Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010 /* SEK/2007/0071 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOčENSTIEV | Brusel, 23.1.2007 SEK(2007) 71 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010 (predložené Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Dánska bol predložený v októbri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 1. decembra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Dánska predloženú 30. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov, 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti V uplynulom desaťročí dosahovalo dánske hospodárstvo celkovo relatívne dobr výsledky. Rast reálneho HDP a inflácia sa vyvíjali vo všeobecnosti v súlade s eurozónou. Zároveň sa zlepšilo fungovanie trhu práce, ktorý sa stal veľmi pružným, čo prispelo k postupnému znižovaniu nezamestnanosti a rastu zamestnanosti. Nezamestnanosť je historicky na najnižšej úrovni a miera zamestnanosti je najvyššia v EÚ. Okrem toho Dánsko využíva výhody vyplývajúce z dobre zvládnutých reforiem a zdravých fiškálnych politík, ktoré viedli k postupným prebytkom verejných financií a rýchlemu znižovaniu verejného dlhu. Silné verejné financie sú dôsledkom úspešných hospodárskych reforiem a strednodobej fiškálnej stratégie zameranej na fiškálnu udržateľnosť a disciplínu vo výdavkoch. Dôležitou zložkou tejto stratégie je zastavenie rastu daní, ktoré podporuje disciplína vo výdavkoch a ktoré by postupne malo prispieť k zníženiu daňového zaťaženia. Zdá sa, že pre Dánsko platí v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. Strednodobej stratégii, ktorá sa zameriava na vytváranie rozpočtových prebytkov a znižovanie verejného dlhu, sa úspešne podarilo pripraviť verejné financie na účinky starnutia obyvateľstva. Dohoda o sociálnej starostlivosti uzavretá v júni 2006, ktorá by mala dlhodobo zvýšiť prílev pracovnej sily, prispela k ďalšiemu zlepšeniu schopností Dánska čeliť týmto účinkom. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2010. Rada usúdila, že „celkový rozpočtový stav je zdravý a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu“. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného reformného programu Dánska vypracovaná v súvislosti s revidovanou Lisabonskou stratégiou rastu a zamestnanosti bola predložená dňa 16. októbra 2006. V dánskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti, zlepšenie hospodárskej súťaže v niektorých odvetviach, zvýšenie účinnosti verejného sektora, rozvoj znalostnej spoločnosti, zabezpečenie udržateľnosti životného prostredia a energetiky, podpora podnikania a zvýšenie prílivu pracovnej sily. V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Dánsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Dánsko svojou dohodou o sociálnej starostlivosti z júna 2006 opäť posilnilo svoju reformnú stratégiu v oblasti makroekonomickej politiky aj politiky zamestnanosti a dosiahlo veľmi dobrý pokrok v zabezpečení národného konsenzu v oblasti reforiem. Dánsko tak zaznamenalo pokrok v mikroekonomických politikách vrátane oblasti hospodárskej súťaže. Na základe dosiahnutého pokroku sa Dánsku odporučilo, aby sa zameralo aj na oblasti prílivu pracovnej sily zo strednodobého hľadiska, hospodárskej súťaže, energetiky, dodávky energií, politík na znižovanie emisií a vzdelávania. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou” podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 (pre KP) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Dánska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,7 % v roku 2006 na priemernú úroveň 1,0 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza zo značne opatrných predpokladov rastu, a to najmä na obdobie rokov 2008 – 2010, vzhľadom na technické predpoklady v aktualizácii týkajúce sa ukončenia (kladnej) produkčnej medzery v roku 2010. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. 6. V roku 2006 bol prebytok verejných financií odhadnutý podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 na 3,2 % HDP v porovnaní s cieľom 2,1 % HDP uvedeným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Zodpovedá to vyššiemu rastu, ako sa očakávalo, ako aj pretrvávajúcim vysokým cenám energie pri zohľadnení významu príjmov súvisiacich s produkciou ropy a zemného plynu v Dánsku. 7. Rozpočtová stratégia je zameraná na udržiavanie štrukturálnych prebytkov (t. j. cyklicky upravených prebytkov bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na priemernej úrovni 0,5 % až 1,5 % HDP počas programového obdobia, čo naznačuje podstatné zníženie pomeru verejného dlhu s cieľom zabezpečiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť. Stratégia je založená na obmedzení výdavkov (ročný rast reálnych verejných výdavkov obmedzený na približne 1 % v priemere v období od 2007 do 2010, čo je o 0,5 % viac ako v predchádzajúcej aktualizácii) a zachovaní zastavenia rastu daní zavedeného v roku 2001 a požiadavky vyrovnanosti miestnych rozpočtov. Aktualizácia predpokladá mierny pokles prebytku z 3,1 % HDP v roku 2006 na 2,8 % v roku 2007 a ďalej na 1,2 % v roku 2010 (čo zodpovedá poklesu primárneho prebytku zo 4,7 % v roku 2006 na 1,8 % v roku 2010). Pokles po roku 2008 odráža vyslovene opatrné odhady rastu HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je saldo verejných financií vyššie v rokoch 2006 až 2008, ale nižšie ku koncu programového obdobia. 8. Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky má byť podľa plánu približne 2 % HDP alebo lepšie počas programového obdobia, pričom sa mierne zhorší v roku 2007 a o niečo viac zlepší v rok 2008. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálne saldo medzi 0,5 % a 1,5 % HDP, ktoré sa podľa programu plánuje udržať počas väčšiny programového obdobia. Strednodobý cieľ sa od predchádzajúcej aktualizácie nemení, keďže sa zohľadňuje vylúčenie druhého piliera systému dôchodkového zabezpečenia (bol súčasťou predchádzajúcich programov Dánska) v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004[6]. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 0,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte rastu a stability a v kódexe správania a má oveľa náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Rozpočtové výsledky by mohli byť lepšie ako prognózy v programe, najmä v rokoch 2008 až 2010. Toto je v zásade spôsobené značne opatrným makroekonomickým scenárom programu, ktorý prevažuje riziko, že skutočný rast verejných výdavkov by mohol byť vyšší, ako je plánovaný. 10. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe v priebehu programového obdobia postačujúca na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri každoročných bežných makroekonomických výkyvoch. Pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu je úplne v súlade s paktom stability a rastu. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh klesol pod 30 % HDP v roku 2006, čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu zníži o 11 percentuálnych bodov. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Dánsku je vyšší ako priemer v EÚ, pričom je obzvlášť ovplyvnený veľmi vysokým zvyšovaním výdavkov na dôchodky v pomere k HDP v nasledujúcich desaťročiach. Cieľom uceleného balíka reforiem prijatého v júni 2006 ako „Dohoda o budúcej prosperite, sociálnej starostlivosti a investíciách do budúcnosti“, alebo len „dohoda o sociálnej starostlivosti“, je posun veku odchodu do dôchodku, čo by malo prispieť k potlačeniu dlhodobých trendov týkajúcich sa výdavkov, a tak zlepšiť udržateľnosť verejných financií. Okrem toho, počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým štrukturálnym prebytkom značne prispeje k zmierneniu dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Udržanie vysokých primárnych prebytkov zo strednodobého hľadiska prispeje k zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií. Pri zohľadnení týchto trendov sa zdá, že pre Dánsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 13. Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä vykonávanie reforiem zameraných na zvýšenie dlhodobého prílivu pracovnej sily, najmä prostredníctvom dohody o zvýšení minimálneho veku odchodu do dôchodku a podpory dlhšieho ekonomicky aktívneho života. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[7]. Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz1 [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006)574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004. [7] Konkrétne sa v rámci nepovinných údajov neuvádza kapitálové vyrovnanie.