PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE o hodnotení kvality údajov vykázaných členskými štátmi v roku 2011 týkajúcich sa platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií /* COM/2012/0674 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE o hodnotení kvality údajov vykázaných členskými štátmi v roku 2011 týkajúcich sa platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií 1. úvod V článku 4 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 184/2005 Európskeho parlamentu a Rady o štatistike Spoločenstva v oblasti platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií („nariadenie o platobnej bilancii“) sa uvádza, že: „Na základe správ o kvalite Komisia vyhodnocuje kvalitu zasielaných údajov, pričom jej pomáha Výbor pre platobnú bilanciu uvedený v článku 11 ods. 1. Toto vyhodnotenie Komisie sa zasiela Európskemu parlamentu pre informáciu.“ V tomto pracovnom dokumente sa vyhodnocuje kvalita údajov, ktoré členské štáty vykázali v roku 2011. Bol vypracovaný s pomocou Výboru pre platobnú bilanciu podľa nariadenia o platobnej bilancii. Je to prvý pracovný dokument, ktorý v tejto záležitosti vypracoval Eurostat pre Európsky parlament, a zakladá sa na výsledkoch hodnotenia kvality platobnej bilancie, ktoré uskutočnil Eurostat v období medzi januárom a júnom v roku 2012. Po krátkom opise zásad, ktorými sa riadi hodnotenie kvality oficiálnej štatistiky, a po stručnom prehľade problémov, ktoré sa vyskytli pri zostavovaní platobnej bilancie v globalizovanom prostredí, sa v tomto dokumente analyzuje, do akej miery sú údaje platobnej bilancie v súlade so zásadami kvality, ktorými sa riadi Európsky štatistický systém (EŠS). 2. Hodnotenie kvality oficiálnej štatistiky Hodnotenie kvality platobnej bilancie vykonáva Eurostat každý rok v súlade so zásadami stanovenými nariadením Komisie (EÚ) č. 1227/2010 z 20. decembra 2010 (Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1055/2008. Pri hodnotení kvality platobnej bilancie sa overuje súlad so všetkými kritériami kvality stanovenými v nariadení o európskej štatistike (nariadenie č. 223/2009, článok 12 ods. 1), konkrétne: relevantnosť, presnosť, včasnosť, časová presnosť, prístupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť a koherentnosť. Eurostat vyvinul značné úsilie s cieľom vytvoriť metódy riadenia kvality a nástroje na podporu produkcie vysokokvalitnej európskej štatistiky. Podávanie správ o kvalite je základom hodnotenia kvality, ktoré je zase východiskovým bodom pre zlepšenie kvality. V „príručke EŠS pre správy o kvalite“ sa podrobne opisuje široká škála metód, ktoré možno použiť na účely hodnotenia kvality oficiálnej štatistiky[1] a ktoré sa líšia v závislosti od druhu štatistického postupu. Účelom štatistiky je vytvoriť odhady neznámej hodnoty. Tieto odhady sa z dôvodu odchýlok a systematických chýb nerovnajú skutočným hodnotám. V štatistike sa môže vyskytovať veľa druhov výberových a nevýberových chýb. V prípade štatistiky založenej na výberovom zisťovaní je na účely kontroly presnosti zavedená teória, ktorá si všíma kolísanie odhadu od jeho očakávanej hodnoty, vyjadrené pomocou rozptylu, štandardnej chyby, variačného koeficientu alebo intervalov spoľahlivosti. Platobná bilancia sa (rovnako ako národné účty) zostavuje na základe súhrnov rôznych primárnych štatistík, z ktorých niektoré sú založené na výberových zisťovaniach, iné sú odvodené z administratívnych údajov a ďalšie sú výsledkami modelov. V prípade agregovanej štatistiky, akou je platobná bilancia, nie je možné na meranie presnosti použiť priamy prístup. Dva hlavné nástroje, ktoré možno podľa príručiek pre kvalitu štatistiky použiť pri hodnotení kvality štatistiky tohto typu, sú analýza revízií a preskúmanie chýb a opomenutí[2], pričom oba nástroje sú zahrnuté v tejto správe. Medzinárodný menový fond taktiež vytvoril normy pre hodnotenie kvality štatistiky, ktoré sú súčasťou tzv. rámca pre hodnotenie kvality údajov (Data Quality Assessment Framework, DQAF). Jeden konkrétny rámec sa zaoberá platobnou bilanciou[3]. Správy Eurostatu o kvalite údajov platobnej bilancie zodpovedajú najlepším štandardom zavedeným pre EŠS a vymedzeným v DQAF. Aby tieto správy lepšie vystihovali rôzne aspekty kvality údajov, ich obsah sa postupne rozširoval a v budúcnosti dôjde k ďalšiemu zlepšeniu. Aj keď kvalita agregovanej štatistiky nie je jednoduchým súhrnom kvality všetkých základných primárnych údajov, kvality údajov platobnej bilancie jednoznačne závisí od kvality všetkých základných zdrojov údajov. Správy o kvalite sa pravidelne vypracúvajú pre medzinárodný obchod s tovarom[4], ktorý je hlavnou zložkou bežného účtu. Hodnotiť kvalitu každej zložky údajov platobnej bilancie by však bolo priveľmi nákladné a časovo náročné. 3. problémy, ktoré sa vyskytli pri zostavovaní štatistiky platobnej bilancie Systémy na zostavovanie štatistiky platobnej bilancie boli pôvodne vyvinuté ako vedľajšie produkty systémov devízovej kontroly: rezidenčné banky zhromažďovali a poskytovali spracovateľov štatistík platobnej bilancie (vo všeobecnosti súčasť národných centrálnych bánk) spolu s informáciami o každej jednotlivej transakcii v cudzej mene. Tento zdroj informácií, ktorý sa nazýva systém vykazovania medzinárodných transakcií (ITRS) alebo „vykazovanie založené na zúčtovaní“, zostáva v mnohých krajinách mimo Európskej únie hlavným zdrojom zostavovania štatistiky platobnej bilancie. Zrušenie devízových obmedzení, rastúci počet a zložitosť cezhraničných finančných transakcií a integrované riadenie platieb, ktoré uskutočňujú nadnárodné spoločnosti, postupne znižovali celistvosť informácií získavaných zo systému zúčtovania platieb. V EÚ bola užitočnosť vykazovania založeného na zúčtovaní na účely zostavovania platobnej bilancie ďalej obmedzená posunom k liberalizácii trhu finančných služieb v EÚ[5]. Keďže tradičný zdroj údajov na zostavovanie štatistiky platobnej bilancie sa stával čoraz menej celistvým, európski štatistici zaoberajúci sa platobnou bilanciou vypracovali vzhľadom na obmedzené zdroje a narastajúci odpor k štatistickému zaťaženiu respondentov alternatívne zdroje údajov. V roku 2000 zaviedli zostavovatelia platobnej bilancie v EÚ nové systémy zberu a zostavovania údajov. Tieto nové systémy, ktoré už boli zavedené vo väčšine členských štátov EÚ, sú založené na kombinácii rôznych prieskumov, v niektorých prípadoch integrovaných s obmedzenými informáciami, ktoré sú ešte stále dostupné zo systému ITRS. Vo väčšej miere sa využívajú informácie získané priamo od podnikov alebo jednotlivcov. Tiež sa vo väčšej miere využívajú metódy výberu vzoriek a metódy odhadovania. Konzistentnosť s inými štatistikami, ako sú národné účty a údaje o obchode s tovarom, sa starostlivo monitoruje a na úrovni EÚ a eurozóny sa zaviedli spoločné nástroje, aby bolo zostavovanie homogénnejšie. Príkladom môže byť centralizovaná databáza cenných papierov, ktorá umožňuje zostavovať údaje o portfóliových investíciách podľa informácií o jednotlivých cenných papieroch, alebo sieť pre priame zahraničné investície, ktorá umožňuje výmenu mikroúdajov týkajúcich sa priamych zahraničných investícií. 4. Relevantnosť „Relevantnosť“ predstavuje stupeň, ktorým štatistika spĺňa súčasné a potenciálne potreby používateľov. V dôsledku finančnej krízy začali používatelia venovať údajom platobnej bilancie (a medzinárodnej investičnej pozícii, MIP) väčšiu pozornosť. Štatistiky platobnej bilancie a MIP sú základnými nástrojmi na analýzu vonkajšej nerovnováhy a tiež sa používajú ako primárne údaje pre tri z desiatich ukazovateľov, ktoré sú súčasťou hodnotiaceho prehľadu postupu EÚ pri makroekonomickej nerovnováhe[6]. V rámci hodnotenia kvality platobnej bilancie sa miera relevantnosti posudzuje z hľadiska dostupnosti údajov, ktoré sa vyžadujú podľa nariadenia o platobnej bilancii, pre koncových používateľov, pričom sa predpokladá, že uvedené nariadenie primerane reflektuje potreby používateľov. Vzhľadom na to, že potreby používateľov sa postupom času vyvíjajú, zmenila Komisia požiadavky na údaje platobnej bilancie v súlade s novými medzinárodnými normami. Zmenené a doplnené nariadenie o platobnej bilancii bolo v úradnom vestníku uverejnené 27. júna 2012 a bude sa uplatňovať od 1. januára 2014[7]. Používatelia však už v dôsledku nedávnych problémov na finančných trhoch predkladajú požiadavky na podrobné údaje platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície, ktoré presahujú rámec ustanovení zmeneného a doplneného nariadenia o platobnej bilancii. Pokiaľ ide o finančné toky, potrebovali by podrobnejšie zemepisné členenie a v ideálnom prípade aj dvojstranné údaje týkajúce sa mnohých investičných tokov. Používatelia zodpovední za obchodné rokovania s tretími krajinami zopakovali svoju požiadavku o informácie o službách „podľa spôsobu poskytovania služieb“[8]. Eurostat preskúma, či by bolo možné získať, na dobrovoľnom základe, od zostavovateľov platobnej bilancie aj tento druh informácií. 4.1. Dostupnosť údajov Kritérium úplnosti údajov sa zameriava na dostupnosť údajov požadovaných podľa nariadenia (ES) č. 184/2005 v znení nariadenia Komisie (ES) č. 707/2009. Je stanovené ako podiel celkového počtu poskytnutých hodnôt z celkového počtu požadovaných hodnôt. V tabuľke 1 je tento ukazovateľ uvedený podľa členského štátu a podľa súboru údajov. Pokiaľ ide o euro ukazovatele, za referenčné štvrťroky (3. štvrťrok 2010 – 2. štvrťrok 2011) splnili všetky členské štáty v plnej miere požiadavky nariadenia o platobnej bilancii. Pokiaľ ide o štvrťročnú platobnú bilanciu, dostupnosť údajov bola počas posledných štvrťrokov stabilná a za referenčné obdobia (3. štvrťrok 2010 – 2. štvrťrok 2011) dosiahla v priemere 95 %, čo je potvrdením vývoja zaznamenaného v predchádzajúcich štyroch štvrťrokoch.. Pokiaľ ide o medzinárodný obchod so službami, dostupnosť údajov sa oproti predchádzajúcemu roku mierne zhoršila a dosiahla 97 % všetkých požadovaných kolónok údajov (na úrovni položiek) za krajiny EÚ 27. Pokiaľ ide o toky i stavy priamych zahraničných investícií (PZI), za referenčné obdobie 2010 (t + 9) sa priemer EÚ oproti úrovni z minulého roka zvýšil a dosiahol 100 %. Celková dostupnosť údajov o PZI v členení podľa činností a zemepisných oblastí sa za referenčné obdobie 2009 (t + 21) v prípade tokov PZI značne zlepšila na 92 % a v prípade stavov PZI sa udržala na tej istej úrovni, a to 95 %. Niektoré krajiny mali pri vykazovaní údajov o PZI problém s dodržaním termínu t + 21 mesiacov: Belgicko nevykázalo pri príjmoch z PZI členenie podľa činností z toho dôvodu, že jeho postup zostavovania pozostáva z globálneho odhadu podľa nástroja/krajiny. Maďarsko malo problémy pri tvorbe súboru gesmes a Poľsko poskytlo údaje podľa NACE Rev.2 osem mesiacov po termíne, čo bolo príliš neskoro na to, aby ich bolo možné použiť na tvorbu agregátov na úrovni EÚ a eurozóny. Celkovo je dostupnosť údajov za všetky oblasti platobnej bilancie veľmi vysoká. Pár údajov, ktoré neboli oznámené, sa týka len veľmi podrobných položiek a rozdelenia podľa geografickej oblasti alebo aktivity. Tabuľka 1: Úplnosť údajov || Euro ukazovatele (t + 2) || Štvrťročná platobná bilancia (t + 3) || Medzinárodný obchod so službami (t + 9) || Toky PZI (t + 9) || Stavy PZI (t + 9) || Toky PZI (t + 21) || Stavy PZI (t + 21) Belgicko || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % Bulharsko || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Česká republika || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dánsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Nemecko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estónsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Írsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Grécko || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Španielsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Francúzsko || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Taliansko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Cyprus || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lotyšsko || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litva || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Luxembursko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Maďarsko || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Malta || 100 % || 100 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Holandsko || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rakúsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Poľsko || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Portugalsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumunsko || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovinsko || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovensko || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Fínsko || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Švédsko || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Spojené kráľovstvo || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % Priemer EÚ || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Dostupnosť a zrozumiteľnosť Údaj platobnej bilancie 27 členských štátov EÚ sú k dispozícii bezplatne na internetovej stránke Eurostatu (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Ich štruktúra je uvedená na obrázku 1. Obrázok 1: Údaje platobnej bilancie dostupné online pre všetkých používateľov Postupom času sa zvyšuje nielen počet ale aj miera podrobnosti údajov platobnej bilancie, ktoré sa uverejňujú online, a ku každej tabuľke sú pripojené zodpovedajúce metaúdaje. Pravidelné šírenie údajov o remitenciách pracovníkov sa začalo vo februári 2010. V januári 2011 bola vytvorená tabuľka „Hlavné položky platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície ako podiel na HDP“, v októbri 2011 bola pridaná tabuľka „Podiel na vývozných trhoch“ a začalo sa so šírením údajov o medzinárodnej investičnej pozícii. Z dôvodu rastúceho záujmu o údaje platobnej bilancie a MIP členských štátov sa začali šíriť dlhšie časové rady, údaje v podrobnejšom zemepisnom členení a úplnejšie tabuľky. 6. Presnosť „Presnosť“ predstavuje stupeň zhody odhadov s neznámymi skutočnými hodnotami. Kým primárna štatistika môže merať presnosť pomocou štatistických ukazovateľov, ako sú stredné chyby a rozptyl, v prípade makroekonomickej štatistiky, ktorá je výsledkom rôznych postupov zberu a zostavovania údajov, nemožno vypracovať podobné ukazovatele. Správa o kvalite platobnej bilancie stanovuje mieru presnosti podľa veľkosti revízií. Predpokladá sa, že každá revízia približuje súbor údajov ku skutočnej hodnote. Revízia neznamená, že sa urobili „chyby“ alebo že sa postupom času zhoršovala kvalita údajov. Naopak, revízie sa vykonávajú vtedy, keď sú k dispozícii nové zdroje údajov a lepšie informácie. Zavedená a verejne oznámená politika revízií je znakom sily predmetného štatistického systému. Rozsah revízií je však meradlom kvality prvého zverejnenia konkrétneho súboru údajov v porovnaní s poslednou zverejnenou verziou. Medzi včasnosťou a revíziou dochádza ku kompromisu: čím skôr sa prvý raz zverejní súbor údajov, tým rozsiahlejšie revízie možno očakávať v čase zverejnenia neskorších verzií toho istého súboru údajov. 6.1. Stabilita V tabuľkách 2 a 3 sú uvedené stredné priemerné hodnoty revízií štvrťročnej platobnej bilancie za uplynulých 14 štvrťrokov (1. štvrťrok 2008 – 2. štvrťrok 2011) za každý členský štát EÚ vyjadrené ako percentuálny podiel pôvodnej hodnoty. Graf 1 zobrazuje rozdiely medzi prvým a konečným odhadom celkového bežného účtu krajín EÚ 27. Prvé odhady sú k dispozícii tri mesiace po skončení referenčného obdobia (Q+90 dní). Konečné odhady sú obvykle k dispozícii po troch a pol rokoch, revízie je však možné vykonávať aj po dlhšom období. Revízie dosiahli najvyššiu úroveň v roku 2007 a v priemere boli väčšie pre výdavky než pre príjmy. Revízie údajov jednotlivých krajín sa medzi krajinami často vzájomne kompenzujú. Preto sú odhady celkových údajov za krajiny EÚ 27 celkom stabilné, keď pokrývajú určité časové obdobie. Revízie v rôznych smeroch pre kredity a debety môžu vyústiť do značnej revízie salda, a to aj vtedy, keď ide o malé absolútne revízie. Stredné priemerné hodnoty revízií by sa mali interpretovať opatrne, pretože môžu byť abnormálne vysoké v prípade, keď boli počiatočné odhady nízke. Najmä v prípade malých ekonomík sú ukazovatele na tento faktor veľmi citlivé: v niekoľkých málo prípadoch vykazujú extrémne hodnoty, a to aj napriek skutočnosti, že absolútna výška prvých odhadov i následných revízií je veľmi malá. Všeobecnejšie je možné konštatovať, že opatrná interpretácia je tiež odôvodnená v prípadoch (napr. pri finančných derivátoch), keď sa merajú revízie čistých tokov (príjmy mínus výdavky). V rámci bežného účtu sa na účte tovarov zaznamenali veľmi malé revízie tak na strane príjmov, ako aj na strane výdavkov, ale na účte služieb boli hodnoty revízií vo všeobecnosti vyššie ako na účte tovarov. Revíziami je najviac ovplyvnený účet príjmov, na ktorom sa často zaznamenávajú veľmi vysoké hodnoty príjmov z priamych investícií preto, že zostavovatelia majú problémy odhadnúť zisky pri ich prvom predkladaní údajov. V priebehu zvažovaných 14 štvrťrokov boli stredné priemerné revízie obvykle vyššie pri položkách finančného účtu než pri položkách bežného účtu, čo odráža rozdiely tak v rozsahu, ako aj v nestálosti cezhraničných finančných transakcií. Pokiaľ ide o EÚ, najväčšie revízie sa zaznamenali pri priamych investíciách v zahraničí a aktívach portfóliových investícií. Tabuľka 2: Stredné priemerné hodnoty revízií pre hlavné položky bežného účtu, 1. štvrťrok 2008 – 2. štvrťrok 2011 ČŠ || Tovar || Služby || Doprava || Cestovný ruch || Iné služby || Náhrady zamestnancom || Príjmy z priamych investícií || Príjmy z iných investícií || Bežné transfery C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0,21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 EU || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 Tabuľka 3: Stredné priemerné hodnoty revízií pre hlavné položky finančného účtu, 1. štvrťrok 2008 – 2. štvrťrok 2011 STREDNÉ HODNOTY PRE FINANČNÝ ÚČET ŠTVRŤROČNEJ PLATOBNEJ BILANCIE (%) ČŠ || Odchádzajúce priame investície || Prichádzajúce priame investície || Aktíva portfóliových investícií || Pasíva portfóliových investícií || Aktíva iných investícií || Pasíva iných investícií || Fin. deriv. BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 EU || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 Graf 1: Rozdiely medzi prvým a konečným odhadom bežného účtu pre krajiny EÚ 27, 1. štvrťrok 2005 – 2. štvrťrok 2011, v mil. EUR 7. včasnosť a časová presnosť Časová presnosť sa meria na základe dodržiavania lehôt na predkladanie údajov stanovených v nariadení o platobnej bilancii. Tabuľka 4 obsahuje analýzu[9] časovej presnosti štatistiky platobnej bilancie. Vyplýva z nej, že až na veľmi malé výnimky boli členské štáty schopné dodržať termíny v prípade všetkých súborov údajov. Včasnosť sa meria ako interval medzi referenčným obdobím, na ktoré sa vzťahujú súbory údajov, a časom, keď sa údaje sprístupnia konečným používateľom. V súčasnosti sa údaje platobnej bilancie oznamujú Eurostatu 90 dní po skončení referenčného obdobia. Zmenou a doplnením nariadenia o platobnej bilancii sa zohľadnili žiadosti používateľov o včasnejšiu štatistiku a lehota na vykazovanie údajov sa skrátila zo súčasných 90 dní na 85/82/80 dní, ktoré budú platiť od roku 2014/2017/2019. Tabuľka 4: Časová presnosť predkladania údajov* || Euro ukazovatele || Štvrťročná platobná bilancia || Medzinárodný obchod so službami || Priame zahraničné investície - toky || Priame zahraničné investície - stavy Termín: || referenčné obdobie + 2 mesiacov || referenčné obdobie + 3 mesiacov || referenčné obdobie + 9 mesiacov || referenčné obdobie + 9 (alebo 21) mesiacov[10] || referenčné obdobie + 9 (alebo 21) mesiacov Rakúsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Belgicko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || zlá Bulharsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Cyprus || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Česká republika || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Dánsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Estónsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Fínsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Francúzsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Nemecko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Grécko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Maďarsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Írsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Taliansko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Lotyšsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Litva || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Luxembursko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Malta || dobrá || dobrá || prijateľná || dobrá || dobrá Holandsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Poľsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Portugalsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Rumunsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Slovensko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Slovinsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Španielsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Švédsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Spojené kráľovstvo || dobrá || prijateľná || zlá || dobrá || dobrá *Časová presnosť: dobrá: ≤ 0 dní, prijateľná: ≤ 5 dní, zlá: >5 dní 8. Porovnateľnosť „Porovnateľnosť“ znamená rozdiely, ktoré je možné zistiť, ak sa porovnávajú štatistiky o tej istej oblasti medzi zemepisnými oblasťami alebo v čase. Správa o kvalite platobnej bilancie stanovuje mieru porovnateľnoasti v priestore na základe posúdenia asymetrií. Eurostat pravidelne vydáva tabuľky, v ktorých poukazuje na hlavné pretrvávajúce asymetrie v prípade každej jednotlivej krajiny a položky, a vyzýva krajiny, aby riešili príčiny prostredníctvom dvojstranných kontaktov a výmeny podrobnejších informácií. Okrem toho sa vytvorila sieť pre priame zahraničné investície (PZI) s cieľom umožniť výmenu dvojstranných údajov o PZI a očakáva sa, že časom pomôže znížiť asymetrie vo vzťahu k PZI. Graf 2 porovnáva asymetrie v rámci krajín EÚ-27 a asymetrie vo svete. Hoci asymetrie krajín EÚ-27 nie sú zďaleka zanedbateľné (predstavujú takmer 1 % HDP EÚ), od roku 2004 sú stabilné. Rôzne iniciatívy, ktoré Eurostat podniká s cieľom obmedziť asymetrie v platobnej bilancii krajín EÚ-27, prinášajú viditeľné výsledky. Graf 2: Asymetrie v rámci krajín EÚ-27 a vo svete, 1999 – 2010, v mil. EUR. 9. Koherentnosť Koherentnosť sa zameriava na konzistentnosť štatistík vypracovaných na rôzne účely. Správa o kvalite platobnej bilancie meria túto zložku tým, že sa zameriava na vnútornú konzistentnosť (dodržiavanie pravidiel integrity, koherentnosť medzi štvrťročnými a ročnými údajmi a veľkosť chýb a opomenutí) a vonkajšiu konzistentnosť (koherentnosť medzi údajmi o platobnej bilancii a podobné štatistiky z rôznych štatistických rámcov). Vonkajšia konzistentnosť údajov platobnej bilancie o tovare a štatistika zahraničného obchodu (ŠZO) (ako ju vyhotovuje Intrastat a Extrastat). 9.1. Vnútorná konzistentnosť Vnútorná konzistentnosť sa meria na základe posúdenia hodnôt čistých chýb a opomenutí. Čisté chyby a omyly tvoria reziduálnu položku vyvažujúcu účty. Niekedy sa chyby pri zostavovaní účtov navzájom kompenzujú. Preto veľkosť tejto reziduálnej položky nemusí nutne poskytovať predstavu o celkovej presnosti výkazu. Zostavovatelia platobnej bilancie v členských štátoch pozorne monitorujú čisté chyby a opomenutia: vysoké hodnoty alebo stále prírastky sú znakom problémov v systémoch zostavovania, ktoré je potrebné identifikovať a riešiť. Tabuľka 5 uvádza priemernú relatívnu chybu, ktorú zaznamenali členské štáty za obdobie rokov 2008 – 2010. Táto chyba sa rovná priemeru absolútnej hodnoty čistých chýb a opomenutí počas daného obdobia (meraných ako podiel priemeru príjmov a výdavkov na bežnom účte), ako sú zaznamenané vo štvrťročnej platobnej bilancii členských štátov. V období rokov 2008 – 2010 zaznamenali tri členské štáty (Taliansko, Fínsko a Švédsko) pri tomto ukazovateli hodnotu presahujúcu 10 % a päť členských štátov (Bulharsko, Dánsko, Írsko, Francúzsko a Poľsko) hodnotu vyššiu než 5 %. V Taliansku sa zvýšil podiel chýb a opomenutí z 3,8 % v období rokov 2006 – 2008 vykázaných v správe o kvalite z minulého roka na 12 % v období rokov 2008 – 2010, a to z dôvodu prechodu na úplne nový systém zberu a zostavovania údajov. Tabuľka 6 uvádza kumulatívnu priemernú relatívnu chybu, ktorú zaznamenali členské štáty za obdobie rokov 2008 – 2010. Táto chyba sa rovná kumulatívnym prirodzeným hodnotám čistých chýb a opomenutí za rovnaké obdobie (meraných ako podiel priemeru príjmov a výdavkov na bežnom účte). Jeden členský štát (Švédsko) zaznamenal pri tomto ukazovateli hodnotu presahujúcu 10 % a tri členské štáty (Bulharsko, Dánsko a Fínsko) hodnotu vyššiu než 5 %. Tabuľka 5: Priemerná relatívna chyba za obdobie rokov 2008 – 2010 Belgicko || 0,5 % || Francúzsko || 5,1 % || Rakúsko || 3,4 % Bulharsko || 8,6 % || Taliansko || 12,0 % || Poľsko || 5,2 % Česká republika || 2,2 % || Cyprus || 2,1 % || Portugalsko || 1,7 % Dánsko || 8,0 % || Lotyšsko || 2,3 % || Rumunsko || 4,3 % Nemecko || 3,7 % || Litva || 0,9 % || Slovinsko || 1,5 % Estónsko || 1,8 % || Luxembursko || 0,3 % || Slovensko || 4,1 % Írsko || 10,0 % || Maďarsko || 1,9 % || Fínsko || 12,0 % Grécko || 2,0 % || Malta || 4,1 % || Švédsko || 13,7 % Španielsko || 2,3 % || Holandsko || 4,2 % || Spojené kráľovstvo || 3,6 % Tabuľka 6: Kumulatívna priemerná relatívna chyba za obdobie rokov 2008 – 2010 Belgicko || 0,0 % || Francúzsko || 3,3 % || Rakúsko || 0,7 % Bulharsko || -5,7 % || Taliansko || 0,0 % || Poľsko || -4,6 % Česká republika || -0,3 % || Cyprus || -0,5 % || Portugalsko || -0,3 % Dánsko || -5,5 % || Lotyšsko || -1,9 % || Rumunsko || -2,9 % Nemecko || 0,7 % || Litva || 0,2 % || Slovinsko || 0,2 % Estónsko || 0,9 % || Luxembursko || -0,1 % || Slovensko || -3,3 % Írsko || -2,3 % || Maďarsko || -2,1 % || Fínsko || -8,6 % Grécko || 0,0 % || Malta || 1,3 % || Švédsko || -16,3 % Španielsko || -0,9 % || Holandsko || 0,7 % || Spojené kráľovstvo || 0,2 % 9.2. Vonkajšia konzistentnosť Vonkajšia konzistentnosť súvisí s koherentnosťou medzi údajmi platobnej bilancie a podobnými štatistikami z rôznych štatistických rámcov. Eurostat pravidelne monitoruje vonkajšiu konzistentnosť týkajúcu sa tovaru, ako sa vykazuje v údajoch platobnej bilancie a v štatistike zahraničného obchodu (ŠZO). Pri porovnávaní týchto dvoch súborov údajov by sa mali zohľadniť metodologické rozdiely medzi platobnou bilanciou a ŠZO. Hlavné rozdiely sa týkajú skutočnosti, že platobná bilancia vyžaduje pre zaznamenanie transakcie zmenu vlastníctva, zatiaľ čo ŠZO zaznamenáva fyzický pohyb tovaru cez hranice, ako aj rozdielnych metód oceňovania[11]. Jedným príkladom tohto rozdielu je zaobchádzanie s nemenovým zlatom, ktoré mení vlastníctvo bez toho, aby bolo fyzicky prepravené do krajiny nového vlastníka; toto zlato sa nezahŕňa do ŠZO, ale zahŕňa sa do platobnej bilancie. Celkovú konzistentnosť medzi údajmi ŠZO a platobnej bilancie je možné rýchlo vyhodnotiť na základe časových radov rozdielov medzi hodnotami kreditov/dovozov a debetov/vývozov, ktoré sú dostupné z dvoch štatistických rámcov a ktoré sú uvedené v grafe 3 pre celkovú sumu za krajiny EÚ 27. Od 1. štvrťroku 2006 sa konzistentnosť medzi údajmi o tovaroch v rámci platobnej bilancie a ŠZO jednoznačne zlepšila a stabilizovala sa na pomerne nízkej úrovni. Graf 3: Tovar – rozdiel medzi ŠZO a platobnou bilanciou, krajiny EÚ-27, partner „mimo EÚ-27“ 10. závery Nadobudnutie účinnosti nariadenia (ES) č. 184/2005 viedlo k väčšej harmonizácii štatistiky platobnej bilancie v celej EÚ a zlepšilo dostupnosť užívateľov k údajom. Z tohto pracovného dokumentu vyplýva, že údaje platobnej bilancie, ktoré požaduje Eurostat podľa nariadenia (ES) č. 184/2005, oznamuje každý členský štát zvyčajne včas. V porovnaní s koncom deväťdesiatych rokov 20. storočia je objem údajov platobnej bilancie, ktorý je v súčasnosti k dispozícii konečným používateľom omnoho väčší: teraz sú k dispozícii podrobnejšie údaje o transakciách a zemepisnom členení, zlepšila sa periodicita a včasnosť údajov a rekonštruovali sa dlhšie časové rady v prospech ekonomickej analýzy. Vo väčšej miere sa využíva odhad, ale výsledná kvalita sa veľmi prísne kontroluje. Správy o kvalite umožňujú pravidelne monitorovať stabilitu a konzistentnosť údajov. V dôsledku finančnej krízy podrobujú používatelia údaje platobnej bilancie a MIP dôkladnejšej kontrole. Eurostat a vnútroštátni zostavovatelia platobnej bilancie vynakladajú najvyššie úsilie na zabezpečenie toho, aby údaje platobnej bilancie a MIP v plnej miere uspokojovali potreby širokého okruhu užívateľov. Ďalšie hodnotenie kvality platobnej bilancie sa začne v januári 2013. [1] Pozri „Príručku EŠS pre správy o kvalite“ („ESS Handbook for Quality Reports“), pracovné dokumenty Eurostatu, 2009. Pozri tiež „Štandard EŠS pre správy o kvalite“ („ESS Standard for Quality Reports“), pracovné dokumenty Eurostatu, 2009. [2] Pozri „Príručku EŠS pre správy o kvalite“ („ESS Handbook for Quality Reports“), Eurostat, 2009 s. 65. [3] Pozri http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [4] Pozri http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026 [5] Nariadením č. 2560/2001 o cezhraničných platbách v eurách boli všetky transakcie presahujúce prahovú hodnotu 12 500 EUR vyňaté z oznamovacej povinnosti na účely štatistiky. Pri revízii nariadenia č. 2560/2001 sa táto prahová hodnota zvýšila na 50 000 EUR (nariadenie (ES) č. 924/2009, článok 5 ods. 1). [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [7] Pozri nariadenie Komisie (EÚ) č. 555/2012 z 22. júna 2012, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:SK:PDF [8] To by znamenalo existenciu jasného rozdelenia medzi transakciami v závislosti od toho, či: sa služba poskytuje cezhranične (tzv. „spôsob 1“), či hranicu prekračuje spotrebiteľ (tzv. „spôsob 2“), či hranicu prekračuje poskytovateľ služby (tzv. „spôsob 4“), Pozri Príručku o štatistike medzinárodného obchodu so službami (Manual on Statistics of International Trade in Services) 2010, kapitola V. [9] Časová presnosť sa hodnotí ako „dobrá“ vtedy, keď údaje boli vždy doručené v stanovenom termíne alebo pred týmto termínom, „prijateľná“ vtedy, keď omeškanie v priemere neprekročilo päť dní, a „zlá“ v iných prípadoch. [10] Pokiaľ ide o PZI (toky aj stavy), existujú dve samostatné požiadavky na údaje, každá s iným termínom: jedna 9 mesiacov po skončení referenčného obdobia a druhá 21 mesiacov po skončení referenčného obdobia. [11] Dovoz/výdavky sa v rámci platobnej bilancie oceňujú hodnotou FOB (hodnota na colnej hranici vyvážajúcej ekonomiky, t. j. vyplatené na loď – free on board ) ale v ŠZO sa oceňujú hodnotou CIF (náklady, poistenie a prepravné – cost, insurance and freight ).