SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 7.4.2004 
KOM (2004) 238 kone čná verzia 
  
ODPORÚ ČANIE KOMISIE 
na v roku 2004 aktualizované všeob ecné usmernenia hospodárskych  
politík členských štátov a Spolo čenstva  
(na obdobie 2003-2005) 
(predložené v súlade s článkom 99 odsek 2 Zmluvy o ES) 
 
SK 2   SK OBSAH 
I. VŠEOBECNÉ USMERNENIA HOSPODÁRSKEJ POLITIKY................................ 3 
1. SÚ ČASNÁ STRATÉGIA OSTÁVA V PLATNOSTI................................................ 3 
2. LEPŠIE HOSPODÁRSKE ZÁZEMIE........................................................................ 3 
3. INTEGRÁCIA DESIATICH NOVÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV DO BEPG NA 
OBDOBIE 2003-2005.................................................................................................. 4 
3.1 Makroekonomické politiky zamerané na rast a stabilitu.............................................. 5 
3.2 Hospodárske reformy zamerané na zvýšenie rastového potenciálu Európy................ 7 
3.3 Posilnenie udržate ľnosti............................................................................................... 9 
II. Usmernenia hospodárskej poli tiky pre jednotlivé krajiny ......................................... 10 
1. Belgicko .................................................................................................................... . 10 
2. Dánsko ...................................................................................................................... . 10 
3. Nemecko .................................................................................................................... 1 0 
4. Grécko...................................................................................................................... .. 11 
5. Španielsko .................................................................................................................. 12 
6. Francúzsko ................................................................................................................. 1 2 
7. Írsko ....................................................................................................................... .... 13 
8. Taliansko................................................................................................................... . 13 
9. Luxembursko ............................................................................................................. 13 
10. Holandsko .................................................................................................................. 13 
11. Rakúsko.................................................................................................................... .. 15 
12. Portugalsko................................................................................................................ . 15 
13. Fínsko..................................................................................................................... .... 15 
14. Švédsko .................................................................................................................... .. 15 
15. Spojené krá ľovstvo .................................................................................................... 15 
16. Cyprus ..................................................................................................................... ... 17 
17. Česká republika.......................................................................................................... 19 
18. Estónsko ................................................................................................................... .. 23 
19. Ma ďarsko ................................................................................................................... 28 
20. Lotyšsko ................................................................................................................... .. 32 
21. Litva ...................................................................................................................... ..... 37 
22. Malta ...................................................................................................................... .... 41 
23. Po ľsko ........................................................................................................................ 44 
24. Slovensko .................................................................................................................. . 49 
25. Slovinsko.................................................................................................................. .. 53 
 
SK 3   SK I. VŠEOBECNÉ  USMERNENIA  HOSPODÁRSKEJ  POLITIKY 
1. SÚ ČASNÁ  STRATÉGIA  OSTÁVA  V PLATNOSTI 
Rada prijala 26. júna 2003 odporú čanie na všeobecné usmernenia hospodárskych politík členských 
štátov a Spolo čenstva na obdobie 2003-20051. Tieto všeobecné usmernenia hospodárskych politík 
(BEPG) vytvárajú strednodobú stratégi u hospodárskej politiky EÚ a zamer iavajú sa najmä na prínos 
hospodárskych politík k dosiahnutiu  strategického lisabonského cie ľa. Sústreďujú sa na: 
• makroekonomické politiky zamerané na rast a stabilitu, 
• hospodárske reformy zamera né na zvýšenie rastového potenciálu Európy a 
• posilnenie udržate ľnosti. 
Vzhľadom na výsledky prvého hodnotenia krokov n asledujúcich po prijatí BEPG na obdobie 2003-
2005, uverejnené v správe o vykonávaní2, a na usmernenia z jarného zasadnutia Európskej rady v roku 
2004 toto odporú čanie aktualizuje a dop ĺňa súčasnú stratégiu. Žiadne zása dné úpravy politiky, ktoré 
by si vyžadovali zmenu všeobec ných usmernení, sa nepovažujú za potrebné. V týchto aktualizovaných 
usmerneniach sa pozornos ť upriamuje na integráciu desiatich nových členských štátov do sú časného 
koordinačného rámca hospodárskej politiky.  
Časť I týchto aktualizovaných usmernení sa zameriava na dôležité h ľadiská týkajúce sa uplat ňovania 
všeobecných usmernení v BEPG na obdobie 2003-2005 v desiatich nových členských štátoch. Všetky 
súčasné všeobecné usmernenia ostávajú v platnosti a nemenia sa. Sú uplatnite ľné vo všetkých 
členských štátoch a v Spolo čenstve. S cie ľom doplni ť súčasnú stratégiu časť II uvádza odporú čania 
pre konkrétnu krajinu pre desa ť nových členských štátov. Obsahuje taktiež aktualizované poznámky 
pre konkrétnu krajinu pre Nemecko, Grécko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko, Portugalsko a 
Spojené krá ľovstvo so zámerom umožni ť úpravy v oblasti ich rozpo čtových politík. 
2. LEPŠIE  HOSPODÁRSKE  ZÁZEMIE   
Hospodárske oživenie podporované  všeobecným zlepšením medz inárodného prostredia sa kone čne v 
EÚ začína prejavova ť. Rast HDP od prijatia BEPG v lete 2003 postupne zosilnel, pri čom vývozy boli 
napriek posil ňovaniu eura hlavnou hnacou silou na za čiatku oživenia. Priaznivé podmienky sú aj pre 
zlepšenie domáceho dopytu: dôve ra medzi podnikmi a spotrebite ľmi rastie, úrokové sadzby sú na 
historickom minime a dochádza k oživovaniu cien akcií. Vzh ľadom na tieto fakty predpovedajú 
hospodárske prognózy z jari 2004 ďalšie oživenie a ku koncu roka 2004 sa o čakáva, že rast dosiahne 
svoj potenciál. Tieto prvé ukaz ovatele rastu je potrebné upevni ť. Európska rada schválila v decembri 
2003 iniciatívu na za čatie cielenej akcie s cie ľom napomôc ť udržateľnému rastu.  
Očakáva sa, že inflácia klesne v roku 2004 pod 2 percentá, v roku 2005 by malo dôjs ť k ďalšiemu 
poklesu. Hoci zvyšovanie administratívnych cien a nepriamych daní bude v roku 2004 pôsobi ť na rast 
                                                 
1 Odporú čanie Rady z 26. júna 2003 na základné usmernenia hospodárskych politík členských štátov a 
Spoločenstva (na obdobie 2003-2005), 2003/555/ES, uverejnené v Úradnom vestníku EÚ č. L 195/1 z 
1.augusta 2003. 
2 Oznámenie Komisie „Prvá správa o vykonávaní základných usmernení hospodárskych politík na 
obdobie 2003-2005“, KOM(2004)20 kone čné znenie, prijaté 21.januára 2004. 
 
SK 4   SK cien, uvo ľnenie dočasných vplyvov predchádzajúcich zvyšovaní cien niektorých potravín bude ma ť 
opačný účinok. Zvyšovanie cien bude podobne brzden é aj zhodnocovaním eura. Týmto spôsobom sa 
napríklad do zna čnej miery utlmil rast cien ropy v dolároch. Navyše sa v strednodobom horizonte 
očakáva pokra čovanie umiernenosti v oblasti miezd a cyklic ké zotavenie produktivity práce, nárast 
nominálnych jednotkových pracovných nákladov môže výrazne poklesnú ť, čo prispeje k cenovej 
stabilite. 
Situácia na trhu práce zvy čajne reaguje na hospodársky vývoj s on eskorením. Po stagnácii v roku 2003 
sa očakáva, že zamestnanos ť bude profitova ť z obratu a zo zotavenia celkovej hospodárskej činnosti, 
ku ktorým došlo v druhej pol ovici minulého roku. Vzh ľadom na postupný charakter oživenia sa však v 
tomto roku o čakáva len mierny nárast zamestnanosti, pri čom k výraznejšiemu nárastu by malo dôjs ť 
na budúci rok.  
Vo všeobecnosti zodpovedá  hospodársky vývoj o čakávaniam prevládajúcim pri prijatí strednodobej 
stratégie hospodárskej politiky: dochá dza k oživeniu hospodárstva, i ke ď len miernym tempom, a 
výhľad na obdobie 2004-2005 nepoukazuje na žiadne makroekonomické nerovnováhy, ktoré by si 
vyžiadali zmenu politiky. Sú časne však prognóza poukazuje i na pretrvávajúcu nedostato čnú 
adaptačnú schopnos ť hospodárstva EÚ a na nízku úrove ň potenciálneho rastu. Z tohto dôvodu je 
nevyhnutné plne využi ť zlepšujúce sa hospodárske podmienky, aby došlo k rozhodujúcemu 
napredovaniu pri odstránení „dodacieho rozdielu“,  teda nesúladu medzi predpokladanými a skuto čne 
prijatými opatreniami na uskuto čnenie štrukturálnej reformy. Sú časné zotavenie hospodárskej činnosti 
by mohlo by ť naďalej podporované dôkladnými makr oekonomickými politikami a rozhodným 
vykonávaním hospodárskych reforiem podporujúcich rast nazna čených v BEPG na obdobie 2003-
2005.  
3. INTEGRÁCIA  DESIATICH  NOVÝCH  ČLENSKÝCH  ŠTÁTOV  DO  BEPG  NA 
OBDOBIE  2003-2005   
Pristúpenie Cypru, Českej republiky, Estónska, Ma ďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Po ľska, Slovenska 
a Slovinska 1. mája 2004 bude dôležitou udalos ťou v histórii EÚ. 
Rozšírenie prispeje k novej hospodárske j dynamike so vzájomne sa posi ľňujúcimi vplyvmi. Potenciál 
rastu nových členských štátov sa odhaduje na  približne 4 percentá ro čne, čo okrem iného odráža ich 
podstatný pokrok v štrukturálnych a inštitucionálnych reformách v po sledných rokoch. Vnútorný trh 
sa rozšíri na 455 miliónov obyvate ľov. Napriek ich nedávnemu pokroku sa však musí pripusti ť, že 
východisková pozícia pristupujúc ich krajín je odlišná a že tieto krajiny budú zo za čiatku predstavova ť 
len 5 percent HDP Únie. Vzh ľadom na úrove ň príjmov, ktorá je v prieme re nižšia ako polovica úrovne 
EÚ15 (pozri graf 1) je hlavnou úl ohou pristupujúcich krajín zabezpe čiť reálnu konvergenciu v 
dlhodobom horizonte a sú časne dosiahnu ť nominálnu konvergenciu v krátkodobom až strednodobom 
horizonte. 
 
SK 5   SK Graf 1 : HDP na hlavu v roku 2003 (EÚ15=100)  
0102030405060708090
CY SI MT CZ HU SK AC10 PL EE LT LV 
Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele).  
Štrukturálne úlohy, ktorým čelia nové členské štáty sa zásadne nelíšia od úloh sú časných členov, aj 
keď niektoré sú náro čnejšie.3 Súčasná stratégia hospodárskej politiky by bola teda vo všeobecnosti 
primeraná. Vzh ľadom na rozsah úloh, ktorému tieto krajiny čelia, je rozhodujúce nájs ť primeranú 
rovnováhu medzi rozdielnymi požia davkami politík. Napríklad, s oh ľadom na ešte stále neukon čený 
štrukturálny posun smerom k modernému trhovému  hospodárstvu orientova nému na služby je v 
mnohých pristupujúcich krajinách potrebné presadzova ť politiky podporujúce reálnu konvergenciu. 
EÚ bude k reálnej konvergencii významne prispieva ť investíciami v zaostalých regiónoch, a to 
prostredníctvom kohéznych a štrukturálnych fond ov ako aj prostredníctvom Európskej investi čnej 
banky. Národné rozpo čty však taktiež musia zabezpe čiť dôležité finan čné požiadavky spojené s 
kvalitatívnym zlepšením fyzickej a ľudskej kapitálovej základne a finan čné úrady sa budú musie ť 
vyrovnať s tlakmi vo výdavkovej oblasti pochádzajúcimi z ukon čenia transforma čných reforiem, 
pričom budú musie ť zaručiť správne rozpo čtové hospodárenie. Sú časne však bude s oh ľadom na 
počiatočný priemerný rozpo čtový deficit vo výške okolo 6 percent HDP nevyhnutné zabezpe čiť 
konsolidáciu verejných financií s cie ľom podpori ť makroekonomickú stabilitu.  
Nasledujúce oddiely sa zaoberajú sú časnou stratégiou hospodárske j politiky a vyzdvihujú tie 
všeobecné usmernenia alebo oblasti politiky, v ktorýc h pre pristupujúce krajiny existujú také osobitné 
okolnosti, ktoré si môžu vyžiada ť dlhšie adapta čné obdobie. Je potrebné zdôrazni ť, že rozdiely medzi 
jednotlivými pristupujúcimi krajinami sú zna čné. So zrete ľom na rozdiely v hospodárskej výkonnosti, 
perspektívach, štruktúrach a inštitúci ách jednotlivých pristupujúcich krajín časť II týchto 
aktualizovaných usmernení uvádza odporú čania pre konkrétnu krajinu.  
3.1 Makroekonomické politiky zam erané na rast a stabilitu 
Dôkladné makroekonomické politik y zohrávajú významnú úlohu pri udržiavaní rastu a zamestnanosti 
a pri zachovávaní cenovej stability. Nové členské štáty by sa mali podobne ako sú časní členovia 
zamerať na dosiahnutie vyváženého rastu, ktorý na plno využije rastový potenciál. Navyše, pokia ľ ide 
                                                 
3 Európske hospodárstvo, ob časník č. 4 „Key structural challenges in the acceding countries: the 
integration of acceding countries into the Community 's economic policy co-ordination processes„ 
(Kľúčové štrukturálne výzvy v pristupujúcich kraj inách: integrácia pristupujúcich krajín do 
koordinačných procesov hospodárskej politiky Spolo čenstva), Výbor pre hospodársku politiku, júl 
2003. 
 
SK 6   SK o väčšinu pristupujúcich krajín, ich ma kroekonomické politiky musia by ť taktiež schopné podpori ť 
zostávajúci štrukturálny posun smerom k hos podárstvu orientovanému viac na služby.  
Nové členské štáty sa budú musie ť usilovať o výraznú sú činnosť medzi potrebnými štrukturálnymi 
reformami a makroekonomickými politikami podpor ujúcimi stabilitu. Režimy výmenného kurzu 
tvoria dôležitú sú časť celkového rámca hospodárskej a menovej politiky a mali by sa zameriava ť na 
dosiahnutie reálnej a udržate ľnej nominálnej konvergencie. Ú časť v mechanizme výmenných kurzov 
ERM II, v ur čitom období po pristúpení, by tomuto úsiliu mala napomôc ť. Dôveryhodná menová 
politika umožní ďalší pokles dlhodobých úrokových sadzieb, čo bude prospešné pre ve ľmi potrebnú 
vysokú úrove ň investícií ako aj pre fiškálnu konsolidáciu. 
Pokiaľ ide o potrebu „dosiahnu ť alebo udrža ť stabilné rozpo čtové pozície“ musí sa nájs ť primeraný 
časový harmonogram, ktorý zoh ľadní rýchlos ť potrebnej rozpo čtovej konsolidácie a primeranú 
fiškálnu politiku podporujúcu transformáciu. Rozpo čtový doh ľad nových členských štátov za čne 
posúdením ich konvergen čných programov. Zvláštna pozornos ť sa bude venova ť osobitným 
okolnostiam jednotlivých krajín, a to najmä: po čiatočným rozpo čtovým pozíciám, prebiehajúcim 
štrukturálnym posunom v hospodárstve a možným  rizikám vyplývajúcim z nerovnováhy bežných 
účtov a silného úverového rastu. Z ekonomického h ľadiska možno v ur čitých prípadoch považova ť 
viacročné adapta čné obdobie pri odstra ňovaní deficitu vyššieho ako 3 percentá za primerané. To by 
novým členským štátom pri sú časnom ukon čení reštrukturalizácie ich hospodárstva umožnilo 
konsolidova ť ich verejné financie udržate ľným spôsobom. Vo všeobecnosti možno efektivitu 
verejných výdavkov  výrazne zvýši ť, okrem iného prostredníctvom pr esmerovania verejných výdavkov 
na rast podporujúce, cenovo priaznivé investície do fyzického a ľudského kapitálu, do výskumu a 
inovácie. Rozšírenie da ňového základu v oblasti práce a zdokonale nie systému vyberania daní na 
zabezpečenie primeraných príjmov môže dopomôc ť k zníženiu da ňových sadzieb v oblasti práce 
(vrátane vysokých príspevkov na sociálne zabezpe čenie).  
Tabuľka 1: Makroekonomické ukazovatele nových a sú časných 
členských štátov v roku 2003 
 PK10 EÚ15 
Reálny rast HDP (% ro čne) 3.6 0.8 
Inflácia (% ro čne) 2.1 2.0 
Bežný účet (% HDP) -3.7 0.2 
   
Miera nezamestnanosti (%) 14.3 8.0 
Saldo štátneho rozpo čtu (% 
HDP) -5.7 -2.6 
PK10=desa ť pristupujúcich krajín. 
Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele.) 
Deficit bežného ú čtu dosahoval v nových členských štátoch v roku 2003 v priemere 4,5 percent HDP, 
čo odráža proces dobiehania (catching-up process) a zna čný rozdiel medzi domácimi úsporami a 
investíciami. Hlavnou úlohou makroe konomickej politiky niektorých z pr istupujúcich krajín je teda 
udržanie relatívne vysokých deficitov bežného ú čtu v takom rozsahu, v ktorom možno zaisti ť 
dôkladné vonkajšie fina ncovanie. V tomto oh ľade bude fiškálne obmedzenie a potreba vyhnú ť sa 
procyklickým politikám nevyhnutné pre zníženie deficitov bežného ú čtu, pretože jeho financovanie sa 
po úplnom ukon čení privatiza čného procesu môže sta ť zložitejším.  
Stabilné makroekonomické prostredie si vyžaduje zvyš ovanie nominálnych miezd, ktoré je v súlade s 
cenovou stabilitou a ziskom produktivity. Pre tvorbu miezd bude v pristupujúcic h krajinách potrebná i 
podpora reštrukturalizácie hospodárstva, pri čom by sa malo umožni ť dokonalejšie vyjadrenie 
miestnych rozdielov na trhu práce medzi podnikmi,  odvetviami, regiónmi alebo zamestnaniami v 
 
SK 7   SK mzdách. Okrem toho je potrebné, aby reálny vývoj miezd podporoval medzinárodnú 
konkurencieschopnos ť v nových členských štátoch, s cie ľom priláka ť priame zahrani čné investície.  
3.2 Hospodárske reformy zamerané na z výšenie rastového potenciálu Európy 
Dobiehanie v úrovni príjmov je dlhodobý proces. Zmenšovanie rozdielov v miere zamestnanosti a 
produktivity medzi pristupujúcimi krajinami a EÚ15 bude ma ť rozhodujúci význam. Sú časné 
usmernenia zamerané na „viac a lepšie prac ovné miesta“ a na „rast produktivity a podnikate ľskej 
dynamiky“ by sa mali realizova ť komplexne a koordinovane.  
Možný vplyv politík zamestnanosti odzrkad ľujú aj súčasné usmernenia, ktoré sa sústre ďujú na to, aby 
„sa vyplatilo pracova ť“, a aby sa finan čnou motiváciu zabezpe čil návrat ľudí do zamestnania, najmä 
tých s nižšou kvalifikáciou alebo žijúcich v chudobne jších regiónoch. Situácia na trhu práce je v 
pristupujúcich krajinách výrazne horšia, miera zamestnanosti stagnuje alebo klesá, miera nezamestnanosti je vysoká (vo všeobecnos ti má dlhodobý charakter a postihuje mladých ľudí), 
nachádza sa tu ve ľké množstvo neaktívnych ľudí a zna čné neformálne sektory. Z tohto dôvodu bude 
nevyhnutné, aby sa politika sústredila na malý po čet prioritných oblastí, u ktorých možno o čakávať 
pravdepodobne najvä čší vplyv na výkonnos ť trhu práce: zabezpe čiť, aby reálny vývoj miezd 
odzrkadľoval rast produktivity; reformou da ňových systémov a systémov sociálnych dávok zlepši ť 
finančnú motiváciu k práci; zlepši ť vytváranie ľudského kapitálu a uskuto čniť primerané reformy 
predpisov týkajúcich sa trhu práce. Je potrebné , aby politiky zamestnanosti podporovali prebiehajúci 
proces rozsiahleho štrukturálneho posunu v sektoro vej a regionálnej štruktúre zamestnanosti.  
Graf 2 : Úroveň zamestnanosti a produktivity v členských štátoch EÚ a pristupujúcich krajinách 
(2002 ) 
AC-10ATBE
DEDKESFIFR
ELIE
ITLU
NL
PTSEUKCY
CZ
EEHU
LTLVMT
PLSI
SKEU 15
30405060708090100110120130140
50 55 60 65 70 75 80
Employment rate as % of working age populationLabour productivity per person employed
 EU-15 = 100 (2002)
Lisbon target
 
Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele). 
Bude nevyhnutné, aby sa v nových členských štátoch sú časne zvýšila miera zamestnanosti a rast 
produktivity (pozri graf 2). Prebiehajúca rešt rukturalizácia ich hospodárstva napomáha zlepšeniu 
všeobecne nízkej úrovne produktivity. Prechod od špecializácie na činnosti s nízkou pridanou 
hodnotou a/alebo nízkymi pracovnými nákladmi k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou by mal 
prihliadať na súčasné komparatívne výhody. Vä čšia hospodárska integrácia do vnútorného trhu a 
 
SK 8   SK sprievodné opatrenia podporujúce hospodársku sú ťaž by mali urýchli ť proces reštrukturalizácie v 
nových členských štátoch. Intenzívnejšia hospodárska sú ťaž si vyžaduje rýchlejší pokrok v 
privatizácii, obmedzenie administratívnych cien, zníženie regula čnej záťaže podnikov a vä čšiu 
podporu podnikate ľských aktivít. V tejto súvi slosti je potrebné posilni ť právomoci ústredných a 
miestnych orgánov pri uplat ňovaní legislatívnych potrieb, najmä pokia ľ ide o právne predpisy 
týkajúce sa vstupu a výstupu spolo čností na trh. 
Tabuľka 2: Hospodárske ukazovatele nových a sú časných 
členských štátov v roku 2003 
 PK10 EÚ15 
HDP na hlavu1 48.7 100 
Produktivita na zárobkovo činnú 
osobu2 53.6 100 
Miera zamestnanosti (v 2002)3  55.9 64.3 
   Podnikové investície (% HDP)
4 17.9 17.2 
Celkový prílev priamych zahrani čných 
investícií (% HDP)5 5.0 4.4 
Výdavky na výskum a vývoj (% HDP)6 0.83 1.98 
1 v PPS, úrove ň, EÚ=100. 2 HDP v PPS na zárobkovo činnú osobu, úrove ň, EÚ=100.. 
3 Celková miera zamestnanosti – podiel zamestnaných osôb vo veku 15-64 rokov na 
celkovom po čte obyvate ľstva rovnakej vekovej skupiny, 2002. 4 Investície hrubého 
fixného kapitálu v súkromnom se ktore, 2001 pre PK10 a 2002 pre EÚ15. 5 2002. 6 
Hrubé domáce výdavky na výskum a vývoj, 2001. 
Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele) . 
Rastu produktivity ďalej napomôže aj prechod nových členských štátov na hospodárstvo založené na 
vedomostiach, ktoré stojí v centre pozornosti Lisabonske j stratégie EÚ. Európska iniciatíva pre rast 
taktiež zdôraz ňuje význam investícií do sietí a výskumu, a ko dôležitých krokov na posilnenie rastu, 
lepšej integrácie rozšírenej Európy a na zl epšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Pre nové 
členské štáty je pre urýchlenie prechodu na činnosti s vyššou pridanou hodnotou dôležité tak 
rozšírenie výskumu a vývoja a transfery technológií a ko aj investície do výskum u a vedy. Udržiavanie 
vysokej úrovne priamych zahrani čných investícií zohráva v tomto úsilí významnú úlohu, podobne ako 
i zvýšená citlivos ť systému vzdelávania a odbornej prípravy na meniace sa potreby trhu práce4. 
Reforma systémov vzdelávania a odbornej prípra vy ako aj investície do environmentálnych 
technológií by rovnako podporili prechod na inova čné, na vedomostiach založené činnosti. 
Pri rozde ľovaní a prevode úspor na produktívne investíc ie ako aj pri budovaní dôvery investora 
zohráva dôležitú úlohu hladké fungovanie rozvinutých ka pitálových trhov. Hoci kapitálové trhy rástli 
v pristupujúcich krajinách od za čiatku 90. rokov ( čo do veľkosti a objemu), v porovnaní s vä čšinou 
súčasných členských štátov zostávajú vo všeobecnosti nedostato čne rozvinuté (s výnimkou Cypru a 
Malty). Rýchla integrácia finan čných služieb do jednotného trhu prostredníctvom dynamickej 
transpozície a vykonávania všetkých acquis v tejto oblasti bude pre podporu rozvoja solídneho 
finančného sektora s dostato čným kapitálom a pre udržanie rovnakých podmienok pre finan čné 
inštitúcie v rozšírenej EÚ ešte dôležitejšia. Navyše sú kapitálové trhy vo vä čšine nových členských 
štátoch charakterizované vysokou úrov ňou bankovej intermediácie (spros tredkovanie medzi bankami), 
poväčšine predstavuje viac ako 80 percent celkových finan čných aktív v Strednej Európe a baltských 
štátoch, a zna čným vlastníctvom zahrani čných bánk (s výnimkou Cypru a Slovinska), zatia ľ čo iné 
prežívajú prudký rozvoj iných finan čných sprostredkovate ľov akými sú napríklad penzijné fondy 
(napr. Po ľsko). V tejto súvislosti bude pre nové členské štáty obzvláš ť dôležité ďalšie posilnenie ich 
                                                 
4 4 Spoločná priebežná správa Rady a Komisie ‘Vzdeláv anie a odborná príprava 2010’, prijatá 26 
Februára 2004 
 
SK 9   SK opatrení na vykonávanie finan čného doh ľadu ako aj zintenzívnenie cezhrani čnej spolupráce v oblasti 
finančného dohľadu a manažmentu finan čných kríz. 
3.3 Posilnenie udržate ľnosti 
BEPG kladú zna čný dôraz na zaistenie udržate ľnosti rastu v EÚ, a to prostredníctvom integrácie 
hospodárskej, sociálnej a environmentálnej udržate ľnosti do stratégie hospo dárskej politiky.  
Starnúca populácia postaví nové členské štáty v súvislosti s hospodárskou udržate ľnosťou pred 
podobnú úlohu ako EÚ15. Hoci sú ich východiskov é pozície vo všeobecnosti priaznivejšie (vo vä čšine 
prípadov s nižšou úrov ňou zadlženosti), ich demografický vývoj bude ma ť pravdepodobne vä čšie 
hospodárske (a sociálne) následky.  
Tabuľka 3: Ukazovatele udržate ľnosti pre nové a sú časné 
členské štáty 
 PK10 EÚ15 
Štátny dlh (2003, % HDP)  42.2 64.0 
Miera zamestnanosti staršej pracovnej 
sily1 30.4 40.1 
Miera dlhodobej nezamestanosti1  8.1 3.0 
 
Emisie skleníkových plynov2 69 98 
Energetická náro čnosť3 709 194 
1 Údaje za rok 2002. 2 Údaje za rok 2001, 1990 východiskový rok=100. 3 Spotreba 
energie v roku 2001 vydelená HDP v stálych cenách, kilogram ropného 
ekvivalentu na 1000 eur. 
Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele). 
Vo všeobecnosti prispievajú solídne hospodárske politiky výraznou mierou k sociálnej udržate ľnosti, 
pretože zamestnanie zohráva k ľúčovú úlohu pri potlá čaní chudoby a sociálneho vylú čenia 
obyvateľstva. V nových členských štátoch je potrebné zvláš ť zdôrazni ť i modernizáciu systémov 
sociálnej ochrany ako aj zlepšenie kvalifikácie pracovnej sily, s cie ľom zvýši ť mieru jej ú časti a 
zlepšiť jej mobilitu. Z tohto h ľadiska je potrebné venova ť osobitnú pozornos ť nízkej miere 
zamestnanosti mladých a starších pracovníkov. Je potrebné rieši ť výrazné regionálne rozdiely, najmä 
zabezpečením efektívnych investícií a primer anej diferenciácie miezd (odzrkad ľujúcu rozdiely v 
produktivite). Okrem toho sa musí zlepši ť aj podnikate ľské prostredie a to najmä prostredníctvom 
opatrení na budovanie kapacít vo verejn ej správe. To by malo prispie ť i k zvýšeniu efektivity 
využívania štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ. 
Výrazné investície do energetickej a dopr avnej infraštruktúry, potrebné vo vä čšine nových členských 
štátov, sú zamerané na obmedzenie vplyvov využívania  energie a dopravy na životné prostredie a na 
zlepšenie energetickej ú činnosti. Takéto investície zohrajú k ľúčovú úlohu, pretože energetická 
náročnosť v týchto krajinách presahuje takmer štvornásobne úrove ň v súčasných členských štátoch 
(pozri tabu ľku 3), a to i napriek zlepšeniam v poslednom desa ťročí, ktoré ro čne predstavovali 6 
percent. Mimoriadne dôležité bude pri rozhodovaní o investíciách plne zoh ľadniť náklady na škody 
spôsobené na životnom prostredí, okrem iné ho obmedzením dotácií do energetiky a zavedením 
príslušných daní a poplatkov, napríklad za s potrebu energie a/alebo využívanie dopravy.  
 
SK 10   SK II. U SMERNENIA HOSPODÁRSKEJ POLITIKY PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY  
V časti II sa nachádzajú aktualizované údaje záznam ov o jednotlivých krajinách: Nemecku, Grécku, 
Francúzsku, Taliansku, Holandsku,  Portugalsku a Spojenom krá ľovstve. Uvádza taktiež jednotlivé 
záznamy o desiatich nových členských štátoch.  
Rada 26. júna 2003 prijala všeobecné usmernenia hospodárskej politiky pre členské štáty na roky 
2003-2005. Odporú čania pre jednotlivé krajiny, ktoré sa v nich nachádzajú, zostávajú v platnosti, 
avšak niektoré z nich je potrebné aktualizova ť, aby sa mohli v oblasti rozpo čtových politík uskuto čniť 
potrebné úpravy.  
Je dôležité pripomenú ť, že aj ke ď sa prijaté opatrenia čiastočne či úplne venujú konkrétnemu 
odporúčaniu, toto odporú čanie nie je aktualizované dokým sa nevykoná komplexné posúdenie jeho 
vplyvov.  
Vo výročnej Správe o vykonávaní sa hodnotí rýchlos ť a charakter napredovania vo vykonávaní 
rôznych usmernení.  
1. Belgicko 
Žiadna aktualizácia. 
2. Dánsko 
Žiadna aktualizácia. 
3. Nemecko 
Jednou z úloh, ktorým Nemecko čelí je „rýchle zníženie celkové ho deficitu verejných financií pod 
úroveň 3 percent HDP a udržanie verejných financií  na stabilnej ceste konsolidácie“. Aby Nemecko 
dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach  hospodárskych politík z roku 2003 dostalo tieto 
odporúčania: 
• zaistiť rigorózne plnenie rozpo čtu a vykonávanie oznámených alebo kompenza čných opatrení na 
rok 2003 vo výške 1 percenta HDP a najneskôr do roka 2004 vyrieši ť problém s nadmerným 
deficitom (odporú čanie 6), a 
• v rozmedzí rokov 2003-2005 zníži ť cyklicky upravovaný deficit aspo ň o jeden percentuálny bod 
HDP (odporú čanie 7). 
Tieto dve odporú čania boli podobné tým, ktoré Rada Nemec ku adresovala 21. ja nuára 2003 v súlade 
s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Komisi a 18. novembra 2003 prijala dve odporú čania, jedno na 
základe článku 104 ods. 8 a druhé na základe článku 104 ods. 9, adresované Ra de, aby rozhodla o tom, 
že 1) opatrenia Nemecka na zníženie  nadmerného deficitu boli nedostato čné a 2) Nemecku oznámila, 
aby prijalo potrebné opatrenia na zníženie  celkového deficitu vere jných financií pod úrove ň 3 percent 
HDP najneskôr do roku 2005. Rada 25. no vembra 2003 neprijala tieto dve odporú čania Komisie, 
avšak namiesto toho prijala súbor záverov, ktoré potvrdzujú, inter alia , Nemeckom prijaté záväzky 
znížiť cyklicky upravovaný deficit o 0,6 percent HDP v roku 2004 a o 0,5 percent HDP alebo viac 
 
SK 11   SK v roku 2005 tak, aby sa zabezpe čilo, že celkový deficit verejných fi nancií sa dostane pod 3 percentá 
HDP v roku 2005. Rada vo svojom Stanovisku k aktualizácii programu stability Nemecka z roku 
20035 opätovne tieto závery potvrdila.  
Vzhľadom na takýto vývoj a pri uvedomení si skuto čnosti, že plánovanie rozpo čtu na obdobie 
nasledujúce po roku 2005 sa v dôležitom rozsahu vytvára v rámci obdobia, na ktoré sa vz ťahujú 
usmernenia BEPG ( inter alia  v rámci viacro čných programov stability), odporú čania 6 a 7 sa 
nahrádzajú takto:  
„6. dosiahnu ť každoročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu na úrove ň 0,6 percent HDP 
v roku 2004 a aspo ň 0,5 percent HDP alebo viac v roku 2005 tak, aby sa zabezpe čilo 
zníženie celkového deficitu verejných financií pod úrove ň 3 percent HDP v roku 2005 
(GL 1); 
7. v prípade, že hospodárske oživenie bude silnejšie než sa v sú časnosti očakáva, všetky príjmy 
nad očakávania sa pridelia na zníženie deficitu a urýchlenie zníženia cyklicky upravovaného 
deficitu; 
7a zaistiť pokračovanie konsolidácie rozpo čtu v období po roku 2005, predovšetkým 
prostredníctvom každoro čného kontinuálneho znižovania cyklicky upravovaného 
rozpočtového deficitu aspo ň o 0,5 percent HDP alebo viac, v prípade, že je to nevyhnutné na 
dosiahnutie strednodobého vyrovna ného alebo prebytkového st avu verejných financií 
a opätovné znižovanie pomeru dlhu (GL ).“  
4. Grécko  
Jednou z úloh, pred ktorými stojí Grécko je „zaisti ť dlhodobú udržate ľnosť verejných financií napriek 
starnutiu obyvate ľstva, najmä vzh ľadom na vysoký pomer dlhu ve rejných financií“. Aby Grécko 
dosiahlo tieto ciele, v základných usmerneni ach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo inter alia  
tieto odporú čania: 
• zabezpečiť účinnú kontrolu sú časných hlavných výda vkov vlády ráznym riešením problému 
nepružných prvkov vo výdavkoch, na pr. mzdové náklady (odporú čanie 2). 
Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový de ficit verejných financií je tesne pod hranicou 
3 percent referen čnej hodnoty HDP. Oproti roku 2002 to predstavuje zna čné zvýšenie deficitu napriek 
pozitívnej produk čnej medzere, ktoré odzrkad ľuje pro-cyklický a expanzívny charakter fiškálnych 
politík Grécka. Pre rok 2004 existuje ur čité riziko, že môže dôjs ť k porušeniu referen čnej hodnoty 
deficitu. Grécko sa vz ďaľuje od vyrovnaného alebo prebytkového rozpo čtu.  
Vzhľadom na tento vývoj sa odporú čanie 2 nahrádza takto: 
„2. dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpo čet, zaistí sa každoro čné 
dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpo čtového salda aspo ň na úrove ň 0,5 percent HDP, 
predovšetkým prostredníctvom ú činnej kontroly hlavných výdavkov vlády a pripravenos ť 
prijať ďalšie opatrenia v prípade výskytu  nadmerného deficitu (GL 1).“ 
                                                 
5 Ú. v. EÚ C 68, 18.3.2004. 
 
SK 12   SK 5. Španielsko 
Žiadna aktualizácia. 
6. Francúzsko 
Jednou z úloh, ktorým Francúzsko čelí je „rýchle zníženie celkového deficitu verejných financií pod 
úroveň 3 percent HDP a udržanie verejných financií na  stabilnej ceste konso lidácie“. Aby Francúzsko 
dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach  hospodárskych politík z roku 2003 dostalo tieto 
odporúčania: 
• dosiahnuť výrazne vä čšie zlepšenie pokia ľ ide o cyklicky upravovaný deficit v roku 2003 než sa 
v súčasnosti predpokladá (odporú čanie 1); 
• vykonať opatrenia, ktoré zabezpe čia zníženie cyklicky upravovaného deficitu o 0,5 percent HDP 
alebo viac v roku 2004 tak, aby sa zaistilo, že celkové zlepšenie v rokoch 2003-2004 bude 
postačovať na zníženie nominálneho deficitu pod úrove ň 3 percent najneskôr v roku 2004 
(odporúčanie 2);  
• obmedziť zvyšovanie celkového hrubého dlhu verejných financií vo vz ťahu k pomeru HDP v roku 
2003 (odporú čanie 3). 
Tieto tri odporú čania boli podobné tým, ktoré Rada Francúzsk u adresovala 21. januára 2003 v súlade 
s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Komisi a 18. novembra 2003 prijala dve odporú čania, jedno na 
základe článku 104 ods. 8 a druhé na základe článku 104 ods. 9, adresované Ra de, aby rozhodla o tom, 
že 1) v reakcii na odporú čanie z 3. júna Francúzsko neprijalo žiadne ú činné opatrenia a 2) Francúzsku 
oznámila, aby prijalo potrebné opatrenia na zn íženie deficitu verejných financií pod úrove ň 3 percent 
HDP najneskôr do roku 2005. Rada 25. no vembra 2003 neprijala tieto dve odporú čania Komisie, 
avšak namiesto toho prijala súbor záverov, ktoré potvrdzujú, inter alia , Francúzskom prijaté záväzky 
znížiť cyklicky upravovaný deficit o 0,8 percent HDP v roku 2004 a o 0,6 percent HDP alebo viac 
v roku 2005 tak, aby sa zabezpe čilo, že celkový deficit verejnýc h financií sa dostane pod úrove ň 
3 percent HDP v roku 2005. Rada vo svojom Sta novisku k aktualizácii programu stability Francúzska 
z roku 20036 opätovne tieto závery potvrdila a bližšie vysvetlila.  
Vzhľadom na takýto vývoj a pri uvedomení si skuto čnosti, že plánovanie rozpo čtu na obdobie 
nasledujúce po roku 2005 sa v dôležitom rozsahu vytvára v rámci obdobia, na ktoré sa vz ťahujú 
usmernenia BEPG ( inter alia  v rámci viacro čných programov stability), odporú čania 1, 2 a 3 sa 
nahrádzajú takto: 
„1. dosiahnu ť každoročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu na úrove ň 0,8 percent HDP 
v roku 2004 a aspo ň 0,6 percent HDP alebo viac v roku 2005 tak, aby sa zabezpe čilo 
zníženie celkového deficitu verejných financií pod úrove ň 3 percent HDP v roku 2005 
(GL 1); 
2. v prípade, že hospodárske oživenie bude silnejšie než sa v sú časnosti očakáva, všetky príjmy 
nad očakávania sa pridelia na zníženie deficitu a urýchlenie zníženia cyklicky upravovaného 
deficitu vykonávaním dodato čných opatrení. Okrem toho, akáko ľvek rozpo čtová rezerva, 
                                                 
6 Ú. v. EÚ C 43, 19.2.2004. 
 
SK 13   SK ktorá bude dôsledkom pomalšie ho než plánovaného zvýšenia  vo výdavkoch, sa pridelí na 
zníženie deficitu; 
3. zaisti ť pokračovanie konsolidácie rozpo čtu v období po roku 2005, predovšetkým 
prostredníctvom každoro čného kontinuálneho znižovania cyklicky upravovaného 
rozpočtového deficitu aspo ň o 0,5 percent HDP alebo viac, v prípade, že je to nevyhnutné na 
dosiahnutie strednodobého vyrovnaného alebo prebytkového stavu verejných financií 
a opätovné znižovanie pomeru dlhu (GL ).“ 
7. Írsko 
Žiadna aktualizácia. 
8. Taliansko 
Jednou z úloh, pred ktorými stojí Taliansko je „rýchla konsolidácia verejných financií“. Aby 
Taliansko dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 
dostalo inter alia  tieto odporú čania: 
• Dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpo čet v strednodobom doh ľade, zabezpe čí 
sa ročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu aspo ň o 0,5 percent HDP tak, že sa jednorazové 
opatrenia nahradia opatreniami stálejšieho charakteru (odporú čanie 1). 
Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový de ficit verejných financií bol 2,4 percent HDP, čo 
oproti roku 2002 (2,3 percent) nepredstavuje takmer žiadnu zmenu. V súvislosti so slabým 
hospodárskym rastom sa orgány pri obmedzovaní deficitu na ďalej spoliehali na do časné opatrenia. 
Odhaduje sa, že takéto opatrenia mierne zlepšili výsledok rozpo čtového hospodárenia o viac ako 2 
percentuálne body HDP (cca 1,5 percentuálneho bodu v roku 2002). Výrazne nižšie úrokové výdavky 
oproti predchádzajúcemu roku taktiež napomohli odvráti ť väčšie zvýšenie deficitu. Pri spoliehaní sa 
na jednorazové opatrenia, ktoré sa majú zredukova ť na polovicu, v roku 2004 existuje ur čité riziko, že 
môže dôjs ť k prekro čeniu referen čnej hodnoty 3 percent HDP pokia ľ ide o deficit. Pri nezmenenej 
produkčnej medzere sa vývoj cyklicky upravovaného sal da tiež javí nepriaznivo. Úprava smerom 
k vyrovnanému saldu pri cyklicky  upravovaných podmienkach sa opä ť nedarí dosiahnu ť. 
Vzhľadom na tento vývoj sa odporú čanie 1 nahrádza takto: 
„1. dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpo čet, zaistí sa každoro čné 
dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpo čtového salda aspo ň na úrove ň 0,5 percent HDP, 
nahradením jednorazových opatren í opatreniami, ktoré sú tr valejšieho rázu, a pripravenos ť 
prijať ďalšie opatrenia, aby sa predišlo výsky tu nadmerného deficitu (GL 1).“ 
9. Luxembursko 
Žiadna aktualizácia. 
10. Holandsko 
Jednou z úloh, ktorým čelí Holandsko je „v nadc hádzajúcich rokoch presadzova ť úpravy rozpo čtu 
napriek slabšiemu potenciálnemu rastu a rozpo čtovým nákladom v súvislosti so starnutím 
 
SK 14   SK obyvateľstva“. Aby Holandsko dosiahlo tieto ciele, v všeobecných usmerneniach hospodárskych 
politík z roku 2003 odporú ča sa mu:  
• pokračovať v udržiavaní výdavkov verejných financií v rámci jasne definovaných stropov, ktoré sú 
stanovené v skuto čných podmienkach a ktoré dôsledne dodržiavajú vyrovnaný alebo prebytkový 
rozpočet (odporú čanie 1). 
Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový de ficit verejných financií je tesne pod hranicou 
3 percent referen čnej hodnoty HDP. Súvisí so s výrazným hospodárskym poklesom, ktorý mal za 
následok vä čšie zvýšenie deficitu než sa pôvodne o čakávalo napriek výraznému balíku fiškálnych 
úspor. Pre rok 2004 existuje riziko, že môže dôjs ť k prekro čeniu 3 percentnej hranice referen čnej 
hodnoty HDP. Avšak pri zoh ľadnení rozširujúcej sa produk čnej medzery je vývoj cyklicky 
upravovaného deficitu priaznivejší.  
Úprava v cyklicky upravovaných podmienkach s cie ľom dosiahnu ť vyrovnaný rozpo čet ide správnym 
smerom.  
Vzhľadom na tento vývoj sa odporú čanie 1 nahrádza takto: 
„1. pokra čovať v udržiavaní výdavkov verejných financií  v rámci jasne definovaných stropov, 
ktoré sú stanovené v skuto čných podmienkach a ktoré v strednodobom výh ľade dôsledne 
dodržiavajú vyrovnaný alebo prebytkový rozpo čet a byť pripravený prija ť ďalšie opatrenia, 
aby sa predišlo výskytu nadmerného deficitu (GL 1 a 14).“ 
 
SK 15   SK 11. Rakúsko 
Žiadna aktualizácia. 
12. Portugalsko 
Jednou z úloh, pred ktorými stojí Portugalsko je „urýchli ť konsolidáciu verejných financií a rieši ť 
problém dynamického rastu výdavkov vo verejných fina nciách“. Aby Portugalsko dosiahlo tieto ciele, 
vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo inter alia  tieto odporú čania: 
• zaistiť ďalšie znižovanie deficitu ve rejných financií v roku 2003 pod ľa plánu tak, že sa cyklicky 
upravovaný deficit následne zníži aspo ň o 0,5 percent HDP ro čne, aby sa dosiahol vyrovnaný 
rozpočet (odporú čanie 1). 
Fiškálne údaje v roku 2003 uvádzaj ú celkový deficit verejných financií 2,8 percent HDP, teda v súlade 
s nariadením Rady z 5. novembra 2002 ur čeného Portugalsku pod ľa článku 104 ods. 7 Zmluvy, ktoré 
požaduje, aby deficit vere jných financií bol pod úrov ňou referen čnej hodnoty HDP najneskôr v roku 
2003. Veľká záporná produk čná medzera, ktorá sa spája s hospodárskou recesiou v roku 2003, zna čne 
spomalila proces konsolidácie rozpo čtu, nakoľko došlo k vytvoreniu obrovského schodku v príjmoch 
na daniach po čas roka 2003 (okrem jednorazového opatrenia  týkajúceho sa predaja nedoplatkov na 
príspevkoch sociálneho zabezpe čenia a daní). Aj ke ď sa vláde vo všeobecnosti podarilo zaisti ť 
plánované obmedzenie výdavkov (t.j. rast aktuálny ch primárnych výdavkov sa spomalil z 8,9 percent 
v roku 2001 na 7,8 percent v roku 2002 a 4,1 pe rcent v roku 2003), schodok v príjmoch na daniach 
spôsobený recesiou viedol vládu k tomu, aby sa v zna čnej miere spo ľahla na jednorázové opatrenia 
pokiaľ ide o druhý nasledujúci rok (1,5 percent HDP v roku 2002 a 2,1 percent HDP v roku 2003). 
V roku 2004 existuje ur čité riziko, že môže dôjs ť k opätovnému prekro čeniu referen čnej hodnoty 
deficitu vzh ľadom na pomalý rast a doteraz iba čiastočne plánované nahradenie zna čného počtu 
jednorazových opatrení prijatých v roku 2003.  
Vzhľadom na tento vývoj sa odporú čanie 1 nahrádza takto: 
„1. dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpo čet, zaistí sa každoro čné 
dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpo čtového salda aspo ň na úrove ň 0,5 percent HDP, 
nahradením jednorazových opatrení opatreniami,  ktoré sú trvalejšieho rázu, a pripravenos ť 
prijať ďalšie opatrenia, aby sa predišlo opätovnému prekro čeniu 3 percent hranice 
referenčnej hodnoty HDP v prípade deficitu (GL 1).“ 
13. Fínsko 
Žiadna aktualizácia. 
14. Švédsko 
Žiadna aktualizácia. 
15. Spojené krá ľovstvo 
Fiškálne údaje na rok 2003 ukazujú, že de ficit verejných financií dosiahol úrove ň 3,2 percent HDP, čo 
je viac ako 3 percentná referen čná hodnota HDP. Pozícia rozpo čtu sa zhoršila viac než sa 
 
SK 16   SK predpokladalo v roku 2003 a to najmä v dôsledku slabších priamych príjmov z daní než sa o čakávalo. 
V strednodobom výh ľade sa celkový a cyklicky upravovaný deficit majú zníži ť pod hranicu 2 percent 
HDP v súvislosti s pokra čujúcimi zvýšeniami v predpokladaných výdavkoch, ktoré sa sústre ďujú na 
minulé nedostato čné investície v rámci vere jného sektora a nedostato čného poskytovania verejných 
služieb. Predpokladaný vývoj deficitu však neumož ňuje dostato čná bezpe čnostná rezerva vo či 
prekročeniu referen čnej hodnoty 3 percent HDP s bežnými makroekonomickými kolísaniami. Okrem 
toho tieto riziká rozpo čtových predpokladov vychádzajú z pr edpokladaného autonómneho zvýšenia 
podielu príjmov.  
Vzhľadom na tieto okolnosti Spojené krá ľovstvo stojí pre dodato čnou úlohou pri porovnaní so 
základnými usmerneniami hospodárskych politík z roku 2003, a to najmä: 
Posilnenie rozpo čtovej pozície tak, aby sa zais tili zdravé verejné financie 
Aby Spojené krá ľovstvo posilnilo rozpo čtovú pozíciu k zaisteniu zdravých verejných financií, 
odporúča sa mu: 
„6. zlepši ť cyklicky upravovanú pozíciu, aby sa konso lidovali verejné financie, pri dodržaní 
vyrovnaného alebo prebytkového rozpo čtu a byť pripravený prija ť ďalšie opatrenia tak, aby 
sa predišlo výskytu nadmerného rozpo čtu (GL 1).“  
 
SK 17   SK 16. Cyprus 
S cestovným ruchom ako hlavným pilierom, táto malá ekonomika preukázala pružnos ť napriek ťažkej 
situácii vo svetovej ekonomike. Najprv bol stabilný a vysoký reálny rast HDP v priemere 4,2 percent 
v období rokov 1997-2001 pohá ňaný domácim dopytom ako aj neprestajným vysokým rastom 
prichádzajúcich turistov. Avšak po 11. septemb ri 2001 v spojitosti s hrozbami medzinárodného 
terorizmu, vojnou v Afganistane a Iraku, chorobou SARS zaznamenalo cyperské hospodárstvo prepad, 
ktorý pokra čoval v roku 2003. Rast, podporovaný mier nym domácim dopytom, poklesol o viac ako 
polovicu, avšak stále dosahoval úrove ň 2 percent v rokoch 2002 a 2003. Táto hodnota je však pod 
úrovňou potencionálneho rastu.  
Relatívne dobrý rast sa opieral o trhové hospodá rstvo, v ktorom prevláda súkromný sektor a, inter 
alia, vysoko rozvinutý finan čný a právny systém, vo všeobec nosti prezieravé hospodárske politiky 
a pružný trh práce. Trh práce funguje v podmienkach ta kmer plnej zamestnanosti a s vysokou mierou 
účasti. Pri miere nezamestnanosti, ktorá sa pohybuje me dzi 3-5 percentami. Cyprus v podstate nemá 
žiadny problém s nezamestnanos ťou. Súčasne však kríza v (masovom) cestovnom ruchu na Cypre 
poukázala na vzrastajúcu hospodársku závislos ť na tomto odvetví, zatia ľ čo tradičné zdroje príjmov 
z vývozu, najmä vo výrobných odvetviach, poukazujú na štrukturálny úpadok. Preto by malo by ť 
v záujme Cypru posilni ť diverzifikáciu smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotu. Za týmto 
účelom by Cyprus mohol urýchli ť prechod k hospodárstvu založenom na poznatkoch a pokra čovať 
v zjednodušovaní podnikate ľského prostredia.  
Plán fiškálnej konsolidácie bol zavedený v r oku 1999 a v nasledujúcich rokoch revidovaný 
a rozšírený. Avšak v rokoch 2002 a 2003 sa nepodarilo zabezpe čiť plnenie rozpo čtu a potom čo deficit 
vzrástol na 4,6 percent v roku 2002 a na 6,3 percent v roku 2003 sa od konsolidácie upustilo. 
Expanzívna fiškálna politika prispela k zvýšeniu domáceho dopytu a k deficitu bežného ú čtu, ktorý sa 
na rok 2003 predpokladá na 4,4 percent. Vláda znova mieni rieši ť fiškálny deficit pre tento rok 
a nasledujúce roky, aby sa dospelo k priaznivejšej  konfigurácii politík a podpore znižovania deficitu 
bežného ú čtu. 
Politiky na Cypre by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej konvergencie, 
najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. Avšak pokra čujúca konsolidácia verejných 
financií, ako aj zvládanie zvyšujúcej sa hospodárskej závislosti na cestovnom ruchu musia by ť 
podporené politikou, ktorá pomôže udrža ť silný rast v strednodobom a dlhodobom výh ľade. Vyžaduje 
si to predovšetkým posilnenie základne rastu a zamestnanosti a Cyprus by mal pokra čovať 
v transformácii na hospodárstvo založené na poznatk och. V tejto súvislosti stoja pred Cyprusom dve 
hlavné náro čné úlohy:  
• zabezpečiť na trvalo udržate ľnom základe zníženie celkového de ficitu verejných financií, 
• zvýšenie diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou.  
Zabezpečenie zníženia celkového deficitu verejných financií na trvalo udržate ľnom základe 
Fiškálna konsolidácia v rokoch 2002 a 2003 vo zvý šenej miere nepostupovala žiadaným smerom. 
Pôvodný plán fiškálnej konsolidácie zavedený v roku 1999 bol v roku 2001 a opä ť v roku 2002 
revidovaný. Jeho cie ľom bolo zníži ť deficit na úrove ň 2,0 percent HDP v roku 2002 a sú časne 
dosiahnuť fiškálnu rovnováhu do roka 2005. Avšak nižší rast v roku 2002 spôsobil namiesto 
predpokladaného schodku 2,6 percent HDP v rozpo čte schodok na úrovni 4,6 percent HDP. V roku 
2003 došlo k ďalšiemu poklesu, ktorý bol spojený s pokra čujúcim malým rastom a da ňovými únikmi, 
ktoré mali za následok zna čný schodok v príjmoch, pri čom došlo k zvýšeniu výdavkov v dôsledku 
 
SK 18   SK vyšších výdavkov na obranu a zavedeniu expanzívnych opatrení na s cie ľom vyrovna ť znížený 
zahraničný dopyt. V dôsledku toho program konsolidácie zl yhal a deficit verejných financií v roku 
2003 dosiahol úrove ň 6,3 percent HDP. Expanzívna fiškálna politika prispela k zvýšeniu domáceho 
dopytu a k pokra čujúcemu relatívne vysoké mu deficitu bežného ú čtu, ktorý sa na rok 2003 
predpokladá na 4,4 percent Vláda znova mieni rieši ť fiškálny deficit, aby sa dospelo k priaznivejšej 
konfigurácii politík a podpore znižovania deficitu bežného ú čtu. Aby sa opä ť začalo s 
fiškálnou konsolidáciou bude treba prija ť dôležité opravné opatrenia. V ďaka komplexnej fiškálnej 
reforme, ktorá by mala by ť ukončená do konca roka 2004, by sa mala zlepši ť kvalita verejných 
financií. Tieto reformy podporia ďalšie znižovanie deficitu a napomôžu udržiava ť deficit bežného ú čtu 
na udržate ľnej úrovni v prípade, že sa opä ť zhorší situácia v oblasti čistých súkromných úspor.  
Zvýšenie diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou 
Cestovný ruch síce predstavuje okolo 15-20 percent HDP a zamestnanosti, cyperské hospodárstvo 
preukázalo ur čitú odolnos ť aj napriek ťažkej situácii vo svetovej ekonomike. Avšak v dlhodobom 
výhľade by mal Cyprus ma ť záujem na rozšírení a zlepšení činností súvisiacich s cestovným ruchom 
a budovaní iných činností s vyššou pridanou hodnotou. V tejto súvislosti cyperská vláda za čala 
niekoľko reforiem, ktorých cie ľom je uľahčiť prechod na hospodárstvo založené na poznatkoch. 
Prekážkou môžu však na ďalej zosta ť nízke výdavky na oblasti výskumu a vývoja, najmä pokia ľ ide o 
podnikate ľský sektor, ako aj nedostatok zru čností v oblasti informa čných technológií. Obmedzenia 
zostávajú aj v elektronickom obchodovaní a podiele domácností s prístupom k internetu.  
Ďalším kľúčom k zvýšeniu efektívnosti trhov s výrobkami je lepšie podnikate ľské prostredie. V 
cyperskom hospodárstve prevládajú malé rodi nné podniky, ktorých rozvoj pravdepodobne čiastočne 
zamedzuje prístup k finan čným prostriedkom. Okrem toho je konkurencia v sie ťových odvetviach 
stále obmedzená. Napríklad na trhu s elektri nou doteraz nie sú samostatní prevádzkovatelia 
prenosových sústav. Regula čný úrad pre odvetvia telekomunikácií a poštových služieb vydalo dve 
nariadenia, ktorými sa síce pokro čilo v procese uvo ľňovania ú častníckych prípojok v týchto 
odvetviach, avšak ešte sa tento proces neukon čil. Na záver, v oblasti leteckej dopravy pretrvávajú 
prekážky v prístupe na trh a v sektore námo rnej dopravy je potrebná úplná implementácia acquis .  
Osobitné odporú čania pre Cyprus 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štr ukturálne reformy tak, ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL), v časti I všeobecných usmernení hospodárskych politík.  
S cieľom zabezpe čiť ďalšie zníženie celkového deficitu ve rejných financií na trvalo udržate ľnom 
základe, dostal Cyprus toto odporú čanie:  
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový deficit 
verejných financií v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti s nadchádzajúcim 
rozpočtovým doh ľadom (GL 1). 
Aby došlo k zvýšeniu diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotu, 
Cyprus dostal tieto odporú čania:  
2. vystup ňovať úsilie s cie ľom zvýši ť primeranos ť kvalifikovaného ľudského kapitálu, 
podporova ť výskum a vývoj a inovácie, najmä v oblasti podnikania a zlepši ť podmienky na 
jednoduchšie rozšírenie informa čných a komunika čných technológií (GL 9, 13). 
 
SK 19   SK 3. pokra čovať v zjednodušovaní podnikate ľského a da ňového prostredia (GL 11). 
17. Česká republika 
Po spomalení hospodárskeho rastu v rokoch 1997-1998, reálny rast HDP Českej republiky 
predstavoval v priemere okolo 3 percent s výnimkou roka 2002, ke ď krajinu postihli rozsiahle 
povodne a rast HDP dosiahol iba 2 percentá . Inflácia meraná ha rmonizovaným indexom 
spotrebite ľských cien (HISP) dosahovala nízke úrovne (1,4 percent v roku 2002 a -0,1 percent 
v roku 2003) a nedosahovala ciele, ktoré stanovili menové orgány. Uskuto čnenie hospodárskeho rastu 
bolo podložené úsilím o reštrukturalizáciu, avšak výsledok zatia ľ nedosiahol úrove ň odhadovaného 
potenciálu. Najvýznamnejšia reštrukturalizácia sa uskuto čnila v bankovníctve. Reštrukturalizácia 
bankovej sústavy bola spojená so zna čným fiškálnymi nákladmi nako ľko štát prevzal zlé aktíva bánk. 
Okrem toho bola fiškálna politika donedávna čiastočne uvoľnená, čo malo za následok nárast 
celkového deficitu verejnýc h financií. Expanzívnos ť vo fiškálnej politike spôsobila prudký nárast 
domáceho dopytu a deficit bežného ú čtu sa v dôsledku zvýšenej spotre by neustále zvyšoval na úrove ň 
6 percent HDP.  
Politiky Českej republiky by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej 
konvergencie, najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných fina ncií. Hospodárstvo sa v porovnaní 
s inými novými členskými štátmi vyzna čovalo relatívne nízkym rastom. Preto si ďalšia konsolidácia 
verejných financií vyžaduje podporu zo strany  politík, ktoré v strednodobom a dlhodobom výh ľade 
napomôžu k urýchleniu hospodárskeho  rastu. Vyžaduje si to najmä úsilie na riešenie zostávajúcich 
štrukturálnych nedostatkov, predovšetkým na trhu práce a v podnikate ľskom prostredí, ako aj 
urýchlenie prechodu na hospodárstvo založené na poznatkoch. V tejto súvislosti stoja pred Českou 
republikou štyri hlavné náro čné úlohy:  
• urýchlene zabezpe čiť ďalšie trvalo udržate ľné znižovanie deficitu ve rejných financií a dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií, 
• pokračovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce 
• zlepšiť podmienky pre zrýchlený rast produktivity, 
• podporova ť podnikanie a malé a stredné podniky.  
Urýchlené zabezpe čenie ďalšieho trvalo udržate ľného znižovania deficitu verejných 
financií a dlhodobú udržate ľnosť verejných financií 
V roku 2002 sa celkový deficit verejných financií z výšil z 6,4 percent HDP na 12,9 percent HDP v 
roku 20037, čím napomohol k ďalšiemu zhoršeniu deficitu bežného ú čtu. Vláda v roku 2003 zaviedla 
program fiškálnej konsolidácie, ktorého cie ľom je zníži ť celkový deficit verejných financií na úrove ň 
4 percent HDP v roku 2006. Fiškálna konsolidácia podporí ďalšie znižovanie deficitu a napomôže 
k tomu, aby sa deficit bežného ú čtu dostal do udržate ľného pásma v prípade, že sa situácia v oblasti 
čistých súkromných úspor zhorší.  
                                                 
7 Tento deficit je čiastočne dôsledkom jednej jedinej pripísanej štátnej záruky, ktorá predstavuje asi 
6,3 percent HDP. 
 
SK 20   SK Avšak zvýšenie kvality vere jných financií bude do ve ľkej miery závisie ť od vykonávania fiškálnej 
reformy. Dôležitou črtou fiškálnej reformy je úprava inštitucionálneho rámca, ktorý spo číva 
v zavedení strednodobých výdavkových rámcov a rozpo čtov zameraných na dosahovanie výsledkov. 
Výdavkové rámce by predovšetkým mali zníži ť stimuly ústrednej vlády pokia ľ ide o poskytovanie 
štátnych záruk, ktoré sú hlavným zdrojov zna čného fiškálneho rizika. Okrem toho, chýbajúce 
rozpočtové pravidlá na regionálnej a miestnej úrovni predstavujú v procese v sú časnosti prebiehajúcej 
decentralizácie verejnej správy do budúcna rizi ko pre zdravú fiškálnu pozíciu. Ako pozitívny vývoj 
hodný zmienky je skuto čnosť, že vláda vo svojich reformných plánoch nepredpokladá v budúcich 
rokoch zníženie podielu výdavkov na verejné investície ako podielu HDP.  
Pokiaľ ide o dlhodobú udržate ľnosť verejných financií, starosti spôsobujú mimorozpo čtové výdavky 
a výdavky na sociálne zabezpe čenie a zdravotnú starostlivos ť. Napriek tomu, že aktuálna výška dlhu 
verejných financií krajin y nie je vysoká, pokia ľ ide o vývoj v uvedených položkách prispel za ostatné 
roky k rýchlemu zvýšeniu (z 25,2 percent HDP v roku 2001 na 37,6 percent HDP v roku 2003).  
Pokračovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce 
Trh práce v Českej republike prešiel v rozmedzí rokov 1990 až 2002 zna čnými štrukturálnymi 
zmenami. Podiel zamestnaných v primárnom sektor e sa znížil z 12,4 percent na 4,8 percent precovnej 
sily a v sekundárnom zo 45,1 percent na 39,6 percen t a v terciárnom sektore sa zvýšil zo 42,5 percent 
na 55,6 percent. Miera nezamestnanosti na konci roka 2002 dosahovala úrove ň 7,3 percent a odvtedy 
narástla v štvrtom štvr ťroku 2003 na 8,1 percent. Okrem pr ocesu reštrukturalizácie zamestnanos ť 
ovplyvní aj reforma verejných financií, v dôs ledku ktorej vo verejnom sektore každoro čne v priebehu 
rokov 2004-2006 zaniknú 2 percentá pracovných miest . Vplyv odborov na tvorbu miezd je nízky. 
Rokovania o mzdách sú decentralizovaným pro cesom a k ich tvorbe dochádza predovšetkým 
na podnikovej úrovni. Koordinácia vyjednávania naprie č spoločnosťami a odvetviami je slabo 
vyvinutá. Napriek tomu, že zamestnanos ť je vysoká a miera nezamestnanosti sa pohybuje na úrovni 
priemeru EÚ, trh práce v Českej republike charakterizuje nieko ľko štrukturálnych nedostatkov. 
Regionálne rozdiely pokia ľ ide o nezamestnanos ť sú veľmi vysoké. Miera nezamestnanosti 
v štrukturálne slabších regiónoch je štyrikrát vyššia než v Prahe a v niektorých regiónoch presahuje 
úroveň 25 percent. Po druhé, podiel dlhodobo nezamestnaných (viac ako 1 rok) je ve ľmi vysoký; na 
konci roka 2003 dosiahol úrove ň 40,3 percent. Okrem toho sa predlž uje priemerná doba evidencie na 
úradoch práce sa predlžuje. Za tretie, miera nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi (pod 25 rokov) je 
veľmi vysoká. Priemerný podiel nezamestnanosti mladých ľudí bol takmer 23 percent, pri čom medzi 
jednotlivými regiónmi sú obrovské rozdiely.  
Pokiaľ ide o ponuku pracovnej sily, dlhodobá nezamestnanos ť a slabá profesijná pružnos ť sú 
dôsledkom prekážok pochádzajúcich z da ňového a sociálneho systému, z nedostato čne rozvinutého 
systému celoživotného vzdelávania a nedostatkov sy stému vzdelávania a odbornej prípravy. Systém 
vzdelávania a odbornej prípravy nedostato čne poskytujú kvalifikácie, ktoré sú prispôsobené potrebám 
trhu práce, najmä dopytu hospodárstva orientovaného na  poznatky. Štrukturálne  nedostatky trhu práce 
v Českej republike taktiež odzrkad ľujú nízku geografickú mobilitu, ktorá je dôsledkom dvoch 
základných nedostatkov: po prvé, regulácia cien  nájomného oslabuje stimuláciu ponuky bývania 
v regiónoch, kde sa vytvárajú pracovné miesta. A za  druhé, nízko rozvinutá dopravná infraštruktúra 
zvyšuje náklady na dochádzanie do práce a vy tvára prekážky investíciám a zakladaniu nových 
podnikov v štrukturálne slabých regiónoch.  
Pokiaľ ide o dopyt po pracovnej sile, vysoká miera príspevkov na zdravotné a sociálne zabezpe čenie 
môže mať negatívne ú činky. Celková miera príspevkov na zdravotné a sociálne zabezpe čenie dosiahla 
47,5 percent hrubej mzdy, z čoho asi 1/4 hradia zamestnanci a asi 3/4 zamestnávatelia.  
Zlepšiť podmienky pre zrýchlený  rast produktivity 
 
SK 21   SK Rast produktivity bol v Českej republike relatívne nízky. V období rokov 1996-2002 produktivita 
práce, ktorá bola medzi novými členskými štátmi najnižšou, každoro čne rástla o 2,1 percent. Okrem 
toho je v porovnaní s EÚ úrove ň produktivity stále ve ľmi nízka (okolo 55 percent priemeru EU 15 
v roku 2003). Faktormi, ktoré k tomu prispievajú by mohli by ť obmedzená pružnos ť vzdelávacieho 
systému, nízka efektívnos ť výskumu a vývoja a inovácií ako aj nízka miera používania informa čných 
a komunika čných technológií. Obmedzená pružnos ť systému vzdelávania a odbornej prípravy pokia ľ 
ide o meniace kvalifika čné požiadavky sa prejavuje v nevyváže nosti ponuky niektorých kvalifikácií 
a dopytu po nich na trhu práce. Úrove ň dosiahnutého vzdelania (podiel obyvate ľstva vo veku 20-24 
rokov s minimálne vyšším stredoškolským vzdelaním) je ve ľmi vysoký (92 percent), avšak podiel 
absolventov vysokých škôl patrí k jedným z najni žších v EÚ. Napriek relatívne vysokým výdavkom 
na výskum a vývoj v porovnaní s ostatnými novými členskými štátmi, je výsledná inova čná činnosť, 
ak ju meriame po čtom patentov, ve ľmi nízka, čo poukazuje na nízku efektivitu v oblasti výskumu 
a vývoja. Je zrejmé, že medzi výskumnými inštitúciami (napr. univerzitami a Českou akadémiou vied) 
a súkromným sektorom existuje iba ve ľmi obmedzená spolupráca. Vláda ČR si je týchto problémov 
vedomá a preto na podporu výskumu a vývoja pr ijala dokument Národná politika výskumu a vývoja 
na roky 2004-2008. Jaj výsledky však budú do ve ľkej miery závisie ť od jej úplnej realizácie.  
Podpora podnikania a malých a stredných podnikov 
Napriek napredovaniu v zria ďovaní dobre fungujúceho rámca pre hospodársku sú ťaž a pokra čujúcemu 
zdokonaľovaniu právneho prostredia sa zdá, že v Českej republike pretrvávajú zna čné prekážky pokia ľ 
ide o podnikanie. Odráža sa to inter alia  v nízkom podiele malých a stredných podnikov na HDP 
(menej ako 40 percent). Hrubá miera zakladania  nových podnikov ja ako podiel všetkých podnikov 
v porovnaní s ostatnými novými členskými štátmi relatívne nízka.  
Faktormi, ktoré zjavne prispievajú k tejto situácii sú nedostatky podnikate ľského prostredia, ktoré 
majú neúmerne vä čší vplyv na malé a stre dné podniky, napr. pokia ľ ide o právne predpisy a nariadenia 
a ich právne uplat ňovanie, nadmernú administratívnu zá ťaž a obmedzený prístup k finan čným 
prostriedkom. Administratívny po stup pri zakladaní novej spolo čnosti je ve ľmi zdĺhavý a zložitý. 
Podnikatelia často kritizujú neefektívne a často netransparentné fungo vanie obchodného registra. 
Taktiež právne predpisy v oblasti konkurzného konania neumož ňujú efektívne opustenie trhu alebo 
reštrukturalizáciu spolo čností nachádzajúcich sa v ťažkostiach. V sú časnosti sa pripravuje nieko ľko 
legislatívnych návrhov na riešenie niektorých z týchto problémov, ukazuje sa však, že pokrok sa 
dosahuje pomaly. Napriek zvýšeniu kvalifikácie sudcov zostáva kvalita a časové rozpätie vynútenia si 
práva základným nedostatkom. Okrem t oho je pre nové podniky neúmerné ťažké nájs ť vonkajšie 
zdroje financovania.  
Odporúčania pre Českú republiku 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmern ení hospodárskej politiky.  
S cieľom zabezpe čiť trvalo udržate ľné zníženie deficitu verej ných financií a dlhodobú udržate ľnosť 
verejných financií sa Českej republike odporú ča:  
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový 
deficit verejných financií v súlade s rozhodnutím, ktor é Rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1). 
2. uskutočniť reformu systému zdravotnej starostlivosti a reformu dôchodkového 
systému, aby sa zabezpe čila ich udržate ľnosť, najmä aby čelila očakávanému 
 
SK 22   SK zvýšeniu indexu závislosti starých osôb a pr ijala opatrenia na zníženie fiškálneho 
rizika plynúceho z rastúceho objem u podmienených záväzkov a aby zabezpe čila 
posilnenie stimulov zamestnanosti a zníž ila vysokú mieru príspevkov sociálneho 
zabezpečenia (GL 4, 14 a 16). 
S cieľom pokra čovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce, sa odporú ča Českej republike:  
3. posilniť ponuku pracovnej sily reformou da ňového systému a systému sociálnych 
dávok, aby sa tak odstránili prekážky zamestna nosti a zvýšila profesijná a regionálna 
mobilita tým, že sa zníži nevyvážená ponuk a a dopyt po rôznych kvalifikáciách 
a súčasne sa zabezpe čí efektívnos ť rekvalifika čných opatrení a in ých aktívnych 
politík na trhu práce, ako aj zlepši ť dopravnú infraštruktúr u (GL 4, 7, 8 a 13).  
V záujme zlepšenia podmienok pre zrýchlený rast produktivity sa Českej republike odporú ča: 
4. zlepšiť efektivitu a kvalitu systému vzde lávania a odbornej prípravy a jeho 
schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na schopnosti (GL 13).  
5. zlepšiť efektívnos ť činností súvisiacich s výskumom a vývojom ako aj inováciami, 
posilniť prenos poznatkov prostredníctvom priamych zahrani čných investícií 
a podporova ť rozširovanie poznatkov (GL 13). 
S cieľom podporova ť podnikanie a malé a stredné podniky sa Českej republike odporú ča: 
6. zlepšiť podnikate ľské prostredie najmä odstránen ím administratívnych prekážok, 
zlepšením a uplat ňovaním právneho rámca a zl epšením prístupu k finan čným 
prostriedkom (GL 11 a 12).  
 
SK 23   SK 18. Estónsko 
Makroekonomická výkonnos ť Estónska si v roku 2003 udržala svoj u silu aj v podmienkach slabého 
zahraničného dopytu, ale deficit bežného ú čtu sa preh ĺbil na 13,7 percent HDP. Rast HDP vo výške 
4,8 percenta sa opieral o rýchle sa rozvíjajúce investície a rast súkrom nej spotreby. Spotrebu pohá ňala 
expanzia úveru, vyššie mzdy a umiernený rast zamestnanosti. V porovnaní s dlhodobou stagnáciou 
investícií v eurozóne rástli ka pitálové výdavky v Estónsku v dôsledku prílivu priamych zahrani čných 
investícií a nízkych úrokových sadzieb rýchlym temp om presahujúcim 11 percent. Inflácia, ktorá sa v 
polovici roku 2001 zrýchlila na takmer 7 percent,  sa v roku 2003 znížila na 1,3 percenta. Celkový 
prebytok verejných financií sa v ďaka silnej hospodárskej aktivite a zlepšeniu vo výberoch daní a 
napriek dodato čným výdavkom, ktoré schválil parlament, z výšil na 1,8 percent HDP v roku 2002 a 
ďalej na 2,6 percent v roku 2003. Niektoré miestne samosprávy však na ďalej predstavovali zá ťaž pre 
verejné financie.  
Politiky v Estónsku by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej 
konvergencie a na zníženie deficitu bežného ú čtu. Fiškálna politika môže síce ma ť podstatný vplyv na 
bežný účet, ale štrukturálne politiky, konkrétne politiky, ktoré sa zameriavajú na rast produktivity a 
rozvoj hospodárskej sú ťaže, môže zvýši ť aj rastový potenciál krajiny, a tým ďalej zlepši ť rovnováhu 
úspor a investícií a stav bežného ú čtu. Nádväzne na reštrukturalizáciu hospodárstva po získaní 
nezávislosti zostáva pre príslušné orgány významnou úlohou aj pracovný trh a najmä vysoká miera nezamestnanosti. V tejto súvislosti stoja pred Estónskom štyri hlavné náro čné úlohy:
 
• riešiť značný deficit bežného ú čtu, k čomu by mala prispie ť vhodná fiškálna politika, 
• riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity, 
• rozvíjať efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach. 
Riešenie zna čného deficitu bežného ú čtu, k čomu by mala prispie ť vhodná fiškálna politika 
Nesúlad medzi domácim a zahrani čným dopytom sa prejavil vo ve ľkom dopyte po dovozoch (rast 7,9 
percent) a pomerne stagnujúcim vývozom (rast 4,2 pe rcent) a taktiež aj v zhoršení deficitu bežného 
účtu na 13,7 percent HDP v roku 2003. Za ve ľkou časťou deficitu stojí nieko ľko jednorázových 
položiek týkajúcich sa predovšetkým dovozu investi čného tovaru a záporná bila ncia na strane príjmov. 
Kapitálový ú čet sa vďaka silnému prílivu priamych zahrani čných investícií na ďalej pohyboval v 
prebytku. K upokojeniu bezprost redných obáv týkajúcich sa stability v súvislosti s financovaním 
deficitu bežného ú čtu prispeli nízka úrove ň verejného dlhu (okolo 5 percent HDP) a kladný úverový 
rating krajiny. Navyše vláda vytvorila „rezervu pre ú čely stability“ vo výške 9 percent HDP, ktorú od 
roku 1997 financovala z rozpo čtových prebytkov a výnosov privatizácie.  
Z tohto dôvodu sú pre podstatné zmiernenie  tejto zásadnej makroekonomickej nerovnováhy 
estónskeho hospodárstva v strednodobom výh ľade nevyhnutné štrukturálne politiky, ktoré podporujú 
konkurencieschopnos ť estónskeho tovaru a služieb na zahrani čných trhoch najmä urýchleným 
zlepšením infraštruktúry v krajine, ale aj investíciami do ľudského kapitálu so zameraním na 
znevýhodnené regióny. 
Hlavnou úlohou pri riešení deficitu bežného ú čtu zohráva aj pokra čujúce dodržiavanie obozretnej 
fiškálnej politiky. Celkový prebytok ve rejných financií sa síce zvýšil  z 1,8 percenta HDP v roku 2002 
 
SK 24   SK na 2,6 percenta v roku 2003, avšak niektoré miestne samosprávy na ďalej predstavujú pre verejné 
financie zá ťaž kvôli rozpo čtovým odchýlkam v rokoch 2002 a 2003. Napriek rozpo čtovým prebytkom 
v minulých rokoch a nízkemu verejnému dl hu dôjde v blízkej budúcnosti k rastu rozpo čtových tlakov 
v dôsledku plánov na ďalšie výdavky a da ňové škrty v kombinácii so záväzkami súvisiacimi so 
vstupom do EÚ. To by mohlo ďalej znížiť národné úspory a negatívne ovplyvni ť celkovú konfiguráciu 
politík, najmä v podmienkach ve ľmi vysokého deficitu bežného ú čtu. Celkove by však po čas 
niekoľkých nasledujúcich rokov celkové estónske  saldo verejných financií malo zosta ť v rovnováhe či 
dosahova ť prebytok a to i pri ur čitom uvo ľnení fiškálnej politiky. K tomuto uvo ľneniu v prvých 
rokoch členstva v EÚ pravdepodobne na vyše dôjde súbežne s hospodárskym oživením. Nie je možné 
vylúčiť ani procyklický ú činok tejto predpokladanej fiškálnej politiky. Preto si uskuto čňovanie 
strednodobého programu fiškálnej politiky v Estó nsku vyžiada obozretný a pružný prístup.  
Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce 
Podmienky na trhu práce sa v Est ónsku od nadobudnutia nezávislosti postupne zhoršujú. Za hlavné 
činitele, ktoré sa podie ľali na raste nezamestnanosti (pod ľa definície Medzinárodnej organizácie 
práce) až na 14,5 percent v polovici roku 2000, sa považuje reštrukturalizácia hospodárstva a výsledný 
nesúlad medzi požadovanými a ponúkanými kvalifikáci ami na trhu práce. Miera zamestnanosti sa 
znížila zo 65 percent v roku 1997 na 60,6 percen t v roku 2000. V roku 2002 sa po prvýkrát od získania 
nezávislosti pozdvihla na 61,1 percent, čím prispela aj k obratu na trhu práce, ktorý sa prejavil 
poklesom miery nezamestnanosti na 10,3 percenta v roku 2002. Toto zlepšenie však bolo výsledkom 
mierneho rastu zamestnanosti a podstatného úbyt ku ekonomicky aktívnej populácie. Zamestnanos ť 
vzrástla v rokoch 1997-2002 o 2 pe rcentá a ekonomicky aktívna populácia sa zmenšila takmer o 2,5 
percenta.  
Rast nezamestnanosti v rokoch 1997-2002 bol sp revádzaný trvalým rastom podielu dlhodobo 
nezamestnaných a demotivovaných pracovníkov, ktorý sa následne prejavil v raste miery štrukturálnej 
nezamestnanosti. Avšak podiel osôb, ktoré sú bez práce dlhšie ako jeden rok, sa v roku 2002 znížil na 
41 percent nezamestnaných, to znamená takmer na úrove ň roku 1997, hoci medzi týmito rokmi 
vzrástol až na 60 percent. Aj tak zostáva po čet dlhodobo nezamestnaných ve ľmi vysoký, z čoho je 
možné usudzova ť, že veľkej časti z nich chýba potrebná kvalifikáci a pre znovuzapojenie sa do trhu 
práce. Na ďalej pretrvávajú regionálne rozdiely: nezamestnanos ť zostáva podstatne vyššia na 
severovýchode krajiny (okolo 19 percent pracovne j sily) ako na juhu (8,5 – 9 percent).  
Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
V porovnaní s priemerom EÚ je v Estónsku produktivita na ďalej veľmi nízka (42 percent úrovne EÚ 
15 v roku 2002). V rokoch 1997-2000 bol rast produktivity rýchly (7 percent ro čne), ale od roku 2000 
spomaľuje. Prekážky pre ďalší rast produktivity v budúcnosti by mohli spo čívať v dvoch hlavných 
činiteľoch: nedostatku kvalifikácie pracovnej sily a ní zkej úrovne výskumu a vývoja a inovácií. Tieto 
dva činitele zárove ň vysvetľujú, prečo sa aj priame zahrani čné investície sústre ďujú najmä v 
oblastiach, ktoré nevyžadujú príliš ve ľa výskumu a vývoja či kvalifikácie.  
Nedostatok kvalifikácie prac ovnej sily je dôsledkom neú činnosti vzdelávacieho systému, pretože 
samotné verejné výdavky na vzdelanie sú pomerne  vysoké (6,7 percent HDP v roku 2000). Najvä čšie 
obavy vzbudzuje skuto čnosť, že vzdelávací systém nie je dostato čne zladený s potrebami trhu práce, 
čo vyvoláva nesúlad v kvalifikáciách.  
Rastu produktivity práce by významne prospela aj  kvalitne navrhnutá politika výskumu a vývoja. V 
súčasnosti má Estónsko pomerne nízku úrove ň výdavkov na výskum a vývoj, nižší ako ostatné 
európske krajiny (0,8 percenta HDP v roku 2 001) a najnižší podiel podnikového výskumu a vývoja 
medzi členskými štátmi. Toto je s časti výsledkom slabého prepojenia akademickej sféry s 
 
SK 25   SK podnikate ľským prostredím. Pre túto oblas ť bola schválená nová stratégia, ktorá predpokladá 
významný rast celkových výdavkov na výskum a vývoj v období 2002-2006.  
 
SK 26   SK Rozvoj efektívnej hospodárskej sú ťaže v sieťových odvetviach 
Aj keď sa už liberalizácia sie ťových odvetví v Estónsku za čala, hospodárska sú ťaž na trhu s elektrinou 
je naďalej veľmi obmedzená. Krajina si vyjednala pre lib eralizáciu tohto odve tvia dlhé prechodné 
obdobie vzh ľadom na svoju závislos ť na ropnej bridlici, zdroji na výrobu elektrickej energie. 
Reštrukturalizácia odvetvia ropnej bridlice sa už za čala, ale pokrok v plánovanej liberalizácii trhu je 
len obmedzený. Trh s elektrickou energiou ovláda štátna, vertikálne koncentrovaná spolo čnosť, ktorá 
pôsobí v oblasti dodávok, výroby, monopolného pr enosu a distribúcie. Ohlasované desa ťpercentné 
otvorenie trhu nedosahuje úrove ň väčšiny ostatných nových členských štátov. Jednou z 
najzávažnejších prekážok pre liberalizáciu trhu s elektrinou sú prísne pravidlá pre pride ľovanie 
dovozných licencií, ktoré zaviedli príslušné orgány. Vzh ľadom na to, že trh s elektrinou vlastní štát je 
rovnako významné aj zaistenie regula čného orgánu v odvetví energetiky.  
V odvetví plynu a telekomunikácií sú tieto problémy me nej naliehavé. Trh s plyn om je privatizovaný a 
otvorený, pri čom na trhu pôsobí jediný dodávate ľ. Telekomunika čný trh bol tiež liberalizovaný. Ur čité 
problémy by však mohla spôsobi ť skutočnosť, že vlastník siete pôsobí aj ako distribútor.  
Osobitné odporu čenia pre Estónsko 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmern ení hospodárskej politiky. 
S cieľom dosiahnu ť riešenie zna čného deficitu bežného ú čtu, ku ktorému by mala prispie ť vhodná 
fiškálna politika, sa Estónsku odporú ča: 
1. implementova ť fiškálnu politiku, ktorá je v súlade s rozhodnutiami, ktoré prijme 
Rada v súvislosti s najbližším rozpo čtovým doh ľadom (GL 1), a ktorá je v súlade s 
cieľom vyhnú ť sa procyklickým politikám, ktoré by mohli opätovne zhorši ť 
vonkajšiu nerovnováhu (GL 2). 
S cieľom zvýši ť mieru zamestnanosti a rieši ť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporú ča 
Estónsku: 
2. prijať politiku so zvláštnym dôrazom na znovuzapojenie dlhodobo nezamestnaných, 
najmä v regiónoch, ktoré reštrukturalizácia  hospodárstva postihla najviac, a to 
formou podpory odborného a celoživotné ho vzdelávania a vytvorením funk čného 
inštitucionálneho rámca na podporu tvorby pracovných miest (GL 4, 6 a 8). 
3. podporiť sociálnych partnerov k tomu, aby zai stili, že vývoj miezd, vrátane zmien v 
právnych predpisoch o minimálnej mzde, nebude spoma ľovať rast zamestnanosti a 
podporili oživenie na trhu práce (GL 3 a 5). 
S cieľom zlepši ť podmienky pre rast produktivity, sa Estónsku odporú ča: 
4. zlepšiť efektivitu a kvalitu vzdelávacieho systému a odborného vzdelávania tak, aby 
sa zmiernil nesúlad v kvalifik ácii na trhu práce (GL 13).  
 
SK 27   SK 5. realizovať stratégiu výskumu a vývoja schvá lenú v roku 2001, a najmä podporovalo 
väčšie zapojenie podnikate ľskej sféry na financovaní  výdavkov na výskum a vývoj 
(GL 13).  
S cieľom rozvíja ť efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach 
6. pokračovať s liberalizáciou trhu s elektrickou energiu, posilnilo nezávislos ť 
regulačného orgánu a zaistilo efektívnu hospodársku sú ťaž v oblasti telekomunikácií 
(GL 9). 
 
SK 28   SK 19. Ma ďarsko 
Po pomerne vysokom reálnom raste HDP vo výške 3,5 percenta sa v roku 2002 rast reálneho HDP 
v roku 2003 spomalil na me nej ako 3 percentá. Aj ke ď je nezamestnanos ť spomedzi pristupujúcich 
krajín najnižšia, miera ú časti je v porovnaní s priemerom EÚ ve ľmi nízka. Ďalší rast nezamestnanosti 
komplikujú závažné štrukturálne nedostatky na tr hu práce: konkrétne ide o nedostatok regionálnej 
mobility, nesúlad v kvalifikáciách a demotivujúci sy stém dávok. Dosiahnutie vyššej úrovne trvalo 
udržateľnej konvergencie vyžaduje obnovenie a udrža nie konkurencieschopnosti na trvalo udržate ľnej 
vysokej úrovni. Preto sa zdá, že pre vyr ovnaný strednodobý rast bude ma ť zásadný význam 
návrat k primeranému vývoju re álnych miezd a vznik prostr edia, ktoré by viac podporovalo 
investície. 
Po vysokom fiškálnom deficite z roku 2002 vo výš ke 9,3 percenta HDP sa fiškálna politika v roku 
2003 opä ť sprísnila. Celkový deficit vere jných financií však aj tak dosahoval 5,9 percenta HDP. 
Značné prestrelenie cie ľov pre fiškálny deficit v posledných dvoch rokoch prispelo k preh ĺbeniu 
deficitu bežného ú čtu na hodnotu presahujúcu 5,5 percenta HDP, ktoré vyvolala predovšetkým 
spotreba. Táto skuto čnosť, spolu s ostatnými problémami v ma kroekonomickej zmesi politík (napr. 
vysoký rast reálnych miezd a ve ľmi vysoké úrokové miery), spolu s vysokou nestálos ťou výmenného 
kurzu, viedli k všeobecnej strate dôvery na finan čných trhoch a ku strate celkovej 
konkurencieschopnosti.  
Politiky v Ma ďarsku by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej 
konvergencie, najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. Ma ďarsko uskuto čnilo nieko ľko 
štrukturálnych reforiem a významne znížilo rozdiel v porovnaní s EÚ. Existujú však oblasti, ktoré sú 
pre túto krajinu aj na ďalej náročnou úlohou. Ma ďarsko by sa malo zamera ť na prijatie opatrení, ktoré 
by zefektívnili vzdelávací systém a ak chce dosiahnu ť vyššiu produktivitu, malo by podpori ť výskum 
a vývoj. Je potrebné ešte zlepši ť hospodársku sú ťaž v sieťovom priemysle a posilni ť nezávislos ť 
regulačných orgánov. V tejto súvislosti stojí pred Ma ďarskom pä ť hlavných náro čných úloh:  
• zabezpečiť ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií na trvalo udržate ľnom základe, 
• zvýšiť mieru zamestnanosti a zaobera ť sa štrukturálnymi ťažkosťami na trhu práce, 
• rozšíriť hospodársku sú ťaž v oblasti nákladov pomocou politiky zameranej na umiernenos ť 
mzdových požiadaviek, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity, 
• rozvinúť efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach. 
 
SK 29   SK Zabezpečenie ďalšieho zníženia celkového deficitu  verejných financií na trvalo 
udržateľnom základe 
Po vysokom fiškálnom deficite z roku 2002 vo výš ke 9,3 percenta HDP sa fiškálna politika v roku 
2003 opäť sprísnila. Celkový deficit verejných financií v ro ku 2003 však aj tak dosahoval 5,9 percenta 
HDP. Aj ke ď sa v roku 2004 o čakáva ďalšie zníženie deficitu, východiskové postavenie na 
dosiahnutie deficitného cie ľa na rok 2004 je pomerne obtiažne. Napriek tomu, že pôvodným cie ľom 
bola komplexná reforma ve rejných financií, rozpo čet na rok 2004 sa vôbec nezaoberá celým radom 
výdajových položiek, ktoré sa zatia ľ nepremietli ani do plánov konsolidácie. Úspory majú pod ľa plánu 
zatiaľ vzniknúť zo škrtov v bežných a prevádzkových výdavko v. Predchádzajúca expanzívna fiškálna 
politika a vysoký nárast reálnych miezd spolo čne prispeli k vysokému domácemu dopytu 
a prehlbovaniu deficitu bežného ú čtu, ktoré čím ďalej tým viac pohá ňala spotreba a ktoré presiahlo 5,5 
percenta HDP. Pre zlepšenie bilancie bežného ú čtu je rovnako dôležité obmedzenie vysokej úrovne 
zadlžovania verejného sektoru. Nie je možné o čakávať, že na financovanie rastu súkromných 
investícií (vrátane investícií súvisi acich s pristúpením do EÚ) budú sta čiť úspory domácností. O čakáva 
sa, že bežný ú čet bude vystavený ďalšiemu tlaku. Ak má investovanie prebieha ť naďalej, už len 
udržanie existujúceho deficitu bežného ú čtu si vyžiada dodato čné rozpočtové škrty. Návrat k trvalo 
udržateľným politikám v Ma ďarsku musí by ť založený na konsolidác ií verejných financií.  
Zvýšenie miery zamestnanosti a zaoberanie sa štrukturálnymi ťažkosťami na trhu práce  
Maďarsko má jednu z najnižších mier nezamestnanos ti spomedzi pristupujúcich krajín (v roku 2003 
dosiahla 5,8 percenta). V porovnaní s priemerom EÚ ju však sprevádza stagnujúca pracovná sila 
a nízka miera ú časti (v roku 2002 predstavovala 59,7 pe rcenta vo vekovej skupine 15-64 rokov). 
Výsledkom je, že nízka miera nezamestnanosti neodráža výrazný odchod z trhu práce a vysoký po čet 
neaktívnych osôb, predovšetkým medzi pracovníkmi v pracovnom veku, ktorí sú na konci svojej 
kariéry.  
Trh práce trpí aj štrukturálnymi nedostatkami. Regionálne rozdiely sa naj častejšie prejavujú v podobe 
rastúceho presunu do miest a do oblasti osi východ-západ, kde vo východnej časti krajiny je menej 
rozvinutá infraštruktúra a vyššia nezamestnanos ť. Vnútorná mobilita je v medzinárodnom meradle 
nízka, hlavnými dôvodmi sú bývanie a doprava. Navyše ve ľkú časť nezamestnaných predstavujú 
mladí ľudia (miera nezamestnanosti u mladýc h pracovníkov dosahuje 11,4 percenta).  
Zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti pom ocou politiky zameranej na umiernenos ť 
mzdových požiadaviek 
Aj keď sa od začiatku roka 2003 konkurencieschopnos ť Maďarska v oblasti nákladov mierne zlepšila, 
v rokoch 2000-2002 nastalo jej výrazné zhoršenie . Zhoršenie konkurenciesc hopnosti v nákladoch bolo 
čiastočne výsledkom rýchleho rastu miezd. Rast reálnych miezd, vyvolaný rastom minimálnej 
mzdy a verejným sektorom, nielenže presiahol v posledných troch rokoch rast produktivity, 
ale aj oneskoril prispôsobenie sa podnikate ľskej sféry na nové prostr edie s nízkou infláciou.  
Aj keď sa rast miezd koncom roku s pomalil, reálne mzdy v roku 2003 ďalej rástli o 9,2 percenta (o 7,3 
percenta v súkromnej sfére a o 12,7 percenta  vo verejnom sektore). Negatívne ovplyvnili 
konkurencieschopnos ť v nákladoch a viedli k zníženiu zamestnanosti v niektorých segmentoch 
pracovného trhu s nízkou kvalifikáciou. Aj ke ď tento proces prispel ku zmene štruktúry priemyslovej 
výroby smerom k vysoko kvalifikovanej práci, ale zvýšenie jednotliv ých pracovných nákladov 
spôsobilo zhoršenie celkovej konkuren cieschopnosti krajiny a to nielen v činnostiach náro čných na 
prácu.  
 
SK 30   SK Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
Rast produktivity od roku 2000 slabne, aj ke ď sa naďalej udržuje mierne nad priemerom nových 
členských štátov. Rast produktivity práce v roku 20 00 dosahoval 4,2 percenta, avšak v roku 2003 sa 
znížil na 2,4 percenta. Medzi činitele, ktoré k spomaleniu rastu pr ispeli, patrí relatívne nízka výška 
výdavkov na výskum a vývoj (v roku 2001 vo výške 0,95 percenta DP), neú činnosť vzdelávacieho 
systému a nestabilita podnikate ľského prostredia.  
Aj keď už boli prijaté niektoré opatrenia zamerané  na zlepšenie pružnosti vzdelávacieho systému 
s cieľom lepšie sa prispôsobi ť meniacim sa potrebám pracovného trhu, pretrváva nedostatok 
pracovníkov so strednou a vysokou kvalifikáciou. Po čet doktorandov stúpa, ale mnohí z nich ukon čia 
svoje štúdium ešte pred zí skaním diplomu. Celkový po čet absolventov vyššieho vzdelania v exaktných 
a technologických odboroch na 1000 obyvate ľov (vo veku 20-29 rokov) v posledných rokoch klesá: 
v roku 2001 to bolo 3,7, čo je jedna z najnižších hodnôt v EÚ. V oblasti výskumu a vývoja zaostáva 
aplikovaný výskum, čiastočne kvôli nízkej výške výdavkov na  výskum a vývoj v podnikovej sfére 
a obmedzenej spolupráci medzi firmami a výskum nými inštitúciami. Vere jné výdavky na výskum 
a vývoj sú taktiež pomerne nízke a to nie len vo vyjadrení podielu HDP, ale aj ako podielu celkových 
verejných výdavkov (vládne výdavky na výskum a vývoj v roku 2001 predstavovali 0,9 percenta 
celkových verejných výdavkov). Ďalším činiteľom, ktorý môže ma ť negatívny vplyv na rast 
produktivity, je rýchle sa meniace prostredie politik y. Nariadenia a vládne stratégie sa v poslednom 
desaťročí mnohokrát menili, čo znižovalo predvídate ľnosť politík, oslabovalo dôveru vláde 
a sťažovalo dlhodobé plánovanie.  
Rozvoj efektívnej hospodárskej sú ťaže v sieťových odvetviach  
Aj keď už začala liberalizácia vä čšiny sieťových odvetví, efektívna hospodárska sú ťaž je v týchto 
odvetviach na ďalej obmedzená. Jedným z najviac liberalizovaných trhov sú telekomunikácie. Avšak aj 
na tomto trhu je hospodárska sú ťaž obmedzená kvôli silnému dominantnému postaveniu predtým 
štátneho podniku na trhu pevných liniek a kvôli kvázi  duálnemu stavu na tr hu mobilných telefónov. 
Trhy s elektrinou a plynom sú už otvorené pre ve ľkých odberate ľov. Avšak dlhodobé nákupné zmluvy 
a nízka dostupnos ť prepojovacích kapacít na ďalej predstavujú prekážky v hospodárskej sú ťaži na trhu 
s elektrinou. Navyše v niektorých týchto odvetviach si štát ponechal možnos ť zásahu do činností 
sieťových regula čných orgánov. Je tomu tak v prípade trhu elektriny s plynom, kde má vláda možnos ť 
ovplyvňovať ceny.  
Osobitné odporú čania pre Ma ďarsko 
Splnenie uvedených náro čných úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy v súlade 
s usmerneniami (GL) v časti I všeobecné usmernen ia hospodárskej politiky.  
S cieľom zabezpe čiť ďalšie zníženie celkového deficitu ve rejných financií na trvalo udržate ľnom 
základe, sa odporú ča Maďarsku:  
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový 
deficit verejných financií, v súlade s ro zhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1). 
S cieľom zvýši ť mieru zamestnanosti a rieši ť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporú ča 
Maďarsku: 
 
SK 31   SK 2. posilniť ponuku práce tým, že sa odstránia prekážky v regionálnej mobilite pomocou 
vhodných opatrení v politike bývania a dopravy a podporou znevýhodnených skupín (etnických menšín, postihnutých osôb a osôb bez domova) pri ich vstupe či návrate 
na trh práce (GL 7 a 8). 
3. zabezpečiť, aby systém daní a dávok podporoval zamestnanos ť a vytváral stimuly 
pre vstup na trh práce (pod ľa zásady, že pracova ť sa oplatí) – je potrebné ďalej znížiť 
vysoké da ňové zaťaženie pracovnej sily (GL 4). 
S cieľom rozšíri ť hospodársku sú ťaž v oblasti nákladov pomocou po litiky zameranej na umiernenos ť 
mzdových požiadaviek zlepši ť, sa odporú ča Maďarsku: 
4. podporiť reformu stanovovania miezd, ktorá by umožnila, aby mzdy lepšie 
odzrkadľovali produktivitu. presadzova ť viacročné mzdové dohody so sociálnymi 
partnermi s cie ľom udržať rast reálnych miezd v súlade  s rastom produktivity (GL5). 
S cieľom zlepši ť podmienky produktivity, sa Ma ďarsku odporú ča: 
5. presadzova ť väčší podiel súkromnej sféry na výskume a vývoji a inovácií, posilnilo 
prepojenie podnikov a výskumnýc h inštitúcií, zaistilo dostato čné zdroje pre zlepšenie 
kvality výskumu a podporovalo odovzdávani e znalostí prostredníctvom priamych 
zahraničných investícií (GL 13). 
6. zlepšiť účinnosť vzdelávacieho systému, zvýši ť jeho pružnos ť a aby sa tento 
v ponuke kvalifikácií lepšie pr ispôsoboval potrebám trhu a aby Ma ďarsko 
zabezpečilo adekvátne prostriedky na odborné vzdelávanie (Gl 13). 
7. zabezpečiť stabilitu právnych predpisov a vládnych stratégií, aby vzniklo prostredie, 
ktoré je priaznivejši e pre podnikanie (Gl 11). 
S cieľom rozvinú ť účinnú hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach, sa Ma ďarsku odporú ča: 
8. pokračovať v liberalizácii sie ťových odvetví, zvýši ť účinnosť hospodárskej sú ťaže 
a nezávislos ť sieťových regula čných orgánov (GL 9). 
 
SK 32   SK 20. Lotyšsko 
V posledných rokoch podávalo Lo tyšsko napriek slabému zahrani čnému prostrediu ve ľmi dobré 
hospodárske výkony. O čakáva sa, že v strednodobom horizonte sa rast HDP udrží na úrovni 
potencionálneho rastu 5-6 percent ro čne. Obzvláš ť silná je súkromná spotreba a tvorba hrubého 
fixného kapitálu, ktoré sú aj hnacou silou rastu. Napriek vysokému rastu súkromnej spotreby sa 
inflácia udržuje na miernej úrovni. Zahraničný obchod sa rýchlo rozvíja a vzh ľadom na to, že 
dovoz prevyšuje nad vývoz om, deficit bežného ú čtu vzrástol v roku 2003 na 9,3 percenta 
HDP a očakáva sa, že v strednodobom horizonte sa  na tejto vysokej úrovni udrží. Lotyšsko 
taktiež dosiahlo v posledných r okoch pozoruhodný pokrok pri uskuto čňovaní štrukturálnych reforiem, 
aj keď ešte stále čelí určitým problémom. V prípade, že sa ich nepodarí celkom vyrieši ť, môžu ohrozi ť 
jeho schopnos ť udržať silný rast.  
Miera nezamestnanosti sa znižovala pomaly a je  rozdielna v rámci regiónov. Hladkému fungovaniu 
trhu práce bráni nieko ľko štrukturálnych problémov, vrátane nevhodných vzdelávacích a odbornej 
prípravy, nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými  kvalifikáciami a nízkej geografickej mobilite. 
Hospodársku sú ťaž na lotyšských trhoch s tovarom posilnila privatizácia vä čšiny štátnych podnikov, 
pričom výška štátnych pomocí je teraz nižšia ak o priemer EÚ. Zopár zostávajúcich problémov 
v oblasti hospodárskej sú ťaže sa obmedzuje predovšetkým na sie ťové odvetvia. Aj ke ď Lotyšsko 
čerpá výhody z nízkych pracovných nákladov a daní, ve ľkým problémom zostáva produktivita práce.  
Klesajúci trend deficitu verejných financií sa preruš il v roku 2002, kedy deficit vzrástol z 1,6 percent 
HDP v roku 2001 na 3 percentá HDP. V roku 2003 sa podarilo zníži ť deficit verejných financií na 1,8 
percenta HDP aj v ďaka neočakávane vyšším da ňovým príjmom a prísnej vládnej kontrole výdavkov 
a na rok 2004 sa plánuje deficit na úrovni 2 per cent HDP. Fiškálna pozícia  Lotyšska však závisí od 
sily odhodlania zaisti ť rozpočtovú disciplínu. Preto je pre lotyšskú fiškálnu politiku typický 
procyklický prístup. Na druhej stra ne dlh verejných financií zostáva nízko nad hranicou 15,6 percent 
HDP.  
Politiky v Lotyšsku by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej 
konvergencie, najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. Pokra čujúca konsolidácia verejných 
financií, ako aj riešenie problémov s nedostato čným využívaním lotyšských ľudských zdrojov musia 
byť podporené politikou, ktorá pomôže udrža ť silný rast v strednodobom a dlhodobom výh ľade. To si 
vyžiada predovšetkým posilnenie a diverzifikáciu rastu a zamestnaneckej základne formou rozvoja 
podnikate ľského prostredia. Navyše je potrebné zvýši ť úroveň produktivity a Lotyšsko by sa malo 
pripraviť na neskorší prechod k hospodárstvu založeném u na vedomostiach. V tejto súvislosti stoja 
pred Lotyšskom štyri hlavné náro čné úlohy:  
• riešiť značný deficit bežného ú čtu, k čomu by mala prispie ť vhodná fiškálna politika, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity, 
• riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, 
• rozvinúť efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach. 
Riešenie zna čného deficitu bežného ú čtu, k čomu by mala prispie ť vhodná fiškálna politika 
 
SK 33   SK Domáci dopyt po dovážanom tovare na ďalej zostáva silnejší ako zahrani čný dopyt po lotyšskom 
tovare. Preto sa deficit bežného ú čtu v roku 2003 preh ĺbil na 9,3 percenta HDP. Rast vývozu v rokoch 
2002 a 2003 bol napriek medzinárodné mu hospodárskemu spomaleniu ve ľmi silný. Avšak dovozy 
rástli ešte rýchlejšie. O čakáva sa, že obchodná bilancia sa v najbližších nieko ľkých rokoch ešte zhorší 
kvôli ve ľkým a rastúcim investi čným potrebám, vyplývajúcim z pokra čujúceho rozvoja 
a reštrukturalizácie hospodárstva. Toto bude vies ť k prehĺbeniu deficitu bežného ú čtu. Aj keď vývozné 
ceny v roku 2003 rástli rýchlejšie ako ceny dovozu, obchodné podmie nky za posledné roky 
neprechádzali vždy priaznivým vývojom a posil ňovali tak neistotu panujúcu oh ľadne budúcich 
možných tlakov na bežný ú čet. 
Postupnú miernu fiškálnu konsolidáciu prerušil v roku  2002 fiškálny pokles, ku ktorému došlo napriek 
silnému rastu lotyšského hospodárstva. Násl edne dlh verejných fi nancií stúpol na úrove ň 3 percent 
HDP. Lotyšské orgány sú síce na ďalej odhodlané v strednodobom výh ľade rozpo čet vyrovna ť, avšak 
súčasná procyklická fiškálna politika a obmedzená schopnos ť vlády zvýši ť v dobe silného 
hospodárskeho rastu da ňové príjmy, stavia Lotyšsko do ťažkej situácie vzh ľadom na budúce nutné 
výdavky, ktoré súvisia s pristúpením do EÚ a vs tupom do NATO. Tieto tlaky na strane výdavkov 
pravdepodobne ešte zhoršia existujúci deficit bežného ú čtu. V podmienkach slabého zahrani čného 
dopytu a už dnes vysokého domáceho dopytu vzbu dzuje obavu rýchly rast výdavkov koncom roku 
2002, rast úverov, podstatné zníženie daní za čiatkom roku 2003 a ďalšie fiškálne uvo ľňovanie. 
Hlavnou úlohou pre hospodársku politiku je vyhnú ť sa procyklickým fiškálnym podnetom, ktoré by 
mohli prehria ť domáci dopyt a preh ĺbiť deficit bežného ú čtu. 
Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
Produktivita práce v Lotyšsku je najnižšia v EÚ (m enej ako 40 percent priemeru EÚ 15). V rokoch 
1995 až 2003 v porovnaní s priemerom EÚ rástla, avšak tempo jeho rastu sa v posledných rokoch 
spomalilo. Lotyšskú produktivitu ovplyv ňuje nieko ľko faktorov. Po prvé, napriek za čatým reformám 
vzdelávací systém ešte stále trpí neefektívnos ťou, obsah a zahrani čná spolupráca a prepojenie vyššieho 
vzdelávania a priemyslových odvetví nie sú dostato čne rozvinuté. Po druhé, činnosti v oblasti 
výskumu, vývoja a inovácií, (najmä podiel firemné ho výskumu a vývoja) sú obmedzené a to kvôli 
nedostatku financií, ako aj kvôli tomu, že vä čšine lotyšských firiem chýba kritické množstvo na 
uskutočnenie výskumu. Rast produktivity brzdí aj nízka úrove ň podnikate ľskej aktivity, ke ďže firmy 
čelia ťažkopádnym miestnym predpisom, ťažkostiam s prístupom k financovaniu a len teraz sa 
rodiacou podnikate ľskou kultúrou. Napriek vysokým investíciám v podnikate ľskej sfére, produktivitu 
znižuje pomalý rast preh ĺbenia kapitálu a ešte stále pomerne nízka úrove ň fyzickej infraštruktúry. 
Všetky tieto faktory napomáhajú vysvetli ť, prečo sa Lotyšsko na ďalej špecializuje v oblastiach 
relatívne nenáro čných na technológie a v tranzitných činnostiach bez ve ľkej pridanej hodnoty.  
Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce 
Lotyšský pracovný trh trpí nieko ľkými štrukturálnymi problémami, z ktorých hlavnými sú ve ľké 
regionálne rozdiely v nezamestnanosti a vysoký podiel dlhodobo nezamestna ných a nezamestnaných 
mladých ľudí. V roku 2002 dosiahla miera ú časti 66,8 percent a miera zamestnanosti 60,5 percent. 
Miera nezamestnanosti na konci roku 2002 dosiah la 12,1 percent a v roku 2003 sa znížila.  
Hladkému fungovaniu trhu práce bránia viaceré štrukturálne ťažkosti. Prvou je nedostato čné využitie 
ľudských zdrojov, ktorá má pôvod v slabom podnikate ľskom prostredí. Lotyšsko má najnižší podiel 
začínajúcich firiem v EÚ, čo zdôrazňuje potrebu u ľahčiť podnikanie a rozvoj malých a stredných 
podnikov a touto cestou rozvíja ť i zamestnaneckú základ ňu. Druhou je vysoký da ňový klín pri 
mzdách, ktorý spôsobuje nedosta tok motivácie legálne pracova ť. Navyše pri existujúcich nízkych 
mzdách aj skromné sociálne dá vky môžu zo zamestnania sa, či z návratu do zamestnania urobi ť 
nákladné rozhodnutie a táto skuto čnosť odrádza od ú časti na trhu práce. Po tretie, vysoká úrove ň 
 
SK 34   SK nezamestnanosti odráža do ur čitej miery nesúlad v kvalifikáciách, medzi ich ponukou a dopytom na 
trhu práce. Navyše vzdelávací systém nie je schopný vyhovie ť dopytu po pružnejších a modernejších 
formách vzdelávania. Lotyšské orgány nedávno pr edložili komplexnú reformu vzdelávacieho systému 
s cieľom lepšie ho prispôsobi ť požiadavkám trhového hospodárstva, ale uskuto čnenie takejto reformy 
môže byť nákladné a zd ĺhavé. Regionálne rozdiely v zame stnanosti a nezamestnanosti môžu by ť 
taktiež výsledkom nízkej geografickej mobility, ktorú je možné zlepši ť skvalitnením dopravnej 
infraštruktúry.  
 
SK 35   SK Rozvoj efektívnej hospodárskej sú ťaže v sieťových odvetviach 
K prvým krokom v liberalizácii sie ťových odvetví došlo len nedávno s tým, že hlasové 
telekomunika čné služby boli liberalizované v roku 2003 a liberalizácia ostatných sie ťových odvetví 
v súlade s právnymi predpismi EÚ pokra čuje. Všetky sie ťové odvetvia sú aj na ďalej ovládané 
príslušnými monopolmi, z ktorých niektoré prechádzajú postupnou privatizáciou, ktoré čelia len málo 
efektívnej hospodárskej sú ťaži a profitujú z nemožnosti skuto čnej voľby dodávate ľa. Málo efektívna 
hospodárska sú ťaž má nieko ľko zdrojov. V niektorých prípadoch bránia rozvoju sú ťaže technické 
a praktické prekážky, napríklad v prípade telekomunikácií je to oneskorenie sa uvo ľnenia miestneho 
uzla, výber operátora či možnos ť prenesenia čísiel. V niektorých iných prípadoch nie ešte celkom 
pripravený právny základ pre zlepšenie efektívnej sú ťaže, ako napríklad v oblasti energetiky. Ďalším 
zdrojom málo efektívnej je ne dostatok prepojenia. Železni čné spojenia Lotyšska s pobaltskými 
susedmi a ďalšími európskymi krajinami nie je ve ľmi rozvinuté. Pokia ľ ide o odvetvie plynu, lotyšský 
trh je ovládaný koncentráciou nieko ľkých dovozcov a je prakticky závislý na dodávkach ruského 
plynu. Vzh ľadom na dlhodobý dopyt pravdepodobne neposta čuje ani medzinárodné prepojenie 
s pobaltskými štátmi a ostatnými členskými štátmi v odvetví elektrickej energie.  
Osobitné odporú čania pre Lotyšsko 
Splnenie uvedených náro čných úloh si vyžaduje rozsiahle štruktur álne reformy tak ako sú stanovené 
vo všeobecných usmerneniach (GL) v časti I hlavných smerov hospodárskej politiky. 
S cieľom dosiahnu ť riešenie zna čného deficitu bežného ú čtu, ku ktorému by mala prispie ť vhodná 
fiškálne politika, sa Lotyšsku odporú ča: 
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový 
deficit verejných financií, v súlade s ro zhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1 a 2). 
V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Lotyšsku odporú ča: 
2. zlepšiť efektivitu, kvalitu a prístupnos ť vzdelávacieho systému a odbornej prípravy 
a jeho schopnos ť reagovať na meniace sa požiadavky a jeho schopnos ť reagovať na 
potreby trhu práce (GL 13 a 14).  
3. podporova ť výskum, vývoj a inovácie, najmä v hospodárskej sfére (GL 13 a 14). 
4. podporova ť podnikate ľskú kultúru (GL 11). 
S cieľom zvýši ť mieru zamestnanosti a rieši ť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporú ča 
Lotyšsku: 
5. prehodnoti ť daňový systém sociálnych dávok tak, aby sa viac oplatilo pracova ť, 
najmä zvýšením efektívnosti sociálnych výdavkov (GL 4). 
6. posilniť ponuku práce tým, že sa bude snaži ť o lepšie prispôsobenie kvalifikácie 
pracovných síl požiadavká m pracovného trhu a že u ľahčí mobilitu pracovných síl, 
najmä pomocou zlepšenia dopravne j infraštruktúry (GL 7 a 13). 
S cieľom rozvinú ť efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach, sa Lotyšsku odporú ča: 
 
SK 36   SK 7. prijať právne opatrenia k posilneniu efektívnej hospodárskej sú ťaže v sie ťových 
odvetviach a nezávislosti sie ťových regula čných orgánov (Gl 9). 
8. zvýšiť fyzické prepojenie s ostatnými európskymi sie ťami (GL 9). 
 
SK 37   SK 21. Litva 
Napriek slabému zahrani čnému prostrediu si Litva v posle dných dvoch rokoch udržala mimoriadne 
silnú hospodársku výkonnos ť. Rast reálneho HDP rýchlo vzrástol až na 8,9 percent v roku 2003 
a opieral sa predovšetkým o investície a rast súkr omnej spotreby, ale výrazným bol aj rast vývozu. 
Rozsiahle nominálne zhodnotenie litasu a výrazný rast produktivity, ktorý tlmil mzdovú infláciu, 
vyústili v pokles cenovej hladiny. Pokles (m erané harmonizovaným indexom spotrebite ľských cien) 
dosiahol v roku 2003 úrove ň 1,1 percent. Silný hospodársky rast sa prejavil priaznivo i na trhu práce, 
aj keď vysoká nezamestnanos ť je naďalej slabým miestom litovského hospodárstva.  
Trend klesajúceho deficitu ve rejných financií, ktorý za čal v roku 2000, sa v roku 2003 prerušil 
a deficit mierne vzrástol z 1,4 percent HDP v roku 2002 na 1,7 percent HDP. V rozpo čte na rok 2004 
je schválené významné zvýšenie bežných i kapitálových výdavkov čiastočne súvisiacich s výdavkami 
týkajúcimi sa pristúpenia do EÚ a o čakáva sa, že ich výsledkom bude ďalší rast deficitu. Návrat 
k rozpočtovej konsolidácii sa o čakáva v roku 2005. K zachovaniu udržate ľných deficitov bežného 
účtu, ktoré sú financované prevažne z priamych zahrani čných investícií, prispeli aj mierne rozpo čtové 
deficity z predchádzajúcich rokov. Režim pevných výmenných kurzov úspešne poslúžil ako 
nominálne ukotvenie menovej politiky a prispel k ma kroekonomickej stabilizácii a historicky nízkym 
mieram inflácie. Posilnenie makroekonomic kej stability umožnilo v posledných nieko ľkých rokoch 
klesajúci trend úrokových mier, čo prispelo k silnému rastu domácic h úverov a následne i rýchlemu 
rastu investícií a spotreby.  
Politiky v Litve by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa udržateľnej konvergencie. Obavy 
vyvoláva pracovný trh. Pre posilnenie ma kroekonomickej stability v strednodobom výh ľade bude 
nutné zníži ť vysokú mieru nezamestnanosti a ďalej konsolidova ť verejné financie. Pre rýchlu a trvalú 
konvergenciu s ekonomikami EÚ bude nanajvýš dôležité udrža ť litovskú konkurencieschopnos ť. 
K zachovaniu existujúceho rastu produktivity, ktorý je nevyhnutný k prekonaniu podstatného rozdielu 
v produktivite práce medzi Litvou a priemerom EÚ, budú potrebné ďalšie štrukturálne zmeny. 
V tomto oh ľade je pre u ľahčenie tak ve ľmi potrebného pokroku v prechode k hospodárstvu, 
založenom na vedomostiach, potrebné upravi ť vzdelávací systém, ktorý sa prispôsobí potrebám trhu 
práce a rozvíja ť výskum, vývoj a inovácie. V tejto súvislosti stoja pred Litvou štyri hlavné náro čné 
úlohy:  
• riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, 
• udržať nízky celkový deficit verejných financií, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity, 
• rozvíjať efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach. 
 
SK 38   SK Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce 
Napriek vidite ľnému zlepšeniu, ku ktorému na trhu pr áce došlo v posledných dvoch rokoch, zostala 
miera nezamestnanosti v roku 2003 na vysokej úrovni 12,7 percent a pretrvávajú aj hlavné 
štrukturálne slabé miesta. Existujú tu zna čné regionálne rozdiely. V niektorých regiónoch dosahuje 
nezamestnanos ť približne 20 percent. Nezamestnanos ť mladých ľudí je naďalej vysoká, v roku 2002 
dosiahla 23 percent. Miera dlhodobej nezamestnanosti zotrvala na 7 percentách. Takmer 17 percent 
zamestnanosti predstavuje po ľnohospodárstvo, ktoré vykazuje nízku produktivitu práce a kde sa dá 
predpoklada ť prepúšťanie, ktoré bude v najbližších rokoch vytvára ť ďalší tlak na nezamestnanos ť.  
Závažné štrukturálne nedostatky na trhu práce súvisia s chýbajúcou regionálnou a profesijnou 
mobilitou pracovnej sily, nesúladom medzi ponuk ou a dopytom kvalifikácií a nedostatkami vo 
vzdelávaní. Napriek vysokým úrovni am zapojenia do vyššieho vzdelávania, sa profesijná kvalifikácia 
litovskej pracovnej sily často zameriava na oblasti, ktoré nezodpovedajú sú časnému dopytu 
schopností. Nedostatok pracovných síl sa za čína prejavova ť v oblasti informa čných technológií, 
riadenia a niektorých strojárenských profes ií. Lepšiemu prispôsobe niu odborného vzdelávania 
a vyššieho vzdelávania sú časným potrebám by pomohlo posilnenie vz ťahov medzi vzdelávacími 
inštitúciami a podnikmi. Celoživotné vzdelávanie,  ktoré je nevyhnutné pre zlepšenie schopností 
pracovnej sily prispôsobova ť sa budúcim potrebám , je pritom na jednej z najnižších úrovní 
v pristupujúcich krajinách. Prínosom obzvláš ť pre najmenej rozvinuté oblasti by bolo ďalšie úsilie 
zlepšiť kvalitu a dostupnos ť odborného vzdelávania. Vysoký podiel pracovníkov s nízkou 
kvalifikáciou vyžaduje, aby sa zvláštne j pozornosti dostalo vzdelávaniu ur čenému pre túto skupinu. 
Zlepšenie vzdelávacej infraštruktúry, najmä v chudo bnejších oblastiach, by prispelo aj k zavedeniu 
lepších celkových podmienok pre prilákani e investícií a zvýšilo by schopnos ť a ochotu pracovnej sily 
sa sťahovať. Ďalšie úsilie o zlepšenie podnikate ľského prostredia by pomohlo vytvára ť pracovné 
miesta a kompenzova ť tak prepúš ťanie spôsobené reštrukturalizáciou priemyslu a po ľnohospodárstva. 
Je potrebné zefektívni ť systém dávok v nezamestnanosti, nako ľko výška dávok v nezamestnanosti 
nesúvisí s predchádzajúcou mzdou, oblas ť poistenia nie je jasne definovaná v zákonoch a nejasná je 
i súvislos ť medzi príspevkami a dávkami systému poistenia pre prípad nezamestnanosti.  
Udržovanie nízkeho celkového de ficitu verejných financií 
Orgány dodržali svoje plány fiškálnej konsolidácie.  V súlade s nimi sa celkový deficit verejných 
financií následne znížil z 5,7 percent HDP v r oku 1999 na 1,4 percent v roku 2002. V roku 2003 však 
deficit zvrátil klesajúci trend a mierne vzrástol na 1,7 percent. Vzh ľadom na da ňové výnosy, ktoré 
v prvom polroku 2003 prekro čili pôvodné o čakávania, sa vláda v júli 2003 rozhodla prideli ť 
dodatočné výdavky formou doplnkového rozpo čtu. Zmeny vyústili v podstatný nárast bežných 
výdavkov, ktoré zabránili ďalšiemu znižovaniu deficitu za rok 2003; to sa týkalo najmä náhrad za 
straty z úspor v rub ľoch 8 (zhruba 0,4 percent HDP) a po ľnohospodárskych subvencií (0,2 percent 
HDP). Rozpo čet na rok 2004 stanoví ďalší rast deficitu, ktorý súvisí predovšetkým s rýchlym rastom 
verejných investícií a vyššími výdavkami na systém sociálneho zabezpe čenia a na mzdy vo verejnom 
sektore, ale aj s vysokými prechodovými nákladmi  na dôchodkovú reformu. Tlaky na strane 
výdavkov, ktoré vychádzajú z potreby vysokých investícií a zna čné rozpočtové záväzky a podmienené 
záväzky predstavujú nebezpe čenstvo v strednodobom výh ľade pre konsolidáciu verejných financií .  
Napriek úsiliu o zlepšenie systému zda ňovania zostáva ešte ve ľký priestor pre zlepšenie v oblasti 
efektivity da ňových výberov. Vládne príjmy vyjadrené a ko podiel HDP sa znížili z 38,1 percent v 
                                                 
8 Vláda sa zaviazala nahradi ť občanom straty z úspor v rub ľoch v prvých rokoch transformácie 
a reštituova ť vlastnícke práva, prípadne vyplati ť peňažné odškodnenia za nehnute ľnosti skonfiškované 
v sovietskej ér e. Nevyplatené čiastky koncom roku 2003 dosiahli 6,7 percent HDP. 
 
SK 39   SK roku 1998 na 33,8 percent v roku 2002, ale výdavky zostali vä čšinou stabilné. V druhom polroku 
bývajú často do rozpo čtového plánu doplnené dodato čné výdavky, čo bráni rýchlejšej konsolidácií 
verejných financií. Vzh ľadom na silnejúce dodato čné tlaky na strane výdavkov môže procyklická 
fiškálna politika v sebe obsahova ť niektoré riziká. Aj ke ď v posledných rokoch pomáhali nízke 
rozpočtové deficity zmier ňovať tlak na bežný ú čet, je možné, že fiškálna politika bude musie ť zohrať 
svoju úlohu pri tlmení možného zhoršenia rovnová hy medzi úsporami a investíciami súkromného 
sektora, ktoré by mohol sú časný rýchly rast úverov vyvola ť.  
Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
Litva vykazovala po ruskej kríze v roku 1999 vyso ký rast produktivity, ale i tak zostáva jej úrove ň 
produktivity ve ľmi nízka, 42 percent priemeru EÚ 15. Aj nedávny vysoký rast produktivity bol s časti 
zapríčinený jednorázovými ú činkami lepšieho využitia kapacity existujúcich zdrojov. Vzh ľadom na 
HDP na obyvate ľa vo výške 39 percent priemeru EÚ 15 (v roku 2002) je pre prekonanie rozdielu 
v príjmoch nevyhnutný vysoký a trvalý rast produktivity. V tomto oh ľade sú prekážkou nedostatky 
vzdelávacieho systému a nízka úrove ň výskumu, vývoja a inovácií.  
Po prvé, ako bolo uvedené v prvej hlavne j úlohe, pretrváva nesúlad medzi schopnos ťami získanými 
v systémoch vyššieho odborného vzdelávania a potre bami oblasti hospodárstva, a to napriek vysokým 
verejným výdavkom na vzdelanie a vysokému po čtu absolventov vyššieho vzdelania. Vláda pripravuje 
program na uskuto čnenie stratégie vzdelávania siahajúci až do roku 2012, ale pokia ľ sa majú 
vzdelávacie systémy prispôsobi ť budúcim potrebám s oh ľadom na vývoj hospodárskej štruktúry, bude 
asi potrebné vyvinú ť dodatočné úsilie. Po druhé, ve ľká časť existujúcej štruktúry hospodárstva sa 
opiera o činnosti na nízkej technologickej úrovni. Zmena tejto štruktúry bude vyžadova ť viac 
výskumu, vývoja a inovácií, teda prvkov, ktoré sú v sú časnosti na jednej z najnižších úrovní medzi 
novými členskými štátmi. K rýchlejším štrukturál nym zmenám hospodárstva smerom k odvetviam 
s vyššou pridanou hodnotou a vyššou produktivitou by mohlo prispie ť zachovanie vysokej úrovne 
priamych zahrani čných investícií, ktoré by mohli zapôsobi ť ako katalyzátor formou prenosu 
vedomostí. K udržaniu vysokého rastu produktivity by mohlo prispie ť aj ďalší rozvoj fyzickej 
infraštruktúry. Výdavky na informa čné technológie sa zvyšujú pomaly a z ve ľmi nízkej východzej 
úrovne a nízka miera rozšírenia týchto technológií by mohla by ť pri zlepšovaní produktivity ďalším 
obmedzujúcim činiteľom. 
Rozvoj efektívnej hospodárskej sú ťaže v sieťových odvetviach 
Napriek deregulácii vä čšiny sieťových odvetví je v nich efektívna hospodárska sú ťaž s výnimkou 
mobilných telefónov a cestnej dopravy na ďalej slabá. Trh pevných telefónnych liniek bol plne 
liberalizovaný v januári 2003, ale držite ľ monopolu zostáva jediným subjektom na trhu. Regulátor 
telefónneho trhu zatia ľ nemá potrebné zdroje na to, aby mohol ú činne presadzova ť hospodársku sú ťaž. 
Naďalej zostáva neukon čená implementácia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa otvorenia 
železničného trhu, kde chýba aj rozvinutá infraštruktúra, najmä prepojenie s Po ľskom.  
Otvorenie trhu s energiami prinieslo len málo vidite ľné zlepšenia pre spotrebite ľov a pretrváva na nich 
vysoká miera koncentrácie ako na stra ne dopytu, tak aj na strane dist ribúcie. Trh s elektrinou sa otvoril 
pre veľkých spotrebite ľov v januári 2002 v rozsahu odpovedajúco m štvrtine spotreby elektrickej 
energie. Predpokladá sa ďalšia postupná deregulácia a prebieha aj privatizácia distribútorov elektrickej 
energie. Avšak asi 80 percent všetkej elektriny sa vyrába v jednej jadrovej elektrárni a nedostatok 
prepojovacej kapacity s ostatnými pristupujúcimi kraj inami bráni integrácii s trhom elektrickej energie 
EÚ. Pre ve ľkých odberate ľov sa liberalizoval aj trh s plynom v rozsahu 80 percent spotreby. Avšak na 
trhu je len zopár nezávislých subjektov a neexis tuje prepojenie so záp adoeurópskou plynovou sie ťou. 
 
SK 40   SK Osobitné odporú čania pre Litvu 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmern ení hospodárskej politiky.  
S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a rieši ť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporú ča Litve:  
1. posilniť regionálnu mobilitu a zníži ť nesúlad v schopnostiach a zárove ň zaistiť 
účinnosť vzdelávania, rekvalifikácie a ostat ných aktívnych politík na trhu práce (GL 
4, 7 a 8). 
2. zlepšiť celkový motiva čný účinok daní a dávok (GL 4). 
S cieľom udrža ť celkový deficit verejných financií, sa odporú ča Litve:  
3. snažiť sa o nízky celkový deficit verejných financií vo viacro čnom rámci 
vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada 
prijme v súvislosti s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1). 
4. vyhýbať sa procyklickej fiškálnej politike, ktorá znemož ňuje ďalšie znižovanie 
celkového schodku verejných financií, najmä zmenám rozpo čtu, ktoré pride ľujú 
ďalšie výdavky v prípade, že príjmy presiahnu pôvodné odhady. 
S cieľom zlepši ť podmienky produktivity, sa Litve odporú ča: 
5. zlepšiť efektivitu a kvalitu vzdelávacieh o systému a odbornej prípravy a jeho 
schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na schopnosti (GL 13).  
6. podporova ť výskum, vývoj a inovácie, posilni ť prepojenie medzi výskumnými 
inštitúciami a podnikate ľskou sférou a podporova ť prenos znalostí pomocou 
priamych zahrani čných investícií a vä čšieho rozšírenia informa čných technológií 
(GL13). 
S cieľom rozvinú ť efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach, sa Litve odporú ča: 
7. snažiť sa o liberalizáciu a pres adzovala efektívnu hospodársku sú ťaž na trhoch 
s energiami, telekomunika čných trhoch a na železni čných trhoch. 
8. vybudova ť a zlepšiť prepojovaciu kapacitu so susednými členskými štátmi EÚ (GL 
9). 
 
SK 41   SK 22. Malta 
Čoraz otvorenejší charakter maltského hospodárstva, ve ľká závislos ť na príjmoch z cestovného ruchu 
a jeho malá ve ľkosť spôsobuje, že je čím ďalej, tým viac citlivejšie na vonkajšie hospodárske 
a geopolitické šoky. Zložité medzinárodné hospodá rske prostredie v pos ledných dvoch rokoch a 
reštrukturalizácia verejného sektora viedli k slabému ekonomickému rastu založenému najmä na 
vysokej verejnej spotrebe. Reálny rast HDP sa momentálne nachádza hlboko pod jeho odhadovaným 
potenciálom.  
Napriek pomalému hospodárskemu rastu sa v obdo bí od januára do októbra minulého roka 
nezamestnanos ť podstatne nezvýšila (5,7 percent v októbr i 2003), avšak v nasledujúcich mesiacoch sa 
očakáva zhoršenie spojené s reštrukturalizáciou lodi arskeho priemyslu, výrobného sektora a sektora 
cestovného ruchu. Všeobecný pokrok Malty pri prijímaní acquis  sa nespájal s uskuto čnením 
zásadných hospodárskych reforiem v súvislosti s pristúpením k EÚ v máji 2004. Obmedzenie 
verejného sektora a zníženie štátnej pomoci a podpôr a reforma dôchodkového a zdravotného systému 
sa odložili, čo malo negatívny ú činok na hospodársky rast, vytváranie zamestnanosti a verejné 
financie. Problém pomerne nízkej mi ery zamestnanosti, najmä žien, aj na ďalej pretrváva. V súvislosti 
s nedostato čným úsilím o konsolidáciu verejných financií,  nižším rastom DPH v roku 2003 ako sa 
očakávalo a rastúcimi verejnými výdavkami sa celkový deficit verejných financií ešte viac zvýšil a 
vytvoril sa tlak na bilanciu bežného ú čtu. Politiky na Malte by sa mali usilova ť o dosiahnutie vyššieho 
stupňa trvalo udržate ľnej konvergencie, najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. 
Vzhľadom na tento cie ľ sa musí obnovi ť rýchlosť realizácie reformy dôchodkového a zdravotného 
systému i verejného sektora. Napriek ur čitému pokroku nie je úrove ň hospodárskej sú ťaže v 
niektorých oblastiach dosta čujúca a je potrebné vyvíja ť ďalšie privatiza čné snahy. V tejto súvislosti 
stoja pred Maltou tri hlavné úlohy:  
• zabezpečiť trvalo udržate ľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií, 
• zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä žien, 
• podporiť efektívnu hospodársku sú ťaž pri zoh ľadnení malého vnútorného hospodárstva. 
Zabezpečenie trvalo udržate ľného zníženia de ficitu verejných financií a dlhodobej 
udržateľnosti verejných financií. 
S cieľom vyrieši ť situáciu vysokého celkového deficitu vere jných financií, vláda plánuje vykona ť 
sériu opatrení a posilni ť vyberanie daní, aby zvýšila príjmy. Je zaujímavé poznamena ť, že sa očakáva 
rýchlejší rast neda ňových príjmov ako príjmov da ňových. Táto situácia existuje predovšetkým v ďaka 
príjmom zhromaždeným v rámci program u registrácie cudzích subjektov a v ďaka rozpo čtovým 
náhradám EÚ v rámci kodanských kritérií. Pokia ľ ide o priame zda ňovanie, plánuje sa ur čité zníženie 
z dôvodu zavedenia piatich úrovní da ňového pásma (doteraz boli tri) a zvýšenie hranice príjmov, ktoré 
sa majú zdani ť.  
Na strane výdavkov predstavujú riziko pre trvalo udržate ľné verejné financie vysoké výdavky na 
mzdy vo verejnom sektore, dôchodky a zdravotnú starostlivos ť. Pokiaľ ide o sú časné výdavky, je 
potrebné zlepši ť kontrolu rozpo čtových prostriedkov na sociál ne dávky a prostriedkov iných 
programov pomoci a zníži ť podpory. V ďaka neustálej potrebe modernizova ť a budova ť novú 
infraštruktúru však môžu kapitálové výdavky udržiava ť celkové výdavky na vy sokej úrovni (okolo 50 
percent HDP) i ke ď sa predpokladá pokles v roku 2006 (na 46,6 percent HDP).  
 
SK 42   SK Vážnym fiškálnym rizikom, ktoré môže ohrozi ť dlhodobo udržate ľné verejné financie, najmä z 
dôvodu pomerne vysokého dlhu verejn ých financií, je starnutie obyvate ľstva. Očakávaný rýchly rast 
pomeru dôchodcov od roku 2000 do roku 2050 (z 18 percent na 38,6 percent) v budúcnosti výrazne 
zvýši fiškálny tlak na verejné fi nancie. Napriek tomu, že sa plánuj e reforma 1. pilieru dôchodkového 
systému, nie je jasné, kedy by mala prebehnú ť.  
Fiškálna pozícia vlády je ohrozená podstatnou výš kou nevyrovnaných záruk (22 percent HDP v roku 
2002). Vláda plánuje v budúcnosti vydávanie nových záruk obmedzi ť (pokles objemu na 15 percent 
HDP v roku 2006) prostredníctvom prísnejšieho presadzovania rozpo čtových pravidiel, ktorými sa 
vydávanie záruk riadi. Malo by to prispie ť k plánovanému strednodobému poklesu skrytých 
podmienených záväzkov a zmierni ť existujúce riziko, ktoré súvisí s vydávaním doporu čení a úverov.  
Zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä u žien 
Maltský trh práce sa zdá by ť dostatočne pružný na to, aby sa pris pôsobil hospodárskym šokom bez 
vytvárania dlhých období nezamestnanosti. Naprie k tomu bola miera zamest nanosti v septembri 2003 
(53,7 percent) v porovnaní s priemerom EÚ nízka.  Pomerne nízka miera zamestnanosti sa pripisovala 
nízkej miere zamestnanosti žien (33,1 percent), ke ďže rovnaký údaj týkajúci sa mužov (74,2 percent) 
bol vyšší ako priemer EÚ. Zvýšenie celkovej mier y zamestnanosti a miery zamestnanosti žien je 
vzhľadom na starnutie obyvate ľstva dôležitým faktorom na rozšírenie základne pre príspevky 
sociálneho zabezpe čenia. Vzh ľadom na túto situáciu boli nedávno prijaté opatrenia na podporu ú časti 
žien na trhu práce, ke ďže ich nízka ú časť je do určitej miery daná kultúrnymi faktormi, ktoré sa budú 
musieť v dlhodobom výh ľade prekona ť. 
Vláda si uvedomuje dôležitos ť väčšej účasti žien na trhu práce v situácii, ke ď klesá pôrodnos ť a 
populácia starne, a preto sú iniciatívy zamerané na zvýšenie miery ú časti žien na trhu práce zahrnuté v 
zákone o zamestnaneckých a industriálnych vz ťahoch, ktorý vstúpil do pl atnosti v decembri 2002 a 
bol doplnený ôsmymi právne dostato čnými oznámeniami (pri čom jedna z nich sa týka nároku 
na rodičovskú dovolenku). Ďalšími iniciatívami v tejto oblasti sú program starostlivosti o deti, ak čný 
plán rodovej rovnosti a presadzovanie princípu rovno sti medzi mužmi a ženami vo verejnej správe. 
Dokončenie privatizácie a obmedzenie verejného sektora môžu tiež prispie ť k účinnejšiemu 
rozmiestneniu zdrojov v prospech súkromného sektora a podpori ť hospodársku výkonnos ť a 
zamestnanos ť. 
Vysoké dane zo mzdy narušujú tak dopyt po práci, ako aj jej ponuku a činnosť sa odkláňa smerom k 
neformálnemu hospodárstvu. Rozdiel medzi minimá lnou mzdou a dávkami v nezamestnanosti, najmä 
pokiaľ ide o po četnejšie rodiny, ostáva ve ľmi malý a znižuje motiváciu pracova ť. Je tiež potrebné 
obmedziť programy pred časných odchodov do dôchodku, ktor é slúžia ako prostriedok 
reštrukturalizácie verejného sektora a úsilie sa musí zamera ť na rekvalifikáciu. Zákon 
o zamestnaneckých a industriálnych vz ťahoch tiež upravuje problem atiku zamestnancov na čiastočný 
úväzok a zmluvy o službách na presne stanovené obdobie s cie ľom zvýšiť pružnosť pracovného trhu. 
Činnosti v rámci odborného vzdeláva nia vzrástli od roku 2001, ke ď bola založená Malta College for 
Arts, Science and Technology i ke ď sa musí vyvinú ť ďalšia snaha tak o zlepšenie miery úspešnosti v 
strednom vzdelávaní, ako aj o zníženie po čtu žiakov, ktorí pred časne končia školskú dochádzku. V 
roku 2003 boli založené tri inštitúty v oblas ti mechaniky, strojníctva, podnikania v po ľnohospodárstve 
a verejných služieb. Je dôležité všimnú ť si dosahovanie výnimo čne vysokej úrovne stredného 
vzdelania a ve ľmi nízkej úrovne vyššieho stredného vzdelania a vyššieho vzdelania.  
Podpora efektívnej hospodárskej sú ťaže pri zoh ľadnení malého vnútorného hospodárstva 
V Maltskom hospodárstve boli s cie ľom zvýši ť hospodársku sú ťaž zavedené mnohé reformy. V 
sieťovom odvetví sa pristúpilo k liberalizácii telekomunika čného sektora, zatia ľ čo sa v sú časnosti 
 
SK 43   SK otvára sektor poštových služieb. V leteckej doprave sa odstránil monopol na činnosti spojené 
s odbavovaním pasažierov a bola vypísaná medzinárodná verejná sú ťaž. V námornej doprave sa musí 
dokončiť zavádzanie acquis . V niektorých odvetviach malts kého hospodárstva je hospodárska sú ťaž 
slabá. Ide napríklad o odvetvie mlynárenských výrobkov zo pšenice a krmných obilovín a lodiarsky 
priemysel, kde sa v súvislosti s reštrukturalizáciou musí zníži ť štátna pomoc.  
Osobitné odporú čania pre Maltu 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeoecných usmernení hospodárskych politík. 
S cieľom zabezpe čiť trvalo udržate ľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií sa Malte odporú ča: 
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť deficit 
verejných financií, v súlade s rozhodnu tím, ktoré rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1). 
S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä žien, sa Malte odporú ča: 
2. zefektívni ť prepojenie da ňového systému a systému sociálnych dávok a posilni ť tak 
motiváciu pracova ť a znížiť zdanenie práce s cie ľom zlepši ť konkurencieschopnos ť 
(GL 4). 
3. zlepšiť kvalitu stredného a odborného vzdelávania (GL 8). 
4. posilniť rekvalifikáciu pracovných síl, aby bo li prispôsobivejšie v prípade straty 
zamestnania a u ľahčenia návratu do zamestnania žien stredného veku (GL 8). 
S cieľom podpori ť efektívnu hospodársku sú ťaž pri zoh ľadnení malého domáceho hospodárstva sa 
Malte odporú ča, aby: 
5. sa aj naďalej usilovala posilni ť hospodársku sú ťaž v určitých sektoroch, akými je 
napríklad sie ťové odvetvie, potravinársky a lodiarsky priemysel (GL 9). 
 
SK 44   SK 23. Po ľsko 
Po období ve ľkého rastu v 90. rokoch, zažilo Po ľsko v rokoch 2001 až 2002 ve ľké hospodárske 
spomalenie. Od konca roku 2002 dochádzalo postupne k čoraz silnejšiemu oživovaniu a v roku 2003 
vzrástol rast reálneho HDP na 3,7 percent. V roku 2004 dosiahne rast  pravdepodobne svoju 
potencionálnu úrove ň, ktorá sa odhaduje približne na 4,5 percent.  
Napriek pozoruhodnému pokrok u v posledných rokoch Po ľsko ešte stále čelí vážnym štrukturálnym 
problémom, ktoré môžu naruši ť jeho schopnos ť udržať si silný rast. Miera nezamestnanosti sa od roku 
1999 prudko zvýšila a momentálne dosahuje 20 percent, čo znamená, že Po ľsko je krajinou s 
najvyššou mierou nezamestnanosti spomedzi pristupu júcich krajín. Analogick y výrazne klesla miera 
zamestnanosti a skoro polovica obyvate ľstva v aktívnom pracovnom veku nemá prácu. Hladkému 
fungovaniu trhu práce bráni nieko ľko štrukturálnych problémov, vrátane obmedzenej schopnosti 
miezd reagova ť na pracovné podmienky, demotivujúceho da ňového systému a systému sociálnych 
dávok, nesúladu medzi požadovanou a ponúkanou kvalifikíciou a nízkej geografickej mobility.  
Fiškálna pozícia Po ľska sa od roku 2000 významne zhoršila v dôsledku cyklických faktorov a 
uvoľnenia fiškálnej politiky. Celkový deficit verejnýc h financií stúpol z 1,8 pe rcent HDP v roku 2000 
na 3,6 percent v roku 2002. Donedávn a prejavovali orgány istú neochotu rieši ť fiškálne problémy, 
vrátane rýchlo narastajúceho pomeru dlhu. Reforma verejných financií, ktorú prijala vláda za čiatkom 
tohto roka, predpokladá výrazné obmedzenie výdavkov, ale zárove ň odkladá potrebné fiškálne 
vyrovnanie na rok 2005.  
Politiky v Po ľsku by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej konvergencie, 
najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. Je tiež potrebné doplni ť makroekonomické 
politiky zamerané na stabilitu o štru kturálne reformy, ktorých cie ľom je zlepši ť poľský hospodársky 
rast. Okrem nedostato čného využitia ľudských zdrojov je schopnos ť poľského hospodárstva zvýši ť tak 
reálny, ako aj potenciálny rast výstupov obmedzená pomerne nízkou úrov ňou produktivity. K náprave 
tejto skuto čnosti je potrebná neustála snaha o zlepšenie systému vzdelávania a odbornej prípravy, ako 
aj vytvorenie vhodných podmienok pre výskum a vývoj  a prenos technológií. Hospodárstvo, najmä 
poľnohospodársky sektor, si okrem iného vyžaduje ďalšiu reštrukturalizáciu a existuje tu aj priestor na 
zlepšenie podnikate ľského prostredia. Na základe týchto skuto čností stoja pred Po ľskom tieto úlohy:  
• naliehavo rieši ť hlboko zakorenené štrukturálne problémy na trhu práce, 
• zabezpečiť trvalo udržate ľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity, 
• urýchliť reštrukturalizáciu hospodárstva a privatizáciu v priemysle, 
• zlepšiť podnikate ľské prostredie. 
Naliehavé riešenie hlboko zakorenených štru kturálnych problémov na trhu práce 
Poľsko má najvyššiu mieru nezamestnanosti (19, 8 percent v roku 2002) a najnižšiu mieru 
zamestnanosti (51,5 percent) spomedzi pristupujú cich krajín. Miera zamestnanosti je mimoriadne 
nízka medzi starším obyvate ľstvom a mladými ľuďmi. Pre po ľský trh práce sú navyše charakteristické 
 
SK 45   SK tieto znaky: vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí, vysoká miera dlhodobej nezamestnanosti, 
významné rozdiely medzi regiónmi a vysoký podi el nezamestnaných vo vidieckych oblastiach.  
Hladkému fungovaniu trhu práce bránia viaceré  štrukturálne problémy. Po prvé, ide o 
nezamestnanos ť, ktorá sa sústre ďuje v určitých regiónoch a týka sa ur čitých skupín, a ktorá odráža 
nedokonalé prispôsobenie miezd re gionálnym rozdielom v produktivite a úrovni individuálnych 
kvalifikácií. Postupu stanovovania miezd chýba pružnos ť a pokiaľ ide o presadzovanie mzdovej 
disciplíny v štátnych podnikoch a vo verejnom sektore, zatia ľ sa tento postup javí ako neú činný. 
Celoštátna minimálna mzda je navyše vzh ľadom na priemerné mzdy v mnohých regiónoch vysoká, 
a tak prispieva k udržiavaniu vysokej nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi a pracovníkmi s nízkou 
kvalifikáciou.  
Po druhé, ide o vysoký da ňový klin v Po ľsku, ktorý je dôvodom demotivácie legálne pracova ť. Okrem 
toho kombinované ú činky daňového systému a systému sociálnych dávok robia zo zamestnania, či z 
návratu do zamestnania nákla dné rozhodnutie a táto skuto čnosť odrádza od ú časti na trhu práce. 
Prvým krokom pre zvýšenie motivácie pracova ť by malo by ť sprísnenie kritérií pre nárok na invalidný 
dôchodok a postupné rušenie výhod vyplývajúcich z pred časného odchodu do dôchodku.  
Po tretie, vysoká miera nezamestnanosti odráža do ur čitej miery nesúlad medzi požadovanou a 
ponúkanou kvalifikáciou na trhu práce. Vzdelanostná úrove ň dospelého obyvate ľstva je naviac 
pomerne nízka. Po ľské orgány za čali nedávno komplexnú reformu vz delávacieho systému s cie ľom 
lepšie prispôsobi ť tento systém požiadavkám trhového hospodárstva. Regionálne rozdiely 
v zamestnanosti a nezamestnanosti môžu by ť taktiež výsledkom nízkej geografickej mobility, ktorú je 
možné zlepši ť prostredníctvom reforiem trhu s bytmi a skvalitnením dopravnej infraštruktúry.  
Zabezpečenie trvalo udržate ľného zníženia deficitu ve rejných financií a dlhodobej 
udržateľnosti verejných financií. 
Fiškálna pozícia Po ľska sa od roku 2000 výrazne zhoršila len čiastočne z cyklických dôvodov. 
Celkový deficit verejných fina ncií dosiahol v roku 2002 úrove ň 3,6 percent HDP a odhaduje sa, že v 
roku 2003 sa zvýši na 4,1 percent. Fiškálna  expanzia v posledných dvoch rokoch vyplynula 
predovšetkým z uvo ľnenej fiškálnej politiky. O čakáva sa, že fiškálna politik a ostane aj v roku 2004 
procyklická. Vláda nedávno prijala reformu verejnýc h financií, ktorá na obdobie od roku 2004 do roku 
2007 stanovuje úspory v sociálnych a administratívnych výdavkoch. Pretrváva však neistota v súvislosti so schválením celej fiškál nej reformy Parlamentom. Kontrola  deficitu verejných financií je 
dôležitá aj kvôli udržaniu deficitu bežného ú čtu na trvalo udržate ľnej hranici, najmä v prípade, že by 
sa mal súčasný prebytok úspor a investícií v súkromnom sektore v budúcich rokoch výrazne zníži ť.
 
Zhoršenie stavu fiškálnych ú čtov spolu so spomalením privatizác ie vyústilo od r oku 2001 do prudkého 
nárastu dlhu verejných financ ií. Napriek tomu, že je úrove ň dlhu vzh ľadom na medzinárodné normy 
pomerne nízka, rýchlo stúpa a blíži sa k hranici pre uplatnenie opravného mechanizmu pod ľa 
fiškálnych pravidiel stanovených v po ľskej ústave a zákone o verejných financiách. V súvislosti 
s rastúcimi úverovými potrebami vlády, vystavením rozpo čtu rizikám spojeným s výmennými 
kurzami a podmienenými záväzkami je hlavným problémom dynamika dlhu. 
Podmienené záväzky predstavujú možné vážne riziko pre dlhodobú udržate ľnosť verejných financií. 
Štátne podniky v sektoroch, ktoré vyžadujú rešt rukturalizáciu sú významným zdrojom takýchto 
záväzkov. Mnohé nevyplatené záruky rýchlo stúpajú a v nasledujúcich rokoch budú vytvára ť tlak na 
verejné financie.  
 
SK 46   SK Demografická štruktúra v Po ľsku je vcelku priaznivá. Dôchodkov ý systém napriek tomu prešiel 
hlavnou reformou v roku 1999, ktorej cie ľom bolo upravi ť ho zmenám v demografickej štruktúre a 
pracovnej sile a čeliť dôsledkom prudkého rastu pomeru dôchodcov (z 18 per cent v roku 2000 na 50 
percent v roku 2050). 
Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
Napriek slušnému rastu produktivity v období od roku 1995 do roku 2002 bola produktivita  práce na 
zamestnanú osobu (v parite kúpnej sily) v Po ľsku nižšia ako polovica v porovnaní s EÚ 15 v roku 
2002 a nedosahovala priemer nových členských štátov. Vyrovnávací proces sa preto nedá poklada ť za 
uspokojivý. Túto pomerne nízku produktivitu možno vysvetli ť rôznymi faktormi.  
Po prvé, ide o vysoký podiel zamestnanosti v po ľnohospodárstve, v sektore s obzvláš ť nízkou 
produktivitou. Problémy, s ktorými sa stretáva jú nové firmy a nízka mobilita môžu spoma ľovať 
prechod pracovníkov z po ľnohospodárstva do iných sektorov. Po druhé, pokia ľ ide o investície 
do informa čných a komunika čných technológií a výskumu a vývoja, ostáva Po ľsko pod priemerom 
EÚ 15. Problémom sú najmä nízke investície v podnikate ľskej sfére do výskumu a vývoja (iba 30 
percent z celkových výdavkov na výskum a vývoj financ ujú firmy). Medzi spomínané dôvody patrí aj 
nedostato čná spolupráca medzi výskumnými in štitútmi a podnikmi, nedostatok ľudského kapitálu 
s vysokou kvalifikáciou a skuto čnosť, že firmy dávajú prednos ť krátkodobým finan čným záujmom 
pred dlhodobými. Zlepšenie kvalifikácie pracovnej sily je potrebné dosiahnu ť aj prostredníctvom 
podporovania vyššieho a celoživotného vzdelá vania. Nízka produktivita je v skuto čnosti spojená so 
štrukturálnymi problémami na pracovnom trhu, najmä s nesúladom medzi kvalifikáciou, ktorú 
poskytuje vzdelávací systém a kvalifikáciou, ktor ú si žiada trh, ako aj s potrebou investovania 
do fyzickej infraštruktúry. 
Urýchlenie reštrukturalizácie hos podárstva a privatizácie priemyslu 
Po pomalom za čiatku dosiahla privatizácia vrchol v roku 2000 (ako o tom sved čí najvyššia úrove ň 
priamych zahrani čných investícií, ktorá dosahovala 5,7 pe rcent HDP, a ku ktorej prispelo nieko ľko 
jednorázových privatiza čných transakcií), avšak odvtedy sa opä ť spomaľuje v dôsledku predania 
väčšiny najlákavejších aktív. Tradi čné sektory ostávajú aj na ďalej vo vlastníctve štátu (ide o baníctvo, 
chemický a obranný priemysel a železnice). V týchto sektoroch dávala po ľská vláda prednos ť 
podporovaniu politiky konsolidácie pred privatizáciou s cie ľom vytvori ť „národných šampiónov“ 
schopných konkurova ť trhom EÚ. Tlak na obmedzenie krátkodobých negatívnych sociálnych vplyvov 
a dôležité diskusie, ktoré je potrebné uskuto čniť so sociálnymi partnermi a niektorými ministrami 
spomaľujú privatiza čný proces. Výsledkom je klesajúca atraktívnos ť firiem, ktoré sa majú 
privatizova ť, čo často odrádza možných investorov. Napriek to mu existujú dôkazy, že príliv priamych 
zahraničných investícií prispel k reštrukturalizácii výr obného sektora a zlepšil vývoznú kapacitu a 
distribučnú sieť. Takáto situácia nastala čiastočne vďaka tomu, že po privatizácii vložili strategickí 
investori do svojich firiem významnú časť vlastného majetku a know-how, čo vyústilo do 
významného rastu produkcie. 
Začala sa liberalizácia sektorov elektr ickej energie a plynu. Miestne a dia ľkové telekomunika čné 
služby boli úplne liberalizované v januári 2002 a me dzinárodné služby od januára 2003. Napriek tomu 
nie je úrove ň hospodárskej sú ťaže v sieťových odvetviach uspokojujúca. V sektore plynu nedochádza 
v súčasnosti k žiadnemu uvo ľňovaniu. V telekomunikáciách si dominantné postavenie na trhu udržal 
držiteľ monopolu. Ceny za medzinárodné hovory patria  medzi najvyššie. Okrem toho, Úrad pre 
hospodársku sú ťaž uznal držite ľa monopolu opakovane vinným zo zneužívania dominantného 
postavenia vo vz ťahu ku konkurentom.  
 
SK 47   SK Štátna pomoc ostáva aj na ďalej vysoká (v podobe da ňových nedoplatkov a nedoplatkov na sociálnom 
zabezpečení) a štátne firmy sú vysoko zadlžené vo či iným spolo čnostiam, ktorým tak spôsobujú 
finančné škody. Pokia ľ ide o hodnotenie výkonu, zaznamena li sa nedostatky pri zaobchádzaní s 
pomocou na záchranu a reštrukturalizáciu, ako aj pomocou na výskum a vývoj. 
Zlepšenie podnikate ľského prostredia 
Vďaka nedávnym reformám dosiahlo Po ľsko významný pokrok v rozvoji rozsiahleho sektora malých 
a stredných podnikov. Ide konkrétne o založenie nové ho obchodného registra, ktorý od 1. januára 
2004 predstavuje pre firmy jeden kontaktný bod. Od januára 2004 sa tiež uplat ňuje jednotná 19 % da ň 
z príjmu právnických osôb. V roku 2003 bol zase prijatý nový zákon o platobnej schopnosti, ktorý 
zosúladil konkurzy s požiadavkami moderného tr hového hospodárstva. Približne dve tretiny 
zamestnanosti a polovica HDP a vývozov v Po ľsku sa sústre ďujú v sektore malých a stredných 
podnikov. Malé a stredné podniky sa však aj na ďalej stretávajú s prekážkami, ktoré bránia ich rastu. 
Napriek nedávnym reformám na podporu podnikania ostáva ve ľkosť firiem malá a podnikate ľské 
prostredie je ešte stále možné zlepšova ť. Uvedená situácia vyplýva z nedostatku ľudského kapitálu, 
pracovnej mobility, nerozvinutej infrašt ruktúry (najmä cestných a telekomunika čných sietí), vysokého 
daňového zaťaženia (ide najmä o príspevky sociálneho zabezpe čenia) a obmedzenia likvidity. Tieto 
faktory obmedzujú vytváranie a rast spolo čností. Existujú preto obavy, že spomínané problémy môžu 
znížiť atraktívnos ť Poľska pre zahrani čných investorov. 
Osobitné odporú čania pre Po ľsko 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štr ukturálne reformy tak, ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL), v časti I základných usmernení hospodárskych politík.  
V záujme naliehavého riešenia hlboko zakorenenýc h štrukturálnych problémov na trhu práce sa 
Poľsku osobitne odporú ča:  
1. zvýši ť pružnosť postupu stanovovania miezd s cie ľom zabezpe čiť, že mzdy budú 
lepšie odráža ť rozdiely v produktivite v rámci kva lifikácie, firiem a regiónov (GL 5). 
2. zníži ť daňové zaťaženie práce a snaži ť sa o rozšírenie da ňového základu práce, 
zlepšiť efektivitu výberu daní a syst ém vymáhania daní, zreformova ť daňový systém 
a systém sociálnych dávok s cie ľom odstráni ť nízku motiváciu pracova ť, najmä 
situácie, ktoré vedú manžel ské páry k neochote pracova ť a s cieľom zvýšiť účinnosť 
sociálnych výdavkov (GL 4). 
3. posilni ť ponuku práce tým, že sa vy naloží snaha o lepšie prispôsobenie kvalifikácie 
pracovných síl požiadavkám pracovného trhu  a že sa odstránia prekážky, ktoré 
bránia mobilite pracovných síl, najmä prostredníctvom reforiem trhu s bytmi a zlepšením dopravnej infr aštruktúry (GL 7 a 13). 
S cieľom zabezpe čiť trvalo udržate ľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií sa Po ľsku odporú ča: 
4. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový 
deficit verejných financií, v súlade s ro zhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1 a 2). 
 
SK 48   SK 5. monitorova ť reformu dôchodkového systému s cie ľom čeliť očakávanému rastu 
pomeru dôchodcov a prija ť opatrenia na zníženie fišk álneho rizika vyplývajúceho z 
rastúceho objemu podmienených záväzkov (GL 15 a 16). 
V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Po ľsku odporú ča: 
6. nasledova ť a posilni ť snahy o zlepšenie efektivity a kvality systému vzdelávania 
a odbornej prípravy a jeho schopnos ť reagova ť na meniace sa požiadavky na 
kvalifikáciu (GL 13).  
7. podporova ť výskum a vývoj a inovácie, najmä odovzdávanie znalostí 
prostredníctvom priamych zahrani čných investícií (GL 13).  
S cieľom urýchli ť reštrukturalizáciu hospodárstva a privatizáciu priemyslu sa Po ľsku odporú ča: 
8. zníži ť celkovú výšku štátnej pomoci a upriami ť pomoc na horizontálne ciele (GL 9 a 
14). 
9. podporova ť vstup na trh a efektívnu hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach a 
usilovať sa o lepšiu prepojenos ť vnútroštátnych trhov (GL 9).  
V záujme zlepšenia podmienok podnikate ľského prostredia sa Po ľsku odporú ča: 
10. pokra čovať v znižovaní administratívneho za ťaženia a zjednodušovaní regulácie a 
podporova ť rast malých a stredných podnikov pros tredníctvom zlepšovania prístupu 
k financiám (GL 11). 
 
SK 49   SK 24. Slovensko 
Po určitom spomalení spôsobenom stabilizáciou v ro ku 1998 sa rast reálneho HDP neustále 
zrýchľoval a v roku 2003, druhý rok za sebou, prekro čil hranicu štyroch percent. Výroba však stále 
úplne nedosiahla svoj odhadovaný potenciál.  
Rast bol podporovaný zintenzívnenými štruktur álnymi reformami. Typickým príkladom bola 
reštrukturalizácia a privatizácia bankového a nefinan čného sektora. Avšak reformy mali svoju cenu: 
miera nezamestnanosti presiahla v roku 2001 hranicu 19 percent a stále sa pohybuje okolo úrovne 17 percent. Reabsorb čnú schopnos ť trhu práce narušuje celý rad jeho štrukturálnych nedostatkov, ktoré sa 
začínajú rieši ť len teraz. Sú nimi hlavne  nedostatok regionálnej mobilit y, demotivujúci systém dávok, 
nepružnos ť miezd a nesúlad vyžadovanej a ponúkanej kvalifikácie.
 
Reforma verejných fina ncií bola až donedávna ve ľmi mierna a celkový defic it verejných financií sa vo 
volebnom roku 2002 vyšplhal až na viac ako 7 per cent HDP. Expanzívna fiškálna politika prispela 
k výraznému rastu domáceho dopytu a preh ĺbeniu deficitu bežného ú čtu na hodnotu presahujúcu 8 
percent HDP, ktoré vyvolala predovšetkým narastaj úca spotreba. Vláda, ktorá nastúpila do úradu 
v roku 2002 sa za čala zaobera ť pôvodnými prí činami fiskálneho deficitu, čím podporila významné 
zníženie deficitu bežného ú čtu v roku 2003.  
Politiky na Slovensku by sa mali zamera ť na dosiahnutie vyššieho stup ňa trvalo udržate ľnej 
konvergencie, najmä pokia ľ ide o konsolidáciu verejných financií. Avšak pokra čujúca konsolidácia 
verejných financií, ako aj  riešenie problémov nedostato čného využívania ľudských zdrojov na 
Slovensku musia by ť podporené politikou, ktorá pomôže udrža ť silný rast v strednodobom 
a dlhodobom výh ľade. To si vyžiada predovšetkým posilnenie  a diverzifikáciu rastu a zamestnaneckej 
základne napomáhaním rozvoju podnikate ľského prostredia, ktorý sa dá dosiahnu ť zlepšením 
právneho rámca a budovaním súdnych a administratív nych kapacít. Navyše je potrebné zvýši ť úroveň 
produktivity a Slovensko by sa malo pripravi ť na prípadný prechod na hospodárstvo založené na 
vedomostiach. V tejto súvislosti stoja pred Slovenskom štyri hlavné náro čné úlohy:  
• zabezpečiť na trvalo udržate ľnom základe ďalšie zníženie celkového defi citu verejných financií, 
• pokračovať v riešení hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce, 
• zlepšiť podmienky podnikate ľského prostredia a podporova ť podnikanie, 
• zlepšiť podmienky pre rast produktivity.  
 
SK 50   SK Zabezpečenie ďalšieho zníženia celkového deficitu  verejných fina ncií na trvalo 
udržateľnom základe 
V roku 2002 sa celkový deficit verej ných financií znížil z 7,2 percen t HDP na odhadovaných 5 percent 
HDP v roku 2003, čím napomohol významnému zníženiu deficitu bežného ú čtu. Hlavná časť 
komplexného programu reforiem ve rejných financií už bola schvá lená. Tieto reformy podporia ďalšie 
zníženie deficitu a napomôžu udržaniu deficitu bežného ú čtu v trvalo udržate ľnom pásme, v prípade, 
že by sa zase znevýhodnili čisté súkromné úspory. Rozsah a rýchlos ť reforiem sú obdivuhodné. Avšak 
vzhľadom na plnenie rozpo čtu v roku 2004 a neskôr, vedú k nezanedbate ľným obavám. Riziko plynie 
najmä z radikálnej da ňovej reformy,a to hlavne zo zavedenia  jednotnej 19-percentnej sadzby dane z 
príjmov právnických a fyzických osôb. Kvôli sp omínaným reformám sú odhady príjmov pomerne 
nespoľahlivé. Ak vezmeme do úvahy ďalšie reformné opatrenia v zdravot níctve, neistota pretrváva aj 
na strane výdavkov. Podstatná časť plánovaného zníženia výdavkov sa okrem toho opiera o 
predpoklad nižších výdavkov na úroky, ktorý je  založený na hladkej nominálnej konvergencii.  
Ďalšie riešenie hlboko zakorenených štrukt urálnych problémov na trhu práce 
Slovensko má spomedzi prístupových krajín jedn u z najnižších mier zamestnanosti (zhruba 57 
percent) a druhú najvyššiu mieru nezamestnanosti (v sú časnosti je to okolo 17 percent). Mimoriadne 
nízka je zamestnanos ť vo vekovej skupine nad 55 rokov. Nezamestnanos ť je sústredená najmä medzi 
mládežou (do 24 rokov) a u osôb s nízkou kvalifikáciou. Regionálne rozdiely sú ve ľké. Zásadné 
štrukturálne nedostatky trhu práce majú viacero asp ektov a momentálne sa k ich riešeniu pristupuje 
ráznejšie.  
Motivácia pracova ť a odísť z neformálneho sektoru je umocnená sociálnou a dôchodkovou reformou, 
ktorá zah ŕňa zvýšenie vekovej hranice odchodu do dôchodk u na aj tak pomerne nízky vek 62 rokov. 
Pomocou finan čných podpor pre ľudí dochádzajúcich za prácou a pr íspevkami na bývanie sa zvyšuje 
regionálna mobilita, avšak ke ďže dopravná infraštruktúra a trh s bytmi sa zlepšujú len postupne, 
zostáva aj na ďalej obmedzená. Aj ke ď sú rekvalifika čné opatrenia stále intenzívnejšie, nesúlad 
vyžadovanej a ponúkanej kvalifikácie bráni reintegr ácii dlhodobo nezamestnaných. Slabá prepojenos ť 
vzdelávacieho systému s požiadavkami trhovej ekonomi ky prispieva k pretrvávajúcej nezamestnanosti 
mládeže.  
Nedávna novelizácia Zákonníka práce, ktorá umožnila pružnejš ie pracovnoprávne vz ťahy, napomohla 
vytváraniu pracovných miest. Stále však ostáva  nepružným systém stanovovania miezd, ktorý 
dostatočne nevyhovuje osobitným podmi enkam podnikov. Najmä možnos ť rozšírenia kolektívnych 
dohôd o mzdách na podniky, ktoré sa rokovaní nezú častnili, je v rozpore s týmto cie ľom. Negatívny 
vplyv na dopyt po práci môže ma ť aj výška minimálnej mzdy, ktorá môže takisto nedostato čne 
odzrkadľovať podmienky na lokálnom trhu práce.  
Ďalekosiahla slovenská re foma dane z príjmu, ktorá je v platnosti od za čiatku roku 2004, posilní 
vytváranie pracovných miest, ako aj ochotu pracova ť. Oproti tomu, spojené sadzby odvodov na 
sociálne a zdravotné poistenie sa znížili len na stále ve ľmi vysokú úrove ň takmer 48 percent z hrubého 
mesačného príjmu.  
Zlepšenie podmienok podnikate ľského prostredia a podpora podnikania 
Za posledné roky zaviedla vláda nieko ľko opatrení, ktorých cie ľom bolo zlepši ť podnikate ľské 
prostredie. Významne sa zjednodušil a skrátil postu p pri zakladaní novej firmy. Pripravuje sa nový 
zákon o konkurze a vyrovnaní, ktorý by mal nahradi ť súčasný systém, kde konkurzné konania trvajú 
neprimerane dlho a prakticky neposkytujú priestor na reštrukturalizáciu spolo čností s problémami. 
 
SK 51   SK Podnikate ľské prostredie sa ďalej zlepšilo, napr. podstatným zrýc hlením liberalizácie cien v roku 2003 
a zavedením novej právnej úpravy záložného práva.  
Napriek týmto zlepšeniam však na Slovensku na ďalej existujú prekážky, ktoré bránia rozvoju 
podnikania. Po čet novo vznikajúcich firiem je stále pomerne nízky. Pod ľa podnikate ľských 
prieskumov, zásadnou slabinou na ďalej ostáva miera právnej neistoty. Tá pramení z často 
nedostato čného a nestabilného právneho rámca a najmä zo slabej vymožite ľnosti práva, ktorému 
v mnohých prípadoch chýba kvalita, časová nedôslednos ť a transparentnos ť.  
Zlepšenie podmienok pre rast produktivity 
Zatiaľ čo rast produktivity práce ostá va relatívne vysoký, úrove ň produktivity je stále nízka (približne 
58 percent priemeru EÚ v roku 2003). K tejto situácii prispieva nepružnos ť vzdelávacieho systému 
spolu s nízkymi výdavkami na vzdelanie a nedostato čná činnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií.  
Vzdelávací systém nezodpovedá potrebám trhu práce.  Platí to najmä pre stredné školstvo, ktoré 
produkuje absolventov so zastaralými vedomos ťami. Veľmi nízky je aj podiel absolventov vyššieho 
vzdelania. Vysoký podiel dlhodobo nezam estnaných predstavuje pre programy odborného 
a profesijného vzdelávania dodato čnú výzvu. Na Slovensku okrem toho v roku 2001 klesli výdavky 
na vzdelanie na jednu z najnižších úrovní spomedzi nových členských štátov. V reakcii na tieto 
problémy už slovenská vláda podnikla prvé kroky sm erom k racionalizácii systému, zlepšeniu jeho 
efektivity a zvýšeniu finan čných zdrojov.  
Výdavky na výskum a vývoj zodpovedali v roku 2002 iba 0,59 percentu HDP, čo je menej ako u 
väčšiny pristupujúcich krajín. Inova čná činnosť je podľa počtu patentových prihlášok len ve ľmi slabá. 
Na zlepšenie situácie v oblasti výs kumu a vývoja už vláda prijala ur čité opatrenia (napr. zlepšila 
právny rámec pre výskum a vývoj) a je odhodlaná zvýši ť verejné zdroje, ktoré sú na podporu výskumu 
a vývoja k dispozícii.  
Osobitné odporú čania pre Slovensko 
Splnenie uvedených náro čných úloh si vyžaduje rozsiahle štruktur álne reformy tak ako sú stanovené 
vo všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmern ení hospodárskej politiky.  
S cieľom zabezpe čiť ďalšie zníženie celkového deficitu ve rejných financií na trvalo udržate ľnom 
základe sa Slovensku odporú ča:  
1. vo viacro čnom rámci vierohodným a trvalo udržate ľným spôsobom zníži ť celkový 
deficit verejných financií, v súlade s ro zhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti 
s nadchádzajúcim rozpo čtovým doh ľadom (GL 1). 
V záujme naliehavého riešenia hlboko zakorenenýc h štrukturálnych problémov na trhu práce sa 
Slovensku osobitne odporú ča:  
2. posilniť ponuku na trhu práce odstránením prekážok regionálnej mobility a znížením 
nesúladu vyžadovanej a ponúka nej kvalifikácie a zárove ň zabezpe čiť efektivitu 
rekvalifika čných opatrení a ostatných aktívnych po litík na trhu práce (GL 4, 7 a 8),  
3. vytvoriť dodatočný dopyt po pracovnej sile tým, že umožní vä čšiu pružnos ť systému 
stanovovania miezd (GL 5 a 18),  
 
SK 52   SK 4. znížiť veľmi vysoké spojené sadzby odvodov na so ciálne a zdravotné poistenie a 
zároveň dodržiava ť celkové konsolida čné obmedzenia rozpo čtu, najmä ďalšími 
reformnými opatreniami v zdravotníctve a zvážením dodato čných úprav pilieru 
priebežného financovania dôchodkového systému, hlavne ďalšieho zvýšenia vekovej 
hranice odchodu do dôchodku (GL 4 a 16). 
Na zlepšenie podmienok podnikate ľského prostredia a podporu podnikania sa Slovensku odporú ča: 
5. posilniť priaznivý právny rámec pre podnikanie, a zlepši ť jeho vymožite ľnosť 
predovšetkým prijatím nových zákonov o konkurze a vyrovnaní a zvýšením kapacít 
a transparentnosti súdne ho systému (GL 11 a 12). 
V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Slovensku odporú ča: 
6. zlepšiť efektivitu a kvalitu systému vzde lávania a odbornej prípravy a jeho 
schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na kvalifikáciu (GL 13).  
7. povzbudzova ť výskum, vývoj a inovácie a podporova ť odovzdávanie znalostí 
prostredníctvom priamych zahrani čných investícií (GL 13). 
 
SK 53   SK 25. Slovinsko 
Posledné desa ťročie predstavovalo pre Slovinsko obdobie stabilného rastu; reálny HDP od roku 1993 
neustále rástol na úrove ň 3-5 percent. Po nedávnom spomalení sa o čakáva, že sa rast HDP oživí a 
postupne sa priblíži k tempu rastu potenciálnej výrob y, ktorý sa odhaduje na približne 4 percentá.  
Napriek všeobecne zdravému hospodárstvu a chvá lyhodným výsledkom v mnohých oblastiach však 
pretrvávajú ur čité nedostatky. Pomerne vysoká inflácia (5,7  percent v roku 2003) je aj po svojom 
prudkom poklese v posledných dvoch rokoch stále prí činou obáv a považuje sa za k ľúčovú politickú 
výzvu. Na zníženie inflácie trvalo udržate ľným spôsobom vypracovala vláda vhodnú stratégiu, ktorej 
cieľom bolo zárove ň vytvoriť podmienky na úspešné prist úpenie k EÚ. Takisto uskuto čnila rad 
štrukturálnych reforiem zameraných na liberalizáciu cien. V sú časnosti predstavujú regulované  ceny 
16 percent indexu spotrebite ľských cien, čo je najmenší podiel spomedzi všetkých pristupujúcich 
krajín. Avšak vzh ľadom na neefektívnu konkurenciu v odvetv í verejných služieb a na nedostato čnú 
pružnosť vo finan čnom sektore i na trhu práce si treba na trvalo udržate ľné zníženie inflácie ešte 
počkať.  
Reštrukturalizácia hospodárstva negatívne ovplyvnila  situáciu na trhu práce, napríklad, v období 
medzi rokmi 1996-2000 výrazne poklesla zamestnanos ť vo výrobnom priemysle. Presun pracovnej 
sily z tohto odvetvia do sektoru sl užieb zmiernili hospodárske a sociálne ťažkosti, avšak rast celkovej 
nezamestnanosti utlmili hlavne pred časné odchody do dôchodku. Na vzdory celkovému pozitívnemu 
obrazu aj tak pretrvávajú na slovinskom trhu práce problémy štruktúrnej nezamestnanosti. Podiel dlhodobo nezamestnaných je vysoký  najmä medzi staršou generáci ou s nízkou kvalifikáciou. Obavy 
vyvoláva okrem toho i miera nízkej zamestnanos ti pracovníkov vo veku nad 55 rokov, hlavne 
s ohľadom na problém starnúcej populácie. 
 
Na vytvorenie potrebných pracovných príležitostí a na u ľahčenie účasti na trhu práce, čím sa 
v budúcnosti ešte viac zlepšia hospodárske výsle dky, je potrebné neustále vynaklada ť úsilie o podporu 
podnikania a inova čných kapacít súkromného sektora, ako aj o presadzovanie skuto čnej hospodárskej 
súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva. Politiky v Slovinsku by sa mali zamera ť na dosiahnutie 
vyššieho stup ňa udržate ľnej konvergencie. V tejto súvislosti stoja pred Slovinskom štyri hlavné 
náročné úlohy:  
• udržateľným spôsobom znižova ť infláciu, 
• zvýšiť mieru zamestnanosti, hlavne v prípade staršej generácie, 
• zlepšiť podmienky pre trvalý rast produktivity, 
• podporova ť rozvoj skuto čnej hospodárskej sú ťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva, najmä v 
sieťových odvetviach. 
 
SK 54   SK Nižšia inflácia udržate ľným spôsobom 
Aj napriek poklesu ostáva inflácia stále pomern e vysoká. V roku 2003 dosiahla 5,7 percent, čo je 
menej oproti úrovni 7,5 percent z roku predchádzajúceho. Pokra čujúci pokles inflácie predstavuje 
povzbudivý vývoj, hoci sa dá čiastočne pripísa ť skôr mimoriadnym faktorom, ktoré súvisia s limitmi 
výšky regulovaných cien a nepriamych daní, ako aj s častými úpravami spotrebných daní z ropy. 
Inflačnému tlaku stále nahráva nedostatok konkuren cie v rôznych odvetviach, nepružný trh práce 
a naďalej všeobecne rozšírený me chanizmus indexovania. K udržiavaniu inflácie okrem toho 
prispievajú ostatné významné faktory, ktorými sú  najmä ústretová menová politika a neustála, avšak 
v súčasnosti spoma ľujúca sa devalvácia meny.  
Krátko pred pristúpením k EÚ si slovinská vláda st anovila problém inflácie ako absolútnu prioritu 
a prijala zodpovedajúce koordino vané opatrenia protiinfla čnej politiky. Zaviedol sa komplexný plán 
kontroly cien, ktorý reguluje výšku regulovaných cien a da ňových úprav takým spôsobom, aby ku 
koncu roka nebola prekro čená miera inflácie. Pokia ľ ide o smerovanie k celkovému odstráneniu 
indexovania hospodárstva, za krok vpred sa považuje  oficiálne zrušenie indexovania úrokových 
sadzieb v roku 2003 („základná úroková sadzba“ al ebo TOM), ako aj sociálna dohoda o novej metóde 
úpravy miezd. S ú činnosťou od júla 2004 sa už zaviedlo progr esívne indexovanie miezd vo verejnom 
sektore, avšak v súkromnej sfére bude takáto politika musie ť byť ešte len predmetom vyjednávania. 
Flexibilne sa musí prispôsobi ť aj politika verejných financií. V záujme trvalej deflácie a lepších 
hospodárskych výsledkov je takisto nutné rých le zavedenie štrukturálnych reforiem.  
Zvýšenie miery zamestnanosti, hl avne v prípade staršej generácie 
Miera zamestnanosti v Slovinsku s 63,4 percentami v roku 2002, čo je blízko k priemeru EÚ, je jedna 
z najvyšších medzi pristupujúcimi krajinami. Naopak, miera nezamestnanosti, ktorá od roku 1998 
stále klesá až na 6,0 percent v roku 2002, patrí me dzi najnižšie v skupine. Avšak jej zložka dlhodobej 
nezamestnanosti je na vysokej úrovni 60 per cent, hlavne medzi staršou generáciou s nízkou 
kvalifikáciou vo veku nad 55 rokov. Spolu s ostatnými štrukturálnymi nevyváženos ťami na trhu práce 
(nezamestnanos ť mládeže, nezamestnanos ť osôb so zdravotným postihnutím, rozdiel medzi 
zamestnanos ťou mužov a žien, nízky stupe ň vzdelania nezamestnaných, ve ľké regionálne rozdiely) 
predstavuje zvýšenie zamestnanosti staršej gener ácie mimoriadne dôležitú úlohu. V roku 2002 bola 
miera nezamestnanosti osôb vo veku 55-64 rokov na úrovni 3 percent, miera zamestnanosti 24,5 
percent, čo je v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 40,1 percent ve ľmi malé číslo. Je to dôsledok 
nízkej vekovej hranice odchodu do dôchodku, ktorej priemer bol v roku 2001 len 57 rokov. 
Reštrukturalizácia hospodárstva prinútila pome rne mladých jednotlivcov k odchodu do dôchodku 
(alebo medzi nezamestnaných). Dôchodková refo rma z roku 2000 už vekovú hranicu odchodu do 
dôchodku mierne zvýšila. Ú činok tejto reformy sa však vo vyššej miere zamestnanosti staršej 
generácie odrazí len postupne. O čakáva sa, že rozdiel medzi mierou zamestnanosti staršej generácie 
v Slovinsku a v EÚ bude trva ť aj naďalej.  
Politika zamestnanosti sa bude teda orientova ť hlavne na vyriešenie problémov nezamestnanosti 
staršej generácie a na podporu aktívnyc h foriem zvýšenia ich zamestnate ľnosti. Tento aspekt je 
mimoriadne dôležitý vzh ľadom na rastúce riziko finan čnej neudržate ľnosti systému vyplývajúcej z 
nepriaznivého demografického vývoja. O čakáva sa, že pomer dôchodcov vzrastie z úrovne 20 percent 
v roku 2000 na úrove ň 38 percent v roku 2025 a 66 percent v roku 2050. Podpora práce a aktívneho 
pracovného života je nevyhnutným predpokladom v boji proti chudobe a sociálnemu vylú čeniu. 
 
SK 55   SK Zlepšenie podmienok pre trvalý rast produktivity 
Úroveň produktivity Slovinska je sí ce druhou najvyššou medzi novými členskými štátmi, ostáva však 
hlboko pod priemerom EÚ-15 (69,5 percent v r oku 2003). Rast produktivity práce bol v Slovinsku 
v období medzi rokmi 1995-1999 s priemerným medziro čným nárastom vo výške 4,8 percent pomerne 
rýchly. Potom sa však rast spomalil (v  priemere 2 percen tá v rokoch 1999-2002), čím sa Slovinsko 
v tomto období zaradilo medzi pristupujúce kra jiny s najhoršími hospodárskymi výsledkami. 
Rýchlejšiemu rozvoju produktivity môžu bráni ť dva faktory:  
Po prvé, podnikate ľská činnosť aktívnej populácie ostáva rela tívne slabá, predovšetkým kvôli 
nadmernej administratívnej zá ťaži, ktorá ovplyv ňuje zakladanie firiem, ako aj už existujúce firmy. Už 
sa objavili snahy o zjednodušenie postupov pre za čínajúce firmy. Právne predpisy o podnikaní a 
administratívne prostredie by sa však mohli zlepši ť ešte viac, ke ďže byrokratické a zd ĺhavé postupy, 
ako aj ťažkosti pri kúpe pozemkov na  priemyselné využitie na ďalej pretrvávajú.  
Po druhé, efektívnos ť výdavkov na výskum a vývoj je neposta čujúca v zmysle odovzdávania know-
how súkromnému sektoru, patentovania a inov ácií výrobkov a výrobných postupov. S výdavkami na 
výskum a vývoj vo výške 1,6 percent z HDP v roku 2001 sa Slovinsko radí na prvé miesto medzi 
novými členskými štátmi, avšak stále ostáva hlboko pod priemerom EÚ. Slovinsko je v tejto skupine 
takisto na prvom mieste pokia ľ ide o po čet patentových prihlášok v Európskom patentovom úrade. 
Jeho výsledky v tejto oblas ti (41 na milión obyvate ľov v roku 2001) ale ani z ďaleka nedosahujú 
priemer EÚ. Podiel výskumných pracovníkov zamest naných v súkromnej sfére je v porovnaní 
s verejným sektorom (jedna tretina v pomer e k dvom tretinám) nízka a rovnako sa zdá by ť slabá aj 
inovačná činnosť v odvetví najmodernejšej technológie.  
Podpora rozvoja skuto čnej hospodárskej sú ťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva, 
najmä v sie ťových odvetviach. 
Slovinsko síce pokro čilo v liberalizácii trhu s výrobkami a sie ťových odvetví, avšak stále je nutné 
zlepšiť efektivitu hospodárskej sú ťaže. Mandát na vykonávanie kontroly nad reštriktívnymi dohodami, 
akýmkoľvek zneužitím dominantnej pozície a fúzi ami má Úrad na ochranu hospodárskej sú ťaže, jeho 
administratívne kapacity z h ľadiska finan čných a ľudských zdrojov však nesta čia na zabezpe čenie 
jeho riadneho fungovania. Sú časná legislatíva mu okrem toho ani neumož ňuje uložiť pokuty ako 
výstrahu v prípade ne kalej hospodárskej sú ťaže. 
V posledných rokoch Slovinsko za čalo liberalizova ť svoje sie ťové odvetvia. V telekomunikáciách 
došlo k právnemu otvoreniu trhu v roku 2001 a v roku 2002 bola založená nezávislá regula čná 
agentúra. O skuto čnej hospodárskej sú ťaži ale ešte nemožno hovori ť v segmente pevných liniek 
vnútroštátnych hovorov, kde držite ľ monopolu stále disponuje 100-percentným podielom na trhu. 
Hlavnými prekážkami vstupu nových operátorov do segmentu pevných liniek sú vysoké ceny 
sieťových prepojení spolu s regul ovanými nízkymi cenovými úrov ňami miestnych a medzimestských 
hovorov. V energetickom sektore si ve ľkí odberatelia elektrickej energie (66 percent spotreby 
elektriny v Slovinsku) môžu svojho dodávate ľa vybrať a od roku 2002 môžu najvä čší z nich 
nakupova ť elektrickú energiu zo zahrani čia. Rozsah medzinárodných výmen je však obmedzený 
na maximálne 20 percent celkovej spotreby elektrickej energie. Pokia ľ ide o odvetvie plynu, najvä čší 
odberatelia si od 1. januára 2003 môžu vybra ť svojho vlastného dodávate ľa (50 percent spotreby plynu 
v Slovinsku), ale v praxi zmena dodávate ľa nie je možná kvôli zmluvám do roku 2007 so 
spoločnosťou s monopolným postavením.  
 
SK 56   SK Osobitné odporú čania pre Slovinsko 
Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo 
všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmern ení hospodárskej politiky.  
Na zníženie inflácie trvalo udržate ľným spôsobom sa Slovinsku odporú ča: 
1. urýchliť štrukturálne reformy zamerané na  liberalizáciu regulovaných cien 
a pokročiť v odstraňovaní indexovania, najmä v syst éme stanovovania miezd (GL 5). 
S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti, hlavne v prípade staršej generácie, sa Slovinsku odporú ča:  
2. prehodnoti ť daňový systém a systém dávok so zameraním sa na ú časť staršej 
generácie na trhu práce a opätovne posúdi ť opatrenia na podporu aktívneho starnutia 
prostredníctvom celoživotného vz delávania, a takisto vyrieši ť nevyváženos ť medzi 
dočasnými a trvalými pracovnými podmienkami (GL 4, 8). 
V záujme zlepšenia podmienok pre trvalý rast produktivity sa Slovinsku odporú ča: 
3. ešte viac zníži ť časové lehoty a náklady spojené so zakladaním novej firmy a u ľahčiť 
administratívne postupy týka júce sa podnikania (GL 11), 
4. podporova ť výskum, vývoj a inovácie v súkromnom sektore a zlepši ť kvalitu 
systému vyššieho vzdelania (GL 13). Na podporu rozvoja skuto čnej hospodárskej 
súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva, najmä v sie ťových odvetviach, sa 
Slovinsku odporú ča: 
5. posilniť administratívne kapacity Úradu na ochranu hospodárskej sú ťaže, 
zjednoduši ť vstup nových konkurentov do sie ťových odvetví a u ľahčiť kúpu 
pozemkov na priemyselné využitie (GL 9).