SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Smerom k demokratickejším voľbám do Európskeho parlamentu Správa o vykonávaní odporúčaní Komisie z 12. marca 2013 o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu /* COM/2014/0196 final */





1. úvod Ako je stanovené v zmluvách[1], voľby do Európskeho parlamentu sú základným pilierom demokratického procesu v EÚ. Väčšina občanov EÚ sa domnieva, že účasť na voľbách do Európskeho parlamentu je najlepším spôsobom, ako zaistiť, aby si rozhodujúci činitelia EÚ vypočuli ich hlas[2]. Voľby v roku 2014 budú osobitne dôležité. Budú to prvé voľby od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa posilnili demokratické základy Únie a úloha a právomoci Európskeho parlamentu. Tiež sa konajú v kľúčovom okamihu pre Európsku integráciu a v situácii, keď EÚ prijíma rozhodujúce opatrenia na prekonanie krízy s ďalekosiahlymi dôsledkami pre občanov. Na základe výsledkov tohtoročných volieb do Európskeho parlamentu sa prijmú rozhodnutia, ktoré budú dôležité pre ďalší vývoj EÚ. Viac než kedykoľvek predtým je dôležité, aby občania EÚ volili vo veľkom počte. Je preto potrebné prijať rozhodné kroky na preklenutie priepasti medzi politikou EÚ a občanmi. Občania odovzdajú svoje hlasy len vtedy, ak budú vidieť, že majú možnosť voľby a že svojím hlasom dokážu niečo zmeniť[3]. Spoločným cieľom všetkých európskych inštitúcií je posilnenie transparentnosti európskeho demokratického procesu a dosiahnutie väčšieho stotožnenia európskych voličov s týmto procesom. Komisia prijala 12. marca 2013 odporúčanie 2013/142/EÚ o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu[4], ktoré bolo určené členským štátom a európskym a národným politickým stranám. Európsky parlament takisto prijal v tomto smere uznesenia[5]. Odporúčanie 2013/142/EÚ bolo rozdelené na dve hlavné oblasti: Prvý súbor odporúčaní bol zameraný na posilnenie transparentnosti volieb a demokratickej legitimity rozhodovacieho procesu v Únii. Komisia odporučila, aby boli voliči pred voľbami informovaní o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám. Národné a európske politické strany by takisto mali určiť svojho kandidáta na predsedu Európskej komisie a podrobne predstaviť programy týchto kandidátov. Národné politické strany by mali využiť svoje mediálne vystúpenia na informovanie o kandidátovi ich strany a o jeho programe. Takýmito opatreniami by sa vytvorili praktické a viditeľné väzby medzi hlasovaním občanov a európskymi politickými stranami. Posilnila by sa nimi demokratická legitimita rozhodovacieho procesu v EÚ a podporila skutočná celoeurópska diskusia o vízii, ktorú majú jednotliví kandidáti pre Európu. Komisia tiež odporučila dohodnúť sa na spoločnom dni konania volieb pre celú EÚ. Druhý súbor odporúčaní bol určený členským štátom a bol zameraný na zvýšenie efektívnosti volieb zjednodušením postupov uplatňovania práva občanov EÚ voliť a byť volený v členskom štáte bydliska, stanovených v smernici 93/109/ES[6]. Týmito odporúčaniami by sa po ich vykonaní členskými štátmi mala ďalej zlepšiť účinnosť volieb a zároveň znížiť administratívna záťaž pre členské štáty. Táto správa sa zameriava na to, akým spôsobom členské štáty a národné a európske politické strany tieto odporúčania vykonali. Zaoberá sa aj tým, ako sa k nim postavili iné inštitúcie a občianska spoločnosť. 2. Demokratický priebeh volieb V septembri 2013 Komisia požiadala členské štáty o poskytnutie informácií o stave vykonávania prvého súboru odporúčaní; väčšina členských štátov na žiadosť odpovedala[7]. Komisii poskytli informácie aj vnútroštátni odborníci na voľby, ako aj európske politické strany[8]. Prehľad informácií získaných v čase vypracovania tejto správy možno nájsť v tabuľke v prílohe. On-line verzia tabuľky[9] bude pravidelne aktualizovaná na základe ďalších údajov od členských štátov. 2.1. Informovanie voličov o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám Komisia odporučila, aby členské štáty „[podporovali a uľahčovali] poskytovanie informácií voličom o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám pred voľbami a počas volieb do Európskeho parlamentu okrem iného tým, že umožnia a podporia uvedenie takéhoto pridruženia na hlasovacích lístkoch použitých v týchto voľbách.“ Komisia ďalej odporučila, aby národné politické strany „verejne [informovali] pred danými voľbami o ich pridružení k európskym politickým stranám“ a „jasne [uviedli] svoje pridruženie k európskym politickým stranám vo všetkých materiáloch súvisiacich s kampaňou, v oznámeniach a politicky orientovaných reláciách“. Vo svojich odpovediach členské štáty toto odporúčanie všeobecne privítali a súhlasili s tým, že lepšia informovanosť občanov a zvýšenie ich povedomia si budú vyžadovať dôslednú kampaň. Prevažná väčšina členských štátov, ktoré odpovedali, uviedla, že národné politické strany boli informované o potrebe zvýšiť transparentnosť a zlepšiť informovanosť voličov s cieľom posilniť demokratický priebeh volieb do Európskeho parlamentu. Z odpovedí však vyplynulo, že volebné právne predpisy v niekoľkých členských štátoch[10] neumožňujú uvádzať na hlasovacích lístkoch názvy či logá európskych politických strán. Spomedzi týchto členských štátov tri členské štáty uvažujú o zmene svojich právnych predpisov, aby bolo možné tieto informácie uvádzať. Niektoré členské štáty[11] sa domnievajú, že je najvhodnejšie, aby voličov o svojom pridružení informovali národné politické strany. Jeden členský štát poukázal na potenciálne diskriminačný účinok, ktorý by zdôraznenie väzby medzi národnými politickými stranami a európskymi politickými stranami mohlo mať na tie národné strany, ktoré do takýchto aliancií zatiaľ nevstúpili. – Belgicko, Chorvátsko, Estónsko, Nemecko, Grécko, Fínsko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Portugalsko, Španielsko a Spojené kráľovstvo informovali svoje národné strany o odporúčaní viac zviditeľniť pridruženie národných strán k európskym stranám. – Rakúsko, Belgicko, Írsko, Holandsko, Španielsko, Spojené kráľovstvo, a odnedávna Slovinsko[12] povoľujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych politických strán na hlasovacích lístkoch. – Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Nemecko, Grécko, Fínsko, Maďarsko, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Rumunsko, Slovensko a Švédsko nepovoľujú uvádzanie názvov ani log európskych politických strán na hlasovacích lístkoch. – Chorvátsko, Grécko a Rumunsko zvažujú budúce zmeny svojich vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré by umožnili uvádzanie názvov a log na hlasovacích lístkoch. Zo stanovísk doteraz získaných v rámci politického dialógu s Európskou komisiou vyplynulo, že aj národné parlamenty[13] privítali odporúčanie a pozitívne ohodnotili jeho ciele, najmä pozitívny vplyv volebných postupov na informovanie voličov o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám. Európske politické strany informovali Komisiu, že budú v rámci politickej kampane podporovať vyhlásenia, ktorými sa zdôrazňuje pridruženie národných politických strán k nim. Niektoré z nich sa však vyjadrili, že vzhľadom na to, že nie vo všetkých členských štátoch umožňujú volebné zákony uvádzať na hlasovacích lístkoch názvy alebo logá európskych politických strán, nebudú medzi svojimi národnými pridruženými stranami podporovať jednotnú stratégiu. Niektoré európske strany odpovedali, že ak dôjde k nejakej zmene legislatívneho rámca, začnú uplatňovať jednotnejší prístup pri nabádaní národných strán k využitiu tejto možnosti. Jedna európska politická strana uviedla, že v uvádzaní log nevidí zmysel a že treba zvážiť iné spôsoby informovania o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám. 2.2. Podpora kandidáta na predsedu Európskej komisie Komisia odporučila, aby európske a národné politické strany „pred voľbami do Európskeho parlamentu [oznámili] meno kandidáta na predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú, ako aj jeho program“ a aby národné politické strany „[zaistili], aby ich politicky orientované relácie, pokiaľ ide o voľby do Európskeho parlamentu, slúžili aj na informovanie občanov o kandidátovi na funkciu predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú, a o programe tohto kandidáta“. Európske politické strany vyhoveli odporúčaniu, aby oznámili svojho kandidáta na funkciu predsedu Európskej komisie. Do dnešného dňa nominovalo svojho kandidáta (svojich kandidátov) šesť európskych politických strán: kandidátmi sú pán Jean-Claude Juncker za Európsku ľudovú stranu (EPP), pán Martin Schulz za Stranu európskych socialistov (PES), pán Guy Verhofstadt za Alianciu liberálov a demokratov za Európu (ALDE) a za Európsku demokratickú stranu (EDS), pán José Bové a pani Ska Kellerová za Európsku stranu zelených a pán Alexis Tsipras za európsku ľavicu. Hnutie za Európu slobôd a demokracie (MELD) a Aliancia európskych konzervatívcov a reformistov (AECR) oznámili, že kandidáta nenominujú. Európske politické strany taktiež plánujú zvýšiť povedomie o svojich kandidátoch a ich programoch. Niektoré strany už vydali programové vyhlásenia a zriadili webové stránky ku kampaniam, na ktorých sa uvádza program ich kandidáta a hlavné pripravované podujatia. Ďalšie strany oznámili, že tak urobia čoskoro. Na oslovenie voličov sa využijú sociálne médiá. Budú sa organizovať veľké kampane a podujatia na úrovni celej EÚ. Kandidáti sa zúčastnia na verejných predvolebných podujatiach v rôznych krajinách EÚ spolu s národnými stranami, ktoré budú hlavnými aktérmi týchto kampaní. V rámci inštitucionálnej komunikačnej kampane Európskeho parlamentu pred voľbami[14] odvysiela Európska vysielacia únia (EBU) dňa 15. mája 2014 diskusiu hlavných kandidátov na post predsedu Komisie. Začnú sa ďalšie akcie v médiách vrátane akcií v sociálnych médiách, pravdepodobne v spolupráci s akciami plánovanými členskými štátmi. Európsky parlament v spolupráci s Európskym fórom mládeže, Európskou komisiou a ďalšími partnermi organizuje v dňoch 9. – 11. mája 2014 v Štrasburgu stretnutie európskej mládeže s účasťou niekoľkých tisíc mladých ľudí[15]. Na podujatí sa možno zúčastnia aj kandidáti na predsedu Komisie. Diskusiu podporujú aj ďalšie inštitúcie EÚ. Súčasťou európskeho summitu regiónov a miest, ktorý 8. marca 2014 v Aténach usporiadal Výbor regiónov, bola televízna diskusia na vysokej úrovni o nadchádzajúcich voľbách do Európskeho parlamentu. Európsky hospodársky a sociálny výbor diskusie zorganizuje v členských štátoch a bude koordinovať ich webové stránky a oznámenia s kampaňou Európskeho parlamentu. Tiež má v úmysle poskytnúť svojim národným komunikačným kontaktným miestam špeciálne školenia zamerané na voľby do Európskeho parlamentu. Dňa 4. marca 2014 zorganizoval európsky ombudsman podujatie s názvom „Váš zoznam prianí pre Európu“[16] s cieľom nadviazať spolu s predsedom Komisie a predsedom Európskeho parlamentu kontakty s občanmi ohľadne volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014. Členské štáty informovali Komisiu o rozsiahlejších komunikačných opatreniach, ktoré prijímajú s cieľom zvýšiť účasť na voľbách, ako sú informačné kampane pre prvovoličov, webové stránky k voľbám, tlačové konferencie pre médiá, diskusie za okrúhlym stolom a semináre. Príklady najlepších postupov: – Fínsko zriadilo webovú stránku venovanú voľbám do Európskeho parlamentu poskytujúcu komplexné informácie o Európskom parlamente, európskych politických stranách a o možnom pridružení národných strán k nim (www.vaalit.fi). Táto webová stránka tiež obsahuje usmernenia pre občanov EÚ, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi Fínska, o tom, ako môžu uplatniť svoje právo voliť. Fínsky parlament vyčlenil 100 000 EUR pre mimovládne organizácie na organizovanie informačných kampaní počas volieb do Európskeho parlamentu. – Poľsko spojí volebnú kampaň s 10. výročím členstva v EÚ. Z podpory volieb do Európskeho parlamentu urobilo prioritu a dáva si za cieľ zvýšiť účasť voličov. V rámci kampane sa vyzdvihne úspech desaťročia členstva v EÚ a konkrétnymi príkladmi sa poukáže na to, aký vplyv má EÚ na každodenné životy poľských občanov. Je naplánovaný televízny program, v ktorom sa vysvetlia princípy EÚ a to, čo 10 rokov členstva v EÚ znamenalo pre Poľsko a jeho občanov. Poľsko bude tiež komunikovať s poľskými občanmi, ktorí žijú v iných krajinách EÚ, s cieľom zvýšiť ich povedomie o možnosti voliť v ich súčasnej krajine bydliska. 2.3. Spoločný deň konania volieb Komisia odporučila, aby sa členské štáty „[dohodli] na spoločnom dni konania volieb do Európskeho parlamentu[, pričom] volebné miestnosti by sa mali zatvoriť v rovnakom čase“, aby došlo k odstráneniu nejednotnosti a aby sa konaním hlasovania v ten istý deň v celej EÚ vytvorili koherentnejšie celoeurópske voľby. Kým niektoré členské štáty súhlasili, že usporiadajú voľby v nedeľu 25. mája 2014, iné myšlienku odmietli s vysvetlením, že usporiadaním hlasovania v pracovných dňoch alebo v sobotu by sa mohla zvýšiť účasť. Ako zdôvodnenie odmietnutia spoločného dňa konania volieb boli uvedené aj národné tradície.[17]. V právnych predpisoch EÚ sa stanovujú prísne pravidlá, pokiaľ ide o čas zverejnenia výsledkov volieb[18]. Tieto pravidlá zakazujú predovšetkým oficiálne zverejnenie výsledkov v jednom členskom štáte pred uzatvorením volebných miestností vo všetkých členských štátoch. Cieľom je predísť tomu, aby boli voliči EÚ ovplyvnení výsledkami v členských štátoch, kde sa hlasovanie už skončilo, aby sa zachovala zásada slobodného hlasovania. Komisia pozorne monitoruje vykonávanie týchto pravidiel členskými štátmi a prijala opatrenia[19] s cieľom zaistiť, aby sa počas volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014 tieto pravidlá dodržiavali. Súhrnné výsledky volieb zverejní Európsky parlament večer 25. mája prostredníctvom jedného spoločného oznámenia pre celú EÚ. 2.4. Úloha občianskej spoločnosti Nad rámec odporúčania Komisie určeného členským štátom a európskym a národným politickým stranám majú v informovaní občanov o novom demokratickom impulze pre voľby do Európskeho parlamentu v roku 2014 dôležitú úlohu organizácie občianskej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti majú tiež dobré predpoklady diskutovať so svojimi členmi o kladoch a záporoch programových vyhlásení jednotlivých kandidátov. Viaceré z týchto organizácií považujú kampane na predsedu Európskej komisie za vynikajúcu príležitosť vysvetliť svoje názory a ovplyvniť programy kandidátov. To môže podnietiť diskusiu medzi občanmi a kandidátmi a viesť k jasnej podpore pre konkrétneho kandidáta a zároveň podporiť európske verejné priestory a celoeurópsku diskusiu o voľbách. Občianska spoločnosť všeobecnejšie zohráva významnú úlohu v informovaní občanov o význame a výhodách účasti na voľbách do Európskeho parlamentu. Viaceré významné iniciatívy sa už začali alebo sa v súčasnosti pripravujú. Príklady najlepších postupov: Sprievodcovia voľbami a informácie o voľbách: – AEGEE-Europe (Európske študentské fórum): „Y Vote 2014“. Organizované činnosti budú zahŕňať vytvorenie sprievodcu voľbami, autobusové zájazdy a mládežnícke konferencie[20]. Elektronické hlasovacie nástroje/profilačné nástroje: Tieto elektronické nástroje pomáhajú voličom vybrať si kandidáta porovnaním ich profilu a preferencií s profilom a programom kandidátov. – Európske fórum mládeže – Liga mladých voličov a elektronický nástroj VoteWatch[21]. – Volebný profilačný nástroj Strediska pre monitorovanie demokracie v Európskej únii (Euandi)[22]. – Volebný profilačný nástroj WeCitizens[23]. Diskusie, fóra a on-line diskusie (chatovanie) s kandidátmi: – Platforma Debating Europe[24] bude organizovať on-line diskusie, chatovanie v priamom prenose a akcie s osobnou účasťou, čím umožní občanom EÚ pýtať sa súčasných poslancov a možných budúcich poslancov Európskeho parlamentu na problémy, ktorým čelí Európa, a pomôže občanom informovane sa rozhodovať vo voľbách do Európskeho parlamentu. – Projekt Move Europe organizácie Mladých európskych federalistov[25] bude zahŕňať diskusie a kampane zamerané na mladých ľudí. – Európsky útvar pre občiansku činnosť (ECAS) riadi projekt JoiEU („Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-Friendly Union“ – spoločná občianska akcia za silnejšiu Úniu otvorenú občanom) zameraný na účasť na voľbách do Európskeho parlamentu[26]. – Aliancia európskeho roku občanov (EYCA)[27] zorganizuje v marci 2014 deň občianskej spoločnosti, na ktorý budú pozvaní hlavní kandidáti. Okrem ďalších iniciatív na posilnenie európskeho verejného priestoru, vrátane viac ako 50 dialógov s občanmi[28] oslovujúcich priamo či nepriamo viac než 500 000 občanov, Komisia splnila svoj záväzok zo správy o občianstve EÚ za rok 2013 (opatrenie 12 a), že vydá vo všetkých úradných jazykoch EÚ užívateľsky ústretovú príručku o hlavných právach občanov EÚ vrátane ich práva voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu[29]. 3. Efektívny priebeh volieb 3.1. Zjednodušenie administratívnych postupov S cieľom zaistiť legitimitu volieb do Európskeho parlamentu sa v smernici 93/109/ES[30] vyžadujú postupy, ktorými sa zabezpečuje, aby občania EÚ nemohli voliť ani byť volení v tých istých voľbách súčasne v členskom štáte pôvodu aj v členskom štáte bydliska. Na základe diskusií s odborníkmi z členských štátov vypracovala Komisia v odporúčaní 2013/142/EÚ na tento účel zoznam opatrení, ako zjednodušiť existujúci mechanizmus výmeny údajov[31] v zmysle zmiernenia administratívnej záťaže členských štátov pri jeho uplatňovaní a zaistenia väčšej bezpečnosti a účinnosti pri zabraňovaní zneužitiam. Komisia predovšetkým odporučila, aby každý členský štát zriadil jediný kontaktný orgán na uľahčenie účinnej výmeny údajov o voličoch s inými členskými štátmi; členské štáty bydliska boli vyzvané k tomu, aby poskytli dodatočné osobné údaje, ktoré by mohli byť potrebné na účinnejšiu identifikáciu voličov orgánmi ich domovského členského štátu; všetky členské štáty by mali používať ten istý elektronický formát na záznam údajov a bezpečnú, šifrovanú elektronickú metódu výmeny údajov na ochranu osobných údajov voličov; členské štáty by mali údaje odosielať v jednom súbore za každý domovský členský štát, a ak je to potrebné, mali by tieto údaje preniesť ešte raz; členské štáty by pri výmene údajov mali brať do úvahy rôzne harmonogramy volieb v jednotlivých členských štátoch EÚ. Od prijatia odporúčaní Komisia spolupracuje s odborníkmi z členských štátov s cieľom poskytnúť im pomoc pri vykonávaní týchto odporúčaní. Všetky členské štáty súhlasili, že pre voľby v roku 2014 zriadia jediný kontaktný orgán určený na odosielanie a prijímanie oznámení prostredníctvom mechanizmu výmeny informácií, s výnimkou Spojeného kráľovstva, ktoré plánuje zasielať oznámenia o voličoch EÚ prostredníctvom miestnych volebných orgánov. Komisia zabezpečila, aby boli všetky členské štáty plne informované o tom, aký druh údajov požadujú členské štáty na to, aby mohli účinne overovať totožnosť svojich štátnych príslušníkov, ktorí sa zaregistrovali na účely účasti vo voľbách v členskom štáte, kde majú bydlisko. Takmer všetky členské štáty zlepšili bezpečnosť výmeny údajov, ktorá prebehne v období pred voľbami, prijatím spoločného elektronického formátu a použitím šifrovacieho nástroja podľa odporúčaní Komisie. Komisia tiež poskytla všetkým členským štátom harmonogram volieb v celej EÚ na účely dodržania lehôt pre oznámenia. Veľká väčšina členských štátov vyvinula veľké úsilie, aby sa pripravila na vykonanie týchto odporúčaní – keď sa tieto opatrenia budú pri voľbách do Európskeho parlamentu realizovať, mali by pomôcť zjednodušiť volebný proces a znížiť administratívnu záťaž. 3.2. Ďalšie opatrenia prijaté Komisiou v záujme efektívnejšieho priebehu volieb Okrem odporúčania boli s cieľom dosiahnuť efektívnejší priebeh volieb do Európskeho parlamentu prijaté aj ďalšie opatrenia. Smernicou 2013/1/EÚ[32] sa občanom EÚ uľahčuje kandidovanie v členskom štáte bydliska, pretože budú musieť predložiť len doklad totožnosti a vyhlásenie, že spĺňajú podmienky oprávnenosti, namiesto toho, aby museli predložiť osvedčenie vydané príslušnými orgánmi v ich domovskom členskom štáte. Komisia považuje včasnú transpozíciu tejto smernice za prioritu, aby mohli občania EÚ využiť výhody zlepšeného postupu už od volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014. Komisia dôkladne monitoruje opatrenia, ktoré členské štáty prijímajú v rámci transpozície. Po uplynutí lehoty na transpozíciu smernice 28. januára 2014 sa Komisia 5. februára 2014 rozhodla začať konanie o porušení povinnosti proti 14 členským štátom, ktoré neoznámili svoje transpozičné opatrenia včas. Medzitým veľká väčšina členských štátov svoje transpozičné opatrenia oznámila. Komisia s členskými štátmi diskutuje o problémoch s transpozíciou zistených už predtým[33] v súvislosti so smernicou 93/109/ES. Tieto problémy sa týkajú najmä stanovovania dodatočných požiadaviek na zápis do zoznamu voličov (čím vznikajú prekážky pre uplatňovanie volebného práva občanov EÚ) a nesprávnej transpozície ustanovení na ochranu legitimity volieb. Všetky z týchto prípadov okrem dvoch sa už uzavreli. Čo sa týka neuzavretých prípadov, jeden členský štát nedávno prijal nové právne predpisy na riešenie problémov s transpozíciou[34] a jeden členský štát prijme takéto právne predpisy v blízkej budúcnosti[35]. 4. Závery Odporúčanie Komisie o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu bolo všeobecne dobre prijaté. Toto je predbežná správa o iniciatívach, ktoré členské štáty a národné a európske politické strany vyvíjajú s cieľom dosiahnuť väčšiu transparentnosť, zvýšiť informovanosť občanov a podporiť celoeurópske kampane týkajúce sa kandidátov a programov. Cieľom tejto správy je podnietiť výmenu najlepších postupov a podporiť nové iniciatívy zamerané na posilnenie demokratického života EÚ so zreteľom na nadchádzajúce voľby do Európskeho parlamentu v roku 2014. Komisia bude aj naďalej monitorovať vykonávanie odporúčania členskými štátmi a európskymi a národnými politickými stranami v období pred voľbami a pravidelne aktualizovať on-line tabuľku[36] s ďalšími informáciami od členských štátov, najmä od tých desiatich členských štátov, ktoré do vypracovania tejto správy nereagovali na žiadosť Komisie o informácie. Po voľbách do Európskeho parlamentu vypracuje Komisia úplnú správu, ktorou zhodnotí vykonávanie príslušných právnych predpisov EÚ vrátane vykonávania odporúčania. Vyzdvihnú sa v nej ďalšie iniciatívy, ktoré boli vyvinuté v období pred voľbami do Európskeho parlamentu, a zhodnotí sa v nej úloha organizácií občianskej spoločnosti. To by malo pomôcť identifikovať nové možnosti dosiahnutia ešte demokratickejších volieb do Európskeho parlamentu v budúcnosti. [1] Článok 10 Zmluvy o Európskej únii. [2] Takmer 6 z 10 občanov EÚ sa domnieva, že hlasovanie vo voľbách do Európskeho parlamentu je najlepším spôsobom, ako zaistiť, aby si rozhodujúci činitelia EÚ vypočuli ich hlas. Eurobarometer Európskeho parlamentu EB/EP 77.4, „Dva roky pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2014“, Brusel, 20. august 2012. [3] Viac ako 7 z 10 občanov EÚ si myslí, že keby národné politické strany vo všetkých materiáloch počas volebnej kampane uvádzali, ku ktorej európskej politickej strane sú pridružené, účasť na voľbách by bola vyššia, a viac ako 8 z 10 občanov EÚ uvádza, že ich motivácia zúčastniť sa na voľbách do Európskeho parlamentu by sa zvýšila, keby boli lepšie informovaní o volebných programoch a cieľoch jednotlivých kandidátov a strán v Európskom parlamente, ako aj o vplyve EÚ na ich život, či o samotných voľbách. Bleskový prieskum Eurobarometer 364 o volebných právach občanov EÚ, zber údajov v novembri 2012. [4] Ú. v. EÚ L 79, 21.3.2013, s. 29. [5] Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. novembra 2012 o voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 (2012/2829(RSP)); Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2013 o zlepšení praktických opatrení týkajúcich sa konania volieb do Európskeho parlamentu v roku 2014 (2013/2102(INI)). [6] Smernica Rady 93/109/ES zo 6. decembra 1993, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva a práva byť volený do Európskeho parlamentu pre občanov únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi. Ú. v. ES L 329, 30.12.1993, s. 34. [7] V čase vypracovania tejto správy poskytlo informácie požadované v liste Komisie osemnásť členských štátov: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Fínsko, Chorvátsko, Maďarsko, Luxembursko, Lotyšsko, Malta, Holandsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo. [8] Komisia napísala všetkým európskym politickým stranám vo februári 2014 počas vypracovávania tejto správy. V odpovedi Komisii poskytli informácie nasledujúce strany: Európska ľudová strana (EĽS), Strana európskych socialistov (PES), Aliancia liberálov a demokratov za Európu (ALDE), Aliancia európskych konzervatívcov a reformistov (AECR), Hnutie za Európu slobôd a demokracie (MELD), Európska demokratická strana (EDS), [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. [10] Pozri prílohu. [11] Pozri prílohu. [12] Slovinsko informovalo o svojom zámere zmeniť svoj zákon a následne 20. februára 2014 informovalo Komisiu o uskutočnení tejto zmeny. [13] Stanovisko portugalského parlamentu, Výboru pre európske záležitosti (4. jún 2013); stanovisko rumunského parlamentu, Poslaneckej snemovne (25. jún 2013) a Senátu (30. september 2013). [14] http://www.elections2014.eu/en. [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html. [16] http://www.ombudsman.europa.eu/en/activities/calendarevent.faces/en/818/html.bookmark. [17] Pozri prílohu. [18] Akt o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu, pripojený k rozhodnutiu 76/787/ESUO, EHS, Euratom z 20. septembra 1976, ktorý bol naposledy zmenený a doplnený rozhodnutím Rady 2002/772/ES, Euratom (Ú. v. ES L 283, 21.10.2002, s. 1). [19] Holandsko tieto pravidlá počas volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009 nedodržalo. Po zásahu Komisie sa Holandsko písomne zaviazalo, že prijme opatrenia na dodržanie týchto pravidiel a vydalo zodpovedajúce inštrukcie pre obecné úrady v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2014. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/. [21] http://www.myvote2014.eu/en. [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/. [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/. [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/. [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/. [26] http://joieu.net/. [27] http://ey2013-alliance.eu/. [28] Správa Komisie s názvom Dialógy s občanmi ako príspevok k rozvoju európskeho verejného priestoru, COM(2014) 173. [29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:EN. [30] Smernica Rady 93/109/ES, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva a práva byť volený do Európskeho parlamentu pre občanov únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi. Ú. v. ES L 329, 30.12.1993, s. 34. [31] Mechanizmus spočíva vo výmene údajov medzi členskými štátmi o občanoch EÚ, ktorí sú zaregistrovaní na účely hlasovania alebo kandidovania v členskom štáte bydliska. Na základe údajov zaslaných členským štátom bydliska musí domovský členský štát príslušných občanov vyškrtnúť zo svojich zoznamov voličov (alebo im iným spôsobom zabrániť v tom, aby odovzdali svoj hlas alebo kandidovali). [32] Smernica 2013/1/EÚ, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/109/ES, pokiaľ ide o niektoré podrobnosti uplatňovania práva byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi, Ú. v. EÚ L 26, 26.1.2013, s. 27. [33] Správa podľa článku 25 ZFEÚ s názvom O dosiahnutom pokroku na ceste k skutočnému občianstvu EÚ v rokoch 2011 – 2013“, COM(2013) 270. [34] Komisia skúma nedávno oznámený slovenský zákon. [35] Česká republika. [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. PRÍLOHA: Odpovede členských štátov, pokiaľ ide o vykonávanie odporúčaní Komisie týkajúcich sa volieb do Európskeho parlamentu.[1] KRAJINA || ODPORÚČANIE DEMOKRATICKÝ PRIEBEH VOLIEB Členské štáty by mali podporovať a uľahčovať poskytovanie informácií o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám (1. odporúčanie) || Politické strany by mali informovať o svojom pridružení k európskym politickým stranám (2. odporúčanie) || Politické strany (európske a národné) by mali oznámiť meno svojho kandidáta na predsedu Európskej komisie (3. odporúčanie) || Členské štáty by sa mali dohodnúť na spoločnom dni konania volieb (4. odporúčanie) RAKÚSKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie názvov európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. BELGICKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú pridanie loga európskej politickej skupiny/strany k logu národnej politickej strany. || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú stranám uvádzať svoje pridruženie k európskym politickým stranám počas kampane. Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || Podľa uváženia národných strán. || BULHARSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. CHORVÁTSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. Príslušné orgány zvažujú zmeny súčasných pravidiel týkajúcich sa uvádzania názvov a log na hlasovacích lístkoch*. || || || V súlade so súčasnými vnútroštátnymi predpismi sa voľby do EP konajú v nedeľu. CYPRUS || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. ČESKÁ REPUBLIKA || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Na základe vnútroštátnych právnych predpisov neexistuje žiadna zákonná povinnosť poskytnúť informácie o pridružení. Štát by nemal zasahovať do záležitostí politických strán. Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || || Česká republika nesúhlasí s koordinovaním spoločného dňa konania volieb na európskej úrovni. Voľby sa tradične konajú v piatok a sobotu. Domnieva sa, že konanie volieb v nedeľu by mohlo mať negatívny vplyv na volebnú účasť. DÁNSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú stranám informovať voličov počas kampane o svojom pridružení k európskym politickým stranám. Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || || ESTÓNSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú stranám informovať počas kampane o svojom pridružení k európskym politickým stranám. Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || || FÍNSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám. || || FRANCÚZSKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie log európskych politických strán na hlasovacích lístkoch*. || Poskytnutie informácie o pridružení k európskym stranám sa ponecháva na uvážení národných strán*. || Podľa uváženia národných strán*. || V súlade so súčasnými vnútroštátnymi predpismi sa voľby do EP konajú v nedeľu*. NEMECKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú, aby politické strany na svojich kandidátskych listinách uvádzali pridruženie k európskym politickým stranám*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. GRÉCKO || Súčasné vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. Prijme sa však nové ustanovenie, ktoré národným stranám umožní konkrétne uvádzať svoje pridruženie k európskym stranám na hlasovacích lístkoch. || Vnútroštátne orgány informovali grécky parlament a národné politické strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám. || Vnútroštátne orgány informovali grécky parlament a národné politické strany o odporúčaní uviesť meno kandidáta, ktorého budú podporovať na funkciu predsedu Európskej komisie. || MAĎARSKO || Súčasné vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. Je na uvážení politických strán, či počas kampane poskytnú informácie o pridružení k európskym stranám. || || || V súlade so súčasnými vnútroštátnymi predpismi sa voľby do Európskeho parlamentu konajú v nedeľu. ÍRSKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie názvov európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. TALIANSKO || Vnútroštátne orgány vyzvali národné politické strany, aby informovali o svojom pridružení k európskym stranám tým, že túto informáciu zobrazia vo svojom logu na hlasovacích lístkoch*. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. LOTYŠSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || || || Lotyšsko je zdržanlivé, pokiaľ ide o spoločný deň konania volieb na európskej úrovni, a v súlade s tým zvolilo za deň konania volieb sobotu. To zodpovedá dlhoročnej tradícii, pokiaľ ide o deň konania volieb v Lotyšsku. LITVA || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Poskytnutie informácie o pridružení k európskym stranám sa ponecháva na uvážení národných strán*. || Podľa uváženia národných strán*. || V súlade so súčasnými vnútroštátnymi predpismi sa voľby do EP uskutočnia v nedeľu*. LUXEMBURSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Vnútroštátne orgány budú informovať národné strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám. || Vnútroštátne orgány budú informovať národné strany o odporúčaní Komisie. || ΜΑLTA || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. O záležitosti sa diskutuje s hlavnými národnými stranami. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany a vyzvali ich, aby oznámili, ktorého kandidáta budú podporovať na funkciu predsedu Európskej komisie. || Malta nesúhlasí s koordinovaním spoločného dňa konania volieb na európskej úrovni a v súlade s tým zvolila za deň konania volieb sobotu. Sobota sa považuje za vhodnejší deň. HOLANDSKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie názvu (nie však loga) európskej strany na hlasovacích lístkoch. Ponecháva sa to však na uvážení politických strán a prípustné je to len v prípade, ak národná strana zaregistruje svoje pridruženie k európskej strane k holandskému názvu svojej strany. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany o odporúčaní uvádzať ich pridruženie k európskym stranám. Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || Vnútroštátne orgány informovali politické strany o odporúčaní oznámiť, ktorého kandidáta budú podporovať na funkciu predsedu Európskej komisie. Oznámenie kandidáta sa ponecháva na uvážení národných strán. || POĽSKO || || || || PORTUGALSKO || || || || RUMUNSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. Prijímajú sa opatrenia s cieľom umožniť uvádzanie tejto informácie na hlasovacích lístkoch*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. SLOVENSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch. Slovensko nesúhlasí s odporúčaním, pretože sa domnieva, že poskytnutie tejto informácie by bolo diskriminačné voči národným stranám, ktoré nie sú pridružené k európskym stranám. || || || Slovensko nesúhlasí s koordinovaním spoločného dňa konania volieb na Európskej úrovni a v súlade s tým zvolilo za deň konania volieb sobotu 24. mája. Sobota sa považuje za vhodnejší deň pre voličov. SLOVINSKO || Po nedávnej zmene vnútroštátnych právnych predpisov je dovolené uvádzať názvy a logá európskych strán na hlasovacích lístkoch (Slovinsko informovalo Komisiu o právnom predpise prijatom na tento účel 20. februára 2014). || || || ŠPANIELSKO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Vnútroštátne orgány budú informovať národné strany o odporúčaní Komisie. || Vnútroštátne orgány budú informovať národné strany o odporúčaní Komisie. || ŠVÉDSKO || Vnútroštátne právne predpisy neumožňujú uvádzanie názvov a/alebo log európskych strán na hlasovacích lístkoch*. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. || Žiadna odpoveď. SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO || Vnútroštátne právne predpisy umožňujú uvádzanie názvov a log európskych strán na hlasovacích lístkoch. || Poskytnutie tejto informácie sa ponecháva na uvážení národných strán. || Oznámenie kandidáta sa ponecháva na uvážení národných strán. || Spojené kráľovstvo nesúhlasí s koordinovaním spoločného dňa konania volieb a v súlade s tým zvolilo za deň konania volieb štvrtok. Domnieva sa, že konaním volieb v celej EÚ v ten istý deň by sa účasť nezvýšila. [1] V odpovedi na list Komisie z 13. septembra 2013 poskytlo informácie osemnásť členských štátov: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Fínsko, Chorvátsko, Maďarsko, Luxembursko, Lotyšsko, Malta, Holandsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo. V tejto tabuľke sú uvedené informácie, ktoré priamo súvisia s vykonávania odporúčania Komisie 2013/142/EÚ. Komisia tiež požiadala o informácie vnútroštátnych odborníkov na problematiku volieb − informácie získané prostredníctvom týchto expertov sú v tabuľke označené hviezdičkou (*).