Zdržanlivý prístup k očkovaniu a jeho vplyv na programy imunizácie vyvoláva v Európe a na celom svete stále väčšie obavy. Kľúčovým faktorom pre zdržanlivý prístup verejnosti aj zdravotníckych pracovníkov v Európe sú obavy súvisiace s bezpečnosťou. Deje sa tak aj napriek tomu, že vakcíny v EÚ sa v súlade so smernicou 2001/83/ES a nariadením (EÚ) č. 726/2004 musia podrobiť prísnemu testovaniu, a to pred aj po udelení povolenia. Pokles výskytu určitých chorôb spolu s činnosťou aktivistov zameraných proti očkovaniu viedli k tomu, že sa hlavný dôraz presunul od nebezpečenstiev, či dokonca rizika úmrtia na zriedkavé choroby na strach z nepodložených vedľajších účinkov. Navyše v dôsledku rýchleho šírenia dezinformácií, či už overiteľne nepravdivých alebo zavádzajúcich, prostredníctvom online médií je pre všetkých, ktorí majú záujem o hodnoverné informácie o vakcínach, skutočne ťažké rozlíšiť vedecké fakty od nepodložených tvrdení.

Zdržanlivý postoj k očkovaniu má množstvo špecifík týkajúcich sa kontextu, krajiny a typu vakcíny a verejné vnímanie určitej očkovacej látky sa môže veľmi rýchlo zmeniť. To znamená, že neexistuje univerzálne riešenie a potrebné sú udržateľné investície do zlepšenia dialógu s občanmi, pochopenie ich obáv a vypracovanie prispôsobených intervenčných stratégií.

Osobitne dôležití sú zdravotnícki pracovníci, pretože oprávnene ostávajú aj naďalej najdôveryhodnejším zdrojom informácií pre pacientov. Sú tými najpovolanejšími na to, aby pochopili pacientov so zdržanlivým postojom, reagovali na ich obavy a vysvetlili im výhody očkovania. No aj samotní zdravotnícki pracovníci môžu mať pri posudzovaní potreby očkovania pre seba či pacientov k očkovaniu zdržanlivý postoj. Prioritou je preto kontinuálna odborná príprava pre všetkých zdravotníckych pracovníkov počas ich štúdia a odbornej praxe s cieľom vybudovať dôveru v zdravotnícky personál, ktorý dokáže verejnosti účinne poradiť v otázkach súvisiacich s očkovaním a poskytnúť imunizáciu.

Zdržanlivý postoj k očkovaniu v Európe môže byť spôsobený aj problémami súvisiacimi s finančnou dostupnosťou, zemepisnou prístupnosťou alebo dostupnosťou informácií o imunizácii. Prístup k očkovaniu sa musí príjemcom rozšíriť a uľahčiť, najmä zraniteľným a zanedbaným spoločenstvám. Súčasťou tohto procesu je odstránenie právnych, finančných alebo štrukturálnych prekážok na zlepšenie rovnosti prístupu, ale aj návrh na rozšírenie miest, kde sa poskytuje očkovanie, napríklad prostredníctvom komunitných služieb, ktorých súčasťou sú sestry, lekárne alebo školské programy. Očkovanie by sa malo systematicky začleniť k bežným preventívnym službám v rôznych štádiách života. Každý kontakt so systémom zdravotnej starostlivosti by sa mal využiť ako príležitosť na ďalšie očkovania, čím by sa odstránili nedostatky v oblasti imunity.

Nevyhnutné je zlepšenie prístupu k vysokokvalitným objektívnym a transparentným informáciám o vakcínach a očkovaní vrátane aspektov týkajúcich sa účinnosti a bezpečnosti.

Mimoriadne dôležitá bude aj schopnosť vytvoriť spoľahlivý a udržateľný systém monitorovania miery zaočkovanosti vo všetkých vekových a zemepisných kategóriách, ako aj demografických podkategóriách, napríklad medzi pracovníkmi v zdravotníctve. Keďže zdržanlivý prístup k očkovaniu sa rôzni v závislosti od krajiny, demografickej skupiny a vakcíny, spoľahlivé stratifikované údaje o pokrytí môžu pomôcť pri identifikácii skupín s nižšou mierou zaočkovanosti, posúdení základných príčin a prispôsobení potrebného zásahu. Opatrenia na úrovni EÚ by mali umožniť štandardizáciu nástrojov a metodík na hodnotenie a vykazovanie údajov o zaočkovanosti pri všetkých vekových skupinách, nielen pri tradičnej pediatrickej skupine, čím by sa využil najmä potenciál elektronických informačných systémov v oblasti imunizácie.

Prioritné činnosti

Prioritné činnosti by sa mali zamerať na tieto ciele: