OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o pozícii Rady v prvom čítaní so zreteľom na prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady o systémoch ochrany vkladov [prepracované znenie] 2010/0207 (COD) /* COM/2014/0140 final - 2010/0207 (COD) */





2010/0207 (COD) OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU podľa článku 294 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o pozícii Rady v prvom čítaní so zreteľom na prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady o systémoch ochrany vkladov [prepracované znenie] 2010/0207 (COD) (Text s významom pre EHP) 1. Chronológia Dátum predloženia návrhu Európskemu parlamentu a Rade [dokument KOM(2010) 368 v konečnom znení – 2010/0207 (COD)]: || 12. júla 2010 Dátum predloženia stanoviska Európskej centrálnej banky: || 17. februára 2011 Dátum stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: || ---- Dátum pozície Európskeho parlamentu v prvom čítaní: || 16. februára 2012 Dátum predloženia zmeneného návrhu: || nevzťahuje sa Dátum potvrdenia politickej dohody vo Výbore stálych predstaviteľov (COREPER): Dátum prijatia pozície Rady: || 20. decembra 2013 3. marca 2014 2. Cieľ návrhu Komisie Systémy ochrany vkladov podľa smernice 94/19/ES (smernica o systémoch ochrany vkladov) v súčasnosti existujú vo všetkých členských štátoch. V prípade nedostupnosti bankových vkladov musia tieto systémy poskytnúť vkladateľom odškodnenie až do výšky 100 000 EUR. Systémy ochrany vkladov sú významným nástrojom na zachovanie dôvery v bankový systém a na zabránenie masovým výberom vkladov. V júli 2010 Komisia prijala legislatívny návrh na prepracovanie smernice o systémoch ochrany vkladov. Cieľom návrhu bolo: – zlepšiť prístup vkladateľov k ochrane vkladov, zabezpečiť kratšie lehoty vyplácania náhrad, zaistiť jednotné kontaktné miesta v cezhraničných prípadoch zlyhania bánk a zlepšiť informácie pre jednotlivých vkladateľov, – zaviesť pravidlá financovania systémov ochrany vkladov, najmä požiadavku na povinné financovanie ex ante z bankového sektora, – ďalej harmonizovať rozsah krytia, – spresniť úlohu systémov ochrany vkladov v rámci krízového riadenia. 3. Pripomienky k pozícii Rady 3.1. Všeobecné pripomienky Spoluzákonodarcovia dospeli na zasadnutí trialógu 17. decembra 2013 k politickej dohode. Výbor stálych predstaviteľov schválil túto politickú dohodu 20. decembra 2013. Výbor pre hospodárske a menové veci sa v liste z 10. januára 2014 zaslanom Výboru stálych predstaviteľov vyjadril, že nemá žiadne pripomienky. 3.2. Ďalšie kroky po zmenách, ktoré zaviedol Európsky parlament 1. Rozsah krytia: Európsky parlament zamýšľal zachovať vyššie krytie v prípade vkladov uskutočnených pred 31. decembrom 2010 vkladateľmi s bydliskom v členskom štáte, ktorý mal pred 1. januárom 2008 zákonom stanovený systém ochrany vkladov s úrovňou krytia do výšky 300 000 EUR. V politickej dohode sa táto zmena spresňuje. Výsledkom kompromisu je, že členské štáty s úrovňou krytia do výšky 300 000 EUR budú toto vyššie krytie uplatňovať do 31. decembra 2018. Komisia sa domnieva, že toto spresnenie je prospešné a rešpektuje podstatu pozmeňujúceho návrhu Európskeho parlamentu. 2. Lehoty vyplácania náhrad: Európsky parlament navrhol, že členské štáty by mali mať možnosť zachovať si súčasnú lehotu vyplácania náhrad v trvaní 20 pracovných dní do konca roku 2016, kedy by sa mala skrátiť na päť pracovných dní. Počas prechodného obdobia by malo byť možné na požiadanie poskytnúť „núdzové vyplatenie náhrady“ vo výške do 5 000 EUR. Podľa politickej dohody by sa lehoty vyplácania náhrad mali skrátiť v troch fázach: – na pätnásť pracovných dní od 1. januára 2019, – na desať pracovných dní od 1. januára 2021 a napokon – na sedem pracovných dní od 1. januára 2024. 3. Financovanie: Európsky parlament požadoval, aby sa cieľová úroveň finančných prostriedkov na systémy ochrany vkladov vo výške 1,5 % krytých vkladov dosiahla počas 15 rokov (namiesto úrovne vo výške 1,5 % oprávnených vkladov počas 10 rokov, ako to navrhla Komisia).[1] V politickej dohode sa predpokladá cieľová úroveň 0,8 % krytých vkladov, ktorá sa má dosiahnuť v priebehu 10 rokov. Podiel platobných záväzkov, ktoré sa môžu započítať do cieľovej úrovne, sa zvýšil z 10 % navrhovaných Parlamentom na 30 %. V prípade, že výška finančných prostriedkov ex ante nebude dostatočná, by sa na systémy ochrany vkladov vybrali príspevky ex post od bankového sektora, pričom v krajnom prípade by bolo možné získať prístup k alternatívnym možnostiam financovania, ako sú napríklad úvery od verejných alebo súkromných subjektov. V politickej dohode sa zachovala pôvodne navrhnutá zásada, že bankové príspevky musia byť rizikovo vážené. Pôvodne navrhovaná príloha pre výpočet váh rizika by sa však nahradila usmerneniami Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA). 4. Použitie finančných prostriedkov: V politickej dohode sa zachováva zásada navrhnutá Komisiou a schválená Európskym parlamentom, že prostriedky na systémy ochrany vkladov by sa mali v prvom rade použiť na vyplácanie náhrad vkladateľom, za určitých podmienok sa však môžu použiť aj na predchádzanie zlyhaniam alebo na opatrenia na riešenie problémov. Pokiaľ ide o predchádzanie zlyhaniam, predpokladajú sa kvalitatívne podmienky podobné tým, ktoré zaviedol Parlament a ktoré majú najmä zabezpečiť, aby: – systém ochrany vkladov disponoval vhodnými systémami a postupmi na výber a vykonávanie alternatívnych opatrení a monitorovanie pridružených rizík, – opatrenia boli previazané s podmienkami uloženými voči podporovanej úverovej inštitúcii a zahŕňali prinajmenšom prísnejšie monitorovanie rizík a väčšie práva na overovanie pre systémy ochrany vkladov a – opatrenia zavedené systémami ochrany vkladov boli v záujme zabezpečenia prístupu ku krytým vkladom previazané so záväzkami podporovanej úverovej inštitúcie. V politickej dohode sa však zavádzajú ďalšie ochranné opatrenia na zabránenie morálnemu riziku a zabezpečenie dostatočných finančných prostriedkov, ako je napríklad požiadavka, aby sa vo vzťahu k úverovej inštitúcii neprijalo žiadne opatrenie na riešenie problémov. 3.3. Nové opatrenia zavedené politickou dohodou 1. Financovanie: politickou dohodou sa zavádzajú dva hlavné prvky, ktoré neboli zahrnuté v legislatívnom uznesení Parlamentu v prvom čítaní. Daný kompromis v prvom rade zosúlaďuje smernicu o systémoch ochrany vkladov s politickou dohodou k návrhu smernice o ozdravení a riešení krízových situácií[2], a to zavedením možnosti zvyšovania príspevkov na existujúce systémy ochrany vkladov na účely pokrytia nákladov spojených so systémovým rizikom, zlyhaním a riešením problémov. Tieto finančné prostriedky umožnia, aby sa do cieľovej úrovne započítali bankové odvody, za predpokladu, že ešte nie sú započítané do finančných prostriedkov na riešenie problémov, a za predpokladu, že systémy ochrany vkladov sú skutočne oprávnené tieto sumy použiť. Okrem toho sa v politickej dohode predpokladá, že Komisia by mohla členským štátom povoliť uplatňovať cieľovú úroveň krytých vkladov v rozpätí od 0,5 do 0,8 %, a to za týchto podmienok: a) zníženie vychádza z predpokladu, že nie je pravdepodobné, že by sa významný podiel dostupných prostriedkov použil na iné opatrenia ako na zachovanie prístupu vkladateľov ku vkladom v rámci postupov na riešenie problémov alebo v rámci vnútroštátnych konkurzných konaní, a b) bankový sektor v danom členskom štáte je silne koncentrovaný, pričom veľké množstvo aktív je v držbe malého počtu úverových inštitúcií alebo bankových skupín. Tie podliehajú dohľadu na konsolidovanom základe a vzhľadom na ich veľkosť by sa v prípade zlyhania u nich pravdepodobne uplatnili postupy na riešenie problémov. 2. Použitie finančných prostriedkov: V politickej dohode sa takisto predpokladá možnosť, podľa ktorej by finančné prostriedky na systémy ochrany vkladov použili jednotlivé štáty v rámci vnútroštátnych konkurzných konaní, za predpokladu, že náklady znášané systémami ochrany vkladov nepresiahnu čistú výšku náhrad krytých vkladateľov v príslušnej úverovej inštitúcii. 4. Záver Napriek tomu, že politická dohoda sa v značnej miere odkláňa od návrhu Komisie, dosahuje ciele pôvodného návrhu Komisie. Komisia preto podporuje pozíciu Rady, ktorá odráža politickú dohodu zo 17. decembra 2013, aby spoluzákonodarcovia mohli konečné znenie prijať rýchlo v druhom čítaní pred koncom legislatívneho obdobia. [1] Krytými vkladmi sú oprávnené vklady vo výške nižšej, ako je úroveň krytia 100 000 EUR. [2] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, COM(2012) 280 final, 6.6.2012.