Od hospodárskej a finančnej krízy v roku 2008 je hospodárska a menová únia oveľa lepšie vybavená na to, aby čelila krízam, ale v oblasti makroekonomickej stability sa objavujú nové výzvy. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 sa od finančnej krízy z roku 2008 veľmi líši; má priamy negatívny vplyv na hospodársku činnosť a má potenciálne negatívne dôsledky na makroekonomickú stabilitu, ktoré je potrebné riešiť rýchlymi a rozhodnými opatreniami. Hrozí, že existujúce nerovnováhy sa zhoršia. Zároveň sa objavujú nové nerovnováhy. Bezprostrednou prioritou je preto podpora odolnej obnovy. Bude treba neustále monitorovanie a ostražitosť a členské štáty by mali riešiť vznikajúce nerovnováhy prostredníctvom reforiem, ktoré posilňujú hospodársku a sociálnu odolnosť. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytne prostriedky na pomoc členským štátom pri riešení hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré pred nimi stoja. Členské štáty by mali v roku 2021 na podporu hospodárstva aj naďalej efektívne využívať fiškálnu flexibilitu. Verejné financie budú zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní stimulov pre udržateľný a inkluzívny rast, zabezpečovaní hospodárskej stability a schopnosti podporovať dopyt a poskytovať pomoc v časoch núdze. Pandémia ochorenia COVID-19 predstavuje významný nápor na hospodársku činnosť, pričom má negatívne dôsledky na verejný a súkromný dlh. Keď to hospodárske podmienky umožnia, nastane ten správny čas na uskutočňovanie fiškálnych politík zameraných na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zároveň na podporu investícií, dvojakej transformácie a sociálnej inklúzie.

Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na naliehavú potrebu riešiť dlhodobé výzvy, ktoré ovplyvňujú spravodlivosť v spoločnosti. To zahŕňa pripravenosť a odolnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej a sociálnej ochrany, ako aj rovnaký prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti, systémom dlhodobej starostlivosti a starostlivosti o deti, demografické zmeny, globalizáciu alebo digitálnu a zelenú transformáciu. Výzvy, ktoré sa majú riešiť, môžu zahŕňať oblasti ako zamestnanosť, zručnosti, zdravie, vzdelávanie – najmä riešenie rastúcich nerovností a podpora tých, ktorí boli najviac postihnutí krízou, ako sú mladé generácie, ženy a zraniteľné skupiny. Pandémia ochorenia COVID-19 takisto poukázala na potrebu vytvoriť spravodlivejšie a udržateľnejšie podnikateľské prostredie a prehodnotiť pracovné podmienky v mnohých odvetviach. Rozšírené opatrenia na obmedzenie pohybu zlepšili online služby a elektronický obchod, pričom tento trend bude pravdepodobne pokračovať. Online prostrediu však v súčasnosti dominuje niekoľko veľkých subjektov s rastúcou trhovou silou a mobilnými základmi dane – niekedy na úkor schopnosti mnohých menších európskych spoločností začať podnikať a rozširovať svoje aktivity na celý jednotný trh. Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore odvetví, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v našich demokraciách, najmä v mediálnom sektore, v ktorom by sa podpora mala poskytovať spôsobom, ktorý rešpektuje a podporuje slobodu a pluralitu médií. Takisto treba podporovať regióny, odvetvia a pracovníkov najviac postihnutých zelenou transformáciou a zmierniť sociálno-ekonomické vplyvy transformácie. Je to potrebné na zabezpečenie rovnakých a spravodlivých príležitostí pre ľudí a podniky.

Riešenie klimatickej a environmentálnej krízy je rozhodujúcou výzvou našej doby a zároveň príležitosťou na udržateľné oživenie našich ekonomík. Bude si to vyžadovať bezodkladné a trvalé opatrenia všetkých aktérov v spoločnosti s cieľom zachovať zdravie, prosperitu a blahobyt ľudí v Európe a na celom svete. Európska zelená dohoda je naším politickým záväzkom a našou odpoveďou na túto výzvu. Je aj európskou stratégiou rastu, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Hospodárska reakcia na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 predstavuje jedinečnú príležitosť na urýchlenie zelenej transformácie. Prekonanie tejto krízy si bude vyžadovať rozsiahle investície a významné reformy, ktoré bude z veľkej časti podporovať Mechanizmus EÚ na podporu obnovy a odolnosti. Dosiahnutie zelenej transformácie si vyžaduje, aby sa v rámci reforiem sústredili verejné a súkromné investície na opatrenia v oblasti klímy a životného prostredia a dôkladnú transformáciu našich nesúrodých politík. Okrem nápravy krátkodobých škôd spôsobených krízou preto naše nástroje obnovy musia nasmerovať hospodárstvo na správnu cestu k dlhodobo udržateľnému rastu a zamestnanosti s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a oddeliť hospodársky rast od využívania zdrojov. Tým sa ponúka obrovská príležitosť na modernizáciu tradičných priemyselných modelov a na investovanie do inovatívnych zelených technológií a do udržateľnejšej a digitálnejšej infraštruktúry, čím sa urýchli prechod na udržateľnejšiu, odolnejšiu a inkluzívnejšiu Európu. Keďže súkromná spotreba navyše predstavuje viac než polovicu hrubého domáceho produktu EÚ, kľúčovým motorom takejto transformácie bude podpora udržateľnejších modelov spotreby.

Konkurencieschopná udržateľnosť a odolnosť sú dve strany tej istej mince; na túto skutočnosť poukázala kríza spôsobená ochorením COVID-19. Odolnosť je schopnosť nielen odolávať výzvam a vyrovnávať sa s nimi, ale aj prejsť zmenami udržateľným, spravodlivým a demokratickým spôsobom. Menej odolné krajiny EÚ a menej odolné odvetvia sa s krízou vysporiadali horšie a reagovali na ňu ťažšie. Bez primeranej reakcie to ovplyvní ich hospodárske a sociálne výsledky v nasledujúcich rokoch a desaťročiach. Rozdiely v odolnosti v rámci EÚ majú vplyv aj na sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť, ako aj na konvergenciu v rámci eurozóny a účinnosť jednotnej menovej politiky. Poskytnutím rozsiahlej finančnej podpory na verejné investície a reformy pri súčasnom posilňovaní súdržnosti a konvergencie sa prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zvýši odolnosť hospodárstiev a spoločností členských štátov a zlepší sa ich pripravenosť na budúcnosť. Je tiež treba posilniť odolnosť niektorých kritických dodávateľských reťazcov, a to najmä v odvetviach, ktoré sú najviac vystavované vonkajším otrasom.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti vychádza z cieľa EÚ dosiahnuť konkurencieschopnú udržateľnosť a súdržnosť prostredníctvom novej stratégie rastu – európskej zelenej dohody. Vďaka prechodu na udržateľný a inkluzívny hospodársky model založený na rozsiahlejšom šírení a využívaní digitálnych a čistých technológií sa Európa môže stať lídrom v oblasti transformácie. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti nepredstavuje odklon od programu pred pandémiou COVID-19 – naopak, mal by urýchliť opatrenia na riešenie už existujúcich výziev a zároveň zabrániť všetkým novým prekážkam spojeným s krízou. Štyri rozmery identifikované v ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2020 – environmentálna udržateľnosť, produktivita, spravodlivosť a makroekonomická stabilita – by mali zostať hlavnými zásadami, na ktorých sú založené plány členských štátov na podporu obnovy a odolnosti. Tieto priority predstavujú základný kameň európskeho semestra a zabezpečujú, aby nový program rastu bol pre ľudí a planétu čo najprínosnejší.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je symbolom odhodlania EÚ riešiť jej výzvy spoločným prístupom. Zachovanie fungovania jednotného trhu bolo pre naštartovanie obnovy, ako aj pre zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže a predchádzanie narušeniam cezhraničných hodnotových reťazcov a voľného pohybu pracovníkov a tovaru kľúčové. Podporí sa ním vzostupná konvergencia životnej úrovne a zachovajú sa rovnaké hospodárske podmienky. Účinné využívanie nástroja Next Generation EU môže do roku 2024 priniesť nárast hrubého domáceho produktu až o dodatočné 2 % a vytvoriť 2 milióny pracovných miest, okrem iného aj urýchlením zelenej a digitálnej transformácie. Odhaduje sa, že tento dodatočný rast časom zabezpečí samofinancovanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti prostredníctvom dodatočnej činnosti a dodatočných daňových príjmov generovaných pre členské štáty a EÚ.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude jedným z hlavných nástrojov obnovy s bezprecedentnými 672,5 miliardami EUR vo forme úverov a grantov v rámci predsunutej finančnej podpory v kľúčových prvých rokoch obnovy. Členské štáty zahrnú do svojich plánov na podporu obnovy a odolnosti svoje národné programy reforiem a investícií navrhnuté v súlade s cieľmi politiky EÚ so zameraním na zelenú a digitálnu transformáciu. Tento mechanizmus bude podporovať úsilie členských štátov o účinné posilnenie ich sociálnej a hospodárskej odolnosti, a tým aj rastového potenciálu ich hospodárstiev a tvorby pracovných miest v nich, čím sa podporia ciele EÚ.

Reakcia Únie bola rozhodná. V súčasnosti prebiehajú rokovania medzi Európskym parlamentom a Radou o budúcom viacročnom finančnom rámci a o novom nástroji Next Generation EU s cieľom urýchlene dokončiť prácu na všetkých právnych aktoch. Táto práca sa musí dokončiť do 1. januára 2021, aby sa programy mohli začať realizovať včas. Pre rýchlu a udržateľnú obnovu je zásadná úplná mobilizácia kapacity rozpočtu EÚ. Rozhodujúce je, že po tom, ako rozhodnutie o vlastných zdrojoch Európskej únie prijme Rada, budú ho musieť schváliť všetky členské štáty v súlade so svojimi príslušnými ústavnými požiadavkami, aby si Komisia mohla začať vypožičiavať na trhu finančné prostriedky, z ktorých bude financovať programy v rámci nástroja Next Generation EU. Rýchle zavádzanie nástroja Next Generation EU preto v rozhodujúcej miere závisí od tohto včasného schválenia.

V hospodárskej prognóze z leta 2020 sa predpokladá, že hospodárstvo eurozóny v roku 2020 poklesne o 8,7 % a v roku 2021 stúpne o 6,1 %, zatiaľ čo hospodárstvo celej EÚ podľa očakávaní v roku 2020 poklesne o 8,3 % a v roku 2021 stúpne o 5,8 %. Zamestnanosť v druhom štvrťroku takisto klesla viac než kedykoľvek predtým, aj keď jej pokles bol oveľa nižší než pokles hrubého domáceho produktu – so zreteľom na bezprecedentnú podporu, ktorá sa zriadila v členských štátoch a v EÚ prostredníctvom nového nástroja SURE , a bezprecedentnú flexibilitu pri využívaní fondov v rámci politiky súdržnosti v medziach Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus . Hospodársky výhľad závisí hlavne od vývoja pandémie a od obmedzení hospodárskej činnosti zameraných na zamedzenie jej šíreniu. Podpora v relevantných oblastiach politiky na národnej úrovni a na úrovni EÚ bude mať pre obnovu hospodárstva zásadný význam. V tejto súvislosti by mali vyhliadky v oblasti rastu a zamestnanosti mať pozitívny trend vďaka dohode Európskej rady o budúcom viacročnom finančnom rámci a o nástroji Next Generation EU dosiahnutej 21. júla 2020. Na úrovni Únie a členských štátov teraz musíme túto prelomovú dohodu využiť čo najlepšie.

Plány na podporu obnovy a odolnosti budú musieť odrážať príslušné výzvy špecifické pre jednotlivé krajiny a budú musieť byť zosúladené s prioritami EÚ. To zahŕňa odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované členským štátom v posledných rokoch, a najmä v rámci cyklov semestra v rokoch 2019 a 2020. Pri pretváraní týchto odporúčaní na konkrétne reformy a investície by sa členské štáty mali zamerať na tie výzvy a priority, ktoré budú mať najtrvalejší vplyv a ktoré posilnia rastový potenciál, tvorbu pracovných miest, systémy zdravotnej starostlivosti a hospodársku a sociálnu odolnosť a regionálnu súdržnosť členského štátu. Reformy a investície budú zároveň musieť rešpektovať zásadu „neškodiť“, pričom sa v čo najväčšej možnej miere bude ako referencia používať nariadenie o EÚ taxonómii.

Zelená transformácia

Všetky národné plány na podporu obnovy a odolnosti sa budú musieť jasne zamerať na reformy aj investície podporujúce zelenú transformáciu. V záujme dodržania záväzku Európskej rady dosiahnuť cieľ zohľadňovania problematiky klímy vo výške 30 % vo viacročnom finančnom rámci aj v rámci nástroja Next Generation EU bude musieť každý plán na podporu obnovy a odolnosti obsahovať minimálne 37 % výdavkov súvisiacich s klímou.

Európa smeruje k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050 a má v úmysle výrazne zvýšiť svoje ambície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030. V záujme splnenia klimatického cieľa znížiť emisie do roku 2030 o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 by členské štáty mali predložiť reformy a investície na podporu zelenej transformácie v oblastiach energetiky, dopravy, dekarbonizácie priemyslu, obehového hospodárstva, vodného hospodárstva a biodiverzity. Je to zároveň v súlade s kľúčovými oblasťami investícií identifikovanými v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by pritom mali vychádzať zo svojich národných energetických a klimatických plánov, v ktorých vymedzujú svoje národné príspevky ku kolektívnym cieľom v oblasti klímy a energetiky v celej EÚ, a vytyčujú reformy a investície, ktoré plánujú vykonať v rokoch 2021 – 2030. Komisia preloží v októbri tohto roku individuálne posúdenie národného energetického a klimatického plánu každého členského štátu, o ktoré sa členské štáty budú môcť oprieť pri príprave svojich plánov na podporu obnovy a odolnosti.

Členské štáty by mali zrýchliť znižovanie emisií prostredníctvom rapídneho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a vodíka a zintenzívnením opatrení v oblasti energetickej hospodárnosti budov. Členské štáty by sa v rámci svojich plánov na podporu obnovy a odolnosti mali zamerať na najrozvinutejšie a najinovatívnejšie projekty s cieľom urýchliť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Programy renovácie budov budú mať zásadný význam pre podporu obnovy ekonomiky, a to prostredníctvom vytvárania pracovných miest v stavebníctve, úspor na účtoch za energiu, zdravších životných podmienok a zníženia energetickej chudoby. Komisia podporí rôzne snahy o zlepšovanie renovácie budov s cieľom aspoň zdvojnásobiť ročnú mieru renovácie existujúceho fondu budov, najmä prostredníctvom iniciatívy Renovačná vlna (Renovation Wave). Tieto investície by mali sprevádzať potrebné regulačné reformy s cieľom takéto investície umožniť a zabezpečiť ich udržateľnosť.

Investície do udržateľnej mobility môžu takisto výrazne podporiť obnovu. Opatrenia zamerané na dopravné problémy môžu priniesť výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie kvality ovzdušia, a zároveň podporiť rast produktivity. Členské štáty by pri vypracúvaní svojich národných plánov na podporu obnovy a odolnosti mali zvážiť také opatrenia, ako sú investície do verejnej dopravy a infraštruktúry, ktoré podporujú prechod na udržateľnejšiu a inteligentnejšiu mobilitu vrátane plynulých a efektívnych európskych multimodálnych sietí, ako aj modernizáciu transeurópskych dopravných sietí pre osobnú a nákladnú dopravu. Na dosiahnutie tohto cieľa sú veľmi dôležité aj reformy a investície zamerané na zvýšenie dopytu po vozidlách s nulovými a nízkymi emisiami a zrýchlenie zavádzania infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc. Tie by mali dopĺňať investície do nízkouhlíkových energetických technológií a hodnotových reťazcov vrátane investícií do vodíka alebo batérií a do udržateľnej energetickej infraštruktúry. Pre doplnenie tohto trendu bude mimoriadne dôležitá reforma environmentálnych stimulov, ktoré pozostávajú zo zdaňovania vozidiel a palív. Stratégia Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, ktorá sa má prijať do konca roka 2020, sa bude ďalej zaoberať príležitosťami v odvetví dopravy.

Členské štáty by tiež mali prijať opatrenia na podporu intenzívnejšieho obehového hospodárstva, zlepšenie environmentálnej infraštruktúry a ochranu a obnovu biodiverzity. Obehové hospodárstvo vytvára miestne a udržateľné pracovné miesta prostredníctvom predchádzania vzniku odpadu a jeho opätovného použitia, opráv, repasovania a recyklácie. Zvyšuje odolnosť a otvorenú strategickú autonómiu EÚ prostredníctvom rozvoja inovačných obchodných modelov založených na digitálnych technológiách s cieľom zlepšiť efektívne využívanie zdrojov a druhotných surovín. Zlepšenie environmentálnej infraštruktúry, najmä v odpadovom a vodnom hospodárstve a v oblasti znižovania znečistenia, chráni zdravie a blahobyt občanov pred rizikami a vplyvmi súvisiacimi so životným prostredím. Ochrana a obnova biodiverzity a prírodných ekosystémov a zabezpečenie udržateľných potravinových systémov sú kľúčové pre posilňovanie záchytu uhlíka, posilnenie odolnosti a predchádzanie vzniku a šíreniu chorôb v budúcnosti. Tým sa prostredníctvom udržateľnejšieho využívania pôdy vytvoria aj nové hospodárske príležitosti vo vidieckych oblastiach.

Členské štáty napokon budú musieť zohľadniť potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu vo všetkých oblastiach zelenej politiky. To predovšetkým znamená, že národné plány na podporu obnovy a odolnosti by sa mali vypracúvať v plnom súlade s navrhovanými plánmi spravodlivej transformácie územia v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie.

Digitálna transformácia a produktivita

Členské štáty by mali zabezpečiť vysokú úroveň ambícií v oblasti digitálnej transformácie ako súčasť svojich plánov na podporu obnovy a odolnosti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti predstavuje jedinečnú príležitosť na podporu digitálnej transformácie vo všetkých hospodárskych alebo sociálnych odvetviach vrátane verejných služieb. V záujme zabezpečenia účinného vykonávania Komisia navrhuje, aby každý plán na podporu obnovy a odolnosti obsahoval minimálne 20 % výdavkov súvisiacich s digitalizáciou.

Členské štáty by sa mali zamerať na tie reformy a investície, ktoré zlepšujú pripojiteľnosť. Patrí sem napríklad podpora a uľahčenie rozsiahleho zavádzania sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane 5G a gigabitového pripojenia v mestských aj vidieckych domácnostiach a rozsiahlych dopravných koridorov v súlade s cieľmi EÚ v oblasti 5G a gigabitového pripojenia do roku 2025. Tieto investície sú dôležité na preklenutie digitálnej priepasti a súčasne na zabránenie vytláčaniu súkromných investícií v prípadoch, keď neexistuje zlyhanie trhu. Ako sa uvádza v nástroji Next Generation EU, rýchle zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane sietí 5G a optických sietí bude mať pozitívne účinky na celú spoločnosť. Patrí medzi ne poskytovanie primeranej šírky pásma a pokrytia pre odvetvia, ktoré sú nevyhnutné pre obnovu a odolnosť, ako sú poľnohospodárstvo, doprava, zdravotníctvo a vzdelávanie. Pomôže tiež posilniť otvorenú strategickú autonómiu Európy a zároveň využívať výhody vyplývajúce z otvoreného hospodárstva, a to poskytovaním podpory na realizáciu infraštruktúry, ktorá bude potrebná pre budúce aplikácie a procesy.

Rozvoj digitálnych zručností na všetkých úrovniach je podmienkou na zabezpečenie toho, aby sa všetci Európania mohli zapájať do spoločnosti a využívať výhody digitálnej transformácie. To si bude vyžadovať reformy v oblasti základného a vysokoškolského vzdelávania, zručností a celoživotného vzdelávania, aby sa podporil meniaci sa trh práce, aby sa vyvinuli a zaviedli kľúčové digitálne technológie a aby sa tvorila digitálna budúcnosť Európy. V záujme predchádzania digitálnej priepasti by sa mala podporovať rovnosť v prístupe k digitálnej infraštruktúre, vybaveniu a zručnostiam. Transformácia verejnej správy vrátane digitalizácie justičných systémov s využitím nových generácií digitálnych nástrojov zlepší administratívne procesy a uľahčí online interakciu s občanmi a podnikmi. Digitalizácia podnikov by sa mala urýchliť prostredníctvom udržateľného zavádzania digitálnych riešení a kyberneticky odolnej digitálnej transformácie vo všetkých odvetviach. Vývoj digitálnych riešení bude kľúčovým faktorom, ktorý umožní zelenú transformáciu.

Plány na podporu obnovy a odolnosti by sa mali zamerať aj na budovanie a zavádzanie najmodernejších digitálnych kapacít. Reformy a investície, ktoré umožňujú umelú inteligenciu, vysokovýkonnú výpočtovú techniku, kybernetickú bezpečnosť, kvantové technológie a infraštruktúry, bezpečnú prepojenosť, mikroelektroniku a elektronické komponenty, cloudovú infraštruktúru a služby, vesmírne služby alebo blockchain, predstavujú jedinečnú príležitosť na dlhodobé zvyšovanie produktivity a prispejú k vedúcemu postaveniu Európy v týchto celosvetovo konkurencieschopných odvetviach. V záujme posilnenia otvorenej strategickej autonómie EÚ môže Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti pomôcť členským štátom uskutočniť investície a reformy v týchto kľúčových odvetviach ich hospodárstiev.

Spravodlivosť

Proces obnovy a transformácie musí byť spravodlivý pre všetkých Európanov, aby sa zabránilo rastúcim nerovnostiam a zabezpečila podpora zo strany všetkých častí spoločnosti, pričom tento proces musí prispievať k sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti pomôže členským štátom pri riešení ich štrukturálnych problémov, ktoré boli identifikované pred mnohými rokmi v rámci európskeho semestra a ktoré ešte viac umocnila kríza spôsobená ochorením COVID-19. Zatiaľ čo systémy skráteného pracovného času pomohli obmedziť vplyv krízy na zamestnanosť, podmienky na trhu práce sa zhoršujú a vo viacerých odvetviach a častiach Európy sa očakáva prudký nárast nezamestnanosti. Osobitnú pozornosť si vyžaduje situácia mladých ľudí. Malo by sa vynaložiť maximálne úsilie na to, aby sa zabránilo zakoreneniu nezamestnanosti a sociálneho vylúčenia a aby sa uľahčilo prispôsobenie sa trhu práce, čo si vyžaduje zelená a digitálna transformácia. Takisto bude dôležité posilňovať konvergenciu a zvyšovať odolnosť regiónov, najmä s cieľom znížiť územné rozdiely.

Členské štáty by so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv mali prijať opatrenia na zabezpečenie rovnakých príležitostí, inkluzívneho vzdelávania, spravodlivých pracovných podmienok a primeranej sociálnej ochrany. Zelená a digitálna transformácia si spolu s demografickými zmenami vyžaduje prehodnotenie súčasných systémov sociálnej ochrany a trhov práce. Kríza okrem mladých ľudí výrazne zasiahla ženy a znevýhodnené skupiny, ako sú nízkokvalifikovaní ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Uľahčenie ich prístupu na trh práce si bude vyžadovať značné úsilie, napríklad riešením segmentácie trhu práce v mnohých členských štátoch, posilnením aktívnych politík trhu práce, ale aj zvýšením inkluzívnosti systémov vzdelávania. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležitý rovnaký prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave pre znevýhodnené skupiny, aby sa kompenzovala skutočnosť, že sociálno-ekonomické zázemie je v súčasnosti rozhodujúcim faktorom výsledkov pri vzdelávaní detí a mladých ľudí.

Rôzne formy nerovností obmedzujú rast a sociálnu súdržnosť. Zabezpečenie rovnakého prístupu k vzdelávaniu, kvalitnej zdravotnej starostlivosti, ako aj posilnenie dlhodobej starostlivosti bude čoraz dôležitejšie aj preto, že plný vplyv ochorenia COVID-19 na verejné zdravie bude pretrvávať ešte celé roky. Zabezpečenie poskytovania vysokokvalitných služieb zdravotnej starostlivosti, ktoré by bolo zdravé z fiškálneho hľadiska, cenovo dostupné a prístupné pre všetkých, prispieva k zdravej a odolnej spoločnosti a k zabezpečeniu produktívnej pracovnej sily. Takisto treba riešiť pretrvávajúcu vysokú úroveň zamestnanosti a mzdových rozdielov medzi mužmi a ženami. V tejto súvislosti je rozhodujúca primeraná podpora účinných politík na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, zabezpečovanie prístupu ku kvalitnej starostlivosti o deti, mechanizmy na podporu príjmu, reformy daňových a dávkových systémov, ktoré podporujú vytváranie kvalitných pracovných miest a znižujú demotivačné faktory, ktoré odrádzajú od práce. Reformy systému sociálnej ochrany spolu s reformami daňového systému môžu tieto nerovnosti znížiť, napríklad presunutím daňového zaťaženia z práce na dane, ktoré menej narúšajú hospodársku súťaž.

Makroekonomická stabilita

Členské štáty by mali v roku 2021 aj naďalej poskytovať cielenú a dočasnú fiškálnu podporu v kontexte aktivovania všeobecnej únikovej doložky a zároveň zabezpečovať fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Mali by postupne prejsť od ochrannej reakcie na núdzovú situáciu k opatreniam, ktoré uľahčujú prerozdeľovanie zdrojov a podporujú obnovu. Keď to hospodárske podmienky umožnia, fiškálne politiky by sa mali zamerať na obnovu obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby a zároveň aj na zvyšovanie investícií. Postupné dopĺňanie fiškálnych rezerv bude dôležité, aby štáty boli pripravené na krízy v budúcnosti. Aktiváciou všeobecnej únikovej doložky sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu.

Zlepšovanie kvality verejných financií bude dôležité pre posilnenie rastového potenciálu a podporu hospodárskej transformácie. Vzhľadom na bezprecedentné fiškálne balíky prijaté v členských štátoch a z toho vyplývajúcu posilnenú úlohu verejného sektora v hospodárstve je veľmi dôležité, aby orgány verejnej správy účinne a efektívne plnili svoje úlohy. Členské štáty, ktoré zabezpečia riadne finančné hospodárenie s verejnými financiami, sa budú z krízy zotavovať rýchlejšie. Verejné výdavky budú musieť podporovať zelenú a digitálnu transformáciu, a to aj prostredníctvom zeleného a digitálneho verejného obstarávania a zeleného rozpočtovania. Stanovovanie cien uhlíka a environmentálne zdaňovanie budú navyše dôležitými environmentálnymi a fiškálnymi nástrojmi na vykonávanie zelenej transformácie. Zvyšovanie súkromného financovania bude pri využívaní verejných finančných prostriedkov mobilizovaných na obnovu zohrávať kľúčovú úlohu, a to napríklad ďalším prehlbovaním únie kapitálových trhov, miestnych kapitálových trhov a udržateľného financovania.