V nariadeniach o interoperabilite sa stanovuje, že by sa na doplnenie a implementáciu určitých podrobných technických aspektov nariadení mali prijať vykonávacie právne predpisy. Niektoré z týchto aktov sú nevyhnutné na to, aby bolo agentúre eu‑LISA v plnom rozsahu umožnené začať s navrhovaním a vývojom komponentov v súvislosti s celkovou architektúrou systému, najmä preto, že je na tieto účely potrebné vymedziť technické špecifikácie a vypracovať postupy verejného obstarávania na spoluprácu s dodávateľmi. Potrebné sú aj ďalšie akty, ktorými sa stanovia technické pravidlá s cieľom uľahčiť príslušným orgánom prevádzku na mieste, napríklad používaním štandardných formulárov a ustanovením postupov spolupráce pri riešení bezpečnostných incidentov.

Prebieha vývoj európskeho informačného systému registrov trestov pre štátnych príslušníkov tretích krajín (ECRIS-TCN), aby systém bolo možné uviesť do prevádzky v polovici novembra 2023 v súlade s najnovším rozhodnutím Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci. Pokiaľ ide o vízový informačný systém (VIS), v Komisii sa pripravujú sekundárne právne predpisy, ktoré sú potrebné na vývoj revidovaného systému VIS, a to aj v kontexte širšieho rámca interoperability.

Pokiaľ ide o Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), na jeho implementácii sa pracuje tak, aby mohol byť uvedený do prevádzky do polovice novembra 2023. Všetky vykonávacie a delegované akty, ktoré boli potrebné na vývoj systému, boli prijaté alebo nadobudli ustálenú verziu. Zvyšné akty sú takisto v konečnej fáze prijímania. Pripravuje sa rozsiahla komunikačná kampaň, ako aj osobitné webové sídlo systému ETIAS s cieľom zabezpečiť, aby cestujúci smerujúci do Európy dostali včas primerané informácie o nových požiadavkách.

V rámci prípravy uvedenia systému EES do prevádzky v máji 2023 sa prijali všetky požadované vykonávacie a delegované akty. Proces implementácie systému vstupuje do záverečnej fázy vývoja a testovania tak na centrálnej, ako aj na vnútroštátnej úrovni. Vzhľadom na výzvy pri včasnom zavedení a implementácii systému EES na centrálnej úrovni agentúra eu-LISA a Komisia viedli diskusie so zástupcami konzorcia, ktorí vyvíjajú systém EES, v záujme čo najväčšieho obmedzenia ďalších oneskorení. Komisia s cieľom zmierniť tlak na hraničné priechody, na ktorých je už aj tak vypätá situácia, posudzuje možnosť, aby sa po uvedení systému EES do prevádzky členským štátom umožnilo vo výnimočných situáciách dočasne vytvárať určitú časť zložiek v systéme EES bez biometrických údajov.

V práci na vývoji a implementácii novej architektúry IT pre informačné systémy EÚ v oblasti hraníc, migrácie a bezpečnosti a ich interoperability sa pokračuje. Komisia podrobne informuje Radu a Európsky parlament o dosiahnutom pokroku prostredníctvom výročných správ a zasadnutí výborov a expertných skupín Komisie. Navyše Komisia pravidelne pozýva Európsky parlament a Radu na príslušné fóra, kde sa organizujú výmeny informácií s členskými štátmi, akým je napríklad fórum o interoperabilite konajúce sa dvakrát ročne. O stave príprav sa priebežne diskutuje na technickej a politickej úrovni, a to aj v príslušných orgánoch Rady, napr. v pracovnej skupine Rady pre výmenu informácií v oblasti SVV (IXIM), vo Výbore stálych predstaviteľov, ako aj v Rade pre spravodlivosť a vnútorné veci.

Z dôvodu oneskorení pri realizácii systému vstup/výstup (EES) na centrálnej úrovni ministri potvrdili revidovaný harmonogram pre nové systémy IT na neformálnom zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci, ktoré sa konalo 11. júla 2022. Podľa nového harmonogramu sa implementácia všetkých nových systémov týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc (SIS, EES a ETIAS) dokončí do konca roka 2023 v súlade s celkovým politickým cieľom, zatiaľ čo komponenty interoperability sa vyvinú v priebehu roka 2023, pričom by sa mali postupne uviesť do prevádzky najneskôr do júna 2024.

Táto tretia správa prichádza v období, ktoré je pre projekt interoperability kľúčové. Členské štáty, krajiny pridružené k schengenskému priestoru a agentúry EÚ dosahujú pokrok pri vykonávaní nariadení o interoperabilite rôznym tempom. Niektoré členské štáty čelia pri príprave novej architektúry IT pre informačné systémy EÚ a ich interoperability osobitným výzvam, ktoré okrem iného súvisia s oneskoreniami vo verejnom obstarávaní na vnútroštátnej úrovni, so zmluvnými otázkami, s nedostatočnou dostupnosťou odborných znalostí a potrebných ľudských zdrojov.

3.Stav implementácie členskými štátmi a agentúrami Únie

Komisia naďalej pravidelne zvolávala zasadnutia s členskými štátmi, kde sa diskutovalo o implementácii interoperability rozsiahlych informačných systémov EÚ. Od poslednej správy o pokroku z novembra 2021 Komisia usporiadala zasadnutia ôsmich expertných skupín pre interoperabilitu a tri zasadnutia výboru pre interoperabilitu s cieľom rokovať o zostávajúcich delegovaných a vykonávacích aktoch, ktoré sa majú prijať či zrevidovať, ako aj podporiť vypracovanie príručky v oblasti interoperability pre koncových používateľov.

V roku 2020 Komisia zriadila na monitorovanie implementácie a používania systémov IT v oblasti migrácie, bezpečnosti a spravodlivosti a ich interoperability postup včasného varovania. Tento postup využíva existujúce prostriedky a mechanizmy na nepretržité monitorovanie implementácie členskými štátmi s cieľom poskytovať im spätnú väzbu a podporu. Od zriadenia postupu včasného varovania ho Komisia využíva na monitorovanie a zhromažďovanie informácií.

Komisia usporiadala v roku 2022 s podporou agentúry eu-LISA bilaterálne stretnutia s viac ako 14 členskými štátmi, s krajinami pridruženými k schengenskému priestoru a agentúrami EÚ s cieľom sledovať pokrok, identifikovať oblasti, ktoré môžu vyvolať obavy, a zabezpečiť pripravenosť na začatie prevádzky informačných systémov EÚ a ich interoperability. Okrem toho Komisia s podporou agentúry eu-LISA zorganizovala trilaterálne výmeny s tými členskými štátmi, ktoré čelia osobitným výzvam pri implementácii projektov interoperability, aby im poskytla podporu pri riešení pretrvávajúcich problémov.

V apríli 2022 Komisia usporiadala siedme fórum o interoperabilite, kde sa diskutovalo o pokroku a pretrvávajúcich výzvach pri implementácii novej architektúry IT pre informačné systémy EÚ v oblasti hraníc, migrácie a bezpečnosti. Ako býva zvykom, Komisia konzultovala s členskými štátmi a agentúrami EÚ pokrok v implementácii prostredníctvom cielených dotazníkov a poskytla účastníkom prehľad o súčasnom stave implementácie novej architektúry IT pre informačné systémy EÚ v oblasti hraníc, migrácie a bezpečnosti členskými štátmi a agentúrami EÚ. Cielené diskusie sa týkali pripravenosti členských štátov a agentúr EÚ na uvedenie rozsiahlych informačných systémov EÚ do prevádzky, dosiahnutého pokroku a pretrvávajúcich výziev pri včasnej implementácii, a to aj v súvislosti s testovaním, so zmluvami a s financovaním.

Z výmen informácií na fóre vyplynul celkový značný pokrok členských štátov vo viacerých oblastiach prípravy na implementáciu informačných systémov EÚ a ich interoperability. Diskusie poukázali na celkový viditeľný pokrok pri príprave uvedenia prepracovaného systému SIS do prevádzky s celkovou dôverou členských štátov a agentúry eu-LISA, že sa splní míľnik týkajúci sa začatia prevádzky. V rámci výmen s členskými štátmi sa zdôraznili niektoré kritické výzvy, ktoré treba riešiť pri príprave systému vstup/výstup, vrátane oneskorení zo strany dodávateľa agentúry eu-LISA, vplyvu na testovanie na vnútroštátnej úrovni a pripravenosť na hraničných priechodoch. Väčšina členských štátov oznámila, že dokáže dodržať termín začiatku prevádzky systému ETIAS, a práca na systéme VIS prebieha s úmyslom zaviesť systém čo najskôr. Komisia vyzvala členské štáty a agentúru eu-LISA, aby v prípade, že hrozí akékoľvek vážne riziko oneskorenia, to oznámili príslušným riadiacim orgánom, ako aj na politickej úrovni s cieľom v plnej miere zohľadniť všetky pretrvávajúce riziká, pokiaľ ide o plánovanie, správu a harmonogramy dohodnuté na politickej úrovni v súvislosti s implementáciou novej architektúry IT. Na základe uvedeného pokroku a pretrvávajúcich výziev, ktoré predložili členské štáty a agentúra eu-LISA, Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci na svojom zasadnutí 11. júla 2022 potvrdila zmeny harmonogramu implementácie.

4.Potreby odbornej prípravy

Centrálne koordinovaná odborná príprava na úrovni EÚ je nevyhnutná z hľadiska zabezpečenia správnej a efektívnej implementácie a používania interoperability. V nariadeniach o interoperabilite sa agentúra eu-LISA poveruje poskytovaním odbornej prípravy v oblasti technického používania komponentov interoperability a od orgánov členských štátov a agentúr Únie sa vyžaduje, aby poskytovali programy odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti údajov, kvality údajov, pravidiel ochrany údajov a postupov uplatniteľných na spracovanie údajov.

V súvislosti s odbornou prípravou Komisia naďalej poskytovala podporu členským štátom a agentúram EÚ aj tým, že na osobitných stretnutiach poskytovala relevantný materiál a informácie o používaní rámca a komponentov interoperability. Komisia sa pravidelne zúčastňuje najmä na činnosti agentúry CEPOL a podporuje ju pri procese identifikácie potrieb odbornej prípravy, pričom poskytla odbornú prípravu v súvislosti s rámcom interoperability. Komisia konkrétne podporila úsilie nového vedomostného centra CEPOL týkajúce sa spolupráce v oblasti presadzovania práva, výmeny informácií a interoperability, a to aj vymenovaním expertov v príslušných pracovných okruhoch.

Komisia zorganizovala aj dva tematické semináre o interoperabilite so zameraním na rôzne podnikateľské postupy na podporu členských štátov pri príprave na implementáciu interoperability.

5.Finančné prostriedky z EÚ

V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k návrhom Európskej komisie týkajúcim sa dvoch nariadení, ktorými sa stanovuje rámec interoperability pre informačné systémy EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, sa uvádza, že návrh si na obdobie 2019 – 2027 vyžaduje celkovo 461 miliónov EUR. Táto suma zahŕňa príslušný rozpočet pre členské štáty (136,3 milióna EUR) na prispôsobenie ich vnútroštátnych systémov a odbornú prípravu pre koncových používateľov, pre Agentúru pre európsku pobrežnú a pohraničnú stráž (4,8 milióna EUR) na špecializovaný tím na podporu prechodného obdobia v súvislosti s detektorom viacnásobných totožností, pre Europol (48,9 milióna EUR) na nevyhnutnú modernizáciu informačných systémov agentúry, pre CEPOL (2,0 milióna EUR) na odbornú prípravu prevádzkových pracovníkov a pre agentúru eu-LISA (261,3 milióna EUR) na náklady na vývoj a údržbu komponentov interoperability, ako aj na činnosti súvisiace s migráciou údajov, aktualizáciou, so sieťou, s odbornou prípravou a so stretnutiami. Výdavky sú v súčasnosti nižšie ako sumy odhadované v legislatívnom finančnom výkaze a dosiaľ nebolo identifikované žiadne riziko prekročenia rozpočtu.

V súlade s návrhom nariadení o interoperabilite predloženým Komisiou sa vplyv na operačné výdavky agentúry eu-LISA na vývoj interoperability odhaduje na úrovni 45,2 milióna EUR za rok 2021 a 57,9 milióna EUR za rok 2022. Z piatej správy o pokroku v oblasti interoperability agentúry eu-LISA vyplýva, že do 11. novembra 2021 sa využila suma vo výške 5,1 milióna EUR na obstaranie potrebných činností vývoja a implementácie, pričom zmluva o vývoji sa podpísala v decembri 2021. Agentúra uvádza, že plánované rozpočtové záväzky na rok 2021 negatívne ovplyvnila okrem iného aj pandémia COVID-19, ktorá sa dotkla obstarávania a uzatvárania zmlúv. Agentúra eu-LISA v dôsledku toho musela skrátiť trvanie niektorých plánovaných činností a zvýšiť počet súbežných činností.

Členské štáty sa nabádajú, aby na vykonávanie nariadení o interoperabilite využívali dostupné zdroje zo svojich programov Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Členské štáty sa okrem toho vyzývajú, aby v rámci nových programov fondov v oblasti vnútorných vecí na roky 2021 – 2027, najmä v rámci programu Nástroja finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (BMVI), uprednostňovali opatrenia na vývoj a ďalšiu implementáciu interoperability informačných systémov EÚ. Komisia okrem toho v rámci nástroja BMVI zriadila osobitnú akciu, ktorou sprístupnila rozpočet vo výške 31,75 milióna EUR na podporu členských štátov, aby dosiahli súlad s vykonávaním právneho rámca interoperability. Konkrétne finančné prostriedky v rámci tejto osobitnej akcie možno okrem iného využiť na činnosti ako prispôsobenie vnútroštátnych podnikateľských postupov, vnútroštátne príručky a manuály, odborná príprava koncových používateľov. Prevažná väčšina členských štátov požiadala o toto osobitné financovanie na rok 2022, a to 21 z 26 oprávnených členských štátov.

6.Záver

Implementácia interoperability je pre Európsku úniu nevyhnutná nato, aby európsky systém riadenia hraníc plnil svoj účel a dokázal prispievať k spoľahlivejšej kontrole migračných tokov a k boju proti nelegálnemu prisťahovalectvu, terorizmu a iným závažným trestným činom.

Vzhľadom na revidovaný harmonogram, ktorý sa schválil na politickej úrovni, sa všetky nové systémy IT týkajúce sa riadenia vonkajších hraníc dokončia do konca roka 2023 v súlade s celkovým politickým cieľom. Pokiaľ ide o komponenty interoperability, oneskorenia po konci roka 2023 by sa mali minimalizovať, pričom cieľom by malo byť ich uvedenie do prevádzky skôr ako v júni 2024.

Komisia bude naďalej dôkladne monitorovať pokrok a posudzovať riziká pri implementácii novej architektúry IT pre informačné systémy EÚ v oblasti hraníc, migrácie a bezpečnosti a ich interoperability. Bude naďalej pravidelne spolupracovať so všetkými zainteresovanými stranami, a to aj v rámci postupu včasného varovania, s cieľom koordinovať a monitorovať opatrenia, identifikovať oblasti, ktoré môžu vyvolať obavy, a minimalizovať riziká v súvislosti s implementáciou interoperability, ako aj podporovať včasné a efektívne vykonávanie iniciatívy v súlade s harmonogramom dohodnutým na politickej úrovni.