[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 10.3.2011 KOM(2011) 105 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE podľa článku 7 rozhodnutia 2006/500/ES (Zmluva o Energetickom spoločenstve) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE podľa článku 7 rozhodnutia 2006/500/ES (Zmluva o Energetickom spoločenstve) Táto správa sa vypracúva na základe rozhodnutia Rady 2006/500/ES z 29. mája 2006 o uzavretí Zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom, kde sa uvádza, že „Komisia tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o skúsenostiach získaných pri vykonávaní tohto rozhodnutia a, ak je to potrebné, doplnenú návrhmi ďalších opatrení“. Touto správou sa preskúmavajú úspechy, ktoré dosiahlo Energetické spoločenstvo, ako aj jeho najdôležitejšie úlohy do budúcnosti. 1. Úvod – Od roztrieštenosti k spolupráci Energetické spoločenstvo vychádza zo zmluvy podpísanej na jednej strane Európskou úniou[1] a na druhej strane týmito zmluvnými stranami: Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bývalá juhoslovanská republika Chorvátsko, Macedónsko, Moldavsko, Srbsko, Ukrajina a UNMIK. [2] Štrnásť členských štátov Európskej únie navyše viaže s touto organizáciou osobitné puto, čo sa prejavuje v ich postavení „účastníka“ procesu (Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Nemecko, Maďarsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko). Gruzínsko, Nórsko a Turecko majú k dnešnému dňu postavenie pozorovateľov. Energetické spoločenstvo sa zameriava na investície, hospodársky rozvoj, bezpečnosť dodávok energie a sociálnu stabilitu, no ešte väčší dôraz kladie na solidaritu, vzájomnú dôveru a mier. Vznik Energetického spoločenstva len desať rokov po skončení konfliktu na Balkáne je úspechom sám osebe vzhľadom na to, že ide o prvý spoločný inštitucionálny projekt, na ktorom sa podieľajú krajiny juhovýchodnej Európy, ktoré nie sú členmi EÚ. Energetické spoločenstvo sa usiluje o splnenie cieľov na troch úrovniach: vnútroštátnej, regionálnej a celoeurópskej. Z krátkodobého hľadiska si dáva za cieľ vytvoriť otvorené a transparentné vnútroštátne energetické trhy založené na stabilných regulačných a trhových rámcoch, ktorý sú schopné pritiahnuť investície do výroby energie a energetických sietí (keďže bezpečnosť dodávok energie predstavuje základ hospodárskeho rozvoja a sociálnej stability). Zo strednodobého hľadiska by mal v celom regióne vzniknúť integrovaný energetický trh, ktorý umožní cezhraničný obchod s energiou, zabezpečí dodávky energie a zohľadní klimatické a sociálne aspekty. Z dlhodobého hľadiska by sa mal regionálny trh úplne integrovať do vnútorného energetického trhu EÚ. Na dosiahnutie týchto cieľov Zmluva o Energetickom spoločenstve počíta s tým, že zmluvné strany budú primerane konať, a to buď jednostranne alebo spolu s niektorými členskými štátmi EÚ alebo s Európskou úniou ako celkom. Pristúpením k Energetickému spoločenstvu sa zmluvné strany zaviazali vykonávať príslušné predpisy EÚ v oblasti energetiky, životného prostredia a hospodárskej súťaže. Zmluva navyše ponúka nástroje na prijímanie ad hoc regulačného rámca, ktorým sa zjednodušia cezhraničné operácie na energetických trhoch v regióne, ako aj nástroje na vytvorenie jednotného energetického trhu. Energetické spoločenstvo má svoj vlastný inštitucionálny rámec. Hlavným administratívnym orgánom Energetického spoločenstva je jeho sekretariát so sídlom vo Viedni, ktorý úzko spolupracuje s útvarmi Komisie, zabezpečuje potrebnú koordináciu a podporuje prácu ostatných inštitúcií, ktorými sú stála skupina na vysokej úrovni, ministerská rada, regulačný výbor Energetického spoločenstva a fóra[3]. Sekretariát okrem toho kontroluje, či zmluvné strany riadne plnia svoje záväzky vyplývajúce zo zmluvy, a predkladá ročné správy o dosiahnutom pokroku ministerskej rade. V tomto smere sekretariát funguje ako „strážca Zmluvy o Energetickom spoločenstve“, kým Európska komisia zohráva podľa tejto zmluvy všeobecnú koordinačnú úlohu. Rozpočet Energetického spoločenstva na rok 2011 predstavuje 3 380 000 EUR a až do výšky 98 % sa financuje z prostriedkov Európskej únie (3 312 400 EUR). Od roku 2009 sa príspevok Európskej únie vypláca z ad hoc regionálneho programu IPA. Z rozpočtu sa financuje najmä: 1) činnosť sekretariátu, 2) organizácia približne 60 inštitucionálnych stretnutí a podujatí ročne a účasť zmluvných strán a pozorovateľov na týchto podujatiach a 3) štúdie. V roku 2011 by sa mal pripraviť a prijať rozpočet rozšíreného Energetického spoločenstva na najbližšie dva roky (2012 – 2013). Zmluva o Energetickom spoločenstve bola uzavretá na obdobie 10 rokov. Jej platnosť sa skončí v roku 2016 a môže sa predĺžiť jednomyseľným rozhodnutím ministerskej rady. Zmluva je síce v platnosti od júla 2006, no v skutočnosti začalo Energetické spoločenstvo plnohodnotne fungovať až po zriadení sekretariátu v roku 2007. Energetické spoločenstvo malo pôvodne slúžiť ako predvstupový nástroj Európskej únie, ale medzičasom sa jeho členmi môžu stať aj krajiny priestoru európskej susedskej politiky (prvým novým členom bolo Moldavsko od 1. mája 2010, neskôr pristúpila Ukrajina s účinnosťou od 1. februára 2011) a aj ďalšie krajiny (Arménsko požiadalo o postavenie pozorovateľa). Od podpísania Zmluvy o Energetickom spoločenstve je čoraz zjavnejšia dôležitosť posilňovania vonkajšieho rozmeru energetického trhu EÚ. Prvýkrát na to upozornil Druhý strategický prieskum energetickej politiky v roku 2008. V najnovšom oznámení „Energia 2020 – Stratégia pre konkurencieschopnú, udržateľnú a bezpečnú energetiku“ sa koncepcia Energetického spoločenstva charakterizuje ako kľúčový prvok silného medzinárodného partnerstva s krajinami susediacimi s EÚ. 2. Príklad úspechu Po štyroch rokoch existencie sa z Energetického spoločenstva stala vyspelá organizácia, ktorá poskytuje stabilný inštitucionálny rámec spolupráce, vzájomnej podpory a výmeny skúseností, a môže teda slúžiť ako vzor regionálnej spolupráce v otázkach energetiky. Podpísaním Zmluvy o energetickom spoločenstve sa zmluvné strany zaviazali k ambicióznemu projektu, na ktorý bolo potrebné vyvinúť značné úsilie jednak z hľadiska legislatívnej práce, administratívnej kapacity a zdrojov, ale aj z hľadiska politického a sociálneho dosahu. Tento záväzok sa obnovuje na každom zasadnutí inštitúcií Energetického spoločenstva a navyše sa zohľadňuje pri každodennej technickej práci rôznych pracovných a osobitných skupín. V zmluve o Energetickom spoločenstve sa uvádza niekoľko opatrení EÚ, ku ktorých vykonaniu v určitej časovej lehote sa zmluvné strany zaviazali. Ide najmä o druhý balík spoločných pravidiel vnútorného trhu s elektrinou a plynom, vybrané smernice o ochrane životného prostredia a najdôležitejšie antitrustové pravidlá a pravidlá štátnej pomoci. Zmluvné strany sa navyše zaviazali prijať plány vykonávania smerníc o podpore výroby energie z obnoviteľných zdrojov. V roku 2007 sa „ acquis Energetického spoločenstva“ rozšírilo o smernice EÚ o bezpečnosti dodávok elektrickej energie a plynu. Od roku 2010 je jeho súčasťou aj najdôležitejšia legislatíva EÚ o energetickej účinnosti, najmä smernica o energetickej hospodárnosti budov, smernica o energetickom označovaní a smernica o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách. Túto legislatívu majú zmluvné strany v zásade prevziať do konca roku 2011. Zmluvné strany navyše súhlasili s tým, že na základe odporúčaní ministerskej rady začnú ako prvý krok dobrovoľne vykonávať časti smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov a „tretieho balíka“ pre vnútorný trh s elektrickou energiou a plynom. Činnosť Energetického spoločenstva sa čoraz viac rozširuje do ďalších oblastí. Na základe memorande o porozumení o sociálnom rozmere Energetického spoločenstva všetky zmluvné strany (okrem Moldavska a Ukrajiny ako nových členov) pripravili plány sociálnych opatrení a začali prijímať opatrenia na riešenie sociálnych otázok súvisiacich s vykonávaním zmluvy. Určitý pokrok už síce v tejto oblasti nastal, no celkovo tento proces prebieha pomerne pomaly a nerovnomerne vzhľadom na nezáväzný charakter memoranda a/alebo slabú angažovanosť v sociálnej oblasti. Očakáva sa, že Moldavsko a Ukrajina bezodkladne pristúpia k podpisu memoranda. Pokiaľ ide o „ vzťah Energetického spoločenstva k rope “, pracuje sa na príprave včasného prijatia smernice o zásobách ropy z roku 2009. Existuje tiež snaha pomôcť zmluvným stranám pri harmonizácii štatistík o energetike pomocou metodiky a požiadaviek v oblasti podávania správ, ktoré používa Eurostat. Ako základ má slúžiť podrobný plán na obdobie 2010 – 2012. Z rozšírenia činnosti Energetického spoločenstva na ďalšie oblasti je zjavné, že zmluvné strany sú odhodlané dosiahnuť súlad s normami EÚ a že organizácia sa vyznačuje dynamickým prístupom a pružnými rozhodovacími mechanizmami. Ročná správa o vykonávaní z roku 2010, ktorú pripravil sekretariát Energetického spoločenstva, obsahuje prehľad vývoja jeho legislatívneho rámca. Sústreďuje sa na vykonávanie acquis v zmysle Zmluvy o Energetickom spoločenstve, venuje sa pokroku každej zmluvnej strany a posudzuje celkovú situáciu. Správa sekretariátu[4] sa kladne vyjadruje k legislatívnej práci zmluvných strán, ktorým sa adaptácia regulačného rámca v oblasti energetiky podarila v relatívne krátkom časovom úseku (pričom niektoré z nich začínali „od nuly“). Okrem toho poukazuje na narastajúce rozdiely medzi formálnym prijatím pravidiel a ich reálnym vykonávaním, ako aj objavené prekážky, ktoré stoja v ceste účinnému otvoreniu energetických trhov a spomaľujú investície. O Energetické spoločenstvo je v rámci regiónu čoraz väčší záujem. Prvé rozšírenie Energetického spoločenstva sa zavŕšilo v roku 2010 pristúpením Moldavskej republiky. Pristúpením Ukrajiny sa potenciálny regionálny trh takmer strojnásobil (z približne 26 miliónov obyvateľov na cca 73 miliónov). V septembri 2009 sa začali rokovania s Tureckom, Gruzínsko uvažuje o podaní žiadosti o členstvo a Arménsko požiadalo o postavenie pozorovateľa. Stredobod záujmu tohto projektu, ktorého vznik bol do veľkej miery motivovaný prípravou na pristúpenie k EÚ, sa teda začal presúvať smerom na východ. 3. Najdôležitejšie úlohy Komisia uznáva, že Energetické spoločenstvo odviedlo značný kus práce najmä z inštitucionálneho hľadiska, no na druhej strane si uvedomuje dve významné oblasti, v ktorých existuje priestor na zlepšenie. a) Od teórie k praxi Napriek intenzívnej legislatívnej práci zatiaľ nedošlo k naplneniu prvoradej ambície Energetického spoločenstva, ktorou je existencia otvorených, transparentných a konkurencieschopných vnútroštátnych energetických trhov zmluvných strán. Z hľadiska budovania regionálneho trhu možno ako príklad zistených systematických nedostatkov uviesť, že v ôsmom regióne (juhovýchodná Európa) nedošlo k zriadeniu Úradu pre koordinované aukcie elektrickej energie, a to napriek tomu, že do tohto projektu boli zapojené značné finančné a ľudské zdroje. Ďalší príklad: regionálne iniciatívy často stroskotajú na nezmieriteľných zásadných postojoch vyplývajúcich z politických, etnických a náboženských nezhôd, ktoré sú dedičstvom minulosti. Obzvlášť škodlivá je pokračujúca snaha niekoľkých zmluvných strán o zamedzenie úplnej účasti Kosova[5] na regionálnych mechanizmoch. Za daných okolností sa definitívny cieľ (integrácia do vnútorného energetického trhu EÚ) zdá byť dosiahnuteľný iba v dlhodobom horizonte. Najdôležitejšou úlohou je aj naďalej preklenutie rozdielu medzi teóriou (politické záväzky) a praxou (úplné vykonávanie acquis Energetického spoločenstva a presadzovanie prijatých pravidiel). Kľúčová otázka znie, ako dosiahnuť, aby zmluvné strany v regióne uplatňovali a presadzovali predpisy. Stanovenie realistických cieľov a realistických termínov pomôže predísť výskytu prípadov nesúladu s predpismi. Rovnaký účinok budú mať aj primerané sprievodné opatrenia, ktoré riadne zohľadnia profil a potreby zmluvných strán tak, ako sa výslovne uvádza v článku 24 zmluvy. Formálna transpozícia „ acquis Energetického spoločenstva“ nemá byť sama osebe cieľom – má slúžiť ako prostriedok na dosiahnutie cieľov daných predpisov. Cieľom je vytvoriť skutočný energetický trh a začať treba reformou existujúceho systému regulovaných cien a paušálnych dotácií. Preto sa nikdy nepodarí dosiahnuť skutočné otvorenie vnútroštátnych energetických trhov, a už vôbec nie integráciu regionálneho trhu, pokiaľ sa aj naďalej budú používať zastarané trhové modely, ktoré sú prekážkou konkurencie a investícií a sú založené na systéme verejných dodávateľov napojených na dominantných domácich výrobcov uplatňujúcich regulované ceny, ktoré nie sú jasne definované, prechodné, transparentné, nediskriminačné (vrátane cien medzi dodávateľmi) a overiteľné, ako aj nenarúšajúce hospodársku súťaž, ako sa vyžaduje v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie[6]. Prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorým sa predpisy EÚ iba „prenesú“ do zákonov daného štátu nestačí, pokiaľ okrem toho nedôjde aj k prijatiu potrebných sekundárnych predpisov a vytvoreniu potrebných administratívnych kapacít a mechanizmov dohľadu a presadzovania. Je nutné, aby existovali silné energetické regulačné úrady s dostatkom právomocí, zdrojov a nezávislosti na to, aby mohli vykonávať svoje povinnosti a boli schopné zabezpečovať nediskriminačné podmienky, efektívnu hospodársku súťaž a účinné fungovanie energetického trhu. Mechanizmus riešenia sporov v zmysle zmluvy sa osvedčil v prípadoch, keď boli strany ochotné rokovať o priateľskom riešení. Skúsenosť však ukázala, že definitívne riešenie sporu si môže vyžadovať viac ako len striktný výklad acquis Energetického spoločenstva a môže sa týkať komplexných otázok medzinárodného verejného práva. Vzhľadom na to, že zatiaľ sa otvoril len malý počet prípadov (iba šesť prípadov prevažne na základe sťažnosti) a neexistuje systematická koncepcia na paralelné riešenie podobných porušení zo strany niekoľkých zmluvných strán, sa v tejto fáze ešte nedá vyvodiť žiaden záver o účinnosti konania o porušení ustanoveného v zmluve. Podľa Komisie by všetky strany mali zintenzívniť svoje úsilie o zabezpečenie súladu s predpismi. b) Ako podporovať investície? Energetické spoločenstvo sa stretáva s dobre známymi investičnými problémami[7], ktoré sú dané modernizáciou elektrických prenosových a distribučných sietí a prepojovacích vedení, požiadavkami a opatreniami EÚ v oblasti energetickej účinnosti alebo vykonávaním smernice o veľkých spaľovacích zariadeniach, smernice o síre v palivách, ako aj emisnými normami Európskej únie, podľa ktorých sa do decembra 2017 musí vykonať sanácia existujúcich elektrární, pričom niektoré treba odstaviť a prípadne nahradiť. Energetickému spoločenstvu sa podarilo určiť niekoľko prioritných projektov so strategickým významom pre región, ktoré v roku 2010 odobrila ministerská rada, čo znamená, že projekty uľahčujúce cezhraničný obchod s energiou majú mať odteraz prednosť Súčasná nedostatočná kapacita prepojovacích vedení predstavuje prekážku z hľadiska rozvoja regionálnych trhov. Podpora celoregionálnych energetických systémov a celoregionálneho obchodu s energiou jednak prinesie prospech regiónu a jednak prispeje k bezpečnosti dodávok EÚ. K dnešnému dňu sa uskutočnilo niekoľko krokov na základe koncepcie „plynárenského okruhu“ vypracovanej v rámci štúdie „South East Europe Gasification Study“ [sponzorovali ju Svetová banka a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)] a bola uverejnená pod názvom „The future of the natural gas market in Southeast Europe“][8]. Na inštitucionálnej úrovni sa navyše vyvinulo značné úsilie o podporu označených prioritných projektov. Energetické spoločenstvo okrem toho pomohlo zmluvným stranám získať značné finančné prostriedky z verejných zdrojov, či už od bilaterálnych darcov (napríklad KfW alebo USAid) alebo od medzinárodných finančných inštitúcii (napríklad EIB, Svetová banka alebo EBOR). Napriek vysokej miere financovania z medzinárodných finančných inštitúcií v regióne sú investície zo súkromných zdrojov aj naďalej relatívne nízke. K príčinám tejto situácie patrí nespoľahlivé vykonávanie regulačného rámca (predpisy sa nevykonávajú a/alebo sa uplatňujú nesprávne) a malý rozsah vnútroštátnych trhov (ide o rovnaké dôvody, ktoré v roku 2005 podnietili vznik myšlienky Energetického spoločenstva). Najväčší problém však spočíva v tom, že vlády neuskutočnili reštrukturalizáciu regulovaných cien pre konečného spotrebiteľa a súvisiacich nepriamych a priamych dotácií na všetkých energetických trhoch. Tieto dotácie, ktoré sa prideľujú celoplošne, udržiavajú veľkoobchodné ceny elektrickej energie pod úrovňou potrebnou na výmenu infraštruktúry, a navyše nepredstavujú motiváciu pre úspory energie ani pre investície do energetickej účinnosti. Výsledkom je pretrvávajúce používanie zastaranej, neúčinnej a neekologickej základnej infraštruktúry, ktoré nedokáže zabezpečiť obyvateľstvu Energetického spoločenstva takú energetickú bezpečnosť, akú si zaslúži. Táto situácia bráni investíciám každého druhu – či už z verejných alebo súkromných zdrojov alebo medzinárodných finančných inštitúcií. Komisia zastáva názor, že zlepšenie investičných podmienok sa musí stať prioritou najbližších krokov Energetického spoločenstva, a v záujme plnenia tohto záväzku bude spolupracovať so sekretariátom a spoločenstvom darcov. 4. Budúcnosť Energetického spoločenstva Na základe uvedených záverov Komisia usudzuje, že budúcnosť tejto medzinárodnej organizácie by sa mala formovať s prihliadnutím na tri hlavné ciele: Energetické spoločenstvo sa musí sústrediť na presadzovanie predpisov, musí prijať tretí balík pre vnútorný trh a smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie a okrem toho musí vypracovať koordinovanú investičnú stratégiu. Malo by sa zvážiť začlenenie ďalšieho acquis , najmä na zníženie emisií CO2 v sektore energetiky. 1) Dôraz na vykonávanie Na rozdiel od iných existujúcich regionálnych iniciatív je Energetické spoločenstvo založené na medzinárodnej zmluve, ktorou sa vytvára rámec právne vymáhateľných predpisov. - Pristúpením k Energetickému spoločenstvu sa zmluvné strany právne zaviazali nielen k formálnemu prijatiu príslušných predpisov EÚ, ale aj k ich uplatňovaniu a presadzovaniu v praxi. - Inštitúcie Energetického spoločenstva zabezpečujú stále a nezávislé monitorovanie príslušných trhov zo strany sekretariátu, ktorý zmluvným stranám pomáha pri vykonávaní predpisov a kontroluje formálny súlad vnútroštátnych transpozičných predpisov (dokonca aj pred ich prijatím) a ich uplatňovaní v praxi, okrem iného prostredníctvom návštev danej krajiny. - Zmluva o Energetickom spoločenstve obsahuje mechanizmus riešenia sporov, vďaka ktorému je možné odhaliť a riešiť všetky prípady porušenia príslušných predpisov, buď na základe sťažnosti alebo z iniciatívy sekretariátu, hoci zatiaľ sa tento mechanizmus nevyužíva systematicky. Pri reformovaní a otváraní energetických trhov v praxi však nedošlo k pokroku. Z toho vyplýva, že acquis v oblasti energetiky sa dostatočne nepresadzuje. V záujme zlepšenia presadzovania by zmluvné strany mali zriadiť silné a nezávislé energetické regulačné orgány a úrady pre hospodársku súťaž, ktoré disponujú všetkými kompetenciami a prostriedkami na monitorovanie súladu s predpismi a ukladanie účinných pokút v prípade ich porušenia. Dôležitú úlohu pri presadzovaní prijatých pravidiel a zabezpečovaní riadnej nápravy v prípade porušenia by mali zohrávať aj vnútroštátne súdy a súdy zamerané na riešenie prípadov týkajúcich sa investícií. Napokon musí sekretariát vďaka svojej nezávislosti a skúsenostiam v plnej miere plniť svoju úlohu strážcu Zmluvy o Energetickom spoločenstve. Komisia je pripravená aj naďalej vykonávať a aktívne presadzovať predpisy Energetického spoločenstva: a) V prípade zmluvných strán, ktoré majú postavenie kandidátskych krajín alebo potenciálnych kandidátskych krajín EÚ, sa miera vnútroštátneho vykonávania a presadzovania príslušného acquis Energetického spoločenstva bude pri rokovaniach o pristúpení k Európskej únii považovať za rozhodujúcu. Pokiaľ sa zistí, že sa predpisy nepresadzujú, bude táto skutočnosť v správach Komisie o pokroku hodnotená negatívne a mohla by viesť k opätovnému otvoreniu kapitoly o energetike v rámci prístupových rokovaní. Platí to aj opačne: kandidátske krajiny môžu počítať s tým, že ak vykonávajú acquis podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve, mali by prístupové rokovania venované kapitole o energetike prebiehať rýchlejšie. b) Európska komisia preskúma na základe transparentných pravidiel a postupov a s prihliadnutím na zásadu proporcionality, ako možno bilaterálnu finančnú pomoc lepšie prepojiť s dodržiavaním záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy o Energetickom spoločenstve, najmä v prípade, že zmluvná strana opakovane porušuje predpisy. Tento prístup zodpovedá odporúčaniu, ktoré sformuloval a 25. novembra 2010 prijal Európsky parlament vo svojom rozhodnutí „Na ceste k novej energetickej stratégii pre Európu na roky 2011 – 2020“. Podľa názoru Komisie by sa dodržiavanie acquis zmluvnými stranami malo posudzovať nielen na základe transpozície acquis do vnútroštátnej legislatívy, ale aj na základe účinného vykonávania a presadzovania, ktoré by zas mali zohrávať pozitívnu úlohu z hľadiska prideľovania dodatočných finančných prostriedkov. Ako koordinátor spoločenstva darcov bude Komisia navyše uvažovať o tom, že požiada medzinárodné finančné inštitúcie a bilaterálnych darcov o rovnaký prístup a podmieniť prideľovanie finančných prostriedkov vykonávaním a presadzovaním predpisov. c) Silné mechanizmy presadzovania budú okrem toho podmienkou, ktorú budú zmluvné strany musieť splniť, aby mohli využívať výhody ustanovení o spolupráci podľa smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, a najmä jej ustanovení o štatistických prenosoch s členskými štátmi. d) Komisia bude pomocou zintenzívnenia administratívnej spolupráce a partnerstva podporovať opatrenia zamerané na uľahčenie vykonávania predpisov a na predchádzanie prípadom ich nedodržiavania. Okrem toho podporí hlbšie zapojenie účastníkov z členských krajín EÚ v rámci odborných stretnutí Energetického spoločenstva, aby zmluvné strany mohli mať úžitok zo svojich vzájomných skúseností a overených postupov. e) Komisia podporí systematické využívanie mechanizmu riešenia sporov, ktorý zmluvným stranám náležite zabezpečuje rovnocenné zaobchádzanie a podporí aj to, aby sekretariát začínal príslušné konania z vlastnej iniciatívy. Komisia zastáva názor, že v prípade vážneho alebo opakovaného porušenia predpisov by Európska únia mala využiť svoje právo podľa článku 90 zmluvy a uvažovať o predložení prípadu priamo ministerskej rade. (f) Podľa názoru Komisie by členstvo v Energetickom spoločenstve malo byť otvorené len krajinám, ktoré prejavujú ochotu a schopnosť včleniť príslušné acquis Energetického spoločenstva do svojej legislatívy v rámci rozumnej časovej lehoty pred pristúpením a v súlade s rovnakou úrovňou dôveryhodnosti, aká sa požaduje od ostatných zmluvných strán. 2) Vykonávanie tretieho balíka pre vnútorný trh, smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a smernice o energetickej účinnosti ako prostriedok na urýchlenie integrácie regiónu do jednotného európskeho energetického trhu Komisia zastáva názor, že účinné vykonávanie dohodnutých pravidiel je zásadnou podmienkou budúceho prijatia a vykonávania tretieho balíka pre vnútorný energetický trh a účasti zmluvných strán v Agentúre pre spoluprácu energetických regulátorov ( Agency for the Cooperation of Energy Regulators , ACER) alebo v Európskej sieti prevádzkovateľov prenosových sústav. Komisia podporí rozšírenie acquis Energetického spoločenstva na smernice a naradenia „tretieho balíka pre vnútorný energetický trh“. Prijatie a vykonávanie tretieho balíka umožní zmluvným stranám rýchlejšiu a dôkladnejšiu reformu energetických trhov a pripraví pôdu na ich úplné začlenenie do trhov EÚ, vďaka čomu budú môcť podniky a spotrebitelia v krajinách zmluvných strán využívať výhody bezproblémovo fungujúcich trhov. Aby sa zabezpečilo, že vykonávanie legislatívy bude spojené so skutočnými reformami trhu, zamýšľa Komisia v spolupráci so sekretariátom Energetického spoločenstva poskytovať zmluvným stranám konkrétne poradenstvo týkajúce sa vykonávacích programov, priorít, a možného postupného prijímania acquis . To bude samozrejme neoddeliteľnou súčasťou poradenstva k reforme trhu, ktorá je z hľadiska podpory investícií základom. Komisia sa okrem toho bude zasadzovať za to, aby Energetické spoločenstvo prijalo smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie. Zmluvné strany vykazujú v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov nevyužitý potenciál, ktorý by im umožnil prispieť k boji proti zmene klímy, zvýšiť energetickú bezpečnosť Európy a riešiť miestne problémy súvisiace so životným prostredím a zdravím. V oblasti energetickej účinnosti bude účinné uplatňovanie príslušnej legislatívy EÚ v krajinách zmluvných strán dôležité, ak sa má zabezpečiť, že budú čo najskôr prispievať k dosahovaniu cieľov úspor a účinnosti energie, ako aj zníženia emisií CO2 v sektore energetiky. K najpodstatnejším s tým súvisiacim výhodám patria úspory týkajúce sa cien energie pre štátnych príslušníkov krajín zmluvných strán, ako aj príležitosti na vytváranie nových pracovných miest Možnosť docielenia výrazných úspor v dôsledku zlepšenej energetickej účinnosti v regióne bola podrobená analýze v najnovšej správe Svetovej banky[9]. Tieto pravidlá sa už používajú ako referenčná hodnota pre bilaterálne rokovania medzi Európskou úniou a zmluvnými stranami Energetického spoločenstva (buď k otázke pristúpenia k Európskej únii alebo v rámci európskej susedskej politiky). Komisia preto podporí čo možno najskoršie prijatie príslušných smerníc a nariadení Európskym spoločenstvom s prihliadnutím na inštitucionálny rámec Energetického spoločenstva a konkrétnu situáciu jednotlivých zmluvných strán. 3) Koordinovaná investičná stratégia Energetické spoločenstvo musí na základe koordinovanej investičnej stratégie vybudovať atraktívne investičné prostredie. Zmluvné strany majú z geografického hľadiska dobrý základ na získanie prístupu k širšiemu európskemu energetickému trhu, ako aj potenciál premeniť svoje objektívne výhody (napríklad rozsiahle obnoviteľné vodné zdroje energie) na vývozné príležitosti. Nedá sa poprieť, že existujú problémy, ako napríklad prekážky cezhraničného obchodu, nestabilné systémy plánovania a veľmi jednostranne stanovené a obmedzené ciele. Prvou podmienkou nových investícií je uskutočnenie reformy cien a dotácií. Súčasné ceny a sadzby (často pod hranicou návratnosti) predstavujú narušenie trhu a stoja v ceste politikám na podporu riadenia dopytu a energetickej účinnosti. Táto skutočnosť spolu s tým, že za spotrebu elektrickej energie sa neplatí vôbec alebo sa platí nedostatočne, ohrozuje finančnú životaschopnosť niektorých energetických podnikov. Preto sa ako pomocné opatrenie v súčasnosti používajú nákladné štátne dotácie. Preto je potrebné vyvinúť osobitné úsilie v oblasti reformy cien a sadzieb s náležitým prihliadnutím na ochranu sociálne slabších zákazníkov, na odstránenie administratívneho bremena a zriadenie nezávislého regulačného orgánu, ktorý bude zárukou transparentnosti trhu a nediskriminačného zaobchádzania s účastníkmi trhu. Komisia si je vedomá toho, že je nereálne žiadať reformu bez ponuky alternatívneho plánu investícií, reštrukturalizácie cien a cielenej ochrany sociálne slabších zákazníkov. Komisia plánuje prevziať v tejto oblasti hlavnú iniciatívu tým, že ponúkne konkrétne poradenstvo k štrukturálnej reforme. Dôraz sa bude klásť na sociálne dôsledky reformy. Zmluvné strany by mali pripraviť efektívne systémy ochrany sociálne slabších skupín obyvateľstva v oblasti energetiky a cielené systémy dotácií. Najmarkantnejší nárast účinnosti by sa dosiahol rozšírením platobnej základne (t.j. znížením počtu osôb, ktorým sa energia dodáva, ale neplatia za ňu). Ďalším opatrením v záujme účinnosti je zrušenie paušálnych dotácií a zameranie dotácií na chudobné a sociálne slabšie skupiny obyvateľstva. Zmluvné strany si musia uvedomiť, aká je cena za neuskutočnenie reformy – zvýšená spotreba energie, strata sociálneho blahobytu, zastavenie hospodárskeho rastu, zničené životné prostredie a zdravotné následky[10]. Druhou podmienkou je, že zmluvné strany sa musia pozrieť za vlastné hranice a uvedomiť si úspory z rozsahu, ktoré ponúkajú regionálne investičné plány. To si vyžaduje politickú vôľu spoliehať sa na susedov, a preto musí Európska únia pri každej príležitosti prejavovať priamy a prioritný záujem o Energetické spoločenstvo. Po tretie bude Komisia pri diskusiách o energii so zmluvnými stranami klásť väčší dôraz na kritériá životného prostredia a klímy. Potreba investovať do novej výrobnej kapacity, ktorou sa nahradia staré, neúčinné a znečisťujúce elektrárne, je z hľadiska environmentálnych právnych predpisov EÚ ešte naliehavejšia. Schopnostiam zmluvných strán vykonávať požiadavky smernice 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení zmien a doplnení spolu s ustanoveniami článku 4 ods. 2 smernice 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva bude Komisia venovať osobitnú pozornosť. Mala by sa uchovať pridaná hodnota Energetického spoločenstva a malo by sa predísť duplicite s prácou vykonávanou v oblasti energetiky v rámci iných regionálnych iniciatív (Európska susedská politika, Východné partnerstvo, Rada pre regionálnu spoluprácu, stratégia EÚ pre podunajskú oblasť a iniciatíva Baku). Koordinácia medzi týmito iniciatívami má zásadný význam, ak sa má predísť prekrývaniu opatrení a dvojitému financovaniu. Z titulu svojej úlohy všeobecného koordinátora činnosti Energetického spoločenstva a na základe svojich privilegovaných vzťahov s darcami zamýšľa Európska komisia prevziať vedúcu úlohu pri budovaní investičného prostredia. Na základe stratégie Európskej únie „Energia 2020“ by sa projektom v oblasti infraštruktúry, ktoré prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti dodávok Európskej únie (napríklad prostredníctvom nových prepojovacích vedení na hraniciach), mala venovať rovnaká pozornosť ako projektom v rámci EÚ, a mali by podliehať rovnakej politickej koncepcii. Oznámenie „Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky - Koncepcia integrovanej európskej energetickej siete“, ktoré Komisia prijala 17. novembra 2010, označuje elektrické prepojenia v strednovýchodnej a juhovýchodnej Európe a plynový koridor sever-juh v strednovýchodnej a juhovýchodnej Európe za dva prioritné koridory. Tieto koridory sú koncipované s prihliadnutím na potrebnú integráciu Energetického spoločenstva. Pokiaľ sa zmluvné strany dohodnú na spoločných investičných projektoch, možno ich označiť za „projekty európskeho záujmu“. Okrem toho by sa mal prednostný záujem venovať dokončeniu regionálnych projektov, napríklad zriadeniu Úradu pre koordinované aukcie elektrickej energie, vybudovaniu „plynárenského okruhu“ s prívodnými potrubiami a prípadne aj zriadeniu centrálneho orgánu pre ropné rezervy v regióne. Tieto projekty by mali byť hlavnými projektmi Energetického spoločenstva. Komisia zabezpečí optimalizáciu finančných prostriedkov EÚ, ktoré možno použiť na energetické projekty v rámci Energetického spoločenstva, ako aj ich prípadné zvýšenie, pokiaľ je takýto krok opodstatnený regionálnym charakterom projektov. 5. Ďalšie smerovanie Komisia zastáva názor, že z doterajšieho pokroku a dynamickej povahy vykonávanej práce (ktorá úzko súvisí s vývojom sektora energetiky na úrovni Európskej únie) vyplýva, že Energetické spoločenstvo by malo existovať aj po roku 2016. Energetické spoločenstvo jasne poukázalo na výhody, ktoré plynú zmluvným stranám zo spoločného regionálneho prístupu v porovnaní s tradičnými bilaterálnymi vzťahmi s Európskou úniou. Preukázalo, že nezávisle od perspektívy budúceho pristúpenia k Európskej únii môžu zmluvné strany aj v krátkodobom horizonte využívať výhody vnútorného energetického trhu EÚ. Model Energetického spoločenstva sa osvedčil ako účinný rámec spolupráce v oblasti energetiky s krajinami susediacimi s EÚ. Tento rámec by sa prípadne mohol rozšíriť na ďalšie krajiny a geografické oblasti. Regionálna spolupráca má rozhodujúci význam a úplná integrácia Energetického spoločenstva do celoeurópskeho energetického trhu bude závisieť od politickej angažovanosti jednotlivých zmluvných strán a ich schopnosti prispieť k vytvoreniu a úspešnému fungovaniu regionálneho trhu v rámci Energetického spoločenstva. Na základe tejto správy Komisia zamýšľa prispieť k uskutočneniu cieľov Energetického spoločenstva týmto spôsobom: - Podporí zmeny pracovných metód inštitúcií a orgánov Energetického spoločenstva vrátane organizácie ad hoc stretnutí na ministerskej úrovni venovaných konkrétnym prioritám súvisiacim s plnením cieľov Energetického spoločenstva. - Bude aktívne podporovať vykonávanie a účinné presadzovanie predpisov. - Bude podporovať vykonávanie tretieho balíka pre energetický vnútorný trh, smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a smernice o energetickej účinnosti ako prostriedkov na urýchlenie úplnej integrácie Energetického spoločenstva do jednotného európskeho energetického trhu. Okrem toho bude uvažovať o začlenení ďalšieho acquis , najmä na účely podpory zníženia emisií CO2 v sektore energetiky. - Podporí vhodné investície v regióne prostredníctvom prijatia koherentnej investičnej stratégie, ktorá zohľadní najmä potreby sektora energetiky v oblasti infraštruktúry, nutné zníženie emisií CO2 v rámci dodávok energie, vplyv úspor energie a potenciál rozvoja obnoviteľných zdrojov energie. - Okrem toho podporí vykonávanie memoranda o porozumení o sociálnom rozmere Energetického spoločenstva. [1] Pôvodne ju podpísalo Európske spoločenstvo, ktoré bolo medzičasom nahradené Európskou úniou. [2] Tento zoznam zodpovedá súčasným stranám na základe rozšírenia Európskej únie v roku 2007, ako aj nedávnemu vývoju tejto organizácie. [3] Štyri fóra, ktoré sú zamerané na elektrickú energiu, plyn, ropu a sociálne aspekty, združujú všetky zainteresované subjekty priemyselného odvetvia vrátane regulačných úradov a skupín zastupujúcich priemyselné podniky a spotrebiteľov. [4] Úplné znenie správy je dostupné na tejto adrese: http://www.energy-community.org/pls/portal/docs/722178.PDF [5] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/99. [6] Pozri rozhodnutie Súdu (Veľká komora) z 20. apríla 2010, Federutility and Others v Autorità per l'energia elettrica e il gas, vec C-265/08 (Zbierka rozhodnutí ESD 2010, s. 00000).Pretrvávajúce rozdiely sa analyzujú v správe, ktorú vydala Svetová banka v júni 2010: South East Europe Wholesale market opening (Otvorenie veľkoobchodných trhov v juhovýchodnej Európe), http://www.energy-community.org/pls/portal/docs/594181.PDF. [7] Pozri napríklad správu Svetovej banky Lights out? : the outlook for energy in Eastern Europe and the former Soviet Union http://siteresources.worldbank.org/ECAEXT/Resources/258598-1268240913359/Full_report.pdf [8] Správu možno nájsť tu: http://go.worldbank.org/ZM7XE8RM10 [9] „Status of Energy Efficiency in the Western Balkans, Stocktaking report". Správu možno nájsť tu: http://www.energy-community.org/pls/portal/docs/664179.PDF“ [10] Dodržiavanie environmentálnych kritérií by malo v rámci stratégie zohrávať ústrednú úlohu. Súčasný palivový mix v regióne, najmä hnedé uhlie používané v elektrárňach a používanie pevných palív v domácnostiach (hnedé uhlie, drevo, uhlie) nezohľadňuje náklady v oblasti životného prostredia a súvisiace spoločenské náklady, ako to už v roku 2004 zdokumentoval Rozvojový program OSN.(pozri http://www.undp.org/energy/docs/Stuck_in_the_Past.pdf)