[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.6.2006 KOM(2006) 350 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o kvalite podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 z 10. júna 2002 o štvrťročných nefinančných účtoch pre verejnú správu SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o kvalite podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 z 10. júna 2002 o štvrťročných nefinančných účtoch pre verejnú správu V článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 z 10. júna 2002 [1] sa uvádza, že Komisia (Eurostat) predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá obsahuje hodnotenie spoľahlivosti štvrťročných údajov predkladaných členskými štátmi. Správa menového výboru o požiadavkách na informácie, ktorú schválila Rada Ecofin 18. januára 1999, vyzdvihla potrebu uceleného štatistického informačného systému, ktorý poskytne politikom potrebné údaje, na základe ktorých môžu prijímať rozhodnutia. Z tohto hľadiska sa zvýšená pozornosť venovala štatistike krátkodobých verejných financií s cieľom pripraviť zjednodušenú verziu štvrťročných nefinančných účtov pre verejnú správu podľa pravidiel ESA 95. Postupovalo sa v dvoch fázach. V prvej fáze bolo prijaté nariadenie Komisie (ES) č. 264/2000 z 3. februára 2000[2]. V druhej fáze bolo v nariadení (ES) č. 1221/2002 stanovené, že sa majú predkladať údaje týkajúce sa zostávajúcich transakcií ESA 95[3]. Táto správa o kvalite obsahuje všeobecný oddiel a poskytuje aj zhrnutie záverov a odporúčaní podľa krajín. Vo všeobecnom oddiele sú vysvetlené základné pojmy a technické otázky a zhrnuté informácie z oddielu o jednotlivých krajinách. Je potrebné uviesť, že v priebehu roka 2006 bude na internetovej stránke Eurostatu k dispozícii rozsiahlejší prehľad. Správa má za cieľ zachytiť rozmanité dimenzie kvality v štatistike a riadi sa hlavnými kritériami, ktoré sa bežne využívajú na hodnotenie kvality[4]. Jej štruktúra bola zo širšieho hľadiska prerokovaná a schválená členmi pracovnej skupiny pre štatistiku krátkodobých verejných financií. Štruktúra správy o kvalite 1. Inštitucionálne opatrenia 2. Dostupnosť a zrozumiteľnosť 3. Včasnosť a rozsah predkladania údajov 4. Zhoda 4.1. Zhoda medzi štvrťročnými a ročnými údajmi 4.2. Zhoda medzi predbežnými a definitívnymi štatistickými údajmi 5. Časová porovnateľnosť 6. Presnosť a spoľahlivosť 6.1. Rozsah zdrojov údajov 6.2. Metodiky a predpoklady používané v štatistických odhadoch 6.3. Koncepčné úpravy ESA 95 6.4. Revízie štatistík 7. Závery a odporúčania Správa o kvalite 1. INšTITUCIONÁLNE OPATRENIA Štvrťročné nefinančné účty pre verejnú správu pripravujú národné štatistické úrady vo všetkých členských štátoch, okrem Belgicka (Národná banka Belgicka v mene Úradu pre národné účty) a Španielska (Ministerstvo hospodárstva a financií). V mnohých členských štátoch sa štvrťročnými metodickými otázkami zaoberajú pracovné skupiny zložené zo zástupcov národného štatistického úradu, národnej centrálnej banky a ministerstva financií (podobný prístup ako prístup prijatý v prípade ročných účtov). Tieto pracovné skupiny okrem toho často analyzujú zhodu medzi štvrťročnými nefinančnými účtami a finančnými účtami[5]. 2. DOSTUPNOSť A ZROZUMITEľNOSť Dostupnosť sa týka fyzických podmienok, za akých môžu užívatelia získať údaje, t. j. kam ísť, ako ich objednať, dodacej lehoty, a formátov na prístup k údajom. Vyjadruje tiež, či sú údaje spojené s vhodnými metaúdajmi a metodickými príručkami. Eurostat v súčasnosti uverejňuje na svojej internetovej stránke údaje členských štátov o daniach a sociálnych platbách, ktoré musia byť uverejňované na základe nariadenia Komisie (ES) č. 264/2000. Zostávajúce štvrťročné transakcie ESA 95 budú k dispozícii verejnosti začiatkom roka 2006. Pokiaľ ide o politiky zverejňovania na národnej úrovni, situácia je takáto: 12 členských štátov – Česká republika, Dánsko, Španielsko, Taliansko, Cyprus, Malta, Holandsko, Rakúsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo – v súčasnosti uverejňuje štvrťročné nefinančné účty pre verejnú správu, aj keď v niektorých krajinách iba čiastočne (t. j. najmä štvrťročné dane a sociálne platby). Niekoľko členských štátov – Litva, Luxembursko, Holandsko, Poľsko a Švédsko – plánuje uverejniť alebo ďalej rozšíriť súbor uverejňovaných údajov v roku 2006. Uverejňované štatistické údaje sú zvyčajne dostupné na internetových stránkach národných štatistických úradov, najmä v národných jazykoch. Údaje sú niekedy spojené s metaúdajmi alebo krátkymi metodickými poznámkami. Eurostat vydal dve príručky o metodike štvrťročných vládnych účtov. Prvé vydanie, Príručka o zostavovaní štvrťročných daní a sociálnych platieb[6], bolo uverejnené v roku 2002 a bola zameraná na transakcie uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 264/2000. Táto príručka bola doplnená novou Príručkou o štvrťročných nefinančných účtoch pre verejnú správu, ktorá sa zaoberá všetkými zostávajúcim transakciami ESA 95. Má podobnú štruktúru a poskytuje metodické usmernenie a opisuje národné postupy v každom z podsektorov verejnej správy. Táto príručka bude k dispozícii širokej verejnosti na internetovej stránke Eurostatu začiatkom roka 2006. Je potrebné uviesť, že v zmysle dvoch nariadení o štatistike krátkodobých verejných financií sú členské štáty povinné poskytovať Eurostatu opis zdrojov a metód použitých na spracovanie štvrťročných údajov a poskytnúť podrobné údaje o akejkoľvek revízii počiatočného opisu v prípade oznamovania upravených údajov. Jediným členským štátom, ktorý musí stále poskytovať opis zdrojov a metód v prípade transakcií, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1221/2002, je Írsko. 3. VčASNOSť A ROZSAH PREDKLADANIA ÚDAJOV Včasnosť vyjadruje časový rozdiel medzi dostupnosťou údajov a udalosťou, ktorú opisujú. Podľa nariadení o štatistikách krátkodobých verejných financií sa údaje zasielajú Eurostatu najneskôr do troch mesiacov od skončenia štvrťroka, ktorého sa údaje týkajú. Pri preskúmaní predložených štvrťročných údajov od decembra 2004 do septembra 2005 sa zistilo, že pätnásť členských štátov informovalo o štvrťročných nefinančných účtoch pre verejnú správu bez omeškania: boli to Dánsko[7], Fínsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Portugalsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko a Taliansko. Ostatné členské štáty (Belgicko[8], Česká republika, Španielsko, Francúzsko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko a Poľsko) sa omeškali o 3 až 5 dní aspoň v jednom z predložení údajov. Priemerné omeškanie Litvy predstavovalo v prípade všetkých štyroch predložení údajov 5 dní. Eurostat v súčasnosti analyzuje údaje, ktoré nedávno získal od Estónska. Je potrebné podotknúť, že niektoré z krajín (Nemecko, Slovinsko a Švédsko) predkladajú svoje údaje aj do 20 dní vopred, v závislosti od štvrťroka. Pokiaľ ide o rozsah predkladania údajov, v prípade daní a sociálnych platieb (článok 5 nariadenia (ES) č. 264/2000) sú členské štáty povinné Eurostatu predkladať štvrťročné údaje od prvého štvrťroka 1991. V prípade nových členských štátov sa vyžadujú údaje od začiatku roka 1995, v zmysle revidovaného programu predkladania údajov ESA 95[9]. V prípade zostávajúcich transakcií ESA 95 (článok 6 nariadenia (ES) č. 1221/2002) by sa štvrťročné údaje mali predkladať od prvého štvrťroka 1999. Grécko, Španielsko, Írsko, Luxembursko a Švédsko musia naďalej oznamovať staršie časové rady. Pokiaľ ide o ostatné transakcie ESA 95 (nariadenie (ES) č. 1221/2002), väčšina krajín spĺňa požiadavky. V prípade Cypru, Maďarska a Malty však chýbajú časové rady týkajúce sa obdobia 1999 – 2003 (v prípade Malty chýbajú iba údaje za rok 1999). V prípade Slovinska je pokrytie mnohých transakcií ESA 95 malé. Najzávažnejšie rozdiely v pokrytí sa zistili v prípade Cypru a Maďarska. 4. ZHODA Zhoda štatistických údajov sa týka ich vhodnosti na to, aby sa mohli spoľahlivo kombinovať rôznymi spôsobmi a na rôzne účely. 4.1. Zhoda medzi štvrťročnými a ročnými údajmi V obidvoch nariadeniach sa uvádza, že štvrťročné údaje a zodpovedajúce ročné údaje musia byť jednotné (článok 3 a 4). Analýzou zhody medzi štvrťročnými a ročnými údajmi je možné dospieť k záveru, že pri určitých osobitných transakciách pretrvávajú určité rozdiely pred rokom 1999 v prípade Dánska, Luxemburska, Poľska, Švédska a Spojeného kráľovstva. V údajoch za rok 1999 a po tomto roku sa zistili rozdiely v prípade týchto členských štátov: Česká republika v prípade niekoľkých transakcií ESA 95 (za rok 2003 a 2004), Dánsko (pokiaľ ide o D211 v roku 2003), Írsko (najmä pokiaľ ide o P2 a D4 v prípade všetkých časových radov), Poľsko (niekoľko rozdielov pred rokom 2001) a Spojené kráľovstvo (rozdiely, najmä pokiaľ ide o D4, D5 a D7 v prípade všetkých časových radov). Slovensko je členským štátom s najväčším počtom rozdielov medzi štvrťročnými a ročnými údajmi; to sa dá vysvetliť najmä tým, že D4, D7 a D9 sa za obdobie 2001 – 2004 nekonsoliduje štvrťročne. 4.2. Zhoda medzi predbežnými a definitívnymi štatistickými údajmi Priemerná revízia hodnoty po dvoch rokoch, t. j. po ôsmich štvrťrokoch, sa analyzovala v absolútnych aj nominálnych hodnotách s cieľom určiť, či definitívne štatistické údaje sa výrazne líšia od predbežných údajov. Je potrebné uviesť, že tento výpočet bol možný iba v prípade tých členských štátov, ktoré pre každú z transakcií ESA 95 zaslali aspoň osem štvrťročných oznámení[10]. V prípade členských štátov, ktoré vykazujú v tomto období výrazné revízie, sa uvádza odkaz na transakcie ESA 95, ktoré výrazne ovplyvnili buď celkové výdavky alebo celkové príjmy (alebo obe). Tento ukazovateľ pomáha hodnotiť vplyv revízií, najmä prechodnosť čistých pôžičiek poskytnutých/prijatých B.9, čo je dôležitá položka súvahy[11]. Revízie ovplyvňuje niekoľko faktorov; v prípade štvrťročných štatistík sa tieto týkajú nielen dostupnosti definitívnych ročných účtov, ale aj iných faktorov, medzi ktoré patrí aktualizácia, preskúmanie kvality, zmeny v zdrojoch údajov alebo metódach, koncepčné úpravy ESA 95, atď. Dôležitou stránkou obidvoch nariadení je, že na zostavenie nefinančných účtov pre verejnú správu sa musia použiť priame zdroje a Komisii sa nemajú zasielať sezónne očistené údaje ( originálne údaje ). V prípade, že dostupnosť údajov umožnila vykonať túto analýzu, zistilo sa, že absolútna priemerná revízia B.9 sa v prípade Belgicka, Francúzska, Nemecka a Spojeného kráľovstva pohybuje od 0,2 % do 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP). Druhá skupina členských štátov – Dánsko, Španielsko, Holandsko, Portugalsko a Fínsko – vykazuje absolútnu priemernú revíziu za obdobie dvoch rokov medzi 0,6 % a 0,9 % HDP. Tretia skupina vykazuje absolútnu priemernú revíziu vyššiu ako 1 % HDP; táto skupina zahŕňa Grécko (3,2%), Taliansko (1,5 %), Lotyšsko (2,1 %), Luxembursko (8,1 %), Rakúsko (1,1 %) a Švédsko (1,2 %). Aritmetický priemer revízií hodnôt po dvoch rokoch má tendenciu vykazovať nižší vplyv revízií. Najvýraznejšie priemerné revízie za toto obdobie uviedli Grécko (-3,2 %)[12], Luxembursko (5,7 %) a Švédsko (1,2 %). Cieľom pri zostavovaní týchto štatistík by bolo v každom štvrťroku minimalizovať rozdiely medzi počiatočnými odhadmi a definitívnymi údajmi. Hoci sa nerobí žiadne podobné hodnotenie kvality v prípade ročných štatistík, nevážený priemer absolútnych revízií ročných mier deficitov členských štátov je od roku 1999 0,27 % HDP po šiestich mesiacoch, 0,34 % po jednom roku a 0,43 % po 18 mesiacoch. 5. ČASOVÁ POROVNATEľNOSť Účelom porovnateľnosti je zmerať vplyv rozdielov v použitých štatistických pojmoch a nástrojoch/postupoch merania, keď sa štatistické údaje porovnávajú medzi geografickými oblasťami, negeografickými doménami alebo v určitom čase. Nariadenie (ES) 1221/2002 povolilo prechodné obdobie tým členským štátom, ktoré neboli schopné využiť zdroje a metódy a/alebo riadiť sa harmonogramom stanoveným v nariadení. Najprv mali byť predložené „najlepšie štvrťročné odhady“ a postupne mali byť do nich zaradené nové informácie, ktoré boli sprístupnené v priebehu procesu vytvárania zlepšeného systému. Prechodné obdobie sa skončilo 31. marca 2005 (článok 9 ods. 4). Väčšina členských štátov neoznámila prerušenie[13] časových radov v priebehu obdobia predkladania údajov. Výnimkou boli Česká republika (od začiatku roka 2003 boli začlenené nové zdroje štvrťročných údajov), Španielsko (nový referenčný rok začínajúci v roku 2000), Holandsko (referenčná revízia medzi rokmi 2000 a 2001; začlenenie nových zdrojov údajov), Poľsko (nová metodika uplatňovaná v roku 2004) a Portugalsko (nový referenčný rok začínajúci v roku 2000). 6. PRESNOSť A SPOľAHLIVOSť 6.1. Rozsah zdrojov údajov Pokiaľ ide o využívanie zdrojov údajov, článok 3 nariadenia Komisie (ES) č. 264/2000 uvádza, že v prípade daní a sociálnych platieb majú byť štvrťročné údaje založené na priamych informáciách, ktoré sú k dispozícii zo základných zdrojov, napríklad, z verejných účtov alebo administratívnych zdrojov, ktoré predstavujú pre každú kategóriu aspoň 90 % z hodnoty kategórie. Nariadenie (ES) 1221/2002, ktoré sa zaoberá všetkými zostávajúcimi transakciami ESA 95, stanovuje, že štvrťročné údaje musia byť založené v najväčšej možnej miere na priamych informáciách zo základných zdrojov s cieľom v každom štvrťroku podľa možnosti minimalizovať rozdiely medzi počiatočnými odhadmi a definitívnymi údajmi. Väčšina členských štátov spĺňa kritérium 90 % v prípade daní a sociálnych platieb, najmä daní (D2, D5, D91). Kategória sociálnych dávok (D62) spôsobuje viac problémov, najmä v prípade Belgicka (87 %), Francúzska (85 %) a Írska (75 %). Požiadavky na priame informácie v nariadení (ES) 1221/2002 nie sú tak prísne, a uvádza sa, že štvrťročné údaje musia byť čo najväčšmi založené na priamych informáciách. Situácia sa v jednotlivých členských štátoch líši a niektoré členské štáty – Belgicko, Francúzsko, Írsko, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Portugalsko a Švédsko – poukazujú na problémy s používaním priamych základných zdrojov na zostavenie štvrťročných transakcií ESA 95. 6.2. Metodiky a predpoklady používané v štatistických odhadoch Obe nariadenia stanovujú, že priame informácie sa podľa potreby dopĺňajú úpravami pokrytia a koncepčnými úpravami s cieľom zosúladiť štvrťročné údaje s pojmami ESA 95. Úpravy sú potrebné vo všetkých členských štátoch v prípade odhadu štvrťročných nefinančných účtov pre verejnú správu, najmä v prípade tých transakcií ESA 95, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) 1221/2002. Problém dostupnosti údajov sa väčšinou týka miestnej správy (napríklad, v Belgicku, Luxembursku, Rakúsku, Portugalsku, Spojenom kráľovstve) a/alebo osobitných útvarov vo verejnej správe. Miera, do akej sa tieto štatistické modely využívajú na odhad chýbajúcich údajov, sa medzi jednotlivými členskými štátmi líši. Tieto modely boli vytvorené v Belgicku, Českej republike, Francúzsku a Taliansku s použitím základných zdrojov ako ukazovateľov a/alebo prognóz. Niektoré krajiny prijímajú kombinovaný prístup založený na kodifikácii štvrťročných základných zdrojov v transakciách ESA 95, ktorý je podobný ako metodika používaná pri ročných účtoch, keď sa odhadujú chýbajúce údaje. 6.3. Koncepčné úpravy ESA 95 Ako už bolo uvedené, koncepčné úpravy sa vykonávajú s cieľom zosúladiť štvrťročné údaje s pojmami ESA 95. Väčšina úprav vykonaná v štvrťročných účtoch verejnej správy je podobná úpravám, ktoré sa vykonávajú v ročných účtoch. Riadia sa zásadami ESA 95 pokiaľ ide o čas evidencie, ale vždy, keď sú základné zdroje založené na hotovosti, uplatňujú sa prírastkové úpravy (najmä v prípade daní a sociálnych príspevkov). 6.4. Revízia štatistík Na zabezpečenie kvantitatívnej analýzy revízií sa ako ukazovateľ pre každú z transakcií ESA 95 použila revízia troch predchádzajúcich štvrťrokov v štvrtom štvrťroku od roku 2002 do roku 2004. Zistenia uvedené ďalej v texte opisujú vplyv revízií v B.9 (čisté pôžičky poskytnuté/prijaté). V prípade Belgicka, Českej republiky, Dánska, Nemecka, Španielska, Francúzska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Holandska a Spojeného kráľovstva spôsobila absolútna priemerná revízia troch predchádzajúcich štvrťrokov vykonaná v štvrtom štvrťroku zmenu B.9 o 0,1 % až 0,5 % HDP. Tieto revízie predstavovali v prípade Talianska 0,7 % HDP, Portugalska 0,6 % HDP a Fínska 0,9 % HDP. Krajinami s najvyššími priemernými revíziami v B.9 boli Grécko (1,9 % HDP), Luxembursko (3,4 %), Maďarsko (2,8 %), Rakúsko (1,1 %) a Poľsko (1,0 %). Keďže B.9 je položkou súvahy, hodnotilo sa aj to, či revízie v štvrtom štvrťroku odlišným spôsobom ovplyvnili celkové výdavky a príjmy troch predchádzajúcich štvrťrokov. V prípade Grécka boli celkové výdavky aj príjmy v priemere výrazne revidované (výdavky 3,3 % HDP a príjmy 2,8 % HDP). V prípade Luxemburska a Rakúska boli celkové výdavky revidované výraznejšie ako príjmy, pričom v prípade Maďarska to bolo naopak. V Poľsku bol rozsah revízií výdavkov a príjmov takmer rovnaký (výdavky 2,4 % HDP a príjmy 2,6 % HDP). Systematická chyba pri analyzovaní aritmetických priemerných hodnôt je takmer vo všetkých krajinách menej ako 1 %, okrem Maďarska (2,3 %). Veľkosť týchto revízií nie je veľmi významná vzhľadom na skutočnosť, že jedenásť členských štátov revidovalo tri predchádzajúce štvrťroky v priemere o 0,1 % až 0,5 % HDP. Skúsenosti so zostavovaním týchto štatistík pravdepodobne časom povedú k menším revíziám. 7. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Dosiahol sa výrazný pokrok a od obdobia, keď boli predložené prvé štvrťročné nefinančné účty pre verejnú správu, došlo k ich zlepšeniu. Údaje majú v prípade väčšiny krajín primeranú kvalitu a sú vhodné na analytické účely a mali by sa zodpovedajúcim spôsobom zverejňovať. Niektoré členské štáty musia prijať osobitné opatrenia na zlepšenie kvality oznamovaných údajov. V niektorých prípadoch by sa mohlo zlepšenie dosiahnuť splnením povinnosti Spoločenstva poskytovať časové rady Eurostatu. To by na druhej strane zabránilo Komisii začať konanie o porušení podľa zmluvy s cieľom zabezpečiť plné rešpektovanie právnych predpisov Spoločenstva. Zistené revízie sú podobné ako revízie iných krátkodobých (štvrťročných) štatistík. Malo by sa podporiť uverejňovanie štvrťročných nefinančných účtov pre verejnú správu spolu s vhodným usmernením pre užívateľov. To bude znamenať aj poskytovanie vhodných metaúdajov s cieľom ukázať národné postupy a varovať užívateľov pred prechodnosťou týchto štvrťročných údajov, najmä v prípade určitých členských štátov. Uverejnenie bude impulzom pre kvalitu a Eurostat plánuje zverejňovať tieto štatistiky od začiatku roka 2006 po porade s členskými štátmi. Skúsenosti ukazujú, že užívatelia sa na národnej úrovni postupne oboznamujú s týmito štatistikami, už si viac zvykli na riešenie prechodnosti štvrťročných štatistík a postupne im lepšie rozumejú. Odporúča sa, aby toto hodnotenie pokračovalo aj neskôr s cieľom monitorovať ďalší pokrok dosiahnutý členskými štátmi a zlepšiť kvalitu. Toto sú niektoré ďalšie osobitné odporúčania určené členských štátom: - Belgicko: Je potrebný ďalší pokrok pokiaľ ide o pokrytie priamych zdrojov, najmä v prípade kategórie D62, pre ktorú nie je splnené kritérium 90 % (87%). - Česká republika: Musí byť zabezpečená zhoda medzi štvrťročnými a ročnými údajmi. Úrok sa má konsolidovať štvrťročne za všetky časové rady. Víta sa pokrok v postupnom začleňovaní zlepšených štvrťročných zdrojov. - Dánsko: Žiadne osobitné pripomienky, okrem potreby časom zabezpečiť zhodu medzi štvrťročnými a ročnými štatistikami. - Estónsko: Údaje boli predložené iba nedávno. Eurostat v súčasnosti analyzuje poskytnuté informácie a bude sa zaoberať problematikou, ak sa zistia problémy. - Grécko: Odporúča sa ďalej rozpracovať základné zdroje a zlepšiť kvalitu. Vplyv revízií bol významný po dvoch rokoch a aj v štvrtom štvrťroku v prípade troch predchádzajúcich štvrťrokov. - Španielsko: Eurostatu musia by oznámené chýbajúce časové rady a z tohto hľadiska je potrebné vypracovať akčný plán. - Francúzsko: Očakáva sa ďalší pokrok, pokiaľ ide o zvýšenie pokrytia priamych zdrojov. Pokrytie priamych informácií predstavuje v prípade D.62 85 %. V prípade ostatných transakcií ESA 95, na ktoré sa vzťahuje nariadenie 1221/2002, sa priame zdroje okrem iného používajú najmä na D.1, D.4 (výdavky) a P.1. - Írsko: Eurostatu by sa mal predložiť metodický opis národných postupov pre transakcie ESA 95, na ktoré sa vzťahuje nariadenie 1221/2002. Očakáva sa ďalší pokrok pri rozšírení pokrytia priamych zdrojov. Kritérium 90 % podľa nariadenia 264/2000 nie je splnené v prípade kategórie sociálne dávky, D62 (75 %). Musí sa zabezpečiť zhoda medzi štvrťročnými a ročnými údajmi. - Taliansko: očakáva sa ďalší pokrok, pokiaľ ide o zhodu medzi predbežnými a definitívnymi štatistickými údajmi. - Cyprus: Eurostatu by mali byť predložené chýbajúce časové rady a na tento účel sa musí vypracovať akčný plán. Očakáva sa ďalší pokrok pokiaľ ide o zabezpečenie dostupnosti štvrťročných základných zdrojov pre miestnu správu. - Lotyšsko: musí sa dosiahnuť ďalší pokrok pokiaľ ide o zhodu medzi predbežnými a definitívnymi štatistickými údajmi. - Litva: Eurostatu sa musia predložiť chýbajúce časové rady a musia sa zodpovedajúcim spôsobom vypracovať plány. Musí sa ďalej zlepšiť včasnosť predkladania údajov. - Luxembursko: Eurostatu sa musia predložiť chýbajúce časové rady a je potrebné vypracovať akčný plán. Očakáva sa ďalšie zlepšenie využívania základných zdrojov štvrťročných údajov týkajúcich sa miestnej správy. Vplyv revízií bol významný po dvoch rokoch a tiež v štvrtom štvrťroku v prípade troch predchádzajúcich štvrťrokov. V tejto oblasti by sa mala zvýšiť kvalita. - Maďarsko: Eurostatu sa musia predložiť chýbajúce časové rady a je potrebné vypracovať akčný plán. Mala by sa ďalej zlepšiť včasnosť predkladania údajov. Očakáva sa ďalšie zlepšenie využívania základných zdrojov štvrťročných údajov týkajúcich sa miestnej samosprávy. Vplyv revízií bol významný pri analýze revízií troch predchádzajúcich štvrťrokov vykonaných v štvrtom štvrťroku a v tejto oblasti by sa mala posilniť kvalita. - Malta: Eurostatu sa musia predložiť chýbajúce časové rady a je potrebné vypracovať akčný plán. - Holandsko: očakáva sa ďalší pokrok, aby došlo k postupného začleneniu zlepšených štvrťročných základných zdrojov. - Rakúsko: Vplyv revízií bol významný po dvoch rokoch a tiež v štvrtom štvrťroku v prípade troch predchádzajúcich štvrťrokov. Z tohto hľadiska by sa mala zlepšiť kvalita. Očakáva sa ďalší pokrok, aby došlo k postupnému začleneniu zlepšených štvrťročných základných zdrojov. - Poľsko: Je potrebné zabezpečiť zhodu medzi štvrťročnými a ročnými údajmi v určitom čase. Existujú výrazné rozdiely v prípade takmer všetkých ukazovateľov za obdobie rokov 1995 – 2000. Očakáva sa ďalšie zlepšenie výberu štvrťročných základných zdrojov. Vplyv revízií bol významný v štvrtom štvrťroku v prípade troch predchádzajúcich štvrťrokov a z tohto hľadiska by sa mala zlepšiť kvalita. - Portugalsko: Je potrebné ďalej zlepšovať zber štvrťročných údajov od regionálnych a miestnych samospráv, najmä pokiaľ ide o zber v prípade P.51. - Slovinsko: Eurostatu sa musia predložiť chýbajúce transakcie ESA 95 a mali by sa zrealizovať plány predloženia týchto informácií Eurostatu v roku 2006. - Slovensko: Mala by sa zabezpečiť zhoda medzi štvrťročnými a ročnými údajmi, a mali by najmä konsolidovať D4, D7 a D9. Očakáva sa ďalšie zlepšenie odhadov prírastkových údajov poskytovaných štvrťročne. - Švédsko: Eurostatu sa musia oznámiť chýbajúce časové rady a je potrebné vypracovať akčný plán. Musí sa dosiahnuť ďalší pokrok pri výbere štvrťročných základných zdrojov, najmä v prípade fondov sociálneho zabezpečenia. Je potrebné ďalšie zlepšenie ročnej a štvrťročnej konsolidácie D.4. Musí sa vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie zhody medzi predbežnými a definitívnymi štatistickými údajmi. - Spojené kráľovstvo: Je potrebné zabezpečiť zhodu medzi štvrťročnými a ročnými údajmi v určitom čase a ďalej zlepšiť dostupnosť základných zdrojov štvrťročných údajov týkajúcich sa miestnej samosprávy. [1] Na internetovej stránke: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf [2] Na internetovej stránke: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf [3] Obsah štvrťročných nefinančných účtov pre verejnú správu bol vymedzený odkazom na zoznam transakcií ESA 95, ktoré predstavujú výdavky a príjmy verejnej správy. [4] Pozri aj internetovú stránku záujmovej skupiny Eurostatu CIRCA „Kvalita v štatistike“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [5] V niektorých členských štátoch, napríklad, v Belgicku, Litve, Holandsku alebo Luxembursku, zostavuje štvrťročné nefinančné aj finančné účty pre verejnú správu tá istá inštitúcia. [6] Európske spoločenstvá (2002), Príručka o zostavovaní štvrťročných daní a sociálnych platieb, Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev. [7] Dánsko informovalo Eurostat vopred v decembri 2004 aj v marci 2005. [8] V prípade posledných troch predložení údajov. [9] Revidovaný program predkladania údajov ESA 95 má nadobudnúť účinnosť v roku 2006. [10] Priemerný rozdiel týchto: druhý štvrťrok 2005 mínus druhý štvrťrok 2003, prvý štvrťrok 2005 mínus prvý štvrťrok 2003, štvrtý štvrťrok 2004 mínus štvrtý štvrťrok 2002, tretí štvrťrok 2004 mínus tretí štvrťrok 2002, druhý štvrťrok 2004 mínus druhý štvrťrok 2002 a prvý štvrťrok 2004 mínus prvý štvrťrok 2002. [11] Otázka revízií sa ďalej analyzuje v rámci položky 6, presnosť a spoľahlivosť. [12] Znamienko mínus znamená rastúci deficit. [13] Prerušenia štatistických časových radov nastávajú vtedy, keď dôjde k zmene v normách na definovanie a sledovanie ukazovateľa v čase. Takéto zmeny môžu byť výsledkom jedinej zmeny alebo kombinácie rôznych zmien kedykoľvek v časovom období sledovania ukazovateľa. Medzi osobitné príčiny prerušení štatistických časových radov patria zmeny v používaných klasifikáciách, definíciách ukazovateľa, rozsahu, atď. ( v OECD, Glosár štatistických pojmov ).