Vedúci predstavitelia žiadajú silnejšie vonkajšie hranice ako podmienku zrušenia vnútorných hraníc. V roku 2016 bola na základe návrhu Európskej komisie zriadená európska pohraničná a pobrežná stráž. Do roku 2020 bude mať európska pohraničná a pobrežná stráž 1 015 zamestnancov vrátane zamestnancov v teréne a tiež najmenej 1 500 zamestnancov v pohotovosti v rezerve rýchleho zásahu. Jej ročný rozpočet 292 miliónov EUR by sa mal dovtedy zvýšiť na 335 miliónov EUR. EÚ takisto poskytuje finančné prostriedky na spolufinancovanie riadenia vonkajších hraníc Európy na vnútroštátnej úrovni, ktoré zaisťuje 96 000 príslušníkov pohraničnej stráže jednotlivých krajín, a núdzovú podporu prostredníctvom Fondu pre vnútornú bezpečnosť (hranice). Spoločne tieto činnosti predstavujú počas obdobia siedmich rokov sumu približne 4 miliardy EUR, teda 0,4 % celkového rozpočtu EÚ.

Vývoj európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v budúcnosti bude závisieť od rozhodnutí prijatých v súvislosti s budúcim finančným rámcom. V závislosti od úrovne ambícií si môžeme predstaviť niekoľko scenárov:

Pri maximálnom využití súčasnej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by sa podporil kontinuálny vývoj rámca na výmenu informácií (Eurosur), ako aj investície členských štátov do kapacity pre riadenie hraníc. Zaručilo by sa tým aj to, že európska pohraničná a pobrežná stráž bude mať prístup k vybaveniu, ktoré potrebuje. Vyžadovalo by to rozpočet vo výške približne 8 miliárd EUR počas obdobia siedmich rokov, čo by zodpovedalo približne 0,8 % súčasného viacročného finančného rámca.

Modernizovaná európska pohraničná a pobrežná stráž by umožnila podporu plne integrovanému systému riadenia hraníc EÚ. Základom by bol revidovaný právny rámec s rozšíreným mandátom, ktorý by spájal a posilňoval súčasné nástroje súvisiace s posúdením rizika a situačným prehľadom, zvýšenie operačnej kapacity agentúry pomocou stáleho zboru európskych príslušníkov pohraničnej stráže s počtom aspoň 3 000 zamestnancov EÚ, poskytovanie finančnej podpory a odbornej prípravy na zvýšenie zložky vnútroštátnej pohraničnej stráže v zraniteľných členských štátoch, väčšie a operatívnejšie skupiny expertov a posilnené vlastné vybavenie. Znamenalo by to omnoho silnejšiu úlohu pri návrate na úrovni EÚ a nižšie intervenčné prahy pre agentúru, pokiaľ ide o poskytovanie pomoci pri predchádzaní vážnym nedostatkom pri kontrolách vonkajších hraníc, ktoré by mohli viesť ku kríze. Tento scenár by si vyžadoval rozpočet vo výške približne 20 – 25 miliárd EUR počas obdobia siedmich rokov, čo by zodpovedalo približne 1,8 – 2,3 % súčasného viacročného finančného rámca.

Plnohodnotný systém riadenia hraníc EÚ by znamenal 100 000 zamestnancov EÚ a značnú rezervu vybavenia na úrovni EÚ, čo by bolo porovnateľné so systémov v Spojených štátoch alebo Kanade. Vyžiadal by si približne 150 miliárd EUR počas obdobia siedmich rokov po zohľadnení všetkých vnútroštátnych výdavkov na ochranu hraníc. To by zodpovedalo približne 14 % súčasného viacročného finančného rámca, čiže ekvivalentu ročného rozpočtu EÚ. Napríklad len samotný Úrad Spojených štátov amerických na ochranu colného priestoru a hraníc má ročný rozpočet 13,56 miliardy USD a viac ako 62 000 zamestnancov. Kanadský úrad pohraničnej služby má ročný rozpočet 2 miliardy CAD a viac ako 14 000 zamestnancov.