(4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Litvu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

(5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

(6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Litve na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

(7)Dňa 13. apríla 2015 predložila Litva svoj národný program reforiem na rok 2015 a dňa 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(8)Litva sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V rámci svojho programu stability Litva požiadala o uplatnenie doložky o dôchodkovej reforme. Litva odhaduje rozpočtové náklady dôchodkovej reformy za rok 2016 na 0,1 % HDP. V závislosti od potvrdenia Eurostatu, že dôchodková reforma spĺňa potrebné podmienky a berúc do úvahy, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu, Rada zastáva názor, že Litva by v roku 2016 mohla využiť požadovanú dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2015 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2018 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Vláda chce dodržať strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – počas celého programového obdobia. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 vo výške 42,2 % a v roku 2018 klesne na 33,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Avšak potrebné opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 z toho dôvodu, že rast čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP presiahol referenčnú hodnotu. Na roky 2015 a 2016 sa štrukturálne saldo aj rast výdavkov značne odchyľujú od požadovaného postupu úprav, čo naznačuje riziko výraznej odchýlky v roku 2016. Preto budú v obidvoch rokoch potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Litva nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Okrem toho napriek nedávnemu pokroku by sa mal súčasný fiškálny rámec ďalej zlepšovať, a to posilnením svojho záväzného charakteru a zabezpečením plného súladu s fiškálnymi ustanoveniami EÚ. Daňové príjmy Litvy vo veľkej miere závisia od nepriameho zdanenia a zdanenia práce, zatiaľ čo príjmy z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania majetku sú stále nízke. Litva aj naďalej čelí výzvam v oblasti daňovej disciplíny, najmä v súvislosti s DPH.

(9)Litva čelí značnému poklesu obyvateľstva v produktívnom veku, ktorý je spôsobený demografiou, migráciou a slabou výkonnosťou systému zdravotnej starostlivosti. Trvalo nízka úroveň účasti na celoživotnom vzdelávaní neprispieva k posilňovaniu ľudského kapitálu, zlepšovaniu zamestnateľnosti či zvyšovaniu produktivity. Školy majú nadpriemerne vysoký počet osôb so slabými výsledkami v oblasti základných zručností, čo naznačuje potrebu modernizácie odbornej prípravy učiteľov a podpory ďalšieho profesionálneho rastu. Ponúkané vzdelávanie a odborná príprava nie sú vždy pre trh práce relevantné. Počet študentov, ktorí navštevujú programy odborného vzdelávania a prípravy je v rámci stredoškolského vzdelávania nízky. Litva prijíma opatrenia na zlepšenie a rozšírenie učňovskej prípravy a učenia sa prácou, ale počet a kvalita takýchto programov je stále nedostatočná. Počet nemocničných postelí na osobu je v porovnaní so zvyškom EÚ aj naďalej vysoký, čo naznačuje možné nerovnováhy pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Zároveň celkové verejné investície do zdravotníctva zostávajú nízke. Vykazované časté neformálne platby za služby zdravotnej starostlivosti spolu s obavami týkajúcimi sa korupcie v rámci postupov verejného obstarávania pre zdravotnícke tovary ukazujú potrebu zlepšiť riadenie systému zdravotnej starostlivosti.

(10)Opatrenia dôchodkovej reformy, ktoré boli prijaté, nedostatočne riešia otázku strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku sa bude až do roku 2026 postupne zvyšovať, ale dôchodkový systém nezohľadňuje ukazovatele týkajúce sa strednej dĺžky života. Okrem toho nie sú jasné pravidlá indexácie dôchodkov. Nízka účasť v dobrovoľných systémoch dôchodkového sporenia a chýbajúce zamestnanecké dôchodkové systémy ohrozujú primeranosť budúcich dôchodkov. Vláda chce realizovať komplexnú reformu dôchodkového systému ako súčasť širšieho „nového sociálneho modelu“. Táto stratégia ešte nebola finalizovaná a prijatá, najprv je však potrebné uzavrieť konzultácie so sociálnymi partnermi. Litva zaviedla opatrenia finančnej podpory pre starších a finančné stimuly na zamestnávanie starších pracovníkov. Komplexná stratégiu aktívneho starnutia však stále chýba.

(11)Viac ako 30 % populácie Litvy ohrozuje chudoba. Reforma hotovostnej sociálnej pomoci spolu so zlepšením hospodárskej situácie viedla k značnému poklesu výdavkov a počtu príjemcov sociálnej pomoci. Aktívne opatrenia trhu práce a iné služby na podporu príjemcov sú však stále obmedzené.

(12)Litva dosiahla výrazný pokrok v reforme štátnych podnikov a prijala právne predpisy, aby zabezpečila, že reformy budú mať dlhotrvajúci účinok. Vláda dokončila oddelenie komerčných a nekomerčných aktivít, ktoré sa teraz zverejňujú vo výročných správach. V prípade zostávajúcich štátnych podnikov sa vyžaduje, aby vymenovali nezávislých členov predstavenstva do konca septembra 2015.

(13)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

(14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Litvy a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(15)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Litva by mala takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

1.Vyhnúť sa odchýlke od strednodobého cieľa v roku 2015 a zabezpečiť, aby sa odchýlka v roku 2016 obmedzovala na povolenú rezervu spájanú so systémovou dôchodkovou reformou. Rozšíriť daňový základ a zlepšiť daňovú disciplínu.

2.Riešiť otázku zmenšujúcej sa populácie v produktívnom veku zlepšovaním relevantnosti vzdelávania pre trh práce, zvyšovaním ovládania základných zručností a zlepšovaním výkonnosti systému zdravotnej starostlivosti. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, a to presunutím daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast.

3.Prijať komplexnú reformu dôchodkového systému, ktorá sa zaoberá aj otázkou primeranosti dôchodkov. Zlepšiť mieru pokrytia a primeranosti dávok v nezamestnanosti a hotovostnej sociálnej pomoci a zlepšiť tiež zamestnateľnosť tých, ktorí si hľadajú prácu.

V Bruseli