre EÚ v súvislosti so sýrskou krízou. 1.4.4.Ukazovatele výkonnosti Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore hospodárskych ukazovateľov a pred vyplatením splátok pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami v nadväznosti na operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Jordánsku budú vykonávať v prvom štvrťroku roka 2020. Delegácia EÚ v Jordánsku bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich prebiehajúcich aktivít v Jordánsku. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé hodnotenie pomoci ex post.

1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Požiadavky, ktoré sa majú splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte, vrátane podrobného harmonogramu pre zavedenie iniciatívy Vyplatenie pomoci bude podmienené splnením politickej podmienky a uspokojivými výsledkami pri zavádzaní mechanizmu financovania medzi Jordánskom a MMF. Okrem toho sa Komisia musí s jordánskymi orgánmi dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v troch splátkach. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť približne v júni 2020. Druhá a tretia splátka by sa mohla vyplatiť vo štvrtom štvrťroku 2020 a v druhom štvrťroku 2021 za predpokladu, že budú včas vykonané politické opatrenia, ktoré sú podmienkou oboch splátok. 1.5.2.Prínos zapojenia Únie (môže byť výsledkom rôznych faktorov, napr. lepšej koordinácie, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínos zapojenia Únie“ hodnota vyplývajúca zo zásahu Únie, ktorá dopĺňa hodnotu, ktorú by inak vytvorili len samotné členské štáty. V navrhnutej MFP Jordánsku je zohľadnený strategický význam tejto krajiny pre EÚ a táto pomoc je v súlade s cieľmi európskej susedskej politiky (ESP). Nástroj MFP je politický nástroj, ktorého cieľom je znížiť potreby krátkodobého a strednodobého vonkajšieho financovania. V rámci celkového balíka pomoci EÚ by prispel k podpore cieľov Únie, ktorými je hospodárska stabilita, hospodársky rozvoj a odolnosť v Jordánsku a všeobecnejšie v juhoeurópskom susedstve. Program MFP zvýrazní solidaritu EÚ s Jordánskom a jej dôveru v neho, ako aj geopolitickú dôležitosť Jordánska pre EÚ v súvislosti so sýrskou krízou. Je to v súlade so záväzkami EÚ voči Jordánsku, ktoré boli v uplynulých rokoch vyjadrené pri niekoľkých príležitostiach vrátane konferencie „Londýnska iniciatíva“ vo februári 2019 a Tretej bruselskej konferencie v marci 2019. Podporou úsilia jordánskych orgánov o dosiahnutie stabilného makroekonomického rámca a realizáciu ambicióznych štrukturálnych reforiem zvyšuje navrhovaná operácia pridanú hodnotu celkového zapojenia EÚ v Jordánsku a zlepšuje efektívnosť ďalších foriem finančnej pomoci EÚ krajine vrátane operácií rozpočtovej podpory a grantov dostupných prostredníctvom vonkajších finančných nástrojov v rámci aktuálneho viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020. Navrhovaný program, popri finančnom vplyve MFP, posilní záväzok vlády uskutočňovať reformy a ešte posilní jej ambíciu vybudovať užšie vzťahy s EÚ, čo sa premietlo v dohode o pridružení, ktorá vstúpila do platnosti v máji 2002, a spoločných prioritách partnerstva s EÚ, ktoré sú platné od roku 2016. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať krajiny, ktoré sa vydajú na cestu jasne smerujúcu k hospodárskym reformám. Navrhovaná MFP tvorí aj neoddeliteľnú súčasť celkovej medzinárodnej podpory Jordánska a bude naďalej dopĺňať pomoc poskytovanú ostatnými viacstrannými a dvojstrannými darcami. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie a iní darcovia, MFP EÚ prispeje k celkovej účinnosti finančnej podpory, na ktorej sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov. Okrem toho, poskytovaním dlhodobého financovania za veľmi výhodných podmienok, zvyčajne s nižšími sadzbami než iní multilaterálni či bilaterálni darcovia, program MFP prispeje k dlhovej udržateľnosti Jordánska a zároveň krajine pomôže zachovať potrebné sociálne výdavky uprostred hospodárskych a sociálnych tlakov vyplývajúcich z náročného regionálneho kontextu. Podmienky MFP takisto pomôžu posilniť udržateľnú rovnováhu platobnej bilancie a rozpočtovej pozície, zvýšiť potenciálny rast, podporiť začlenenie a regulačnú konvergenciu s EÚ a posilniť hospodárenie s verejnými financiami. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s poskytnutím makrofinančnej pomoci vykonalo 18 hodnotení ex post. Z týchto hodnotení vyplynulo, že poskytnutie MFP prispieva k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy mierne a nepriamo. Poskytnutie MFP malo vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispelo k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedlo aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. V roku 2017 sa v rámci nezávislého hodnotenia skúmali pridaná hodnota, vplyv, návrh a realizácia jednej predchádzajúcej operácie makrofinančnej pomoci v Jordánsku (MFP I v celkovej výške 180 miliónov EUR uhradenej v roku 2015) a zistilo sa, že bola významná, ako aj účinne a efektívne realizovaná. Hlavné závery z hodnotenia sú také, že MFP mala pozitívny vplyv na hospodárstvo Jordánska, pomohla krajine stabilizovať svoju vonkajšiu pozíciu a prispieť k reformnému úsiliu. Vďaka svojim veľmi výhodným podmienkam financovania MFP prispela aj k udržateľnosti dlhu Jordánska a umožnila postupnejšiu fiškálnu konsolidáciu, ktorá by inak mala závažné negatívne sociálne vplyvy (napríklad ďalšie znižovanie verejných výdavkov). 1.5.4.Zlučiteľnosť s viacročným finančným rámcom a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Súlad s platným viacročným finančným rámcom V rámci strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020 bola zvýšená ročná kapacita poskytovania úverov MFP na 2 000 miliónov EUR. Táto suma je dostatočná na pokrytie tejto operácie, ako aj iných vykonávaných operácií MFP. Možné synergie s inými nástrojmi EÚ: EÚ patrí k hlavným darcom v prospech Jordánska, podporuje jeho hospodárske, štrukturálne a inštitucionálne reformy, ako aj občiansku spoločnosť. V tejto súvislosti MFP dopĺňa iné vonkajšie činnosti alebo nástroje EÚ na podporu Jordánska. Politické opatrenia spojené s MFP sa vzťahujú na vybrané ustanovenia týkajúce sa dohody o pridružení a priorít partnerstva EÚ a Jordánska. Makrofinančná pomoc je takisto prepojená s jednotným rámcom podpory vymedzujúcim oblasti zamerania bilaterálnej pomoci v rámci nástroja európskeho susedstva na roky 2014 až 2020. Hlavným prínosom MFP v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre prebiehajúce štrukturálne reformy. MFP neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a má sa ukončiť ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. MFP by takisto dopĺňala plánované intervencie medzinárodného spoločenstva, a to najmä program úprav a reforiem podporovaný MMF a Svetovou bankou.

1.5.5.Posúdenie rôznych disponibilných možností financovania vrátane možnosti prerozdelenia Prostredníctvom používania úverov poskytnutie MFP zvyšuje účinnosť rozpočtu EÚ pomocou pákového efektu a zabezpečuje najlepšiu nákladovo efektívnu možnosť. Komisia je splnomocnená požičiavať si finančné prostriedky z kapitálových trhov v mene Európskej únie, ako aj Euratomu s využitím záruky rozpočtu EÚ. Cieľom je získať finančné prostriedky na trhu za najlepšie dostupné sadzby vďaka svojmu špičkovému úverovému postaveniu (rating AAA od agentúr Fitch, Moody's a DBRS, AA od S&P, všetky so stabilným výhľadom) EÚ/Euratomu, a potom ich ďalej požičať oprávneným dlžníkom v kontexte poskytovania úverov v rámci EFSM, platobnej bilancie, MFP a projektov Euratomu. Prijímanie a poskytovanie úverov sa uskutočňuje ako operácie „back to back“, čím sa zabezpečuje, aby rozpočet EÚ nebol vystavený žiadnemu úrokovému ani devízovému riziku. Cieľ získania finančných prostriedkov za najlepšie dostupné sadzby pre činnosti prijímania a poskytovania úverov bol dosiahnutý, pretože uvedené sadzby sú v súlade s partnerskými inštitúciami (EIB, EFSM a ESM), ako potvrdil Európsky dvor audítorov v roku 2016. 1.6.Trvanie a finančný vplyv návrhu/iniciatívy ◻ Návrh s obmedzeným trvaním –Je v platnosti 2,5 roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia. –Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od 2020 do 2023 a na platobné rozpočtové prostriedky od 2020 do 2023. 1.7.Plánovaný spôsob riadenia ◻ Priame riadenie na úrovni Komisie –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie; 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Táto pomoc je makroekonomickej povahy a jej koncepcia je v súlade s ekonomickým programom podporovaným MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri zavádzaní mechanizmu MMF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s jordánskymi orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4) s frekvenciou, ktorá je v súlade s počtom splátok. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmu vykonávania financovania, spôsobov platieb a stratégie kontrol Opatrenia, ktoré sa majú financovať podľa tohto rozhodnutia, sa budú vykonávať s priamym riadením na úrovni Komisie z ústredia s podporou delegácií Únie. Úhrady MFP závisia od úspešných preskúmaní a sú naviazané na splnenie podmienok naviazaných na každé opatrenie. Komisia dôsledne monitoruje realizáciu podmienok v úzkej spolupráci s delegáciami Únie. 2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie Zistené riziká S navrhovanou operáciou MFP súvisia správcovské, metodické a politické riziká.

Existuje riziko, že MFP by sa mohla použiť podvodne. Keďže MFP nie je vyhradená na konkrétne výdavky Jordánska (na rozdiel napríklad od projektového financovania), toto riziko sa vzťahuje na faktory ako všeobecná kvalita riadiacich systémov Národnej banky Jordánska a ministerstva financií, administratívne postupy, funkcie kontroly a dohľadu, bezpečnosť IT systémov a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Druhé riziko vyplýva z možnosti, že Jordánsko si nebude plniť svoje finančné záväzky voči EÚ vyplývajúce z navrhovaných úverov v rámci MFP (riziko zlyhania alebo úverové riziko), čo by mohlo byť spôsobené napríklad významným ďalším zhoršením platobnej bilancie a fiškálnej pozície krajiny. Ďalšie kľúčové riziko opatrenia vyplýva z regionálnej geopolitickej situácie, najmä z konfliktu v Sýrii, ktorý pôsobí ako dôležitý odrádzajúci nástroj pre súkromný kapitál a prílevy a prekážal obchodovaniu so susednými krajinami, napríklad Sýriou a Irakom. Zhoršenie regionálnej geopolitickej situácie by mohlo mať negatívny vplyv na makroekonomickú stabilitu Jordánska, čo by mohlo ovplyvniť plnenie programu MMF a vyplácanie a/alebo splácanie navrhovanej MFP. Okrem toho by sme mali uviesť, že Jordánsko je naďalej vystavené možným ropným otrasom, keďže sa výrazne spolieha na dovezenú ropu pre svoje energetické potreby. Okrem toho rastúce úrokové sadzby USD, na ktorý je naviazaný jordánsky dinár, zvyšujú náklady na externé prijaté úvery. Nakoniec, stúpla závislosť Jordánska od zahraničnej pomoci. Aj keď sa medzinárodné spoločenstvo zaviazalo podporiť Jordánsko, krajina potrebuje naďalej prilákať značné sumy zahraničnej pomoci, aby pokryla svoje potreby financovania v ďalších rokoch. Vo vnútroštátnej oblasti hlavné riziká vyplývajú z nespokojnosti občanov so zhoršením hospodárskej situácie a rastom nezamestnanosti. To by mohlo mať za následok nedostatočnú realizáciu reforiem alebo občianske nepokoje, ako sa stalo pri zmene vlády v polovici roka 2018, čím by sa narušilo vykonávanie navrhovanej MFP a ovplyvnilo dosahovanie pokroku programu MMF. Plánované metódy kontroly Za overovanie, kontrolu a audit makrofinančnej pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov, ako sa predpokladá v článku 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ex ante: Posúdenie Komisie týkajúce sa systémov riadenia a kontroly v prijímajúcich krajinách. V prípade každej prijímajúcej krajiny Komisia s technickou podporou poradcov vykonáva operatívne posúdenie ex ante finančných tokov a kontrolného prostredia. Vykonáva sa analýza účtovných postupov, oddelenia funkcií a interný a externý audit centrálnej banky a ministerstva financií s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň uistenia o riadnom finančnom hospodárení. Ak by sa identifikovali nedostatky, premietnu sa do podmienok, ktoré musia byť realizované pred úhradou pomoci. V prípade potreby sú takisto zavedené osobitné opatrenia pre platby (napr. účelovo viazané účty). Počas vykonávania: Komisia kontroluje pravidelné priznania prijímajúcej krajiny. Platba podlieha 1. monitorovaniu zamestnancami GR ECFIN v úzkej koordinácii s delegáciami EÚ a s externými zainteresovanými stranami, ako je MMF, týkajúcemu sa realizácie dohodnutých podmieneností a 2. normálnemu kontrolnému postupu stanovenému finančným tokom (model 2) používaným v GR ECFIN vrátane overenia splnenia podmienok, ktorými je podmienené vyplatenie pomoci, ako sa uviedlo, finančným oddelením. Vyplácanie týkajúce sa opatrení MFP môže podliehať ďalším nezávislým (listinným a/alebo na mieste) overeniam ex post úradníkmi tímu pre kontroly ex post GR. Tieto overenia sa môžu začať aj na žiadosť zodpovedného subdelegovaného povoľujúceho úradníka. Prerušenie a pozastavenie platieb, finančné opravy (realizované Komisiou) a vymáhanie prostriedkov sa môžu vykonávať, ak je to potrebné (dosiaľ sa nevyskytli) a vyslovene sa predpokladajú v dohodách o financovaní s prijímajúcimi krajinami. 2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí) Zavedené kontrolné opatrenia, napríklad operatívne posúdenia ex ante alebo posúdenia ex post, zabezpečili v prípade platieb MFP účinnú chybovosť 0 %. Nie sú známe prípady podvodu, korupcie alebo nezákonnej činnosti. Operácie MFP majú jasnú intervenčnú logiku, takú, ktorá Komisii umožňuje hodnotiť ich vplyv. Kontroly umožňujú potvrdenie uistenia a dosiahnutia politických cieľov a priorít. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijalo a prijme niekoľko opatrení: Po prvé, dohoda o úvere bude zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom osobitných politických podmienok, okrem iného v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, s cieľom posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Pomoc sa zároveň vyplatí na osobitný účet v Centrálnej banke Jordánska. Okrem toho, v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uskutočnia útvary Komisie operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov Jordánska, aby overili, že zavedené postupy na riadenie programu pomoci vrátane MFP poskytujú primerané záruky. Toto preskúmanie sa bude týkať oblastí, akými sú napríklad zostavovanie a plnenie rozpočtu, verejná vnútorná finančná kontrola, interný a externý audit, verejné obstarávanie, riadenie hotovosti a verejného dlhu, ako aj nezávislosť centrálnej banky. Očakáva sa, že operatívne posúdenie bude vykonané v prvom štvrťroku 2020. Vývoj v danej oblasti bude ďalej pozorne sledovať delegácia EÚ v Ammáne. Komisia takisto využíva rozpočtovú podporu s cieľom pomôcť jordánskym orgánom zlepšiť ich systémy riadenia verejných financií, pričom toto úsilie do veľkej miery podporujú ostatní darcovia. Na záver, za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov, ako sa predpokladá v článku 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov ·Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Typ

výdavkov Príspevky Počet

DRP/NRP. krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 01 03 02 Makrofinančná pomoc DRP NIE NIE NIE NIE 4 01 03 06 Financovanie Garančného fondu NRP NIE NIE NIE NIE

01 03 06 – Podľa návrhu Komisie bude Garančný fond pre vonkajšie opatrenia financovaný v súlade s nariadením o fonde prostredníctvom rozpočtových prostriedkov v rámci rozpočtového riadka 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“) vo výške 9 % z celkových nesplatených záväzkov. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania je zahrnutá v roku „n“ do návrh rozpočtu roku „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z rozpočtového riadku „Financovanie Garančného fondu“ (rozpočtová položka 01 03 06). V dôsledku toho sa 9 % skutočne zaplatenej sumy bude pri výpočte financovania fondu zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n –1“. Poznámka: V novom viacročnom finančnom rámci bude nová rozpočtová nomenklatúra, ktorá ešte nebola prijatá. Vplyv na rozpočet po roku 2020 bude teda patriť do následníckych rozpočtových riadkov. 3.2.Odhadovaný finančný vplyv návrhu na rozpočtové prostriedky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca 4 EÚ ako globálny partner GR: pre hospodárske a finančné záležitosti 2019 2020 2021 2022 2023 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie Garančného fondu Záväzky (1) 27 18 45 Platby (2) 27 18 45 Rozpočtový riadok 01 03 02 Makrofinančná pomoc (operatívne posúdenie a hodnotenie ex post) Záväzky (3) 0,07 0,15 0,22 Platby (4) 0,07 0,15 0,22 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov Záväzky = Platby (5) – Rozpočtové prostriedky spolu

OKRUHU 4

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky =1+3 0,07 27 18,15 45,22 Platby =2+4 0,07 27 18,15 45,22



Okruh viacročného finančného

rámca 5 „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2019 2020 2021 2022 2023 SPOLU GR: pre hospodárske a finančné záležitosti • Ľudské zdroje 0,030 0,064 0,038 0,002 0,023 0,157 • Ostatné administratívne výdavky 0,010 0,020 0,010 0,040 GR ECFIN SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 Rozpočtové prostriedky spolu

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2019 2020 2021 2022 2023 SPOLU Rozpočtové prostriedky spolu

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,040 0,154 0,048 27,002 18,173 45,417 Platby 0,040 0,154 0,048 27,002 18,173 45,417 3.2.2.Odhadované výsledky financované z operačných rozpočtových prostriedkov viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 SPOLU VÝSTUPY Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu ŠPECIFICKÝ CIEĽ č. 1… ‒ Výstup Operatívne posúdenie 1 0,070 1 0,070 ‒ Výstup Financovanie Garančného fondu 2 27 1 18 3 45 ‒ Výstup Hodnotenie ex post 1 0,150 1 0,150 Špecifický cieľ č. 1 medzisúčet 1 0,070 2 27 2 18,150 5 45,22 SPOLU 1 0,070 2 27 2 18,150 5 45,22 3.2.3.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje 0,030 0,064 0,038 0,002 0,023 0,157 Ostatné administratívne výdavky 0,010 0,020 0,010 0,040 Medzisúčet OKRUHU 5

viacročného finančného rámca 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné výdavky

administratívneho charakteru Medzisúčet

mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.1.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času · Rok

2019 Rok

2020 Rok 2021 Rok 2022 Rok 2023 • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 0,10 0,25 0,15 0,01 0,01 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01/11/21 (nepriamy výskum) 10 01 05 01/11 (priamy výskum) • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: plného pracovného času) XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového finančného krytia) 0,20 0,35 0,20 0,01 0,01 XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) XX 01 04 rr ·‒ ústredie · · ·– delegácia XX 01 05 02/12/22 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02/12 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 0,30 0,60 0,35 0,02 0,20 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: