SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Bruseli, 8.4.2009 
SEK(2009) 316 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k  
návrhu 
 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
o boji proti oneskoreným platbám v obcho dných transakciách (prepracované znenie) 
   
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
     
{KOM(2009) 126 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 315}  
SK 2   SK Odkaz na plánovanie agendy alebo na  pracovný program: 2009/ENTR/006. Tento 
dokument zaväzuje len tie útva ry Komisie, ktoré sa podie ľajú na vypracovaní 
hodnotenia vplyvu, a nepredur čuje konečnú podobu nijakého roz hodnutia prijatého 
Komisiou. 
Rada pre hodnotenie vplyvu doru čila svoje stanovisko k návrhu hodnotenia vplyvu 
17. decembra 2008 [D(2008) 10479]. Všetky odporú čania rady sa zoh ľadnili 
a hodnotenie vplyvu sa zodpovedajúcim spôsobom zmenilo a doplnilo.  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Smernica 2000/35/ES bola prijatá v záu jme boja proti oneskoreným platbám 
v obchodných transakciách. Pod ľa tejto smernice sa v prípade, že sa platba 
neuskutoční v zmluvnej alebo zákonnej lehote, môže ú čtovať úrok z omeškania. 
V smernici sa stanovuje zákonná sa dzba, ale zmluvným stranám sa umož ňuje 
dohodnúť sa inak. Úrok sa stáva splatným odo d ňa nasledujúceho po dátume 
splatnosti stanovenom v zmluve alebo po skon čení lehoty splatnosti stanovenej 
v zmluve, alebo, ak nie je stanovená lehota  splatnosti, 30 dní po dátume prijatia 
faktúry alebo rovnocennej výzvy na zaplatenie dlžníkom.  
Napriek tejto smernici sú oneskorené pl atby v obchodných transakciách v rámci EÚ 
stále rozšírené. Často sa vyskytujú aj v iných prípa doch než len v transakciách medzi 
podnikmi: z prieskumov okrem iného vyplýva, že lehoty splatnosti vo verejnom 
sektore sú vo všeobecnosti dlhšie ako zmluvné lehoty splatnosti v súkromnom 
sektore.  
Oneskorené platby v obchodných transakc iách a zodpovedajúci pasívny postoj 
mnohých verite ľov majú rôzne prí činy:  
(1) Štruktúra trhu: úrove ň hospodárskej sú ťaže na trhu, postavenie ú častníkov na 
trhu a zodpovedajúci strach  z poškodenia obchodných vz ťahov so zákazníkmi 
sú dôležitými faktormi , od ktorých závisí, či veritelia prijmú alebo odmietnu 
oneskorenú platbu a či sa budú dlžníci snaži ť o predĺženie lehoty obchodného 
úveru. Na postoj verite ľa voči oneskorenej platbe a jeho strach z poškodenia 
obchodného vz ťahu so zákazníkom bude ma ť veľký vplyv pozícia verite ľa na 
konkrétnom trhu. V prípade dlžníkov sú hlavné dôvody na v časnú platbu 
v rámci obchodnej transakcie často spojené s obchodnou alebo 
profesionálnou poves ťou alebo vzájomnou dôverou v dlhodobých 
obchodných vz ťahoch.  
(2) Hospodársky cyklus: ďalšou príčinou oneskorených platieb sú meniace sa 
makroekonomické podmienky. Je pravdepodobné, že v dôsledku poklesu hospodárskeho cyklu sa zvýši po čet oneskorených platieb, pretože 
spoločnosti odkladajú zaplatenie faktúr. Spolo čnosti okrem toho čelia 
zníženej schopnosti vytvára ť peňažné prostriedky prostredníctvom svojej 
činnosti a banky môžu znižova ť úvery pre spolo čnosti. Aj zlepšenie 
hospodárskych podmienok však môže prinies ť zvýšenie po čtu oneskorených 
platieb v prípade niektorých firiem, ktorým sa naskytnú viaceré investi čné 
príležitosti, a preto budú vä čšmi potrebova ť získať finančné prostriedky.  
SK 3   SK (3) Prístup k finan čným prostriedkom a rozpo čtové obmedzenia: na oneskorené 
platby môže ma ť vplyv aj dostupnos ť úverov, menová politika, tok a povaha 
informácií o úveroch, pozícia podniku z h ľadiska likvidity a dostupnos ť 
finančných prostriedkov z bánk, a to najmä pre podniky, pre ktoré bankový 
úver nahrádza úvery dodávate ľov. Mnohé dlžnícke podniky  a orgány verejnej 
správy považujú oneskorené platby za efektívny a lacný spôsob financovania svojho podnikania a činností. Aj v prípade orgánov verejnej správy sú 
oneskorené platby verite ľom jednoduchým, ale neoprávneným spôsobom 
prekonávania rozpo čtových obmedzení prostrední ctvom odloženia platieb do 
nasledujúceho rozpo čtového obdobia. 
(4) Vnútorná organizácia verite ľov a dlžníkov: významnými faktormi z h ľadiska 
oneskorených platieb (predchádzania  týmto platbám) sú postupy finan čného 
hospodárenia dlžníkov (vrátane orgánov verejnej správy) a postupy verite ľov 
v oblasti správy úverov, ako aj kvalita ich produktov a služieb a popredajný servis. Veritelia v obchodných transakci ách, a najmä malé a stredné podniky, 
nemajú nevyhnutne vhodné systémy sp rávy úverov, ktoré by im umožnili 
predchádza ť oneskoreným platbám alebo ich spravova ť. 
(5) Neexistencia ú činných a efektívnych opravných prostriedkov: bez oh ľadu na 
smernicu 2000/35/ES mnohé podniky, a najmä malé a stredné podniky, 
neúčtujú úrok, ke ď na to majú nárok. Pre niektorých verite ľov nie sú náklady 
na konanie v prípade oneskorenej platby vzh ľadom na finan čné prínosy 
odôvodnené. V mnohých prípadoch nie je možné získa ť výdavky na 
administratívnu prácu navyše spä ť. Urgovaním zákazníkov, ktorí platia 
neskoro, alebo ú čtovaním úroku z omeškania vznikajú administratívne 
náklady, ktorým sa mnohé podniky chcú vyhnú ť. Okrem toho je kone čnú 
sumu zákonného úroku splatného dlžníkom možné vypo čítať až v de
ň, keď 
veriteľ skutočne platbu dostane, takže na t o, aby vedel presnú sumu úroku, 
ktorú by mohol ú čtovať, musí po čkať na platbu. Náklady na ú čtovanie úroku 
pred skuto čným dňom platby by okrem toho vo vä čšine prípadov prevýšili 
finančné prínosy. Pre všetky tieto dôvody je riziko negatívnych dôsledkov 
v prípade oneskorených platieb na strane  dlžníkov príliš nízke na to, aby sa 
dosiahlo hmatate ľné zlepšenie platobného sprá vania. Takýto postup je 
mimoriadne odsúdeniahodný v prípade orgá nov verejnej sprá vy, ktoré nie sú 
vystavené takým obmedzeniam, pokia ľ ide o financovanie, ako podniky. 
Navyše, viaceré k ľúčové ustanovenia smernice ni e sú jasné alebo ich je ťažké 
zaviesť do praxe. Napríklad v prípade výpo čtu uplatnite ľnej úrokovej sadzby, 
definície „opodstatnených nákladov na  vymáhanie“ a možnosti zloženého 
úroku sú možné viaceré výklady.  
Oneskorené platby v rámci obchodných  transakcií majú významné ú činky: 
• oneskorené platby predstavujú pre verite ľské podniky zna čné náklady. 
Oneskorená platba vo všeobecnosti za ťažuje peňažný tok, spôsobuje ďalšie 
finančné náklady, zmenšuje investi čné príležitosti a podnecuje neistotu 
u mnohých verite ľských podnikov, najmä malých a stredných podnikov, a to 
predovšetkým v časoch, ke ď je prístup k finan čným prostriedkom obmedzený 
a nákladný. Výsledkom je často ohrozenie konkurenci eschopnosti a platobnej 
schopnosti týchto podnikov.  
SK 4   SK • dlžnícke spolo čnosti a orgány verejnej správy  získavajú tým, že zaplatia 
oneskorene, bezplatný obchodný úver. 
• oneskorené platby majú negatívny vplyv na obchod v rámci Spolo čenstva. Vo 
väčšine členských štátov sa podniky domnievajú , že predaj tovaru a poskytovanie 
služieb podnikom a orgánom v iných členských štátoch so sebou prináša vyššie 
riziko oneskorenej platby. Riziko one skorenej platby okrem iného odrádza 
podniky od predaja výrobkov a poskyt ovania služieb v iných členských štátoch, 
pretože zvyšuje neistotu a náklady na podnikanie. Ve ľmi dlhé lehoty splatnosti 
v zmluvách o verejnom obstarávaní a one skorené platby orgánov verejnej správy 
tiež odrádzajú hospodárske subjekty od ú časti na postupoch verejného 
obstarávania. V dôsledku tohto odradzujúceho ú činku majú orgány verejnej 
správy menšiu možnos ť získať najvýhodnejší pomer kvality a ceny za peniaze 
daňových poplatníkov. 
2. CIELE  
Každá iniciatíva Spolo čenstva, ktorej cie ľom je rieši ť otázku oneskorených platieb, 
musí v kone čnom dôsledku: 
• viesť k dosiahnutiu širších a zastrešujúcich cie ľov v oblasti 
konkurencieschopnosti zakotvených v obnovenom lisabonskom partnerstve pre 
rast a zamestnanos ť1, 
• výrazne zníži ť administratívne za ťaženie podnikov, podporova ť ich peňažný tok 
a napomáha ť tomu, aby viacerí ľudia začali podnika ť, v súlade so zásadami 
iniciatívy „ Small Business Act ”2,  
• uľahčiť bezproblémové fungovanie a dobudovanie vnútorného trhu  
prostredníctvom odstránenia súvisiacich prekážok cezhrani čných obchodných 
transakcií.  
Táto iniciatíva poskytuje aj dôležitý podnet na prekonanie sú časnej hospodárskej 
krízy, a to tak, že pr ispieva k realizácii plánu hospodárskej obnovy Európy3 
a podporuje pe ňažný tok podnikov s cie ľom posilni ť konkurencieschopnos ť 
európskych podnikov z dlhodobého h ľadiska. 
Tieto požiadavky sa konkrétne premietli do dvoch previazaných prevádzkových 
cieľov: 
(1) stanoviť opatrenia, ktoré dlžníkov úspešne odradia od oneskorenej platby a  
                                                 
1 Oznámenie Komisie: Spolo čne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti. Nový za čiatok 
lisabonskej stratégie – KOM(2005) 24. 
2 Pod ľa oznámenia Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu 
výboru a Výboru regiónov – „Najskôr myslie ť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu, 
KOM(2008) 394 v kone čnom znení z 25. júna 2008, je u ľahčenie prístupu k financiám pre malé 
a stredné podniky a vytvorenie právneho a podnikate ľského prostredia, ktoré bude podporova ť včasné 
platby v rámci obchodných transakcií, jednou z desiatich zásad, ktoré majú u ľahčiť pochopenie 
a vykonávanie politík na úrovni EÚ i členských štátov.  
3 KOM(2008) 800, 26.11.2008. 
SK 5   SK (2) poskytnúť veriteľom opatrenia, ktoré im umožnia v prípade oneskorenej 
platby plne a ú činne uplatni ť svoje práva. 
3. MOŽNOSTI POLITIKY  
Okrem základnej možnosti sa preskúmali aj tieto možnosti: 
– možnosť 2a (nelegislatívna):  organizácia aktivít na zvyšovanie povedomia 
zameraných na podniky, 
– možnosť 2b (nelegislatívna): organizácia aktivít na  zvyšovanie povedomia 
zameraných na organizácie zast upujúce malé a stredné podniky, 
– možnosť 2c (nelegislatívna): uverejnenie informácií o dlžníkoch, ktorí nesplácajú 
svoje dlhy, 
– možnosť 3a (legislatívna): úplná harmonizácia lehôt splatnosti, 
– možnosť 3b (legislatívna): zvýšen ie úrokovej sadzby s maržou, 
– možnosť 3c (legislatívna): zrušenie prahovej hodnoty vo výške 5 EUR, 
– možnosť 3d (legislatívna):  zavedenie „poplatku z omeškania“, 
– možnosť 3e (legislatívna): zavedenie „náhrady za omeškanie“, 
– možnosť 3f (legislatívna): posilneni e úlohy zastupujúcich organizácií. 
Viaceré možnosti, ako napríklad zrušenie  smernice 2000/35/ES alebo vytvorenie 
európskeho fondu, z ktorého by sa malým a stredným podnikom bezplatne a na základe poh ľadávok poskytovali finan čné prostriedky, boli zavrhnuté už v úvodnej 
fáze skúmania možností. 
4. A
NALÝZA VPLYVOV  
Je potrebné poznamena ť, že pokia ľ ide o niektoré dôležité aspekty prvých troch 
príčin problému stanovených v oddiele 1, EÚ nemá nevyhnutne právomoc kona ť. 
Určité problémy spojené so štruktúrou vnút roštátnych alebo regionálnych trhov by 
mali rieši ť členské štáty, ktoré majú v rukách aj vä čšinu nástrojov hospodárskej 
politiky, pokia ľ ide o hospodársky cyklus, tak že celkové riešenie všetkých prí čin 
problému nie je možné nájs ť na úrovni EÚ.  
Smernica je navyše nástrojom, ktorý pre hospodárske subjekty nie je povinný, v tom 
zmysle, že im neukladá povinnos ť vymáhať úrok z omeškania. Okrem toho sa 
uplatňuje v oblasti, kde by uskuto čnenie platby v rámci transakcií medzi podnikmi 
mohlo ovplyvni ť mnoho iných faktorov. Regula čné prostredie, ktoré sa vz ťahuje na 
platobný proces a návrhy na za čatie súdneho konania o úhradu za cezhrani čné 
obchodné transakcie v rámci EÚ, sa v sú časnosti mení na základe nových predpisov 
EÚ, ktoré nedávno nadobudli ú činnosť alebo sa budú čoskoro uplat ňovať. 
V základnom scenári je ťažké vysvetli ť vzájomné prepojenie a ved ľajšie účinky. Je 
teda možné poskytnú ť iba orienta čný kvantitatívny odhad prípadných hospodárskych 
SK 6   SK a sociálnych vplyvov jednotlivých možností. Z tohto dôvodu je analýza prevažne 
kvalitatívna. Je potrebné poznamena ť, že žiadna z týchto možností by nemala vplyv 
na životné prostredie ani dôsledky pre tretiu krajinu.  
Niektoré prí činy problémov, v súvislosti s ktorými nemá EÚ právomoc kona ť, predsa 
len ovplyvnia prijatie ur čitých možností. Napríklad vô ľa hospodárskeho subjektu 
konať voči neskoro platiacemu dlžníkovi a vystavi ť sa riziku poškodenia 
obchodného vz ťahu, ktorého hodnota môže siaha ť do výšky nieko ľko tisíc eúr, bude 
vo veľkej miere závisie ť od štruktúry trhu a postaveni a hospodárskeho subjektu na 
ňom. Z tohto dôvodu je síce možné kvalitatívne odhadnú ť vplyv jednotlivých 
možností, ale je ťažké spoľahlivo predpoveda ť celkový hospodársky ú činok návrhu, 
a preto nie je možné kvantitatívne posúdi ť priame sociálne vplyvy.  
Jednotlivé možnosti politiky sa posudzujú s oh ľadom na základnú možnos ť, 
z hľadiska svojej ú činnosti, efektívnosti a konzistentnosti s ostatnými politikami 
a stratégiami EÚ. 
Všeobecné porovnanie možností  
Možnosť Účinnosť Efektivita  Konzistentnos ť 
s ostatnými politikami 
a stratégiami EÚ  
Možnosť 2a  
(nelegislatívna): 
organizácia 
aktivít na zvyšovanie 
povedomia 
zameraných na podniky
 Nie: žiadny vplyv na 
dlžníkov a minimálny 
vplyv na verite ľov. Nie: vyžaduje si príliš 
veľa zdrojov na ve ľmi 
neistý výsledok.  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 2b  
(nelegislatívna): 
organizácia 
aktivít na 
zvyšovanie povedomia 
zameraných na 
organizácie zastupujúce 
malé a stredné 
podniky
 Nie: je 
nepravdepodobné, že sa 
ciele dosiahnu.  Áno: pomerne nízke 
rozpočtové náklady pre 
EÚ. Žiadne ďalšie 
náklady.  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 2c  
(nelegislatívna): 
uverejnenie 
informácií o dlžníkoch, 
ktorí nesplácajú 
svoje dlhy
 Neistá : prípadný 
preventívny ú činok pre 
veriteľov, ale mnohé 
praktické nevýhody z hľadiska zavedenia do 
praxe.
 Nie: veľmi vysoké 
administratívne náklady 
pre podniky.  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 3a/1  
(legislatívna): 
harmonizácia 
lehôt splatnosti pre platby medzi 
podnikmi
 Áno: pravdepodobne 
povedie k zníženiu po čtu 
oneskorených platieb 
v dôsledku skrátenia zmluvných lehôt 
splatnosti. 
 Nie: značné náklady na 
zabezpečenie súladu 
a prispôsobenie.  Nie: strata zmluvnej 
slobody v dôsledku toho, 
že spolo čnostiam sa 
znemožní, aby sú ťažili 
na základe lehôt 
splatnosti ponúkaných 
zákazníkom. Mohol by 
tým naopak vzniknú ť 
väčší tlak na ďalšie 
SK 7   SK aspekty zmluvných 
rokovaní, kde môžu 
väčšie spolo čnosti 
naďalej zna čne 
ovplyvňovať malých 
dodávateľov. 
Možnosť 3a/2 
(legislatívna): 
harmonizácia 
lehôt splatnosti 
pre platby 
orgánov 
verejnej správy podnikom
 Áno: v prípade zmlúv 
s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú 
povinné dodržiava ť 
štandardné 
a transparentné postupy, 
by nemal existova ť 
strach z poškodenia 
obchodného vz ťahu 
s zákazníkom. Okrem toho, lehota splatnosti 
zvyčajne nie je položkou 
zmluvy zadávanej orgánom verejnej 
správy, o ktorej by sa 
dalo rokova ť. Je však 
potrebné stanovi ť 
dostatočne vysokú 
sankciu v prípade oneskorenej platby.
 Áno: vplyv na rozpo čet 
vnútroštátnych orgánov by bol na ďalej pomerne 
obmedzený v porovnaní 
s ďalšou likviditou, ktorá 
by sa pre podniky 
zabezpečila skoršou 
platbou zo strany 
orgánov verejnej správy. Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach nebolo možné stanovi ť.
 
Možnosť 3b  
(legislatívna): 
zvýšiť úrokovú 
sadzbu s maržou  Neistá : zdá sa, že 
zúčastnené strany sú 
spokojné so sú časnou 
úrokovou sadzbou s 
maržou. Podniky už 
v súčasnosti môžu 
v zmluve dohodnú ť 
vyššiu úrokovú sadzbu alebo ju zahrnú ť do 
svojich obchodných 
podmienok. Sú časné 
pravidlá umož ňujú 
členským štátom, aby vo 
svojich vnútroštátnych právnych predpisoch 
stanovili vyššiu 
minimálnu sadzbu s maržou.
 Neistá : touto možnos ťou 
by sa mohlo posilni ť 
postavenie vä čších alebo 
vplyvnejších podnikov, 
pretože by sa posilnila 
rokovacia pozícia firiem, 
ktoré žiadajú o z ľavu za 
skorú platbu.  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 3c  
(legislatívna): 
zrušenie prahovej 
hodnoty vo 
výške 5 EUR
 Áno: pre malé 
transakcie, pokia ľ by ich 
sprevádzali iné opatrenia, v ďaka ktorým 
by bolo hospodárne 
vyberať nezaplatené 
sumy.
 Áno: najmä pre malé 
a stredné podniky. 
Nebolo možné stanovi ť 
žiadne rozpo čtové 
náklady, transak čné 
náklady, ani náklady na zabezpečenie súladu. 
 Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 3d  
(legislatívna): 
zavedenie 
„poplatku 
z omeškania“  Áno: táto možnos ť by 
podnikom umožnila 
získať náhradu 
transakčných nákladov 
spojených s vymáhaním platby a ú čtovaním 
úroku z omeškania, 
takže verite ľom by 
v účtovaní úroku bránili Áno: náklady (najmä 
transakčné náklady) je 
možné prerozdeli ť. 
Žiadne rozpo čtové 
náklady ani náklady na zabezpečenie súladu.
 Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
SK 8   SK len čisto obchodné 
dôvody.  
Možnosť 3e  
(legislatívna): 
zavedenie „náhrady 
za omeškanie“
 Áno: výrazný 
odstrašujúci ú činok na 
dlžníkov primeraný veľkosti poh ľadávky, 
pretože náklady 
vzniknuté dlžníkovi by presiahli výšku úspory, 
ktorú by inak na základe 
bezplatného obchodného 
úveru získal. Pre 
veriteľov okrem toho 
predstavuje silnú 
motiváciu vymáha ť 
platbu i úrok.
 Áno: náklady (najmä 
transakčné náklady) je 
možné prerozdeli ť. 
Nevznikajú žiadne 
náklady na zabezpe čenie 
súladu. Rozpo čtové 
náklady sú odôvodnené 
vzhľadom na škodu 
spôsobenú podniku 
a primerané miere 
zabezpečenia súladu.  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Možnosť 3f  
(legislatívna): 
posilniť úlohu 
zastupujúcich organizácií
 Neistá : tieto organizácie 
nemusia ma ť prostriedky 
na to, aby sa vyrovnali 
so správnymi poplatkami a finančnými rizikami 
spojenými so súdnym 
konaním v súvislosti s oneskorenou platbou. 
Je tiež možné, že tieto 
organizácie nebudú môcť podať žalobu pre 
konflikt záujmov, 
napríklad ke ď sú verite ľ 
a dlžník členmi tej istej 
organizácie. 
 Áno, ak sa prijmú 
opatrenia na zníženie 
nákladov na podanie 
žaloby a s ňou spojené 
finančné riziká 
(možnosti 3c, 3d a 3e).  Áno: nepriaznivé ú činky 
v iných oblastiach 
nebolo možné stanovi ť. 
Z uvedenej analýzy vplyvov vyplýva, že pokia ľ ide o transakcie medzi podnikmi, 
kritériá ú činnosti, efektivity a konzistentnosti sp ĺňajú možnosti 3a/2, 3c, 3d a 3e. 
Ostatné možnosti nesp ĺňajú aspoň jedno z týchto kritérií:  
Poradie možností  
Možnosť Účinnosť Efektivita  Konzistentnos ť 
s ostatnými 
politikami a 
stratégiami EÚ  
ODPORÚ ČANÁ MOŽNOS Ť 
Možnosť 3a/2  (legislatívna): 
harmonizácia lehôt splatnosti pre platby orgánov verejnej správy podnikom
 áno áno áno 
Možnosť 3c  (legislatívna): zrušenie 
prahovej hodnoty vo výške 5 EUR  áno áno áno 
Možnosť 3d (legislatívna): zavedenie 
„poplatku z omeškania“;  áno áno áno 
Možnosť 3e (legislatívna): zavedenie 
„náhrady za omeškanie“;  áno áno áno 
MOŽNOSTI, KTORÉ SA NEODPORÚ ČAJÚ 
Možnosť 3b  (legislatívna): zvýši ť 
úrokovú sadzbu s maržou  neistá  neistá  áno 
Možnosť 3f (legislatívna): posilni ť úlohu 
zastupujúcich organizácií  neistá  áno áno 
SK 9   SK Možnosť 3a/1  (legislatívna): 
harmonizácia lehôt splatnosti pre platby 
medzi podnikmi  áno nie nie 
Možnosť 2a (nelegislatívna): organizácia 
aktivít na zvyšovanie povedomia zameraných na podniky
 nie nie áno 
Možnosť 2b (nelegislatívna): organizácia 
aktivít na zvyšovanie povedomia 
zameraných na organizácie zastupujúce malé a stredné podniky
 nie áno áno 
Možnosť 2c (nelegislatívna): uverejnenie 
informácií o dlžníkoch, ktorí nesplácajú 
svoje dlhy  neistá  nie áno 
Jediná možnos ť, v dôsledku ktorej podnikom pravdepodobne vzniknú zna čné 
administratívne náklady, je možnos ť 2c. Podľa hrubého odhadu dosiahnu náklady 
spojené s touto možnos ťou výšku 25 300 miliónov EUR pre malé a stredné podniky 
a 86,1 milióna EUR pre ve ľké podniky.