Dňa 20. februára 2012 Komisia preto navrhla CKÚ ako prepracovanie MCK, zahŕňajúci články, ktorými sa Komisia oprávňuje na to, aby prijala podrobné doplňujúce a vykonávacie pravidlá, ktorými sa colné predpisy EÚ uvedú do súladu s požiadavkami Lisabonskej zmluvy.

Hoci sú legislatívne ustanovenia CKÚ v súčasnosti už v platnosti, sedemnásť elektronických systémov sa zavádza postupne, a preto sa v CKÚ takisto stanovuje prechodné obdobie do konca roka 2020, počas ktorého sa existujúce papierové alebo elektronické systémy môžu naďalej používať pre tie colné záležitosti, pre ktoré nové elektronické systémy zatiaľ nie sú k dispozícii. Prechodné obdobie sa uplatňuje aj na povolenia (napríklad na udelenie statusu schválených hospodárskych subjektov alebo používanie „osobitných colných režimov“) vydávané na základe predchádzajúcich rámcových právnych predpisov v colnej oblasti, Colného kódexu Spoločenstva, ktoré sa môžu naďalej uplatňovať najneskôr do apríla 2019.

V CKÚ sa vymedzuje právny rámec pre colné predpisy a postupy na colnom území EÚ, ktorý je prispôsobený podmienkam moderného obchodu, ako je globálna integrácia systémov výroby a doručovania, elektronický obchod a moderné komunikačné nástroje. Jeho cieľom je uľahčenie toku tovaru, ktorý sa preváža Úniou alebo sa do nej dováža alebo z nej vyváža, s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov a zároveň lepšie chrániť finančné a hospodárske záujmy Únie a členských štátov a bezpečnosť spotrebiteľov v EÚ. Prostriedkom CKÚ na dosiahnutie týchto cieľov je najmä dokončenie prechodu colných postupov na bezpapierové, integrované a plne elektronické prostredie. V CKÚ sa stanovujú spoločné pravidlá a požiadavky na údaje v prípade colných vyhlásení pred príchodom a pred odchodom, oznámení, žiadostí a rozhodnutí. Zahŕňa to modernizáciu alebo vytvorenie sedemnástich elektronických systémov.

ØVýhody, na ktoré majú nárok len AEO (ako kompenzácia za to, že obchodníci, ktorí chcú získať status AEO, musia teraz splniť dodatočné kritériá): i. celkové alebo čiastočné zníženie záruky, ktorá sa má poskytnúť, aby bolo možné využívať odklad platby cla; ii. centralizované colné konanie umožňujúce subjektom podávať colné vyhlásenia a platiť clo centrálne z miesta, kde sú usadení, nie v iných členských štátoch, kde sa tovar predloží colným orgánom; iii. upustenie od povinnosti predložiť tovar na základe zjednodušenia vo forme zápisu do evidencie deklaranta; iv. „samovymeriavanie“, ktoré hospodárskym subjektom umožňuje vypočítať výšku cla, ktoré sa má zaplatiť, a vykonať určité kontroly v mene colných orgánov, a v. povolenie prepraviť do iného členského štátu tovar, ktorý je ešte stále v režime dočasného uskladnenia (t. j. ešte skôr, ako sa prepustí do colného režimu).

oPrechodným delegovaným aktom došlo k zmene delegovaného aktu s cieľom zabezpečiť hladký prechod od CKS k CKÚ 1. mája 2016. Ukázalo sa, že niektoré ustanovenia delegovaného aktu sa nemôžu uplatňovať, kým systémy IT nebudú plne funkčné, a preto bolo potrebné prijať určité prechodné opatrenia nielen v rámci CKÚ, ale aj v rámci delegovaného aktu s cieľom umožniť pokračovanie používania systémov založených na papierových dokumentoch alebo alternatívnych systémov, kým systémy IT nebudú funkčné.

V CKÚ sa stanovuje, že do roku 2020 musí byť výmena informácií medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, ako aj medzi colnými orgánmi navzájom založená výlučne na technikách elektronického spracovania údajov. To sa vníma ako významný krok vpred, pokiaľ ide o uľahčovanie legitímneho obchodu, znižovanie administratívneho zaťaženia a zabezpečenie uplatňovania harmonizovaných požiadaviek v celej EÚ. Na dosiahnutie tohto cieľa prebieha v súlade s časovým harmonogramom stanoveným v pracovnom programe CKÚ modernizácia alebo vývoj sedemnástich elektronických systémov. Tieto systémy možno rozdeliť do dvoch kategórií: i. štrnásť transeurópskych systémov, ktoré Komisia má vytvoriť alebo modernizovať v spolupráci s členskými štátmi, vrátane centrálnych systémov a systémov, ktoré majú vnútroštátnu zložku, ktorú musia zaviesť členské štáty, a ii. tri vnútroštátne systémy, ktoré musia vytvoriť alebo modernizovať členské štáty.

·Zlúčenie colných režimov „aktívny zušľachťovací styk“, „prepracovanie pod colným dohľadom“ a zničenie. Držiteľ povolenia na používanie colného režimu má teraz okrem toho viac času na to, aby sa rozhodol, či konečný tovar spätne vyvezie, nechá ho zničiť alebo ho uvedie do voľného obehu.

I.zmena článku 136 CKÚ týkajúceho sa tovaru, ktorý dočasne opustil colné územie Únie po mori alebo vzdušnou cestou. Táto zmena bola potrebná na zabezpečenie riadneho colného dohľadu v prípade určitých tovarov, ktoré vstúpia do Únie cez jeden prístav, ale pokračujú v ceste na kontajnerovej lodi do druhého prístavu v Únii a vyložia sa až v tomto druhom prístave. Výsledkom danej zmeny je, že tovar sa musí predložiť colným orgánom aj v druhom prístave;

oZmena pravidiel pôvodu, aby sa preferenčné sadzobné zaobchádzanie mohlo udeliť aj pre spracované výrobky, ktoré boli získané z dovezeného tovaru, ktorý samotný spĺňal podmienky na udelenie preferenčného sadzobného zaobchádzania v rámci režimu aktívneho zušľachťovacieho styku. Touto zmenou by sa dotknutým hospodárskym subjektom poskytlo sadzobné zaobchádzanie rovnocenné tomu, ktoré mohli využívať, a to v rámci colného režimu známeho ako prepracovanie pod colným dohľadom, keď bol v platnosti CKS.

oZmena regulačného rámca, ktorý sa uplatňuje na automobily prenajímané mimo EÚ občanmi EÚ. V súčasnosti, ak nemajú automobily poznávaciu značku z EÚ, podliehajú pri vstupe na colné územie EÚ dovoznému clu (okrem prípadu, keď sa obyvateľ EÚ prenajatým autom vracia do svojho bydliska). To bolo považované za príliš obmedzujúce v prípade obyvateľov EÚ, ktorí si prenajímajú automobily na krátke obdobia, takže zmenou delegovaného aktu by sa tento problém mohol napraviť.

oZmena delegovaného aktu s cieľom obnoviť ustanovenie, ktoré existovalo v rámci právnych predpisov CKS. Zástupcovia obchodu poukázali na to, že balík CKÚ neobsahuje žiadne ustanovenie, ktoré by držiteľovi povolení na konečné použitie umožňovalo skladovať v jednej cisterne energetické výrobky zaradené do rôznych podpoložiek. Z dôvodov súvisiacich s technickými charakteristikami týchto výrobkov dané obmedzenie znemožňuje používať takéto povolenia na konečné použitie v praxi.

oPredĺženie lehoty na uvedenie tovaru uskladneného na inom mieste, než je priestor na dočasné uskladnenie, stanovenej v článku 115 delegovaného aktu CKÚ tak, aby bola dlhšia ako jeden deň. Účelom tejto zmeny by bolo zabezpečiť, aby bolo toto časové obdobie zvládnuteľnejšie pre obchodníkov aj pre colné orgány, ale aby bolo zároveň dosť krátke ne to, aby sa zabránilo zneužitiam.

Prvou lehotou sprevádzkovania niektorých zo sedemnástich systémov IT uvedených v pracovnom programe CKÚ bol rok 2017 a táto lehota sa dodržala:

·Dňa 1. januára 2017 Komisia spustila systém registrovaných vývozcov (REX). Táto nová databáza obsahuje údaje o registrovaných vývozcoch v krajinách, ktoré využívajú všeobecný systém preferencií EÚ, a o niektorých registrovaných subjektoch v EÚ, a to aj v súvislosti s dohodou o voľnom obchode s Kanadou. To hospodárskemu subjektu umožňuje skontrolovať, či má dodávateľ registráciu na vydávanie vyhlásení o pôvode, a takisto to colným úradom EÚ umožní overovať čísla REX uvádzané v colných vyhláseniach podľa centrálnej databázy. Asi 20 000 dovozcov bolo zaregistrovaných v EÚ a asi 11 000 vývozcov bolo zaregistrovaných v krajinách VSP, v ktorých sa systém už uplatňuje. Spätná väzba získaná od hospodárskych subjektov, od colných orgánov EÚ a od príslušných orgánov v krajinách využívajúcich VSP bola zatiaľ veľmi pozitívna bez akýchkoľvek sťažností.

·V októbri 2017 Komisia spustila systém pre rozhodnutia colných orgánov a systém jednotnej správy používateľov a digitálneho podpisu (ďalej len „UUM-DS“). Systém pre rozhodnutia colných orgánov predstavuje významný krok v harmonizácii spôsobu správy colných povolení v 28 členských štátoch. Systém má spoločné zložky (portál EÚ pre obchodníkov, centrálny systém správy rozhodnutí colných orgánov a služby informácií o zákazníkoch) a vnútroštátne zložky (vnútroštátny portál pre obchodníkov a vnútroštátny systém správy rozhodnutí colných orgánov). Umožňuje spracovanie dvadsiatich dvoch colných povolení, ako sú povolenia na zjednodušené colné vyhlásenia, centralizované colné konanie, aktívny a pasívny zušľachťovací styk, celkové záruky, odklad platby cla, tranzit a viacero ďalších. Hospodársky subjekt môže žiadosti o povolenia podávať prostredníctvom UUM-DS, ktorý mu poskytuje prístup k systému pre rozhodnutia.

·Prvá fáza systému záväzných informácií o nomenklatúrnom zatriedení tovaru (ZINZ) sa dokončila v októbri 2017, čo bol cieľový dátum pre dokončenie tejto fázy.

Aj väčšina ostatných elektronických systémov by sa mala dokončiť do dátumov stanovených v pracovnom programe. V zásade sa očakáva, že takmer osemdesiat percent práce Komisie na transeurópskych systémoch sa dokončí do roku 2020.

Takisto sa však ukázalo, že nie všetky systémy je možné plne dokončiť pred vypršaním lehoty stanovenej na rok 2020. Uvedená lehota bola vždy ambicióznou lehotou vzhľadom na zložitosť úlohy a náklady na zavádzanie nových systémov IT v celej EÚ. Pri stanovovaní danej lehoty sa predpokladalo, že sa pravidlá na doplnenie a vykonanie CKÚ (delegovaný akt, vykonávací akt a prechodný delegovaný akt) prijmú veľmi rýchlo po prijatí CKÚ v roku 2013, takže ich ustanovenia sa budú môcť zohľadňovať pri vývoji systémov IT. Diskusie o doplňujúcich a vykonávacích ustanoveniach však trvali oveľa dlhšie, ako sa predpokladalo, a akty sa v konečnej podobe prijali až koncom roku 2015/začiatkom roku 2016. To následne viedlo k oneskoreniu vo vypracovaní funkčných špecifikácií pre elektronické systémy na spracovávanie oznámení a vyhlásení, ktoré sú založené na požiadavkách na údaje stanovených v prílohách B k delegovaným a vykonávacím aktom CKÚ. Zložitosť týchto systémov sa stala plne zrejmou až pri dokončení týchto technických špecifikácií.

Harmonizácia požiadaviek na údaje (t. j. údaje, ktoré colné orgány členských štátov vyžadujú od hospodárskych subjektov) sa navyše ukázala ako jeden z hlavných problémov pri vývoji systémov IT. Harmonizácia údajov má kľúčový význam pre interoperabilitu rôznych elektronických systémov a pre harmonizované uplatňovanie právnych noriem. Má takisto kľúčový význam pre zabezpečenie súladu s medzinárodnými dátovými modelmi, ako je napríklad dátový model Svetovej colnej organizácie, a tým pre zabezpečenie prepojenia so systémami IT tretích krajín a uľahčenie obchodu. Táto práca si však z časového aj finančného hľadiska vyžaduje oveľa väčšie investície do plného preprogramovania niektorých existujúcich elektronických systémov, než sa očakávalo.

Ďalším problémom je to, že vzhľadom na to, že elektronické systémy sú navzájom úzko prepojené, je dôležité zavádzať ich v správnom poradí (sekvencovanie), aby sa zabezpečilo rešpektovanie vzájomných závislostí a štruktúrované a koherentné zavádzanie zmien pre správne orgány a obchod.

Konkrétne problémy vznikajú v súvislosti s modernizáciou systému kontroly dovozu (ďalej len „ICS“). Tento systém bol vytvorený ako reakcia na obavy o bezpečnosť po útokoch z 11. septembra 2001 a v rámci noriem pre medzinárodný obchod, za ktoré sa zasadzovala Svetová colná organizácia. Od dopravcov sa ním vyžaduje, aby elektronicky odoslali určité množstvo dátových prvkov colnému úradu EÚ prvého vstupu pred vstupom tovaru na územie a vo väčšine prípadov dokonca ešte pred tým, ako tovar opustí krajinu vývozu. Cieľom v rámci CKÚ je zlepšenie existujúceho ICS. Systémom „ICS2“ by sa napríklad zaviedol centrálny európsky register umožňujúci zhromažďovanie vysokokvalitných predbežných informácií o náklade v reálnom čase; stanovilo by sa ním podávanie viacerých vyhlásení (t. j. aby potrebné údaje o tovare vstupujúcom do colnej únie mohol podať nielen dopravca, ale aj dovozca, príjemca alebo iné príslušné osoby); stanovilo by sa ním harmonizované rozhranie obchodníkov umožňujúce hospodárskym subjektom predkladať predbežné informácie o náklade štandardizovaným a harmonizovaným spôsobom; a poskytli by sa ním nástroje, ktoré by colným orgánom pomohli preverovať na účely riadenia rizík veľké objemy informácií uchovávaných v registri. Ukázalo sa však, že ICS si vyžaduje oveľa viac práce, ako sa očakávalo, a to najmä z dôvodu vysokých požiadaviek na zabezpečenie údajov v centrálnom registri, vysokých prevádzkových nákladov, uvedenej potreby harmonizácie požiadaviek na údaje a potreby väčšieho množstva spoločných funkcií na úrovni EÚ, aby sa znížila požiadavka na súbežné nákladné vnútroštátne investície.

c.Ďalšie kroky

Komisia bude pokračovať v procese pravidelných diskusií s členskými štátmi a podnikmi s cieľom zabezpečiť, aby CKÚ uľahčoval obchod. Už sa prejavuje pozitívny vplyv zjednodušenia colných predpisov a postupov zavedeného prostredníctvom CKÚ, ktorý väčšina hospodárskych subjektov uvítala. Niektorí však tvrdia, že CKÚ v uľahčovaní obchodu nejde dosť ďaleko. Poukazujú na to, že status AEO je teraz povinný, ak chce niekto využívať určité zjednodušenia, a že to znevýhodní malé spoločnosti, ktoré nedokážu investovať do získania statusu AEO, hoci to boli podniky, kto požadoval určité osobitné výhody pre AEO ako protihodnotu za investície a úsilie, ktoré dané hospodárske subjekty investujú do získania schválenia statusu AEO. Mnohí zástupcovia obchodu takisto zdôrazňujú, že potrvá dlho, kým sa prínosy CKÚ plne prejavia, a to z dôvodu dlhých prechodných období, počas ktorých je umožnené pokračovanie koexistencie papierových systémov v niektorých členských štátoch, hoci iní žiadajú dlhšie prechodné obdobia na dokončenie všetkých nových elektronických požiadaviek. Niektorí zástupcovia obchodu okrem toho poukazujú na pokračujúce rozdiely medzi členskými štátmi vo výklade pravidiel.

Komisia bude takisto pokračovať v úzkych konzultáciách so zainteresovanými stranami s cieľom zistiť chyby a technické anomálie v legislatívnom balíku. Právne akty CKÚ majú viac ako 2 000 strán, čo znamená, že legislatívny balík si bude aj naďalej vyžadovať prispôsobenia. Predchádzajúci CKS a jeho zodpovedajúce vykonávacie ustanovenia si vyžadovali viacero zmien.

Na strane colných orgánov kritickú funkciu predstavujú ochrana príjmov a zabezpečenie bezpečnosti a ochrany. To znamená, že je takisto potrebné pokračovať v úsilí o zabezpečenie správnej vyváženosti mechanizmov kontroly a uľahčovania obchodu a rýchleho riešenia akýchkoľvek problémov v tomto smere. Táto práca si bude vyžadovať pokračovanie intenzívnej spolupráce s Európskym parlamentom, Európskym dvorom audítorov a útvarmi v rámci Komisie zodpovednými za ochranu vlastných zdrojov EÚ a za boj proti podvodom.

Pokiaľ ide o elektronické systémy CKÚ, Komisia sa domnieva, že je potrebné predĺžiť lehotu pre niektoré systémy, aby sa zabezpečilo hladké zavedenie ostatných do cieľového dátumu v roku 2020. Členské štáty a podniky potrebujú realistické časové harmonogramy a právnu istotu, pokiaľ ide o mechanizmy výmeny a uchovávania colných informácií, pričom potrebujú v priemere dva roky na prijatie opatrení pre každý elektronický systém. Ak je nepravdepodobné, že niektoré systémy budú zavedené k danému dátumu, musí sa to objasniť do roku 2018 a je potrebné poskytnúť istotu vo vzťahu k právnym normám, ktoré sa budú uplatňovať pri neexistencii takýchto systémov.

Komisia preto navrhuje tieto kroky:

i. Po zavedení všetkých elektronických systémov do konca roka 2021 vykoná predbežné hodnotenie CKÚ a komplexnú kontrolu vhodnosti. Kontrola vhodnosti Komisii umožní z dlhodobejšieho hľadiska rozhodnúť, či je potrebné vykonať nejaké významné zmeny politík, aby CKÚ aj naďalej spĺňal svoj účel v prostredí globálneho obchodu a aby aj naďalej zabezpečoval vhodnú vyváženosť medzi uľahčovaním obchodu a mechanizmami kontroly.

ii. Pred vykonaním kontroly vhodnosti môže Komisia pokračovať v predkladaní návrhov na akékoľvek opravy alebo technické zmeny právneho balíka CKÚ, ktoré sa ukážu ako potrebné, s cieľom zabezpečiť pokračovanie hladkého fungovania legislatívneho rámca.

iii. Komisia zváži, či začiatkom roka 2018 predloží legislatívny návrh na predĺženie lehoty na pokračovanie v uplatňovaní prechodného režimu vzhľadom na obmedzený počet elektronických systémov, ktoré nie je možné plne zaviesť do vypršania lehoty stanovenej na rok 2020. Za tým bude nasledovať vykonávacie rozhodnutie Komisie s príslušnou aktualizáciou pracovného programu. V súčasnosti sa zdá, že po roku 2020 bude potrebné ďalej pracovať na týchto systémoch:

-modernizácia systému kontroly dovozu (ICS), nového počítačového tranzitného systému (NCTS) a automatizovaného systému vývozu (AES), ako aj vývoznej zložky systému osobitných colných režimov a

-zavedenie systémov centralizovaného colného konania pre dovoz (CCI), dôkazu o statuse Únie (PoUS) a riadenia záruk (GUM).