SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 2. 2. 2022  
COM(2022) 30 final  
 
Normalizačný balík  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
o vykonávaní nariadenia (EÚ) č.  1025/2012 v  rokoch 2016 až 2020   
 
1 
 1 Úvod  
V nariadení (EÚ) č.  1025/20121 (ďalej len „nariadenie“) sa stanovuje právny rámec 
umožňujúci Komisii požiadať európske normalizačné organizácie (ESO)2 o vypracovanie 
štandardov  a normalizačných produktov pre tovar  a služby na podporu politík EÚ  a práva EÚ, 
na podporu fungovania európskeho systému normalizácie zo strany EÚ  a stanovujú sa 
kľúčové kritériá pre fungovanie európskeho systému normalizácie . 
Podľa článku  24 ods.  3 nariadenia Komisia predkladá správu  o jeho vykonávaní každých päť 
rokov. Prvá správa venovaná rozmedziu roko v 2013  – 2015 bola zverejnená  v roku 20163. 
Táto správa sa zaoberá najmä obdobím 2016  – 2020  s tým obmedzením, že niektoré údaje 
boli dostupné len do roku 2019, ak je to však možné, obsahuje aj aktualizované skutočnosti  
a údaje do roku 2021.  V článku  24 od s. 1 a 2 nariadenia sa vyžaduje, aby ESO  a iné 
organizácie, ktorým boli pridelené finančné prostriedky EÚ, zasielali výročné správy  
o svojich činnostiach. Tieto správy boli zohľadnené pri vypracúvaní tejto správy. Na podporu 
zberu údajov bola zadaná nezávi slá štúdia4. 
2  Vykonávanie nariadenia  
Komisia vyhlásila viacero iniciatív  a opatrení na podporu vykonávania tohto nariadenia. Na 
podporu stratégie jednotného trhu  z roku 20155 a v rámci normalizačného balíka  z roku 20166 
Komisia spustila spoločnú iniciatívu  v oblasti normalizácie. Cieľom tejto iniciatívy 
vychádzajúcej  z koncepcie účasti viacerých zainteresovaných strán  a partnerstva bolo 
zmodernizovať európsky systém normalizácie  a zachovať jeho atraktívnosť, účinnosť  
a efektívnosť. Iniciatíva pozostávala  z 15 rôznych čiastkových opatrení, pričom dokumenty sú 
verejne dostupné7. V januári 2018 bola vypracovaná správa  o aktuálnom stave8. Pri zohľadnení 
všetkých týchto iniciatív  a opatrení možno súčasné vykonávanie nariadenia zhrnúť takto.  
2.1 Transparentnosť  medzi normalizačnými orgánmi (článok  4) 
V článku  4 nariadenia sa uvádzajú požiadavky týkajúce sa transparentnosti noriem medzi 
ESO  a národnými normalizačnými orgánmi  a medzi týmito subjektmi  a Komisiou . 
Prístup  k návrhom noriem  a transparentnosť noriem vo  vzťahu  k iným ESO, národným 
normalizačným orgánom  a Komisii, ako sa vyžaduje  v článku  4, sa uľahčuje online nástrojmi . 
                                                           
1 Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) č. 1025/2012  z 25. októbra  2012  o európskej normalizácii, 
ktorým sa menia  a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS  a 93/15/EHS  a smernice Európskeho parlamentu  a Rady 
94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES  a 2009/105 /ES 
a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS  a rozhodnutie Európskeho parlamentu  a Rady č.  1673/2006/ES 
(Ú. v. EÚ L  316, 14.11.2012, s.  12). 
2 Tromi európskymi normalizačnými organizáciami  v zmysle nariadenia sú Európsky výbor pre normalizáciu 
(CEN),  Európsky výbor pre normalizáciu  v elektrotechnike (CENELEC)  a Európsky inštitút pre 
telekomunikačné normy (ETSI).  
3 COM(2016)  212 final.  
4 Study on the implementation of the Regulation (EU) No.  1025/2012 (Article  24) [Štúdia vykonávania 
nariadenia EÚ č.  1025/2012 (článok  24)] https://doi.org/10.2873/504681  a https://doi.org/10.2873/593923 .  
5 COM(2015)  550 final.  
6 COM(2016)  358 final.  
7 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#jis .  
8 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0015 .  
 
2 
 Prístup  k návrhom noriem  a transparentnosť noriem na európskej úrovni podľa článku  4 
uľahčujú online nástroje zavedené ESO  v roku 2015, keďže zaviedli mechanizmus 
umožňujúci členom/zúčastneným zainteresovaným stranám ESO, Komisii  a Európskemu 
združeniu voľného obchodu (EZVO) priamy online prístup  k návrhom európskych noriem  
a normalizačným produktom. Pokiaľ ide  o národné normalizačné orgán y, v roku 2019 malo 
približne 70  % z  nich online nástroje umožňujúce príslušným zainteresovaným stranám 
prístup  k návrhom národných noriem. Napriek tomu na základe správ organizácií občianskej 
spoločnosti  a malých  a stredných podnikov (MSP) zostáva prístup  k činnostiam národných 
normalizačných orgánov naďalej výzvou.  
2.1.1 Usmernenia  
V rámci doplnkovej úlohy na podporu transparentnosti Komisia  v spolupráci  s ESO  v roku 
2015 vypracovala príručku9, v ktorej sa zástupcom ESO, úradníkom Komisie, členským 
štátom EÚ  a zainteresovaným stranám poskytujú usmernenia  o úlohe žiadostí Komisie  
o normalizačné práce10, o tom, ako vypracúvať  a prijímať žiadosti  o normalizačné práce11 
a ako ich vybavovať12. V roku 201613 Komisia takisto vydala všeobecný kontrolný zoznam  
pre ESO  k vykonávaniu sebahodnotenia  pri vypracúvaní  a vydávaní harmonizovaných 
európskych noriem na podporu práva EÚ  s cieľom posilňovať kvalitu noriem  a produktov  
a úspešné uverejňovanie  v Úradnom vestníku Európskej únie . V niektorých prípadoch14 bol 
tento kontroln ý zoznam  v určitých oblastiach politiky prispôsobený špecifikám právnych 
predpisov  a iných odvetvových požiadaviek . 
„Modrá príručka“15, ktorá je súčasťou komplexného usmernenia Komisie  o vykonávaní 
predpisov EÚ týkajúcich sa výrobkov,  obsahuje osobitný oddiel venovaný normám (oddiel 
4.1.2  a príloha  VI). 
2.2 Inkluzívnosť  a zapojenie zainteresovaných strán vrátane výskumných orgánov 
(články  5 a 9) 
V článku  5 nariadenia sa od ESO vyžaduje, aby podporovali  a uľahčovali vhodné zastúpenie  
a efektívne zapojenie vše tkých relevantných zainteresovaných strán vrátane MSP, 
spotrebiteľských organizácií  a zainteresovaných strán  z oblasti životného prostredia  a zo 
sociálnej oblasti pri ich normalizačnej činnosti. Identifikovanými organizáciami 
zainteresovaných strán, ktoré  v súčasnosti čerpajú finančné prostriedky EÚ (známe aj ako 
„organizácie podľa prílohy  III“), sú organizácia Small Business Standards (SBS, Normy pre 
malé podniky) zastupujúca záujmy MSP, European consumer voice in standardisation 
(ANEC, Hlas európskych sp otrebiteľov  v oblasti normalizácie), Environmentálna koalícia pre 
normy (ECOS), Európske environmentálne občianske združenie pre normalizáciu zastupujúce 
environmentálne záujmy  a Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC) zastupujúca 
záujmy pracujúcich . 
                                                           
9 SWD(2015) 205 final  z 27. 10. 2015.  
10 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13507/attachments/1/translations .  
11 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13508/attachments/1/translations .  
12 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13509/attachments/1/translations .  
13 Ares(2016)  6548298  z 22. 11. 2016.  
14 Napr. smernice 2014/30/EÚ  a 2014/53/EÚ.  
15 https://ec.europa.eu/growth/single -market/goods/building -blocks_en#blue -guide .  
 
3 
 Na európskej úrovni  (článok  5 ods.  1 nariadenia) sú organizácie podľa prílohy  III oprávnené 
zúčastňovať sa na politickej úrovni  v riadiacich orgánoch všetkých ESO  a na technickej 
úrovni  v technických orgánoch výborov CEN  a CENELEC  a v technických výboroc h inštitútu 
ETSI. Od poslednej správy boli prijaté nové iniciatívy  s cieľom ďalej zlepšovať ich 
začlenenie  a účinné zapojenie.  
Výbory CEN  a CENELEC  v roku 2017 zaviedli zmenu,  v dôsledku ktorej môžu 
nepriemyselné organizácie podľa prílohy  III (ANEC, ETUC  a ECOS) predkladať formálne 
stanoviská  k pripravovaným normám (tzv. právo na stanovisko).  V prípade nepriaznivého 
stanoviska technický výbor zodpovedný za navrhnutie dotknutej normy zváži odôvodnenie 
predložené spolu so stanoviskom  a poskytne spätnú väzbu. To môže viesť aj  k revíziám 
návrhu normy. Zo všetkých formálnych stanovísk predložených spoločenskými 
zainteresovanými stranami bolo celkovo priaznivých 76  %. 
Inštitút ETSI spustil  v roku 2017 „program 3SI“,  a to s cieľom komunikovať  s organizáciami 
podľa prílohy  III. Tento program zahŕňa okrúhle stoly  s pracovníkmi inštitútu ETSI  
a zástupcom zainteresovaných strán  v rámci inštitútu ETSI (ďalej len „obhajca 3SI“), ktorých 
cieľom je diskutovať  o otázkach inkluzívnosti. Inštitút ETSI nezaviedol žiadne mechanizmy 
podobné mechanizmom výborov CEN  a CENELEC na poverenie nepriemyselných 
organizácií podľa prílohy III štrukturálnejšou úlohou  v procese vypracúvania noriem, ako je 
formálne právo na stanovisko. Organizácia SBS vyjadrila svoju nespokojnosť  
s inklu zívnosťou inštitútu ETSI  v lete 2021 počas verejnej konzultácie  o pláne16 budúcej 
normalizačnej stratégie Komisie, pričom uviedla, že „ inštitút ETSI dosiaľ nevyčlenil 
dostatočné zdroje  a rozpočet na zvýšenie svojej inkluzívnosti “17, s čím súhlasilo aj iné 
združenie MSP18. Podobné stanoviská vyjadrili aj ďalšie organizácie financované podľa 
nariadenia  v príslušných správach podaných podľa článku  24. Napríklad  v správe organizácie 
ANEC  z roku 201919 sa uvádza: „Inštitút ETSI nie je ochotný prehĺbiť svoje ustanove nia 
o inkluzívnosti  a domnieva sa, že spĺňa požiadavky nariadenia. Organizácie podľa prílohy III 
sa však domnievajú, že inštitút ETSI ich nespĺňa.“  Organizácia ECOS sa takisto vyjadrila20, 
že: „Zapojenie organizácií podľa prílohy III do inštitútu ETSI je  v porovnaní  s ostatnými 
dvomi ESO stále oveľa zložitejšie.“ Okrem iného tvrdí, že inkluzívnosť procesu nemožno 
oddeliť od hlasovacích práv, pretože  v inštitúte ETSI majú priemyselné zainteresované strany 
väčšie hlasovacie práva než akákoľvek iná kategória zainteresovaných strán alebo orgán 
spoločne. Podiel národných normalizačných orgánov  z členských štátov EÚ na hlasovacích 
právach  v inštitúte ETSI je približne 2  %. Vzhľadom na hlasovacie práva iných 
nepriemyselných zainteresovaných strán (občianskej spolo čnosti, akademickej obce, 
výskumníkov) je tak tento podiel  v prípade hlasovania zanedbateľný.  
                                                           
16 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -strategy_sk .  
17 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
strategy/F2665680_sk . 
18 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
Strategy/F26656 77_sk.  
19 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44748 .  
20 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44749 .  
 
4 
 Tieto obavy vyjadrili aj určité kategórie zainteresovaných strán, najmä  v prípade prístupnosti, 
pričom niektorí zástupcovia osôb so zdravotným znevýhodnením len ť ažko vnímali proces ako 
inkluzívny  a museli sa spoliehať na kontakty so združeniami spotrebiteľov. Hoci takýto kontakt 
prostredníctvom združení spotrebiteľov nie je prísne vzaté  v rozpore  s nariadením, obavy rôznych 
kategórií zainteresovaných strán spochyb ňujú, či sa inkluzívnosti venuje dostatočná pozornosť . 
2.2.1 Výskumné orgány  
V súvislosti  s vykonávaním článku  5 ods.  2 a článku 9 nariadenia sa  v správach ESO21 
zdôrazňuje, že sa uskutočnili rôzne činnosti so zapojením výskumných organizácií. Zo správ 
však nie je úplne jasná účinnosť týchto činností, napr. ich účinky na prijímanie konkrétnych 
noriem alebo zvýšené zapojenie . 
Súvisiacou udalosťou bolo podpísanie dohody  o spolupráci medzi výbormi CEN  a CENELEC  
a Spoločným výskumným centrom Európskej komisie (JRC)  v októbri 2016  a jej obnovenie  
v októbri 202122, ktorej cieľom bolo premostiť výskum  a inovácie  s normalizáciou  v záujme 
predvídania normalizačných potrieb  a zosúladenia strategických priorít.  
JRC takisto spolupracovalo so združením COST prostredníctvom spoločnej iniciatívy  v oblasti 
normalizácie na informovaní  o prínosoch normalizácie pre výskum  a inovácie uskutočňovaných  
v rámci projektov COST  a odbornej príprave  v tejto oblasti. Vďaka tomuto prepojeniu výbory 
CEN  a CENELEC od roku 2019 poskytli viacero modulov odbornej prípravy.  
2.2.2 Nástroje IKT  
ESO podali správy  o investíciách  a používaní nástrojov IKT na zvýšenie efektívnosti 
európskeho systému normalizácie  a uľahčenie činností normalizácie (ako sú spolupráca medzi 
členmi, zasadnutia, vypracúvanie návrhov, prístup  k pracovným dokumentom  
a normalizačným produktom  a komunikácia  a schvaľovanie na diaľku) . 
2.3 Spolupráca medzi národnými normalizačnými orgánmi  a ESO  
Národné normalizačné orgány  a ESO zaviedli mechanizmy na uľahčenie vzájomnej výmeny 
najlepších postupov, ako sú poradné skupiny, monitorovacie výbory, zasadnutia  
a usmernenia. Tri ESO používajú niekoľko nástrojov na uľahčenie  a zlepšenie výmeny 
najlepších postupov medzi sebou aj medzi národnými delegáciami (napríklad prostredníctvom 
zasadnutí vedúcich národných delegácií, ktoré usporadúva inštitút ETSI). ESO spolupracujú 
aj pri iných činnostiach vrátane vzdelávania, odbornej prípravy  a výskumu  a vývoja  v rôznych 
oblastiach súvisiacich  s normalizáciou, ako sú spoločné činnosti  v oblasti odbornej prípravy 
vykonávané výbormi CEN  a CENELEC.  
Koncom roka 2021 niekoľko národných normalizačných orgánov vyjadrilo obavy  v súvislosti 
so svojou úlohou  v ETSI. Medzi inšt itútom ETSI  a niektorými európskymi národnými 
                                                           
21 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#article24 .  
22 https://www.cencenelec.eu/news -and-events/news/2021/pressrelease/2021 -10-21-jrc-cen-cenelec -renewed -
cooperation/ .  
 
5 
 normalizačnými orgánmi stále prebiehajú diskusie  o ich uznaní za strategických partnerov  
v oblasti normalizácie . 
2.4 Prístup MSP  k normám (článok  6) 
Podľa článku  6 ods.  3 nariadenia národné normalizačné orgány vypracujú výročnú správu  
o svojich činnostiach zameraných na podporovanie  a uľahčovanie prístupu MSP  k normám  
a procesom tvorby noriem. Zahŕňa to aj podávanie správ  o výmene najlepších postupov 
zameranej na zvýšenie zapojenia MSP (napr. článok  6 ods.  2 nar iadenia). Štúdia podporujúca 
túto správu obsahuje presné štatistiky na túto tému23 a uvádza sa  v nej počet národných 
normalizačných orgánov, ktoré umožňujú zastúpenie súvisiacej kategórie zainteresovaných 
strán, ako sa uvádza  v tabuľke ďalej. Napríklad prvá  hodnota  v tabuľke (29/33) znamená, že  
z 33 národných normalizačných orgánov pridružených  k danej ESO umožňovalo 
29 zastúpenie MSP vo výbore CEN.  
Zaintere
sované 
strany/  
ESO/rok  CEN  CENELEC  ETSI  
2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  
MSP  29/33  30/34  31/34  31/34  29/33  30/34  31/34  31/34  28/39  29/39  29/39  30/39  
Spotrebi
telia 25/33  24/34  25/34  25/34  20/33  20/34  22/34  22/34  26/39  27/39  27/39  27/39  
Zainteres
ované 
strany  
z oblasti 
životného 
prostredia  24/33  24/34  26/34  26/34  18/33  20/34  23/34  23/34  22/39  23/39  23/39  23/39  
Zaintere
sované 
strany 
zo 
sociálnej 
oblasti  21/33  20/34  23/34  22/34  17/33  18/34  20/34  20/34  19/39  20/39  20/39  20/39  
 
Je dôležité poznamenať, že celkový počet pridružených národných normalizačných orgánov je  
v niektorých  prípadoch oveľa vyšší než počet krajín EÚ  a EHP. Dôvodom je, že ESO zapájajú do 
svojich vývojových procesov národné normalizačné orgány  z krajín mimo EÚ  a mimo EHP.  
Pozoruhodnou informáciou, ktorú priniesla štúdia, je, že národné normalizačné orgány vo 
výboroch CEN  a CENELEC „udeľovali MSP  v rokoch 2015 až 2019 čoraz viac osobitných 
sadzieb na účasť na normalizačných činnostiach, zatiaľ čo národné normalizačné orgány, 
ktoré sú členmi ETSI, čelia klesajúcemu trendu, pokiaľ ide  o poskytovanie týchto osobitných 
sadzieb“ . V tejto súvislosti sa  v správe ETSI  z roku 201924 takisto uvádza: „ETSI nefunguje 
na základe zásady delegácie vnútroštátnej právomoci, takže účasť ich [MSP] na technickej 
organizácii  a práci je priamo prostredníctvom ich členstva  v ETSI  […]. Tieto zainteresované 
strany musia predkladať svoje pripomienky prostredníctvom národných normalizačných 
orgánov, ktoré sú členmi ETSI, len počas procesu verejného schvaľovania. “ 
                                                           
23 https:// doi.org/10.2873/504681 .  
24 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44751 .  
 
6 
 2.5 Zapojenie orgánov verejnej moci do európskej normalizácie (článok  7) 
Správy o zapojení orgánov verejnej moci do normalizačných činností predložené Komisii 
obsahujú len málo systematických  a oficiálnych informácií  o vykonávaní článku  7 nariadenia.  
V správach od ESO25 sa ako vhodné úkony zvyčajne uvádzajú opatrenia 4  a 9 spoločne j 
iniciatívy  v oblasti normalizácie26. Keďže nie sú  k dispozícii presné údaje,  v budúcnosti sa 
môže zvážiť monitorovací nástroj.  
2.6 Ročné pracovné programy Únie  (článok  8) 
Komisia  v súlade  s článkom 8 prijala ročné pracovné programy Únie pre európsku 
normalizáciu27. Prostredníctvom ročných pracovných programov Únie Komisia usmerňuje ESO, 
ako pracovať na normách  a normalizačných produktoch  a takisto  ako majú posilniť zapojenie 
malých  a stredných podnikov  a spoločenských zainteresovaných strán do procesu.  Tento 
dokument sa postupne formuje tak, aby stanovoval priority  v súvislosti  s politikami EÚ  s cieľom 
poskytnúť predstavu  o smerovaní  a očakávaniach  z hľadiska tvorcu politiky  a takisto poskytovať 
lepšie usmernenia zainteresovaným stranám  v oblasti normal izácie, pokiaľ ide  o plnenie . 
2.7 Žiadosti  o normalizačné práce (článok  10) 
Komisia  v rozmedzí rokov 2015  – 2019 vydala 35 žiadostí  o normalizačné práce  a v roku 
2020 ďalších deväť.  Z týchto 44 žiadostí bolo šesť zamietnutých (13,6  %). ESO často 
uvádzali tieto  dôvody zamietnutia:  nesúhlas  s určitými vyžiadanými normami, nesúhlas  
s niektorými požiadavkami uvedenými  v žiadosti  o normalizačné práce,  nesúhlas  s tým, že na 
podporu konkrétnej základnej požiadavky sú potrebné určité vyžiadané technické špecifikácie 
alebo nesúhlas so stanovenými lehotami dodania vyžiadaných noriem . 
Zamietnutie žiadostí  o normalizačné práce môže mať významný vplyv na i) vykonávanie 
spravodlivého  a účinného vnútorného trhu; ii) konkurencieschopnosť odvetví; iii) účasť 
spoločenských zain teresovaných strán  a iv) technologickú nezávislosť Únie. Takisto to môže 
viesť  k opieraniu sa  o normy  z krajín mimo EÚ,  v prípade čoho nemusí byť jasné, do akej 
miery sa dodržiava inkluzívny proces . 
Pokiaľ ide  o vybavovanie žiadostí  o normalizačné práce, t akisto došlo  k prípadom, že napriek 
prijatiu žiadosti  o normalizačné práce výborom CEN sa žiadosť vykonala len čiastočne28. 
2.7.1 Podpora Komisie pri vybavovaní žiadostí  o normalizačné práce (harmonizované 
normy)  
Do roku 2018 existovala zmluva  o poskytovaní služieb (s  tzv. konzultantmi nového prístupu), 
ktorej cieľom bolo pomôcť ESO overovať súlad návrhov harmonizovaných európskych 
                                                           
25 https ://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual .  
26 Opatrenie 4: zlepšovanie informovanosti národných orgánov verejnej moci  o normalizácii; opatrenie 9: 
inkluzívnosť, transparentnosť  a účinné zapojenie všetkých zainter esovaných strán do európskeho systému 
normalizácie.  
27 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual .  
28 V prípade nariadenia  o vybavení námorných lodí 2014/90/EÚ napriek tomu, že výbor CEN prijal žiadosť  
o normalizačné práce M/557, zodpovedný technický výbor nepokročil  s jej vykonaním, pokiaľ ide  o hadice.  
 
7 
 noriem so žiadosťou Komisie.  V rámci tejto zmluvy bola miera úspešnosti normalizačných 
produktov uverejnených  v Úradnom vestníku Európskej únie  obmedzená  a nahromadil sa 
značný počet nevybavených neuverejnených noriem.  V marci 2017 sa  v internej databáze 
Komisie nachádzalo 596 nespracovaných harmonizovaných európskych noriem predložených 
organizáciami ESO.  S cieľom zabezpečiť účinnú  službu na účely vykonávania nariadenia si 
Komisia vyžiadala novú zmluvu  o poskytovaní služieb29 (ďalej len „harmonizované normy“). 
Pri vykonávaní nového systému Komisia venovala pozornosť riešeniu niektorých zistených 
problémov  z minulosti  s cieľom zabezpečiť:  
 dobrovoľný charakter služby pre ESO, takisto  v súlade  s predchádzajúcim systémom 
konzultantov nového prístupu,  
 jasné oddelenie úloh  – konzultanti nenavrhujú obsah harmonizovaných európskych 
noriem ani  o ňom nerokujú, zameriavajú sa na posúdenie  toho, či harmonizované 
európske normy spĺňajú požiadavky práva EÚ,  
 dostupnosť odvetvových služieb  v záujme usmerňovania pri vzniknutých 
pochybnostiach, otázkach alebo problémoch, ktoré môžu vyplynúť  z návrhu 
harmonizovaných európskych noriem, ako aj  
 úlohu  Komisie pri konečnom rozhodnutí uverejniť harmonizované európske normy  
v Úradnom vestníku Európskej únie . 
Komisia štruktúrovala prácu poradcov pre harmonizované normy tak, aby to neviedlo  
k oneskorenému vydávaniu harmonizovaných európskych noriem.  
Od spustenia systému poradcov pre harmonizované normy  v decembri 2021 sa počet 
nevybavených neposúdených  a spracovaných harmonizovaných európskych noriem predložených 
ESO na uverejnenie  v Úradnom vestníku Európskej únie  znížil na len dve normy  z roku 2018  
a päť z roku 2019,  v prípade ktorých sa  v súčasnosti čaká na rozhodnutie Komisie.  
K 9. decembru 2021 prijal dodávateľ Komisie riadiaci poradcov pre harmonizované normy od 
ESO 3  312 žiadostí  o posúdenie návrhov harmonizovaných európskych noriem,  a to podľa 
21 právnych predpisov EÚ,  z ktorých 2  944 bolo spracovaných  a 368 bolo nevyhovujúcich30. 
Zo všetkých odvetví bolo len 27,58  % posúdení harmonizovaných noriem kladných31, a to 
najmä  v dôsledku nesúladu  s právom EÚ,  z čoho vyplýva, že treba vynaložiť väčšie úsil ie na 
proces vývoja noriem, napr.  v rámci technických výborov, aby bola práca vo väčšom súlade  
s politickými  a právnymi požiadavkami.  
2.7.2 Tvorba  a uverejňovanie harmonizovaných európskych noriem  
V rokoch 2016  a 2017 zainteresované strany poukazovali na problém  oneskoreného 
uverejnenia niektorých harmonizovaných európskych noriem. Komisia  v dôsledku toho od 
roku 2018 monitoruje jednotlivé fázy procesu, pričom  v tejto správe sa uvádzajú aj príslušné 
výsledky za rok 2020 . 
                                                           
29 https://ec.europa.eu/growth/content/technical -assistance -area-harmonised -standards_en .  
30 Napr. preto, že nesúvisia  s harmonizovanými európskymi normami, al ebo pre nadbytočnosť žiadostí.  
31 Poznámka: jedna norma sa posudzuje dvakrát až štyrikrát, pričom v  tejto štatistike sa každé posúdenie započítava 
samostatne. Uvedený počet preto nesvedčí o  záporných hodnoteniach, ktoré sa vyskytujú v  neskoršej fáze.   
 
8 
 Komisia  v rozmedzí rokov 2018  – 2020 prija la 1 247 harmonizovaných európskych noriem  
na podporu právnych predpisov EÚ. 238 z nich tvorili opätovne predložené existujúce 
harmonizované európske normy podľa nových nariadení. Prvýkrát predložených noriem tak 
bolo 1 009 vrátane 76 korigend  a 267 zmien . 
Táto správa sa  v nasledujúcej analýze zameriava na prvýkrát predložené normy, ktoré boli 
podľa jednotlivých rokov  a jednotlivých ESO rozložené takto:  
Predložené harmonizované 
európske normy  2018  2019  2020  Spolu  
CEN  231  216 129 576  
CENELEC  134  161 104 399  
ETSI  8 11 15 34 
Spolu  373  388 248 1 009  
 
K 9. decembru 2021 bolo  v Úradnom vestníku Európskej únie  uverejnených 
576 harmonizovaných európskych noriem, 17 sa práve uverejňuje, 371 nebolo prijatých  a pri 
45 sa má prijať rozhodnutie . 
Na základe interných databáz Komisie, ktorá je prepojená  s nástrojmi IT organizácií ESO, je 
stredový čas od prijatia harmonizovanej európskej normy výbormi CEN, CENELEC alebo 
inštitútom ETSI  a formálnym predložením Komisii na uverejnenie  v Úradnom vestníku 
Európskej únie 100 dní. Znamená to, že ESO môže trvať až viac ako tri mesiace, kým 
Komisii predložia normu po jej sprístupnení verejnosti (napr. sprístupnení na zakúpenie) pred 
tým, než Komisia môže začať  s posúdením  a so spracovaním harmonizovanej európskej 
normy na účely uverejnenia  v Úradnom vestníku Európskej únie32. Priemerný čas 
(v zátvorkách  v tabuľke ďalej) je oveľa vyšší  z dôvodu niekoľkých extrémnych prípadov33.   
Stredový (a  priemerný) čas (v  dňoch) 
od prijatia ESO po predloženie 
Komisii  2018  2019  2020  Spolu  
CEN  75 (115)  105 (199)  70 (91)  83 (141)  
CENELEC  218 (424)  189 (1  374) 82 (481)  186 (822)  
ETSI  29 (27)  49 (58)  20 (29)  28 (38)  
Spolu  109 (224)  117 (683)  75 (251)  100 (407)  
 
Pokiaľ ide  o spracovanie harmonizovaných európskych noriem Komisiou ako také, stredový 
(priemerný) čas od predloženia organizáciou ESO Komisii po uverejnenie  v Úradnom 
                                                           
32 Kom isia nemôže začať svoje vlastné interné spracovanie harmonizovaných európskych noriem, kým jej ich 
ESO formálne nepredložia.  
33 Veľkú nezrovnalosť týkajúcu sa výboru CENELEC spôsobilo predloženie balíka určitých starých noriem  
a súvisiacich novších zmien. Keďže niektoré  z týchto starých noriem pochádzajú  z 90. rokov, do priemeru je 
započítané oneskorené predloženie,  a preto sú výsledky skreslené. Väčšina noriem spôsobujúcich tieto veľké 
oneskorenia sa obmedzuje najmä na produkty  v rámci žiadostí Komisie  o normalizačné práce týkajúce sa 
právnych predpisov  o ekodizajne.  
 
9 
 vestníku Európskej únie34 sa stabilne znižuje, ako je znázornené  v tabuľke ďalej. Dlhší čas, 
ktorý Komisia potrebovala na spracovanie  v roku 2019, bol spôsobený zmenou metódy 
uverejňovania (zo série C Úradného vestníka Európskej únie  na sériu L Úradného vestníka 
Európskej únie ), čo si vyžadovalo prechodné adaptačné obdobie. Odvtedy Komisia značne 
skrátila trvanie svojich vlastných procesov.  V rokoch 2020  a 2021 Ko misia dosahovala lepšie 
výsledky než  v roku 2018 (keď uverejňovanie harmonizovaných európskych noriem  
v Úradnom vestníku Európskej únie  stále prebiehalo podľa postupov uverejňovania  v sérii C 
Úradného vestníka Európskej únie ).  
 2018  2019  2020  2021  
Stredový (a  priemerný) čas (v  dňoch) 
od predloženia Komisii po uverejnenie  
v Úradnom vestníku Európskej únie  238 (298)  292 (322)  228 (231)  108 (121)  
 
2.8 Formálne námietky (článok  11) 
V rozmedzí rokov 2015  – 2019 bolo prijatých spolu 20 formálnych námietok proti 
konkrétnym harmonizovaným európskym normám  v súlade  s ustanoveniami  v článku  11 
nariadenia.  V roku 2020 boli predložené ďalšie tri35. Priemerné trvanie formálnej námietky 
(myslené ako čas od jej predloženia po jej vyriešenie) je 1  084 dní, t.  j. tri roky.  
2.9 Oznamovanie organizáciám zainteresovaných strán (článok  12) 
Komisia zriadila osobitné webové sídlo36 na oznamovanie uvedené  v článku  12. 
2.10 Špecifikácie IKT (články  13 a 14) 
Mnohé  z najbežnejších technických špecifikácií IKT  v poslednej dobe vypracúvajú súkromné fóra  
a konzorciá.  V článku  13 nariadenia sa Komisii umožňuje určiť technické špecifikácie IKT, na 
ktoré sa môže odkazovať vo verejnom obstarávaní. Umožňuje sa tak väčšia hospodárska súťaž  
v tejto oblasti  a znižuje sa riziko odkázanosti na obmedzen ý okruh dodávateľov vlastníckych 
systémov. Náležitý zoznam je uverejnený na webovej stránke Komisie37. 
Okrem toho sa spoločnými normami IKT zabezpečuje interoperabilita. To je čoraz 
dôležitejšie, keďže čoraz viac zariadení je navzájom prepojených.  V oznámen í o prioritách  
v oblasti normalizácie IKT38 z roku 2016 Komisia navrhla zamerať zdroje  a komunity  
v oblasti stanovovania noriem na päť prioritných oblastí. Dôležitosť noriem IKT bola 
opätovne zdôraznená  v priemyselnej stratégii  z roku 202039. 
                                                           
34 To zahŕňa celý čas, ktorý Komisia potrebuje na to, aby najskôr ohodnotila prijaté harmonizované európske 
normy  a potom vykonala interný postup vedúci  k uverejneniu harmonizovaných európskych noriem  v Úradnom 
vestníku Európskej únie . 
35 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#objections .  
36 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en . 
37 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/ict -standardisation/ict -technical -
specifications_en . 
38 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/SK/TXT/?uri=CELEX:52016DC0176 . 
39 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy_en - industrial -strategy -2020 . 
 
10 
 Bola zriadená e urópska mnohostranná platforma zainteresovaných strán pre normalizáciu 
IKT40, ktorá poskytuje Komisii poradenstvo vo veciach týkajúcich sa vykonávania politiky 
normalizácie  v oblasti IKT vrátane stanovovania priorít  a identifikácie špecifikácií.  
Identifikovaných bolo viac ako 150 opatrení, ktoré boli zoskupené do tematických oblastí.  
3 Financovanie európskeho systému normalizácie (články 15, 16  a 17) 
Finančné prostriedky EÚ pridelené organizáciám ESO  a organizáciám podľa prílohy  III na ich 
činnosti  sú vymedzené  v článkoch  15, 16  a 17 nariadenia.  
Granty na normalizačné činnosti od EÚ predstavovali  v rozmedzí rokov 2015  – 2019 celkovo 
približne 105,3  milióna  EUR (85  miliónov  EUR pridelených organizáciám ESO  
a 20 miliónov  EUR pridelených organizáciám p odľa prílohy  III). EÚ  a EZVO spolufinancujú 
časť nákladov  a činností týchto organizácií. Granty sa udeľujú vo forme grantov na prevádzku  
a grantov na akciu.  Z grantov na prevádzku sa prispieva na prevádzkový rozpočet na plnenie 
ročných pracovných programov , v ktorých sa uvádzajú plánované činnosti na každý rok  
v súlade  s cieľmi Komisie  v oblasti normalizácie. Granty na prevádzku  v rozmedzí rokov 
2015  – 2019 pokrývali širokú škálu každodenných činností.  Z grantov na akciu sa financovali 
konkrétne činnosti na  podporu právnych predpisov  a politík EÚ.  V roku 2019 predstavovali 
granty na akciu 66  % finančných prostriedkov EÚ pridelených organizáciám ESO  
a organizáciám podľa prílohy  III. Komisia sleduje vykonávanie financovaných činností 
prostredníctvom správ od E SO. 
Hlavným príjemcom je spomedzi ESO výbor CEN, ktorý dostal približne 71  % celkových 
finančných prostriedkov poskytnutých organizáciám ESO  v rozmedzí rokov 2015  – 2019, 
ďalej nasleduje ETSI (22  %) a CENELEC (7  %). Celkové podiely všetkých finančných 
prostriedkov EÚ pridelených organizáciám ESO na granty na prevádzku  a granty na akcie 
zostali  v priebehu vykazovaného obdobia vo všeobecnosti na stabilnej úrovni.  
Cieľom finančnej podpory organizácií podľa prílohy  III je zlepšiť zapojenie ich príslušných 
záujm ových skupín do tvorby noriem, pričom  toto zapojenie sa za posledných päť rokov 
celkovo zlepšilo. Organizácie SBS  a ANEC dostali najväčšie podiely (42,5  %, resp. 34,5  %) 
všetkých finančných prostriedkov EÚ pridelených organizáciám podľa prílohy  III v rozme dzí 
rokov 2015  a 2019. Združeniu ECOS bolo pridelených 15,7  % celkových finančných 
prostriedkov  a konfederácia ETUC dostala 7,3  %. 
Pokiaľ ide  o zjednodušenie financovania európskeho systému normalizácie  a zníženie 
administratívneho zaťaženia, Komisia  v roku 2015 zaviedla paušálny mechanizmus na 
financovanie určitých nákladov  v rámci ich dohôd  o grante, ako sú požadované osobodni 
alebo vzniknuté cestovné náklady. Tento mechanizmus pomohol znížiť administratívnu záťaž, 
ktorú predstavuje povinnosť preukázať  a zaevidovať každý jeden prípad vzniku takých 
nákladov.  Z analýzy však vyplynulo, že príjemcovia si boli naďalej neistí, pokiaľ ide  
o evidenciu požadovanú na prípadné audity . 
                                                           
40 https://ec.europa.eu/transparency/expert -groups -register/screen/expert -
groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&group ID=2758 .  
 
11 
 Vo vzťahu  k požiadavkám na predkladanie správ zainteresované strany vnímajú niektoré  
z týchto činností predkladania správ ako zaťažujúce. Najviac času zaberá príprava akčných 
plánov  a správ pre grant na prevádzku, pričom od roku 2015 došlo  k miernemu nárastu 
požadovaných osobodní. Hoci  z údajov od ESO vyplýva nárast priemerného ča su potrebného 
na prípravu návrhov na granty na akciu, zároveň  z nich vyplýva pokles priemerného času 
potrebného na predkladanie správ  o grantoch na akciu.  
4 Závery  
Z tejto druhej správy Európskemu parlamentu  a Rade  o vykonávaní nariadenia (EÚ) 
č. 1025/2012 v yplýva, že európsky systém normalizácie sa  v niektorých ohľadoch zlepšil, 
napríklad pokiaľ ide  o nové nástroje IT,  v jednotlivých oblastiach však existuje priestor na 
zlepšenie. Platí to predovšetkým pre aspekty inkluzívnosti, úlohu národných normalizačnýc h 
orgánov  v európskom systéme normalizácie  a čas predkladania harmonizovaných európskych 
noriem Komisii, ako sa uvádza  v predchádzajúcom texte.  
Pokiaľ ide  o čas na spracovanie noriem  a normalizačných produktov, ESO aj Komisia naďalej 
musia zlepšovať svoje úsilie  o zvýšenie efektívnosti,  a to aj napriek nedávnemu úsiliu 
Komisie značne znížiť svoj čas schvaľovania harmonizovaných európskych noriem na 
uverejnenie.