Roky od raného detstva až po ranú dospelosť nás ovplyvňujú po zvyšok nášho života. Faktory ako skúsenosti, poznatky, a zvyky, ktoré si osvojíme, formujú naše vyhliadky do budúcnosti, zdravie a životné podmienky. Včasné položenie správnych základov môže pomôcť predchádzať niektorým problémom spojeným so starnutím, obmedziť ich a oddialiť.

V celoživotnom prístupe sa zohľadňuje to, že tradičné fázy vzdelávania a odbornej prípravy, práce a dôchodku sú definované čoraz voľnejšie a flexibilnejšie. Odráža sa v ňom aj to, že reakcia na starnutie obyvateľstva je vecou dosiahnutia správnej rovnováhy medzi udržateľnými riešeniami pre náš systém sociálneho zabezpečenia a posilnením medzigeneračnej solidarity a spravodlivosti medzi mladšou a staršou generáciou. Medzi generáciami existuje vzájomná závislosť, čo pre našu spoločnosť predstavuje výzvy, príležitosti aj otázky. Preto by mladí ľudia – a ľudia všetkých vekových kategórií – mali pri formovaní našej politickej reakcie zohrávať aktívnu úlohu.

Účelom tejto zelenej knihy je otvoriť rozsiahlu politickú diskusiu o starnutí s cieľom diskutovať o možnostiach, ako predvídať výzvy a príležitosti, ktoré prináša, a reagovať na ne, najmä so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijala OSN a Desaťročie zdravého starnutia, ktoré vyhlásila OSN. Právomoci na riešenie dôsledkov starnutia sú vo veľkej miere v rukách členských štátov a EÚ má dobré postavenie na to, aby identifikovala kľúčové otázky a trendy a podporila opatrenia v oblasti starnutia na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Môže pomôcť členským štátom a regiónom pri vypracúvaní vlastných danej situácii prispôsobených politických reakcií na starnutie.

Opatrenia na podporu rovnocennej účasti žien a mužov na platenej aj neplatenej práci v rodine môžu pomôcť zvýšiť mieru zamestnanosti žien, a to aj podporovaním ľudí a rodín pri dosahovaní lepšieho zosúladenia práce a súkromného života. Ak by boli opatrenia na zlepšenie rodovej rovnosti na trhu práce a odstránenie rodových rozdielov spojené so štrukturálnymi opatreniami reformujúcimi daňové systémy a systémy sociálneho zabezpečenia, mohli by viesť k zvýšeniu účasti mužov na práci v domácnosti a starostlivosti o rodinu. Niekoľko kľúčových opatrení v tejto oblasti sa už stanovilo v stratégii EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025.

Počet obyvateľov v produktívnom veku v EÚ sa už desať rokov znižuje a predpokladá sa, že tento trend bude pokračovať. Keďže celkový počet obyvateľov zostáva rovnaký, riziko nedostatku pracovných síl sa zvyšuje. To zase sťažuje udržanie produkcie a poskytovania služieb a v konečnom dôsledku má vplyv na našu prosperitu a životné podmienky. S cieľom kompenzovať ubúdajúce obyvateľstvo v produktívnom veku by EÚ a jej členské štáty mali podporovať politiky, ktoré na trh práce privedú viac ľudí, umožnia dlhší pracovný život a zvýšia produktivitu. Primeranými investíciami na podporu vyrovnávania rozdielov medzi regiónmi by sa takisto mohol lepšie využiť potenciál menej rozvinutých regiónov, t. j. regiónov s HDP na obyvateľa nižším ako 75 % priemeru EÚ.

2.Aké sú najvýznamnejšie prekážky celoživotného vzdelávania počas života? V ktorej fáze života by riešenie týchto prekážok malo najväčší zmysel? Ako by sa to malo konkrétne riešiť vo vidieckych a vzdialených regiónoch?

Prechod na dištančné vzdelávanie stimulovaný pandémiou COVID-19 priniesol určité poznatky, pokiaľ ide o využívanie digitálnych technológií vo vzdelávaní a odbornej príprave. Ďalej však zdôraznil aj nerovnosti, ktorým čelia vidiecke komunity pri prístupe k digitálnym službám. Vidiecke a vzdialené regióny s väčšou pravdepodobnosťou potrebujú investície do pripojiteľnosti a je menej pravdepodobné, že majú prístup k cenovo dostupnému a kvalitnému širokopásmovému pripojeniu a že disponujú zariadeniami a zručnosťami potrebnými na jeho využívanie. Pre niektoré deti to znamená, že počas pandémie nemôžu pokračovať v štúdiu, čím sa prehlbujú už existujúce nerovnosti so spolužiakmi v lepšie vybavených regiónoch. V rámci nových prístupov sa môže kombinovať výučba v triede s kvalitným digitálnym vzdelávaním, aby sa zlepšil prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave v mestských aj vidieckych oblastiach. V pláne digitálneho vzdelávania sa navrhuje komplexný prístup k digitálnemu vzdelávaniu a vzdelávaniu na úrovni EÚ.

To môže viesť k začarovanému kruhu: počet detí môže klesnúť na takú nízku úroveň, že zachovanie školy sa ťažko dá odôvodniť. V dôsledku toho je pre rodiny s deťmi menej atraktívne, aby sa do takéhoto regiónu presťahovali, alebo v ňom zostali.

Celoživotné vzdelávanie je najúčinnejšie, keď sa s ním začne v rannom veku. Prvé roky života sú pre rozvoj kognitívnych a sociálnych zručností rozhodujúce. Z dôkazov vyplýva, že prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve má dlhodobý vplyv na výsledky dosiahnuté v škole aj mimo nej. Napriek zlepšeniam v oblasti školského vzdelávania a odbornej prípravy príliš veľa mladých ľudí stále predčasne ukončuje školskú dochádzku a má veľké problémy so základnými zručnosťami, ako je čítanie, či v oblasti prírodných vied a matematiky. To isté platí pre dospelých. Je znepokojujúce, že jednému z piatich mladých ľudí v Európe chýbajú základné digitálne zručnosti. Študenti zo znevýhodneného prostredia majú väčšie zastúpenie medzi študentmi s nedostatočnými výsledkami. Z dôkazov takisto vyplýva riziko pasce nízkej kvalifikácie, t. j. ľudia s vyššou úrovňou zručností sa zvyčajne zapájajú do vzdelávacích činností častejšie, zatiaľ čo u ľudí s nižšou úrovňou základných zručností to tak nie je.

Súčasťou reakcie na výzvy spojené so starnutím je celoživotné vzdelávanie – investovanie do vedomostí, zručností a kompetencií ľudí počas celého života. Nepretržité investovanie do vzdelávania má mnoho pozitívnych účinkov: získavanie a aktualizácia zručností pomáha ľuďom zotrvať v zamestnaní, úspešne zvládnuť zmeny pracovného miesta a profesionálne napredovať, udržať sa v práci a zvýšiť spokojnosť s prácou. Celoživotné vzdelávanie je v rýchlo sa meniacom svete nevyhnutnosťou, keďže kariéra a príležitosti na vzdelávanie sa menia rýchlym tempom. Kontinuálne vzdelávanie môže tiež pomôcť oddialiť nástup demencie a zabrániť poklesu kognitívnych schopností súvisiacemu so starobou. Je to aj spôsob, ako môžu starší ľudia zohrávať aktívnu úlohu v spoločnosti. Rozvoj občianskych kompetencií je dôležitý pre celoživotnú demokratickú účasť.

Ako sa ukázalo počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, s prístupom ku kvalitnému vzdelávaniu a kvalitným pracovným príležitostiam môže vzdialeným územiam pomôcť aj digitálna pripojiteľnosť. Kríza takisto poukázala na potenciál telepráce v niektorých povolaniach ako spôsob, ako sa vyhnúť dochádzaniu do zamestnania so všetkými jeho dôsledkami, čo sa týka znečistenia ovzdušia a využívania času.

Telemedicína, aplikácie pre smartfóny a biosenzory na diagnostiku a monitorovanie na diaľku môžu zlepšiť výsledky pacientov. Nové podporné technológie môžu rozšíriť samostatnosť, nezávislosť a účasť starších ľudí so zdravotným postihnutím. Rozvinutý trh produktov a služieb pre zdravé a aktívne starnutie by mohol prispieť k zlepšeniu efektívnosti systémov zdravotnej a sociálnej starostlivosti, čo by mohlo zvýšiť ich udržateľnosť.

Na stimuláciu inovácií a podporu zavádzania nových technológií sú kľúčové primerané a efektívne investície do výskumu a vývoja a do nehmotných aktív vo všeobecnosti . Pri podpore produktivity a inovácií takisto zohráva úlohu efektívny systém verejnej správy a súdnictva, priaznivé podnikateľské prostredie, účinné politiky hospodárskej súťaže a spravodlivý, transparentný a efektívny systém dotácií a daní v súlade s dlhodobými cieľmi sociálnej a environmentálnej udržateľnosti.

V niektorých odvetviach, ako je poľnohospodárstvo, pracujú ľudia až do dosiahnutia vyššieho veku, a to buď na základe vlastnej voľby, alebo kvôli svojim životným podmienkam, chýbajúcim nástupcom alebo z dôvodu nízkeho dôchodkového zabezpečenia. Fyzické aspekty – či už ergonomické alebo súvisiace s prístupnosťou – a pružné pracovné podmienky by starším pracovníkom umožnili ich odchod do dôchodku oddialiť, ak sa tak rozhodnú. Pracovné úrazy a choroby z povolania sú s pribúdajúcim vekom nebezpečnejšie. Dobré pracovné podmienky vrátane náležitej bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pomáhajú chrániť zdravie pracovníkov všetkých vekových kategórií, čím podporujú dobré podmienky na pracovisku a znižujú mieru predčasného odchodu do dôchodku. Pracovníci môžu využiť podporu digitálnych technológií, ktoré im ponúkajú lepšie prispôsobené pracovné prostredie s personalizovanými systémami s využitím IKT, nositeľnými zariadeniami a mobilnými zdravotnými aplikáciami.

Miera zamestnanosti starších pracovníkov v EÚ je aj napriek nedávnemu nárastu naďalej nižšia ako priemer. V roku 2019 bolo zamestnaných len 59,1 % ľudí vo veku 55 – 64 rokov v porovnaní so 73,1 % všetkých ľudí vo veku 20 – 64 rokov. Riziko dlhodobej nezamestnanosti sa po dosiahnutí veku 50 rokov zvyšuje. Mnohí starší pracovníci sa stretávajú s ťažkosťami, pokiaľ ide o prijímanie do zamestnania, prístup k možnostiam odbornej prípravy, zmeny zamestnania a úlohy prispôsobené veku. Uľahčovanie účasti starších ľudí na trhu práce by sa mohlo viac podporovať, napríklad aj prostredníctvom fiškálnych stimulov pre zamestnávateľov, aby zamestnávali starších pracovníkov.

Ak by ľudia s migrantským pôvodom mohli vykonávať prácu zohľadňujúcu ich kvalifikáciu a zručnosti, mohli by sa lepšie integrovať. Prispelo by to k zlepšeniu sociálnej súdržnosti, hospodárskemu rastu a zníženiu nerovností.

Z najnovších údajov vyplýva, že 5,4 % žien (a 2,2 % mužov) vo veku 18 – 64 rokov skrátilo svoj pracovný čas alebo viac ako na mesiac prerušilo zamestnanie, aby opatrovali chorých a/alebo starších príbuzných so zdravotným postihnutím. Lepšia dostupnosť kvalitnej starostlivosti o deti, formálnej dlhodobej starostlivosti a podpora neformálnych opatrovateľov by nielenže pomohli uspokojiť rastúce potreby starších ľudí, ale zároveň by umožnili väčšiemu počtu pracovníkov – najmä ženám – vstúpiť na trh práce a zotrvať na ňom.

Osobitným problémom môžu čeliť starší ľudia so zdravotným postihnutím. Ľudia, ktorí zdravotné postihnutie nadobudnú v produktívnom veku, často využívajú podporu súvisiacu s trhom práce, aby kompenzovali stratu príjmu a mimoriadne výdavky. Hoci je táto podpora v mnohých prípadoch nepostačujúca, často sa stáva, že ľudia, ktorí zdravotné postihnutie nadobudnú po odchode do dôchodku, na tieto dávky nemajú nárok.

Európsky pilier sociálnych práv slúži ako kompas na ceste k lepším pracovným a životným podmienkam a skutočným sociálnym právam pre všetkých, bez ohľadu na vek. Obsahuje niekoľko zásad, ktoré sa zameriavajú na výzvy súvisiace so starnutím. Starší ľudia sa často ocitajú v zraniteľnej situácii; niektorí z nich viacerými spôsobmi, napríklad osoby so zlým zdravotným stavom, osoby z etnickej alebo náboženskej menšiny alebo LGBTQI osoby. Niektorí môžu potrebovať pomoc priamo súvisiacu s ochranou seba samých alebo ich majetku, napríklad pokiaľ ide o správu ich o financií či lekárskych ošetrení. Poukázalo sa na to aj v nedávnom novom programe pre spotrebiteľov. Zraniteľní starší ľudia môžu byť okrem toho vystavení aj riziku zneužívania, a to napríklad vo forme zanedbávania alebo fyzického či duševného násilia. Veľká daň, ktorú si pandémia od zraniteľných starších ľudí vyžiadala, poukazuje na význam ochrany ich samostatnosti, zdravia a životných podmienok. Prístup k tovaru, službám vrátane verejných služieb a účasť na politickom, spoločenskom a kultúrnom živote si čoraz viac vyžaduje digitálne zručnosti. Technologický vývoj môže viesť k zvýšeniu zraniteľnosti starších ľudí, napríklad ak sú s digitálnymi nástrojmi menej oboznámení, alebo sa im s nimi ťažšie pracuje či majú obmedzený prístup k digitálnym technológiám. V dôsledku toho je väčšie riziko, že stanú obeťou podvodu, oklamania a nečestných obchodných praktík, ako sa ukázalo počas pandémie a obmedzenia pohybu. Obzvlášť zraniteľní môžu byť aj starší ľudia, ktorí žijú v zahraničí alebo tam vlastnia majetok, a to kvôli jazykovej bariére a neznalosti administratívnych a právnych systémov. Cezhraničné situácie si môžu vyžadovať osobitné ochranné opatrenia. Nárast počtu starších ľudí v EÚ vyvoláva osobitné obavy o bezpečnosť a ochranu, keďže sa na nich môžu zamerať organizovaní zločinci, napríklad ich navštívia doma, oslovia na ulici s podvodným úmyslom, prípadne môže dôjsť k vlámaniam, vreckových krádežiam alebo iným podvodom a zločinom. Aby mohli starší ľudia využívať svoje práva a samostatnosť a čo najviac sa zúčastňovať sa na živote spoločnosti je potrebné, aby sa takéto situácie zraniteľnosti zohľadnili a v prípade potreby sa nimi zaoberali tvorcovia politík na všetkých úrovniach.

4.3.Primerané, spravodlivé a udržateľné dôchodkové systémy

Opakovane sa zdôrazňuje výzva zachovania primeraných, spravodlivých a udržateľných dôchodkov v starnúcej spoločnosti a potreba, aby si ľudia vytvárali dodatočné úspory, a to najmä v správach o primeranosti dôchodkov, ktoré spoločne uverejňuje Rada a Komisia. Ak sa neuskutočnia ďalšie reformy, s vyšším počtom dôchodcov a nižším počtom ľudí v produktívnom veku je pravdepodobné, že v záujme zabezpečenia udržateľnosti verejných financií to povedie k vyšším sadzbám príspevkov a nižším mieram náhrady príjmu. Takýto vývoj môže spôsobiť dvojité zaťaženie mladších generácií, a tým vyvoláva pochybnosti týkajúce sa medzigeneračnej spravodlivosti.

Kľúčovou odpoveďou na tieto výzvy je dlhší pracovný život. Podľa najnovšej prognózy Eurostatu týkajúcej sa obyvateľstva by index ekonomickej závislosti poproduktívnej zložky v EÚ v roku 2040 zostal na rovnakej úrovni ako v roku 2020 iba vtedy, ak by sa pracovný život predĺžil do veku 70 rokov. Medzi jednotlivými členskými štátmi však existujú značné rozdiely, ktoré naznačujú, že naprieč Európou čelíme rôznym výzvam. Z prognóz vyplýva, že aby sa národný index ekonomickej závislosti poproduktívnej zložky do roku 2040 udržal na úrovni roku 2020, stačilo by štátom ako Malta, Maďarsko a Švédsko predĺžiť pracovný život len do 68 rokov, zatiaľ čo Litva a Luxembursko by ho museli predĺžiť do 72 rokov. Už v roku 2019 sa index ekonomickej závislosti poproduktívnej zložky výrazne líšil, a to od 22 v Luxembursku po 39 v Taliansku a 38 vo Fínsku.

Dôchodkové systémy by mohli dlhší pracovný život podporiť úpravou veku odchodu do dôchodku alebo požiadaviek na kariéru, akruálnych sadzieb alebo dávok tak, aby automaticky zohľadňovali vyššiu strednú dĺžku života. Obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku na objektívne opodstatnené prípady, stanovenie všeobecného práva pracovať aj po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku a flexibilné režimy odchodu do dôchodku môžu prispieť k primeranosti a udržateľnosti dôchodkových systémov.

Pri prijímaní reforiem zameraných na modernizáciu dôchodkových systémov je potrebné starostlivo zvážiť logiku prerozdeľovania a spravodlivosti dôchodkových systémov. Medzi faktory, ktoré by sa mohli zohľadniť, patrí zvyšujúce sa demografické zaťaženie budúcich generácií, spravodlivé zaobchádzanie s pracovníkmi, ktorí vstupujú na trh práce skoro, redistribučná schopnosť medzi príjmovými skupinami, ochrana prerušenia kariéry spojeného s opatrovateľskými povinnosťami v rodine a postupné ukončenie preferenčných pilierov dôchodkového systému.

Dôchodky umožňujúce dôstojnú životnú úroveň v starobe by mali byť k dispozícii tým, ktorí v budúcnosti nebudú môcť viesť dlhší pracovný život. To možno dosiahnuť napríklad dôchodkovými príspevkami, minimálnymi dôchodkami, dôchodkami v závislosti od miesta pobytu a sociálnou pomocou zameranou na starších ľudí alebo takisto k dispozícii pre starších ľudí.

Ak by dôchodkové systémy pokrývali rôzne druhy hospodárskej činnosti, napríklad rozšírením prístupu pre viac druhov pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, mohlo by to pomôcť zabezpečiť ich primeranosť a príspevkovú základňu a zmierniť nerovnosti na trhu práce. Keďže zmeny v hospodárstve a vo svete práce by mohli mať vplyv na príspevkovú základňu, členské štáty možno budú musieť spôsob financovania svojich systémov sociálnej ochrany prehodnotiť.

Občania musia byť o stave svojho nároku na dôchodok informovaní. Kvalitné, bezpečné a nákladovo efektívne doplnkové dôchodky vrátane celoeurópskeho osobného dôchodkového produktu (PEPP), ktoré dopĺňajú zákonné piliere dôchodkového systému, môžu poskytnúť dodatočné dôchodkové sporenie. V rámci politík na uľahčenie a podporu účasti v doplnkových pilieroch dôchodkového systému by sa mali zvážiť ich fiškálne náklady a distribučný účinok a mala by sa dosiahnuť rovnováha medzi širokým a inkluzívnym pokrytím a ochrannými opatreniami proti účinkom volatility trhu na jednej strane a nákladovou efektívnosťou na strane druhej.