SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 30.11.2011 
SEK(2011) 1447 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu európskeho globálneho satelitného naviga čného systému 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ďalšom zriadení európskych 
satelitných naviga čných systémov (2014 – 2020) 
{KOM(2011) 814 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1446 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
1.1. Politický kontext 
Odôvodnenie Technológie globálnych naviga čných satelitných systémov ( ďalej len „GNSS“), ktoré 
poskytujú vysoko spo ľahlivé a presné merania polohy, rýchlosti a času, sú nevyhnutné na 
zvýšenie efektívnosti v mnohých sektoroch ho spodárstva a v mnohých oblastiach života 
občanov. Skúsenosti s GPS USA (Global Positioning System – systém ur čovania polohy) 
ukázali výhody satelitnej navigácie do takej mi ery, že sa teraz v USA považuje popri vode, 
elektrickej energie, plyne a te lefóne za piatu verejnú službu
1. Vojenské sily USA a civilní 
používatelia sú zna čne závislí od GPS. Mnoho iných kraj ín práve buduje svoje vlastné GNSS. 
Používatelia satelitnej navigácie v Európe v sú časnosti nemajú inú alternatívu k používaniu 
signálov amerického GPS al ebo ruského GLONASS ( Global’naya Navigatsionnaya 
Sputnikovaya Sistema – globálny naviga čný satelitný systém) na ur čenie polohy, navigácie 
a času. Závislos ť Európy od satelitnej rádiovej navigá cie, ktorú poskytuje GPS, sa odhaduje 
na 6 % až 7 % HDP EÚ-27, to znamená 800 miliárd EUR2. Vojenskí prevádzkovatelia týchto 
systémov však nemôžu zaru čiť zaistenie nepretržitej služby. To znamená, že európske 
hospodárstvo sa čoraz viac spolieha na vojenskú infraštr uktúru, ktorú neriadi Európa, ktorá 
nie je primárne navrhnutá slúži ť európskym hospodárskym ú čelom. Systém Európskej 
geostacionárnej naviga čnej prekrývacej služby ( ďalej len „EGNOS“) a satelitný naviga čný 
systém zriadení v rámci programu Galileo pos kytnú EÚ nezávislý prístup k technológiám 
GNSS. Tento strategický kr ok má potenciál vytvori ť priame a nepriame socio-ekonomické 
výhody pre Európsku úniu. 
Európska únia už dlho vníma potrebu ma ť vlastný globálny naviga čný satelitný systém3. 
Tento politický zámer zah ŕňa množstvo požiadaviek, vrátan e vytvorenia prvej globálnej 
satelitnej navigácie a infraštruktúry na ur čenie polohy pod civilnou kon trolou, ktorá je úplne 
nezávisle od existujúcich systémo v. Pridaná hodnota európskeho GNSS nespo číva iba 
v zaistení európskej nezávislosti, pokia ľ ide o kritickú technológi u, ale aj vo vytváraní 
hlavných makroekonomických výhod pre Európs ku úniu, urýchlením vývinu nových služieb 
a výrobkov založených na GNSS a vytváraním technologického pokroku, aby sa urýchlil 
výskum, rozvoj a inovácie4.  
Nezávislos ť v globálnej satelitnej navigácii síce predstavuje hlavnú hnaciu silu programu 
Galileo, interoperabilita s existu júcimi a budúcimi satelitnými naviga čnými systémami, najmä 
s GPS USA, je však dôležitou pridanou hodnotou. Hne ď ako bude systém, ktorý bol 
vytvorený v rámci programu Galileo, v prev ádzke, používatelia na trhu budú využíva ť 
interoperabilitu a nárast satelitných naviga čných systémov, ktoré budú poskytova ť zvýšenú 
spoľahlivosť a presnos ť a väčšina prijímate ľov bude využíva ť údaje z viacerých systémov. 
                                                 
1 Biely dom, Kancelária tla čového hovorcu. Tla čová správa štátneho tajomníka pre dopravu, Genea 
Contiho, z 1. mája 2000. 
2 KOM(2010) 308 zo 14.6.2010, posúdenie vplyvu, sprievodný dokument k oznámeniu Európskej 
Komisie o ak čnom pláne pre aplikácie globálneho naviga čného satelitného systému (GNSS).  
3 Uznesenie Rady o európskej ú časti na vývoji globálneho naviga čného satelitného systému 
(GNSS) z 19. decembra 1994. 
4 Podrobná analýza je uvedená v oznámení Komisie týkajúcom sa status quo  programov Galileo 
a EGNOS z roku 2007 [KOM(2007) 261 v kone čnom znení a KOM(2007) 534/2]. 
 
SK 3   SK Používatelia tiež potrebujú záložné systémy pre prípad zlyhania systému alebo cieleného 
prerušenia signálu. Tu sa ukazuje pridaná hodnota civilného systému. 
Správa a finan čný rámec 
Európsky satelitný a naviga čný program Galileo bol spustený v roku 2001. Projekt bol 
pôvodne založený na verejno-súkr omnom partnerstve so spolo čným podnikom Galileo (GJU), 
ktorý slúžil ako spolo čná riadiaca a finan čná platforma.  
GJU bol v roku 2006 nahr adený Úradom pre doh ľad nad európskym GNSS (GSA), ktorý 
riadil aspekty verejného záujmu európskych programov GNSS. Európska vesmírna agentúra (ESA) bola zodpovedná za technické riad enie a zavádzanie programov GNSS 
s kombinovaným financovaním vo výške 2,8 miliardy EUR od EÚ a ESA. 
Nariadením o GNSS
5, ktoré bolo prijaté v roku 2008, sa EÚ ustanovila ako jediný politický 
orgán, ktorý bude riadi ť a plne financova ť európsku politiku GNSS. Nariadením o GNSS sa 
stanovilo financovanie programov Galileo a EGNOS Európskou úniou v rokoch 2007 – 2013. 
Rozpočet predstavujúci 3,4 miliardy EUR sa rozdelil  medzi zostávajúcu fázu rozvoja a fázu 
rozmiestnenia programu Galileo a prevádzku systému EGNOS. 
V návrhu Komisie na ďalší viacro čný finančný rámec pre rozpo čet EÚ na obdobie 2014 – 
20206 sa navrhuje plne financova ť programy GNSS z rozpo čtu EÚ s navrhovaným stropom 
7 miliárd EUR. 
1.2. Identifikované problémy 
Pokrok v zavádzaní európskych programov satelitnej navigácie je brzdený dvoma k ľúčovými 
problémami:  
(1) Systém založený v rámci programu Ga lileo nebude plne v prevádzke a nebude 
nezávisle ponúka ť všetkých pä ť služieb v roku 2013 tak, ako sa naplánovalo.  Pri 
programe Galileo došlo už vo fáze rozvoja k prekro čeniu nákladov a k meškaniu pri vytvorení 
systému. Z toho vyplývajúcim ú činkom sa čiastočne zabránilo radom opatrení na ich 
zmiernenie. Nie je však možné splni ť rozpis stanovený v nariadení o GNSS [pod ľa ktorého 
bude systém zriadený v rámci programu Galile o, plne v prevádzke do roku 2013 a poskytova ť 
nezávisle verejnú prístupnú služ bu (Open Service – OS), služ bu ochrany života (Safety-of-
Life service – SoL), komer čnú službu (Commercial Servic e – CS), verejnú regula čnú službu 
(Public Regulate Service – PRS) a pátraciu a záchrannú službu (Search and Rescue service – 
SAR)].  
(2) Nie je vymedzený rámec financovania  a správy fázy využívania pre programy 
Galileo a EGNOS po roku 2013. V nariadení o GNSS sa vz ťahuje na obdobie 2008 – 2013, 
teda fázy rozvoja a rozmiest ňovania programu Galileo a za čiatok fázy využívania systému 
EGNOS. Z dôvodu prekro čenia nákladov a meškania, bude fáza rozmiest ňovania programu 
Galileo ukon čená v rokoch 2018/2019 a fáza využívania za čne postupne v roku 2014. Ke ďže 
sa v nariadení o GNSS nestanovuje rámec financovania a riadenia programov Galileo a EGNOS po roku 2013, je potrebný nový právny základ, aby boli systémy funk čné, 
udržiavané a riadené z dlhodobého h ľadiska.  
                                                
 
5 Nariadenie (ES) č. 683/2008 o pokra čovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie 
(EGNOS a Galileio). 
6 KOM(2011) 500 z 29. 6. 2011 „Rozpo čet stratégie Európa 2020“. 
 
SK 4   SK Fázy rozmiest ňovania a využívania programu Galileo budú prebieha ť súčasne približne pä ť 
rokov (2014 – 2019). Riadenie fázy rozmiest ňovania by malo po čas tohto obdobia zaisti ť 
kontinuitu, konzistentnos ť a dôveryhodnos ť vo vzťahu k tretím stranám a dosiahnu ť 
kontinuitu služby bez preruš enia pre koncových používate ľov. Otázka riadenia fázy 
využívania Galileo musí by ť zvážená a mala by by ť postupne prispôsobená potrebám 
a skúsenostiam, ktoré sa získali poskytovaním po čiatočných služieb. Riadenie operácií 
EGNOS sa musí stanovi ť urýchlene. 
1.3. Kto je ovplyvnený, akým spôsobom a do akej miery? 
Tieto dva uvedené problémy brzdia poskytovani e služieb, ktoré sú naplánované v nariadení 
o GNSS: Bez financovania a primeraného rám ca riadenia nebude infraštruktúra prístupná 
v roku 2014 plne poskytova ť všetky služby v plnej miere. Ovplyvnilo by to ob čanov EÚ, 
priemysel a verejné orgány na rôznych úrovniach: 
• Rast európskeho priemyslu v oblasti naviga čnými aplikáciami závisí od dostupnosti 
európskeho GNSS. Ak nebude existova ť európsky GNSS, nebude možný vznik tohto 
nového sektora. 
• Mnoho hospodárskych sektorov sa spo lieha na existenciu GNSS: 
• Informácie o polohe, ktoré poskytuje, sa používajú na prepravné činnosti všetkých 
druhov a teda pre logistické systémy, ktoré zabezpe čujú tovar spotrebite ľom v EÚ; 
• Informácie o čase sa používajú na zosynchronizovanie telekomunika čných sietí 
a čoraz viac na zvýšenie výkonnosti riadiacich systémov, najmä na vývoj 
inteligentných sústav. 
Tieto sektory sa samozrejme v sú časnosti nespoliehajú na eu rópsky GNSS a doteraz sa 
uspokojivo spoliehajú na GPS USA. Samotná skuto čnosť, že GPS USA poskytuje nákladovo 
efektívne riešenie potrieb ur čovania polohy a času, urýchlila zavedenie GPS zariadení vo 
všetkých aspektoch každodenného života ob čanov EÚ. GPS USA sa preto jednoducho stáva 
slabým miestom kritickej infraštruktúry EÚ, čo znamená, že prerušenie poskytnutia GPS 
signálu by malo ve ľký vplyv na európsku spolo čnosť. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo EÚ kona ť je založené na článku 170 Zmluvy o fungovaní Európskej únie7 a nariadení 
o GNSS o pokra čovaní v implementácii európskych pr ogramov satelitnej navigácie (EGNOS 
a Galileo)8. 
Vybudovanie systémov satelitnej navigá cie nie je možné uspokojivo dosiahnu ť na úrovni 
členských štátov, ke ďže tento cie ľ presahuje finan čné a technické kapacity jednotlivých 
štátov. Z tohto dôvodu sa môže dosiahnu ť iba konaním na úrovni EÚ. 
V nariadení o GNSS sa stanovuje, že Európska únia je majite ľom všetkých hnute ľného 
a nehnute ľného majetku, ktoré boli vytvorené ale bo vyvinuté v rámci týchto programov. 
Európska únia ako vlastník všetkých príslušných hnute ľných a nehnute ľných majetkov musí 
                                                 
7 Ú. v. EÚ C 83/47, 30.3.2010. 
8 Ú. v. EÚ L 196/1, 24.7.2008. 
 
SK 5   SK zaistiť, aby boli splnené všetky podmienky na f ungovanie a využívanie systémov pri prvých 
službách ur čenia polohy, času a navigácie, ktoré sa pos kytnú v rokoch 2014 – 2015. Správa 
preto musí ma ť európsky charakter. 
3. CIELE  
Všeobecný cie ľ tohto návrhu, ako je zakotvené v článku 170 Zmluvy o fungovaní Európskej 
únie9
, je „prispieť k zriadeniu a rozvoju transeurópskych sietí“  a v hlavnej iniciatíve stratégie 
Európa 202010 sa uvádza aj: „ Vytvorenie ú činnej vesmírnej politiky,  ktorá poskytne nástroje 
na riešenie niektorých k ľúčových globálnych výziev a najmä na realizáciu projektov Galileo 
[...] “.  
Medzi politické ciele patrí: 
• vytvorenie prvého globál neho satelitného naviga čného systému (GNSS) pod 
civilnou kontrolou úplne nezávisle od iných existujúcich systémov , aby sa 
poskytli neprerušované služby GNSS a strategická výhoda pre Európu; 
• zlepšenie odolnosti európskej hosp odárskej infraštruktúry poskytnutím záložného 
systému v prípade výpadku signálu z ostatných systémov; 
• maximalizovanie socio-ekonomických výhod  pre Európu prostredníctvom 
spoliehania sa na presnejšie, dos tupnejšie a silnejšie signály uvo ľnením potenciálu 
navigácie s vysokou presnos ťou do ove ľa väčšej miery, ako je v sú časnosti možné; 
• vybudovanie technickej kapacity EÚ , aby sa vyvinuli, rozmiestnili a prevádzkovali 
komplexné a rozsiahle infraštruktúry. 
Tieto politické ciele tvoria základ na vymedzen ie európskej politiky v oblasti satelitnej 
navigácie stanovenej v nariadení o GNSS, ktor á je zameraná na poskytnutie dvoch satelitných 
navigačných systémov pre EÚ vytvorených v rámci programov EGNOS a Galileo: 
• Cieľom programu Galileo je vybudova ť prvú globálnu infraštruktúru satelitnej 
navigácie a ur čovania polohy a času, ktorá je osobitne navrhnutá na civilné ú čely. 
Systém vytvorený v rámci programu Galileo je úplne nezávislý od iných existujúcich alebo potenciálnych systémov a signály, ktoré sú systémom vysielané, môžu by ť 
použité na poskytovanie piatich služieb (prístupná služba, služba ochrany ľudského 
zdravia, komer čná služba, verejná regula čná služba a pátracia a záchranná služba). 
• Cieľom programu EGNOS je zlepši ť kvalitu signálov prostredníctvom existujúcich 
globálnych naviga čných satelitných systémov a môže sa využi ť na poskytovanie 
troch služieb (verejná prístupná služba, služba ochrany život a, služba prístupu 
k údajom EGNOS). 
                                                 
9 Ú. v. EÚ C 83/124, 30.3.2010. 
10 Oznámenie Komisie KOM(2010) 2020 z 3. marca 2010 s názvom EURÓPA 2020 – stratégia na 
zabezpečenie inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu, s. 15. 
 
SK 6   SK 4. MOŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Možnosti politiky na riešenie problému 1: Ako urobi ť pokrok pri zavádzaní 
a rozširovaní európskych programov GNSS 
4.2. Galileo 
Pri hľadaní riešenia zavádzania infraš truktúry Galileo by sa mohli zváži ť tieto možnosti: 
(a) Vesmírny segment:  Pri počiatočnej opera čnej schopnosti ( ďalej len „IOC“) , ktorá 
je naplánovaná na roky 2014 – 2015, by malo by ť využitých všetkých 18 už verejne 
obstaraných satelitov z celkového po čtu 30 plánovaných pre plnú opera čnú 
schopnosť (ďalej len „FOC“). V súvislosti s osobitnými orbitálnymi vlastnos ťami 
Galilea sa môžu zoh ľadniť tri teoreticky a technicky uskuto čniteľné konečné 
konštelácie: 
(1) využiť 18 satelitov ako kone čnú konšteláciu; 
(2) využiť 24 satelitov ako kone čnú konšteláciu; 
(3) využiť 30 satelitov ako kone čnú konšteláciu. 
(b) Pozemný segment : Pri IOC (2014 – 2015) bude ro zmiestnená iba prechodná 
pozemná infraštruktúra11 (v2), čo umožní Galileu poskytova ť navigačné signály pre 
OS, PRS a SAR. Následná nová verzia pozemnej infraštruktú ry (v3) sa v sú časnosti 
plánuje na rozmiestnenie medzi IOC a FOC s cie ľom umožni ť poskytovanie 
samostatnej služby SoL a zavies ť plnú kompatibilitu PRS. Môžu sa zváži ť tri 
technicky uskuto čniteľné konfigurácie pozemnej infraštruktúry: 
(1) Pozemná infraštruktúra v 2, dosiahnutá pri IOC, bez služby SoL ; 
(2) Pozemná infraštruktúra v3 so službou SoL uskuto čniteľnou iba 
v interoperabilite s GPS USA (vyžadovalo by to menej pozemných zariadení 
a uľahčilo by infraštruktúru); 
(3) Pozemná infraštruktúra v3 so službou SoL dostupno u na samostatnom 
základe;  
Tabuľka 1: možnosti politiky na riešenie problému 1: 
Možnosť Vesmí
rny segment Pozem
ný segment  Služby 
(1) Základná 
možnosť (A.3) (B.3)  Služby sa môžu poskytnú ť samostatne  v súlade 
s dokumentom požiadavky poslania Galileo. 
(2) Možnos ť 
revidovaných (A.3) (B.2) Služby sa môžu poskytnú ť samostatne v súlade 
s dokumentom požiadaviek poslania programu 
                                                 
11 Pozemná infraštruktúra zah ŕňa viac ako 50 pozemných staníc po celom svete. 
 
SK 7   SK služieb Galileo, okrem služby SoL, ktorá sa môže 
poskytova ť iba v kooperácii  s GPS . 
(3) Možnos ť 
redukovaných služieb (A.2) (B.2) Služby sa môžu poskytnú ť samostatne, nie však 
v súlade s dokumentom požiadaviek poslania 
programu Galileo  (redukovaná úrove ň služieb). 
Služba SoL sa môže poskytova ť iba v kooperácii 
s GPS.  
(4) Možnos ť 
degradovaných služieb (A.1) (B.1) Služby sa nemôžu poskytova ť samostatne , iba 
v interoperabilite s GPS, čo nie je v súlade 
s dokumentom požiadaviek poslania programu Galileo. 
(5) Ukon čenie 
programu žiadny žiadny žiadna 
 
EGNOS Systém EGNOS je už v prevád zke, je však potrebná funk čnosť, údržba a rozvoj jeho služieb 
počas najbližších rokov. Z toho dôvodu sa môžu predpoklada ť iba dve možnosti politiky: (1) 
pokračovanie programu alebo (2) ukon čenie programu. 
Keďže SoL systému EGNOS je už funk čná, pokračovanie programu je jediné možné riešenie: 
Komisia stanovila vyhlásením, že služba ochrany života je funk čná, rámec používania 
systému EGNOS pre komunity koncových používate ľov. Toto povzbudí používate ľov, najmä 
v oblasti letectva, do významných investícií do  prispôsobenia svojich systémov na systém 
EGNOS. Vyžaduje si to dl hodobý záväzok Komisie zabezpe čiť služby systému EGNOS. 
4.3. Možnosti politiky na riešenie problému 2: systém riadenia na využívanie oboch 
systémov 
Rámec riadenia sa musí vymedzi ť na základe riadiacich f unkcií, organizácie a právnych 
foriem. Pokia ľ ide o funkcie a ich orga nizáciu, musia sa zoh ľadniť dve úrovne riadenia: (1) 
politický doh ľad nad programami, za ktoré je na ďalej v mene EÚ zodpovedná Komisia, aby 
sa stanovili všeobecné ciele a požia davky poslania a rozhodlo sa o rozpo čte a zabezpe čení 
jeho monitorovania, (2) riadenie programov vykoná jeden subjekt, ktorý zabezpe čí, aby sa pri 
systémoch dosiahli ciele stanovené na úrovni politického doh ľadu načas a v rámci 
stanoveného rozpo čtu, vrátane koordinácie a monito rovania všetkých aktivít spojených 
s dosiahnutím tohto cie ľa. 
4.3.1.  Možnosti riadenia programov 
Keďže EÚ si ponecháva zodpovednos ť za politický doh ľad nad programami, existujú štyri 
možnosti politiky pre ri adenie programov: 
(1) Európska Komisia 
(2) Spoločný podnik EÚ 
 
SK 8   SK (3) Regulačná agentúra EÚ 
(4) Verejná spolo čnosť EÚ 
Prostredníctvom použitia kritéria predbežn ej kontroly so zameraním na uskuto čniteľnosť sa 
odmietla možnos ť 1 (Európska Komisia) a možnos ť 2 (spoločný podnik EÚ). Možnosti 3 a 4 
sa ďalej analyzovali. 
5. POSÚDENIE VPLYVU  
5.1. Analýza vplyvov 1. problému: napredovanie v ďalšom zavádzaní európskych 
programov GNSS 
Vplyv piatich možností na dokon čenie plnej opera čnej kapacity systému zriadeného v rámci 
programu Galileo sa môže posúdi ť z pohľadu výhod (nepriame výhody a priame príjmy), 
nákladov (dokon čenie infraštruktúry a náklady na dokon čenie infraštruktúry a prevádzku) 
a konkurencieschopnosti priemyslu EÚ. 
5.1.1.  Analýza výhod 
Európska vesmírna agentúra vykonala simu lácie na posúdenie výkonu navigácie v zmysle 
navigačnej presnosti  a dostupnosti . Výkonnostné ciele pre Galileo sa  stanovili v dokumente 
požiadavky poslania programu Galileo s presnos ťou 4 metrov horizontálne a 8 metrov 
vertikálne (služba duálnej frekvencie) a dostupnos ťou 99,5 %. 
Tabuľka 2: Simulovaná naviga čná presnos ť podľa možnosti infraštruktúry Galileo12 
Horizontálna presnos ť Vertikálna presnos ť 
(m)/dostupnos ť 99,5 %  Stredná 
presnosť 
(99,5  %) Najhoršia 
presnosť 
určenia 
používate ľa Stredná 
presnosť 
(99,5  %) Najhoršia 
presnosť 
určenia 
používate ľa  
(1) Základná možnos ť 3,3 3,7 7 7,4 
(2) Možnos ť revidovaných služieb  3,3 3,7 7 7,4 
(3) Možnos ť redukovaných služieb  8 25 11,5 30 
(4) Možnos ť degradovaných služieb  80 250 138 451 
(5) Ukončenie programu Galileo  neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  
Možnosti 1 a 2 sp ĺňajú ciele aj pre najhorši e pozície polohy používate ľov, pričom možnos ť 
3 sa približuje k týmto požiadavkám.  Možnosť 4 nie je dostato čne presná pre ve ľkú väčšinu 
používate ľov. Tieto hodnoty ukazujú silné z horšenie výkonu pri znížení po čtu satelitov. 
Počet satelitov ovplyv ňuje kontinuitu služby , to znamená navigáciu na povrchu Zeme, ktorá 
je menej rovnomerná s nižším po čtom satelitov, a odolnos ť systému, to znamená udržate ľnosť 
výkonu systému po čas porúch, ako napríklad výpadky satelitov. Možnos ť 4 bude v porovnaní 
s nepredvídate ľným výpadkom jedného alebo viacerých satelitov menej odolná, čo by viedlo 
k silnému zhoršeniu výkonu navigácie a dokonca k prerušeniu poskytovania služby. Možnosti 
s väčšími konšteláciami by boli menej ovplyvnené takýmito okolnos ťami. 
                                                 
12 Tieto simulácie závisia od po čtu predpokladov, ktoré budú aktualizované pod ľa toho, aký bude ma ť 
systém reálny výkon, ke ď sa začne využíva ť, napr. presnos ť určenia orbitu a časová synchronizácia 
(ODTS). 
 
SK 9   SK V tabuľke 3 sa uvádza dostupnos ť služieb, ktoré má poskytova ť systém zriadený v rámci 
programu Galileo samostatne a v kombinác ií s GPS USA v rámci rôznych možností 
politiky13. 
Tabuľka 3: Dostupnos ť služieb pre každú možnos ť infraštruktúry 
Dostupnos ť služieb pod ľa dokumentu požiadaviek poslania ( ďalej len „MRD“)   
OS PRS SAR CS SoL 
Samost
atne áno áno áno áno áno (1) Základná 
možnosť
 S GPS áno neuvádza sa  áno neuvádza sa  áno 
Samost
atne áno áno áno áno nie (2) Možnos ť 
revidovaných služieb
 S GPS áno neuvádza sa  áno neuvádza sa  áno 
Samost
atne Blízko k DPP 
ale 
obmedzená 
odolnosť V súlade s 
DPP ale 
obmedzená 
odolnosť áno áno nie (3) Možnos ť 
redukovaný
ch služieb  
S GPS áno neuvádza sa  áno neuvádza sa  áno 
Samost
atne Priemerná 
presnosť a 
slabá 
kontinuita  Priemerná 
presnosť a 
slabá 
kontinuita  Áno, dlhá 
doba určenia 
polohy a slabá 
odolnosť Redukovaná 
kapacita, 
obmedzené 
rozšírenie  nie (4) Možnos ť 
degradovan
ých služieb  
S GPS Znížená úrove ň 
služieb neuvádza sa  Znížená úrove ň 
služieb neuvádza sa  Degradovaná 
úroveň služieb  
Samost
atne nie nie nie nie nie (5) Ukončenie 
programu
 S GPS neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  
 
Vyhliadka interoperácie s GPS USA, najmä pri možnostiach 3 a 4, by viedla k dôležitému 
zlepšeniu presnosti služieb navigácie, rýchlosti a času, ale má nieko ľko dôsledkov:  
• Systém zriadený v rámci programu Galileo bude čiastočne alebo úplne závislý od 
interoperability s GPS USA . Európa nebude môc ť byť jedným z lídrov inovácie 
v oblasti GNSS. Stratí kapacitu ovplyv ňovať budúce normy týkajúce sa navigácie 
a oslabí konkurencieschopnos ť svojho priemyslu v oblasti aplikácií a vývoja 
odberateľksých technológií presne tam, kde naviga čný trh zaznamenáva prudký rast; 
• Systém zriadený v rámci programu Galile o sa nestane samostatným globálnym 
navigačným satelitným systémom pod ľa želania zainteresova ných strán, ale skôr 
prídavkom k GPS USA . Porucha jedného systému by z tohto dôvodu mala vplyv na 
kombinovaný výkon systémov vnímaných používate ľmi.  
Tieto úvahy sú dôležité, pokia ľ ide o poskytovanie služieb OS, PRS a CS. V prípade služby 
SAR a SoL: 
                                                 
13 Táto tabu ľka je založená na informáciách od Európskej vesmírnej agentúry dostupných v septembri 
2011 a je zámerne zjednodušená.  Služby dostupné pod ľa 
požiadaviek poslania   Redukované služby   Degradované služby   Služba nie je k 
dispozícii
 
SK 10   SK • Služba SAR je funk čná pri 18 vybavených satelitoch a jej výkon teda nezáleží na 
počte satelitov plánovaných v rámci rôz nych možností infraštruktúry, aj ke ď by 
možnosť 4 degradovaných služieb SAR mohla spôsobova ť dlhší čas určenia polohy 
a slabú odolnos ť z dôvodu možných výpadkov satelitov; 
• Alternatívy k službe SoL závisia najmä od rozmiestnenej pozemnej infraštruktúry. 
Možnosť 1 bude schopná poskytnú ť samostatnú službu SoL, možnosti 2 a 3 budú 
schopné poskytova ť službu SoL iba v interopera bilite s GPS USA a možnos ť 
4 neposkytne službu SoL. 
5.1.1.1.  Nepriame výhody 
Celkové kumulatívne finan čné výhody (hospodárske, sociálne  a ekologické) programu GNSS 
do roku 2034 budú závisie ť od vybranej možnosti.  Navrhli sa na viac ako 20-ro čné obdobie, 
aby sa bral do úvahy úplný životný cyklus systému zriadeného v rámci programu Galileo, 
pričom sa použil sa model, ktorý vyvi nula Agentúra pre európsky GNSS. 
Celkové nepriame výhody, ktoré sa uvádzajú v tabu ľke 4, sa rovnajú sú čtu výhod 
vytvorených troma zdrojmi:  
• horný trh a externé vplyvy (investíci e do vesmírnej infraštruktúry a ú činok 
prelievania investícií do výskumu a vývoja) 
• nárast dolného trhu (rast tr hu s aplikáciami v oblasti GNSS) 
• verejné výhody (vonkajšie ú činky vytvorené rozdielne al e nepriamo aplikáciami 
v oblasti GNSS, ako napríklad výhody pre verejné inštitúcie, spolo čnosť 
a používate ľov). 
Tabuľka 4: Nepriame výhody EGNSS pod ľa možností – 2014 – 2034 
 Ekonomické výhody  Sociálne a 
ekologické 
výhody   
(mld. EUR)/stále ceny 2011  Rast horného 
trhu Rast dolného 
trhu Verejné 
výhody  Celkové výhody
 
(1) Základná možnos ť 19,94 26,43 87,41 133,77 
(2) Základná možnos ť revidovaných 
služieb  19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) Možnos ť redukovaných služieb  17,30 20,64 73,43 111,37 
(4) Možnos ť degradovaných služieb  14,83 15,36 64,84 95,04 
(5) Ukončenie programu Galileo  6,76 1,27 15,02 23,05 
Zdroj: Agentúra pre európsky GNSS  
Nepriame výhody systému EGNOS sú zahrnuté vo všetkých možnostiach.  Posledná možnos ť 
zahŕňa ukončenie programu Galileo, EGNOS sa však využíva a poskytujú sa služby.  EGNOS 
je vzhľadom k tomu jediným zdrojom výhod pod ľa možnosti 5. 
5.1.2.  Priame príjmy 
Okrem socio-ekonomických výhod sa o čakávajú priame príjmy, ktoré sa majú 
vytvoriť prostredníctvom služieb poskyt ovaných programami GNSS. Medzi 
 
SK 11   SK potenciálne toky príjmov patria komer čná služba (poplatky za prístup na overovacie 
služby a službu ur čovania polohy s vysokou presnos ťou) a verejne regulovaná služba 
(licenčné poplatky na prijíma če, aktivačné poplatky na prijíma če a poplatky za 
prístup pre signály)14. Dodatočné nepriame príjmy za sl užby, pri ktorých sa dá ťažko 
predstaviť automatické odmietnutie príst upu, napríklad možno predpoklada ť 
prostredníctvom nepriamych mechanizmov spoplat ňovania, v sú časnosti však 
neexistuje právny rámec pre takéto mechanizmy. 
Tabuľka 5: Potenciálne priame príjmy EGNSS pod ľa možností 
(mld. EUR)/stále ceny 2011  Min. a max. 
príjmy PRS  Príjmy CS  Celkový priemer 
2014 – 2003  
(1) Základná možnos ť 0,24 – 0,34  1,32 1,61 
(2) Základná možnos ť revidovaných služieb  0,24 – 0,34  1,32 1,61 
(3) Možnos ť redukovaných služieb  0,24 – 0,34  0,00 0,28 
(4) Možnos ť degradovaných služieb  0,00 0,00 0,00 
(5) Ukončenie programu Galileo  0,00 0,00 0,00 
Očakávané príjmy z verejne regulovaných a komer čných služieb po čas 20-ročného obdobia 
nepredstavujú viac ako 1,61 miliardy EUR, čo je menej ako 10 % celkových nákladov na 
budúcich 20 rokov. Je zrejmé, že európsky GNSS nebude dostato čne ziskový, aby mohol by ť 
prevádzkovaný nezávisle a bude v budúcnosti vyžadova ť verejné financovanie. Nebude 
možné, aby priame príjmy kompen zovali prevádzkové náklady programov. 
5.1.3.  Analýza nákladov 
Možnosti sú rôzne v súvislosti s po čtom rozmiestnených satelitov a so špecifikáciami 
pozemného segmentu. Posúdeni e nákladov pre každú možnos ť zahŕňa nielen dokon čenie 
infraštruktúry, ale aj fázu využívania sy stémov Galileo a EGNOS. Pri odbyte sa použilo 
rovnaké obdobie ako pre výhody: 2014 – 2034, čo zodpovedá trom sedemro čným obdobiam 
viacročného finan čného rámca EÚ. 
Tabuľka 6: Náklady programov európskeho EGNSS pod ľa možností 2014 – 2034 
(mld. EUR)/stále ceny 2011  VFR EÚ 
2014 – 2020 VFR EÚ 
2021 – 2034 
(2021 – 27, 
2028 – 34) Spolu  
(1) Základná možnos ť 7,8 12 19,8 
(2) Základná možnos ť revidovaných služieb  7,0 11,5 18,5 
(3) Možnos ť redukovaných služieb  6,5 10,8 17,3 
(4) Možnos ť degradovaných služieb  5,6 10 15,6 
(5) Ukončenie programu Galileo  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Vplyv na konkrétne sektory 
V analýze sa preskúma vplyv na konkurencieschopnos ť sektora (sektor ov), na ktorý je 
iniciatíva zameraná, na ich dodávate ľov (horné sektory) a ich zákazníkov (dolné sektory 
a koncoví používatelia). Analýza hodnotového re ťazca zahŕňa štyri hlavné segmenty: 
                                                 
14 Potenciálne príjmy vytvorené prostredníctvom PRS budú závisie ť od vykonaných politických 
rozhodnutí. 
 
SK 12   SK • Horný trh : európsky vesmírny priemysel, kt orý prispieva k budovaniu globálneho 
satelitného naviga čného systému; 
• Poskytovanie služieb : európsky priemysel, ktorý dodáva komer čné alebo verejné 
služby určovania polohy, navigácie či času; 
• Dolný trh : priemysel európskych aplikácií, ktor ý je závislý od poskytovania služieb, 
dodáva potrebný hardvér a softvér na využívanie satelitných signálov;  
• Koncoví používatelia : priemysel využívajúci služby a aplikácie.  
Zameriava sa na priemysel európsky ch aplikácií a koncových používate ľov, kde sa o čakáva 
najväčší vplyv na konkurencieschopnos ť. 
Tabuľka 7: Zhrnutie vplyvu na konkurencieschopnos ť 
 (1 – 2) Základná 
možnosť a možnos ť 
revidovaných služieb  (3 – 4) Možnos ť 
redukovaných a 
degradovaných služieb  (5) Ukončenie 
programu Galileo  
Horný trh  + + + – 
Poskytovanie 
služieb  + + + – 
Dolný trh  +  + – 
Koncoví 
používatelia  + + + + 0 
Spolu  + + + –  
–: negatívny vplyv na konkurencieschopnos ť +: pozitívny vplyv na konkurencieschopnos ť 
  
Preskúmanie vplyvu rôznych možností na konkurencieschopnos ť ukazuje, že základná 
možnosť a možnosti revidovaných služieb zna čne urýchlia inova čnú konkurencieschopnos ť 
EÚ prostredníctvom vytvoren ia nových trhov/ podnikate ľských sektorov a prostredníctvom 
účinku prelievania a stimulovaním inovácie v ostatných sektoroch. Pozitívny vplyv sa 
očakáva aj v zmysle konkurencieschopnosti v oblasti nákladov a cien. 
5.2. Analýza vplyvov problému 2: systém ri adenia na využívanie oboch systémov 
Možnosti pre 2. problém sú posúdené kvalitatívne z h ľadiska ich súladu s cie ľmi v oblasti 
riadenia, ktoré sú vymedzené nariadením o rozpo čtových pravidlách, t. j. uskuto čniteľnosť, 
rozhodovanie, odolnos ť, priestor na vývoj, vplyv na  hospodárstvo EÚ, konzistentnos ť 
s politikami EÚ a podporovanie záu jmov EÚ a kontrola a zodpovednos ť EÚ. Tieto ciele sú 
zoskupené pod ľa kritérií ú činnosti, efektivity a konzistentnosti. 
 
SK 13   SK 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnanie možností k 1. problému: ako urobi ť pokrok pri ďalšom zavádzaní 
programov európskeho GNSS  
Účinnosť 
Účinnosť súvisiaca so súladom so všeobecnými cie ľmi politiky sa zakladá na kvalitatívnom 
porovnaní technických vlas tností možností a ich vplyvu.  
Tabuľka 8: Súlad so všeobecnými cie ľmi politiky  Ú činnosť Efektívnos ť Konzistentnos ť 
Regulačná 
agentúra EÚ  • Vysoká 
uskutočniteľnosť 
• Rýchle rozhodovanie 
• Silná odolnos ť: 
osvedčený právny 
režim. V rámci článkov 340 a 343 
Zmluvy o fungovaní Európskej únie.  
 • Stredný 
priestor na vývoj,  
potrebná 
zmena a doplnenie právneho základu EÚ, ktorým sa zriaďuje 
agentúra  
• Pozitívny 
vplyv na 
hospodárstvo EÚ • Silná 
konzistentnosť 
s politikami EÚ 
• Silná 
kontrola 
a zodpovednosť EÚ 
Verejná 
spoločnosť 
EÚ • Veľmi slabá 
uskutočniteľnosť: 
neexistuje predchodca 
ani jasné pravidlá, 
aby mohla EÚ 
vytvoriť verejnú 
spoločnosť EÚ.  
• Rýchle rozhodovanie 
a pružnos ť 
• Slabá odolnos ť: 
prevádzka by sa 
zakladala na vnútroštátnom práve členského štátu, 
v ktorom by sa spoločnosť založila   • Slabý 
priestor vývoja 
• Nejasný 
vplyv na 
hospodárstvo EÚ • Stredná 
konzistentnosť 
s politikami 
EÚ 
a kontrolou a zodpovednosťou EÚ 
 
 
SK 14   SK  Vytvorenie 
nezávislého 
GNSS  Zvýšenie odolnosti 
hospodárskej 
infraštruktúry EÚ  Budovanie 
technickej kapacity 
GNSS Európy  
(1) Základná 
možnosť  
  100  % 
  100  % 
  100  % 
(2) Možnos ť 
revidovaných 
služieb  
 75 % 
 100  % 
 100  % 
(3) Možnos ť 
redukovaných služieb
 
 75 % 
 50 % 
 100  % 
(4) Možnos ť 
degradovaných 
služieb  
 0 % 
 0 % 
 25 % 
(5) Ukončenie 
programu Galileo  
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: nesúlad s cie ľom 
 : plný súlad s cie ľom 
 
Efektívnos ť 
Efektívnos ť možností politiky sa posudzuje na zák lade ich nepriamych výhod, priamych 
príjmov a nákladov každej možnosti pod ľa množstva a kvality využitých služieb.  
Tabuľka 9: Analýza nákladov a príjmov možností politík v oblasti nákladov: 2014 – 2034 
Nepriame 
výhody  Priame príjmy  Náklady  Čisté výhody  (mld. EUR) 
Stále ceny 2011 a znížené 
ceny o 4  % 
Stále ceny Znížené ceny  Stále ceny Znížené ceny Stále ceny Znížené ceny Stále ceny Znížené ceny 
(1) Základná 
možnosť  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) Základná 
možnosť 
revidovaných služieb  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) Možnos ť 
redukovaných služieb
 111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) Možnos ť 
degradovaných 
služieb  95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
(5) Ukončenie 
programu Galileo  23,05  14,00  0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Konzistentnos ť 
Možnosti 1 (základná možnos ť) a 2 (revidované služby)  sú obe v súlade s politickým 
rámcom EÚ, majú ve ľmi pozitívny vplyv na konkurencieschopnos ť priemyslu EÚ a majú 
potenciál poskytnú ť EÚ strategické výhody.  
Možnosť 3 (redukované služby) a 4 (degradované služby) sú podobné:  obe sčasti nie sú 
v súlade s cie ľmi a prioritami EÚ a obe majú primerane pozitívny ú činok na 
konkurencieschopnos ť.  
Možnosť 5 (ukončenie programu Galileo)  vôbec nie je v súlade s vyhlásenými cie ľmi EÚ 
a má negatívny vplyv na konkurencieschopnos ť.  
Pri zohľadnení všetkých vplyvov, aspektov účinnosti, efektívnosti a konzistentnosti  a najmä 
potenciálneho šetrenia nákladov sa javí možnos ť 2 (revidované služby) ako preferovaná 
možnosť. 
 
SK 15   SK 6.2. Porovnanie možností k problému 2: systém riadenia na využívanie oboch 
systémov 
Po porovnaní vplyvov regula čnej agentúry EÚ a verejnej spolo čnosti EÚ, regulačná 
agentúra EÚ  sa javí ako najvhodnejšie prispôsobená plni ť ciele riadenia programu, pretože 
takéto riešenie je vysoko súdržné, ú činné a efektívne z h ľadiska EÚ.  
Z dôvodu všeobecných obáv z rastu po čtu agentúr EÚ, nie je pravdepodobné, že Európsky 
parlament alebo Rada EÚ budú súhlasi ť s vytvorením novej regula čnej agentúry EÚ. 
Z existujúcich regula čných agentúr EÚ je najvhodnejším kandidátom Agentúra pre európsky 
GNSS, pretože je sú časťou existujúcich štruktúr ri adenia programov GNSS a má po čiatočnú 
odbornosť v príslušnej oblasti. 
Agentúra pre európsky GNSS však v o svojej sú časnej podobe nemôže okamžite prebra ť 
úlohy správy programov fázy využívania, ke ďže jej súčasný mandát je obmedzený na otázky 
v oblasti bezpe čnosti a trhu a nemá dostato čné finančné a ľudské zdroje. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Ukazovatele sa na črtnú z vlastností kvality a špeci fikácií služieb programov EGNOS 
a Galileo a z miery ich súladu s nariadením o GNSS, ďalej z včasného dodania v rámci 
cielených nákladov a zo stability, z udržate ľnosti a ú činnosti systému riadenia. 
Konkurencieschopnos ť priemyslu v oblasti GNSS v Európe, používanie služieb vrátane 
prieniku na trh, po čet vytvorených pracovných miesta a nepriame a priame výhody, ktoré 
poskytujú programy GNSS, budú výsledné ukazovatele. 
Komisia zaistí doh ľad a finan čnú kontrolu nad všetkými uzatvorenými zmluvami 
a dohodami v rámci programov GNSS. Mech anizmy monitorovania a hodnotenia 
budú zamerané na minimalizovanie prekro čenia nákladov programov a omeškaní 
poskytovania služieb. Komisia na tento ú čel navrhne strategický rámec, v ktorom 
vymenuje hlavné opatrenia, odhadovaný rozpo čet a harmonogram do 30. júna 2014, 
ročný pracovný program s podrobnými opatreniami a ukazovate ľmi, výro čnú 
implementa čnú správu, v ktorej sa zhodnotí plne nie týchto opatrení a priebežné 
hodnotenie zamerané na kvantitatívne a kva litatívne výsledky dosiahnuté do 30. júna 
2017 a to v čas, aby sa mohol pripravi ť ďalší viacro čný finančný rámec. 
Komisia dodato čne k týmto štandardným opa treniam pri výkone právomoci 
politického doh ľadu nad programami Galileo a EGNOS zlepší mechanizmy 
monitorovania a hodnotenia su bjektu riadenia programu prostredníctvom vyžiadania 
podrobných ro čných plánov riadenia a implementa čných sprav, riadením 
pravidelných stretnutí týkajúcich sa pokroku programu a vedením finan čných 
a technologických auditov.  
Monitorovanie program ov by malo okrem toho zah ŕňať členské štáty, napr. 
využívaním technických kapacít na poskytnu tie vstupu v súvislos ti s technickým 
monitorovaním programov a navrhnutie k ľúčových ukazovate ľov na hodnotenie 
programov. 
V rámci každodenného riadenia Komisia navrhne mechanizmus riadenia rizík 
a nástroje riadenia, aby sa minimalizovala pravdepodobnos ť prekročenia nákladov 
 
SK 16   SK programu na základe lepšieho odhadovani a nákladov a zužitkovania predošlých 
skúsenosti a sú časného prevádzkovaniu systému.