SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 2.7.2008 
SEK(2008) 2157 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprievodný dokument  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
Obnovená sociálna agenda: 
Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storo čia 
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
{KOM(2008) 412 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2156}  
 
SK 2   SK Zhrnutie posúdenia vplyvu 
1. Ú VOD 
Komisia vo svojom oznámení Agenda ob čanov: Výsledky pre Európu1 poukázala na to, že 
Európska únia musí analyzova ť zásadné zmeny, ktoré v našich spolo čnostiach prebiehajú, 
a rozvíjať udržateľné reakcie na všetkých úrovniach, pokia ľ chce rieši ť výzvy, ktorým čelia 
európske hospodárstva a situác ie. Na základe toho uskuto čnila Komisia komplexné 
hodnotenie sociálnej skuto čnosti v Európe2, s cieľom uistiť sa o hlavných zmenách, ktoré 
prebiehajú v oblasti zamestnanosti, r odinnej štruktúry, život ných štýlov a tradi čných štruktúr 
podpory a ktoré odrážajú rastúce tlaky demografických zmien. 
Na základe výsledkov tejto rozsiahlej konzultáci e je základnou otázkou, ktorú je potrebné 
teraz zodpoveda ť, či existujúce prístupy po skytujú adekvátne r eakcie na nové výzvy. 
Oznámenie Príležitosti, prístup a soli darita: Smerom k novej sociálnej vízii pre Európu 21. 
storočia3 obsahuje prvú reakciu Komisie na nové  výzvy vyplývajúce z výsledkov konzultácie 
o sociálnej skuto čnosti v Európe. Oznámenie z novembra  o novej sociálnej vízii takisto 
uvádza, že Komisia do polovice roku 2008 vypracu je obnovenú sociálnu agendu, ktorá je 
predmetom tohto posúdenia vplyvu, aby pomohla dosiahnu ť konkrétne výsledky pre 
európskych ob čanov. 
Vzhľadom na zásadne politický charakter tejto iniciatívy je toto posúdenie vplyvu primerané 
stanovenému ú čelu. Ako také netvrdí, že presne vy čísľuje vplyvy, no obmedzuje sa na 
všeobecnú kvalitatívnu analýzu pravde podobných vplyvov. Toto posúdenie vplyvu takisto 
zohľadňuje pripomienky Rady Komisi e pre posúdenie vplyvu.  
2. K ONTEXT  
Jedným z východiskových bodov obnovenej sociálnej agendy je sociálna agenda na obdobie 
2005 – 2010, ktorú Komisi a prijala v roku 20054. Komisia už implementovala všetky 
opatrenia plánované v rámci sociálnej age ndy 2005 – 2010. Okrem toho sa vo februári 2007 
začala verejná konzultácia o eu rópskej sociálnej skuto čnosti. Na základe po čiatočných 
výsledkov konzultácie stanovuje oznámenie Príležitosti, prístup a solidarita: Smerom k novej 
sociálnej vízii pre Európu 21. storo čia prijaté v novembri 2007 spektrum možných reakcií na 
aktuálne spolo čenské výzvy v Európskej únii. Na základe tejto konzultácie Komisia oznámila, 
že do polovice roku 2008 vypracuje  obnovenú sociálnu agendu. Na  základe približne 150 
príspevkov prijatých do polovice marca 2008 Komisia uverejnila súhrnnú správu5. Komisia 
takisto zoh ľadnila stanoviská ostatných európskyc h inštitúcií a orgánov a príslušných 
                                                 
1 KOM (2006) 211. 
2 „Európska sociálna skuto čnosť, konzulta čný dokument Kancelárie poradcov v oblasti európskej 
politiky“ je dostupný na: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf  
3 KOM (2007) 726. 
4 KOM (2005) 33. 
5 Pozri http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/index_en.htm# , SEK(2008) 1896, 
alebo skrátenú verziu v prílohe 2 k správe o posúdení vplyvu. 
 
SK 3   SK zúčastnených strán aj pri príležitosti Fóra o so ciálnej agende, ktoré sa konalo 5. – 6. mája 
20086. 
3. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
V oznámení o sociálnej vízii z no vembra 2007 Komisia poskytla prvý preh ľad sociálnej 
skutočnosti na základe prebiehajúceho Zhodnotenia sociálnej skuto čnosti. Komisia 
poznamenala, že európske spolo čnosti prechádzajú rýchlymi, hlbokými zmenami 
v hospodárskej, ako aj sociálnej oblasti. Hnac ou silou týchto zmien sú silné vonkajšie sily, 
ako napríklad globalizácia a zmena klímy, no takisto vnútorné sily, ako napríklad 
demografický a sociálny vývoj. Preto: 
• Mladí ľudia nedostávajú najlepš iu prípravu na život : Napriek skuto čnosti, že mladí ľudia 
v EÚ majú v sú časnej dobe ve ľké množstvo príležitostí, dnešná mladá generácia je 
v obzvláš ť náročnej situácii. V roku 2005 hrozila 19 % detí v EÚ  chudoba v porovnaní so 
16 % celkového obyvate ľstva EÚ. Príliš ve ľa mladých ľudí nemôže rozvinú ť svoj celkový 
potenciál a úspešne vstúpi ť na trh práce, a príliš ve ľa ich kon čí školu bez dosiahnutej 
formálnej kvalifikácie. Nezamestnanos ť mládeže zostáva vážnym problémom. 
• Občania nedisponujú zru čnosťami potrebnými na nap ĺňajúci kariéru v znalostnej 
spoločnosti : Hoci sa EÚ nachádza na dobrej pozícii pre využitie globaliz ácie, globalizácia, 
ktorej výhody nie sú rovnomerne rozdelen é, vyvoláva obavy. EÚ musí svojich ob čanov 
podporova ť tým, že ich vybaví nástrojmi, ktoré im môžu pomôc ť prispôsobi ť sa meniacim 
sa skutočnostiam a prejavi ť solidaritu s tými, ktorí sú negatívne postihnutí, s cie ľom 
zabezpečiť, aby sa nezabudlo na najzranite ľnejších. 
• EÚ sa nevysporiadala s výzvami  v oblasti demografie a zdravia : V dôsledku lepších 
zdravotných a pracovných podmienok sa môže dnes rastúci podiel Európanov teši ť 
z dlhšieho a zdravšieho života a dl hšieho a aktívnejšieho dôchodku. Napriek 
prisťahovalectvu z tretích kr ajín bude celkový po čet obyvate ľstva EÚ mierne klesa ť 
a značne starnúť. V dôsledku toho je zásadnou výzvou pre budúcnos ť systémov sociálnej 
ochrany udržate ľnosť dôchodkov. 
• Sociálne vylú čenie pretrváva v mnohých častiach európskych spolo čností:  V dnešnej 
spoločnosti nie sú šance uspie ť v živote rozdelené spravodlivo. Efektívny a rovnaký 
prístup k zamestnaniu, celoživotnému vzdelá vaniu, sociálnym a zdravotným službám sa 
výrazne líši v celej EÚ, pri čom významná časť populácie EÚ čelí obrovským problémom 
v úsilí dôstojne ži ť a nájsť si prácu. V roku 2004 zarobilo asi 100 miliónov Európanov 
menej, ako je priemerný príjem EÚ, t. j. 8 000 eur ro čne. 
• Pokračujúca diskriminácia nielen na základe pohlavia : V posledných rokoch dosiahla 
Európa zna čný pokrok v oblasti rodovej rovnosti. Výrazná nerovnos ť však stále existuje na 
trhu práce, pri zosúla ďovaní pracovného a súkromného života , v oblasti sociálnej ochrany 
a sociálneho vylú čenia, v oblasti zdravia, podnika nia, politického a hospodárskeho 
rozhodovania a v oblasti vedy a technol ógie. Okrem toho sa jednotlivé členské štáty 
navzájom odlišujú ochranou poskytovanou pred diskrimináciou mimo oblasti zamestnania 
na základe zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie a náboženstva či viery. 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html  
 
SK 4   SK • EÚ potrebuje lepšie podporova ť sociálny rozmer globalizácie : Medzinárodná organizácia 
práce (MOP) informuje, že napriek rastu hospodárstva a po čtu pracovných miest nemá 
veľa ľudí na svete, najmä žien, prís tup k vhodnej práci a vhodným pracovným 
podmienkam. Odhadovaných 487 miliónov pracovníkov – alebo 16,4 % všetkých 
pracovníkov – stále nezarába to ľko, aby mohli seba a svoju rodinu vyzdvihnú ť nad hranicu 
chudoby, ktorou je 1 USD na osobu a de ň. EÚ by mala aj na ďalej prijíma ť rozhodujúce 
kroky zamerané na formovanie medzinárodne j agendy, ktorá by odrážala naše záujmy 
a hodnoty, aj ako sú časť „programu slušnej práce“. 
• Aby bolo možné reagova ť na novú sociálnu skuto čnosť, je potrebné zmobilizova ť politiky 
a nástroje EÚ : Okrem politiky zamestnanosti a soci álnej politiky má významný sociálny 
vplyv aj mnoho ďalších politík, ako je  politika životného pros tredia, makroekonomická 
politika, politika vnútorného trhu, politika vz delávania alebo výskumu. V reakcii na nové 
sociálne skuto čnosti, ktoré sú rôznorodé a zložité, vyvstáva otázka, či existuje priestor na 
prepojenejšie prierezové opatrenia na úrovni EÚ, ktoré zjednotia všet ky príslušné politiky, 
a či by sa nemali prehodnoti ť nástroje, ktoré má EÚ k disp ozícii na podporu a doplnenie 
činnosti členských štátov. 
4. C IELE  
V reakcii na definíciu problému by sa EÚ mala zamera ť na zlepšenie blahobytu a kvality 
života európskych ob čanov, pričom by mala rešpektova ť zásadu subsidiarity a proporcionality 
tým, že: 
• zlepší mladým ľuďom šancu uspie ť v živote, 
• podporí nové zru čnosti pre nové pracovné miesta, nap ĺňajúcu kariéru a lepšie zamestnanie, 
• podporí dlhší a zdravší život, 
• bude bojova ť proti chudobe a sociálnemu vylú čeniu, 
• bude ďalej rozvíja ť rodovú rovnos ť a rovnaké príležitosti, 
• bude formova ť medzinárodnú agendu na podporu európskych hodnôt, 
• zabezpečí vhodnú kombináciu politík a zvýši ú činnosť nástrojov EÚ. 
Uvedené ciele sú naplno v súlade s ďalšími politikami a stratégiami EÚ, najmä s obnovenou 
Lisabonskou stratégiou pr e rast a zamestnanos ť, Stratégiou trvalo udržate ľného rozvoja EÚ  
a jednotným trhom , a podporujú ich. 
5. HLAVNÉ MOŽNOSTI POLITIKY  
Podľa Zmluvy o založení ES nesú členské štáty EÚ hlavnú zodpovednos ť za zmeny politík, 
ktoré sú potrebné na to, aby mohli reagova ť na novú sociálnu skuto čnosť a plniť príslušné 
ciele stanovené v oddiele 4. Základnou otázkou teda je, či by EÚ mala aj na ďalej podporova ť 
a dopĺňať činnosti členských štátov a ak áno, ako. Pos údenie vplyvu posudzuje tri možnosti: 
 
SK 5   SK • Možnosť 1: „bez zmeny prístupu – bez zmeny politiky “: to znamená pokra čovať 
s implementáciou acquis Spoločenstva a by ť presvedčený, že acquis Spoločenstva už 
primerane reaguje na novú sociálnu skuto čnosť a že nebudú potrebné i) nové európske 
právne predpisy (alebo ich revízia), ii) reví zia existujúcich nástrojov na úrovni EÚ, iii) 
väčšie prepojenie politík EÚ. 
• Možnosť 2: „bez zmeny prístupu – zmena politiky “: Ako v prípade možnosti 1, Komisia 
by aj na ďalej implementovala existujúce acquis Spoločenstva. Avšak na rozdiel od 
možnosti 1 by možnos ť 2 znamenala, že existujúce acquis Spoločenstva nereaguje 
primeraným spôsobom na vz nikajúcu sociálnu skuto čnosť a predstavila by revidovanú 
sociálnu agendu  (vrátane legislatívnych a ne legislatívnych iniciatív) s cie ľom zohľadniť 
novú sociálnu skuto čnosť so zameraním na zamestnanos ť, sociálne veci a rovnaké 
príležitosti. Prijali by sa takisto nové opatren ia v iných oblastiach politiky, ktoré majú 
sociálny vplyv (napríklad oblas ť vzdelávania, zdravia, informa čnej spolo čnosti 
a vnútorného trhu), hoci nezávisle od revidovanej sociálnej agendy.  
• Možnosť 3: „zmena prístupu – zmena politiky “: Ako v prípade možnosti 1 a 2, Komisia by 
aj naďalej implementovala existujúce acquis Spoločenstva. Avšak na rozdiel od možnosti 
2 by možnos ť 3 znamenala, že prierezový charak ter problémov vyplývajúcich z novej 
sociálnej skuto čnosť si vyžaduje mobilizáciu všetkých príslušných politík EÚ komplexným 
spôsobom, ktorý presiahne rámec oblasti zam estnanosti, sociálnych vecí a rovnakých 
príležitostí a rozšíri sa o zd ravie, vzdelávanie, informa čnú spoločnosť, vnútorný trh, 
makroekonomické politiky, životné prostredie a zahrani čné politiky. Možnos ť 3 by 
znamenala predloženie obnovenej sociálnej agendy , ktorá by spájala všetky príslušné 
politiky a čerpala by z ich nevyužitého spolo čného potenciálu na zákla de troch pilierov: 
príležitosti, prístup a solidarita. 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V rámci možnosti 1 by bola sú časná podoba acquis a politík Spolo čenstva zachovaná, pri čom 
by sa zoh ľadnenie nových sociálnych skuto čností prenechalo najmä na členské štáty. 
V prípade, že by sa politiky EÚ nepodarilo prispôsobi ť novej sociálnej skuto čnosti, mohlo by 
to mať v strednodobom a dlhodobom horizonte ne gatívny vplyv vo všetkých štyroch 
rozmeroch (hospodárskom, sociálnom, environmentálnom a politickom). EÚ by už 
nezohrávala svoju úlohu katalyzátora zmien a nebola by schopná zoh ľadňovať vyvíjajúce sa 
problémy. Z h ľadiska riadenia EÚ by sa Komisii napriek o čakávaniam nepodarilo preukáza ť 
svoj záväzok zlepši ť blahobyt európskych ob čanov. To by mohlo vážne ohrozi ť legitimitu 
EÚ. 
V rámci možnosti 2 by Komisia predstavila revidovanú sociálnu agendu obmedzenú na oblas ť 
zamestnania, sociálnu oblas ť a oblas ť rovnakých príležitostí. Analýza hospodárskeho, 
sociálneho a environmentálneho rozmeru ukázal a, že celkový vplyv by bol pozitívny. Hoci by 
EÚ navonok riešila obavy ob čanov EÚ, celkový vplyv opatrení EÚ by bol pravdepodobne 
obmedzený, pretože opatrenia by neboli komplexné (nepodarilo by sa zmobilizova ť ostatné 
politiky v reakcii na novú sociálnu skuto čnosť) a chýbala by im reakcieschopnos ť na podnety 
(nezohľadnenie o čakávania všetkých ob čanov).  
V rámci možnosti 3 by EÚ s cie ľom reagova ť na novú sociálnu skuto čnosť zmobilizovala 
všetky svoje príslušné politiky. To by umožnilo vzájomné pôsobenie medzi politikami EÚ. 
 
SK 6   SK Okrem toho by boli opatrenia EÚ ve ľmi komplexné (prekra čovali by rámec oblasti 
zamestnanosti, sociálnych vecí a rovnakýc h príležitostí), reakcieschopné na podnety 
a konzistentné. Na úrovni EÚ by sa neza čal nový proces. Skôr by došlo k podpore 
existujúcich procesov vrátane obnovenej Lisa bonskej stratégie pr e „rast a zamestnanos ť“.  
Znamenalo by to podporu činností členských štátov a rešpektova nie zásady subsidiarity 
a proporcionality. Nakoniec, analýza vplyvu jasne uk azuje, že revízia existujúcich nástrojov 
by maximalizovala ú činnosť a efektivitu opatrení EÚ.  
Na záver, možnos ť 3 („Obnovená sociálna agenda pre pr íležitosti, prístup a solidaritu“) je 
uprednost ňovanou možnos ťou. 
7. PRIDANÁ HODNOTA A SUBSIDIARITA  
Hlavnú zodpovednos ť za politické zmeny, ktoré sú potre bné v rámci reakcie na novú sociálnu 
skutočnosť, nesú členské štáty. Konzultácia o európskej sociálnej skuto čnosti však potvrdila, 
že dôvera ob čanov v európsky projekt závisí od dôve ryhodných sociálnych  politík na 
európskej úrovni. Opatrenia EÚ by mali aj na ďalej závisie ť od reálnej pridanej hodnoty 
v súlade s požiadavkami subsidiarity a proporcionality.  
EÚ to však nebráni zohra ť proaktívnejšiu úlohu pri podporovaní zmeny a riadení, 
podporovaní a sprevádzaní potrebných refori em. V rámci obnovenej sociálnej agendy má 
Komisia v úmysle predstavi ť konkrétne nové iniciatívy bu ď súčasne s oznámením alebo 
neskôr. V prípade potreby Komisia uskuto ční posúdenie vplyvu konkrétnych iniciatív 
v súlade s Usmerneniami Komisie o posudzovaní vplyvu7. Jednotlivé posúdenia vplyvu sa 
budú dôkladnejšie zaobera ť aspektmi týkajúcimi sa subsidiarity a pridanej hodnoty.  
Pridaná hodnota EÚ spo číva najmä v: 
• stanovení politického rámca činnosti,  
• udržaní európskych hodnôt a v zabezpe čení rovnakých podmienok, 
• delení sa o skúsenosti a osved čené postupy, 
• podpore opatrení na miestnej, regi onálnej a vnútroštátnej úrovni,  
• zvyšovaní povedomia a vo vybudovaní silnej znalostnej základne. 
8. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Obnovená sociálna agenda pre „p ríležitosti, prístup a solidaritu“ nevytvá ra osobitný proces. 
Podporuje a je úzko spojená s prebiehajúcimi pr ocesmi, ako je Lisabonská  stratégia pre „rast 
a zamestnanos ť“, „Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja“ a jednotný trh a s procesmi 
otvorenej metódy koordinácie v oblas ti sociálnej ochrany a sociálneho za členenia, 
vzdelávania a mládeže. Pre všetky tieto pr ocesy existujú samostatné mechanizmy 
monitorovania, podávania správ a hodnotenia. Tak by tomu malo by ť aj naďalej bez toho, aby 
                                                 
7 SEK(2005) 791. 
 
SK 7   SK sa pre implementovanie obnovene j sociálnej agendy pridával ďalší mechanizmus podávania 
správ. 
Obnovenú sociálnu agendu podporuje množstvo legi slatívnych a nelegi slatívnych iniciatív, 
často so svojimi vlastnými posúdeniami vplyvu a mechanizmami monitorovania a hodnotenia. 
V dôsledku toho sa neplánuje so žiadnym dodato čným procesom monitorovania a hodnotenia 
jednotlivých iniciatív, aj ke ď súvislosť medzi nimi bude zabezpe čená.  
Komisia predloží v roku 2010 správu o implem entácii obnovenej sociálnej agendy. Táto 
správa by mala zah ŕňať hodnotenie implementácie novej horizontálnej sociálnej doložky 
v Lisabonskej zmluve. Na základe toho Komi sia predloží oznámenie o revízii obnovenej 
sociálnej agendy pre „príležito sti, prístup a solidaritu“.