SK Úradný vestník Európskej únie C 303/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Dôstojná práca v globálnych dodávateľských reťazcoch

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 303/03)

Spravodajkyňa: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 21. januára 2016 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

Dôstojná práca v globálnych dodávateľských reťazcoch.

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. apríla 2016.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 517. plenárnom zasadnutí 25. a 26. mája 2016 (schôdza z 25. mája) prijal 188 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Téma dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch, ako sú dodávateľské reťazce v textilnom, odevnom a obuvníckom priemysle, v odvetví elektroniky, nerastných surovín a agropriemysle, je skutočne zásadnou otázkou pre všetky verejné a súkromné subjekty pôsobiace v oblasti riadenia dodávateľských reťazcov na vnútroštátnej i medzinárodnej úrovni.

1.2 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) upravil svoje vnútorné postupy tak, aby mohol predložiť svoje stanovisko ešte pred 105. zasadnutím Medzinárodnej konferencie práce v Ženeve o otázkach dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch. EHSV odporúča:

1.3 Vyzvať Európsku komisiu, aby prijala komplexnú a ambicióznu stratégiu s cieľom presadzovať vo všetkých jej vnútorných (prístup k verejnému obstarávaniu EÚ, označovanie atď.) a vonkajších politikách (obchod, rozvoj, susedská politika atď.) dôstojnú prácu v globálnych dodávateľských reťazcoch.

1.4 Prijať spoločný jazyk a spoločné vymedzenia pojmov, preskúmať štatistické údaje rôznych subjektov: OECD, MOP, WTO, Európskou komisiou, Svetovou bankou a MMF (1), aby nedochádzalo k nejasnostiam a nesprávnemu výkladu a vypracovať súdržnú politiku medzi verejnými orgánmi pôsobiacimi v tejto oblasti s rôznymi kompetenciami.

1.5 So zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv treba uznať a podporovať dostupné osvedčené postupy a iniciatívy v rámci existujúceho „súboru nástrojov“: usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti, sektorové usmernenia OECD vyplývajúce z hĺbkovej analýzy (textil a odevy, nerastné suroviny, poľnohospodárstvo a financie), pomoc obchodu, finančné systémy na náhradu škody, kódexy správania, etikety, normy a nástroje sebahodnotenia. Cieľom je zaviesť postupnú, jednotnú a udržateľnú politiku v oblasti zodpovedného riadenia globálnych dodávateľských reťazcov.

1.6 Podporovať praktické a vhodné prístupy orientované na riziko, ktoré budú zohľadňovať špecifický charakter globálneho hodnotového reťazca a globálneho dodávateľského reťazca (lineárna alebo modulárna, jednoduchá alebo komplexná, krátka alebo dlhá organizácia).

1.7 Na základe hodnotenia existujúcich postupov podporovať formát partnerstiev viacerých zainteresovaných strán zahŕňajúcich verejné aj súkromné subjekty, sociálnych partnerov, mimovládne organizácie, expertov atď. s cieľom vytvoriť čo najlepšie portfólio opatrení inšpirovaných usmerneniami OECD na identifikáciu rizík, predchádzanie týmto rizikám a ich zmierňovanie, na komunikáciu a predkladanie správ o akčnom pláne. Opatrenia zahrnuté do akčných plánov by mohli zahŕňať legislatívne aj nelegislatívne opatrenia, osvedčené postupy, finančné stimuly, prístup k odbornému vzdelávaniu a budovanie kapacít pre sociálny dialóg a odborové zväzy.

1.8 Zasadzovať sa o to, aby sa osobitne premysleli druhy nástrojov transparentnosti, ktoré by sa mohli zaviesť s cieľom informovať konečných spotrebiteľov o sociálnych podmienkach výroby.

1.9 Na nadchádzajúcej konferencii MOP by sa malo zvážiť, ako by MOP mohla zohrávať aktívnu úlohu pri zabezpečovaní dôstojnej práce v celosvetových dodávateľských reťazcoch a preskúmať vývoj a budúce prijatie akýchkoľvek príslušných a vhodných nástrojov, ktoré spolu s odhodlaním všetkých zúčastnených strán prispejú k účinnému zlepšeniu pracovných podmienok.

2. Téma dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch: vymedzenie pojmov, kontext a rozsah

2.1 Vymedzenie pojmov

2.1.1 Globálny hodnotový reťazec: tento pojem sa objavil v polovici 90. rokov s cieľom opísať „celé spektrum činností, ktoré sa vyžadujú na to, aby sa výrobok dostal od nápadu k návrhu, získaniu surovín a výrobným vstupom, uvedeniu na trh, distribúcii a aby sa zabezpečila podpora pre konečného spotrebiteľa“ (2). Globálne hodnotové reťazce by mali uprednostňovať „modernizáciu postupov“ (výrobca zavádza lepšie technológie, aby zlepšil efektivitu) a „funkčnú modernizáciu“ (schopnosť výrobcu vyvíjať dizajn, budovať značku a marketingové schopnosti). Z viacerých príkladov je však zrejmé, že nie vždy je to tak. Otázka dosiahnutia udržateľného a zodpovedného riadenia globálnych hodnotových reťazcov patrí medzi priority medzinárodnej agendy (OECD, MOP, G7, G20, EÚ, OSN), a to vzhľadom na skutočnosť, že čoraz väčší objem obchodu a investícií po celom svete sa realizuje prostredníctvom globálnych hodnotových reťazcov a že outsourcing a cezhraničná koordinácia celosvetovej výroby vedúcimi podnikmi majú významné sociálne dôsledky. Niektoré z nich sú pozitívne, napr. lepšie platené pracovné miesta, väčšia zamestnanosť žien, vytváranie pracovných miest, čím sa umožňuje prístup k zamestnaniu, rozvoj zručností a šírenie vedomostí a technológií. Iné sú dôvodom na obavy, ako sú neisté pracovné miesta, zlé pracovné podmienky (vrátane oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci), nedostatok sociálnych práv (vrátane nedostatočného sociálneho zabezpečenia) a porušovanie ľudských práv a základných pracovných práv. To vedie k vývoju a zavádzaniu rôznych nástrojov na vnútroštátnej i medzinárodnej úrovni, ako sú dohovory Medzinárodnej organizácie práce, usmernenia OECD či hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (pozri aj odsek 2.3.3) a politické rámce, napríklad program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (3) a sprievodný akčný program z Addis Abeby o financovaní rozvoja (4), ktoré podporujú dodržiavanie pracovných noriem a podnecujú dôstojnú prácu, ako aj ďalší rozvoj obchodu, investícií, súkromného sektora a dodávateľských reťazcov.

2.1.2 Globálny dodávateľský reťazec: globálny dodávateľský reťazec pozostáva zo vzájomne prepojených organizácií, zdrojov a procesov, ktoré vytvárajú a poskytujú výrobky a služby koncovým zákazníkom. Ako taký je súčasťou globálneho hodnotového reťazca a zameraný na získavanie zdrojov, a nie na koncepciu či distribúciu tovarov alebo služieb.

Na zasadnutí medzinárodnej konferencie práce (najvyšší rozhodovací orgán MOP) sa v júni 2016 uskutoční všeobecná diskusia o dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch. Jej cieľom je pomôcť zložkám MOP (tzn. vládam, zamestnávateľom a pracovníkom) lepšie pochopiť, ako môže zapojenie do globálnych dodávateľských reťazcov pomôcť národným a miestnym hospodárstvam rásť udržateľným a inkluzívnym spôsobom, čo prispeje k vytváraniu a rastu podnikov, ako aj k podpore kvalitných pracovných miest a dodržiavaniu pracovných noriem. Toto stanovisko je príspevkom EHSV k tejto diskusii.

2.1.3 Dôstojná práca: koncepcia, ktorú vypracovali zložky MOP a ktorú prijala Medzinárodná konferencia práce vo vyhlásení o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu (5) – zahŕňa vnútroštátne a miestne programy zavedené s cieľom dosiahnuť štyri strategické ciele: — podporovať vytváranie pracovných miest, rozvoj zručností a udržateľné živobytie, — zaručiť pracovné práva, a to najmä pre znevýhodnených a chudobných pracovníkov, — rozšíriť sociálnu ochranu žien a mužov s cieľom poskytnúť primeranú náhradu v prípade straty alebo zníženia príjmu a prístup k primeranej zdravotnej starostlivosti, — podporovať sociálny dialóg prostredníctvom zapojenia silných a nezávislých organizácií pracovníkov a zamestnávateľov. MOP vo svojom postavení orgánu prijímajúceho normy s celosvetovou pôsobnosťou prijala viacero dohovorov s významom pre globálne dodávateľské reťazce. Patria sem základné pracovné normy (napr. podpora slobody združovania a právo na kolektívne vyjednávanie, podpora nediskriminácie v práci a zákaz nútenej a detskej práce), ako aj dohovory v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, inšpekcie práce a ďalšie. Ratifikujúce štáty sú povinné zosúladiť svoje právne predpisy a prax s týmito dohovormi. Okrem toho, na základe deklarácie MOP o základných zásadách a právach pri práci (6) z roku 1998 sú všetky členské štáty MOP povinné rešpektovať základné pracovné normy a uplatňovať ich v právnych predpisoch a praxi, aj keď ešte neratifikovali príslušné dohovory.

2.2 Štruktúra a význam globálnych hodnotových reťazcov a globálnych dodávateľských reťazcov v medzinárodnom obchode

2.2.1 Význam globálnych hodnotových reťazcov vo svetovom obchode sa rapídne zvýšil a podľa WTO, OECD, MOP a Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) (7) z roku 2013 predstavujú 60 – 80 % medzinárodného obchodu a viac ako 20 % pracovných miest na celom svete (8). Odvetvia, na ktoré sa vzťahujú takéto vzájomne prepojené organizačné prvky, ako je nápad, výroba, distribúcia a spotreba, a ktoré stimulujú nadnárodné spoločnosti, zahŕňajú poľnohospodárstvo, priemysel (napr. automobilový priemysel, letectvo, textil a odevy, hračky, elektronika) a služby (napr. telefonické centrá, informačné technológie).

2.2.2 Forma a štruktúry týchto globálnych hodnotových reťazcov sa takisto líšia: niektoré z nich sú pomerne krátke (malé množstvo činností), zatiaľ čo iné sú dlhšie a zahŕňajú hospodárske, sociálne a finančné väzby medzi spoločnosťami so sídlom vo viacerých vzdialených krajinách (od USA až po EÚ a Áziu). Gary Gereffi (9) rozlišuje tri dominantné typy riadenia: globálne hodnotové reťazce riadené odberateľmi, ďalej – vo väčšine prípadov – globálne hodnotové reťazce riadené nákladmi (to je prípad globálnych hodnotových reťazcov v odevnom a obuvníckom priemysle) a reťazce riadené výrobcami s niektorými technickými spôsobilosťami dodávateľov v rozvojových krajinách vrátane dizajnu a inovácií (elektronika).

2.2.3 Globálny dodávateľský reťazec ako súčasť globálneho hodnotového reťazca je založený na vzťahu medzi kupujúcimi, dodávateľmi a potenciálnymi subdodávateľmi. Tento „reťazec“ môže mať rôzny tvar: vertikálne integrovaný, uzavretý reťazec, riadenie modulárneho reťazca (hlavní dodávatelia sú schopní pracovať nezávisle od vedúceho podniku) alebo obchodné reťazce na komoditných trhoch.

2.3 Riadenie globálnych dodávateľských reťazcov v rámci stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov: kľúčoví aktéri a súbor nástrojov

2.3.1 EÚ v definícii sociálnej zodpovednosti podnikov uznáva „zodpovednosť podnikov za ich vplyvy na spoločnosť“ (10).

2.3.2 Na základe určitého počtu problémov, ktoré sa vyskytli za posledných 20 rokov, a to predovšetkým v odvetviach, ako je elektronika, športový tovar a odevy, boli najmä zo strany OECD identifikované tieto otázky rozhodujúce pre udržateľné riadenie globálneho hodnotového reťazca a globálneho dodávateľského reťazca zo strany nadnárodnej spoločnosti ako vedúceho podniku: a) identifikácia rizík závažných prípadov porušenia ľudských práv a pracovných práv, environmentálnych škôd a korupcie; b) predchádzanie výskytu týchto rizík prostredníctvom prístupu náležitej starostlivosti a realizácie udržateľného hospodárenia prostredníctvom posúdenia rizikového profilu krajiny a individuálneho posúdenia rizika dodávateľa (11); c) zmiernenie rizík pomocou jednotných, spoľahlivých a dlhodobých politík v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov týkajúcich sa dodávateľského reťazca: výber dodávateľa, požiadavky a zmluvy s existujúcimi dodávateľmi, sociálne audity a modernizácia kritérií na posudzovanie dosiahnutého pokroku; d) podávanie správ a komunikácia s rôznymi zainteresovanými stranami vo vnútri spoločnosti, ako sú odborové zväzy, i mimo nej, ako sú napríklad mimovládne organizácie alebo orgány verejnej správy zodpovedné za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci alebo vykonávanie dohovorov Medzinárodnej organizácie práce na zlepšenie udržateľného riadenia globálnych dodávateľských reťazcov.

2.3.3 Široká škála aktérov: mnohé verejné i súkromné, vnútroštátne, európske a medzinárodné organizácie a inštitúcie v súčasnosti pracujú na týchto otázkach, a to najmä po tragédii v Rana Plaza (Bangladéš) v roku 2013, pri ktorej prišlo o život viac ako 1 100 zamestnancov: a) na vnútroštátnej úrovni, okrem legislatívnych opatrení v oblastiach týkajúcich sa dôstojnej práce a ľudských práv (napr. britský zákon o modernom otroctve z roku 2015 s ustanoveniami o transparentnosti v dodávateľských reťazcoch) (12), vláda a parlament s podporou sociálnych partnerov, zainteresovaných strán, ako sú mimovládne organizácie, ako aj s podporou národného kontaktného miesta pre usmernenia OECD, vyvíjajú a zavádzajú rozličné iniciatívy (napr. národné akčné plány v oblasti podnikania a ľudských práv alebo v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov, alebo iné, ako napríklad nedávne iniciatívy vo Francúzsku alebo v Nemecku v oblasti náležitej starostlivosti); b) na úrovni EÚ boli prijaté opatrenia v rámci rôznych vnútorných a vonkajších politík, a to v rámci širších partnerstiev s tretími krajinami, ako aj prostredníctvom iniciatív pre jednotlivé sektory. Napríklad kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji v nedávno dohodnutých a realizovaných obchodných a investičných dohodách EÚ zahŕňajú záväzný prísľub zmluvných strán rešpektovať základné pracovné normy (vrátane pokroku smerom k ratifikácii základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce a smerovania k vyšším úrovniam ochrany domácej práce), účinne vykonávať ratifikované dohovory Medzinárodnej organizácie práce, podporovať dôstojnú prácu, systémy spravodlivého obchodu a postupy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Plánujú tiež vytvorenie monitorovacieho mechanizmu občianskej spoločnosti (popri orgánoch medzivládnej spolupráce) vrátane sociálnych partnerov s cieľom dohliadať na vykonávanie týchto ustanovení a informovať zmluvné strany o záležitostiach týkajúcich sa okrem iného obchodu a práce. Colné preferencie pre rozvojové krajiny udeľované v rámci systému VSP+ umožňujú zraniteľným krajinám úplné odstránenie pre viac než 66 % všetkých colných položiek, ak tieto krajiny prijmú záväzok ratifikovať a účinne vykonávať 27 základných medzinárodných dohovorov vrátane ôsmich základných dohovorov MOP (13). Európska únia tiež vyvinula a vykonáva stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov, uskutočnila smernice 2013/34/EÚ o mimofinančnom výkazníctve (ekologické a sociálne otázky, ľudské práva, boj proti korupcii, rozmanitosť v správnych radách podnikov atď.); pakt udržateľnosti pre Bangladéš (medzinárodná iniciatíva pod vedením EÚ, ktorej cieľom je zlepšenie dodržiavania pracovných práv, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnostných noriem v oblasti stavebníctva v bangladéšskom odvetví výroby konfekčných odevov) (14); novú obchodnú a investičnú stratégiu EÚ vrátane zodpovedného riadenia v oblasti globálnych dodávateľských reťazcov (15), pričom súčasné (holandské) predsedníctvo EÚ kladie dôraz na zodpovedné riadenie globálnych dodávateľských reťazcov. c) na medzinárodnej úrovni sa vedú diskusie a vykonávajú sa práce v rámci OECD (napr. príprava usmernení vyplývajúcich z hĺbkovej analýzy a týkajúcich sa zodpovedného dodávateľského reťazca v odevnom a obuvníckom odvetví (16), usmernení pre nadnárodné spoločnosti (17), vydanie usmernenia pre zodpovedné dodávateľské reťazce v sektore poľnohospodárstva (18)), OSN (napr. iniciatíva „Global Compact“ a hlavné zásady v oblasti podnikania a ľudských práv (19)) a MOP (revízia tripartitného vyhlásenia o nadnárodných spoločnostiach a sociálnej politike a príprava diskusie v rámci medzinárodnej konferencie práce v júni 2016 venovanej dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch). Boli zavedené rôzne súkromné iniciatívy trvalého alebo dočasného charakteru, napr. iniciatíva na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia v továrňach na odevy v Bangladéši v nadväznosti na tragédiu v Rana Plaza (bangladéšska dohoda o požiarnej a stavebnej bezpečnosti) (20).

2.3.4 Všetky tieto verejné a súkromné subjekty sú zapojené do rozvoja a vykonávania rôznych nástrojov zameraných na zlepšenie pracovných podmienok a pracovných práv: — regulácia, právo, dohody, — kódexy správania, — sociálny dialóg, a to tiež v cezhraničnom kontexte (21), — certifikácie v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a spoločenskej zodpovednosti, — režimy financovania odškodnenia obetí, — ďalšie iniciatívy viacerých zainteresovaných strán, — programy pomoci a rozvoja vrátane budovania kapacít (bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, sociálny dialóg, vykonávanie dohovorov Medzinárodnej organizácie práce atď.).

3. Posúdenie niektorých osvedčených postupov v dvoch rôznych hospodárskych odvetviach

3.1 Globálny dodávateľský reťazec v odevnom a obuvníckom priemysle

3.1.1 Globálny dodávateľský reťazec v odevnom a obuvníckom priemysle zahŕňa rôznych účastníkov a rôzne výrobné procesy. Z ázijsko-tichomorského regiónu sa vyvážajú do celého sveta odevy, textil a obuv v hodnote 601 miliárd USD, čo predstavuje 60 % celkového svetového obchodu, pričom Čína má na tomto vývoze najväčší podiel. Krajiny ako Bangladéš alebo Kambodža sa čoraz viac špecializujú na výrobu a vývoz odevov a obuvi, ktoré v roku 2014 predstavovali 89,2 % celkového vývozu tovaru v Bangladéši a 77,4 % celkového vývozu tovaru v Kambodži (22). Je to hlavne vďaka prudkému nárastu miezd v čínskom odevnom a textilnom priemysle, čo viedlo medzinárodných odberateľov k tomu, aby hľadali nových dodávateľov v Ázii. Podľa MOP (23) priemerný zárobok v roku 2014 vo väčšine krajín nedosiahol ani 200 USD mesačne. V prípade nekvalifikovaných pracovníkov v odevnom priemysle sa uplatňuje mesačná minimálna mzda v Číne (do 297 USD), na Filipínach, v Malajzii, Indonézii (247 USD), Thajsku, vo Vietname (145 USD), v Indii (136 USD), Kambodži (128 USD), Pakistane (119 USD), Bangladéši (71 USD) a na Srí Lanke (66 USD). Medzi najväčšie riziká patrí nedostatočná úroveň životného minima, nútená alebo detská práca, zlé pracovné vzťahy v dôsledku nedostatočnej ochrany slobody združovania a obmedzení v oblasti kolektívneho vyjednávania, nedostatočná bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, nedostatočná inšpekcia práce, zaostalé systémy na riešenie pracovných úrazov, znečistenie vody, vystavenie chemickým látkam, ako aj vykorisťovanie pracujúcich žien.

3.1.2 Zrútenie budovy Rana Plaza v Bangladéši 24. apríla 2013, v ktorej sídlili továrne na odevy, spôsobilo smrť 1 136 zamestnancov, prevažne žien. Rozsah nešťastia, ku ktorému došlo v dôsledku veľmi zlého technického stavu budovy a neexistujúcich únikových východov, viedol k mimoriadnej mobilizácii vlád (EÚ a členských štátov, USA, Kanady, Nórska), medzinárodných organizácií (MOP, OECD a Svetovej banky), medzinárodných a miestnych zainteresovaných strán, ktorej výsledkom bol ambiciózny súbor opatrení s cieľom podporiť vnútroštátne krátkodobé opatrenia (odškodnenie pre rodiny obetí, inšpekcia v továrňach na odevy a opatrenia na nápravu, nové metódy auditu, revízia zákonníka práce), vnútroštátne strednodobé opatrenia (napr. posilnenie nezávislých odborových zväzov, ako aj inšpekcie práce) a systematické opatrenia s cieľom podporiť zodpovedné riadenie globálnych dodávateľských reťazcov. Príklad: Zhodnotenie dosiahnutého pokroku v odvetví konfekčných odevov v Bangladéši po zrútení budovy Rana Plaza (január 2016) — Bangladéšska dohoda o požiarnej a stavebnej bezpečnosti: podpísalo ju 220 odberateľov odevov; — Aliancia pre bezpečnosť bangladéšskych pracovníkov: založilo ju 26 prevažne severoamerických značiek v máji 2013; — v odvetví konfekčných odevov vzniklo do januára 2016 v Bangladéši 341 nových odborových zväzov (v roku 2014 ich bolo 132); — do januára 2016 sa vykonali inšpekcie zamerané na štrukturálnu a požiarnu bezpečnosť a bezpečnosť elektrickej siete v 3 734 továrňach, ktoré vyvážajú konfekčné odevy; — bolo prijatých 235 nových inšpektorov (24); — Bangladéšsky program pre lepšie pracovné podmienky: 38 tovární dodávajúcich odevy 17 značkám a maloobchodníkom; — odškodnenie obetiam: 24,1 milióna USD pre 3 490 prijatých žiadostí o odškodnenie.

3.1.3 OECD pripravuje usmernenia vyplývajúce z hĺbkovej analýzy a týkajúce sa zodpovedných dodávateľských reťazcov v odvetví odevov a obuvi.

3.1.4 MOP v spolupráci s medzinárodnými darcami, vládami a zástupcami pracovníkov a zamestnávateľov realizuje projekty v odevnom odvetví (napríklad v Ázii), ktorých cieľom je zlepšiť prístup k informáciám o mzdách, pracovných podmienkach a pracovných vzťahoch v snahe zlepšiť kvalitu sociálneho dialógu o pracovných normách, posilniť postavenie sociálnych partnerov a mechanizmy kolektívneho vyjednávania, ako aj zabezpečiť uplatňovanie pracovných noriem na úrovni výroby (25).

3.1.5 Európska komisia pripravuje hlavnú iniciatívu v oblasti udržateľného dodávateľského reťazca v odevnom priemysle vrátane spoločného plánovania, koordinovaného financovania, spoločného vykonávania programov, zvyšovania povedomia medzi spotrebiteľmi atď.

3.1.6 Sociálni partneri EÚ pôsobiaci v odvetví textilu a odevov vyvinuli spoločnú iniciatívu podporovanú Európskou komisiou, ktorá zahŕňa nástroj na hodnotenie rizík v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov pre globálne dodávateľské reťazce. V súčasnosti tento nástroj dokončujú s cieľom pripraviť ho na šírenie medzi malými a strednými podnikmi a inými zainteresovanými stranami.

3.1.7 Holandské predsedníctvo EÚ požaduje preskúmať spôsoby posilnenia synergií medzi politikami EÚ v oblasti rozvoja a obchodu s cieľom prispieť k udržateľnosti globálnych hodnotových reťazcov.

3.1.8 Nemecký spolkový minister pre hospodársku spoluprácu a rozvoj Gerd Müller založil osobitné partnerstvo pre „udržateľný textilný priemysel“, ktoré združuje hlavných partnerov. Na poslednom zasadnutí krajín G7 zhrnul situáciu veľmi výstižne takto: „Prijatie zodpovednosti by stálo jedno euro. Jediné euro z ceny šiat, bundy alebo nohavíc je potrebné, aby sa zabezpečilo, že tvrdá práca v Bangladéši, Kambodži alebo v Afrike bude zaplatená a deti a krajčírky budú mať lepšie životné vyhliadky“ (26).

3.1.9 Rozmach súkromných iniciatív priniesol skúsenosti a pomoc pri výmene osvedčených postupov. Patrí sem iniciatíva ICS (Initiative Clause Sociale) 22 veľkých obchodných reťazcov, ako je Monoprix, Carrefour alebo Casino, dosahujúcich obrat vo výške viac ako 243 miliárd EUR, ktoré majú podobnú metodiku pre svoje sociálne audity; a iniciatíva BSCI (Iniciatíva zameraná na dodržiavanie sociálnych noriem pri obchodovaní), ktorú v roku 2003 založila FTA (Asociácia voľného obchodu) so sídlom v Bruseli a ktorá združuje viac než 1 700 predajcov a dovozcov z 36 krajín v obchodných vzťahoch s 30 000 továrňami.

3.2 Globálny hodnotový reťazec a globálny dodávateľský reťazec v odvetví elektroniky

3.2.1 Ako sa uvádza v štúdii o globálnych hodnotových reťazcov, ktorú vypracovali Sturgeon a Kawakami (27), „výrobné vstupy v odevnom priemysle sa javia ako oveľa menej dôležité z hľadiska hodnoty medziproduktov než vstupy v odvetví elektroniky a osobných vozidiel.“

3.2.2 Globálny hodnotový reťazec v oblasti elektroniky je jedným z najdôležitejších v oblasti tovarov, keďže predstavuje viac ako 17 % všetkých vyrobených medziproduktov v roku 2006 v porovnaní s 2,7 % v prípade chemikálií a plastov a s1,9 % v prípade častí lietadiel. Na čele krajín vyvážajúcich elektronické medziprodukty sú dve krajiny: Čína/Hongkong a USA.

3.2.3 „Modularitu hodnotového reťazca“ vytvárajú tri druhy podnikateľských subjektov: — vedúce podniky (najmä v priemyselných krajinách), — zmluvní výrobcovia zabezpečujúci nákup komponentov, montáž obvodových dosiek, finálnu montáž a testovanie, so sídlom predovšetkým v Číne, na Taiwane a vo Vietname, — popredné firmy v rámci platformy definované ako „spoločnosti, ktoré úspešne implantovali svoje technológie (vo forme softvéru, hardvéru alebo ich kombinácie) do výrobkov iných spoločností.“ Modularita tohto špecifického hodnotového reťazca spočíva v kodifikácii a štandardizácii kľúčových obchodných procesov, ako je automatizované projektovanie, plánovanie výroby a kontrola zásob a logistiky.

3.2.4 Spotrebná elektronika sa vyznačuje krátkym životným cyklom výrobkov, od troch do 18 mesiacov, s rýchlym skončením životnosti. Výsledkom je, že dodávatelia týchto výrobkov sú nútení skracovať dobu ich uvádzania na. Napríklad v roku 2007, keď bol predstavený Apple iPhone, bol čas na uvedenie na trh šesť mesiacov; v roku 2012 sa skrátil na menej než dva týždne (28). Pre výrobcov a pracovníkov je to veľká výzva a je potrebné vyvinúť a realizovať jej riešenia. Kým v niektorých spoločnostiach sa dosiahla dohoda o práci nadčas alebo na zmeny v hlavnej sezóne s kompenzáciou po zvyšok roka, iné spoločnosti zaznamenávajú značný nárast zmlúv na krátkodobé zamestnanie a najímajú agentúrnych pracovníkov alebo migrantov (napríklad v roku 2009 predstavovali v Mexiku 60 % pracovnej sily v elektronickom priemysle zamestnanci agentúr, pričom v hlavnej sezóne vzrástol ich podiel na 90 %) (29). Táto situácia vedie často k znižovaniu úrovne dodržiavania práv pracovníkov, t. j. k nižším mzdám, nedostatočnému sociálnemu zabezpečeniu alebo zákazu členstva v odboroch. Okrem prijatia vnútroštátnych právnych predpisov by riešenia mohli zahŕňať dohody na podnikovej úrovni, ako aj lepšiu koordináciu a výmenu informácií medzi odberateľmi a dodávateľmi, čo umožní lepšie plánovanie výroby a uprednostnenie prijímania stálych zamestnancov pred dočasným zamestnávaním.

3.2.5 Otázky dodržiavania ľudských práv a pracovných práv sa týkajú elektronického priemyslu aj v súvislosti s problematikou ťažby nerastov zo zdrojov v oblastiach ovplyvnených konfliktami a vo vysokorizikových oblastiach, ako je región Veľkých jazier v Afrike (30). V nadväznosti na prijatie právnych predpisov USA (Dodd-Frankov zákon) predložila Európska komisia v roku 2014 návrh nariadenia o vytvorení mechanizmu samocertifikácie pre dovozcov cínu, tantalu, volfrámu a zlata na trh EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa výnosy z ťažby týchto nerastov a obchodu s nimi nepoužívali na podporu miestnych ozbrojených konfliktov. Naopak, náležitá starostlivosť by mala spolu s ďalšími opatreniami prispieť k transparentnosti v dodávateľskom reťazci a mala by mať pozitívny vplyv na tvorbu pracovných miest a pracovné podmienky v baniach, ako je bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, úroveň príjmov alebo uzatváranie oficiálnych pracovných zmlúv. To by tiež umožnilo pokračovať v získavaní nerastov v Afrike namiesto presunu do iných regiónov vo svete, ktoré nie sú ovplyvnené konfliktom (31).

3.2.6 OECD vypracovala usmernenia vyplývajúce z hĺbkovej analýzy a týkajúce sa zodpovedných dodávateľských reťazcov nerastov a nerastov z oblastí ovplyvnených konfliktom a s vysokým rizikom (32).

3.3 Globálne hodnotové reťazce a globálne dodávateľské reťazce v iných odvetviach

3.3.1 EHSV by tiež rád zdôraznil, že globálne hodnotové reťazce a globálne dodávateľské reťazce v ostatných odvetviach, ako sú služby a agropriemysel, by mohli čeliť problémom v oblasti pracovných podmienok, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci.

3.3.2 MOP sa v rámci podpory v oblasti dôstojnej práce vo vidieckom hospodárstve (33) sa zameriava na tri prioritné oblasti opatrení: dôstojná práca pre znevýhodnené, marginalizované a zraniteľné vidiecke obyvateľstvo, dôstojná práca pre poľnohospodárskych pracovníkov v dodávateľských reťazcoch, dôstojná práca pre poľnohospodárskych pracovníkov na plantážach.

4. Príspevok EHSV k spôsobu zabezpečenia dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch

Vzhľadom na nadchádzajúce105. zasadnutie Medzinárodnej konferencie práce v júni 2016 (Ženeva) by EHSV rád zverejnil svoj príspevok s rôznymi odporúčaniami, ktoré sa týkajú najefektívnejších spôsobov, ako zabezpečiť zlepšenie pracovných podmienok pracovníkov dodávateľských alebo subdodávateľských spoločností zapojených do výrobných kapacít v rámci globálnych dodávateľských reťazcov.

4.1 Objasniť úlohy všetkých zainteresovaných strán

Úlohy a zodpovednosť jednotlivých zainteresovaných strán by sa mali objasniť, aby sa predišlo nedorozumeniam:

— Vlády majú na starosti prípravu, vykonávanie a presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov v pracovnoprávnej a sociálnej oblasti, ratifikáciu a účinné vykonávanie dohovorov MOP a v prípade členských štátov EÚ aj transpozíciu a vykonávanie smerníc EÚ; ich povinnosťou je tiež poskytovať všetky administratívne a finančné zdroje vrátane zdrojov pre inšpekciu práce s cieľom zabezpečiť súlad s právnym rámcom.

— Medzinárodné organizácie stanovujú normy a rozvíjajú globálne iniciatívy s cieľom podporovať medzinárodné pracovné normy a zodpovedné správanie podnikov. Dokumenty, ako sú hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (rámec „ochrany, rešpektovania a prostriedkov nápravy“), poskytujú v tejto súvislosti usmernenia týkajúce sa úloh a zodpovednosti hlavných aktérov.

— Od sociálnych partnerov sa očakáva zapojenie do sociálneho dialógu o pracovných normách a pracovných podmienkach a podpora, a to aj v odvetvovom a cezhraničnom kontexte, zatiaľ čo vlády by mali zabezpečiť účinnú ochranu a podporu slobody združovania a kolektívneho vyjednávania.

— Nadnárodné spoločnosti by mali pri svojej činnosti dodržiavať právne predpisy platné v príslušných krajinách; vyzývajú sa tiež, aby sa zaviazali k uplatňovaniu prístupov sociálnej zodpovednosti podnikov a náležitej starostlivosti.

— Mimovládne organizácie dopĺňajú úsilie ostatných aktérov a zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia o pracovných právach, ako aj pri odhaľovaní prípadov zneužívania. Vzhľadom na zložitosť a zjavné veľké riziká spojené s týmito kľúčovými aktérmi EHSV vyzýva na zriadenie štruktúrovaných, transparentných a inkluzívnych platforiem zainteresovaných strán na riešenie týchto zložitých problémov.

4.2 Splniť úlohu štatistického merania obchodných a investičných tokov

EHSV by chcel posúdiť stav globálnych hodnotových reťazcov a globálnych dodávateľských reťazcov, pokiaľ ide o ich hodnotu, rast a pracovné miesta, ako aj ich súčasný kvalitatívny vývoj. To znamená spoluprácu napr. s Eurostatom a GR pre obchod, pokiaľ ide dostupné údaje, ktoré zozbierali WTO a OECD. Toto lepšie pochopenie novej organizácie medzinárodného obchodu určite povedie k novým návrhom na využitie tradičných nástrojov dohôd o obchode a rozvoji, ako je napríklad odstránenie taríf, zbližovanie v oblasti regulácie, lepší prístup k verejnému obstarávaniu, spoločné pravidlá pôvodu, budovanie kapacít a pomoc obchodu.

4.3 Usilovať sa o skutočne integrovaný prístup EÚ týkajúci sa napr. obchodu, rozvoja a susedskej politiky

EHSV podporuje ochotu Európskej Komisie vyjadrenú v nedávnom oznámení o obchodnej a investičnej politike EÚ používať súbor vonkajších politík EÚ s cieľom podporiť udržateľný rozvoj v tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, ako je Bangladéš, Vietnam, Mjanmarsko (34), Kambodža alebo Laos, ako aj v krajinách na iných kontinentoch, a to prostredníctvom rôznych nástrojov. To by malo zahŕňať zakotvenie kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji do aktuálne prerokúvaných a budúcich dohôd o voľnom obchode, lepšie prepojenie medzi obchodnou politikou a pomocou/budovaním kapacít, podporu zodpovedného správania sa podnikateľov v investičnej politike a v rámci rozvoja súkromného sektora, špecializované projekty zamerané na zlepšenie dodržiavanie pracovných noriem, podporu sociálnych partnerov na vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o odbornú prípravu, informačné semináre atď.

4.4 Navrhnúť realistické záväzky

EHSV má veľa skúseností v oblasti udržateľnosti, účasti na vykonávaní a monitorovaní špecializovaných kapitol dohôd o voľnom obchode, so zapojením do širokej škály výborov občianskej spoločnosti, ktoré mu umožňujú navrhovať spravodlivú rovnováhu medzi nevyhnutnými požiadavkami právnych predpisov v oblasti ľudských práv a pracovných práv, transparentnosti, boja proti korupcii a potrebnou flexibilitou nadnárodných spoločností pri organizovaní a rozvíjaní ich globálnych dodávateľských reťazcov účinným spôsobom a s ohľadom na rôzne miestne pomery.

4.5 Podporovať účinné preventívne opatrenia

Malé a stredné podniky sa na celom svete čoraz viac zapájajú do globálnych dodávateľských reťazcov a v tejto súvislosti stále existuje ich značný nevyužitý potenciál. Z tohto dôvodu by EHSV chcel venovať viac pozornosti niektorým konkrétnym nástrojom, ktoré sú dostupné na trhu, a spoločnosti ich už odskúšali a testovali, pričom tieto nástroje by pomohli malým a stredným podnikom zapojiť sa do udržateľného riadenia svojich globálnych dodávateľských reťazcov vrátane mapovania dodávateľov, nástrojov sebahodnotenia, noriem a návrhov na zmluvné objednávky.

4.6 Pomôcť vytvoriť novú generáciu auditov

Sociálne audity sa objavili v 90. rokoch 20. storočia a boli kritizované za svoje technické aspekty (napr. kvalifikácia audítorov, spôsoby vykonávania auditov, charakter otázok) aj za podstatné aspekty (predbežné meranie pre jedného dodávateľa, žiadny systémový a postupný pokrok, zodpovednosť tretích osôb za zlepšenie sociálnych podmienok atď.). EHSV by chcel podporiť vznik novej generácie auditov, ktoré by zahŕňali nielen sociálne audity, ale aj audity v oblasti životného prostredia a otázky týkajúce sa riadenia s ambicióznejšími cieľmi. Konečným cieľom je nahradiť štandardizované dotazníky diagnostikou s viacerými kritériami špecifickými pre jednotlivé spoločnosti v konkrétnom globálnom dodávateľskom reťazci a zaviesť spoľahlivý nadväzujúci postup s podporou sociálnych partnerov.

4.7 Vymyslieť účinné nástroje transparentnosti pre spotrebiteľov

Účastníci summitu G7 v decembri 2015 napríklad uvítali praktické nástroje, ako sú aplikácie na mobilných zariadeniach, ktoré môžu pomôcť spotrebiteľom porovnať a pochopiť sociálne a environmentálne značky výrobkov.

EHSV podporuje súčasné úsilie EÚ merať a zobrazovať uhlíkovú stopu niektorých kategórií spotrebného tovaru a je pripravený podporovať najlepšie vnútroštátne postupy v oblasti environmentálneho označovania, ako je napríklad experiment s environmentálnym označovaním založeným na viacerých kritériách, ktorý sa uskutočnil vo Francúzsku v rokoch 2010 až 2013.

4.8 Podporovať programy na budovanie kapacít a ďalšie iniciatívy zamerané na prístupy posilnenia sociálneho dialógu a zapojenia všetkých zainteresovaných strán

Globálna ekonomická výkonnosť spoločností a dodržiavanie zásad dôstojnej práce sú úzko späté s existenciou nezávislých odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov, kvalitou sociálneho dialógu a blahobytom pracovnej sily.

EHSV podporuje „program pre lepšie pracovné podmienky“ vypracovaný MOP, ktorého cieľom je pomôcť miestnym sociálnym partnerom účinne plniť svoje úlohy a viesť kolektívne vyjednávanie.

Odvetvová iniciatíva, ako je Bangladéšska dohoda o požiarnej a stavebnej bezpečnosti v odvetví konfekčných odevov, môže mobilizovať odberateľov, výrobcov a odbory, aby vypracovali a uplatňovali komplexný a účinný prístup zahŕňajúci celé odvetvie.

EHSV tiež podporuje medziodvetvový sociálny dialóg vrátane nadnárodných dohôd na úrovni podnikov/medzinárodných rámcových dohôd. Existujúce nadnárodné dohody na úrovni podnikov/medzinárodné rámcové dohody sa osvedčili ako dôležitý nástroj presadzovania práv pracovníkov v globálnych dodávateľských reťazcoch. Pri ďalšom vývoji alebo rozšírenom uplatňovaní by však mala zohľadňovať potreba zachovať flexibilitu obsahu aj nadväzujúcich mechanizmov takýchto dohôd. Partneri by sa tiež mali usilovať o ich neustále zlepšovanie na základe poznatkov získaných pri ich vykonávaní.

V Bruseli 25. mája 2016 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development): Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, MOP: Medzinárodná organizácia práce, WTO (World Trade Organization): Svetová obchodná organizácia, MMF: Medzinárodný menový fond.

(2) www.globalvaluechains.org/concept-tools.

(3) http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(4) http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf.

(5) http://www.ilo.org/global/meetings-and-events/campaigns/voices-on-social-justice/WCMS_099766/lang--en/index.htm.

(6) http://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm.

(7) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2013_en.pdf.

(8) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_368626.pdf.

(9) The organisation of Buyer-Driven Global Commodity Chain: How US Retailers Shape Overseas Production Networks, Commodity Chains and Global Capitalism, Westport, 1994.

(10) http://ec.europa.eu/growth/industry/corporate-social-responsibility/in-practice/index_en.htm.

(11) Pozri napríklad nástroj sebahodnotenia vyvinutý konfederáciou Euratex a úniou IndustriAll s podporou Európskej komisie pre textilné a odevné spoločnosti z EÚ.

(12) http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2015/30/contents/enacted.

(13) V roku 2011 EHSV prijal stanovisko týkajúce sa tohto systému: Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 82.

(14) http://trade.ec.europa.eu/doclib/events/index.cfm?id=1433 a http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1447.

(15) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

(16) https://mneguidelines.oecd.org/responsible-supply-chains-textile-garment-sector.htm.

(17) https://mneguidelines.oecd.org/text/.

(18) http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/rbc-agriculture-supply-chains.htm.

(19) http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

(20) http://bangladeshaccord.org/.

(21) Môže mať formu nadnárodných dohôd na úrovni podnikov známych aj ako medzinárodné rámcové dohody. Ďalšie informácie možno nájsť v informačnej správe REX/443, strana 8: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.35349.

(22) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/documents/publication/wcms_419798.pdf.

(23) Tamtiež.

(24) Progress in implementation, outcome of the Review meeting on the Sustainability Compact for Bangladesh, 11. januára 2016.

(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/---ilo-islamabad/documents/publication/wcms_363149.pdf.

(26) http://www.bmz.de/g7/en/Entwicklungspolitische_Schwerpunkte/Menschenwuerdige_Arbeit/index.html.

(27) Was the crisis a Window of Opportunity for Developing Countries?, Timothy J. Sturgeon, Momoko Kawakami, Policy Research Paper, Svetová banka.

(28) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_345445.pdf.

(29) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_317267.pdf.

(30) EHSV prijal v októbri 2013 stanovisko týkajúce sa dôležitého dovozu pre EÚ vrátane nerastov a surovín: Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 47.

(31) http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-157_en.htm.

(32) http://www.oecd.org/corporate/mne/48004323.pdf.

(33) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---relconf/documents/meetingdocument/wcms_311653.pdf.

(34) Napr. Iniciatíva na podporu pracovných práv v Mjanmarsku (MOP, USA, Japonsko, Dánsko, EÚ).