SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o štatistike vedy a techniky /* COM/2014/0211 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o štatistike vedy a techniky ZHRNUTIE Oficiálna štatistika vedy, techniky a inovácií v Európskej únii do veľkej miery vychádza z rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES z 22. júla 2003 o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o vede a technike[1]. Komisia toto rozhodnutie vykonala v úzkej spolupráci s členskými štátmi prostredníctvom regulačných opatrení, dobrovoľného zberu údajov a prostredníctvom vypracovávania vlastných údajov štatistickým úradom Únie (Eurostatom). V tejto správe sa hodnotí vykonávanie jednotlivých štatistických opatrení vymenovaných v článku 2 rozhodnutia. Cieľom týchto opatrení je vytvorenie štatistického informačného systému v oblasti vedy, techniky a inovácií na podporu a monitorovanie politík EÚ. Správa je zameraná najmä na vývoj od predchádzajúcej správy z roku 2011. Nariadenia Komisie (ES) č. 753/2004 a č. 1450/2004, ktorými sa vykonáva rozhodnutie č. 1608/2003/ES, sa vzťahujú na dva zbery údajov, ktoré v rámci Európskeho štatistického systému (ESS) pravidelne vykonávajú štatistické úrady členských štátov. Štatistické údaje v oblasti výskumu a vývoja (VaV) a inovácií zostavované na základe nariadení spolu so štatistickými údajmi v oblasti ľudských zdrojov vo vede a technike, štatistickými údajmi v oblasti odvetvia špičkových technológií a služieb založených na znalostiach a štatistickými údajmi v oblasti patentov sa stali uznávanými a všeobecne citovanými referenčnými údajmi v prípade monitorovania politík EÚ v oblasti vedy, techniky a inovácií. Od referenčného roku 2012 prejde zber údajov v oblasti vedy, techniky a inovácií postupne pod pôsobnosť nového vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 995/2012 s účinnosťou od zaslania údajov v októbri 2013. Nariadenia Komisie (ES) č. 753/2004 a č. 1450/2004 sa tým rušia. Kvalita štatistických údajov nadobudla väčší význam z dôvodu požiadaviek na stanovovanie a monitorovanie politík a najmä z toho dôvodu, že politické ciele sa stanovujú na základe štatistických informácií. V rámci stratégie Európa 2020 sa stanovil presný cieľ zvýšiť úroveň celkových verejných a súkromných investícií v oblasti VaV na 3 % HDP. Je preto mimoriadne dôležité, aby kvalita meraní bola (a zostala) na vysokej úrovni. Prijatím vyššie uvedených nariadení Komisie, ktorými sa vykonáva rozhodnutie č. 1608/2003/ES, došlo k zlepšeniu kvality údajov v oblasti vedy, techniky a inovácií. Za tým nasledovali ďalšie postupné priebežné zlepšenia a dôkladné monitorovanie kvality. Prijímanie a vykonávanie medzinárodných noriem a metodiky a neustála diskusia o ich dôležitosti v dynamickom rámci meraní by mali pomôcť k tomu, aby bola štatistika vždy aktuálna a prvotriednej kvality. Pri ďalšom rozvoji štatistík v oblasti vedy, techniky a inovácií sa budú zohľadňovať politické priority a vývoj ESS ako celku. Vzhľadom na priority stanovené v rámci stratégie Európa 2020 a jej podporné opatrenia sa bude hľadať rovnováha medzi novými riešeniami a opatreniami zameranými na ďalšie zlepšovanie existujúcej štatistiky vedy, techniky a inovácií. Prepojenie s podnikovou štatistikou sa posilní zahrnutím štatistiky VaV a inovácií do budúceho „rámcového nariadenia o integrácii podnikovej štatistiky“ o ktorom sa momentálne diskutuje v rámci ESS. SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o štatistike vedy a techniky 1. ÚVOD Toto je tretia správa o vykonávaní, ktorú predkladá Komisia Európskemu parlamentu a Rade na základe článku 5 rozhodnutia č. 1608/2003/ES (ďalej len „rozhodnutie“). Prvá správa bola prijatá 14. decembra 2007[2] a druhá 11. apríla 2011[3]. V tejto súvislosti treba pripomenúť niekoľko nedávnych politických iniciatív. V júni 2010 prijala Európska Rada stratégiu Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[4]. Tiež potvrdila päť hlavných cieľov EÚ, z ktorých jeden je zlepšiť podmienky pre inovácie, výskum a vývoj, zvlášť s cieľom zvýšenia úrovne celkového objemu verejných a súkromných investícií do oblasti VaV na 3 % HDP. Vo svojom oznámení zo 6. októbra 2010[5] o hlavnej iniciatíve Únia inovácií navrhla Komisia ďalší ukazovateľ vyjadrujúci intenzitu VaV a inovácií, ako aj každoročný prehľad výsledkov výskumu a inovácií v Únii na monitorovanie celkového pokroku vo výkonnosti v oblasti inovácií. Komisia prijala 17. júla 2012 oznámenie o Posilnenom partnerstve v oblasti Európskeho výskumného priestoru pre excelentnosť a rast[6]. Vyzývala k naliehavým štrukturálnym zmenám v celej Európe v partnerstve s členskými štátmi a zainteresovanými organizáciami v záujme včasného prijatia konkrétnych opatrení s cieľom zvýšiť úroveň excelentnosti európskeho verejného výskumného systému. V rámci tejto iniciatívy bol vypracovaný spoľahlivý mechanizmus monitorovania (EMM) Európskeho výskumného priestoru (EVP) na základe ukazovateľov opatrení na monitorovanie politických reforiem v oblasti EVP a ich vykonávania, čo poskytuje transparentnosť Rade, Európskemu parlamentu a vedeckej obci a základ pre vlastné budúce rozhodnutia Komisie. Komisia nedávno predstavila vo svojom oznámení z 13. septembra 2013[7] ukazovateľ merania inovačných výstupov. Cieľom ukazovateľa je podporiť tvorcov politík v prijímaní nových alebo dôraznejších opatrení v snahe odstrániť prekážky, ktoré inovátorom bránia premeniť svoje nápady na trhovo úspešné výrobky a služby. V tejto správe sa hodnotí vykonávanie štatistického informačného systému v oblasti vedy, techniky a inovácií (VTI), ktorý sa požaduje v rozhodnutí a do veľkej miery sa používa na podporu a monitorovanie súvisiacich politík EÚ. Správa sa zameriava najmä na vývoj od predchádzajúcej správy z roku 2011, pričom prvá časť sa zameriava na vykonávanie opatrení vyplývajúcich z článku 2 rozhodnutia. Za ňou nasledujú kapitoly týkajúce sa kvality údajov, nákladov a štatistického zaťaženia. Posledná kapitola sa zaoberá budúcimi opatreniami. 2. VYKONÁVANIE ROZHODNUTIA 2.1 Regulačné opatrenia Komisia vykonala rozhodnutie prostredníctvom regulačných opatrení, dobrovoľného zberu údajov v členských štátoch a vlastného vypracovania štatistiky Eurostatom. Najväčší význam mali dve vykonávacie nariadenia, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2004: • nariadenie Komisie (ES) č. 753/2004[8], ktoré sa zameriava najmä na štatistiku VaV a tiež sa venuje štatistike ľudských zdrojov vo vede a technike (HRST), štatistike odvetví špičkových technológií a služieb založených na znalostiach, štatistike patentov a ostatnej štatistike vedy a techniky (bez ukladania úloh priamo členským štátom alebo všeobecne ESS), a • nariadenie Komisie (ES) č. 1450/2004[9] o štatistike Spoločenstva o inovácii. Štatistické údaje v oblasti VaV a inovácií zostavované na základe týchto nariadení sa stali uznávanými a všeobecne citovanými referenčnými údajmi pri monitorovaní politík EÚ. V roku 2012 boli nariadenia z roku 2004 nahradené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 995/2012[10], ktorým sa tiež zmenili podrobné požiadavky na štatistiku VaV, ostatnú štatistiku vedy a techniky a štatistiku inovácií. Potreba nového vykonávacieho nariadenia vyplynula najmä z prijatia stratégie Európa 2020 a jej rôznych hlavných iniciatív, spolu s monitorovaním EVP, v rámci ktorých sa vyzývalo k dohode o rámci na monitorovanie štatistiky pre príslušné politiky EÚ. Ak si má súbor údajov z oblasti VTI zachovať pre používateľov čo najväčší význam, je nevyhnutné, aby sa používané ukazovatele zakladali na štatistike a premenných, ktoré sa pravidelne vypracúvajú v členských štátoch a na ktoré sa vzťahujú právne predpisy v oblasti štatistiky. Stanovením požadovanej štatistickej jednotky a jednotného systému podávania správ o kvalite sa nariadením vykonal ďalší krok smerom k harmonizácii štatistiky VaV a inovácií a posilneniu prepojenia so všeobecnou podnikovou štatistikou. 2.2 Hlavné úspechy Toto sú hlavné úspechy dosiahnuté v období, ktorému sa venuje táto správa: • bol zaznamenaný neustály rast objemu vypracovaných údajov o výdavkoch VaV a údajov o zamestnancoch zostavovaných z rôznych hľadísk a v rôznych členeniach vychádzajúcich z Frascatiho príručky (OECD 2002), • dosiahla sa dohoda o ďalšom členení údajov o „VaV financovanom zo zahraničia“; • vypracovala sa metodika merania medzištátne koordinovaného výskumu v Európe (v rámci vládnych rozpočtových prostriedkov alebo výdavkov na VaV – GBAORD), • začal sa uskutočňovať úplnejší zber údajov o verejnom financovaní IKT v oblasti VaV z podnikateľského sektora, • na základe Oslo manuálu (OECD, Eurostat 2005) bolo vypracované zisťovanie Spoločenstva týkajúce sa inovácií za rok 2012 na meranie inovačnej výkonnosti podnikov pomocou harmonizovanej metodiky zisťovania a dotazníka vrátane ad hoc modulu o stratégiách a prekážkach pri dosahovaní cieľov podnikov (zvýšený obrat, trhový podiel alebo ziskové rozpätie; znižovanie nákladov), • k údajom zisťovania o inováciách v Spoločenstve na úrovni jednotlivých podnikov (mikroúdajom) bolo možné získať prístup rýchlejšie prostredníctvom SAFE centra Eurostatu a vďaka vydávaniu nosičov CD-ROM pre externých výskumných pracovníkov; prístup sa teraz týka aj súboru údajov za rok 2010, • zlepšenie kvality a harmonizácie údajov z oblasti VTI vďaka vytvoreniu systému podávania správ o kvalite a zavedeniu nových opatrení v oblasti kvality, • začalo sa pracovať na zefektívnení vnútroštátneho zasielania údajov a metaúdajov vyvíjaním úsilia na využívanie spoločných nástrojov ESS s cieľom podporiť účinnejší a štandardizovaný proces vypracovania, • zlepšila sa včasnosť zverejnení predbežných a konečných údajov vďaka vylepšeným procesom zostavovania údajov v rámci ESS a spoľahlivejším postupom pri nadväzných opatreniach, • zaviedla sa pravidelná tvorba údajov o zamestnanosti v rámci činností náročných na znalosti, pričom sa použila dohodnutá metodika klasifikácie týchto činností, • v roku 2013 sa začalo s pravidelným spracovaním údajov v rámci štatistiky o ochranných známkach Spoločenstva a vzoroch Spoločenstva, • uverejnenie dokumentu She Figures, správy Komisie za rok 2012 o úlohe žien vo vede, bolo uľahčené členením údajov v oblasti VaV a HRST podľa pohlavia, keď to bolo vhodné, a • aktualizovali sa klasifikácie používané na štatistiku VTI, aby zodpovedali svojim revidovaným verziám (podľa ekonomických činností – NACE, obchodovateľných výrobkov – SITC, vzdelania – ISCED, zamestnaní – ISCO a území – NUTS). Hlavným distribučným kanálom podrobných údajov z oblasti VTI a súvisiacej dokumentácie je online databáza Eurostatu (Eurobase). Komisia okrem toho šíri údaje z oblasti VTI aj prostredníctvom viacerých správ týkajúcich sa politík (napr. súvisiacich so stratégiou Európa 2020 a EVP). 2.3 Vykonávanie štatistiky VTI v členských štátoch Došlo a naďalej bude dochádzať k úpravám spôsobu vnútroštátneho zberu údajov s cieľom splniť upravené požiadavky na údaje vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 995/2012. Nové údaje boli vyžiadané po prvýkrát v decembri 2013 pre GBAORD, v júni 2014 sa vyžiadajú pre inovácie a v júni 2015 pre VaV. Časť tejto práce sa už začala počas úvodnej fázy nového alebo prepracovaného zberu údajov. Plnenie požiadaviek na povinné poskytovanie údajov zo strany členských štátov bolo veľmi uspokojivé a nadväzovali na ne každoročne dve formálne spravodajské kolá. Počet členských štátov s chýbajúcimi predbežnými údajmi o VaV sa napríklad v roku 2013 znížil na jeden (a na dva a tri v rokoch 2011 – 2012). Táto zlepšená situácia umožnila v rokoch 2012 a 2013 vydanie cieľového ukazovateľa pre EÚ v oblasti VaV 16 a 14 dní po uplynutí termínu povinného dodania (31. október) v rokoch 2012 a 2013. Oneskorenia predtým zvykli trvať 30 až 40 dní. Problémy s pokrytím a oneskorené dodania údajov sa obmedzovali najmä na ojedinelé javy postihujúce vnútroštátne systémy vypracovanie údajov (napr. dočasný nedostatok zdrojov, rozsiahle prepracovanie systému tvorby). 3. KVALITA ÚDAJOV Rámec pre kvalitu štatistiky VTI predstavuje Kódex postupov pre európsku štatistiku[11]. Obsahuje 15 hlavných zásad, z ktorých sa niektoré týkajú všeobecných inštitucionálnych podmienok (odbornú nezávislosť alebo vhodnosť zdrojov) orgánov členských štátov a organizácií prispievajúcich k celkovej kvalite európskej štatistiky. Ďalšie zásady, napríklad vhodná metodika vychádzajúca z príručiek, sú pre štatistiku VTI medzinárodne stanovené a často sa vyhodnocujú v spoločnom úsilí s členskými štátmi. Niektoré zásady kvality týkajúce sa priamo zisťovaní v oblasti VTI (okrem iného presnosť, súdržnosť a porovnateľnosť) sa vyhodnocujú a monitorujú prostredníctvom pravidelných správ o kvalite. Eurostat zbiera vnútroštátne správy o kvalite štatistiky VaV a GBAORD od roku 2007 a pre každé dvojročné kolo zisťovania o inováciách v Spoločenstve od roku 2004. Vážne nedostatky sa však nezaznamenali. V prípade štatistiky VaV sa však zaznamenala určitá nadväzná činnosť v podobe vnútroštátnych akčných plánov na zlepšenie kvality v oblasti štatistiky VaV (v roku 2011), zvlášť v oblastiach zlepšenia identifikácie a pravidelnej aktualizácie vzorky obyvateľstva činného v oblasti VaV (podniky, o ktorých sa vie alebo predpokladá, že vykonávajú činnosť v oblasti VaV). Problémy spojené so zisťovaním o inováciách sa týkajú najmä záležitostí v oblasti merania. Požaduje sa neustále úsilie, aby sa stručne, ale presne oznámilo respondentom v podnikoch, čo sa od nich žiada (nové alebo významne vylepšené výrobky a procesy), a aby sa nabádali k spracovaniu žiadaných informácií. Podobne pretrvávajú problémy s meraním vyčíslenia obratu z inovatívnych výrobkov a nákladov na inováciu. Syntéza správ o kvalite zisťovaní o inováciách sa spolu s údajmi zverejňuje v online databáze. Nariadením (EÚ) č. 995/2012 sa podávanie správ o kvalite od roku 2013 zaviedlo ako súčasť povinného poskytovania údajov. 4. NÁKLADY A ZAŤAŽENIE 4.1 Štatistika VTI v rámci ESS Na základe nedávnej celkovej analýzy Eurostatu týkajúcej sa zaťaženia respondentov a nákladov na vypracovanie v členských štátoch spustenej pre rok 2010 sa náklady na tvorbu štatistiky VTI (VaV a inovácie) zhodnotili ako „stredne vysoké“ a zaťaženie respondentov ako „stredne vysoké/vysoké“. V rámci tohto vyhodnotenia štatistika VTI obstála rovnako ako väčšina ostatných štatistických oblastí, ktoré boli časťou celkového posudzovania, s mierne nižšími nákladmi na vypracovanie a vyšším zaťažením respondentov ako podniková štatistika všeobecne. 4.2 Zber podrobných informácií o nákladoch a zaťažení Pravidelne sa uskutočnili pokusy o zber údajov o nákladoch a zaťažení spojených so štatistikou VTI. V rámci správ o kvalite sa vyžiadali presné čísla, ale získať konzistentné údaje umožňujúce porovnanie alebo vyhodnotenie celkových nákladov sa ukázalo ako dosť náročné. Mnohé členské štáty konštatovali, že nebude možné odlíšiť náklady na zisťovanie týkajúce sa VaV a inovácií a zostavovanie údajov, a to buď od ostatnej podnikovej a súvisiacej štatistiky, alebo od podobných činností vychádzajúcich len z vnútroštátnych potrieb. V prípade, že údaje sú k dispozícii, rozdiely v metodike vykazovania medzi jednotlivými členskými štátmi a inštitúciami v rámci členských štátov znemožňujú zmysluplné porovnanie alebo zverejnenie jednotlivých odhadov nákladov. Vzhľadom na vyššie uvedené výhrady sa priemerné zaťaženie merané ako čas strávený vyplňovaním dotazníka o VaV v podnikovom sektore za referenčné obdobie roku 2009 v rámci 13 z 15 členských štátov, za ktoré sú údaje k dispozícii, pohybovalo od 0,3 hodiny po šesť hodín. Výnimočne vysoké číslo 11 hodín nahlásili dva členské štáty. Oveľa menej údajov je k dispozícii z iných hospodárskych odvetví, aj keď sa zdá, že v sektore verejnej správy a vo vysokom školstve si vypĺňanie dotazníka o VaV vyžaduje viac času ako v podnikovom sektore, aj keď sú relatívne blízke. Pokiaľ ide o zisťovanie týkajúce sa inovácií v Spoločenstve, z informácií získaných zo správ o kvalite z kôl zisťovania z rokov 2008 a 2010 vyplýva, že čas strávený vypĺňaním dotazníka v inovatívnych podnikoch sa pohyboval od 0,48 hodiny až po viac ako tri hodiny. Len dve krajiny nahlásili, že vypĺňanie dotazníka si vyžadovalo viac času v roku 2010 ako v roku 2008. Neinovatívne podniky strávili v roku 2010 vypĺňaním dotazníka 0,24 až 1,85 hodiny. Štyri z desiatich krajín nahlásili vyššie náklady v roku 2010 než v roku 2008, päť malo nižšie náklady a jeden nahlásil rovnaké náklady v prípade obidvoch rokov. 4.3 Spolufinancovanie zberu údajov o VTI v členských štátoch Eurostatom Po výzvach na predkladanie návrhov na udelenie grantov v rokoch 2006 a 2009 sa uskutočnilo niekoľko podobných výziev v rámci rozpočtu Komisie na rok 2011 na spolufinancovanie nepovinných častí zberu údajov o VaV alebo inováciách alebo na skúmanie uskutočniteľnosti vývoja nových ukazovateľov či na financovanie zisťovaní týkajúcich sa kariérneho postupu osôb s ukončeným doktorandským vzdelaním (CDH). V roku 2011 predstavovali celkové finančné záväzky na štatistiku VTI pre 13 členských štátov a Nórsko 1 019 974 EUR. Programy Phare pre štatistickú spoluprácu určené pre viacerých príjemcov, program určený pre viacerých príjemcov Prechodový nástroj pre štatistickú integráciu, ako aj nástroj predvstupovej pomoci (programy z rokov 2004 až 2011) umožnili spolufinancovať vo výške 1 518 105 EUR vykonávanie zisťovaní týkajúcich sa VaV, inovácií a CDH v pridružených tretích krajinách a členských štátoch, ktoré vstúpili do Únie v roku 2004 alebo neskôr. 5. ĎALŠÍ VÝVOJ ŠTATISTIKY VTI 5.1 Zmeny v prostredí V oznámení Komisie o vízii pre európsku štatistiku[12] sa vyzýva na integrovanejšie, inteligentnejšie prístupy k tvorbe štatistiky. To zahŕňa integráciu štatistických nástrojov, väčšie využívanie administratívnych zdrojov a zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia v oblasti štatistiky s cieľom získať bohatšie, výhľadové štatistické údaje, zlepšiť produktivitu a znížiť zaťaženie respondentov. Po konzistentnejšom predstavení vykonávacích pravidiel pre štatistiku VTI v nariadení (EÚ) č. 995/2012 bude teraz ďalším krokom posilnenie prepojenia s ostatnou podnikovou štatistikou zahrnutím štatistiky VaV a inovácií do budúceho „rámcového nariadenia o integrácii podnikovej štatistiky“, o ktorom sa práve diskutuje v rámci ESS. To tiež poskytne ďalšiu príležitosť prehodnotiť povinný obsah údajov o VaV a inováciách. V uplynulých rokoch vnútroštátne štatistické úrady niekoľkokrát hlásili nedostatok zdrojov, čo viedlo k vážnym obavám o ich schopnosť plniť existujúce alebo nové požiadavky v rámci ESS. Viac než kedykoľvek predtým má preto veľký význam stanovovanie priorít pre existujúce a rovnako pre plánované štatistické operácie. 5.2 Zlepšovanie a hodnotenie existujúcej štatistiky VTI. Štatistika musí byť spoľahlivá a vhodná na stanovený účel. Neustále sa bude skúmať opodstatnenosť a kvalita existujúceho zberu údajov, najmä v oblasti VaV a inovácií, a to prostredníctvom plného využitia pravidelného monitorovania súladu a systematického zberu správ o kvalite. Teraz to má ešte väčší význam preto, lebo stratégia Európa 2020 sa bude monitorovať čiastočne prostredníctvom súborov ukazovateľov VTI. V oblasti štatistiky VaV sa pokračuje v úsilí o zaistenie toho, aby sa nahlasovali východiskové údaje pre všetky subjekty činné v oblasti VaV (alebo v prípade potreby aspoň odhadované údaje, či už sú známe dopredu, alebo nie sú) a aby sa tieto údaje vzťahovali na všetky hospodárske odvetvia a pododvetvia a prevádzkové jednotky všetkých veľkostí, t. j. celkový súhrn výdavkov a pracovníkov v oblasti VaV v hospodárstve v danom čase. Vo vzťahu k európskej štatistike inovácií sa posúdi, či by sa rozšírením pokrytia (na všetky podnikateľské činnosti, celé hospodárstvo) získal dostatok nových informácií, ktorý by odôvodňoval dodatočné potrebné prostriedky, a či by to bolo metodicky uskutočniteľné. Tak ako v prípade novej práce zlepšenia v existujúcej štatistike VTI sa vykonajú tam, kde to bude vzájomne výhodné v spolupráci s OECD a inými medzinárodnými organizáciami, s ktorými sa spolupráca už rozvinula. To zahrňuje pokračovanie v revidovaní metodických referenčných príručiek. 5.3 Nové ukazovatele, nové použitia Reagovanie na nové potreby používateľov je zvlášť zložité v prostredí súčasného ESS najmä vzhľadom na prísnejšie rozpočty. Používatelia si však aj naďalej budú často vyžadovať nové ukazovatele a nové zdroje údajov. Činnosť v oblasti vývoja, ktorá prekračuje hranice používania súčasných zdrojov údajov vrátane nových ukazovateľov, nových zdrojov údajov a hlbšieho členenia súčasných údajov (keďže môžu obsahovať rozsiahlejšie veľkosti vzoriek alebo metodologickú činnosť), sa uskutoční až po vykonaní dôkladného preskúmania a v rámci možností po analýze nákladov a prínosov. V tomto kontexte sa budú tiež využívať štúdie uskutočniteľnosti a výberové zisťovania. Ďalšia internacionalizácia VaV, inovácií a iných podnikových činností všeobecne predstavuje dokonca ďalšie problémy z hľadiska zostavovania štatistiky VTI, teraz aj v budúcnosti. To sa vahuje na získavanie nových štatistických údajov o internacionalizácii, ako aj zvládnutia podnikového zisťovania v globalizovanejšom svete a teda v zložitejšom kontexte. Európsky systém národných a regionálnych účtov (ESA 2010)[13] je najnovším medzinárodne kompatibilným účtovným rámcom EÚ pre systematický a podrobný popis hospodárstva. Začne sa vykonávať od septembra 2014. Hlavným rozdielom oproti predchádzajúcej verzii (ESA 95) je to, že VaV sa uznáva ako tvorba kapitálu a nepovažuje sa za prechodnú spotrebu. Inými slovami, namiesto toho, aby sa činnosti VaV považovali za niečo, čo poskytuje prechodný vstup do hlavnej výroby podniku, odteraz sa bude považovať za výstup sám osebe a za výsledok v rámci zvýšenia HDP krajiny. Táto zmena so sebou prináša nové požiadavky na podrobnejšie a všeobecnejšie meranie VaV. V súvislosti s revíziou Frascatiho príručky, ktorá prebieha pod vedením OECD, sa v súčasnosti posudzuje, do akej miery môžu zisťovania v oblasti VaV prispieť k procesu kapitalizácie VaV a aké zmeny by sa prípadne mohli zaviesť. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES z 22. júla 2003 o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o vede a technike, Ú. v. EÚ L 230, 16.9.2003, s. 1. [2] Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o implementácii rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES. KOM(2007) 801. [3] Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o štatistikách o vede a technike. KOM(2011) 184. [4] Závery Európskej rady zo 17. júna 2010. CO EUR 9, CONCL 2. [5] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií. KOM(2010) 546. [6] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnené partnerstvo v oblasti Európskeho výskumného priestoru pre excelentnosť a rast. COM(2012) 392 final. [7] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Meranie inovačných výstupov v Európe: smerom k novému ukazovateľu inovácie. COM(2013) 624 final. [8] Nariadenie Komisie (ES) č. 753/2004 zo dňa 22. apríla 2004, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES vo vzťahu k štatistike o vede a technike, Ú. v. EÚ L 118, 23.4. 2004, s. 23. [9] Nariadenie Komisie (ES) č. 1450/2004 z 13. augusta 2004, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o inovácii, Ú. v. EÚ L 267, 14.8. 2004, s. 32. [10] Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 995/2012 z 26. októbra 2012, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o vypracovaní a vývoji štatistík Spoločenstva o vede a technike, Ú. v. EÚ L 299, 27.10. 2012, s. 18. [11] Odporúčanie Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Európskych spoločenstiev KOM(2005) 217. [12] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce desaťročie. KOM(2009) 404. [13] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii, Ú. v. EÚ L 174 , 26.6. 2013 s. 1.