SPRÁVA KOMISIE

Belgicko, Bulharsko, Česko, Nemecko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Rakúsko, Poľsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

1.Úvod

V článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa stanovuje postup pri nadmernom deficite. Tento postup sa ďalej spresňuje v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom deficite, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu.

Koordinovanými politickými opatreniami sa vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na hospodárstvo od jari 2020 zmiernil. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu od marca 2020 spolu s dočasným rámcom o štátnej pomoci umožnila rozsiahlu fiškálnu podporu vo všetkých členských štátoch. Komisia 23. mája 2022 usúdila, že boli splnené podmienky na zachovanie všeobecnej únikovej doložky v roku 2023 a jej deaktivovanie od roku 2024.

Predchádzajúce politické odporúčania

Rada 20. júla 2020 odporučila členským štátom, aby v rokoch 2020 a 2021 prijali všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Členským štátom sa zároveň odporučilo, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovali fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií.

Rada o rok neskôr 18. júna 2021 prijala odporúčania v oblasti fiškálnej politiky na rok 2022. Tieto odporúčania možno zhrnúť takto: Členské štáty s nízkym až stredným dlhom by mali uplatňovať alebo zachovať podporné zámery fiškálnej politiky, zatiaľ čo členské štáty s vysokým dlhom by mali využiť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a financovať pomocou neho dodatočné investície podporujúce obnovu za súčasného uplatňovania obozretnej fiškálnej politiky. Všetky členské štáty by mali zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Aby sa maximalizovala podpora obnovy, no neobmedzili sa pritom budúce fiškálne trajektórie či nevytvorila trvalá záťaž pre verejné financie, mal by sa rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov udržiavať pod kontrolou a v prípade členských štátov s vysokým dlhom by mal zostať tento rast obmedzený. Rada takisto odporučila členským štátom, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovali fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň by sa mali zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál. Podobne aj z odporúčania Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny vyplýva, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by mali počas roka 2021 pokračovať podporné fiškálne politiky. Rada takisto odporúča členským štátom eurozóny, aby uskutočňovali fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií.

V odporúčaní Rady z 5. apríla 2022 o hospodárskej politike eurozóny sa vyzýva naďalej využívať a koordinovať vnútroštátne fiškálne politiky vo všetkých členských štátoch s cieľom účinne podporovať udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Členské štáty by mali zachovať v roku 2022 v celej eurozóne mierne podporné zámery fiškálnej politiky a zohľadňovať pritom štátne rozpočty a finančné prostriedky pochádzajúce z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Okrem toho by členské štáty mali postupne presmerovať fiškálne opatrenia k investíciám, ktoré podporujú udržateľnú a inkluzívnu obnovu v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, a zároveň venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Pri zohľadnení stupňa neistoty by členské štáty mali zachovať agilnú fiškálnu politiku, aby bolo možné reagovať na vývoj pandémie ochorenia COVID-19. Fiškálne politiky by mali byť diferencované s prihliadnutím na intenzitu obnovy, pričom by sa mala zabezpečiť fiškálna udržateľnosť a zvyšovanie investícií a súčasne dbať na potrebu znížiť rozdiely.

Hlavné údaje, ktoré sú podkladom a motiváciou tejto správy

Podľa údajov overených Eurostatom 22. apríla 2022 presiahli deficity verejných financií v roku 2021 referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve v 14 členských štátoch: Belgicko, Bulharsko, Česko, Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Rakúsko, Slovinsko a Slovensko. Skutočné deficity za rok 2021 vyššie ako 3 % HDP predstavujú dôkaz prima facie o tom, že v uvedených členských štátoch existujú nadmerné deficity v zmysle článku 126 zmluvy.

V Estónsku, Litve a Poľsku sa na základe ich programov stability a konvergenčných programov plánuje, že deficity verejných financií v roku 2022 presiahnu 3 % HDP (toto prekročenie sa potvrdzuje v prognóze Komisie z jari 2022). Deficity na rok 2022 plánované v uvedených programoch predstavujú dôkaz prima facie o existencii nadmerného deficitu v týchto troch členských štátoch.

V Belgicku, Nemecku, Grécku, Španielsku, vo Francúzsku, v Taliansku, Maďarsku, Rakúsku, Slovinsku, na Slovensku a vo Fínsku prekročil hrubý dlh verejnej správy na konci roku 2021 referenčnú hodnotu 60 % HDP. Z údajov za rok 2021 vyplýva, že Nemecko, Grécko, Rakúsko a Slovinsko dodržali referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu alebo v prípade Španielska sa dosiahol dostatočný pokrok pri jej dosahovaní. Belgicko, Francúzsko, Taliansko, Maďarsko a Fínsko nedodržali referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu v roku 2021. Slovensko porušilo referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve vo výške 60 % HDP na konci roku 2021, pričom v predchádzajúcom roku zaznamenalo mieru zadlženosti nižšiu ako 60 % HDP. Toto predstavuje dôkaz prima facie o tom, že v uvedených šiestich členských štátoch (Belgicko, Francúzsko, Taliansko, Maďarsko, Slovensko a Fínsko) existuje nadmerný deficit na základe dlhového kritéria.

***

Na základe týchto skutočností vypracovala Komisia túto správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy. Analyzuje sa v nej dodržiavanie kritéria deficitu a dlhového kritéria zo strany členských štátov. Zohľadňujú sa v nej všetky závažné faktory vrátane náležitého zváženia prudkého hospodárskeho poklesu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, makroekonomického a rozpočtového vplyvu invázie Ruska na Ukrajinu a toho, či sú politiky členských štátov v súlade s odporúčaniami Rady.

Komisia vo svojom oznámení z 2. marca 2022 už oznámila, že na jar 2022 nenavrhne začatie nových postupov pri nadmernom deficite, keďže pandémia ochorenia COVID-19 mala naďalej mimoriadny makroekonomický a fiškálny vplyv, ktorý spolu s inváziou Ruska na Ukrajinu spôsobila výnimočnú neistotu, a to aj pri stanovovaní podrobného postupu fiškálnych úprav. Zároveň bude pokračovať monitorovanie vývoja deficitu a dlhu a Komisia na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je relevantné navrhnúť začatie postupov pri nadmernom deficite.