Osobitná správa Je EFRR účinný pri 
financovaní projektov, 
ktoré priamo podporujú 
biodiverzitu v súlade 
so stratégiou EÚ v oblasti 
biodiverzity do roku 
2020?SK 2014  Č. 12
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-872-0733-3
doi:10.2865/43358
© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené pod podmienkou uvedenia zdroja.
So žiadosťou o povolenie na použitie alebo reprodukciu diagramu 2 a fotografií 3, 4, 5 a 13 sa treba obrátiť priamo na 
držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 12
Osobitná správa Je EFRR účinný pri 
financovaní projektov, 
ktoré priamo podporujú 
biodiverzitu v súlade 
so stratégiou EÚ v oblasti 
biodiverzity do roku 
2020?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Glosár
I – VIII Zhrnutie
1 – 12 Úvod
1 – 2 Všeobecný význam biodiverzity
3 – 5 Stratégia EÚ na zastavenie straty biodiverzity
6 – 8 Politika a právne predpisy EÚ
9 – 12 Spolufinancovanie projektov na podporu biodiverzity z EFRR
13 – 17 Rozsah a ciele auditu
18 – 40 Pripomienky
18 – 25 Využili členské štáty dostupné financovanie z EFRR na priamu podporu biodiverzity?  
19 – 25 Sú projekty spolufinancované z EFRR, ktoré priamo podporujú  
biodiverzitu, účinné v snahe zabrániť jej strate?
26 – 40 Sú projekty spolufinancované z EFRR, ktoré priamo podporujú  
biodiverzitu, účinné v snahe zabrániť jej strate?
27 – 28 Projekty sú v súlade s prioritami v oblasti biodiverzity na úrovni členských štátov i EÚ, no výdavky EFRR  
na biodiverzitu nie sú dobre definované
29 – 31 Tretina kontrolovaných projektov bola zameraná na prípravu  
opatrení ochrany …
32 – 36 … a prínos investícií pre biodiverzitu sa neposudzoval
37 – 40 Udržateľnosť projektov je založená na miestnej angažovanosti a závisí od budúceho verejného 
financovania
03 Obsah
41 – 45 Závery a odporúčania
41 Celkový záver
42 Rozdelenie a využitie finančných prostriedkov z EFRR
43 – 45 Dosiahnuté výsledky projektov EFRR v snahe zastaviť stratu  
biodiverzity
 Príloha I  — Ciele a opatrenia stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020
 Príloha II  —  Rozdelenie finančných prostriedkov z EFRR na podporu biodiverzity a ochrany 
prírody (vrátane siete Natura 2000)
 Príloha III  — Vzorka kontrolovaných projektov
 Príloha IV  —  Príležitosti pre stratégiu v oblasti biodiverzity ponúkané rôznymi fondmi EÚ vo 
finančnom rámci 2007  – 2013, ako ich uvádza Komisia
 Odpovede Komisie
04
 Glosár
Ekosystémové služby : Životne dôležité tovary a služby, ktoré zabezpečuje neporušená biodiverzita, napr. 
potraviny, dodávka vody a čistenie vzduchu.
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Finančný nástroj navrhnutý na podporu hospodárskej a sociálnej 
súdržnosti regiónov EÚ. Príspevky z EFRR sa implementujú hlavne prostredníctvom operačných programov, ktoré 
zahŕňajú veľké množstvo projektov. EFRR je jeden zo štrukturálnych fondov.
Natura 2000 : Najväčšia ekologická sieť mimoriadnych chránených území na svete, ktorá pozostáva z takmer 26 000 
lokalít a pokrýva bezmála 18 % celkového suchozemského prostredia EÚ, ako aj značné morské plochy. Natura 2000 
je kľúčovým prvkom stratégie EÚ na zastavenie straty biodiverzity a ekosystémových služieb do roku 2020.
Operačný program : Program investícií členského štátu schválený Komisiou a čerpajúci štrukturálne fondy, ktorý má 
podobu uceleného súboru viacročných priorít a opatrení zahŕňajúcich veľký počet projektov.
Príjemca : Verejná alebo súkromná právnická osoba čerpajúca podporu EÚ na projekty na priamu podporu 
biodiverzity.
Programové obdobie : Viacročný rámec, v ktorom sa plánujú a vynakladajú výdavky zo štrukturálnych fondov.
Riadiaci orgán : Vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán alebo verejný alebo súkromný úrad určený členským 
štátom na riadenie operačného programu.
Štrukturálne fondy : Fondy EÚ pozostávajúce z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskeho 
sociálneho fondu (ESF). Aktivity na obdobie 2007 – 2013 na podporu regionálneho rastu a stimuláciu vytvárania 
pracovných miest financované z týchto fondov a z Kohézneho fondu majú spolu hodnotu 308 mld. EUR (ceny za  
rok 2004).
Zdieľané hospodárenie : Rámec, v ktorom členské štáty a Komisia spoločne plnia rozpočet štrukturálnych fondov. 
Kým úlohami spojenými s hospodárením sú poverené členské štáty, Komisia si ponecháva celkovú zodpovednosť 
za plnenie rozpočtu.
05
 Zhrnutie
I
Biodiverzita, t. j. variabilita živých organizmov a ich 
ekologických komplexov, sa cení ako prírodný kapitál 
sveta. Strata biodiverzity má značné účinky na hos -
podárstvo ako i zdravie, napr. v dôsledku znečistenej 
vody a vzduchu, záplav, erózie a šírenia chorôb.
II
Ochrana biodiverzity je pre EÚ kľúčovou prioritou 
v oblasti životného prostredia. Po tom, ako zlyhala 
snaha o zastavenie straty biodiverzity v Európe do 
roku 2010, Rada v júni 2011 schválila „stratégiu EÚ 
v oblasti biodiverzity do roku 2020“. Časový horizont 
pre hlavný cieľ zastavenia straty biodiverzity v EÚ sa 
posunul z roku 2010 na rok 2020.
III
Z niekoľkých nástrojov EÚ sa poskytuje financovanie 
na zachovanie biodiverzity, ktoré sa vzťahuje aj na sieť 
Natura 2000 predstavujúcu základ snahy o zachovanie 
biodiverzity v EÚ.
IV
Dvor audítorov sa pri audite zameral na účinnosť EFRR 
pri financovaní projektov, ktoré priamo podporujú 
biodiverzitu. Dvor audítorov najprv preskúmal, v akom 
rozsahu členské štáty využili dostupné financovanie 
z EFRR, a následne posudzoval výkonnosť 32 projektov 
vo vzorke.
V
Dvor audítorov dospel k záveru, že členské štáty nevy -
užili plný potenciál príležitostí na financovanie z EFRR. 
Hoci sú projekty v oblasti biodiverzity spolufinan -
cované z EFRR v súlade s prioritami členských štátov 
a EÚ na zastavenie straty biodiverzity, je potrebné 
vynaložiť úsilie o monitorovanie ich skutočného 
príspevku a zabezpečiť udržanie ich účinkov. Mnohé 
aktivity súviseli s prípravou plánov ochrany a riadenia, 
ktoré teraz treba vykonať, aby sa dosiahli konkrétne 
výsledky.VI
S cieľom posilniť využitie EFRR na oblasť biodiverzity 
Dvor audítorov Komisii odporúča:
a) podporiť členské štáty pri stanovovaní priorít tý -
kajúcich sa obnovy biodiverzity v ich operačných 
programoch;
b) posúdiť komplementárnosť opatrení na podporu 
biodiverzity, ktoré členské štáty vymedzili v ope -
račných programoch, a projektov financovaných 
z ostatných fondov EÚ;
c) monitorovať skutočné vykonávanie operačných 
programov s cieľom včas a proaktívne identifiko -
vať problémy.
Členské štáty by na splnenie týchto odporúčaní mali 
spolupracovať s Komisiou.
VII
Komisia by mala tiež:
a) podporiť členské štáty pri nadväzovaní na prí -
pravné projekty s ohľadom na aktívnu politiku 
ochrany, najmä z hľadiska účinného vykonávania 
špecifických plánov ochrany a riadenia pre biotopy 
a druhy;
b) vyžadovať, aby sa v operačných programoch 
stanovovali postupy na hodnotenie environmen -
tálnych zmien biotopov a druhov po príslušnom 
zásahu;
c) poskytovať členským štátom poradenstvo o uplat -
ňovaní pravidiel EFRR v súčinnosti s inými fondmi 
EÚ.
VIII
Komisia by okrem toho mala zabezpečiť, aby sa viedli 
presné záznamy o priamych a nepriamych výdavkoch 
EÚ na biodiverzitu (vrátane siete Natura 2000), a člen -
ské štáty by to mali uľahčiť tým, že poskytnú potrebné 
údaje.
06
 Úvod
Všeobecný význam 
biodiverzity
01 
V Dohovore o biologickej diverzite 
(DBD)1 sa biodiverzita definuje ako va -
riabilita živých organizmov zo všetkých 
zdrojov vrátane suchozemských, mor -
ských a iných vodných ekosystémov 
a ekologických komplexov, ktorých 
sú súčasťou. V dohovore sa rozlišuje 
niekoľko hlavných hrozieb pre biodi -
verzitu, napríklad strata a fragmentácia 
biotopu2, nadmerné využívanie lesov, 
oceánov, riek, jazier a pôdy, znečis -
tenie, zmena klímy a prichádzajúce 
druhy, ktoré konkurujú pôvodnej flóre 
a faune.
02 
Biodiverzita sa cení ako prírodný ka -
pitál sveta, ktorý zabezpečuje životne 
dôležité tovary a služby, napríklad po -
traviny, vodu a čistenie vzduchu, ktoré 
sú oporou ekonomickej prosperity, 
sociálneho blahobytu a kvality života3. 
Strata biodiverzity vedie k značným 
ekonomickým stratám a stratám pro -
sperity, napr. v dôsledku znečistenej 
vody a vzduchu, záplav, erózie a šírenia 
chorôb4.
Stratégia EÚ na zastave ­
nie straty biodiverzity
03 
Ochrana biodiverzity je pre EÚ kľúčo -
vou prioritou v oblasti životného pros -
tredia a je vyjadrená prostredníctvom 
stratégie EÚ pre biodiverzitu a rôznych 
politík a právnych predpisov EÚ. EÚ sa 
v rokoch 2001 až 2010 pokúsila do -
siahnuť cieľ, ktorým bolo zastavenie 
strácania biodiverzity a obnovenie 
biotopov a prirodzených ekosystémov.V roku 2010 Komisia dospela k záveru, 
že tento cieľ nebol splnený. Existuje 
viacero komplexných dôvodov, pre 
ktoré nebol dosiahnutý cieľ EÚ na rok 
20105. Z posúdení stavu ochrany bio -
topov a druhov vyplynulo, že celková 
situácia sa naďalej zhoršovala6.
04 
Rada v júni 2011 schválila „stratégiu 
EÚ v oblasti biodiverzity do roku 
2020“ predloženú Komisiou7. Vyzvala 
tiež členské štáty k tomu, aby túto 
novú stratégiu začlenili do svojich 
národných plánov, programov a/ale -
bo stratégií. Európsky parlament túto 
stratégiu uvítal a podporil8.
05 
V stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do 
roku 2020 sa stanovuje šesť celkových 
cieľov9 pozostávajúcich z 20 opatrení 
(pozri schému 1  a prílohu I ).1 K plneniu dohovoru, ktorý bol 
podporený Programom OSN 
pre životné prostredie a vstúpil 
do platnosti v roku 1993, sa 
celosvetovo zaviazalo takmer 
200 zainteresovaných strán.
2 Biotopy sú oblasti, v ktorých 
žijú organizmy. Rozdeľujú sa 
zvyčajne na suchozemské, 
sladkovodné a morské. Zo 
štúdií vyplýva, že urbanizácia, 
odlesňovanie a rozširovanie 
poľnohospodárskej výroby 
dramaticky urýchlili ich stratu.
3 Pozri Európska komisia, 
Monitorovanie vplyvu politiky 
EÚ v oblasti biodiverzity 
(Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy ), september 
2010, s. 2.
4 Pozri Európska komisia, 
Ekosystémové tovary a služby 
(Ecosystem Goods and Services) , 
september 2009, s. 2.
5 Medzi najzávažnejšími 
dôvodmi Komisia uvádza: 
nedostatočnú integráciu 
s ostatnými odvetvovými 
politikami; neúplné zavedenie 
existujúcej legislatívy 
a medzery v politike; 
nedostatky vo financovaní; 
nedostatočný rámec 
a štruktúru správy; 
obmedzenú informovanosť 
o biodiverzite (pozri SEK(2011) 
540 v konečnom znení  
z 3. mája 2011).
6 Pozri napríklad referenčný 
scenár EÚ pre biodiverzitu 
z roku 2010 (EU 2010 
Biodiversity Baseline ), Európska 
environmentálna agentúra, 
2010 ( http://www.eea.europa.
eu/publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7 KOM(2011) 244 v konečnom 
znení z 3. mája 2011 – Naše 
životné poistenie, náš prírodný 
kapitál: stratégia EÚ v oblasti 
biodiverzity do roku 2020.
8 Uznesenie Európskeho 
parlamentu z 20. apríla 2012 
k dokumentu Naše životné 
poistenie, náš prírodný kapitál: 
stratégia EÚ v oblasti 
biodiverzity do roku 2020.
9 Indikatívne ciele sú stanovené 
na úrovni EÚ a nemajú byť 
prenesené do explicitných 
a rozlíšených národných cieľov 
(pozri hlavu 5.8 dokumentu 
SEK(2011) 540 v konečnom 
znení, pripojeného 
k dokumentu v poznámke pod 
čiarou č. 7).
07 Úvod Schéma 1Ciele stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020
Zdroj : Európska komisia.1.
Zlepšiť vykonávanie právnych 
predpisov týkajúcich sa prírodyStratégia EÚ v oblasti biodiverzity
6 CIEĽOV
OPATRENIA5. 
Boj proti cudzím invazívnym 
druhom6.
Prispievať  k odvráteniu 
globálnej straty biodiverzity4.
Udržateľné rybné 
hospodárstvo2. 
Obnoviť ekosystémy a vytvoriť 
zelenú infraštruktúru3.
Udržateľné poľnohospo- 
dárstvo a lesníctvoZastaviť stratu biodiverzity a ekosystémových služieb v EÚ a do čo najväčšej miery ich obnoviť a zintenzívniť príspevok EÚ k zamedzeniu 
straty biodiverzity v celosvetovom meradleHlavný cieľ na rok 2020Biodiverzita Európskej únie a ekosystémové služby, ktoré poskytuje – jej prírodné bohatstvo – 
sú chránené, ocenené a primerane obnovenéVízia na rok 2050
08 Úvod
Politika a právne  
predpisy EÚ
06 
Biodiverzita je prierezovou, medzi -
odvetvovou záležitosťou súvisiacou 
s mnohými politikami, ktoré majú 
vlastné zdroje financovania EÚ: Európ -
sky poľnohospodársky záručný fond 
(EPZF), Európsky poľnohospodársky 
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), Eu -
rópsky fond pre rybné hospodárstvo 
(EFRH), Európsky fond regionálneho 
rozvoja (EFRR), Kohézny fond (KF), 
finančný nástroj pre životné prostredie 
(LIFE) a rámcové programy pre výskum. 
Pojem „integrované financovanie“ sa 
vzťahuje na paralelný charakter týchto 
rozličných zdrojov financovania.
07 
Právne predpisy relevantné pre oblasť 
biodiverzity majú mnohé zložky 
na rôznych úrovniach:
a) niekoľko medzinárodných dohôd 
v oblasti životného prostredia súvi -
siacich s biodiverzitou, ktoré EÚ  
a/alebo členské štáty podpísa -
li, napr. Dohovor o biologickej 
diverzite, ktorý vstúpil do platnosti 
29. decembra 1993 a je prvou 
medzinárodnou dohodou, pros -
tredníctvom ktorej sa riešia všetky 
aspekty biodiverzity (pozri bod 1);
b) niekoľko smerníc EÚ (napr. smer -
nica o vtákoch a smernica o bioto -
poch10; rámcová smernica o vode11; 
rámcová smernica o morskej stra -
tégii12; špecifické smernice týkajú -
ce sa posúdenia vplyvu na životné 
prostredie13 a špecifické nariadenia 
týkajúce sa rôznych fondov EÚ;
c) rôzne vnútroštátne zákony.08 
V schéme 2  je uvedený prehľad politi -
ky a právnych predpisov EÚ s dosahom 
na biodiverzitu.
Spolufinancovanie  
projektov na podporu 
biodiverzity z EFRR
09 
Podľa údajov Komisie členské štáty pri -
delili na priamu podporu biodiverzity 
a ochrany prírody vrátane siete Natura 
200014 v rámci EFRR v programovom 
období 2007 – 2013 sumu vo výške 
2,8 mld. EUR (pozri prílohu II ).
10 
Aj iné projekty EFRR môžu podporiť 
biodiverzitu, a to aj napriek tomu, že 
nie sú priamo zamerané na jej pre -
sadzovanie. Ide napríklad o projekty 
v oblasti turizmu15, doplnkové opatre -
nia v rámci projektov infraštruktúry na 
kompenzáciu škôd na životnom pros -
tredí a projekty zamerané na čistenie 
odpadových vôd16.10 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2009/147/
ES z 30. novembra 2009 
o ochrane voľne žijúceho 
vtáctva (kodifikované znenie) 
(Ú. v. EÚ 20, 26.1.2010, s. 7) 
a smernica Rady 92/43/EHS 
z 21. mája 1992 o ochrane 
prirodzených biotopov a voľne 
žijúcich živočíchov a rastlín  
(Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).
11 Smernica 2000/60/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady z 23. októbra 2000, 
ktorou sa stanovuje rámec 
pôsobnosti pre opatrenia 
Spoločenstva v oblasti 
vodného hospodárstva  
(Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
12 Smernica 2008/56/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady zo 17. júna 2008, ktorou 
sa ustanovuje rámec pre 
činnosť Spoločenstva v oblasti 
morskej environmentálnej 
politiky (Ú. v. EÚ L 164, 
25.6.2008, s. 19).
13 Smernica Rady 85/337/EHS 
z 27. júna 1985 o posudzovaní 
vplyvov určitých verejných 
a súkromných projektov na 
životné prostredie (Ú. v. ES 
L 175, 5.7.1985, s. 40) 
a smernica 2001/42/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady z 27. júna 2001 
o posudzovaní účinkov 
určitých plánov a programov 
na životné prostredie (Ú. v. ES 
L 197, 21.7.2001, s. 30).
14 Táto suma vychádza 
z prehľadu pridelených 
finančných prostriedkov 
v rámci štrukturálnych fondov 
(k 31.12.2012) podľa zoznamu 
86 kategórií stanovených 
v prílohe II k nariadeniu 
Komisie (ES) č. 1828/2006  
z 8. decembra 2006, ktorým sa 
stanovujú vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 371, 
27.12.2006, s. 1). V článku 11 sa 
stanovuje, že členské štáty 
musia predložiť orientačné 
rozdelenie plánovaného 
využitia finančných 
prostriedkov podľa kategórií.
15 Opatrenia v oblasti turizmu 
zahŕňajú podporu prírodného 
bohatstva a ochranu a rozvoj 
prírodného dedičstva. Pozri 
osobitnú správu Dvora 
audítorov č. 4/2011 – Boli 
projekty v oblasti cestovného 
ruchu spolufinancované 
z EFRR účinné? (htpp://eca.
europa.eu).
09 Úvod Schéma 2Politika a právne predpisy EÚ s dosahom na biodiverzitu
Zdroj : Európska komisia.BiodiverzitaSpoločná 
poľnohospodá
rska politika
Dohovor OSN 
o BIODIVERZITEPolitiky 
v oblasti 
ZMENY 
KLÍMYSmernica 
o BIOTOPOCH
VýskumLIFE +Regionálna 
politikaSpoločná 
rybárska 
politika
Smernica 
o MORSKEJ 
STRATÉGIINávrh 
smernice 
o PÔDERámcová 
smernica 
o VODESmernica 
o VTÁKOCH
11 
Celkovú zodpovednosť za plnenie 
rozpočtu nesie Komisia. Spolufinan -
cované projekty v oblasti biodiverzity 
sú súčasťou operačných programov 
vykonávaných členskými štátmi pros -
tredníctvom zdieľaného hospodárenia. 
Konkrétne:
a) Komisia rokuje o operačných 
programoch navrhnutých členský -
mi štátmi a schvaľuje ich, a prideľu -
je finančné prostriedky;
b) členské štáty riadia operačné 
programy, pričom vykonávanie 
projektov pozostáva z ich výberu, 
následného dohľadu nad nimi 
a hodnotenia;c) Komisia hodnotí vnútroštátne 
systémy riadenia a kontroly, mo -
nitoruje vykonávanie programov, 
vyčleňuje finančné príspevky EÚ 
a vypláca ich na základe schvále -
ných výdavkov.
12 
Komisia je tiež povinná poskytovať 
strategické vedenie prostredníctvom 
vymedzenia faktorov, ktoré prispieva -
jú k úspechu či zlyhaniu vykonávania 
operačných programov, ako aj pros -
tredníctvom vymedzenia osvedčených 
postupov17.16 Pozri osobitnú správu Dvora 
audítorov č. 3/2009 – Účinnosť 
výdavkov zo štrukturálnych 
opatrení na čistenie 
odpadových vôd 
v programových obdobiach 
1994 – 1999 a 2000 – 2006 
(htpp://eca.europa.eu).
17 Pozri článok 49 nariadenia 
Rady (ES) č. 1083/2006  
z 11. júla 2006, ktorým 
sa ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)  
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25).
10
 Rozsah  
a ciele auditu
13 
Hlavným cieľom auditu bolo posúdiť, 
či bol EFRR účinný pri financovaní 
projektov, ktoré priamo podporujú 
biodiverzitu ako súčasť stratégie EÚ 
v oblasti biodiverzity do roku 2020. 
Dvor audítorov posúdil, či:
a) členské štáty využili dostupné 
financovanie z EFRR na priamu 
podporu biodiverzity;
b) boli projekty spolufinancované 
z EFRR, ktoré priamo podporujú  
biodiverzitu, účinné v snahe zabrá -
niť jej strate.
14 
Počiatočná fáza auditu bola založená 
na preskúmaní dokumentov a rozho -
voroch v Komisii. Navštívené boli dve 
generálne riaditeľstvá:
a) GR pre regionálnu a mestskú politi -
ku, ktoré zodpovedá za tú časť roz -
počtu EÚ, z ktorej sa spolufinancu -
jú projekty v oblasti biodiverzity 
v rámci politiky regionálneho roz -
voja. V rámci procesu hodnotenia 
programov konzultuje s ostatnými 
generálnymi riaditeľstvami, najmä 
s GR pre životné prostredie;
b) GR pre životné prostredie, ktoré 
zodpovedá za politiku EÚ v oblasti 
životného prostredia.
15 
Okrem toho sa vykonal prieskum člen -
ských štátov, ktoré v malej miere vy -
užívali EFRR na financovanie projektov 
priamo podporujúcich biodiverzitu, 
prípadne ktoré EFRR nevyužili vôbec. 
Vybraných bolo 20 operačných progra -
mov v desiatich členských štátoch 
a dotazníky boli zaslané príslušným 
riadiacim orgánom. Dvor audítorov 
dostal 17 odpovedí.16 
Druhá fáza auditu sa konala v piatich 
vybraných členských štátoch: Česká re -
publika, Španielsko, Francúzsko, Poľsko 
a Rumunsko. Týmto členským štátom 
bolo pridelených 68 % celkových fi -
nančných prostriedkov z EFRR na pria -
mu podporu biodiverzity v programo -
vom období 2007  – 2013.
17 
Spomedzi finančne najvýznamnejších 
operačných programov v príslušných 
členských štátoch bolo vybraných 32 
projektov (kombinácia ukončených 
a prebiehajúcich projektov), pričom sa 
pri výbere brala do úvahy fáza projek -
tu, ako aj nízka miera plnenia finanč -
ných prostriedkov pridelených na 
biodiverzitu v niektorých operačných 
programoch (pozri zoznam projektov 
v prílohe III ).
11
 Pripomienky
Využili členské štáty 
dostupné financovanie 
z EFRR na priamu pod ­
poru biodiverzity?
18 
Dvor audítorov preskúmal výšku 
a vy  užitie pridelených finančných 
prostriedkov z EFRR členskými štát -
mi na projekty priamo podporujúce 
biodiverzitu.
Plný potenciál príležitostí na 
financovanie z EFRR nebol 
využitý
19 
Komisia analyzovala EFRR a ostatné 
fondy EÚ z hľadiska ich potenciálu 
podporiť dosahovanie cieľov stratégie 
EÚ v oblasti biodiverzity vo viacroč -
nom finančnom rámci 2007 – 2013 
(pozri prílohu IV ). Na začiatku roku 
2013 Komisia stanovila nové kritériá na 
lepšie vysledovanie výdavkov týkajú -
cich sa biodiverzity v rámci všetkých 
relevantných nástrojov EÚ vrátane 
EFRR18.20 
EFRR ponúka predovšetkým príležitosti 
na financovanie určené na cieľ 1 (plne 
vykonávať právne predpisy týkajúce 
sa prírody (smernicu o vtákoch a smer -
nicu o biotopoch)) a cieľ 2 (zachovať 
a obnoviť ekosystémy a ich služby) 
stratégie. Takmer všetky ostatné fondy 
EÚ môžu tiež prispieť k týmto cieľom. 
Dôvodom je hlavne prierezový charak -
ter týchto dvoch cieľov, ktorý zasahuje 
poľnohospodárstvo EÚ, súdržnosť, 
životné prostredie i politiky v oblasti 
výskumu (pozri prílohu IV ). V snahe 
dosiahnuť väčšiu jasnosť vnútroštátne 
orgány zodpovedné za výber projek -
tov niekedy rozlišovali medzi EFRR 
a ostatnými nástrojmi EÚ19.
21 
Hoci musia členské štáty dodržiavať 
strategické usmernenia EÚ k súdržnos -
ti, je na nich, aby stanovili priority pre 
financovanie v súlade s vlastnými po -
trebami. Mnohé členské štáty v progra -
movom období 2007  – 2013 pridelili 
na biodiverzitu z EFRR len malú sumu, 
prípadne na ňu nepridelili žiadne 
finančné prostriedky: 12 členských 
štátov pridelilo na opatrenia priamo 
zamerané na biodiverzitu menej než 
0,2 % svojich zdrojov určených na sú -
držnosť (pozri tabuľku 1  a prílohu II ).18 Za rok 2014, prvý rok 
súčasného viacročného 
finančného rámca, Komisia 
na základe historických údajov 
extrapolovala, že na 
financovanie biodiverzity by 
sa mohla vyčleniť suma vo 
výške 11 mld. EUR (z toho  
1,7 mld. z EFRR) [pozri odhad 
príjmov a výdavkov Európskej 
komisie na rozpočtový rok 
2014 (príprava návrhu 
rozpočtu na rok 2014), 
prezentácia na politickej 
úrovni SEC(2013) 370, jún 
2013]. Táto suma zahŕňa okrem 
finančných prostriedkov 
priamo určených 
na biodiverzitu (pozri bod 0) aj 
všetky ostatné finančné 
prostriedky, ktoré by s ňou 
mohli nepriamo súvisieť.
19 Napríklad zavedením 
finančného prahu ako kritéria 
na stanovenie toho, z ktorého 
fondu EÚ by sa mali financovať 
ktoré projekty biodiverzity 
(napr. väčšie projekty z EFRR 
a menšie projekty z EPFRV) 
alebo obmedzením prístupu 
k EFRR len na verejné orgány.Tabuľka 1Finančné prostriedky z EFRR pridelené na projekty priamo podporujúce bio­
diverzitu, podľa členských štátov (programové obdobie 2007 – 2013)
Podiel celkových zdrojov EFRR vyčlenených  
na priamu podporu biodiverzityPočet členských štátov Podiel (%) členských štátov
Viac než 2 % 2 7
Od 1 % do 2 % 4 15
Od 0,2 % do 1 % 9 33
Menej než 0,2  % 
z toho 0 %12 
645 
22
Spolu 27 100
12 Pripomienky
22 
Po tom, čo zlyhala snaha o zastave -
nie straty biodiverzity do roku 2010, 
Európsky parlament vyzval Komisiu 
a členské štáty k zvýšeniu úsilia v tejto 
oblasti. V polovici programového 
obdobia 2007 – 2013 teda Komisia 
povzbudila riadiace orgány k tomu, 
aby preorientovali existujúce operačné 
programy tak, aby sa v rámci nich viac 
investovalo do biodiverzity a ostatných 
cieľov v oblasti udržateľného rastu20.
23 
Úpravy už stanovených operačných 
programov však boli veľmi obmedze -
né. Len jeden členský štát výrazne 
zvýšil finančné prostriedky z EFRR na 
biodiverzitu a stalo sa tak v dôsledku 
dobrej odozvy na výzvy na predlo -
ženie návrhov projektov osobitne 
zameraných na podporu biodiverzity. 
Dva ďalšie členské štáty spomedzi 21 
zvýšili finančné prostriedky na biodi -
verzitu len mierne a 11 štátov zachova -
lo pôvodnú výšku pridelených finanč -
ných prostriedkov z EFRR. V siedmich 
členských štátoch sa výška finančných 
prostriedkov z EFRR na biodiverzitu 
dokonca znížila (pozri prílohu II ). 
Vnútroštátne orgány vysvetľovali toto 
zníženie rôznymi problémami pri vyko -
návaní, napr. nízkou odozvou na výzvy 
na navrhnutie projektov, chýbajúcou 
prípravou na úlohy spojené so sieťou 
Natura 2000, ťažkosťami pri určení pri -
meranej hranice vo vzťahu k ostatným 
fondom.24 
Nielenže mnohé členské štáty pridelili 
na biodiverzitu len nízku sumu finanč -
ných prostriedkov z EFRR alebo na ňu 
nepridelili nič, v členských štátoch, 
ktoré finančné prostriedky pridelili, 
nedosahovalo ich čerpanie priemer za 
celkové financovanie v rámci politiky 
súdržnosti. Od začiatku programového 
obdobia 2007 – 2013 bolo čerpanie fi -
nančných prostriedkov na projekty bi -
odiverzity stále pomalé, napriek tomu, 
že Komisia v roku 2011 vyzvala na ná -
pravu tejto situácie (pozri tabuľku 2 ). 
Pokiaľ ide o sieť Natura 2000, Komisia 
predložila rôzne dôvody na vysvetlenie 
tejto neuspokojivej situácie21, ktoré sú 
uvedené v  rámčeku 1 .
25 
V 60 % odpovedí na prieskum Dvora 
audítorov, ktorým chcel Dvor audíto -
rov zistiť, prečo sa EFRR málo využíval 
ako zdroj financovania na priamu 
podporu biodiverzity (pozri bod 15), 
sa ako dôvod uvádzalo, že iné zdroje 
financovania EÚ a/alebo vnútroštátne -
ho financovania v dostatočnej miere 
pokryli príslušné potreby. 30 % respon -
dentov vyjadrilo pochybnosti o tom, že 
je EFRR vhodným nástrojom na finan -
covanie biodiverzity (z dôvodu nedo -
statočnej kompatibility s regionálnymi 
cieľmi alebo obmedzeným účinkom 
z hľadiska regionálnych cieľov).20 KOM(2011) 17 v konečnom 
znení z 26. januára 2011 – 
Prínos regionálnej politiky 
k udržateľnému rastu v rámci 
stratégie Európa 2020.
21 Európska komisia, Investovanie 
do programu Natura 2000:  pre 
prírodu a pre ľudí (Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people) , 2011, s. 1.
13 Pripomienky
Konkrétne dôvody neuspokojivého využitia finančných prostriedkov v rámci 
programu Natura 2000 identifikované Komisiou
1.  Konkurujúce ciele rôznych politík: správne orgány členských štátov často nezahŕňajú investície do siete 
Natura 2000 medzi priority, pravdepodobne z dôvodu nepochopenia, ako by tieto investície mohli prispieť 
k celkovým cieľom regionálneho rozvoja.
2.  Nedostatočné konzultácie: s orgánmi zodpovednými za program Natura 2000 sa často v primeranej miere 
nekonzultuje alebo nie sú zainteresované na vypracúvaní operačných programov a rozhodovaní o rozdele -
ní finančných prostriedkov z rôznych odvetvových fondov.
3.  Pomalé vypracúvanie plánov riadenia programu Natura 2000: pomalý pokrok vymedzovania území značne 
oneskoril vypracovanie a prijatie plánov riadenia programu Natura 2000, ktoré sú nevyhnutné na uľahčenie 
investícií do siete Natura 2000.
4.  Chýbajúce kapacity a know -how o dostupnosti finančných prostriedkov EÚ: hoci sa povedomie o fondoch 
EÚ zvyšuje, pre organizácie a orgány poverené ochranou je stále zložité získať potrebnú podporu na vytvo -
renie samostatných projektov zameraných výhradne na ochranu životného prostredia.
5.  Vysoká administratívna záťaž: vytvorenie projektov a získanie finančných prostriedkov si môže vyžadovať 
značné administratívne kapacity, najmä v prípadoch, keď nie sú k dispozícii mechanizmy predbežného 
financovania.Rámček 1 Tabuľka 2  Čerpanie finančných prostriedkov na projekty biodiverzity v porovnaní s priemerom 
za celkové financovanie v rámci politiky súdržnosti
Čerpanie finančných prostriedkov v rámci projektov 
biodiverzity (%)Priemer za celkové financovanie v  rámci politiky 
súdržnosti (%)
Koniec roku 2010 18 27
Koniec roku 2011 56 71
Koniec roku 2012 75 85
Pozn.:  Čerpanie finančných prostriedkov sa vypočítava ako suma skutočne viazaná v členských štátoch v rámci projektov biodiverzity v danom čase 
vyjadrená ako percentuálny podiel z pôvodne prideleného rozpočtu. Komisia nemá k dispozícii údaje o platbách za jednotlivé kategórie výdavkov.
14 Pripomienky
Sú projekty spolufinanco ­
vané z EFRR, ktoré priamo 
podporujú biodiverzitu, 
účinné v snahe zabrániť 
jej strate?
26 
Dvor audítorov kontroloval účin -
nosť projektov vybraných do vzorky 
v snahe zastaviť strácanie biodiverzity, 
pričom posudzoval, či:
a) boli v súlade s prioritami v oblasti 
biodiverzity na úrovni členských 
štátov a EÚ;
b) dosiahli konkrétne výsledky a spl -
nili svoje ciele;
c) je pravdepodobné, že zabezpečia 
udržateľné účinky, t. j. či prínosy 
budú pretrvávať aj po tom, ako 
skončí podpora EÚ.Projekty sú v súlade s prio ­
ritami v oblasti biodiverzity 
na úrovni členských štátov 
i EÚ, no výdavky EFRR na 
biodiverzitu nie sú dobre 
definované
27 
Kontrolované projekty zodpovedali 
prioritám členských štátov i EÚ v ob -
lasti biodiverzity. Vnútroštátne orgány 
ich vybrali na základe priorít prísluš -
ných operačných programov. Okrem 
prípravných opatrení a opatrení na 
zvýšenie informovanosti sa projekty 
týkali hlavne ochrany biotopov a fauny 
(pozri príklad v  rámčeku 2 ).
Príklad projektov, ktoré zodpovedali národným prioritám i prioritám EÚ
Tri projekty v Andalúzii (Španielsko) sa týkali eko -
logickej obnovy nábreží (EFRR: 15,0 mil. EUR). Tieto 
projekty boli v súlade s opisom príslušnej priority 
v andalúzskom operačnom programe. Obnova po -
škodených ekosystémov je kľúčovým prvkom stra -
tégie EÚ v oblasti biodiverzity. Súčasťou projektov 
bola obnova vegetácie, ktorá v oblasti existovala 
predtým, zalesnenie pôvodnými druhmi, ozdravenie 
vodných plôch s využitím jazierok a hrádzí a vybu -
dovanie chodníkov s niekoľkými lávkami.Rámček 2
Zdroj:  Dvor audítorov.
Fotografia 1 – Obnova nábrežia v Seville
15 Pripomienky
28 
Ako môžu mať niektoré projekty 
financované z EFRR ako vedľajší cieľ 
(namiesto prvoradého cieľa) podporu 
biodiverzity (pozri bod 10), tak sa zhru -
ba v polovici kontrolovaných projektov 
vedľajší cieľ týkal iných záležitostí, na -
príklad opatrení na zabránenie povod -
niam, rekreácie a obmedzenia prístupu 
návštevníkov. Poukazuje to na to, 
aké ťažké je pre členské štáty pripísať 
výdavky z EFRR správnym prioritným 
témam a pre Komisiu jasne identifi -
kovať výdavky z EFRR na biodiverzitu. 
V jednom prípade nebola biodiverzita 
hlavným prvkom projektu, ktorý mal 
byť spolufinancovaný v rámci inej 
prioritnej témy operačného programu 
(pozri rámček 3 ).
Projekt, ktorý mal byť spolufinancovaný v rámci inej prioritnej témy, než je 
biodiverzita
Jeden projekt v Andalúzii (Španielsko) sa týkal rekonštrukcie hradu (EFRR: 3,1 mil. EUR). Biodiverzity (napr. od -
stránenie cudzích invazívnych druhov rastlín) sa týkali len drobné prvky (približne 10 % celkových nákladov). 
Keďže v projekte prevládal komponent kultúrneho dedičstva, lepšie by zodpovedal prioritnej téme programu 
„Ochrana a zachovanie kultúrneho dedičstva“.Rámček 3
© Ministerstvo poľnohospodárstva a životného 
prostredia, Španielsko.
Fotografia 2 – Rekonštrukcia hradu
16 Pripomienky
Tretina kontrolovaných 
projektov bola zameraná na 
prípravu opatrení ochrany...
29 
Jedenásť z 32 kontrolovaných projek -
tov (34,4 % z hľadiska počtu a 39,6 % 
z hľadiska hodnoty) bolo zameraných 
predovšetkým na rôzne prípravné prá -
ce, čo znamená, že ešte chvíľu potrvá, 
kým sa opatrenia spustia podľa týchto 
plánov ochrany životného prostredia 
a kým sa prejaví konkrétny dosah 
vo forme zastavenia straty biodiverzity. V priemere tretina celkových finanč -
ných prostriedkov pridelených vo 
vybraných operačných programoch na 
biodiverzitu bola určená na prípravné 
opatrenia, napríklad:
a) vytvorenie informačných systémov, 
vykonávanie inventárnych priesku -
mov, mapovanie, stanovenie 
východiskového stavu biodiverzity 
pre príslušné oblasti a vypracúva -
nie konkrétnych plánov ochrany 
(pozri príklad v  rámčeku 4 );
b) kampane na zvýšenie informova -
nosti, informačné a vzdelávacie 
opatrenia.
Kartografické nástroje pre deltu Dunaja
Účelom dvoch projektov (Rumunsko) realizovaných Univerzitou v Bukurešti (EFRR: 5,8 mil. EUR) a Národným 
ústavom pre výskum a rozvoj (EFRR: 0,8 mil. EUR) bolo vytvoriť inventáre vodných alebo suchozemských 
biotopov a druhov a digitálne mapy, ktoré by manažmentu delty Dunaja pomohli pri prijímaní vhodných 
opatrení.
Nakúpilo sa vybavenie, vytvoril sa softvér, uskutočnilo sa skenovanie morského dna a suchozemskej oblasti, 
vyvinuli sa aplikácie na kartografické mapovanie a praktické riadenie (napr. modely na obnovu biotopov alebo 
povodňový režim).
Nový plán integrovaného riadenia pre biosférickú rezerváciu delty Dunaja však zažiaľ nebol vypracovaný. Sku -
točnosť, že neexistuje riadny register pôdy však sťažuje celkové plánovanie opatrení na ochranu pôdy. Z EFRR sa 
táto aktivita podporuje prostredníctvom nového projektu, ktorý sa realizuje od júna 2013 do konca roku 2015.Rámček 4
© Univerzita v Bukurešti.
Fotografie 3 a 4  – Sonarové nástroje používané pri morskej kartografii
17 Pripomienky
30 
Hoci sa definovali rôzne plány ochrany, 
ukázalo sa, že ich príprava je zložitá, 
a vnútroštátne orgány v čase auditu 
ešte stále neprijali niekoľko z nich (po -
zri príklady v  rámčeku 5 ).
Príklady situácií, keď sa v súvislosti s plánmi ochrany vyskytli problémy spojené 
s vypracúvaním a vykonávaním
Projekt „Vykonávanie programu Natura 2000“ (Česká republika) (EFRR: 4,3 mil. EUR), ktorý má byť ukončený 
v januári 2015, má strategický význam: jeho súčasťou je hlavne inventarizácia a geodetické prieskumy potreb -
né na vypracovanie plánov ochrany pre 303 z 1075 lokalít v sieti Natura 2000 a zriadenie monitorovacieho 
rámca pre tieto územia. Príprava a začiatok projektu boli ťažké a zdĺhavé z dôvodu pretrvávajúcich neistôt 
v súvislosti s rozsahom projektu a podrobnými cieľmi (zoznam pokrytých území a typy prác, ktoré sú potreb -
né). Od projektovej žiadosti v novembri 2008 do rozhodnutia o udelení grantu v apríli 2011 uplynulo dva a pol 
roka. Rozhodnutie o udelení grantu bolo dvakrát zmenené, v novembri 2011 a decembri 2012, a tretia zmena 
sa plánovala na koniec roka 2013.
Projekt „Národný program na ochranu hlucháňa hôrneho“ (Poľsko) (EFRR: 0,2 mil. EUR) zahŕňal monitorovanie 
národnej populácie hlucháňa hôrneho22 a jeho biotopov od júla 2009 do decembra 2011 a vypracovanie ná -
rodného programu ochrany. V marci 2013, viac ako o rok neskôr, Generálne riaditeľstvo pre ochranu životného 
prostredia odmietlo prijať návrh programu, pričom ho kritizovalo ako nedostatočný, a dospelo k záveru, že 
program ochrany treba úplne prepracovať.
V Poľsku sa zaznamenali problémy nielen v súvislosti s programom ochrany hlucháňa hôrneho, ale aj s progra -
mami týkajúcimi sa iných druhov. Do mája 2013 bolo Generálnemu riaditeľstvu pre ochranu prírody predlože -
ných na odsúhlasenie desať ďalších programov ochrany druhov financovaných EÚ (napr. vlk, medveď, vydra), 
no žiaden z nich nebol schválený.Rámček 5
22 Hlucháň hôrny ( Tetrao urogallus ) sa uvádza v zozname v prílohe I k smernici Rady 79/409/EHS. Vyžaduje si osobitné opatrenia na zachovanie 
biotopu, aby sa zaistilo prežitie tohto druhu. Odhad celkovej populácie hlucháňa hôrneho v Poľsku v roku 2012 bol 500 až 600 jedincov.
© Poľská spoločnosť na ochranu vtáctva.
Fotografia 5 – Hlucháň hôrny (tetrao urogallus )
18 Pripomienky Rámček 631 
Tri z 11 projektov sa týkali zvýšenia 
informovanosti, informačných a vzde -
lávacích opatrení (pozri príklad v  rám -
čeku 6 ). Takmer polovica všetkých kon -
trolovaných projektov zahŕňala takéto 
opatrenia. Komisia pri vypracúvaní 
stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do 
roku 2020 dospela k záveru, že pove -
domie o diverzite je v EÚ nízke. Účinok 
uvedených opatrení na informovanosť 
a znalosti cieľovej populácie o biod -
iverzite sa však na úrovni členských 
štátov nehodnotili.
Príklad projektu na zvýšenie povedomia a informovanosti
Projekt „Zlepšenie biodiverzity v prímorskom odvetví prostredníctvom zvýšenia povedomia a informova -
nosti“ v delte Dunaja (Rumunsko) (EFRR: 2,8 mil. EUR) zahŕňa vybudovanie centra pre návštevníkov, štyroch 
turistických chodníkov s informačnými tabuľami, zorganizovanie seminárov, informačných stretnutí, vypra -
covanie sprievodcov k druhom a vtákom, brožúr, albumu, zorganizovanie tlačových konferencií a vytvorenie 
internetovej stránky.
V čase auditu bola stavba centra pre návštevníkov oproti plánu v časovom sklze a dôvodom boli spory v sú -
vislosti s udelením zákazky. Všetky štyri plánované vzdelávacie turistické chodníky boli dokončené a otvorené 
pre verejnosť.
Avšak v blízkosti miesta projektu na pláži Sulina boli na území Natura 2000 chránenom na základe smernice 
EÚ o vtákoch a smernice o biotopoch postavené turistické zariadenia. Povolenie na vybudovanie týchto turis -
tických zariadení bolo vydané bez toho, aby sa predtým vykonalo riadne posúdenie dôsledkov pre chránené 
územie23. Toto posúdenie je kľúčovou podmienkou programu Natura 2000 s cieľom zabezpečiť, aby aktivity 
nemali negatívny účinok na integritu územia.
23 Článok 6 smernice Rady 92/43/EHC.
Zdroj:  EDA.
Fotografie 6 a 7  – Informačné tabule popri vzdelávacom akvatickom turistickom chodníku
19 Pripomienky
... a prínos investícií pre bio­
diverzitu sa neposudzoval
32 
Z 32 kontrolovaných projektov 21 
zahŕňalo investície na podporu biod -
iverzity. Investície sa vo všeobecnosti 
realizovali v súlade s požiadavkami, 
prostredníctvom zmlúv o dodávkach 
a prácach, a prebiehali podľa pláno -
vaného zámeru. Ciele investičných 
projektov sa vzťahovali predovšetkým 
na ochranu a obnovu biotopov (jazerá, 
rieky, pobrežie, les, biokoridory atď.) 
(pozri rámček 7  a rámček 8 ) alebo 
ochranu zvierat.33 
Takmer vo všetkých prípadoch prísluš -
né orgány používali na monitorovanie 
úspechu projektov výhradne ukazo -
vatele výstupu24, napr. počet a druh 
výsadieb v obnovenej oblasti, zalesne -
né hektáre, dĺžka pobrežia, na ktorom 
sa vykonal zásah, a počet chránených 
druhov. Orgány členských štátov už 
ďalej neanalyzovali účinnosť projektov 
a v rozhodnutiach o udelení grantu sa 
nestanovovali ukazovatele výsledkov25 
ani mechanizmy monitorovania na 
posúdenie rozvoja biotopov a druhov. 
Absencia takejto analýzy spochybňuje 
akékoľvek posúdenie účinnosti týchto 
projektov a následne aj možnosť preu -
kázať dosiahnutie konkrétnych výsled -
kov z hľadiska zachovania biodiverzity.24 Výstup je produkt priamo 
vytvorený alebo dosiahnutý 
pomocou zdrojov pridelených 
na opatrenie.
25 Pojem „výsledky“ pomenúva 
dosiahnuté zmeny vo vzťahu 
k cieľom.Rámček 7Príklad projektu zameraného na ochranu a obnovu biotopu
V regióne Nord -Pas- de-Calais (Francúzsko) bolo 
opatrenie „Opération Grand Site des Deux Caps“ 
spolufinancované v rámci dvoch projektov ERFF 
(EFRR: 2,8 a 0,6 mil. EUR) v programovom ob -
dobí 2007 – 2013. Operácia začala v roku 2000 
niekoľkými štúdiami. Cieľom bolo získať známku 
„Grand Site de France“26 obnovou a zachovaním 
prírodného charakteru lokality na dlhé obdobie 
pozdĺž 23 km dlhého pobrežia prielivu, navrhnu -
tím riešení a zabezpečovaním zariadení pre pre -
smerovanie prílivu turistov (prístup, parkoviská 
a špeciálna ochrana), definovaním štruktúrovanej 
politiky údržby a riadenia a podporou rozvoja 
tunajších miest a dedín.
Zdroj:  EDA.
Fotografia 8 – Ochranné opatrenia na myse Cap Blanc Nez
26 Známka „Grand Site de France“ sa udeľuje uznávaným lokalitám s mimoriadnymi prírodnými črtami a veľkým počtom návštevníkov. Vydáva sa 
pod podmienkou, že sa vykonáva projekt ochrany a správy lokality vychádzajúci zo zásad udržateľného rozvoja.
20 Pripomienky
Príklad projektu zameraného na ochranu zvieratRámček 8
Zdroj:  EDA.
Fotografia 9 – „Prírode blízky“ rybí priechod používaný najmä  
pomalšími druhmi rýb
Jeden spolufinancovaný projekt (Česká republika) zahŕňal vybudovanie dvoch rybích priechodov na pravom 
brehu rieky Labe na hrádzi v Lovosiciach (EFRR: 0,9 mil. EUR). Cieľom projektu bolo odstrániť prekážku pre 
priechod rýb, ktorá bola tvorená starou hrádzou postavenou v roku 1919.
Jeden z rybích priechodov je „prírode blízka“ obtoková bystrina upravená balvanmi a druhý je umelý rybí 
priechod v deliacom pilieri.
Fotografia 10 – Umelý rybí priechod používaný najmä rýchlejšími 
druhmi rýb druhmi rýb
Zdroj:  EDA.
21 Pripomienky
34 
Španielske ministerstvo životného 
prostredia uverejnilo usmernenie, 
v ktorom sa monitorovanie vymedzilo 
ako kľúčový prvok. Na spolufinanco -
vaný projekt, ktorý preskúmal Dvor 
audítorov, sa však nevzťahovalo (pozri 
rámček 9 ).35 
Chýbajúce ukazovatele výsledkov 
a absencia monitorovania tiež znemož -
ňujú posúdiť úspechy dosiahnuté na 
regionálnej a/alebo miestnej úrovni. 
V rámci kontrolovaných projektov boli 
okrem toho snahy o posúdenie účin -
nosti prostredníctvom zohľadnenia 
najrelevantnejších vonkajších faktorov 
obmedzené. A rozhodne mnohé fakto -
ry (napr. vplyv neďalekej infraštruktúry 
a aktivít), ktoré sú možno mimo rozsa -
hu a kontroly jednotlivých projektov, 
môžu byť príčinou zmien celkovej 
situácie regionálnych biotopov a fauny.Rámček 9Usmernenie k hodnoteniu existovalo, no neuplatňovalo sa
V Španielsku by sa podľa usmernenia ministerstva životného prostredia k environmentálnej obnove dún mali 
v rokoch, ktoré nasledujú po ukončení projektu, monitorovať tieto záležitosti: všeobecný rozvoj systému, 
profil dún, usádzanie a rozširovanie vegetácie, príchod nových druhov, rozvoj invazívnych druhov, účinnosť 
ochranných opatrení.
Avšak po uplynutí viac než troch rokov od ukončenia projektu „Obnova systému dún a prístupu na pláže na 
Isla Canela“ (Španielsko) (EFRR: 0,9 mil. EUR) nebol účinok ochranných opatrení vyhodnotený. Nevyvinula sa 
napríklad žiadna snaha o zostavenie zoznamu fauny a flóry, pre ktoré bol projekt prínosom.
Súčasťou projektu bola obnova dunovej oblasti umiestnením prútených kolíkov na zachytávanie piesku, 
vysádzanie pôvodných druhov, oplotenie obnovenej oblasti a výstavba vyvýšených drevených chodníkov na 
prechod cez duny. Pás obnovenej pláže meria 1 300 metrov.
Fotografie 11 a 12 – Obnova systému dún
Zdroj:  EDA.
22 Pripomienky
36 
Pozitívnou výnimkou bola štúdia 
zrealizovaná v Poľsku, v ktorej sa zdô -
razňovalo, že protiváhou ochranných 
opatrení sú vonkajšie faktory (pozri 
rámček 10 ).Rámček 10Príklad vonkajších faktorov, ktoré obmedzujú účinnosť ochranných opatrení
Jeden projekt (Poľsko) sa týkal obnovy a ochrany optimálneho biotopu pre tetrova hoľniaka (EFRR: 0,6 mil. 
EUR). Podobné projekty sa vykonali už v skoršej dobe. V rámci projektu sa podporila široká škála opatrení, 
napr. odstraňovanie kríkov a kroví, strihanie sitiny, odstraňovanie plotov z drôteného pletiva, odstrel dravcov, 
kúpa pôdy a oznamovanie a šírenie informácií.
Zo štúdie zrealizovanej v súvislosti s projektom vyplynulo, že počet samcov tetrova hoľniaka sa ďalej výraz -
ne znižoval. Zistilo sa, že hlavnými dôvodmi, prečo nie je možné zastaviť pokles populácie tetrova hoľniaka 
napriek opatreniam na aktívnu ochranu ich biotopu v regióne, sú:
- negatívne dôsledky zmeny klímy: nízka miera reprodukcie súvisela s daždivými jarami a letami, najmä 
v júni, v čase liahnutia väčšiny mláďat tetrova hoľniaka (termoregulácia mláďat tetrova hoľniaka v prvých 
troch týždňoch života nefunguje),
- zvýšený tlak dravcov (napr. líšok, medvedíkov čistotných a kún) v dôsledku masového očkovania proti bes -
note a výrazného zníženia lovu líšok z dôvodu poklesu cien kožušín.
Fotografia 13 – Tetrov hoľniak (samci)
© Poľská spoločnosť na ochranu vtáctva.
23 Pripomienky
Udržateľnosť projektov je 
založená na miestnej anga ­
žovanosti a závisí od budú ­
ceho verejného financovania
37 
Prínosy z projektov by mali pretrvá -
vať aj po skončení obdobia podpory 
EÚ. Projekty musia preto spĺňať určité 
kritériá: mali by byť v prvom rade 
včlenené do miestnych štruktúr, čím 
sa zabezpečí vysoká vlastnícka zodpo -
vednosť zainteresovaných partnerov, 
a v celkovej situácii finančnej a hospo -
dárskej krízy by mali byť k dispozícii 
zdroje na udržanie výsledkov.
38 
Pokiaľ ide o súpisy, plány ochrany 
a riadenia, ktoré boli často výstupmi 
projektov (pozri bod 29), prínosy sa po 
skončení projektov neobjavili, keďže 
tieto plány stále čakali na schválenie 
a vykonanie. Pretrvávajúci prínos 
možno očakávať len v prípade skutoč -
nej realizácie. Pokiaľ ide o zvyšovanie 
povedomia, informačné a vzdelávacie 
aktivity, jedným z pozitívnych aspek -
tov je, že niekoľko projektov malo dl -
hodobo fungujúce internetové stránky 
s relevantnými informáciami.39 
Dvor audítorov zistil, že projektové in -
vestície, napríklad budovy, zariadenia, 
vybavenie a výsadby boli vo všeobec -
nosti dobre zachované aj po skončení 
projektov. Dôležitým aspektom je sku -
točnosť, že udržateľnosť sa zvyčajne 
brala do úvahy už od začiatku procesu 
výberu projektov. Zmluvy súvisiace 
s projektmi navyše obsahujú ustano -
venie vyžadujúce, aby sa investície vy -
užívali na stanovený účel a udržiavali 
niekoľko rokov po skončení projektov, 
a ak táto podmienka nebude splnená, 
grant musí byť vrátený. V jednom prí -
pade, dva roky po ukončení prác, ne -
bola otázka zodpovednosti za údržbu 
stále vyriešená.
40 
Dvor audítorov zistil vysokú mieru 
angažovanosti ochranárskych orga -
nizácií, agentúr v oblasti životného 
prostredia a správcovských orgánov 
parkov zodpovedných za projekty, kto -
ré boli podporené miestnou politikou 
zameranou na propagáciu pozitívneho 
obrazu ekoturistického regiónu. Keďže 
projekty nevytvárali príjmy a neprilá -
kali investície zo súkromných zdrojov, 
bolo potrebné neustále financovanie 
z verejných zdrojov. Keby ďalšie finan -
covanie nebolo k dispozícii, udržateľ -
nosť celého projektu na zastavenie 
straty biodiverzity by bola ohrozená 
(pozri príklad v  rámčeku 11 ).
24 Pripomienky Rámček 11Príklad projektu, ktorý čelil rizikám v súvislosti s udržateľnosťou
Hlavným cieľom projektu „Zlepšenie situácie zubrov v prírodnom parku Vanatori Neamt“ (Rumunsko) (EFRR: 
0,2 mil. EUR) bolo zabezpečiť životaschopnú populáciu divo žijúcich zubrov v horách severných Karpát. Po 
získaní desiatich zubrov sa ich celkový počet v tomto parku zvýšil na 28. Na uľahčenie prispôsobenia zvierat 
životu v divočine bola vybudovaná podporná infraštruktúra. V zimnom období sa zabezpečovalo krmivo, ako 
aj pravidelná veterinárna starostlivosť. V rámci iného projektu EFRR sa vybudovali pozorovateľne a informačné 
miesta (EFRR: 0,2 mil. EUR).
Udržateľnosť projektu by bola dosiahnutá, keby zubry dokázali žiť a rozmnožovať sa vo voľnej prírode. Jedno 
z rizík súviselo s genetikou: všetky zubry pochádzali z malého prežívajúceho základného stáda a ich genetický 
profil nie je dostatočne rôznorodý. V dôsledku toho boli zubry náchylné na choroby, mali kratšiu dĺžku života, 
vyššiu úmrtnosť v mladom veku a zriedkavejšie sa množili.
V pláne parku týkajúcom sa riadenia sa počíta s ďalšou podporou a monitorovaním návratu zubrov do voľnej 
prírody. Nespomína sa v ňom však, ako sa zabezpečia a ako budú rozdelené finančné zdroje. Financovanie 
v budúcnosti je tiež neisté, pretože ministerstvo životného prostredia zatiaľ plán riadenia parku neschválilo.
„Projekt na záchranu zubrov“ prilákal aj iných medzinárodných darcov, napríklad Svetovú banku. Získanie ďal -
ších finančných prostriedkov od iných medzinárodných darcov by si vyžadovalo koordináciu s podporou EÚ.
Fotografie 14 a 15 – Zubor v aklimatizačnom parku
Zdroj:  EDA.
25
 Závery  
a odporúčania
Celkový záver
41 
Členské štáty nevyužili plný potenciál 
príležitostí na financovanie z EFRR. 
Hoci sú projekty, ktoré priamo podpo -
rujú biodiverzitu a sú spolufinancova -
né z EFRR, v súlade s prioritami člen -
ských štátov a EÚ na zastavenie straty 
biodiverzity, je potrebné vynaložiť 
úsilie o monitorovanie ich skutočné -
ho príspevku a zabezpečiť udržanie 
ich účinkov. Mnohé aktivity súviseli 
s prípravou plánov ochrany a riadenia, 
ktoré treba vykonať, aby sa dosiahli 
konkrétne výsledky.
Rozdelenie a využitie 
finančných prostriedkov 
z EFRR
42 
Členské štáty nevnímali vždy EFRR ako 
vhodný nástroj na podporu biodiver -
zity a jeho potenciál ako zdroj financo -
vania pre program Natura 2000 nebol 
dostatočne uznaný (body 19 až 25).Odporúčanie 1
Komisia by mala:
a) podporiť členské štáty pri stano -
vovaní priorít týkajúcich sa obno -
vy biodiverzity v ich operačných 
programoch;
b) posúdiť komplementárnosť opat -
rení na podporu biodiverzity, ktoré 
členské štáty vymedzili v operač -
ných programoch, a projektov 
financovaných z ostatných fondov 
EÚ;
c) monitorovať skutočné vykonávanie 
operačných programov s cieľom 
včas a proaktívne identifikovať 
problémy.
Členské štáty by na splnenie tých -
to odporúčaní mali spolupracovať 
s Komisiou.
Dosiahnuté výsledky 
projektov EFRR v snahe 
zastaviť stratu 
biodiverzity
43 
Projekty spolufinancované z EFRR vo 
všeobecnosti zodpovedali prioritám 
členských štátov i EÚ v oblasti biodi -
verzity. Výdavky z EFRR na biodiverzitu 
je však niekedy ťažko jasne identifiko -
vať (body 27 a 28).
26 Závery a odporúčania 
44 
Tretina kontrolovaných projektov sa 
týka prípravy budúcich investícií a ak -
tivít na podporu biodiverzity (opat -
renia súvisiace s prípravnou prácou 
a zvyšovaním povedomia verejnosti). 
To znamená, že konkrétne výsledky 
by sa neprejavili okamžite. Skutočné 
ochranné opatrenia sa vykonávali 
v dvoch tretinách kontrolovaných 
projektov. Členské štáty však nezavied -
li ukazovatele výsledkov ani systémy 
monitorovania na posúdenie rozvoja 
biotopov a druhov. Absencia takej -
to analýzy spochybňuje akékoľvek 
posúdenie účinnosti týchto projek -
tov a následne aj možnosť preukázať 
dosiahnutie konkrétnych výsledkov 
z hľadiska zachovania biodiverzity 
(body 29 až 36).
45 
Fyzické výstupy projektov sa vo vše -
obecnosti dobre udržiavali a zazname -
nala sa vysoká miera angažovanosti 
navrhovateľov projektov. Udržateľ -
nosť účinkov projektov však závisí od 
pokračovania verejného financovania 
(body 37 až 40).Odporúčanie 2
Komisia by mala:
a) podporiť členské štáty pri nad -
väzovaní na prípravné projekty 
s ohľadom na aktívnu politiku 
ochrany, najmä z hľadiska účinné -
ho vykonávania špecifických plá -
nov ochrany a riadenia pre biotopy 
a druhy;
b) vyžadovať, aby sa v operačných 
programoch stanovovali postupy 
na hodnotenie environmentálnych 
zmien biotopov a druhov po prís -
lušnom zásahu;
c) poskytovať členským štátom po -
radenstvo o uplatňovaní pravidiel 
EFRR v súčinnosti s inými fondmi 
EÚ.
Komisia by okrem toho mala zabez -
pečiť, aby sa viedli presné záznamy 
o priamych a nepriamych výdavkoch 
EÚ na biodiverzitu (vrátane siete Na -
tura 2000), a členské štáty by to mali 
uľahčiť tým, že poskytnú potrebné 
údaje.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 4. júna 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda

27
 Prílohy
Ciele a opatrenia stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020
Cieľ 1: V plnom rozsahu vykonať smernicu o vtákoch a smernicu o biotopoch
Opatrenie 1 Zavŕšiť zriaďovanie siete Natura 2000 a zabezpečiť jej dobré spravovanie
Opatrenie 2 Zaistiť náležité financovanie lokalít siete Natura 2000
Opatrenie 3 Zvýšiť informovanosť a angažovanosť zainteresovaných strán a zlepšiť presadzovanie opatrení
Opatrenie 4 Zlepšiť a zracionalizovať monitorovanie a vykazovanie
Cieľ 2: Zachovať a obnoviť ekosystémy a ich služby
Opatrenie 5 Zlepšiť vedomosti o ekosystémoch a nimi poskytovaných službách v EÚ
Opatrenie 6 Stanoviť priority v oblasti obnovy a podpory využívania zelenej infraštruktúry
Opatrenie 7 Zaistiť, aby nedošlo k čistej strate biodiverzity a ekosystémových služieb
Cieľ 3: Zvýšiť príspevok poľnohospodárstva a  lesného hospodárstva k  udržaniu a  posilneniu biodiverzity
Opatrenie 8 Posilniť priame platby za environmentálne verejné tovary v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky E
Opatrenie 9 Lepšie zamerať rozvoj vidieka na zachovanie biodiverzity
Opatrenie 10 Zachovať poľnohospodársku genetickú rôznorodosť v  Európe
Opatrenie 11 Podnecovať lesných hospodárov, aby chránili a posilňovali lesnú biodiverzitu
Opatrenie 12 Integrovať opatrenia týkajúce sa biodiverzity do lesohospodárskych plánov
Cieľ 4: Zaistiť udržateľné využívanie rybolovných zdrojov
Opatrenie 13 Zlepšiť riadenie lovených populácií
Opatrenie 14 Odstrániť nepriaznivé vplyvy na populácie rýb, druhy rýb, ich biotopy a ekosystémy
Cieľ 5: Bojovať proti invazívnym cudzím druhom
Opatrenie 15 Posilniť programy EÚ na ochranu zdravia rastlín a zvierat
Opatrenie 16 Zriadiť nástroj vyhradený pre invazívne cudzie druhy
Cieľ 6: Pomôcť zamedziť strate biodiverzity v celosvetovom meradle
Opatrenie 17 Obmedziť nepriame hybné činitele spôsobujúce stratu biodiverzity
Opatrenie 18 Mobilizovať dodatočné zdroje v prospech zachovania biodiverzity v celosvetovom meradle
Opatrenie 19 Zabezpečiť takú spoluprácu EÚ v oblasti rozvoja, ktorá nepoškodzuje biodiverzitu
Opatrenie 20 Regulovať prístup ku genetickým zdrojom a spravodlivo a vyrovnane zdieľať výhody vyplývajúce z ich využitiaPríloha I
28 Prílohy
Rozdelenie finančných prostriedkov z EFRR na podporu biodiverzity  
a ochrany prírody (vrátane siete Natura 2000)
KrajinaPlánované finančné prostriedky z EFRR v OP k 31. 12. 2010 Plánované finančné prostriedky z EFRR v OP k 31. 12. 2012Prerozdelenie na biodiverzitu  
od 31. 12. 2010 do 31. 12. 2012Finančné prostriedky z EFRR pridele -
né na vybrané projekty biodiverzityMiera plnenia
Pridelené na biod -
iverzitu  (‘000 )
(a)Celkové financova -
nie na súdržnosť 
(‘000 ) (b)%
( = a/b)Pridelené na bio-
diverzitu (‘000 )
(c)Celkové financova -
nie na súdržnosť 
(‘000 ) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000 )
( g)%
(h = g/c)
Belgicko 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulharsko 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Česká republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánsko 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Nemecko 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estónsko 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Írsko 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grécko 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španielsko 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francúzsko 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Taliansko 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cyprus 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lotyšsko 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxembursko 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Maďarsko 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Holandsko 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Rakúsko 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poľsko 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalsko 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunsko 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovinsko 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovensko 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Fínsko 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švédsko 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Spojené kráľovstvo 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Cezhraničné 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Spolu 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe štatistík Komisie.Príloha  II
29 Prílohy
Rozdelenie finančných prostriedkov z EFRR na podporu biodiverzity  
a ochrany prírody (vrátane siete Natura 2000)
KrajinaPlánované finančné prostriedky z EFRR v OP k 31. 12. 2010 Plánované finančné prostriedky z EFRR v OP k 31. 12. 2012Prerozdelenie na biodiverzitu  
od 31. 12. 2010 do 31. 12. 2012Finančné prostriedky z EFRR pridele -
né na vybrané projekty biodiverzityMiera plnenia
Pridelené na biod -
iverzitu  (‘000 )
(a)Celkové financova -
nie na súdržnosť 
(‘000 ) (b)%
( = a/b)Pridelené na bio-
diverzitu (‘000 )
(c)Celkové financova -
nie na súdržnosť 
(‘000 ) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000 )
( g)%
(h = g/c)
Belgicko 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulharsko 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Česká republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánsko 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Nemecko 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estónsko 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Írsko 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grécko 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španielsko 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francúzsko 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Taliansko 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cyprus 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lotyšsko 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxembursko 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Maďarsko 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Holandsko 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Rakúsko 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poľsko 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalsko 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunsko 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovinsko 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovensko 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Fínsko 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švédsko 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Spojené kráľovstvo 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Cezhraničné 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Spolu 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe štatistík Komisie.
30 Prílohy
Vzorka kontrolovaných projektov
Krajina/región Názov projektuPríspevok EÚ
(mil. EUR)Hlavné opatreniaTyp projektu
A, B alebo C1 Dátum ukončenia2Projekt do -
končený v čase 
auditu
Česká republika
(OP Životné prostredie)Implementácia siete Natura 2000 na územiach spravovaných Agentúrou ochrany prírody a krajiny 4,3Určenie štatútu ochrany území Natura 2000; zriadenie systému inventárnych prieskumov a rámca 
monitorovaniaB(Predpoveď:  
január 2015)Nie
Rekonštrukcia záchrannej stanice pre postihnuté zvieratá vo Vlašime 1,9 Renovácia stanice pre postihnuté zvieratá a vybudovanie dodatočných priestorov C február 2012 Áno
Územný systém ekologickej stability obce Chotěšov 0,5 Vytvorenie zóny biodiverzity a dvoch biokoridorov pre biotopy a voľnú prírodu C november 2011 Áno
Jazero Propast 1,4 Renovácia vodnej nádrže, protipovodňové opatrenia, nová vegetácia C jún 2011 Áno
Obecný park Dolní Břežany 1,2 Vytvorenie parku vrátane krajinných úprav, vytvorenie trávnikov, vysádzanie nových stromov a kríkov C jún 2010 Áno
Rybie priechody Lovosice-Píšťany 0,9 Vybudovanie dvoch rybích priechodov C september 2010 Áno
Španielsko
(OP Andalúzia)Obnova brehu rieky Guadaira v Seville 9,2 Oživenie a krajinné úpravy na pravom brehu rieky C december 2009 Áno
Obnova brehu rieky Guadalquivir v Seville 5,0 Oživenie a krajinné úpravy na ľavom brehu rieky C október 2009 Áno
Obnova systému dún a prístupu na pláže na Isla Canela 0,9 Obnova oblasti dún pozdĺž 1 300 metrov dlhej pláže. C máj 2009 Áno
Umelé doplnenie piesku v plážovej oblasti Mazagon 1,6 Dodanie piesku pre 600 metrov dlhú pláž na kompenzáciu nedostatku sedimentu C jún 2009 Áno
Renovácia hradi v Sancti-Petri 3,1 Opravy na účely zachovania hradu C október 2010 Áno
Obnova biotopov naturalizáciou borovicových lesov 1,9 Orezávanie konárov a kríkov, prerieďovanie borovíc, odstraňovanie eukalyptov a prerezávanie stromov C november 2011 Áno
Obnova brehov riedky Guardiana v provincii Huelva 0,8 Úprava prítomnej vegetácie, vysádzanie pôvodných druhov, vytváranie mokradí C jún 2009 Áno
Francúzsko 
(OP Nord-Pas-de-Calais)Drak! V mojej záhrade? (dve fázy) 0,3 Obnova biotopov; informácie Cjún 2013
 (koniec druhej fázy )Nie
Opération Grand Site des deux Caps ( fáza I) 2,8 Ekologické krajinné úpravy, obnova zelených zón C december 2012 Áno
Opération Grand Site des deux Caps ( fáza II) 0,6 Mzdy zamestnancov vykonávajúcich práce spojené s obnovou C december 2012 Áno
Obnova a/alebo zavádzanie systémov udržateľného riadenia v súvislosti s ohrozenými prirodzenými 
biotopmi0,4 Obnova krajiny, zvyšovanie povedomia a komunikácia C december 2011 Áno
Ochrana krajiny pobrežného dedičstva a ochrana mokradí 1,5 Nákup pôdy C máj 2012 Áno
Ochrana krajiny v lokalite „Fort Vert“ 1,5 Nákup pôdy C november 2009 Áno
1 Typy projektov:
A = Opatrenia na zvýšenie povedomia a vzdelávacie opatrenia.
B = Príprava informácií a vypracúvanie plánov.
C = Konkrétne ochranné opatrenia.
2 Pôvodné termíny ukončenia neboli splnené pri 18 projektoch. Päť projektov sa oneskorilo o viac než šesť mesiacov, dva z dôvodu ťažkostí 
pri kúpe pozemku a tri pre problémy pri verejnom obstarávaní (dva prípady sa oneskorili o viac než rok).Príloha  III
31 Prílohy
Vzorka kontrolovaných projektov
Krajina/región Názov projektuPríspevok EÚ
(mil. EUR)Hlavné opatreniaTyp projektu
A, B alebo C1 Dátum ukončenia2Projekt do -
končený v čase 
auditu
Česká republika
(OP Životné prostredie)Implementácia siete Natura 2000 na územiach spravovaných Agentúrou ochrany prírody a krajiny 4,3Určenie štatútu ochrany území Natura 2000; zriadenie systému inventárnych prieskumov a rámca 
monitorovaniaB(Predpoveď:  
január 2015)Nie
Rekonštrukcia záchrannej stanice pre postihnuté zvieratá vo Vlašime 1,9 Renovácia stanice pre postihnuté zvieratá a vybudovanie dodatočných priestorov C február 2012 Áno
Územný systém ekologickej stability obce Chotěšov 0,5 Vytvorenie zóny biodiverzity a dvoch biokoridorov pre biotopy a voľnú prírodu C november 2011 Áno
Jazero Propast 1,4 Renovácia vodnej nádrže, protipovodňové opatrenia, nová vegetácia C jún 2011 Áno
Obecný park Dolní Břežany 1,2 Vytvorenie parku vrátane krajinných úprav, vytvorenie trávnikov, vysádzanie nových stromov a kríkov C jún 2010 Áno
Rybie priechody Lovosice-Píšťany 0,9 Vybudovanie dvoch rybích priechodov C september 2010 Áno
Španielsko
(OP Andalúzia)Obnova brehu rieky Guadaira v Seville 9,2 Oživenie a krajinné úpravy na pravom brehu rieky C december 2009 Áno
Obnova brehu rieky Guadalquivir v Seville 5,0 Oživenie a krajinné úpravy na ľavom brehu rieky C október 2009 Áno
Obnova systému dún a prístupu na pláže na Isla Canela 0,9 Obnova oblasti dún pozdĺž 1 300 metrov dlhej pláže. C máj 2009 Áno
Umelé doplnenie piesku v plážovej oblasti Mazagon 1,6 Dodanie piesku pre 600 metrov dlhú pláž na kompenzáciu nedostatku sedimentu C jún 2009 Áno
Renovácia hradi v Sancti-Petri 3,1 Opravy na účely zachovania hradu C október 2010 Áno
Obnova biotopov naturalizáciou borovicových lesov 1,9 Orezávanie konárov a kríkov, prerieďovanie borovíc, odstraňovanie eukalyptov a prerezávanie stromov C november 2011 Áno
Obnova brehov riedky Guardiana v provincii Huelva 0,8 Úprava prítomnej vegetácie, vysádzanie pôvodných druhov, vytváranie mokradí C jún 2009 Áno
Francúzsko 
(OP Nord-Pas-de-Calais)Drak! V mojej záhrade? (dve fázy) 0,3 Obnova biotopov; informácie Cjún 2013
 (koniec druhej fázy )Nie
Opération Grand Site des deux Caps ( fáza I) 2,8 Ekologické krajinné úpravy, obnova zelených zón C december 2012 Áno
Opération Grand Site des deux Caps ( fáza II) 0,6 Mzdy zamestnancov vykonávajúcich práce spojené s obnovou C december 2012 Áno
Obnova a/alebo zavádzanie systémov udržateľného riadenia v súvislosti s ohrozenými prirodzenými 
biotopmi0,4 Obnova krajiny, zvyšovanie povedomia a komunikácia C december 2011 Áno
Ochrana krajiny pobrežného dedičstva a ochrana mokradí 1,5 Nákup pôdy C máj 2012 Áno
Ochrana krajiny v lokalite „Fort Vert“ 1,5 Nákup pôdy C november 2009 Áno
1 Typy projektov:
A = Opatrenia na zvýšenie povedomia a vzdelávacie opatrenia.
B = Príprava informácií a vypracúvanie plánov.
C = Konkrétne ochranné opatrenia.
2 Pôvodné termíny ukončenia neboli splnené pri 18 projektoch. Päť projektov sa oneskorilo o viac než šesť mesiacov, dva z dôvodu ťažkostí 
pri kúpe pozemku a tri pre problémy pri verejnom obstarávaní (dva prípady sa oneskorili o viac než rok).
32 Prílohy
Krajina/región Názov projektuPríspevok EÚ
(mil. EUR)Hlavné opatreniaTyp projektu
A, B alebo C1 Dátum ukončenia2Projekt do -
končený v čase 
auditu
Poľsko
(OP Infraštruktúra a životné 
prostredie)Ochrana voľne žijúcich zvierat a voľne rastúcich rastlín v chránených oblastiach prostredníctvom koncen -
trácie toku turistov0,3Práce na využitie pôdy (napr. vyrovnávanie povrchu, búranie existujúcich stavieb), budovanie turistickej 
infraštruktúryC máj 2012 Áno
Aktívna ochrana tetrova hoľniaka na osobitnom chránenom vtáčom území v lokalite Natura 2000 v pralese 
Knyszynska0,6 Ochrana optimálneho biotopu tetrova hoľniaka C december 2011 Áno
Národný program na ochranu hlucháňa hôrneho 0,2Vypracúvanie národného programu (monitorovanie kvality biotopu v rámci biotopov hlucháňa hôrneho 
a jeho populácie v rámci krajiny) B december 2011 Áno
Vypracúvanie akčných plánov ochrany území v sieti Natura 2000 v Poľsku 5,8 Vypracúvanie plánov ochrany pre 406 lokalít v sieti Natura 2000 B(Predpoveď:  
apríl 2014Nie
Ekologické zásahy – zvýšenie účasti verejnosti na ochrane území Natura 2000 0,1 Príprava vzdelávacích materiálov, internetovej stránky, školení, študijných návštev A február 2011 Áno
Bližšie k prírode – identifikácia a vzdelávanie miestnych úradníkov v oblasti životného prostredia 0,2 Uverejnenie vzdelávacích a  informačných materiálov, internetová stránka A marec 2012 Áno
Rumunsko
(OP Životné prostredie)Digitálna kartografická podpora použitá pri príprave plánu a stratégie riadenia 0,8 Vytváranie digitálnych máp s vysokým rozlíšením zobrazujúcich biosférickú rezerváciu delty Dunaja B október 2012 Áno
Zlepšovanie biodiverzity v prímorskom odvetví prostredníctvom zvyšovania povedomia a informovanosti 2,8 Vybudovanie centra pre návštevníkov, turistických chodníkov, informačných miest A(Predpoveď:  
december 2015Nie
Integrovaný informačný systém – podpora pre zlepšenie ochrany ekosystémov 3,6 Zavedenie integrovaného informačného systému na správu biosférickej rezervy delty Dunaja B november 2011 Áno
Riadiace opatrenia pre prímorskú lokalitu s európskym významom ROSSCI0066 5,8 Inventárny súpis podmorských biotopov a druhov a mapovanie morskej lokality B október 2013 Nie
Opatrenia týkajúce sa starostlivosti o druhy s európskym významom v prírodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Inventárny súpis druhov; centrum pre návštevníkov, informačné miesta, vzdelávací chodník B máj 2011 Áno
Zlepšenie situácie zubrov v prírodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Infraštruktúra pre zubry a aktivity na podporu ich rozmnožovania C máj 2013 Nie
Projekt RO-NT3 „Spoločný prístup k biodiverzite v prírodnej rezervácii Secu a prírodnom parku Vanatori 
Neamt“0,2 Inventárny súpis zvierat a vytvorenie databázy B máj 2013 Nie
1 Typy projektov:
A = Opatrenia na zvýšenie povedomia a vzdelávacie opatrenia.
B = Príprava informácií a vypracúvanie plánov.
C = Konkrétne ochranné opatrenia.
2 Pôvodné termíny ukončenia neboli splnené pri 18 projektoch. Päť projektov sa oneskorilo o viac než šesť mesiacov, 
dva z dôvodu ťažkostí pri kúpe pozemku a tri pre problémy pri verejnom obstarávaní (dva prípady sa oneskorili o viac než rok).Príloha  III
33 Prílohy
Krajina/región Názov projektuPríspevok EÚ
(mil. EUR)Hlavné opatreniaTyp projektu
A, B alebo C1 Dátum ukončenia2Projekt do -
končený v čase 
auditu
Poľsko
(OP Infraštruktúra a životné 
prostredie)Ochrana voľne žijúcich zvierat a voľne rastúcich rastlín v chránených oblastiach prostredníctvom koncen -
trácie toku turistov0,3Práce na využitie pôdy (napr. vyrovnávanie povrchu, búranie existujúcich stavieb), budovanie turistickej 
infraštruktúryC máj 2012 Áno
Aktívna ochrana tetrova hoľniaka na osobitnom chránenom vtáčom území v lokalite Natura 2000 v pralese 
Knyszynska0,6 Ochrana optimálneho biotopu tetrova hoľniaka C december 2011 Áno
Národný program na ochranu hlucháňa hôrneho 0,2Vypracúvanie národného programu (monitorovanie kvality biotopu v rámci biotopov hlucháňa hôrneho 
a jeho populácie v rámci krajiny) B december 2011 Áno
Vypracúvanie akčných plánov ochrany území v sieti Natura 2000 v Poľsku 5,8 Vypracúvanie plánov ochrany pre 406 lokalít v sieti Natura 2000 B(Predpoveď:  
apríl 2014Nie
Ekologické zásahy – zvýšenie účasti verejnosti na ochrane území Natura 2000 0,1 Príprava vzdelávacích materiálov, internetovej stránky, školení, študijných návštev A február 2011 Áno
Bližšie k prírode – identifikácia a vzdelávanie miestnych úradníkov v oblasti životného prostredia 0,2 Uverejnenie vzdelávacích a  informačných materiálov, internetová stránka A marec 2012 Áno
Rumunsko
(OP Životné prostredie)Digitálna kartografická podpora použitá pri príprave plánu a stratégie riadenia 0,8 Vytváranie digitálnych máp s vysokým rozlíšením zobrazujúcich biosférickú rezerváciu delty Dunaja B október 2012 Áno
Zlepšovanie biodiverzity v prímorskom odvetví prostredníctvom zvyšovania povedomia a informovanosti 2,8 Vybudovanie centra pre návštevníkov, turistických chodníkov, informačných miest A(Predpoveď:  
december 2015Nie
Integrovaný informačný systém – podpora pre zlepšenie ochrany ekosystémov 3,6 Zavedenie integrovaného informačného systému na správu biosférickej rezervy delty Dunaja B november 2011 Áno
Riadiace opatrenia pre prímorskú lokalitu s európskym významom ROSSCI0066 5,8 Inventárny súpis podmorských biotopov a druhov a mapovanie morskej lokality B október 2013 Nie
Opatrenia týkajúce sa starostlivosti o druhy s európskym významom v prírodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Inventárny súpis druhov; centrum pre návštevníkov, informačné miesta, vzdelávací chodník B máj 2011 Áno
Zlepšenie situácie zubrov v prírodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Infraštruktúra pre zubry a aktivity na podporu ich rozmnožovania C máj 2013 Nie
Projekt RO-NT3 „Spoločný prístup k biodiverzite v prírodnej rezervácii Secu a prírodnom parku Vanatori 
Neamt“0,2 Inventárny súpis zvierat a vytvorenie databázy B máj 2013 Nie
1 Typy projektov:
A = Opatrenia na zvýšenie povedomia a vzdelávacie opatrenia.
B = Príprava informácií a vypracúvanie plánov.
C = Konkrétne ochranné opatrenia.
2 Pôvodné termíny ukončenia neboli splnené pri 18 projektoch. Päť projektov sa oneskorilo o viac než šesť mesiacov, 
dva z dôvodu ťažkostí pri kúpe pozemku a tri pre problémy pri verejnom obstarávaní (dva prípady sa oneskorili o viac než rok).
34 Prílohy Príloha IVPríležitosti pre stratégiu v oblasti biodiverzity ponúkané rôznymi fondmi EÚ vo 
finančnom rámci 2007  – 2013, ako ich uvádza Komisia
Politika EÚHlavné opatrenia pre biodiverzitu
(priame a nepriame)Rozpočet 
na obdobie 
2007  – 2013
(mil. EUR)Hlavný relevantný 
cieľ stratégie  
v oblasti 
biodiverzityHlavní príjemcovia
Spoločná poľnohospodárska 
politikaOchrana biodiverzity, opatrenia na ria -
denie a obnovu v poľnohospodárskych 
a lesných biotopoch
Platby v rámci siete Natura 2000; agro -
environmentálne a  environmentálne 
platby týkajúce sa lesov
Podpora na vzdelávanie, poradenské 
služby, ochranu a zlepšenie vidieckeho 
dedičstva42 700Cieľ 3:
Poľnohospodárstvo 
a lesníctvo
Cieľ 1:
Ochrana prírody
Cieľ 2:
ObnovaPravidelné podmienené platby poľno -
hospodárom a vlastníkom lesov
Iní príjemcovia v rámci konkrétnych 
cieľov vo vidieckych oblastiach (napr. 
diverzifikácia vidieckeho hospodárstva)
Spoločná rybárska politikaAkvaenvironmentálne opatrenia
Ochrana vodných živočíchov a  rastlín
Ochrana pobrežného prostrediaÚdaje nie sú 
k dispozíciiCieľ 4:
Rybné hospodárstvoOprávnené na financovanie: pobrežné 
komunity, organizácie výrobcov a iní 
príjemcovia v prímorských oblastiach
Politika súdržnostiPodpora biodiverzity a  ochrana prírody
Podpora prírodného bohatstva
Ochrana a rozvoj prírodného dedičstva
Pomoc pracovnej sile a firmám prispô -
sobiť sa novým environmentálnym vý -
zvam a presadzovanie ochrany prírody 
pri riadení v súkromnom sektore5 232Cieľ 1:
Ochrana prírody
Cieľ 2:
ObnovaRôzni príjemcovia
Finančné zameranie na zaostávajúce 
regióny a iné regióny s cieľom zvýšiť 
regionálnu konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť
Spolufinancovanie jednorazových 
investícií/infraštruktúry
Politika v  oblasti životného 
prostredia (Life+)Inovatívne projekty, osvedčené 
postupy, demonštračné projekty 
a opatrenia120Cieľ 1:
Ochrana prírody
Cieľ 2:
Obnova
Cieľ 5:
Invazívne cudzie 
druhyOprávnené na financovanie: rôzne ve -
rejné a súkromné subjekty a jednotlivci
Riadenie programu Komisiou
Bez pravidelných výdavkov na životné 
prostredie
Politika v  oblasti výskumuOchrana a trvalo udržateľné riadenie 
prírodných a človekom vytvorených 
zdrojov a  biodiverzity
Riadenie morského prostredia
Prognostické metódy a hodnotiace 
nástroje udržateľného rozvoja110Cieľ 1:
Ochrana prírody
Cieľ 2:
ObnovaOprávnené na financovanie: verejné 
organizácie a súkromné firmy vykoná -
vajúce výskumné činnosti
Vonkajšia politikaPodpora v súvislosti s plnením záväzkov 
v súlade s medzinárodným Dohovorom 
o biologickej diverzite (DBD)114Cieľ 6:
Biodiverzita v  celo -
svetovom meradleOprávnené na financovanie: rozvojové 
krajiny a partnerské organizácie, ako aj 
medzinárodné organizácie a agentúry EÚ
Zdroj:  Pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2011) 540 v konečnom znení z 3. mája 2011.
35
Aj keď biodiverzita nie je v programovom období 
2014 – 2020 prioritou v rámci tematického zame -
rania stanoveného v nariadení o EFRR (článok 4), 
Komisia uverejnila osobitný usmerňovací dokument 
pre riadiace orgány [„The guide to multi -benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure“ (Príručka pre viacúčelové investície 
do prírody a zelenej infraštruktúry v rámci politiky 
súdržnosti)] s cieľom podporiť tieto orgány v tejto 
činnosti.
V súvislosti so stratégiou EÚ na ochranu biodiverzity 
do roku 2020 sa v opatrení 5 predpokladá, že člen -
ské štáty za pomoci Komisie do roku 2014 zmapujú 
a posúdia stav ekosystémov a ich služieb. Útvary 
Komisie (Generálne riaditeľstvo pre životné prostre -
die – GR ENV a Spoločné výskumné centrum – GR 
JRC) spolu s Európskou environmentálnou agen -
túrou vypracovali dve správy, ktoré môžu členské 
štáty použiť pri vykonávaní tejto činnosti.
V opatrení 6a) tejto stratégie sa tiež predpokladá, 
že členské štáty za pomoci Komisie do roku 2014 
vypracujú strategický rámec pre stanovenie priorít 
v oblasti obnovy ekosystémov, a to úrovni EÚ, vnút -
roštátnej úrovni a nižšej ako vnútroštátnej úrovni. 
Komisia uverejnila dve konzultačné správy týkajúce 
sa tejto otázky, pričom v jednej sa uvádza odhad 
nákladov na dosiahnutie cieľa obnoviť do roku 
2020 15 % degradovaných ekosystémov, a poskytla 
členským štátom odporúčania.
Komisia plánuje uverejniť usmernenia o kontrole 
biodiverzity, ktoré okrem iných možností poskytnú 
členským štátom podporu pri zisťovaní možností 
v rámci EFRR.
VI b) 
Komisia toto odporúčanie prijíma. Dohody o part -
nerstve uzatvorené medzi Komisiou a jednotlivými 
členskými štátmi predstavujú dôležitý nástroj na 
zabezpečenie komplementárnosti medzi jednotli -
vými fondmi EÚ. EFRR a programy rozvoja vidieka sa 
budú počas interných medziútvarových konzultácií 
dôkladne kontrolovať s cieľom maximalizovať kom -
plementárnosť medzi EFRR a EPFRV. V súvislosti so 
všetkými aspektmi súvisiacimi so sústavou Natura 
2000 je táto dôkladná kontrola založená na priorit -
ných akčných rámcoch.Zhrnutie
IV 
Komisia víta posúdenie vykonané Dvorom audíto -
rov, v ktorom sa uvádzajú informácie, ktoré budú 
veľmi užitočné pri vykonávaní ďalšej generácie 
programov.
Komisia pripomína, že cieľom EFRR je zmenšiť 
hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Aj keď sa 
prostredníctvom fondu môžu okrem iných cieľov 
podporovať ciele biodiverzity, fond nie je navrhnutý 
ako vyhradený nástroj na podporu biodiverzity.
V 
Komisia očakáva, že zavedením osobitných cieľov 
a ukazovateľov výsledkov pre operačné programy 
v novom programovom období (2014 – 2020), 
ktoré prípadne zahŕňajú biodiverzitu, sa zlepší 
monitorovanie a kapacita podávania správ.
Nevyhnutným predpokladom dobrej realizácie 
projektu sú prípravné práce vrátane prác financova -
ných z EFRR. Predstavujú základ budúcich interven -
cií (a dosiahnutia prínosov v oblasti biodiverzity). 
Treba očakávať, že tieto činnosti sa budú podporo -
vať z EFRR, na realizáciu projektov by sa však mohli 
použiť aj ďalšie fondy EÚ (ako je EPFRV) a vnútro -
štátne zdroje.
VI a) 
Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia na 
základe toho začala podporovať členské štáty, aby 
v príslušných operačných programoch stanovili 
svoje priority v rámci obnovy biodiverzity. V rámci 
zdieľaného hospodárenia so štrukturálnymi fondmi 
členské štáty navrhujú ciele a vyberajú investičné 
priority podľa svojich osobitných potrieb, o kto -
rých rokujú s Komisiou. Sú spojené s ukazovateľmi 
výsledkov a výstupov. Po prijatí programu členské 
štáty vyberú a realizujú projekty. Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 36
V prípade, keď sú jasne stanovené ciele v oblasti 
biodiverzity, sú potrebné osobitné ukazovatele 
výstupov a výsledkov a postupy hodnotenia.
VII c) 
Komisia toto odporúčanie prijíma a už začala poža -
dované opatrenia. Komisia v súlade s článkom 13 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustano -
veniach uverejní pokyny pre príjemcov, v ktorých 
sa uvedú informácie o tom, ako využiť komplemen -
tárnosť európskych štrukturálnych a investičných 
fondov (EŠIF) s inými nástrojmi EÚ. Uvedené pokyny 
obsahujú tiež časť o komplementárnosti.
Komisia si pravidelne vymieňa informácie s člen -
skými štátmi a poskytuje im poradenstvo o vyu -
žívaní jednotlivých fondov pre biodiverzitu, napr. 
prostredníctvom koordinačnej skupiny pre prírodu 
a biodiverzitu a pracovnej skupiny pre Európsku sieť 
orgánov životného prostredia (ENEA).
VIII 
Komisia s odporúčaním súhlasí a prijíma požado -
vané opatrenia. Vo vykonávacích aktoch na roky 
2014 – 2020 sa vymedzuje revidovaný systém kate -
gorizácie s cieľom poskytnúť informácie o investí -
ciách realizovaných v rámci politiky súdržnosti. 
Komisia v rámci tohto informačného systému vytvo -
rila vnútorný mechanizmus „sledovania biodiver -
zity“, na základe ktorého bude možné zaznamenať 
priame a nepriame výdavky na biodiverzitu v rámci 
EFRR a Kohézneho fondu. Spoľahlivosť údajov bude 
závisieť od kvality údajov, ktoré poskytnú členské 
štáty.
Komisia sa v súlade so záväzkami EÚ v oblasti 
ochrany biodiverzity a medzinárodnými záväzkami 
v rámci Dohovoru o biologickej diverzite usiluje 
o účinnejšie sledovanie výdavkov na opatrenia 
v oblasti biodiverzity. Do programových vyhlásení 
za rok 2015 sa začlení časť vyhradená na sledovanie 
biodiverzity a Komisia v súčasnosti zlepšuje meto -
diku sledovania biodiverzity v rozpočte EÚ.VI c) 
Za realizáciu programov v rámci zdieľaného hospo -
dárenia sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. 
Vzhľadom na to sa Komisia domnieva, že toto odpo -
rúčanie by malo byť určené orgánom zodpovedným 
za program. Výbor pre monitorovanie programov, 
v ktorom Komisia pôsobí ako pozorovateľ, zohráva 
v rámci príslušných právnych ustanovení hlavnú 
úlohu pri monitorovaní pokroku a riešení ťažkostí 
súvisiacich s realizáciou. Komisia bude monitorovať 
výsledky programov a určí prekážky ich účinnej rea -
lizácie, a to prostredníctvom preskúmania výročných 
správ o vykonávaní a ročných hodnotiacich zasad -
nutí. Ďalším nástrojom na tento účel je výkonnostný 
rámec.
V rokoch 2014 – 2020 budú požiadavky na monito -
rovanie a hodnotenie jednoznačnejšie na základe 
výročných správ o výbere projektov a nákladov 
podľa zamerania, vymedzenia osobitných ukazovate -
ľov výsledkov, ukazovateľov všeobecného a konkrét -
neho výstupu a posúdení vplyvu.
Operačné programy budú obsahovať spoločné uka -
zovatele a môžu obsahovať ukazovatele špecifické 
pre príslušné programy (ako v prípade biodiverzity), 
ktoré používajú riadiace a vykonávacie orgány na 
monitorovanie realizácie programov a prípadne 
na informovanie Komisie. Komisia bude preto od 
roku 2016 prijímať ročné údaje a správy o vyko -
návaní, ktoré poskytnú lepší prehľad o pokroku 
a výsledkoch.
VII a) 
Komisia toto odporúčanie prijíma. Ako reakciu na 
toto odporúčanie bude Komisia v rámci Európskej 
siete orgánov životného prostredia a riadiacich orgá -
nov (European Network of Environmental Authorities 
and Managing Authorities, ENEA -MA) zdôrazňovať, 
že je potrebné, aby na prípravné opatrenia náležite 
nadväzovali konkrétnejšie ochranné opatrenia.
VII b) 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. V nariadeniach 
na roky 2014 – 2020, ktoré boli prijaté v decembri 
2013, sa stanovuje, že členské štáty sú povinné aspoň 
raz v programovom období posúdiť vplyv jednotli -
vých prioritných osí. Povaha tohto posúdenia bude 
závisieť od konkrétnych cieľov stanovených v progra -
moch, ktoré sa ešte len majú prijať. 
Odpovede Komisie 37
12
Začiatkom roka 2011 Komisia prijala oznámenie na 
tému „Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu 
v rámci stratégie Európa 2020“, ktoré obsahuje strate -
gické zameranie, odporúčania a osvedčené postupy 
v súvislosti s ekosystémovými službami a biodiverzitou. 
V rokoch 2012 a 2013 sa ako nadväzné opatrenia uverej -
nili dve usmernenia, ktoré úplne alebo čiastočne súviseli 
s biodiverzitou [„The guide to multi -benefit cohesion 
policy investments in nature and green infrastructure“ 
(Príručka pre viacúčelové investície do prírody a zelenej 
infraštruktúry v rámci politiky súdržnosti) a „Connecting 
smart and sustainable growth through smart speciali -
sation“ (Prepojenie inteligentného a udržateľného rastu 
prostredníctvom inteligentnej špecializácie)].
Okrem toho na základe nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 
o spoločných ustanoveniach môže Komisia ponúknuť 
členským štátom pomoc pri príprave projektov na roky 
2014 – 2020 a ich posudzovaní (pozri článok 58, Tech -
nická pomoc na podnet Komisie).
Pripomienky
19
V roku 2012 a začiatkom roka 2013 Komisia vytvorila 
počiatočné usmernenia s cieľom sledovať náklady na 
biodiverzitu v rámci všetkých príslušných nástrojov 
vrátane EFRR.
20
V rámci EFRR tiež existujú možnosti financovania cieľa 5 
(invázne nepôvodné druhy).
Spoločná odpoveď na pripomienky 22 
až 24
Komisia vyzvala členské štáty, aby dôkladnejšie zvážili 
podporu ekosystémov a biodiverzity aj vzhľadom na 
vtedy budúce programy, ktoré sa mali vypracovať na 
roky 2014  – 2020.
S cieľom podporiť členské štáty a ich orgány pri čerpaní 
finančných prostriedkov Komisia vytvorila osobitnú 
pracovnú skupinu pre biodiverzitu v rámci Európskej 
siete orgánov životného prostredia a riadiacich orgánov 
(ENEA -MA) a uverejnila tiež usmernenia uvedené vyššie. 
Prostredníctvom niekoľkých udalostí sa zabezpečila 
cielená spolupráca s členskými štátmi v tejto oblasti 
(pracovné skupiny Rady).Úvod
06
Pojem „integrované financovanie“ sa vzťahuje na 
začlenenie investícií do ochrany prírody a biodiver -
zity do hlavných nástrojov EÚ na financovanie (na 
rozdiel od vytvorenia osobitného fondu). Vzhľadom 
na to je potrebné, aby bolo financovanie opatrení 
na ochranu prírody a biodiverzity v súlade s cel -
kovými cieľmi týchto nástrojov (napr. v oblasti 
regionálneho rozvoja, rastu a zamestnanosti, 
rozvoja vidieka atď.). Len program LIFE poskytuje 
cielené financovanie oparení na ochranu prírody 
a biodiverzity.
09
Pokiaľ ide o obdobie rokov 2007 – 2013, Komisia 
sa domnieva, že ďalších 0,8 miliardy EUR v okruhu 
„cestovný ruch“ (podpora prírodného bohatstva) 
takisto prispieva k cieľom ochrany biodiverzity1.
10
Komisia v odhadoch uvádza, že nepriame  prí-
spevky z EFRR na ciele v oblasti biodiverzity pred -
stavujú celkovo 13,2 miliardy EUR (pridelené schvá -
lené sumy na programové obdobie 2007 – 2013), so 
zreteľom na tieto kategórie výdavkov: 44 (hospo -
dárenie s domácim a priemyselným odpadom), 46 
[spracovanie vody (odpadová voda)], 48 (integro -
vaná prevencia a kontrola znečistenia), 49 (zmier -
ňovanie klimatickej zmeny a prispôsobovanie sa 
klimatickej zmene), 50 (ozdravovanie priemyselných 
lokalít a kontaminovanej pôdy), 53 (predchádzanie 
rizikám), 54 (iné opatrenia na zachovanie životného 
prostredia a predchádzanie rizikám), 56 (ochrana 
a rozvoj prírodného dedičstva), pričom sa v prípade 
všetkých týchto kategórií použije diskontný faktor 
40 %. Ďalšie informácie o metodike sú uvedené 
v správe EÚ k Dohovoru o biologickej diverzite.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx .
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx .
Odpovede Komisie 38
Rámček 1
1. Komisia presviedča členské štáty, aby začlenili 
ochranu prírody a biodiverzity medzi svoje inves -
tičné priority. Komisia uverejnila viacero usmernení 
týkajúcich sa tejto otázky (napr. Ekonomické prínosy 
sústavy Natura 2000, príručka Financovanie sústavy 
Natura 2000). Komisia tiež podporuje osvedčené po -
stupy a usporiadala viacero seminárov v členských 
štátoch o financovaní sústavy Natura 2000.
2. Komisia podporuje inkluzívnu a transparentnú prí -
pravu operačných programov. Cieľom seminárov 
o financovaní sústavy Natura 2000 v členských štá -
toch bolo okrem iného zvýšiť zapojenie zaintereso -
vaných strán do prípravy príslušných operačných 
programov.
3. Pokrok v prijímaní plánov riadenia a iných riadiacich 
opatrení nebol taký rýchly, ako sa pôvodne očakáva -
lo, aj keď niektoré členské štáty nedávno preukázali 
významný pokrok v tejto oblasti (napr. Francúzsko, 
Maďarsko a Poľsko).
4. Členské štáty môžu využiť svoju technickú pomoc 
s cieľom budovať kapacity u svojich partnerov zo so -
ciálno -hospodárskej oblasti a občianskej spoločnos -
ti. V tejto súvislosti sa podporuje začlenenie týchto 
partnerov do programov na roky 2014 – 2020, v ne -
poslednom rade prostredníctvom prijatia „kódexu 
správania“ .
5. Komisia sa usiluje zjednodušiť prístup občanov 
a podnikov k financovaniu EÚ vzhľadom na legisla -
tívnu výzvu obnoviť a zlepšiť výsledky výdavkových 
programov EÚ, ktoré sa týkajú všetkých európskych 
politík a do ktorých sú zapojené všetky európske 
inštitúcie a členské štáty. S cieľom zabezpečiť, aby 
sa projekty vykonávali v súlade s prioritami ope -
račných programov a pravidlami oprávnenosti, sú 
však nevyhnutné administratívne opatrenia. Na 
zlepšenie administratívnej kapacity potenciálnych 
príjemcov je k dispozícii technická pomoc.25
Komisia sa domnieva, že investície do biodiverzity 
a ochrany prírody sú vo svojej podstate v súlade 
s prioritami EFRR, ako sú vytváranie rastu a pracovných 
miest, riešenie otázok zmeny klímy a zníženie sociál -
neho vylúčenia. Komisia uverejnila v júni 2013 usmer -
nenia týkajúce sa otázky, ako možno prostredníctvom 
investícií do biodiverzity dosiahnuť rôzne sociálno -hos-
podárske prínosy a uľahčiť integrovaný regionálny 
rozvoj, napr. „The Guide to Multi -Benefit Cohesion 
Policy Investments in Nature and Green Infrastructure“ 
(Príručka pre viacúčelové investície do prírody a zelenej 
infraštruktúry v rámci politiky súdržnosti).
28
Komisia zadala zákazku na zlepšenie pôvodnej meto -
diky sledovania výdavkov na biodiverzitu. Plánuje sa 
seminár s cieľom informovať členské štáty a zaintereso -
vané strany o metodike Komisie na sledovanie nákla -
dov a vymieňať si osvedčené postupy.
Systém kategorizácie je nástroj informačného systému 
a prostredníctvom tohto systému sa neurčuje oprávne -
nosť. V článku 37 písm. d) nariadenia (ES) č. 1083/2006, 
ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európ -
skom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociál -
nom fonde a Kohéznom fonde (roky 2007 – 2013), sa 
zavádza systém a spresňuje sa, že rozdelenie podľa 
kategórií je orientačné. Osobitnú výzvu predstavujú 
integrované projekty, ktoré treba v tomto informač -
nom systéme presne zachytiť.
29
Prípravné opatrenia často predstavujú nevyhnutný 
predpoklad pre opatrenia na ochranu na mieste ( in 
situ), zelenú infraštruktúru a obnovu. V operačných 
programoch v programovom období 2014 – 2020 
by členské štáty mali uprednostniť činnosť v oblasti 
ochrany na mieste ( in situ) , zelenej infraštruktúry 
a obnovy, založenú na predchádzajúcich prípravných 
štúdiách.
Rámček 4 – Tretia zarážka
 Skutočnosť, že v krajine chýba riadny kataster nehnu -
teľností, predstavuje vážnu prekážku územného 
plánovania a rozvoja v mnohých odvetviach vrátane 
životného prostredia. Komisia a rumunské orgány sa 
dohodli, že túto skutočnosť budú považovať za jednu 
z hlavných priorít financovania v programovom období 
2014  – 2020.
Odpovede Komisie 39
31
Komisia súhlasí, že by sa malo vykonať posúdenie 
vplyvu programových činností. Posúdenie vplyvu 
projektu by sa tiež mohlo považovať za osvedčený 
postup, hoci náklady na posúdenie na úrovni pro -
jektu môžu byť neprimerane vysoké. V nariadeniach 
na roky 2014 – 2020 sa preto stanovuje, že členské 
štáty sú povinné aspoň raz v programovom období 
posúdiť vplyv jednotlivých prioritných osí.
Rámček 6 – Tretia zarážka 
Tretia zarážka: Komisia v súvislosti s vnútroštát -
nymi činnosťami na pláži Sulina zistila porušenie 
právnych predpisov EÚ a začala konanie o porušení 
predpisov (vec 2010/4024, formálna výzva zaslaná 
Rumunsku 7. mája 2010).
33
Na účinné monitorovanie vplyvu investície do biod -
iverzity sú nevyhnutné primerané ukazovatele a šta -
tistické údaje. Tieto ukazovatele by sa mali schváliť 
vo fáze návrhu projektu. Predpokladá sa, že v rámci 
mnohých projektov určených na podporu biodiver -
zity vznikne časový posun medzi prijatím opatrení 
a dokázaním pozitívnej reakcie z hľadiska biodi -
verzity. Možno vytvoriť správne fyzikálne a hy  dro-
logické podmienky, no na vytvorenie zdravých 
ekosystémov a bohatej biodiverzity je potrebný čas. 
Vo fáze návrhu projektu by sa mali vyvinúť a schvá -
liť špecifické ukazovatele úspechu projektu. V mno -
hých prípadoch sa merateľné pozitívne vplyvy na 
biodiverzitu môžu prejaviť až niekoľko rokov po 
formálnom skončení projektu.
Vzhľadom na to je vytvorenie ukazovateľov 
výsledkov pre monitorovanie a posúdenie vplyvu 
na biodiverzitu náročnou úlohou. Táto úloha si 
vyžaduje zber úplných údajov a rozšírenie našich 
znalostí. Výsledkom podpory opatrení – ako sú 
mapovanie a posúdenie ekosystémov a ich služieb 
v rámci stratégie EÚ na ochranu biodiverzity do 
roku 2020  – bude lepšie pochopenie súčasného 
stavu biodiverzity, stanovenie konkrétnych cieľov 
v oblasti ochrany/obnovy a dobré monitorovanie 
a hodnotenie.Rámček 5 – Prvá zarážka 
Členský štát je v rámci zdieľaného hospodárenia 
zodpovedný za prípravu, výber a vykonávanie pro -
jektov s nižšou hodnotou než 50 miliónov EUR.
Komisia zohľadní pripomienky Dvora audítorov 
v rámci rokovaní o OP Životné prostredie na roky 
2014 – 2020 pre Českú republiku s cieľom podporiť 
opatrenia na riešenie tejto otázky (zabrániť omeška -
niu v postupe schválenia a častým zmenám rozsahu 
projektov).
Rámček 5 – Druhá zarážka
Príprava dokumentácie pre „Národný program 
ochrany hlucháňa hôrneho“ predstavovala len 
jeden prvok projektu. Ďalšie prvky boli: monito -
rovanie populácie hlucháňa hôrneho v Poľsku, 
monitorovanie stavu ochrany jeho prirodzeného 
prostredia na 39 miestach a 20 odborných seminá -
rov. Všetky tieto prvky projektu sa vykonali. Projekt 
teda prispel k zlepšeniu znalostí o stave ochrany 
hlucháňa hôrneho v Poľsku. Príjemca na základe 
pripomienok, ktoré vyjadrilo GR ENV, skúma doku -
mentáciu vytvorenú na účely prijatia národného 
programu.
Rámček 5 – Tretia zarážka
Príprava a prijatie národných akčných programov 
pre konkrétne druhy je dlhodobý proces (sú nevy -
hnutné konzultácie s rôznymi orgánmi a zaintere -
sovanými stranami na vnútroštátnej, regionálnej 
a miestnej úrovni). Hlavným prvkom budúcich 
programov je dokumentácia vytvorená v rámci 
projektov EFRR. Prostredníctvom nej sa tiež zlep -
šujú znalosti o druhoch, ktoré možno použiť pri 
plánovaní opatrení na ochranu na mieste ( in situ ) (aj 
keď chýbajú národné programy). GR ENV na základe 
účasti všetkých zainteresovaných strán nedávno 
vypracovalo postup schválenia programov ochrany 
konkrétnych druhov, čím sa zabezpečí náležitá udr -
žateľnosť projektov v oblasti biodiverzity.
Odpovede Komisie 40
40
Spolufinancované projekty vyberajú a realizujú 
členské štáty a ich orgány. V tomto rámci je ich 
úlohou zabezpečiť finančnú udržateľnosť podporo -
vaného projektu vrátane zabezpečenia nadväzných 
finančných prostriedkov na miestnej, regionálnej 
a vnútroštátnej úrovni, a to v strednodobom a dlho -
dobom horizonte. Možnosti použitia finančných 
nástrojov prostredníctvom politiky súdržnosti sa 
v súvislosti s obdobím 2014 – 2020 posilnili a člen -
ské štáty by mohli využiť tieto nové možnosti 
takisto v oblasti ochrany prírody a biodiverzity.
Rámček 11 – Druhá zarážka
Predkladatelia projektov sa v súvislosti s výberom 
zubrov, ktoré budú vypustené do parku, zaoberali 
otázkami genetickej rozmanitosti a životaschop -
nosti populácie. Od skončenia projektu sa pros -
tredníctvom vlastných finančných prostriedkov 
vypustilo ďalších päť zubrov a vo voľnej prírode sa 
narodili tri mláďatá.
Rámček 11 – Tretia zarážka                                                  
V čase auditu ministerstvo životného prostredia 
v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi 
rokovalo o schválení plánu správy parku.
Rámček 11 – Štvrtá zarážka
Koordináciu zabezpečuje riadiaci orgán pre ope -
račný program Životné prostredie v programovom 
období 2007 – 2013, vytvorený v rámci ministerstva 
životného prostredia a zmeny klímy.
Závery a odporúčania
41
Komisia očakáva, že zavedením osobitných cieľov 
a ukazovateľov výsledkov pre operačné programy 
v novom programovom období (2014 – 2020), 
ktoré prípadne zahŕňajú biodiverzitu, sa zlepší 
monitorovanie a kapacita podávania správ.Spoločná odpoveď na bod 34  
a rámček 9
V rámci analýzy monitorovania operačných progra -
mov EFRR by sa mali zohľadniť právne predpisy EÚ. 
V tejto súvislosti sa monitorovanie španielskych 
programov (s príslušnými ukazovateľmi) vyko -
nalo správne prostredníctvom výročných správ 
o vykonávaní. Výročné správy o vykonávaní obsa -
hujú monitorovanie na programovej úrovni (a nie 
na projektovej úrovni) a hodnoty ukazovateľov, 
ako sú: „Opatrenia vytvorené v oblastiach Natura 
2000“, „Obnovená oblasť“, „Plánované opatrenia na 
obnovu a regeneráciu životného prostredia“, „Počet 
environmentálnych projektov“, „Dĺžka postihnutého 
pobrežia“, „Opatrenia na obnovu biotopov a druhov 
v sieti Natura“.
35
Komisia súhlasí s názorom Dvora audítorov, že ak 
chýba monitorovanie, nemožno posúdiť výsledky. 
V programovom období 2014 – 2020 musia členské 
štáty zaviesť postupy s cieľom zabezpečiť, aby sa 
pre všetkých operácie financovaných z programu 
prijal účinný systém ukazovateľov.
37
V rámci zdieľaného hospodárenia realizujú projekty 
členské štáty a ich orgány a musia zabezpečiť ich 
udržateľnosť vrátane prípadného zachovania stavu 
a finančnej podpory prostredníctvom miestnych, 
regionálnych alebo vnútroštátnych finančných 
prostriedkov.
Okrem toho na dosiahnutie udržateľných výsledkov 
je nevyhnutný záväzok miestneho spoločenstva 
alebo environmentálnej MVO zachovať lokalitu 
(miesto) v danom stave aj po zlepšení. Na tento 
účel je nevyhnutné, aby sa pred začatím projektu 
dokumentovala úroveň investícií (okrem finančných 
aj ľudských a hmotných) a aby spoločenstvo/MVO 
súhlasilo so zabezpečením týchto investícií na konci 
realizácie projektu.
Odpovede Komisie 41
V opatrení 6a) tejto stratégie sa tiež predpokladá, 
že členské štáty za pomoci do roku 2014 Komisie 
vypracujú strategický rámec pre stanovenie pri -
orít v oblasti obnovy na úrovni EÚ, vnútroštátnej 
úrovni a nižšej ako vnútroštátnej úrovni. Komisia 
uverejnila dve konzultačné správy týkajúce sa tejto 
otázky, pričom v jednej sa uvádza odhad nákladov 
na dosiahnutie cieľa obnoviť do roku 2020 15 % 
degradovaných ekosystémov, a poskytla členským 
štátom odporúčania.
Komisia plánuje uverejniť usmernenia o kontrole 
biodiverzity, ktoré okrem iných možností poskytnú 
členským štátom podporu pri zisťovaní možností 
v rámci EFRR.
Odporúčanie 1 b)
Komisia toto odporúčanie prijíma. Dohody o part -
nerstve uzatvorené medzi Komisiou a jednotlivými 
členskými štátmi predstavujú dôležitý nástroj na 
zabezpečenie komplementárnosti medzi jednotli -
vými fondmi EÚ. Operačné programy a programy 
rozvoja vidieka sa budú počas interných medziútva -
rových konzultácií dôkladne kontrolovať s cieľom 
maximalizovať komplementárnosť medzi EFRR 
a EPFRV. V prípade všetkých aspektov súvisiacich 
so sústavou Natura 2000 je táto dôkladná kontrola 
založená na prioritných akčných rámcoch.
Odporúčanie 1 c)
Za realizáciu programov v rámci zdieľaného hospo -
dárenia sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. 
Vzhľadom na to sa Komisia domnieva, že toto odpo -
rúčanie by malo byť určené orgánom zodpovedným 
za program. Výbor pre monitorovanie programov, 
v ktorom Komisia pôsobí ako pozorovateľ, zohráva 
v rámci príslušných právnych ustanovení hlavnú 
úlohu v monitorovaní pokroku a riešení ťažkostí 
súvisiacich s realizáciou. Komisia bude prostredníc -
tvom preskúmania výročných správ o vykonávaní 
a ročných hodnotiacich zasadnutí monitorovať 
výsledky programov a určí prekážky ich účinnej 
realizácie. Ďalším nástrojom na tento účel je výkon -
nostný rámec.Nevyhnutným predpokladom dobrej realizácie pro -
jektu sú prípravné práce vrátane prác financovaných 
z EFRR. Predstavujú základ budúcich intervencií  
(a dosiahnutia prínosov v oblasti biodiverzity). Treba 
očakávať, že tieto činnosti sa budú podporovať z EFRR, 
na realizáciu projektov by sa však mohli použiť aj ďal -
šie fondy EÚ (ako je EPFRV) a vnútroštátne zdroje.
42
Členské štáty v súlade so svojimi osobitnými charak -
teristikami, potrebami a situáciou vyberú priority, na 
ktoré sa použije EFRR. Komisia v tejto súvislosti posky -
tuje podporu členským štátom, pokiaľ ide o prípadné 
použitie EFRR na biodiverzitu v období 2014 – 2020 
(Príručka pre viacúčelové investície do prírody a zele -
nej infraštruktúry v rámci politiky súdržnosti, príručka 
Financovanie sústavy Natura 2000, semináre v člen -
ských štátoch o financovaní sústavy Natura 2000), 
a bude ju naďalej poskytovať napr. prostredníctvom 
nastávajúcich usmernení o kontrole biodiverzity.
Odporúčanie 1 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia na základe 
toho začala podporovať členské štáty, aby v prísluš -
ných operačných programoch stanovili svoje priority 
v rámci obnovy biodiverzity. V rámci zdieľaného 
hospodárenia so štrukturálnymi fondmi členské štáty 
navrhujú ciele a vyberajú investičné priority podľa 
svojich osobitných potrieb, o ktorých rokujú s Komi -
siou. Sú spojené s ukazovateľmi výsledkov a výstupu. 
Po prijatí programu členské štáty vyberú a realizujú 
projekty. Aj keď biodiverzita nie je v programovom 
období 2014 – 2020 prioritou v rámci tematického 
zamerania stanoveného v nariadení o EFRR (článok 4), 
Komisia uverejnila osobitný usmerňovací dokument 
pre riadiace orgány [„The guide to multi -benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure“ (Príručka pre viacúčelové investície 
do prírody a zelenej infraštruktúry v rámci politiky 
súdržnosti)] s cieľom podporiť tieto orgány v tejto 
činnosti.
V súvislosti so stratégiou EÚ na ochranu biodiverzity 
do roku 2020 sa v opatrení 5 predpokladá, že člen -
ské štáty za pomoci Komisie do roku 2014 zmapujú 
a posúdia stav ekosystémov a ich služieb. Útvary 
Komisie (Generálne riaditeľstvo pre životné prostre -
die – GR ENV a Spoločné výskumné centrum – GR 
JRC) spolu s Európskou environmentálnou agentúrou 
vypracovali dve správy, ktoré môžu členské štáty pou -
žiť pri vykonávaní tejto činnosti.
Odpovede Komisie 42
Odporúčanie 2 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma. Ako reakciu na 
toto odporúčanie bude Komisia v rámci Európskej 
siete orgánov životného prostredia a riadiacich 
orgánov (European Network of Environmental 
Authorities and Managing Authorities, ENEA -MA) 
zdôrazňovať, že je potrebné, aby na prípravné opat -
renia náležite nadväzovali konkrétnejšie ochranné 
opatrenia.
Odporúčanie 1 b)
Komisia s týmto odporúčaním súhlasí. V naria -
deniach na roky 2014 – 2020, ktoré boli prijaté 
v decembri 2013, sa stanovuje, že členské štáty sú 
povinné aspoň raz v programovom období posúdiť 
vplyv jednotlivých prioritných osí. Povaha tohto 
posúdenia bude závisieť od konkrétnych cieľov sta -
novených v programoch, ktoré sa ešte len majú pri -
jať. V prípade, keď sú jasne stanovené ciele v oblasti 
biodiverzity, sú potrebné ukazovatele výstupov 
a výsledkov a postupy hodnotenia.
Odporúčanie 1 c)
Komisia tieto odporúčania prijíma a už začala poža -
dované opatrenia. Komisia v súlade s článkom 13 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustano -
veniach uverejní pokyny pre príjemcov, v ktorých 
sa uvedú informácie o tom, ako využiť komplemen -
tárnosť európskych štrukturálnych a investičných 
fondov s inými nástrojmi EÚ. Tieto pokyny obsahujú 
aj časť o komplementárnosti.
Komisia si pravidelne vymieňa informácie s člen -
skými štátmi a poskytuje im poradenstvo o vyu -
žívaní jednotlivých fondov pre biodiverzitu, napr. 
prostredníctvom koordinačnej skupiny pre prírodu 
a biodiverzitu a pracovnej skupiny pre Európsku sieť 
orgánov životného prostredia.
Komisia s odporúčaniami súhlasí a už začala poža -
dované opatrenia. Vo vykonávacích aktoch na roky 
2014 – 2020 sa vymedzuje revidovaný systém kate -
gorizácie s cieľom poskytnúť informácie o investíci -
ách realizovaných v rámci politiky súdržnosti. Komi -
sia v rámci tohto informačného systému vytvorila 
vnútorný mechanizmus „sledovania biodiverzity“, na 
základe ktorého bude možné zaznamenať priame 
a nepriame výdavky na biodiverzitu v rámci EFRR 
a Kohézneho fondu. Spoľahlivosť údajov bude závi -
sieť od kvality údajov, ktoré poskytnú členské štáty.V rokoch 2014 – 2020 budú požiadavky na monito -
rovanie a hodnotenie jednoznačnejšie na základe 
výročných správ o výbere projektov a nákladov 
podľa zamerania, vymedzenia osobitných ukazova -
teľov výsledkov, ukazovateľov všeobecného a kon -
krétneho výstupu a posúdení vplyvu.
Operačné programy budú obsahovať spoločné uka -
zovatele a môžu obsahovať ukazovatele špecifické 
pre príslušné programy (ako v prípade biodiverzity), 
ktoré používajú riadiace a vykonávacie orgány na 
monitorovanie realizácie programov a prípadne 
na informovanie Komisie. Komisia bude preto od 
roku 2016 prijímať ročné údaje a správy o vyko -
návaní, ktoré poskytnú lepší prehľad o pokroku 
a výsledkoch.
43
Kategórie výdavkov v období rokov 2007 – 2013 
obsahujú kategóriu týkajúcu sa biodiverzity 
a sústavy Natura 2000. V rokoch 2014 – 2020 sa táto 
kategória rozdelí na dve osobitné kategórie. Biod -
iverzita však vo viacerých prípadoch predstavuje 
druhotný cieľ intervencie (prvotný je predchádzanie 
rizikám, obmedzenie znečistenia atď.) a tieto inter -
vencie sú spravidla rozdelené podľa ich prvotných 
cieľov. Projekty podporované z EFRR môžu veľmi 
často prispieť k viacerým cieľom.
44
Zásada pokračovania investícií realizovaných 
v prípravnej fáze je jasná. Investície nevyhnutné na 
vykonanie opatrení, prostredníctvom ktorých sa 
dosiahnu prínosy pre biodiverzitu, sa však neposky -
tujú výlučne z EFRR.
Komisia počas príprav operačných programov na 
roky 2014 – 2020 v niektorých prípadoch odporúča, 
aby členské štáty použili EFRR na investície a nie na 
štúdie; z hľadiska biodiverzity by sa tak zabezpečilo 
urýchlenie a vyššia účinnosť vykonávania plánov 
ochrany a riadenia.
45
Dlhodobú udržateľnosť možno zaručiť nielen 
prostredníctvom finančných vstupov. Potrebné 
vstupy (ľudské a hmotné zdroje) môžu poskytnúť aj 
miestne spoločenstvá alebo MVO, pokiaľ sa rozsah 
týchto vstupov vopred ujasní.
Odpovede Komisie 43
Komisia sa v súlade so záväzkami EÚ v oblasti 
ochrany biodiverzity a medzinárodnými záväzkami 
v rámci Dohovoru o biologickej diverzite usiluje 
o účinnejšie sledovanie výdavkov na opatrenia 
v oblasti biodiverzity. Do programových vyhlásení 
za rok 2015 sa začlení časť vyhradená na sledovanie 
biodiverzity a Komisia v súčasnosti zlepšuje meto -
diku sledovania biodiverzity v rozpočte EÚ.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ-AB-14-012-SK-C  ISSN 1831-0931
Ochrana biodiverzity má pre EÚ kľúčovú prioritu 
v oblasti životného prostredia a  je vyjadrená 
prostredníctvom stratégie EÚ pre biodiverzitu 
do roku 2020, ako aj prostredníctvom rôznych 
politík a právnych predpisov EÚ. V tejto správe sa 
Dvor audítorov sústreďuje na Európsky fond 
regionálneho rozvoja a jeho úlohu pri 
financovaní a  podpore projektov, ktoré 
biodiverzitu priamo podporujú.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV