SK Úradný vestník Európskej únie C 160/7

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 160/05

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

„MOHANT“

ES č.: SI-PDO-0005-0424-29.10.2004

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov

„Mohant“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Mohant“ je mäkký syr belavo-žltej, béžovej alebo svetlej maslovej farby, s výraznou, pikantnou, prenikavou, ostrou a veľmi markantnou vôňou a chuťou. Jeho povrch je hladký, rovnomerný, suchý a tvárny. Cesto je rovnorodé, hladké, do určitej miery pružné, málo roztierateľné až roztierateľné, hnetené a môže obsahovať hrudky. Vzhľadom na tradičnú metódu odstreďovania mlieka musí zrelý Mohant obsahovať minimálne 35 % tuku v sušine, minimálne 17 % bielkovín a 0,5 až 2,5 % soli.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Mohant sa vyrába zo surového kravského mlieka vyrábaného vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Krmivo pre dojnice pozostáva predovšetkým z objemového krmiva (pasienky, seno a siláž) z vymedzenej zemepisnej oblasti, pričom tieto druhy krmiva musia tvoriť minimálne 75 % sušiny dennej dávky. Povolené sú aj vitamínové a minerálne doplnky.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Mlieko na výrobu syra „Mohant“, ako aj samotný „Mohant“ sa musia vyrábať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Anaeróbne zrenie syra „Mohant“ prebieha vo veľkých kadiach. Po dozretí je mäkký a roztierateľný a nemá žiadnu kôru, ktorá by fungovala ako ochrana pred vysýchaním a oxidáciou. V záujme zachovania typických organoleptických vlastností sa „Mohant“ musí zabaliť hneď potom, ako sa vyberie z kade, v ktorej dozrel. V priebehu anaeróbneho zrenia sa tvorí plyn, vplyvom ktorého v syre vznikajú diery naplnené vzduchom. Pri balení syra je preto mimoriadne dôležité postupovať opatrne a okamžite vytlačiť vzduch z dier, pretože by mohol mať z mikrobiologického hľadiska negatívny vplyv na kvalitu syra.

Priamo pred balením sa „Mohant“ hnetie a krája. Po tejto úprave sa syr umiestni do nádoby, ktorá sa uzavrie vrchnákom a zapečatí ako znak toho, že obal sa neotvoril.

Len balenie syra „Mohant“ v predmetnej zemepisnej oblasti je zárukou toho, že sa balí čo najskôr, vďaka čomu sa zachovajú jeho organoleptické vlastnosti, ako aj mikrobiologická bezpečnosť.

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Syr „Mohant“ sa musí označiť názvom „Mohant“, logom „Samo eden je Mohant, Bohinj“ (Bohinjský Mohant je len jeden), chráneným označením pôvodu a vnútroštátnou značkou kvality.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, kde sa „Mohant“ vyrába, sa nachádza v srdci Júlskych Álp, hranica prebieha od vrcholu Kobla cez sedlo Bohinjsko Sedlo po pasienky vrchu Pečana, po potok Rovtarica smerom na údolie Soteska, ku Kranjskej doline cez vrch Pleša k vrchu Mrzli studenec k vrchu Debela peč, k vrchu Rjavina cez vrch Triglav do údolia Triglavských jazier cez vrchy Zgornja Komna a Lepa Komna, cez vrch Tolminski Kuk k vrchu Vogel, cez horské pastviny Raskovec a vrch Črna prst až po vrch Kobla.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, z ktorej pochádza mlieko výrobu syra „Mohant“ a v ktorej sa samotný „Mohant“ vyrába, sa nachádza v národnom parku Triglav a v lokalite zaradenej do sústavy Natura 2000. Z troch strán ju obklopujú vysoké vrchy, dolina sa otvára len smerom na východ, kde rieka Sava Bohinjka vyhĺbila hlboké riečisko.

Prevláda tu alpské podnebie, zimy sú pomerne tuhé a studené, letá sú krátke. Typické sú rýchle zmeny počasia s veľkým úhrnom zrážok v podobe intenzívnych dažďov. Priemerná ročná teplota v údoliach je 7,7 °C, na horách 3,6 °C. Najteplejší mesiac je júl, najstudenší je január v údoliach, na horách február.

Takéto pôdne a podnebné podmienky a počasie majú priamy vplyv na miestnu alpskú flóru pastvín a trávnatých porastov zemepisnej oblasti. Alpská flóra rastúca na vápencových pôdach v zemepisnej oblasti patrí medzi najbohatšie v Európe, rastie tu vyše tisíc rôznych druhov vrátane určitých skupín, ktorým sa nikde inde nedarí. Mnohé z nich sú chránené.

Blízkosť Stredozemného mora je badateľná podľa teplomilnej vegetácie na južných svahoch nižnej časti Bohinjského masívu a vrchu Pršivec. Rastliny sa prispôsobili drsným podmienkam, sú zakrpatené alebo prízemné, rýchlo rastúce, viacročné a majú zhrubnuté listy, často s chĺpkami. Vďaka dlhým koreňom sa dokážu v pôde pevne zakoreniť a ich kvety vykazujú výraznejšie sfarbenie.

Počiatky mliekarenskej výroby v zemepisnej oblasti a s ňou súvisiacej výroby syra siahajú do 13. storočia. Nedostatok ornej pôdy, dlhé zimy a krátke letá sú dôvodom, prečo sa miestne obyvateľstvo zameralo v prvom rade na chov zvierat. Obyvatelia tejto oblasti alpskú mliekarenskú výrobu doviedli do dokonalosti. Z jari pastieri začínali stáda pásť na najnižšie položených pastvinách na úbočiach, potom zvieratá vyhnali do stredných polôh a nakoniec na horské pastviny a na jeseň ich zahnali naspäť do údolia.

Až do polovice 19. storočia prebiehala výroba syra tak, že každý výrobca mlieka na horskom salaši („majer“) mliečne výrobky vyrábal priamo na vysokohorských pastvinách. V tom čase si už „Mohant“ vydobyl osobitné postavenie medzi týmito výrobkami.

Rôzne písomné a ústne pramene dokladajú históriu výroby syra „Mohant“, ako aj používanie tohto názvu v predmetnej zemepisnej oblasti. Dr. Marko Snoj v slovinskom etymologickom slovníku (Slovenski etimološki slovar) z roku 2003 uvádza, že názov „Mohant“ pochádza z 18. storočia. Dlhú kapitolu venoval výrobe syra „Mohant“ Anton Pevc vo svojom diele Sirarstvo (Syrárstvo), vydanom v roku 1925. Ďalej tradičný spôsob výroby syra „Mohant“ opísala v roku 1987 aj Anka Novaková v zborníku Bohinjski zbornik. Tradičný spôsob výroby pozostáva z dvoch fáz: fáza, keď sa syrové zrno po sušení usádza na spodku kadí a fáza dozrievania v špeciálnych kadiach („deže“) v podobe anaeróbneho zrenia. „Mohant“ sa dodnes vyrába tradičnou metódou.

5.2. Špecifickosť výrobku

Špecifickosťou syra „Mohant“ je typická, veľmi intenzívna vôňa a pikantná chuť, ktorá môže dosahovať až horkasté tóny. Vôňa a chuť syra môžu na mnohých ľudí pôsobiť odpudzujúco, sú však typické pre tento druh syra a robia ho jedinečným.

Ďalšou osobitosťou je jeho textúra, keďže je roztierateľný a môže obsahovať malé hrudky.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Vlastnosti, ktorými sa „Mohant“ odlišuje od iných druhov syra, sú úzko spojené so zemepisnou oblasťou výroby. Miestna flóra trávnatých porastov, pastvín a horských pasienkov je ovplyvnená pôdnymi a podnebnými vlastnosťami oblasti i počasím. Alpská flóra rastúca na vápencových pôdach v zemepisnej oblasti patrí medzi najbohatšie v Európe, rastie tu vyše tisíc rôznych druhov vrátane určitých skupín, ktorým sa nikde inde nedarí. Určité z nich sú chránené. Krmivo pre dojnice sa vyrába v predmetnej zemepisnej oblasti. Bohatá miestna flóra sa nemalou mierou podieľa na osobitných vlastnostiach syra „Mohant“. Práve vďaka nej vykazuje surové mlieko, z ktorého sa „Mohant“ vyrába, osobitné organoleptické vlastnosti, ktoré sa podpisujú na špecifickej vôni a chuti syra „Mohant“, ktorými sa odlišuje od iných syrov. Mlieko sa nijako tepelne neošetruje, ani neprechádza žiadnym intenzívnym, reštriktívnym alebo nešetrným technologickým úkonom (mimoriadne nízke teploty chladenia, tepelné ošetrenie pri nadmerne vysokých teplotách, dlhé postupy zrenia mlieka). Rozmanitá a blahodarná vlastná mikroflóra zabraňuje rozmnožovaniu patogénnych mikroorganizmov.

Tradičná výrobná metóda, ktorá sa traduje z generácie na generáciu, má takisto nezanedbateľný vplyv na vôňu, chuť a textúru syra „Mohant“. Zrenie syra tradične prebieha anaeróbne v špeciálnych širokých kadiach („deže“). Počas zrenia sa bielkoviny štiepia na aminokyseliny a vznikajú plyny, vďaka čomu je syr následne roztierateľný a rozvinie sa jeho typická vôňa a chuť.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/MOHANT_SP_EU.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3) Porovnaj poznámku pod čiarou 2.