Lánasjóður sveitarfélaga ohf. je špecializovanou úverovou inštitúciou. Vlastníctvo inštitúcie je zákonom obmedzené na viacero obcí (v súčasnosti sa o vlastníctvo delí 75 obcí). Jej úloha je zákonom obmedzená na poskytovanie úverov obciam a inštitúciám, ktoré majú obce v plnom vlastníctve, a to len pokiaľ ide o investície so širokým hospodárskym významom. Inštitúcia je podobná inštitúcii KommuneKredit v Dánsku, ktorá je na základe článku 2 ods. 5 bodu 5 vyňatá z rozsahu pôsobnosti smernice CRD IV.

Začlenenie uvedeného nariadenia do Dohody o EHP by nemalo mať žiaden vplyv na rozpočet.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

S cieľom podporiť súlad medzi politikami Únie a štátov EZVO vo vzťahu k tretím krajinám sa však v rámci úpravy g) takisto stanovuje, že zmluvné strany Dohody o EHP sa v rámci Spoločného výboru EHP navzájom informujú a radia, pokiaľ ide o rokovania o dohodách s tretími krajinami.

Úprava g) vychádza z riešení dohodnutých medzi Úniou a štátmi EZVO v rámci režimov Solventnosť II a MiFID (pozri bod 1 písm. d) a e) a bod 31ba písm. b) prílohy IX k Dohode o EHP).

Článok 48 smernice CRD IV obsahuje pravidlá týkajúce sa uzavretia dohôd o dohľade v súvislosti s konsolidovaným dohľadom medzi Úniou a tretími krajinami. Tieto dohody musia umožniť orgánom dohľadu v tretích krajinách získavať informácie od príslušných vnútroštátnych alebo odvetvových orgánov EÚ (vnútroštátne orgány EÚ na ochranu hospodárskej súťaže) a Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA) zbierať informácie, ktoré dostali vnútroštátne orgány EÚ na ochranu hospodárskej súťaže od orgánov dohľadu tretích krajín. Keďže Európska únia nemôže uzatvárať dohody, ktorými sa vnútroštátne orgány štátov EZVO na ochranu hospodárskej súťaže zaväzujú k poskytovaniu informácií orgánom dohľadu v tretích krajinách, úpravou h) sa prestáva uplatňovať článok 48 smernice CRD IV [podobne ako v prípade riešenia dohodnutého v súvislosti s článkom 75 ods. 2 a 3 nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR), pozri bod 31bc písm. zc) prílohy IX k Dohode o EHP].

S cieľom umožniť prenos informácií, ktoré dostali vnútroštátne orgány štátov EZVO na ochranu hospodárskej súťaže od orgánov dohľadu tretích krajín, Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA), v prípade, že je to potrebné na vykonávanie jeho technických úloh v súvislosti so štátmi EZVO, sa v rámci úpravy h) tiež stanovuje, že štáty EZVO sa budú takisto usilovať o to, aby sa do dohôd o dohľade zahrnuli doložky umožňujúce ich orgánom na ochranu hospodárskej súťaže poskytovať EBA relevantné informácie.

Vyhradenie budúcich právnych predpisov Únie [úpravy k) a o) vo vzťahu k smernici 2013/36/EÚ]

V súlade s článkom 7 Dohody o EHP sú pre štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, záväzné iba akty, ktoré boli začlenené do Dohody o EHP. Preto sa prostredníctvom úpravy k) zosúlaďuje znenie článku 89 ods. 5 smernice CRD IV s cieľom zohľadniť skutočnosť, že v kontexte EHP sa článok 89 prestane uplatňovať iba vtedy, ak sa v EHP začnú uplatňovať nové právne predpisy Únie týkajúce sa povinnosti zverejňovať informácie.

Podobne sa prostredníctvom úpravy o) upravuje znenie článku 151 ods. 1 s cieľom zohľadniť skutočnosť, že prechodné opatrenia uvedené v hlave XI kapitole 1 smernice CRD IV sa uplatňujú len dovtedy, pokým sa nezačne uplatňovať rozhodnutie Spoločného výboru EHP o začlenení delegovaného aktu prijatého v súlade s článkom 460 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Právomoc schvaľovať vankúše na krytie systémového rizika [úprava n) vo vzťahu k smernici 2013/36/EÚ]

Podľa článku 133 ods. 14 smernice CRD IV musia vnútroštátne orgány EÚ na ochranu hospodárskej súťaže v určitých prípadoch počkať pred prijatím opatrení zameraných na stanovenie alebo úpravu miery vankúša na krytie systémového rizika na stanovisko Komisie. Ak je stanovisko Komisie negatívne, tieto orgány buď postupujú v súlade so stanoviskom, alebo uvedú dôvody, pre ktoré tak neurobia.

Podľa článku 133 ods. 15 smernice CRD IV Komisia na základe stanoviska Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) a pokiaľ je presvedčená, že vankúš na krytie systémového rizika nevedie k neprimeraným negatívnym účinkom na finančný systém iných členských štátov alebo Únie, prijme vykonávací akt, ktorým sa orgán na ochranu hospodárskej súťaže oprávňuje na prijatie vankúša na krytie systémového rizika. Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) môže takisto predložiť stanovisko Komisii.

V rámci systému vytvoreného podľa bodov 31f a 31g prílohy IX k Dohode o EHP môžu ESRB a EBA vydávať odporúčania týkajúce sa situácií v štátoch EZVO, pričom EBA môže vykonávať aj nezáväznú mediáciu podľa článku 19 nariadenia o EBA v prípade sporov, do ktorých je zapojený jeden zo štátov EZVO. Právomocou prijímať záväzné rozhodnutia v pilieri EZVO podľa článku 19 nariadenia o EBA disponuje Dozorný úrad EZVO.

Funkcie Komisie súvisiace s postupmi overovania alebo schvaľovania súladu činností štátov EZVO s pravidlami uvedenými v Dohode o EHP však má vykonávať subjekt v rámci piliera EZVO v súlade s odsekom 4 písm. d) protokolu č. 1 k Dohode o EHP. Vzhľadom na význam a zložitosť rozhodnutí týkajúcich sa vankúšov na krytie systémového rizika táto právomoc prináleží Stálemu výboru štátov EZVO, pokiaľ ide o štáty EZVO.

Úpravou n) sa teda v záujme jasnosti stanovuje právomoc Stáleho výboru štátov EZVO, pokiaľ ide o vydávanie stanovísk alebo odporúčaní (keďže táto právomoc nie je jasne pridelená v znení odseku 4 písm. d) protokolu č. 1 k Dohode o EHP), pričom sa zabezpečí, aby ESRB a EBA predkladali v prípade potreby svoje hodnotenia stálemu výboru v súlade s ods. 14 a 15 článku 133 CRD IV.

Vymedzenie pojmu „nehnuteľný majetok určený na bývanie“ v Nórsku [úprava e) vo vzťahu k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013]

Bytové družstvá predstavujú bežný spôsob bývania v Nórsku. Akcionári získavajú podiel v družstve, ktoré vlastní alebo kontroluje budovu (-y) a nehnuteľnosť, v ktorej (-ých) žijú. Každý akcionár má právo obsadiť osobitnú časť budovy.

Ochrana veriteľa v súvislosti s bytom patriacim do bytového družstva v Nórsku sa vo všeobecnosti vykladá ako ekvivalent priameho podielu. V záujme právnej istoty by sa však malo objasniť, že právo obývať byt v bytových družstvách v Nórsku je začlenené do vymedzenia pojmu „nehnuteľný majetok určený na bývanie“ v nariadení o kapitálových požiadavkách. Úpravou e) sa teda prispôsobuje znenie článku 4 ods. 1 bodu 75, ktoré sa týka Švédska, s cieľom zahrnúť doň situáciu v Nórsku.

Právomoc Komisie akceptovať limity veľkej majetkovej angažovanosti a právomoc Rady schvaľovať prísnejšie vnútroštátne opatrenia v prípade makroprudenciálneho alebo systémového rizika [úpravy i) a j) vo vzťahu k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013]

Podľa článku 395 nariadenia o kapitálových požiadavkách musia vnútroštátne orgány EÚ na ochranu hospodárskej súťaže v určitých prípadoch získať súhlas Komisie pred prijatím štrukturálnych opatrení, na základe ktorých sa od úverových inštitúcií s povolením v danom členskom štáte vyžaduje, aby znížili svoje expozície voči rôznym právnickým osobám. Komisia môže na základe stanoviska EBA zamietnuť navrhované vnútroštátne opatrenie len vtedy, ak sa domnieva, že má neprimeraný nepriaznivý vplyv na finančný systém iných členských štátov alebo Únie.

Podľa článku 458 nariadenia o kapitálových požiadavkách musia členské štáty v určitých prípadoch získať oprávnenie Rady pred prijatím určitých prísnejších vnútroštátnych opatrení zameraných na riešenie makroprudenciálneho a systémového rizika s dôsledkami pre vnútroštátny finančný systém a reálnu ekonomiku. Komisia je poverená predložiť Rade návrh opatrenia, na základe ktorého sa schváli alebo zamietne dané vnútroštátne opatrenie. Rada zamietne vnútroštátne opatrenia len v obmedzenom počte prípadov, pričom zohľadní stanoviská ESRB a EBA. Iné členské štáty môžu uznať vnútroštátne opatrenia prijaté podľa článku 458 nariadenia o kapitálových požiadavkách a uplatňovať ich na pobočky nachádzajúce sa v členskom štáte oprávnenom uplatňovať tieto opatrenia.

V rámci systému vytvoreného podľa bodov 31f a 31g prílohy IX k Dohode o EHP môžu ESRB a EBA vydávať stanoviská týkajúce sa situácií v štátoch EZVO.