Kľúčovou prioritou Európskej komisie je zabezpečiť sociálnejšiu a spravodlivejšiu Európu. Európsky pilier sociálnych práv bol založený ako kompas, ktorým sa má riadiť proces vedúci k obnoveniu sociálno-ekonomickej konvergencie a k poháňaniu reforiem na vnútroštátnej úrovni. V tomto kontexte sa pilier opiera o hodnotiaci prehľad kľúčových ukazovateľov, ktoré mapujú výsledky zúčastnených členských štátov v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti. Tento monitorovací nástroj by mal zároveň umožniť referenčné porovnanie úspechov v záujme všeobecného pokroku.

Prehľad slúži ako referenčný rámec na hmatateľné, holistické a objektívne monitorovanie „spoločenského pokroku“ vo forme, ktorá je pre občanov ľahko dostupná a zrozumiteľná. Včas odhaľuje tie najzávažnejšie výzvy, ktorým členské štáty, EÚ a eurozóna čelia v oblasti zamestnanosti, a zároveň ukazuje postupný pokrok. Na účely tohto prehľadu vymedzujeme „spoločenský pokrok“ ako schopnosť posilniť a udržať blahobyt a príležitosti a vytvoriť pre ľudí podmienky na uplatnenie ich plného potenciálu a splnenie ich základných potrieb.

Toto vymedzenie odkazuje na tri všeobecné rozmery spoločenského pokroku: 1) rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, 2) dynamické trhy práce a spravodlivé pracovné podmienky a 3) verejnú podporu/sociálnu ochranu a začlenenie.

1.Rozmer „rovnakých príležitostí a prístupu na trh práce“ zahŕňa aspekty spravodlivosti v kontexte vzdelávania (vrátane celoživotného), zručností, rodovej problematiky, nerovností a sociálnej mobility, životných podmienok a mládeže;

2.„Dynamické trhy práce a spravodlivé pracovné podmienky“ riešia otázku, či trhy fungujú efektívne a slobodne v záujme podpory relokácie a hľadania zamestnania v konkurenčnom hospodárstve. Ukazovatele v tejto oblasti pokrývajú fungovanie trhov práce, podporu zamestnanosti a kariérnych zmien (prechodu) a na druhej strane rozmer spravodlivosti s pracovnými podmienkami a mzdami;

3.„Verejná podpora/sociálna ochrana a začlenenie“ zahŕňa dosahovanie spravodlivých výsledkov vďaka verejným opatreniam a/alebo sociálnej ochrane. Tento súbor ukazovateľov sa týka hlavne poskytovania služieb a záchranných sociálnych sietí.

Prehľad porovnáva výsledky členských štátov EÚ s priemermi EÚ a eurozóny ako celku. Okrem toho (aspoň pri niektorých prvkoch) poskytne príležitosť na porovnanie výsledkov EÚ s inými medzinárodnými aktérmi. Táto metóda porovnávania môže poskytnúť empirický základ pre obnovený proces vzájomného učenia sa z najlepších postupov. Prehľad zároveň umožní vizualizáciu dlhodobých trendov. Tam, kde je to možné a relevantné, sú ukazovatele rozčlenené podľa veku, pohlavia a/alebo dosiahnutého stupňa vzdelania.

Bolo zvolených 12 oblastí, kde možno merať spoločenský pokrok v niektorom z troch vyššie uvedených rozmerov. Navrhované ukazovatele na pokrytie týchto oblastí sú uvedené v prílohe a založené na existujúcich kvantitatívnych údajoch, ktoré získal Eurostat (predovšetkým zo štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach – EU-SILC, zisťovania o štruktúre príjmov, ktoré sa vykonáva raz za štyri roky, spolu s ročnými národnými odhadmi a výberovým zisťovaním pracovných síl – LFS) a OECD.

Dôležitým nástrojom na podrobné monitorovanie vývoja na úrovni EÚ a členských štátov je európsky semester – ročný cyklus koordinácie hospodárskych politík pokrývajúci širokú škálu oblastí, ktorým sa venuje Európsky pilier sociálnych práv. V tejto súvislosti sa hodnotiaci prehľad prediskutuje s príslušnými výbormi Rady, aby sa využil v kontexte európskeho semestra a začlenil do každoročnej spoločnej správy o zamestnanosti, ktorá sa uverejňuje na jeseň spolu s ročným prieskumom rastu. V tomto kontexte by sa mali prvé ukazovatele v každej oblasti (tučným písmom) použiť ako hlavné ukazovatele prehľadu na začlenenie do spoločnej správy o zamestnanosti, pričom zvyšné ukazovatele sú sekundárne a spoločná správa o zamestnanosti ich bude podľa potreby spomínať v samotnom texte. Keďže zamestnanosť a sociálne aspekty nadobudli v posledných rokoch v rámci európskeho semestra väčší význam, hodnotiaci prehľad uľahčí v kontexte semestra výraznejšie zohľadnenie zamestnanosti a spoločenských výziev, ako aj výsledných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a eurozónu, ktoré môžu odzrkadľovať a podporovať relevantné, cielené reformy zohľadňujúce národné špecifiká. Zároveň by mohlo ísť o referenčný ukazovateľ vykonanej práce v oblasti sociálneho rozmeru eurozóny.