[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 29.9.2010 KOM(2010) 526 v konečnom znení 2010/0280 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Celosvetová hospodárska a finančná kríza odhalila a prehĺbila potrebu lepšej koordinácie a zvýšeného dohľadu nad hospodárskymi politikami v hospodárskej a menovej únii. Existujúce nástroje a metódy koordinácie a dohľadu umožnili EÚ odolať búrke, v ktorej by žiadny členský štát sám neobstál. Európske inštitúcie a členské štáty rýchlo zareagovali a spolupracujú na obnove po kríze, ktorá v našej generácii nemá obdobu. Tieto nedávne udalosti však takisto ukázali, že v súčasnom systéme koordinácie a existujúcich postupoch dohľadu pretrvávajú medzery a slabiny. Panuje široká zhoda na tom, že rámec hospodárskej a menovej únie by sa mal naliehavo posilniť s cieľom ukotviť makroekonomickú stabilitu a udržateľnosť verejných financií, ktoré sú podmienkou trvalej výkonnosti a rastu zamestnanosti. Kríza drasticky zvrátila priaznivé hospodárske a finančné podmienky, ktoré prevládali až do roku 2007, a opäť poukázala na nedostatočné použitie nečakaných ziskov nahromadených v dobrých časoch na vytvorenie manévrovacieho priestoru pre obdobia, keď sa situácia zhorší. Väčšina členských štátov bude nevyhnutne potrebovať značnú konsolidáciu, aby sa vrátila ku klesajúcej tendencii verejného dlhu. Problémy sú o to naliehavejšie, že európske spoločnosti a hospodárstva čelia následkom starnutia obyvateľstva, ktoré vyvolá ešte väčší tlak na ponuku pracovných síl a rozpočty verejných financií. Zníženie miery zadlženosti sa naliehavo týka väčšiny krajín, keďže má negatívny vplyv na hospodárske stimuly a rast vyplývajúci z vyšších daní a rizikových prémií. Kľúčovým nástrojom koordinácie fiškálnej politiky a dohľadu je Pakt o stabilite a raste, ktorým sa uplatňujú ustanovenia zmluvy o rozpočtovej disciplíne. Posilňovanie paktu je dôležité z hľadiska zvýšenia dôveryhodnosti dohodnutej koordinovanej stratégie východiska z fiškálnych problémov, ako aj z hľadiska prevencie opakovania minulých chýb. Účelom súboru predkladaných návrhov je posilnenie paktu: i) zlepšením jeho ustanovení so zreteľom na skúsenosti (minimálne s krízou); ii) poskytnutím účinnejších nástrojov na presadzovanie paktu; a iii) doplnením ustanovení o národných fiškálnych rámcoch. Tento súbor návrhov je súčasťou širšej reformy správy ekonomických záležitostí v rámci stratégie Európa 2020, ktorá zahŕňa návrhy na riešenie makroekonomickej nerovnováhy formou prísnejšieho dohľadu vrátane mechanizmu varovania a sankcií. Jednotlivé formy koordinácie hospodárskych politík (vrátane dohľadu nad štrukturálnymi reformami) by sa mali začleniť do nového cyklu dohľadu, tzv. európskeho semestra, ktorý zjednotí existujúce postupy v rámci Paktu o stabilite a raste a širšie usmernenia hospodárskej politiky vrátane súbežného predkladania programov stability a konvergenčných programov a reformných programov jednotlivých členských štátov. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI Hlavné črty predkladaných návrhov Komisia predstavila v dvoch oznámeniach: Posilnenie koordinácie hospodárskej politiky z 12. mája 2010 a Prehlbovanie koordinácie hospodárskej politiky pre stabilitu, rast a pracovné miesta – nástroje silnejšej správy ekonomických záležitostí EÚ z 30. júna 2010. Komisia si zvolila formálne oznámenie preto, aby ukázala, že je odhodlaná podporiť dialóg medzi členskými štátmi, Európskym parlamentom a všetkými zúčastnenými stranami a zároveň predložiť konkrétne návrhy činností. Európska rada sa v júni 2010 dohodla na tom, že je naliehavo potrebné posilniť koordináciu našich hospodárskych politík. Dohoda zahŕňala prvé usmernenia týkajúce sa Paktu o stabilite a raste a dohľadu nad rozpočtom. Konkrétne sa Európska rada dohodla na: i) posilnení preventívnej a nápravnej časti Paktu o stabilite a raste vrátane sankcií a riadneho zohľadnenia konkrétnej situácie členských štátov eurozóny; ii) posilnení významu úrovní a vývoja zadlženosti a celkovej udržateľnosti pri rozpočtovom dohľade; iii) zabezpečení toho, aby národné rozpočtové pravidlá a strednodobé rozpočtové rámce všetkých členských štátov boli v súlade s Paktom o stabilite a raste; iv) zaistení kvality štatistických údajov. Európska rada vyzvala osobitnú skupinu pre správu ekonomických záležitostí, zriadenú v marci 2010, ktorej predsedá predseda Rady, a Európsku komisiu, aby urýchlene pripravili a sfunkčnili nové usmernenia. Komisia a osobitná skupina nadviazali konštruktívny vzťah. Komisia prispela k činnosti osobitnej skupiny prostredníctvom uvedených oznámení a príspevkami ad hoc. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ Paktu o stabilite a raste je stanovený v článkoch 121 a 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Pakt o stabilite a raste tvorí: nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (označuje sa ako preventívna časť); nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (označuje sa ako nápravná časť); uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte o stabilite a raste. Tieto nariadenia boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005 a doplnené správou Rady z 20. marca 2005 o „zlepšení vykonávania Paktu o stabilite a raste“. Účelom predkladaných návrhov sú ďalšie zmeny a doplnenia nariadení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97. Nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne navrhuje na základe článku 136 zmluvy v kombinácii s článkom 121 ods. 6 doplnkové nástroje na presadzovanie. Z článku 126 ods. 14 vychádza nová smernica Rady, ktorá sa týka požiadaviek na rozpočtové rámce členských štátov: konkrétnym cieľom smernice je spresniť povinnosti vnútroštátnych orgánov dodržiavať ustanovenia článku 3 protokolu č. 12 zmlúv o postupe pri nadmernom deficite. Preventívna časť Paktu o stabilite a raste má zabezpečiť, aby si členské štáty osvojili obozretnú tvorbu fiškálnej politiky a nemuseli prijímať prísnejšie formy koordinácie v záujme prevencie rizika ohrozenia udržateľnosti verejných financií s možnými negatívnymi dôsledkami pre hospodársku a menovú úniu ako celok. Od členských štátov sa preto žiada, aby predkladali programy stability a konvergenčné programy, v ktorých načrtnú svoje plány plnenia strednodobých rozpočtových cieľov, ktoré sú vymedzené ako percentuálny podiel HDP v štrukturálnom vyjadrení (t. j. po úprave o účinky cyklu a bez jednorazových a dočasných opatrení) a v jednotlivých krajinách sa líšia podľa vyrovnanosti stavu rozpočtu, aby vyjadrovali úroveň verejnej zadlženosti a záväzkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Očakáva sa, že členské štáty, ktoré nedosiahnu strednodobé rozpočtové ciele, sa k nim budú približovať ročným tempom 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Pokrok pri plnení strednodobých rozpočtových cieľov však bol celkovo nedostatočný, vzhľadom na čo boli verejné financie nepriaznivo ovplyvnené hospodárskym poklesom. Okrem toho prax ukázala, že štrukturálne saldo nie je postačujúcou mierkou základnej fiškálnej pozície štátu, a to z dôvodu problémov pri vyhodnocovaní cyklického stavu hospodárstva v reálnom čase a nedostatočného zohľadnenia nečakaných príjmov a schodkov, ktoré priamo nesúvisia s hospodárskym cyklom (najmä vývoj trhu s bývaním a finančného trhu). V konečnom dôsledku v mnohých krajinách dokonca aj zjavne zdravý stav rozpočtu pred krízou maskoval nadmerné spoliehanie sa na nečakané príjmy pri financovaní výdavkov, ktorých zvrátenie prispelo k prudkému vzostupu rozpočtových deficitov. S cieľom reagovať na tieto nedostatky navrhovaná reforma preventívnej časti zachováva aktuálne strednodobé rozpočtové ciele a požiadavku ročnej konvergencie vo výške 0,5 % HDP a sfunkčňuje ich prostredníctvom novej zásady obozretnej tvorby fiškálnej politiky. Z uvedenej zásady vyplýva, že ročný rast výdavkov by nemal prekročiť obozretné strednodobé tempo rastu HDP (a v prípade nesplnenia strednodobého cieľa by mal zostať zreteľne pod jeho úrovňou), okrem prípadov zásadného prekročenia strednodobého rozpočtového cieľa alebo vyrovnania nadmerného rastu výdavkov nad obozretné strednodobé tempo diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Hlavným cieľom je zabezpečiť, aby sa neočakávané príjmy neutratili, ale aby sa použili na zníženie dlhu. Nová zásada poskytne novú referenčnú hodnotu, podľa ktorej sa budú skúmať fiškálne plány krajín v programe stability a konvergenčnom programe. Navyše ak členský štát nebude rešpektovať dohodnuté tempo rastu výdavkov (spoločne so stanovenými príjmovými opatreniami), dostane od Komisie varovanie, a ak bude nedodržanie trvalé alebo mimoriadne závažné, dostane odporúčanie Rady, aby prijal nápravné opatrenia zahrnuté v článku 121 zmluvy. Takýmto odporúčaním, aj keď sa vydá v rámci preventívnej časti, sa podporí (po prvý raz a len pre štáty eurozóny) mechanizmus presadzovania podľa článku 136 zmluvy vo forme úročeného vkladu vo výške 0,2 % HDP. Pri uložení úročeného vkladu sa zavádza mechanizmus tzv. opačného hlasovania: pri vydaní odporúčania by sa vklad na návrh Komisie stal splatným, okrem prípadov, keď Rada do desiatich dní rozhodne kvalifikovanou väčšinou inak. Rada by mohla znížiť výšku vkladu len jednohlasne alebo na základe návrhu Komisie a odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu. Vklad sa vráti spolu s pripísaným úrokom vtedy, keď sa Rada presvedčí o tom, že situácia, ktorá uloženie zálohy spôsobila, sa skončila. Účelom nápravnej časti Paktu o stabilite a raste je predchádzať hrubým chybám v rozpočtových politikách, ktoré by mohli ohroziť udržateľnosť verejných financií a prípadne aj hospodársku a menovú úniu. Z uvedeného vyplýva povinnosť členských štátov vyhýbať sa nadmerným deficitom verejných financií, ktoré sa vymedzujú oproti číselnej hraničnej hodnote deficitu (3 % HDP) a dlhu (60 % HDP alebo úspešne klesajúca k tejto hodnote). V postupe pri nadmernom deficite, ktorým sa vykonáva zákaz nadmerných deficitov, sa uvádza postupnosť krokov, ktorá (pre štáty eurozóny) zahŕňa konečné uloženie finančných sankcií. Postup pri nadmernom deficite sa pravidelne uplatňuje v súlade s relevantnými ustanoveniami, dokonca aj za výnimočných okolností finančnej krízy, čo prispieva k ukotveniu očakávaní jej riadneho vyriešenia. Prejavilo sa však viacero nedostatkov. Aj keď sú kritériá deficitu a zadlženosti v podstate rovnaké a trvalo vysoká miera zadlženosti nesporne predstavuje závažnejšiu hrozbu pre udržateľnosť verejných financií ako občasné vysoké deficity, v praxi sa postup pri nadmernom deficite zameriaval takmer výlučne na hraničnú hodnotu 3 % HDP a dlh stál na okraji pozornosti. Vyplýva to z komplikovanejšej povahy hraničnej hodnoty dlhu v porovnaní s deficitom vrátane nejednoznačnosti pojmu uspokojivej rýchlosti znižovania a väčšieho vplyvu premenných mimo kontroly štátu na mieru zadlženosti, najmä inflácie. Postup pri nadmernom deficite je v zásade podporovaný silným mechanizmom presadzovania, keďže finančné sankcie sa môžu (a mali by sa) ukladať v prípade pretrvávajúcej neschopnosti napraviť nadmerný deficit. Sankcie však vstupujú v procese do hry pravdepodobne príliš neskoro na to, aby mohli fungovať ako účinné odstrašenie od hrubých chýb fiškálnej politiky, v neposlednom rade aj preto, lebo finančná situácia daného štátu sa mohla natoľko zhoršiť, že hrozba pokutou sa stane menej dôveryhodnou práve v čase, keď by sa mala stať reálnou. Napokon nedávna kríza poukázala na skutočnosť, že ak má povinnosť napraviť nadmerný deficit prispieť k zakotveniu predpokladu udržania platobnej schopnosti štátu, harmonogram nápravy a charakter úprav musia odrážať kritériá celej hospodárskej a menovej únie. Nasledujúce hlavné návrhy na reformu nápravnej časti sa predkladajú s cieľom vyriešiť uvedené nedostatky. Kritérium dlhu postupu pri nadmernom deficite sa má stať funkčným, a to najmä tak, že sa stanoví číselná referenčná hodnota, na základe ktorej sa určí, či sa miera zadlženosti dostatočne znižuje k hraničnej hodnote 60 % HDP. Konkrétne pomer dlhu k HDP nad úrovňou 60 % sa bude pokladať za dostatočne klesajúci vtedy, ak sa jeho vzdialenosť od referenčnej hodnoty 60 % HDP za ostatné tri roky znižovala tempom rádovo jednej dvadsatiny ročne. Ak však uvedená číselná referenčná hodnota nebude dodržaná, nemusí to nevyhnutne viesť k zaradeniu daného štátu ku štátom s nadmerným deficitom, keďže takéto rozhodnutie bude musieť zohľadniť všetky faktory, ktoré sú relevantné (konkrétne na posudzovanie vývoja dlhu), napríklad či zníženiu dlhu bráni veľmi nízky nominálny rast, spolu s rizikovými činiteľmi súvisiacimi so štruktúrou dlhu, zadlžením súkromného sektora a implicitnými záväzkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva. V súlade s väčším dôrazom na dlh treba venovať viac pozornosti relevantným činiteľom v prípade nesplnenia kritéria deficitu, ak je dlh krajiny pod hraničnou hodnotou 60 % HDP. Prínosom pre krajiny, v ktorých sa uskutočňuje systémová dôchodková reforma, by aj po momentálne predpokladanom prechodnom päťročnom období mohol byť pružnejší prístup predložený so zreteľom na zohľadnenie relevantných skutočností v krokoch určovania existencie nadmerného deficitu. Osobitné ustanovenia Paktu o stabilite a raste týkajúce sa systémových dôchodkových reforiem so zreteľom na kritérium deficitu sa rozširujú aj na kritérium dlhu, a to schválením rovnakého päťročného prechodného obdobia určeného na zváženie čistých nákladov na takéto reformy pri hodnotení súladu s kritériom dlhu. Napokon rovnako treba venovať osobitnú pozornosť čiastočnej alebo úplnej zmene predchádzajúcich uskutočnených systémových dôchodkových reforiem na začiatku postupu pri nadmernom deficite, ako aj pri jeho zrušení. Posilňuje sa presadzovanie zavedením nového súboru finančných sankcií pre členské štáty eurozóny, ktoré by sa v postupe mali uplatniť oveľa skôr na základe odstupňovaného prístupu. Konkrétne sa pri rozhodnutí o zaradení štátu medzi krajiny s nadmerným deficitom danému štátu uloží neúročený vklad vo výške 0,2 % HDP, ktorý sa zmení na pokutu v prípade, že nebudú dodržané počiatočné odporúčania na nápravu deficitu. Suma sa rovná pevnej zložke sankcií, o ktorých sa hovorí v poslednom kroku postupu pri nadmernom deficite. Vklad takisto súvisí s rozpočtom EÚ, čo by malo zjednodušiť predpokladaný prechod na systém presadzovania založený na rozpočte EÚ, ako je opísaný v uvedenom oznámení Komisie z 30. júna 2010. Pokračujúce neplnenie odporúčaní by viedlo k zvýšeniu sankcií v súlade s existujúcimi ustanoveniami Paktu o stabilite a raste. Na účely zníženia voľnosti konať pri presadzovaní sa predpokladá zavedenie mechanizmu tzv. opačného hlasovania s cieľom uložiť nové sankcie podľa nasledujúcich krokov postupu pri nadmernom deficite. Komisia v rámci každého kroku postupu pri nadmernom deficite predloží návrh na relevantnú sankciu, ktorý sa bude považovať za prijatý, pokiaľ Rada do desiatich dní nerozhodne kvalifikovanou väčšinou o opaku. Výšku neúročeného vkladu alebo pokuty by Rada mohla znížiť alebo zrušiť len jednohlasne alebo na základe osobitného návrhu Komisie z dôvodu výnimočných hospodárskych okolností alebo na základe odôvodnenej požiadavky dotknutého členského štátu. Navyše kritériá posudzovania súladu s odporúčaniami v jednotlivých krokoch (vrátane možnosti povolenia predĺženia termínu na nápravu nadmerného deficitu) sa vysvetľujú kladením výslovného dôrazu na fiškálne premenné, o ktorých možno predpokladať, že sú pod priamou kontrolou vlády (konkrétne výdavky), analogicky s prístupom navrhnutým pre preventívnu časť. Okrem okolností špecifických pre konkrétny štát sa zavádza možnosť predĺženia termínov aj v prípade všeobecnej hospodárskej krízy. Nedá sa predpokladať, že účinné presadzovanie rozpočtového koordinačného rámca hospodárskej a menovej únie vyplynie len z ustanovení na úrovni EÚ. Z úzko decentralizovanej povahy prípravy fiškálnych politík v EÚ a všeobecnej potreby osvojiť si pravidlá EÚ na úrovni jednotlivých členských štátov vyplýva základná potreba zohľadnenia cieľov koordinačného rozpočtového rámca hospodárskej a menovej únie v rozpočtových rámcoch jednotlivých členských štátov. Rozpočtový rámec členského štátu predstavuje súbor prvkov, ktoré tvoria základ riadenia verejných financií štátu, t. j. pre danú krajinu špecifické inštitucionálne politické prostredie, ktoré ovplyvňuje tvorbu fiškálnej politiky na vnútroštátnej úrovni. Patria sem verejné účtovné systémy, štatistiky, prognostické postupy, numerické fiškálne pravidlá, rozpočtové postupy riadiace všetky etapy rozpočtového procesu a najmä strednodobé rozpočtové rámce, ako aj fiškálne vzťahy medzi jednotlivými štátnymi pododvetviami. Na jednej strane treba rešpektovať osobitné potreby a preferencie členských štátov, na druhej strane sa vydeľuje niekoľko funkcií potrebných z hľadiska zabezpečenia minimálnej kvality a súdržnosti s rozpočtovým rámcom hospodárskej a menovej únie. Zaoberá sa nimi smernica o národných rozpočtových rámcoch, ktorá sa predkladá ako doplnok reformy Paktu o stabilite a raste. Uvedené funkcie v prvom rade vyžadujú, aby najdôležitejšie prvky národných rozpočtových rámcov, konkrétne účtovnícke a štatistické otázky, ako aj prognostické postupy, fungovali v súlade s minimálnymi európskymi normami v záujme zvýšenia transparentnosti a monitorovania fiškálneho vývoja. Domáce rozpočtové rámce si takisto musia osvojiť viacročnú perspektívu fiškálneho plánovania s cieľom zaistiť splnenie strednodobých cieľov stanovených na úrovni EÚ. Okrem toho musia členské štáty zaviesť numerické fiškálne pravidlá pomáhajúce dosiahnuť súlad s hraničnými hodnotami deficitu a dlhu. Členské štáty musia zabezpečiť, aby uvedené funkcie platili pre všetky jednotlivé pododvetvia štátnej správy. Národné orgány musia zároveň zaručiť transparentnosť rozpočtového postupu tak, že poskytnú podrobné informácie o existujúcich mimorozpočtových financiách, daňových výdavkoch a podmienených záväzkoch. 2010/0280 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 6, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu právneho predpisu parlamentom jednotlivých štátov, konajúc v súlade s riadnym legislatívny postupom, keďže: (1) Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v rámci Európskej únie, ako sa uvádza v zmluve, by mala zahŕňať dodržiavanie vedúcich zásad cenovej stability, zdravých verejných financií a menových podmienok a udržateľnej platobnej bilancie. (2) Pakt o stabilite a raste pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[2] a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu[3]. Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom „Zlepšenie vykonávania paktu o stabilite a raste“. (3) Cieľom Paktu o stabilite a raste sú zdravé verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a pevný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou a prispievajúci k tvorbe nových pracovných miest. (4) Preventívna časť Paktu o stabilite a raste vyžaduje, aby členské štáty dosiahli a udržali strednodobý rozpočtový cieľ a na tento účel predkladali programy stability a konvergenčné programy. (5) Obsah programov stability a konvergenčných programov, ako aj kritériá ich preskúmania, treba ďalej upraviť so zreteľom na skúsenosti získané pri realizácii Paktu o stabilite a raste. (6) Plnenie strednodobého rozpočtového cieľa stavu rozpočtu by členským štátom malo umožniť vytvorenie bezpečnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP s cieľom zaistiť rýchly pokrok smerom k udržateľnosti a získať priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potreby verejných investícií. (7) Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ sa musí uplatniť formou vymedzenia zásad obozretnej tvorby fiškálnej politiky. (8) Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý cieľ by sa mala týkať rovnako účastníckych členských štátov, ako aj členských štátov s výnimkou. (9) Z obozretnej tvorby fiškálnej politiky vyplýva, že tempo rastu výdavkov verejných financií normálne neprekračuje obozretné strednodobé tempo rastu HDP, pričom zvyšovanie uvedenej normy sa vyrovnáva diskrečným zvyšovaním príjmov štátu a diskrečné zníženie príjmov sa kompenzuje znížením výdavkov. (10) Dočasná odchýlka od obozretnej tvorby fiškálnej politiky by mala byť povolená v prípade prudkého hospodárskeho poklesu všeobecnej povahy s cieľom uľahčiť obnovu hospodárstva. (11) V prípade zásadnej odchýlky od obozretnej tvorby fiškálnej politiky bude príslušnému členskému štátu doručené varovanie a ak zásadná odchýlka pretrváva alebo je mimoriadne závažná, príslušnému členskému štátu bude doručené odporúčanie na prijatie nevyhnutných nápravných opatrení. (12) V záujme zachovania súladu s rámcom fiškálneho dohľadu Únie pre účastnícke členské štáty treba zriadiť osobitný mechanizmus presadzovania na základe článku 136 zmluvy pre prípady, keď prevláda trvalá a významná odchýlka od obozretnej tvorby fiškálnej politiky. (13) Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 musia zohľadňovať nové číslovanie článkov v Zmluve o fungovaní Európskej únie. (14) Nariadenie (ES) č. 1466/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1466/97 sa mení a dopĺňa takto: 1. Článok 2 sa nahrádza takto: „ Článok 2 Na účely tohto nariadenia sa ‚účastníckymi členskými štátmi‛ rozumejú tie členské štáty, ktorých menou je euro, a ‚členskými štátmi s výnimkou‛ sa rozumejú členské štáty iné ako štáty, ktorých menou je euro.“ 2. Článok 3 sa mení a dopĺňa takto: a) Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Každý účastnícky členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 zmluvy informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou stabilizačného programu, ktorý poskytuje základ pre cenovú stabilitu a silný a udržateľný rast napomáhajúci tvorbe pracovných miest.“ b) Odsek 2 sa mení a dopĺňa takto: i) písmeno a) sa nahrádza takto: „a) strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre všeobecné saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný trend rastu verejných výdavkov, plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení;“ ii) Písmeno c) sa nahrádza takto: „ c) kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo prijímaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu pomeru vynaložených prostriedkov k celkovému zisku hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý úsporný účinok z hľadiska nákladov, a to aj zvýšením potenciálneho rastu;“ c) Odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Informácie o trendoch salda verejných financií a miere zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a o hlavných hospodárskych predpokladoch uvedených v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.“ 3. Článok 4 sa nahrádza takto: „Článok 4 1. Stabilizačné programy sa predkladajú raz ročne v období od 1. do 30. apríla. Členský štát prijímajúci euro predloží stabilizačný program do šiestich mesiacov od rozhodnutia Rady o jeho účasti na eure. 2. Členské štáty uverejnia svoje stabilizačné programy.“ 4. Článok 5 sa nahrádza takto: „Článok 5 1. Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 zmluvy preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je stabilizačný program založený, reálne, či sú trendy prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu vhodné a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito trendmi prispôsobenia dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa počas celého hospodárskeho cyklu. Rada pri posudzovaní trendov prispôsobenia sa strednodobému cieľu preskúma, či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. V prípade členských štátov s vysokou úrovňou zadlženosti alebo nadmernou makroekonomickou nerovnováhou (resp. ak sú relevantné obe skutočnosti) Rada preskúma, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. Rada zohľadní, či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže toto úsilie môže byť v hospodársky nepriaznivom období obmedzenejšie. So zreteľom na zaistenie účinného plnenia a udržiavania strednodobého rozpočtového cieľa Rada skontroluje, či je trend rastu výdavkov štátu spolu s účinkom prijatých alebo plánovaných opatrení na príjmovej strane v súlade s obozretnou tvorbou fiškálnej politiky. Fiškálna tvorba politiky sa považuje za obozretnú, a tým pádom pomáhajúcu dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ, ak sú splnené tieto podmienky: a) v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov obozretné strednodobé tempo rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými príjmovými opatreniami; b) v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov tempo pod obozretným strednodobým tempom rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými príjmovými opatreniami. Veľkosť schodku tempa rastu verejných výdavkov v porovnaní s obozretným strednodobým tempom rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo vhodné prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu; c) diskrečné zníženia príjmových položiek štátu sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách štátu, alebo oboma spôsobmi. Obozretný strednodobý rast sa musí posudzovať na základe projekcií v časovom horizonte desiatich rokov, ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pri vymedzení trendu prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré cieľ už dosiahli, pod podmienkou udržania primeranej bezpečnostnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a za predpokladu, že sa stav rozpočtu v období programu vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada zohľadní realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s priamymi dlhodobými úspornými účinkami na náklady vrátane zvýšenia potenciálneho rastu, a teda s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Mimoriadna pozornosť sa musí venovať dôchodkovej reforme, v rámci ktorej sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný, plne financovaný pilier. Členské štáty, ktoré realizujú takéto reformy, dostanú povolenie odchýliť sa od trendu prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka vyjadrí čisté náklady na reformu pre verejne spravovaný pilier, pod podmienkou, že odchýlka bude dočasná a že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu. Rada navyše preskúma, či obsah stabilizačného programu pomáha dosiahnutiu udržateľného zbližovania v eurozóne, užšej koordinácii hospodárskych politík a či sú hospodárske politiky príslušného členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie. V obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu všeobecnej povahy sa môže členským štátom povoliť dočasný odklon od prispôsobovania sa vyplývajúceho z obozretnej tvorby fiškálnej politiky uvedenej vo štvrtom pododseku. 2. Rada preskúma stabilizačný program najneskôr do troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby vypracuje stanovisko k programu. Ak sa Rada v súlade s článkom 121 zmluvy domnieva, že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na obozretnú tvorbu fiškálnej politiky, vo svojom vlastnom stanovisku vyzve príslušný členský štát, aby program prispôsobil.“ 5. Článok 6 sa nahrádza takto: „Článok 6 1. V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 zmluvy Rada monitoruje realizáciu stabilizačných programov podľa informácií poskytnutých účastníckymi členskými štátmi, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného významného odklonu stavu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu vyplývajúceho z odchýlok od obozretnej tvorby fiškálnej politiky. 2. Komisia v prípade významnej odchýlky od obozretnej tvorby fiškálnej politiky uvedenej vo štvrtom pododseku článku 5 ods. 1) tohto nariadenia a v snahe predísť vzniku nadmerného deficitu môže v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy zaslať príslušnému členskému štátu varovanie. Odchýlenie sa od obozretnej tvorby fiškálnej politiky sa považuje za významné, ak sú splnené tieto podmienky: prekročenie tempa rastu výdavkov konzistentného s obozretnou tvorbou fiškálnej politiky nevyrovnané diskrečnými opatreniami na zvýšenie príjmov; diskrečné opatrenia na zníženie príjmov nevyrovnané zníženiami výdavkov; odchýlka má celkový vplyv na saldo verejných financií vo výške minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za jeden rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch. Odchýlka od obozretnej tvorby fiškálnej politiky sa neposudzuje, ak príslušný členský štát významne prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje prítomnosť nadmernej makroekonomickej nerovnováhy, a ak rozpočtové plány predložené v rámci stabilizačného programu neohrozujú tento cieľ v období programu. Rovnako sa odchýlka neberie do úvahy v prípade prudkého hospodárskeho poklesu všeobecnej povahy. 3. V prípade, že významná odchýlka od obozretnej tvorby fiškálnej politiky pretrváva alebo je mimoriadne závažná, Rada na odporúčanie Komisie zašle príslušnému členskému štátu odporúčanie, aby prijal nevyhnutné opatrenia na prispôsobenie sa. Rada na návrh Komisie odporúčanie uverejní.“ 6. Článok 7 sa mení a dopĺňa takto: a) Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Každý členský štát s výnimkou predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 zmluvy informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou konvergenčného programu, ktorý poskytuje základ pre cenovú stabilitu a silný a udržateľný rast napomáhajúci tvorbe pracovných miest.“ b) Odsek 2 sa mení a dopĺňa takto: i) písmeno a) sa nahrádza takto: „a) strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre všeobecné saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný trend rastu verejných výdavkov, plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení; strednodobé ciele menovej politiky, vzťah týchto cieľov k cenovej stabilite a stabilite výmenného kurzu a k dosiahnutiu udržateľného zbližovania;“ ii) Písmeno c) sa nahrádza takto: „ c) kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo prijímaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu pomeru vynaložených prostriedkov k celkovému zisku hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý úsporný účinok z hľadiska nákladov, a to aj zvýšením potenciálneho rastu;“ c) Odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Informácie o trendoch salda verejných financií a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a hlavných hospodárskych predpokladoch spomenutých v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.“ 7. Článok 8 sa nahrádza takto: „Článok 8 1. Konvergenčné programy sa predkladajú raz ročne v období od 1. do 30. apríla. 2. Členské štáty uverejnia svoje konvergenčné programy.“ 8. Článok 9 sa nahrádza takto: „Článok 9 1. Na základe posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 zmluvy preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je stabilizačný program založený, reálne, či sú trendy prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito trendmi prispôsobenia dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa počas celého hospodárskeho cyklu a na dosiahnutie udržateľného zbližovania. Rada pri posudzovaní trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu zohľadní, či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže toto úsilie môže byť v hospodársky nepriaznivom období obmedzenejšie. V prípade členských štátov s vysokou úrovňou zadlženosti alebo nadmernou makroekonomickou nerovnováhou (resp. ak sú relevantné obe skutočnosti) Rada preskúma, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. V prípade štátov, ktoré sú členmi systému ERM2, Rada preskúma, či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na splnenie strednodobého cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. So zreteľom na zaistenie účinného dosiahnutia a udržiavania strednodobého rozpočtového cieľa Rada skontroluje, či je trend výdavkov štátu spolu s účinkom prijatých alebo navrhovaných opatrení na príjmovej strane v súlade s obozretnou tvorbou fiškálnej politiky. Tvorbu fiškálnej politiky možno považovať za obozretnú, a teda pomáhajúcu dosiahnuť a udržať strednodobý rozpočtový cieľ, ak sú splnené tieto podmienky: a) v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí obozretné strednodobé tempo rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými príjmovými opatreniami; b) v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí tempo pod obozretným strednodobým tempom rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými príjmovými opatreniami. Veľkosť schodku tempa rastu verejných výdavkov v porovnaní s obozretným strednodobým tempom rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo primerané prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu; c) diskrečné zníženia príjmových položiek štátu sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách štátu, alebo oboma spôsobmi. Obozretný strednodobý rast by sa mal posudzovať na základe projekcií v časovom horizonte desiatich rokov, ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pri vymedzení trendu prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré cieľ už dosiahli, pod podmienkou udržania primeranej bezpečnostnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a za predpokladu, že sa stav rozpočtu v období programu vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada zohľadní realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s priamymi dlhodobými úspornými účinkami na náklady vrátane zvýšenia potenciálneho rastu a s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Mimoriadnu pozornosť treba venovať dôchodkovej reforme, v rámci ktorej sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný, plne financovaný pilier. Členské štáty, ktoré realizujú takéto reformy, dostanú povolenie odchýliť sa od trendu prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka vyjadrí čisté náklady na reformu pre verejne spravovaný pilier, pod podmienkou, že odchýlka bude dočasná a že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu. Rada navyše preskúma, či obsah konvergenčného programu pomáha lepšie koordinovať hospodárske politiky a či sú hospodárske politiky príslušného členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie. Okrem toho pre členské štáty systému ERM2 Rada preskúma, či obsah konvergenčného programu zaručuje bezproblémové zapojenie do mechanizmu výmenného kurzu. V obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu všeobecnej povahy sa môže členským štátom povoliť dočasný odklon od prispôsobovania sa vyplývajúceho z obozretnej tvorby fiškálnej politiky uvedenej vo štvrtom pododseku. 2. Rada preskúma konvergenčný program najneskôr do troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby vypracuje stanovisko k programu. Ak sa Rada v súlade s článkom 121 zmluvy domnieva, že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na obozretnú tvorbu fiškálnej politiky, vo svojom vlastnom stanovisku vyzve príslušný členský štát, aby svoj program prispôsobil.“ 9. Článok 10 sa nahrádza takto: „Článok 10 1. V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 zmluvy Rada monitoruje realizáciu konvergenčných programov podľa informácií poskytnutých členskými štátmi s výnimkou, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného významného odklonu stavu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu vyplývajúceho z odchýlok od obozretnej tvorby fiškálnej politiky. Navyše Rada monitoruje hospodárske politiky členských štátov s výnimkou so zreteľom na ciele konvergenčných programov, aby zabezpečila, že ich politiky sú zamerané na stabilitu s cieľom predchádzať nezrovnalostiam reálneho výmenného kurzu a nadmerným výkyvom nominálneho výmenného kurzu. 2. Komisia v prípade významnej odchýlky od obozretnej tvorby fiškálnej politiky uvedenej vo štvrtom pododseku článku 9 ods. 1 tohto nariadenia a v snahe predchádzať vzniku nadmerného deficitu môže v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy zaslať príslušnému členskému štátu varovanie. Odchýlenie sa od obozretnej tvorby fiškálnej politiky sa považuje za významné, ak sú splnené tieto podmienky: prekročenie tempa rastu výdavkov konzistentného s obozretnou tvorbou fiškálnej politiky nevyrovnané diskrečnými opatreniami na zvýšenie príjmov; alebo diskrečné opatrenia na zníženie príjmov nevyrovnané zníženiami výdavkov; a odchýlka má celkový vplyv na saldo verejných financií vo výške minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch. Odchýlenie sa od obozretnej tvorby fiškálnej politiky sa neposudzuje, ak príslušný členský štát významne prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje prítomnosť nadmernej makroekonomickej nerovnováhy a rozpočtové plány predložené v rámci stabilizačného programu neohrozujú tento cieľ v období programu. Rovnako sa odchýlenie neberie do úvahy v prípade prudkého hospodárskeho poklesu všeobecnej povahy. 3. V prípade, že významná odchýlka od obozretnej tvorby fiškálnej politiky pretrváva alebo je mimoriadne závažná, Rada na odporúčanie Komisie zašle príslušnému členskému štátu odporúčanie, aby prijal nevyhnutné opatrenia na prispôsobenie sa. Rada na návrh Komisie odporúčanie zverejní.“ 10. Všetky odkazy na „článok 99“ sa v celom texte nariadenia nahrádzajú odkazmi na „článok 121“. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU ALEBO INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu alebo iniciatívy Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii 1.2. Príslušná oblasť politiky v rámci ABM/ABB[4] Hospodárske a finančné záležitosti 1.3. Charakter návrhu alebo iniciatívy ( Návrh alebo iniciatíva sa týkajú novej akcie ( Návrh alebo iniciatíva sa týkajú novej akcie nasledujúcej po pilotnom projekte alebo prípravnej akcii[5] ( Návrh alebo iniciatíva sa týkajú rozšírenia existujúcej akcie ( Návrh alebo iniciatíva sa týkajú akcie presmerovanej k novej akcii 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, na ktoré sa návrh alebo iniciatíva zameriava Podpora rastu EÚ, tvorby nových pracovných miest a udržateľného rozvoja 1.4.2. Osobitné ciele a príslušné aktivity v rámci ABM/ABB Osobitné ciele : č. 1 a 3. – zabezpečiť účinnú koordináciu politík a celkovú politickú konzistentnosť pri príprave reakcie EÚ na hospodársku krízu v kontexte splnenia programu EÚ 2020 a udržateľného rozvoja a s cieľom zvýšiť potenciál rastu členských štátov a konkurencieschopnosť EÚ; – podporiť úsilie členských štátov o dosiahnutie zdravého stavu rozpočtu a verejných financií, ktoré budú udržateľné a mimoriadne kvalitné z hľadiska ich príspevku k rastu. Príslušné aktivity v rámci ABM/ABB Hospodárska a menová únia 1.4.3. Očakávaný dosah a výsledky Spresnite dôsledky, ktoré by návrh alebo iniciatíva mali pre cieľových príjemcov alebo skupiny. V oznámení Komisie KOM(2010) 367 sa zdôrazňuje potreba náležite vymedzeného politického prístupu EÚ, ktorým sa i) podporí hospodárska obnova, i) obnoví zdravie verejných financií, iii) aktívne podporí udržateľný rast a pracovné miesta. Navrhované zmeny a doplnenia nariadenia predstavujúceho preventívnu časť Paktu o stabilite a raste tvoria súčasť formálnych legislatívnych návrhov ohlásených v uvedenom oznámení. Cieľom zmien a doplnení je posilnenie koordinácie hospodárskych politík, najmä riešením problému účinného presadzovania hospodárskeho dohľadu nad fiškálnymi politikami členských štátov formou vhodných stimulov a sankcií a kladením väčšieho dôrazu na verejný dlh a fiškálnu trvalú udržateľnosť. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Spresnite ukazovatele sledovania realizácie návrhu alebo iniciatívy. Dosiahnutie všeobecného cieľa Komisie podporiť rast EÚ, tvorbu pracovných miest a udržateľný rozvoj sa meria na základe týchto ukazovateľov dosahu: – miera, do akej členské štáty zaznamenávajú rozpočtové výsledky v súlade s Paktom o stabilite a raste; – potenciálny rast/výstup. Dosiahnutie uvedeného osobitného cieľa č. 3 sa meria na základe nasledujúceho ukazovateľa výsledkov: percentuálny podiel individuálnych odporúčaní Komisie týkajúcich sa Paktu o stabilite a raste uplatnený členskými štátmi (podmienené ich prijatím Radou). 1.5. Odôvodnenie návrhu alebo iniciatívy 1.5.1. Požiadavky, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Legislatívny návrh tvorí súčasť opatrení ohlásených Komisiou v oznámení KOM(2010) 367 z 30. júna 2010, ktorým sa rozširujú politické predstavy uvedené v oznámení Komisie KOM(2010) 250 z 12. mája 2010 a v ktorom sa vychádza z usmernení schválených 17. júna 2010 Európskou radou. 1.5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia EÚ Koordinácia hospodárskych politík členských štátov tvorí neoddeliteľnú súčasť právomocí EÚ, ako sa uvádza v hlave VIII (o hospodárskej a menovej politike) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 1.5.3. Poznatky získané z podobných predchádzajúcich skúseností Z predchádzajúcich skúseností vyplynulo, že treba prehĺbiť koordináciu hospodárskych politík a predovšetkým posilniť preventívne a nápravné časti Paktu o stabilite a raste. 1.5.4. Zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Legislatívny návrh predstavuje jeden z prvkov balíka komplexnej hospodárskej reformy, ktorý bol predstavený v KOM(2010) 367 z 30. júna 2010. 1.6. Trvanie a finančný vplyv ( Návrh alebo iniciatíva s obmedzeným trvaním - ( Návrh alebo iniciatíva účinné od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR - ( Finančný vplyv od RRRR do RRRR ( Návrh alebo iniciatíva s neobmedzeným trvaním - Realizácia s počiatočným obdobím od RRRR do RRRR, - po ktorom nasleduje úplné uplatnenie. 1.7. Predpokladaná metóda riadenia[6] ( Centralizované priame riadenie zo strany Komisie ( Centralizované nepriame riadenie, pričom úlohami v rámci uplatňovania budú poverené: - ( výkonné agentúry - ( orgány zriadené Spoločenstvom[7] - ( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme - ( osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o EÚ a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( Spoločné riadenie s členskými štátmi ( Decentralizované riadenie s tretími krajinami ( Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte) V prípade, že označíte viac spôsobov riadenia, uveďte ďalšie podrobnosti v časti Poznámky. Poznámky 2. RIADIACE OPATRENIA 2.1. Pravidlá sledovania a vykazovania Spresnite frekvenciu a podmienky. Neuplatňuje sa. 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.2.1. Určené riziko Neuplatňuje sa. 2.2.2. Predpokladaná metóda kontroly Neuplatňuje sa. 2.3. Opatrenia proti podvodom a nezrovnalostiam Spresnite existujúce alebo predpokladané preventívne a ochranné opatrenia. Neuplatňuje sa. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU ALEBO INICIATÍVY 3.1. Dotknuté položky viacročného finančného rámca a výdavkové rozpočtové riadky Legislatívny návrh nevyžaduje žiadne dodatočné ľudské alebo finančné zdroje. - Existujúce výdavkové rozpočtové riadky V poradí podľa položiek a rozpočtových riadkov viacročného finančného rámca. Položka viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevok | Číslo [Opis………………………...……….] | DRP/NDRP ([8]) | od krajín EZVO[9] | od kandidátskych krajín[10] | od tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | [XX.YY.YY.YY] | DRP/NDRP | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | - Požadované nové rozpočtové riadky: Žiadne V poradí podľa položiek a rozpočtových riadkov viacročného finančného rámca. Položka viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevok | Číslo [Položka……………………………………..] | Dif./Nedif. | od krajín EZVO | od kandidátskych krajín | od tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | [XX.YY.YY.YY] | […] | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Súhrn odhadovaného vplyvu na výdavky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Položka viacročného finančného rámca: | Číslo | [Položka ……………...……………………………………………………………….] | v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) - 3.2.3.2. Odhadované požiadavky ľudských zdrojov - ( Návrh alebo iniciatíva nevyžadujú použitie ľudských zdrojov. - ( Návrh alebo iniciatíva vyžadujú použitie ľudských zdrojov podľa nasledujúceho vysvetlenia: Odhad treba vyjadriť celým číslom (alebo maximálne zaokrúhlene na jedno desatinné miesto) Rok N | Rok N + 1 | Rok N + 2 | Rok N + 3 | ... uveďte potrebný počet rokov vyjadrujúci trvanie vplyvu (pozri bod 1.6) | ( Pozície plánu stavu zamestnancov (úradníci a dočasní zamestnanci) | XX 01 01 01 (Sídlo a kancelárie zastúpenia Komisie) | XX 01 01 02 (Delegácie) | XX 01 05 01 (Nepriamy výskum) | 10 01 05 01 (Priamy výskum) | ( Externí zamestnanci (v jednotke rovnakej ako pri plnom pracovnom úväzku: FTE)[18] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE z „celkového balíka“) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA a SNE v delegáciách) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – priamy výskum) | Ostatné rozpočtové riadky (spresnite) | SPOLU | XX je dotknutá politická oblasť alebo rozpočtová hlava. Požadované ľudské zdroje budú naplnené zamestnancami GR, ktorí sú už poverení riadením akcií alebo boli v rámci GR preobsadení, a (podľa potreby) ďalšími prostriedkami, ktoré môžu byť poskytnuté riadiacemu GR v rámci ročného procesu prideľovania a v nadväznosti na rozpočtové obmedzenia. Opis úloh, ktoré sa majú uskutočniť: Úradníci a dočasní zamestnanci | Externí zamestnanci | 3.2.4. Zlučiteľnosť s aktuálnym viacročným finančným rámcom - ( Návrh a iniciatíva sú zlučiteľné s aktuálnym viacročným finančným rámcom. - ( Návrh alebo iniciatíva si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej položky vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite, aké preprogramovanie je potrebné a uveďte dotknuté rozpočtové riadky a príslušné sumy. - ( Návrh alebo iniciatíva vyžadujú uplatnenie nástroja flexibility alebo revíziu viacročného finančného rámca[21]. Vysvetlite, čo sa požaduje, uveďte dotknuté rozpočtové položky, riadky a príslušné sumy. 3.2.5. Príspevky tretích strán - ( Návrh alebo iniciatíva nezahŕňajú spolufinancovanie tretími stranami. - ( Návrh alebo iniciatíva zahŕňajú spolufinancovanie tretími stranami. Rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok N | Rok N + 1 | Rok N + 2 | Rok N + 3 | ... uveďte potrebný počet rokov vyjadrujúci trvanie vplyvu (pozri bod 1.6) | Spolu | Rok N | Rok N + 1 | Rok N + 2 | Rok N + 3 | ... vložte potrebný počet stĺpcov vyjadrujúci trvanie vplyvu (pozri bod 1.6) | Článok … | | | | | | | | | |Pri rôznych pridelených príjmoch spresnite dotknutý rozpočtový výdavkový riadok. Spresnite metódu výpočtu vplyvu na príjmy. [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. [3] Ú. v. ES L 236, 2.8.1997, s. 1. [4] ABM: Riadenie podľa jednotlivých činností – ABB: Zostavenie rozpočtu podľa jednotlivých činností. [5] Ako sú uvedené v článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [6] Podrobné informácie o metódach riadenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách možno nájsť na webovej lokalite BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Ako sú uvedené v článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [8] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky; NDRP = nediferencované rozpočtové prostriedky. [9] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [10] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [11] Rok N je rok, v ktorom sa začne uplatňovanie návrhu alebo iniciatívy. [12] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na podporu realizácie programov a/alebo akcií EÚ (bývalé položky BA), nepriamy výskum, priamy výskum. [13] Rok N je rok, v ktorom sa začne uplatňovanie návrhu alebo iniciatívy. [14] Výstupy sú produkty a služby, ktoré majú byť dodané (napr.: počet financovaných výmenných pobytov študentov, počet postavených kilometrov ciest atď.). [15] Opísané v oddiele 1.4.2 „Osobitné ciele...“ [16] Rok N je rok, v ktorom sa začne uplatňovanie návrhu alebo iniciatívy. [17] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na podporu realizácie programov a/alebo akcií EÚ (bývalé položky BA), nepriamy výskum, priamy výskum. [18] CA = zmluvný zamestnanec; INT = zamestnanci agentúr („ Intérimaire“) ; JED = „ Jeune Expert en Délégation“ (mladí experti v delegáciách); LA = miestny zamestnanec; SNE = vyslaný národný expert. [19] Pod stropom pre externých zamestnancov pre prevádzkové rozpočtové prostriedky (bývalé položky BA). [20] V zásade pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH). [21] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [22] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % nákladov na výber.