Po tretie, potreba podpory úlohy platforiem v oblasti presadzovania inovácií si vyžaduje, aby sa akýmikoľvek budúcimi regulačnými opatreniami navrhnutými na úrovni EÚ v súlade so zásadami lepšej právnej regulácie riešili len jasne určené problémy týkajúce sa konkrétneho druhu alebo činnosti online platforiem. Takýto prístup zameraný na riešenie problémov by sa mal začať posúdením toho, či je existujúci rámec stále vhodný. Dobrým príkladom toho, ako pravidlá, pri ktorých stanovovaní sa vychádzalo z poskytovania tradičných a často miestnych služieb, môžu brániť rozvoju obchodných modelov online platforiem, je hospodárstvo spoločného využívania zdrojov. Tejto otázke sa bude venovať nadchádzajúce oznámenie Komisie o hospodárstve spoločného využívania zdrojov.

Kľúčový význam má účinné presadzovanie pravidiel. Cezhraničná povaha platforiem znamená, že presadzovanie pravidiel si vyžaduje dobrú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi, ako sa predpokladá v reformovanom nariadení o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa a stanovuje vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. Zásadný význam bude mať aj schopnosť verejných orgánov účinne reagovať na nové a potenciálne rušivé zmeny na trhu a v technológiách či obchodné modely. V rámci širších opatrení na zabezpečenie rozvoja verejného sektora založeného na údajoch by to mohlo zahŕňať investície do nových technológií na podporu činností verejného sektora vrátane analýzy veľkých objemov dát, aby bolo možné zhromažďovať podrobnejšie informácie o ekosystémoch online platforiem. Komisia spoločne s členskými štátmi a platformami dôkladnejšie preskúma, ako možno tieto ciele najlepšie dosiahnuť.

Ako všeobecná zásada platí, že na porovnateľné digitálne služby by sa mali vzťahovať rovnaké alebo podobné pravidlá, pričom by sa mali náležite zvážiť možnosti na zúženie pôsobnosti a rozsahu existujúcej regulácie. V rámci svojho preskúmania telekomunikačných pravidiel EÚ, ktoré sa má dokončiť ešte v roku 2016, Komisia posudzuje možnosť predložiť cielený súbor rôznych návrhov zavádzajúcich istý stupeň deregulácie (pri zohľadnení určitých pravidiel, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú len na tradičné elektronické komunikačné služby, ako sú napríklad niektoré povinnosti univerzálnych služieb). Zároveň by sa v prípade potreby na všetky relevantné a porovnateľné služby vrátane služieb poskytovaných aktérmi v oblasti OTT uplatňoval obmedzenejší súbor pravidiel špecifických pre komunikácie.

Vytvorenie rovnakých podmienok v príslušných oblastiach by malo byť na jednotnom digitálnom trhu všeobecnou zásadou. Dosiahnutie rovnakých podmienok si môže vyžiadať zjednodušenie, modernizáciu a sprehľadnenie existujúcej regulácie. Pri tomto modernizačnom úsilí by sa nemala klásť neprimeraná záťaž na nové, ako aj tradičné obchodné modely.

Pokiaľ ide o prístup k informáciám a obsahu, pre mnohé časti spoločnosti zohrávajú čoraz kľúčovejšiu úlohu práve platformy. Táto úloha so sebou nevyhnutne prináša aj širšiu zodpovednosť.

Súčasný režim zodpovednosti pre poskytovateľov sprostredkovateľských služieb, ako je stanovený v smernici o elektronickom obchode, bol vytvorený v čase, keď online platformy nemali charakteristiky a rozsah, aké majú dnes. Vytvorilo sa ním však technologicky neutrálne regulačné prostredie, ktoré značne uľahčilo ich expandovanie. Čiastočne je to dôsledok harmonizácie oslobodenia určitých druhov online platforiem od zodpovednosti za nezákonný obsah a činnosti, ktoré ani nekontrolujú, ani o nich nevedia. Hoci boli vyjadrené určité obavy v súvislosti s otázkou zodpovednosti, v rámci konzultácií bola vyjadrená široká podpora existujúcim zásadám smernice o elektronickom obchode.

Vzhľadom na tieto okolnosti bude Komisia uplatňovať vyvážený a predvídateľný režim zodpovednosti pre online platformy. Má to kľúčový význam pre ďalší rozvoj digitálneho hospodárstva v EÚ a pre odblokovanie investícií do ekosystémov platforiem. Zároveň sa určilo niekoľko konkrétnych problémov týkajúcich sa nezákonného a škodlivého online obsahu a činností, ktoré je potrebné riešiť, aby mohol byť tento prístup udržateľný.

Prvý problém sa týka šírenia online platforiem na zdieľanie videí s obsahom, ktorý je škodlivý pre maloletých, a s prejavmi nenávisti. Deti sú prostredníctvom platforiem na zdieľanie videí čoraz väčšmi vystavené škodlivému obsahu, pričom obzvlášť akútnym problémom je podnecovanie k násiliu alebo nenávisti prostredníctvom audiovizuálneho materiálu uverejňovaného online. Tento problém Komisia rieši odvetvovou reguláciou v rámci zmeny smernice o audiovizuálnych mediálnych službách.

Druhý problém sa týka rozdelenia príjmov z používania obsahu chráneného autorskými právami. Vznikli nové formy distribúcie online obsahu, vďaka ktorým sa stáva široko dostupným obsah chránený autorskými právami odovzdávaný koncovými používateľmi. Kým tieto služby priťahujú čoraz širšie publikum a z distribúcie takéhoto obsahu získavajú hospodársky prínos, rastú obavy, či sa o hodnotu vytváranú niektorými z týchto nových foriem online distribúcie obsahu spravodlivo delia distribútori a držitelia práv. Komisia chce tento problém riešiť odvetvovou reguláciou v oblasti autorských práv. Cieľom Komisie je zároveň riešiť problém spravodlivého odmeňovania tvorcov v rámci ich vzťahov s ďalšími stranami, ktoré používajú ich obsah, vrátane online platforiem. V rámci hodnotenia a modernizácie presadzovania práv duševného vlastníctva Komisia posúdi úlohu, ktorú môžu zohrávať sprostredkovatelia pri ochrane práv duševného vlastníctva, a to aj vo vzťahu k falšovaným produktom, a zváži zmenu konkrétneho právneho rámca pre presadzovanie týchto práv. V súlade s metódou sledovania toku peňazí bude Komisia zároveň naďalej zapájať platformy do vytvárania a uplatňovania dobrovoľných mechanizmov spolupráce zameraných na to, aby tí, ktorí porušujú práva duševného vlastníctva v komerčnej oblasti, boli pripravení o zdroje príjmov pochádzajúcich z nelegálnej činnosti.

Po tretie, v dôležitých oblastiach, ako sú podnecovanie k terorizmu, sexuálne zneužívanie detí a prejavy nenávisti, je potrebné všetky druhy online platforiem nabádať k tomu, aby z vlastnej iniciatívy podnikli účinnejšie kroky s cieľom obmedziť vystavenie nezákonnému alebo škodlivému obsahu. V odvetví sa v tejto oblasti už realizuje mnoho chvályhodných iniciatív. Dialóg so spoločnosťami v oblasti informačných technológií o zavedení kódexu správania, pokiaľ ide o nezákonné prejavy nenávisti online, Internetové fórum EÚ o teroristickom obsahu a koalícia výkonných riaditeľov za premenu internetu na lepšie miesto pre deti sú dôležitými príkladmi procesov, do ktorých sú zapojené viaceré zainteresované strany a ktoré sú zamerané na hľadanie spoločných riešení na dobrovoľné vyhľadávanie nezákonného alebo škodlivého materiálu online a boj proti nemu. Keďže sa online platformy ďalej rozvíjajú a expandujú do ďalších sektorov, je potrebné toto úsilie udržiavať a rozvíjať v celej EÚ s cieľom posilniť jeho pozitívnu úlohu v spoločnosti.

Po štvrté, niekoľko online platforiem v rámci verejných konzultácií vyjadrilo obavy, že zavedenie dobrovoľných opatrení by znamenalo, že by sa na nich už nevzťahovala výnimka zo zodpovednosti sprostredkovateľov na základe smernice o elektronickom obchode. Aby online platformy mohli prijímať účinnejšie samoregulačné opatrenia, bude dôležité zabezpečiť väčšiu jednoznačnosť, pokiaľ ide o to, aké dôsledky by mali takéto dobrovoľné opatrenia v súvislosti s výnimkou zo zodpovednosti sprostredkovateľov na základe smernice.

A napokon, je potrebné monitorovať existujúce postupy oznamovania a prijímania opatrení, aby sa zabezpečila ucelenosť a účinnosť režimu zodpovednosti sprostredkovateľov. Skôr než sa Komisia rozhodne začať iniciatívu, posúdi najskôr výsledky prebiehajúcich reforiem, ako sú preskúmanie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, preskúmanie oblasti autorských práv a dobrovoľné iniciatívy, napr. Internetové fórum EÚ.

Komisia zachová existujúci režim zodpovednosti sprostredkovateľov a zároveň uplatní sektorový prístup k regulácii zameraný na problémy: – v svojom návrhu aktualizovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, ktorý sa má predložiť spolu s týmto oznámením, Komisia navrhne, aby platformy na zdieľanie videí zaviedli opatrenia na ochranu maloletých pred škodlivým obsahom a ochranu všetkých používateľov pred podnecovaním k nenávisti, – v rámci nasledujúceho balíka predpisov o autorských právach, ktorý sa má prijať na jeseň 2016, sa bude Komisia snažiť dosiahnuť spravodlivejšie rozdelenie hodnoty vytváranej online distribúciou obsahu chráneného autorskými právami prostredníctvom online platforiem poskytujúcich prístup k takémuto obsahu. Ešte v roku 2016 bude Komisia ďalej nabádať ku koordinovanému samoregulačnému úsiliu online platforiem v celej EÚ. Pravidelne bude preskúmavať účinnosť a komplexnosť takéhoto dobrovoľného úsilia s cieľom určiť možnú potrebu prijatia ďalších opatrení a zabrániť obmedzovaniu uplatňovania základných práv používateľov. Komisia v druhej polovici roku 2016 preskúma potrebu usmernenia o zodpovednosti online platforiem pri zavádzaní dobrovoľných opatrení prijímaných v dobrej viere na boj proti nezákonnému obsahu dostupnému online. Komisia preskúma potrebu formálnych postupov oznamovania a prijímania opatrení, pričom vezme do úvahy okrem iného výsledky aktualizácie rámcov pre audiovizuálne médiá a autorské práva, ako aj prebiehajúcich iniciatív v oblasti samoregulácie a koregulácie.

III)Podpora dôvery a transparentnosti a zabezpečenie spravodlivosti

-Informovanie občanov a spotrebiteľov a posilnenie ich vplyvu

Z prieskumu Eurobarometer o online platformách uskutočneného v roku 2016 vyplynulo, že 72 % opýtaných spotrebiteľov pociťuje obavy v súvislosti s údajmi, ktoré sa zbierajú o nich alebo o ich činnostiach. 72 % tiež vyjadrilo názor, že online platformy by sa mali regulovať s cieľom obmedziť rozsah, v akom zobrazujú rôzne výsledky používateľom na základe údajov zozbieraných o ich činnostiach. 56 % opýtaných spotrebiteľov zároveň uviedlo, že nečítajú podmienky používania online platforiem. Viac ako 75 % opýtaných z radov širokej verejnosti sa domnieva, že je potrebná väčšia transparentnosť, najmä pokiaľ ide o vplyv, aký má odmeňovanie platforiem na uvádzanie výsledkov vyhľadávačov, o identifikovanie skutočného dodávateľa služieb alebo výrobkov a o možné zavádzajúce praktiky vrátane falošných recenzií.

Prístup k údajom podporuje účinnosť trhu a inovácie, ale takisto môže pomáhať zachraňovať životy, zlepšovať vzdelávanie a optimalizovať služby verejnej správy a vývoj politiky. Internet nemôže v budúcnosti uspieť bez dôvery používateľov v online platformy a bez toho, aby online platformy dodržiavali všetky príslušné právne predpisy a rešpektovali legitímne záujmy spotrebiteľov a iných používateľov. Nedávno prijaté prepracované pravidlá prístupu k osobným údajom a ich spracovávania v EÚ už obsahujú dôležité ustanovenia na dosiahnutie lepšieho informovania a ochrany používateľov, pokiaľ ide o zhromažďovanie osobných údajov, najmä prostredníctvom požiadavky na udelenie výslovného súhlasu a stanovenia nových zásad, ako sú „štandardná ochrana údajov“ a „špecificky navrhnutá ochrana údajov“.

Veľká časť verejnosti má však naďalej obavy v súvislosti so zhromažďovaním údajov a domnieva sa, že je potrebná väčšia transparentnosť. Online platformy musia na tieto obavy reagovať účinnejším informovaním používateľov o tom, aké osobné údaje sa v súlade s rámcom EÚ pre ochranu údajov zhromažďujú a ako sa zdieľajú a používajú. Vo všeobecnejšej rovine zahŕňa tento problém spôsoby, akými sa používatelia identifikujú, aby získali prístup k online platformám a službám. Je nepochybné, že veľké množstvo kombinácií používateľských mien a hesiel je nepohodlné a zároveň predstavuje bezpečnostné riziko. Bežná prax používania používateľského profilu z jednej platformy na získavanie prístupu k ďalším webových stránkam však často so sebou prináša netransparentné výmeny osobných údajov medzi rôznymi online platformami a webovými stránkami a ich vzájomné prepojenia. Aby sa tomu predišlo a aby identifikácia bola zároveň jednoduchá a bezpečná, mali by spotrebitelia mať možnosť vybrať si oprávnenia, pomocou ktorých sa chcú identifikovať alebo autentifikovať. Online platformy by mali konkrétne akceptovať oprávnenia vydané alebo uznané vnútroštátnymi orgánmi verejnej správy, ako sú elektronické alebo mobilné doklady totožnosti, vnútroštátne preukazy totožnosti alebo bankové karty.