Návrh rozhodnutie Rady o uzavretí protokolu o horskom poľnohospodárstve k Alpskému dohovoru v mene Európskeho spoločenstva /* KOM/2006/0170 v konečnom znení - CNS 2006/0059 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 25.4.2006 KOM(2006) 170 v konečnom znení 2006/0059 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o uzavretí protokolu o horskom poľnohospodárstve k Alpskému dohovoru v mene Európskeho spoločenstva (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Súvislosti Európske spoločenstvo 7. novembra 1991 podpísalo v Salzburgu Dohovor o ochrane Álp, Alpský dohovor, a tento dohovor Spoločenstvo ratifikovalo rozhodnutím Rady 96/191/ES z 26. februára 1996[1], ktorým dohovor nadobudol platnosť 4. apríla 1998. Ďalšími zmluvnými stranami sú Rakúsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Lichtenštajnsko, Monako, Slovinsko a Švajčiarsko. Dôvody rozhodnutia Rady sú stále platné. Sú to tieto dôvody: 1. uzavretie dohovoru tvorí súčasť zapojenia Spoločenstva do medzinárodných aktivít zameraných na ochranu životného prostredia, ktoré odporúčali Európske spoločenstvá vo svojom (…) Piatom akčnom programe (1992) pre životné prostredie a 2 . keďže sa hospodárske, sociálne a ekologické problémy neobmedzujú na územie jedného štátu, je ochrana Álp hlavnou úlohou všetkých členských štátov. Podľa článku 2 ods. 2 a 3 Alpského dohovoru sú konkrétne opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov stanovené v rôznych protokoloch, ako je napríklad protokol o horskom poľnohospodárstve. Ratifikovaním Alpského dohovoru sa ES zaviazalo plniť záväzky vyplývajúce z tohto dohovoru. Podpis a ratifikácia protokolu o horskom poľnohospodárstve patria do rámca poľnohospodárskej politiky Európskeho spoločenstva; najmä podľa článkov 36 a 37 Zmluvy o ES. 2. Spoločenstvo a protokol o horskom poľnohospodárstve Európska komisia sa zúčastnila na rokovaniach o protokole o horskom poľnohospodárstve, ktorý je výrazne ovplyvnený politikami a právnymi predpismi Spoločenstva. Protokol bol už ES parafovaný 20. decembra 1994 na ministerskej konferencii Alpského dohovoru v Chambéry. Zapojenie Komisie do regionálnych dohovorov ako Alpský dohovor bolo v posledných desiatich rokoch obmedzené; to vysvetľuje oneskorený návrh ratifikácie protokolu. Podľa celkového zámeru trvalo udržateľného rozvoja je cieľom protokolu o horskom poľnohospodárstve, ustanoveným v článku 1, zabezpečiť a propagovať primerané a k životnému prostrediu ohľaduplné poľnohospodárstvo v alpskom regióne ako základný príspevok k zachovaniu obývaných miest a trvalo udržateľnej hospodárskej činnosti. To zahŕňa výrobu typických vysoko kvalitných výrobkov, ochranu prírodného prostredia, ochranu proti prírodným rizikám a zachovanie krás a hodnoty krajiny. Zmluvné strany by mali optimalizovať multifunkčnosť horského poľnohospodárstva. Opatrenia ustanovené v protokole o horskom poľnohospodárstve, ako aj podpora horského poľnohospodárstva a zlepšenie životných podmienok, využívanie krajiny, k prírode ohľaduplné poľnohospodárstvo, propagácia a uvádzanie výrobkov na trh alebo lesnícke opatrenia, sú v súlade s právnymi predpismi, ako aj politikami EÚ a najnovším vývojom právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva. Agendou 2000 sa ustanovila politika rozvoja vidieka ako druhý pilier Spoločnej poľnohospodárskej politiky, a preto sa nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF)[2] stalo jej súčasťou. Nariadením sa ustanovujú osobitné ustanovenia na podporu menej priaznivých oblastí, ako aj poľnohospodárske a environmentálne opatrenia, ktoré tvoria kľúčovú časť druhého piliera. Tieto opatrenia na jednej strane súvisia s produktívnym riadením krajiny, ako sú činnosti v oblastiach s osobitnou biologickou rozmanitosťou/prírodným záujmom, genetická rozmanitosť týkajúca sa miestnych plemien pochádzajúcich z oblasti, predchádzanie erózii a požiarom, zachovávanie poľnohospodárskych systémov charakteristických pre tradičnú krajinu a na druhej strane udržiavanie s neproduktívnym riadením krajiny, ako je zachovávanie vidieka a charakteru krajiny. Budúca politika rozvoja vidieka od roku 2007, ako je stanovená v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[3] a v rozhodnutí Rady o strategických usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj vidieka (programové obdobie 2007–2013) sa sústreďuje na tri kľúčové oblasti: agropotravinársky sektor, životné prostredie a vidiecke hospodárstvo a populáciu v širšom slova zmysle. Nová generácia politík rozvoja vidieka a programov bude založená na konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve, potravinárstve a lesníctve, na obhospodarovaní pôdy a životného prostredia a na kvalite života/diverzifikácii vo vidieckych oblastiach a bude odpoveďou na hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy, ktorým čelia horské regióny. V rámci konkurencieschopnosti sa niekoľko opatrení zameria na ľudský a materiálny kapitál v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva a lesníctva (prostredníctvom podpory odovzdávania vedomostí a inovácií), ako aj na kvalitu produkcie. Oblasť obhospodarovania pôdy a životného prostredia ponúka opatrenia na ochranu a zlepšovanie prírodných zdrojov, ako aj na uchovávanie systémov ekologického poľnohospodárstva a lesníctva a kultúrnej krajiny vidieckych oblastí v Európe. Preto v súlade so závermi lisabonskej a göteborskej európskej rady by ďalší vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky mal „prispievať k dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja zvýšením dôrazu na podporu zdravých, vysoko kvalitných výrobkov, výrobných postupov prijateľných z hľadiska životného prostredia vrátane ekologickej výroby, obnoviteľných surovín a ochrany biologickej rozmanitosti.“ 3. Závery Alpský región je charakteristický svojím bohatstvom prírodných zdrojov vrátane vodných zdrojov, poľnohospodárskym potencionálom, historickým a kultúrnym významom, hodnotou kvality života a hospodárskych a rekreačných činností nielen pre lokálnu, ale aj širšiu populáciu. Alpský región je však charakteristický aj ťažkými životnými a výrobnými podmienkami pre poľnohospodárske činnosti v dôsledku svojich geomorfologických a klimatických podmienok. Alpský dohovor spolu s protokolom o horskom poľnohospodárstve je nástrojom, ktorý umožní Európskemu spoločenstvu zachovať horské poľnohospodárstvo ohľaduplné voči životnému prostrediu prispôsobené tejto vysoko citlivej cezhraničnej zóne a nepriamo zachovať jedinečné prírodné a kultúrne dedičstvo a výrobu kvalitných potravín. To poskytuje jednotný rámec na vymedzenie cezhraničného prístupu, ktorý spojí spoločné ciele a akcie s cieľom vyriešiť jednotlivé problémy alpského regiónu. Európske spoločenstvo sa zaviazalo plniť ciele dohovoru a protokolov, ktoré už boli parafované. Ich ratifikácia potvrdí záväzok Spoločenstva, ktorý bude silným politickým signálom a posilní ekologický postup v celom regióne, ktorý je pre Európu veľmi cenný. Preto by Európske spoločenstvo malo uzavrieť protokol o horskom poľnohospodárstve. Rada sa vyzýva, aby schválila protokol prijatím pripojeného návrhu rozhodnutia. 2006/0059 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o uzavretí protokolu o horskom poľnohospodárstve k Alpskému dohovoru v mene Európskeho spoločenstva RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 36 a 37, v spojení s prvou vetou prvého pododseku článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom článku 300 ods. 3, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[4], keďže: 1. Alpský región je charakteristický svojím bohatstvom prírodných zdrojov vrátane vodných zdrojov, poľnohospodárskym potenciálom, historickým a kultúrnym významom, hodnotou kvality života a hospodárskych a rekreačných činností nielen pre lokálnu, ale aj širšiu populáciu. Alpský región je však charakteristický aj ťažkými životnými a výrobnými podmienkami pre poľnohospodárske činnosti v dôsledku geomorfologických a klimatických podmienok. 2. Alpský dohovor bol podpísaný v mene Európskeho spoločenstva 7. novembra 1991, ratifikovaný rozhodnutím Rady 96/191/ES z 26. februára 1996[5] a nadobudol platnosť 4. apríla 1998. Podľa článku 2 ods. 2 a 3 Alpského dohovoru sú konkrétne opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov stanovené v rôznych protokoloch, ako je napríklad protokol o horskom poľnohospodárstve. 3. Európska komisia sa zúčastnila na rokovaniach o protokole o horskom poľnohospodárstve a ktorý je výrazne ovplyvnený politikami Spoločenstva a právnymi predpismi. Európske spoločenstvo parafovalo protokol o horskom poľnohospodárstve k Alpskému dohovoru 20. decembra 1994 v Chambéry. 4. Podľa celkového cieľa trvalo udržateľného rozvoja je cieľom protokolu o horskom poľnohospodárstve, ustanoveným v článku 1, zabezpečiť a propagovať primerané a k životnému prostrediu ohľaduplné poľnohospodárstvo v alpskom regióne ako základný príspevok k zachovaniu obývaných miest a trvalo udržateľnej hospodárskej činnosti. To zahŕňa výrobu typických vysoko kvalitných výrobkov, ochranu prírodného prostredia, ochranu proti prírodným rizikám a zachovanie krás a hodnoty krajiny. Zmluvné strany by mali optimalizovať multifunkčnosť horského poľnohospodárstva. 5. Ciele a opatrenia ustanovené v protokole o horskom poľnohospodárstve, ako aj podpora horského poľnohospodárstva a zlepšenie životných podmienok, využívanie krajiny, k prírode ohľaduplné poľnohospodárstvo, propagácia a uvádzanie výrobkov na trh alebo lesnícke opatrenia, sú v súlade s právnymi predpismi a politikou EÚ v oblasti poľnohospodárstva, najmä v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV)[6]. 6. To poskytuje jednotný rámec na vymedzenie cezhraničného prístupu, ktorý spojí spoločné ciele a akcie s cieľom vyriešiť jednotlivé problémy alpského regiónu. 7. Pre 13 miliónov obyvateľov a približne 6 000 komunít v oblasti 19 miliónov hektárov je Alpský dohovor a protokol o horskom poľnohospodárstve dôležitý. Alpy sú takisto významné pre populáciu iných regiónov. 8. Alpský dohovor spolu s jeho implementačnými protokolmi vrátane protokolu o horskom poľnohospodárstve sú prvými medzinárodnými dohodami pre horský región na svete a poslúžia ako model pre iné regióny. 9. Jeho ratifikáciou by sa potvrdil záväzok EÚ, bol by silným politickým signálom a posilnil by ekologický postup v celom regióne, ktorý je pre Európu veľmi významný. 10. Preto je vhodné v mene Spoločenstva protokol schváliť, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Európske spoločenstvo týmto parafovalo protokol o horskom poľnohospodárstve k Alpskému dohovoru 20. decembra 1994 v Chambéry. Text protokolu je uvedený v prílohe I k tomuto rozhodnutiu. Článok 2 Predseda Rady je týmto oprávnený vymenovať osobu alebo osoby splnomocnené uložiť v mene Spoločenstva dokument o schválení v súlade s článkom 24 protokolu a uložiť priložené vyhlásenie. Článok 3 Toto rozhodnutie bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli […] Za Radu predseda PRÍLOHA I PROTOKOL O VYKONÁVANÍ ALPSKÉHO DOHOVORU Z ROKU 1991 V OBLASTI HORSKÉHO POľNOHOSPODÁRSTVA PROTOKOL "HORSKÉ POľNOHOSPODÁRSTVO" Preambula Francúzska republika, Lichtenštajnské kniežatstvo, Monacké kniežatstvo, Nemecká spolková republika, Rakúska republika, Talianska republika, Slovinská republika, Švajčiarska konfederácia a Európske spoločenstvo, v súlade so svojou úlohou uskutočňovať komplexnú politiku ochrany a trvalo udržateľného rozvoja alpského regiónu vyplývajúcou z Dohovoru o ochrane Álp (Alpský dohovor) zo 7. novembra 1991, v rámci plnenia svojich povinností vyplývajúcich z odsekov 2 a 3 článku 2 Alpského dohovoru, súc si vedomé, že im vo všeobecnom záujme prislúcha úloha zachovať hospodárenie v tradičných vidieckych oblastiach a poľnohospodárstvo, ktoré je prispôsobené miestnym podmienkam a zlučiteľné so životným prostredím, a podporiť ich so zreteľom na menej priaznivé ekonomické podmienky, uznávajúc, že alpský región bude naďalej životne dôležitý predovšetkým pre miestne obyvateľstvo a takisto pre obyvateľstvo ďalších oblastí, a to svojím bohatstvom prírodných zdrojov, svojimi vodnými zdrojmi, svojím poľnohospodárskym potenciálom, historickým a kultúrnym významom, svojimi hodnotami európskeho životného rámca a hospodárskych a záujmových aktivít, ako aj komunikačnými osami, ktoré ním prechádzajú, súc presvedčené, že miestne obyvateľstvo musí byť schopné definovať svoj vlastný projekt sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho rozvoja a zúčastniť sa na jeho realizácii v existujúcom inštitucionálnom rámci, súc presvedčené o potrebe zosúladenia hospodárskych záujmov s ekonomickými požiadavkami so zreteľom na zvláštnosti každej oblasti a na významnú úlohu poľnohospodárstva, so zreteľom na odveké významné postavenie poľnohospodárstva v alpskom regióne a na nepostrádateľný prínos, ktorý tento hospodársky sektor poskytuje a bude naďalej poskytovať zvlášť v horských oblastiach ako hlavný prostriedok na udržiavanie primeranej hustoty obyvateľstva, zásobovanie obyvateľstva potravou, produkciu typických kvalitných výrobkov, zachovanie a udržiavanie vidieckej krajiny, predovšetkým pre jej význam pre cestovný ruch a takisto ako prostriedok pre ochranu pôdy proti erózii, lavínam a záplavám, uznajúc, že metódy a intenzita poľnohospodárskej činnosti majú rozhodujúci vplyv na prírodu a krajinu a že vidiecka krajina obrábaná rozpínavým spôsobom musí plniť základnú funkciu – vytvárať životné prostredie pre alpskú flóru a faunu, uznajúc skutočnosť, že činnosť poľnohospodárov je vystavená menej priaznivým životným a výrobným podmienkam z dôvodu geomorfológie a podnebia horských oblastí, súc presvedčené, že určité problémy je možné vyriešiť len na cezhraničnej úrovni a vyžadujú spoločné opatrenia alpských štátov a že je zvlášť vhodné zaviesť – na národnej a európskej úrovni – upravujúce a sprievodné ekonomické a sociálne opatrenia, aby uplatnenie výlučne ekonomických parametrov nezneistilo budúcnosť poľnohospodárov a ich hospodárenia v horských oblastiach, SA DOHODLI TAKTO: KAPITOLA I VšEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Ciele 1. Tento protokol stanovuje opatrenia na medzinárodnej úrovni s cieľom zachovať a podporiť horské poľnohospodárstvo, ktoré je prispôsobené územiu a zlučiteľné so životným prostredím; má za cieľ uznať a trvalo zabezpečiť jeho základný prínos pre udržanie obyvateľstva a zachovanie trvalých hospodárskych aktivít predovšetkým výrobou typických kvalitných výrobkov, pre zachovanie prirodzeného životného priestoru, prevenciu prírodných rizík, zachovanie krásy a rekreačnej hodnoty prírodnej a vidieckej krajiny a takisto pre rozvoj kultúrneho života v alpskom regióne. 2. Pri vykonávaní tohto protokolu sa zmluvné strany usilujú o optimalizáciu všetkých funkcií horského poľnohospodárstva. Článok 2 Zohľadnenie cieľov v ďalších politikách Zmluvné strany sa tiež zaväzujú zohľadniť ciele tohto protokolu vo svojich ďalších politikách. Článok 3 Základné záväzky v globálnom hospodárskom rámci Zmluvné strany sa dohodli na potrebe prispôsobiť poľnohospodársku politiku na všetkých úrovniach požiadavkám trvalého a rovnovážneho rozvoja v súlade s globálnou hospodárskou politikou, aby bolo možné v rámci daných podmienok finančnej politiky: a) predovšetkým v horských oblastiach podporovať poľnohospodárstvo zlučiteľné so životným prostredím a jeho funkcie všeobecného záujmu v zmysle článku 7 tohto protokolu, b) významnou mierou pôsobiť proti opúšťaniu horských oblastí a zabezpečiť v nich vhodné životné podmienky pomocou opatrení sociálnej a štrukturálnej politiky pridružených k súboru opatrení poľnohospodárskej a environmentálnej politiky. Článok 4 Úloha poľnohospodárov Zmluvné strany sa zhodli na tom, že poľnohospodárstvo pretvorilo v priebehu storočí krajinu, predovšetkým v horských oblastiach a dalo jej historický charakter a kultúrnu hodnotu. Je preto potrebné uznať významné poslanie poľnohospodárov vzhľadom na ich multifunkčné úlohy pri súčasnom i budúcom zachovávaní prírodnej a vidieckej krajiny a zapojiť ich do prijímania rozhodnutí a opatrení pre horské oblasti. Článok 5 Účasť jednotiek územnej samosprávy 1. Každá zmluvná strana stanoví v existujúcom inštitucionálnom rámci najlepšiu úroveň koordinácie a spolupráce medzi inštitúciami a priamo dotknutými jednotkami územnej samosprávy, s cieľom podporiť solidaritu v zodpovednosti, najmä pri využívaní a rozvoji súčinnosti v uplatňovaní politík horského poľnohospodárstva, ako aj vo vykonávaní opatrení, ktoré z nich vyplývajú. 2. V existujúcom inštitucionálnom rámci sú priamo dotknuté jednotky územnej samosprávy príjemcami v jednotlivých štádiách prípravy a realizácie týchto politík a opatrení pri zachovaní svojich právomocí. Článok 6 Medzinárodná spolupráca Zmluvné strany sa dohodli na: a) pristúpení k spoločným hodnoteniam vývoja poľnohospodárskej politiky a zabezpečení vzájomnej konzultácie pred prijatím akéhokoľvek dôležitého rozhodnutia v oblasti poľnohospodárskej politiky pre vykonanie tohto protokolu, b) zabezpečení realizácie cieľov a opatrení ustanovených týmto protokolom cezhraničnou spoluprácou všetkých príslušných orgánov a predovšetkým regionálnych úradov a jednotiek miestnej samosprávy, c) podpore výmeny znalostí, skúseností a takisto spoločných iniciatív prostredníctvom medzinárodnej spolupráce medzi inštitútmi pre výskum a vzdelávanie, medzi poľnohospodárskymi a ekologickými organizáciami, ako aj medzi médiami. KAPITOLA II ŠPECIFICKÉ OPATRENIA Článok 7 Podpora horského poľnohospodárstva 1. Zmluvné strany sa usilujú o diferencovanie opatrení poľnohospodárskej politiky na všetkých úrovniach podľa jednotlivých miestnych podmienok a o podporu horského poľnohospodárstva so zreteľom na znevýhodnené miestne prírodné podmienky. Je vhodné podporiť predovšetkým tie hospodárske činnosti, ktoré zabezpečujú minimálnu poľnohospodársku aktivitu v extrémnych oblastiach. 2. Prínos, ktorý vo všeobecnom záujme predstavuje horské poľnohospodárstvo pre zachovanie a udržiavanie prírodnej a vidieckej krajiny, ako aj pre prevenciu prírodných rizík, dáva podnet na vhodnú kompenzáciu v rámci zmluvných dohôd viazaných na určené projekty a služby presahujúce všeobecné záväzky. Článok 8 Územný plán a vidiecka krajina 1. Zmluvné strany sa s ohľadom na prírodnú a vidiecku krajinu zaväzujú zohľadňovať osobitné podmienky horských oblastí v rámci územného plánu, zaberania pôdy, pozemkovej reorganizácie a zlepšenia pôdy. 2. Pre splnenie týchto početných úloh bude v prvom rade potrebné zabezpečiť pre horské poľnohospodárstvo územia nevyhnutné pre poľnohospodársku činnosť, prispôsobenú miestnym podmienkam a šetrnú k životnému prostrediu. 3. V tomto kontexte je potrebné zaručiť ochranu alebo obnovenie tradičných zložiek vidieckej krajiny (lesy, okraje lesov, živé ploty, háje, vlhké, suché a neúrodné lúky, vysokohorské pasienky) a ich využitie. 4. Je potrebné prijať osobitné opatrenia na zachovanie poľnohospodárskych budov a tradičných vidieckych architektonických prvkov a takisto na udržanie používaných metód a charakteristických stavebných materiálov. Článok 9 Metódy hospodárenia ohľaduplné k prírode. Typické výrobky Zmluvné strany sa zaväzujú prijať všetky potrebné opatrenia na uplatnenie spoločných kritérií s cieľom podporiť v horských oblastiach používanie a propagáciu metód rozpínavého hospodárstva, ktoré rešpektujú prírodu a sú charakteristické pre danú oblasť, a takisto s cieľom chrániť a zhodnotiť typické poľnohospodárske výrobky, ktoré sa odlišujú miestne vymedzenými, jedinečnými a k prírode ohľaduplnými spôsobmi výroby. Článok 10 Chov prispôsobený miestnym podmienkam a rozmanitosť genetického dedičstva 1. Zmluvné strany sa dohodli, že chov prispôsobený miestnym podmienkam a viazaný na použiteľnú plochu predstavuje dôležitú zložku horského poľnohospodárstva ako zdroj príjmu a zároveň ako prvok určujúci identitu krajiny a kultúry. Je preto vhodné udržať chovné hospodárstvo vrátane tradičných domácich zvierat s jeho rozmanitými charakteristickými druhmi a jeho typickými produktmi; tento chov je nutné prispôsobiť miestnym podmienkam, musí využiť použiteľnú plochu a rešpektovať životné prostredie. 2. V tejto perspektíve je dôležité zaručiť ochranu nevyhnutných poľnohospodárskych, pastvinových a lesných štruktúr s ohľadom na rovnováhu prispôsobenú každému miestu medzi pastvinami a dobytkom, v rámci prijatého rozpínavého pastvinového hospodárstva. 3. Okrem toho je vhodné prijať nevyhnutné opatrenia pre zachovanie rozmanitosti genetického dedičstva hospodárskych zvierat a pestovaných rastlín, a to najmä v oblasti výskumu a popularizácie poľnohospodárstva. Článok 11 Obchodná propagácia 1. Zmluvné strany sa usilujú o vytvorenie priaznivých podmienok pre komercializáciu výrobkov horského poľnohospodárstva s cieľom zvýšiť ich predaj na mieste a posilniť ich konkurencieschopnosť na vnútroštátnych a medzinárodných trhoch. 2. Propagácia sa zabezpečuje okrem iného pomocou známok overeného označenia pôvodu („appellation d´origine contrôlée“) a garancie kvality, ktoré umožňujú ochranu výrobcov a zároveň spotrebiteľov. Článok 12 Obmedzenie výroby V prípade obmedzenia poľnohospodárskej výroby sa zmluvné strany usilujú zohľadňovať osobitné požiadavky horských oblastí pre hospodársku činnosť prispôsobenú miestnym podmienkam a zlučiteľnú so životným prostredím. Článok 13 Komplementarita poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Zmluvné strany sa dohodli na skutočnosti, že komplementarita a čiastočná vzájomná závislosť poľnohospodárstva a lesného hospodárstva v horských oblastiach vyžadujú, aby boli pojaté komplexným spôsobom. V dôsledku toho podporujú: a) lesné hospodárstvo zlučiteľné s prírodou ako zdroj doplnkových príjmov z poľnohospodárskej činnosti a ako vedľajšia aktivita zamestnancov poľnohospodárskeho sektora, b) zohľadnenie ochranných, výrobných a rekreačných funkcií, ako aj ekologických a biogenetických funkcií lesov, vo vzťahu s poľnohospodárskymi plochami so zreteľom na špecifickosť miestnych podmienok a súlad s krajinou, c) zákonnú úpravu pastvinového hospodárstva a nasadenia zveri s cieľom zabrániť neúnosnému poškodeniu lesov a kultúr. Článok 14 Náhradné zdroje príjmov Uznávajúc tradičnú dôležitosť rodinnej poľnohospodárskej činnosti v horskom poľnohospodárstve a za účelom jej podpory ako hospodárskej činnosti – hlavnej, doplnkovej alebo vedľajšej – zmluvné strany podporujú tvorbu a rozvoj náhradných zdrojov príjmov v horských oblastiach, zvlášť na podnet a v prospech miestneho obyvateľstva a najmä v sektoroch viazaných na poľnohospodárstvo, akým je lesné hospodárstvo, cestovný ruch a remeselná výroba, v súlade so zachovaním prírodnej a vidieckej krajiny. Článok 15 Zlepšenie životných a pracovných podmienok Zmluvné strany podporujú posilnenie a zlepšenie kvality služieb nevyhnutných pre prekonanie nepriaznivých podmienok, ktoré sa dotýkajú osôb zamestnaných v oblasti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva horských oblastí, s cieľom spojiť zlepšenie ich životných a pracovných podmienok s hospodárskym a sociálnym rozvojom, ktorý sa prejavuje v iných oblastiach a častiach alpského regiónu. V tomto ohľade by kritériá rozhodovania nemali byť výlučne ekonomické. Toto platí najmä pre spoje, stavby a reštrukturalizáciu poľnohospodárskych príbytkov a budov, kúpu a údržbu technických zariadení a príslušenstva. Článok 16 Doplnkové opatrenia Zmluvné strany môžu pre horské poľnohospodárstvo prijať doplnkové opatrenia k opatreniam uvedeným v tomto protokole. KAPITOLA III VÝSKUM, VZDELÁVANIE A POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ Článok 17 Výskum a pozorovanie 1. Zmluvné strany úzko spolupracujú pri podpore a harmonizácii systematického výskumu a pozorovania, ktoré môže pomôcť dosiahnuť ciele tohto protokolu. 2. Podporujú predovšetkým poľnohospodársky výskum špeciálne zameraný na horské poľnohospodárstvo, ktorý sa bude rozvíjať tak, aby čo najlepšie zodpovedal konkrétnym miestnym podmienkam, a ktorý bude začlenený do procesu definovania a overovania cieľov a opatrení poľnohospodárskej politiky; získané výsledky sa aplikujú na vzdelávacie činnosti a činnosti technickej asistencie pre poľnohospodárstvo. 3. Zmluvné strany dbajú na to, aby výsledky systematického výskumu a pozorovania na vnútroštátnej úrovni boli integrované do spoločného systému stáleho pozorovania a poskytovania informácií a sprístupnené verejnosti v existujúcom inštitucionálnom rámci. 4. Čo sa týka rozmanitých horských oblastí a vzhľadom na ciele a opatrenia stanovené týmto protokolom, zmluvné strany zostavia porovnateľnú správu o ekonomickej a sociálnej situácii horského poľnohospodárstva. 5. Správu je nutné pravidelne aktualizovať a musí obsahovať údaje o témach a územiach, ktoré predstavujú osobitné problémy, o účinnosti zavedených opatrení a o plánovaných opatreniach. Prioritne sa spracovávajú údaje, ktoré sa vzťahujú na demografický, sociálny a hospodársky rozvoj v spojení s jednotlivými geografickými, ekologickými a infraštrukturálnymi ukazovateľmi oblastí, a takisto vymedzenie zodpovedajúcich kritérií trvalého a rovnovážneho rozvoja v zmysle Alpského dohovoru a tohto protokolu. 6. Okrem toho sa za prioritné témy považujú témy uvedené v prílohe. Článok 18 Vzdelávanie a poskytovanie informácií 1. Zmluvné strany podporujú počiatočné a celoživotné vzdelávanie, ako aj poskytovanie informácií verejnosti, a to pokiaľ ide o ciele, opatrenia a vykonávanie tohto protokolu. 2. Zmluvné strany zvlášť podporujú: a) lepší rozvoj počiatočného a celoživotného vzdelávania, technickej asistencie v oblasti poľnohospodárstva a asistencie v oblasti riadenia podnikov a obchodu, so zreteľom na ochranu prírody a životného prostredia. Ponuka vzdelávania bude štrukturovaná tak, aby podporila zameranie a prípravu na iné alternatívne alebo doplnkové činnosti v sektoroch spojených s poľnohospodárstvom; b) obsiahle a objektívne poskytovanie informácií, ktoré sa neobmedzuje na personál a priamo dotknuté úrady, ale ktoré zasahuje – predovšetkým prostredníctvom médií – najširšiu verejnú mienku vnútri i za hranicami alpského regiónu za účelom oboznámenia verejnosti o funkciách horského poľnohospodárstva a vyvolania jej záujmu. 3. Okrem toho sa za prioritné témy považujú témy uvedené v prílohe. KAPITOLA IV VYKONÁVANIE, KONTROLA A HODNOTENIE Článok 19 Vykonávanie Zmluvné strany sa zaväzujú dohliadať na vykonávanie tohto protokolu, pričom prijmú všetky vhodné opatrenia v existujúcom inštitucionálnom rámci. Článok 20 Kontrola dodržiavania záväzkov 1. Zmluvné strany predkladajú stálemu výboru pravidelné správy o opatreniach prijatých v zmysle tohto protokolu. Správy sa zaoberajú aj otázkou účinnosti prijatých opatrení. Alpská konferencia stanovuje periodicitu správ. 2. Stály výbor preskúma tieto správy s cieľom overenia, či zmluvné strany splnili svoje záväzky vyplývajúce z tohto protokolu. Môže si takisto vyžiadať od príslušných zmluvných strán doplňujúce informácie alebo použiť iné zdroje informácií. 3. Stály výbor vypracuje pre Alpskú konferenciu správu o dodržiavaní záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu zmluvnými stranami. 4. Alpská konferencia sa oboznámi s touto správou. Ak zistí nedodržanie záväzkov, môže prijať odporúčania. Článok 21 Hodnotenie účinnosti ustanovení 1. Zmluvné strany pravidelne preskúmajú a vyhodnotia účinnosť ustanovení tohto protokolu. Ak je to nevyhnutné pre realizáciu cieľov, pristúpia k prijatiu náležitých pozmeňovacích návrhov tohto protokolu. 2. V existujúcom inštitucionálnom rámci sa na tomto hodnotení podieľajú jednotky územnej samosprávy. Je možné konzultovať aj s mimovládnymi organizáciami činnými v tejto oblasti. KAPITOLA V ZÁVEREčNÉ USTANOVENIA Článok 22 Vzťahy medzi Alpským dohovorom a protokolom 1. Tento protokol je protokolom Alpského dohovoru v zmysle článku 2 a ďalších náležitých článkov dohovoru. 2. Nikto sa nemôže stať zmluvnou stranou tohto protokolu, ak nie je zmluvnou stranou Alpského dohovoru. Odstúpenie od Alpského dohovoru znamená zároveň odstúpenie od tohto protokolu. 3. Keď Alpská konferencia rozhoduje o otázkach týkajúcich sa tohto protokolu, hlasovacie právo majú len zmluvné strany tohto protokolu. Článok 23 Podpis a ratifikácia 1. Tento protokol je otvorený na podpis signatárskym štátom Alpského dohovoru a Európskeho spoločenstva 20. decembra 1994 a v Rakúskej republike, ktorá je depozitárom, odo dňa 15. januára 1995. 2. Tento protokol nadobúda platnosť pre zmluvné strany, ktoré vyjadrili vôľu byť viazané týmto protokolom, tri mesiace odo dňa, kedy tri štáty uložia ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo listinu o schválení. 3. Pre zmluvné strany, ktoré vyjadria vôľu byť viazané týmto protokolom neskôr, nadobúda protokol platnosť tri mesiace odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení. Po nadobudnutí platnosti pozmeňovacieho návrhu protokolu sa každá nová zmluvná strana daného protokolu stáva zmluvnou stranou zmeneného protokolu. Článok 24 Oznámenia Depozitár oznámi každému štátu uvedenému v preambule a Európskemu spoločenstvu: a) každý podpis tohto protokolu, b) uloženie každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení, c) každý dátum nadobudnutia platnosti, d) každé vyhlásenie predložené zmluvnou stranou alebo signatárom, e) každé odstúpenie oznámené zmluvnou stranou vrátane dátumu jeho účinnosti. Na dôkaz toho dolu podpísaní zástupcovia, náležite oprávnení na tento účel, podpísali tento protokol. Vyhotovené v Chambéry, 20. decembra 1994, v štyroch rovnako platných verziách vo francúzskom, nemeckom, talianskom a slovinskom jazyku, v jedinom exemplári, ktorý sa uloží v štátnom archíve Rakúskej republiky. Depozitár poskytne overenú kópiu všetkým signatárskym stranám. PRÍLOHA PRIORITNÉ TÉMY VÝSKUMU A VZDELÁVANIA V SÚLADE S čLÁNKAMI 17 A 18 Výskum Vymedzenie a klasifikácia horských oblastí na základe ich nadmorskej výšky, klimatických, geomorfologických, ekonomických a infraštrukturálnych podmienok jednotlivých miest. Overenie účinkov prijatých opatrení na jednotlivých politických úrovniach rozhodnutia ohľadom horského poľnohospodárstva (EU/SPP – spoločná poľnohospodárska politika, štáty, regióny, jednotky územnej samosprávy) a ekologických funkcií (sociálna a environmentálna zlučiteľnosť). Hodnotenie ekonomických a ekologických, sociálnych a kultúrnych funkcií poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a možností ich rozvoja v kontexte špecifických miestnych podmienok jednotlivých horských oblastí. Metódy produkcie a výroby, kritériá zlepšenia a kvality poľnohospodárskych produktov v horských oblastiach. Genetický výskum a technická asistencia pre diferencované zachovanie rozmanitosti druhov hospodárskych zvierat a pestovaných rastlín, prispôsobené miestnym podmienkam a šetrné k životnému prostrediu. Vzdelávanie Asistencia a technické, vedecké a socio-ekonomické vzdelávanie pre poľnohospodársku činnosť, ako aj pre potravinárske podniky spracovávajúce produkty tejto činnosti. Technické a ekonomické riadenie podniku zamerané predovšetkým na diverzifikáciu ponuky produktov a na jednotlivé alternatívy produkcie a príjmov v poľnohospodárstve a mimo tohto sektora. Podmienky a technické a finančné účinky aplikácie prírodných metód hospodárenia a produkcie šetrných k životnému prostrediu. Médiá, prezentácia a propagácia informácií podľa zamerania verejnej mienky, politiky a hospodárstva vnútri a za hranicami alpského regiónu. PRÍLOHA II VYHLÁSENIA V MENE EURÓPSKEHO SPOLOČENSTVA Vyhlásenie Európskeho spoločenstva TÝKAJÚCE SA čLÁNKOV 8 A 9 PROTOKOLU O HORSKOM POľNOHOSPODÁRSTVE EURÓPSKE SPOLOčENSTVO UZNÁVA ZÁSADU KOEXISTENCIE AKO MOžNOSť POľNOHOSPODÁROV VYBRAť SI MEDZI TRADIčNÝM, EKOLOGICKÝM A GENETICKY MODIFIKOVANÝM PESTOVANÍM V SÚLADE S PRÁVNYMI ZÁVÄZKAMI OZNAčOVANIA GMO A/ALEBO NORMAMI čISTOTY. PRÍSLUšNÉ čLÁNKY PROTOKOLU O HORSKOM POľNOHOSPODÁRSTVE BY SA MALI PODľA TOHO VYKLADAť. Vyhlásenie Európskeho spoločenstva TÝKAJÚCE SA čLÁNKOV 7, 9 Až 11, 13, 14 A 16 PROTOKOLU O HORSKOM POľNOHOSPODÁRSTVE EURÓPSKE SPOLOčENSTVO ZOHľADňUJE, žE VEREJNÉ PODPORNÉ OPATRENIA V PROSPECH URčITÝCH PODNIKOV MUSIA BYť V SÚLADE S PRAVIDLAMI HOSPODÁRSKEJ SÚťAžE STANOVENÝMI NA ZÁKLADE čLÁNKOV 36 A 87 Až 89 ES, A NESMÚ NARÚšAť ALEBO OHROZIť HOSPODÁRSKU SÚťAž A OVPLYVNIť OBCHOD MEDZI ZÚčASTNENÝMI STRANAMI. [1] Ú. v. ES L 61, 12.3.1996, s. 31. [2] Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80. [3] Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1. [4] Ú. v. EÚ K …, …, s. …. [5] Ú. v. ES L 61, 12.3.1996, s. 31. [6] Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.