Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie /* KOM/2010/0191 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 27.4.2010 KOM(2010)191 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie 1. Európsky energetický program pre oživenie: východiská a charakteristické črty Kontext a motivácia Európsky energetický program pre oživenie (EEPO) vychádza z európskeho plánu na oživenie hospodárstva, ktorý prijala Komisia 26. novembra 2008 v reakcii na hospodársku a finančnú krízu v Európe. V tomto pláne sa požadovalo prijatie koordinovaných opatrení na vnútroštátnej úrovni doplnených priamymi opatreniami EÚ na zvýšenie kúpnej sily a dopytu v hospodárstve prostredníctvom okamžitého rozpočtového impulzu vo výške 200 miliárd EUR. Investovanie do modernizácie európskej energetickej infraštruktúry a zariadení na výrobu energie bolo v tejto súvislosti vybraté ako jedna z hlavných priorít a bolo navrhnuté vyčlenenie dodatočných zdrojov z rozpočtu EÚ. Európska rada schválila tento plán v decembri 2008 a vyzvala Komisiu, aby predložila zoznam konkrétnych projektov v oblasti energetiky. Okrem toho bol Druhý strategický prieskum energetiky, ktorý prijala Komisia v novembri 2008 a schválila Európska rada na svojom zasadnutí na jar 2009, kľúčovým politickým dokumentom, prostredníctvom ktorého sa stanovili priority EÚ na nadchádzajúce roky v oblasti energetiky. Po prehĺbení finančnej a hospodárskej krízy bolo potrebné poskytnúť verejné finančné prostriedky na uľahčenie investovania do energetických sietí a inovačnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov a na urýchlenie rozvoja technológií zachytávania a ukladania oxidu uhličitého. V dôsledku recesie hrozilo, že plánované projekty by sa boli bývali oddialili alebo zrušili, čo by narušilo bezpečnosť dodávok energie do Únie a kvalitu zásobovania koncových užívateľov. EÚ vstúpila do tohto procesu navrhnutím súboru presne cielených a primeraných opatrení na pomoc pri zvyšovaní investícií v odvetví energetiky. Vzhľadom na tieto okolnosti Európsky parlament a Rada prijali nariadenie (ES) č. 663/2009[1], ktorým sa ustanovuje Európsky energetický program pre oživenie (EEPO). EEPO je finančným nástrojom, ktorého celkovým cieľom je stimulovať oživenie po kríze, ktorá zasiahla hospodárstvo EÚ a súčasne priblížiť EÚ k dosiahnutiu cieľov v oblasti energetiky a politiky týkajúcej sa klímy, najmä bezpečnosti a diverzifikácie dodávok energie, fungovanie vnútorného trhu s energiou a zníženie množstva emisií skleníkových plynov. Inovačný prístup Na dosiahnutie týchto cieľov bol na tri podprogramy v rámci EEPO vyčlenený rozpočet vo výške 3 980 miliónov EUR. Prostredníctvom uvedeného nariadenia sa vyčlenilo 2 365 miliónov EUR na projekty v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry, 565 miliónov EUR na projekty v oblasti veternej energie na mori (OWE) a 1 050 miliónov EUR na projekty v oblasti zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS). Únia takto prispieva formou poskytovania finančnej pomoci organizátorom projektov týkajúcich sa troch oblastí programu. Zatiaľ čo projekty sú vopred určené a uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu, praktické opatrenia na realizáciu projektov, ako aj ich organizátori sa vyberajú prostredníctvom výzvy na predloženie návrhov na základe podrobných kritérií oprávnenosti, výberu a poskytovania finančnej pomoci. Finančná pomoc sa môže vzťahovať na oprávnené investičné náklady až do výšky 50 % v prípade plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry a projektov OWE a až do výšky 80 % v prípade CCS. [pic] EEPO predstavuje inovačný prístup k financovaniu infraštruktúry a zavádzania technológií v odvetví energetiky zo strany Únie. Z hľadiska financovania ide o prvý prípad vyčlenenia takejto vysokej sumy z rozpočtu EÚ. V porovnaní s relatívne nízkymi sumami, ktoré dosiaľ poskytla Komisia v rámci programu transeurópskych energetických sietí (TEN-E), rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a programu Inteligentná energia – Európa (IEE), to predstavuje výraznú zmenu. Priemerne sa na projekty v oblasti energetiky vyčleňuje prostredníctvom TEN-E 20 miliónov EUR, 7. RP v oblasti výskumu a technologického rozvoja 300 miliónov EUR a IEE 100 miliónov EUR ročne. Treba však poznamenať, že EÚ podporuje projekty v oblasti energetiky aj prostredníctvom finančných nástrojov, akými sú štrukturálne fondy, ako aj úvery Európskej investičnej banky a špecifické nástroje financovania. Forma nástroja EEPO zohľadňuje jeho špecifické ciele. Ak má byť stimulačný plán z hľadiska oživenia hospodárstva účinný, finančné prostriedky sa musia do hospodárstva dostať rýchlo. Táto zásada sa zohľadňuje v nariadení o EEPO, v ktorom sa požaduje, aby sa právne záväzky, na základe ktorých sa bude realizovať EEPO, prijali do 31. decembra 2010. Okrem toho sa v nariadení požaduje, aby kritériá poskytovania finančnej pomoci zahŕňali dostatočnú pripravenosť opatrení, ktoré boli navrhnuté na financovanie EEPO, teda ich schopnosť podnietiť v roku 2010 kapitálové výdavky. Aby bol vplyv na dosahovanie cieľov v oblasti energetickej politiky a oživenia hospodárstva čo najsilnejší, EEPO sa zameriava na relatívne malý počet projektov s vysokým strategickým významom. O výbere projektov rozhodovali smerovania energetickej politiky EÚ uvedené v Druhom strategickom prieskume energetiky a v strategickom pláne pre energetické technológie, pričom sa zohľadňoval pokrok v realizácii programu TEN-E a adekvátne rovnomerné geografické rozmiestnenie, ako aj konzultácie so zainteresovanými stranami o otázkach, ktorých sa tento program týka. V súlade s týmto prístupom sa pomoc poskytuje na základe toho, ako môže žiadateľ prispieť k modernizácii a ukončeniu výstavby celoeurópskych energetických sietí, ako aj k vývoju a zavádzaniu strategických nízkouhlíkových technológií. Ďalšími dôležitými kritériami poskytovania finančnej pomoci sú: rozsah, v akom nedostupnosť finančných prostriedkov odďaľuje vykonávanie akcie; rozsah, v akom finančná pomoc Spoločenstva povzbudí verejné a súkromné investície a sociálny, hospodársky a environmentálny vplyv. 2. Ako zapadá EEPO do politiky EÚ v oblasti energetiky Na zaistenie bezpečných, konkurencieschopných a trvalo udržateľných dodávok energie v nadchádzajúcich rokoch a desaťročiach musí EÚ nutne rozšíriť, obnoviť a prevádzkovo prepojiť svoju infraštruktúru v oblasti energetiky a odstrániť z výroby energie uhlík prostredníctvom zavádzania strategických nízkouhlíkových technológií. Takýto vývoj má rozhodujúci význam, ak má EÚ dosiahnuť do roku 2020 ciele, ku ktorých plneniu sa zaviazali všetky členské štáty, teda znížiť emisie skleníkových plynov a spotrebu primárnej energie o 20 % a zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na 20 % z konečnej spotreby energie. V rámci EEPO sú tieto výzvy obsiahnuté v troch podprogramoch. Projekty v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry Investície do plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry sú potrebné na uľahčenie obchodovania s energiou a na pomoc rozvoju skutočne fungujúceho vnútorného trhu s energiou. Bezproblémovým fungovaním vnútorného trhu s energiou získajú koncoví užívatelia kvalitné služby za nižšiu cenu a Európska únia bude schopná účinne riešiť každé prerušenie dodávok, akým bolo prerušenie dodávok v januári 2009. Infraštruktúra siete na prepravu energie a obchodovanie s ňou v celej EÚ sa musí ďalej integrovať budovaním chýbajúcich prepojení. Viaceré členské štáty, najmä vo východnej Európe a v okrajových oblastiach EÚ, sa musia lepšie prepojiť s ostatnými časťami EÚ. EEPO je teda aj nástrojom na prehĺbenie solidarity členských štátov. Okrem toho si bezpečnosť dodávok vyžaduje integrované energetické siete v rámci EÚ, ako aj diverzifikáciu trás prepravy energie a zdrojov nachádzajúcich sa za hranicami EÚ vrátane zdrojov, ktoré sa dostávajú do EÚ vo forme skvapalneného zemného plynu (LNG). V rámci toho EEPO podporuje dostatočne pripravené projekty, ktoré budú po svojom spustení: - dodávať do Európskej únie dodatočne približne 50 miliárd kubických metrov plynu ročne z územia mimo Európy prostredníctvom plynovodov Nabucco, ITGI-Poseidon, GALSI a nových terminálov skvapalneného zemného plynu v Poľsku a na Cypre; - prispievať ku konsolidácii európskej siete plynovodov budovaním nových alebo ďalšou výstavbou existujúcich prepojení medzi Portugalskom, Španielskom, Francúzskom (v oboch smeroch); Nemeckom, Belgickom, Spojeným kráľovstvom (v oboch smeroch); Rumunskom, Bulharskom, Gréckom, Talianskom; Slovenskom, Maďarskom (v oboch smeroch) a pobaltskými štátmi, Poľskom, Dánskom, Nemeckom; - umožňovať reverzný tok v kritických prepájajúcich častiach systémov prepravy plynu v Portugalsku, Rumunsku, Rakúsku, na Slovensku, v Českej republike, Maďarsku, Lotyšsku, Litve a Poľsku s cieľom umožniť spoluprácu a obchod s plynom v oboch smeroch so susednými krajinami a v rozšírenej podobe so vzdialenejšími krajinami; - prispievať k rozširovaniu európskej elektrickej siete zvyšovaním kapacity prepojení medzi Španielskom a Francúzskom, Portugalskom a Španielskom, Rakúskom a Maďarskom, Írskom a Spojeným kráľovstvom, ako aj v strednom Nemecku; - integrovať izolované regióny a „energetické ostrovy“ budovaním nových dôležitých prepojení medzi pobaltskými štátmi (Estónskom, Lotyšskom, Litvou) a škandinávskym trhom s elektrinou (Fínskom, Švédskom, Dánskom, Nórskom), ako aj medzi Maltou a Talianskom a medzi Sicíliou a pevninským Talianskom. Veterná energia na mori (OWE) Projekty, ktoré boli vybraté na poskytovanie finančnej pomoci v rámci EEPO, patria medzi prvé svojho druhu v odvetví veternej energie na mori. Technológie, ktoré budú demonštrované a zavádzané vo veľkom rozsahu – inovačné štruktúry stojanov turbín (gravity, jacket, tripod, tripile), mnohomegawattové veterné turbíny na mori, modulárna technológia sieťovej integrácie – sú nevyhnutné na dosiahnutie ambicióznych cieľov EÚ v oblasti prenikania energie získanej z vetra na mori na trh do roku 2020 a neskôr. Projekty sú zamerané na kľúčové výzvy uvedené v oznámení Komisie o veternej energii na mori a v priemyselnej iniciatíve v odvetví veternej energetiky v rámci strategického plánu energetických technológií[2]. Finančná pomoc poskytovaná v rámci EEPO zabezpečí výstavbu prvých veľkých (400 MW) veterných fariem na mori a očakáva sa, že vyústi do vytvorenia dodatočnej výrobnej kapacity elektrickej energie bez emisií oxidu uhličitého v objeme približne 1 500 MW. Táto finančná pomoc má rozhodujúci význam v pomoci členským štátom EÚ pri dosahovaní záväzných cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020. Finančná pomoc bude nevyhnutná aj pri podnikaní prvých krokov v oblasti výstavby európskej siete veternej energie na mori a prispeje tak k zvýšeniu kapacity obchodovania s elektrinou na vnútornom trhu. Podprogram OWE v rámci EEPO podporuje rozsiahle testovanie, výrobu a rozmiestňovanie inovačných turbín a štruktúr stojanov turbín na mori prostredníctvom: - 4 projektov na výstavbu veľkých veterných fariem v nemeckom Severnom mori (Bard I, Global Tech I, Nordsee Ost, Borkum West II) ; - 1 projektu na zriadenie testovacieho zariadenia na využívanie veternej energie na mori pri Aberdeene (Spojené kráľovstvo); - 1 projektu ďalšej fázy veternej farmy Thornton Bank v belgickom Severnom mori. Podprogram OWE v rámci EEPO podporuje aj modulárne riešenia sieťovej integrácie veľkých objemov výroby elektrickej energie z vetra prostredníctvom: - 1 projektu integrovaného riešenia prepojenia veterných fariem v oblasti Kriegers Flak v Baltskom mori (Nemecko, Dánsko); - kábla spájajúceho Holandsko s Dánskom prostredníctvom technológie HVDC, ktorá umožňuje prepojiť veterné farmy na mori so sieťou na pevnine; - uzla na mori nachádzajúceho sa na plánovanom HVDC prepojení Shetlandských ostrovov a Škótska (Spojené kráľovstvo), ktorý bude slúžiť ako platforma zložená z viacerých terminálov na prepojenie plánovaných veterných fariem s výrobou energie na mori. Zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS) Elektrárne na fosílne palivo a ťažký priemysel patria s 52 % celkových celosvetových emisií CO2 k najväčším znečisťovateľom ovzdušia. Fosílne palivá sa budú aj naďalej používať na výrobu elektriny a ani v prípade zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov na trhu sa nedá očakávať, že v nasledujúcich desaťročiach dôjde k obmedzovaniu využívania uhlia. Vďaka schopnosti znižovať emisie oxidu uhličitého z výroby elektriny môže zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého spolu so zvyšovaním energetickej efektívnosti a využívaním obnoviteľných zdrojov energie vo veľkej miere prispievať k dosahovaniu cieľov v oblasti znižovania emisií CO2. Táto technológia však ešte nie je komerčne realizovateľná a musí sa otestovať. EEPO rieši túto otázku podporou šiestich veľkých demonštračných projektov CCS, od ktorých sa očakáva rozvoj koncepcie CCS, znižovanie jej investičných a prevádzkových nákladov a zlepšovanie informovanosti verejnosti o tejto technológii. EEPO predstavuje prvý krok k dosiahnutiu cieľa komerčnej realizovateľnosti výroby elektriny založenej na CCS do roku 2020. Tieto priekopnícke projekty môžu pripraviť pôdu pre omnoho viac ďalších projektov, pretože demonštrujú všetky tri hlavné technológie zachytávania CO2 a to dodatočné spaľovanie, kyslíkové spaľovanie (oxyfuel) a integrované splyňovanie uhlia v kombinovanom cykle (IGCC). Využívajú aj všetky hlavné možnosti ukladania: na pevnine, ako aj na mori v slanej vodonosnej vrstve a na vyčerpaných uhľovodíkových poliach. V tejto súvislosti podporuje EEPO tieto dostatočne pripravené projekty CCS, ktoré by mali byť pripravené na realizáciu do roku 2015: - Cieľom projektu v Jaenschwalde (Nemecko) je demonštrovanie kyslíkového spaľovania (oxyfuel) a technológie dodatočného spaľovania v rámci existujúcej elektrárne. Analyzovať sa budú dve možnosti ukladania a prepravy. - Prostredníctvom projektu v Porto Tolle (Taliansko) sa realizuje zavádzanie technológie dodatočného spaľovania na základe CCS v novej uhoľnej elektrárni s výkonom 660 MW. Zachytávanie sa bude týkať dymových plynov zodpovedajúcich 250 MW elektrického výkonu. Ukladanie by malo prebiehať v slanej vodonosnej vrstve Jadranského mora. - V Rotterdame (Holandsko) sa bude testovať technológia dodatočného spaľovania na zariadení s výkonom ekvivalentným 250 MW. Ukladanie CO2 by malo prebiehať na vyčerpanom ložisku plynu na mori neďaleko elektrárne. Projekt je súčasťou rotterdamskej iniciatívy týkajúcej sa klímy, ktorej cieľom je vybudovanie dopravnej a skladovacej infraštruktúry pre CO2 v regióne. - Projekt v Belchatowe (Poľsko) bude demonštrovať technológiu dodatočného spaľovania v novej superkritickej jednotke veľkej lignitovej elektrárne v Európe. Budú preskúmané tri rozličné úložiská v slanej vodonosnej vrstve nachádzajúce sa v blízkosti elektrárne. - V Compostille (Španielsko) sa bude testovať kyslíkové spaľovanie (oxyfuel) a technológia fluidizovaného lôžka v pilotnej elektrárni s výkonom 30MW, ktorá sa do decembra 2015 rozšíri na demonštračnú elektráreň s výkonom viac ako 320 MW. Ukladanie by malo prebiehať v blízkej slanej vodonosnej vrstve. - Projekt v Hatfielde (Spojené kráľovstvo) bude demonštrovať technológiu predspaľovania v novej elektrárni na integrované splyňovanie uhlia v kombinovanom cykle s výkonom 900 MW. Ukladanie by malo prebiehať na ložisku plynu v Severnom mori. Projekt je súčasťou iniciatívy Yorkshire Forward, ktorej cieľom je vybudovanie dopravnej a skladovacej infraštruktúry pre CO2 v regióne. 3. Stav realizácie EEPO Komisia uverejnila 19. mája 2009 jednu výzvu na predloženie návrhov týkajúcu sa troch podprogramov, na základe ktorej boli organizátori projektov vyzvaní, aby predložili návrhy do 15. júla 2009. Komisii bolo doručených 87 návrhov: 46 projektov v oblasti plynu a elektrickej energie, 29 návrhov v oblasti veternej energie na mori a 12 návrhov v oblasti zachytávania a ukladania oxidu uhličitého. Každému podprogramu bolo venované osobitné vyhodnocovanie. Vyhodnocovanie projektov pre tri podprogramy sa začalo v druhej polovici júla 2009. V septembri sa skončilo pre OWE a CCS, zatiaľ čo vyhodnocovanie projektov v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry trvalo vzhľadom na komplexnosť projektov a veľké množstvo návrhov dlhšie a skončilo sa v novembri 2009. Na základe odporúčaní výboru na vyhodnotenie návrhov pripravila Európska komisia rozhodnutia o poskytnutí finančnej pomoci týkajúce sa jednotlivých podprogramov. Navrhnuté rozhodnutia o poskytnutí finančnej pomoci schválili príslušné výbory[3] a boli predložené Európskemu parlamentu na kontrolu. Komisia prijala rozhodnutia o poskytnutí finančnej pomoci týkajúce sa podprogramov OWE a CCS 9. decembra 2009 a projektov v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry 4. marca 2010. Podprogram | Doručené návrhy | Vybraté návrhy | Poskytnutá finančná pomoc (v miliardách EUR) | Infraštruktúra – plynárenská (vrátane reverzného toku) – elektrárenská | 46 33 13 | 43 31 12 | 2,299 1,391 0,908 | Veterná energia na mori | 29 | 9 | 0,565 | Zachytávanie a ukladanie CO2 | 12 | 6 | 1,000 | SPOLU (v miliardách EUR) | 3,864 | V súčasnosti sa odhaduje, že na jar 2010 budú už takmer všetky finančné prostriedky vyčlenené na EEPO (3,98 miliardy EUR) viazané. Zostáva suma vo výške približne 115 miliónov EUR (menej ako 3 % celkovej sumy), ktorú nie je možné viazať. Výška tejto sumy sa pravdepodobne nezmení, ak nedôjde k tomu, že jeden alebo viacerí organizátori projektu nebudú môcť využívať finančnú pomoc v dôsledku regulačných obmedzení a technologických alebo trhových rizík. Presná výška neviazaných finančných prostriedkov bude známa na jeseň 2010. Útvary Komisie v súčasnosti posudzujú možnosti prípadného prerozdelenia nevyčerpaných finančných prostriedkov v súlade s odôvodnením 7 a článkom 28 nariadenia, ako aj s vyhlásením Komisie v prílohe k nemu. Hneď po prijatí rozhodnutí o poskytnutí finančnej pomoci Komisia začala s prípravou individuálnych právnych záväzkov. V prípade OWE a CCS majú právne záväzky formu dohôd o poskytnutí finančnej pomoci, ktoré musí podpísať Komisia a príjemca. Pokiaľ ide o projekty v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry, Komisia prijíma individuálne rozhodnutia o poskytnutí finančnej pomoci a oznamuje ich príjemcom. Projekty v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry Komisii bolo doručených 46 návrhov, v ktorých sa požadovala finančná pomoc v celkovej výške 2,364 miliárd EUR. Návrhy vyhodnocoval interný výbor zložený z úradníkov Komisie za podpory skupiny externých nezávislých expertov. Výbor na vyhodnotenie návrhov odporučil poskytnúť finančnú pomoc 43 projektom a Európska komisia rozhodla, že na ne poskytne finančnú pomoc vo výške 2,3 mld. EUR (31 projektom v plynárenstve a 12 projektom v oblasti výroby elektrickej energie). V súčasnosti sa pripravuje 43 individuálnych rozhodnutí o poskytnutí finančnej pomoci a mali by sa prijať a oznámiť do mája 2010. Projekty v oblasti veternej energie na mori Podprogram OWE, v súvislosti s ktorým bolo predložených 29 návrhov požadujúcich finančnú pomoc v celkovej výške 1,669 mld. EUR, čo je výrazne viac ako finančné prostriedky, ktoré boli vyčlenené vo výške 565 miliónov EUR, bol mimoriadne úspešný. Komisia na základe odporúčaní výboru na vyhodnotenie návrhov zloženého z jej úradníkov vyčlenila 565 miliónov EUR z rozpočtu, ktorý má k dispozícii, na 9 návrhov s najvyšším hodnotením. Zatiaľ čo štyri dohody o poskytnutí finančnej pomoci už boli uzavreté, zostávajúcich päť sa ešte nachádza v štádiu podpisovania. Projekty v oblasti zachytávania a ukladania oxidu uhličitého Spolu bolo predložených 12 návrhov. V návrhoch sa požadovala finančná pomoc v celkovej výške 1,770 mld. EUR, pričom na podprogram CCS boli vyčlenené finančné prostriedky vo výške 1,050 mld. EUR. Komisia na základe odporúčaní výboru na vyhodnotenie návrhov zloženého z jej úradníkov a expertov Európskej investičnej banky, ktorí boli pozorovateľmi, poskytla finančnú pomoc vo výške 1 miliardy EUR šiestim návrhom s najvyšším hodnotením. Boli podpísané tri dohody o poskytnutí finančnej pomoci a ešte tri sa pripravujú. 4. Prvé hodnotenie výsledkov a úspechov Vzhľadom na krátke obdobie od uverejnenia výzvy na predloženie návrhov týkajúcich sa EEPO je príliš skoro na hodnotenie výsledkov tohto programu. Dokonca aj v tomto štádiu jeho realizácie sa však dá vykonať prvé kvalitatívne posúdenie vplyvu EEPO. V prvom rade treba zdôrazniť úspech výzvy na predkladanie návrhov. Vysoký počet a vysoká kvalita doručených návrhov potvrdzujú relevantnosť prístupu EEPO a pripravenosť priemyslu. Najzaujímavejšie pritom je, že EEPO od začiatku pôsobí zjavne ako katalyzátor investícií do infraštruktúry. Dostatočná technická pripravenosť vybratých projektov znamenala vskutku, že predrealizačné štúdie, analýza nákladov a trhu a investičné stratégie, z ktorých boli niektoré financované v rámci programu TEN-E, už boli hotové prv než sa začala realizácia EEPO. Perspektíva možnej finančnej podpory kapitálových výdavkov zo strany EÚ sa ukázala byť rozhodujúcou pri začatí skutočnej realizácie projektov. Financovanie v rámci EEPO bolo predovšetkým stimulom, ktorý pritiahol spolufinancovateľov a povzbudil ich k investičným záväzkom. Mohli teda vzniknúť projekty, ktoré by sa vzhľadom na obzvlášť striktné obmedzenia financovania v súčasných hospodárskych podmienkach v opačnom prípade boli bývali oddialili alebo zrušili. Príspevok EÚ bude mať významný stimulačný účinok. V prípade projektov v oblasti plynárenstva a elektrárenstva sa očakáva, že finančná pomoc v rámci EEPO vo výške 2,3 mld. EUR prispeje v priebehu nadchádzajúcich 3 až 5 rokov k podnieteniu investícií súkromného sektora vo výške až 22 miliárd EUR. Účinky finančnej pomoci v rámci EEPO podporujúce rast sa však neobmedzujú iba na priame investície do vybratých projektov. Vzťahujú sa aj na celý dodávateľský reťazec. Prejavuje sa to už v sektore OWE, v rámci ktorého projekty prispievajú k vytváraniu alebo zaisťovaniu množstva pracovných miest v nových závodoch alebo vo výrobných linkách na výrobu stojanov turbín a komponentov veterných turbín, ako aj ich montáže a umiestňovania v mori. Niektoré z týchto výrobných činností prebiehajú v regiónoch s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, napríklad v blízkosti pobrežia v okolí Cuxhavenu v severnom Nemecku. Projekty OWE sú najpokročilejšie z hľadiska plnenia rozpočtu. Od konca marca 2010 vyplatila Komisia v rámci predbežného financovania celkovo viac ako 65 miliónov EUR. Ďalšie platby v celkovej výške približne 155 miliónov EUR sú naplánované na obdobie apríl až jún 2010. Aj realizácia projektov CCS postupuje dobre. Existencia EEPO ako spolufinancovateľa bola rozhodujúca pre naštartovanie týchto projektov. Demonštračný vplyv sa dá badať už v projektoch týkajúcich sa Rotterdamu a Hatfieldu, ktoré sa majú stať uzlami s potenciálom pritiahnuť ďalšie investície do prepravnej a skladovacej infraštruktúry pre CO2 iných veľkých znečisťovateľov ovzdušia emisiami CO2 v regióne. Prvé objednávky zariadení by mali byť zadané v priebehu roka 2010 a povedú k značným kapitálovým výdavkom a k vytváraniu pracovných miest. 5. Potenciálne riziká realizácie projektov a opatrenia na ich obmedzenie Projekty podporované v rámci EEPO môžu byť vysoko technicky, organizačne a finančne komplexné a preto zahŕňajú určité riziká. Úspešná realizácia projektu si vyžaduje, aby bol projekt v súlade so všetkými príslušnými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia[4], mal všetky stavebné povolenia udelené načas a aby jeho organizátori dodržali svoje záväzky v oblasti financovania. Aktívna spolupráca celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov zohráva kľúčovú úlohu v rámci administratívnych postupov udeľovania potrebných povolení. Aby sa týmto rizikám zabránilo, v rozhodnutiach Komisie o individuálnom poskytnutí finančnej pomoci na projekty v oblasti plynárenstva a elektrárenstva sa bude uvádzať, že skôr než sa uskutočnia platby, príjemcovia musia: - získať potrebné environmentálne a stavebné povolenia a - podpísať investičné rozhodnutie, t. j. formálny záväzok organizátorov projektu začať realizovať projekt do konca roku 2010. Ak tieto podmienky nebudú splnené, Komisia posúdi situáciu vzhľadom na prípadné zrušenie rozhodnutia a viazania finančných prostriedkov. V rámci niektorých projektov OWE je hlavným rizikom technológia. Napríklad sa prostredníctvom jedného projektu bude po prvýkrát demonštrovať používanie turbíny s výkonom 6 MW na mori, kým v rámci ďalších projektov sa bude využívať inovačná technológia vysokonapäťového vedenia jednosmerného prúdu (HVDC) na sieťovú integráciu elektrickej energie vyrobenej z vetra s kapacitou, ktorú ešte treba otestovať. V rámci ostatných projektov majú riziká skôr finančný (plánovaná finančná uzávierka za niekoľko mesiacov) alebo administratívny charakter (možné oneskorenia pri udeľovaní povolení). V technických prílohách k dohodám o poskytnutí finančnej pomoci sa vysvetľuje, ako majú príjemcovia pristupovať k súvisiacim rizikám, a zahŕňajú plány, ako získať potrebné spolufinancovanie a povolenia. Pokiaľ ide o projekty CCS, ich realizácia napreduje bez problémov. Ide však pritom aj o citlivé otázky, ktoré treba monitorovať. Po prvé, bude potrebné, aby pokračovalo vnútroštátne financovanie a pevné odhodlanie priemyslu, ak sa majú demonštračné projekty do roku 2015 úspešne ukončiť. Okrem toho musia členské štáty vytvoriť potrebný právny rámec pre ukladanie CO2 transponovaním smernice o zachytávaní a ukladaní oxidu uhličitého[5] do vnútroštátnych právnych predpisov. Cieľom tohto je zabrániť prieťahom v udeľovaní povolení na ukladanie CO2 a konečne vo včasnom schvaľovaní konečných investičných rozhodnutí. Nakoniec, bolo by potrebné príslušne riešiť otázku informovanosti verejnosti o bezpečnosti ukladania CO2, keďže to predstavuje kritický prvok v rámci realizácie projektov CCS. Zodpovedné útvary Komisie zabezpečia v úzkej spolupráci s členskými štátmi a/alebo organizátormi projektov správu projektov. Budú sa pritom opierať o správy o technickej realizácii a výkazy výdavkov, ktoré im budú pravidelne poskytovať príjemcovia, a budú kontrolovať pokrok v realizácii projektov prostredníctvom návštev na mieste. Komisii budú v monitorovaní projektov EEPO a pri celkovom posudzovaní vplyvov programu EEPO pomáhať v prípade potreby externí nezávislí experti. [1] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti energetiky. [2] KOM(2008) 768 a KOM(2007) 732. [3] Výbor 7. RP pre podprogramy OWE a CCS a Výbor pre finančnú pomoc v oblasti TEN-E na projekty v oblasti plynárenskej a elektrárenskej infraštruktúry. [4] Treba dodržiavať dôležité acquis EÚ v oblasti životného prostredia, najmä smernicu 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, zmenenú a doplnenú smernicou 97/11/ES a smernicou 2003/35/ES; smernicu 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie; Dohovor EHK OSN z Espoo z roku 1991 o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice a smernicu 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín . [5] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého.