SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 21.10.2005 
KOM(2005) 529 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE 
o pokroku, ktorý Bosna a Hercegovina dosiahla pri implementácii priorít pod ľa „Štúdie 
uskutočniteľnosti o pripravenosti Bosny a Hercegoviny rokova ť o stabiliza čnej 
a asociačnej dohode s Európskou úniou (KOM(2OO3) 692, kone čné znenie)“ 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Na zasadnutí Európskej rady v Solúne v júni 2003 sa potvrdil stabiliza čný a asocia čný proces 
(SAP) ako rámec politiky Európskej únie pre juhovýchodnú Európu. V rámci SAP sa 
uzatvárajú stabiliza čné a asocia čné dohody (SAD) medzi EÚ a krajinami SAP1. Zasadnutie 
Európskej rady v Solúne tiež potvrdilo, že Bosn a a Hercegovina je po tenciálny kandidát na 
členstvo v EÚ. Európsku perspektívu pre kr ajiny západného Balkánu potvrdili závery 
predsedníctva Európskej rady z júna 2005. 
V novembri 2003 predložila Komisia štúdiu uskuto čniteľnosti (ŠU) o pripravenosti Bosny 
a Hercegoviny rokova ť o SAD2. Záverom ŠU bolo, že Komisia rozhodne o odporú čaní pre 
rozhodnutie Rady za čať rokovania o SAD s Bosnou a Hercegovinou hne ď ako sa uistí, že pri 
plnení šestnástich priorít st anovených v oddiele C (Záver) dane j štúdie sa dosiahol významný 
pokrok . 
V tomto oznámení sa hodnotí, či Bosna a Hercegovina dosiahla požadovaný „významný 
pokrok“ pri realizácii priorít ŠU. 
2. V ZŤAHY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A  BOSNOU A HERCEGOVINOU  
V súčasnosti nemá EÚ žiaden zmluvný vz ťah s Bosnou a Hercegovinou. Napriek tomu sa za 
posledné roky zaviedol štrukt úrovaný dialóg medzi Bos nou a Hercegovinou a EÚ. Od 
začiatku uvedenej iniciatívy využíva Bosna a He rcegovina viaceré nástroje SAP, najmä 
autonómne obchodné koncesie týkajúce sa takmer všetkých výrobkov Bosny a Hercegoviny 
a značnú finančnú podporu.  
V roku 1998 viedlo vyhlásenie EÚ o „osobitných vz ťahoch medzi EÚ a Bosnou 
a Hercegovinou“ k zriadeniu Konzulta čnej pracovnej skupiny EÚ/Bosna a Hercegovina 
(KPS) s cie ľom pomáha ť pri príprave zmluvných vz ťahov. Od štúdie uskuto čniteľnosti z roku 
2003 sa KPS zameriava na podporu a monitorovanie reforiem v k ľúčových oblastiach 
definovaných v ŠU. Tieto oblasti sa vo ve ľkej miere zhodujú s krátkodobými prioritami 
Európskeho partnerstva s Bosnou a Herce govinou, ktoré sa pr ijalo v júni 20043. 
3. P OKROK BOSNY A  HERCEGOVINY PRI PLNENÍ PRIORÍT DEFINOVANÝCH V ŠTÚDII 
USKUTO ČNITEĽNOSTI Z  ROKU 2003  (ŠU) 
ŠU z roku 2003 a perspektíva rokovania o SAD zohrali úlohu výrazného katalyzátora 
reforiem v Bosne a Hercegovine. Najdôležitejšie  úspechy pri plnení šestnástich priorít ŠU 
možno zhrnú ť takto:  
                                                 
1 Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko a 
Čierna Hora 
2 KOM (03) 692 z 18. novembra 2003. 
3 Rozhodnutie Rady 2004/515/ES; Ú. v. EÚ L 221/2004. 
 
SK 3   SK V súvislosti s existujúcou podmiene čnosťou a medzinárodnými záväzkami (ŠU1)  splnila 
Bosna a Hercegovina zostávaj úce požiadavky cestovnej mapy EÚ4 a zabezpe čila dodržiavanie 
mierových dohôd z Daytonu-Paríža. Významné pokroky sa dosiahli v oblasti spolupráce 
s Medzinárodným trestným tribunálom pr e bývalú Juhosláviu (ICTY) a v posledných 
mesiacoch bol zna čný počet vojnových zlo čincov vydaný do Haagu. Vo svojej desiatej správe 
vydanej na konci apríla 20055 Rada Európy (RE) uznala, že Bosna a Hercegovina splnila 
väčšinu svojich poprístupových záv äzkov a vymenovala rad nedávnych pozitívnych krokov 
v oblasti ľudských práv a právneho štátu. Pokia ľ ide o riadenie (ŠU2) , celkove sa zlepšila 
práca Rady ministrov a parlamentu. Zriadili sa  nové ministerstvá a in štitúcie , ktoré sa 
postupne pripravujú na riadny výkon všetkýc h svojich povinností.  Bol prijatý „Ak čný plán 
prioritných reforiem“, ako aj  konsolidovaný pracovný plán vlády na vnútroštátnej úrovni, 
ktorý spája priority politiky s rozpo čtovými zdrojmi. 
Posilnila sa aj verejná správa  Bosny a Hercegoviny (ŠU3) . Boli poskytnuté potrebné finan čné 
prostriedky pre agentúry štátnej služby na úrovni  štátu a jednotlivých krajín a zlepšila sa 
spolupráca medzi agentúrami. Zna čne sa posilnili administratívne štruktúry priamo spojené 
s európskou integráciou (ŠU4) . V súčasnosti je funk čné najmä riadite ľstvo pre európsku 
integráciu, ktoré sa stalo hla vným partnerom pre rozvoj vz ťahov medzi Bosnou 
a Hercegovinou a EÚ.  
V oblasti ľudských práv (ŠU5)  je dôležité spomenú ť, že sa prijali právne pr edpisy potrebné na 
podporu návratu ute čencov a že sa založil a je v prevádzke Fond pre návrat ute čencov. Pod ľa 
odporúčania RE a iných medzinárodných orgánov sa právomoci v oblasti ľudských práv 
presunuli z úrovne krajín na štátnu úrove ň. Zriadil sa výbor pre ľudské práva, ktorý pracuje 
pri ústavnom súde a zaru čuje náležité pokra čovanie vo veciach týkajúcich sa ľudských práv. 
Súd má pridelené primerané finan čné prostriedky. V obl asti súdnictva (ŠU6)  sa prijali právne 
predpisy potrebné na zriadenie Vysokej ra dy pre sudcov a prokurátor ov Bosny a Hercegoviny 
(VRSP) a v sú časnosti je VRSP funk čná. Je to k ľúčový krok pre konsolidáciu štátnej kontroly 
nad súdnictvom jednotlivých krajín a pre posiln enie nezávislosti súdnictva v celej Bosne 
a Hercegovine. Boli poskytnuté prostriedky a pe rsonál pre štátny súd a štátnu prokuratúru 
Bosny a Hercegoviny. 
Pokiaľ ide o boj proti kriminalite, najmä organizovanému zlo činu (ŠU7) , dosiahla Bosna 
a Hercegovina zna čné pokroky pri posil ňovaní výkonnosti presadzova nia práva na štátnej 
úrovni, a to najmä pridelením potrebných zdrojov na zabezpe čenie riadneho fungovania 
štátnej informa čnej a ochrannej agentúry. Postu pne sa buduje ministerstvo bezpe čnosti, aby sa 
zabezpečilo náležité plnenie jeho úloh. V oblasti reformy polície prijali strany dohodu 
o reštrukturalizácii polície v sú lade s troma princípmi uvedený mi Komisiou, a to: i) všetky 
legislatívne a rozpo čtové právomoci týkajúce sa záležitostí polície musia by ť udelené na 
úrovni štátu, ii) predchádzanie politi ckému vplyvu na výkon polície a iii) funk čné miestne 
oblasti pôsobnosti polície musia by ť určené na základe technic kých kritérií policajného 
systému s operatívnym velením na miestnej úrovni.  
                                                 
4 V roku 2000 „cestovná mapa“ EÚ definovala osemnás ť počiatočných opatrení, ktoré mala Bosna 
a Hercegovina prija ť pred tým, ako Komisia vypracuje hodnotiacu štúdiu o uskuto čniteľnosti začatia 
rokovaní o SAD s Bosnou a Hercegovinou. Kroky uvedené v cestovnej mape boli „v dostato čnej miere 
prijaté“ v septembri 2002. Komisii sa tak otvorili dvere k vypracovaniu štúdie uskuto čniteľnosti. (ŠU). 
5 GS/Inf (2005)8 z 25. apríla 2005 
 
SK 4   SK Zriadili sa náležité štruktúry pre oblas ť azylu a migrácie (ŠU8)  v súlade s medzinárodnými 
normami. Zodpovednos ť za určovanie štatútu ute čenca prešla z UNHRC na ministerstvo 
bezpečnosti, ktoré zárove ň definovalo s tým súvisiace kritériá a postupy. 
Pokiaľ ide o reformu colnej a da ňovej správy (ŠU9) , zabezpe čila Bosna a Hercegovina 
implementáciu odporú čaní Komisie pre politiku nepriamych daní, a to prijatím zákona 
o Úrade pre nepriame dane (ÚND) a prísluš ných vykonávacích predpisov. ÚND, ako aj nový 
colný orgán, sú v sú časnosti funk čné. Pokroky sa dosiahli v oblasti  zavedenia DPH, ktoré je 
naplánované na 1. január 2006.  
V oblasti rozpo čtovej legislatívy a praxe (ŠU10 a ŠU11)  boli prijaté právne predpisy 
o rozpočte týkajúce sa viacro čného rozpo čtového plánovania a prijali sa významné kroky na 
vypracovanie konsolidovaného vládneho hodnoten ia. Okrem toho sa dosiahol pokrok pokia ľ 
ide o zavedenie centralizovaného zaznamenáva nia všetkých príjmov orgánov verejnej moci 
na rôznych úrovniach vlády vrátane grant ov a iných foriem medzinárodnej pomoci.  
V oblasti štatistiky (ŠU12)  Bosna a Hercegovina prijala a im plementuje zákon o štatistike 
s cieľom vytvori ť funkčný systém s jasným rozdelením zodpovednosti a mechanizmami 
koordinácie. Bosna a Hercegovina za čala poskytova ť štatistiku o obchode EUROSTATu. 
V oblasti obchodu (ŠU13)  pripravila Bosna a Herceg ovina návrh obchodnej politiky. 
S cieľom podpori ť vývoz, ale aj štandardy a jednotný hospodársky priestor zaviedla Bosna 
a Hercegovina certifikáciu a ďalšie postupy pri vývoze živo číšnych produktov na úrovni štátu. 
Bol zriadený fytosanitárny úrad.  
V oblasti energetiky (ŠU14)  vypracovala Bosna a Hercegovina ak čné plány na 
reštrukturalizáciu trhu s elektrickou energiou a za čala ich realizáciu. Zárove ň dosiahla 
pokroky v regionálnej spolupráci v tejto oblasti, a to najmä zavedením opatrení definovaných 
v Memorande o porozumení v oblasti energetiky podpísanom v Aténach v roku 2003.  
Bosna a Hercegovina dosiahla významné pokroky pri zavádzaní jednotného hospodárskeho 
priestoru (ŠU15)  v rámci krajiny. Prijala nový zákon o hospodárskej sú ťaži a zriadila jeho 
hlavný riadiaci orgán, Radu pre hospodársku sú ťaž. Prijala tiež ustanovenia o vzájomnom 
uznávaní výrobkov medzi Bosnou a Herceg ovinou a stanovila rámec pre zavedenie 
spoločného režimu verejného obstaráva nia v rámci celej krajiny. Ur čité pokroky sa dosiahli aj 
pri odstra ňovaní duplicitných licencií, povolení a podobných požiadaviek na oprávnenia, čo 
umožnilo prevádzku poskytovate ľov služieb (obmedzujúcu sa na oblasti bankovníctva, 
poisťovníctva a ú čtovníctva a auditu). Bo sna a Hercegovina zárove ň prijala právne predpisy 
potrebné na vytvorenie jednotného obchodného registra čného systému, ktorý bol uznaný 
v celej krajine.  
Pokiaľ ide o verejnoprávne vysielanie (ŠU16) , prijala Bosna a Hercegovina zákon o systéme 
verejnoprávneho vysielania a bolo iniciované a zna čne pokročilo konanie v parlamente na 
prijatie zákona o verejnoprávne j službe. Tieto právne predpi sy sú v súlade s európskymi 
štandardmi a mierovými dohodami z Daytonu-Paríža.  
4. C ELKOVÝ ZÁVER  
Vzhľadom na uvedené skuto čnosti zastáva Európska komisia názor, že Bosna a Hercegovina 
dosiahla významný pokrok pri plnení šestná stich priorít definovaných v rámci štúdie 
 
SK 5   SK uskutočniteľnosti z roku 2003. V súlade so závermi ŠU môže preto Komisia odporu čiť Rade, 
aby začala rokovania o stabiliza čnej a asocia čnej dohode s Bosnou a Hercegovinou. Komisia 
zároveň Rade predloží návrh rokovacích smerníc. 
Pre začatie rokovaní však bude potrebné, aby štátny pa rlament BiH prijal dohodu 
o reštrukturaliz ácii polície. 
Bosna a Hercegovina musí zárove ň stabilne pokra čovať vo svojich reformách. Bosna 
a Hercegovina by mala zabezpe čiť vyriešenie významných problémov ŠU a zamera ť sa na 
adekvátnu implementáciu priorít Eur ópskeho partnerstva. Komisia bude na ďalej podrobne 
monitorova ť pokrok Bosny a Hercegoviny.  
Tempo, ktorým sa Bosna a Hercegovina bude približova ť k EÚ, závisí najmä od rýchlosti 
prijímania a zavádzania potrebnýc h reforiem. Pre trvalú udržate ľnosť tohto procesu je preto 
kľúčové sústavné sústre ďovanie sa orgánov na európsku inte gráciu. Pre úspešné absolvovanie 
rôznych fáz daného procesu, pred rokovaniami aj po čas nich, je najmä potrebné, aby Bosna 
a Hercegovina na ďalej spolupracovala s Medzinárodným  trestným tribunálom pre bývalú 
Juhosláviu (ICTY) s cie ľom čo najskôr dosiahnu ť úplnú spoluprácu, prijala zákon o službe 
verejnoprávneho vysielania a zabezpe čila implementáciu reformy polície a právnych 
predpisov o verejnoprávnom vysielaní.  
Okrem uvedených oblastí by mali orgány venova ť osobitnú pozornos ť a dosiahnu ť významný 
pokrok v týchto otázkach: 
Plnenie významných poprístupových záväzkov Rady Európy, najmä v oblastiach volebného 
práva a vzdelávania a prijatie právnych pr edpisov potrebných na zriadenie jednotného 
inštitútu ombudsmana v rámci Bosny a Hercegoviny.  
Pokiaľ ide o riadenie a verejnú sp rávu, ministerstvá a inštitúci e na štátnej úrovni musia ma ť 
k dispozícii primeraný personál a vhodné pr iestory. Bosna a Hercegovina musí vyvinú ť 
komplexný ak čný plán reformy verejnej správy a zabezpe čiť jeho realizáciu. Mala by tiež 
podporiť kapacity riadite ľstva pre európsku integráciu v oblasti koordinácie pomoci. Je 
nevyhnutné na ďalej zlepšova ť koordináciu medzi úrov ňami štátu a jednotlivých krajín. 
Je potrebné venova ť nepretržité úsilie ú činnému boju proti kriminalite, najmä 
organizovanému zlo činu. Ministerstvo bezpe čnosti by malo by ť posilnené, pokia ľ ide 
o personál a finan čné zdroje. Mali by sa prija ť zákony, ktorými sa zria ďuje Úrad na ochranu 
osobných údajov a Agentúra na podporu informa čnej spolo čnosti. Plne by sa mali 
implementova ť špecifické ak čné opatrenia proti organizovanému zlo činu. 
Urýchlene by sa mala prija ť a implementova ť účinná a komplexná stratégia obchodnej 
politiky. Bosna a Herce govina by mala zabezpe čiť, aby sa plnili jej obchodné zmluvné 
záväzky a aby sa náležite implementovali dohody o vo ľnom obchode. Medzinárodné 
obchodné záväzky BiH vrátane jej ponúk v rámc i prebiehajúcich prístupových rokovaní 
s WTO by mali by ť plne v súlade s cie ľmi budúcej SAD medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou, 
ako aj so záväzkami Bosny a Hercegoviny pod ľa tejto dohody, a mali by preto plne zoh ľadniť 
vlastné medzinárodné obchodné záväzky ES. Nevyhnutné je tiež zabezpe čiť adekvátnu 
kontrolu a riadenie slobodnýc h colných pásiem v súlade s normami EÚ. Zlepši ť sa musí aj 
vydávanie a kontrola osved čení o pôvode a BiH by mala plne uplat ňovať pravidlá colného 
ohodnocovania v súlade s medzinárodnými štandardmi.  
 
SK 6   SK Na to, aby Bosna a Hercegovina dosiahla  jednotný hospodársky priestor, sú potrebné ďalšie 
opatrenia. Bosna a Hercegovina musí urýchli ť odstránenie duplicitnýc h licencií, oprávnení 
a podobných prekážok skuto čného fungovania jednotného hospodá rskeho priestoru, a to aj 
zriadením inštitúcií na úrovni štátu. Právne predpisy o verejnom obstarávaní by sa mali postupne zosúla ďovať so štandardmi EÚ a mali by by ť dôsledne implementované, a to aj 
zriadením orgánov ustanovených v prá vnych predpisoch. Je potrebné venova ť nepretržité 
úsilie implementácii právnych predpisov o štanda rdizácii, metrológii a duševnom vlastníctve, 
ako aj zabezpe čiť náležité fungovanie jedno tného obchodného registra. 
Ďalšie úsilie je potrebné 
venovať implementácii zákona o štatistike a ďalšiemu rozvoju a harmonizácii tvorby štatistiky.  
Ak Komisia kedyko ľvek zaznamená, že Bosna a Hercegovina nesplnila svoje záväzky 
a dostatočne sa nezamerala na oblasti identi fikované v tomto oznámení, môže navrhnú ť Rade 
pozastavenie rokovaní o SAD.  
Na podporu úsilia Bosny a Hercegoviny pred oficiálnym za čatím rokovaní a v priebehu 
rokovaní Komisia ešte zintenzívni diskus ie s orgánmi, najmä vytvorením potrebných 
sektorových skupín. Cie ľom Komisie je tiež podporova ť tento proces prostredníctvom svojho 
programu finan čnej pomoci.