EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 14.12.2011 
SEK(2011) 1555 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh SMERNICE RADY 
o konzulárnej ochrane ob čanov Únie v zahrani čí 
{KOM(2011) 881 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1556 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK Toto posúdenie vplyvu je zamerané na opatre nia koordinácie a spolupráce v súvislosti 
s konzulárnou ochranou nezastúpených ob čanov EÚ. 
Občan EÚ, ktorý cestuje alebo žije v tretej krajine, v ktorej jeho členský štát nie je zastúpený 
veľvyslanectvom alebo konzul átom, má právo požíva ť ochranu diplomatických 
a konzulárnych orgánov ktoréhoko ľvek iného členského štátu za rovnakých podmienok ako 
štátni príslušníci tohto štátu. Právo ob čana EÚ je zakotvené v článku 20 ods. 2 písm. c) 
a článku 23 ZFEÚ a v článku 46 Charty základných práv Európskej únie.  
1. POLITICKÝ KONTEXT A POSTUP  
Nedávne ve ľké krízy ovplyvnili pomerne ve ľký počet občanov EÚ v tretích krajinách 
(napríklad v Líbyi alebo Egypte po ľudových povstaniach na jar roku 2011 alebo v Japonsku 
v marci roku 2011). Avšak pomoc konzulárnych orgánov je často nevyhnutná aj 
v každodenných situáciách, napríklad v pr ípade vážneho ochorenia alebo ak sa človek stane 
obeťou násilného trestného činu.  
Európska rada v Štokholmskom programe vyz vala Komisiu, aby „zv ážila prija tie vhodných 
opatrení, pomocou ktorých sa vytvorí sp olupráca a koordinácia potrebná na u ľahčenie 
konzulárnej ochrany v súlade s článkom 23 ZFEÚ“1. Podľa akcie 8 správy o ob čianstve EÚ 
za rok 20102 Komisia posúdi zvýšenie ú činnosti uplat ňovania práv ob čanov EÚ na pomoc 
poskytovanú diplomatickými a konzulárnymi orgánmi všetkých členských štátov v tretích 
krajinách prostredníctvom návrhu legislatí vnych opatrení v roku 2011. Komisia pripomenula 
tento záväzok vo svojom oznámení z 23. mar ca 2011 o konzulárnej ochrane nezastúpených 
občanov EÚ3.  
Lisabonská zmluva upúš ťa od predchádzajúcej logiky medzivládneho rozhodovania 
a umožňuje Komisii navrhova ť smernice zavádzajúce opatren ia spolupráce a koordinácie 
potrebné na u ľahčenie konzulárnej oc hrany nezastúpených ob čanov EÚ4.  
Pri tomto posúdení vplyvu sa intenzívne konz ultovalo so zainteresovanými stranami aj 
prostredníctvom verejnej konzultácie, dvoc h seminárov, prieskumov a služobných ciest 
do vybraných členských štátov a tretích krajín5. K tomuto posúdeniu vplyvu prispeli aj 
nedávno vypracované štyri štúdie. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Rozsah 
Na základe informácií, ktoré poskytli členské štáty, bola v roku 2009 konzulárna ochrana 
poskytnutá spolu v takmer 300 000 prípadoch6. Podľa údajov oznamovaných v 
porovnate ľných situáciách žiadali o konz ulárnu pomoc a dostali ju omnoho častejšie 
                                                 
1 Ú. v. EÚ 2010/C 115/01 (dokument Rady 17024/09). 
2 KOM(2010) 603 v kone čnom znení. 
3 KOM(2011) 149 v kone čnom znení. 
4 Článok 23 ods. 2 ZFEÚ. 
5 Terénne služobné cesty externýc h konzultantov do Kazac hstanu, Srí Lanky, na Kubu a do Egypta. 
6 Ke ďže prípady nenahlásili všetky členské štáty, toto číslo je čiastočne založené na extrapoláciách. 
 
SK 2   SK zastúpení ob čania EÚ ako nezastúpení ob čania EÚ. Ak predpokladáme, že zastúpení a 
nezastúpení ob čania EÚ sa rovnako často dostávajú do situácie, v ktorej by mohli požiada ť o 
konzulárnu ochranu (napr. ako obete lúpežn ého prepadnutia), konzulárnu ochranu mohlo 
dostať okolo 7 300 nezastúpených ob čanov7. V skutočnosti získalo konzulárnu ochranu len 16 
% týchto ob čanov – hoci pod ľa nedávneho prieskumu Eurobarometer 79 % ob čanov EÚ vie 
o existencii tohto práva8 – práva, ktoré však eš te nie je plne ustanovené9. Stále viac ob čanov 
sa bude nachádza ť v situáciách, v ktorých sú oprá vnení na konzulárnu ochranu iného 
členského štátu, a ob čania EÚ v zahrani čí sú stále viac vystavovaní  krízovým situáciám (od 
roku 1975 sa ro čný počet kríz zvýšil pä ťnásobne a bude sa zvyšova ť ďalej)10. 
Obrázok: Odhadovaný celkový po čet prípadov, kedy ob čania EÚ cestujúci do zahrani čia nie sú v tretej krajine 
zastúpení (2009) 
 
2.2. Analýza problému 
Implementácia ob čianstva EÚ ako konkrétnej reality zabezpe čujúcej rovnaké zaobchádzanie 
pri konzulárnej ochrane mome ntálne nie je zabezpe čená. Neexistuje žiadny jasný konsenzus, 
pokiaľ ide o obsah článku 23 ZFEÚ a o zodpovednosti,  ktoré toto právo zah ŕňa. 
Aby bolo toto právo ú činné ako právo s konkrétnym významom, sú časné znenie článku 
zmluvy nie je dosta čujúce. Vnútroštátne právne predpisy a postupy sa v sú časnosti podstatne 
odlišujú, rovnako ako názory na zákla dné koncepcie. Toto nadobúda stále vä čší význam, 
pretože konzulárne prípady často zahŕňajú nezastúpených ob čanov EÚ a ich príbuzných vo 
veľmi ťažkých životných situáciách (úmrtie, vážne ochorenie, zadržanie, trestný čin). 
Konzulárna ochrana je často jediným spôsobom pomoci (nap r. v prípadoch evakuácie alebo 
zadržania) alebo aspo ň výrazne zmier ňuje proces. Na rozdiel od jednania s vlastnými štátnymi 
príslušníkmi si pomoc nezastúpeným ob čanom vyžaduje spoluprácu medzi členským štátom, 
ktorý poskytuje pomoc a je prítomný na mieste, a členským štátom pôvodu. V sú časnosti 
spolupráca a koordinácia často fungujú na ad hoc  základe v závislosti od po čtu 
zainteresovaných osôb. 
Konkrétne, momentálne nie je jasné, kto je nezastúpený ob čan. Občan EÚ je nezastúpený 
nielen vtedy, ak jeho vlastný členský štát nemá v danej tretej krajine žiadne ve ľvyslanectvo 
                                                 
7 V porovnaní s tým, ako často požiadali o konzulárnu ochranu zastúpení štátni príslušníci.  
8 Eurobarometer (2010), Flash EB č. 294, Občianstvo Európskej únie. 
9 Z rôznych dôvodov, pozri ďalej. 
10 KOM(2010) 600 v kone čnom znení, 26.10.2010. 
 
SK 3   SK alebo konzulát, ale aj vtedy, ak toto zastúpenie nie je „dostupné“11. Neexistuje spolo čná 
dohoda o tom, kedy je zastúpenie dostupné12, ako ani o tom, do akej miery sa s rodinnými 
príslušníkmi nezastúpeného ob čana EÚ nepochádzajúcimi z EÚ, resp. s osobami s dlhodobým 
pobytom a s osobami, ktorým bolo priznané postavenie ute čenca, zaobchádza na rovnakom 
základe ako s nezastúpenými ob čanmi EÚ. Rovnako nie je jasné, ktorý členský štát má 
nezastúpenému ob čanovi EÚ pomáha ť a ako sa má pomoc koordinova ť. To spôsobuje 
meškania a nezaru čuje efektívnu ochranu za rovnaných podmienok. Pod ľa základnej zmluvy 
sa občan EÚ bez zastúpenia môže slobodne rozhodnú ť, na ktoré ve ľvyslanectvo/konzulát sa 
obráti, avšak v praxi existujú  odchýlky. Postupy koordinácie a spolupráce nie sú dostato čne 
ustanovené. V praxi by sa konzulárni úradníci často obrátili so žiados ťou o pokyny najprv 
na vlastné orgány v hlavnom meste. V sú časnosti nie sú zahrnuté jednoduché formy 
overovania dokladov tretích krajín  ani jednoduché notárske služby13. Úloha delegácií Únie je 
nejasná a závisí od osôb a n ázorov zastúpených v teréne. Sú časná situácia teda neprospieva 
plne súdržnej vonkajšej činnosti Únie a spôsobuje neoptimálne využívanie zdrojov. 
Súčasný právny rámec spolupráce dostato čne neurčuje, kto pomáha nezastúpeným ob čanom 
v krízových situáciách a aká je úloha tzv. vedúceho št átu. Plánovanie pre prípad 
nepredvídaných udalostí sa osobitne nezaoberá nezastúpenými ob čanmi EÚ. Akcie sú niekedy 
fragmentované14 a informácie o potrebách ako aj dostupné zdroje nie sú vždy dostato čné (bez 
dodatočnej podpory krízových tímov). Platné právne predpisy a usmernenia o refundácii 
pomoci obsahujú pomerne všeobecn é a zložité postupy, ktoré sa zvy čajne neuplat ňujú, 
pretože nie sú prispôsobe né osobitným potrebám v časoch krízy15. Ak nie je jasné rozdelenie 
finančnej záťaže a v praxi sa nevykonáva, motivácia prija ť proaktívny prístup, ktorý zah ŕňa 
zodpovednosti nesúvisiace so štátnymi pr íslušníkmi tohto štátu, je nižšia. 
3. SUBSIDIARITA  
Pomoc nezastúpeným ob čanom EÚ pod ľa definície zah ŕňa cezhrani čný rozmer rozširujúci 
práva udelené ob čianstvom EÚ za hranice EÚ. Táto iniciatíva je o osobitnom práve udelenom 
občanovi EÚ. Toto právo je vnútorne spojené s koncepciou a právomocami Únie. Opatrenie 
EÚ by malo prinies ť úspory z rozsahu. Zjednodušené postupy koordinácie a spolupráce 
a jasnejšia úloha miestnych aktérov vrátane delegácií Únie zmenší potrebu ad hoc  prijatých 
rozhodnutí a jednotlivých pokynov. Opatrenie EÚ pod ľa Lisabonskej zmluvy umožní aj 
účinné monitorovanie vykonávania a u ľahčí zabezpečenie súladu. 
4. CIELE  
Každé prijaté opatrenie by malo dosiahnu ť ďalej uvedené ciele. 
CIELE  
                                                 
11 Článok 1 rozhodnutia 95/553/ES. 
12 Zástupcovia členských štátov, ktorí boli oslovení v rámci konzultácie, vyjadrili rôzne názory (napr. 
cestovná vzdialenos ť menej ako 400 km alebo na ostrove). 
13 Tieto služby sa nevz ťahujú na prípady bezprostrednej núdze, ale cestovanie do inej tretej krajiny 
s cieľom získať túto službu je často namáhavé. 
14 Skôr ide o jednotlivé akcie zamerané na vlastných štátnych príslušníkov ako o koordinovaný prístup. 
15 Ide najmä o ve ľký časový tlak, ako aj o pomerne vysoký po čet občanov, ktorým treba poskytnú ť 
pomoc. 
 
SK 4   SK VŠEOBECNÉ  Podporiť implementáciu ob čianstva EÚ zabezpe čujúceho rovnaké 
zaobchádzanie pre nezastúpených ob čanov, vysokú úrove ň ochrany 
základných práv ob čanov a presadzovanie hodnôt EÚ, ako je nediskriminácia 
a vzájomná solidarita. 
OSOBITNÉ  • Vyjasniť obsah a praktické aspekty uplat ňovania tohto práva. 
• Zjednoduši ť spoluprácu a koordináciu medzi konzulárnymi orgánmi. 
OPERAČNÉ Poskytnúť základ pre stabilný rámec spolupráce a koordinácie vymedzením 
pojmov: 
• kto je nezastúpený ob čan EÚ; 
• ktorý z členských štátov prítomných v tretej krajine má poskytnú ť 
pomoc nezastúpenému ob čanovi a ako sa má táto pomoc 
koordinova ť s členským štátom pôvodu ob čana; 
• ako by mali orgány prítomné v dane j tretej krajine spolupracova ť 
a navzájom sa koordinova ť a aká je úloha Európskej únie; 
• ako a kto by mal pomáha ť nezastúpeným ob čanom v krízových 
situáciách a ako by mala fungova ť finančná refundácia. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
• Možnosť politiky 1: Zachovanie sú časného stavu: žiadna ďalšie opatrenia na úrovni 
EÚ. 
• Možnosť politiky 2:  Smernica ustanovujúca opatrenia koordinácie a spolupráce na 
ďalšie uľahčenie konzulárnej ochrany nezastúpených ob čanov EÚ, posilnená 
cielenými opatreniami na zvýšenie informovanosti. 
Táto možnos ť by pokrývala štyri opera čné ciele a zabezpe čila účinné uplat ňovanie v dôsledku 
cieleného zvyšovania informovanosti ob čanov a odborníkov z praxe. 
• Možnosť politiky 3: Opatrenia pre ďalšiu a užšiu spoluprácu. 
Táto možnos ť by na dôvažok k možnosti 2 zabezpe čila, aby sa konzulárna ochrana 
poskytovala za rovnakých podmienok aj osobá m s dlhodobým pobytom a osobám, ktorým 
bolo priznané postavenie ute čenca, aby zah ŕňala jednoduché formy overovania dokladov 
a notárskych služieb a posilnila refundáciu v krízových situáciách pomocou mechanizmu 
refundácie a/alebo zvýšením podielu EÚ na financovaní, a to osobitne pre nezastúpených 
občanov EÚ. 
6. POSÚDENIE VPLYVOV  
Vplyvy možností sa posúdili takto: 
 
SK 5   SK Účinnosť plnenia cie ľov 
• Možnosť politiky 1:  Táto možnos ť neprispieva k ďalšiemu u ľahčeniu spolupráce 
a koordinácie v prospech nezastúpeného ob čana EÚ. Právu na konzulárnu ochranu 
bude naďalej chýba ť jasnosť, čo bude bráni ť v uplatňovaní si tohto práva. Nebude 
možné uplatni ť celé spektrum mechanizmov vymáhania. 
• Možnosť politiky 2:  Smernica podporí implementáciu ob čianstva EÚ ako 
konkrétnej reality ozrejmením obsahu tohto práva, zjednodušením postupov 
spolupráce a koordinácie a vytvorením predpokladov pre mechanizmy vymáhania. 
Stane sa tak v ďaka týmto opatreniam: 
1. Rozsah osobnej pôsobnosti:  Ozrejmenie, kedy sa ob čan považuje za nezastúpeného 
(najmä za akých okolností nie je konzulár ne a diplomatické zastúpenie jeho 
domovského členského štátu „dostupné“), ako aj ozrejmenie toho, do akej miery sa 
ochrana poskytuje aj rodinným príslušníkom nezastúpeného ob čana EÚ 
pochádzajúcim z tretej krajiny. 
2. Prístup ku konzulárnej ochr ane a spolupráca/koordinácia:  Vymedzenie, ktorý 
členský štát má nezastúpenému ob čanovi poskytnú ť pomoc a ako sa má pomoc 
koordinova ť s členským štátom pôvodu ob čana. 
3. Miestna koordinácia/pridaná hodnota EÚ:  Ustanovenie, že miestna spolupráca by 
mala systematicky zah ŕňať zber príslušných informácií, a ozrejmenie úloh delegácií 
Únie (logistická a prevádzková podpora, u ľahčovanie výmeny informácií at ď.). 
4. Pomoc v kritických situáciách/finan čná refundácia:  Úplné zahrnutie 
nezastúpených ob čanov do plánov pre prípad nepre dvídaných udalostí, vyjasnenie 
zodpovedností v časoch krízy (predovšetkým pokia ľ ide o úlohu vedúceho štátu), 
zjednodušenie finan čných postupov na refundáciu. 
5. Zvyšovanie informovanosti ob čanov a odborníkov z praxe , ktorým sa podporí 
vykonávanie smernice. 
• Možnosť politiky 3: Dodatočné opatrenia predpokladané v rámci tejto možnosti by 
mali mať najmä tieto ú činky:  
1. Rozsah osobnej pôsobnosti: Zaobchádzanie s ute čencami a s osobami s dlhodobým 
pobytom ako s nezastúpenými ob čanmi EÚ by podporilo implementáciu ob čianstva 
EÚ v širokom zmysle, avšak – v dôsledku toho, že členské štáty neposkytujú pomoc 
podľa zákona – v sú časnosti by sa pevné pravidlá javili ako príliš ambiciózne. 
2. Opatrenia spolupráce a koordinácie:  Zahrnutie opatrení na spoluprácu 
a koordináciu, pokia ľ ide o jednoduché formy overovania dokladov a notárskych 
služieb, by skvalitnilo služby ob čanom a posilnilo vzájomnú dôveru. Pravidlá 
členských štátov sa však stále do zna čnej miery rozdielne a právne predpisy EÚ pre 
túto oblas ť sa v rámci EÚ plánujú na rok 2013. 
3. Pomoc v kritických situáciách/finan čná refundácia: Členské štáty možno 
povzbudiť, aby žiadali o refundáciu, ak je to  možné, prostredníctvom mechanizmu 
EÚ pre refundáciu a zú čtovanie, avšak pod ľa názoru zainteresovaných strán existuje 
 
SK 6   SK riziko, že tento mechanizmus sa nebude dostato čne využíva ť. Zlepšená finan čná 
podpora na úrovni EÚ by zn ížila nerovnosti medzi členskými štátmi, ktoré pomoc 
poskytujú, a členskými štátmi, ktorým sa pomoc poskytuje, mali by sa však naplno 
využiť synergie s existujúcimi nástrojmi EÚ. 
Sociálne vplyvy a základné práva 
• Možnosť politiky 1:  Základné právo na konzul árnu ochranu nenadobudne úplnú 
účinnosť, pokiaľ nebudú dostato čne jasné základné pojmy, zodpovednosti a postupy 
a nebude zabezpe čená účinná implementácia a uplat ňovanie. Ak by sa tak nestalo, 
mohlo by to naruši ť dôveryhodnos ť a vnímanie Charty základných práv a Únie 
založenej na solidarite a nediskriminácii. 
• Možnosť politiky 2:  Táto možnos ť by zlepšila základné právo na konzulárnu 
ochranu. Zahrnutie rodinných príslušníkov z ne členských štátov EÚ by posilnilo 
právo na rodinný život, ako aj práva die ťaťa. Jasnejšie zodpovednosti a zlepšené 
rozdelenie zá ťaže v krízových situáciách by zabezpe čilo nediskrimináciu aj v časoch 
krízy, kedy sú základné práva citlivou otázkou. Posilnilo by sa právo na život 
a nedotknute ľnosť osoby a právo na obhajobu a spravodlivý proces. 
• Možnosť politiky 3:  Pozitívny vplyv na sociálne aspekty a základné práva by bol vo 
všeobecnosti vä čší. Ďalej by sa posilnila konzulárna  ochrana (napr. poskytovaním 
služieb overovania dokladov). U ľahčenie refundácie prostredníctvom 
kompenza čného mechanizmu/zú čtovacieho strediska a/al ebo financovania EÚ by 
lepšie zabezpe čilo nediskrimina čné zaobchádzanie s nezastúpenými ob čanmi EÚ.  
Finančné a hospodárske vplyvy 
• Možnosť politiky 1:  Táto možnos ť nevedie k žiadnym novým priamym finan čným 
nákladom. Na ďalej sa však budú vyskytova ť neefektívnos ť a nezlepší sa využívanie 
existujúcich zdrojov. Sú časné rozdiely v rámci finan čnej angažovanosti v krízových 
situáciách zostanú rovnaké. 
• Možnosť politiky 2:  Finančný vplyv právnych opatrení by pre členské štáty, ktoré 
poskytujú pomoc, predstavoval ro čne asi 750 000 EUR16; pre delegácie Únie nebudú 
potrebné žiadne ďalšie prostriedky17. Pokiaľ ide o uľahčenie refundácie, náklady na 
implementáciu možno odhadnú ť na 89 610 EUR pre všetky členské štáty. Úspory pre 
členské štáty, ktoré pos kytujú pomoc, by záviseli od jednotlivých prípadov. 
Dodatočné finančné zaťaženie pre nezastúpené štáty by bolo obmedzené a stále – 
v dôsledku úspor z rozsahu – by bolo pr iaznivejšie ako organizovanie pomoci 
samostatne pre vlas tných nezastúpených ob čanov. Komplexné zvyšovanie 
informovanosti by znamenalo náklady vo výške približne 1 mil. EUR na informa čnú 
kampaň v rámci celej EÚ. Táto možnos ť politiky by mala ma ť aj pozitívny 
hospodársky vplyv na nezastúpených ob čanov, ktorí by mohli v ďaka nej ma ť menší 
sklon k samostatnému h ľadaniu podpory a z menej optimálnych alternatívnych 
                                                 
16 Z dôvodu predpokladaného zvýšenia po čtu prípadov nezastúpených ob čanov EÚ. 
17 Potrebnú ú časť možno odhadnú ť na úrovni 10 pracovných dní úradníka EÚ na jednu delegáciu Únie ( čo 
by nevyžadovalo dodato čné ľudské zdroje). 
 
SK 7   SK zdrojov, pri čom by mohla vies ť k úspore času18 (úspory by predstavovali viac ako 
1,8 mil. EUR). 
• Možnosť politiky 3:  Z dôvodu potreby dodato čných ľudských a finan čných zdrojov 
by táto možnos ť viedla k podstatne vyšším nákla dom na úrovni EÚ aj na úrovni 
členských štátov ako možnos ť 2. Najmä s kompenza čným 
mechanizmom/zú čtovacím strediskom by boli spojené dodato čné náklady na úrovni 
EÚ (najmenej 112 000 EUR ro čne plus dodato čné náklady na zriadenie/údržbu 
elektronických spisov); financovanie od EÚ by viedlo k nákladom vo výške asi 16 – 
31 mil. EUR v priebehu finan čného obdobia 6 – 7 rokov19. Dodatočné náklady 
na hospodárenie s finan čnými prostriedkami na úrovni EÚ sa odhadujú najmenej 
na 780 000 EUR.  
7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Ciele/náklady: Účinnosť 
v rámci plnenia 
cieľov Sociálne vplyvy 
a základné 
práva  Finančné 
a hospodárske 
vplyvy  
Možnosť 
politiky 1: 
Bez zmeny 0 0 0 
Možnosť 
politiky 2:  
Smernica EÚ 
o opatreniach 
spolupráce 
a koordinácie 
a o zvýšení ++ 
 ++ nízke 
                                                 
18 Prínosy pre nezastúpených ob čanov v každodenných situáciách boli odhadnuté pomocou dvoch prvkov: 
1) úspora času pre predtým nezastúpených ob čanov či občanov, ktorí dostanú pomoc rýchlejšie – to sa 
odhaduje s použitím priemerných denných miezd na 60 EUR; 2) zabránenie nákladov z „nepohodlia“ 
spojených s prijatím neoptimálnej pomoci či s potrebou vyh ľadať iné formy pomoci. Na odhad týchto 
nákladov sa použil ako východiskový bod odškod ňovanie cestujúcich v let eckej doprave na základe 
podobnosti situácie ob čana dostávajúceho konzulárnu pomoc a cestujúceho uviaznutého v leteckej 
doprave.   
19 V závislosti od toho, či sa bude financova ť 50 alebo viac percent činností. 
 
SK 8   SK informovanosti 
Možnosť 
politiky 3:  
Opatrenia EÚ, 
ktoré ďalej 
vymedzujú 
pravidlá a ďalej 
posilňujú práva 
občanov EÚ ++(+/-)20 ++(+/-)21 stredné/vysoké22 
Na základe porovnania mo žností politiky je vzh ľadom na náklady a ú činnosť dosiahnutia 
stanovených cie ľov identifikovaná ako najlepší variant možnosť politiky 2  (smernica EÚ 
o opatreniach spolupráce a koord inácie), a preto predstavuje uprednost ňovanú možnos ť. 
Smernica obsahujúca navrhované prvky by posky tla základ pre stabilný rámec spolupráce 
a koordinácie. Zabezpe čila by rovnakú ochranu poskytnutím práva s jasným a spo ľahlivým 
obsahom založeným na zjednodušených postupoch koordinácie a spolupráce. To by mohlo viesť k určitému zvýšeniu po čtu žiadostí, ale žiadosti by boli cielenejšie, ke ďže obsah tohto 
práva by bolo jasnejší. V porovnaní s celkovými nákladmi na pomoc štátnym príslušníkom 
budú dodato čné náklady na pomoc nezastúpeným ob čanom EÚ stále predstavova ť menší 
podiel; na ú čely drahších evakuácií bude zavedený zlepšený systém refundácie. 
Na maximálne zvýšenie ú činnosti tejto možnosti by sa mali zahrnú ť opatrenia na zvýšenie 
informovanosti; vzh ľadom na finan čné vplyvy by mala vykonávanie
 smernice sprevádza ť 
komplexná kampa ň na zvýšenie informovanosti; zákla dnou podmienkou je úplné pochopenie 
obsahu tohto práva. 
Možnosť 3 je účinná na dosiahnutie stanovených cie ľov, zatiaľ čo možnos ť 2 je len okrajovo 
menej efektívna. Zahrnutie ute čencov a osôb s dlhodobým pobytom, ako aj jednoduchého 
overovania dokladov, by však predstavovalo podstatný odklon od sú časného rámca, čo sa 
v tejto etape považuje za pred časné23. Náklady spôsobené možnos ťou 3 by boli podstatne 
vyššie ako náklady, ku ktor ým pravdepodobne povedie možnos ť 224, pričom by neboli plne 
využité synergie s európskym mechan izmom v oblasti civilnej ochrany. 
                                                 
20 V závislosti od opatrenia: 1. Regulácia pojmu „dostupnos ť“ stanovením konkrétneho po čtu kilometrov 
môže dokonca zníži ť účinnosť, pretože sa nebudú bra ť dostatočne do úvahy mieste okolnosti (kvalita 
dopravnej siete). 2. Zahrnutie osôb s dlhodobým pobytom, ute čencov a overovania dokladov by ďalej 
zvýšilo účinnosť (ale bolo by prílišným odchýlením od sú časného rámca). 3. Mechanizmus refundácie 
by účinnosť nezvýšil, ak by ho členské štáty používali iba zriedkavo. 4. Financovanie EÚ by malo 
priaznivý ú činok, pretože členské štáty by mali vä čší sklon k proaktívnemu poskytovaniu pomoci 
nezastúpeným ob čanom EÚ. 
21 Detto. 
22 V závislosti od toho, či sa, pokia ľ ide o refundáciu v krízových s ituáciách, zvolí len mechanizmus 
kompenzácie/zú čtovacieho strediska, alebo aj financovanie z EÚ. Ďalšie podrobnosti pozri v prílohe VI. 
23 Ďalšie podrobnosti pozri v predchádzajúcom texte (analýza vplyvov osobitných prvkov možnosti 3). 
24 Najmä ak by sa zvolilo spolufinancovanie EÚ. 
 
SK 9   SK 8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Predpokladaný termín transpozície smernice bude dva roky od nadobudnutia ú činnosti. 
Keďže smernica aspo ň čiastočne odzrkad ľuje existujúce postupy, dva roky sa považujú za 
dostačujúce. 
S cieľom zabezpe čiť primerané dodržiavanie ustanovení smernice sa bude po čítať 
s mechanizmom monitorovania a hodnotenia. Aby sa napravil sú časný nedostatok 
komplexných údajov, smernica vyzve členské štáty, aby informovali Komisiu o uplat ňovaní 
tohto práva a poskytovali každoro čný štatistický preh ľad a preh ľad príslušných prípadov. 
Súčasťou správy predloženej po troch až piatich rokoch vykonávania smernice by mala by ť aj 
osobitná štúdia s dôrazom na zhromaž ďovanie údajov.