SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k návrhu odporú čania Rady o prostredí bez dymu 
 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
  
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Vo svojom ak čnom pláne pre životné prostredie a zd ravie (2004 – 2010) sa Komisia zaviazala 
zlepšiť kvality vzduchu vo vnútorných priest oroch, najmä podporou obmedzenia faj čenia na 
všetkých pracoviskách. Z konz ultácie, ktorá sa za čala zelenou knihou Komisie „K Európe bez 
tabakového dymu: Možnosti politiky na úr ovni EÚ“ vyplynulo, že komplexné politiky 
v prospech prostredia bez dymu a ďalšia činnosť EÚ na podporu prostr edí bez dymu majú 
významnú podporu. Stratégia Spolo čenstva o zdraví a bezpe čnosti v práci (2007 – 2012) 
navrhuje vä čšie úsilie pri zlepšovaní ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov. Rámcovým 
dohovorom WHO o kontrole tabaku sa jeho stra ny na medzinárodnej úrovni zaviazali rieši ť 
vystavenie tabakovému dymu na vnútorných pracoviskách a verejných miestach.  
2. S ÚVISLOSTI A  VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Súvislosti 
2.1.1. Vplyv vystavenia environmentálnemu tabakovému dymu na zdravie Vystavenie environmentálnemu tabakovému  dymu (ETS) – ktorý sa takisto ozna čuje ako 
sekundárny tabakový dym – je rozšírenou prí činou úmrtnosti, chorobnosti a zdravotného 
postihnutia v EÚ. Environmentálny tabakový dym môže u dospelých spôsobi ť rakovinu p ľúc, 
koronárnu chorobu srdca, mozgové pr íhodu, astmu a chronická obštruk čná choroba p ľúc. 
Environmentálny tabakový dym je  škodlivý aj pre deti, preto že spôsobuje syndróm náhlej 
smrti dojčaťa, akútne infekcie dýchacích ciest, chorobu stredného ucha a ťažkú astmu.  
Podľa zdržanlivých odhadov zomrelo v roku 2002 približne 7 300 dospelých vrátane 2 800 
nefajčiarov v dôsledku vystavenia environmentáln emu tabakovému dymu na pracoviskách 
v krajinách EÚ-25. Ďalších 72 000 úmrtí vrátane 16 400 úmrtí medzi nefaj čiarmi súviselo 
s vystavením environmentálnemu tabakovému dymu v domácnostiach
1. V tomto hodnotení 
vplyvu sa celkový po čet úmrtí v dôsledku pasívneho faj čenia v kanceláriách 
a baroch/reštauráciách odha duje na 6 000 v krajinách EÚ -27 v roku 2008, vrátane 2 500 
nefajčiacich pracovníkov. Vystavenie osôb z rado v návštevníkov, ako na pr. zákazníkov barov 
a reštaurácií, by pod ľa odhadov mohlo predstavova ť značnú dodato čnú záťaž pre zdravie.
  
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe 
Brusel, Belgicko, Európska respirologická spolo čnosť: 146. 
 
SK 3   SK Odhadovaná úmrtnos ť v EÚ v dôsledku vystavenia environmentálnemu tabakovému dymu medzi faj čiacimi 
a nefajčiacimi zamestnancami v roku 2008 
 Nefajčiari Fajčiari Fajčiari a 
nefajčiari 
 Kancelá
rie Bary a 
reštaurácie  Celko
vo Kancelá
rie Bary a 
reštaurácie  Celko
vo Celkovo  
Rakovina p ľúc 387   156   542   600   161   761  1 303 
Mozgová príhoda   378  160  538   601   197   798  1 336 
Srdcové choroby   384   138   522  612   159   771  1 293 
Chronické choroby  
dolných dýchacích 
ciest  565  332  897  881   296   1 176  2 073 
Celkovo   1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
Porovnanie s úmrtnos ťou v dôsledku iných zdravotných ri zík – úrazov, ku ktorým dochádza 
výlučne na pracovisku a úrazov ku ktorým dochádza medzi celkovým obyvate ľstvom - 
ukazuje zna čnú zdravotnú za ťaž v dôsledku vystavenia environmentálnemu tabakovému 
dymu.  
2.1.2. Ekonomická zá ťaž v dôsledku vystavenia environmentálnemu tabakovému dymu 
Vystavenie environmentálnemu tabakovému dymu predstavuje zna čnú finančnú záťaž. 
Makroekonomické náklady spojené s vystaven ím environmentálnemu tabakovému dymu na 
pracovisku v rámci EÚ-27 sa odhadujú na 2,46 miliardy EUR/rok. Táto suma pozostáva z 
viac ako 1,3 miliardy EUR, čo predstavuje výdavky na  zdravotnú starostlivos ť na choroby 
spôsobené tabakom (vrátane 560 mili ónov EUR v prípade nákladov na nefaj čiacich 
zamestnancov) a viac ako 1,1 miliardy EUR, čo predstavuje iné náklady súvisiace so stratou 
produktivity (vrátane 480 miliónov EUR v prípade nákladov na nefaj čiacich zamestnancov). 
Mikroekonomická zá ťaž vystavenia environmentálnemu tabakovému dymu zah ŕňa nižšiu 
produktivitu pracovníkov, poškodenie v dôsledku požiarov spôsobených faj čiarskymi 
výrobkami potrebami, ako aj dodato čné náklady na upratovanie zne čistenia a opätovné 
maľovanie v súvislosti s faj čením.  
2.2. Vymedzenie problému 
2.2.1. Nedostato čné dodržiavania medzinárodných povi nností vyplývajúcich z rámcového 
dohovoru WHO o kontrole tabaku  
Rámcovým dohovorom WHO o kontrole ta baku – ktorý ratifikovalo Spolo čenstvo a 26 
členských štátov – vzniká povinnos ť pre jeho strany zaisti ť účinnú ochranu pred vystavením 
sekundárnemu tabakovému dymu vo vnútorných pr iestoroch na pracoviskách, vo verejnej 
doprave a na vnútorných verejných miestach. Dr uhá konferencia strán dohovoru prijala v júli 
2007 usmernenia, čím sa stanovil „zlatý štandard“, kt orý by sa každá strana mala snaži ť 
dosiahnuť.  
Do dnešného d ňa však iba o nie čo viac ako tretina členských štátov prijala politiky, aby 
splnili svoj záväzok v rámci dohovoru. Viacero kra jín sa pri zavádzaní a/alebo presadzovaní 
komplexných právnych predpi sov v prospech prostred ia bez dymu stretlo s ve ľkými 
ťažkosťami. Ukázalo sa, že regulácia je obzvláš ť zložitá v prípade ba rov a reštaurácií. 
V súčasnosti sa zdá, že bez politického stimul u a vytvorenia mechanizmu monitoringu na 
 
SK 4   SK úrovni EÚ je nepravdepodobné, že všetky členské štáty budú schopné dodrža ť svoje záväzky 
v rámci dohovoru.  
Spoločenstvo zatia ľ podniklo iba čiastočné opatrenia na podporu pr ostredia bez dymu. Tejto 
problematike sú venované nezáväzné rezolúcie a odporú čania, ktoré ale neposkytujú 
podrobné usmernenia o tom, ako zabezpe čiť prostredie bez dymu. Viaceré príslušné smernice 
z oblasti zdravia a bezpe čnosti pri práci sú okrem toho venované tejto problematike, v 
niektorých prípadoch nepriamo, pri čom v iných nie je úrove ň ochrany komplexná.  
2.2.2. Vysoký a nerovnomerný výs kyt environmentálneho tabak ového dymu v rámci EÚ-27 
V krajinách, v ktorých neexistujú  komplexné opatrenia v prosp ech prostredia bez dymu, sa 
tabak vyskytuje na viacerýc h verejných miestach, pri čom väčšina z nich je zárove ň čímsi 
pracoviskom. Na základe údajov Eurobaro metra z konca roku 2006 sa odhaduje, že 28 % 
zamestnancov v EÚ je denne vystavených environmentálnemu tabakovému dymu na 
vnútorných pracoviskách a v kanceláriách, pri čom toto číslo je v prípade barov a reštaurácií 
39 % (údaje z konca roku 2008). Okrem toho zákazn íci zariadení, v ktorých sa podávajú 
nápoje a jedlá, sú ohrození najmä vysokými úrov ňami vystavenia environmentálnemu 
tabakovému dymu a s tým súvisi acimi zdravotnými rizikami.  
Vystavenie environmentálnemu tabakovému dymu sa medzi členskými štátmi výrazne líši 
a siaha od 3 % v Írsku po 85 % v Grécku. Rozsah a pôsobnos ť vnútroštátnych právnych 
predpisov v prospech prostredia bez dymu je  hlavným faktorom zodpovedným za rozdiely vo 
vystavení environmentálnemu tabakovému dymu v rámci EÚ.  
Okrem toho je riziko vystavenia environmentá lnemu tabakovému dymu výrazne vyššie medzi 
nižšími socio-ekonomickými skupinami, čo zhoršuje existujúce ner ovnosti v oblasti zdravia.  
2.2.3. Nedostato čná ochrana detí a mladých ľudí pred tabakovým dymom 
Vystavenie detí a mladistvých tabakovému dy mu predstavuje osobitný zdravotný problém. 
Deti majú nad vystavením environmentálnem u tabakovému dymu zo strany dospelých 
fajčiarov iba malú alebo žiadnu kontrolu. De ti sú takisto osobitne citlivé na vplyv 
environmentálneho tabakového dymu na zdravi e. Okrem rizík pre zdravie súvisiacich 
s environmentálnym tabakovým dymom zv yšuje vystavenie tabakovému dymu aj 
pravdepodobnos ť, že deti budú faj čenie vníma ť ako bežné správanie dospelých, a teda za čnú 
samy fajčiť počas dospievania.  
Detí sú vo vä čšine prípadov vystavené environmentá lnemu tabakovému dymu zo strany 
rodičov a dochádza k nemu v domácnostiach. Po čas posledného Eurobarometra sa viac ako 
tretina faj čiarov vyjadrila, že faj čia vo svojich domácnostiach v spolo čnosti detí. V globálnej 
štúdii WHO o faj čení mládeže (WHO Global Youth Tobacc o Study) sa zistilo, že 40 – 90 % 
tínedžerov bolo vystavených environmentáln emu tabakovému dymu v ich domácnostiach 
v rámci dvanástich členských štátov EÚ. Okrem faj čenia v domácnosti je faj čenie v autách 
zdrojom vystavenia osobitne vysokým úrovniam  environmentálneho tabakového dymu.  
Deti takisto bežne vidia dospelých, ktorí sú pre nich vzorom, faj čiť na vonkajších miestach, 
ako sú verejné ihriská, vonkajšie priestory šk ôl, nemocníc a iných zar iadení poskytujúcich 
služby pre deti, ako aj po čas športových alebo kultúrnych podujatí, konajúcich sa vonku.  
 
SK 5   SK 3. O DÔVODNENIE OPATRENÍ EÚ 
Články 137 a 152 Zmluvy o ES poskytujú jasný prá vny základ pre opatrenie EÚ v oblasti 
ochrany pred tabakovým dymom. Takáto  podpora na úrovni EÚ by pomohla v časnému 
a jednotnému vykonávaniu ustanovení rámcové ho dohovoru WHO o kontrole tabaku v súlade 
s medzinárodnými záväzkami členských štátov a EÚ. Prispela  by aj k zníženiu rozdielov 
v oblasti ochrany pred vystavením e nvironmentálnemu tabakovému dymu tak 
v rámci členských štátoch, ako aj medzi ni mi a z toho vyplývajúcimi nerovnos ťami v zdraví 
a negatívnymi cezhrani čnými dôsledkami. Opatrenie Spolo čenstva by celkom iste 
predstavovalo pridanú hodnotu k vnútroštátne mu úsiliu tým, že by sa vytvorila dôkazová 
základňa, uľahčila výmeny skúseností a najlepšej praxe medzi členskými štátmi, poskytli 
usmernenia členským štátom na implementáciu komp lexných právnych pre dpisov v prospech 
prostredia bez dymu, ak k ich vykonanie ešte ne došlo (ku ktorým by prípadne boli pripojené 
minimálne normy EÚ v oblasti ochrany prac ovníkov) a monitoroval pokrok v rámci EÚ.  
4.
 CIELE
 
 
Všeobecný cie ľ  
 
 
Osobitné ciele   
 
 
 Operačné ciele  
 
 
 Zlepšiť zdravie ob čanov a pracovníkov v súlade s 
článkami 152 a 137 Zmluvy o ES prostredníctvom 
zníženia chorobnosti a úmrtnosti súvisiacich s 
tabakom
Pomôcť členským štátom pri 
odstraňovaní vystavenia 
environmentálnemu tabakovému 
dymu na pracoviskách/verejných miestach a pri podpore 
domácností bez dymu 
Transponovanie ustanovení 
rámcového dohovoru o 
kontrole tabaku do 
kontextu EÚ Monitorova ť pokrok smerom k 
prostrediu bez dymu   Súlad so záväzkami EÚ a 
členských štátov v rámci  
rámcového dohovoru o 
kontrole tabaku   
 
5. M OŽNOSTI POLITIKY  
1) Žiadna zmena sú časného stavu 
Táto možnos ť by neznamenala novú činnosť zo strany EÚ, ktorá by pokra čovala v sú časnej 
práci v oblasti environmentálneho taba kového dymu v rámci rôznych programov 
Spoločenstva, informa čných a osvetových kampaní a sie ťových iniciatív.  
 
SK 6   SK 2) Otvorená metóda koordinácie (OMK)   
V rámci tejto možnosti by boli členské štáty podporené pri spol upráci na vytvorení prostredí 
bez dymu s cie ľom výmeny informácií, dohody na spolo čných cieľoch a ukazovate ľoch 
a pravidelného preskúmavania. Bolo by potrebné vytvori ť koordina čný subjekt spolo čný pre 
členské štáty a Európsku komisiu. Nápl ň tejto možnosti by súvisela s dohodami medzi 
členskými štátmi, ale teoreticky by mohla by ť svojím rozsahom do zna čnej miery 
vyčerpávajúca a mohla by siaha ť nad rámec usmernení rámcového dohovoru WHO o kontrole 
tabaku (ktoré sú zamerané na ochranu pr ed environmentálnym tabakovým dymom na 
vnútorných verejných miest ach a pracoviskách).  
3) / 4) Odporú čanie Komisie alebo Rady   
Odporúčanie Komisie alebo Rady založené na čl. 152 by podporilo členským štátom 
a pomohlo im pri zavádzaní komplexných politík v prospech prostredia bez dymu v súlade 
s požiadavkou rámcového dohovoru WHO o kontrole  tabaku, zavedením jednotnej lehoty pre 
vykonávanie a jasné mechanizmy predkladania správ a monitorovania v rámci EÚ. Okrem 
ustanovení v rámci usmernení rámcového d ohovoru WHO o kontrole tabaku by takéto 
odporúčanie malo zah ŕňať aj opatrenia zamerané na riešenie vystavenia environmentálnemu 
tabakovému dymu medzi de ťmi a dospievajúcimi, ako aj sprievodné opatrenia, ako 
zvyšovanie povedomia a podporu pri ukon čení fajčenia.  
3+ / 4+ Kombinácia odporú čania Komisie alebo odporú čania Rady a otvorená metóda 
koordinácie  
Odporúčanie Komisie alebo Rady by mohlo by ť podnetom na posilnenú spoluprácu medzi 
členskými štátmi. V tomto kontexte by znenie odporú čania predstavovalo východiskový 
a referenčný bod, pri čom by si členské štáty vymie ňali informácie a najlepšiu prax o jeho 
vykonávaní, schva ľovali by spolo čné ciele a kritériá na sp lnenie a prípadne prekro čenie rámca 
jeho požiadaviek a vytvárali by spolo čné ukazovatele na monitorovanie pokroku.  
5) Záväzné právne predpisy   
Prijatie záväzných legislatí vnych opatrení by mohlo spo čívať v revízií existujúcich smerníc 
v oblasti ochrany zdravia a bezpe čnosti (najmä smernice 89/654/EHS o minimálnych 
požiadavkách na bezpe čnosť a ochranu zdravia na praco visku a/alebo smernice 2004/37 
o karcinogénoch a mutagénoch) alebo v prijatí samostatnej smernice o faj čení na pracovisku 
na základe článku 137 Zmluvy o ES. Táto možnos ť by bola obmedzená na prostredie na 
pracovisku a nevz ťahovala by sa na vere jné miesta, ktoré nie sú pracoviskami ani na 
samostatne zárobkovo činné osoby.  
6. P OSÚDENIE MOŽNOSTÍ  
Spomenuté možnosti politiky boli posúdené na základe piatich hlavných parametrov: pridaná 
hodnota opatrení na úrovni EÚ, o čakávaná rýchlos ť prijatia daného nástroja politiky, 
pravdepodobný obsah príslušnej politickej možnosti, úrove ň politického alebo právneho 
záväzku na splnenie prísluš ných požiadaviek na strane členských štátov a prípadné 
nezamýšľané dôsledky. Na základe tejto kvalita tívnej analýzy a predpokladaného vývoja 
v členských štátoch boli vyvodené nasl edujúce závery o relatívnej ú činnosti každej uvedenej 
politickej možnosti z h ľadiska zníženia výskytu envi ronmentálneho tabakového dymu 
v prostredí do roku 2013 (t. j. posledného roku sú časnej stratégie v oblasti zdravia):  
 
SK 7   SK Možnosť 1 (zachovanie sú časného stavu) by viedla k najmenšiemu zníženiu výskytu 
environmentálneho tabakového dymu, čo by vo ve ľkej miere zodpovedalo situácií, v ktorej 
krajiny s pokro čilými alebo pomerne pokro čilými návrhmi nefaj čiarskych právnych predpisov 
vykonajú navrhnuté politiky do roku 2013. Bolo by možné o čakávať pokračovanie sú časného 
trendu smerom k prostrediu bez dymu, bolo by však pomalšie.  
Účinky uvedených piatich neregula čných možností budú pravdepodobne dos ť podobné v tom 
zmysle, že poskytnú podporu pre vytv áranie politiky, avšak nebudú môc ť členským štátom 
uložiť povinnos ť prijať a presadzova ť nefajčiarske zákony. O čakáva sa, že ich výsledkom 
môže byť v porovnaní so sú časnou situáciou dvoj násobné až štvornásobné zníženie výskytu 
environmentálneho tabakového dymu. Možnosti 2 (otvorená metóda koordinácie) a 3 
(odporúčanie Komisie) pravdepodo bne budú z uvedených neregula čných možností najmenej 
účinné. Vykonávanie otvorenej met ódy koordinácie by bolo pomerne zd ĺhavé a zdá sa, že nie 
je príliš vhodné na riešenie takého „ve ľkého“ problému, akým je environmentálny tabakový 
dym. Na druhej strane, vplyv odporú čania Komisie by bol obmedzený, pretože by nevytvoril 
pocit záväzku medzi členskými štátmi. Možnos ť 4 (odporú čanie Rady) môže by ť účinnejšia, 
predovšetkým vzh ľadom na vytvorenie vedomia zodpovednosti. Podobné ú činky možno 
predpoklada ť pri možnosti 3+ (odporú čanie Komisie s otvorenou metódou koordinácie). Z 
neregulačných možností bude pravdepodobne najú činnejšia možnos ť 4+ (odporú čanie Rady s 
otvorenou metódou koordinácie). Táto možnos ť by členským štátom dodala najsilnejší pocit 
zodpovednosti, ke ďže by boli zodpovedné za prijatie znenia odporú čania, ako aj za vytváranie 
kritérií a ukazovate ľov pre jeho vykonávanie.  
Možnosť 5 (záväzné právne predpisy) pravdepodobne  prinesie najvýraznejšie zníženie 
výskytu environmentálneho tabakového dymu. V najlepšom prípade sa dá predpoklada ť, že 
táto možnos ť povedie k takmer úplnému odstránen iu vystavenia environmentálnemu 
tabakovému dymu na pracoviskách v EÚ. Táto možnos ť by však mala užšiu oblas ť 
pôsobnosti ako neregula čné možnosti, pretože príslušné právne predpisy by sa nevz ťahovali 
na samostatne zárobkovo činné osoby, ani na sprievodné opat renia. Okrem toho by sa prínosy 
takéhoto nového právneho nástroja prej avili pravdepodobne až po pomerne dlhom čase.  
6.1. Porovnanie možností 
Očakávané sociálne, hospodárske a environmentálne ú činky každej z možností politiky sú 
založené na posúdení potenciálu týchto možností z h ľadiska zníženia výskytu vystavenia 
environmentálnemu tabakovému dym u. Z tohto dôvodu možno predpoklada ť, že možnos ť 
politiky 5 (záväzné prá vne predpisy) je najú činnejšia, po nej nasleduje možnos ť 4+ 
(odporúčanie Rady + otvorená metóda  koordinácie), 4/3+ (odporú čanie Rady / odporú čanie 
Komisie + otvorená metóda koordinácie) a 2/ 3 (otvorená metóda koordinácie / odporú čanie 
Komisie), pri čom zachovanie sú časného stavu by prinieslo najmenšie zmeny.  
6.1.1. Sociálne vplyvy 
Očakáva sa, že znížením výskytu vystavenia envi ronmentálnemu tabakovému dymu sa zníži 
počet ochorení a úmrtnos ť v dôsledku hlavných chorôb s úvisiacich s environmentálnym 
tabakovým dymom (rakovina p ľúc, mozgová príhoda, srdcová choroba a chronické choroby 
dolných dýchacích ciest). Ta kisto by sa mal prejavi ť nepriamy ú činok na chorobnos ť 
a úmrtnos ť súvisiacu s aktívnym faj čením v dôsledku zníženia s potreby tabaku a podporením 
úsilia faj čiarov presta ť fajčiť. Iniciatíva EÚ by pravdep odobne bola osobitne prospešná 
v prípade najviac znevýhodnených sociál nych skupín. Takisto by mohla prispie ť k posilneniu 
podpory politík v prospech prostredia bez dymu, okrem iného aj v prípade faj čenia 
 
SK 8   SK v domácnosti. Možným nezamýš ľaným dôsledkom pre faj čiarov by mohol by ť pocit 
stigmatizácie a odcudzenia. 
 Základn
ý stav  Možnos
ť 1 Možnos
ť 2 
Možnos
ť 3 Politika 
3+ 
/Možnos ť 
4 Politika 4 
+ Politika 
5 
Sociálne vplyvy  
Zníženie po čtu úmrtí za rok 
v dôsledku vystavenia 
environmentálnemu tabakovému 
dymu medzi zamestnancami  6 007  -386 -774 -774 až -1 
550 -1 550 -4 884 
Zníženie chorobnosti v dôsledku 
vystavenia environmentálnemu 
tabakovému dymu   + ++ +++ ++++ +++++ 
Zníženie po čtu úmrtí v dôsledku 
zníženia aktívneho faj čenia  + ++ +++ ++++ +++++ 
Zníženie chorobnosti v dôsledku 
zníženia aktívneho faj čenia  + ++ +++ ++++ +++++ 
Zníženie výskytu environmentálneho 
tabakového dymu v domácnostiach   + ++ ++ ++ +++ 
Zníženie socio-ekonomických 
nerovností   + ++ ++ ++ ++++ 
Zvýšená podpora nefaj čiarskych 
politík   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Hospodárske vplyvy 
Na makroekonomickej úrovni sa o čakáva, že zlepšenie zdravia v dôsledku iniciatívy EÚ 
prispeje k výraznejšiemu zníženiu  nákladov na zdravotnú starostlivos ť, ako aj iných nákladov 
spojených s hlavnými chorobami súvisiacim i s environmentálnym tabakovým dymom. 
Očakávané obmedzenie aktívneho faj čenia pravdepodobne nebude ma ť výraznejší vplyv na 
príjmy členských štátov zo zdanenia tabakov ých výrobkov. Medzi hospodárske vplyvy na 
mikroekonomickej úrovni patrí zníženie nákladov na čistenie, udržiavanie a opätovné 
maľovanie a zníženie nákladov na  škody spôsobené požiarom.  
Hlavnými dotknutými odvetviami sú odvetvie stravovacích a ubytovací ch služieb a tabakový 
priemysel. Z dôkazov uvedených v odbornej liter atúre vyplýva, že vplyv na zamestnanos ť 
a príjmy v odvetví stravovacích a ubytov acích služieb by mohol predstavova ť pokles aj 
nárast. Celkovo sa zásadný hospodársky vplyv neo čakáva. V prípade tabakového priemyslu 
môže byť zaznamenaný nižší zisk, čo môže vies ť k zníženiu zamestnanosti v tomto odvetví.  
 Základný 
stav Politika 1  Politika 2 
Politika 3  Politika 3+ 
/Politika 4  Politika 4 +  Politika 5  
Hospodárske vplyvy  
Zníženie ro čných nákladov na 
zdravotnú starostlivos ť 
v dôsledku zníženia vystavenia 
environmentálnemu 
tabakovému dymu medzi 
zamestnancami  €1 336 
mil.  
-€ 85 mil.  -€172 mil.  -€172 mil. 
až -€344 
mil.  -€344 mil.  -€1 073 mil.  
Zníženie iných nákladov, ako 
nákladov na zdravotnú 
starostlivos ť za rok v dôsledku 
vystavenia environmentálnemu 
tabakovému dymu medzi 
zamestnancami  €1 124 
mil.  
-73 mil.  -144 mil.  -144 mil. až 
-290 mil.  
-290 mil.  -893 mil.  
 
SK 9   SK Znížené príjmy zo zdanenia 
tabakových výrobkov   - -- --- ---- ----- 
Produktivita pracovníkov 
súvisiaca prestávkami na 
fajčenie   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Zníženie nákladov v súvislosti s 
požiarmi, upratovaním 
a opätovným ma ľovaním   + ++ +++ ++++ +++++ 
-€965 mil.  
Ročná zmena príjmov v odvetví 
stravovacích a ubytovacích 
služieb  €114 
miliárd  
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-€11miliárd 
až +€10 
miliárd  
Zmena zamestnanosti v odvetví 
stravovacích a ubytovacích 
služieb  6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 až 
+271 000  
Ročná strata príjmu 
v tabakovom priemysle  
 €67 
miliárd  - -- --- ---- ----- 
-€3,3 miliardy 
Zrušené pracovné miesta v 
tabakovom priemysle  
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Náklady na vykonávanie a 
presadzovanie   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Vplyvy na životné prostredie 
Hlavným vplyvom na životné prostredie by  bolo výrazné zlepšeni e kvality vnútorného 
ovzdušia. Medzi možné negatívne vplyvy patr ia rozšírenejšie v yužívanie terasových 
ohrievačov a väčšie znečistenie ulíc cigaretovými ohorkami. Tieto vplyvy však budú 
pravdepodobne pomerne malé. 
 Základný 
stav Politika 1  Politika 2/ 
Politika 3  Politika 3+ 
/Politika 4  Politika 4 +  Politika 5  
Vplyvy na životné prostredie  
Zníženie zne čistenia 
vnútorného ovzdušia   + ++ ++ +++ ++++ 
Väčšie zne čistenie ulíc 
a využívanie ohrieva čov 
vzduchu   - - - -- --- 
6.2. Uprednost ňovaná možnos ť 
Najvýraznejšie zníženie výskytu environmentáln eho tabakového dymu a súvisiace zdravotné 
a hospodárske prínosy by síce zaistili záväzn é právne predpisy, al e ich vykonávanie by bolo 
časovo náro čnejšie a oblas ť pôsobnosti užšia ako v prípade odporú čania. Z krátkodobého 
hľadiska je uprednost ňovanou možnos ťou odporú čanie Rady s prvkami otvorenej metódy 
koordinácie, pretože sa zdá by ť najrýchlejším a najkomplexnejším nástrojom, ktorý by 
členským štátom pomohol s vykonávaním prísnych nefaj čiarskych zákonov v súlade s ich 
záväzkom vyplývajúcim z rámcového dohovoru WH O o kontrole tabaku a ktorý by zárove ň 
zaistil primerané riešenie problému. 
 
SK 10   SK 7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Ukazovatele na monitorovanie vplyvov zvolenej možnosti politiky by mali zah ŕňať pôsobnos ť 
a kvalitu vnútroštátnych poli tík, vystavenie tabakovému dy mu v rôznych prostrediach, 
používanie tabaku, znalosti a postoje týkajúce sa tabaku (tabakového dymu) a výskyt chorôb 
súvisiacich s tabakom a úmrtnos ť v dôsledku takýchto chorôb. Hodnotenie celkového vplyvu 
tejto iniciatívy by sa malo vykona ť v roku 2010 alebo 2011 prostredníctvom oznámenia o 
stratégií na kontrolu tabaku.