ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

V priebehu posledných piatich rokov hlavní maloobchodníci s potravinami robili reklamu v zmysle „každý deň nízke ceny“ – „viac za vaše peniaze“ – „dobré potraviny stoja menej“ – „pomáhame vám minúť každý deň menej.“ Ustavične sa tvrdí, že LMR sú zástancom spotrebiteľov v tom, že tlačia dole neprimerane vysoké ceny. Je to zrejmé, pretože pre spotrebiteľov je cena dôležitým prvkom. Teoreticky by to mali byť pre spotrebiteľov dobré novinky, najmä z krátkodobého hľadiska, ale je potrebné vziať do úvahy aj dlhodobé hľadisko. Farmárom treba zaplatiť rozumné ceny kvôli zaručeniu stálych dodávok potravín dobrej kvality, ktoré budú vyrábať v dobrých ekologických podmienkach. Všetko toto započítané do spracovania a distribúcie musí dávať aj rozumný zisk.
5.3.1

„Národné audítorské inštitúcie venujú osobitnú pozornosť výsledkom mnohých projektov PPP, ktoré boli financované v oblastiach spadajúcich do ich kompetencie, ako aj protihodnote za použité prostriedky (value for money). (…) Za účelom vyhodnotenia výsledkov projektov partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom (PPP) výbor odporúča použitie všetkých dostupných analýz všetkých štátov, ktoré realizovali projekty PPP. Hoci tento nástroj na financovanie verejných služieb najviac využila Veľká Británia, iné krajiny s ním majú tiež skúsenosti. Okrem toho, pri komplexnom hodnotení je potrebné brať do úvahy všetky dostupné zdroje, predovšetkým skúsenosti sociálnych partnerov, hlavne odborov so zreteľom na vývoj pracovných podmienok a skúsenosti spotrebiteľov v súvislosti s kvalitou služieb.
4.1.5

Problémy by tiež mohli vzniknúť, ak sa krajiny pokúsia o splnenie maastrichtských kritérií veľmi rýchlo. Skôr než sa stanú súčasťou eurozóny by mala byť ich mena stabilná voči euru bez toho, aby došlo k úprave parity. Okrem problémov uvedených v bode 4.1.2 existuje riziko, že štáty, ktoré majú príliš naponáhlo do tohoto mechanizmu vstúpia s nadhodnoteným alebo podhodnoteným kurzom. Tieto štáty riskujú oslabenie dynamiky ich hospodárstva a podmienok pre rast, pretože prípadné nadhodnotenie meny by uškodilo ich konkurencieschopnosti na svetových trhoch a prípadné podhodnotenie by vytvorilo inflačné tlaky. V jednom i druhom prípade by bol výsledkom tlak na platy, čo by vyhrotilo problém delokalizácií a oslabilo vnútorný dopyt, ktorý je v mnohých prípadoch hnacou silou rastu. Bolo by preto vhodné obozretne stanoviť vstupnú paritu do systému európskej výmeny MCE-2 (Mécanisme de Change Européen). Členské štáty eurozóny budú ale v každom prípade musieť venovať väčšiu pozornosť vlastnej konkurencieschopnosti aj pokiaľ bude výmenný kurz v dobe pristúpenia do eurozóny na primeranej úrovni.
1.18.3.3

Formálny zákaz priamej pomoci na dopravu týkajúci sa obchodu medzi členskými štátmi Spoločenstva by sa mal v prípade ostrovov znovu prehodnotiť, pretože takáto pomoc by mohla pomôcť zlepšiť ich hospodársku integráciu do Spoločenstva a umožniť im, aby využili svoju geografickú polohu v mori nachádzajúcom sa v okolí Európy. Toto sa konkrétne týka tých ostrovov, ktoré ležia bližšie k pobrežiu iného členského štátu ako k pevnine vlastnej krajiny a dokonca o to viac – a na inej úrovni – tých, ktorých obchod so Spoločenstvom sa uskutočňuje pomocou zaoceánskej dopravy.
2.7

Na druhej strane sú tu však nasledovné nevýhody: — aby sa dosiahla termodynamická účinnosť, ktorá by bola z hľadiska získavania energie uspokojivá, nie sú dostupné teploty dostatočne vysoké, — kvôli potrebnému dopĺňaniu tepla do podzemných ložísk a kvôli prenosu tepla z týchto ložísk musia byť sprístupnené a využívané veľké objemy, aby pri veľkom odbere tepla neprišlo k prejavom vyčerpania, ktoré by mohli zapríčiniť vynútené (a v súvislosti so zamýšľaným využitím aj predčasné) ukončenie využívania ložiska, — pri využívaní ložiska sa musí zamedziť možnému vplyvu alebo úniku kontaminujúcich alebo korozívnych látok (okrem iného, napr. CO2, CH4, H2S a solí) a je potrebné udržiavať pod kontrolu koróziu súčastí zariadenia, — náklady a hospodársky neisté faktory (okrem iného riziko pravdepodobnosti nálezu, riziko vyčerpania ložiska) súvisiace so sprístupnením a využívaním geotermálnych ložísk sú ešte stále pomerne vysoké.
4.9

Politiky Európskej únie podporujú rôzne iniciatívy a špecifické finančné programy. Je tu možné vymenovať napríklad NOW (zamestnanosť) na trhu práce, STOP na posilnenie spolupráce v boji proti obchodovaniu so ženami a dievčatami, DAPHNE pre zlepšenie výmeny informácií a ochrany obetí násilia, Woman and Science (rámcový program pre výskum a rozvoj) v oblasti nových technológií. Rámcová stratégia pre rovnoprávnosť mužov a žien sa ďalej usiluje o posilnenie mainstreamingu pohlaví v rôznych iniciatívach Spoločenstva, ako napríklad Equal, Interreg, Urban, Leader a v iniciatívach v kultúrnej oblasti, ako napríklad Leonardo, Sokrates, Youth, Culture atď.
3.2.6

Vyhliadky budúceho rastu a úlohy. Podľa najnovších projekcií Európskej komisie sa očakáva, že veterná energia by v Európe mohla do roku 2010 dosiahnuť celkový výkon okolo 70 GW. EWEA (Európska asociácia pre veternú energiu) si ako dlhodobejší výhľadový cieľ stanovila dosiahnutie celkového výkonu 180 GW do roku 2020, z čoho 70 GW by sa malo nachádzať v pobrežných vodách. Do roku 2010 by mali pokryť 50 % čistého nárastu, a do roku 2020 niečo vyše 70 %.
4.13

Podľa nového nariadenia musia mať všetky bitúnky ustajnenia (5). Toto by sa týkalo aj remeselných mäsiarov, aj napriek tomu, že na malých bitúnkoch sa zvieratá nezdržiavajú dlho a celkovo je to len pár zvierat za týždeň. Toto ustanovenie vlastne núti malé podniky do rozsiahlych investícií bez toho, že by z nich vyplýval jasný prínos v oblasti hygieny. Preto je potrebné uvítať, že sa týmto problémom zaoberá revidované usmernenie SANCO/1514/2005. V jeho bode 5.2. sa zdôrazňuje, že malé bitúnkoch by nemali byť zaviazané mať k dispozícii príliš rozsiahlu a zložitú infraštruktúru (sophisticated or extensiv infrastructures) resp. zariadenia na napájanie a kŕmenie zvierat.
2.2.8

Ešte stále by bolo priskoro hodnotiť prvé dosahy Európskeho roku ľudí so zdravotným postihnutím (2003) a akčného plánu, ktorý sa potom prijal (2004 – 2010) (4), ale je zrejmé (5), že tejto sociálnej skupine sa vďaka účinku európskeho roku dostáva v členských štátoch viac pozornosti a že občania majú ľahší prístup k presnejším informáciám o svojich spoluobčanoch so zdravotným postihnutím. No aby bolo možné dosiahnuť skutočnú zmenu, je nevyhnutné vykonať zodpovedajúce vyhodnotenie dosiahnutého pokroku a opatrení nasledujúcich po európskych rokoch. EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko k vyhodnoteniu a opatreniach nasledujúcich po Európskom roku ľudí so zdravotným postihnutím.
3.1.5

Na základe platnej legislatívy by mohli spoločné podniky spadať do rámca dohôd o partnerstve, avšak až doteraz nebolo v praxi vidieť žiadne dôležité výsledky, a preto by mal existovať právny predpis, ktorý by riadil rozptýlené kompetencie v rámci Komisie (Generálne riaditeľstvá pre rozvoj, spoluprácu a pre rybné hospodárstvo), ktorý by podnikateľom a iným aktérom v tomto sektore objasnil, ako majú konať v rámci týchto dohôd alebo iných nástrojov, aby boli dosiahnuté praktické výsledky, ktoré už boli spomínané.
7.1

Z pohľadu EHSV by Európska únia mala zohrávať aktívnu úlohu pri presadzovaní zriadenia a rozvoja priemyselných a technologických parkov ako inovačných pólov v členských štátoch EÚ a regiónoch, čím by sa umožnila úplná integrácia nových a starých členských štátov do rozšíreného jednotného trhu, ktorý je jedným z kľúčových prvkov nového partnerstva pre rast a rozvoj plánovaný obnovenou Lisabonskou stratégiou. Hlavným cieľom je: — oživiť konkurencieschopnosť nových členských štátov a zmenšiť regionálne rozdiely; teda zaistiť lepšiu celkovú ekonomickú výkonnosť v EÚ, — oživiť konkurencieschopnosť na regionálnej a miestnej úrovni, ktorá umožňuje účinnejšie riadenie reštrukturalizácie priemyslu, opätovné využitie prírodných, finančných a ľudských zdrojov a vytvorenie stratégie schopnej reagovať na komplexnú povahu ekonomických a technologických príležitostí a výziev, ktoré predstavuje európska integrácia a globálny trh, — zaistiť, aby sa plne využili príležitosti, ktoré ponúka dokončenie rozšíreného európskeho jednotného trhu, napríklad pomocou vytvárania sietí technologických parkov a priemyselných parkov na transregionálnych úrovniach založených na globálnych cieľoch, — zvýšiť všeobecné štandardy vo výskume a inovácii, zlepšiť komerčné využitie a uvedenie na trh výsledkov výskumu, pomocou ešte bližšieho prepojenia medzi malými a strednými podnikmi, vedeckou sférou a výskumom, vzdelávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov na prevádzkovej aj organizačnej úrovni, modernizácia verejnej správy a sprievodného právneho rámca a vybudovanie kapacity pre všetkých aktívnych účastníkov zúčastnených v rozhodovacích procesoch parkov, čo prispeje k tomu, že sa Európska únia stane najdynamickejšie sa rozvíjajúcou oblasťou sveta, ktorá vyčleňuje 3 % HDP na inováciu, — využiť európske siete technologických a priemyselných parkov na povzbudenie výmeny informácií medzi priemyslom, sektorom služieb a finančným sektorom zároveň so zlepšovaním technologických prepojení a budovanie kapacity na nadobudnutie a presadzovanie nových vedomostí, teda oživenie inovácií a konkurencieschopnosť a zaistenie toho, že ciele ako rast, konkurencieschopnosť zamestnanosť, trvalo udržateľný rozvoj a rovnaké príležitosti sú zlúčiteľné medzi sebou a dosiahnuteľné pomocou vzájomného pôsobenia a zhody, — monitorovať a vyhodnocovať výkonnosť, účinné technické kapacity, aktuálne úspechy a iné priaznivé účinky priemyselných a technologických parkov; to by sa malo robiť pravidelne a s ohľadom na štandardizované kritériá stanovené vopred, — zabezpečiť súlad s právnym rámcom Európskej únie, vrátane hospodárskej súťaže a pravidiel štátnej pomoci, pri zohľadnení pjceho vývoja týchto pravidiel.
3.12

Ropa: Medzičasom sa vyťažila viac než tretina celkového potenciálu „konvenčnej“ ropy, ktorý predstavuje zhruba 380 miliárd ton ropného ekvivalentu. Polovica konvenčného potenciálu by sa pri rovnakom objeme ťažby spotrebovala zhruba o desať rokov. Aby ťažba mohla rásť, bolo by potrebné ťažiť z nekonvenčných ložísk (ťažká ropa, ropný piesok, ropná bridlica). Tým by bolo možné časovo oddialiť stredný bod vyčerpania. V opačnom prípade by už pred uplynutím prvej polovice tohto storočia mohlo prísť k poklesu rezerv a drastickému poklesu ponuky (11).
2.1.2

Do dnešného dňa si veľmi málo Európanov uvedomuje, že EÚ a oblasť jej vplyvu pokryje územie z východu na západ, od Atlantického oceánu po stred Ruska, cez Čierne more a Volgu alebo cez Baltické more a zo severu na juh až po Stredozemné more, takže až po africký kontinent.
1.4

Do šiestej ministerskej konferencie v Hongkongu v decembri 2005 zostáva už len niekoľko týždňov, avšak vo všetkých rokovacích oblastiach sú ešte potrebné značné pokroky. V súčasnosti ešte nie sú dostatočné predpoklady na to, aby sa rokovania, ktoré sa začali v Dohe, uzavreli koncom decembra 2005. Neúspech ministerskej konferencie v Hongkongu by sa spájal s niektorými negatívnymi dôsledkami. — Došlo by k oslabeniu WTO ako organizácie. — Mnohostranná sústava rokovaní v rámci WTO by sa mohla nahradiť dvojstrannými a regionálnymi dohodami, čo by nepomáhalo rozvojovým krajinám. — Mohlo by to uškodiť svetovému hospodárstvu a dôvere v hospodársky rozvoj a mohla by sa zvyšovať neistota ohľadom budúceho vývoja. — Mandát na rokovania, ktoré udelil Kongres USA, skončí 30. júna 2007, čo predstavuje určitý činiteľ neistoty, pretože ešte nie je isté, či kongres mandát obnoví.
3.2

Všeobecné závery o zapojení občianskych organizácií do Druhého akčného plánu severnej dimenzie (NDAP II) sú také, že občianske organizácie: — majú vo všeobecnosti slabé vedomosti o politike severnej dimenzie — sú len okrajovo zapojené do implementácie NDAP II — nezohrávajú žiadnu úlohu (z výnimkou činnosti EHSV) v sledovaní implementácie. Zdalo sa, že v týchto troch ohľadoch je v „starých“ členských štátoch v regióne kladnejšia situácia, než v ostatných štátoch. Oslovené občianske organizácie mali všeobecný záujem získať viac informácií o politike severnej dimenzie a NDAP II, zapojiť sa do projektov a zúčastňovať sa monitorovania na národnej i európskej úrovni. EHSV navrhol, že by sa malo zlepšiť rozširovanie informácií o NDAP II pre občianske organizácie, ako aj ich zapájanie do implementácie a monitorovania. EHSV ponúkol pomoc pri informačných a monitorovacích činnostiach na európskej úrovni, ale zároveň podčiarkol. že činnosti v rámci politiky severnej dimenzie by v prvom rade mali prebiehať na subregionálnej, národnej a miestnej úrovni so zámerom zapojiť do konštruktívnej interakcie správne orgány a zainteresované občianske organizácie. EHSV podporil zásadu uvedenú v NDAP II (8), že zástupcovia občianskej spoločnosti by mali byť povzbudzovaní k účasti na výročných stretnutiach vysokých úradníkov. Navrhoval tiež, aby EÚ počas realizácie NDAP II zvážila niektoré ďalšie aspekty: — pozdvihnutie profilu politiky severnej dimenzie vo vzťahoch EÚ a Ruska a v rozvoji susedskej politiky EÚ — zorganizovanie stretnutia v rámci politiky severnej dimenzie v regióne, vrátane Kaliningradu (pre občianske organizácie v regióne by to bolo veľmi prospešné) — zlepšenie opatrení na uľahčenie financovania malých projektov so zámerom podporiť cezhraničné styky medzi občianskymi organizáciami v regióne — objasnenie disponibilných zdrojov EÚ na financovanie projektov politiky severnej dimenzie (občianske organizácie majú ťažkosti nájsť zdroje financovania) — rozširovanie informácií v regióne, vrátane Kaliningradu, o Európskej investičnej banke a iných poskytovateľoch financovania, ktorí by mohli byť partnermi v potenciálnych projektoch v rámci politiky severnej dimenzie. — zváženie vhodného usmerňovania politiky severnej dimenzie pri príprave nového finančného rámca Európskej únie na roky 2007 – 2013.
2.4

Podunajské štáty v súčasnosti revidujú Belehradský dohovor s cieľom udeliť Dunajskej komisii právomoci porovnateľné s právomocami CCNR. Revidovaný dohovor by mal byť prijatý v dohľadnom čase a do tohto procesu by sa mohli zapojiť všetky dotknuté krajiny.
4.4.3.1

Osobitnú pozornosť si vyžaduje budovanie odvetvového sociálneho dialógu. Výbor zdieľa názor Komisie, že sociálni partneri môžu vďaka svojim znalostiam odvetvia plniť osobitnú výstražnú funkciu. Tento nástroj by sa však nemal používať iba v krízových situáciách, ale mal by zahŕňať všetky situácie, v ktorých sociálni partneri vidia potrebu konať a nie iba keď pozorujú „vývoj vyvolávajúci starosti“. To by viac zodpovedalo požiadavkám predvídania a sprevádzania procesov reštrukturalizácie.
—

Zamestnávatelia a zamestnávateľské organizácie by mohli pouvažovať o zdravšom životnom štýle na pracovisku, v rámci čoho by podporovali voľbu zdravých jedál, najmä pre predajné automaty, a zriaďovali by športové zariadenia a telocvične. v menších firmách by to mohlo byť vo forme podpory a povzbudzovania zamestnancov, aby pouvažovali nad zdravším životným štýlom. Cenná by bola aj práca mimo zamestnania, najmä v oblasti vzdelávania. Časový záväzok x hodín mesačne.
2.3.2.4

Sociálny dialóg – základ analýzy a vývoja alternatív. Priamy a sociálny dialóg prostredníctvom odborových zväzov a združení by mal byť základným kameňom pre pracujúcich a zamestnávateľov, zaväzujúcich sa realizovať projekty a iniciatívy. Tento bipartitný dialóg by mal viesť k tripartitnému dialógu po začlenení orgánov do procesu hľadania uskutočniteľných alternatív. Iné organizácie občianskej spoločnosti a sektorov cestovného ruchu by mali tiež prispieť k realizácií projektov.
2.20

Sťahovanie podnikov, najmä mimo EÚ, by mohlo spôsobiť určité ťažkosti, ako napríklad: — Strata konkurencieschopnosti. Podniky zostávajúce v EÚ by museli znášať vyššie náklady než ich konkurenti. Vyplýva to zrejme zo straty podielu na celosvetovom trhu, s negatívnymi dôsledkami na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie (trvalo udržateľný hospodársky rast s viacerými a lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou a rešpektom pre životné prostredie). — Obmedzené vytváranie know-how. Európske spoločnosti, nútené konkurovať spoločnostiam s nízkymi nákladmi, by mohli byť nútené investovať čoraz menej do výskumu. To by viedlo k strate inovačnej kapacity, ktorá je pre prežitie na dnešnom trhu podstatná. — Strata pracovných miest a zhoršovanie pracovných príležitostí pre stále rastúci počet zamestnancov v postihnutých regiónoch a sektoroch. To by vyústilo do zvýšenej sociálnej exklúzie a štáty by boli nútené venovať väčšiu časť svojho rozpočtu na sociálne výdavky. Najviac postihnutí budú robotníci z tých odvetví nadnárodných podnikov, ktoré majú ústredie v inom štáte a tie z firiem, ktoré nemajú vlastnú technológiu pre svoje výrobky a procesy. — Pomalší hospodársky rast, spôsobený čiastočne znížením vnútorného dopytu, kvôli účinku, aký bude mať na obyvateľstvo znižovanie platov, strata zamestnania a menej pracovných príležitostí na trhu práce.
2.2.2.11

Výber vhodného európskeho programu by mal byť určený charakterom tém popísaných v strategickej agende výskumu, spolu so schopnosťami potrebných partnerov. Napríklad (aj keď nie výlučne), RFCS pre výskum špecifický pre oceľ a RDFP pre výskum zahŕňajúci partnerov z viac ako jedného priemyselného odvetvia (napr. dodávateľov a výrobcov súčiastok, keď sa jedná o vývoj nových technológií; zákazníkov a užívateľov – ako sú automobilový priemysel a stavebníctvo – keď ide o otázku vývoja inovačných riešení s použitím ocele, atď.). Podobne by sa malo postupovať v súvislosti so spoločnou technologickou činnosťou v prípade veľkých dlhodobých programov, vyžadujúcich rozsiahle investície a zameraných na dohodou vybrané európske témy.
3.5.5

EHSV využije svoje postavenie na podporu rozvoja vzťahov medzi organizovanou spoločnosťou EÚ a Ruska. Prvým krokom týmto smerom by bolo zorganizovanie pravidelných stretnutí, spoločných workshopov, atď. ku konkrétnym problémom s ruskými partnermi (napr. hospodárske reformy a zamestnanosť, reforma systémov sociálneho zabezpečenia, rozvoj sociálneho dialógu v Rusku, zapojenie aktérov občianskej spoločnosti do spolupráce medzi EÚ a Ruskom). Cieľom by bolo dosiahnuť pravidelnú a intenzívnejšiu spoluprácu medzi oboma stranami. Táto iniciatíva by sa v primeranom čase mala vyvinúť do formy poradného fóra podporujúceho mechanizmus spolupráce medzi EÚ a Ruskom (pozri aj body 3.2.3, 3.4.2, 3.4.3).
1.1

Dohoda GATS bola uzavretá počas uruguajského kola rokovaní (1986 – 1994) a vstúpila do platnosti začiatkom roku 1995, keď Svetová obchodná organizácia nahradila Sekretariát GATT. Potreba konkrétnych multilaterálnych pravidiel pre obchod so službami bola všeobecne uznaná v osemdesiatych rokoch minulého storočia, keď sa rast odvetvia služieb (približne dve tretiny HDP a zamestnanosti v EÚ) a obchodu so službami zrýchlil a hranica medzi tovarmi a službami sa stávala čoraz ťažšie definovateľnou. Narastajúci export tovarov vyžaduje aj zvýšený export služieb, ako napríklad zriaďovanie, vzdelávanie a podpora alebo iné služby. Rovnako aj tendencia k trhovému ponímaniu štátnych alebo miestnych monopolov, napr. elektrina, telefón a telegraf, mestská a železničná doprava, otvorili medzinárodnému obchodu zaujímavé nové trhy so službami (1). Hoci hlavným zámerom je liberalizácia trhu so službami, dohoda GATS nenúti žiaden členský štát aby liberalizoval vo väčšej miere ako sa to danému štátu zdá bezpečné a môže rovnako obmedziť princíp MFN (Most Favoured Nation – Najviac zvýhodnený štát) a vnútorné hodnotenie zahraničných dodávateľov. Jasne definované je aj právo regulovať a zavádzať nové predpisy na trhu so službami. V podstate nie je vylúčené žiadne odvetvie, okrem tých služieb, ktoré asistujú „pri výkone verejnej moci (2)“.
3.4.4

Tento proces, ktorý pre podniky predstavuje určité náklady, by mohol viesť k zavedeniu určitých spôsobov uznania (udeľovaniu certifikátov alebo „značky kvality“). To by znamenalo zainteresovanie kompetentnej a nezávislej externej tretej strany. V tejto súvislosti by hrali dôležitú úlohu príslušné profesijné organizácie v súvislosti s účinnými postupmi rovnako ako s dosiahnutými výsledkami.
5.2.3

Pri nadmernom deficite by sa podľa návrhu mala výraznejšie zohľadniť hospodárska situácia. Definícia mimoriadnych okolností, pri výskyte ktorých sa možno podľa paktu vyhnúť postupu platnému pri nadmernom deficite, by sa mohla zmeniť tak, aby sa zohľadnili aj dlhšie trvajúce obdobia recesie. Určená cesta na odstránenie nadmerného deficitu by sa mohla zmeniť tak, aby sa zohľadnili tak konjunkturálno-cyklické danosti, ako aj ohrozenie trvalej udržateľnosti. Týmto spôsobom by bol proces prispôsobenia výraznejšie zladený a zabezpečený podľa podmienok určitej krajiny, čo by mohlo priniesť odstránenie deficitu v priebehu dlhšieho časového obdobia a nemusel by sa uskutočniť v roku nasledujúcom po zistení nadmerného deficitu.
4.2

Dobre obhospodarované lesy dávajú základ pre vhodné prispôsobenie sa klimatickým zmenám. Lesy EÚ sú z väčšej časti obhospodarované na neprerušovanom základe a preto sú schopné zachovať vysoké úrovne produkcie a udržať si svoju vitalitu. Dlhodobé časové horizonty v lesníctve, s rotačnými obdobiami od 15 do 150 rokov znamenajú, že s akýmikoľvek adaptačnými opatreniami by sa malo začať čo najskôr. V súčasnosti by sa mala zvláštna pozornosť venovať metódam dopĺňania zásob, vrátane voľby druhov stromov. Keďže klimatické podmienky sa pravdepodobne za krátku dobu výrazne zmenia, európske lesy sa stanú zraniteľnejšími voči škodám spôsobeným hmyzom. EÚ by mala podporiť širšiu spoluprácu medzi národnými orgánmi riadenia lesného hospodárstva a zainteresovanými stranami kvôli príprave na závažné ohrozenia zo strany takých organizmov, akými sú napríklad hmyz a plesne.
1.1

Odporúčania je potrebné chápať ako usmernenia pre politické rozhodnutia o uskutočňovaní perspektívnej politiky týkajúcej sa zdrojov, výskumu a vývoja a vonkajšej politiky na úrovni EÚ a národnej úrovni. Uskutočňovanie lisabonských cieľov, podľa ktorých sa má Európska únia stať do konca desaťročia najkonkurencieschopnejším a najdynamickejším hospodárskym priestorom, si vyžaduje inovačnú priemyselnú politiku v súlade so sociálnymi a ekologickými cieľmi, ktorá je podmienkou pre pripravenosť na štrukturálne zmeny. Potrebné priemyselné zmeny musia byť vytvárané aktívne a ako integračná stratégia trvalo udržateľného rozvoja. To znamená na jednej strane vytvárať proces tvorby hodnôt materiálovo efektívnejšie a so všetkými zdrojmi zaobchádzať úsporne a na druhej strane vyčerpateľné zdroje postupne nahradiť obnoviteľnými. V priebehu obidvoch stratégií sa vyvíja nová priemyselná perspektíva, ktorá sa zakladá na technologických inováciách. Dôsledkom sú kvalitné a isté pracovné miesta a služby v priemysle.
7.11

Európska komisia a generálny sekretariát CAN by mali spoločne – v spolupráci s EHSV a andskými poradnými radami – podporovať pravidelné usporiadanie Fóra pre dialóg občianskej spoločnosti EÚ a CAN, v rámci ktorého by rôzne združenia a sociálne organizácie oboch regiónov mohli vyjadriť svoj názor na vzťahy medzi EÚ a CAN.
1.4

Musí existovať jediný orgán určujúci pravidlá, a to agentúra EASA, čo by v budúcnosti umožnilo harmonizáciu letiskových predpisov a v maximálnej možnej miere zabránilo deformácii hospodárskej súťaže medzi európskymi a mimoeurópskymi letiskami. Malo by sa upevniť postavenie agentúry EASA a rozšíriť rozsah jej právomocí v rozsahu, akým disponuje Európska komisia civilného letectva (ECAC).