Hodnotenie je založené na externej štúdii, v ktorej sa použili údaje získané prostredníctvom prieskumov a rozhovorov s účastníkmi projektu a so širšou škálou zainteresovaných strán. Závery externého prieskumu sú spoľahlivé a potvrdzujú ich závery preskúmaní projektu a zistenia v rámci súbežných prác pri určovaní kritérií pre politiky pre bezpečnejší internet v členských štátoch. Z týchto zistení vyplýva, že Komisia by mala zvážiť:

Pri hodnotení vplyvu a udržateľnosti sa prihliadalo na údaje o udržateľnosti účinkov, na skutočnosť, či by sa zmeny udiali aj bez financovania zo strany EÚ a aké by mohli byť alternatívne zdroje financovania, ako aj na vzájomné dopĺňanie alebo presah s inými programami na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ.

Do pokračujúceho vykonávania programu boli zahrnuté odporúčania priebežného hodnotenia programu z roku 2011 týkajúce sa napríklad zapájania mladých ľudí do pravidelných aktivít a rozširovania pôsobnosti liniek dôvery. Zachovali sa iniciatívy na podporu samoregulácie, napríklad koalícia generálnych riaditeľov pre zlepšenie internetu ako miesta pre deti.

Napokon, príjemcovia pomoci v rámci programu a zástupcovia odvetvia vyjadrili prianie pokračovať vo vzájomnej spolupráci, a to aj prostredníctvom opatrení konkrétnejšie zameraných na zraniteľné deti, deti so zdravotným postihnutím a deti v ťažkej domácej situácii.

Účastníci programu a ďalšie politické a odvetvové subjekty vysoko oceňovali uskutočnený výskum a dôležitosť rozšírenia tohto výskumu do ostatných častí programu. V konkrétnych príspevkoch do prieskumu sa zdôrazňuje potreba vykonania ďalšieho hĺbkového výskumu týkajúceho sa správania detí v online prostredí a účinných metód ich vzdelávania.

V rámci tohto hodnotenia sa tiež potvrdilo, že opatrenia programu boli komplexné a boli zacielené na široké spektrum rôznych skupín zainteresovaných strán, ktoré sa do nich aj zapájali. Za najdôležitejšie ciele sa v hodnotení považovalo „zvyšovanie informovanosti verejnosti“ a „boj proti nezákonnému obsahu“, zatiaľ čo názory zainteresovaných strán sa líšia a uprednostňujú buď „podporu bezpečnejšieho online prostredia“, alebo „vytvorenie základne poznatkov“. Napriek tomu sa všetky štyri opatrenia považovali za zodpovedajúce potrebám detí pripojených na internet. Program priniesol cieľovým skupinám pridanú hodnotu: väčšina oslovených zainteresovaných strán nevedela o žiadnych aktivitách podobných ich projektu, ktoré by vykonávali iné organizácie na vnútroštátnej úrovni. Existujú tiež silné náznaky, že bez financovania EÚ by sa väčšina projektov vôbec nerealizovala alebo prinajmenšom nie v rovnakom rozsahu, a to v dôsledku nedostatku finančných zdrojov konkrétne pridelených na podporu bezpečnejšieho používania online technológií deťmi.

Výsledky hodnotenia potvrdzujú, že pri vykonávaní programu sa počítalo s novými technológiami a novým správaním na internete, ako je napríklad vstupovanie detí do online prostredia v čoraz nižšom veku prostredníctvom rozličných hybridných zariadení, a že vzhľadom na rýchlo sa meniaci charakter tohto prostredia je potrebná dôsledná revízia príslušnej stratégie. Umožnila to pružnosť, ktorú ponúkali ročné pracovné programy a výzvy na predkladanie návrhov. Zainteresované strany potvrdili, že program je v medzinárodnom meradle výrazne progresívny a členským štátom umožnil dosiahnuť vedúcu pozíciu v danej oblasti a poskytol finančnú podporu.

Pokiaľ ide o zlepšenia do budúcnosti, viac pozornosti by sa mohlo venovať aktivitám, ako je sociálna práca a ďalší výskum a projekty určené na zlepšovanie digitálnych zručností detí. Napokon, zainteresované strany zaznamenali potrebu, aby odvetvie zohrávalo väčšiu úlohu pri zvyšovaní účinnosti aktivít realizovaných v rámci programu.

Hodnotením sa potvrdilo, že projekty finančne podporené v rámci programu prispievajú k plneniu jeho cieľov. Dosiahlo sa to zvyšovaním informovanosti verejnosti o bezpečnejšom používaní online technológií, zlepšovaním spolupráce medzi zainteresovanými stranami, bojom proti škodlivému správaniu na internete a zapájaním detí do aktivít týkajúcich sa bezpečnosti internetu a ich informovaním o nej. Znepokojenie však vyvolávala možnosť, že účinnosť programu a jeho aktivít by v budúcnosti ohrozilo nedostatočné sústavné financovanie zo strany EÚ a neochota odvetvia a národných vlád zapojiť sa.

Finančne podporené projekty často využívali výhodu synergií s ďalšími iniciatívami. Skutočnosť, že centrá pre bezpečnejší internet existujú v 27 členských štátoch, vnímajú zainteresované strany ako hlavnú pridanú hodnotu programu, keďže to umožňuje výmenu poznatkov a osvedčených postupov. Potvrdzuje to mapovanie politík pre bezpečnejší internet, ktorého záverom je, že vo väčšine krajín EÚ sa centrá pre bezpečnejší internet považujú za základnú platformu na vykonávanie a koordináciu opatrení a iniciatív.

-práca centier pre bezpečnejší internet by mala pokračovať ďalším posilňovaním aktivít v oblasti zvyšovania informovanosti vrátane šírenia informácií a nástrojov pre deti súvisiacich s bezpečnejším používaním online technológií a každoročným organizovaním Dňa bezpečnejšieho internetu. Podnecovať by sa malo aj ďalšie rozširovanie práce liniek dôvery a ich spolupráca s vnútroštátnymi systémami ochrany detí, pokračovať by mala aj práca horúcich liniek, ktoré sú veľkým úspechom programu.

-Zabezpečiť, aby centrá pre bezpečnejší internet mali dosah na deti, ktoré sa nachádzajú v situácii znevýhodnenia alebo zraniteľnosti (napríklad deti so zdravotným postihnutím, deti vystavené riziku chudoby, deti migrantov), čo by im vďaka úplnému začleneniu umožnilo využívať výhody digitálnych technológií.

-Na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni by mal pokračovať výskum správania detí v online prostredí a rizík, ktorým čelia, aby sa základňa poznatkov udržiavala aktualizovaná a aby sa zabezpečilo, že každá aktivita bude naďalej relevantná a zameraná na tie oblasti, ktoré si vyžadujú najväčšiu pozornosť. Vzhľadom na nedostatok cielených výskumov v tejto oblasti je potrebné premýšľať o tom, ako podnecovať výskumníkov, aby prispievali k základni poznatkov o používaní internetu deťmi a poskytovali materiál pre pokračujúcu prípravu opatrení, a ako zabezpečiť, aby prístup založený na právach, zrejmý v rámci siete EUKidsOnline, našiel odozvu v budúcom výskume, s cieľom ďalšieho uplatňovania práv dieťaťa v online prostredí. Cenným zdrojom informácií v tejto súvislosti by mohli byť linky dôvery, keďže to sú body prvého kontaktu, na ktoré sa obracajú priamo deti a rodičia.

-Pokračovať by sa malo v pravidelnom mapovaní politík pre bezpečnejší internet, aby sa získal prehľad, ako sa v politikách a iniciatívach v celej Európe vnímajú a riešia problémy súvisiace s bezpečnosťou v online prostredí, a aby sa identifikovali vznikajúce postupy a prístupy prijímané členskými štátmi.

Celkovo je úloha Komisie pri koordinácii vykonávania programu a dohľade nad ním, a to predovšetkým prostredníctvom centier pre bezpečnejší internet, veľmi hodnotná pre členské štáty a všetky zainteresované strany, ktoré sa na ňom podieľali. Preto by pokračujúca koordinačná úloha Komisie v budúcich programoch bola pridanou hodnotou.

5.2.Uľahčenie monitorovania vplyvu projektov

Zisťovanie a meranie vplyvu projektov spolufinancovaných EÚ v súčasnosti nie je možné, pretože nie sú k dispozícii vhodné monitorovacie nástroje. Do budúcnosti sa preto odporúča vybudovanie rozsiahleho monitorovacieho systému a vykonávanie pravidelných nezávislých hodnotení. Je preto potrebné pokračovať v ďalšom zdokonaľovaní ukazovateľov plnenia a realizácie, čo umožní porovnávanie a lepšie posudzovanie projektov rovnakého druhu a tiež zdôrazňovanie osvedčených postupov.

5.3.Stála potreba účinnej komunikácie

Pokračovať by mala komunikácia medzi všetkými relevantným subjektmi a zainteresovanými stranami s cieľom vymieňať si osvedčené postupy a zabezpečiť, aby sa budúce iniciatívy neprekrývali. Komisia by v tejto súvislosti mala ďalej posilňovať existujúcu spoluprácu rôznych príslušných útvarov Komisie v otázkach súvisiacich s bezpečnosťou internetu a celou škálou nezákonného obsahu a monitorovať konzistentnosť ich práce. Okrem toho by sa mala ďalej zlepšovať spolupráca a výmena osvedčených postupov medzi rôznymi druhmi zainteresovaných strán.

5.4.Podnecovanie zapájania odvetvia a členských štátov

Z hodnotenia vyplýva, že aktivity financované v rámci programu sú hodnotné, ale v súčasnosti je finančná účasť odvetvia obmedzená. Vzhľadom na existujúce obavy účastníkov projektov o budúce financovanie iniciatív by sa mali hľadať možnosti väčšieho zapojenia odvetvia ako alternatívneho zdroja financovania aktivít, ktoré v súčasnosti financuje Komisia a do určitej miery aj národné vlády. To by mohlo byť dlhodobým cieľom, ktorý by umožnil Komisii zisťovať, ako čo najlepšie posilniť všeobecnejšie (finančné) zapojenie odvetvia.

Naďalej by sa malo podnecovať aj zapájanie členských štátov do budúcich iniciatív. Pri určovaní úrovne zdrojov pre budúce aktivity by sa preto už v počiatočnom štádiu mala posudzovať dostupnosť vnútroštátnych a iných zdrojov na doplnenie financovania zo strany EÚ. Komisia by navyše mala jasne a sústavne pripomínať potrebu vnútroštátneho spolufinancovania, aby sa žiadny členský štát v tejto politickej oblasti nespoliehal výlučne na projekty financované EÚ. Zdôrazňovanie osvedčených postupov členských štátov zo strany Komisie a oboznamovanie všetkých ostatných členských štátov s týmito postupmi by mohlo členské štáty motivovať k zvýšeniu vnútroštátneho financovania.