SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 14.6.2011 
SEK(2011) 804 v kone čnom znení/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforie m Estónska na rok 2011, 
 
 
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k programu stability Es tónska na roky 2011 − 2015 
{SEK(2011) 715 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforie m Estónska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k programu stability Estónska na roky 2011 − 2015 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej vnútroštát nej hospodárskej politike a 
politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Estónsko 29. apríla 2011 pred ložilo svoj program stabil ity na rok 2011, ktorý sa 
vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj ná rodný program reforiem na rok 
2011. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali 
súčasne.  
(7) Estónsko zasiahla celosvetová finan čná kríza ve ľmi hlboko, čím sa zintenzívnilo 
zvrátenie rozmachu v sektore domácich nehnute ľností a spotreby. Kumulatívna strata 
HDP dosiahla v rokoch 2008 − 2009 19 % a miera nezames tnanosti sa do roku 2010 
zvýšila takmer štvornásobne na 16,8 %. Ekonomika sa však rýchlo vrátila do 
pôvodného stavu a o čakáva sa, že rast reálneho HDP sa v budúcich rokoch zrýchli. K 
obnove došlo najmä v ďaka vývozu, ale domáci dopyt sa zvyšuje najmä z dôvodu 
veľkých investícií. Lepšie vyhliadky na rast  predstavovali pozit ívny stimul pre trh 
práce. Miera zamestnanosti sa v poslednom čase výrazne zvýšila, hoci dlhodobá 
nezamestnanos ť je stále vysoká. Zatia ľ čo inflácia sa v porovnaní s minulým rokom 
zrýchlila, o čakáva sa, že sa zmierni pod ľa toho, ako sa budú vyvíja ť celosvetové ceny 
komodít.  
(8) Vychádzajúc z posúdenia programu stability pod ľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa 
Rada domnieva, že makroekonomický s cenár, ktorý tvorí základ rozpo čtových 
prognóz, je realistický. Strednodobou rozpo čtovou stratégiou programu je do roku 
2013 dosiahnu ť strednodobý cie ľ definovaný ako štrukturálna rovnováha a udrža ť si 
ho do konca obdobia programu a usilova ť sa o štrukturálny  prebytok v roku 2013 a 
neskôr. Celková pozícia rozpo čtu verejnej správy dosiahne pod ľa prognózy do roku 
2013 prebytok, zatia ľ čo v krátkodobom horizonte sa o čakáva, že celkový deficit sa o 
niečo zhorší z dôvodu jednorazového vplyvu investi čných záväzkov v oblasti 
životného prostredia týkajúci ch sa uhlíkových kvót. Rozpo čtová úprava programu 
predpokladá ďalšie nezvyšovanie výdavkov verejnej  správy na spotrebu. V programe 
sa poskytujú ur čité informácie týkajúce sa opatrení na dosiahnutie cie ľovej pozície a 
predchádzajúce výsledky pri dosahovaní fiškálnych cie ľov zmier ňujú riziko ich 
nenaplnenia v budúcich rokoch. Cie ľom plánovaných reforiem je najmä dosiahnutie 
vyššej efektívnosti vo viacerých oblastiach, ako napr. vzdelávanie a aktívne politiky 
trhu práce. Zdá sa teda, že riziká rozpo čtových cie ľov sú vo ve ľkej miere vyvážené. 
Pre budúce rozpo čty však bude dôležité poskytnú ť základné podrobnosti o 
 
SK 4   SK opatreniach, aby sa ďalej zvýšila efektívnos ť verejných výdavkov, a tým podpori ť 
vykonávanie programu stability.  
(9) Dlhodobá nezamestnanos ť je naďalej vysoká a miery nezamestnanosti v jednotlivých 
regiónoch boli dos ť rozdielne a nemenné. Napriek výraznému zvýšeniu od roku 2009 
patrí financovanie aktívnych politík trhu práce medzi najnižšie v EÚ, z čoho vyplýva 
nízky podiel nezamestnaných prijímajúcic h aktívnu podporu. Trh práce v Estónsku je 
relatívne flexibilný, čo ešte viac posil ňuje rozhodnutie odloži ť zväčšenie rozsahu 
poskytovania poistných dávok v nezamestnanosti v balíku pracovného práva do roku 2013. Napriek tejto flexibilite má  Estónsko relatívne vysoké da ňovo-odvodové 
zaťaženie, ktoré by mohlo ma ť negatívne dôsledky pre ponuku a dopyt v oblasti 
pracovnej sily. Tento problém je mimoriadne naliehavý vzh ľadom na vysokú mieru 
nezamestnanosti mladých a nízkokvalifikovaných ľudí, ktorým hrozí riziko chudoby. 
Reformy plánované na zníženie príspevkov so ciálneho poistenia riešia správne otázky, 
ale musia sa uskuto čniť súčasne s posilnením rozpo čtovej pozície. Efektívnos ť by bolo 
možné zvýši ť prísnejším overovaním núdze, aby sa presnejšie ur čili iné dávky. 
(10) Spotreba zdrojov v Estónsku patrí medzi najvyššie v EÚ. Čiastočne je to výsledkom 
štruktúry výroby sústrede nej do energeticky náro čných sektorov a priemyselných 
odvetví. Medzi ďalšie faktory patrí nízka energetická efektívnos ť na sektorovej úrovni. 
V národnom programe reforiem Estónsko uvádza celoštátny cie ľ, pokiaľ ide o úsporu 
energie, 9 % na rok 2016 v porovnaní s prognózami (16 % do roku 2020 v národnom programe reforiem). To však nezah ŕňa najväčšie sektory a oblasti s potenciálom úspor, 
ako sú napr. budovy a doprava. Okrem toho ex istuje málo informácií o tom, ako a 
kedy sa opatrenia zavedú, a o ich o čakávaných výsledkoch. Zlepšovanie energetickej 
efektívnosti má teda 
ďalší potenciál. Je pravdepodobné , že zvyšovanie energetickej 
účinnosti bude ma ť pozitívny vplyv na životn é prostredie a na bezpe čnosť dodávky 
energie, ale že takisto zníži infla čný tlak a zlepší konkurencieschopnos ť v oblasti 
nákladov. 
(11) Bez ohľadu na celkový vysoký podiel osôb s terciárnym vzdelaním by ďalšia reforma 
vzdelávacieho systému na vš etkých úrovniach mohla pomôc ť riešiť kvalifika čný 
nesúlad, ve ľké množstvo škôl a zariadení te rciárneho vzdelávania a nedostato čné 
zameranie v odbornom vzdelávaní, čo vedie k vysokému p odielu osôb bez odbornej 
kvalifikácie (32 % v roku 2009). Vzh ľadom na sú časný demografický vývoj je 
zlepšovanie kvality ľudského kapitálu dôležité na to, aby sa zvýšil potenciálny rast v 
strednodobom horizonte. Podpori ť odstraňovanie nerovnováhy smerom k 
obchodovate ľnému sektoru by mohlo najmä zabezpe čenie toho, že terciárne 
vzdelávanie sa zameria na oblasti s k ľúčovým významom pre ekonomiku (napr. 
inžinierstvo). Realizácia reformy vzdelá vania by okrem toho prispela k zlepšeniu 
efektívnosti verejného sektora, ke ďže súčasný systém riadenia vzdelávania je príliš 
roztrieštený na mies tnej úrovni, výsledkom čoho sú neefektívne subvencie a 
nekvalitné služby. 
(12) Estónsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus rôzne záväzky4. Zahŕňajú opatrenia na 
riešenie udržate ľnosti verejných financií, zamestn anosti a konkurencieschopnosti. Z 
fiškálneho h ľadiska sa v pakte prijíma záväzok dosiahnu ť do roku 2013 rovnováhu 
rozpočtu a v roku 2014 prebytok; zahrnú ť požiadavku na rovnováhu rozpo čtu 
                                                 
4 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájs ť v SEK(2011) 715. 
 
SK 5   SK verejného sektora v základnom zákon e na zostavovanie štátneho rozpo čtu; ako aj prvé 
kroky na reformovanie osobitných penzijnýc h schém. Na podporu zamestnanosti sa 
plánujú niektoré da ňové stimuly. V oblasti konkurencieschopnosti sa opatrenia 
zameriavajú na inovácie, vysokoškolské vz delávanie a reformu verejných služieb.  
Záväzky v pakte zodpovedajú agende uvede nej v národnom programe reforiem. Ciele 
stanovené v pakte by si vyžadovali ďalšie opatrenia na posil nenie politík trhu práce, 
ako aj riešenie efektívnos ti zdrojov a trhu s energiou. Zá väzky Paktu Euro Plus sa 
posúdili a zoh ľadnili v odporú čaniach. 
(13) Komisia posúdila program stability a národný program reforiem a záväzky Paktu Euro 
Plus5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú 
politiku v Estónsku, ale aj  ich dodržiavanie pravid iel a usmernení EÚ vzh ľadom na 
potrebu posilni ť celkové hospodárske ri adenie Európskej únie tým, že sa poskytnú 
vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátne ho rozhodovania. Je toho názoru, že 
zatiaľ čo opatrenia na dosiahnutie cie ľovej rozpo čtovej pozície by sa v budúcich 
rozpočtoch museli špecifikova ť, výsledky estónskych orgánov zmier ňujú riziko 
nenaplnenia fiškálnych cie ľov. Mali by sa podniknú ť ďalšie kroky na posilnenie 
politík trhu práce a poskytnú ť lepšie stimuly pre prácu, na zvýšenie ľudského kapitálu 
prostredníctvom rozsiahlej re formy vzdelávania, ako aj ri ešenie efektívnosti zdrojov a 
trhu s energiou.  
(14) Vzhľadom na toho posúdenie Rada preskúmala program stability Estónska na rok 
2011 a jej stanovisko6 je vyjadrené najmä v odporú čaniach v bode 1) ďalej v texte. Po 
zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný 
program reforiem Estónska, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Estónsko prijalo v o bdobí rokov 2011 – 2012 opatrenia s cie ľom: 
(1) Najneskôr do roku 2013 dosiahnu ť štrukturálny prebytok a zárove ň v roku 2012 
obmedziť deficit na maximálne 2,1 % HDP, prísne kontrolova ť výdavky a zvýši ť 
efektívnos ť verejných výdavkov. 
(2) Podniknú ť kroky na podporu dopytu po pracovnej sile znížením da ňového zaťaženia 
a zaťaženia v oblasti sociálneho zabezpe čenia rozpo čtovo neutrálnym spôsobom, 
najmä v prípade osôb s nízkym a stredne vysokým príjmom. Zlepši ť účinnosť 
aktívnych politík trhu práce tým, že opatrenia sa zamerajú na mladých ľudí a 
dlhodobo nezamestnaných, najmä v oblastiach s vysokou nezamestnanos ťou, aby sa 
znížilo riziko chudoby. 
(3) Zabezpečiť realizáciu plánovaných stimulov na zn íženie spotreby energie a zlepšenie 
energetickej efektívnosti ekonomiky, zamer ané na sektor budov a sektor dopravy, 
okrem iného zabezpe čením lepšieho fungovania trhu.  
                                                 
5 SEK(2011) 715. 
6 Pod ľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 6   SK (4) Pri uskuto čňovaní reformy vzdelávacieho systému da ť prednos ť opatreniam na 
zlepšenie kvality a dostupnosti predškol ského a odborného vzdelávania a posilni ť 
systém odborných kvalifikácií. Výsledky vzdelávania zameriava ť viac na potreby 
trhu práce a poskytova ť možnosti nízkokvalifikovaným pracovníkom zú častniť sa na 
celoživotnom vzdelávaní.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda