SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 5.2.2009 
SEK(2009) 104 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
  
o akčnom pláne Európskeho spolo čenstva na zachovanie a riadenie populácií žralokov 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
SK 2   SK 1. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Toto posúdenie vplyvu (PV)  sa zaoberá návrhom na oz námenie Komisi e Európskemu 
parlamentu a Rade o ak čnom pláne Európskeho spolo čenstva na zachovanie a riadenie 
populácií žralokov. Správa bola vypracovaná pri zoh ľadnení výsledkov konzultácií 
s verejnos ťou a inštitúciami a štúdie zameranej na túto problematiku, ktorá bola zadaná 
súkromnej konzulta čnej spoločnosti. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Problémy, ktoré si vyžadujú riešenie 
Napriek známej citlivosti drsnokožcov (žraloky,  raje a chiméry) na nadmerný rybolov sa 
tieto živo číchy v posledných desa ťročiach lovia stále viac. K tomuto trendu prispieva 
niekoľko faktorov, ktoré spôsobujú, že sa žr aloky stali vzácnejším zdrojom rybného 
hospodárstva. 
Populácie žralokov sú vo všeobecnosti krehké , ak ich zasiahne neregulovaný rybolov, čo 
vedie k modelu „rastu a poklesu“. Po zvýš enom výlove nasleduje rýchly pokles a ve ľmi 
pomalá obnova, po čas ktorej sa populácie rýb chránia. Medzinárodná únia na ochranu 
prírody a prírodných zdrojov (IUCN - Intern ational Union for th e Conservation of 
Nature) sa domnieva, že približne je dnej tretine európskych druhov žralokov 
nachádzajúcich sa vo vodách EÚ hrozí vyhynutie. 
V rámci Kódexu správania pre zodpovedný rybolov Organizácia OSN pre výživu 
a poľnohospodárstvo (FAO) prijala v roku 1999 medzinárodný ak čný plán na zachovanie 
a riadenie populácií žralokov (IPOA SHAR KS). Tento medzinárodný plán je 
dobrovoľný, ale všetkým príslušným štátom sa odporú ča, aby ho uskuto čnili. 
Komisia preto plánuje prija ť začiatkom roka 2009 oznámenie o ak čnom pláne 
Spoločenstva na zachovanie a riadenie populácií žralokov. 
2.2. Hlavné prí činy problému 
Individuálny vývin drsnokožc ov sa vo všeobecnosti vyzna čuje nízkou plodnos ťou, 
veľkými mlá ďatami, pomalým rastom, neskorou dospelos ťou, dlhým životom a vysokou 
mierou prežitia vo všetkých vekových trie dach. Tento súbor charakteristík 
individuálneho vývinu má za následok nízky reproduk čný potenciál a nízku schopnos ť 
zvýšenia populácie, čím sa obmedzuje ich schopnos ť zotaviť sa z nadmerného rybolovu 
alebo iných negatívnych vplyvov. 
Schopnos ť riadiť populáciu drsnokožcov v európskyc h vodách aj inde je vážne 
obmedzená nedostatkom podrobných informácií o úlovkoch, odhadzovaní rýb 
a vykládkach. Už tradi čne sa nedostato čne zaznamenávajú nielen úlovky, odhadovanie 
rýb a vykládky, ale nesprávne sa chápe aj obchod s výrobkami zo žralokov a štatistiky 
o obchode sú nedostato čné. 
Jedným z hlavných problémov riadenia populácií žralokov vo vodách EÚ je zmiešaná 
povaha rybolovu na morskom dne, v dôsledku čoho je veľmi ťažké zamera ť opatrenia na 
SK 3   SK ochranu žralokov bez vážnych dôsledkov na os tatné lovené druhy. Jednou z hlavných 
príčin problémov riadenia v tejto oblasti je okrem toho aj zna čná nadmerná kapacita 
flotíl, ktoré lovia malé žr aloky a rajotvaré ryby ako ved ľajší úlovok pri rybolove na 
morskom dne. 
2.3. Koho sa to týka? 
Akčný plán Spolo čenstva (APS) bude ma ť potenciálny vplyv na  široké spektrum 
zainteresovaných strán. Cie ľom tohto posúdenia vplyvu je pochopi ť hospodárske, 
environmentálne a sociálne dôsledky pre tieto dotknuté zainteres ované strany, medzi 
ktoré patria sektory rybol ovu a spracovania rýb, ma loobchodníci, spotrebitelia 
a občianska spolo čnosť všeobecne. 
2.4. Ako by sa tento problém vyvíjal? 
Doteraz sa prijalo množstvo právnych opatrení na riešenie aspektov zachovania 
a riadenia populácií žralokov na medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni Spolo čenstva. 
Existujú však jasné náznaky znižovania populácie žralokov. Skuto čný stav vä čšiny 
populácií druhu elasmobranch však zostáva neistý v dôsledku nedostatku osobitných 
informácií o populácii, najmä z dlhodobejšieho h ľadiska. Ak sa neprijmú ďalšie 
opatrenia, je pravdepodobné, že tá to situácia bude pretrváva ť. 
3. CIELE  
Akčný plán je založený na troch hlavných osobitných cie ľoch: 
(1) rozšíriť vedomosti o oblastiach rybolovu žr alokov aj o druhoch žralokov a ich 
úlohe v ekosystéme;  
(2) zabezpečiť, aby cielený lov žralokov  bol trvalo udržate ľný a aby ved ľajšie úlovky 
žralokov v dôsledku iného rybol ovu boli riadne regulované; 
(3) podporiť súdržný vz ťah medzi vnútornou a vonkajšou rybárskou politikou ES pre 
žraloky. 
S cieľom dosiahnu ť tieto tri osobitné ciele APS uvedené v konzulta čnom dokumente 
Komisie, Komisia navrhla devä ť „oblastí činnosti“ alebo opera čných cieľov. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
V PV uvedenom v časti 5 sa posudzujú tri hlavné možnosti: 
Možnosť A: Status Quo bez akéhoko ľvek akčného plánu  
Táto možnos ť predstavuje pokra čovanie sú časného stavu bez APS a zachovanie 
súčasných právnych predpisov Spolo čenstva týkajúcich sa žr alokov a v prípade potreby 
ich prispôsobenie novým okolnostiam, pri zoh ľadnení nových vedeckých odporú čaní. 
Možnosť B: Nieko ľko „oblastí činnosti“, ktorými sa treba zaobera ť 
SK 4   SK Po vypracovaní štúdie PV sa zlú čením niektorých oblastí činnosti zredukoval ich po čet 
z deväť (predložené na konzultáciu s verejnos ťou) na päť. 
Okrem toho sa pri každom opatrení (alebo činnosti) posudzovalo nieko ľko rôznych 
možností realizácie („prísnyc h“ alebo „miernych“). 
Možnosť C: Uplat ňovanie prísneho preventívneho prístupu  
Prijatie ak čného plánu na úpravu sú časného legislatívneho rámca Spolo čenstva 
vzťahujúceho sa na žraloky zavedením presného výkladu preventívneho prístupu 
a prijatím zákazu všetkých cielených výlovov žralokov alebo nepriamych výlovov 
žralokov plavidlami Spolo čenstva, pokia ľ na základe vedeckých odporú čaní neboli 
zavedené celkové povolené výlovy (TAC - tota l allowable catches) alebo iné regula čné 
opatrenia. 
5. ANALÝZA VPLYVOV  
5.1. Možnosť A 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Pokračujúce generické alebo nesprávne informovanie o druhoch môže zabráni ť 
vypracovaniu plánov cieleného riadenia rybolovu na zabránenie nadmernému výlovu 
žralokov. 
Napriek zvýšenému úsiliu Komisie, ICCAT, IOTC a iných RFMO zahrnú ť pelagické 
žraloky do hodnotení populácií (najmä v prípade výlovu tuniakov) môžu niektoré 
populácie na ďalej klesa ť, pričom niektorým najcitlivejším druhom hrozí vyhynutie. Táto 
Situácia by sa mohla zvráti ť budúcimi plánmi na obnovu, ktoré by sa mohli uskuto čniť v 
rámci status quo. 
Odstránenie k ľúčových druhov a hlavných predátorov vedie k zjednodušeniu morského 
ekosystému, zníženej biodiverzite a zníženému fungovaniu ekosystému. 
Hospodárske 
vplyvy Flotily Španielska, Portugalsk a a Francúzska na rybolov vo  vzdialených oblastiach sú 
hospodársky najviac závislé od lovu žralokov. Zníženie výlovov žraloka modrého, najmä 
v Indickom oceáne, kde je stav  v populácii žraloka modrého „ve ľmi neistý“ a kde „v 
dôsledku charakteristík ich individuálneho vývinu …. žralok modrý citlivo reaguje na 
nadmerný výlov“ (IOTC, 2007), by mohlo ma ť vplyv najmä na flotily loviace s dlhým 
vlascom na morskej hladine. Hoci sa ICCAT domnieva, že výlovy žraloka modrého v severnom a južnom Atlantic kom oceáne sú nad úrov ňou biomasy pri MSY (ICCAT, 
2005), dlhodobý trend v CPUE je klesajúci. 
Výlovy žralokov v severnom Atlantickom oceáne prinášajú flotilám EÚ ur čité výnosy, 
hoci tvoria pomerne malú časť celkovej produkcie. 
Je veľmi pravdepodobné, že výlovy budú v dlhodobom horizonte klesa ť v dôsledku 
vyčerpania populácie, čo bude ma ť vplyv na podsektory rybolovu aj spracovania rýb. 
Táto možnos ť nemá významný hospodársky vplyv na kontrolné orgány členských štátov 
EÚ, hoci sa to v dlhšom časom horizonte môže zmeni ť. 
Sociálne vplyvy Najväčšia závislos ť z hľadiska zamestnanosti sa celkove zistila v prípade zmiešaného 
rybolovu v severnom Atlantickom oceáne, hoci sociálna závislos ť (z hľadiska hodnoty 
vykládky pripadajúcej na zamestnanca) je vyššia vo flotilách na rybolov vo vzdialených 
oblastiach. Je pravdepodobné, že vplyvy budú z h ľadiska závažnosti a pravdepodobnosti 
stredné. 
Niektoré regióny EÚ NUTS-2 sú zvláš ť závislé od rybolovu vrátane lovu žralokov, 
najmä Galícia, Bretónsko, se verovýchodné Škótsko, Highl ands a Islands a ostrov 
Algarve, a môžu trpie ť značnými sociálnymi problémami, ke ďže úlovky žralokov 
SK 5   SK klesajú. Je pravdepodobné, že vplyvy v takýchto závislých oblastiach budú z h ľadiska 
závažnosti a pravdepodobnosti zna čné.  
Možnosti pre zapojenie zainteresovaných strá n do riadenia sektoru zostanú obmedzené, 
čo prispeje k pravdepodobnému poklesu stavu populácie.  
Riziká 
a kompromisy Riziká sú z krátkodobého až strednodobého h ľadiska minimálne. 
Ak by sa APS neprijal, verejná mienka by bola negatívna, vzh ľadom na význam, ktorý 
táto otázka nadobudla v medzinárodnej tla či, a nedávny pokrok, ktorý dosiahli iní, 
napríklad US NMFS. 
 
5.2. Možnosť B 
Vplyvy na 
životné 
prostredie  Výrazne pozitívny vplyv na schopnos ť riadiť populácie a 
uskutočňovať opatrenia zamerané na citlivé alebo ohrozené druhy. 
Zlepšenie stavu populácie a nadväzujúce ekologické prínosy sú 
pravdepodobné, ale iba v dlhodobejšom časovom horizonte. 
Tieto vplyvy sú z h ľadiska závažnosti zvä čša nízke alebo stredné 
a z hľadiska pravdepodobnosti stredné až zna čné. 
Hospodárske 
vplyvy Je pravdepodobné, že mnohé opatrenia spôsobia regula čným 
orgánom priame náklady, ale v menšej miere za miernejších 
regulačných podmienok (napríklad, 3,7 milióna EUR pri 40 % ú časti 
pozorovate ľov v porovnaní s 9,26 milióna EUR pri 100 % ú časti 
pozorovate ľov). Vplyvy sú z h ľadiska závažnosti vä čšinou stredné 
až značné a z hľadiska pravdepodobnosti zna čné.  
Nie je pravdepodobné, že zber ďalších údajov bude ma ť značný 
negatívny hospodársky vplyv. Táto možnos ť by pomohla zaru čiť 
súčasné hospodárske prínosy. 
Sociálne vplyvy Všetky zainteresované strany by získali pozitívne priame prínosy 
z hľadiska všetkých časových horizontov, plus  dlhodobé nepriame 
sociálne prínosy. Vplyvy sú z h ľadiska závažnosti vä čšinou stredné 
a z hľadiska pravdepodobnosti zna čné. Oblasť činnosti 1: 
Zlepšená 
identifikácia a 
vykazovanie 
Riziká 
a kompromisy Reakcia zainteresovaných strán by bola ve ľmi priaznivá, hoci 
rozdelená, pokia ľ ide o prísne a mierne čiastkové možnosti. 
Riziká vyplývajú z prijate ľnosti a zavádzania opatrení zmluvnými 
stranami RFMO z ne členských štátov EÚ (úlovky plavidiel EÚ 
tvoria iba časť úlovkov iných vlajkových lodí v oblastiach 
regulovaných RFMO). 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Výrazne pozitívne, najmä pre citlivé a ohrozené druhy, s nízkym až 
stredným vplyvom z h ľadiska závažnosti a stredným až zna čným 
z hľadiska pravdepodobnosti. 
Hospodárske 
vplyvy Negatívne v zmysle vysokých nákladov, hoci vä čšinou krátkodobé, 
ale v dlhodobom horizonte pravdepodobne pozitívne s 
hospodárskymi prínosmi pre implementa čné agentúry. Vplyvy sú 
z hľadiska závažnosti stredné, ale z h ľadiska pravdepodobnosti 
značné.  
Pozitívny nepriamy hospodársky vplyv v dlhodobom horizonte 
udržaním alebo obnovením zásob.  Oblasť činnosti 2: 
Ochranné 
opatrenia 
založené na 
výskume  
Sociálne vplyvy Pozitívne priame vplyvy z h ľadiska všetkých časových horizontov, 
najmä prostredníctvom zvýšenia ka pacity. Mnohé nepriame prínosy 
v zachovaní alebo zvýšení príjmov na základe výlovu žralokov. 
Vplyvy sú z h ľadiska závažnosti stredné, ale z h ľadiska 
pravdepodobnosti zna čné. 
SK 6   SK Riziká 
a kompromisy Reakcia zainteresovaných strán by bola ve ľmi priaznivá. 
Určité riziko týkajúce sa prijate ľnosti a zavádzania opatrení 
zmluvnými stranami RFMO z ne členských štátov EÚ, ktoré sa 
týkajú populácií rozširujúcich sa na šíre more. 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Znížená úmrtnos ť po odhadzovaní a vä čšia selektivita, ako aj 
presnejšie informovanie. Vplyvy sú z h ľadiska závažnosti nízke 
a z hľadiska pravdepodobnosti stredné. 
Hospodárske 
vplyvy Prevažne krátkodobé priame náklady pre EÚ a členské štáty, ale 
pozitívny vplyv na implementa čné agentúry. Vplyvy sú z h ľadiska 
závažnosti stredné, ale z h ľadiska pravdepodobnosti zna čné.  
Z dlhodobého h ľadiska pozitívne hospodárske prínosy pre všetky 
zainteresované strany. 
Sociálne vplyvy Pozitívne priame sociálne vplyvy z h ľadiska všetkých časových 
horizontov prostredníctvom zlepšenej informovanosti zainteresovaných strán a ich zapojenia do riadenia sektora. 
Mnoho nepriamych prínosov v zac hovaní alebo zvýšení príjmov na 
základe úlovkov žralokov. Oblasť činnosti 3: 
Zlepšená 
informovanos ť 
zainteresovaných 
strán 
Riziká a 
kompromisy Reakcia zainteresovaných strán by bola ve ľmi priaznivá. 
Riziká vyplývajú z prijate ľnosti a zavádzania opatrení zmluvnými 
stranami RFMO z ne členských štátov EÚ, ktoré sa týkajú tejto 
populácie rozširujúcej sa na šíre more. 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Veľmi pozitívna priama reakcia z h ľadiska ochrany populácie a 
biodiverzity. „Prísnejšie“ možnosti (napríklad, okamžité preventívne 
TAC) prinášajú rovnaké výhody, ale v krátkodobejšom horizonte. 
Vplyvy sú zna čné, a to z h ľadiska závažnosti aj pravdepodobnosti. 
Hospodárske 
vplyvy Negatívne krátkodobé vplyvy na sektor výlovu a spracovania, ktoré 
môžu byť významné pre ve ľmi závislé flotily. Vä čšina nákladov by 
sa z dlhodobejšieho h ľadiska znížila. Vplyvy sú z h ľadiska 
závažnosti stredné a z h ľadiska pravdepodobnosti zna čné. 
Nepriame vplyvy by boli v dlhodobejšom horizonte výrazne 
pozitívne, ke ďže populácia sa obnovuje a kontroly sú miernejšie. 
Sociálne vplyvy Nepravidelné, ale významné negatívne vplyvy v krátkodobom až 
strednodobom horizonte, najmä na sektory výlovu a spracovania. 
Vplyvy sú z h ľadiska závažnosti stredné, ale z h ľadiska 
pravdepodobnosti závažné.  
Mnoho nepriamych prínosov v zac hovaní alebo zvýšení príjmov na 
základe úlovkov žralokov, najmä z dlhodobejšieho h ľadiska. Oblasť činnosti 4: 
Prispôsobenie 
rybolovného 
úsilia a výlovu 
dostupným 
zdrojom  
Riziká 
a kompromisy Všetky zainteresované strany sú  nápomocné, hoci sú citlivé na 
povahu vykonávacích opatrení (napríklad, okamžité alebo postupné 
zavádzanie). 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Významný vplyv na ur čité druhy, najmä modrý žralok a žralok 
mako krátkoplutvý, ktorých lov v sú časnosti podlieha vä čšine 
výnimiek týkajúcich sa odstra ňovania plutiev. Vplyvy sú z h ľadiska 
závažnosti aj pravdepodobnosti stredné.  Oblasť činnosti 5 
Minimalizovanie 
odpadov 
a vyhadzovania 
zvyšných častí 
žralokov  
 Hospodárske 
vplyvy Vplyvy najmä na flotily na rybolov vo vzdialených oblastiach, ktoré 
využívajú výnimky pod ľa nariadenia 1185/2003. Zna čný vplyv 
z hľadiska pravdepodobnosti, ale nízky z h ľadiska závažnosti. 
Náklady na monitorovanie, kontrolu a dozor (MKD) by sa zvýšili, 
ale pravdepodobne nie výrazne. 
SK 7   SK Sociálne vplyvy Krátkodobé stredne závažné negatívne vplyvy, najmä na flotily na 
rybolov vo vzdialených oblastiach a domovské prístavy (napríklad, 
Galícia).  
Riziká 
a kompromisy V rámci verejnej mienky sa upozor ňuje na nevyhnutnos ť určitého 
opatrenia, existuje však riziko ne činnosti iných strán a presun úsilia 
na iné ohrozené druhy. 
 
5.3. Možnosť C 
Vplyvy na 
životné 
prostredie Podobné ako v prípade možnosti B, ale v krátkodobejšom horizonte. Vysoká 
závažnosť a značný vplyv. 
Osobitný prínos pre populáciu v severovýchodnom Atlantickom oceáne v zmysle 
obnovy.  
Hospodárske 
vplyvy Krátkodobé až strednodobé negatí vne hospodárske vplyvy by boli ve ľmi 
významné a isté, pri čom určité osobitné cielené a zmiešané rybné hospodárstva 
by sa stali potenciálne neživotaschopnými. 
Bez príjmu z lovu žralokov (približne 25 %) sa flotily EÚ na rybolov s dlhým 
vlascom vo vzdialených oblastiach môžu sta ť neživotaschopnými (iba pod ľa 
scenára, pri ktorom sa nepo číta so žiadnym výlovom). 
Ak sa populácia obnoví dostato čne na to, aby boli možné preventívne TAC, táto 
možnosť môže byť z dlhodobejšieho h ľadiska pozitívna pre všetky 
zainteresované strany. 
Sociálne 
vplyvy Krátkodobé až strednodobé negatívne soci álne vplyvy v niektorých oblastiach 
severného Atlantického oceánu a Stre dozemného mora so závislými oblas ťami. 
Veľmi negatívny krátkodobý až strednodobý sociálny vplyv na obmedzený po čet 
veľmi závislých domovských prístavov a nadväzujúce procesy v prípade flotíl na 
rybolov vo vzdialených oblastiach. 
Riziká 
a kompromisy Veľmi významné krátkodobé vplyvy tejto možnosti by mali za následok 
významný odpor priemyslu a súvisiaci politický odpor. 
Prínosy zo spolo čnej populácie na otvorenom mori a vo vodách tretích krajín by 
sa zmenšili v dôsledku nedodr žania a (pravdepodobného) nedostato čného 
využívania regulácie zmluvnými stranami RFMO. 
5.4. Porovnanie vplyvov 
Vplyv Možnosť Environmentálny Hospodársky Sociálny 
Možnosť A • Postupný pokles 
populácie mnohých 
druhov žralokov a zhoršenie ekosystému. • Malý krátkodobý až 
strednodobý vplyv, ale 
rastúci vplyv z dlhodobého h ľadiska. • Malý krátkodobý až 
strednodobý vplyv, ale 
rastúci vplyv z dlhodobého h ľadiska. 
Možnosť B 
OČ 1 • Zlepšené riadenie, 
najmä v prípade ohrozených/citlivých • Malý negatívny vplyv 
na priemysel, táto možnosť je však • Určité priame prínosy 
pre všetkých z h ľadiska 
všetkých časových 
SK 8   SK druhov. nákladná na realizáciu. 
 horizontov. 
Možnosť B 
OČ 2 • Zlepšené riadenie, 
najmä v prípade ohrozených/citlivých druhov. • Vysoké priame verejné 
náklady z krátkodobého hľadiska, ale neskôr 
nepriame prínosy. • Zvýšenie 
zamestnanosti a kapacít vo verejnom sektore. 
Možnosť B 
OČ 3 • Prínosy sa 
obmedzujú na druhy 
citlivé na zásah. • Určité priame verejné 
náklady 
z krátkodobého hľadiska, ale neskôr 
nepriame prínosy. • Nepriame prínosy 
prostredníctvom 
zvýšenej schopnosti zainteresovaných strán riadiť sektor. 
Možnosť B 
OČ 4 • Výrazne pozitívne, 
najmä spolu 
s prísnejšími čiastkovými 
možnosťami. • Negatívne krátkodobé 
vplyvy na sektor 
výlovu/spracovania, ale zlepšujúce sa z dlhodobého h ľadiska. • Obmedzené, ale 
významné krátkodobé 
až strednodobé vplyvy na závislé sektory, ktoré sa z dlhodobého hľadiska zlepšujú. 
Možnosť B 
OČ 5 • Významný vplyv na 
určité druhy. • Môže ovplyvni ť flotily 
na rybolov s dlhým vlascom vo vzdialených oblastiach. • Môže ovplyvni ť flotily 
na rybolov s dlhým vlascom vo vzdialených oblastiach. 
Možnosť C • Podobné ako pri 
možnosti B, ale 
v krátkodobejšom horizonte. • Veľmi negatívny 
z krátkodobého 
a dlhodobého h ľadiska. • Veľmi negatívny 
z krátkodobého 
a dlhodobého h ľadiska. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V uvedenej tabu ľke sú porovnané možnosti uplatnenia ak čného plánu pre žraloky spolu 
s ich relatívnymi vplyvmi. 
Vzhľadom na dôkazy o zhoršujúcej sa si tuácii v mnohých populáciách žralokov by 
možnosť A neumožnila EÚ prís ť s účinnou a v časnou systematickou reakciou a sú časná 
situácia by sa mohla sta ť neprijate ľnou. 
Ak by sa možnos ť C uskutočnila a dodržala v plnej miere, bola by ve ľmi účinnou pri 
dosahovaní cie ľov týkajúcich sa údajov a riadenia. Uvedené zna čné nevýhody však 
znamenajú, že táto možnos ť nemôže by ť vhodnou možnos ťou. 
V PV sa preto dospelo k záveru, že vhodnou možnos ťou je zmenená a doplnená verzia 
možnosti B . Medzi hlavné prvky vybranej možnosti patria opatrenia týkajúce sa zberu 
údajov a vedeckého poradenstva, riadiace a technické opatrenia a ďalšie obmedzenia 
postupov týkajúcich sa odstra ňovania plutiev žralokov. 
SK 9   SK 7. ZÁVER  
Negatívne vplyvy spojené so sú časným stavom sa z dlhodobého h ľadiska zosil ňujú. 
Zmenené a doplnené opatrenia v rá mci možnosti B by sa mali uskuto čňovať tak, aby sa 
takéto vplyvy zvrátili, najmä vo vodách Spolo čenstva, bez neprijate ľných sociálnych 
a hospodárskych krátkodobých alebo strednodobých vplyvov.