EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli31. 5. 2017 COM(2017) 285 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2016 {SWD(2017) 175 final}



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2016 1. Úvod Politika hospodárskej súťaže je založená na právnych a ekonomických zásadách a často sa spája s týmito dvoma veľmi dôležitými aspektmi. Toto je však len časť toho, o čom politika hospodárskej súťaže je: má priamy vplyv na životy ľudí, pričom jednou z jej kľúčových znakov je podpora otvorených trhov, aby všetci – podniky aj občania – mohli získať spravodlivý podiel výhod vyplývajúcich z rastu. Predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker vo svojom prejave o stave Únie v roku 2016 pripomenul, že „a) rovnaké podmienky tiež znamenajú, že v Európe sú spotrebitelia chránení pred kartelmi a zneužívaním zo strany silných spoločností. (...) Komisia dohliada na túto spravodlivosť. Ide tu o sociálny aspekt právnych predpisov o hospodárskej súťaži. A to je to, čo definuje Európu.“. Presadzovanie hospodárskej súťaže vysiela signál, že každý, akokoľvek je bohatý alebo mocný, musí hrať podľa pravidiel. Samotná politika hospodárskej súťaže nemôže vytvárať spravodlivejšie hospodárstvo, ale môže znamenať dôležitý rozdiel: presadzovanie práva hospodárskej súťaže zaisťuje, že je tu hlas, ktorý hovorí za spotrebiteľov. Politika hospodárskej súťaže prispieva k vytvoreniu spoločnosti, ktorá poskytuje ľuďom možnosť výberu, stimuluje inovácie, zabraňuje zneužívaniu dominantnými subjektmi a núti spoločnosti maximálne využívať obmedzené zdroje, a tým prispievať k riešeniu globálnych výziev, ako je napríklad zmena klímy. Okrem toho sa vo všetkých rozhodnutiach, ktoré prijali európske subjekty presadzovania hospodárskej súťaže – Komisia a vnútroštátne orgány hospodárskej súťaže – potvrdzuje, že EÚ je spoločenstvo založené na zásadách právneho štátu. Tieto rozhodnutia tiež ukazujú občianskej spoločnosti, že tento systém môže fungovať pre spoločné dobro a prinášať občanom konkrétne výhody. Opatrenia Komisie v oblasti politiky hospodárskej súťaže sa v roku 2016 sústredili na širokú škálu politických oblastí, napomáhajúc tak spravodlivejšiemu fungovaniu trhov v prospech všetkých. Politika hospodárskej súťaže zároveň naďalej podporovala úsilie Komisie priniesť výsledky v oblastiach, ktoré sú kľúčovými politickými prioritami, najmä pokiaľ ide o prepojený digitálny jednotný trh, pevnejší a spravodlivejší jednotný trh a integrovanú energetickú úniu šetrnú ku klíme. Globalizované hospodárstvo si vyžaduje aj globálnu kultúru hospodárskej súťaže. To je dôvod, prečo Komisia úzko spolupracuje s ostatnými inštitúciami EÚ, medzinárodnými organizáciami a orgánmi presadzovania hospodárskej súťaže na celom svete. Spolupráca napomáha tomu, aby sa prínosy spravodlivej hospodárskej súťaže znásobovali a šírili v Európe aj na celom svete. 2. Zabezpečenie skutočne rovnakých podmienok pre všetkých: ako kontrola štátnej pomoci pomáha riešiť túto výzvu Jednou z kľúčových povinností Komisie, a najmä komisára pre hospodársku súťaž, je zabezpečiť, aby sa pravidlá EÚ uplatňovali spravodlivo na každú spoločnosť, ktorá podniká v rámci jednotného trhu EÚ, a to bez ohľadu na veľkosť, odvetvie alebo štátnu príslušnosť. Toto je jediný spôsob, ako zabezpečiť skutočne rovnaké podmienky, a je to aj dôvod, prečo Komisia za posledné desaťročia presadzuje pravidlá štátnej pomoci. Prijímanie opatrení proti selektívnym daňovým výhodám Tento prístup sa uplatňuje aj na fiškálnu pomoc: ak sa niektoré vybrané spoločnosti môžu vyhnúť daňovej povinnosti, podniky, ktoré platia svoju časť daní, len ťažko môžu súťažiť za rovnakých podmienok. Poskytnutie osobitného daňového zaobchádzania konkrétnej spoločnosti dáva tejto spoločnosti výhodu porovnateľnú s prijatím hotovosti. Pravidlá štátnej pomoci sa preto uplatňujú na daňové výnimky práve tak, ako na iný typ pomoci. Komisia bola a je veľmi aktívna pri riešení nelegálnej štátnej pomoci poskytovanej prostredníctvom záväzných stanovísk. Komisia v auguste 2016 dospela k záveru, že Írsko udelilo spoločnosti Apple neprimerané daňové výhody, ktoré sú nezákonné podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ. Ako sa môžu záväzné stanoviská týkať štátnej pomoci: Rozhodnutie v prípade spoločnosti Apple Komisia zistila, že dve záväzné stanoviská, ktoré vydalo Írsko spoločnosti Apple, zásadným spôsobom umelo znížili dane, ktoré spoločnosť Apple zaplatila v Írsku od roku 1991. V záväzných stanoviskách sa schválila metóda stanovenia zdaniteľných ziskov dvoch spoločností skupiny Apple so sídlom v Írsku (Apple Sales International a Apple Operations Europe), ktorá nezodpovedala hospodárskej realite: takmer všetky zisky z predaja, ktoré tieto spoločnosti zaznamenali, sa interne pridelili „ústrediu“ mimo Írska, ktoré existovalo len na papieri, pretože nebolo fyzicky zastúpené a ani nikde na svete nemalo žiadnych zamestnancov, a nemohlo nikdy vygenerovať takéto zisky. Spoločnosť Apple práve vďaka tejto metóde pridelenia ziskov, ktorá bola schválená v záväzných stanoviskách, zaplatila podstatne nižšiu daň z obchodných ziskov ako iné spoločnosti v Írsku: toto selektívne zaobchádzanie umožnilo spoločnosti Apple znížiť svoju skutočnú sadzbu dane z príjmov právnických osôb z 1 % zo svojich európskych ziskov v roku 2003 až na 0,005 % v roku 2014. Toto selektívne daňové zaobchádzanie so spoločnosťou Apple v Írsku je podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ nezákonné, pretože spoločnosti Apple poskytuje značnú výhodu v porovnaní so spoločnosťami, na ktoré sa vzťahujú normálne vnútroštátne daňové predpisy. Komisia môže nariadiť vymáhanie nezákonnej štátnej pomoci za obdobie desiatich rokov pred prvou žiadosťou Komisie o informácie v roku 2013. Írsko teraz musí od spoločnosti Apple vymáhať nezaplatené dane za roky 2003 až 2014 až do výšky 13 miliárd EUR, navýšené o úroky. Pravidlá štátnej pomoci EÚ v zásade vyžadujú vymáhanie nezlučiteľnej pomoci, aby sa odstránilo narušenie hospodárskej súťaže, ktoré táto pomoc vyvolala. V rámci pravidiel štátnej pomoci EÚ neexistujú pokuty a vymáhanie predmetnú spoločnosť netrestá. Nastoľuje sa ním len rovnaké zaobchádzanie ako s ostatnými spoločnosťami. Okrem toho, všetky rozhodnutia Komisie podliehajú preskúmaniu zo strany súdov EÚ. Aj keď sa členský štát rozhodne odvolať sa proti rozhodnutiu Komisie, musí nezákonnú štátnu pomoc vymáhať, pokiaľ nepožiada a úspešne nezíska od súdu EÚ predbežné opatrenia nariaďujúce pozastavenie vymáhania. Ak chce členský štát splniť svoju povinnosť vymáhania ešte kým sa čaká na výsledky konania Súdneho dvora ES, môže napríklad vložiť vrátenú sumu na viazaný účet. Komisia v septembri začala aj dôkladné vyšetrovanie v súvislosti s daňovým zaobchádzaním Luxemburska so skupinou GDF Suez (v súčasnosti Engie). Komisia má obavy, že niekoľko záväzných stanovísk, ktoré vydalo Luxembursko, mohlo dať spoločnosti GDF Suez, v rozpore s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, nespravodlivú výhodu v porovnaní s ostatnými spoločnosťami. Komisia tiež vyšetrovala záväzné stanovisko Luxemburska spoločnosti McDonald’s a dohodu o transferovom oceňovaní spoločnosti Amazon zo strany Luxemburska. Komisia na to, aby mohla účinne dopĺňať svoje činnosti presadzovania právnych predpisov, navrhla v nadväznosti na globálne normy vypracované OECD na jeseň 2015 aj koordinovanú reakciu celej EÚ na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam právnickými osobami. Na tento účel prijala Komisia v januári ambiciózny balík opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam s cieľom pomôcť členským štátom prijať dôrazné a koordinované opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a zabezpečiť, aby spoločnosti platili dane tam, kde dosahujú svoje zisky v EÚ.

Komisia okrem toho v apríli prijala návrh smernice, ktorý ukladá nadnárodným skupinám z EÚ aj z krajín mimo EÚ povinnosť zverejňovať správy podľa jednotlivých krajín o ziskoch a zaplatenej dani ako aj ďalšie informácie. Tento druh správ umožní občanom posúdiť daňové stratégie a príspevok nadnárodných spoločností k blahobytu, čo bude viesť k väčšej daňovej transparentnosti právnických osôb. Zvýšená transparentnosť a právna istota v súvislosti s dokončením iniciatívy modernizácie štátnej pomoci Transparentnosť je dôležitá, pretože podporuje dobré využívanie peňazí daňovníkov, pričom sa stala tiež kľúčovým pilierom iniciatívy modernizácie štátnej pomoci, ktorá sa začala v roku 2012 s cieľom poskytnúť právnu istotu a znížiť byrokraciu pre verejné orgány a spoločnosti. Na podporu transparentnosti sa účastníkom trhu ponúkajú relevantné informácie o opatreniach štátnej pomoci schválených členskými štátmi. Podľa nových pravidiel sú orgány poskytujúce pomoc na všetkých úrovniach povinné poskytnúť informácie o každej poskytnutej individuálnej pomoci presahujúcej 500 000 EUR. Od júla 2016 majú tieto orgány šesť mesiacov od dátumu poskytnutia pomoci na to, aby v databázach s možnosťou vyhľadávania uverejnili informácie o totožnosti jednotlivých príjemcov a o prijatej pomoci. Transparentnosť je úzko spätá so zjednodušením uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, čo umožňuje členským štátom poskytovať opatrenia zamerané na pomoc bez toho, aby ich bolo potrebné vopred oznámiť Komisii. S cieľom pomôcť verejným orgánom a spoločnostiam určiť, kedy verejné výdavky patria do rozsahu kontroly štátnej pomoci zo strany EÚ a kedy už nie, Komisia v máji uverejnila oznámenie o pojme pomoc ako jeden z posledných stavebných kameňov svojej iniciatívy modernizácie štátnej pomoci. V tomto oznámení poskytuje jasné usmernenia ku všetkým aspektom vymedzenia štátnej pomoci. Obzvlášť je dôležité, aby sa vydláždila cesta pre verejné investície pomáhajúca členským štátom a podnikom pri navrhovaní verejného financovania spôsobmi, ktoré nevedú k riziku narušenia rovnakých podmienok na jednotnom trhu ani k vytláčaniu súkromných investícií. Týmto sa prispeje k maximalizácii vplyvu investícií na hospodársky rast a tvorbu pracovných miest v súlade s Investičným plánom pre Európu, ktorý vypracovala Komisia. 3. Posilňovanie hospodárskej súťaže a inovácií na celom jednotnom digitálnom trhu Pre európskych spotrebiteľov sa trh s digitálnymi službami rýchlo stal jednou z najdôležitejších oblastí. Digitálna technológia môže zabezpečiť nízke ceny, široký výber, rýchlu inováciu, ale či zákazníci skutočne získajú tieto výhody, závisí od toho, ako funguje trh. Cieľom politiky hospodárskej súťaže je zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so spotrebiteľmi a zabrániť mocným podnikom dosahovať dohody, ktoré zvyšujú ceny alebo potláčajú inovácie alebo odopierajú ľuďom slobodu vybrať si výrobky, ktoré chcú. Takto je digitálny jednotný trh niečím oveľa významnejším než len nástrojom efektívnejšieho fungovania hospodárstva. Je spôsobom, ako dať každému spravodlivú príležitosť využívať výhody technologického rozvoja. A je spôsobom, ako spotrebitelia získajú kontrolu. Elektronický obchod je zrejmým príkladom: väčšina dospelých v EÚ si v roku 2015 objednávala spotrebiteľský tovar alebo služby online, pričom tento údaj sa v niektorých členských štátoch vyšplhal v priemere aj na viac ako osem z desiatich ľudí. Elektronický obchod sa stal dôležitou hnacou silou transparentnosti cien a cenovej súťaže, rozširuje možnosti výberu pre spotrebiteľov a zlepšuje ich schopnosť nájsť si najlepšie ponuky, čím stimuluje hospodársku súťaž a inovácie. Aj keď tiež vytvára nové príležitosti pre podniky, reagovať na rýchlo sa meniace trhovisko elektronického obchodu nemusí byť vždy jednoduché. Všetky spoločnosti, ktoré sú aktívne online, ako sú maloobchodníci a distribútori, ale aj výrobcovia, ako aj tvorcovia obsahu, sú v súčasnosti konfrontovaní s novými a významnými výzvami. Odvetvový prieskum elektronického obchodu, ktorý Komisia začala v roku 2015 ako súčasť svojej stratégie pre jednotný digitálny trh, prispieva k lepšiemu pochopeniu týchto výziev a príležitostí. Odvetvový prieskum elektronického obchodu: Prvé výsledky a ďalšie opatrenia V septembri 2016 uverejnila Komisia prvé zistenia odvetvového prieskumu. Komisia počas prieskumu zozbierala dôkazy od takmer 1 800 spoločností pôsobiacich v oblasti elektronického obchodovania so spotrebiteľským tovarom a digitálnym obsahom a analyzovala približne 8 000 zmlúv o distribúcii. V predbežnej správe sa potvrdzuje rastúci význam elektronického obchodu, ale stanovujú aj určité obchodné praktiky, ktoré môžu túto hospodársku súťaž v online prostredí obmedzovať, najmä pokiaľ ide o online predaj spotrebného tovaru a dohody o udeľovaní licencií na autorské práva. Komisia môže v konkrétnych prípadoch začať vyšetrovanie obchodných praktík, ktoré môžu vyvolávať obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou. Táto predbežná správa bola predmetom verejnej konzultácie, ktorá sa skončila 18. novembra 2016. Komisia v marci uverejnila svoje prvé zistenia o geografickom blokovaní, v ktorých sa preukázalo, že táto prax je rozšírená v elektronickom obchode v celej EÚ, najmä pokiaľ ide o digitálny obsah. Takmer 60 % opýtaných poskytovateľov digitálneho obsahu sa zmluvne dohodlo s držiteľmi práv na geografickom blokovaní. Ak je geografické blokovanie výsledkom dohody medzi dodávateľmi a distribútormi, môže obmedzovať hospodársku súťaž na jednotnom trhu, čo je v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ. Podobne ako akákoľvek činnosť presadzovania právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže, pre vyšetrovania týkajúce sa geografického blokovania je potrebné právne a ekonomické posúdenie, ktoré zahŕňa aj analýzu prípadného odôvodnenia zistených obmedzení. Väčšina prípadov geografického blokovania zo strany maloobchodníkov vychádza z jednostranných obchodných rozhodnutí nepredávať do zahraničia, t. j. nezávisle od dohôd s dodávateľmi alebo ich obchodného tlaku, a nepatrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. V rámci stratégie jednotného digitálneho trhu prijala Komisia v máji 2016 aj návrh nariadenia zameraného na riešenie geografického blokovania a iných foriem diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti zákazníkov, miesta bydliska alebo sídla, pričom boli identifikované tie situácie, keď rozdielne zaobchádzanie so zákazníkmi na základe toho, kde sa nachádzajú, nemožno v žiadnom prípade ospravedlniť. Zachovanie inovatívnosti pri konfrontácii s online dominantnými subjektmi Niektoré obchodné praktiky môžu voľbu zo strany spotrebiteľa obmedzovať, väčším problémom však je, keď sa zabraňuje novým výrobkom dostať sa na trh. Presadzovanie antitrustových pravidiel je základom pri zabezpečení toho, aby dominantné spoločnosti neupierali iným šancu priniesť ďalšiu generáciu inovatívnych nápadov. Vyhľadávače majú kľúčovú úlohu pri usmerňovaní spotrebiteľov v digitálnom prostredí, pričom Komisia považuje tento trh za jednu zo svojich priorít v oblasti presadzovania právnych predpisov. V júli boli spoločnosti Google a jej materskej spoločnosti Alphabet zaslané dve oznámenia námietok. Komisia opätovne zdôraznila v dodatočnom oznámení námietok, ktoré nasledovalo po oznámení vydanom v rovnakej veci v apríli 2015, svoj predbežný záver, že spoločnosť Google zneužila svoje dominantné postavenie tým, že na svojich stránkach výsledkov vyhľadávania systematicky uprednostňovala svoje služby porovnávania cien. Komisia sa obáva, že užívatelia pri vyhľadávaní nemusia nevyhnutne vidieť najrelevantnejšie výsledky, čo by bolo na škodu spotrebiteľov a inovácie na trhu. Komisia zaslaním dodatočného oznámenia námietok zdôraznila svoj predbežný záver, pričom zároveň chránila práva spoločnosti Google na obhajobu tým, že jej dala príležitosť formálne reagovať na dodatočné dôkazy. Komisia vyšetruje priebežne a vždy bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie, ktoré Komisia prijme v danej veci. Komisia nezávisle od toho zaslala spoločnosti Google oznámenie námietok aj k obmedzeniam, ktoré táto spoločnosť zaviedla v prípade možnosti niektorých webových lokalít tretích strán zobrazovať reklamy pri vyhľadávaní od konkurentov spoločnosti Google. Spoločnosť Google umiestňuje reklamy pri vyhľadávaní priamo na svoju webovú stránku vyhľadávania ale aj ako sprostredkovateľ, a to prostredníctvom svojej platformy „AdSense for Search“, na webové stránky tretích strán, ako sú online maloobchodníci, telekomunikační operátori a noviny. Predbežný názor Komisie je ten, že tieto praktiky umožnili spoločnosti Google zabrániť existujúcim aj prípadným konkurentom, vrátane iných poskytovateľov vyhľadávania a platforiem online reklamy, vstúpiť do tejto komerčne dôležitej oblasti a rozširovať činnosť v nej. Smartfóny a tablety sa v súčasnosti podieľajú na viac než polovici celosvetovej internetovej prevádzky a očakáva sa, že tento podiel sa v budúcnosti ešte zvýši. Konkurencieschopné odvetvie mobilného internetu má stále väčší význam pre spotrebiteľov a podniky v Európe a Komisia je mimoriadne ostražitá s cieľom podporovať spravodlivú a dynamickú hospodársku súťaž v tejto oblasti. Komisia v apríli zaslala oznámenie námietok, v ktorom informovala spoločnosť Google o svojom predbežnom názore, že táto spoločnosť v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ bola dohodnutá s výrobcami zariadení so systémom Android a operátormi mobilných sietí a zneužívala svoje dominantné postavenie prostredníctvom reštriktívnych podmienok. Predbežné zistenia Komisie naznačujú, že v dôsledku správania spoločnosti Google neboli konkurenčné vyhľadávače, mobilné operačné systémy a webové prehliadače schopné konkurovať na základe svojich výhod, ale boli umelo vylúčené z určitých podnikateľských príležitostí. Zároveň sa, v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ, mohla spotrebiteľom odopierať širšia ponuka mobilných aplikácií, online služieb a inovačných platforiem.

Komisia pokračovala aj v antitrustovom vyšetrovaní spoločnosti Amazon, najväčšieho distribútora elektronických kníh v Európe, ktoré sa začalo v roku 2015. Komisia má obavy, že dojednania spoločnosti Amazon s vydavateľmi môžu sťažiť súťaž iných distribútorov elektronických kníh, ktorí vyvíjajú nové a inovatívne produkty a služby, s Amazonom. Priblížiť sa k neobmedzenému trhu s digitálnym obsahom: prípad platenej televízie Skutočný jednotný digitálny trh znamená, že spotrebitelia v EÚ by mali mať možnosť sledovať platené televízne kanály podľa svojho výberu bez ohľadu na to, kde v EÚ žijú alebo cestujú. Komisia v súčasnosti skúma, či licenčné zmluvy medzi šiestimi hlavnými filmovými štúdiami a Sky UK, ktoré bránia spotrebiteľom v iných krajinách EÚ v prístupe k službám Sky UK a írskych platených televíznych spoločností, môžu byť v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže EÚ. Spoločnosť Paramount ponúkla v apríli záväzky s cieľom rozptýliť obavy Komisie týkajúce sa určitých ustanovení v licenčných zmluvách medzi spoločnosťou Paramount a Sky UK na filmy pre platené televízne programy. Komisia potom konzultovala s účastníkmi trhu, aby si overila vhodnosť navrhnutých záväzkov a na základe výsledkov tohto testu trhu usúdila, že záväzky tak, ako ich upresnila spoločnosť Paramount, rozptýlili jej obavy. V júli Komisia prijala rozhodnutie stanoviť záväzky, ktoré ponúkla spoločnosť Paramount, za právne záväzné v rámci antitrustových pravidiel EÚ. Vyšetrovania Komisie týkajúce sa konania spoločností Disney, NBCUniversal, Sony, Twentieth Century Fox, Warner Bros a Sky pokračuje. Otvorený a konkurencieschopný telekomunikačný rámec v prospech európskych spotrebiteľov Spotrebitelia by nedokázali využívať nové digitálne služby bez kvalitného a cenovo dostupného internetového pripojenia. To znamená, že cenovo dostupné mobilné siete a konkurencia sú základom: konkurencia udržuje nízke ceny a núti mobilných operátorov investovať do lepších sietí. V snahe o podporu skutočného jednotného digitálneho trhu nemôže Komisia ponechať žiadny priestor pre dohody alebo fúzie, ktoré narúšajú hospodársku súťaž a zvyšujú ceny pre spotrebiteľov. Dve dôležité rozhodnutia týkajúce sa kontroly fúzií v sektore telekomunikácií V súčasnosti sa podmienky jednotlivých národných telekomunikačných trhov výrazne líšia. Neexistuje žiadny univerzálny prístup, a Komisia vo svojej analýze vždy zohľadňuje rôzne osobitosti. Komisia v máji na základe hĺbkového vyšetrovania zablokovala na základe nariadenia EÚ o fúziách navrhovanú akvizíciu operátora „O2“, ktorú vlastní Telefónica UK, spoločnosťou „Three“, ktorú vlastní spoločnosť Hutchinson 3G UK, čo by viedlo k vzniku nového lídra na trhu mobilných telefónov v Spojenom kráľovstve. Komisia mala vážne obavy, že podstatne zredukovaná hospodárska súťaž na tomto trhu by viedla k vyšším cenám a menšiemu výberu pre spotrebiteľov v Spojenom kráľovstve. Toto prevzatie by pravdepodobne tiež zabrzdilo inováciu a rozvoj sieťovej infraštruktúry v Spojenom kráľovstve, čo predstavuje vážny problém najmä pre rýchlo sa meniace trhy. Náprava, ktorú navrhla spoločnosť Hutchison, nedokázala primerane riešiť obavy, ktoré vznikli v súvislosti s prevzatím. V oblasti telekomunikácií, Komisia v septembri v súlade s nariadením EÚ o fúziách schválila po splnení podmienok navrhovaný spoločný podnik medzi Hutchison a VimpelCom v Taliansku. Komisia po dôkladnom preskúmaní dospela k záveru, že štrukturálne nápravné opatrenia, ktoré ponúkla spoločnosť Hutchison a VimpelCom v plnej miere vyriešili obavy Komisie týkajúce sa hospodárskej súťaže. Zúčastnené strany zabezpečia vstup francúzskeho telekomunikačného operátora Iliad na trh, a to ako nového prevádzkovateľa mobilnej siete v Taliansku. To znamená, že títo dvaja prevádzkovatelia môžu rásť a využívať výhody vyplývajúce z kombinovania svojich aktív, pričom talianski zákazníci mobilných telefónnych sietí budú aj naďalej profitovať z inovačných mobilných služieb za spravodlivé ceny a využívať kvalitné siete. Tento prípad ukazuje, že telekomunikačné spoločnosti v Európe môžu rásť v rámci tej istej krajiny i v zahraničí za predpokladu, že sa zachová účinná hospodárska súťaž. Komisia v októbri začala vyšetrovanie týkajúce sa dohody o zdieľaní siete medzi dvoma českými prevádzkovateľmi mobilných sietí, a to O2 CZ/CETIN a T-Mobile CZ. O2 CZ a T-Mobile CZ sú významní telekomunikační prevádzkovatelia v Českej republike a spoločne poskytujú služby približne trom štvrtinám trhu mobilných telekomunikačných služieb konečným zákazníkom v Čechách. Komisia vyšetruje najmä to, či spolupráca medzi spoločnosťami O2 CZ/CETIN a T-Mobile CZ nepredstavuje riziko pre spomaľovanie zlepšovania kvality existujúcej infraštruktúry a oneskorenie zavádzania nových technológií a služieb, najmä v husto obývaných oblastiach, alebo byť pre takéto zavádzanie prekážkou. Komisia bude tiež skúmať vplyv potenciálnych prínosov, ktoré by mohli vzniknúť zdieľaním siete. Na základe tohto posúdenia Komisia stanoví, či táto spolupráca porušuje článok 101 ZFEÚ, ktorým sa zakazujú obchodné praktiky narúšajúce hospodársku súťaž. S cieľom zabezpečiť telekomunikačný rámec priaznivý pre hospodársku súťaž predložila Komisia v septembri 2016 návrh smernice, ktorým sa ustanovuje „európsky kódex elektronickej komunikácie“, a návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC). Podpora inkluzívneho prístupu k vysokorýchlostným širokopásmovým sieťam Na to, aby sa mohli využiť všetky príležitosti, ktoré ponúka digitálna práca, potrebuje Európa aj prvotriednu telekomunikačnú infraštruktúru. Kľúčovou prioritou stratégie jednotného digitálneho trhu je zabezpečiť, aby občania a podniky v EÚ, a to najmä malé a stredné podniky, mohli mať prístup k vysokorýchlostným širokopásmovým sieťam. Na dosiahnutie tohto cieľa sú často potrebné verejné financie, pričom sa musí zabezpečiť inklúzia, najmä pokiaľ ide o vidiecke oblasti, ktoré sú menej príťažlivé pre súkromných investorov. Komisia v rámci pravidiel štátnej pomoci EÚ schválila vnútroštátny program širokopásmového pripojenia Spojeného kráľovstva na roky 2016 – 2020, plán Talianska pre ultraširokopásmové pripojenie na roky 2016 – 2022 a program Francúzska pre širokopásmové pripojenie „Plan Très Haut Débit“. Každý program bol podložený aj podrobným plánom hodnotenia na posúdenie jeho vplyvu, ktorého výsledky sa predložia Komisii. Hodnotenie štátnej pomoci, ktoré vypracováva Komisia, je založené na usmerneniach z roku 2013 pre širokopásmové siete. Cieľom je zabrániť, aby verejné financovanie nahrádzalo súkromné investície, a podporovať účinnú hospodársku súťaž tým, že sa zabezpečí, aby mohli ostatní poskytovatelia služieb bez akejkoľvek diskriminácie využívať verejne financovanú infraštruktúru. 4. Vytvorenie jednotného trhu, ktorý posilňuje postavenie občanov a podnikov EÚ Politika hospodárskej súťaže má tým, že sa vytvoril hlbší a spravodlivejší jednotný trh, veľmi konkrétny vplyv na životy ľudí: občania a podniky v EÚ sú v spojení s týmto trhom každý deň. Vybudovanie spoločnosti, ktorá s každým zaobchádza spravodlivo, znamená, že trh by mal fungovať tak, aby sa posilňovalo postavenie spotrebiteľov a zabezpečilo vypočutie ich názorov. Presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže vstupuje do hry napríklad vtedy, keď spotrebitelia v dôsledku kartelu platia viac, ako by mali, alebo ak majú problémy nájsť produkt, ktorí hľadajú. Takisto je nevyhnutné kontrolovať fúzie, aby sa zabezpečilo, že fúzie nepoškodia štruktúru hospodárskej súťaže na trhoch, a tým aj spotrebiteľov a širšie hospodárstvo. V snahe, aby jednotný trh naplno využil svoj potenciál, Komisia nedávno zvýšila svoje úsilie o účinné presadzovanie európskych právnych predpisov vo všetkých oblastiach politiky. V decembri 2016 Komisia prijala oznámenie s názvom Právo EÚ: lepšie výsledky pomocou lepšieho uplatňovania práva so zámerom dosiahnuť strategickejšie a cielenejšie uplatňovanie, vykonávanie a presadzovanie práva EÚ v prospech občanov, spotrebiteľov a podnikov.

Dosiahnutie efektívneho a udržateľného sektora dopravy v celej EÚ Sektor dopravy je pre európske domácnosti kľúčovým sektorom: tovar a služby súvisiace s dopravou predstavujú druhú najväčšiu položku v rozpočte domácností, hneď po výdavkoch na bývanie. Konkurencieschopné ceny za dopravné služby majú priamy význam pre milióny Európanov. Komisia v októbri zaslala spoločnostiam Brussels Airlines a TAP Portugal oznámenie námietok týkajúce sa ich spolupráce v oblasti spoločných letových kódov v oblasti osobnej dopravy medzi Bruselom a Lisabonom. Dohoda o spoločných letových kódoch je obchodná dohoda, na základe ktorej letecká spoločnosť prevádzkujúca let umožňuje inej leteckej spoločnosti ponúkať daný let na trhu a vydávať naň letenky, ako keby ho sama prevádzkovala. Partneri v rámci spoločného označovania liniek sa dohodnú aj na tom, akým spôsobom sa budú navzájom kompenzovať za sedadlá partnerských letov, ktoré predajú. Spoločné označovanie liniek môže byť prínosom pre cestujúcich z hľadiska širšieho pokrytia siete a lepších spojení. Komisia má však obavy z toho, že v tomto konkrétnom prípade spoločnosti Brussels Airlines a TAP Portugal mohli využiť spoločné označovanie liniek na obmedzenie konkurencie a poškodenie záujmov cestujúcich letiacich na trase Brusel – Lisabon. Komisia v novembri začala aj vyšetrovanie s cieľom posúdiť, či české železnice, etablované ako České dráhy, a.s. (ČD), neúčtovali ceny nižšie ako náklady s cieľom vylúčiť konkurenciu v službách železničnej osobnej dopravy, čo je porušením antitrustových pravidiel EÚ. Hospodárska súťaž je základom pre znižovanie cien a zvyšovanie kvality služieb, najmä na trhoch, ktoré boli predtým monopolizované. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť obchodným postupom spoločnosti České dráhy, aby sa ubezpečila, že táto spoločnosť nevytláča z trhu konkurentov na úkor cestujúcich. Začatím konania nie je dotknutý výsledok prešetrovania. Prevádzkovatelia železničnej dopravy sú často kontrolovaní z hľadiska dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže. V apríli oslobodila Komisia v predstihu spoločnosť Deutsche Bahn od záväzkov záväzných od decembra 2013, keďže niekoľko konkurentov v súčasnosti už vstúpilo na nemecký trh s trakčným prúdom dodávaným pre železnice, čo vyriešilo obavy Komisie v súvislosti s hospodárskou súťažou. Rast úrovne hospodárskej súťaže na nemeckom trhu s dodávkami elektrickej energie pre železnice potvrdzuje, že záväzky zamerané na odstránenie obáv Komisie týkajúcich sa hospodárskej súťaže boli úspešné. Toto je dobrý príklad toho, ako môžu rozhodnutia o záväzkoch rýchlo a účinne otvoriť trhy, zabezpečiť rovnaké podmienky a viesť k väčšej konkurencii a nižším cenám pre spotrebiteľov a podniky. Vzhľadom na svoju osobitnú funkciu poskytovateľa služieb pre iné odvetvia hospodárstva je doprava tiež dôležitou oblasťou rastu. Osobitne, cestná nákladná doprava je základným prvkom jednotného európskeho trhu: na európskych cestách jazdí viac než 30 miliónov nákladných vozidiel, čo predstavuje približne tri štvrtiny vnútrozemskej prepravy tovaru v Európe. Konkurencieschopnosť tohto odvetvia je podmienená cenami vozidiel, ktoré používajú prepravcovia. Komisia v júli zistila, že firmy MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco a DAF porušili antitrustové pravidlá EÚ, a uložila rekordnú pokutu vo výške 2,9 miliardy EUR. Zásadné rozhodnutie v sektore cestnej dopravy: Prípad kartelu nákladných vozidiel Rozhodnutie Komisie sa vzťahuje konkrétne na trh pre výrobu stredných (s hmotnosťou od 6 do 16 ton) a ťažkých nákladných vozidiel (s hmotnosťou nad 16 ton). Firmy MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco a DAF vyrábajú spolu približne 90 % stredných a ťažkých nákladných vozidiel v Európe. Namiesto vzájomného súperenia si tieto spoločnosti vyše 14 rokov vopred dohodli ceny, a to od roku 1997 do roku 2011, kým Komisia nezačala vykonávať neohlásenú kontrolu týchto firiem. V priebehu týchto rokov sa rokovania medzi spoločnosťami týkali tých istých tém, konkrétne jednotlivého zvyšovania cien zo „zoznamu odhadovaných položiek“, načasovanie zavedenia nových emisných technológií a prenesenie nákladov za emisné technológie na zákazníkov. Všetky spoločnosti uznali svoje zapojenie a súhlasili s urovnaním sporu. Takisto sa začalo konanie s firmou Scania, ktorá nebola súčasťou rozhodnutia o urovnaní. V súvislosti s touto spoločnosťou preto vyšetrovanie pokračuje v rámci štandardného postupu (bez rozhodnutia o urovnaní) pre kartely. Toto rozhodnutie je tiež dôležité, lebo zdôrazňuje význam fungovania konkurenčného trhu pri podpore rozvoja a šírenia nízkoemisných technológií, ktoré sú efektívne z hľadiska nákladov, čo je jeden z prvkov Európskej stratégie pre nízkoemisnú mobilitu. Ochrana hospodárskej súťaže na koncentrovaných trhoch Úloha Komisie pri kontrole fúzií je veľmi dôležitá, pretože chráni spravodlivú hospodársku súťaž vo všetkých sektoroch a priemyselných odvetviach, môže byť však relevantnejšia v sektoroch, ktoré sú už pomerne koncentrované. Komisia musí zabezpečiť, aby najsilnejšie spoločnosti nezneužívali svoje postavenie spôsobom, ktorý je v ich prospech, avšak poškodzuje ich zákazníkov a zvyšok ekonomiky. Komisia je napríklad osobitne ostražitá v otázke trhu s prípravkami na ochranu rastlín, aby sa zabezpečilo, že trhové štruktúry vyplývajúce z fúzií nebudú mať nakoniec negatívny vplyv na európskych poľnohospodárov, ktorých živobytie závisí od prístupu k osivám a ochrane plodín za konkurencieschopné ceny. V roku 2016 začala Komisia dve hĺbkové vyšetrovania navrhovaných fúzií v tejto oblasti. Prvá navrhovaná transakcia sa týka dvoch amerických firiem Dow a DuPont – touto transakciou by sa vytvorila spoločnosť s integrovanou ochranou plodín a osivom, ktorá by bola najväčšia na svete. Spojili by sa dvaja konkurenti s poprednými portfóliami herbicídov a insekticídov a s vynikajúcou históriou uvádzania inovatívnych produktov na ochranu plodín a osív na trh. Druhá navrhovaná fúzia sa týka švajčiarskej spoločnosti Syngenta, ktorá je jednou z hlavných celosvetových spoločností zameraných na ochranu rastlín, a čínskej spoločnosti ChemChina, ktorá ovláda spoločnosť Adama, najväčšieho dodávateľa generických prípravkov na ochranu rastlín v Európe. Ich prípravky sa používajú na pestovanie viacerých hlavných plodín, ktoré rastú v Európe vrátane obilnín, bavlny, kukurice, ovocia a zeleniny, repky olejnej, sóje, cukrovej repy a slnečnice. Počas hĺbkových vyšetrovaní sa posúdi, či by navrhované fúzie mohli viesť k vyšším cenám týchto prípravkov alebo menším inováciám v súvislosti s nimi. Spravodlivejší finančný sektor na podporu reálnej ekonomiky Finančné trhy poskytujú základnú funkciu pre európske hospodárstvo, a na to, aby mohli podporovať prebiehajúce oživenie hospodárstva, musia byť stabilné, otvorené a konkurencieschopné. Politika hospodárskej súťaže zohráva od vypuknutia krízy kľúčovú úlohu pri zavádzaní spravodlivejšieho a transparentnejšieho finančného sektora v EÚ. V júni 2016 sa všetky prvky nariadenia o výmenných poplatkoch stali v plnom rozsahu uplatniteľnými. Novými pravidlami sa náklady na platby uskutočňované debetnými alebo kreditnými kartami stávajú pre maloobchodníkov a spotrebiteľov transparentnejšími a umožňujú im efektívne sa rozhodovať. V minulosti sa poplatky, ktoré účtovali banky za tieto platby kartami, držali do veľkej miery v tajnosti, aj keď náklady nakoniec zaplatili spotrebitelia. Nariadením o výmenných poplatkoch sa tieto poplatky obmedzili, čím sa znížili náklady v prospech miliónov európskych spotrebiteľov a maloobchodníkov.

Komisia zároveň pokračovala vo svojom antitrustovom vyšetrovaní medzibankových poplatkov spoločností MasterCard a Visa v súvislosti s platbami držiteľov týchto kariet z krajín mimo EHP (Európskeho hospodárskeho priestoru), ktoré nie sú súčasťou nariadenia o výmenných poplatkoch a stále predstavujú záťaž pre európskych obchodníkov. Komisia okrem toho pokračovala vo vyšetrovaní pravidiel spoločnosti MasterCard, pokiaľ ide o cezhraničné nadobúdanie, ktoré obmedzujú možnosť obchodníkov využívať lepšie podmienky, ktoré ponúkajú banky so sídlom inde na vnútornom trhu. Podniky a domácnosti potrebujú na podporu investičných a spotrebiteľských rozhodnutí kvalitných finančných sprostredkovateľov, zvyčajne banky. Kríza ukázala, že účinky prípadných problémov bánk v Európe môžu siahať ďaleko nad rámec bezprostredného ohrozenia vkladateľov a akcionárov. Tieto problémy môžu vážne ovplyvniť finančnú stabilitu krajiny, a takmer nevyhnutne zasiahnu aj ostatné členské štáty a dokonca aj krajiny mimo EÚ. Kontrola štátnej pomoci zostáva v tomto kontexte zásadným nástrojom na zabezpečenie bezpečnejšieho a spoľahlivejšieho bankového sektora v EÚ. Pravidlá štátnej pomoci sú neoddeliteľnou súčasťou bankovej únie, pričom zaručujú rovnaké zaobchádzanie medzi členskými štátmi, ktoré sú v bankovej únii, a tými, ktoré v nej nie sú. Úlohou kontroly štátnej pomoci je zabezpečiť, aby rozhodnutia vnútroštátnych vlád nezaťažovali neprimerane verejné financie ani nenarušili rovnaké podmienky v EÚ. Komisia v roku 2016 prijala viacero rozhodnutí, ktoré pomôžu stabilizovať bankový sektor v rôznych členských štátoch. Komisia začala aj hĺbkové vyšetrovanie s cieľom posúdiť, podľa nariadenia EÚ o fúziách, či by sa navrhovanou fúziou spoločností Deutsche Börse AG (ďalej len „DB“) a London Stock Exchange Group („LSE“) obmedzila vo viacerých oblastiach infraštruktúry finančného trhu hospodárska súťaž. Navrhovaná fúzia by spojila činnosti DB a LSE. Kombináciou zmenární v Nemecku, Spojenom kráľovstve a Taliansku, ako aj niektorých najväčších európskych klíringových ústavov, by vznikol zďaleka najväčší európsky prevádzkovateľ zmenární. Prioritou Komisie je aj zvýšenie transparentnosti v oblasti finančných derivátov. Komisia v júli prijala záväzky ponúkané združením International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ďalej len „ISDA“) a poskytovateľom informačných služieb, spoločnosťou Markit, ktoré sa týkali udeľovania licencií v oblasti duševného vlastníctva, ktoré sú potrebné pri ponuke služieb obchodovania na trhu so swapmi na kreditné zlyhanie (CDS). Swap na kreditné zlyhanie (CDS) je zmluva o prenose kreditného rizika alebo rizika zlyhania súvisiaca s dlhovou povinnosťou, ako sú štátne alebo podnikové dlhopisy. Investori používajú CDS v prípade hedžových rizík a aj ako investície. Komisia podrobila v apríli navrhované záväzky testu trhu s kladným výsledkom. Spoločnosť Markit navrhla vzhľadom na výsledky testu trhu menšie úpravy a vysvetlenia počiatočných záväzkov. Konečnými záväzkami sa obavy Komisie rozplynuli, pretože sa na základe záväzkov uľahčí obchodovanie s CDS na burzách, pričom sa zároveň zvýši transparentnosť. Rozhodnutím Komisie sa zabezpečí, že všetky obchodné miesta môžu využívať spravodlivý, primeraný a nediskriminujúci prístup k údajom a duševnému vlastníctvu vo vlastníctve združenia ISDA a spoločnosti Markit s cieľom ponúknuť všetkým stranám obchodovanie s kreditnými derivátmi. Toto zvýši stabilitu trhu a znamená tiež širšie možnosti výberu a nižšie transakčné náklady pre investorov. Záväzky tým prispievajú k cieľu MifiD 2 a bankovej únie. Okrem toho, Komisia v decembri uložila pokutu spoločnostiam Crédit Agricole, HSBC a JPMorgan Chase v celkovej výške 485 miliónov EUR za účasť na karteli v oblasti úrokových derivátov v eurách. Banky Barclays, Deutsche Bank, RBS and Société Générale dosiahli s Komisiou v decembri 2013 v prípade rovnakého prípadu kartelu urovnanie. Keďže sa spoločnosti Crédit Agricole, HSBC a JPMorgan Chase rozhodli prípad neurovnať, vyšetrovanie pokračovalo v rámci štandardného postupu Komisie pre kartely. Toto rozhodnutie znamená koniec prvého z tých kartelov, ktoré boli zistené a potrestané v sektore finančných služieb. Presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže vo svete športu Rozsah pôsobnosti právnych predpisov pre hospodársku súťaž má, samozrejme, určité obmedzenia, ale keď je tým správnym nástrojom presadzovanie hospodárskej súťaže, je dôležité, aby Komisia prijímala včasné opatrenia na obnovu spravodlivosti v konkrétnej oblasti hospodárstva. V niektorých odvetviach majú rozhodnutia týkajúce sa politiky hospodárskej súťaže dlhú tradíciu, nemusí to však platiť pre iné odvetvia. Príkladom z nedávnej minulosti je šport. Komisia v septembri 2016 informovala Medzinárodnú korčuliarsku úniu (ISU) o svojom predbežnom stanovisku, že pravidlá ISU, podľa ktorých čakajú športovcov prísne sankcie za účasť na neoficiálnych rýchlokorčuliarskych podujatiach, môžu byť v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ. Právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže a športové federácie: Vyšetrovanie Medzinárodnej korčuliarskej únie ISU je jediným orgánom na spravovanie krasokorčuľovania a rýchlokorčuľovania, ktorý uznáva Medzinárodný olympijský výbor. Jej členmi sú národné korčuliarske zväzy. Športové pravidlá podliehajú antitrustovým pravidlám EÚ vtedy, keď orgán stanovujúci tieto pravidlá alebo spoločností a osoby dotknuté týmito pravidlami, vykonávajú hospodársku činnosť. Medzinárodné riadiace orgány športu zohrávajú jedinečnú úlohu pri stanovovaní pravidiel a zabezpečení jednotných noriem správania. Podľa pravidiel, ktoré stanovila ISU, ak sa športovec zúčastní na neoficiálnom podujatí, vzťahujú sa naňho viaceré sankcie, ktoré môžu prípadne viesť k celoživotnému zákazu účasti na všetkých hlavných medzinárodných rýchlokorčuliarskych súťažiach. Komisia má obavy, že sankcie stanovené v pravidlách ISU obmedzujú obchodnú slobodu športovcov a bránia novým organizátorom medzinárodných rýchlokorčuliarskych podujatí vstúpiť na trh, pretože nedokážu prilákať špičkových športovcov. Komisia sa rozhodla pokračovať v tomto vyšetrovaní, pretože nastoľuje konkrétne podozrenia z porušovania práva hospodárskej súťaže na medzinárodnej úrovni, a nielen všeobecnejšie otázky týkajúce sa riadenia športu. Pri zachovaní rovnakých podmienok v oblasti športu okrem toho zohráva svoju úlohu kontrola štátnej pomoci. Komisia v nadväznosti na tieto tri samostatné hĺbkové vyšetrovania dospela v júli 2016 k záveru, že vďaka opatreniam verejnej podpory, ktorú Španielsko poskytlo siedmim profesionálnym futbalovým klubom, získali tieto kluby, v rozpore s pravidlami EÚ týkajúcimi sa štátnej pomoci, nespravodlivú výhodu oproti iným klubom. Pravidlá EÚ týkajúce sa štátnej pomoci sa uplatňujú na verejné intervencie na trhu s cieľom zabezpečiť, aby sa nenarušila hospodársku súťaž selektívnym zvýhodnením jedného účastníka trhu na úkor iného. Profesionálny futbal je komerčná aktivita, a verejné finančné prostriedky v tejto oblasti musia byť v súlade s pravidlami spravodlivej hospodárskej súťaže. Toto je obzvlášť dôležité v prípade väčšiny profesionálnych klubov, ktoré musia fungovať bez dotácií. 5. Uvoľnenie potenciálu európskej energetickej únie a obehové hospodárstvo Spotrebitelia zohrajú na energetickom trhu budúcnosti aktívnu a ústrednú úlohu. Zasadzovanie sa za skutočne konkurencieschopný európsky trh s energiou má potenciál ovplyvniť účty európskych podnikov a domácností za energiu : vybudovanie integrovanej európskej energetickej únie šetrnej voči klíme a bez technických alebo regulačných prekážok zabezpečí spotrebiteľom v celej EÚ lepší výber dodávky a najlepšie zmluvy týkajúce sa energie. Komisia v novembri predložila balík opatrení na udržanie konkurencieschopnosti odvetvia energetiky EÚ a na podporu prechodu na čistú energiu. Balík opatrení Čistá energia pre všetkých Európanov má tri hlavné ciele: urobiť z energetickej efektívnosti prioritu, dosiahnuť celosvetové vedúce postavenie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť spotrebiteľom spravodlivé podmienky. Legislatívne návrhy sa týkajú energetickej efektívnosti, energie z obnoviteľných zdrojov, koncepcie trhu s elektrickou energiou, bezpečnosti dodávok elektriny a pravidiel riadenia energetickej únie. Balík obsahuje aj viacero opatrení zameraných na ochranu najzraniteľnejších spotrebiteľov. Komisia spolu s týmto balíkom uverejnila svoju záverečnú správu sektorového zisťovania v oblasti štátnej pomoci, ktoré sa týkalo vnútroštátnych opatrení s cieľom zabezpečiť, aby bola vždy k dispozícii primeraná kapacita na výrobu elektriny (tzv. „kapacitné mechanizmy“). Pomoc pri navrhovaní lepších opatrení pomoci na bezpečné dodávky elektrickej energie

Cieľom sektorového zisťovania v oblasti štátnej pomoci týkajúceho sa kapacitných mechanizmov, ktoré sa vzťahovalo na vyše 120 účastníkov trhu v jedenástich členských štátoch, bolo zozbierať informácie o kapacitných mechanizmoch a najmä preskúmať, či zaručujú dostatočné dodávky elektrickej energie bez toho, aby narúšali hospodársku súťaž alebo obchod na jednotnom trhu EÚ. Kapacitné mechanizmy sú veľmi dôležité, pretože môžu pomôcť znížiť riziko výpadkov pre európskych spotrebiteľov a spoločností. Na druhej strane, zbytočné a zle navrhnuté kapacitné mechanizmy môžu narušiť hospodársku súťaž, brániť nevyhnutným trhovým reformám, obmedzovať cezhraničné toky elektrickej energie, viesť k tomu, že spotrebitelia platia nadmerne vysoké sumy za elektrickú energiu, a k riziku protichodných cieľov v oblasti dekarbonizácie. V záverečnej správe sa uvádza, že členské štáty musia lepšie posúdiť potrebu týchto mechanizmov, a naznačuje, ako zaručiť bezpečnosť dodávok pri minimalizácii narúšania hospodárskej súťaže. Budovanie odvetvia ropy a zemného plynu priaznivého pre hospodársku súťaž v EÚ Prieskum a ťažba ropy a zemného plynu sú kľúčovým odvetviami pri zabezpečovaní konkurencieschopných cien energie pre spotrebiteľov a podniky v celej EÚ. Obzvlášť sú dôležité aj pre účinné využívanie dostupných zdrojov zemného plynu v rámci EÚ, čo je kľúčový prvok stratégie energetickej únie, pokiaľ ide o zaistenie bezpečnosti dodávok. Komisia v tejto oblasti začala hĺbkové vyšetrovanie týkajúce sa nadobudnutia spoločnosti Baker Hughes, ktorá poskytuje služby na ropných poliach, spoločnosťou Halliburton v januári. V nadväznosti na obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže v prípade tejto transakcie, ktoré vyjadrilo viacero orgánov pre hospodársku súťaž na celom svete, vrátane Komisie, upustili v máji zúčastnené strany od navrhovanej fúzie. Navrhovaná transakcia vyvolala na základe analýzy Komisie obavy vo veľkom počte trhov týkajúce sa hospodárskej súťaže v súvislosti so službami na ropných poliach poskytovaných prieskumným a ťažobným spoločnostiam v oblasti ropy a zemného plynu v Európskom hospodárskom priestore (EHP). Vyšetrovanie Komisie sa viedlo v úzkej spolupráci s viacerými orgánmi pre hospodársku súťaž na celom svete, ako je napríklad ministerstvo spravodlivosti USA, brazílsky orgán pre hospodársku súťaž (CADE) a Austrálsky úrad hospodárskej súťaže a na ochranu spotrebiteľa. Komisia pokračovala aj vo vyšetrovaní prípadného zneužitia dominantného postavenia zo strany spoločnosti Gazprom pri dodávkach zemného plynu v strednej a východnej Európe, a prípadného uzavretia trhov s plynom v Bulharsku bulharskou spoločnosťou BEH. Cieľom presadzovania antitrustových pravidiel v tomto odvetví je dosiahnuť konkurencieschopnejšie trhy s plynom v Európe a uľahčiť integráciu trhu, ako aj výmenu energie medzi členskými štátmi. Podpora recyklácie a obnoviteľných zdrojov energie Prechod na obehové hospodárstvo je kľúčovým prvkom stratégie pre dosiahnutie udržateľnejšej Európy. „Uzatváranie kruhu“ životnosti výrobkov prostredníctvom vyššej miery recyklácie a opätovného používania prináša výhody pre životné prostredie aj pre hospodárstvo. Účinná hospodárska súťaž v odvetví odpadového hospodárstva prispieva k riešeniu problému tým, že robí recykláciu cenovo dostupnou pre spotrebiteľov. Komisia v septembri uložila spoločnosti Altstoff Recycling Austria (ARA) pokutu vo výške 6 miliónov EUR pre blokovanie vstupu konkurentov na rakúsky trh pre nakladanie s odpadom z obalov z domácností v rokoch 2008 až 2012, čo je v rozpore s článkom 102 ZFEÚ, ktorý zakazuje zneužívanie dominantného postavenia na trhu. Presadzovanie antitrustových pravidiel v odvetví odpadového hospodárstva V Rakúsku sú výrobcovia tovaru povinní vziať späť odpad z obalov, ktorý je dôsledkom používania ich výrobkov. Túto úlohu môžu previesť na spoločnosť, ktorá za nich zabezpečí zber a recykláciu na základe licenčného poplatku, ktorý platia výrobcovia tovaru. Komisia zistila, že konkurenti, ktorí chceli vstúpiť na trh nakladania s odpadom alebo na ňom expandovať, boli závislí od získania prístupu k celonárodnej infraštruktúre zberu, ktorú čiastočne kontroluje a čiastočne vlastní ARA. Vyšetrovaním sa tiež zistilo, že spoločnosť ARA od marca 2008 do apríla 2012 odmietala poskytnúť prístup k tejto infraštruktúre, takže boli konkurenti vylúčení z trhu a hospodárska súťaž bola odstránená. Po tom, ako Komisia začala svoje vyšetrovanie, Rakúsko prijalo v septembri 2013 nový zákon o odpade a spoločnosť ARA začala udeľovať prístup k svojej infraštruktúre zberu odpadu z domácností. Odvtedy vstúpili na trh viacerí konkurenti. Spoločnosť ARA uznala porušenie, zabezpečila, aby sa rozhodnutie administratívne zefektívnilo, a navrhla štrukturálnu nápravu; preto bola z dôvodu spolupráce ARA s Komisiou pokuta znížená o 30 %. Aj keď zmluvné strany spolupracujú s Komisiou v rozhodnutiach o záväzkoch a urovnaniach v prípadoch kartelov, v kontexte rozhodnutia o zákaze správania v rozpore s antitrustovými pravidlami aj pre subjekty, ktoré nie sú členmi kartelu, sa postup spolupráce použil po prvýkrát od nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1/2003. Spolupráca v antitrustových konaniach subjektov, ktoré nie sú členmi kartelu, môže pomôcť posilniť účinnosť opatrenia Komisie zameraných na presadzovania práva, pričom by sa mohla v budúcnosti uplatňovať aj na iné prípady. Podpora recyklácie je len časťou celkového smerovania k udržateľnejšej Európe: rovnako zostáva prioritou aj investovanie do nízkouhlíkových a ekologických energetických technológií. Obnoviteľné zdroje energie sú energetickými zdrojmi budúcnosti a za posledných niekoľko rokov takmer všetky členské štáty prijali systém podpory energie z obnoviteľných zdrojov. V roku 2016 schválila Komisia podľa pravidiel štátnej pomoci 15 rozhodnutí o nových systémoch podpory výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov, čo prispieva k zvyšovaniu udržateľnosti energetického odvetvia EÚ, ako aj k ochrane životného prostredia. 7. Formovanie európskej a globálnej kultúry hospodárskej súťaže S cieľom dosiahnuť skutočný rozdiel pri zabezpečovaní spravodlivejšieho fungovania hospodárstva pre všetkých sa musia pravidlá hospodárskej súťaže uplatňovať rovnako pre všetkých Európanov bez ohľadu na členský štát, v ktorom žijú, pracujú alebo nakupujú. Komisia práve z tohto dôvodu skúma, či majú vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže všetky právomoci, zdroje a nezávislosť, ktoré potrebujú na účinné presadzovanie právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Silnejšie vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže na účinné uplatňovanie pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže Pravidlá EÚ v oblasti hospodárskej súťaže sa v súčasnosti presadzujú v takom rozsahu, ktorý by samotná Komisia nebola schopná nikdy dosiahnuť. Od roku 2004 prijala Komisia a vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže viac než 1000 rozhodnutí o presadzovaní právnych predpisov, pričom vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže boli zodpovedné za približne 85 % z nich. Opatrenia viacerých orgánov presadzovania práva sú oveľa silnejšie, účinnejšie a viac odrádzajúce pre spoločnosti, ktoré môžu byť v pokušení porušiť pravidlá hospodárskej súťaže EÚ. Komisia vychádzajúc z oznámenia Desať rokov nariadenia 1/2003 uvažovala o tom, či sa môže ďalej zlepšiť súbor nástrojov, ktorý majú k dispozícii vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže. V roku 2016 Komisia dostala a zozbierala spätnú väzbu k týmto otázkam od širokého spektra zainteresovaných strán vrátane podnikov a spotrebiteľských združení, vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, národných vlád a poslancov Európskeho parlamentu. Z verejných konzultácií, ktoré sa uskutočnili od novembra 2015 do februára 2016 vyplynulo, že približne 75 % respondentov sa domnieva, že účinnosť vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže by sa mohla ďalej zvýšiť. 80 % odpovedí tiež podporilo prijatie opatrení na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby mali vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže prostriedky a nástroje, ktoré potrebujú.