SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

o uskutočniteľnosti siete menších ratingových agentúr

1. Úvod

Na súčasných kapitálových trhoch zohrávajú ratingové agentúry dôležitú úlohu v prístupe ku kapitálu a dlhodobému financovaniu svetového hospodárstva. Keďže úverový rating je vyjadrením názoru ratingových agentúr na úverovú bonitu určitého štátu, spoločnosti, cenných papierov alebo dlhopisov k určitému dátumu, predstavuje dôležitý údaj pre investorov a iných účastníkov trhu a ovplyvňuje ich strategické rozhodovanie. Úloha, ktorú ratingové agentúry počas nedávnej finančne krízy zohrávali, poukazuje na ich význam pre globalizované finančné trhy, pričom prostredníctvom úverových ratingov mnohými spôsobmi ovplyvňujú trhy s cennými papiermi vrátane prístupu emitentov ku kapitálu, štruktúry transakcií, schopnosti fiduciárov a ďalších subjektov vykonávať konkrétne investície. Toto je ešte dôležitejšie v prípade dlhodobých investícií, pri ktorých ratingové agentúry ovplyvňujú spôsob smerovania úspor k dlhodobým investičným potrebám[1].

V Európe bolo založených viacero ratingových agentúr (ich počet sa rapídne zvýšil po zavedení európskych právnych predpisov o ratingových agentúrach v roku 2009[2]), ktoré reagujú na špeciálne potreby trhu tým, že sa zameriavajú na určité hospodárske odvetvia (napr. poisťovníctvo), segmenty finančného trhu (napr. komunálne dlhopisy) alebo špecifické geografické oblasti.

V stanovenom regulačnom rámci nariadenia o ratingových agentúrach v EÚ sa vyžaduje, aby agentúry boli registrované, oprávnené a pod dohľadom Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA). Na základe právnych predpisov podliehajú aj prísnejším pravidlám nezávislosti, ktoré sú podmienkou poskytovania ratingových služieb. Dodržiavanie tohto regulačného režimu zohralo úlohu pri zabezpečovaní kvality ich služieb na trhu a tým prispelo k tomu, že sa ratingové agentúry stali serióznymi účastníkmi trhu. Napriek svojmu veľkému potenciálu rastu však v súčasnosti zostávajú títo noví účastníci trhu často malí z hľadiska ich pôsobnosti a geografickej orientácie.

1.1 Cieľ správy

Hlavným cieľom politickej činnosti Európskej komisie v tejto oblasti je zlepšovať podmienky pre účinnú hospodársku súťaž na koncentrovanom trhu pre ratingové agentúry, a tým vytvárať predpoklady pre vznik a rast nových účastníkov trhu.

Tento cieľ je takisto pevne zakotvený v snahách vynakladaných na medzinárodnej úrovni [G20, Rada pre finančnú stabilitu (FSB) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO)], ktoré sa usilujú o zvýšenie transparentnosti a posilnenie hospodárskej súťaže na trhu ratingových agentúr[3].

S cieľom umožniť ďalšie posilnenie hospodárskej súťaže predstavila Európska komisia vo svojom návrhu tretieho nariadenia o ratingových agentúrach, ktorý bol nedávno prijatý a nadobudol účinnosť[4] (ďalej len „nariadenie III o ratingových agentúrach“) dodatočné opatrenia. V zmysle článku 39b ods. 3 nariadenia o ratingových agentúrach „Komisia do 31. decembra 2013 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu týkajúcu sa uskutočniteľnosti siete menších ratingových agentúr s cieľom posilniť hospodársku súťaž na trhu. V tejto správe sa zhodnotí finančná a nefinančná podpora pre vytvorenie takejto siete s ohľadom na možné konflikty záujmov vyplývajúce z takéhoto verejného financovania. Vzhľadom na závery tejto správy a v nadväznosti na technické poradenstvo ESMA môže Komisia opätovne zhodnotiť a navrhnúť zmenu článku 8d“[5] nariadenia III o ratingových agentúrach[6].

Všeobecným cieľom vytvorenia takejto siete je posilnenie menších ratingových agentúr a uľahčenie ich rastu, aby sa tak mohli stať viac konkurencieschopnými účastníkmi trhu.

V oddiele 2 správy je identifikovaná a analyzovaná uskutočniteľnosť všetkých dostupných politických možností, prostredníctvom ktorých by takáto sieť mohla byť vytvorená s cieľom splniť uvedené stanovené ciele. Analýza zahŕňa prevádzkové a finančné aspekty vytvorenia siete.

V oddiele 3 sú na základe zistení z oddielu 2 vyvodené niektoré závery a navrhujú sa krátkodobé, strednodobé/dlhodobé kroky vedúce k naplneniu tohto všeobecného cieľa.

1.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami

V procese analýzy uskutočniteľnosti siete menších ratingových agentúr zaviedla Komisia komplexný postup konzultácií so zainteresovanými stranami s cieľom analyzovať problematické otázky súvisiace s menšími ratingovými agentúrami.

Prvé stretnutie na túto tému sa konalo v januári 2013 s členmi Európskeho združenia ratingových agentúr (EACRA), čo je združenie menších ratingových agentúr, s cieľom lepšie preskúmať ochotu zainteresovaných strán vytvoriť sieť menších ratingových agentúr. O otázke vytvorenia siete menších ratingových agentúr sa diskutovalo aj na stretnutí so zástupcami jednotlivých menších ratingových agentúr.

Komisia okrem toho 2. júla 2013 zorganizovala okrúhly stôl s menšími ratingovými agentúrami s cieľom získať od nich podrobnejšie názory na uskutočniteľnosť siete menších ratingových agentúr. Okrúhleho stola sa zúčastnili zástupcovia 13 ratingových agentúr, združenia EACRA, zástupca Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[7]. Stretnutie umožnilo plodnú diskusiu účastníkov o vývoji trhu a o trendoch medzi menšími ratingovými agentúrami, ktorá bola prínosná na účely prípravy správy Komisie. Písomné príspevky pred diskusiou a po nej poskytli Komisii užitočnú spätnú väzbu.

Okrem toho Komisia dostala od ESMA požadované technické poradenstvo k správe, ktoré využila pri príprave tejto správy[8].

1.3. Vymedzenie pojmu menšie ratingové agentúry na účely tejto správy

V súlade s nariadením o ratingových agentúrach sa v tejto správe posudzuje uskutočniteľnosť vytvorenia siete „menších ratingových agentúr“.

Nariadenie o ratingových agentúrach obsahuje niekoľko ustanovení o stropoch týkajúcich sa obratu, o počte zamestnancov a podiele na trhu, ktorých zámerom je posilnenie hospodárskej súťaže na trhu menších ratingových agentúr (podrobnosti sú uvedené ďalej v texte). Nariadenie však neobsahuje vymedzenie pojmu „menšie ratingové agentúry“.

Na účel tejto správy, ktorá vychádza z analýzy trhu poskytnutej v technickom poradenstve zo strany ESMA, sa za „menšie ratingové agentúry“ považuje 19 z 22 registrovaných ratingových agentúr a dve certifikované ratingové agentúry (pozri prílohu s úplným zoznamom registrovaných a certifikovaných ratingových agentúr). V tomto posúdení sa berú do úvahy významné rozdiely medzi „väčšími“ a „menšími“ ratingovými agentúrami s ohľadom na tieto faktory: počet zamestnancov, oblasť pôsobnosti (typy vydaných ratingov), štruktúra skupiny a finančný obrat.

2. Uskutočniteľnosť siete menších ratingových agentúr

Posúdenie vplyvu priložené k nariadeniu III o ratingových agentúrach je prvotnou analýzou potenciálneho vplyvu vytvorenia siete menších ratingových agentúr na hospodársku súťaž na trhu ratingových agentúr. Na základe konzultácií so zainteresovanými stranami sa dospelo k záveru, že existuje určitá podpora pre vytvorenie takejto siete. Vychádzajúc z tejto práce v rámci prípravy tejto správy Európska komisia ďalej posúdila pridanú hodnotu vytvorenia siete, ako aj rozličných možných typov sietí, ktoré by čo najlepšie slúžili svojmu účelu a ktorých vytvorenie by bolo uskutočniteľné.

S ohľadom na tieto aspekty sa ako najvhodnejšie javia dva typy siete v závislosti od rozsahu a povahy navrhovanej spolupráce. Výhody a nevýhody každého z týchto typov spolu s úvahami o logistickej stránke ich vytvorenia sú uvedené ďalej.

2.1 Integrovaná sieť

Integrovaná sieť by mala širší rozsah a znamenala by hlbšiu úroveň spolupráce. Spolu s príspevkami zástupcov menších ratingových agentúr Komisia posúdila niekoľko potenciálnych oblastí, ktoré by sa mohli pokryť.

Výsledkom posúdenia je určenie oblastí, v ktorých by integrovaná sieť mohla byť prínosná: vytvorenie spoločnej platformy údajov ako zdroja podkladových informácií na vypracovanie ratingov, navrhovanie a používanie spoločných metodík, spoločné využívanie odborných znalostí a najlepších postupov v širokom spektre tém, ako sú interné kontroly, vzdelávanie investorov, komunikácia, metodiky a dodržiavanie právnych predpisov.

Reakcie menších ratingových agentúr na vytvorenie takejto siete však boli zmiešané. V rámci okrúhleho stola, ktorý zorganizovala Komisia, sa v prospech integrovanej siete v podobe, ako je opísaná vyššie a ako ju pôvodne predložila Komisia k diskusii, vyjadrila len menšina účastníkov.

Analýza možnosti vytvorenia integrovanej siete taktiež ukázala, že existuje niekoľko prekážok brániacich menším ratingovým agentúram vytvoriť sieť s hlbšou spoluprácou. Po prvé, často majú veľmi odlišné obchodné modely a ciele, a preto je prepojenie takéhoto veľkého počtu aktérov ťažké. Okrem toho pôsobia v odlišných segmentoch trhu a vzhľadom na geografickú pôsobnosť používajú odlišné metodiky a stratégie. Z tohto dôvodu je ťažké vytvoriť sieť, ktorá by zodpovedala ich potrebám. Menšie ratingové agentúry pôsobiace v konkurenčnom prostredí považujú za ťažké spolupracovať v jednej sieti s konkurentmi, ktorí majú rovnaké geografické zameranie a/alebo pôsobia v rovnakom segmente trhu. Preto zainteresované strany poukázali na to, že siete (vrátane sietí zahŕňajúcich obmedzený počet menších ratingových agentúr) by skôr vznikali prirodzeným pôsobením trhu než formálnym ustanovením zo strany Európskej komisie.

Navyše by sa vytvorenie takejto integrovanej siete v tomto štádiu mohlo považovať za veľkú investíciu bez jasnej viditeľnej návratnosti. V tejto fáze chýba jasný a reálny obchodný dôvod pre vytvorenie sietí ratingových agentúr, ktoré by pôsobili ako samostatné subjekty na trhu. Tento proces by sa uľahčil zavedením špeciálneho režimu pre siete, ktorý by účastníkom umožňoval registráciu u ESMA ako ratingových agentúr pod novou obchodnou značkou siete pri súčasnom zachovaní ich individuálnych značiek. Súčasný regulačný režim umožňuje vytvorenie sietí, ale len pod rovnakou obchodnou značkou. Takýmto špeciálnym režimom by sa mohlo uľahčiť vytváranie ad hoc sietí zo strany niekoľkých ratingových agentúr deliacich sa o zdroje na vydávanie ratingov v konkrétnych ratingových triedach alebo geografických oblastiach.

Existuje tu riziko, že každá takáto integrovaná sieť by mohla viesť k narastaniu protisúťažného správania na trhu. To by bolo v rozpore s cieľom Európskej únie, ktorým je zvýšenie rozmanitosti v ratingovom odvetví. Okrem toho by museli byť za každých podmienok dodržané právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Rozsah a typ výmeny informácií by museli plne rešpektovať článok 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)[9].

Úspešné fungovanie projektu vytvorenia takejto plne integrovanej siete menších ratingových agentúr by si vyžadovalo rozsiahle financovanie a dôsledné sledovanie vývoja projektu zo strany Európskej komisie. V prípade účasti 15 ratingových agentúr sa potrebné finančné prostriedky v závislosti od rozsahu siete odhadli na 900 000 až 1 950 000 EUR ročne[10].

Ak by sa rozhodlo o realizácii takejto iniciatívy, mohla by sa potenciálne vykonať v rámci jedného z dvoch programov, ktoré sú súčasťou viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Možná iniciatíva by mohla byť zahrnutá konkrétne do programu Horizont 2020 alebo COSME. Predpokladom úspešného financovania projektu by bolo značné zapojenie zainteresovaných strán z odvetvia do prípravy žiadosti o projekt, ktorá sa musí predložiť jednému z týchto programov EÚ, pričom musí byť jasne stanovený rozsah a koncepcia projektu. Poskytnutie takéhoto financovania je podmienené kladným posúdením žiadosti o projekt zo strany zodpovedného útvaru Komisie, pričom je potrebné dodržať právne požiadavky na takúto žiadosť. Takýto projekt financovaný zo zdrojov EÚ by si rovnako vyžadoval rozsiahle sledovanie jeho vývoja zo strany Európskej komisie, pokiaľ ide o podanie žiadosti o finančné prostriedky a následnú realizáciu projektu. Komisia mala v tejto správe takisto posúdiť potenciálny konflikt záujmov vyplývajúci z finančnej a nefinančnej stránky podpory jednotlivých politických možností. V prípade tejto konkrétnej možnosti však analýza takéto posúdenie neobsahuje, keďže táto možnosť bola odmietnutá pre viacero identifikovaných hlavných prekážok a pre obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou, pokiaľ ide o druh informácií, ku ktorých výmene by mohlo potenciálne dochádzať. Takáto analýza je k dispozícii len pre uprednostňovanú politickú možnosť.

2.2. Sieť spolupráce

Vytvorenie siete spolupráce bolo posúdené ako alternatíva k opísanej integrovanej sieti. Znamenala by menej intenzívnu formu spolupráce. Mohla by mať formu fóra pre menšie ratingové agentúry čo by umožnilo vytvorenie štruktúry na pravidelnú výmenu a spoluprácu medzi menšími ratingovými agentúrami.

Cieľom analýzy bolo ukázať, v akom rozsahu by toto fórum mohlo byť platformou na predkladanie otázok, ktoré sú predmetom záujmu menších ratingových agentúr, ako aj na výmenu informácií a najlepších postupov, najmä pokiaľ ide o možné ťažkosti pri vykonávaní nariadenia III o ratingových agentúrach a pokiaľ ide o strategické otázky spoločného významu. Taktiež bol posúdený potenciál tohto fóra prispieť k zníženiu počtu prekážok vstupu a k väčšiemu rastu menších ratingových agentúr, ako sa uvádza v oddiele 3, a to prostredníctvom prispievania k posudzovaniu vplyvov opatrení nariadenia III o ratingových agentúrach a prípadne prostredníctvom určenia ďalších prostriedkov/nástrojov na vykonávanie v tejto oblasti. Uvažovalo sa aj o tom, či by sieť spolupráce bola užitočná z hľadiska nachádzania nových spôsobov, ako uľahčiť poskytovanie informácií ratingovým agentúram zo strany emitentov s cieľom uľahčiť vydávanie nevyžiadaných úverových ratingov pre emitentov z radov podnikov vrátane menších emitentov. Súčasťou činnosti siete by mohli byť aj diskusie o odstraňovaní prekážok cezhraničného rastu menších ratingových agentúr, pokiaľ ide o krajiny mimo EÚ.

Komisia by sa mohla podieľať na činnosti siete napríklad vymedzením programu a predsedaním na stretnutiach. V tomto zmysle by sieť spolupráce mohla plniť aj funkciu regulačného dialógu medzi menšími ratingovými agentúrami a Európskou komisiou. Tento dialóg by Komisii prinášal spätnú väzbu o potenciálnych problémoch, ktorým menšie ratingové agentúry čelia, a bol by užitočný pri vypracovávaní ďalších správ Komisie, ktoré budú predkladané v nadväznosti na nariadenie III o ratingových agentúrach. V nariadení III o ratingových agentúrach sa od Komisie konkrétne vyžaduje posúdenie požiadavky využiť malú ratingovú agentúru pri využívaní viac ako jednej ratingovej agentúry podľa zásady „dodrž alebo vysvetli“, rozšírenia pravidla rotácie na ďalšie nástroje a potreby doplňujúcich iniciatív na podporu hospodárskej súťaže na ratingovom trhu[11].

O spôsobe progresívneho prehlbovania a rozširovania rozsahu a povahy spolupráce sa uvažovalo aj v kontexte práce potenciálnej siete. Tým by sa umožnil postupný rozvoj siete podľa aktuálnej potreby. V tejto súvislosti by sa sieť mohla zamerať na identifikáciu potenciálnych prekážok rozvoja ďalšej spolupráce menších ratingových agentúr a na prípravu návrhov na odstraňovanie týchto prekážok. Ako už bolo spomenuté, právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže by však museli byť vždy v plnej miere dodržané.

V rámci diskusie zástupcovia menších ratingových agentúr, napriek tomu, že nevystupovali zjavne proti sieti spolupráce, uviedli, že majú záujem predovšetkým o kontinuálny regulačný dialóg s Komisiou s cieľom diskutovať o primeranej regulácii, v ktorej by sa zohľadnili špecifiká menších ratingových agentúr.

Pokiaľ ide o štruktúru stretnutí, sieť by mohla fungovať ako plenárne zasadnutie, pričom by mohli byť zriadené pracovné skupiny, ktoré by sa zameriavali na jednotlivé témy a podávali by správy plenárnemu zasadnutiu.

Finančná podpora potrebná na vytvorenie siete spolupráce by bola obmedzená na organizovanie zasadnutí. Komisia by mohla zabezpečovať organizačnú a logistickú podporu fóra.

3. Závery a ďalšie kroky

V analýze uskutočniteľnosti možností vytvorenia siete menších ratingových agentúr boli identifikované viaceré prekážky na trhu brániace vytvoreniu integrovanej siete a tiež niekoľko prekážok obmedzujúcich potenciálny rozsah siete spolupráce. Konzultácie so zainteresovanými stranami navyše ukázali, že zástupcovia odvetvia za súčasných podmienok nepodporujú a nemajú záujem o vytvorenie žiadnej podoby siete menších ratingových agentúr. Menšie ratingové agentúry vyjadrili skôr potrebu štruktúrovaného dialógu alebo fóra s Európskou komisiou na diskusiu o stave trhu menších ratingových agentúr a regulácie, najmä pokiaľ ide o otázky týkajúce sa menších ratingových agentúr. Z tohto dôvodu by vytvorenie siete spolupráce s obmedzenou výmenou informácií plne nezodpovedalo potrebám menších ratingových agentúr, aj keď by bolo uskutočniteľné.

Okrem toho, ako sa takisto uvádza aj v správe, bol nadobudnutím účinnosti nariadenia III o ratingových agentúrach už zavedený súbor opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti a podporu rastu menších ratingových agentúr na ratingovom trhu. Niektoré z týchto opatrení si však vyžadujú ďalšie delegované a vykonávacie právne predpisy, ktoré musia navrhnúť európske orgány dohľadu a následne ich musí prijať Komisia. Tento proces v súčasnosti prebieha. Zároveň od nadobudnutia účinnosti týchto opatrení a nariadenia o ratingových agentúrach 20. júna 2013, neuplynul dostatočne dlhý čas, aby bolo možné posúdiť vplyv týchto opatrení na hospodársku súťaž.

Takéto posúdenie vplyvu týchto opatrení by sa malo vykonať pred riadnym posúdením vytvorenia akejkoľvek formy spolupráce menších ratingových agentúr a navrhnutím príslušnej politickej alternatívy. Až bude možné analyzovať vplyv týchto opatrení a zostávajúce potreby menších ratingových agentúr, bude možné zvážiť aj to, či je sieť stále vhodným riešením, a v prípade, že áno, analýza pomôže určiť rozsah a typ siete pri zohľadnení otázok týkajúcich sa právnych predpisov z oblasti hospodárskej súťaže. Nadviazanie regulačného dialógu s odvetvím môže k tomuto procesu prispieť a zároveň ho uľahčiť.

Pri zohľadnení uvedených skutočností sa v správe navrhuje podrobné posúdenie potreby vytvorenia siete v strednodobom/dlhodobom horizonte.

3.1 Krátkodobé politické možnosti

Ako najvhodnejšie krátkodobé riešenie Komisia navrhuje nadviazanie regulačného dialógu ako alternatívy k vytvoreniu siete. Analýza trhu a názory zainteresovaných strán ukázali, že v tomto štádiu majú menšie ratingové agentúry potrebu vytvorenia takejto formy výmeny v súvislosti so stavom trhu ratingových agentúr a najmä v súvislosti s otázkami, ktoré sa dotýkajú menších účastníkov trhu. Tento dialóg by mohol zahŕňať pravidelné sledovanie vývoja trhu v ratingovom odvetví a umožniť diskusiu o regulácii v oblasti ratingových agentúr.

Takýto regulačný dialóg by sa mohol uskutočňovať raz alebo viackrát ročne a zainteresované strany by mali príležitosť vyjadriť svoje názory o stave trhu a diskutovať s Európskou komisiou o otázkach týkajúcich sa regulácie, ktoré menšie ratingové agentúry zvlášť zaujímajú, a to podobným spôsobom, aký je opísaný v rámci možnosti siete spolupráce.

3.2 Strednodobé/dlhodobé politické možnosti

Vzhľadom na výsledky regulačného dialógu a posúdenia vplyvu opatrení prijatých v rámci nariadenia III o ratingových agentúrach útvary Komisie v neskoršom štádiu posúdia pridanú hodnotu siete menších ratingových agentúr, a ak takúto možnosť označia za uskutočniteľnú, určia opatrenia potrebné na vytvorenie regulačného rámca pre efektívne fungovanie sietí.

[1] Pozri tiež zelenú knihu s názvom Dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva, COM(2013) 150 final, http://ec.europa.eu/internal_market/finances/financing-growth/long-term/index_en.htm.

[2] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach, Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 1, ďalej len „nariadenie o ratingových agentúrach“.

[3] V nadväznosti na vyhlásenie skupiny G20 vydané na stretnutí zo 4. a 5. novembra 2012, v ktorom skupina nabáda organizáciu IOSCO k ďalšej práci „s cieľom zvýšiť transparentnosť a posilniť hospodársku súťaž medzi ratingovými agentúrami“, predložila organizácia IOSCO v apríli 2013 skupine G20 správu s názvom „Transparentnosť a hospodárska súťaž medzi ratingovými agentúrami“ a tiež výsledky svojej priebežnej práce (k dispozícii tu: http://www.iosco.org/library/briefing_notes/pdf/IOSCOBN01-13.pdf). Okrem toho organizácia IOSCO začala s revíziou kódexu základov správania pre ratingové agentúry z decembra 2004 (k dispozícii tu: http://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD180.pdf), ktorá by mala byť dokončená do leta 2014 a mala by zohľadňovať uvedené problémy. V auguste 2013 Rada pre finančnú stabilitu podala skupine G20 správu o pokroku svojej práce v oblasti ratingových agentúr, do ktorej zahrnula aj prácu vykonanú zo strany organizácie IOSCO.

[4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 462/2013 z 21. mája 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach, Ú. v. EÚ L 146, 31.5.2013, s.1

[5] V článku 8d nariadenia o ratingových agentúrach sa o využívaní viacerých ratingových agentúr uvádza:

„1. Pokiaľ majú emitent alebo spriaznená tretia strana v úmysle poveriť aspoň dve ratingové agentúry vydaním úverového ratingu tej istej emisie alebo subjektu, emitent alebo spriaznená tretia strana zvážia poverenie aspoň jednej ratingovej agentúry, ktorá nemá viac než 10 % celkový podiel na trhu a ktorú môže emitent alebo spriaznená tretia strana vyhodnotiť ako schopnú ohodnotiť príslušnú emisiu alebo subjekt za predpokladu, že na základe zoznamu ESMA uvedeného v odseku 2 je na hodnotenie osobitnej emisie alebo subjektu k dispozícii ratingová agentúra. Pokiaľ emitent alebo spriaznená tretia strana nepoverí aspoň jednu ratingovú agentúru, ktorá nemá viac než 10 % celkový podiel na trhu, zaznamená sa to.

2. S cieľom uľahčiť hodnotenie emitentovi alebo spriaznenej tretej strane podľa odseku 1 zverejní ESMA na svojej internetovej stránke každoročne zoznam registrovaných ratingových agentúr, pričom uvedie ich celkový podiel na trhu a druhy vydávaných úverových ratingov, ktoré môže emitent použiť ako východisko pre svoje hodnotenie.

3. Na účely tohto článku sa celkový podiel na trhu meria na základe ročného obratu vytvoreného z ratingových činností a pomocných služieb na skupinovej úrovni.“

[6] Článok 39b ods. 3 nariadenia o ratingových agentúrach.

[7] Pozri zápisnicu z okrúhleho stola: http://ec.europa.eu/internal_market/rating-agencies/docs/130702_minutes_en.pdf

[8] ESMA, „Technické poradenstvo k uskutočniteľnosti vytvorenia siete malých a stredných ratingových agentúr“ z 21. novembra 2013, k dispozícii na adrese: http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-1703_technical_advice_on_the_feasibility_of_a_network_of_small_and_medium-sized_cras_0.pdf

[9] Pozri aj Usmernenia o uplatňovaní článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na dohody o horizontálnej spolupráci, Ú. v. EÚ C 11, 14.1.2011, strany 1 – 72, od bodu 55.

[10] Posúdenie vplyvu priložené k legislatívnemu návrhu nariadenia III o ratingových agentúrach, príloha X, s. 161.

[11] Článok 39 ods. 4 a 5.