SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 11.11.2011 
SEK(2011) 1333 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
k návrhu smernice Rady o spolo čnom systéme zda ňovania uplat ňovanom na výplaty 
úrokov a licen čných poplatkov medzi pridruženými spolo čnosťami rôznych členských 
štátov (prepracované znenie) 
{KOM(2011) 714 v kone čnom znení} 
{SEK (2011 ) 1332 v kone čnom znení }  
 
SK    SK ZHRNUTIE 
Toto posúdenie vplyvu bude sprievodným doku mentom návrhu prepracovaného znenia 
smernice Rady 2003/49/ES o spolo čnom systéme zda ňovania uplat ňovanom na výplaty 
úrokov a licen čných poplatkov medzi pridruženými spolo čnosťami rôznych členských štátov 
(ďalej len „smernica“). Smernica bola zmen ená a doplnená smernicami 2004/66/ES, 
2004/76/ES a 2006/98/ES a prílohami VI a VII k Zmluve o pristúpení Bulharska a Rumunska, čím sa jej uplat ňovanie rozšírilo na spolo čnosti a dane v nových členských štátoch, pri čom 
niektorým z nich sa od ur čitých ustanovení sm ernice udelili do časné výnimky
1. V záujme 
zjednotenia uplatnite ľných pravidiel je užito čné zlúčiť uvedenú legislatívu do jedného 
právneho aktu. 
Výhody smernice sa ude ľujú spolo čnostiam, ktoré majú sídlo na da ňové účely v niektorom 
členskom štáte EÚ a ktoré podlie hajú dani z príjmu právnic kých osôb v EÚ a majú jednu z 
právnych foriem uvedených v prílohe k smernici. Smernica sa vz ťahuje na platby medzi 
pridruženými spolo čnosťami, to znamená, ke ď jedna spolo čnosť má priamy minimálny podiel 
25 % na kapitále druhej spolo čnosti, alebo tretia spolo čnosť má priamy minimálny podiel 25 
% na kapitále oboch, platiacej spolo čnosti aj spolo čnosti prijímajúcej platby. 
V článku 8 smernice sa vyžaduje, aby Komisia podala Rade správu o vykonávaní smernice so 
zreteľom na rozšírenie rozsahu jej pôsobnosti. Tá to správa bola predložená 23. apríla 2009 
[KOM(2009)179] a jej záverom bolo, že sm ernica by sa mohla právne zmeni ť a doplniť, aby 
sa zlepšilo jej vykonávanie a lepšie sa nap ĺňali jej ciele. 
Opis problému 
Hlavná otázka, na ktorú sa daná legislatíva zameriava, je vyššie da ňové zaťaženie 
cezhraničných tokov kapitálu v porovnaní s vnútroštátnymi transakciami. V prípade 
medzinárodných platieb príjemca platí da ň z príjmu právnických osôb v štáte, v ktorom je 
usadený, a navyše aj zrážkovú da ň vyrubenú členským štátom, z kt orého sa platba 
uskutočňuje (štát zdroja). Vz ťahy medzi členskými štátmi v da ňovej oblasti sú vo 
všeobecnosti upravené dohovormi o zamedzení dvojitého zdanenia, v ktorých sa môže 
upraviť oslobodenie od zrážkových daní alebo ich zníženie ; štát usadenia môže da ňovníkovi 
umožniť znížiť jeho daň z príjmu právnických osôb tak, že mu udelí da ňový kredit (ú ľavu) 
zodpovedajúci zrazenej dani. Zrážkové dane  a administratívne postupy potrebné na 
dosiahnutie da ňovej úľavy v súvislosti s týmito da ňami bránia hladkému fungovaniu 
vnútorného trhu. Na za čiatku 90-tych rokov sa smerni cou o materských a dcérskych 
spoločnostiach zharmonizoval da ňový režim uplatnite ľný na rozde ľovanie zisku v EÚ2. Rada 
zharmonizovala da ňový režim uplatnite ľný na cezhrani čné výplaty úrokov a licen čných 
poplatkov medzi pridruženými spolo čnosťami až v roku 2003 s cie ľom zrovnoprávni ť ich s 
vnútroštátnymi platbami, a ustanovila oslobode nie od zrážkovej dane pri zdroji. Rozsahy 
pôsobnosti uvedených dvoch nástrojov sa líšia v dôsledku toho, že sa použili rozdielne 
legislatívne postupy a smernica o materských a dcérskych spolo čnostiach sa zmenila a 
doplnila len nedávno v roku 2003. 
                                                 
1 Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 49, Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 35, Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 106, Ú. 
v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 129 a Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 278 a s. 311. 
2 Smernica Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spolo čnom systéme zda ňovania uplat ňovanom v prípade 
materských spolo čností a dcérskych spolo čností v rozli čných členských štátoch; Ú. v. ES L 225, 
20.8.1990, s. 6, zmenená a doplnená smernicou 2003/123/ES, Ú. v. EÚ L 7, 13.1.2004, s. 41. 
 
SK    SK Pokiaľ ide o rozmer uvedených problémov, v 82 % pr ípadov majú obe - materská aj dcérska 
spoločnosť - právnu formu, ktorá spadá do rozsa hu pôsobnosti smernice, a smernica sa 
vzťahuje aj na takmer 95 % licen čných poplatkov a približne 90 % výplat úrokov. Čo sa týka 
požiadavky pridruženia, nepridružené spolo čnosti (0 až 25 % podiel) predstavujú 12 % 
podielnických vz ťahov. Táto iniciatíva sa usiluje o vyriešenie niektorých problémov 
súvisiacich s cezhrani čnými platbami, ktoré nespadajú do rozsahu jej pôsobnosti: 
- Podniky, ktorým ide o minimalizovanie nákladov, sa snažia vyhnú ť zrážkovým daniam 
prostredníctvom da ňového plánovania: skupiny spolo čností môžu zriadi ť sprostredkovate ľský 
subjekt v inom členskom štáte, pretože na ním prijatú platbu sa vz ťahuje oslobodenie od dane, 
ktoré by sa inak neuplat ňovalo. Možnosti, ktoré sa takt o zvolia nie na základe ú činnosti, ale 
na základe da ňových aspektov, nie sú optimálne, a pre členské štáty to zase predstavuje stratu 
daňových príjmov.  
- Sadzby zrážkovej dane sa líšia v záv islosti od jednotlivých dvojstranných vz ťahov medzi 
členskými štátmi. V jednotlivých dohovoroch o zamedzení dvojitého zdanenia sa môžu 
ustanovova ť rôzne sadzby. Môže to narúša ť hospodárske rozhodnutia tak, že investorov budú 
lákať krajiny s nižším zdanením. 
- Podmienky, ktoré treba sp ĺňať na získanie oslobodenia od zrážkovej dane na základe 
smernice, týkajúce sa organiza čnej formy, vz ťahov medzi stranami zú častnenými na 
transakcii, vlastníctva podielov, mini málneho obdobia vlastnenia podielov at ď., nabádajú 
podniky, aby sa rozhodovali na základe da ňových aspektov namiesto kritérií ú činnosti. 
- Požiadavky na získanie výhod smernice sú pr ísnejšie ako požiadavky ustanovené v smernici 
o materských a dcérskych spolo čnostiach v prípade da ňového oslobodenia týkajúceho sa 
dividend. Rozdielne da ňové režimy pre dividendy, úroky a licen čné poplatky môžu narúša ť 
štruktúru kapitálu spolo čností a rozde ľovanie nehmotných aktív. 
- Uplatňovanie da ňovej úľavy v prípade zrážkovej dane pr i zdroji ustanovenej dohovormi o 
zamedzení dvojitého zdanenia si vyžaduje administratívne postupy spôsobujúce podnikom 
značnú administratívnu zá ťaž a náklady. V mnohých prípadoch sa da ňová úľava poskytne až 
neskôr prostredníctvom vrátenia dane. Vedie to k nákladom súvi siacim s likviditou. Takisto, 
ak je daňová úľava udelená prostredníctvom da ňového kreditu v štáte usadenia, medzi 
vyrubením zrážkovej dane a odpo čtom v daňovom priznaní uplynie istá lehota. Rovnako to 
vedie k nákladom súvisiacim s likviditou. Odha duje sa., že tieto náklady na dodržiavanie 
právnych predpisov predstavujú pre spolo čnosti v EÚ 126 miliónov EUR ro čne. 
- Spoločnosti budú podlieha ť dvojitému zdaneniu: znášajú zrážkovú da ň pri zdroji a da ň z 
príjmu právnických osôb v štáte us adenia. Štát usadenia môže poskytnú ť úľavu v prípade 
dvojitého zdanenia bu ď oslobodením daného príjmu od dane alebo umožnením odpo čtu dane 
vyrubenej pri zdroji. Ak je však zrážková da ň vyrubená na hrubú výplatu vyššia ako da ň z 
príjmu právnických osôb (nižšie nominálne sadzby), ktorá sa vypo číta z čistého príjmu 
plynúceho z danej výplaty, znamená to pre spolo čnosti vyššie da ňové zaťaženie ako je 
zaťaženie pri zodpovedajúcich vnútroštátnych výplatách. 
Ďalší problém sa týka podmienok vyžadova ných na oslobodenie od zrážkovej dane, ke ď 
platbu vykonáva spolo čnosť prostredníctvom stálej  prevádzkarne, teda pobo čky: daná platba 
 
SK    SK musí pre tohto da ňovníka predstavova ť daňovo odpo čítateľnú položku. Smernica v sú časnom 
znení by sa neuplat ňovala na prípady, ke ď sa odpočet zamietne z takých dôvodov, akým je 
nespĺňanie všetkých formálnych požiadav iek, hoci transakcia je skuto čne spojená s činnosťou 
stálej prevádzkarne. 
Podľa smernice sa nevyžaduje, aby bolo oslobodenie od dane pri zdroji spojené so zdanením 
tejto výplaty v štáte usad enia prijímajúcej spolo čnosti. Môže to vies ť k nezdaneným 
výplatám. Pri prijímaní smernice Rada vyzva la Komisiu, aby navrhla potrebné zmeny a 
doplnenia. Komisia prijala návrh na zm enu a doplnenie KOM(200 3) 841 zameraný na 
vylúčenie z oslobodenia od zrážkovej dane tie spolo čnosti, ktoré už sú oslobodené od dane z 
úrokov a licen čných poplatkov prijatých v ich štáte us adenia. Hoci sa dosiahla všeobecná 
zhoda na kompromisnom znení, diskusie  prebiehajúce v pracovných skupinách Rady v 
období rokov 2004 až 2006 nevyú stili do jednomyse ľnej dohody. Komisia uvedený návrh 
stiahla, ke ď prijala oznámenie KOM(2010) 135 v kone čnom znení „Pracovný program 
Komisie na rok 2010 - Je čas konať“, pretože mala v pláne navrhnú ť toto nové prepracované 
znenie smernice. 
Pri zachovaní sú časného scenára by pretrvávalo na rušenie správania podnikov, náklady na 
dodržiavanie predpisov pre spolo čnosti a riziko dvojitého zdanenia. V dôsledku toho by sa 
obmedzili cezhrani čné toky kapitálu, čím by sa znížili transfery kapitálu a technológií. 
Negatívne by to zasiahlo cezhrani čné rozdeľovanie zdrojov. V súhrne  by sa teda nenaplnil 
potenciál vnútorného trhu. 
V zásade sa táto situácia dotýka spolo čností všetkých odvetví a každej ve ľkosti, aj ke ď 
náklady na dodržiavanie pravidie l predstavujú pre menšie podniky vä čšiu časť celkových 
nákladov. Pokia ľ ide o výplaty úrokov, rozoberané pr oblémy sa dotýkajú hlavne finan čného 
sektora. Štruktúra kapitálu s kupín právnických osôb sa v akomko ľvek odvetví činnosti skladá 
z vlastného kapitálu a dlhového kapitálu . Znamená to, že sú dotknuté všetky odvetvia činnosti. Pokia ľ ide o licen čné poplatky, odvetvia, ktoré in tenzívne využívajú práva na 
využívanie technológií a práva dušev ného vlastníctva, nesú toto da ňové bremeno častejšie. 
Dotknuté sú aj da ňové správy, ke ďže dostávajú príjmy pochádzajúce zo zrážkových daní 
alebo ich da ňové príjmy sa znižujú o da ňové úľavy, ktoré da ňovníci využívajú na vyhnutie sa 
dvojitému zdaneniu. 
Subsidiarita 
Táto iniciatíva je potrebná, pretože členské štáty zda ňujú cezhrani čné činnosti pod ľa svojich 
dvojstranných da ňových dohovorov, ktoré sú výsledkom dvojstranných rokovaní. Každá 
dvojica krajín tak dospeje k rozdielnemu ri ešeniu. V prípade neexistencie uplatnite ľného 
dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia sú zrážkové dane vyrubené v súlade s jednostrannými pravidlami stanove nými v súlade s vnútroštátnymi da ňovými politikami. 
Neexistuje nijaký spontánny koordinovaný pos tup na odstránenie týchto prekážok 
vnútornému trhu. Preto treba kona ť na úrovni EÚ, aby sa zabezpe čili harmonizované a 
koordinované da ňové politiky v tejto konkrétnej oblasti zda ňovania.  
Dôvod na postup na európskej úrovni pramení z cezhrani čnej povahy daného problému a 
nemožnosti pre jednotlivé členské štáty samostatne stanovi ť jedinú da ňovú politiku 
uplatniteľnú vo vnútroštátnom rámci aj naprie č EÚ. Je zrejmé, že post upom na úrovni EÚ sa 
 
SK    SK zabezpečí, že členské štáty budú viazané oslobodení m od zrážkovej dane v rovnakom 
rozsahu.  
Ciele 
Cieľom tejto iniciatívy je obmedzi ť opísané cezhrani čné prekážky vnútornému trhu 
rozšírením rozsahu pôsobnosti oslobodenia od zrážkovej dane ustanoveného v smernici pri čo 
najnižších nákladoch. Je obzvláš ť dôležité odstráni ť narušenia súvisiace s rozdielnymi 
režimami uplatnite ľnými na kapitálové t oky dividend, úrokov a licen čných poplatkov. 
Zosúladenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice s rozsahom pôsobnosti smernice o materských 
a dcérskych spolo čnostiach je teda jedným z hlavných cie ľov. Mali by sa tak podpori ť oblasti 
financovania a tec hnológií a posilni ť osobitné politiky EÚ v týchto oblastiach. 
Možnosti politiky 
Mal by sa zváži ť celý rad možností politiky:  
- Možnos ť č. 1: neprija ť žiadne osobitné opatrenie. 
- Možnos ť č. 2: výhody smernice by sa mohli rozšíri ť na platby medzi nepridruženými 
podnikmi; navyše by sa mohol rozšíri ť zoznam druhov spolo čností, na ktoré sa smernica 
uplatňuje.  
- Možnos ť č. 3: ďalším riešením by bolo zosúladi ť podmienky ude ľovania výhod smernice s 
podmienkami smernice o materských a dcérskych spolo čnostiach tak, aby sa tieto spolo čnosti 
považovali za pridružené v prípade pria meho alebo nepriameho podielu 10 %, pri čom zoznam 
druhov spolo čností, na ktoré sa smernica uplat ňuje, by sa doplnil.  
- Možnos ť č. 4: právne znenie smernice by sa mohlo zmeni ť a doplniť s cieľom ozrejmi ť, že 
na platby vykonávané stálou prevádzkar ňou, ktoré súvisia s jej činnosťami, sa vz ťahuje 
oslobodenie od dane. 
- Možnos ť č. 5: mohla by sa zavies ť požiadavka zda ňovania, pod ľa ktorej by oslobodenie od 
zrážkovej dane nebolo možné, pokia ľ príjemca platby nepodlieha skuto čne zdaneniu príjmu, 
ktorý z tejto platby plynie. 
Vplyv jednotlivých možností politiky  
Možnosťou č. 1 by sa nevyriešili ekonomické nákla dy a narušenia vyplývajúce zo zrážkových 
daní, ani opísané problémy. 
Možnosť č. 2 by ovplyvnila da ňové príjmy členských štátov. Pokia ľ ide o výplaty úrokov, 13 
členských štátov, ktoré stále uplat ňujú zrážkové dane na odc hádzajúce výplaty úrokov – 
Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Írsko, Litva, Lotyšsko, Ma ďarsko, Po ľsko, 
Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Spojené krá ľovstvo a Taliansko – majú na výplatách 
úrokov v rámci EÚ podiel zodpovedajúci približne 112 miliardám EUR v roku 2008. 
Vzhľadom na to, že len 10 % hrubej dlhovej poz ície v krajinách EÚ je medzi spolo čnosťami, 
a že priemerná sadzba zrážkovej dane je 7,1 % v krajinách, ktoré zrážkovú da ň uplatňujú na 
 
SK    SK cezhraničné výplaty úrokov, hrubý príjem zo zrážkovej dane vybranej v prípade platieb medzi 
spoločnosťami vychádza na 0,8 milióna EUR: Táto  strata príjmov z odchádzajúcich úrokov 
by sa mohla vykompenzova ť výnosmi z nižších ú ľav na zrážkové dane uhradené v 
hostiteľských krajinách. Zapo čítanie by teda v tomto zmys le malo pravdepodobne len ve ľmi 
obmedzené ú činky na čisté príjmy: strata by nemala prekro čiť 200 až 300 miliónov EUR3. 
Pokiaľ ide o výplaty licen čných poplatkov, celkové odchádzaj úce poplatky za poskytnutie 
práv a licen čné poplatky v EÚ predstavovali v roku 2008 viac ako 31 miliárd EUR. Výplaty 
licenčných poplatkov v rámci EÚ pripadaj úce na 22 krajín EÚ, ktoré uplat ňujú zrážkové dane 
na odchádzajúce výplaty licen čných poplatkov, sa rovnajú sume  23,3 miliardy EUR. Hrubý 
príjem z odchádzajúcich výplat licen čných poplatkov predstavuje celkovo možno okolo 1,3 
miliardy EUR pri priemernej sadzbe zrážkovej dane 5,5 %. Táto strata príjmov z odchádzajúcich licen čných poplatkov by sa mohla vykompenzova ť výnosmi z nižších ú ľav za 
zrážkové dane uhradené v hostite ľských krajinách. Zapo čítanie by teda v tomto zmysle malo 
pravdepodobne len ve ľmi obmedzené ú činky na čisté príjmy: pre sedem krajín s najvyššími 
negatívnymi bilanciami licen čných poplatkov v pomere k HDP – Bulharsko, Českú republiku, 
Grécko, Po ľsko, Portugalsko, Rumunsko a Slovensko - by strata nemala prekro čiť 100 až 200 
miliónov
4. 
V súčasnosti je rozsah pôsobnosti smernice a smernice o materských a dcérskych 
spoločnostiach obmedzený na pridružené spolo čnosti. Rozšírenie výhod smernice na 
neprepojené podniky by predsta vovalo nový prvok, ktorý ovplyvní vz ťahy medzi všetkými 
členskými štátmi EÚ v da ňovej oblasti. 
Hlavným ú činkom tejto druhej možnosti by pre spolo čnosti bolo zníženie nákladov na 
dodržiavanie predpisov: každoro čne by sa dalo ušetri ť približne do 126 miliónov EUR. 
Značný pozitívny vplyv by to malo  pre MSP, lebo uvedené náklady sú pre ne propor čne 
vyššie. Tento druh spolo čností by profitoval aj zo zrušen ia zrážkových daní v prípade 
licenčných poplatkov: majú totiž tendenciu postúpi ť práva na svoje priemyselné vlastníctvo 
vo forme licencie, pretože nie sú schopné využíva ť svoje vynálezy. Na druhej strane, rozdiely 
v zdaňovaní dividend, úrokov a licen čných poplatkov by zostali,  a pretrvávali by tomu 
zodpovedajúce narušenia s dosahom na vnútr opodnikovú štruktúru kapitálu, rozdelenie 
duševného vlastníctva podnikov EÚ a organiza čnú formu. 
Možnosťou č. 3 by sa vyrovnali podmienky ustanovené v smernici týkajúce sa zda ňovania 
dividend, úrokov a licen čných poplatkov. Prispelo by to k obmedzeniu uvedených da ňových 
narušení. Táto možnos ť by bola navyše výhodná aj vzh ľadom na vä čšiu flexibilitu a nižšie 
náklady na reštruktur alizáciu firiem pri vo ľbe ich organiza čnej formy, štruktúry kapitálu, 
štruktúry podielov a rozdelenia nehmot ných aktív. Odhadovaná úspora nákladov na 
dodržiavanie právnych predpisov sa pr e podniky pohybuje rozmedzí 38,4 až 58,8 milióna 
EUR. Vplyv na čistý príjem členských štátov by bol ešte me nší než pri predchádzajúcich 
možnostiach, Jeho hrubý odhad predstavuje 160 až 310 miliónov EUR. Transpozícia týchto 
zmien do vnútroštátneho práva by nemalo by ť obzvlášť zaťažujúce, ke ďže implementáciou 
smernice o materských a dcérskych spolo čnostiach sa nadobudli isté skúsenosti. 
                                                 
3 Zdroj: Copenhagen Economics - „Taxation of interest and royalties — impact assessment of 
amendments to the present Directive“, október 2010. 
4 Zdroj: pozri poznámku pod čiarou č. 3. 
 
SK    SK K dispozícii sú aj ďalšie dve iniciatívy, ktoré možno spoji ť s možnos ťami č. 2 a 3 tak, aby sa 
vysporiadali s dvomi predtým uvedenými osobitnými problémami. Možnosti č. 4 a 5 by ur čite 
napomohli lepšie vykonávanie smernice a mali by sa preto za členiť do akéhoko ľvek návrhu 
na zmenu a doplnenie.  
K zmieneným odhadom však treba pristupova ť opatrne, ke ďže vychádzajú z viacerých 
predpokladov a štatistických úda jov, v ktorých nebolo možné zoh ľadniť právne aspekty. 
Porovnanie jednotlivých možností politiky 
Možnosti č. 4 a 5 sa dajú kombinova ť s možnos ťami č. 2 a 3, preto sa ďalej zameriame na dve 
možné alternatívy: prvá by spojila možnosti č. 2, 4 a 5 a druhá by spojila možnosti č. 3, 4 a 5. 
Zatiaľ čo alternatíva I by bola ú činnejšia pri znižovaní nákla dov na dodržiavanie predpisov, 
bola by zárove ň menej efektívna a nezlu čiteľná s ostatnými cie ľmi zameranými na zlepšenie 
vykonávania smernice. V kontexte nestabilných vere jných financií by toto riešenie spôsobilo 
prudký pokles da ňových príjmov členských štátov, jeho implementácia by bola náro čnejšia; a 
bolo by v rozpore s cie ľom odstráni ť narušenia vyplývajúce z rozdielnych rozsahov 
pôsobnosti smernice a smernice o materských a dcérskych spolo čnostiach. 
Alternatíva II, ktorá ponúka vyváženejšie riešenie, sa teda považuje za vhodnejšiu možnos ť. 
Pri znižovaní nákladov na dodržiavanie  právnych predpisov nebude rovnako ú činná ako 
alternatíva I, ale stále by sp ĺňala všetky ciele stanovené v rámci tejto iniciatívy, pri čom by 
viedla k menšiemu poklesu da ňových príjmov. A ako vyplynulo z verejnej konzultácie, ktorú 
Komisia uskuto čnila, aj vä čšina zainteresovaných strán, ktoré poskytli svoje príspevky, 
uprednost ňuje túto alternatívu. Naopak hlavná možnos ť alternatívy I spo čívajúca v rozšírení 
uplatňovania smernice na platby medzi nepr epojenými podnikmi, dostala len ve ľmi malú 
podporu respondentov (29 %). 
Členské štáty takisto dostali príležitos ť vyjadriť svoj postoj k uvedeným možnostiam na 
zasadaní venovanom diskusii o správe Komisie t ýkajúcej sa tejto smernice, ktoré sa konalo 
23. novembra 2009. Vo všeobecnosti boli viac nakl onené iniciatívam založeným na možnosti 
č. 3; niektoré členské štáty otvorene zamietli akúko ľvek zmenu a doplnenie na základe 
možnosti č. 2. Pokia ľ ide o zmeny a doplnenia techni ckej povahy navrhované v rámci 
možnosti č. 4, väčšina zástupcov členských štátov sa zhodla na  potrebe nejakého riešenia. 
Pokiaľ ide o možnos ť č. 5, zaoberalo sa ňou zasadanie Rady ECOF IN venované dosiahnutiu 
dohody o smernici, a ve ľká väčšina členských štátov vtedy iniciatí vy Komisie v danej oblasti 
podporila. Zárove ň však treba zdôrazni ť, že zasadanie z 23. novembra 2009 bolo technického 
charakteru a od delegácií sa nepožadovalo zaujatie po litického stanoviska k daným 
iniciatívam. Niektorí zástupcovia sa vlastne po čas diskusie vôbec nevyjadrovali.