(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)V konvergenčnom programe sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je významný a v doplnení zo 6. mája sa uvádzajú dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa hodnotenia Komisie oprávnené dodatočné výdavky v roku 2015 predstavovali 0,04 % HDP a v súčasnosti sa neočakávajú žiadne ďalšie prírastkové náklady v roku 2016. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila, s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm, sa uskutoční na jar 2017 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú maďarské orgány.

(6)Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. V konvergenčnom programe na rok 2016 vláda plánuje zvýšenie celkového deficitu na 2,4 % HDP do roku 2017, pričom následne by mal postupne klesnúť na 1,2 % do roku 2020. Vláda plánuje postupné zlepšovanie štrukturálneho salda v záujme dosiahnutia revidovaného strednodobého rozpočtového cieľa, to znamená deficitu vo výške 1,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Prepočítaný štrukturálny deficit však zostane vyšší než strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP bude postupne klesať z úrovne 75,3 % v roku 2015 a v roku 2020 bude pod úrovňou 67 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vcelku vierohodný do roku 2017 a pre nasledujúce obdobie je čoraz priaznivejší. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované, najmä na obdobie po roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje vysoké riziko značnej odchýlky od požadovanej úpravy v roku 2016 a pri nezmenených politikách aj v rokoch 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko dodrží referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu v rokoch 2016 a 2017. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v oboch rokoch v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

(7)Vnútorné finančné nerovnováhy sa znížili a bankový systém sa stal menej zraniteľným, stále však existujú veľké výzvy. Značný pokrok sa dosiahol pri znižovaní dlhu súkromného sektora, ktorý bol predtým denominovaný väčšinou v cudzej mene. Pokiaľ ide o úvery domácnostiam, zaznamenali sa náznaky oživenia, ale obrat v oblasti úverov podnikom sa ešte len musí uskutočniť. Ziskovosť bankového sektora sa začala obnovovať aj vďaka lepšiemu hospodárskemu prostrediu a umiernenosti predchádzajúcich politík vo vzťahu k zdaňovaniu bánk. Napriek tomu banky zostávajú obozretné pri poskytovaní úverov, napriek tomu, že sú dobre kapitalizované a vysoko likvidné. Medzi hlavné zostávajúce výzvy pre banky patrí zníženie ešte stále vysokého podielu nesplácaných úverov, ktoré brzdia poskytovanie nových úverov a vytvárajú tlak na zisk. Riziká súvisiace s podmienenými záväzkami spojené s posilnením štátneho vlastníctva v bankovom sektore sú stále vysoké.

(8)Napriek nedávnemu značnému zlepšeniu v oblasti daňovej politiky a daňovej správy, zostáva spoliehanie sa Maďarska na sektorové dane potenciálnou prekážkou pre investície. Selektívna štruktúra týchto daní spôsobuje narušenia v jednotlivých odvetviach. Zatiaľ čo sa naďalej uplatňuje niekoľko ďalších sektorových daní, poplatky pre úverové inštitúcie sa výrazne znížili a zrušili sa progresívne sadzby poplatku za potravinové kontroly. Daňovo-odvodové zaťaženie pre osoby s nízkymi príjmami je však stále vysoké, najmä v prípade tých, ktorí nemajú deti. Môže to mať negatívny vplyv na ich schopnosť zamestnať sa a tiež to môže brzdiť investície. Boli podniknuté kroky na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia (vrátane zníženia jednotnej daňovej sadzbe dane z príjmov fyzických osôb o jeden percentuálny bod a zvýšenia daňovej úľavy pre rodiny s dvomi deťmi). Opatrenia však nie sú dostatočne dobre cielené na to, aby mali významný vplyv na osoby s nízkymi príjmami. Existuje potenciál presunutia daňového zaťaženia z práce na oblasti, ktoré majú menej rušivý vplyv na rast. Bolo prijatých niekoľko opatrení na zlepšenie súladu a zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov, hoci náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny sú naďalej vysoké. Napriek zlepšeniam v posledných rokoch Maďarsko stále čelí výzvam týkajúcim sa efektívnosti výberu daní. Maďarská vláda ohlásila podstatnú inštitucionálnu reformu, ktorá sa má začať v roku 2016 a bude zameraná na efektívnosť daňovej správy.

(9)Obmedzený pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o podporu hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní (napríklad prijatím nového zákona o verejnom obstarávaní, pričom jeho súlad s právnymi predpismi EÚ sa zatiaľ neposudzoval), zatiaľ čo nepredvídateľné zmeny regulačného a administratívneho zaťaženia brzdia súkromné podnikanie a investície. Vysoký počet rokovacích konaní bez predchádzajúceho zverejnenia a zadávanie zákaziek s jedinou ponukou poukazujú na to, že v oblasti obstarávania pretrváva nízka úroveň hospodárskej súťaže. Komplexná stratégia pre elektronické verejné obstarávanie zameraná na zlepšenie efektívnosti a transparentnosti ešte nebola vypracovaná a riziko korupcie je stále vysoké. Zmeny by boli potrebné na to, aby bol nový Národný akčný plán boja proti korupcii (NAP) na obdobie rokov 2015 – 2018 účinnejší pri predchádzaní korupcii vo verejných inštitúciách a uplatňovaní odrádzajúcich sankcií. Vláda neobnovila svoj predchádzajúci záväzok revidovať zákon o oznamovateľoch korupcie z roku 2013, v ktorom chýbajú ustanovenia, ktoré by primerane chránili informátorov pred odvetou. V rámci NAP sa plánuje revízia neambiciózneho systému majetkových priznaní a na základe nových legislatívnych zmien schválených v roku 2015 sa zaviedli niektoré ďalšie obmedzenia týkajúce sa prístupu verejnosti k informáciám. Vláda podnikla kroky na zníženie administratívnej záťaže, ale obmedzujúce právne predpisy Maďarska v sektoroch služieb a nestabilné regulačné prostredie naďalej prinášajú obavy pre podniky a tým vytvárajú neistotu pre investorov. Obmedzenia týkajúce sa zriaďovania a prevádzky podnikov v maloobchodnom sektore predstavujú značné prekážky vstupu na trh a expanzie. Marže v maďarskom maloobchodnom sektore sú tretie najvyššie v EÚ a počas posledného desaťročia sa nepretržite zvyšovali, zatiaľ čo ukazovateľ alokačnej efektívnosti patrí medzi najnižšie v EÚ.

(10)Nedávny vývoj na trhu práce v Maďarsku je priaznivý, pričom miera nezamestnanosti klesla na úroveň spred krízy. Vytváranie pracovných miest v súkromnom sektore sa síce zrýchľuje, na druhej strane však program verejných prác prispel okrem iného aj k zníženiu nezamestnanosti. Tento program je hlavnou aktívnou politikou trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na tento program sa za posledných päť rokov zvýšili viac ako štvornásobne. Zdá sa však, že program nezabezpečuje dostatočné zlepšenie opätovného začlenenia účastníkov na otvorený trh práce. V prvej polovici roku 2015 predstavovala miera úspešného ukončenia účasti na tomto programe a prechodu k riadnemu zamestnaniu 13,1 %, ale približne 60 % účastníkov, ktorí svoju účasť na programe ukončili, sa doň do 180 dní opäť vrátilo. Prináša to výrazné riziko zablokovania účastníkov v programe, najmä nízkokvalifikovaných pracovníkov a ľudí žijúcich v znevýhodnených regiónoch. Aj keď sa tento program zameriava na dlhodobo nezamestnaných, ľudí s nízkou kvalifikáciou a nezamestnaných žijúcich v znevýhodnených oblastiach, 47 % účastníkov v roku 2015 predstavovali osoby so stredoškolským alebo vysokoškolským vzdelaním. Podiel nezamestnaných osôb zapojených do verejných prác je významný aj v krajoch s dobre fungujúcimi trhmi práce. Nedávna reforma verejných služieb zamestnanosti pravdepodobne zníži ich účinnosť. Keďže zodpovednosť za verejné služby zamestnanosti je v súčasnosti rozdelená medzi štyri ministerstvá, administratívna zložitosť mechanizmov riadenia môže výrazne ohroziť účinné riadenie a intenzívnejšie zameranie sa na výsledky. Maximálne trvanie poskytovania dávok v nezamestnanosti (tri mesiace) je najkratšie v EÚ a podstatne kratšie než priemerný čas potrebný na nájdenie si zamestnania. Ukazovatele chudoby sa zlepšujú, zostávajú však vysoké, najmä v rámci najviac znevýhodnených skupín, konkrétne u Rómov a detí. Primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci zostáva výzvou a nedávne reformy by mohli ešte viac obmedziť podmienky prístupu k niektorým dávkam.

(11)Priemerný výkon maďarských študentov, pokiaľ ide o základné zručnosti, bol nižší ako priemer EÚ stanovený v rámci Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie študentov (PISA) z roku 2012 a podiel študentov, ktorí dosahujú slabé výsledky, sa v rokoch 2009 až 2012 zvýšil. Vplyv sociálno-ekonomického zázemia a lokality školy na dosiahnuté výsledky patrí medzi najsilnejšie v EÚ. Selektívnosť vzdelávacieho systému prehlbuje rozdiely vo výkonnosti medzi študentmi rôznych typov škôl a tieto rozdiely sa postupne zväčšujú. Chýbajúci rovný prístup ku kvalitnému všeobecnému vzdelávaniu je osobitne akútny v prípade Rómov. S výnimkou predškolského vzdelávania, kde v posledných rokoch došlo k výraznému zlepšeniu, stále pretrvávajú veľké rozdiely medzi mierami úspešného ukončenia školskej dochádzky u rómskych žiakov/študentov a nerómskych žiakov/študentov na všetkých úrovniach vzdelávania, t. j. na úrovni základného, stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky medzi Rómami je naďalej vysoká. Maďarsko zaviedlo viaceré opatrenia, ktorých cieľom je účinnejšie riešiť nízku úroveň dosiahnutého vzdelania. Dôležité informácie o vykonávaní týchto opatrení však zatiaľ nie sú k dispozícii, a preto je ťažké zhodnotiť ich potenciálny vplyv. Ešte nebol vypracovaný systematický prístup k presadzovaniu inkluzívneho všeobecného vzdelávania. Oznámený plán realizácie pre stratégiu na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky ešte nebol uverejnený. Prechod medzi rôznymi formami a stupňami vzdelávania je naďalej zložitý a nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania môžu tento prechod potenciálne ďalej brzdiť.

(12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

(13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Vzhľadom na vysoké riziko značnej odchýlky, dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu o 0,3 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 a o 0,6 % HDP v roku 2017, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí, a to tak, že sa prijmú potrebné štrukturálne opatrenia.

2.Ďalej znižovať sektorové dane a znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami. Posilniť transparentnosť a hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania prostredníctvom systémov elektronického verejného obstarávania, intenzívnejšieho uverejňovania výberových konaní a ďalších zlepšení protikorupčného rámca. Zlepšiť regulačné prostredie v sektore služieb a v maloobchodnom sektore odstránením obmedzujúcich právnych predpisov a zabezpečením predvídateľnosti.

3.Uľahčiť prechod z programu verejných prác na primárny trh práce a posilniť ďalšie aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti. Prijať opatrenia na zlepšenie výsledkov vzdelávania a na zvýšenie účasti znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na inkluzívnom všeobecnom vzdelávaní.

V Bruseli