V správe Európskeho dvora audítorov boli určené aj dva druhy výdavkových programov – programy založené na nárokoch a systémy úhrady nákladov – s rozdielnymi modelmi rizika. Medzi zistenými chybami v roku 2014 podľa správy dominujú chyby oprávnenosti v systémoch úhrady nákladov. Medzi chyby v kategórii chýb pri úhrade nákladov patria väčšinou závažné porušenia pravidiel verejného obstarávania v jeho priebehu a počas plnenia zmluvy. Medzi typické chyby v prípade programov založených na nárokoch patrí nadmerné vykazovanie poľnohospodármi a administratívne chyby ovplyvňujúce platby poľnohospodárom. V nasledujúcom grafe je znázornený podiel na celkovej odhadovanej chybovosti podľa typu chýb.

3.Zhrnutie odpovedí členských štátov

3.1Meranie výsledkov v oblasti výkonnosti

Dvor audítorov v kapitole 3 svojej výročnej správy s názvom „Rozpočet EÚ a výsledky“ analyzuje výkonnosť z hľadiska stratégie Európa 2020 a skúma výkonnostné aspekty zavedené novým viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020. Členské štáty boli požiadané, aby uviedli, či už používajú alebo či plánujú používať spoločné ukazovatele zavedené pre päť fondov EÚ. Z odpovedí vyplynulo, že v prípade štyroch fondov (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka – EPFRV, Európsky námorný a rybársky fond – ENRF, Európsky sociálny fond – ESF a Európsky fond regionálneho rozvoja – EFRR) takmer všetky členské štáty už používajú alebo plánujú používať spoločné ukazovatele. V prípade Kohézneho fondu 57 % členských štátov uviedlo, že spoločné ukazovatele používa, a 14 % uviedlo, že používanie spoločných ukazovateľov sa neuplatňuje. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené podrobnosti týkajúce sa odpovedí členských štátov.

Pokiaľ ide o používanie dodatočných alebo doplňujúcich ukazovateľov, niekoľko členských štátov – Francúzsko, Grécko, Litva, Luxembursko, Španielsko a Spojené kráľovstvo – odpovedalo, že používajú ukazovatele špecifické pre jednotlivé programy alebo dodatočné ukazovatele často vymedzené riadiacimi orgánmi a začlenené do výkonnostného rámca operačného programu. V niektorých prípadoch sú spoločné ukazovatele doplnené ukazovateľmi na vnútroštátnej úrovni. Napríklad v prípade EFRR/KF/ESF Poľsko používa:

„súbor ukazovateľov na úrovni projektov založených na spoločnom zozname kľúčových ukazovateľov vypracovaných ministrom pre regionálny rozvoj. Tento zoznam obsahuje spoločné ukazovatele na európskej úrovni stanovené v predpisoch týkajúcich sa fondu a kľúčové ukazovatele na vnútroštátnej úrovni.“

Portugalsko zdôraznilo skutočnosť, že ukazovatele, ktoré sa majú použiť v prípade operačných programov s podobnými cieľmi na roky 2014 – 2020, boli harmonizované, a že „okrem zoznamu spoločných ukazovateľov Spoločenstva existuje aj zoznam harmonizovaných vnútroštátnych ukazovateľov“.

Členské štáty poskytli aj zoznamy alebo podrobnejšie informácie o rôznych ukazovateľoch špecifických pre programy používané v prípade rôznych fondov. Švédsko uviedlo, že v prípade deviatich programov EFRR existuje približne tridsaťpäť ukazovateľov výstupov a „približne tridsať ukazovateľov výkonnosti, ktoré súvisia s investičnými prioritami a konkrétnymi cieľmi v rámci programov“. Dánsko poskytlo svoj zoznam ukazovateľov vplyvu, výstupov a výsledkov pre fondy EPFRV, ESF a ENRF. Slovensko uviedlo zoznam ukazovateľov vypracovaných centrálnym koordinačným orgánom, ktoré sa vzťahujú sa na rozličné programy, a poskytlo aj zoznam ukazovateľov pre európske štrukturálne a investičné fondy – EŠIF.

A napokon boli členské štáty požiadané, aby uviedli, či budú môcť poskytnúť údaje o ukazovateľoch s primeranou výpovednou hodnotou, ktoré by boli k dispozícii na preskúmanie viacročného finančného rámca v polovici trvania naplánované na rok 2017. Niektoré členské štáty vrátane Dánska, Francúzska a Grécka uviedli, že nebudú môcť poskytnúť údaje s primeranou výpovednou hodnotou do roku 2017, najmä z dôvodu, že úroveň plnenia niektorých operačných programov je príliš nízka a údaje by boli bezvýznamné. Gréckoo uviedlo, že:

„Informácie o dosiahnutí vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020 budú k dispozícii v správe o pokroku EŠS v roku 2017 (a v roku 2019). Keďže sa však vykonávanie operačných programov nedokončí pred predložením správy v roku 2017, predpokladá sa, že na preskúmanie viacročného finančného rámca v polovici trvania nebudú k dispozícii žiadne významné údaje.“

Portugalsko a Poľsko upozornili na to, že bol zavedený komplexný systém podávania správ, ktorým sa zabezpečilo pravidelné podávanie správ o kvalite. Ako však poukázalo Poľsko:

„nie je možné zhrnúť vplyv finančných prostriedkov EÚ vo finančnom výhľade na roky 2014 – 2020, kým sa nedosiahne dostatočný pokrok – v roku 2017 bude príliš skoro na vypracovanie súhrnných záverov.“

Niekoľko ďalších členských štátov, napríklad Rakúsko, Chorvátsko, Česká republika, Írsko a Slovinsko, vyjadrilo istotu, že v roku 2017 bude možné poskytnúť údaje s primeranou výpovednou hodnotou za programy v rámci niektorých fondov. Česká republika uviedla, že:

„bude môcť poskytnúť spoľahlivé údaje na základe systému vytvoreného v Českej republike na vykazovanie zhodnotenia situácie, pokroku a vývoja“.