Osobitná správa Integrácia cieľov politiky 
EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP: 
čiastočný úspechSK 2014  Č. 04
EURÓPSKY
DVORAUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
ISBN  978-92-872-0043-3
doi: 10.2865/16825
© Európska únia, 2014
V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č. 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 04
Osobitná správa Integrácia cieľov politiky 
EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP: 
čiastočný úspech
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Glosár
I – XI Zhrnutie
1 – 14  Úvod
1 – 6  Vzťah medzi politikou EÚ v oblasti vodného hospodárstva a spoločnou poľnohospodárskou 
politikou (SPP)
7 – 11 Nástroje SPP s potenciálom pomôcť integrovať ciele EÚ v oblasti vodného hospodárstva do SPP
12 –14 Finančné prostriedky v rámci SPP s potenciálnym vplyvom na vodu
15 – 20 Audit
15 – 17 Rozsah auditu a audítorský prístup
18 – 20 Predchádzajúce audity
21 – 79 Pripomienky
21 – 32 Nedostatky vo vykonávaní politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva bránili jej integrácii do SPP
33 – 48 Doterajší dosah krížového plnenia na problémy s vodou bol obmedzený
34 – 39 Mechanizmus krížového plnenia má istý dosah, nevyužíva sa však v plnej miere
40 – 48  Nedostatky pri uplatňovaní krížového plnenia
49 – 61 Potenciál financovania v rámci rozvoja vidieka na riešenie záujmov týkajúcich sa vody sa 
nevyužíva v plnej miere
52 – 55 Plány členských štátov týkajúce sa výdavkov na rozvoj vidieka nie vždy zohľadňujú ciele EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva a potreby členských štátov súvisiace s vodou
56 – 61 Financovanie v rámci rozvoja vidieka nebolo dostatočne využité v dôsledku obáv týkajúcich sa vody
62 – 65 Zásada „znečisťovateľ platí“ nebola včlenená do SPP
66 – 79 Systémy monitorovania a hodnotenia neposkytujú celkový obraz
03 Obsah
80 – 87 Závery a odporúčania
 Príloha I — Audítorské otázky a kritériá použité pri audite
 Príloha II —  Výsledky prieskumu: hlavné zmeny zaznamenané subjektmi poskytujúcimi 
poľnohospodárske poradenstvo po zavedení krížového plnenia
 Príloha III — Príklady záležitostí súvisiacich s vodou, na ktoré sa nevzťahuje krížové plnenie
 Príloha IV —  Dodatočné pridelené finančné prostriedky v rámci zdravotnej prehliadky 
a oživenia, ktoré členské štáty vynaložili v oblasti vodného hospodárstva
 Odpovede Komisie
04
 Glosár
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka. V tejto správe naň odkazuje aj prostredníctvom pojmu 
„rozvoj vidieka“.
Eutrofizácia : Proces, ktorým vodné útvary zachytávajú nadmerné množstvo živín, najmä fosforečnanov 
a dusičnanov. Tieto živiny zvyčajne prispievajú k premnoženiu rias, čím sa vyčerpáva dostupný kyslík vo vode 
a dochádza k úhynu ostatných organizmov, napríklad rýb.
Krížové plnenie : Mechanizmus, prostredníctvom ktorého sa priame platby poľnohospodárom a niektoré platby 
v rámci rozvoja vidieka prepájajú s dodržiavaním súboru pravidiel v oblasti životného prostredia, bezpečnosti 
potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj s udržiavaním poľnohospodárskej 
pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Krížové plnenie zahŕňa 18 zákonných požiadaviek 
hospodárenia a 15 noriem GAEC. Nedodržanie týchto noriem a požiadaviek môže viesť k zníženiu platieb v rámci 
SPP vyplácaných poľnohospodárovi.
Normy GAEC : Povinnosť udržiavať pôdu v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave zahŕňa 
súbor noriem, ktoré sa týkajú ochrany pôdy, zachovania organických látok v pôde a štruktúry pôdy, zabránenia 
narušovaniu biotopov a hospodárenia s vodou.
Opatrenie : 
1) opatrenie rozvoja vidieka:  súbor operácií, ktoré možno financovať z EPFRV. V rámci jednotlivých opatrení sa 
stanovujú konkrétne pravidlá, ktoré treba dodržať; 
2) opatrenie uvedené v RSV (PMP a programy opatrení):  súbor operácií vrátane právnych, kontrolných 
a administratívnych iniciatív obsiahnutých v PMP , ktoré prispievajú k vykonávaniu RSV. V tejto súvislosti je 
administratívne opatrenie súborom aktivít alebo iniciatív, ktoré sa môžu použiť na zmiernenie vplyvu záťaže na 
vodu v dôsledku poľnohospodárskej činnosti.  
PMP : Plán manažmentu povodia
Povodie : Územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sietí potokov, riek a prípadne jazier do 
mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.
Priame platby : Platby poskytované priamo poľnohospodárom v rámci režimu podpory príjmov. Ide napríklad 
o režim jednotnej platby a režim jednotnej platby na plochu.
Prípravky na ochranu rastlín : Používajú sa na ochranu rastlín alebo plodín pred škodlivými vplyvmi, ako sú buriny, 
choroby alebo hmyz.  
PRV : Program rozvoja vidieka
RSV : Rámcová smernica o vode – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa 
stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, 
s. 1) – je zastrešujúci právny predpis prijatý v roku 2000 na zjednotenie rôznorodých existujúcich politík a právnych 
predpisov. Základom prístupu smernice k hospodáreniu s vodou sú povodia ako prírodné, environmentálne 
jednotky, a nie administratívne alebo právne definované hranice. Odkazuje sa v nej na niekoľko súvisiacich 
smerníc, napríklad na smernice o vode určenej na kúpanie, o pitnej vode, o čistení komunálnych odpadových vôd, 
o dusičnanoch, o splaškových kaloch atď. V rámcovej smernici o vode sa vykonávanie ostatných uvedených smerníc 
považuje za minimálnu požiadavku. Opatrenia na ich vykonávanie musia byť včlenené do plánovania manažmentu 
povodí. Treba poznamenať, že na vykonávanie politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva nie sú na základe RSV 
vyčlenené žiadne osobitné finančné prostriedky.  
SPP : Spoločná poľnohospodárska politika
05 Glosár
Správne územie povodia : Územie pevniny alebo mora, ktoré tvorí jedno povodie alebo viaceré susediace povodia 
spolu s prislúchajúcimi podzemnými a pobrežnými vodami a ktoré je určené v RSV ako hlavná jednotka pre 
vodohospodársky manažment povodí.
Vodohospodárski riaditelia : Riaditelia orgánov členských štátov a iných zúčastnených krajín v oblasti vodnej 
politiky.
Zdravotná prehliadka : V roku 2009 sa preskúmali a upravili jednotlivé zložky SPP s cieľom zamerať SPP na 
vyvážený rozvoj, ktorý neohrozuje životné prostredie. Táto úprava sa nazýva „zdravotná prehliadka“.
ZPH : Zákonné požiadavky hospodárenia. 18 legislatívnych noriem EÚ v oblasti životného prostredia, bezpečnosti 
potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat.
06
 Zhrnutie
I
Ochrana kvality vodných zdrojov Európy je pre EÚ dô ­
ležitou prioritou od momentu, keď koncom 70. rokov 
začala prijímať špecifické právne nástroje v oblasti 
ochrany vody. Rámcová smernica o vode (RSV) bola 
prijatá v roku 2000 a jej cieľom bolo ustanoviť právny 
rámec pre ochranu a oživenie vodných útvarov v celej 
Európe a zabezpečenie dlhodobého udržateľného 
využívania vody. Plány manažmentu povodí (PMP) 
a programy opatrení sú hlavné nástroje, ktoré člen ­
ské štáty používajú na realizáciu politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva. Členské štáty môžu vykoná ­
vať vodohospodársku politiku čiastočne s pomocou 
finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci 
iných politík.
II
 Poľnohospodárstvo významnou mierou zaťažuje 
životné prostredie. V Európe sa poľnohospodárstvo 
podieľa na celkovom využívaní vody približne 33 % 
a je hlavným zdrojom znečistenia vody živinami.
III
Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) tvorí 
takmer 40 % rozpočtu EÚ. Prostredníctvom SPP sa 
EÚ snaží ovplyvniť poľnohospodárske postupy, ktoré 
majú vplyv na vodu. V súčasnosti existujú dva nástroje, 
ktoré sa používajú na integráciu cieľov EÚ v oblas ­
ti vodného hospodárstva do SPP . Prvým je krížové 
plnenie, mechanizmus podmieňujúci niektoré platby 
v rámci SPP splnením konkrétnych environmentálnych 
požiadaviek, a druhým je Európsky poľnohospodársky 
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV, v tejto správe sa naň 
odkazuje aj prostredníctvom pojmu „rozvoj vidieka“), 
ktorý poskytuje finančné stimuly pre aktivity, ktoré idú 
nad rámec povinnej legislatívy.IV
 Európska komisia a Rada opakovane vyzdvihli potrebu 
lepšej integrácie vodohospodárskej politiky s ostat ­
nými politikami, ako napríklad s politikou v oblasti 
poľnohospodárstva. Ciele politiky EÚ v oblasti vodné ­
ho hospodárstva si vyžadujú prijatie opatrení v iných 
oblastiach politiky a následne teda zásah rôznych 
orgánov, ktoré sa možno usilujú o dosiahnutie iných, 
potenciálne protichodných záujmov. S ohľadom na 
tento kontext si Dvor audítorov vytýčil zodpovedať 
túto otázku: Boli ciele politiky EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva úspešne integrované do SPP? Dvor audí ­
torov sa snažil zodpovedať túto otázku preskúmaním 
toho, do akej miery vykonávanie vodohospodárskej 
politiky EÚ umožnilo začleniť jej ciele do SPP , ako aj 
prostredníctvom analýzy krížového plnenia a rozvoja 
vidieka.
V
Pri audite sa riešila otázka, či boli ciele politiky EÚ 
v oblasti vodného hospodárstva úspešne integrované 
do SPP , no zistilo sa, že doposiaľ boli integrované len 
čiastočne. Dôvodom bol nesúlad medzi ambíciami 
cieľov politiky a nástrojmi, ktoré sa použili na dosiah ­
nutie zmeny. Audit poukázal na nedostatky dvoch 
nástrojov, ktoré Komisia v súčasnosti používa na integ ­
ráciu záujmov súvisiacich s vodou do SPP (konkrétne 
krížové plnenie a rozvoj vidieka), ako aj na oneskorenia 
a nedostatky vo vykonávaní RSV.
VI
Dvor audítorov dospel k záveru, že krížové plnenie 
a finančné prostriedky na rozvoj vidieka mali zatiaľ 
pozitívny vplyv na podporu cieľov politiky, ktorými 
je zlepšiť kvantitu a kvalitu vody, tieto nástroje sú 
však vzhľadom na ambície vymedzené pre SPP a ešte 
ambicióznejšie ciele stanovené v rámci nariadeniach 
o SPP na obdobie 2014 – 2020 limitované.
Zhrnutie 07
VII
Dvor audítorov ďalej dospel k záveru, že oneskorenia 
vykonávania RSV fakticky bránili integrácii cieľov politiky 
v oblasti vodného hospodárstva do SPP .
VIII
Dvor audítorov tiež zistil, že systémy monitorovania 
a hodnotenia, ktoré sa priamo týkajú SPP , ani tie, ktoré 
poskytujú všeobecnejšie údaje, nezabezpečili infor ­
mácie, potrebné ako úplný základ pre tvorbu politiky, 
o záťaži poľnohospodárskej činnosti na vodu, hoci sa 
zaznamenali isté užitočné iniciatívy.
IX
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia navrhla po ­
trebné úpravy súčasných nástrojov (krížové plnenie 
a rozvoj vidieka), prípadne aby navrhla nové nástroje, 
prostredníctvom ktorých bude možné splniť ambi ­
cióznejšie plány v oblasti integrácie cieľov vodohospo ­
dárskej politiky do SPP . Členské štáty by mali vyriešiť 
nedostatky zistené v oblasti krížového plnenia a zlep ­
šiť využívanie finančných prostriedkov v rámci rozvoja 
vidieka so zámerom lepšie napĺňať ciele v oblasti 
vodného hospodárstva.
X
Dvor audítorov ďalej odporúča, aby Komisia a členské 
štáty riešili oneskorenia vykonávania RSV a zlepšili kva ­
litu PMP tým, že opíšu jednotlivé opatrenia a primera ­
ne ich objasnia a konkretizujú na operačnej úrovni.
XI
Pokiaľ ide o monitorovanie a hodnotenie, Komisia by 
mala získať informácie, na základe ktorých dokáže 
prinajmenšom merať vývoj záťaže poľnohospodárskych 
postupov na vodu, a samotné členské štáty by mali 
predkladať aktuálne, spoľahlivé a konzistentné údaje 
o vode.
08
 Úvod
Vzťah medzi politikou  
EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva a spoloč -
nou poľnohospodárskou  
politikou (SPP)
01  
Ochrana vody (z hľadiska kvality 
i kvantity) je v popredí verejného záuj ­
mu nielen v EÚ, ale na celom svete, ako 
aj na národnej, regionálnej a miestnej 
úrovni. Hlavným celkovým cieľom 
politiky EÚ v oblasti vodného hospo ­
dárstva je „zabezpečiť prístup všetkých 
Európanov ku kvalitnej vode v dosta ­
točnom množstve a zaistiť dobrý stav 
vodných útvarov v celej Európe“1. Zák ­
ladnými právnymi nástrojmi, ktoré EÚ 
používa na dosiahnutie tohto cieľa, sú 
smernice týkajúce sa vody prijaté Eu ­
rópskym parlamentom a Radou. Smer ­
nica je legislatívnym aktom Európskej 
únie, ktorým sa od členského štátu 
požaduje dosiahnutie konkrétneho 
výsledku, no bez stanovenia spôsobu, 
ako tento výsledok dosiahnuť.
02 
Smernica o dusičnanoch bola prijatá 
v roku 1991 s cieľom znížiť znečistenie 
vody v Európe spôsobené dusičnanmi 
z poľnohospodárskych zdrojov2. Na ňu 
v roku 2000 nadviazala komplexnejšia 
rámcová smernica o vode (RSV). V RSV 
sa od členských štátov vyžaduje, aby 
do roku 2015 dosiahli dobrý stav po ­
vrchovej a podzemnej vody3. Členské 
štáty sú povinné vypracovať plány 
manažmentu povodí (PMP) a súvisiace 
programy opatrení, ktoré sú hlavnými 
nástrojmi na vykonávanie smernice  – 
a následne aj na vykonávanie politiky 
EÚ v oblasti vodného hospodárstva. 
Členské štáty môžu vykonávať vodo ­
hospodársku politiku čiastočne s po ­
mocou finančných prostriedkov, ktoré 
sú k dispozícii v rámci iných politík. 
Opatrenia stanovené v PMP sa môžu 
napríklad v niektorých prípadoch 
financovať prostredníctvom SPP .03 
Napriek zlepšeniu za posledné desať ­
ročia nie je podľa správy Európskej en ­
vironmentálnej agentúry (EEA) o stave 
vody4 pravdepodobné, že sa dosiahne 
cieľ týkajúci sa vody v Európe stanove ­
ný v RSV na rok 2015, a to ani z hľadiska 
kvality ani z hľadiska kvantity vody.
04 
Poľnohospodárstvo má najväčší podiel 
na využívaní pôdy v Európe (približne 
50 % celkovej plochy pôdy). Ovplyv ­
ňuje podobu krajiny v Európe a za po ­
sledných 50 rokov sa v rámci neho 
výrazne zvýšilo používanie vonkajších 
vstupných látok (hnojivá, pesticídy 
a voda). Poľnohospodárstvo teda 
významnou mierou zaťažuje životné 
prostredie5. V Európe sa poľnohospo ­
dárstvo podieľa „na celkovom využíva ­
ní vody približne 33 %“ a je „hlavným 
zdrojom znečistenia vody živinami“6. 
Keďže je poľnohospodárstvo hlavným 
spotrebiteľom vody, zohráva význam ­
nú úlohu v udržateľnom hospodárení 
s ňou z hľadiska kvantity i kvality.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  a článok 4 RSV.
2 Smernica Rady 91/676/
EHS z 12. decembra 1991 
o ochrane vôd pred 
znečistením dusičnanmi 
z poľnohospodárskych zdrojov 
(Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1). 
V smernici o dusičnanoch 
sa od členských štátov 
vyžaduje, aby monitorovali 
povrchové a podzemné 
vody a vymedzili zraniteľné 
oblasti z hľadiska dusičnanov. 
Členské štáty sú povinné 
zostaviť kódex osvedčených 
poľnohospodárskych 
postupov, ktorý sa má na 
dobrovoľnej báze uplatňovať 
na celom území. Okrem toho 
musia tiež prijať povinné 
akčné programy pre zraniteľné 
oblasti z hľadiska dusičnanov.
3 Článok 4 rámcovej smernice 
o vode.
4 Správa EEA č. 9/2012, „Voda 
v Európe – súčasný stav 
a budúce výzvy“.
5 „Ekologická SPP? Možnosti 
reformy z hľadiska životného 
prostredia“. Projekt EEA 
týkajúci sa ekologickej SPP, 
priebežná správa o prvej fáze, 
23. júna 2011.
6 Správa EEA č. 1/2012, 
„Efektívne využívanie vodných 
zdrojov v Európe“.
09 Úvod
05 
 Rada Európskej únie vyzdvihla potrebu 
ochrany vody prostredníctvom SPP pri 
viacerých príležitostiach7:  
 — V roku 2007 zdôraznila, že „začle ­
nenie otázok trvalo udržateľného 
využívania vody do iných sekto ­
rových politík (napr. poľnohos ­
podárstvo)“ je „požiadavkou na 
dosiahnutie cieľov vodohospodár ­
skej politiky“ a podčiarkla „potrebu 
venovať osobitnú pozornosť ďal ­
šiemu rozvoju a prípadne úprave 
súčasných poľnohospodárskych 
politík, aby prispievali k trvalo udr ­
žateľnému hospodáreniu s vodou“.
 — V roku 2009 identifikovala hospo ­
dárenie s vodou ako kľúčovú novú 
výzvu pre poľnohospodárstvo 
a skonštatovala, že „v príslušných 
nástrojoch SPP je potrebné ďalej sa 
zaoberať otázkami hospodárenia 
s vodou vrátane kvality vody“.
 — V roku 2010 Rada uznala po ­
trebu „efektívnejšieho a udr ­
žateľnejšieho používania vody 
v poľnohospodárstve“.
06 
Potrebu hlbšej integrácie záujmov 
v oblasti vodného hospodárstva do 
iných oblastí politiky, napríklad do 
poľnohospodárstva, jasne vyjadrila 
Európska komisia, EEA, Rada Európskej 
únie i vodohospodárski riaditelia8. 
Integrácia cieľov EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP je dôležitým cie ­
ľom v neposlednom rade aj vo vzťahu 
k článku 11 Zmluvy o fungovaní Európ ­
skej únie, v ktorom sa stanovuje: „Po ­
žiadavky ochrany životného prostredia 
musia byť začlenené do vymedzenia 
a uskutočňovania politík Únie a čin ­
ností, a to predovšetkým s ohľadom na 
podporu trvalo udržateľného rozvoja“.7 Závery Rady o nedostatku 
vody a suchách 
z 30. októbra 2007. Závery 
Rady o nedostatku vody, 
suchu a adaptácii zmene klímy 
z 11. júna 2010. Odôvodnenia 
1 a 4 nariadenia Rady (ES) 
č. 74/2009 z 19. januára 2009, 
ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie (ES) č. 1698/2005 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
(Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 100) 
po zdravotnej prehliadke.
8 • COM(2012) 673 zo 
14. novembra 2012 „Koncepcia 
na ochranu vodných 
zdrojov Európy“: „Je (...) 
potrebné lepšie vykonávať 
a vo väčšej miere začleňovať 
ciele politiky v oblasti 
vodného hospodárstva 
do ostatných oblastí politiky, 
ako je napríklad spoločná 
poľnohospodárska politika 
(SPP)“.  
• Odôvodnenie 16 RSV: 
„Ochranu a trvalo udržateľné 
hospodárenie s vodou 
(manažment vôd) je potrebné 
začleniť aj do ďalších sektorov 
politiky Spoločenstva, ako 
je energetika, doprava, 
poľnohospodárstvo, rybné 
hospodárstvo, regionálna 
politika a cestovný ruch“.  
• Odôvodnenie 6 nariadenia 
Rady (ES) č. 1698/2005 
z 20. septembra 2005 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho 
fondu pre rozvoj vidieka 
(EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 
21.10.2005, s. 1): „Činnosti, 
ktoré vykonáva Európsky 
poľnohospodársky fond 
pre rozvoj vidieka, a operácie, 
ku ktorým prispieva, musia 
byť konzistentné a zlučiteľné 
s ostatnými politikami 
Spoločenstva a musia byť 
v súlade so všetkými právnymi 
predpismi Spoločenstva“.  
• Správa EEA č. 9/2012: „Je 
potrebné vyvinúť omnoho 
väčšie snahy o integráciu 
záujmov v oblasti vodného 
hospodárstva do rôznych 
odvetvových politík, napríklad 
do poľnohospodárstva 
a dopravy“.  
• Vyhlásenie vodohospo­
dárskych riaditeľov o RSV 
a poľnohospodárstve 
z 30. novembra 2006: 
„(...) význam vodných zdrojov 
zo sociálneho, ekonomického 
a environmentálneho hľadiska 
musí byť uznaný a integrovaný 
do všetkých odvetvových 
politík“.
10 Úvod
Nástroje SPP s potenciálom 
pomôcť integrovať ciele EÚ 
v oblasti vodného  
hospodárstva do SPP
07  
V súčasnosti existujú dva nástroje SPP , 
ktoré sa používajú na integráciu cieľov 
EÚ v oblasti vodného hospodárstva 
do SPP: krížové plnenie a Európsky poľ ­
nohospodársky fond pre rozvoj vidieka 
(pozri schému 1 ). Tieto nástroje majú 
potenciál prispieť k udržateľnému poľnohospodárstvu podporou dob ­
rých poľnohospodárskych postupov, 
presadzovaním dodržiavania právnych 
predpisov v oblasti životného prostre ­
dia, napríklad smernice o dusičnanoch, 
pri poľnohospodárskej činnosti a za ­
vádzaním stimulov na poskytovanie 
tovarov a služieb, ktoré sú prospešné 
pre životné prostredie.Schéma 1Vzťah medzi SPP a politikou EÚ v oblasti vodného hospodárstva
Poznámka: V schéme je vľavo zobrazené, ako sa finančné prostriedky v rámci SPP môžu vynakladať prostredníctvom priamych platieb a platieb 
v rámci rozvoja vidieka. Vyplatenie priamych platieb a/alebo niektorých platieb v rámci rozvoja vidieka je prostredníctvom krížového plnenia 
podmienené splnením určitých environmentálnych záväzkov zo strany poľnohospodárov. Činnosti financované v rámci SPP môžu mať pozitív ­
ny alebo negatívny vplyv na vodu. Na pravej strane schémy sú zobrazené hlavné medzníky stanovené v RSV, hlavnom nástroji na vykonávanie 
politiky v oblasti vodného hospodárstva na úrovni EÚ.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-SPP 
Právne predpisy 
a ﬁnančné prostriedkySÚLAD  ?Politika v oblasti 
vodného  hospodárstva
Právne predpisy, no absencia  
ﬁnančných prostriedkov
priame platby rozvoj vidieka (EPFRV)
PRV členských štátov (2007 – 2013)(poľnohospodárske) činnosti vplyvyRSV (1. cyklus)
nadobudnutie 
účinnosti RSV2000
zriadiť monitorovaciu sieť2006
predložiť návrh PMP2008
ﬁnalizovať PMP a programy opatrení2009
sprevádzkovať programy 2012
splniť ciele v oblasti životného prostredia2015
dobrý stav vodných 
útvarovPovinnosti členských štátov
 +/- vplyv na vodu 
  
Krížové plnenie
11 Úvod
08  
Krížové plnenie je mechanizmus, 
prostredníctvom ktorého sa priame 
platby poľnohospodárom (a niektoré 
platby v rámci rozvoja vidieka9) prepá ­
jajú s dodržiavaním súboru pravidiel 
v oblasti životného prostredia, bezpeč ­
nosti potravín, zdravia zvierat a rast ­
lín a dobrých životných podmienok 
zvierat, ako aj s udržiavaním poľnohos ­
podárskej pôdy v dobrom poľnohos ­
podárskom a environmentálnom stave 
(GAEC)10. Tieto pravidlá sú ustanovené 
v 18 základných požiadavkách hospo ­
dárenia (ZPH) a 15 normách GAEC. Ne ­
dodržanie týchto noriem a požiadaviek 
môže viesť k zníženiu platieb v rámci 
SPP vyplácaných poľnohospodárovi.09 
 Šesť požiadaviek krížového plnenia 
má priamy vplyv na kvalitu a kvantitu 
vody. Uvádzajú sa v  tabuľke 1 . Nie ­
koľko ďalších požiadaviek krížového 
plnenia má nepriamy vplyv na ochranu 
vody (napríklad ZPH týkajúce sa ochra ­
ny voľne žijúceho vtáctva a prirodze ­
ných biotopov a normy GAEC týka ­
júce sa minimálneho pokrytia pôdy 
a ochrany krajinných prvkov).9 Krížové plnenie sa uplatňuje pri 
siedmich opatreniach rozvoja 
vidieka, ktoré predstavujú 
zhruba 40 % plánovaných 
výdavkov z EPFRV na obdobie 
2007  – 2013.
10 Krížové plnenie sa zaviedlo 
v roku 2003 nariadením 
Rady (ES) č. 1782/2003 
z 29. septembra 2003, ktorým 
sa stanovujú spoločné 
pravidlá režimov priamej 
podpory v rámci Spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
a ktorým sa zavádzajú 
niektoré režimy podpory 
pre poľnohospodárov 
a ktorým sa menia a dopĺňajú 
nariadenia (EHS) č. 2019/93, 
(ES) č. 1452/2001, (ES) 
č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, 
(ES) č. 1868/94, (ES) č. 
1251/1999, (ES) č. 1254/1999, 
(ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 
2358/71 a (ES) č. 2529/2001 
(Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, 
s. 1). Od roku 2005 sú 
všetci poľnohospodári, 
ktorí dostávajú priame 
platby, povinní dodržiavať 
ustanovenia o krížovom plnení. 
V programovom období 
2007 – 2013 sa krížové plnenie 
vzťahuje aj na niektoré platby 
z EPFRV (opatrenia 211, 212, 
213, 214, 221, 224 a 225) a od 
roku 2008 sa uplatňuje aj 
pri niektorých platbách za víno.Tabuľka 1 Prehľad požiadaviek krížového plnenia týkajúcich sa vody
Norma Predmet
ZPH 2 Ochrana podzemných vôd pred znečistením1
ZPH 3 Používanie splaškových kalov v poľnohospodárstve2
ZPH 4Ochrana vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodár ­
skych zdrojov3
ZPH 9 Uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh4
GAEC týkajúce sa postupov 
povoľovania používania vody 
na zavlažovanieAk používanie vody na zavlažovanie podlieha udeleniu povole ­
nia, dodržanie schvaľovacích postupov
GAEC týkajúce sa nárazníko ­
vých zónVytvorenie nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov
1  Články 4 a 5 smernice Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami 
(Ú. v. ES L 20, 26.1.1980, s. 43).
2  Článok 3 smernice Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia, a najmä pôdy pri použití splaškových kalov v poľnohospo ­
dárstve (Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).
3  Články 4 a 5 smernice Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov 
(Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1).
4  Článok 3 smernice Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1).
12 Úvod
10  
Prostredníctvom financovania v rámci 
rozvoja vidieka EÚ prispieva na investí ­
cie členských štátov na zlepšenie kon ­
kurencieschopnosti poľnohospodár ­
stva a lesného hospodárstva, ochranu 
životného prostredia a vidieka, zlep ­
šenie kvality života a diverzifikácie 
vidieckeho hospodárstva a na podpo ­
ru prístupov k rozvoju vidieka vychá ­
dzajúcich z miestnych podmienok. EÚ 
podporuje programy rozvoja vidieka 
(PRV) členských štátov. V základných 
dokumentoch k rozvoju vidieka, akými 
sú strategické usmernenia Spoločen ­
stva pre politiku rozvoja vidieka11 a na ­
riadenie (ES) č. 1698/200512, sa ochrana 
vody a udržateľné hospodárenie s ňou 
považujú za jeden z kľúčových envi ­
ronmentálnych záležitostí, ktorými sa 
treba zaoberať.
11 
Prostredníctvom opatrení rozvoja vi ­
dieka môžu poľnohospodári výmenou 
za finančné stimuly alebo kompen ­
zácie dobrovoľne vykonávať činnosti, 
ktoré idú nad rámec povinnej legisla ­
tívy (pozri rámček 1 ).
Finančné prostriedky 
v rámci SPP s potenciál -
nym vplyvom na vodu
12 
Výdavky EÚ na poľnohospodárske 
činnosti prostredníctvom SPP predsta ­
vujú značnú sumu (58,1 mld. EUR na 
rok 2012, teda takmer 40 % rozpočtu 
EÚ). Poľnohospodárske a iné činnosti 
financované v rámci SPP môžu mať po ­
zitívny alebo negatívny vplyv na vodu 
(pozri schému 1 ).13 
V niektorých prípadoch sú finanč ­
né prostriedky v rámci SPP priamo 
zamerané na dosiahnutie pozitívneho 
vplyvu na vodu. Platí to o finančných 
prostriedkoch na opatrenia rozvoja 
vidieka, v ktorých sa výslovne spomína 
ochrana vody. Z podrobného posúde ­
nia PRV z hľadiska vodného hospodár ­
stva vyplýva, že členské štáty pridelili 
51 % zo svojich rozpočtov určených 
na PRV13 na opatrenia, ktoré vo väč ­
šej či menšej miere súvisia s vodou 
(75 mld. EUR na obdobie 2007 – 2013)14. 
Okrem toho 27 % dodatočných finanč ­
ných prostriedkov odsúhlasených po 
„zdravotnej prehliadke“ (schválených 
v roku 2009, pričom predstavovali 
4,8 mld. EUR navyše) boli pridelené na 
prioritnú oblasť „hospodárenie s vo ­
dou“ (1,3 mld. EUR)15.
14 
V nariadeniach o SPP na obdobie 
2014 – 2020, sa kvalite vody ako cieľu 
SPP pripisuje väčší význam. Me ­
dzi právne ustanovenia na „ekologi ­
záciu“ priamych platiev v rámci SPP 
patria aj postupy, z ktorých niektoré 
majú potenciálne priaznivý vplyv na 
kvalitu vody. Vo vyhlásení Rady a Eu ­
rópskeho parlamentu sa tiež požaduje, 
aby sa určité povinnosti vyplývajúce 
z RSV včlenili do požiadaviek krížového 
plnenia. Efektívnejšie využívanie vody 
v poľnohospodárstve je explicitným 
prvkom („oblasťou záujmu“) jednej 
z priorít rozvoja vidieka definovaných 
pre reformovanú SPP . Okrem toho 
členské štáty od roku 2014 poskytujú 
prostredníctvom systému poľnohos ­
podárskeho poradenstva príjemcom 
rady v súvislosti s požiadavkami RSV.11 Časti 2.5 a 3.2 rozhodnutia 
Rady 2006/144/ES 
z 20. februára 2006 
o strategických usmerneniach 
Spoločenstva pre 
politiku rozvoja vidieka 
(programovacie obdobie 
2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 55, 
25.2.2006, s. 20).
12 Odôvodnenie 31 nariadenia 
Rady (ES) č. 1698/2005.
13 Celkové verejné výdavky, ktoré 
tak zahŕňajú aj financovanie zo 
štátnych zdrojov.
14 Súhrnná správa o hĺbkovom 
posúdení PRV na obdobie 
2007 – 2013 z hľadiska 
vodného hospodárstva, 
Ekologický inštitút a Vito, 
apríl 2009 ( http://www.
ecologic.eu/download/
projekte/1900 ­1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Podľa tlačových správ Komisie 
IP 09/1568, IP 09/1813, 
IP 09/1945 a IP/10/102.
13 Úvod
Príklady opatrení rozvoja vidieka
Podpora pre poľnohospodárov, ktorí sa na minimálne päťročné obdobie zaviažu používať poľnohospodárske 
techniky šetrné k životnému prostrediu, ktoré idú nad rámec osvedčených poľnohospodárskych postupov 
(agroenvironmentálne opatrenia ), napríklad extenzívna správa pasienkov (t. j. extenzívne spásanie, nepou ­
žívanie hnojív ani splaškových kalov, prísne obmedzenie používania pesticídov atď.).
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
Podpora pre „neproduktívne“ investície , napríklad vy ­
tváranie a obnovu mokradí. Mokrade zachovávajú kvalitu 
vody tým, že odstraňujú dusík, fosfor a pesticídy z odtoku 
spôsobeného poľnohospodárskymi činnosťami. 
Podpora pre investície do poľno -
hospodárskych podnikov , naprí ­
klad do zariadenia na kvapkové 
zavlažovanie. Kvapkové zavlažovanie 
môže oproti zavlažovaniu postrekom 
pomôcť znížiť objem vody odobratej 
na zavlažovanie.Rámček 1
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
14 Úvod Rámček 1Podpora pre infraštruktúru  súvisiacu s rozvojom a prispôsobením poľnohospodárstva, napríklad výmena 
starých a poškodených zavlažovacích kanálov.
Podpora pre „neproduktívne“ investície , 
napríklad úprava brehov jarkov. Menej strmý 
breh jarku zarastený vegetáciou slúži ako 
nárazníková zóna, kde sa neaplikuje hospo ­
dárske hnojivo ani pesticídy, a má dôležitú 
funkciu pri zabraňovaní záplavám.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
15
 Audit
Rozsah auditu  
a audítorský prístup
15 
Účelom auditu bolo preskúmať vzťah 
medzi SPP a politikou EÚ v oblasti vod ­
ného hospodárstva. Pri audite sa riešila 
táto celková audítorská otázka:
Boli ciele politiky EÚ v oblasti  
vodného hospodárstva úspešne 
integrované do SPP?
16 
Pri audite sa skúmalo, či sú ciele politi ­
ky EÚ v oblasti vodného hospodárstva 
primerane a účinne zohľadnené v SPP , 
ako na úrovni stratégie tak i na úrovni 
implementácie (pozri prílohu I ). Pre ­
skúmanie prebehlo vo forme analýzy 
dvoch nástrojov, ktoré sa používajú na 
integráciu cieľov EÚ v oblasti vodné ­
ho hospodárstva do SPP: krížového 
plnenia a fondu na rozvoj vidieka 
(pozri body 7 až 11). Pokiaľ ide o as ­
pekty súvisiace s krížovým plnením, 
audit sa týkal obdobia od roku 2005, 
keď bol tento mechanizmus zavede ­
ný (prípadne od roku 2009 v prípade 
štátov, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 
a od roku 2012 v prípade štátov, ktoré 
vstúpili do EÚ v roku 2007). Pokiaľ ide 
o aspekty týkajúce sa rozvoja vidieka, 
audit sa vzťahoval na programové 
obdobie 2007 – 2013. Počas auditu sa 
hodnotilo šesť požiadaviek krížového 
plnenia s priamym vplyvom na kvalitu 
a kvantitu vody (pozri tabuľku 1 ).17 
Audit prebiehal od októbra 2012 do 
júla 2013. Audítorské dôkazy sa získa ­
vali prostredníctvom:
 — preskúmania dokumentov a roz ­
hovorov s útvarmi Komisie, ako aj 
s Európskou environmentálnou 
agentúrou (EEA),
 — auditov v siedmich členských 
štátoch: v Dánsku, Grécku, Špa ­
nielsku (Andalúzii), vo Francúzsku, 
v Taliansku (Lombardsku), Holand ­
sku a na Slovensku. Tieto členské 
štáty čelia vážnym problémom 
z hľadiska kvality vody (napr. vy ­
soké koncentrácie živín, napríklad 
dusičnanov) a/alebo kvantity vody 
(napr. vysoká záťaž na vodu alebo 
intenzita zavlažovania). Za každý 
kontrolovaný členský štát bolo 
vybrané správne územie povodia 
s cieľom zamerať audit na oblasť, 
na ktorú sa vzťahuje konkrétny 
PMP (pozri schému 2 ),
 — online prieskum 140 subjektov 
poskytujúcich poľnohospodárske 
poradenstvo v tých istých sied ­
mich členských štátoch a konzul ­
tačné zasadnutia so zastrešujúcimi 
organizáciami v oblasti poľnohos ­
podárstva na úrovni EÚ.
16 Audit Schéma 2Výber členských štátov na účely auditu
Slovensko
PMP: Slovensko (Dunaj)
TalianskoPMP: Po
GréckoPMP: Tesália (Pinios)
DánskoPMP: Ringkøbing Fjord
HolandskoPMP: Maas
FrancúzskoPMP: Loira-Bretónsko
ŠpanielskoPMP: Guadalquivir
Kontrolovaný členský štát
Problém súvisiaci s kvalitou vody
Problém súvisiaci s kvantitou vody

17 Audit
Predchádzajúce audity
18 
Za posledných 20 rokov Dvor audíto ­
rov uverejnil správy, ktoré sa priamo 
alebo nepriamo týkali vodohospo ­
dárskej politiky a nejakým spôsobom 
sa zmieňovali o SPP , no žiadna z nich 
sa nezameriavala výhradne na vzťah 
medzi politikou EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva a SPP .
19 
Dvor audítorov v osobitnej správe 
č. 8/2008 o krížovom plnení upozornil 
na komplexný problém koexistencie 
povinných požiadaviek (krížové plne ­
nie) a ekonomických stimulov (agro ­
environmentálne platby) napríklad vo 
vzťahu k nárazníkovým zónam a kri ­
tizoval obmedzený záber krížového 
plnenia, pokiaľ ide o vodu. V správe sa 
tiež poukázalo na nedostatky v defino ­
vaní požiadaviek a noriem členskými 
štátmi. V osobitnej správe č. 7/2011 
o agroenvironmentálnej podpore 
dospel Dvor audítorov k záveru, že 
ciele režimu boli príliš vágne, vyskytli 
sa problémy so stanovovaním výšky 
pomoci a pomoc nebola dostatočne 
zameraná. V osobitnej správe č. 5/2011 
o režime jednotnej platby sa konštatu ­
je, že pomoc v rámci SPS nebola pria ­
mo prepojená s nákladmi, ktoré vzni ­
kajú poľnohospodárom pri dodržiavaní 
ich povinností, nebolo možné stanoviť 
priamu súvislosť medzi pomocou 
v rámci SPS a pozitívnymi verejnými 
externalitami, ktoré poľnohospodárska 
činnosť produkuje, a zníženia platieb 
za nedodržanie záväzkov vyplývajú ­
cich z krížového plnenia nemali dosta ­
točne odrádzajúci účinok.20 
V súvislosti s každoročnými vyhlá ­
seniami o vierohodnosti (DAS) Dvor 
audítorov kontroluje na základe vzorky 
transakcií dodržanie požiadaviek krí ­
žového plnenia a osobitných pravidiel 
upravujúcich platby z fondu pre rozvoj 
vidieka. Pripomienky, ktoré vyplynuli 
z týchto auditov sa zohľadnili v tejto 
správe.
18
 Pripomienky
Nedostatky vo vykoná -
vaní politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva 
bránili jej integrácii do 
SPP
21 
RSV je hlavným prvkom politiky EÚ 
v oblasti vodného hospodárstva, keď ­
že sa spolu s príslušnými smernicami16 
zaoberá formami záťaže na vnútro ­
zemské vodné útvary vrátane znečis ­
ťujúcich látok, problémov z hľadiska 
hydromorfológie a problémov týkajú ­
cich sa kvantity. Dôležitou podmien ­
kou integrácie cieľov v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP je, aby členské 
štáty vo vhodnom čase vypracovali 
svojej PMP a súvisiace programy opat ­
rení (pozri schému 1 ) a aby sa v týchto 
programových dokumentoch jasne 
stanovovalo, aké opatrenia sa majú pri ­
jať na riešenie značnej záťaže na vodu, 
s cieľom dosiahnuť ciele RSV. Doteraj ­
šie vykonávanie samotnej RSV však 
zasiahli vážne oneskorenia. Dvor au ­
dítorov zistil, že kvalita programových 
dokumentov vypracovaných členskými 
štátmi v súvislosti s vodohospodárskou 
politikou EÚ je slabá a že Komisia má 
z právnych dôvodov len malú šancu 
ich kvalitu ovplyvniť.Oneskorené vykonávanie 
rámcovej smernice o vode
22 
V RSV sa od členských štátov vyžaduje, 
aby vypracovali PMP s cieľom iden ­
tifikovať za každé príslušné správne 
územie povodia, okrem iných detailov, 
významné formy záťaže na vodu, ciele 
a konkrétne opatrenia, ktoré sa majú 
prijať17, ako aj podrobné informácie 
o spôsobe financovania týchto opat ­
rení. Ak sa plánuje využiť financovanie 
z SPP , malo by to byť jasne uvedené.
23 
PMP mali byť zverejnené najneskôr 
22. decembra 2009 a zaslané Komisii 
najneskôr 22. marca 201018. Avšak ani 
polovica členských štátov nedokázala 
dodržať stanovený harmonogram19. 
Štyri krajiny (Dánsko, Grécko, Portugal ­
sko a Španielsko) v septembri 2013 ešte 
stále neprijali niektoré PMP , za ktoré sú 
zodpovedné. V  schéme 3  je zobrazený 
prehľad dátumov prijatia PMP .16 Smernica o vode 
určenej na kúpanie 
(76/160/EHS); smernica 
o vtáctve (79/409/EHS); 
smernica o pitnej vode 
(80/778/EHS) zmenená 
a doplnená smernicou 
(98/83/ES); smernica o veľkých 
haváriách (Seveso) (96/82/ES); 
smernica o posudzovaní 
vplyvov na životné prostredie 
(85/337/EHS); smernica 
o splaškových kaloch 
(86/278/EHS); smernica 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd (91/271/EHS); 
smernica o prípravkoch na 
ochranu rastlín (91/414/EHS); 
smernica o dusičnanoch 
(91/676/EEC); smernica 
o biotopoch (92/43/EHS); 
smernica o integrovanej 
prevencii a kontrole (96/61/ES).
17 Úplné podrobné informácie 
o povinnom obsahu PMP sú 
uvedené v prílohe VII k RSV.
18 Článok 13 ods. 6 a článok 
15 ods. 1 rámcovej smernice 
o vode.
19 Komisia informovala, 
že do novembra 2012 
„25 členských štátov a Nórsko 
prijali a predložili 121 PMP 
za časti správnych území 
povodí nachádzajúcich 
sa na území ich krajiny 
z celkového počtu 174 PMP“. 
Pracovný dokument útvarov 
Komisie SWD(2012) 379 
final 1/30, Brusel, 14.11.2012: 
Európsky prehľad (1/2) 
pripojený k správe Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o vykonávaní 
rámcovej smernice o vode 
(2000/60/ES)  – plány 
manažmentu povodí. Nórsko 
prijalo 11 pilotných PMP 
a rámcovú smernicu o vode 
vykonáva v rámci Dohody 
o Európskom hospodárskom 
priestore, v ktorej bol 
dohodnutý osobitný 
harmonogram.
19 Pripomienky
marca 2010
októbra 2010
marca 2011
októbra 2010
marca 2011
Plány, ktoré 
k septembru 2013 stále nie sú plne v súlade s pravidlamiPlány prijaté 
a predložené do:Schéma 3Prehľadná mapa dátumov prijatia PMP k septembru 2013
Poznámka:  Dánsko – všetky PMP prijaté v decembri 2011 boli stiahnuté a nové plány sú predmetom konzultácii; Grécko – 8 prijatých 
PMP (zo 14); Španielsko – 10 prijatých PMP (z 25); Portugalsko – 8 prijatých PMP (z 9).
20 Pripomienky
24 
V súlade s RSV by mal každý PMP 
obsahovať program opatrení, ktorými 
sa riešia rôzne formy záťaže identifi ­
kované na lokálnej úrovni správneho 
územia povodia, vrátane opatrení 
súvisiacich s poľnohospodárstvom 
(pozri  rámček 2 ). Opatrenia mali byť funkčné najneskôr 22. decem ­
bra 201220. Počas kontrol Dvora audí ­
torov v členských štátoch audítorské 
tímy analyzovali tento aspekt s osobit ­
ným dôrazom na opatrenia týkajúce sa 
poľnohospodárstva a zistili, že väčšina 
z týchto opatrení zatiaľ nebola funkčná 
(pozri  rámček 3 ).
Typy opatrení v PMP
V prílohe VI rámcovej smernice o vode sa vymenúvajú typy opatrení, ktoré sa majú zahrnúť do programu 
opatrení, pričom niektoré z nich priamo súvisia s poľnohospodárstvom. Napríklad:
 οopatrenia na riadenie spotreby vody, okrem iného podpora poľnohospodárskej výroby, ako je pestovanie 
plodín s nízkymi požiadavkami na vodu v oblastiach postihnutých suchom,
 οopatrenia zamerané na reguláciu emisií, napríklad vstrekovanie hnojovice do pôdy namiesto povrchovej 
aplikácie,
 οopatrenia zamerané na účinnosť a opätovné využitie vody vrátane podpory úsporných metód zavlažovania 
alebo opätovného využitia očistenej odpadovej vody na zavlažovanie.
Oneskorené vykonávanie opatrení týkajúcich sa poľnohospodárstva v PMP
V Taliansku (PMP Po) sú z piatich poľnohospodárskych opatrení, ktoré sa majú realizovať v krátkej dobe, funkč ­
né vo všetkých regiónoch len tri. Štvrté opatrenie sa vykonáva len v jednej časti správneho územia povodia 
a posledné opatrenie sa z dôvodu rozporu s miestnou legislatívou uplatňuje len v niektorých oblastiach.
Vo Francúzsku (PMP Loira ­Bretónsko) sú opatrenia príliš všeobecné na to, aby boli funkčné, takže je potrebné 
ich ďalej dopracovať prostredníctvom miestnych plánov vodného hospodárstva (SAGE). Do septembra 2013 
bol SAGE vypracovaný pre menej než polovicu správnych území povodí.
V Grécku (PMP Tesália) nebolo v čase auditu 22. decembra 2012 funkčných päť zo šiestich kontrolovaných 
opatrení.Rámček 2 Rámček 320 Článok 11 ods. 7 rámcovej 
smernice o vode.
21 Pripomienky
25 
V dôsledku chýbajúcich PMP , v ktorých 
sa definujú ciele na úrovni správnych 
území povodí, členským štátom chýba 
dôležitý porovnávací štandard, s kto ­
rým sa majú zosúladiť ciele týkajúce 
sa vody stanovené v PRV. Následkom 
toho sa pri vynakladaní finančných 
prostriedkov v rámci rozvoja vidieka 
náležite nezohľadňujú kritériá politiky 
EÚ v oblasti vodného hospodárstva.
Nízka kvalita programov 
opatrení
26 
Komisia prostredníctvom jednej zo 
svojich expertných skupín poskytuje 
usmernenie k poľnohospodárskym 
opatreniam stanoveným v PMP , 
ktoré musia byť jasné, transparentné 
a funkčné na úrovni poľnohospodár ­
skych podnikov21.27 
Na analýzu šiestich poľnohospodár ­
skych opatrení za každý zo siedmich 
PMP vybraných na účely tohto auditu 
Dvor audítorov použil kritériá stanove ­
né v usmernení Komisie (pozri tabuľ -
ku 2 ). Z výsledkov vyplýva, že väčšina 
analyzovaných opatrení nie je náležite 
formulovaná z hľadiska rozsahu, cieľov, 
harmonogramu, systémov monito ­
rovania a/alebo predkladania správ 
o výsledkoch.
28 
V súvislosti s kvalitou programov 
opatrení Komisia tiež vyvodila záve ­
ry z vlastného monitorovania RSV. 
Po preskúmaní PMP predložených 
do polovice roku 2012 Komisia usúdila, 
že „v mnohých PMP vo všeobecnos ­
ti chýbajú informácie o tom, ako sa 
budú tieto opatrenia vykonávať, teda 
ako budú načasované, financované 
a monitorované“22.21 „Usmernenie pre správne 
orgány k poľnohospodárskym 
opatreniam RSV, ktoré sú 
jasné a transparentné na 
úrovni poľnohospodárskych 
podnikov“. Toto usmernenie 
bolo vypracované v rámci 
programu spolupráce, na 
ktorom sa podieľali partneri 
pre spoločnú stratégiu 
vykonávania RSV, a v máji 2011 
ho podporili vodohospodárski 
riaditelia.
22 Pracovný dokument Komisie: 
Európsky prehľad (2/2) 
pripojený k správe Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o vykonávaní 
rámcovej smernice o vode 
(2000/60/ES)  – plány 
manažmentu povodí.Tabuľka 2Podrobná analýza šiestich poľnohospodárskych opatrení zahrnutých do programu 
opatrení v siedmich PMP1
DK EL ES FR IT NL SK
V opatreniach sa stanovuje miera potrebných výstupov.
Opatrenia sú rozlíšené ako základné (t. j. povinné) a doplnkové. 
Opatrenia sú definované na úrovni čiastkových povodí alebo na regionálnej/miestnej 
úrovni. V opačnom prípade sa predložia presvedčivé dôvody pre stanovenie opatrení 
vzťahujúcich sa na celé povodie. 
V programe opatrení sa pre tieto opatrenia stanovujú jasné ciele.
V programe opatrení sa stanovuje jasný systém monitorovania pokroku  
plnenia týchto opatrení. 
 Všetkých šesť analyzovaných opatrení bolo v súlade s kritériom
 Niektoré z analyzovaných opatrení boli v súlade s kritériom
 Žiadne z analyzovaných opatrení neboli v súlade s kritériom
1  Hodnotenie dánskych PMP sa vykonalo na základe PMP prijatých v decembri 2011. Tieto PMP však boli stiahnuté a o nových plá ­
noch sa konzultuje.
22 Pripomienky
Komisia má v praxi malý vplyv 
na kvalitu programových 
dokumentov na vykonávanie 
RSV
29 
Prostredníctvom PMP by sa malo 
zabezpečiť, aby sa do roku 2015 splnil 
cieľ, ktorým je dosiahnutie dobrého 
stavu vodných útvarov. Hoci Komisia 
v úlohe „ochrankyne zmluvy“23 musí 
dohliadnuť, aby sa tento cieľ splnil, 
nenesie zodpovednosť za schvaľova ­
nie PMP . Ak Komisia vyhodnotí kvalitu 
PMP ako nedostatočnú, jej možnosti sú 
obmedzené na právne kroky.
30 
V tejto súvislosti Súdny dvor Európskej 
únie vydal niekoľko rozsudkov na zá ­
klade RSV. Tieto prípady sa však týkali 
ustanovení RSV, ktoré možno považo ­
vať za jasné (napríklad neoznámenie 
opatrení na transpozíciu právnych 
predpisov, neskoré predkladanie správ, 
neskoré prijímanie monitorovacích 
programov a PMP), na rozdiel od kom ­
plikovanejších prípadov, ktoré sa týkali 
výkladu kľúčových pojmov, akými sú 
vodohospodárske služby alebo udeľo ­
vanie výnimiek podľa článku 4 RSV24. 
Súdne konania často trvajú niekoľko 
rokov a rozsudky sa prijímajú značne 
po termíne na splnenie povinnosti. 
Hoci Komisia zorganizovala pracovné 
skupiny a semináre so zástupcami 
členských štátov s cieľom zlepšiť 
kvalitu PMP , jej schopnosť ovplyvniť 
mieru ambícií členských štátov je 
obmedzená.31 
Pri audite sa preukázalo, že miera 
ambícií členských štátov sa rôzni. 
V článku 4 RSV sa stanovuje cieľ do ­
siahnuť dobrý stav vody vo všetkých 
členských štátoch do roku 2015. V tom 
istom článku sa povoľujú výnimky, ak 
ich členské štáty odôvodnia. Jednot ­
livé členské štáty posudzujú okolnos ­
ti na zdôvodnenie výnimiek veľmi 
rozdielne. Komisia vo svojom posúdení 
PMP22 uvádza, že:
 — vo všeobecnosti chýbajú vhodné 
a transparentné zdôvodnenia pre 
kritériá uplatnené pri udeľovaní 
výnimiek podľa článkov 4 ods. 4 
až 4 ods. 7,
 — výklad dôvodov na udelenie výni ­
miek sa v jednotlivých členských 
štátoch výrazne líši,
 — časté využívanie výnimiek môže 
odrážať nízke ambície mnohých 
plánov dosiahnuť environmentálne 
ciele.23 V súlade s článkom 258 
Lisabonskej zmluvy 
má Komisia zabezpečiť 
uplatňovanie ustanovení 
zmluvy a opatrení prijatých 
inštitúciami v súlade s ňou.
24 Pracovný dokument útvarov 
Komisie SWD(2012) 379 final 
1/30, Brusel, 14. novembra 
2012: Európsky prehľad (1/2) 
pripojený k správe Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o vykonávaní 
rámcovej smernice o vode 
(2000/60/ES)  – plány 
manažmentu povodí.
23 Pripomienky
32 
Podobne v súvislosti s vykonáva ­
ním smernice o dusičnanoch, ktorá 
je neoddeliteľnou súčasťou RSV 
a rieši známy pretrvávajúci problém 
znečistenia vodných útvarov (pozri 
rámček 4 ), členské štáty predkladajú 
akčné programy, pričom miera ambícií 
vyjadrená v nich sa líši.Tieto programy si nevyžadujú schvále ­
nie zo strany Komisie. V dôsledku toho 
sú výrazné rozdiely napríklad v krité ­
riách, ktoré členské štáty používajú 
pri definovaní zraniteľných oblastí 
alebo opatrení, ktoré sa majú prijať. 
V prípadoch preskúmaných v súvislosti 
s akčnými programami podľa smernice 
o dusičnanoch dĺžka právneho konania 
poukazuje na obmedzené možnosti 
Komisie ovplyvniť kvalitu programov 
členských štátov (pozri rámček 5 ). Schéma 4 Rámček 4Význam znečistenia dusičnanmi
Z najnovších správ EEA vyplýva, že súčasný vývoj úrovne dusičnanov nie je dostatočne priaznivý na to, aby sa 
do roku 2027 dosiahol dobrý stav vody (pozri  schému 4 ). V správe EEA č. 8/2012 sa uznáva, že pozitívny vývoj 
koncentrácie dusičnanov sa sčasti dosiahol vďaka opatreniam na zníženie vstupných látok obsahujúcich du ­
sičnany z poľnohospodárskych zdrojov na úrovni EÚ i členských štátov, no je potrebné prijať ďalšie opatrenia 
na zníženie difúzneho znečistenia, ak má väčšina vodných útvarov v roku 2027 obsahovať také koncentrácie 
dusičnanov, ktoré sú porovnateľné s výborným alebo dobrým ekologickým stavom.
Vývoj koncentrácie dusičnanov poukazuje na fakt, že aj v roku 2027 bude existovať 
rozdiel medzi dobrým stavom a predpokladaným stavom
Zdroj:  Spracované zo správy EEA č. 9/2012. 1,01,52,02,53,0
1992 1996 20000,5
03,5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028Očakávaný 
stav
Dobrý stavROZDIELRieky v zlom ekologickom stave
Rieky v slabom ekologickom stave
Rieky v priemernom ekologickom stave Rieky v dobrom ekologickom stave
Rieky vo výbornom ekologickom staveMedián celkovej koncentrácie dusičnanov v riekach (mg N/l)
Údaje za zlý a slabý stav riek predstavujú 29 % z celku
Údaje za priemerný stav riek predstavujú 48 % z celku
24 Pripomienky
20 rokov po nadobudnutí účinnosti smernice o dusičnanoch v niektorých členských 
štátoch stále pretrvávajú problémy s jej vykonávaním
Smernica o dusičnanoch nadobudla účinnosť v roku 1991. Avšak prípady porušenia pravidiel proti ôsmim 
členským štátom (Bulharsko, Nemecko, Estónsko, Grécko, Francúzsko, Lotyšsko, Poľsko a Slovensko) v súvislos ­
ti s jej správnym a úplným uplatňovaním, ako aj s primeranosťou akčných programov vypracovaných v súlade 
s ňou boli v roku 2013 stále otvorené.
Napríklad 13. júna 2013 Súdny dvor EÚ rozhodol (vo veci C ­193/12), že Francúzsko nevymedzilo niektoré oblasti 
za zraniteľné oblasti z hľadiska dusičnanov. V niektorých z týchto oblastí koncentrácie dusičnanov v podzem ­
ných vodách prekračovali 50 mg/l (teda maximálnu povolenú koncentráciu v pitnej vode) a v iných oblastiach 
bolo riziko eutrofizácie v prípade, že sa nezrealizujú žiadne akčné plány.Rámček 5
Doterajší dosah krížového 
plnenia na problémy 
s vodou bol obmedzený
33 
Z výsledkov prieskumu Dvora audíto ­
rov (pozri bod 17)25 vyplýva, že krížové 
plnenie zvýšilo povedomie poľnohos ­
podárov a bolo impulzom na určité 
zmeny poľnohospodárskych postupov 
vo vzťahu k vode. Doterajší dosah 
krížového plnenia bol však obmedze ­
ný, jednak preto, že krížové plnenie 
nezahŕňa niektoré dôležité záležitosti 
týkajúce sa vody, a tiež preto, že sank ­
cie vyplývajúce z porušenia pravidiel 
krížového plnenia sa nepočítajú na zá ­
klade nákladov spojených so spôsobe ­
nou škodou a môžu teda predstavovať 
len časť týchto nákladov. Nedostatky 
v uplatňovaní krížového plnenia zis ­
tené v členských štátoch navyše ďalej 
oslabujú jeho potenciálny dosah. Tieto 
záležitosti sa podrobnejšie analyzujú 
v nasledujúcej časti.Mechanizmus krížového 
plnenia má istý dosah,  
nevyužíva sa však v plnej 
miere
Z výsledkov prieskumu 
vyplýva zvýšenie povedomia 
poľnohospodárov a určité 
zmeny poľnohospodárskych 
postupov vo vzťahu k vode
34 
Keďže na úrovni EÚ neboli vypracova ­
né žiadne štúdie o dosahu krížového 
plnenia a rozvoja vidieka na informo ­
vanosť poľnohospodárov o problé ­
moch týkajúcich sa vody, Dvor audí ­
torov vykonal prieskum 140 subjektov 
poskytujúcich poľnohospodárske 
poradenstvo v siedmich členských štá ­
toch. Z prieskumu vyplýva, že v člen ­
ských štátoch/regiónoch vybraných do 
vzorky sa zavedením krížového plnenia 
zvýšilo povedomie poľnohospodárov 
(pozri  schému 5 ) a vyvolali zmeny poľ ­
nohospodárskych postupov vo vzťahu 
k vode, najmä pokiaľ ide o dusičnany 
a pesticídy (pozri prílohu II ).25 Podrobné výsledky  
prieskumu si možno prezrieť 
na internetovej stránke  
Dvora audítorov ( www.eca.
europa.eu ).
25 Pripomienky Schéma 5Zvýšené povedomie poľnohospodárov po zavedení krížového plnenia
Na stupnici od 1 (žiadne) do 4 (veľké) ako hodnotíte zvýšenie povedomia poľnohospodárov  
o vplyve poľnohospodárstva na vodu po zavední krížového plnenia?
Percentuálny podiel respondentov
ZPH2 (podzemná voda)
ZPH3 (splaškové kaly)
SMR4 (nitr ates)
ZPH4 (dusičnany)
ZPH9 (pesticídy)
  GAEC − nárazníkové zóny
Priemer
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 - Žiadne
2 - Čiastočné3 - Primerané
4 - VeľkéNevzťahuje sa
Žiadna odpoveď
26 Pripomienky
Dosah požiadaviek krížového 
plnenia je obmedzený, keďže 
nezahŕňajú niektoré dôležité 
záležitosti týkajúce sa vody
35 
V súčasnosti požiadavky, aby poľno ­
hospodári obmedzili používanie fosfo ­
ru na pôde alebo aplikáciu pesticídov26 
v bezprostrednej blízkosti vodných 
útvarov, nie sú súčasťou krížového 
plnenia27 napriek zhode, že týmito 
záležitosťami je potrebné sa zaoberať. 
Fosfor obsahujú hnojivá a používa 
sa aj v krmivách pre zvieratá. Môže 
spôsobovať problémy s vplyvom na 
vodu, napríklad eutrofizáciu. Pesticídy 
chránia plodiny pred škodou spôsobe ­
nou burinami, chorobami a hmyzom, 
škodia však ľuďom, voľne žijúcim zvie ­
ratám a životnému prostrediu. Len zlo ­
mok aplikovaných pesticídov zasiahne 
škodcov, pričom podstatné množstvo 
postihuje prostredie, napríklad vodné 
útvary. Niektoré členské štáty sa však 
chopili iniciatívy na riešenie týchto 
problémov aj v prípadoch, keď neboli 
povinné (napr. zahrnutím obmedzení 
na používanie pesticídov v rámci GAEC 
týkajúcich sa nárazníkových zón) (pod ­
robnosti sú uvedené v  prílohe III ).26 Pesticídy sa môžu použiť na 
ochranu rastlín alebo plodín 
pred škodlivými vplyvmi, 
ako sú buriny, choroby alebo 
hmyz. Z tohto hľadiska sa 
preto nazývajú aj prípravkami 
na ochranu rastlín.
27 Niektoré členské štáty, 
napríklad Holandsko, zahrnuli 
požiadavky týkajúce sa fosforu 
do svojich akčných programov 
vypracúvaných podľa 
smernice o dusičnanoch, 
avšak nedodržanie týchto 
požiadaviek v rámci 
krížového plnenia nevedie 
k uloženiu sankcií. Pokiaľ 
ide o pesticídy, členské 
štáty môžu pri povoľovaní 
ich používania ustanoviť 
nárazníkové zóny pozdĺž 
vodných tokov, v ktorých 
je zakázaný postrek, len 
v prípade najnebezpečnejších 
pesticídov.
27 Pripomienky
36 
Udržateľné používanie pesticídov, 
najmä vo forme dodržiavania zásad 
integrovanej ochrany proti škod ­
com, malo byť pôvodne zahrnuté do 
krížového plnenia od roku 2014. Avšak 
podľa nariadenia (EÚ) č. 1306/201328 je 
harmonogram pre toto zahrnutie v sú ­
časnosti neistý (pozri rámček 6 ).
37 
Očakávaným zahrnutím určitých požia ­
daviek vyplývajúcich z RSV a zo smer ­
nice o udržateľnom používaní pesti ­
cídov do krížového plnenia by sa mali 
vyriešiť záležitosti vznesené v bode 35. Diskusie o návrhu Komisie týkajúcom 
sa reformy SPP po roku 2014 vyústili 
do tohto vyhlásenia: „Rada a Európsky 
Parlament vyzývajú Komisiu, aby mo ­
nitorovala v členských štátoch transpo ­
zíciu a vykonanie [...]“ RSV a smernice 
o udržateľnom používaní pesticídov, 
a „[...] aby po vykonaní týchto smerníc 
vo všetkých členských štátoch a po 
identifikácii povinností, ktoré sú pria ­
mo uplatniteľné na poľnohospodárov, 
prípadne predložila legislatívny návrh, 
ktorým sa zmení toto nariadenie 
s cieľom zahrnúť príslušné časti uve ­
dených smerníc do systému krížového 
plnenia“29. Načasovanie tohto zahrnu ­
tia teda závisí od pokroku členských 
štátov pri vykonávaní smerníc. Z toho 
vyplýva, že vykonávanie veľmi dôleži ­
tého politického rozhodnutia môže byť 
veľmi pomalé.Rámček 6 Udržateľné používanie pesticídov: dva kroky vpred, jeden krok vzad
Európsky parlament a Rada prijali v roku 2009 nariadenie o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh30. 
Jedným zo zámerov, ktoré sa týmto nariadením sledovali, bolo zahrnutie udržateľného používania pesticídov 
(a najmä integrovanej ochrany proti škodcom) do krížového plnenia (prostredníctvom ZPH9) od roku 2014.
Vo svojom návrhu nariadenia o financovaní SPP v období 2014 – 202031 (na základe ktorého bolo prijaté na ­
riadenie (EÚ) č. 1306/2013) však Komisia explicitne vylúčila udržateľné používanie pesticídov a integrovanú 
ochranu proti škodcom z rozsahu krížového plnenia tým, že z návrhu vynechala vetu, ktorá na ne konkrétne 
odkazovala32.
Hoci malo byť udržateľné používanie pesticídov od roku 2014 zahrnuté do krížového plnenia, súčasným naria ­
dením sa teda tento harmonogram spochybňuje.
30 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení 
smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1)
31 KOM(2011) 628 v konečnom znení/2.
32 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 , Článok 55, tretia veta: „Je v súlade aj s ustanoveniami smernice 2009/128/ES, a 
najmä so všeobecnými zásadami integrovanej ochrany proti škodcom uvedenými v článku 14 a prílohe III k uvedenej smernici, ktoré sa budú 
uplatňovať najneskôr k 1. januáru 2014.“28 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady 
(EÚ) č. 1306/2013 zo 
17. decembra 2013 
o financovaní, riadení 
a monitorovaní spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
a ktorým sa zrušujú nariadenia 
Rady (EHS) č. 352/78, (ES) 
č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) 
č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 
a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ 
L 347, 20.12.2013, s. 549).
29 Spoločné vyhlásenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady ku krížovému plneniu 
pripojené k nariadeniu (EÚ) 
č. 1306/2013. 
28 Pripomienky
GAEC týkajúca sa postupov 
povoľovania používania vody 
na zavlažovanie má malý 
dosah, keďže Komisia od 
členských štátov nevyžaduje 
stanovenie osobitných 
požiadaviek
38 
Na rozdiel od ZPH sa norma GAEC 
používa na presadzovanie osvedče ­
ných poľnohospodárskych postupov, 
v súvislosti s ktorými (zatiaľ) neboli 
prijaté právne predpisy v oblasti 
životného prostredia na úrovni EÚ, 
a to zavádzaním nových povinností 
pre poľnohospodárov. Komisia však 
nenavrhla definíciu normy GAEC týka ­
júcej sa povoľovania používania vody 
na zavlažovanie33 takým spôsobom, 
ktorý by podporil osvedčené poľno ­
hospodárske postupy. Norma GAEC 
týkajúca sa zavlažovania sa odkazuje 
na vnútroštátne alebo regionálne 
právne predpisy, nezavádza však nové 
povinnosti. Neustanovuje povinnosť 
vymedziť prvky postupu povoľova ­
nia – napríklad povolenia na čerpanie 
vody, vodomery a vykazovanie spotre ­
by vody – v prípadoch, keď tieto prvky 
ešte neboli stanovené.39 
V krajine so slabými postupmi povoľo ­
vania alebo kde tieto postupy neexis ­
tujú, nebude mať preto táto norma 
GAEC žiadny dosah (pozri  rámček 7 ), 
čo môže mať mimoriadny význam 
v oblastiach, ktoré trpia nedostatkom 
vody (pozri rámček 8 ).
Príklad nedostatočného postupu povoľovania
V Grécku sa na základe ministerského rozhodnutia z júna 2011 od poľnohospodárov vyžadovalo získanie 
povolenia na odber vody do 16. decembra 2011 (to sa vzťahovalo aj na tých, ktorí už boli držiteľmi platného 
povolenia). Lehota na splnenie povinnosti získať povolenie bola viackrát predĺžená do 16. júna 2012, 17. de ­
cembra 2012, 15. mája 2013 a naposledy do 15. januára 2014. V povodí rieky Pinios (Tesália) prekračuje celkový 
počet vrtov 30 000, môže ich však byť až 33 000, pričom na väčšinu z nich sa nevzťahuje povolenie34.
Dvor audítorov okrem toho zistil aj nedostatky v kontrolách týchto povolení (pozri  rámček 9 ).
34 PMP Tesália, štúdia pod vedením Spoločného podniku pre Tesáliu, plány manažmentu povodí pre Epirus a západ regiónu Sterea Ellada, s. 103.Rámček 733 „Ak používanie vody na 
zavlažovanie podlieha 
udeleniu povolenia, dodržanie 
schvaľovacích postupov“.
29 Pripomienky
Využívanie zavlažovania v poľnohospodárstve sa rozširuje v oblastiach s nedostat -
kom vody
Nadmerný odber vody na zavlažovanie je známy problém hlavne v južnej Európe, kde sa v posledných desať ­
ročiach čoraz viac rozširuje využívanie zavlažovania v poľnohospodárstve35. Hoci sa odber vody na zavlažo ­
vanie na začiatku 90. rokov a v rokoch 1998 až 2007 mierne znížil (pozri schému 6 ) a napriek efektívnejšiemu 
zavlažovaniu vďaka rozšírenejšiemu využívaniu kvapkového zavlažovania, je na vodné zdroje v niektorých 
oblastiach vyvíjaný obrovský tlak, čo vedie k poklesu úrovne vodonosnej vrstvy, prenikaniu slanej vody a vy ­
sychaniu mokradí36.
35 Správa EEA č. 2/2009 „Vodné zdroje v Európe – konfrontácia nedostatku vody a súch“.
36 Water resources: quantity and flows – SOER 2010 thematic assessment  (Vodné zdroje: kvantita a toky – tematické hodnotenie SOER 2010), 
Správa EEA o stave životného prostredia za rok 2010, Európska environmentálna agentúra ( http://www.eea.europa.eu/soer/europe/
water ­resources ­quantity ­and ­flows ) konzultované 5. októbra 2012.
Odber vody na zavlažovanie
Poznámka: Východné krajiny: Bulharsko (1990; 2007), Česká republika (1990; 2007), Maďarsko (1992; 2006), Lotyšsko (1991; 2007), Poľsko (1990; 
2007), Rumunsko (1990; 2006), Slovensko (1990; 2007), Slovinsko (1990; 2007); západné krajiny: Rakúsko (1990; 2002), Belgicko (1994; 2007), 
Dánsko (1990; 2004), Anglicko a Wales (1990; 2006), Fínsko (1994; 2005), Nemecko (1995; 2002), Holandsko (1995; 2006), Nórsko (1995; 2006), 
Švédsko (1990; 2007); južné krajiny: Francúzsko (1991; 2006), Grécko (1990; 2007), Portugalsko (1990; 1998), Španielsko (1991; 2006).
Zdroj:  http://www.eea.europa.eu/data ­and ­maps/figures/water ­abstraction ­for­irrigation ­million ­m3­year ­in­the­early ­1990s ­and ­1997 Schéma 6 Rámček 8 
mil. m3/rok45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Východné Západné JužnéZačiatok 
90. rokov
1998 – 2007
30 Pripomienky
Nedostatky pri uplatňovaní 
krížového plnenia
Na úrovni poľnohospodárskych 
podnikov v členských štátoch 
sa vyskytujú nedostatky 
v plnení požiadaviek krížového 
plnenia týkajúcich sa vody
40 
Počas vykonávania auditov DAS v rôz ­
nych členských štátoch Dvor audítorov 
často zaznamenáva porušenia požia ­
daviek krížového plnenia týkajúcich sa 
vody na úrovni poľnohospodárskych 
podnikov, pričom vo väčšine prípadov 
ide o nedodržanie ZPH4 (ochrana vody 
v zraniteľných oblastiach z hľadiska 
dusičnanov): nedostatočné skladovacie 
priestory alebo nepostačujúca kapa ­
cita na skladovanie hospodárskych 
hnojív, neúplne alebo chybné záznamy 
o hnojivách, chýbajúca analýza týka ­
júca sa dusíka, prekročenie povole ­
ného množstva dusičnanov vo výške 
170 kg/ha, skladovanie hnoja na pôde 
počas zakázaného obdobia atď. Os ­
tatné zistenia sa týkajú ZPH2 (ochrana 
podzemných vôd), ZPH9 (prípravky na 
ochranu rastlín) a normy GAEC týkajú ­
cej sa nárazníkových zón.Systém kontrol krížového 
plnenia má nedostatky na 
úrovni členských štátov
41 
Za realizáciu krížového plnenia sú 
zodpovedné členské štáty. Pri ZPH to 
zahŕňa zavedenie príslušných prvkov 
špecifických právnych predpisov do 
rozsahu krížového plnenia. Pri GAEC 
to znamená prenesenie príslušných 
noriem do vnútroštátnych alebo regi ­
onálnych právnych predpisov a definí ­
ciu praktických požiadaviek, ktorých 
splnenie sa očakáva od poľnohospo ­
dárov. Členské štáty sú tiež povinné 
informovať poľnohospodárov o týchto 
požiadavkách a zriadiť administratívny 
a kontrolný systém, ktorý umožní kon ­
trolovať vzorku príjemcov na mieste 
a v prípade nedodržania pravidiel 
uložiť sankcie.
42 
Jedným z obmedzení, ktoré sú vlastné 
systému kontrol krížového plnenia, 
je, že niektoré požiadavky sa pre ich 
charakter veľmi ťažko kontrolujú. 
Jedna z požiadaviek sa napríklad 
týka načasovania a spôsobu aplikácie 
pesticídov. Zložitosť spočíva v skutoč ­
nosti, že kontroly krížového plnenia sa 
musia vopred oznámiť, a je teda veľmi 
nepravdepodobné, že kontrolór nájde 
poľnohospodára, ktorý postrekuje plo ­
diny zakázaným prípravkom alebo ne ­
povoleným spôsobom. Iné požiadavky 
možno kontrolovať len v určitom 
ročnom období alebo za priaznivých 
meteorologických podmienok (napr. 
ak nie je silný vietor alebo mráz), čo sa 
nemusí vždy zhodovať s načasovaním 
kontroly na mieste.
31 Pripomienky
43 
V členských štátoch sa na úrovni 
riadiacich orgánov zistili nedostatky 
v systéme kontrol krížového plnenia 
týkajúcich sa vody:
 — podrobné pokyny na vykonávanie 
kontrol existujú len pri malom 
počte kontrol a niektoré pokyny 
sú natoľko všeobecné, že nie je 
možné zaručiť, že kontrolóri presne 
vedia, čo a ako kontrolovať, a že 
rôzni kontrolóri budú vykonávať 
kontroly rovnakým postupom,
 — povinné kontroly sa zaviedli v ne ­
skorej fáze alebo ešte stále neboli 
zavedené,
 — kontroly na mieste sú príliš kon ­
centrované na jeseň. Okrem toho, 
že ide o porušenie niektorých po ­
žiadaviek právnych predpisov37, to 
tiež znamená, že určité požiadavky 
týkajúce sa vody (napríklad zákaz 
aplikácie hospodárskych hnojív 
v obrábanej nárazníkovej zóne) nie 
je možné na poli vizuálne overiť,
 — kontroly dodržiavania normy GAEC 
týkajúcej sa zavlažovania neboli 
kompletné (pozri rámček 9 ).Komisia neoveruje, či sú normy 
GAEC na úrovni členských 
štátov primerané
44 
Účelom noriem GAEC stanovených 
v rámci mechanizmu krížového plnenia 
je presadzovať základné osvedčené 
postupy38. Od členských štátov sa 
očakáva, že stanovia minimálne požia ­
davky, v ktorých sa zohľadňujú do ­
máce agronomické, environmentálne 
a klimatické podmienky.
45 
Komisia v súčasnosti dostáva prostred ­
níctvom online databázy len obme ­
dzené informácie o vykonávaní noriem 
GAEC v členských štátoch. Tieto infor ­
mácie pozostávajú z odkazov na platné 
vnútroštátne právne predpisy, ako aj 
zo zhrnutí predkladaných členskými 
štátmi. Oznámenie sa predkladá na 
tej geografickej úrovni, ktorú členský 
štát považuje za primeranú. V prípa ­
de členských štátov skontrolovaných 
v rámci auditu napríklad nie sú zahr ­
nuté informácie o vykonávaní GAEC na 
regionálnej úrovni (napr. v Taliansku 
a Španielsku).Rámček 9Skutočný objem odobratej vody nebol kontrolovaný porovnaním s povoleným 
množstvom
Pri audite sa zistili nedostatky v súvislosti s kontrolou požiadaviek GAEC týkajúcich sa zavlažovania. Norma je 
sformulovaná takto: „Ak používanie vody na zavlažovanie podlieha udeleniu povolenia, dodržanie schvaľo ­
vacích postupov“. Napriek tomu, že sa v postupoch členského štátu stanovovalo, že v povoleniach na odber 
vody sa má vymedziť maximálny objem, v priebehu auditu sa zistilo niekoľko prípadov, keď sa skutočný objem 
odobratej vody nekontroloval porovnaním so stropom uvedeným v povolení. Takéto nedostatky výrazne 
znižujú účinnosť kontrol.
Podľa kontrolných zoznamov, ktoré používajú kontrolóri krížového plnenia v Grécku a Španielsku, sa skutočne 
odobraté množstvo vody neporovnáva s údajmi v povoleniach. Na Slovensku Dvor audítorov zistil, že odobra ­
tý objem sa ani nemeria. Kontrolami sa teda môže overiť len, či je príjemca držiteľom povolenia, nie však to, či 
dodržiava limity stanovené v povolení.37 Článok 53 ods. 1 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1122/2009 
z 30. novembra 2009, ktorým 
sa ustanovujú podrobné 
pravidlá vykonávania 
nariadenia Rady (ES) 
č. 73/2009, pokiaľ ide 
o krížové plnenie, moduláciu 
a integrovaný správny 
a kontrolný systém v rámci 
schém priamej podpory 
pre poľnohospodárov 
ustanovených uvedeným 
nariadením, ako aj podrobné 
pravidlá vykonávania 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1234/2007, pokiaľ ide 
o krížové plnenie v rámci 
schémy podpory ustanovenej 
pre odvetvie vinohradníctva 
a vinárstva (Ú. v. EÚ L 316, 
2.12.2009, s. 65) a článok 
14 ods. 1 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 65/2011 
z 27. januára 2011, ktorým sa 
stanovujú podrobné pravidlá 
uplatňovania nariadenia 
Rady (ES) č. 1698/2005, pokiaľ 
ide o realizáciu kontrolných 
postupov a krížového plnenia 
pri opatreniach na podporu 
rozvoja vidieka (Ú. v. EÚ L 25, 
28.1.2011, s. 8).
38 Európsky parlament, 
Udržateľné riadenie 
prírodných zdrojov so 
zameraním na vodu 
a poľnohospodárstvo, štúdia – 
záverečná správa, máj 2013, 
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL ­JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf .
32 Pripomienky
46 
Komisia posudzuje vykonávanie 
noriem GAEC z právneho hľadiska 
prostredníctvom administratívnych 
kontrol na základ informácií oznáme ­
ných členskými štátmi, ktoré dopĺňajú 
audity na mieste. Komisia nehodnotí, 
či sú požiadavky stanovené členskými 
štátmi v súvislosti s dvomi normami 
GAEC týkajúcimi sa vody primerané 
z environmentálneho hľadiska cieľov 
ochrany vody. V praxi sa požiadavky 
GAEC v jednotlivých členských štá ­
toch značne líšia. Napríklad pokiaľ ide 
o normu GAEC týkajúcu sa nárazníko ­
vých zón39 (pozri  schému 7 ), minimálna 
šírka pruhu sa pohybuje v rozmedzí 
od 25 cm do 10 m (pozri tabuľku 3 ).
47 
V niektorých členských štátoch/regió ­
noch sa môžu nárazníkové zóny obrá ­
bať, kým v iných by mali byť zarastené 
trávou alebo krovím. Niektoré členské 
štáty udeľujú výnimky pre značný 
počet vodných útvarov, ktoré sa môžu 
nachádzať na poľnohospodárskej pôde 
(pozri rámček 10 ).48 
Požiadavky v rámci normy GAEC týka ­
júcej sa zavlažovania sa v jednotlivých 
členských štátoch tiež značne líšia – 
a to aj v prípade štátov, v ktorých je 
záťaž na vodu mimoriadna. Táto norma 
GAEC odkazuje na právne predpisy, 
ktoré platia v členských štátoch, neza ­
vádza však nové povinnosti. V niekto ­
rých členských štátoch/regiónoch závi ­
sí povinnosť získať povolenie na odber 
vody od odobratého objemu, geogra ­
fického umiestnenia a typu odobera ­
nej vody (povrchová alebo podzemná). 
Niektoré členské štáty počas období 
sucha zakazujú zavlažovanie na miest ­
nej úrovni. V ďalších krajinách musia 
poľnohospodári každoročne vykazovať 
objem vody použitej na zavlažovanie. 
Pri audite sa zistili prípady, keď požia ­
davky týkajúce sa povoľovania odberu 
vody na zavlažovanie poľnohospodá ­
rov nemotivovali na používanie men ­
šieho množstva. V niektorých krajinách 
sa poľnohospodárom napríklad účtuje 
podľa plochy ich podniku namiesto 
skutočne použitého objemu vody.Schéma 7Nárazníková zóna
vodný útvar nárazníková zónaplodiny pestované na ornej pôde
  39 Pri tejto norme GAEC sa musia 
dodržiavať aspoň požiadavky 
týkajúce sa podmienok 
aplikácie hnojív na pôdu 
v blízkosti vodných dokoch 
v súlade s definíciou v smernici 
o dusičnanoch.
33 Pripomienky
Vodné útvary, na ktoré sa nevzťahuje norma GAEC týkajúca sa nárazníkových zón
Členské štáty vyňali niektoré kategórie vodných útvarov z normy GAEC týkajúcej sa nárazníkových zón. 
V Taliansku (Lombardsko) si vodné toky kratšie ako 5 km alebo tie, ktoré patria do oblasti, kde sa zachytáva 
voda a ktoré majú plochu menšiu než 10 km², nevyžadujú nárazníkové zóny. Španielsko (Andalúzia) uplatňuje 
výnimku na rybníky, zavlažovacie kanály a priekopy, avšak bez toho, aby tieto vodné útvary primerane defino ­
valo, pričom tieto výnimky zdôvodňuje inými ako environmentálnymi argumentmi. Tým sa zvyšuje riziko, že 
na prílišný počet vodných tokov sa nebude vzťahovať povinnosť dodržiavať požiadavku týkajúcu sa nárazníko ­
vých zón, čím sa minimalizuje vplyv normy GAEC na kvalitu vody.Tabuľka 3 Rámček 10Veľké rozdiely v požiadavke GAEC týkajúcej sa nárazníkových zón
Krajina Šírka nárazníkovej zóny Povinnosti a  obmedzenia
Dánsko minimálne 2  m zákaz obrábania, úpravy pôdy alebo pestovania
Grécko1 m až 6 m
v závislosti od sklonu a typu obmedzeniazákaz obrábania (1 m) a hnojív s obsahom  
dusičnanov (3 or 6 m)
Španielsko (Andalúzia) 2 m až 10 m povinné zachovanie krovia, zákaz hnojív a pesticídov 
Francúzsko 5 mpovinné pokrytie trávou, kríkmi, krovím alebo stromami,
zákaz priemyselných a organických hnojív a pesticídov 
Taliansko 
(Lombardsko)5 m až 3 m
v závislosti od stavu vodného útvarupovinné pokrytie trávou,
zákaz obrábania, priemyselných hnojív, hnoja a  hnojovice
Holandsko25 cm až 9 m
v závislosti od plodiny a určitých technických 
špecifikáciízákaz hnojív
Slovensko 10 m zákaz priemyselných a organických hnojív 
34 Pripomienky
Potenciál financovania 
v rámci rozvoja vidieka  
na riešenie záujmov  
týkajúcich sa vody sa 
nevyužíva v plnej miere
49 
 Financovanie v rámci rozvoja vidieka 
na obdobie 2007 – 2013 predstavu ­
je takmer 100 mld. EUR. V nariadení 
(ES) č. 1698/2005 o rozvoji vidieka 
sa ochrana vody stanovuje za jednu 
z kľúčových oblastí, ktoré treba riešiť40. 
V nariadení sa tiež zdôrazňuje, že „čin ­
nosti, ktoré vykonáva EPFRV, a ope ­
rácie, ku ktorým prispieva, musia byť 
konzistentné a zlučiteľné s ostatnými 
politikami Spoločenstva“41, ako je po ­
litika v oblasti vodného hospodárstva. 
Keďže fond na rozvoj vidieka sprístup ­
ňuje finančné prostriedky a stanovuje 
jasné ciele týkajúce sa vody, má značný 
potenciál prispieť k integrácii cieľov 
EÚ v oblasti vodného hospodárstva 
do SPP .
50 
 Členské štáty mobilizujú finančné 
prostriedky v oblasti rozvoja vidieka 
prostredníctvom svojich PRV (pozri 
body 10 a 11), ktoré obsahujú súbory 
opatrení, ku ktorým sa cieľové skupiny 
(napr. poľnohospodári) môžu dobro ­
voľne zaviazať. Príjemcovia v rámci 
opatrení rozvoja vidieka sa zaväzujú 
dodržiavať konkrétne podmienky sta ­
novené ich členskými štátmi.51 
 Potenciál rozvoja vidieka sa v súčas ­
nosti nevyužíva v plnej miere. Spôsob, 
akým sa momentálne PRV vykonávajú, 
má malý vplyv na vodu, pretože záťaže 
súvisiace s vodou sa dôkladne neiden ­
tifikujú, PRV a PMP zatiaľ nie sú zosúla ­
dené a nie vždy sa dá vyhnúť negatív ­
nym vedľajším účinkom. Okrem toho 
sa značné sumy finančných prostried ­
kov zameraných na vodu nevynaložili.40 Odôvodnenie nariadenia 
(ES) č. 1698/2005: 
„Podpora osobitných 
metód manažmentu 
krajiny by mala prispievať 
k trvalo udržateľnému 
rozvoju nabádaním 
najmä poľnohospodárov 
a držiteľom lesov, aby 
využívali najmä tie metódy 
využívania pôdy, ktoré sú 
zlučiteľné s potrebou chrániť 
prírodné prostredie a krajinu 
a ochraňovať a skvalitňovať 
prírodné zdroje. Mala by 
prispievať k vykonávaniu 6. 
environmentálneho akčného 
programu Spoločenstva 
a záverov predsedníctva 
o stratégii trvalo udržateľného 
rozvoja. Medzi kľúčové oblasti, 
ktorými sa treba zaoberať, 
patrí biodiverzita, riadenie 
lokalít sústavy Natura 2000, 
ochrana vody a pôdy [...]“.
41 Odôvodnenie 6 nariadenia 
(ES) č. 1698/2005.
35 Pripomienky
Plány členských štátov  
týkajúce sa výdavkov na  
rozvoj vidieka nie vždy 
zohľadňujú ciele EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva 
a potreby členských štátov 
súvisiace s vodou
V PRV členských štátov 
niekedy nie sú problémy 
súvisiace s vodou dôkladne 
identifikované a PRV zatiaľ nie 
sú zosúladené s PMP
52 
Za každý členský štát/región kontro ­
lovaný počas auditu Dvor audítorov 
preskúmal, či boli environmentálne 
hodnotenie42 vykonané v kontexte 
predbežného hodnotenia pre PRV 
a environmentálne analýzy zrealizova ­
né v súvislosti s PMP úplné a dôsledné. Hoci Dvor audítorov uznáva, že prís ­
lušné geografické oblasti, na ktoré sa 
vzťahujú tieto dve hodnotenia, ako 
aj ich načasovanie43, charakter a účel, 
môžu byť rozdielne, domnieva sa, že 
posúdenie problémov týkajúcich sa 
vody by malo byť v oboch analýzach 
konzistentné. Zistil však, že identifi ­
kácia problémov týkajúcich sa vody 
v environmentálnych analýzach PRV 
niekedy nie je úplná a nie vždy je 
konzistentná s informáciami, ktoré sú 
k dispozícii v súvislosti s PMP . Pri audite 
sa našli prípady problémov súvisiacich 
s vodou, ktoré neboli identifikované 
v PRV a ani sa teda neriešili prostred ­
níctvom niektorého z opatrení rozvoja 
vidieka (pozri rámček 1 1 ).
53 
Nízka kvalita programov opatrení 
v PMP (pozri body 27 a 28) je v súčas ­
nosti prekážkou ich súladu s PRV. V prí ­
padoch, keď sú opatrenia zosúladené, 
ide o včlenenie opatrení na rozvoj 
vidieka do PMP .
Problémy súvisiace s vodou, ktoré neboli dôkladne identifikované
­  V Dánsku sa environmentálne hodnotenie vypracúvané na účely PRV nevzťahuje na problematiku odberu 
vody, hoci podľa PMP je relevantná pre západ krajiny. Dánsky PRV neobsahuje žiadne opatrenia na riešenie 
problému odberu vody.
­  V Španielsku (Andalúzia) program opatrení v PMP Guadalquivir zahŕňa opatrenia zamerané na kompletizáciu 
registra vody a boj proti nezákonnému odberu. V správe o environmentálnej udržateľnosti vypracovanej na 
účely PRV a v environmentálnej analýze uskutočnenej v kontexte PMP Guadalquivir sa však problém nezá ­
konného odberu podzemnej vody prehliada. Okrem opatrení rozvoja vidieka, ktoré podliehajú krížovému 
plneniu (pozri bod 8), PRV neobsahuje žiaden mechanizmus na motiváciu príjemcov k dodržiavaniu postu ­
pov povoľovania odberu vody.
­  Na Slovensku PRV nezahŕňa žiadne opatrenia na riešenie nedostatkov v súvislosti s kvantitou vody ani so 
znečistením pesticídmi, s úbytkom mokradí alebo nadmerným odberom miestnej podzemnej vody, pričom 
všetky z nich sa spomínajú v PMP , nie však v environmentálnom hodnotení v súvislosti s PRV.
­  V Grécku sa v PMP Tesália spomínajú problémy súvisiace s hydromorfologickými zmenami a s neregistrova ­
nými vrtmi, v environmentálnom hodnotení na účely PRV sa však neuvádzajú. Grécky PRV neobsahuje žiadne 
opatrenia na riešenie hydromorfologických tlakov.Rámček 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_sk.pdf  (s. 14).
43 Kým environmentálne 
hodnotenia na účely PRV 
sa vypracúvali v roku 2006, 
environmentálne analýzy 
vykonané v súvislosti 
s PMP (pozostávajúce 
z analýzy charakteristík 
správneho územia povodia, 
preskúmania vplyvov 
ľudskej činnosti na stav 
povrchových a podzemných 
vôd a ekonomickej 
analýzy využívania vody) 
(pozri článok 5 RSV) mali 
byť vypracované do 
22. decembra 2004.
36 Pripomienky
Vykonávanie PRV má niekedy 
negatívne vedľajšie účinky na 
vodu
54 
 Ciele poľnohospodárskej a environ ­
mentálnej politiky môžu byť pro ­
tichodné. Finančné prostriedky na 
rozvoj vidieka by sa však mali vyna ­
kladať spôsobom, ktorý je udržateľný 
z hľadiska hospodárenia s vodou, a PRV 
by preto mali obsahovať ustanovenia 
o ochrane pred potenciálnymi nega ­
tívnymi vedľajšími účinkami (pozri 
rámček 12 ). Komisia vykonáva pred 
schválením PRV kontroly na zistenie 
potenciálnych negatívnych účinkov 
opatrení rozvoja vidieka. Napriek tomu 
koncepcia niektorých náležite schvále ­
ných opatrení rozvoja vidieka nezame ­
dzuje vzniku významných negatívnych 
vedľajších účinkov na vodu. Niektoré 
PRV boli schválené napriek tomu, že 
neobsahovali žiadne ustanovenia 
o ochrane (pozri rámček 12 ).55  
V niektorých prípadoch napriek usta ­
noveniam o ochrane pred negatívnymi 
vedľajšími účinkami na vodu uvede ­
ným v PRV vykonávanie opatrení v pra ­
xi vedie k ich vzniku (pozri rámček 13 ).
Príklady PRV s ustanoveniami o ochrane a bez nich
PRV pre Taliansko (Lombardsko) preskúmaný počas auditu obsahuje ustanovenia o ochrane týkajúce sa opat ­
renia so zameraním na investície do modernizácie poľnohospodárskych podnikov. PRV povoľuje výstavbu 
nových skleníkov pre záhradníctvo pod podmienkou, že sa bude šetriť energia a voda. Investície do rozšírenia 
existujúcej zavlažovacej siete alebo zväčšenia zavlažovanej plochy sa považujú za neoprávnené.
Koncepcia toho istého opatrenia v PRV pre Španielsko (Andalúziu) však necháva priestor pre vznik negatív ­
nych vedľajších účinkov, akým je rozšírenie zavlažovanej plochy alebo schválenie projektov, v rámci ktorých sa 
zvýši celková spotreba vody.
Príklad negatívnych vedľajších účinkov v dôsledku nedostatkov vo vykonávaní 
opatrenia na rozvoj vidieka
Pri audite DAS v Španielsku sa zistilo, že projekt v rámci opatrenia 125 (infraštruktúra súvisiaca s rozvojom 
a prispôsobovaním poľnohospodárstva a lesného hospodárstva) bol schválený napriek tomu, že práva prí ­
jemcu na užívanie vody neboli dostatočné na to, aby bol projekt ekonomicky únosný, a príjemca spotrebúval 
viac vody, než na koľko mal nárok, čím boli porušené dve kritériá oprávnenosti pre tento typ projektov. Z toho 
vyplýva, že kontroly pred schvaľovaním projektovej žiadosti neboli účinné a že nebolo zaručené splnenie 
základnej požiadavky, ktorou by sa v zásade malo predísť negatívnym vedľajším účinkom (napríklad zvýšeniu 
objemu použitej vody).Rámček 12 Rámček 13
37 Pripomienky
Financovanie v rámci rozvoja 
vidieka nebolo dostatočne 
využité v dôsledku obáv 
týkajúcich sa vody
Miera realizácie opatrení 
týkajúcich sa vody nie je vždy 
v súlade s plánom
56 
Medzi opatrenia na rozvoj vidieka 
s potenciálnym priamym vplyvom 
na ochranu vody patria tie, ktoré od 
poľnohospodárov vyžadujú zme ­
nu poľnohospodárskych postupov 
znížením používania pesticídov alebo 
hnojív alebo prispôsobením pestova ­
ných plodín miestnym hydrologickým 
podmienkam. Spôsob uplatnenia 
týchto opatrení je dôležitým faktorom 
pri posudzovaní toho, či sa plne vyu ­
žíva potenciál EPFRV na ochranu vody. 
Dvor audítorov preskúmal tento aspekt 
najprv prostredníctvom analýzy opat ­
rení aktivovaných členskými štátmi 
v ich PRV a následne prostredníctvom 
analýzy využitia možností, ktoré sa 
členským štátom poskytujú na základe 
článku 38 nariadenia (ES) č. 1698/2005 
v súvislosti nákladmi, ktoré sú spojené 
s vykonávaním RSV.
57 
Dvor audítorov analyzoval mieru 
realizácie aktívnych opatrení na rozvoj 
vidieka, pri ktorých samotné členské 
štáty uviedli, že majú priamy vplyv 
na ochranu vody. Hoci má táto analýza 
svoje limity44, výsledky poukazujú na 
fakt, že približne v polovici prípadov 
miera realizácie spĺňa očakávania.44 Keďže opatrenia majú často 
podopatrenia, ktorými sa 
neriešia záležitosti súvisiace 
s vodou, nie všetky projekty 
financované v rámci týchto 
opatrení sa skutočne týkajú 
ochrany vody.
38 Pripomienky
58 
Členské štáty však nevyužili možnosti, 
ktoré im ponúka článok 38 nariadenia 
(ES) č. 1698/2005, v ktorom sa osobitne 
stanovuje, že opatrenie 21345 možno 
využiť „na kompenzáciu nákladov 
a straty príjmu, ktoré vyplývajú zo 
znevýhodnenia dotknutých oblastí, 
v súvislosti s vykonávaním [RSV]“ (po ­
zri tabuľku 4 ).59 
 V čase audítorských návštev žiadny 
z členských štátov s výnimkou Dán ­
ska46 neaktivoval opatrenie 213 na vy ­
konávanie RSV v súlade s článkom 38. 
Podľa Komisie22 len v 4 % PMP , ktoré 
jej boli predložené, sa uvádza zámer 
uplatniť článok 38 na kompenzáciu 
poľnohospodárov v súvislosti s pl ­
nením požiadaviek RSV. Obmedzené 
využitie opatrenia 213 spôsobili okrem 
iného oneskorenia pri finalizácii PMP 
členských štátov. Ďalším nepriaznivým 
faktorom pre využitie opatrenia 213 
je skutočnosť, že v súvislosti s platba ­
mi podmienenými plnením RSV boli 
pravidlá vykonávania zverejnené až 
vo februári 201047, teda tri roky a dva 
mesiace po začiatku programového 
obdobia pre rozvoj vidieka48, a viac než 
rok po tom, ako mali byť vypracované 
PMP v súlade s článkom 13 RSV.Tabuľka 4Miery realizácie opatrení rozvoja vidieka1, pri ktorých členské štáty uviedli, že majú 
priamy vplyv na ochranu vody (v %)
Krajina Opatrenie115 121 125 213 214 216 226 321
Dánsko 84,1 24,2
Francúzsko (kontinentálne)  69,7 39,8 85,8 16,9
Grécko 17, 0 35,7 71,7 21,5
Taliansko (Lombardsko) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovensko 85,8 88,2 91,8
Holandsko 51,0 30,4 95,7 9,7
Španielsko (Andalúzia) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Miery realizácie podľa očakávaní (> 60 %)
 Opatrenie 213 nebolo aktivované v žiadnom členskom štáte kontrolovanom v rámci auditu
 Opatrenie, pri ktorom členský štát neuviedol, že má vplyv na ochranu vody
1  Opatrenie 115: „zriadenie riadiacich, podporných a poradenských služieb“; opatrenie 121: „modernizácia poľnohospodárskych podnikov“; 
opatrenie 125: „infraštruktúra súvisiaca s rozvojom a prispôsobovaním poľnohospodárstva a lesného hospodárstva“; opatrenie 214: „agro ­
environmentálne platby“; opatrenie 216: „neproduktívne investície“; opatrenie 226: „obnova lesného potenciálu a zavedenie preventívnych 
opatrení“; a opatrenie 321: „základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo“.
Zdroj:  Európska komisia, údaje z 31. marca 2013.45 Opatrenie 213: Platby v sieti 
Natura 2000 a platby súvisiace 
so smernicou 2000/60/ES (RSV).
46 Dánsko aktivovalo 
opatrenie 213 na kompenzáciu 
nákladov spojených so 
zavedením 10 m širokých 
nárazníkových pruhov, no 
z dôvodu prerušenia dánskeho 
PMP v decembri 2012 je 
opatrenie pozastavené.
47 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 108/2010 z 8. februára 2010, 
ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie (ES) č. 1974/2006, 
ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia 
Rady (ES) č. 1698/2005 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
(Ú. v. EÚ L 36, 9.2.2010, s. 4).
48 EPFRV na obdobie 
2007  – 2013.
39 Pripomienky
Finančné nástroje navrhnuté 
osobitne na riešenie problémov 
s vodou sa takmer nevyužili
60 
 V rozhodnutí Rady 2009/61/ES49 bola 
vyjadrená potreba posilniť reakciu 
na „rozhodujúce nové výzvy“ identifi ­
kované v roku 200350, z ktorých jednou 
je hospodárenie s vodou. V súlade 
s týmto rozhodnutím sa v rámci zdra ­
votnej prehliadky sprístupnili doda ­
točné finančné prostriedky zamerané 
na spomenuté nové výzvy. Celkový 
dodatočný rozpočet predstavoval 
3,8 mld. EUR. V tom istom čase vypraco ­
vala Komisia európsky plán na oživenie 
hospodárstva51 (European Economic 
Recovery Plan  – EERP) v reakcii na hos ­
podársku krízu v roku 2008. Z EERP sa 
poskytla 1 mld. EUR navyše na širo ­
kopásmové pripojenie na internet vo 
vidieckych oblastiach a iné nové výzvy.61 
V roku 2010 členské štáty na základe 
prvých zmien a doplnení PRV, ktoré na ­
sledovali po zdravotnej prehliadke, pri ­
delili 26,9 % dodatočných finančných 
prostriedkov v rámci SPP (1,3 mld. EUR) 
na „novú výzvu“, ktorou je hospodáre ­
nie s vodou52 (pozri schému 8 ). Prie ­
merná miera plnenia týchto finanč ­
ných prostriedkov za EÚ ­27 na konci 
roku 2012 predstavovala 17,5 %, no 
v údajoch za jednotlivé členské štáty 
sú výrazné rozdiely53 (podrobnosti sú 
uvedené v  prílohe IV ).Hoci zdravotná 
prehliadka bola príležitosťou na hlbšiu 
integráciu záujmov v oblasti vodného 
hospodárstva do PRV, v praxi väčšina 
členských štátov využila len veľmi 
malú časť týchto dodatočných finanč ­
ných prostriedkov.Schéma 8Plánované rozdelenie finančných prostriedkov v rámci  
zdravotnej prehliadky a oživenia pomedzi „nové výzvy“ z roku 2010
Zdroj:  Európska komisia.biodiverzita
31,2 %
hospodárenie s vodou
26,9 %obnoviteľné energie5,6 %zmena klímy14,2 %širokopásmové pripojenie7,3 %inovácie súvisiace s novými výzvami
0,3 %reštrukturalizácia sektora mlieka 14,5 %49 Rozhodnutie Rady 2009/61/ES 
z 19. januára 2009, ktorým sa 
mení a dopĺňa rozhodnutie 
2006/144/ES o strategických 
usmerneniach Spoločenstva 
pre politiku rozvoja vidieka 
(programovacie obdobie 
2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 30, 
31.1.2009, s. 112).
50 Odôvodnenie 3  rozhodnutia 
2009/61/ES: „Pri posudzovaní 
vykonávania reformy 
Spoločnej poľnohospodárskej 
politiky z roku 2003 sa za 
rozhodujúce nové výzvy pre 
európske poľnohospodárstvo 
určili zmena klímy, energia 
z obnoviteľných zdrojov, 
hospodárenie s vodou, 
biodiverzita a reštrukturalizácia 
sektora mlieka.“
51 KOM(2008) 800 v konečnom 
znení  z 26. novembra 2008.
52 Dvor audítorov uznáva, že 
niektoré finančné prostriedky 
vynaložené na riešenie „novej 
výzvy“ v podobe biodiverzity 
môžu mať tiež pozitívny vplyv 
na vodu.
53 Komisia nemá k dispozícii 
potvrdené údaje o miere 
plnenia. Údaje Dvora audítorov 
však vychádzajú z informácií, 
ktoré poskytla Komisia.
40 Pripomienky
Zásada „znečisťovateľ 
platí“ nebola včlenená 
do SPP
62 
 Zásada „znečisťovateľ platí“ vyžadu ­
je, aby znečisťovateľ znášal náklady 
na predchádzanie znečisteniu, jeho 
kontrolu a vyčistenie54. V súčasnosti 
je táto zásada právnym záväzkom, 
ktorú EÚ presadzuje prostredníctvom 
Zmluvy o fungovaní Európskej únie55, 
ako aj v smernici o environmentálnej 
zodpovednosti56, a priamo sa spomína 
aj v článku 9 RSV.
63 
Poľnohospodárske postupy prináša ­
jú úžitok pre životné prostredie, ale 
zároveň ho zaťažujú. Negatívnym en ­
vironmentálnym vplyvom v dôsledku 
poľnohospodárstva je často vnikanie 
nežiaducich chemikálií (znečisťujú ­
cich látok) do životného prostredia. 
„Difúzny charakter znečistenia z poľ ­
nohospodárstva a zložitá identifikácia 
znečisťovateľa bránia presadzovaniu 
právnych predpisov v oblasti život ­
ného prostredia a prisúdeniu zodpo ­
vednosti za škody“54. Napriek tomu 
„zásada „znečisťovateľ platí“ by sa 
mala uplatniť v prípade, keď poľno ­
hospodárske činnosti spôsobujú škody 
na životnom prostredí, ktoré majú 
vplyv na súkromný alebo verejný maje ­
tok“54. Môžu existovať mechanizmy na 
presadzovanie zásady „znečisťovateľ 
platí“ (napríklad pokuty udeľované 
na úrovni členských štátov), tie však 
nemajú vplyv na platby príjemcov 
v rámci SPP .64 
Výpočet sankcií, ktoré sa v súčasnosti 
ukladajú poľnohospodárom za nespl ­
nenie požiadaviek krížového plnenia 
(t. j. prekročenie prijateľnej miery zne ­
čistenia stanovenej v právnych pred ­
pisoch), sa nezakladá na nákladoch 
spojených so spôsobenou škodou 
a sankcie môžu preto zohľadňovať 
len časť týchto nákladov. V mnohých 
prípadoch sankcie nie sú úmerné 
závažnosti porušenia záväzkov vyplý ­
vajúcich z krížového plnenia zo strany 
poľnohospodára. Dvor audítorov to 
zaznamenal už v osobitnej správe 
č. 8/2008. V tejto súvislosti Dvor audí ­
torov znovu upozorňuje na nedostatky 
uvedené v bodoch 40 až 43 týkajúce 
sa uplatňovania krížového plnenia. Krí ­
žové plnenie teda v súčasnej podobe 
môže byť užitočnou, no len čiastočnou 
odpoveďou na zásadu „znečisťovateľ 
platí“.
65 
Významný počet platieb v rámci rozvo ­
ja vidieka nie je prepojený s krížovým 
plnením9. V dôsledku toho poľnohos ­
podár, ktorý znečisťuje, bude naďalej 
dostávať tieto platby bez akéhokoľ ­
vek krátenia. V súčasnosti neexistuje 
mechanizmus, v ktorom sa úmerne 
zohľadňujú náklady na predchádzanie 
znečisteniu spôsobeného poľnohospo ­
dárom alebo jeho vyčistenie a pros ­
tredníctvom ktorého sa zodpoveda ­
júcim spôsobom znížia platby v rámci 
rozvoja vidieka.54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the Polluter Pays 
Principle (Poľnohospodárstvo 
a zásada „znečisťovateľ 
platí“), č. 11.3, Electronic 
Journal of Comparative Law , 
december 2007, http://www.
ejcl.org/113/article113 ­15.pdf .
55 Článok 191 ods. 2 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie.
56 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2004/35/ES 
(Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56), 
zmenená a doplnená 
smernicou 2006/21/ES 
(Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, 
s. 15) a smernicou 2009/31/ES 
(Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).
41 Pripomienky
Systémy monitorovania 
a hodnotenia neposky -
tujú celkový obraz
66 
Uplynulo niekoľko rokov, odkedy bola 
posilnená politika EÚ v oblasti vodné ­
ho hospodárstva a odkedy boli zave ­
dené nástroje SPP na riešenie záujmov 
týkajúcich sa vody:
i) krížové plnenie sa zaviedlo v roku 
2003 a jeho dodržiavanie je od 
roku 2005 povinné pre všetkých 
poľnohospodárov, ktorí dostávajú 
priame platby; 
ii) rozvoj vidieka je súčasťou SPP od 
roku 2000; 
iii) rámcová smernica o vode na ­
dobudla účinnosť v roku 2000 
s požiadavkou na členské štáty, aby 
mali do roku 2006 funkčné monito ­
rovacie programy.
67 
Systémy monitorovania v súčasnej 
podobe nezabezpečujú komplexný 
prehľad záťaže poľnohospodárstva na 
vodu. Súvisiace informácie sú neúpl ­
né, rozdrobené a niekedy prichádzajú 
neskoro. Dôvodom je, že: 
i) pokiaľ ide o informácie o vode, sys ­
témy monitorovania a hodnotenia 
SPP sa dajú využiť len v obmedze ­
nej miere; 
ii) mechanizmy monitorovania vodo ­
hospodárskej politiky boli zriadené 
oneskorene, a nie sú kompletné; 
iii) žiadny iný existujúci informačný 
systém nie je schopný poskytnúť 
údaje potrebné na vyjadrenie vzťa ­
hu medzi kvalitou a kvantitou vody 
a poľnohospodárstvom.Systémy monitorovania 
a hodnotenia v rámci SPP 
majú obmedzený význam pri 
meraní pokroku dosahovania 
cieľov v oblasti vodného 
hospodárstva stanovených 
v právnych predpisoch 
týkajúcich sa SPP
68 
V právnych predpisoch EÚ57 sa od 
členských štátov požaduje, aby Komisii 
každý rok predložili správu o „výsled ­
koch kontrol týkajúcich sa krížového 
plnenia“. Tieto výsledky zahŕňajú po ­
čet vykonaných kontrol a porušení rôz ­
nych požiadaviek krížového plnenia. 
Ich súčasťou nie sú informácie o vplyve 
krížového plnenia na kvalitu a kvantitu 
vody, a nie je to ani ich účelom.
69 
Komisia monitoruje a hodnotí všetky 
opatrenia rozvoja vidieka v programo ­
vom období 2007  – 2013 prostredníc ­
tvom spoločného rámca pre monito ­
rovanie a hodnotenie (SRMH). V SRMH 
sa používajú ukazovatele na meranie 
pokroku pri dosahovaní cieľov rozvoja 
vidieka a tiež hodnotenia nezávislých 
hodnotiteľov.57 Článok 84 ods. 1 písm. e) 
nariadenia (ES) č. 1122/2009.
42 Pripomienky
70 
 V súvislosti s vodou sa v SRMH sta ­
novuje päť východiskových ukazo ­
vateľov58, jeden ukazovateľ výsledku 
(„dobré obhospodarovanie pôdy, ktoré 
prispieva ku kvalite vody“) a jeden 
ukazovateľ dosahu („zlepšenie kvality 
vody“). Pri audite sa zistilo, že ukazova ­
teľ výsledku nie je dostatočne presný, 
pretože nevymedzuje, čo sa myslí 
„dobrým obhospodarovaním pôdy“, 
ukazovateľ dosahu na kvalitu vody sa 
uplatňuje len z hľadiska dusičnanov 
a fosforu a neexistuje ukazovateľ kvan ­
tity vody. Okrem toho správy pred ­
kladané členskými štátmi za všetky 
ukazovatele SRMH sú často neaktuálne 
alebo neúplné. Členské štáty v mno ­
hých prípadoch nestanovili ciele.71 
 V usmernení k SRMH59 sa v súvislosti 
s vodou stanovuje päť hodnotiacich 
otázok. Našli sa pozitívne príklady hod ­
notení v polovici obdobia, v ktorých 
hodnotitelia dokázali vyčísliť dosah 
určitých (pod)opatrení na kvalitu vody 
použitím modelov, prieskumov medzi 
príjemcami a kvalitatívneho výskumu 
(pozri rámček 14 ). Nejde však o vše ­
obecne uplatňovaný prístup a chýba 
systematická kvantifikácia výsled ­
kov a dosahu a úplnosť, spoľahlivosť 
a konzistentnosť údajov. V niekoľkých 
hodnoteniach v polovici obdobia sa 
upozorňuje na nedostatočné ciele 
v PRV, čo sťažuje posudzovanie pok ­
roku dosahovania cieľov týkajúcich sa 
vody.
Pozitívny príklad vyčíslenia dosahu v hodnotení v polovici obdobia
Taliansko (Lombardsko) – pri opatrení 214 (agroenvironmentálne platby) hodnotiteľ použil na úrovni parciel 
modely na výpočet nadbytku dusíka a pomeru vystavenia a toxicity zistených v podzemnej vode v dôsled ­
ku používania pesticídov. Celkové zníženie nadbytku dusíka na regionálnej úrovni vďaka opatreniu 214 bolo 
2,6 kg/ha a pomer vystavenia a toxicity sa znížil o 3,9 %. Účinok bol výraznejší v oblastiach, kde sa opatrenie 
podarilo využiť viac.Rámček 14
Mechanizmy monitorovania 
vodohospodárskej politiky nie 
sú kompletné
72 
V článku 8 RSV sa od členských štátov 
vyžaduje vypracovanie „programov 
pre monitorovanie stavu vody, aby sa 
vytvoril zosúladený a komplexný pre ­
hľad stavu vody v každom správnom 
území povodia“. Programy na monitorovanie mali byť 
funkčné do roku 2006 a pozostávať 
z programu inšpekčného monitorova ­
nia (vzťahujúceho sa na celé správne 
územie) a operačného monitorova ­
cieho programu (častejšie a hustejšie 
pokrytie monitorovania s cieľom iden ­
tifikovať problémové oblasti). Člen ­
ské štáty môžu tiež zriadiť programy 
prieskumného monitorovania (napr. na 
hľadanie konkrétnych látok).58 Kvalita vody (bilancia 
živín), kvalita vody 
(znečistenie dusičnanmi 
a pesticídmi), kvalita vody 
(% územia označeného ako 
zraniteľné oblasti z hľadiska 
dusičnanov), používanie 
vody (% zavlažovanej 
pôdy využívanej 
v poľnohospodárstve), 
ochrana lesov, najmä pokiaľ 
ide o pôdu a vodu.
59 Príručka k spoločnému 
rámcu pre monitorovanie 
a hodnotenie. Usmernenie, 
GR pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka, 
september 2006.
43 Pripomienky
73  
Po preskúmaní monitorovacích progra ­
mov členských štátov v roku 2012 EEA 
oznámila: „Existujú príklady veľmi 
kvalitných správ. V iných prípadoch 
si však správy protirečia alebo v nich 
chýbajú určité informácie“60. V inej 
správe Komisia uvádza, že z informácií, 
ktoré sú jej predkladané, vyplýva, že 
dochádza „k evidentným nedostatkom 
v rámci monitorovania […]. V niekto ­
rých členských štátoch je v prípade 
viac ako 50 % vodných útvarov nezná ­
my ekologický a chemický stav vody“61. 
V niektorých členských štátoch sa mo ­
nitorovacie siete zriadili oneskorene a/
alebo majú metodické nedostatky. Pri audite sa zistilo, že niektoré členské 
štáty sa pri monitorovaní sústreďujú 
na zber informácií o stave vodných 
útvarov, pričom sa takmer nezaoberajú 
monitorovaním záťaže na vodu (pozri 
rámček 15 ). Na miestnej úrovni sa 
zrealizovali isté vedecké štúdie alebo 
experimentálne siete skúmajúce vzťah 
medzi poľnohospodárskymi postupmi 
a kvalitou vody (pozri rámček 16 ).
Príklad nedostatkov monitorovacej siete
Vo Francúzsku hodnotiaca tabuľka PMP neobsahuje konkrétne ukazovatele na výhradné monitorovanie záťaže 
spôsobenej poľnohospodárstvom. Jeden z ukazovateľov sa týka kumulatívneho vplyvu domácností, priemysel ­
ných a poľnohospodárskych činností na stav vody. To isté platí o ukazovateli prekročenia kvantitatívnych hodnôt 
v uzlových bodoch.
Vo Francúzsku tiež ukazovateľ objemu vody odobratej z podzemných a povrchových vodných útvarov rôznymi 
sektormi činnosti vyčísľuje vodu používanú na zavlažovanie, avšak i) pre tento ukazovateľ nie je vyčíslená cieľová 
hodnota a ii) neumožňuje porovnať odobratý objem s objemom, ktorý sa považuje za udržateľný v čase nedostat ­
ku vody.
Pozitívne príklady monitorovacích sietí
Holandsko vytvorilo dve špeciálne monitorovacie siete skúmajúce vzťah poľnohospodárstva a vody. Prvá 
sieť skúma koncentrácie niekoľkých látok v poľnohospodárskych podnikoch a dáva ich do súvisu s databázou 
informácií o type hospodárenia, hnoji a používaných látkach atď. Druhá sieť využíva existujúce testovacie 
miesta v poľnohospodárskych oblastiach na posúdenie vplyvu poľnohospodárstva na kvalitu vody (obsah 
fosforu a dusíka).
Dánsko má monitorovací program zameraný na zdokumentovanie vplyvu národných plánov týkajúcich sa 
vodného prostredia a iných odvetvových poľnohospodárskych programov na vyplavovanie živín do vodného 
prostredia. Šesť reprezentatívnych oblastí, kde sa zachytáva voda, sa monitoruje prostredníctvom priamych 
meraní, rozhovorov s poľnohospodármi o ich postupoch a modelovania vzťahu medzi poľnohospodárstvom 
a unikaním živín do životného prostredia.Rámček 15 Rámček 16 60 Správa EEA č. 8/2012, „Voda 
v Európe – posúdenie stavu 
a záťaže“.
61 COM(2012) 670 final. Správa 
Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade 
o vykonávaní plánov 
vodohospodárskeho 
manažmentu povodia 
v kontexte rámcovej smernice 
o vode (2000/60/ES). Plány 
manažmentu povodí.
44 Pripomienky
74 
Monitorovanie v súlade s RSV teda 
poskytlo viac poznatkov o stave európ ­
skych vôd a formách záťaže, ktoré ich 
postihujú, informácie však stále nie sú 
úplné a výsledky treba vykladať opa ­
trne z dôvodu medzier v údajoch a me ­
todologických nedostatkov. Vo väčšine 
prípadov členské štáty nemonitorujú 
jednotlivé opatrenia v programoch 
PMP (pozri tabuľku 2 ).
75 
Pokiaľ ide o monitorovanie obsahu 
dusičnanov v povrchových a podzem ­
ných vodách, v smernici o dusična ­
noch62 sa od členských štátov požaduje 
„zostaviť a zrealizovať vhodné moni ­
torovacie programy na vyhodnotenie 
účinnosti akčných programov“. Každé 
štyri roky sú povinné predložiť správu 
o koncentráciách dusičnanov v pod ­
zemnej a povrchovej vode, eutrofizá ­
cii povrchovej vody, vplyve akčných 
programov na kvalitu vody a poľno ­
hospodárske postupy, revízii zrani ­
teľných oblastí z hľadiska dusičnanov 
a akčných programov a o očakávanom 
budúcom vývoji kvality vody63. Tieto 
správy členských štátov sa používajú 
ako základ pre súhrnnú správu Európ ­
skej komisie o vykonávaní smernice. 
Pri predkladaní správ členských štátov 
podľa smernice o dusičnanoch sa však 
vyskytli oneskorenia. Súhrnná správa 
EÚ za obdobie 2008 – 2011 bola uve ­
rejnená až 4. októbra 201364.76 
V kvalite a prístupe správ jednotlivých 
členských štátov za obdobie 2008 – 
2011 sú rozdiely. Komisia vo svojej 
súhrnnej správe konštatuje: „Formát 
i kvalita obsahu správ jednotlivých 
členských štátov bola veľmi rôznorodá, 
z čoho vyplynuli výzvy pri vypracú ­
vaní jednotného celkového zhrnutia 
na úrovni EÚ. Podobne v mnohých 
prípadoch boli údaje v elektronickej 
podobe predložené spolu s písanými 
správami členských štátov nekonzis ­
tentné a ťažko zrozumiteľné, a preto 
bolo potrebné vyžiadať si vysvetlenia 
od členských štátov.“ Nielen že údaje 
nie sú niekedy k dispozícii za všetky 
členské štáty, v niektorých prípa ­
doch ich nie je možné medzi sebou 
porovnať.62 Článok 5 ods. 6 smernice 
o dusičnanoch (91/676/EHS).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water ­nitrates/
64 Pracovný dokument útvarov 
Komisie SWD(2013) 405 
final, ktorý je pripojený 
k správe Komisie Rade 
a Európskemu parlamentu, 
o vykonávaní smernice Rady 
91/676/EHS o ochrane vôd 
pred znečistením dusičnanmi 
z poľnohospodárskych 
zdrojov, založený na správach 
členských štátov za obdobie 
2008  – 2011.
45 Pripomienky
Systém WISE, „vstupnú bránu 
do informácií o vode v Európe“, 
je potrebné ďalej zlepšovať
77 
Systém informácií o vode pre Európu 
(Water Information System for Europe  – 
WISE) bol vytvorený v roku 2003 ako 
nástroj pre členské štáty na predklada ­
nie správ a zároveň ako online portál 
sprístupňujúci informácie o vode na 
úrovni EÚ. Do systému WISE sa vkla ­
dajú informácie z rôznych údajových 
tokov plynúcich z povinne predklada ­
ných údajov zozbieraných GR Komisie 
pre životné prostredie v rámci povin ­
ností, ktoré mu vyplývajú na základe 
rámcovej smernice o vode, smerníc 
o komunálnej odpadovej vode, o vode 
určenej na kúpanie a pitnej vode, ako 
aj z dobrovoľne predkladaných údajov 
každoročne zhromaždených EEA65. 
WISE neobsahuje údaje zasielané člen ­
skými štátmi v súlade so smernicou 
o dusičnanoch66 ani údaje zozbierané 
GR pre poľnohospodárstvo prostred ­
níctvom SRMH. V období 2003 až 2011 
sa údaje zhromaždené a usporiadané 
v systéme WISE zameriavali skôr na 
kvalitu vody ako na jej kvantitu alebo 
riziko nedostatku vody4.
78 
Napriek potenciálu poskytovať kom ­
plexné informácie o vode v Európe 
systém WISE čelí istým ťažkostiam. Nie 
všetky toky údajov v systéme sú plne 
integrované. Pre dôverný charakter 
údajov a rozdiely v rozsahu, frekvencii 
(napr. ročné priemery a štvorročné 
priemery) a spôsobe spracovania úda ­
jov členskými štátmi (niektoré členské 
štáty predkladajú súhrnné údaje), nie 
je vždy možné usporiadať údaje tak, 
aby sa využili v plnej miere.Úsilie Komisie o vytvorenie 
ukazovateľov vyjadrujúcich 
súvislosť medzi kvalitou 
a kvantitou vody 
a poľnohospodárskymi 
postupmi zatiaľ nebolo úspešné
79 
Komisia od roku 2002 pracuje na 
vytvorení súboru agroenvironmentál ­
nych ukazovateľov (AEU) na sledovanie 
integrácie záujmov v oblasti životné ­
ho prostredia do SPP na úrovni EÚ, 
členských štátov, ako aj na regionálnej 
úrovni67. V praxi je problémom pre väč ­
šinu týchto ukazovateľov nedostup ­
nosť údajov (pozri tabuľku 5 ). Žiadny 
z AEU sa neprepája s jednotlivými 
poľnohospodárskymi postupmi.65 Ukazovateľmi EEA týkajúcimi 
sa poľnohospodárstva 
a vody sú: bilancia živín; 
využívanie sladkovodných 
zdrojov; látky spotrebúvajúce 
kyslík v riekach; živiny 
v sladkej vode; živiny 
v brakických, pobrežných 
a morských vodách; chlorofyl 
v brakickej, pobrežnej 
a morskej vode; pesticídy 
v podzemnej vode (správa 
EEA o environmentálnych 
ukazovateľoch za rok 2012).
66 Pokiaľ ide o dusičnany, EEA 
a GR pre životné prostredie sa 
v posledných rokoch snažili 
zjednodušiť údaje zo správy 
o stave životného prostredia, 
ako aj údaje, ktoré sa zozbierali 
v súlade so smernicou 
o dusičnanoch a RSV. Cieľom 
je znížiť záťaž na členské 
štáty, ktorú predstavuje 
predkladanie správ, a zároveň 
zlepšiť porovnateľnosť 
a konzistentnosť údajov 
z rôznych zdrojov. Táto práca 
je v súčasnosti pozastavená.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/
introduction
46 Pripomienky Tabuľka 5Prehľad AEU identifikujúcich hlavné formy záťaže na kvalitu a kvantitu vody
Názov AEUHlavný ukazovateľ/
podukazovateľPríslušný orgán Zistené problémy
Bilancia dusíkaPotenciálny nadbytok dusíka na  
poľnohospodárskej pôde (kg/ha/rok)EurostatMetódy na výpočet bilancie dusíka nie 
sú v jednotlivých krajinách jednotné 
a údaje nie sú porovnateľné. 
Riziko znečistenia fosforomPotenciálny nadbytok fosforu 
na poľnohospodárskej pôde  
(kg/ha/rok)
Náchylnosť na vyplavovanie/  
vytekanie fosforuEurostat
GR pre životné prostredieMetódy na výpočet bilancie fosforu nie 
sú v jednotlivých krajinách jednotné 
a údaje nie sú porovnateľné.
Zatiaľ nie je funkčný v dôsledku  
nedostatku údajov a metodických 
ťažkostí.
Kvalita vody – znečistenie 
dusičnanmi Rieky a podzemné vody  
s koncentráciou dusičnanov  
presahujúcou 50 mg NO3/l
Koncentrácie dusičnanov nad  
25 mg NO3/l prekračujú výstražnú 
prahovú hodnotu EurostatDostupné údaje nie sú dostatočne 
podrobné na to, aby sa dalo vyvodiť, či 
sa trend líši v oblastiach, ktoré čerpajú 
výhody z opatrení SPP , v porovnaní 
s oblasťami, ktoré ich nevyužívajú. 
Nerozlišuje sa medzi regiónmi, typom 
pôdy atď., hoci tieto informácie by boli 
užitočné na stanovenie príčin týchto 
trendov.
Kvalita vody – znečistenie 
pesticídmiEEANedostatok informácií. Chýbajú  
spoľahlivé údaje o pesticídoch  
v podzemnej vode.
ZavlažovaniePodiel (%) zavlažovateľnej plochy na 
využívanej poľnohospodárskej pôde 
(a vývoj)EurostatNie sú informácie o spotrebe vody, aby 
sa dala merať efektívnosť. Informácie 
sa nevykazujú na úrovni správnych 
území povodí. Neexistuje prepojenie 
s používaním vody (odber vody a stav 
vody v danej oblasti)
Odber vodyRočný odber vody podľa zdroja 
a sektora
Využívanie vody podľa kategórie 
dodávok a spotrebiteľovEEA/EurostatÚdaje sú dostupné len za polovicu až 
dve tretiny členských štátov.
Riziko spojené s pesticídmiIndex rizika vzniku škôd  
spôsobených toxicitou pesticídov 
a vystavením pesticídomGR SANCO/EurostatZa tento ukazovateľ nie sú k dispozícii 
žiadne údaje. Údaje o predaji pesticídov 
mali byť k dispozícii od roku 2013  
a o ich používaní od roku 2015.
Poznámka:  Niekoľko AEU nepriamo súvisí s vodou. Patria medzi ne: spotreba priemyselných hnojív v poľnohospodárstve, spotreba 
pesticídov, osevné postupy, postupy spojené s hospodárskymi zvieratami, pokrytie pôdy, nakladanie s hnojom, špecializácia poľno ­
hospodárskych podnikov a intenzifikácia/extenzifikácia poľnohospodárskych podnikov.
47
 Závery  
a odporúčania
80 
Komisia a členské štáty stanovili am ­
biciózne politické ciele na zlepšenie 
hospodárenia s vodou v EÚ v strednodo ­
bom až dlhodobom časovom horizonte. 
Poľnohospodárstvo, jeden z najväčších 
spotrebiteľov a znečisťovateľov vody, 
v tom zohráva kľúčovú úlohu. Táto 
skutočnosť bola uznaná pri vypracúvaní 
rámcovej smernice o vode aj v rámci 
nedávnejšej politickej dohody o bu ­
dúcnosti spoločnej poľnohospodárskej 
politiky (SPP).
81 
Na splnenie týchto ambicióznych cieľov 
sa SPP musí vykonávať takým spôso ­
bom, ktorý podporuje čo najúčinnejšie 
a najefektívnejšie využívanie vody 
v poľnohospodárstve a zabraňuje ne ­
hospodárnemu používaniu, znečisteniu 
atď. Väčšina finančných prostriedkov EÚ 
a platieb poľnohospodárom je pod ­
mienená dodržiavaním určitých osved ­
čených postupov vo využívaní vody (v 
rámci režimu krížového plnenia). Na kon ­
krétne projekty týkajúce sa vody sa tiež 
poskytujú značné finančné prostriedky 
v rámci opatrení na rozvoj vidieka.
82 
V rámci auditu sa skúmalo, či boli ciele 
politiky EÚ v oblasti vodného hospodár ­
stva úspešne integrované do SPP . Dvor 
audítorov dospel k záveru, že Komisia 
a členské štáty len čiastočne uspeli pri 
plnení tohto cieľa. Dôvodom je nesúlad 
medzi ambíciami cieľov politiky a po ­
tenciálom nástrojov, ktoré sa používajú 
na dosiahnutie zmeny. Nástrojmi, ktoré 
sa v súčasnosti používajú v rámci SPP na 
riešenie problémov súvisiacich s vodou, 
doteraz nebolo možné dosiahnuť dosta ­
točný pokrok pri plnení ambicióznych 
politických plánov stanovených v oblasti 
vodného hospodárstva. Audit poukázal 
na nedostatky v koncepcii a uplatňovaní 
krížového plnenia, ako aj v používaní 
financovania v rámci rozvoja vidieka, 
a upozorňuje na oneskorenia a nedo ­
statky vo vykonávaní RSV.83 
Pokiaľ ide o krížové plnenie, audit upo ­
zornil na niekoľko dôležitých záležitostí 
týkajúcich sa vody, na ktoré sa zatiaľ 
nevzťahujú požiadavky krížového plne ­
nia (body 35 až 37), a na fakt, že Komisia 
nezabezpečuje primeranosť noriem 
GAEC (dobrý poľnohospodársky a envi ­
ronmentálny stav) na úrovni členských 
štátov vo vzťahu k vode ani to, aby sa 
formulovali spôsobom, ktorým by sa 
presadzovali osvedčené poľnohospo ­
dárske postupy (body 38 a 44 až 48). 
Odhliadnuc od tejto skutočnosti krížové 
plnenie v podobe, v akej sa v súčasnosti 
uplatňuje, môže byť užitočnou, avšak 
len čiastočnou odpoveďou na zásadu 
„znečisťovateľ platí“, a sankcie vyplý ­
vajúce z porušenia pravidiel krížového 
plnenia sa nepočítajú na základe nákla ­
dov spojených so spôsobenou škodou 
a môžu teda predstavovať len časť 
týchto nákladov (body 62 až 65).
84 
V kontexte reformy SPP sa na nové 
obdobie (2014 – 2020) stanovujú ešte 
ambicióznejšie ciele z hľadiska integ ­
rácie cieľov politiky v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP . Komisia sa snaží 
rozšíriť záber krížového plnenia v tomto 
novom období. S prihliadnutím na pred ­
chádzajúce pripomienky Dvora audí ­
torov k fungovaniu krížového plnenia, 
Dvor audítorov odporúča:
Odporúčanie 1
Komisia by na úrovni politiky mala 
zákonodarnému orgánu EÚ navrhnúť 
potrebné úpravy súčasných nástro ­
jov (krížové plnenie a rozvoj vidieka), 
prípadne navrhnúť nové nástroje, 
prostredníctvom ktorých bude možné 
splniť ambicióznejšie plány v oblasti 
integrácie cieľov vodohospodárskej 
politiky do SPP .
48 Závery a odporúčania 
85 
Vzhľadom na to, že krížové plnenie 
a rozvoj vidieka sú hlavnými nástrojmi 
na integráciu záujmov týkajúcich sa 
vody do SPP , Dvor audítorov dospel 
k záveru, že na úrovni členských štátov 
sú nedostatky v uplatňovaní krížového 
plnenia (body 40 až 43) a potenciál 
programov rozvoja vidieka na riešenie 
záujmov týkajúcich sa vody sa zatiaľ 
nevyužíva v plnej miere (body 49 
až 61). Dvor audítorov preto odporúča:
Odporúčanie 2 
Členské štáty by mali:
— vyriešiť nedostatky týkajúce sa 
výkonu kontrol krížového plnenia 
zistené počas auditu,
— v prípadoch porušenia pravidiel 
uložiť primerané sankcie,
— vo svojich PRV klásť väčší dôraz na 
identifikovanie problémov súvisia ­
cich s vodou a zaistiť ich jednot ­
nosť s PMP ,
— vytvoriť a dôsledne uplatňovať 
poistné mechanizmy na ochra ­
nu pred negatívnymi vedľajšími 
účinkami činností financovaných 
v rámci rozvoja vidieka na vodu,
— aktívnejšie zvažovať a primeraným 
spôsobom presadzovať využitie 
finančných prostriedkov vyčle ­
nených na problémy týkajúce 
sa vody, a to spôsobom, ktorý 
je v súlade s riadnym finančným 
hospodárením.86 
Vzhľadom na význam RSV v kon ­
texte vodohospodárskej politiky 
EÚ a na uznanú potrebu integrácie 
záujmov týkajúcich sa hospodárenia 
s vodou do ostatných oblastí politi ­
ky, napríklad do poľnohospodárstva, 
Dvor audítorov dospel k záveru, že 
oneskorenia a nedostatky ovplyvňujú ­
ce vykonávanie RSV bránia integrácii 
cieľov v oblasti vodného hospodárstva 
do SPP (body 21 až 32 a 72 až 76). Dvor 
audítorov uznáva, že politika EÚ v ob ­
lasti vodného hospodárstva sa v praxi 
vykonáva vďaka finančným prostried ­
kom, ktoré sú k dispozícii v rámci ostat ­
ných politík (napríklad SPP), a snaží 
sa o súlad medzi vodohospodárskou 
politikou EÚ a poľnohospodárskymi 
politikami, a preto odporúča:
Odporúčanie 3
Komisia by mala navrhnúť vhodné 
mechanizmy, ktorými by sa účinne 
presadzoval pozitívny vplyv kvality 
programových dokumentov členských 
štátov vypracúvaných v súlade s RSV 
a ktoré by zabránili odchýleniu od har ­
monogramu stanoveného v RSV. Na 
tento účel by sa predtým, ako sa vy ­
členia finančné prostriedky na rozvoj 
vidieka, mohlo zabezpečiť splnenie 
minimálnych podmienok týkajúcich sa 
vykonávania RSV.
Členské štáty by mali bezodkladne 
urýchliť proces vykonávania RSV 
a v nasledujúcom riadiacom cykle 
(2015) zlepšiť kvalitu svojich PMP tým, 
že opíšu jednotlivé opatrenia (napr. 
z hľadiska rozsahu, harmonogramu, 
cieľov a nákladov) a primerane ich 
objasnia a konkretizujú na operačnej 
úrovni.
49 Závery a odporúčania 
87 
Dvor audítorov sa tiež domnieva, že na 
úrovni EÚ a v členských štátoch nie je 
dostatok informácií o záťaži poľnohos ­
podárskych činností na vodu ani o jeho 
vývoji (body 66 až 79). Dvor audítorov 
zistil tieto nedostatky na úrovni Komi ­
sie a členských štátov:
 — systémy monitorovania a hodnote ­
nia v rámci SPP majú obmedzený 
význam pri meraní pokroku dosa ­
hovania cieľov v oblasti vodného 
hospodárstva stanovených v práv ­
nych predpisoch týkajúcich sa SPP ,
 — systém informácií o vode pre Eu ­
rópu ( Water Information System for 
Europe  – WISE ) nie je kompletný,
 — úsilie Komisie o vytvorenie uka ­
zovateľov vyjadrujúcich súvislosť 
medzi kvalitou a kvantitou vody 
a poľnohospodárskymi postupmi 
zatiaľ nebolo úspešné.Dvor audítorov preto odporúča:
Odporúčanie 4
Komisia by mala upevniť svoje znalosti 
o vzťahu medzi kvalitou/kvantitou 
vody a poľnohospodárskymi postup ­
mi, a to tak, že vylepší súčasné systémy 
monitorovania a uistí sa, že dokážu as ­
poň zaznamenať vývoj rôznych foriem 
záťaže poľnohospodárskych postupov 
na vodu. To by napomohlo pri identi ­
fikácii oblastí, ktoré najviac potrebujú 
finančné prostriedky SPP .
Vzhľadom na to, že kvalita informácií 
o vode za EÚ ako celok závisí od kvality 
informácií poskytovaných členskými 
štátmi a že dostupnosť týchto informá ­
cií je nutným predpokladom pre prijí ­
manie dobrých politických rozhodnutí, 
vyzývame členské štáty na zlepšenie 
včasnosti, spoľahlivosti a konzistent ­
nosti údajov, ktoré predkladajú Komisii 
a EEA.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 26. marca 2014 .
Za Dvor audítorov
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
predseda

50
 Prílohy
Audítorské otázky a kritériá použité pri auditePríloha I
Krížové plnenie sa využíva v plnej miere (vzťahuje sa na všetky 
relevantné platby/ opatrenia), aby sa vyhlo negatívnym vedľajším účinkom
Komisia sa uisťuje, že členské štáty primeraným spôsobom preniesli požiadavky krížového plnenia do vlastných noriem
Komisia usmerňuje členské štáty v tom, ako riešiť otázku ochrany vody v ich PRV
Komisia kontroluje, či sa v PRV rieši ochrana vody, alebo nie
Normy členských štátov, do ktorých boli prenesené požiadavky krížového plnenia, sú dostatočne náročné a prostredníctvom opatrení PRV sa ﬁnancujú len tie projekty alebo intervenčné opatrenia, ktoré prekračujú rámec povinností krížového plnenia
Normy členských štátov, do ktorých boli prenesené požiadavky krížového plnenia, sú konkrétne a funkčné na úrovni poľnohospodárskych podnikov a systém kontrol na overenie ich splnenia riadne funguje
Pri vypracúvaní PRV prebehla konzultácia s hlavnými aktérmi zodpovednými za vykonávanie politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva
PMP a programy opatrení sú funkčné, konkrétne a merateľné, aby sa neohrozila ich integrácia do PRV na nasledujúce programové obdobie
Environmentálna analýza zrealizovaná na účely PRV je v súlade s environmentálnou analýzou na účely PMP
Opatreniami PRV sa riešia potreby týkajúce sa vody identiﬁkované v analýze potrieb
Opatrenia PRV sú navrhnuté tak, aby sa vyhlo negatívnym vedľajším účinkom na vodu
Monitorovací systém Komisie je spoľahlivý a preukazuje, že poľnohospodárska politika pozitívne prispela k dosiahnutiu cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva
Monitorovací systém členských štátov je spoľahlivý a preukazuje, že poľnohospodárska politika pozitívne prispela k dosiahnutiu cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva
Príjemcovia sú oboznámení s požiadavkami krížového plnenia týkajúcimi sa vody a tieto požiadavky ich podnietili k dôslednejšiemu dodržiavaniu záväzkov súvisiacich s vodou pri ich činnostiach
Programy rozvoja vidieka sú dostatočne atraktívne, aby príjemcov podnietili k osvojeniu si poľnohospodárskych postupov, ktoré prispievajú k ochrane vody a ktoré prekračujú povinné požiadavkyV pravidlách krížového plnenia sa rieši otázka kvantity 
a kvality vody
Zabezpečila Komisia, aby sa v krížovom plnení a pri jeho vykonávaní v členských štátoch zohľadňovala potreba zaoberať sa cieľmi EÚ v oblasti vodného hospodárstva?
Zabezpečila Komisia, aby sa členské štáty prostredníctvom svojich PRV zaoberali cieľmi EÚ v oblasti vodného hospodárstva?Deﬁnovala Komisia, ako čo najlepšie využiť nástroje v rámci SPP na riešenie cieľov EÚ v oblasti vodného hospodárstva?1 KOM
Používajú členské štáty krížové plnenie na riešenie cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva?
Používajú členské štáty PRV na riešenie cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva?Používajú členské štáty nástroje v rámci krížového plnenia na riešenie cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva?Majú Komisia a členské štáty stratégiu na to, ako čo najlepšie využiť nástroje v rámci SPP na riešenie cieľov EÚ v oblasti vodnéno hospodárstva?
Dokáže Komisia preukázať, že nástroje v rámci SPP sú účinné pri riešení cieľov EÚ v oblasti vodného hospodárstva? 
Dokážu členské štáty preukázať, že nástroje v rámci SPP sú účinné pri riešení cieľov EÚ v oblasti vodného hospodárstva? Dokážu Komisia a členské štáty preukázať, že nástroje v rámci SPP sú účinné pri riešení cieľov EÚ v oblasti vodného hospodárstva? Boli ciele politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva účinne integrované do SPP?2 KOM
3 KOM
4 KOM
5 KOM
1 ČŠ
2 ČŠ
3 ČŠ
4 ČŠ
5 ČŠ
6 ČŠ
7 ČŠ
6 KOM
8 ČŠ
9 ČŠ
10 ČŠPreskúmanie 
KomisieVysveytlivk
Kontroly v členských 
štátoch alebo 
administratívne 
kontroly
51 Prílohy
Výsledky prieskumu: hlavné zmeny zaznamenané subjektmi poskytujúcimi  
poľnohospodárske poradenstvo po zavedení krížového plneniaPríloha II
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13- Lepší súlad kanalizačných systémov s pravidlami
- Vyššia kapacita skladovacích nádrží na hnoj- Používanie priestorov na čistenie, ktoré sú v súlade 
   s pravidlami
- Dodržiavanie obdobia zákazu aplikácie hnojivad
- Zachovanie prirodzenej vegetácie v nárazníkových zónach, 
   zníženie erózie
- Opätovné použitie recyklovanej vody v súlade s pravidlami- Bezpečnejšie zaobchádzanie s pesticídmi zo strany 
   poľnohospodárovZlepšenie monitorovania a používania hnojív
Zlepšenie monitorovania a používania pesticídov
Lepšia informovanosť/dodržiavanie právnych predpisov
Nepoužívanie hnojív/pesticídov v nárazníkových zónach
Vytvorenie zabezpečených skladovacích priestorov pre 
pesticídy, lepšia recyklácia
Lepšie dodržiavanie pravidiel pri skladovaní hnojív
Lepšie obstarávanie a monitorovanie používania splaškových kalov
Používanie zavlažovacích metód šetriacich vodu
Lepšie dodržiavanie pravidiel v súvislosti s rozprašovacími systémami
Inštalácia vodomerov
Lepšie uskladňovanie nebezpečných látok
InéUveďte príklady zmien poľnohospodárskych postupov, ktoré ste zaznamenali (ak ste nejaké zaznamenali) od zavedenia krížového plnenia 
Počet citácií
Všetky
ZPH2ZPH3ZPH 4 
ZPH 9
GAEC − zavlažovanieGAEC − nárazníkové zóny
52 Prílohy
Príklady záležitostí súvisiacich s vodou, na ktoré sa nevzťahuje krížové plnenie
Používanie fosforu v  poľnohospodárstveAplikácia pesticídov v  bezprostrednej blízkosti  
vodných útvarovPoužitie v poľ -
nohospodárstveFosfor sa do poľnohospodárskej pôdy dostáva z priemyselných 
a organických hnojív (napr. zo zmesí NPK (dusík, fosfor, draslík) alebo 
živočíšneho hnoja/hnojovice) a používa sa v krmivách pre zvieratá. Pesticídy chránia plodiny pred škodlivými vplyvmi, ako sú buriny, 
choroby a  hmyz.Vplyv na voduFosfor sa môže presúvať do povrchových vôd a spôsobiť problémy 
s kvalitou vody, napríklad eutrofizáciu.Letecký postrek pesticídmi môže mať potenciálne značné negatívne 
dôsledky pre ľudské zdravie a životné prostredie, najmä v dôsledku 
úletu postrekovej látky1.
Odhaduje sa, že len 0,1 % aplikovaných pesticídov zasahuje škodcov, 
pričom podstatné množstvo (99,9 %) postihuje prostredie2 (napr. 
vodné útvary).Súčasný stavEEA odhaduje podiel poľnohospodárstva na zaťažení povrchových 
vôd fosforom v rozmedzí od 20 % do viac než 50 %3.
Z najnovších správ Komisie vyplýva, že dobrý stav v súvislosti 
s fosforom sa pravdepodobne do roku 2015 nedosiahne a je možné, 
že sa dosiahne až pred rokom 2027 (dvanásť rokov po termíne 
stanovenom v RSV).Podľa EEA je k dispozícii len malé množstvo informácií za Európu 
a chýbajú spoľahlivé údaje o pesticídoch v podzemných vodách.
Vo svojej správe č. 9/2012 EEA uvádza, že pesticídy sú častou príčinou 
zlého chemického stavu vody v riekach.Ako sa situácia rieši v  súčasnosti?Je pravdepodobné, že požiadavky týkajúce sa dusičnanov (ZPH4) 
môžu mať nepriamy vplyv aj na koncentrácie fosforu. Poľnohospodá -
ri v zraniteľných oblastiach z hľadiska dusičnanov musia dodržiavať 
limity na dusík, čo zahŕňa monitorovanie miery a načasovania 
používania hnojovice a hnoja. Týmto sa zároveň obmedzuje aplikácia 
fosforu.Niektoré členské štáty, napríklad Francúzsko a Španielsko (Anda -
lúzia), zahrnuli do normy GAEC týkajúcej sa nárazníkových zón aj 
obmedzenia používania pesticídov tým, že sa zakázalo používanie 
týchto látok v stanovenej vzdialenosti od vodných útvarov.
Vo zvyšných piatich členských štátoch/regiónoch kontrolovaných 
v rámci auditu sa obmedzenia v nárazníkových zónach vzťahovali 
na hnojivá, nie však na pesticídy (pozri tabuľku 3 ).Niektoré členské štáty, napríklad Holandsko, využili príležitosť riešiť 
difúzne znečistenie fosforom priamo vo svojich akčných programoch 
podľa smernice o dusičnanoch tým, že pre poľnohospodárov zaviedli 
normy aplikácie fosforečnanov.
1 Smernica  2009/128/ES.
2  Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P., How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial agriculture  
(Ako môže udržateľné poľnohospodárstvo riešiť environmentálne škody a škody pre zdravie ľudí spôsobené priemyselným poľnohospodárstvom), 
Environmental Health Perspectives , 2002, zv. 110, č. 5.  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110 ­000445.pdf
3  Addressing phosphorus‑related problems in farm practice  (Riešenie problémov súvisiacich s fosforom v poľnohospodárskej praxi), záverečná správa 
pre Európsku komisiu. Pôdna služba Belgicka, november 2005.  
http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdfPríloha III
53 Prílohy
Dodatočné pridelené finančné prostriedky v rámci zdravotnej prehliadky a oživenia, 
ktoré členské štáty vynaložili v oblasti vodného hospodárstva
Finančné prostriedky EPFRV v mil. EUR
Členský štát1Finančné prostriedky2 v rámci 
zdravotnej prehliadky a EERP 
pridelené na „novú výzvu“  
v podobe hospodárenia s  vodou  
(údaje za rok 2010)Výdavky3 
(do konca roku 2012)Miera plnenia (%)
Belgicko 21,6 20,1 92,9
Bulharsko 19,0 8,7 45,9
Česká republika 7, 0 2,4 34,4
Dánsko 61,0 7, 6 12,5
Nemecko 166,0 78,0 47, 0
Írsko 26,0 0,4 1,6
Grécko 70,0 0,0 0,0
Španielsko 188,6 47, 2 25,0
Francúzsko 460,5 3,4 0,7
Taliansko 88,5 20,4 23,0
Holandsko 21,0 1,1 5,2
Poľsko 34,0 0,0 0,0
Rumunsko 22,0 0,0 0,0
Slovinsko 1,0 0,2 17,7
Fínsko 31,0 2,3 7, 3
Švédsko - 35,4  -
Spojené kráľovstvo 104,0 5,7 5,4
EÚ-27 1 332,0 232,9 17, 5
1  Členské štáty, ktoré nepridelili finančné prostriedky v rámci zdravotných prehliadok alebo EERP na vodné hospodárstvo nie sú uvedené 
v tomto zozname.
2 Podľa tlačových správ Komisie IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 a IP/10/102.
3 Údaje poskytnuté Komisiou z kumulatívnych monitorovacích údajov za EÚ ­27 za rok 2010, 2011 a 2012.Príloha IV
54
 — väčšieho stupňa poznania politiky analytického 
rámca rozvoja vidieka a postupu vypracovania 
plánu manažmentu povodí  – PMP  – členskými 
štátmi (v rámci RSV),
 — konkrétnych podmienok v novom nariadení 
o rozvoji vidieka týkajúcich sa podpory investí ­
cií do zavlažovania.
VII 
Komisia uznáva, že došlo k oneskoreniu vykoná ­
vania poľnohospodárskych opatrení v rámci RSV 
a zaväzuje sa pracovať s členskými štátmi na vyrie ­
šení tejto záležitosti. V prípade, že sa to nepodarí 
dosiahnuť dohodou, záležitosť sa urýchli konaniami 
vo veci porušenia predpisov. 
IX 
V súvislosti s reformou SPP Komisia navrhla a spo ­
luzákonodarcovia súhlasili so spoločným stanovis ­
kom1, že RSV, ako aj smernica na dosiahnutie trvalo 
udržateľného používania pesticídov budú súčasťou 
krížového plnenia, keď budú tieto smernice zave ­
dené vo všetkých členských štátoch a budú určené 
povinnosti, ktoré sa budú priamo uplatňovať na 
poľnohospodárov. 
S očakávaním ich zavedenia do krížového plne ­
nia spoluzákonodarcovia takisto súhlasili, že tieto 
dve smernice budú súčasťou povinného rámca 
systému poľnohospodárskeho poradenstva, aby 
všetci dotknutí poľnohospodári mali prístup k rele ­
vantnému poradenstvu. Hlavné prvky politiky EÚ 
v oblasti vodného hospodárstva budú preto v nále ­
žitom čase zahrnuté do SPP .
Pokiaľ ide o politiku rozvoja vidieka, potrebné 
nástroje a mechanizmy sú zabezpečené na obdobie 
rokov 2014 – 2020 prostredníctvom nového naria ­
denia o rozvoji vidieka  – nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 – a prostred ­
níctvom súvisiacich právnych predpisov.
1 Spoločné stanovisko Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa 
krížového plnenia priložené k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013.Zhrnutie
Spoločná odpoveď na body V a VI
Komisia by rada zdôraznila, že krížovým plnením 
sa zvýšilo povedomie poľnohospodárov a zlepšili 
sa ich postupy súvisiace s otázkami týkajúcimi sa 
vody. Komisia však konštatuje, že zavedenie krížo ­
vého plnenia členskými štátmi ešte vykazuje určité 
nedostatky. 
Dôležité právne predpisy EÚ súvisiace s vodou, 
najmä týkajúce sa dusičnanov a pesticídov, sú už 
zahrnuté do rozsahu pôsobnosti krížového plne ­
nia. Zvyšné otázky súvisiace s vodou by mali riešiť 
členské štáty prostredníctvom splnenia požiadaviek 
rámcovej smernice o vode (RSV). V programoch 
opatrení by sa mali riešiť všetky povinné požiadavky 
stanovené v článku 11 ods. 3. Relevantné opatrenia 
v rámci RSV budú zavedené v náležitom čase do 
rámca krížového plnenia, keď bude povinnosť na 
úrovni poľnohospodárskych podnikov dostatočne 
jasná. Medzitým boli stanovené normy dobrého 
poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu 
(GAEC) súvisiace s vodou s cieľom pokryť určité 
základné požiadavky, ktoré už existujú vo vnútro ­
štátnych právnych predpisoch tak, aby sa prepojili 
s platbami v rámci SPP . 
Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, Komisia zastáva názor, 
že v období rokov 2014 – 2020 dôjde k zlepšeniu 
v dôsledku:
 — existencie „oblastí zamerania“ týkajúcich sa ex ­
plicitne vody (čiastkové priority) v rámci samot ­
ného nového nariadenia o rozvoji vidieka – so 
zodpovedajúcimi ukazovateľmi, na základe kto ­
rých členské štáty stanovia ciele v rámci svojich 
programov rozvoja vidieka (ďalej len „PRV“),
 — povinnosti v rámci nového nariadenia rozvoja 
vidieka vynaložiť aspoň 30 % celkových príspev ­
kov z EPFRV na každý PRV na zmiernenie zmeny 
klímy a prispôsobenie a environmentálne otáz ­
ky prostredníctvom určitých opatrení,Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 55
V rámci nariadenia o rozvoji vidieka (t. j. v rámci 
samotných kľúčových právnych predpisov) sú 
„zlepšenie vodného hospodárstva“ a „zvýšenie 
efektívnosti využívania vody v poľnohospodárstve“ 
výslovné prvky „priorít“, na základe ktorých musia 
členské štáty/regióny plánovať výdavky v rámci 
svojich PRV.
Na podporu splnenia týchto priorít je dostupná 
široká škála opatrení  – podpora odbornej prípravy, 
využívanie poradenstva, investície, viacročné 
postupy obhospodarovania pôdy a experimentálny 
rozvoj (aj v rámci európskeho partnerstva v oblasti 
inovácií zameraného na poľnohospodársku produk ­
tivitu a udržateľnosť).
Komisia mala pracovný program na informovanie 
členských štátov o takýchto príležitostiach v kon ­
texte rôznych fór a najmä v rámci pracovnej skupiny 
pre spoločnú stratégiu vykonávania RSV v oblasti 
poľnohospodárstva. Nakoniec treba prihliadnuť na 
to, že politikou rozvoja vidieka sa musí riešiť široká 
škála priorít a finančné zdroje sú obmedzené.
X 
Komisia posúdila všetky nahlásené PMP a bude 
organizovať stretnutia so všetkými členskými štátmi 
pred jeseňou 2014 s cieľom prerokovať otázky 
vykonávania v rámci prvého cyklu PMP a dohodnúť 
s členskými štátmi akčný plán na riešenie 
závažných nedostatkov. Nedostatky v účinných 
poľnohospodárskych opatreniach boli prerokované 
so všetkými členskými štátmi a poskytol sa im čas, 
aby v tejto otázke dobrovoľne dosiahli súlad, po 
ktorom Komisia podnikne ďalšie kroky. 
Komisia bude takisto pokračovať v práci s členskými 
štátmi v pracovnej skupine pre spoločnú stratégiu 
vykonávania RSV v oblasti poľnohospodárstva, 
v ktorej sa pre členské štáty určujú a podporujú 
príklady osvedčených postupov. XI 
Pokiaľ ide o novozavedený systém monitorova ­
nia a hodnotenia SPP , prepojenie medzi kvalitou 
a kvantitou vody s poľnohospodárskymi postupmi 
je veľmi zložité vzhľadom na rôzne poľnohospodár ­
ske postupy a agronomické okolnosti v rámci EÚ, 
záťaže z nepoľnohospodárskych zdrojov, ktoré majú 
takisto výrazný vplyv na kvalitu a dostupnosť vody, 
a výzvy v oblasti pripisovania príčinných súvislostí. 
Náklady a administratívna záťaž súvisiaca s moni ­
torovacími a hodnotiacimi systémami musia byť 
z toho dôvodu dôkladne vyvážené výhodami súvi ­
siacimi so zlepšeným riadením a tvorením politík.
Z poznatkov získaných zo spoločného rámca pre 
monitorovanie a hodnotenie (SRMH) na obdobie 
rokov 2007 – 2013 vyplýva, že bolo veľmi náročné 
stanoviť presné ciele pre ukazovatele dosahu, ako je 
kvalita vody, z dôvodu prítomnosti mnohých exter ­
ných faktorov. Členským štátom boli poskytnuté 
usmernenia na podporu ich merania týchto ukazo ­
vateľov dosahu, ktoré sa očakávajú v hodnoteniach 
ex post.
Pokiaľ ide o ukazovatele výsledku, uznáva sa, že sa 
vyskytli určité ťažkosti týkajúce sa správneho zazna ­
menávania údajov pre ukazovateľ výsledku týkajúci 
sa „oblasti úspešného hospodárenia na pôde“. 
Členské štáty musia v rámci RSV určiť významné 
záťaže a hlásiť ich v PMP a do Systému informácií 
o vode v Európe (WISE). Uznáva sa, že úroveň, na 
ktorej boli informácie hlásené, nebola užitočná 
na analýzu, a preto boli prediskutované zmeny 
požiadaviek na podávanie správ prostredníctvom 
postupu spoločnej stratégie vykonávania RSV, 
ktorými sa umožní lepšie sledovanie záťaží a miera 
účinnosti vykonávaných opatrení.
Pozri takisto odpoveď na bod VIII.
Odpovede Komisie 56
Keďže však nie sú tieto ciele jasne vymedzené, 
úloha vypracovať PRV s náležitým zohľadnením 
kritérií politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva 
nebude úplne nemožná a musí sa naďalej vykoná ­
vať prostredníctvom podrobných analýz silných 
a slabých stránok, príležitostí a hrozieb („SWOT“) 
a „potrieb“, ktoré tvoria súčasť každého PRV. 
Napriek tomu bude bez primeraných PMP a cieľov 
táto úloha skutočne oveľa zložitejšia.
33
Komisia súhlasí s výsledkami Dvora audítorov, z kto ­
rých vyplýva, že krížové plnenie zvýšilo povedomie 
poľnohospodárov a bolo impulzom na určité zmeny 
poľnohospodárskych postupov vo vzťahu k vode. 
Komisia by takisto rada zdôraznila, že dôležité 
právne predpisy EÚ týkajúce sa ochrany vôd EÚ 
pred poľnohospodárskym znečistením, ako naprí ­
klad smernica o dusičnanoch alebo nariadenie 
o pesticídoch, boli súčasťou krížového plnenia od 
začiatku tohto systému. 
Komisia súhlasí so závermi Dvora audítorov, že 
v uplatňovaní krížového plnenia v členských štátoch 
sa zistili nedostatky, rada by však zdôraznila, že zis ­
tené nedostatky sú riešené v rámci postupu schvá ­
lenia účtov. Tento postup je účinným stimulom na 
zlepšenie vykonávania krížového plnenia členskými 
štátmi.
35
Komisia sa domnieva, že na znečistenie fosforom 
a pesticídmi sa v niektorých členských štátoch 
vzťahujú základné požiadavky hospodárenia (ZPH) 
v súvislosti s právnymi predpismi EÚ, ktoré sa 
v súčasnosti vykonávajú. V niektorých členských 
štátoch akčné programy v kontexte smernice 
o dusičnanoch skutočne zahŕňajú aj požiadavky na 
fosfor a táto smernica je súčasťou pravidiel krížo ­
vého plnenia. Ustanovenia v nariadení o pesticídoch 
týkajúce sa schválenia prípravkov na ochranu rastlín 
sú súčasťou rozsahu pôsobnosti krížového plnenia. Audit
19
Pokiaľ ide o osobitnú správu č. 7/2011, napriek 
tomu, že Komisia pripustila, že v určitých ohľadoch 
by mohlo dôjsť k zlepšeniam, takisto zdôraznila 
prednosti agroenvironmentálnych opatrení, ktoré 
boli vykonané v období rokov 2007 – 2013.
Pripomienky
21
Povinné zložky, ktoré sa majú zahrnúť v PMP , sú 
vymedzené v danej smernici. Komisia vykonala kon ­
trolu kvality PMP . Zistenia boli zverejnené v sprá ­
vach členským štátom a uskutočnili sa dvojstranné 
stretnutia s cieľom prerokovať zlepšenia, ktoré sa 
musia vykonať v budúcich PMP . 
23
Prostredníctvom postupu spoločnej stratégie 
vykonávania RSV boli pripravené usmernenia na 
podporu členských štátov v súvislosti s prípravou 
kvalitných PMP. 
Dodržiavanie týchto usmernení zostáva prioritou 
Komisie a členských štátov.
24
Komisia si je vedomá nedostatočného pokroku pri 
sfunkčnení poľnohospodárskych opatrení na úrovni 
poľnohospodárskych podnikov a použije dôkazy 
Dvora audítorov spolu s vlastnými dôkazmi (podá ­
vanie správ o programoch opatrení) na dvojstranné 
sledovanie tejto problematiky spolu s členskými 
štátmi s cieľom zlepšiť opatrenia v tejto oblasti 
v druhom cykle PMP . 
25
Členské štáty vypracúvajú PMP na úrovni území 
povodí a následne stanovujú ciele na úrovni vod ­
ných útvarov. Komisia bude riešiť možné nedostatky 
týchto cieľov odporúčaniami a v prípade potreby 
začne konania vo veci porušenia predpisov voči 
členským štátom. 
Odpovede Komisie 57
Členské štáty by mali mať vo svojich PMP zahrnuté 
opatrenia na kontrolu odberu vody a politík sta ­
novovania cien vody, ktorými sa umožňuje kvan ­
titatívny stav v súlade s „dobrým“ stavom, ako sa 
požaduje rámcovou smernicou o vode. V prípade, 
že takéto kontroly nie sú zavedené alebo sa pova ­
žujú za nedostatočné na účely dosiahnutia cieľov 
RSV, Komisia túto záležitosť sleduje spolu s člen ­
skými štátmi.
42
Náročnosť kontroly určitých požiadaviek nie je 
osobitná pre krížové plnenie, ale vyplýva zo samot ­
nej povinnosti. Je síce pravda, že ročná kontrolná 
kampaň krížového plnenia nemôže byť prispôso ­
bená všetkým druhom požiadaviek, zistenia zistené 
pri iných príležitostiach však môžu byť sledované aj 
v rámci krížového plnenia. 
43
Ak sa počas auditov Komisie zistia nedostatky, je 
možné rozhodnúť o finančných opravách, kým sa 
nedostatky nevyriešia.
46
Rozmanitosť nárazníkových zón je spojená s oso ­
bitnými ustanoveniami smernice o dusičnanoch. 
V rámci nárazníkových zón sa v relevantných regió ­
noch príslušných členských štátov zohľadnia envi ­
ronmentálne podmienky [článok 5 ods. 3 písm. b)]. 
Znamená to, že nárazníkové zóny sa môžu líšiť za 
predpokladu, že návrh nárazníkových zón spolu 
s inými opatreniami nachádzajúcimi sa v akčnom 
programe sú dostatočné na zníženie znečistenia 
vody spôsobeného dusičnanmi (článok 5 ods. 5).
Komisia nezohráva žiadnu formálnu úlohu v súvis ­
losti s prijatím akčných programov v oblasti dusič ­
nanov, v ktorých sú vymedzené opatrenia vrátane 
nárazníkových zón. Z prebiehajúcich konaní vo veci 
porušenia predpisov však vyplýva, že Komisia rieši 
vhodnosť opatrení vzhľadom na splnenie cieľov 
kvality vody.Okrem toho niektoré členské štáty doplnili tieto 
právne predpisy určitými normami GAEC.
37
Načasovanie vykonávania RSV a smernice na 
dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticí ­
dov aj na úrovni poľnohospodárskych podnikov je 
stanovené v samotných zneniach. Ak členské štáty 
nedodržia toto načasovanie, môžu čeliť konaniam 
vo veci porušovania predpisov.
38
Norma GAEC týkajúca sa používania vody na zavla ­
žovanie je založená na platných vnútroštátnych 
právnych predpisoch a je zameraná na vytvorenie 
prepojenia medzi týmito vnútroštátnymi predpismi 
a platbami SPP . Predchádzajúce povolenie odberu 
vody je požiadavkou podľa článku 11 ods. 3 písm. e) 
RSV, ktoré sa líši od používania vody, z toho dôvodu 
nebolo doplnené do normy GAEC, pokiaľ ide 
o používanie vody. Ak sa vo vnútroštátnych práv ­
nych predpisoch explicitne nestanovujú záležitosti 
týkajúce sa vodomerov a používania vody, nebudú 
ani súčasťou GAEC. Vo vnútroštátnych právnych 
predpisoch sa v zásade musia zohľadňovať vnútro ­
štátne, regionálne a miestne potreby vzhľadom na 
používanie vody. Tieto potreby sa veľmi líšia podľa 
jednotlivých umiestnení a mať rovnaké požiadavky 
na celom území EÚ by nebolo relevantné.
Komisia však poznamenáva, že v programovom 
období rokov 2014 – 2020 bude podpora EPFRV pre 
investície do zavlažovania udelená len v prípade, ak 
bude meranie spotreby vody už zavedené na úrovni 
investície alebo sa zavedie ako súčasť investície. 
Rôzne iné podmienky budú musieť byť takisto 
splnené – mnohé z nich súvisia so stavom vodných 
útvarov ovplyvnených projektmi zavlažovania.
39
Relevantný nástroj EÚ na zlepšenie hospodárenia 
s vodou v EÚ plánovaným a súdržným spôsobom 
je RSV, ktorá bude včas navrhnutá na zahrnutie do 
krížového plnenia, keď budú určené povinnosti 
priamo uplatniteľné na poľnohospodárov. 
Odpovede Komisie 58
 — konkrétnych podmienok v novom nariadení 
o rozvoji vidieka týkajúcich sa podpory investí ­
cií do zavlažovania.
Rámček 11  
 — Napriek zameraniu strategického environmen ­
tálneho hodnotenia Dánska na kvalitu vody 
opatrenie 121 (investovanie do poľnohospodár ­
skych podnikov) takisto zahŕňa osobitnú pod ­
poru pre znižovanie používania vody v záhrad ­
níckom sektore, čím sa priamo rieši odber vody.
Odber vody môže byť takisto zvládnutý pros ­
tredníctvom základných opatrení na riešenie 
účinnosti používania vody v súlade so zásadou 
„znečisťovatelia platia“. Tieto opatrenia nebudú 
musieť byť financované z PRV.
 — PRV zahŕňa činnosti odbornej prípravy v rámci 
opatrenia 111 s cieľom zvýšiť znalosti poľnohos ­
podárov o environmentálnych právnych predpi ­
soch. Činnosti poradenstva sú takisto podporo ­
vané v rámci opatrenia 115 s cieľom podporovať 
udržateľnejšie používanie vody.
 — Na Slovensku boli PMP prijaté a nahlásené 
v marci 2010 dávno potom, čo bolo vykonané 
environmentálne posúdenie PRV (slovenský PRV 
bol schválený 4. decembra 2007). Z tohto dôvo ­
du neboli tieto opatrenia určené v PMP riešené 
v environmentálnej analýze PRV. V budúcnosti 
by mala byť možná lepšia súdržnosť, keďže prvé 
PMP už boli oznámené. 
 — V Grécku boli PMP prijaté dávno po schválení 
PRV. Nepriaznivý environmentálny a hospo ­
dársky vplyv vrtov bol napriek tomu určený 
v environmentálnom posúdení PRV. V dôsledku 
toho sa opatrením 125 spolufinancujú projekty 
zamerané na zber a využívanie povrchových od ­
tokových vôd, modernizáciu a zlepšenie pod ­
mienok zavlažovania, odvodňovania, prístupu 
a aj infraštruktúry, ktorá pomáha monitorovať 
a zaznamenávať vplyv hydromorfologického 
zaťaženia na vodné plochy.48 
Komisia si je vedomá nesúmerností v kontrolovaní 
odberu v poľnohospodárskom sektore a sleduje 
túto záležitosť dvojstranne s členskými štátmi podľa 
posúdenia PMP na zaistenie toho, aby boli zave ­
dené účinné právne predpisy. 
Pozri aj odpoveď na bod 39.
49 
V odôvodnení 6 sa nevyčleňuje politika EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva osobitne, táto politika je 
však, samozrejme, zahrnutá vo fráze „ostatnými 
politikami Spoločenstva“.
51
Komisia súhlasí s tým, že analýza zaťaženia súvisia ­
ceho s vodou by mala byť dôsledná, mala by byť 
dostatočná úroveň súdržnosti medzi PRV a PMP , 
treba sa vyhýbať nepriaznivým vedľajším účinkom 
podpory súvisiacej s vodou a programové financie 
by mali byť buď účinne vynakladané, alebo v prí ­
pade potreby vhodne prerozdelené (s primeraným 
odôvodnením).
Výkonnosť v týchto oblastiach by sa mohla v urči ­
tých prípadoch zlepšiť počas obdobia rokov 2014 – 
2020. Komisia sa domnieva, že k zlepšeniam dôjde 
v dôsledku:
 — existencie „oblastí zamerania“ týkajúcich sa ex ­
plicitne vody (čiastkové priority) v rámci samot ­
ného nového nariadenia o rozvoji vidieka – so 
zodpovedajúcimi ukazovateľmi, na základe kto ­
rých členské štáty stanovia ciele v rámci svojich 
programov rozvoja vidieka (ďalej len „PRV“),
 — povinnosti v rámci nového nariadenia rozvoja 
vidieka vynaložiť aspoň 30 % celkových príspev ­
kov z EPFRV na každý PRV na zmiernenie zmeny 
klímy a prispôsobenie a environmentálne otáz ­
ky prostredníctvom určitých opatrení,
 — väčšieho stupňa poznania politiky analytického 
rámca rozvoja vidieka a postupu vypracovania 
plánu manažmentu povodí  – PMP  – členskými 
štátmi (v rámci RSV),
Odpovede Komisie 59
58
Článok 38 bol aktivovaný v roku 2010 okamžite po 
uplynutí lehoty na predloženie PMP . Nové povin ­
nosti sa pre poľnohospodárov stali povinnými kon ­
com roka 2012, keď boli programy rozvoja vidieka 
krátko pred ukončením v roku 2013. Toto opatrenie 
z toho dôvodu uplatnilo len niekoľko členských 
štátov.
Okrem toho treba vziať do úvahy, že platba kom ­
penzácií môže urýchliť vykonávanie. Keďže sa však 
článok 38 vzťahuje na kompenzovanie nákladov, 
nedopĺňa sa ním žiadna environmentálna požia ­
davka. Zodpovedajúcim spôsobom môžu členské 
štáty uskutočniť ambiciózne vykonávanie bez pou ­
žitia možností stanovených v článku 38.
59
Napriek tomu, že dôvody uvedené Dvorom audíto ­
rov týkajúce sa nízkej miery využívania opatrenia 
213 poskytujú platné odôvodnenie, treba pochopiť 
ďalšie dva body.
Po prvé, vo všeobecnosti sa niektoré opatrenia roz ­
voja vidieka používajú častejšie ako iné.
Po druhé, opatrenie 213 nie je do istej miery bežné 
opatrenie v tom zmysle, že umožňuje kompenzá ­
ciu za znevýhodnenie vyplývajúce z povinných 
požiadaviek v určitých oblastiach. Väčšina opatrení 
funguje na odlišnom základe (t. j. vykonané platby 
pre investície/dobrovoľne vykonané postupy). Táto 
špecifická črta opatrenia 213 môže spôsobiť, že nie ­
ktoré členské štáty sú obozretné, pokiaľ ide o jeho 
vykonávanie, kým neuvidia, že ho iné vykonávajú 
úspešne.
Komisia v každom prípade očakáva vyššiu mieru 
využívania tohto opatrenia vzťahujúceho sa na 
platby RSV v období rokov 2014 – 2020 vzhľadom na 
to, že PMP sú teraz zavedené.53
Komisia súhlasí s tým, že pre mnohé členské štáty 
sú v druhom cykle PMP potrebné omnoho lepšie 
vymedzené programy opatrení pre poľnohospo ­
dársky sektor a tento cieľ aktívne rieši s členskými 
štátmi.
54
Nové nariadenie o rozvoji vidieka na programové 
obdobie rokov 2014 – 2020 obsahuje najmä usta ­
novenia týkajúce sa podpory investícií do zavlažo ­
vania – jeho prepojenie s meraním spotreby vody, 
s predkladaním PMP s relevantnými opatreniami 
pre poľnohospodársky sektor a so stavom vodných 
útvarov.
Okrem toho sa rôznymi legislatívnymi aktmi, najmä 
smernicou o posudzovaní vplyvov na životné pro ­
stredie, vyžaduje, aby určitým investíciám pred ­
chádzalo environmentálne posúdenie (tento bod 
sa uvádza v článku 45 ods. 1 nariadenia o rozvoji 
vidieka).
Nakoniec, vykonávanie noriem GAEC, minimálnych 
požiadaviek pre hnojivá, prípravky na ochranu 
rastlín a stanovovanie cien vody sú pre financo ­
vanie EPFRV podmienenosťou ex ante  (pozri prí ­
lohu V nariadenia o rozvoji vidieka).
Rámček 12 
Vo všeobecnosti by malo zväčšenie zavlažovanej 
plochy a/alebo zvýšenie celkovej spotreby vody 
mať „nepriaznivé vedľajšie účinky“ len v prípade, že 
nie je dosť dostupnej vody na pohodlné pokrytie 
týchto zmien tak, aby sa zároveň zabezpečilo udrža ­
nie alebo dosiahnutie dobrého stavu vôd.
V rámci opatrenia 125 nie sú v španielskych PRV 
investície vedúce k rozšíreniu zavlažovanej plo ­
chy alebo k zvýšeniu celkovej spotreby vody síce 
vhodné, riziko zvýšenia zavlažovanej plochy je však 
zmiernené prostredníctvom investícií v rámci opat ­
renia 121. Toto je z toho dôvodu, že vodné infraš ­
truktúry/siete, ktoré sa nachádzajú mimo podnikov 
a ktoré privádzajú vodu do podnikov, nie sú opráv ­
nené v rámci opatrenia 125, ak vedú k zvýšeniu 
zavlažovanej plochy.
Odpovede Komisie 60
V prípade viacročných programov, ako sú napríklad 
programy rozvoja vidieka, môžu byť určité výsledky, 
napríklad vplyvy na kvalitu vody, riadne posúdené 
len v pokročilej fáze programového obdobia a po 
ňom. Takéto účinky je možné merať po dostatočne 
dlhom čase od ukončenia zavedenia.
68 
Kontroly nemôžu poskytnúť informácie o vplyve 
politiky. Meranie vplyvu si vyžaduje dôsledne 
navrhnuté hodnotenie, ktoré umožňuje oddeliť 
účinky politiky, napríklad krížového plnenia, od 
iných zasahujúcich faktorov.
69 
V kontexte spoločného rámca pre monitorovanie 
a hodnotenie (SRMH) je vymedzených niekoľko uka ­
zovateľov, ktoré pomáhajú merať pokrok pri dosa ­
hovaní cieľa. Sú zdrojom informácií, ktoré používajú 
hodnotitelia pri práci.
70 
Od roku 2014 nový rámec pre monitorovanie a hod ­
notenie obsahuje aj informácie o kvantite vody. 
Celkovo treba poznamenať, že so zberom informácií 
súvisia praktické ťažkosti a finančné náklady. Z toho 
dôvodu je zavedené obmedzenie toho, aké informá ­
cie sa môžu zbierať, ako aj frekvencie zberu údajov.
Z poznatkov získaných zo SRMH na obdobie rokov 
2007 – 2013 vyplýva, že bolo veľmi náročné stanoviť 
presné ciele pre ukazovatele dosahu, ako je kvalita 
vody, z dôvodu prítomnosti mnohých externých 
faktorov. Členským štátom boli poskytnuté usmer ­
nenia na podporu ich merania týchto ukazovateľov 
dosahu, ktoré sa očakávajú v hodnoteniach ex post .
Pokiaľ ide o ukazovatele výsledku, uznáva sa, že sa 
vyskytli určité ťažkosti týkajúce sa správneho zazna ­
menávania údajov pre ukazovateľ výsledku týkajúci 
sa „oblasti úspešného hospodárenia na pôde“.64 
Pozri odpoveď na bod 83.
65 
Opatrenia rozvoja vidieka uvedené Dvorom audíto ­
rov, ktoré nepodliehajú krížovému plneniu, predsta ­
vujú najmä investičné opatrenia.
Právne predpisy týkajúce sa rozvoja vidieka na 
obdobie rokov 2014 – 2020 obsahujú ustanovenia, 
ktorými sa má zabezpečiť, aby bola podpora ude ­
lená len v súvislosti s investíciami, ktoré sú environ ­
mentálne udržateľné. V tomto smere sú ustanovenia 
súvisiace s investíciami do zavlažovania osobitne 
podrobné.
Administratívna záťaž súvisiaca so zahrnutím 
investičných opatrení do krížového plnenia by 
bola vysoká, pretože riadenie týchto opatrení je 
viacročné. Okrem toho, vplyv by bol veľmi obme ­
dzený, keďže väčšina poľnohospodárov dostávajú ­
cich investičnú podporu prostredníctvom politiky 
rozvoja vidieka už je ovplyvnená krížovým plnením 
prostredníctvom režimu priamych platieb prvého 
piliera a prostredníctvom opatrení rozvoja vidieka 
súvisiacich s oblasťou.
67 
Na nové programové obdobie rokov 2014 – 2020 
bol v nariadení 1306/2013 zavedený nový systém 
monitorovania a hodnotenia SPP ako celku na 
základe jeho cieľov. Tento systém takisto obsahuje 
informácie o kvantite použitej vody a kvalite vody. 
Prepojenie medzi kvalitou a kvantitou vody s poľ ­
nohospodárskymi postupmi je však veľmi zložité 
vzhľadom na rôzne poľnohospodárske postupy 
a agronomické okolnosti v rámci EÚ, záťaže z nepoľ ­
nohospodárskych zdrojov, ktoré majú takisto 
výrazný vplyv na kvalitu a dostupnosť vody, a výzvy 
v oblasti pripisovania príčinných súvislostí. Náklady 
a administratívna záťaž súvisiaca s monitorovacími 
a hodnotiacimi systémami musia byť z toho dôvodu 
dôkladne vyvážené výhodami súvisiacimi so zlepše ­
ným riadením a tvorením politík.
Odpovede Komisie 61
Závery a odporúčania
82 
Pozri odpoveď na bod V.
83 
Dôležité právne predpisy EÚ súvisiace s vodou sú už 
zahrnuté do rozsahu pôsobnosti krížového plne ­
nia. Okrem toho sa otázky súvisiace s vodou riešia 
v rámcovej smernici o vode, ktorá bude včas navrh ­
nutá na prijatie do rozsahu pôsobnosti krížového 
plnenia, keď bude smernica zavedená vo všetkých 
členských štátoch a budú určené povinnosti, ktoré 
sa budú priamo uplatňovať na poľnohospodárov. 
Medzitým boli stanovené normy GAEC súvisiace 
s vodou s cieľom pokryť určité základné požiadavky, 
ktoré už existujú vo vnútroštátnych predpisoch tak, 
aby sa prepojili s platbami v rámci SPP . 
Krížové plnenie prispieva k cieľom zásady „znečisťo ­
vateľ platí“, nie je však navrhnuté ako kompenzácia 
nákladov spôsobených environmentálnymi ško ­
dami. Zásada pre výpočet znížení krížového plnenia 
je skutočne založená na percente všetkých prísluš ­
ných platieb SPP poskytnutých poľnohospodárovi. 
Podľa zásady proporcionality odráža závažnosť 
porušenia pravidiel EÚ poľnohospodárom samotné 
percento, a nie absolútne sumy. 
Odporúčanie 1
Komisia sa domnieva, že toto odporúčanie bolo 
čiastočne vykonané a bude plne vykonané po spl ­
není určitých podmienok.
V súvislosti s SPP po roku 2014 Komisia navrhla, že 
rámcová smernica o vode (RSV), ako aj smernica na 
dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesti ­
cídov budú súčasťou krížového plnenia, keď budú 
tieto smernice zavedené vo všetkých členských 
štátoch a budú určené povinnosti, ktoré sa budú 
priamo uplatňovať na poľnohospodárov. Európsky 
parlament a Rada súhlasili s týmto prístupom a zau ­
jali v tejto súvislosti spoločné stanovisko pri príleži ­
tosti prijatia reformy SPP . 71 
Celkovo prišli hodnotenia v polovici trvania príliš 
skoro na to, aby sa pre programy mohli vytvoriť 
spoľahlivé údaje týkajúce sa dosahu a výsledkov, 
keďže vo väčšine prípadov bolo v rámci programov 
príliš skoro na to, aby sa výsledky/dosah politiky 
prejavili. 
Z toho dôvodu boli hodnotenia v polovici trvania 
v novom programovom období zrušené. 
V prípade viacročných programov, ako sú napríklad 
programy rozvoja vidieka, môžu byť určité výsledky, 
napríklad vplyvy na kvalitu vody, riadne posúdené 
len v pokročilej fáze programového obdobia a po 
ňom. Takéto účinky je možné merať po dostatočne 
dlhom čase od ukončenia zavedenia. V prípade väč ­
šiny intervencií to tak v čase hodnotenia v polovici 
trvania (2010) ešte nebolo.
74 
Prostredníctvom pracovnej skupiny pre spoločnú 
stratégiu vykonávania RSV v oblasti podávania 
správ sa vyvíja úsilie o zmenu podávania správ tak, 
aby sa zreteľnejšie prepojil vzťah medzi záťažami, 
opatreniami a reakciami. Komisia okrem toho prijme 
potrebné opatrenia, aby sa zaistilo splnenie požia ­
daviek RSV na monitorovanie.
78 
Komisia spolu s Európskou environmentálnou agen ­
túrou (EEA) pracujú s členskými štátmi na zlepšení 
systému WISE. 
79 
Agroenvironmentálne ukazovatele (AEU) sa neustále 
zlepšujú a niektoré z nich zahŕňajú poľnohospodárske 
postupy, ako napríklad AEU 15 (bilancia živín), AEU 12 
(intenzifikácia/extenzifikácia), AEU 11 (postupy ria ­
denia poľnohospodárskych podnikov) alebo AEU 7 
(zavlažovanie). Uznáva sa, že treba v budúcnosti pod ­
porovať lepšie synergie medzi SRMH, údajmi integ ­
rovaného administratívneho a kontrolného systému 
a zisťovania štruktúry poľnohospodárskych podnikov 
v súlade s článkom 17 smernice Inspire o zdieľaní 
súborov priestorových údajov.
Odpovede Komisie 62
86
Politika EÚ v oblasti vodného hospodárstva je 
vykonávaná sčasti s podporou „fondov“, sčasti ale 
aj bez nich (v rámci plnenia zásady „znečisťovateľ 
platí“). Nefinancované právne požiadavky zohrávajú 
veľmi dôležitú úlohu v rámci celého balíka opatrení 
potrebných na riešenie dosahu poľnohospodárstva 
na vodu.
Odporúčanie 3
Odpoveď na prvý odsek odporúčania 3:
Komisia sa domnieva, že toto odporúčanie je čias ­
točne zavedené.
Na základe koncepcie na ochranu vodných zdro ­
jov prijatej v roku 2012 bude Komisia pokračovať 
v postupe dobre hodnotenej spoločnej stratégie 
vykonávania RSV, v rámci ktorého sa doteraz vypra ­
covalo 23 usmernení o podrobnom vykonávaní 
RSV. Mandát pracovných skupín spoločnej stratégie 
vykonávania je pevne zameraný na zlepšovanie 
kvality PMP a zlepšovanie stavu vôd EÚ prostredníc ­
tvom predkladania návrhov uvedených v koncepcii.
Komisia sleduje výrazné medzery v opatreniach 
potrebných na vykonávanie RSV dvojstranne s člen ­
skými štátmi s cieľom vyriešiť včas otázky pre druhé 
PMP v roku 2015. V prípade potreby budú v niekto ­
rých prípadoch otvorené konania vo veci porušenia 
predpisov.
V roku 2016 členské štáty nahlásia Komisii aktuali ­
zované PMP . Komisia ich posúdi a okrem iného na 
tom základe vypracuje preskúmanie RSV a navrhne 
prípadné potrebné zmeny najneskôr do roku 2019 
a/alebo navrhne iné iniciatívy.
Pokiaľ ide o PRV, jedno zo základných opatrení – 
článok 9, politika stanovovania cien vody je ex ante 
podmienenosťou pre PRV a členské štáty budú 
musieť zabezpečiť, aby táto požiadavka bola spl ­
nená s cieľom zaistiť, aby mohli v určitých prípa ­
doch čerpať financie PRV.
Odpoveď na druhý odsek odporúčania 3:
Táto časť odporúčania je určená členským štátom.V roku 2012  európski vodohospodárski riaditelia2 vzali 
na vedomie odporúčania strategickej skupiny pre 
koordináciu a Komisie. Vodohospodárski riaditelia 
uznali, že zahrnutie zoznamu navrhnutých základ ­
ných opatrení do krížového plnenia by sa malo zvážiť, 
ak v rámci rozpráv k SPP Európsky parlament a Rada 
prijmú rozhodnutie doplniť ustanovenia RSV do krížo ­
vého plnenia.
S očakávaním ich zavedenia do krížového plnenia 
spoluzákonodarcovia takisto súhlasili, že tieto dve 
smernice budú súčasťou povinného rámca sys ­
tému poľnohospodárskeho poradenstva, aby všetci 
dotknutí poľnohospodári mali prístup k relevant ­
nému poradenstvu. Hlavné prvky politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva by preto v náležitom čase 
mali byť zahrnuté do SPP .
Pokiaľ ide o politiku rozvoja vidieka, potrebné 
nástroje a mechanizmy sú zabezpečené na obdobie 
rokov 2014 – 2020 prostredníctvom nového nariade ­
nia o rozvoji vidieka  – nariadenia Európskeho parla ­
mentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 – a prostredníctvom 
súvisiacich právnych predpisov.
V rámci nariadenia o rozvoji vidieka (t. j. v rámci 
samotných kľúčových právnych predpisov) sú „zlep ­
šenie vodného hospodárstva“ a „zvýšenie efektív ­
nosti využívania vody v poľnohospodárstve“ výslovné 
prvky „priorít“, na základe ktorých musia členské 
štáty/regióny plánovať výdavky v rámci svojich PRV.
Na podporu splnenia týchto priorít je dostupná široká 
škála opatrení  – podpora odbornej prípravy, vyu ­
žívanie poradenstva, investície, viacročné postupy 
obhospodarovania pôdy a experimentálny rozvoj 
(aj v rámci európskeho partnerstva v oblasti inová ­
cií zameraného na poľnohospodársku produktivitu 
a udržateľnosť).
Nakoniec treba prihliadnuť na to, že politikou rozvoja 
vidieka sa musí riešiť široká škála priorít a finančné 
zdroje sú obmedzené.
Odporúčanie 2
Toto odporúčanie je určené členským štátom.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a ­c247 ­4275 ­9a56 ­9676a75a90f6
Odpovede Komisie 63
Členské štáty musia v rámci RSV určiť významné záťaže 
a hlásiť ich v PMP a do systému WISE. Komisia uznáva, 
že úroveň, na ktorej boli informácie hlásené, nebola 
užitočná na analýzu, a preto boli prediskutované 
zmeny požiadaviek na podávanie správ prostredníc ­
tvom postupu spoločnej stratégie vykonávania RS, 
ktorými sa umožní lepšie sledovanie záťaží a miera 
účinnosti vykonávaných opatrení.
Odpoveď na druhý odsek odporúčania 4:
Táto časť odporúčania je určená členským štátom.87 Druhá zarážka
Komisia spolu s EEA pracujú s členskými štátmi na 
zlepšení systému WISE.
87 Tretia zarážka
Správne a účinné zavedenie agroenvironmentál ­
nych ukazovateľov závisí od údajov a informácií 
dodaných členskými štátmi. Bez týchto informácií 
nie je možné, aby ukazovatele fungovali správne. 
Tento problém nedostatočných informácií osobitne 
ovplyvňuje ukazovatele vody. 
Odporúčanie 4
Odpoveď na prvý odsek odporúčania 4:
Komisia sa domnieva, že toto odporúčanie sa v súčas ­
nosti vykonáva.
Na nové programové obdobie rokov 2014 – 2020 bol 
v nariadení 1306/2013 zavedený nový systém moni ­
torovania a hodnotenia SPP ako celku na základe 
jeho cieľov. Tento systém takisto obsahuje informácie 
o kvantite použitej vody a kvalite vody. Prepájanie kva ­
lity a kvantity vody s poľnohospodárskymi postupmi je 
však veľmi náročné vzhľadom na širokú škálu poľno ­
hospodárskych postupov a agronomických okolností 
v rámci EÚ. Náklady a administratívna záťaž súvisiaca 
s monitorovacími a hodnotiacimi systémami musia byť 
z toho dôvodu dôkladne vyvážené výhodami súvisia ­
cimi so zlepšeným riadením a tvorením politík.
V prípade viacročných programov, ako sú napríklad 
programy rozvoja vidieka, môžu byť určité výsledky, 
napríklad vplyvy na kvalitu vody, riadne posúdené len 
v pokročilej fáze programového obdobia a po ňom. 
Takéto účinky je možné merať po dostatočne dlhom 
čase od ukončenia zavedenia.
Z poznatkov získaných zo SRMH na obdobie rokov 
2007 – 2013 vyplýva, že bolo veľmi náročné stanoviť 
presné ciele pre ukazovatele dosahu, ako je kvalita 
vody, z dôvodu prítomnosti mnohých externých fak ­
torov. Členským štátom boli poskytnuté usmernenia 
na podporu ich merania týchto ukazovateľov dosahu, 
ktoré sa očakávajú v hodnoteniach ex post .
Pokiaľ ide o ukazovatele výsledku, uznáva sa, že sa 
vyskytli určité ťažkosti týkajúce sa správneho zazna ­
menávania údajov pre ukazovateľ výsledku týkajúci sa 
„oblasti úspešného hospodárenia na pôde“. 

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm ); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm ); kontaktovaním služby 
Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm );  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm ).
QJ­AB­14­004 ­SK­C ISSN  1831 ­0931
Ochrana kvality vodných zdrojov Európy je 
pre EÚ prioritou od konca 70. rokov. 
Poľnohospodárstvo, jeden z hlavných 
spotrebiteľov a znečisťovateľov vody, zohráva 
kľúčovú úlohu v udržateľnom hospodárení 
s vodou. 
EÚ opakovane pripustila, že jej jednotlivé 
politiky musia byť koherentné, a uznáva teda 
potrebu zabezpečiť, aby sa prostredníctvom 
spoločnej poľnohospodárskej politiky podporili 
politiky v  oblasti životného prostredia, vrátane 
politík týkajúcich sa vody. V rámci auditu sa 
skúmalo, či boli ciele politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva úspešne integrované 
do SPP , a zistilo sa, že sa tak stalo len čiastočne.
EURÓPSKY
DVORAUDÍTOROV