SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 27. 3. 2013  
COM(2013) 175 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Správa o pokroku v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov 
{SWD(2013) 102 final}  
 
SK 2   SK SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PA RLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Správa o pokroku v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov 
1. ÚVOD  
Smernicou 2009/28/ES o energii z obnovite ľných zdrojov ( ďalej len „smernica“) sa vytvoril 
európsky rámec pre podporu energie z obnovite ľných zdrojov, pri čom sa stanovili záväzné 
národné ciele v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov, a to dosiahnu ť podiel 20 % energie 
z obnovite ľných zdrojov na kone čnej spotrebe energie a podiel 10 % energie z obnovite ľných 
zdrojov v doprave do roku 2020. Tieto ciele sú hlavnými cie ľmi stratégie Európa 2020 pre 
rast, pretože prispievajú k ve dúcemu postaveniu Európy v obl asti priemyselných inovácií 
a technológií, ako aj k znižov aniu emisií, zvyšovaniu bezpe čnosti dodávok energie 
a znižovaniu našej závislosti od dovozu energie.  V smernici sa tiež požaduje zjednodušenie 
administratívnych režimov, ktoré sa vz ťahujú na energiu z obnovite ľných zdrojov, a zárove ň 
zdokonalenie elektriza čnej sústavy, aby sa zlepš il prístup elektriny z obnovite ľných zdrojov. 
Smernicou sa zriadil komplexný systém udržate ľnosti pre biopalivá a biokvapaliny 
s požiadavkami na povinné monitorovanie a p odávanie správ. Všetky biopalivá, ktoré sa 
používajú na dosiahnutie cie ľa 10 % a v rámci ktorých sa využíva vnútroštátna podpora, 
musia byť v súlade s týmto systémom. 
Účelom tejto správy je posúdi ť pokrok, ktorý dosiahli členské štáty v podpore a používaní 
energie z obnovite ľných zdrojov na ceste k splneniu cie ľov stratégie Európa 2020, a poda ť 
správu o udržate ľnosti biopalív a biokvapalín spotre bovaných v EÚ a o vplyvoch tejto 
spotreby v súlade so smernicou1. Posúdenie sa týka nedávneho vývoja a je založené na 
najnovších údajoch Eurostatu o energii z obnovite ľných zdrojov (za roky 2009 a 2010), na 
správach členských štátov o pokroku v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov predložených 
Komisii v roku 20112, na vlastnom výskume Komisie, ako aj na výskume vykonávanom pre 
Komisiu3. 
Ako je ďalej podrobne opísané, Komisia na dobudla dojem celkovo solídneho za čiatku na 
úrovni EÚ, ale s pomalším odstra ňovaním hlavných prekážok rastu v oblasti energie 
z obnovite ľných zdrojov, než sa o čakávalo, a preto budú musie ť určité členské štáty vynaloži ť 
ďalšie úsilie. Odchýlkami od národných plánov sa zvyšuje regula čné riziko, ktorému čelia 
investori, pri čom ešte treba prekona ť prekážky, ktoré by sa mali odstráni ť vykonávaním 
smernice o energii z obnovite ľných zdrojov, ale ešte sa ta k nestalo. Na úrovni EÚ a členských 
štátov treba vynaloži ť ďalšie úsilie v súvislosti s ad ministratívnym zjednodušením 
a prehľadnosťou postupov plánovania a ude ľovania povolení, ako aj s rozvojom a prevádzkou 
infraštruktúry. Ďalšie úsilie je potrebné vynaloži ť, aj pokia ľ ide o nakladanie s výrobou 
energie z obnovite ľných zdrojov a jej za čleňovanie do elektriza čnej sústavy. Sú časné rámcové 
hospodárske podmienky v EÚ spolu s rušivý mi zmenami v systémoch podpory energie 
z obnovite ľných zdrojov ( čo opäť zvyšuje regula čné riziko) prispievajú k záveru, že v záujme 
udržania smeru a dosiahnutia stanovených cie ľov budú potrebné ďalšie opatrenia na úrovni 
členských štátov. Odstra ňovanie takýchto prekážok výr azne prispeje k nákladovo 
                                                 
1 Konkrétne článok 17 ods. 7, článok 18 ods. 2, článok 18 ods. 9 a článok 23 ods. 1 až 6. 
2 Dvojro čné správy členských štátov o pokroku v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov (2011): 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/2011_en.htm  
3 Pokrok v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov a udržate ľnosť biopalív, ECOFYS a kol., 2012 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm).  
 
SK 3   SK efektívnemu rozvoju využívania energie z obnovite ľných zdrojov a k dosiahnutiu cie ľov EÚ. 
Veľmi dôležitý je aj technologický rozvoj a znižovanie nákladov, a práve tieto témy budú 
preskúmané v pripravovanom oznámení Komisi e o technológii a inováciách v oblasti výroby 
energie. 
2. POKROK V  ROZVOJI ENERGIE Z  OBNOVITE ĽNÝCH ZDROJOV  
Vďaka vykonávaniu smernice o energii z obnovite ľných zdrojov a vnútroštátnym politikám 
stanoveným v národných ak čných plánoch pre energiu z obnovite ľných zdrojov ( ďalej len 
„plány“) dosiahla vä čšina členských štátov od poslednej sprá vy Komisie o pokroku v oblasti 
energie z obnovite ľných zdrojov4 výrazný rast v tejto oblasti. 
Odvetvový a celkový rast v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov v EÚ (Eurostat) 
   Trend vývoja energie z obnovite ľných zdrojov v EÚ
0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012
Vykurovanie  Elektrina Doprava Obnoviteľná energia spolu  prognóza Eurostat
Prvý predbežný
 cieľ
 10,7 %
 Podiel energie z obnovite ľných zdrojov v 20 členských štátoch a v EÚ ako celku bol v roku 
2010 na úrovni záväzkov na rok 2010 stanovený ch v národných plánoch, alebo túto úrove ň 
prekročil, a zárove ň bol nad úrov ňou prvého predbežného cie ľa na roky 2011/20125. 
Z ďalšej analýzy vypracovanej pre Komi siu, v ktorej sa modelujú sú časné politické iniciatívy 
a rôzne prekážky v rozvoji využívania energie z obnovite ľných zdrojov6 (ďalšie podrobnosti 
nájdete v pracovnom dokumente útva rov Komisie a súvisiacej správe7), však vyplýva menej 
optimistický výh ľad na rok 2020. Analýza, v ktorej sa uvádza konzervatívny odhad rastu 
v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov v porovnaní s inými zdrojmi, sa obmedzuje na už 
existujúce politiky a odráža hospodársku kríz u, pretrvávajúce prekážky v oblasti 
administratívy a infraštruktúry, ako aj naru šenie politiky a systémov podpory. To nazna čuje, 
že môže dôjs ť k poklesu alebo oneskoreniu budúcich investícií, pokia ľ členské štáty neprijmú 
ďalšie opatrenia na dos iahnutie svojich cie ľov. Vzhľadom na obdobie realizácie investícií 
osem až desa ť rokov bude ma ť akékoľvek vážne narušenie investícií v sú časnosti výrazný 
vplyv na výrobu energie z obnovite ľných zdrojov v nadchádzaj úcich rokoch a stáva sa 
                                                 
4 Energia z obnovite ľných zdrojov: pokrok na ceste k dosiahnutiu cie ľa na rok 2020 [KOM(2011) 31 
a SEK(2011) 130] 
5 Predbežné ciele sú uvedené v orienta čnej trajektórii stanovenej v časti B prílohy I k smernici 
2009/28/ES. Predbežný cie ľ EÚ na roky 2011/2012 bol 10,7 %. Výsledky členských štátov sú uvedené 
v prílohe I k tejto správe. 
6 Model Green-X sa použil na podrobnejšie kvantitatívne posúdenie rozvoja využívania energie 
z obnovite ľných zdrojov v budúcnosti pod ľa krajiny, odvetvia a technologickej úrovne. Tento model 
čerpal z posúdení vnútroštátnych politík a národných plánov do polovice roka 2012. Podrobné 
informácie sa nachádzajú v sprá ve uvedenej v poznámke pod čiarou 3.  
7 Pokrok v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov a udržate ľnosť biopalív, ECOFYS a kol., 2012 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm). 
 
SK 4   SK dôvodom na znepokojenie. Takže mnohé členské štáty budú potrebova ť ďalšie opatrenia, 
ktorými zabezpe čia dosiahnutie svojich cie ľov. 
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
energie z obnovite ľných zdrojov 
 
Tento záver je podpore ný vývojom v odvetviach  výroby elektrickej en ergie, vykurovania, 
chladenia a dopravy. Orienta čné ciele na rok 20108 týkajúce sa podielu energie 
z obnovite ľných zdrojov v rámci štruktúry zdrojov na výrobu elektricke j energie nesplnilo 
15 členských štátov. V odvetví dopravy nedosiahlo svoj orienta čný cieľ na rok 2010 vo výške 
5,75 %9 22 členských štátov. 
Odvetvie vykurovania a chladeni a nemalo žiadne, ani orienta čné ciele, a od roku 2005 
zaznamenávalo pomalý rast. Z analýzy vypracovanej pre Komisiu navyše vyplýva, že podiel energie z obnovite ľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia môže v skuto čnosti 
v nadchádzajúcich rokoch klesať. 
Neplnenie národných plánov je najzrete ľnejšie v odvetví veternej energie . Podľa plánov 
členských štátov sa predpokladá, že kapacita veterných elektrární  dosiahne v roku 2020 
hodnotu 213 GW (169 GW na pevnine a 44 GW na mori). Plánuje sa, že výroba  elektrickej 
energie z kapacity na mori dosiahn e objem 140 TWh (zhruba 12 Mtoe). Pod ľa analýzy 
Komisie však v dôsled ku zníženého úsilia členských štátov a problémov s infraštruktúrou 
výroba možno dosiahne objem iba 43 TWh (3,7 Mtoe).  
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
energie vyrobenej vo veterných elektrár ňach na mori 
                                                
 
8 Dohodnuté na základe smernice 2001/77/ES. Rakúsko, Cyprus, Česká republika, Grécko, Fínsko, 
Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Po ľsko, Rumunsko, Švédsko, Slovinsko, Slovensko, 
Spojené krá ľovstvo. 
9 Stanovené na základe smernice 2003/30/ES. Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, 
Dánsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Fínsko, Ma ďarsko, Írsko, Taliansko, Litva, Luxembursko, 
Lotyšsko, Malta, Holandsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Spojené krá ľovstvo. 
 
SK 5   SK 
Napriek nedávnemu silnému rastu odvetvia vete rnej energie na pevnine v uplynulých rokoch 
sa plány členských štátov na výrobu elektric kej energie vo veterných elektrár ňach na pevnine 
v objeme 354 TWh nemusia naplni ť. Bude potrebné vynaloži ť ďalšie úsilie na posilnenie 
opatrení a zlepšenie infraštruktúry, pret ože inak sa možno dosiahne iba odhadovaných 
210 TWh. 
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
energie vyrobenej vo veterných elektrár ňach na pevnine 
Celková výroba elektrickej energie vo veterných elektrár ňach môže preto zaosta ť za 
očakávaniami. Zatia ľ čo v plánoch členských štátov sa po číta s výrobou takmer 500 TWh 
elektrickej energie vo veterných elektrár ňach, súčasné trendy poukazujú na riziko, že sa 
dosiahne iba polovica tejto hodnoty, t. j. 253 TWh. 
V prípade všetkých druhov biomasy  je trend takisto negatívny, ale nie tak extrémne ako 
v prípade veternej energie: 
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
výroby energie z biomasy  
 
SK 6   SK 
 
Rozsah výroby v tomto odvetví je však ove ľa väčší ako v prípade veternej alebo slne čnej 
energie. Plánovaná výroba má do roku 2020 dosiahnu ť objem 104 Mtoe, a to spolu 
v odvetviach výroby elektrickej energie (232 TW h alebo 19 Mtoe) a vykurovania (približne 
85 Mtoe), avšak v porovnaní s očakávanou výrobou na rok 2020 v objeme 86 Mtoe. Tento 
rozdiel by mohol súvisie ť s výrobnými cyklami v odvetvi ach produkcie dreva, celulózy 
a papiera, ktorých odpad a re zíduá predstavujú významnú časť surovín na výrobu biomasy. 
V pripravovanej správe Komisie o biomase a udržate ľnosti sa bude táto problematika skúma ť 
podrobnejšie10. 
V odvetví fotovoltiky  sú vývoj a o čakávania odlišné. Silný rast v posledných nieko ľkých 
rokoch viedol ku vzniku nadbytku, ktorý bude nejaký čas trvať: 
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
výroby fotovoltickej energie  
Vďaka optimistickému a bezpe čnému trhu EÚ sa podarilo vybudova ť celosvetovú kapacitu 
výroby fotovoltickej energie, ke ď na globálny trh v tomt o odvetví, ktorého spúš ťačom bola 
EÚ, vstúpili Čína, India a Spojené štáty. Výsledná nadmerná kapacita viedla k výraznému 
poklesu výrobných nákladov. Prísne vnútroštátne systémy podpory sa však vo všeobecnosti 
nedokázali dostato čne rýchlo prispôsobi ť takému poklesu nákladov, rastu ziskov a miere 
a rozsahu vzniku inštalácií, ktor é boli v niektorý ch krajinách v čase všeobecnej hospodárskej 
krízy až nadmerné. Výsledkom  boli náhle a nepredvídate ľné zmeny viacerých vnútroštátnych 
systémov podpory, čo opäť povedie k obmedzeniu investícií takým spôsobom, že tu ostane 
                                                 
10 V dokumente KOM(2010) 11 sa Komisia zaviazala podáva ť správy o vplyvoch režimov udržate ľnosti 
biomasy. 
 
SK 7   SK riziko, že terajší prebytok fotovolti ckej energie nad plánovanú úrove ň (46 TWh namiesto 
35 TWh) sa stratí a do roku 2020 vznikne deficit (podrobnejší rozbor týkajúci sa systémov 
podpory sa nachádza v na sledujúcom oddiele). 
Pre biopalivá (biomasa, ktorá sa spotre búva v odvetví dopravy) je prognóza do vä čšej miery 
podobná prognóze pre biomasu všeobecne: mierny nadbytok oproti plánova nej trajektórii sa 
zníži a, pokia ľ sa neprijmú ďalšie opatrenia, vyústi do defi citu. Komisia navyše navrhla 
zmenu cie ľa 10 % v prípade energie z obnovite ľných zdrojov v odvetv í dopravy požiadavkou, 
aby sa pri dosa hovaní tohto cie ľa viac využívali nepo travinové suroviny. Širšie využívanie 
moderných surovín (ktoré vytvárajú vä čšie úspory skleníkových plynov ako potravinové 
suroviny) si jednozna čne vyžaduje dodato čné opatrenia na dosiahnutie cie ľa. 
Plánovaný trend (modrá) oproti odhadovanému trendu ( červená/čiarkovaná) v EÚ v oblasti 
biopalív 
Na základe všetkých uvedených údajov možno dospie ť k záveru, že celkovo, v jednotlivých 
odvetviach a technológiách, EÚ spo čiatku zaznamenala vysoký rast v oblasti energie 
z obnovite ľných zdrojov v rámci nového režimu zavedeného na základe smernice o energii 
z obnovite ľných zdrojov. Ke ď sa však pozeráme na ďalší vývoj, zdá sa, že hospodárska kríza 
v súčasnosti ovplyv ňuje odvetvie výroby energie z obnovite ľných zdrojov, predovšetkým 
jeho kapitálové náklady, rovnako ako ovplyv ňuje všetky ostatné odvetvia hospodárstva. Táto 
skutočnosť v kombinácii s pretrvávajúcimi admini stratívnymi prekážkami, oneskorenými 
investíciami do infraštruktúry a rušivými zmenami v systémoch podpory znamená, že na 
dosiahnutie cie ľov na rok 2020 je potrebné vynaloži ť ďalšie úsilie . 
Pri posudzovaní výsledkov členských štátov v plnení po čiatočných, predbežných cie ľov treba 
pripomenú ť, že plány na rok 2010 a predbežné ciele na roky 2011/2012 sú iba 
východiskovým bodom trajektórie, ktorá s blížiacim sa rokom 2020 strmo rastie. 
V skutočnosti, ak by sa miery rastu dosiahnut é v rokoch 2009/2010 udr žali až do roku 2020, 
jedenásť členských štátov by aj ta k nedosiahlo svoj cie ľ. V mnohých členských štátoch 
existuje riziko, že v sú časnosti vykonávané politiky (pre dovšetkým neoptimálne systémy 
podpory a spôsoby odstra ňovania administratívnych prekážok) môžu by ť nedostato čné na 
spustenie požadovaného rozvoja využívania energie z obnovite ľných zdrojov tak, aby sa 
dosiahli ciele na rok 2020. Tent o vývoj je ovplyvnený aj finan čnou krízou, ke ďže vo 
viacerých členských štátoch vzrástli kapitálové ná klady. Z nízkonákla dových opatrení na 
zníženie administratívnej zá ťaže a zvýšenie energetickej ú činnosti (zníženie celkového dopytu 
po energii, a tým zvýšenie  podielu energie z obnovite ľných zdrojov) sa te da stávajú ešte 
dôležitejšími politikami na dosiahnutie cie ľov. 
Súhrn aktuálnych výsledkov členských štátov je uvedený v prílohe 1. 
 
SK 8   SK 3. P OLITICKÉ OPATRENIA  
Dokedy Európa nedosiahne otvorený a konk urencieschopný jednotný trh s energiou, 
s nápravou zlyhaní trhu a intern alizáciou externých nákladov, sú  na urýchlenie rastu v oblasti 
energie z obnovite ľných zdrojov potrebné politické opatrenia, či už finan čné, regula čné alebo 
administratívne. Európa sa stále pokúša sfunk čniť trh s energiou. K zlyhaniam trhu patrí 
roztrieštenos ť trhov, nízka úrove ň hospodárskej sú ťaže a výrazné externé náklady súvisiace so 
zmenou klímy, zne čistením životného prostredia, bezpe čnosťou dodávok a technologickými 
inováciami (ú činky presahovania a výhody pr vého kroku). Na kompenz ovanie zlyhaní trhu 
má Európa zavedenú celú škálu politickýc h opatrení vrátane systémov podpory, noriem 
a administratívnych predpisov na podpor u rozvoja využívania energie z obnovite ľných 
zdrojov. 
Priame opatrenia EÚ na podporu roz voja využívania energie z obnovite ľných zdrojov 
zahŕňajú výdavky na výskum a vývoj EÚ, ako aj pride ľovanie výnosov z predaja emisných 
kvót v rámci systému na obchodovanie s emis iami (program NER 300). Rozsah podpory 
inovatívnych technológií v budúcnosti sa bude skúma ť v pripravovanom oznámení Komisie 
o technológiách a inováciách v oblasti energetiky. Okrem toho k ľúčový európsky nástroj na 
internalizáciu externých nákladov na zmenu klímy, systém EÚ na obchodovanie s emisiami, 
vstupuje do tretej fázy. Doposia ľ však (nízka) cena uhlíka nebola pre investorov dostato čným 
stimulom a nestala sa hlavnou hnacou s ilou smerujúcou k dlhodobým nízkouhlíkovým 
investíciám. 
Administratívne postupy  
V poslednej správe o pokroku11 boli za dôležité úlohy pri zabezpe čovaní rastu v oblasti 
energie z obnovite ľných zdrojov ur čené schva ľovacie a plánovacie postupy a pomalé tempo 
rozvoja elektrickej infraštruktúry. V článku 13 ods. 1 smernice o energii z obnovite ľných 
zdrojov sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpe čili, že postupy ude ľovania povolení pre 
oblasť energie z obnovite ľných zdrojov budú transparentné, primerané, koordinované 
a časovo obmedzené a že pre menšie aleb o decentralizované projekty budú u ľahčené. 
V smernici sa od členských štátov taktiež vyžaduj e, aby podávali správy o pokroku 
dosiahnutom v odstra ňovaní týchto prekážok. 
Komisia vo svojej analýze správ o pokroku členských štátov v roku 201112 uvádza, že pokrok 
v odstraňovaní administratívnych prekážok  je stále obmedzený a pomalý . Mnohé členské 
štáty sa vo svojich správach administra tívnym reformám, ktoré sú osobitne uvedené 
v článku 22 ods. 3 smernice, dokonca ani nevenujú. Komisia bude na ďalej skúma ť, ako 
členské štáty odstra ňujú tieto prekážky, a ak členské štáty nebudú kona ť, začne konanie vo 
veci porušenia právnych predpisov. 
Znepokojujúci je pomalý pokrok v súvislosti s online žiados ťami, správnymi lehotami pre 
rozhodnutia týkajúce sa plánovania a ude ľovania povolení a transparentnos ťou schvaľovacích 
postupov. Stále je obmedzená dostupnos ť jedného správneho orgánu pre schva ľovanie 
projektov v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov a pomoc žiadate ľom. Od zverejnenia 
plánov iba Grécko a Portugalsko oznámili vytvorenie jednotných kontaktných miest. 
Niekoľko členských štátov ich malo zavedených už predtým pre niektoré technológie 
(napríklad na využívanie veternej  energie) alebo v niektorých častiach krajiny (napríklad 
v Nemecku alebo vo Švédsku). Iba Dánsko, Taliansko a Holandsko majú jednotný systém 
                                                 
11 Energia z obnovite ľných zdrojov: pokrok na ceste k dosiahnutiu cie ľa na rok 2020 [KOM(2011) 31 
a SEK (2011) 130]. 
12 Dvojro čné správy členských štátov o pokroku v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov (2011): 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/2011_en.htm  
 
SK 9   SK udeľovania povolení pre všetky projekt y. Toto znepokojenie je zvláš ť výrazné v odvetví 
vykurovania a chladenia, kde rôznorodý charakter rozli čných možných technológií bráni 
rozvoju jednotných admi nistratívnych prístupov. 
Neoptimálne správne úpravy jednozna čne zvyšujú náklady na energiu z obnovite ľných 
zdrojov a ich odstránenie má spravidla malé fiškálne dôsledky: zjedno dušenie a zrýchlenie 
administratívnych postupov nemusí zvýši ť náklady verejnej správy a obmedzením neistoty 
a regulačného rizika pre investor ov sa môžu výrazne zníži ť kapitálové náklady. V prípade 
infraštruktúry na prenos energie sa otázka takýchto opatrení riešil a na európskej úrovni 
prostredníctvom nariadenia o usmerneniach pr e transeurópsku infraštruktúru, v ktorom sa 
vymedzuje zodpovednos ť za koordináciu postupu ude ľovania povolení a doh ľad nad týmto 
postupom, v ktorom sa stanovujú minimálne normy pre transparentnos ť a účasť verejnosti 
a v ktorom sa ur čuje maximálna povolená d ĺžka trvania postupu ude ľovania povolení. Takéto 
opatrenia sú v súlade s článkom 13 smernice o energii z obnovite ľných zdrojov naliehavo 
potrebné pre zariadenia na výrobu energie. 
Elektrizačná sústava  
Energia z obnovite ľných zdrojov na výrobu elektrickej energie sa musí integrova ť do trhu. 
Niektoré z hlavných obnovite ľných zdrojov energie budúcnos ti, predovšetkým veterná 
a slnečná energia, však majú vlas tnosti zásadne odlišné od konven čných zdrojov z h ľadiska 
štruktúry nákladov, možnosti prenosu a ve ľkosti, a tak nemôžu jednoducho, bez akéhoko ľvek 
prispôsobenia, „zapadnú ť“ do existujúcich štruktúr trhu. Inve stície do infraštruktúry sú jasne 
a naliehavo potrebné a rovnako je potrebné modernizova ť prevádzku elektriza čnej sústavy. 
V článku 16 smernice sa vyžadujú reformy infraš truktúry, prevádzky a rozvoja elektriza čnej 
sústavy, ako aj pravidiel prístupu do sústavy a ro zdelenia nákladov s cie ľom zvýšiť príspevok 
elektrickej energie z obnovite ľných zdrojov energie. Od členských štátov sa taktiež vyžaduje, 
aby podávali správy o týchto reformách. Z analýzy pokroku členských štátov pri 
zabezpečovaní prenosu a distribúcie elektrickej energie z obnovite ľných zdrojov a pri 
zlepšovaní pravidiel integrácie energie z obnovite ľných zdrojov vyplýva, že vä čšina 
členských štátov dosiahla ur čitý pokrok pri odstra ňovaní prekážok pripojenia k sústave. 
Potrebný je však ďalší pokrok v zvyšovaní transparentnos ti a súdržnosti pravidiel týkajúcich 
sa siete. 
Vzhľadom na dlhodobejšie o čakávania rastúceho podielu elektrickej energie EÚ 
pochádzajúcej z obnovite ľných zdrojov je dôležité úplné vykonanie článku 16 smernice. 
Terajšia neschopnos ť modernizova ť sústavu pod ľa zmien energetického mixu spôsobuje 
problémy pre rozvoj vnútorného trhu, techni cké problémy súvisiace s takzvanými kruhovými 
tokmi, stabilitou sústavy a rastúcim obmedz ovaním výkonu, ako aj nedostatok investícií 
vyplývajúci z oneskoreného pripojenia nových výrobcov elektrickej energie. Prispôsobenie 
elektrizačnej sústavy a prevádzky systém u vrátane zvýšenia akumula čnej kapacity, zlepšenia 
kontroly a predvídate ľnosti systému zvýši efektívnos ť využívania existujúcej infraštruktúry. 
Efektívnejším využívaním a riadením sústavy sa zárove ň môže predchádza ť stratám 
vznikajúcim pri prenose. Spolo čne s rýchlym pokrokom v realizácii desa ťročného plánu 
rozvoja siete členských štátov a v ur čovaní a rozbiehaní projektov spolo čného záujmu 
pripravených na základe nariadenia o us merneniach pre transeurópsku energetickú 
infraštruktúru sú takéto zlepšenia potre bné na rovnaké nakladanie s energiou z obnovite ľných 
zdrojov a na riadnu integrác iu výrobcov energie z obnovite ľných zdrojov do trhu 
s elektrickou energiou. 
Aj úpravy a pravidlá rozdelenia nákladov na využívanie  sústavy si vyžadujú modernizáciu, 
aby odrážali meniaci sa charakte r štruktúry zdrojov na výrobu elektrickej energie a postupne 
zvyšovali vyváženú zodpovednos ť výrobcov energie z obnovite ľných zdrojov ako výrobcov 
 
SK 10   SK elektrickej energie schopnej prenosu. Kone čným cieľom by malo by ť, aby bola energia 
z obnovite ľných zdrojov plne konkurencieschopná a aby výrobcovia konali ako rovnocenné 
trhové subjekty a aby sa k nim tak aj prist upovalo. Zvýšenie transparentnosti, spravodlivé 
pripojenie k sústave a stanovenie pravidiel rozdelenia nákladov poskytnú všetkým výrobcom 
stimuly na zlepšenie efektí vnosti celého systému a na ukon čenie izolovaného prijímania 
rozhodnutí o výrobe a jej umiestnení. 
Treba pripomenú ť aj to, že znepokojenie v súvislosti s infraštruktúrou pre ekologickú energiu 
sa neobmedzuje len na odvetvie výroby el ektrickej energie. Aj potreba znižova ť závislosť od 
fosílnych palív v odvetví dopravy si vyžaduje nové  investície do infraštruktúry. Komisia teda 
s cieľom podpori ť rozvoj infraštruktúry pre alternatí vne palivá v doprave zv erejnila dokument 
s názvom Ekologická energia pre dopravu13, v ktorom navrhuje smernicu týkajúcu sa 
zavádzania infraštruktúry pre altern atívne palivá vrátane záväzných cie ľov pre zlepšenie 
prijatia infraštruktúry. 
Systémy podpory  
Najmenej desa ťročie prebiehala diskusia o efektívnosti a ú činnosti rozli čných typov systémov 
podpory energie z obnovite ľných zdrojov. Existuje viacero systémov s dobrými a zlými 
prvkami a vplyvmi. V r oku 2011 Komisia navrhla, že členským štátom by pri h ľadaní 
najlepších postupov pomohli usmernenia. Po diskusiách s členskými štátmi Komisia v roku 
2012 v správe s názvom Energia z obnovite ľných zdrojov: významný aktér na európskom 
trhu s energiou14 oznámila plány na vypracovanie takýchto usmernení. Vzh ľadom na 
významnú úlohu, ktorú v sú časnosti systémy finan čnej podpory zohrávajú pri rozvoji 
využívania energie z obnovite ľných zdrojov, a vzh ľadom na rastúci význam (a náklady) 
využívania energie z obnovite ľných zdrojov v odvetví výroby elek trickej energie je naliehavo 
potrebné vynaloži ť úsilie na reformu systémov podpory, aby sa zabezpe čilo, že budú zriadené 
nákladovo efektívnym a trhovo orientovaným spôsobom . Usmernenia Komisie sú potrebné na 
zaistenie pravidelnej a dostato čne rýchlej úpravy systémov podpory tak, aby zoh ľadňovali 
klesajúce náklady na technológie a aby sa zabezpe čili reformy, ktoré umožnia výrobcom 
energie z obnovite ľných zdrojov sta ť sa súčasťou trhu s energiou (ako napríklad prechodom 
od dodávate ľských sadzieb k dodávate ľským prémiám alebo kvótam a využívaním 
výberového konania, aby sa pred išlo nadmerným náhradám at ď.), s cieľom zaistiť, aby takéto 
zásahy do trhu naprávali jeho zlyhania a nepridávali ani ne udržiavali deformácie trhu. 
Komisia to zoh ľadní aj vo svojej pripravovanej reví zii usmernení pre štátnu pomoc. Pokia ľ 
ide o neistotu týkajúcu  sa systémov podpory obzvláš ť pre biopalivá, znepokojujúci je 
nedostato čný pokrok pri prijímaní nového právneho rámca pre zda ňovanie energetických 
výrobkov15 zo strany Rady, ke ďže podľa súčasného právneho rámca sa platnos ť rozsahu 
využívania da ňových stimulov skon čí do roku 2020. 
Mnohé vnútroštátne reformy mali negatívny vplyv na investi čnú klímu. Najkritickejšie boli 
zmeny, prostredníctvom ktorých sa znížila návratnos ť už zrealizovaných investícií. Také 
zmeny menia oprávnené o čakávania v rámci podnikania a jednozna čne odrádzajú od 
investícií, a to práve v čase, keď je potrebných výrazne viac investícií. Preto sú potrebné 
usmernenia k samotnému procesu reformy, aby sa zabezpe čilo, že systémy podpory budú 
nákladovo efektívne, ale nie ruši vé. Komisia sa takisto domnie va, že je potrebných viac 
opatrení na zaistenie konvergencie a eur opeizácie energetiky: popri rozvoji spolo čných 
                                                 
13 COM(2013) 18 final, http://ec.europa.e u/transport/themes/urban/cpt/index_en.htm. 
14 COM(2012) 271. 
15 Návrh Komisie na revíziu smernice o zda ňovaní energetických výrobkov a elektriny, KOM(2011) 169 
v konečnom znení. 
 
SK 11   SK prístupov k podpore využívania energie z obnovite ľných zdrojov sa musí objavi ť aj rastúca 
cezhraničná spolupráca. Sú časným právnym rámcom takejto spolupráce je rámec 
mechanizmu spolupráce pod ľa smernice o energii z obnovite ľných zdrojov. Ten zah ŕňa 
spoločné projekty, pri ktorých môžu vzniknú ť spoločné prístupy na základe osobitných 
projektov týkajúcich sa energie z obnovite ľných zdrojov, technológií alebo regiónov, ako aj 
spoločných systémov podpory, ako je napríkla d švédsko-nórsky systém realizovate ľný 
v rámci dobre prepojených regionáln ych trhov, kde spotrebitelia budú ma ť aj fyzické výhody 
z kapacity na výrobu energie z obnovite ľných zdrojov, ktorá sa inštaluje v susednej krajine. 
Takýmito nástrojmi sa umož ňuje cesta k európskemu  rozvoju využívania energie 
z obnovite ľných zdrojov, kde rozvoj zdrojov na  jednotnom trhu s energiou prebieha na 
spoločnom a nákladovo efektívnom základe. S týmto cie ľom Komisia popri pripravovaných 
usmerneniach k mechanizmom spolupráce podporí vznik regionálnych (a prípadne 
odvetvových) spolo čných systémov podpory medzi členskými štátmi na základe mechanizmu 
spolupráce, ako je napríklad spolo čný európsky  prístup k rozvoju využív ania veternej energie 
na mori v severných moriach. 
Všetky štyri prvky reformy a integr ácie v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov (silný 
rast, kontrola nákladov, integrácia do trhu a europeizácia) budú výslovne uvedené 
v pripravovaných usmerneniach Komisie. Prispe je to k súdržnosti politiky a zaisteniu 
toho, že akéko ľvek zásahy na trhu budú napráva ť zlyhania trhu bez toho, aby pridávali 
alebo udržiavali deformácie trhu. 
4. U DRŽATE ĽNOSŤ BIOPALÍV  
Nie všetky členské štáty rozvinuli svoj e trhy s biopalivami a pokia ľ ide o objem výroby 
a spotreby biopalív v EÚ, dominuje pä ť členských štátov (Francúzsko, Nemecko, Taliansko, 
Španielsko a Spojené krá ľovstvo). V roku 2010 Eurostat hl ásil, že 1,4 % (177 ktoe) zo 
všetkých biopalív spotrebovaných v EÚ bolo vyrobených z odpadu, r ezíduí, nepotravinových 
celulózových materiálov a ligno celulózových materiálov (hoci pod ľa iných, neoficiálnych 
štatistík to bolo približne 9 % vrátan e recyklovaného oleja na varenie). V článkoch 17, 18 
a 23 smernice sa požaduje, aby Komisia mon itorovala celú škálu otázok okolo biopalív 
a biokvapalín vrátane ich vplyvu na udržate ľnosť, trhy s biomasou, ceny komodít a potravín, 
ako aj potrebu opatrení na ochranu pôdy, vody a ovzdušia. Tomu sa v plnom rozsahu venuje 
pracovný dokument útvarov Komisie pripoj ený k tejto správe. Komisia tiež skúma 
udržateľnosť biopalív z h ľadiska spotrebite ľa ako sú časť širšej štúdie fungovania trhu 
s palivami16. 
Kľúčovým prvkom takéhoto monitorovania sú in formácie týkajúce sa pôvodu palív. Až 60 % 
suroviny používanej na výrobu bionafty, ktor á sa v roku 2010 spotrebovala v EÚ, bolo 
vyrobených v EÚ. Najvä čším vývozcom bionafty do EÚ bola Ar gentína. Najviac, približne 
80 %, suroviny používanej na výrobu etanolu, ktorá sa spotrebovala v EÚ v odvetví dopravy, 
bolo vyrobených v EÚ, zatia ľ čo najväčší podiel dovozu pochádzal z Brazílie a Spojených 
štátov, hoci dovoz z Brazílie  klesol v porovnaní s rokom  2008 takmer na polovicu. 
                                                 
16 V štúdii (má by ť publikovaná koncom roka 2013) sa skúma, či sú spotrebitelia schopní prijíma ť 
informované rozhodnutia, a to poh ľadom na spotrebite ľovo chápanie a transparentnos ť informácií. 
Očakáva sa, že vzniknú odporú čania na zlepšenie a zosúladenie ozna čovania paliva na čerpadlách vo 
všetkých členských štátoch EÚ. Štúdia sa tiež venuje otázke dostupnosti rôznych palív 
a maloobchodníkov, ako aj otázke predajných cien. 
 
SK 12   SK Pôvod koncových biopalív spotrebovaných v EÚ v roku 201017 
 Bionafta Bioetanol 
 Objem (ktoe) Podiel  Objem (ktoe) Podiel 
EÚ 8 270 83,2 % EÚ 2 243 80,1 % 
Argentína 1 003 10,1 % Brazília 234 8,4 % 
Indonézia 285 2,9 % USA 121 4,3 % 
Malajzia 123 1,2 % Peru 26 0,9 % 
Čína 67 0,7 % Kazachstan 24 0,8 % 
USA 61 0,6 % Bolívia 20 0,7 % 
Ostatné krajiny 129 1,3 % Egypt 15 0,5 % 
   Južná Kórea  16 0,6 % 
   Ostatné krajiny 101 3,6 % 
Spolu 9 938   2 800  
Zdroj: EUROSTAT, COMTRADE. 
Pôvod všetkých surovín používaných na výr obu biopalív spotrebovaných v EÚ v roku 2010  
EÚ Argentína Indonézia Brazília USA Kanada Ukrajina Malajzia Paraguaj Ostatné 
63,9 % 9,7 % 6,6 % 5,3 % 3,0 % 2,4 % 2,3 % 1,7 % 1,5 % 1,3 % 
          
Rusko Čína Švaj čiarsko Peru Bolívia Peru Egypt Guatemala   
1,0 % 0,5 % 0,2 % 0,2 % 0,2 % 0,2 % 0,1 % 0,1 %   
Z kontroly Komisie zameranej na to, ako členské štáty transponovali  kritériá udržate ľnosti 
biopalív, vyplynulo, že existujú ur čité medzery, pri čom sa začalo právne konanie, ktoré má 
zabezpečiť, aby všetky členské štáty zaviedli ú činné režimy udržate ľnosti. Komisia zárove ň 
schválila 13 „dobrovo ľných systémov“ osved čovania udržate ľnosti biopalív, ktoré umož ňujú 
výrobcom biopalív na celom svete splni ť prísne normy EÚ. Hlavné vyvážajúce krajiny 
(Argentína, Brazília, In donézia a Malajzia) okrem toho prijali nové regula čné opatrenia na 
zlepšenie svojich postupov v oblasti životné ho prostredia v súvislosti s biopalivami. 
Monitorovaním potreby osobitných opatrení na ochranu ovzdušia, pôdy a vody , ktoré 
vykonávali Komisia a členské štáty, sa vo všeobecnos ti zistilo, že na výrobu surovín 
používaných na výrobu biopalív sa uplat ňujú všetky sú časné poľnohospodárske postupy EÚ, 
povinné v rámci spolo čnej poľnohospodárskej politiky EÚ, a právne predpisy v oblasti 
životného prostredia (ke ďže veľká časť biopalív sa vyrába z po ľnohospodárskych plodín), 
a tak nie sú potrebné osobitn é opatrenia pre biopalivá. Sú časné režimy udržate ľnosti 
a dobrovo ľné systémy v skuto čnosti často obsahujú požiadavky na osved čené 
poľnohospodárske postupy, a tak uvedené systémy podporujú najlepšie po ľnohospodárske 
postupy na ochranu ovzdušia, pôdy a vody. So zvyšovaním tlaku na po ľnohospodárske zdroje 
však bude dôležité zaisti ť, aby uplat ňované ochranné opatrenia boli na ďalej primerané. 
Celková čistá výmera pôdy využívanej na pestovanie biopalív spotrebovaných v EÚ je menšia 
ako 3 milióny ha. Ke ďže nie všetky členské štáty nahlásili pl ochy, ktoré využívajú na 
pestovanie východiskových surovín používaných na výrobu biopalív, odhady sa v rámci EÚ 
pohybujú od 2 % (Po ľsko) do 6 % (Francúzsko) rozlohy ornej pôdy členského štátu. 
Pokiaľ ide o „sociálnu udržate ľnosť“ biopalív, od Komisie sa požaduje aj podávanie správ 
o právach na využívanie pôdy , keďže dopyt EÚ po biopalivách sa pridáva k existujúcemu 
medzinárodnému dopytu po vývoze potravinových a nepotravinových po ľnohospodárskych 
produktov, a tým k tlaku na rozvojové krajiny, aby premie ňali viac pôdy na pestovanie 
takýchto trhových plodín. Vzh ľadom na časový posun medzi získaním pôdy a výrobou 
                                                 
17 Obchod s bionaftou a bioetanolom sa analyzuje na základe obchodných štatistických údajov Eurostatu 
s kombinovanou nomenklatúrou CN8 (súbor údajov DS_016890: kód HS 3824.90.91 pre bionaftu, 
kódy HS 2207.20.00, HS 2207.10.00, HS 220890.9 1, HS 2208.90.99 a HS 2909.19.10 pre etanol) 
a Comtrade (kód 382490 pre bionaftu, kódy 2207, 2208 a 2909 pre etanol). 
 
SK 13   SK biopalív a na chyby v databáze ILC Land Matrix zatia ľ nie je jasné, či dopyt EÚ po 
biopalivách prispieva k porušovaniu práv na vyu žívanie pôdy. Monitorova nie tejto záležitosti 
zo strany Komisie a členských štátov však musí pokra čovať. Vzhľadom na výrazný rast cien 
potravín  a ich vplyv na cenovú dostupnos ť potravín, ktorý sa prej avil v rokoch 2008 a 2011, 
a vzhľadom na slabú úrodu v USA v roku 2012 je dôležité posúdi ť, či k tomu nejakým 
spôsobom prispela spotreba biopalív v EÚ, alebo či sú dôležitejšie iné faktory, ako napríklad 
nepriaznivé po časie, slabá úroda, nárast celosv etového dopytu, zvýšené ceny ropy at ď. 
Prostredníctvom analýzy Komisie sa zist ilo, že množstvo obilia použitého na výrobu 
bioetanolu predstavovalo 3 % z celkového množstva použitých obilnín v rokoch 2010/2011 
a odhaduje sa, že malo malý vplyv na ceny na  svetovom trhu s obilninami (1 % – 2 %). 
Spotreba bionafty v EÚ je vyššia a odha dovaný vplyv na ceny potra vinových olejnatých 
plodín (repkové semená, sójové bôby, pa lmový olej) za roky 2008 a 2010 bol 4 %18. Taktiež 
sa zdá, že dopyt po biopalivách je citlivejší  na ceny ako trh s potravinami, a tak dopyt 
zaznamenáva vä čší pokles v reakcii na rast cien. Vzh ľadom na to bude Komisia pokra čovať 
v monitorovaní a zlepšovaní svojej analýz y dopytu EÚ po biopaliv ách na svetovom trhu 
s poľnohospodárskymi produktmi, cien potravín a kol ísania týchto cien. Navyše vzájomné 
pôsobenie medzi biopalivami a ostatnými odvetvia mi biohospodárstva sa tiež stále vyvíja 
a naďalej treba skúma ť vplyvy tradi čných používate ľov biomasy, ako je napríklad 
oleochemický priemysel. 
V smernici sa od Komisie požaduje aj podávani e správ o tom, ako všetky krajiny, ktoré 
zabezpečujú suroviny pre spotrebu biopalí v v EÚ, dodržiavajú širokú škálu medzinárodných 
dohovorov  (napríklad o pracovných podmie nkach a o biodiverzite). Aj ke ď väčšina krajín 
mimo EÚ základné dohovory ratifikovala, ich pr esadzovanie je na nižšej úrovni ako v EÚ 
alebo v Spojených štátoch, ktoré neratifi kovali mnohé z týchto dohovorov. Preto musí 
pokračovať všeobecné úsilie o podporu plného uplat ňovania týchto dohovorov v daných 
krajinách. Z h ľadiska sociálnych prínosov  spotreby biopalív v EÚ sa odhaduje, že v roku 
2010 vďaka nej vzniklo 220 000 pracovných miest v EÚ a 1,4 milióna pracovných miest na 
celom svete. 
Napokon je dôležité zváži ť úsporu emisií skleníkových plynov , ktorá vyplýva z prechodu 
na biopalivá. Aj ke ď dovážaný minerálny olej stále predstavuje najvä čší objem paliva 
používaného v odvetví dopravy, na základe údajov členských štátov sa odhaduje, že podiel 
biopalív vo výške 4,7 % prináša úsporu 25,5 milióna ton ekvivalentu CO 2 (22,6 milióna ton 
ekvivalentu CO 2 pri uplatnení celosvetových ur čených hodnôt). Tento odhad nezah ŕňa 
nepriame vplyvy intenzifikácie po ľnohospodárstva ani nepriame ú činky zmeny využitia pôdy, 
ktoré znižujú úspory CO 2 dosiahnuté v ďaka biopalivám. Ak sa zahrnú tieto emisie, 
odhadované úspory sú výrazne nižšie, čo odráža prevahu biopalív „1 . generácie“, ktoré sú 
často založené na potravinových plodinách a ktor é prinášajú nižšie al ebo žiadne odhadované 
úspory emisií skleníkových plynov. Z toho dôvodu Ko misia navrhla zmeny smerníc o kvalite 
palív a o energii z obnovite ľných zdrojov s cie ľom dôslednejšie zoh ľadňovať nepriame 
účinky zmeny využitia pôdy, ktoré vyplýva jú zo spotreby biopalív v EÚ19. Návrh obsahuje 
obmedzenie podielu, akým môžu prispie ť biopalivá založené na potravinových plodinách 
k cieľu 10 %, na 5 %, pri čom sa navrhuje aj posilnenie stimulov na podporu vývoja biopalív 
druhej generácie z nepotravinových surovín, ak o sú odpad alebo slama. Týmto návrhom sa 
teraz zaoberá Parlament a Rada ministrov a v ďaka nemu sa vyjasní politika EÚ v oblasti 
biopalív do roku 2020. 
                                                 
18 Pokrok v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov a udržate ľnosť biopalív, ECOFYS a kol., 2012 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm  
19 COM(2012) 595 final http://ec.europa.eu/energy/renewables/biofuels/land_use_change_en.htm.  
 
SK 14   SK 5. Z ÁVER  
Oblasť energie z obnovite ľných zdrojov zaznamenala prudký rast, pri čom impulzom bolo 
prijatie smernice o energii z obnovite ľných zdrojov v roku 2009 a stanovenie právne 
záväzných cie ľov pre túto oblas ť. Z údajov a analýzy pre správu o pokroku v oblasti energie 
z obnovite ľných zdrojov vyplýva, že zatia ľ čo EÚ ako celok smeruje k dosiahnutiu cie ľov do 
roku 2020, niektoré členské štáty musia vynaloži ť dodatočné úsilie (pozri prílohu). V analýze 
sa navyše poukazuje na exis tenciu dôvodov na znepokojen ie v súvislosti s budúcim 
pokrokom. Transpozícia smernice je pomalšia , než by bolo žiaduce, a trajektória na 
nadchádzajúce roky stúpa strmšie, takže v skuto čnosti bude musie ť väčšina členských štátov 
vyvinúť ku koncu viac úsilia. Kým členské štáty mali sedem rokov na dosiahnutie prvých 
20 % zo svojho cie ľa do roku 2012, následne majú už iba dva roky na dosiahnutie ďalších 
10 % do roku 2014, 15 % do roku 2016, 20 % do roku 2018 a 35 % do roku 2020. Navyše výrazná zmena hospodárskej situ ácie v Európe povedie pod ľa analýzy vykonanej pre Komisiu 
k tomu, že súčasné
 politiky budú vo vä čšine členských štátov nedostato čné na spustenie 
požadovaného rozvoja využív ania energie z obnovite ľných zdrojov. 
Odchýlky členských štátov od ich vlastných národných ak čných plánov pre energiu 
z obnovite ľných zdrojov odrážajú zmeny v politike, ktoré vedú k zníženiu preh ľadnosti 
a istoty pre investorov a k zvýšeniu regula čného rizika, ktorému sú vystavení. 
Prostredníctvom odchýlky od o čakávaní plánov v súvislosti s odvetvovými a technologickými 
trendmi sa taktiež ukazuje, kde môže by ť potrebné vynaloži ť ďalšie úsilie. Medzi ďalšie 
dôvody na znepokojenie patrí neschopnos ť odstráni ť prekážky využívania energie 
z obnovite ľných zdrojov: administratívna zá ťaž a oneskorenia stále spôsobujú problémy 
a zvyšujú riziko projektov pre pr ojekty v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov; pomalý 
rozvoj infraštruktúry, oneskorenie prip ojenia a prevádzkové pravidlá sústavy , ktoré 
znevýhod ňujú výrobcov energie z obnovite ľných zdrojov. Všetky tieto problémy pretrvávajú 
a členské štáty ich musia všetky rieši ť v rámci vykonávania smernice o energii 
z obnovite ľných zdrojov. 
Zmenená hospodárska situácia má zjavne vpl yv aj na rozvoj nových projektov v oblasti 
energie z obnovite ľných zdrojov. Jedným z aspektov sú všeobecne zvýšené kapitálové 
náklady. Ďalším aspektom je zvýšené riziko vyplývajúce zo zmien, ktoré robia členské štáty 
v systémoch podpory. Cie ľom plánovaného usmernenia Komisie k systémom podpory 
a reforme je zabezpe čiť, aby bola takáto podpora náklad ovo efektívna a aby pomáhala 
integrova ť výrobu energie z obnovite ľných zdrojov do trhu s energiou. 
Výsledky terajšej diskusie o rámci pre ener giu a klímu do roku 2030, ku ktorej táto správa 
o pokroku prispieva, a návrh Komisie na zmeny smerníc o energii z obnovite ľných zdrojov 
a o kvalite palív, s cie ľom posilni ť stimuly pre moderné biopalivá namiesto biopalív prvej 
generácie, sú tiež prvkami, ktoré zohrajú úlohu v nasledujúcich rokoch až do roku 2020, 
a zároveň sú prvkami, ktoré treba bra ť do úvahy pri poh ľade na dodržiavanie  trajektórie pre 
roky 2011/2012. Komisia bude pokra čovať aj v skúmaní toho, ako členské štáty vykonávajú 
smernicu, a v prípade potreby prijme  právne opatrenia. Komisia už za čala viaceré konania vo 
veci porušenia právnych predpisov týkajúce sa členských štátov, ktoré netransponovali 
smernicu20. Ďalšie konania budú nasledova ť, ak vykonávanie nebude úplné. V súlade so 
záväzkami vyplývajúcimi zo smernice o energii z obnovite ľných zdrojov Komisia posúdila aj 
vykonávanie, efektívnos ť a vplyv režimu udržate ľnosti biopalív a politiky v oblasti biopalív 
EÚ. Zatia ľ čo vykonávanie režimu udržate ľnosti biopalív zo strany členských štátov je príliš 
                                                 
20 Otvorené sú prípady Rakúska, Bulharska, Cypru, Českej republiky, Fínska, Ma ďarska, Írska, Lotyšska, 
Luxemburska, Holandska, Po ľska a Slovinska, ktorým boli zaslané odôvodnené stanoviská. 
 
SK 15   SK pomalé, nezdá sa, že by si možné negatívne  vplyvy spotreby biopalív v EÚ vyžadovali ďalšie 
alebo osobitné politické zásahy nad rámec už predložených návrhov. Okrem toho úspory 
skleníkových plynov pod ľa správ členských štátov (a bez zahr nutia nepriamych vplyvov) 
vyzerajú pozitívne. 
Komisia sa vo svojom oznámení z júna 201221 zaviazala, že bude presadzova ť integráciu 
energie z obnovite ľných zdrojov do vnútorného trhu a bude rieši ť otázku stimulov pre 
investície do výroby elektrickej ener gie. Jej zámerom je tiež pripravi ť usmernenie k najlepším 
postupom pre nákladovo efektívne a súdržné systémy podpory energie z obnovite ľných 
zdrojov, poskytnú ť ďalšie usmernenie k využívaniu mechanizmov spolupráce na dosiahnutie 
cieľov v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov pri nižších nákladoch a pracova ť na 
vylepšenom regula čnom rámci pre spoluprácu v oblasti en ergetiky s tretími krajinami. Všetky 
tieto opatrenia si vyžadujú dôsledné a úpl né vykonávanie smernice o energii z obnovite ľných 
zdrojov a záväzkov prijatých v rámci národných ak čných plánov pre energiu z obnovite ľných 
zdrojov. Treba udržiava ť pokrok v realizácii týchto pr vkov. Okrem toho podpora pre nové 
technológie a infraštruktúru v oblasti energetiky v novom viacro čnom rozpo čtovom rámci EÚ 
by mala pomôc ť zabezpe čiť pokračujúci rast odvetvia energie z obnovite ľných zdrojov 
v Európe. Pri takomto pokroku môže EÚ o čakávať, že odvetvie výroby energie 
z obnovite ľných zdrojov bude úspešné, rozvinut é a vo svetovom meradle konkurencieschopné 
na ceste do roku 2020 aj ďalej. 
                                                 
21 Energia z obnovite ľných zdrojov: významný aktér na európskom trhu s energiou COM(2012) 271. 
 
SK 16   SK Príloha I. Preh ľad pokroku členských štátov  
Členský štát Podiel 
energie 
z 
obnovit
eľných 
zdrojov 
v roku 
2005 Podiel 
energie 
z 
obnovit
eľných 
zdrojov 
v roku 
2010 Prvý 
predbežný 
cieľ Cieľ 
v oblasti 
energie z 
obnoviteľn
ých 
zdrojov do 
roku  
2020 
Rakúsko 23,3 % 30,1 % 25,4 % 34 % 
Belgicko 2,2 % 5,4 % 4,4 % 13 % 
Bulharsko 9,4 % 13,8 % 10,7 % 16 % 
Cyprus 2,9 % 5,7 % 4,9 % 13 % 
Česká republika 6,1 % 9,4 % 7,5 % 13 % 
Nemecko 5,8 % 11,0 % 8,2 % 18 % 
Dánsko 17 % 22,2 % 19,6 % 30 % 
Estónsko 18 % 24,3 % 19,4 % 25 % 
Grécko 6,9 % 9,7 % 9,1 % 18 % 
Španielsko 8,7 % 13,8 % 10,9 % 20 % 
Fínsko 28,5 % 33 % 30,4 % 38 % 
Francúzsko 10,3 % 13,5 % 12,8 % 23 % 
Maďarsko 4,3 % 8,8 % 6,0 % 13 % 
Írsko 3,1 % 5,8 % 5,7 % 16 % 
Taliansko 5,2 % 10,4 % 7,6 % 17 % 
Litva 15 % 19,7 % 16,6 % 23 % 
Luxembursko 0,9 % 3 % 2,9 % 11 % 
Lotyšsko 32,6 % 32,6 % 34,0 % 40 % 
Malta 0 % 0,4 % 2,0 % 10 % 
Holandsko 2,4 % 3,8 % 4,7 % 14 % 
Poľsko 7,2 % 9,5 % 8,8 % 15 % 
Portugalsko 20,5 % 24,6 % 22,6 % 31 % 
Rumunsko 17,8 % 23,6 % 19,0 % 24 % 
Švédsko 39,8 % 49,1 % 41,6 % 49 % 
Slovinsko 16,0 % 19,9 % 17,8 % 25 % 
Slovensko 6,7 % 9,8 % 8,2 % 14 % 
Spojené krá ľovstvo 1,3 % 3,3 % 4,0 % 15 % 
EÚ 8,5 % 12,7 % 10,7 % 20 % 
 
Najobjektívnejším meradlom je porovnáva ť členské štáty s ich prvým predbežným cie ľom, 
vypočítaným ako priemer ich podielov v rokoch 2011/ 2012. Hoci v priemere je takýto pokrok 
do roku 2010 dobrý, neodráža to politické a hospodárske neistoty, ktorým v sú časnosti čelia 
výrobcovia energie z obnovite ľných zdrojov. 
Pokrok oproti prvému predbežnému cie ľu: 
> 2 % nad predbežným cie ľom 
< 1 % z predbežného cie ľa alebo < 2 % nad predbežným cie ľom 
> 1 % pod predbežným cie ľom