(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje dosiahnuť celkový deficit 0,7 % HDP v roku 2018 a naďalej počas celého programového obdobia do roku 2025 spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 35,6 % v roku 2018, bude ďalej klesať na úroveň 34,2 % v roku 2020 a potom sa bude zvyšovať na úroveň tesne pod 40 % do roku 2025. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je počas programového obdobia realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne prebytok 0,3 % HDP v roku 2018 a 0,9 % HDP v roku 2019, čo mierne prekračuje cieľ konvergenčného programu na rok 2018 a je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Dánsko v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(6)Podmienkou udržateľného rastu v Dánsku je zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien a riešenie vznikajúceho nedostatku pracovných síl v určitých odvetviach. Ponuku kvalifikovaných pracovníkov pravdepodobne zvýšia reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a prípravy a účasti na nich, ako aj opatrenia s cieľom viac rozvinúť digitálne zručnosti. Opatrenia na lepšie začlenenie marginalizovaných a znevýhodnených skupín na trhu práce by boli v tejto súvislosti takisto prínosné. To platí pre mladých ľudí s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania, ľudí so zníženou pracovnou schopnosťou a so zdravotným postihnutím a pre ľudí s migrantským pôvodom. Nedávne opatrenia zamerané na pracovnú integráciu odštartovali pomaly, ale zdá sa, že zlepšujú situáciu novo prichádzajúcich utečencov. Integrácia detí s migrantským pôvodom do vzdelávacieho systému predstavuje naďalej kľúčovú výzvu a premieta sa do ich nižších priemerných výsledkov v oblasti vzdelávania v porovnaní s inými deťmi.

(7)Vysoký rast produktivity má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu, udržanie relatívne vysokej úrovne životných podmienok v Dánsku a zabezpečenie konkurencieschopnosti krajiny. Hoci je produktivita Dánska v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ vysoká, rast produktivity už dlhší čas upadá a existuje široká škála možných prekážok brániacich rastu produktivity (ktoré identifikovali aj dánska rada pre produktivitu a orgán pre hospodársku súťaž). Pomalým rastom produktivity sa vyznačujú najmä služby orientované na domáci trh, pretože vláda v roku 2017 prijala len obmedzené opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže a niektoré časti, ako napríklad hypotekárne banky, nie sú vystavené zahraničnej konkurencii. Slabá hospodárska súťaž v niektorých sektoroch služieb orientovaných na domáci trh (napr. v oblasti maloobchodu, financií, distribúcii verejných služieb a sieťových odvetví, dopravy a veľkoobchodu s liekmi) stále negatívne ovplyvňuje produktivitu, investície a vytváranie pracovných miest.

(8)Po niekoľkých rokoch výrazného zvyšovania cien bývania sa začínajú objavovať riziká nadhodnotenia, najmä v hlavných mestských oblastiach. Európsky výbor pre systémové riziká vydal upozornenie pre osem krajín EÚ vrátane Dánska, v ktorom poukazuje na strednodobé zraniteľné miesta v sektore obytných nehnuteľností z dôvodu zvyšovania cien bývania v kombinácii s vysokou mierou zadlženosti domácností. Domácnosti v roku 2017 naďalej znižovali svoj dlh, ale ten stále patrí medzi najvyššie v EÚ (ako % HDP) a prevyšuje rámec toho, čo je odôvodnené ekonomickými fundamentmi a prudenciálnymi prahovými hodnotami podľa odhadov Komisie. Od roku 2013 sa navyše výrazne zvyšuje podiel hypoték s veľmi vysokými úrovňami pomeru úveru k výške príjmu, najmä v Kodani a jej okolí. Na riešenie regionálnych rozdielov v cenách bývania prijali dánske orgány niekoľko nových makroprudenciálnych opatrení s cieľom ešte viac obmedziť riskantné pôžičky (s účinnosťou od roku 2018 a 2020) a zaviedli reformu dane z nehnuteľností (s účinnosťou od roku 2021). Kombinácia veľmi vysokých pomerov úveru k výške príjmu, veľkého dlhu s vysokou citlivosťou na úrokové sadzby a potenciálne nadhodnotených cien bývania však zvyšuje riziko cenovej nápravy, ktorá by mohla poškodiť reálnu ekonomiku a bankový sektor.

(9)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(10)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru, že Dánsko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Zvýšiť hospodársku súťaž v sektoroch služieb orientovaných na domáci trh, napríklad v oblasti distribúcie verejných služieb, sieťových odvetví a vo finančnom sektore.

V Bruseli