EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 6. 2018 COM(2018) 507 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o priebežnom hodnotení implementácie programu Spravodlivosť na roky 2014 – 2020



{SWD(2018) 356 final}

{SWD(2018) 357 final}



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o priebežnom hodnotení implementácie programu Spravodlivosť na roky 2014 – 2020 V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa ustanovuje vytvorenie európskeho priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti založeného na vzájomnom uznávaní súdnych rozhodnutí a vzájomnej dôvere medzi členských štátmi, v ktorom sa osoby môžu voľne pohybovať a spoľahnúť sa na rešpektovanie základných práv, ako aj spoločných zásad (ako je napríklad nediskriminácia, rodová rovnosť, účinný prístup k spravodlivosti pre všetkých, právny štát a dobre fungujúce nezávislé justičné systémy). Tieto ambiciózne ciele stanovené v zmluve potvrdila aj Európska rada v Štokholmskom programe . Vytvorenie Európy práva a spravodlivosti je jednou z politických priorít EÚ a program Spravodlivosť na roky 2014 – 2020 je jedným z nástrojov, ktorý prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa. V tejto správe sa uvádzajú výsledky dosiahnuté na základe programu Spravodlivosť v polovici obdobia a kvalitatívne a kvantitatívne aspekty implementácie programu, ako sa vyžaduje v článku 14 ods. 2 písm. b) nariadenia, ktorým sa ustanovuje program Spravodlivosť na roky 2014 – 2020 . Referenčným obdobím pre priebežné hodnotenie je prvá polovica implementácie programu od roku 2014 do polovice roku 2017. Hodnotenie sa vzťahuje na ročné pracovné programy na roky 2014, 2015 a 2016. Ročný pracovný program na rok 2017 sa na druhej strane analyzoval hlavne z hľadiska koncepcie a štruktúry, nie však z hľadiska vykonania. Táto správa vychádza zo zistení z hodnotenia, ktoré pripravila Európska komisia, pričom sa opiera o externé hodnotenie. 1.Úvod a súvislosti Program spravodlivosť na obdobie rokov 2014 – 2020 bol ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1382/2013. V nariadení sa stanovuje jeho všeobecný cieľ, ktorým je: ·prispieť k ďalšiemu rozvoju európskeho priestoru spravodlivosti založenému na vzájomnom uznávaní a vzájomnej dôvery, najmä podporou justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach. Jeho špecifickými cieľmi sú: ·zjednodušenie a podpora justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach, ·podpora a presadzovanie odbornej justičnej prípravy odborníkov (napríklad sudcov, prokurátorov, notárov, zamestnancov väzníc a advokátov) zameranej na nástroje EÚ v občianskych a trestných veciach, základné práva, justičnú etiku a právny štát vrátane jazykovej odbornej prípravy v oblasti právnej terminológie s cieľom posilniť spoločnú právnu a justičnú kultúru, ·uľahčenie účinného prístupu k spravodlivosti pre všetkých vrátane presadzovania a podpory práv obetí trestných činov, ako aj procesných práv podozrivých a obvinených osôb v trestnom konaní, ·podpora iniciatív v oblasti protidrogovej politiky, pokiaľ ide o aspekty justičnej spolupráce a predchádzania trestnej činnosti, ak sa na tento druh iniciatív nevzťahuje Fond pre vnútornú bezpečnosť zameraný na finančnú podporu v oblastiach policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia alebo program Zdravie pre rast. Program implementuje Európska komisia prostredníctvom priameho centralizovaného riadenia. Z geografického hľadiska je program otvorený pre všetky členské štáty EÚ (Spojené kráľovstvo a Dánsko sa nezúčastňujú), ale aj pre štáty Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore, pre kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii, pokiaľ s Úniou uzatvoria dohodu, v ktorej sa stanovia podrobnosti ich účasti na programe. Albánsko sa k programu pripojilo od roku 2017.

2.Kľúčové prvky a implementácia programu Podľa článku 6 nariadenia sa z programu financuje široká škála činností, ako sú analytické činnosti, vzájomné využívanie poznatkov, spolupráca, činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia a šírenie informácií, vzdelávacie činnosti a opatrenia na podporu hlavných aktérov, ktorých činnosti prispievajú k plneniu jeho špecifických cieľov. Program podporuje organizácie pôsobiace v oblasti justičnej spolupráce, odbornej justičnej prípravy, prístupu k spravodlivosti a protidrogovej prevencie v celej Európe, ako sú napríklad európske siete, verejné alebo súkromné organizácie, ktoré sú zvyčajne neziskové, národné, regionálne a miestne orgány v členských štátoch EÚ, mimovládne organizácie, univerzity a výskumné inštitúcie, ako aj medzinárodné organizácie. Pokiaľ ide o cieľové skupiny, myslené ako skupiny, ktoré môžu z implementácie programu ťažiť priamo (účasťou na činnostiach v rámci projektov programu Spravodlivosť) alebo nepriamo, patria medzi ne potenciálne všetci občania EÚ, keďže program Spravodlivosť sa zameriava na vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti, v ktorom sú si všetci občania vedomí svojich práv a dokážu si ich uplatňovať. Ako sa stanovuje v nariadení, program využíva granty na akcie, granty na prevádzku a činnosti verejného obstarávania ako hlavné mechanizmy financovania s cieľom podporiť opatrenia súvisiace s jeho cieľmi. 2.1.Špecifické ciele programu ·Špecifický cieľ č. 1: Justičná spolupráca Program podporuje činnosti, ktoré prispievajú k účinnému a koherentnému uplatňovaniu acquis EÚ týkajúceho sa justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach, a to aj prostredníctvom zintenzívnenia a/alebo zlepšenia zhromažďovania údajov a štatistík o uplatňovaní acquis EÚ. Financované činnosti takisto prispievajú k presadzovaniu nástrojov EÚ a súdnych rozhodnutí, najmä tých, ktoré vyplývajú z cezhraničných sporov. Okrem toho sa z programu financujú projekty zamerané na zlepšenie výmeny informácií medzi odborníkmi s cieľom podporiť operačnú spoluprácu a vzájomnú dôveru v EÚ. ·Špecifický cieľ č. 2: Odborná justičná príprava Program podporuje opatrenia, ktorými sa podnecuje odborná príprava odborníkov z oblasti justície v oblasti práva EÚ vrátane jazykovej odbornej prípravy v oblasti právnej terminológie, a to s cieľom posilniť spoločnú právnu a justičnú kultúru v EÚ. Odborná justičná príprava môže zahŕňať „základné“ prvky, napríklad jazykové zručnosti a terminológiu, a špecializovanejšie aspekty, napríklad semináre zamerané na špecifické aspekty občianskeho i trestného práva, elektronické učenie sa a výmenu zamestnancov a skúseností. Financované činnosti podporujú hlavne odbornú prípravu členov súdnictva a justičných zamestnancov, ale aj ďalších osôb vykonávajúcich právnické povolanie, ktoré sa zúčastňujú na výkone justície, ako aj vytváranie nástrojov pre poskytovateľov odbornej prípravy. ·Cieľ č. 3: Prístup k spravodlivosti Cieľom opatrení financovaných v tejto oblasti je poskytnúť občanom EÚ účinné prostriedky nápravy v prípade porušenia práva EÚ, najmä v prípadoch, keď sú vnútroštátne postupy pre občanov príliš zložité na to, aby sa mohli uplatniť. Konkrétne program podporuje využívanie ďalších typov prostriedkov nápravy a iných prostriedkov vytvorených v EÚ, ktoré môžu poskytnúť rýchle, efektívne a menej nákladné riešenie pre spory, ako to umožňuje napríklad Európsky portál elektronickej justície. Zameriava sa aj na podnecovanie úzkej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi alebo správnymi orgánmi, čo je osobitne dôležité pre účinnosť určitých práv EÚ. ·Cieľ č. 4: Protidrogová politika V oblasti protidrogovej politiky program Spravodlivosť podporuje iniciatívy, ktoré sa zameriavajú na justičnú spoluprácu a predchádzanie trestnej činnosti. Medzi hlavné priority patrí podpora praktického uplatňovania výskumu súvisiaceho s drogami, podpora organizácií občianskej spoločnosti a kľúčových zainteresovaných strán, rozširovanie vedomostnej základne, ako aj tvorba inovatívnych metód na riešenie fenoménu nových psychoaktívnych látok. 2.2.Rozpočet Prvotný celkový rozpočet programu Spravodlivosť na obdobie rokov 2014 – 2020 je 377 604 000 EUR. Najvyššia miera záväzkov sa dosiahla v roku 2016 (94,60 %). V rámci ročných pracovných programov na roky 2014 – 2016 je naplánovaných 143 miliónov EUR. Podľa dostupných zdrojov celkový požadovaný a viazaný príspevok EÚ stále nedosiahol plánovanú sumu (pozri tabuľku č. 1). Vo všeobecnosti väčšina zdrojov alokovaných na granty bola viazaná (s mierou záväzkov približujúcou sa úrovni 90 %), avšak miera záväzkov pre činnosti verejného obstarávania bola oveľa nižšia, pohybujúca sa okolo 60 % – 70 %. Tabuľka č. 1: Ročné záväzky programu na roky 2014 –2016

Rok Viazaná suma (EUR) 2014 36 671 240,16 2015 39 675 719,11 2016 47 535 032,81 Roky 2014 – 2016 spolu 123 881 992,08 Zdroje: Ročné monitorovacie správy (správy o implementácii ročných pracovných programov a údaje Sygma za rok 2016). Konkrétne, rozpočtové prostriedky viazané na granty boli rozdelené medzi špecifické ciele programu, ako vyplýva z grafu č. 1. Zdroj: Monitorovacie správy ročných pracovných programov na roky 2014 a 2015, projektová databáza za rok 2016. AG (grant na akciu), OG (grant na prevádzku), PROC (obstarávanie), JCOO (justičná spolupráca), JTRA (odborná justičná príprava), JACC (prístup k spravodlivosti), JDRU (protidrogová politika). Osobitné ciele týkajúce sa „protidrogovej politiky“ a „odbornej justičnej prípravy“ sú z hľadiska viazaných výdavkov najviac zosúladené s príslušnými ročnými pracovnými programami, pričom špecifický cieľ týkajúci sa „odbornej justičnej prípravy“ takisto dosiahol najvyššiu mieru záväzkov. Miera záväzkov špecifického cieľa týkajúceho sa „účinného prístupu k spravodlivosti“ bola pôvodne pomerne nízka; situácia sa však v priebehu rokov zlepšovala. Napokon, špecifický cieľ s najväčším rozdielom medzi plánovanými a viazanými zdrojmi sa týkal justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach, a to z dôvodu spoliehania sa vo veľkej miere na činnosti verejného obstarávania. 2.3.Prijaté žiadosti a vybrané projekty Z údajov za roky 2014 a 2015 týkajúcich sa grantov na akcie i grantov na prevádzku vyplýva, že v prípade iniciatív v oblasti špecifického cieľa týkajúceho sa protidrogovej politiky dopyt po financovaní výrazne prevýšil ponuku (pozri graf č. 2). Zdroj: Výročné správy o implementácii ročných pracovných programov na roky 2014 a 2015, analýza pridelených projektov v roku 2016 a údaje Sygma (úplné údaje za rok 2016 nie sú dostupné). JCOO (justičná spolupráca), JTRA (odborná justičná príprava), JACC (prístup k spravodlivosti), JDRU (protidrogová politika). V priemere sa miera prideľovania – v prípade výziev na predkladanie návrhov v rokoch 2014 a 2015 –vo vzťahu k takmer všetkým špecifickým cieľom pohybovala na úrovni medzi približne 16 % a 47 %rámci cieľov týkajúcich sa justičnej spolupráce a odbornej justičnej prípravy boli však granty pridelené takmer polovici predložených žiadostí.

Vo vzťahu k takmer všetkým špecifickým cieľom bol za rok 2015 zaznamenaný mierny pokles počtu prijatých žiadostí o grant (a tým pridelených grantov). Navyše bol v prípade výziev na predkladanie návrhov v roku 2016 zaznamenaný významný pokles žiadostí (takmer 51 %): celkovo bolo prijatých iba 127 žiadostí o granty na akcie v porovnaní s 262 žiadosťami v rámci výziev v roku 2015. Čiastočne to vysvetľuje začatie prevádzky účastníckeho portálu, ktorý nie je podľa výsledkov hodnotenia prispôsobený typickým žiadateľom v rámci programu Spravodlivosť (akými sú napríklad organizácie odbornej prípravy), keďže portál bol pôvodne navrhnutý so zreteľom na výskumné inštitúcie a objemné granty. Bez ohľadu na tento pokles počtu žiadostí počet projektov v rámci štyroch špecifických cieľov, ktorým boli granty pridelené, bol vo všeobecnosti stabilný a v prípade projektov justičnej spolupráce sa dokonca výrazne zvýšil. Daný pokles okrem toho viedol k zvýšeniu miery prideľovania. 2.4.Hlavné výsledky dosiahnuté v rámci programu Zavedenie systému ukazovateľov pre súčasný program Spravodlivosť sa osvedčilo ako vhodný prostriedok na meranie výsledkov dosiahnutých v rámci programu. Ukazovateľ týkajúci sa „odbornej justičnej prípravy“ sa meria na základe počtu a percentuálneho podielu členov súdnictva a justičných zamestnancov, ktorí sa zúčastnili na vzdelávacích činnostiach, výmeny pracovníkov, študijných návštev, workshopov a seminárov financovaných z programu. Ukazovatele týkajúce sa „justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach“ sa zameriavajú na zjednodušené uplatňovanie nástrojov na európskej úrovni v oblasti trestného práva (priemerný čas odovzdávacieho postupu pri európskom zatykači) a na používanie IT systémov (počet výmen informácií v Európskom informačnom systéme registrov trestov). Ukazovatele týkajúce sa „prístupu k spravodlivosti“ sa podobne zameriavajú na úlohu IT systémov (počet kliknutí na Európskom portáli elektronickej justície), ako aj na problém práv obetí (počet organizácií na podporu obetí podľa jednotlivých členských štátov). Napokon, ukazovatele týkajúce sa „protidrogovej politiky“ sa zameriavajú na počet nových psychoaktívnych látok, ktoré sú predmetom výskumu, a počet užívateľov opioidov v rámci protidrogovej liečby. Pokiaľ ide o dosiahnutie všeobecného cieľa programu (ktorým je konkrétne „prispieť k ďalšiemu rozvoju európskeho priestoru spravodlivosti založeného na vzájomnom uznávaní a vzájomnej dôvere, a to najmä podporou justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach“), hlavný ukazovateľ (t. j. percentuálny podiel odborníkov z oblasti práva, ktorí sa zúčastnili na odbornej príprave – a to nielen prostredníctvom tohto programu – v oblasti práva EÚ alebo práva iných členských štátov vrátane civilného súdnictva, trestného súdnictva a základných práv) preukázal trvalo výrazný pokrok smerom k dosiahnutiu tohto cieľa (t. j. 700 000 odborníkov z oblasti práva, ktorí sa zúčastnia na odbornej príprave do roku 2020). Počet odborníkov z oblasti práva, ktorí sa zúčastnili na odbornej príprave, sa medzi rokmi 2013 a 2016 neustále zvyšoval, pričom cieľ na rok 2020 bol už v roku 2017 takmer splnený. Navyše, aj hlavný ukazovateľ, ktorý sa používa na meranie úrovne dosiahnutia špecifického cieľa týkajúceho sa odbornej justičnej prípravy (t. j. počet a percentuálny podiel členov súdnictva a justičných zamestnancov, ktorí sa zúčastnili na vzdelávacích činnostiach, výmene pracovníkov, študijných návštevách, workshopoch a seminároch financovaných z programu), ukázal významný pokrok, pričom cieľ, aby sa do roku 2020 zúčastnilo na odbornej príprave 20 000 osôb z praxe (pre Komisiu celkovo), sa dosiahol už v roku 2015. V tejto súvislosti bol program Spravodlivosť najvýznamnejším príspevkom k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa odbornej prípravy stanovených na rok 2020. Počet justičných zamestnancov, ktorí sa každoročne zúčastnia na odbornej príprave v rámci programu Spravodlivosť, je v roku 2016 približne 14 000 (údaje za rok 2017 ešte nie sú k dispozícii). Všetky tieto dosiahnuté výsledky odzrkadľujú prioritu programu týkajúcu sa odbornej justičnej prípravy. Pokiaľ ide o špecifické ciele programu, ukazovatele vo všeobecnosti náležite odzrkadľujú priority pre každý špecifický cieľ, pričom sú merateľné vo vzťahu k ich východiskovej hodnote. Okrem toho na základe vykonaného hodnotenia bol vo viacerých oblastiach zaznamenaný výrazný pokrok, nakoľko naplnenie niektorých cieľov je takmer na dosah. Z konkrétnejšieho hľadiska možno významné dosiahnuté výsledky pozorovať vo vzťahu k špecifickému cieľu týkajúcemu sa „justičnej spolupráci v civilných a trestných veciach“, v prípade ktorého je pravdepodobné, že cieľ na rok 2020 (t. j. počet výmen informácií v Európskom informačnom systéme registrov trestov) sa dosiahne. Navyše, pokiaľ ide o špecifický cieľ týkajúci sa „prístupu k spravodlivosti“, cieľ na rok 2020 (t. j. počet kliknutí na Európsky portál elektronickej justície a počet organizácii na ochranu obetí s vnútroštátnym pokrytím) už prekročil stanovené ciele. Niekedy je však zložité merať vybrané ukazovatele, keďže sú napríklad ovplyvnené vonkajšími faktormi (ako je napríklad rôzny stupeň implementácie smerníc EÚ na vnútroštátnej úrovni, rozličné vnútroštátne politické priority a mimoriadne udalosti, makroekonomické podmienky atď.), a preto je ťažké presne odhadnúť príspevok programu k ich plneniu. Stále existuje priestor na ďalšie zlepšenie, a to aj z dôvodu nedostatku vhodných nástrojov (napr. neexistuje prieskum spokojnosti, ktorý by pomohol vyhodnotiť pohľad účastníkov, ktorí sa zúčastnili na vzdelávacích činnostiach). Navyše, niektoré ukazovatele týkajúce sa napríklad geografického pokrytia programu nezachytávajú určitú súvisiacu dynamiku, ako je napríklad to, že v rámci programu mali doteraz prevahu prijímatelia z malého počtu členských štátov. 2.5.Účastníci a partnerstvá Údaje získané v rámci priebežného hodnotenia naznačujú, že program je úspešný, pokiaľ ide o pritiahnutie väčšieho počtu nadnárodných partnerstiev, čo je jeden z kľúčových vektorov, prostredníctvom ktorého sa podporuje oblasť spravodlivosti Európe. Podľa prijímateľov mali partnerstvá vytvorené prostredníctvom grantov na prevádzku a grantov na akcie v rámci programu Spravodlivosť priaznivý účinok na schopnosti dotknutých organizácií, najmä na ich schopnosť zaručiť udržateľnosť výsledkov a vykonávať projekty. Prostredníctvom grantov na prevádzku sa z programu financujú najmä európske siete pôsobiace v oblastiach zjednodušenia a podpory justičnej spolupráce v civilných a/alebo trestných veciach a prístupu k spravodlivosti, ktoré podpísali rámcové dohody o partnerstve s Komisiou. Viacero organizácií zúčastňujúcich sa na programe Spravodlivosť pôsobí aj v rámci programu Práva, rovnosť a občianstvo. Zdá sa teda, že program Spravodlivosť uľahčil rast trvalých európskych sietí v oblasti justičnej politiky a že štruktúrované siete spolupráce existujú aj vo vzťahu k iným programom financovania z prostriedkov EÚ. Vyšlo však najavo, že do programu Spravodlivosť neboli zapojené všetky členské štáty rovnomerným spôsobom. Približne 25 % všetkých prijímateľov pochádza z Talianska alebo Belgicka a približne polovica partnerských organizácií pochádza z piatich krajín. Zostávajúcich 50 % sú organizácie zo zostávajúcich 21 členských štátov. To má za následok nerovnomerné rozdelenie zdrojov programu, najmä vo vzťahu k organizáciám v členských štátoch v strednej a východnej Európe.

3.Čo sa dosiahlo prostredníctvom programu Spravodlivosť? Ako preukázalo hodnotenie, program Spravodlivosť funguje v polovici obdobia vo vzťahu k jeho špecifickým cieľom vo všeobecnosti dobre, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť, relevantnosť, koherentnosť, komplementárnosť, ako aj synergie a pridanú hodnotu EÚ. Potrebné sú zlepšenia, najmä pokiaľ ide o jeho aspekt spravodlivosti. 3.1.Účinnosť Z analýzy ukazovateľov vyplynulo, že významný pokrok sa dosiahol v niekoľkých oblastiach, keďže v prípade niektorých cieľov je ich dosiahnutie na dosah a ďalšie ciele už boli splnené. Preto program Spravodlivosť na základe pokroku v rámci jeho špecifických cieľov pozitívne prispieva k všeobecnému cieľu programu. Špecifické programové ukazovatele sú vhodné na monitorovanie pokroku smerom k dosiahnutiu cieľov programu, niekedy je však zložité ich merať alebo si vyžadujú určité zlepšenia. Celkovo je program Spravodlivosť na roky 2014 – 2020 v porovnaní s tromi predchádzajúcimi programami (konkrétne program Civilná justícia, program Trestná justícia a program Protidrogová prevencia a informovanosť) všeobecne vnímaný žiadateľmi, prijímateľmi a zainteresovanými stranami ako zlepšenie, a to tak z hľadiska lepšieho politického zamerania, ako aj z hľadiska lepšieho zapojenia vhodných skupín zainteresovaných strán. Vzhľadom na rozsah všeobecného cieľa programu malo na jeho účinnosť vplyv viacero vonkajších faktorov, napríklad migračná kríza (pokiaľ ide napríklad o špecifický cieľ týkajúci sa „prístupu k spravodlivosti“) a vo všeobecnosti nerovnomerné tempo, akým členské štáty transponujú a presadzujú acquis EÚ. To však neoslabuje jeho intervenčnú logiku a jeho operačnú flexibilitu: ročné pracovné programy možno ľahko prispôsobiť vznikajúcim potrebám v oblasti justície (k tomu pozri viac v časti „Relevantnosť“). Napokon, v porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 sa udržateľnosť projektov (s ich výsledkami a výstupmi) po skončení ich životného cyklu stáva čoraz dôležitejším faktorom, ktorý je potrebné zohľadniť v procese hodnotenia. Udržateľnosť v súvislosti s projektmi zameranými na vytváranie nástrojov/výstupov však môže byť zložitejšia, keďže v týchto prípadoch udržateľnosť závisí od toho, či organizácie, ktoré implementovali projekty, môžu získať dostatočné zdroje na zachovanie nástrojov po vyčerpaní finančných prostriedkov EÚ. 3.2.Efektívnosť Program Spravodlivosť bol vo vzťahu k opatreniam, ktoré sa z neho doteraz financovali, nákladovo efektívny. Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že vnímanie efektívnosti programu prijímateľmi je kladné. To platí pre program ako celok, ale najmä pre špecifický cieľ týkajúci sa odbornej justičnej prípravy. Kľúčovým výsledkom dosiahnutým v rámci programu v porovnaní s jeho predchodcami bolo nižšie zaťaženie prijímateľov, pokiaľ ide o čas a finančné zdroje. Napriek tomu stále existuje priestor na zlepšenie z hľadiska zmierňovania požiadaviek a záväzkov, aby sa zabezpečila ešte vyššia efektívnosť programu pri jeho implementácii (k tomu pozri viac v časti „Priestor na zjednodušenie“). Podľa prijímateľov sú súčasné nástroje (granty na akcie, granty na prevádzku a činnosti verejného obstarávania) vhodné pre potreby programu, a preto použitie alternatívnych a inovatívnych nástrojov financovania nie je potrebné. Efektívnosť ich implementácie by sa však mala naďalej zlepšovať, najmä vo vzťahu k činnostiam verejného obstarávania, aby sa zabezpečilo skutočné využitie pridelených finančných prostriedkov. 3.3.Relevantnosť

Podľa všetkých opýtaných prijímateľov má program vysokú relevantnosť, pokiaľ ide o riešenie potrieb vybraných cieľových skupín. Jednou z kľúčových čŕt programu bola jeho schopnosť prispôsobiť a modifikovať priority vo svetle vznikajúcich potrieb. Napríklad po sérii teroristických útokov v Európe boli vydané dve výzvy s cieľom bojovať proti radikalizácii väzňov vo väzniciach. Uvedené možno dosiahnuť vďaka jedinečnej štruktúre programu Spravodlivosť, keďže program bol navrhnutý so širokými špecifickými cieľmi, a to vzhľadom na skutočnosť, že sa v ňom zlúčili tri programy z predchádzajúceho programového obdobia. Všeobecný cieľ a špecifické ciele umožňujú Komisii prispôsobiť program vyvíjajúcim sa potrebám v rámci EÚ, najmä pokiaľ ide o justičnú spoluprácu. Špecifický cieľ týkajúci sa iniciatív v oblasti protidrogových politík je však niekedy ťažké zosúladiť s ostatnými prioritami programu, ako je napríklad justičná spolupráca a prístup k spravodlivosti, keďže pôsobnosť preventívnych politík súvisiacich s drogami je zvyčajne širšia. Vo všeobecnosti sú však potreby identifikované v čase prijatia programu stále aktuálne a relevantné, najmä vo vzťahu k všeobecnému cieľu ďalej rozvíjať európsky priestor spravodlivosti založený na vzájomnom uznávaní a vzájomnej dôvere. Pokiaľ ide o potreby zainteresovaných strán, stále existuje priestor na ďalšie zvýšenie relevantnosti programu prostredníctvom systematických analýz podľa hlavného typu zainteresovaných strán, ako aj podľa špecifického cieľa a jednotlivých členských štátov, a to s cieľom zabezpečiť, aby priority týkajúce sa každého špecifického cieľa pre každú výzvu, ako sa stanovujú v ročných pracovných programoch, boli v súlade so súčasnými kľúčovými potrebami zainteresovaných strán. Program by okrem toho mohol zahŕňať dodatočné cieľové skupiny, ktoré sú dôležité pre dosiahnutie jeho všeobecného cieľa. Medzi tieto skupiny patria zamestnanci v regulačných agentúrach, mladí odborníci z oblasti justície a študenti a odborníci z oblasti justície v kandidátskych krajinách a krajinách v rámci pôsobnosti európskej susedskej politiky. V rámci právneho základu programu Spravodlivosť to však v súčasnosti nie je možné. 3.4.Koherentnosť, komplementárnosť a synergie Program predstavuje primeranú úroveň koherentnosti a komplementárnosti s ostatnými nástrojmi, programami a opatreniami EÚ (napríklad existuje veľmi vysoká úroveň koherentnosti s Európskou agendou pre spravodlivosť 2020 ), pričom riziko duplicity alebo nekoherentnosti je veľmi nízke. Najmä v prípade odbornej justičnej prípravy zlúčenie predchádzajúcich programov zvýšilo koherentnosť s ostatnými iniciatívami EÚ, ako aj vo vzťahu k rôznym vzdelávacím cieľom, a obmedzilo možnosť duplicity tak z hľadiska rozsahu, ako aj z hľadiska financovania. V rámci špecifického cieľa týkajúceho sa prístupu k spravodlivosti existuje silná koherentnosť a komplementárnosť s programom Nástroj na prepájanie Európy v oblasti telekomunikácií, ktorý takisto prispel k rozvoju Európskeho portálu elektronickej justície a e-CODEX-u. Stále existujú určité výnimočné presahy z hľadiska cieľov, cieľových skupín a opatrení ako prirodzený dôsledok širokých cieľov a cieľových skupín, na ktoré sa program vzťahuje, a to od justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach (ide tak v zásade o úplné spektrum justičnej činnosti) až po protidrogovú politiku a odbornú justičnú prípravu, ako aj z dôvodu, že sa zameriava na všetkých občanov EÚ. V každom prípade stále existuje potenciál na posilnenie synergií s ostatnými programami financovania a iniciatívami EÚ. Ide napríklad o prípad oblasti protidrogovej politiky, kde by sa mohla posilniť koordinácia s programom Zdravie pre rast. Podľa opýtaných zainteresovaných strán je koherentnosť s vnútroštátnymi politikami a iniciatívami, ktoré majú podobné ciele a/alebo sa zameriavajú na podobné oblasti, vysoká. Program vypĺňa medzeru zanechanú vnútroštátnymi opatreniami, keďže existujúce vnútroštátne projekty a iniciatívy skôr dopĺňajú program, než by s ním mali byť v rozpore alebo by v ich prípade išlo o duplicitu. Ak majú program Spravodlivosť a vnútroštátne iniciatívy rovnaké (alebo podobné) ciele a cieľové skupiny, vždy medzi nimi existujú rozdiely z hľadiska geografickej pôsobnosti (s rozšírenou pôsobnosťou, pokiaľ ide o cieľové skupiny), dostupných zdrojov a počtu financovaných projektov. Program Spravodlivosť je takisto v súlade s medzinárodnými záväzkami, ako je napríklad Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj Organizácie Spojených národov. Niektoré všeobecné zásady agendy OSN možno prepojiť s cieľmi a oblasťami, na ktoré sa zameriava program Spravodlivosť. Ide o prípad cieľa OSN spočívajúceho v zaistení mieru a bezpečnosti, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom spravodlivých a inkluzívnych spoločností, ktoré zabezpečujú rovnaký prístup k spravodlivosti, účinný právny štát, ako aj transparentné a účinné justičné inštitúcie. Všetky tieto prvky možno považovať za neoddeliteľnú súčasť programu Spravodlivosť tak z hľadiska prístupu k spravodlivosti, ako aj z hľadiska odbornej justičnej prípravy. EÚ je okrem toho stranou Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného a svoju medzinárodnú činnosť v súvislosti s civilnou justíciou uskutočňuje najmä prostredníctvom tejto medzinárodnej organizácie. 3.5.Pridaná hodnota EÚ Všetky získané dôkazy potvrdzujú vysokú pridanú hodnotu zásahu prostredníctvom programu, ktorý sa považuje za fakticky najdôležitejší prvok pre spoľahlivé a účinné dosahovanie cieľov v oblasti spravodlivosti. Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že sa respondenti v prieskume nielen zhodli na tvrdení, že financované činnosti by neboli možné bez zásahu EÚ, ale zároveň aj potvrdili, že rovnaké výsledky by sa v prípade výlučného zásahu členských štátov nedosiahli, pokiaľ ide o vytváranie partnerstiev, realizáciu výstupov, financovanie inovatívnych činností, udržateľnosť výsledkov, a najmä implementácia projektov nadnárodnej veľkosti a rozsahu. Pridaná hodnota EÚ, ktorú predstavuje program Spravodlivosť, je zrejmá predovšetkým pri podpore nadnárodných projektov s európskym rozmerom s cieľom riešiť cezhraničné problémy, ako aj pri poskytovaní finančných zdrojov na financovanie činností v kľúčových oblastiach, ktoré nie sú nevyhnutne medzi prioritami programu členských štátov z dôvodu nedostatku politickej vôle (podľa zainteresovaných strán to platí najmä pre špecifický cieľ týkajúci sa prístupu k spravodlivosti). Podľa opýtaných prijímateľov môže mať program vplyv na vnútroštátne opatrenia v oblastiach, na ktoré sa zameriava, a aspoň v miernom rozsahu ich zosúladiť. Vďaka programu dokážu prijímatelia spolupracovať s partnermi v iných členských štátoch, čo zlepšilo ich vedomosti o otázkach, na ktoré sa program vzťahuje, a ich chápanie, rozšírilo ich prístup a škálu zručností a poskytlo im prístup k príkladom osvedčených postupov a nástrojom vytvoreným v iných členských štátoch. Ako už bolo uvedené, partnerstvá sú kľúčovým prvkom úspechu programu Spravodlivosť a sú prítomné vo väčšine projektov. Nedostatok vnútroštátneho financovania je jednou z hlavných príčin, pre ktorú by činnosti financované z programu neboli v prípade výlučného opatrenia na úrovni členských štátov možné. Platí to najmä pre iniciatívy v oblasti protidrogových politík, kde vnútroštátnym iniciatívam často chýba kľúčový nadnárodný rozmer, ktorý je v tejto oblasti určujúci, a pre odbornú justičnú prípravu na úrovni EÚ, ktorá sa obvykle neposkytuje na vnútroštátnej úrovni. Navyše, program Spravodlivosť zabezpečuje pokračujúce trvanie európskych sietí, ako je napríklad Európska sieť odbornej justičnej prípravy. Vnímaný význam programu možno vysvetliť aj väčším počtom projektov, pre ktoré sa pridelili finančné prostriedky už po troch rokoch, v porovnaní s tromi predchádzajúcimi programami , pričom zvýšenie počtu žiadostí prijatých každoročne od potenciálnych prijímateľov naznačuje, že program je naďalej hlavným zdrojom financovania v celej EÚ.

Okrem toho odborná justičná príprava zohráva v intervenčnej logike programu Spravodlivosť významnejšiu úlohu v porovnaní s predchádzajúcimi programami. Ide o dôležitý krok vpred, aby mal program pridanú hodnotu EÚ, keďže odborná justičná príprava má zásadný význam pre budovanie vzájomnej dôvery, zlepšenie spolupráce medzi justičnými orgánmi a osobami z praxe v členských štátoch, ako aj pre zvýšenie koherentnosti pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ. Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že problémy a oblasti, na ktoré sa program Spravodlivosť zameriava, by si vyžadovali ďalšie opatrenia a zapojenie na úrovni EÚ. Dopyt po opatrení EÚ v týchto oblastiach a skutočnosť, že počet žiadostí v rámci programu stále prevyšuje počet udelených grantov, preukazujú jasný záujem o priority, na ktoré sa program zameriava. 3.6.Spravodlivosť Podpora prierezových priorít týkajúcich sa rodovej rovnosti, práv dieťaťa a práv osôb so zdravotným postihnutím má pre program Spravodlivosť veľký význam a je zakotvená v jej právnom základe. Konkrétne, zásady uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a práv detí sa počas hodnotiaceho procesu hodnotia v rámci kvality návrhov. Problém uplatňovania hľadiska rovnosti sa osobitne spomína v „časti B“ formulára žiadosti. Z hodnotenia však vyplýva, že pokiaľ ide o vypracované projekty, v prípade väčšiny z nich nie sú rodové otázky a rovnosť takmer vôbec hlavnou témou. Odkaz na ženy a rodovú rovnosť sa napriek tomu vyskytuje v päťdesiatich šiestich projektoch, ktoré sa síce stále priamo nezameriavajú na danú záležitosť, avšak tento prvok sa v rámci nich zohľadňuje pri ich vykonávaní. Program Spravodlivosť podporuje práva dieťaťa tak vo fáze tvorby programu (vypracovanie výziev na prekladanie návrhov), ako aj prostredníctvom činností projektov vybraných pre financovanie. Dodržiavanie práv dieťaťa je preto posilnené skutočnosťou, že organizácie žiadajúce o finančné prostriedky (a akýkoľvek z ich partnerov), ktorí budú počas vykonávania projektu pracovať priamo s deťmi, musia Komisii poskytnúť opis svojej politiky na ochranu detí. Navyše, výzvy na predkladanie návrhov financované v rámci programu Spravodlivosť obsahujú témy, ktoré sú relevantné vo vzťahu k predmetnej veci. Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že väčšina respondentov súhlasí s ďalším uplatňovaním a podporou práv dieťaťa v rámci programu. Pokiaľ ide o prioritu týkajúcu sa práv osôb so zdravotným postihnutím, v porovnaní s predchádzajúcimi dvomi programami sa zdá byť viac v úzadí. Medzi financovanými projektmi sa iba jeden priamo zameriaval na osoby so zdravotným postihnutím, a to v rámci špecifického cieľa týkajúceho sa prístupu k spravodlivosti . Pokiaľ ide o potrebu ďalšej podpory práv osôb so zdravotným postihnutím v rámci programu, zainteresované strany majú pomerne jednotné názory, avšak všetky kategórie majú sklon domnievať sa, že aspoň „v miernom rozsahu“ je potrebné tak urobiť. S cieľom pochopiť, ako program podporuje spravodlivosť prostredníctvom financovaných činností, je potrebné získať údaje účastníkov rozčlenené podľa pohlavia, zdravotného postihnutia alebo veku, ako sa vyžaduje v nariadení. K tomu však ešte nedošlo. Napokon, ako už bolo uvedené, v rámci programu by v budúcnosti malo dôjsť k pokusu o vyrovnanejšie rozdelenie zdrojov medzi rôzne cieľové skupiny prijímateľov a členské štáty. 3.7.Priestor pre zjednodušenie V rámci hodnotenia sa neidentifikoval jednoznačný priestor na ďalšie zjednodušenia, pokiaľ ide o spôsob riadenia programu. Súčasný spôsob priameho riadenia sa zdá vzhľadom na rozsah programu primeraný. Napriek zlepšeniam dosiahnutým vďaka súčasnému programu však úradníci Komisie aj opýtaní prijímatelia vyjadrili kritické názory na proces implementovania, a to s osobitným zreteľom na povinnosti rozpočtového riadenia a podávania správ. V rámci uvádzaných dôvodov prijímatelia naznačujú, že finančné vykazovanie je príliš podrobné a neflexibilné v porovnaní s tým, ktoré sa uplatňuje v rámci iných programov EÚ (napr. Horizont 2020, Erasmus+). Pokiaľ ide o administratívne zaťaženie, takmer 70 % prijímateľov a žiadateľov vnímalo pretrvávajúcu náročnosť prípravy návrhov, poskytovania potrebných administratívnych a finančných informácií na účely účasti na výzvach, ako aj požiadaviek na monitorovanie a podávanie správ. Vo všeobecnosti prijímatelia súhlasili s tým, že postupy podávania žiadostí a správ boli zložité a zdĺhavé, avšak uznali, že je pravdepodobne náročné ešte viac ich zjednodušiť vzhľadom na potrebu dodržať povinnosť zodpovednosti za finančné prostriedky EÚ. Podľa prijímateľov by sa trvanie projektov financovaných prostredníctvom programu mohlo predĺžiť, najmä pokiaľ ide o granty na akcie. Konkrétne, predĺženie na tri roky sa považovalo za ideálne, keďže by išlo o časový rámec, ktorý je v súlade s priemerným trvaním vedeckých partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania. Navyše, uvedení prijímatelia uviedli, že by k predĺženiu mohlo dôjsť aj v prípade grantov na prevádzku, aby pokrývali najmenej dva roky (namiesto jedného) s cieľom znížiť administratívne zaťaženie z hľadiska podávania žiadostí a správ. Ročné granty na prevádzku však Komisii umožňujú vykonávať dohľad nad činnosťami financovaných organizácií a umožňujú väčšiu flexibilitu v snahe prispôsobiť prácu prijímateľov vznikajúcim potrebám v ich príslušných oblastiach expertízy. Podľa menších organizácií občianskej spoločnosti sú ďalším kľúčovým problémom ťažkosti spojené s hľadaním požadovaných súm na účely spolufinancovania; a preto by sa prostredníctvom programu Spravodlivosť mohli vo väčšej miere podporovať malé mimovládne organizácie . Aj keď začatie prevádzky nového portálu pre účastníkov najprv spôsobilo určité problémy, v súčasnosti zainteresované strany považujú predkladanie návrhov prostredníctvom portálu pre účastníkov za zlepšenie v porovnaní s predchádzajúcim systémom IT, keďže sa znížil počet dokumentov požadovaných pre kontrolu oprávnenosti, a tým aj súvisiace administratívne zaťaženie. Navyše, po registrácii sa tieto dokumenty nebudú už viac vyžadovať okrem prípadu, že dôjde k zmenám. Keďže však portál pre účastníkov bol navrhnutý so zreteľom na výskumné inštitúcie a objemné granty, vo svojej súčasnej forme sa portál zdá byť nevhodný pre typických žiadateľov v rámci programu Spravodlivosť. Preto v tejto súvislosti existuje priestor pre určité zlepšenia. Napokon, požiadavky a ukazovatele týkajúce sa monitorovania by sa mohli na úrovni programu i na úrovni projektov zjednodušiť a zrýchliť.