Rozhodnutie zachovať investície do obrany a iniciovať programy na rozvoj spôsobilostí je aj naďalej výsadou a zodpovednosťou členských štátov. Mobilizácia nástrojov a politík EÚ v rámci obmedzení stanovených zmluvami nesmie byť náhradou nízkej úrovne investícií členských štátov do obrany. Komisia je však odhodlaná dopĺňať, využívať a konsolidovať snahy o spoluprácu členských štátov pri rozvoji obranných spôsobilostí s cieľom reagovať na bezpečnostné výzvy a zároveň podporovať európsky obranný priemysel.

Obranný priemysel je závislý od spustenia programov na rozvoj spôsobilosti štátmi a všeobecne od úrovne verejných výdavkov a investícií do obrany. Štáty sú konečnými zákazníkmi pre obranné vybavenie, špecifikujú požiadavky a fungujú ako verejní obstarávatelia, regulačné orgány a často aj ako podporovatelia vývozu. Okrem toho vývoj obranných systémov prebieha v dlhom časovom horizonte a nesie so sebou značné riziká, pretože operačné potreby sa môžu počas vývoja produktu zmeniť. Znamená to, že spoločnosti pôsobiace v oblasti obrany nebudú investovať do vojenských technológií, ak sa verejné orgány nezaviažu k ich kúpe.

Európa ako celok je celosvetovo na druhom mieste, pokiaľ ide o vojenské výdavky. Stále však zaostáva za USA a trpí nedostatkami v oblasti výdavkov v dôsledku duplicity, nedostatočnej interoperability a technologických nedostatkov. Okrem toho sa rozpočty na obranu v Európe za posledné roky znižovali, zatiaľ čo ostatní globálni aktéri (Čína, Rusko a Saudská Arábia) posilňujú svoje sektory obrany v bezprecedentnom rozsahu. Bez trvalých investícií do obrany európsky priemysel riskuje, že mu budú chýbať technologické schopnosti na vytvorenie ďalšej generácie dôležitých obranných spôsobilostí. To bude mať v konečnom dôsledku vplyv na strategickú autonómiu Únie a jej schopnosť pôsobiť ako poskytovateľ bezpečnosti.

Rada privítala vykonávací plán v oblasti bezpečnosti a obrany a vzala na vedomie aktuálne prioritné oblasti, do ktorých musí Európa adekvátne investovať a rozvíjať postupy založené na spolupráci. Komisiu to motivovalo v podpore členských štátov pri vykonávaní určených priorít v oblasti spôsobilostí. Prostredníctvom opatrení stanovených v tomto akčnom pláne je Komisia odhodlaná poskytovať podporu v rámci celého cyklu rozvoja obranných spôsobilostí – od výskumu a vývoja až po tvorbu spôsobilosti.

Aby bola Európa schopná zabezpečiť tieto prioritné spôsobilosti, musí vytvoriť podmienky na väčšiu spoluprácu v oblasti obrany na maximalizáciu výsledkov a účinnosť výdavkov na obranu. To by malo ísť ruka v ruke so silnou, konkurencieschopnou a inovatívnou obrannou priemyselnou základňou, čo prináša úžitok vo všeobecnosti pre celé hospodárstvo: investície do sektora obrany majú značný hospodársky multiplikačný účinok v oblasti tvorby spin-off podnikov a transferu technológií do iných sektorov, ako aj vytvárania pracovných miest.

ii) „Okno spôsobilosti“ na podporu spoločného rozvoja obranných spôsobilostí, ktoré spoločne odsúhlasili členské štáty. Financovanie by prebiehalo prostredníctvom zoskupovania národných príspevkov a bolo by podporované z rozpočtu EÚ, ak by to bolo možné.

i) „Okno výskumu“ na financovanie spolupráce na výskumných projektoch v oblasti obrany na úrovni EÚ. Vzniklo by spustením prípravnej akcie a malo by vyústiť do osobitného programu EÚ v rámci viacročného finančného rámca EÚ po roku 2020.

Predseda Juncker vyzval vo svojom prejave o stave Únie zo 14. septembra 2016 na vytvorenie európskeho obranného fondu. Tento fond by sa skladal z dvoch osobitných finančných štruktúr (okien), ktoré sa navzájom dopĺňajú a boli by zavedené postupne:

Komisia po prvýkrát predkladá akčný plán v oblasti európskej obrany, ktorý sa zameriava na potreby v oblasti spôsobilosti a podporu európskeho obranného priemyslu. Tento akčný plán má tri hlavné piliere, ktoré sa vzťahujú na rôzne no vzájomne sa dopĺňajúce potreby v rámci cyklu rozvoja spôsobilostí so zameraním na technológie a produkty:

V období rokov 2006 – 2011 vynakladali USA priemerne 9 miliárd EUR ročne na výskum a technológie v oblasti obrany a priemerne 54,6 miliardy EUR ročne na výskum a vývoj v oblasti obrany. Úsilie USA bude pokračovať a dokonca sa zvyšovať ako dôsledok 3. kompenzačnej stratégie. V rokoch 2012 až 2015 sa objem prostriedkov na výskum a vývoj v oblasti obrany v Rusku zdvojnásobil, zatiaľ čo Čína podľa dostupných údajov takisto zvyšuje svoje investície do výskumu a vývoja.

Na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ je potrebné zvýšiť investície do výskumu v oblasti obrany na posilnenie vedeckej a technologickej základne EÚ, pokiaľ ide o obranné technológie, produkty a služby. Komisia je preto pripravená mobilizovať finančné prostriedky EÚ na podporu výskumu v oblasti obrany na úrovni EÚ. Takéto finančné prostriedky však musia dopĺňať a podnecovať úsilie štátov, a nie ich duplikovať alebo nahrádzať.

Komisia plánuje začať realizovať prípravnú akciu týkajúcu sa výskumu v oblasti obrany v roku 2017 v súlade s výzvou Európskej rady, pričom rozpočet na obdobie rokov 2017 – 2019 bude 90 miliónov EUR. Pôjde o prvý krok, ohraničený časovo aj rozpočtom, ktorý bude slúžiť na otestovanie pridanej hodnoty rozpočtu EÚ podporujúceho výskum v oblasti obrany. Komisia zváži dohodu o delegovaní s EDA, ktorá by sa týkala určitých úloh súvisiacich s vykonávaním prípravnej akcie. Témy výskumu budú stanovené v pracovnom programe v súlade s komitologickými postupmi.

Ak členské štáty odsúhlasia tento akčný plán, prípravná akcia vydláždi cestu tomu, aby sa „okno výskumu“ stalo európskym programom výskumu v oblasti obrany v rámci ďalšieho viacročného finančného rámca po roku 2020. Tento program by mal mať dôveryhodný rozsah. Vzhľadom na dôležitosť investícií do výskumu v oblasti obrany, veľkosť existujúcich štátnych rozpočtov na výskum v oblasti obrany a vysoké náklady na vývoj špičkových obranných technológií by si takéto „okno“ mohlo podľa odhadu vyžadovať ročný rozpočet vo výške 500 miliónov EUR, aby malo výrazný vplyv v súlade so závermi skupiny osobností týkajúcimi sa európskeho výskumu v oblasti obrany, ako aj s aktuálnou správou Európskeho parlamentu o tejto problematike. S takouto sumou by sa EÚ dostala medzi 4 najväčších investorov do výskumu v oblasti obrany a technológií v Európe.

Program by sa mal zameriavať na obmedzené množstvo kľúčových výskumných projektov súvisiacich s prioritami obrannej spôsobilosti odsúhlasenými členskými štátmi. Zabezpečí sa tým nákladovo efektívne priradenie zdrojov, zabráni sa nepotrebnej duplicite a využijú sa úspory z rozsahu. Výskum financovaný EÚ by sa mal sústrediť na kritické obranné technológie, ako aj na inovatívne technológie založené na excelentnosti.

Riadenie programu sa bude riadiť rozpočtovými pravidlami EÚ a v jeho rámci by sa mali zohľadniť osobitosti sektora obrany. Preskúma sa niekoľko možností na vytvorenie dialógu medzi Komisiou, členskými štátmi a priemyslom o vykonávaní budúceho „okna“, napríklad prostredníctvom technologických platforiem. V tomto dialógu bude možno profitovať z činností EDA v oblastiach výskumu a technológií a priorít spôsobilostí, ako aj kľúčových strategických činností. Ako uviedla skupina osobností, programový výbor by mal pozostávať zo zástupcov členských štátov, pracovať pomocou „komitologického postupu“ a vyhodnocovať pridanú hodnotu EÚ projektov, najmä preto, že koncovými používateľmi v sektore obrany sú členské štáty.

Financovanie by bolo poskytované najmä formou grantov, preskúma sa však aj možnosť využitia obstarávania vo fáze pred komerčným využitím v osobitnom prípade výskumu v oblasti obrany. V prípade takýchto projektov sa vyžaduje účasť výskumných inštitútov a spoločností z niekoľkých členských štátov a podpora účasti MSP vrátane tých, ktoré pracujú na inovácii dvojakého použitia. Treba stanoviť osobitné pravidlá práv duševného vlastníctva (PDV) a brať pritom do úvahy skúsenosti z prípravnej akcie.

Obranné technológie vyvinuté v rámci prípravnej akcie a budúceho programu môžu slúžiť aj potrebám civilného obyvateľstva. Treba podporovať synergie na oživenie inovácií pre širšie civilné hospodárstvo, ako sú technológie kybernetickej obrany, a zároveň zabraňovať akýmkoľvek duplicitám. Naopak, civilný výskum by sa mohol použiť aj na podporu obranného priemyslu. Program Horizont 2020 možno využiť na oživenie základného výskumu a inovácií, najmä prostredníctvom podpory účinku vzájomného obohacovania. Komisia v roku 2017 spojí obranný priemysel a civilné inovatívne odvetvia využívajúce financovanie v rámci programu Horizont 2020 s cieľom podporiť účinky presahovania týkajúce sa potenciálne prevratných technológií a nových procesov do obranného priemyslu.



„Okno spôsobilosti“: financovanie spoločného rozvoja obranných spôsobilostí

Okrem dôležitosti rozvoja európskej spolupráce na výskume v oblasti obrany je potrebné ísť ešte ďalej a zabezpečiť podporu celého cyklu rozvoja obranných spôsobilostí. Napriek jednoznačným hospodárskym a ďalším výhodám spolupráce členské štáty aj naďalej čelia závažným prekážkam, ktoré komplikujú rozvoj programov spolupráce.

V dôsledku nedostatočnej spolupráce a spoločného plánovania spôsobilostí na úrovni EÚ sa znižuje účinnosť verejných výdavkov a investícií členských štátov a zároveň vznikajú nepotrebné duplicity. Navyše nedostatočná synchronizácia jednotlivých rozpočtových príspevkov spôsobuje značné oneskorenie spustenia a realizácie programov spolupráce. V konečnom dôsledku môžu byť zvyšujúce sa náklady na komplexné obranné spôsobilosti pre samostatne investujúce členské štáty odrádzajúce. Preto by zoskupovanie vnútroštátnych zdrojov na spôsobilosti viedlo k rozpočtovým úsporám a maximalizácii pomeru kvality a ceny investícií do obrany.

Cieľom „okna spôsobilosti“ fondu by bolo riešenie týchto prekážok. Zabezpečilo by spoločné financovanie vývoja a obstarávania strategických priorít spôsobilostí. Tieto by spoločne odsúhlasili členské štáty a mohli by zahŕňať priority dvojakého použitia, ktoré sú relevantné na vykonávanie politík EÚ. Toto „okno“ by sa zameriavalo na fázy nasledujúce po fázach výskumu a technológií vrátane prototypov, ako aj vývoja a obstarávania produktov a technológií.

V súlade s počiatočným odhadom by cieľom mohla byť referenčná suma 5 miliárd EUR ročne. To by zodpovedalo 2,5 % celkových vnútroštátnych výdavkov na obranu v rámci EÚ a 14 % vnútroštátnych výdavkov na obranné spôsobilosti. Zároveň by to umožnilo priblížiť sa cieľu, na ktorom sa dohodli členské štáty EDA, vynakladať 35 % svojich výdavkov na vybavenie v rámci projektov spolupráce. Táto referencia by sa mala ďalej spresniť podľa predbežnej analýzy vykonanej spoločne s členskými štátmi.

Konkrétne prvky tohto „okna spôsobilosti“ bude potrebné ďalej rozpracovať v úzkej spolupráci s členskými štátmi, vysokou predstaviteľkou, ktorá je aj riaditeľkou Európskej obrannej agentúry, a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. Vykoná sa to v súlade so zmluvami a existujúcimi mandátmi a tak, aby sa maximalizovali synergie a predišlo duplicitám. Zohľadní sa pritom najmä práca vysokej predstaviteľky zameraná na preskúmanie možnosti stálej štruktúrovanej spolupráce v zmysle mandátu udeleného Radou. Určovanie priorít a vlastníctvo spôsobilostí by jednoznačne naďalej ostalo na strane členských štátov, ktoré by tieto spôsobilosti aj vykonávali. Očakáva sa, že časom sa spolupráca bude rozvíjať.

„Okno spôsobilosti“ by mohlo mať dve úrovne:

Prvú úroveň, otvorenú pre všetky členské štáty, by tvorila „zastrešujúca štruktúra“. Stanovil by sa v nej spoločný rámec podpory členských štátov a poskytla by sa prevádzková funkcia back-office na rozvoj konkrétnych projektov prostredníctvom spoločných pravidiel a príslušných právnych a finančných nástrojov na prevádzkovanie projektov. Mohla by tiež pomôcť s riešením rozpočtových požiadaviek členských štátov a prekonaním nedostatočnej synchronizácie vnútroštátnych rozpočtových cyklov.

Druhú úroveň by tvorili konkrétne projekty na rozvoj spoločných spôsobilostí na základe dobrovoľnej účasti členských štátov. Finančné a prevádzkové rozhodovanie týkajúce sa konkrétnych projektov a súvisiacich spôsobov financovania by mali na starosti členské štáty zúčastňujúce sa na jednotlivých projektoch v súlade s pravidlami stanovenými na úrovni zastrešujúcej štruktúry. V rozličných jednotlivých projektoch môžu byť zapojené rozličné skupiny členských štátov.