SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 16. 7. 2012  
SWD(2012) 193 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
ROZHODNUTIE RADY 
o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
ROZHODNUTIE RADY 
o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Podľa štvrtej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFE Ú) sa zámorské krajiny a územia 
(ZKÚ) pridružujú k Európskej únii (EÚ). V článku 198 ZFEÚ sa stanovuje, že cie ľom 
pridruženia EÚ-ZKÚ je podporova ť hospodársky a sociálny rozvoj ZKÚ a nadviaza ť úzke 
hospodárske vz ťahy medzi nimi a EÚ ako celkom. V uvedenom článku sa takisto zdôraz ňuje, 
že pridruženie slúži predovšetkým na podporu záujmov a blahobytu obyvate ľov ZKÚ a na to, 
aby dospeli k hospodárskemu, sociálnemu a kultúrnemu rozvoju, o ktorý sa usilujú.  
Podrobné pravidlá a postup tohto prid ruženia stanovuje od roku 1958 Rada EÚ 
prostredníctvom po sebe nasledujúcich ro zhodnutí o pridružení zámoria (RPZ). Ú činnosť 
súčasného RPZ1 sa skon čí 31. decembra 2013. Pripravuje sa  revízia tohto rozhodnutia 
vykonávaná v súlade so ZFEÚ a mala by vies ť k legislatívnemu ná vrhu nového RPZ, ktorého 
nadobudnutie ú činnosti sa o čakáva 1. januára 2014. Tento legi slatívny návrh bude založený 
na holistickom preskúmaní v rámci tohto posúden ia vplyvu, do ktorého sa zapojili Európska 
komisia, ZKÚ, členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, a ďalšie zainteresované strany. 
V súlade so závermi Rady 17801/2009 z 22. decembra 2009 o vz ťahoch EÚ so ZKÚ by 
cieľom legislatívneho návrhu malo by ť obnovenie pridruženia, ako aj zameranie oblastí 
spolupráce na priority, ktoré všet ky strany uznali za priority spolo čného záujmu.  
Podľa článku 203 ZFEÚ budú v legislatívnom návr hu uvedené ustanovenia týkajúce sa 
podrobných pravidiel a postupu pridru ženia všetkých ZKÚ k EÚ, bez oh ľadu na ich úrove ň 
blahobytu alebo iné osobitné charakte ristiky jednotlivých ZKÚ. Bude v ňom stanovený 
právny rámec a vymedzený všeobecný rámec pridruženia ZKÚ k EÚ, možné oblasti spolupráce medzi EÚ a ZKÚ, obc hodný režim, ktorým sa budú riadi ť výmeny a spolupráca 
v uvedenej oblasti medzi ZKÚ a EÚ, ako aj rôzne finan čné nástroje, na ktoré budú ma ť ZKÚ 
nárok (11. ERF a horizontálne programy) . Tento homogénny rámec bude podrobnejšie 
stanovený, pokia ľ ide o finan čnú pomoc EÚ, vo fáze plánovania s každou oprávnenou ZKÚ 
s cieľom určiť oblasti spolupráce, v ktor ých by pomoc EÚ bola najú činnejšia vzh ľadom na 
splnenie cie ľov pridruženia. V tejto súvislosti bude  osobitná úvaha venovaná špecifickej 
hospodárskej, sociálnej a environmentá lnej situácii a potrebám, ktorým čelia príslušné ZKÚ.  
Legislatívny návrh rozhodnutia Rady tvorí sú časť pracovného programu Európskej komisie 
na rok 2012. 
                                                
 
1 Rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území 
k Európskemu spolo čenstvu (Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1) zmenené a doplnené rozhodnutím 
2007/249/ES (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 33). 
 
SK 3   SK Od prijatia sú časného RPZ v roku 2001 sa regionálne a medzinárodné prostredie, v ktorom 
pôsobia ZKÚ, zna čne zmenilo. Na európskej a medzinárodnej úrovni sa objavili nové 
politické priority (napríklad životné prostredie, zmena k límy, trvalo udržate ľné riadenie 
prírodných zdrojov), ako aj zmeny v štr uktúrach svetového obchodu. Európska komisia 
navrhla stratégiu2, ktorá sa venuje trom prioritám:  inteligentný rast, trvalo udržate ľný rast 
a inkluzívny rast ako reak cia na hospodársku a finan čnú krízu. 
ZKÚ naďalej čelia hospodárskym a sociálnym probl émom a/alebo sa snažia založi ť svoje 
hospodárstvo na trvalo udržate ľnom základe. Čelia mnohým ťažkostiam, ktoré sú spojené 
s ich krehkým životným prostredím a potrebou zabezpe čiť environmentálny pilier trvalo 
udržateľného rozvoja.  
Prostredníctvom konzultácií s verejnos ťou bolo vymedzených nieko ľko všeobecných oblastí, 
napríklad zmena zamerania, a to od zmier ňovania chudoby v rámci rozvojovej spolupráce na 
recipročnejší vzťah. Táto zmena by umožnila, aby pridruženie reagovalo na skuto čný stav 
v oblasti a zabezpe čila uznanie osobitostí, rozmanitosti a zranite ľnosti ZKÚ, ako aj ich 
význam v zmysle biodiverzity. Táto zmena by odzrkad ľovala aj skuto čnosť, že hlavným 
problémom ZKÚ nie je chudoba ako taká. 
Hlavnou otázkou, ktorou je potrebné sa zaobera ť, je nasmerovanie hospodárstiev 
a spoločenstiev ZKÚ na cestu trvalo udržate ľného rozvoja prostredníctvom zvýšenia ich 
konkurencieschopnosti, zn íženia ich zranite ľnosti a prostredníctvom spolupráce s ich susedmi 
a začlenenia do regionálnych a/al ebo svetových hospodárstiev. 
Hlavné hnacie prvky už stanove ného problému možno zhrnú ť takto: 
(1) ZKÚ majú ťažkosti s prekonaním nevýhod v dôsledku svojich fyzických 
charakteristík (ostrovné, malé , vzdialené štáty líšiace sa ve ľkosťou výhradnej 
hospodárskej zóny). 
(2) Nedarí sa im zmierni ť ich vysokú zranite ľnosť spojenú s ich geografickými 
vlastnosťami (nachádzajú sa v oblast iach cyklónovej a seizmickej činnosti, sú 
vystavené vplyvom zmeny klímy, medzi ktor é patrí bielenie kor alových útesov alebo 
stúpanie hladiny mora, sú ve ľmi závislé od dovozu fosílnych palív pri vysokých 
dopravných nákladoch). 
(3) S námahou prekonávajú problém nízk ej administratívnej kapacity, ke ďže sú to malé 
krajiny, a v dôsledku toho čelia ťažkostiam pri vypracúvaní a vykonávaní politických 
nástrojov a pri rozvíjaní infraštruktúr. 
(4) Nerozvíjajú svoje mikro- ekonomiky, ktoré sa vyzna čujú štrukturálnymi 
nedostatkami, malou nediverzifikovanou výrobnou základ ňou, pričom vývoz sa 
koncentruje v nieko ľkých odvetviach3. 
(5) Čelia narušeniu obchodných preferencií pre ZKÚ vo svojich vz ťahoch s EÚ 
a zvýšenej hospodárskej sú ťaži v prípade svojho vývozu na trhy tretích krajín 
v dôsledku uzatvárania rastúceho po čtu dohôd o vo ľnom obchode s hlavnými 
                                                 
2 Oznámenie KOM(2010) 2020 v kone čnom znení z 3. marca 2010 „Európa 2020 – Stratégia 
na zabezpe čenie inteligentného, trvalo udržate ľného a inkluzívneho rastu“. 
3 Podrobnejšia analýza hospodárskych profilov ZKÚ je uvedená v prílohe 12. 
 
SK 4   SK obchodnými partnermi (EÚ, Spojené štáty americké a Kanada), ktorí sú pre niektoré 
ZKÚ dôležitými cie ľovými trhmi. 
(6) Niekedy nedokážu zabezpe čiť, aby sa na ne vz ťahovali iniciatívy/dohody uzatvorené 
EÚ a/alebo členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené, zamerané na uskuto čnenie 
politických priorít na európskej a me dzinárodnej úrovni, ktoré sa objavili 
v posledných desiatich rokoch, napríklad vpl yvy zmeny klímy s partnermi s tretích 
krajín, zníženie schopnosti ZKÚ pripoji ť sa k mechanizmom globálnej reakcie. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo EÚ kona ť v oblasti vz ťahov medzi EÚ a ZKÚ vyplýva najmä zo štvrtej časti ZFEÚ. 
Cieľ pridruženia ZKÚ k EÚ – sociálny a hosp odársky rozvoj a úzke hospodárske zväzky 
medzi ZKÚ a EÚ ako celkom – sa nemôže dosiahnu ť prostredníctvom opatrení prijatých 
na úrovni členských štátov. Okrem toho, vzh ľadom na obchodný režim ZKÚ, opatrenia 
členských štátov by neboli možné, ke ďže spoločná obchodná politika spadá do výlu čnej 
právomoci EÚ (piata časť, hlava II ZFEÚ). Pod ľa článku 206 obchodná politika EÚ by mala 
prispievať k harmonickému rozvoju svetového obchodu, postupnému zrušovaniu obmedzení 
medzinárodného obchodu a k priamym zahrani čným investíciám, ako aj k znižovaniu colných 
a iných prekážok. Pravidlá preferen čných obchodných vz ťahov medzi EÚ a ZKÚ sa riadia 
zásadami ustanovenými v hlave II piatej časti ZFEÚ venovanej spolo čnej obchodnej politike 
EÚ. 
Ako je stanovené v článku 203 ZFEÚ, Rada EÚ ur čí ustanovenia týkajúce sa podrobných 
pravidiel, opatrení a postupov pridružen ia ZKÚ k Únii. Tieto ustanovenia zah ŕňajú obchod 
a otázky týkajúce sa obchodu, colné opatren ia, verejné zdravie, verejnú bezpe čnosť alebo 
verejnú politiku a slobodu pohybu pr acovníkov vo všetkých ZKÚ a členských štátoch. 
Očakáva sa, že to bude v súlade so zásadami stanovenými v ZFEÚ, pokia ľ ide o vymedzenie 
a vykonávanie politík a činností EÚ, ktoré sa okrem iné ho týkajú životného prostredia 
a rodovej rovnosti (prvá časť ZFEÚ). 
Vzhľadom na čoraz zložitejšie výzvy, žiadna z vnútorných priorít EÚ – bezpe čnosť, 
inteligentný, inkluz ívny a trvalo udržate ľný rast a vytváranie pracovnýc h miest, zmena klímy, 
prístup k energii, efektívne  využívanie zdrojov, vrátane ochrany biodiverzity, bezpe čné 
hospodárenie s vodou alebo odpadové hospodárstvo, zdravie a pandémie, vzdelávanie – sa 
nedosiahne izolovane od širšieho sveta. 
S 27 členskými štátmi konajúcimi v rámci spolo čných politík a stratégií má samotná EÚ 
kritické množstvo na to, aby reagovala na sv etové výzvy, medzi ktoré patrí zmena klímy. 
Opatrenia jednotlivých členských štátov môžu by ť obmedzené a roztrieštené. Toto kritické 
množstvo poskytuje EÚ aj lepšie postavenie pri vedení politického dialógu s vládami z partnerských ZKÚ. 
Prostredníctvom svojej vonkajšej činnosti sa EÚ zaviazala podporova ť svoje normy a podeli ť 
sa o svoje odborné znalosti. ZKÚ majú potenci ál na to, aby sa stali strategickými základ ňami 
EÚ po celom svete. Prispôsobe nie právnych predpisov a nori em ZKÚ úrovni EÚ by mohlo 
prispieť k zvýšeniu vplyvu ZKÚ a následne aj vplyvu EÚ v ich príslušných regiónoch.  
 
SK 5   SK 3. C IELE INICIATÍVY EÚ  
Na základe článkov 198 a 199 ZFEÚ sú všeobecnými cie ľmi pridruženia: 
– podporova ť hospodársky a sociálny rozvoj ZKÚ, 
– nadviazať úzke hospodárske vz ťahy medzi ZKÚ a EÚ ako celkom, 
– podporova ť záujmy a blahobyt obyvate ľov ZKÚ, aby dospeli k hospodárskemu, 
sociálnemu a kultúrnemu ro zvoju, o ktorý sa usilujú, 
– umožniť ZKÚ, aby v obchodných stykoch využívali rovnaké zaobchádzanie, aké si 
členské štáty poskytujú medzi sebou,  
– podporova ť vymedzenie a vykonávanie politík v obl asti životného prostredia v ZKÚ 
ako jeden z troch pilierov trvalo udržate ľného rozvoja (súbežne s hospodárskym 
a sociálnym rozvojom). 
Počas rôznych konzultácií a externých štúdií sa  medzi zainteresovanými stranami, externými 
hodnotite ľmi a takisto politickými subjektmi dospelo k jasnej zhode, že ú čel a ciele 
pridruženia ustanovené v článkoch 198 a 199 ZFEÚ sa budú musie ť premeniť na ciele, ktoré 
Komisia ur čila za najdôležitejšie pre tento rámec a ktoré schválila Rada EÚ4. Osobitnými 
cieľmi ďalšieho rámca pridruženia preto budú tieto ciele: 
– pomôcť šíriť hodnoty a normy EÚ v širšom svete, 
– vybudova ť recipročnejší vzťah medzi EÚ a ZKÚ založený na spolo čných záujmoch, 
– posilniť konkurencieschopnos ť ZKÚ, 
– posilniť pružnosť ZKÚ, zníži ť ich hospodársku a environmentálnu zranite ľnosť, 
– podporova ť spoluprácu ZKÚ s partnermi z tretích krajín, 
– začleniť najnovšie priority politického programu EÚ, 
– zohľadniť zmeny v modeloch svetového obchodu a obchodných dohodách EÚ 
s partnermi z tretích krajín. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Vyradené možnosti 
4.1.1. Žiadne opatrenie EÚ Možnosť „žiadne opatrenie EÚ“ sa v tejto správe o posúdení vplyvu neposudzuje, ke ďže 
štvrtá časť ZFEÚ sama o sebe predstavuje povinnos ť EÚ kona ť. 
                                                
 
4 KOM(2009) 623 a závery Rady 17801/2009. 
 
SK 6   SK 4.1.2. Dve odlišné rozhodnutia Rady: jedno t ýkajúce sa obchodného režimu a druhé 
týkajúce sa spolupráce pre trvalo udržate ľný rozvoj  
Táto možnos ť bola vyradená, pretože by oslabila možnos ť vymedzi ť komplexný rámec 
pre všetky ZKÚ. Okrem toho by sa tým skôr zvýšila legislatívna zá ťaž pre inštitúcie EÚ 
a obmedzilo by sa zvidite ľnenie partnerstva medzi EÚ a ZKÚ.  
4.2. Možnos ť politiky 1: Sú časný stav – Obnovenie sú časného rozhodnutia 
o pridružení zámoria bez akýchko ľvek zmien 
Podľa možnosti politiky 1 by sa štruktúra a obsah v sú časnosti ú činného rozhodnutia 
o pridružení zachovala na obdobie rokov 2014 – 2020.  
4.3. Možnos ť politiky 2: Modernizácia rozh odnutia o pridružení zámoria 
a zosúladenie s politickým rámcom EÚ 
Možnosť 2 by viedla k modernizácii a zosúladeni u RPZ s politickým rámcom EÚ. Jeho ciele 
a zásady by sa revidovali, pri čom by sa zoh ľadnila politická orient ácia Rady EÚ, požiadavky 
ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené,  vyjadrené pri rôz nych príležitostiach, 
ako aj výsledky externých štúdií. 
Podľa tejto možnosti by sa spolupráca medzi EÚ a ZKÚ zamerala najmä na oblasti 
spoločného záujmu, ktoré poža dovali zainteresované st rany a ktoré boli odporú čané 
v externých štúdiách, napríklad zmena klímy, zachovanie biodiverzity, výskum a inovácie, čo 
by umožnilo zoh ľadniť medzinárodné politické prior ity, ktoré sa objavili v posledných 
desiatich rokoch a ktoré sú v súlade s programom Európa 2020. Okrem toho pod ľa tejto 
možnosti by pridruženie ZKÚ k EÚ pr ispelo k podpore záujmov a hodnôt EÚ, pri čom ZKÚ 
by sa považovali za základne EÚ v ich regiónoch. 
Podľa možnosti politiky 2 by obchodný režim na ďalej poskytoval ZKÚ bezcolný 
a bezkvótový prístup na trh EÚ. Sú časne by v nových ustanoveniach  boli stanovené zlepšené 
podmienky, na základe ktorých by ZKÚ mohli ma ť prístup na trh EÚ pr ostredníctvom revízie 
preferenčných pravidiel pôvodu5. Okrem toho sa v možnosti politiky 2 navrhuje revidova ť 
opatrenia týkajúce sa obchodu so službami  a zriadenia podnikov a udelenia doložky 
najvyšších výhod ZKÚ, s ktorými sa v sú časnosti zaobchádza ak o so základnou tre ťou 
krajinou (t. j. Všeobecná dohoda o obchode so službami – GATS).  
Nakoniec, v možnosti politiky 2 sa navrhu je zavedenie nových ustanovení, ktoré by 
zabezpečili správne riadenie obchodných preferen cií a objasnenie pr íslušných povinností 
ZKÚ, členských štátov a EÚ, pokia ľ ide o administratívne omyly a podvody. 
4.4. Možnos ť 3: Nieko ľko uzatvorených dohôd o partnerstve 
Možnosť 3 by znamenala diverzifikáciu vz ťahov medzi EÚ a ZKÚ. V oblasti obchodnej 
a hospodárskej spolupráce by bo li prijaté dva prístupy. Ur čité ZKÚ by v prípade, že je to 
vhodné a možné, mohli by ť zahrnuté do ďalších bilaterálnych obchodných dohôd EÚ, 
                                                 
5 (Napríklad vypustenie požiadavky týkajúcej sa štátnej príslušnosti posádky plavidiel loviacich mimo 
pobrežných vôd a zahrnutie nových alebo jasnejší ch vymedzení v plnej miere získaného tovaru 
a minimálnych operácií, miernejších administratívnych požiadaviek týkajúcich sa dôkazov priamej prepravy tovaru zo ZKÚ medzi územím ZKÚ a EÚ, nových možností kumulácie, flexibilnejších 
administratívnych postupov na udelenie výnimiek z pravidiel pôvodu s obdobím platnosti stanoveným 
od prípadu k prípadu at ď.) 
 
SK 7   SK konkrétne dohôd o hospodárskom pa rtnerstve alebo dohôd o vo ľnom obchode. Pokia ľ ide 
o ostatné ZKÚ, na základe rámca pridruženia by sa po čítalo s obchodným režimom ZKÚ, 
ktorý by bol rovnocenný s možnos ťou politiky 1 alebo 2. Hoci by sa netýkal obchodnej 
a hospodárskej spolupráce so ZKÚ, ktoré by boli zahrnuté do iných obchodných dohôd, mohol by sa týka ť spolupráce so všetkými ZKÚ vo všetkých ostatných oblastiach. 
Alternatívna možnos ť by spočívala v tom, že by sa celá spolupráca so ZKÚ, ktorá by spadala 
do rámca dohody o hospodárskom partnerstve alebo dohody o vo ľnom obchode, 
uskutočňovala v rámci týchto dohôd. To by znamenalo, že finan čná pomoc by sa takisto 
uskutočňovala mimo rámca pridruženia. 
5. P
OSÚDENIE VPLYVOV  
5.1. Posúdenie možnosti politiky 1 
5.1.1. Sociálne a hospodárske vplyvy Zhoršenie prístupu ZKÚ na trh EÚ: akýko ľvek vplyv súvisiaci s obchodom by vyplýval 
zo zvýšenej hospodárskej sú ťaži, ktorej by ZKÚ pravdepodobne čelili na trhu EÚ v dôsledku 
toho, že partneri EÚ z tretích krajín by získa li lepší prístup na trh so svojím tovarom 
a službami (napríklad prostredníctvom dohody o vo ľnom obchode alebo viacstrannej 
dohody). Strata konkurencieschopnosti ZKÚ by mohla vies ť k oslabeniu hospodárskych 
väzieb medzi EÚ a ZKÚ. Možnos ť politiky 1 by mohla by ť aj možnos ťou, v rámci ktorej by 
obchodné pravidlá neposkytovali dos ť stimulov tým ZKÚ, ktoré v sú časnosti neudržiavajú 
silné hospodárske vz ťahy s EÚ, na to, aby tak za čali robiť. Preto je nepravdepodobné, že by 
obchodné pravidlá pod ľa možnosti politiky 1 podporili hospodá rsku diverzifikáciu ZKÚ. 
Narušila by sa region álna integrácia ZKÚ, ke ďže súbor pravidiel pôvodu by ZKÚ 
neposkytoval ďalšie možnosti na získavanie zdro jov od svojich susedov, a tým na vä čšie 
obchodovanie s nimi. 
5.1.2. Vplyv na životné prostredie 
Zachovanie sú časného stavu by znamenalo, že by chýbal impulz na vä čší pozitívny vplyv 
pridruženia ZKÚ k EÚ na životné prostredie  ZKÚ. Neuznanie problémov týkajúcich sa 
životného prostredia a zmeny klímy za oblas ť spoločného záujmu EÚ a ZKÚ narušuje pokrok 
dosiahnutý v týchto oblastiach, v ktorých sa iba nieko ľko ZKÚ rozhoduje, že budú 
spolupracova ť s EÚ.  
Možnosť politiky 1 by okrem toho neumožnila EÚ podporova ť svoj politický program a svoje 
medzinárodné záväzky
6 týkajúce sa biodiverzity, ekologickej  energie, zmeny klímy a zníženia 
rizika katastrof v ZKÚ a ZKÚ by nepomáhali šíri ť hodnoty a normy EÚ v rámci týchto tém 
v širšom svete. 
5.1.3. Administratívny vplyv 
Táto možnos ť by nemala vplyv na administratívnu zá ťaž EÚ ani ZKÚ. Programový cyklus by 
zostal rovnaký, rovnako ako právny rámec. Pod ľa tejto možnosti by bolo ťažké pozitívne 
reagovať na požiadavky/odporú čania vyjadrené externými hodnotite ľmi, pokia ľ ide o podporu 
                                                 
6 Oznámenie KOM(2010) 2020 v kone čnom znení z 3. marca 2010 „Európa 2020 – Stratégia 
na zabezpe čenie inteligentného, trvalo udržate ľného a inkluzívneho rastu“ a oznámenie KOM(2011) 
500 v kone čnom znení z 29. júna 2011 „Rozpo čet stratégie Európa 2020“. 
 
SK 8   SK spolupráce medzi ZKÚ a ich susednými krajin ami, okrem iného prostredníctvom lepšej 
koordinácie príslušných finan čných nástrojov, ktoré majú k dis pozícii ZKÚ, africko-karibsko-
tichomorské (AKT) štáty a najvzdialenejšie re gióny EÚ (Európsky fond regionálneho rozvoja, 
EFRR). Možnos ť 1 by okrem toho neumožnila upravova ť pravidlá a postupy programovania 
finančnej pomoci EÚ. 
5.2. Posúdenie možnosti politiky 2 
5.2.1. Sociálne a hospodárske vplyvy Možnosť politiky 2 môže ma ť pravdepodobne pozitívny sociálny a hospodársky vplyv 
na ZKÚ v dôsledku zlepšenia podmienok prístupu tovaru zo ZKÚ na trh, vä čšej otvorenosti 
EÚ pre prevádzkovate ľov služieb a investorov zo ZKÚ a možnosti, že opatrenia budú viac 
zamerané na budovanie kapacity. Možnos ť 2 má teda potenciál vä čšej hospodárskej 
diverzifikácie a vytvárania pracovných mies t v odvetviach, medzi ktoré patria obnovite ľné 
zdroje energie, ekosystémové riadenie, inovácie at ď. Navrhnuté zmeny pravidiel pôvodu budú 
pravdepodobne vies ť k tomu, že ZKÚ budú ú činnejšie využíva ť príležitosti na vývoz, ktoré 
im poskytuje obchodný režim ZKÚ.  
Zjednodušenie a zmiernenie podmienok, posilnenie tr ansparentnosti a súdržnosti s pravidlami 
pôvodu iných obchodných partnerov bude pravdepodobne vies ť k zvýšeniu ú činnosti, 
atraktívnosti a právnej istoty, pokia ľ ide o investície v hospodá rskych odvetviach, ktoré sú 
závislé od preferen čného prístupu na trh, a k zníženiu administratívnej zá ťaže pre spolo čnosti 
a orgány zo ZKÚ. Diverzifikácia mož ností kumulácie by umožnila zlepši ť možnosti, aby 
spoločnosti zo ZKÚ získavali zdroje, čo by mohlo ma ť pozitívny vplyv na ich konkuren čné 
postavenie a mohlo stimulova ť rozvoj hospodárskych vz ťahov medzi ZKÚ a ďalšími tretími 
krajinami.  
Prostredníctvom technickej pomoc i a budovania kapacít by ZKÚ mohli by ť podporované 
pri plnení technických, hygienických a fyto sanitárnych pravidiel,  ktoré predstavujú 
najdôležitejšie prekážky brániace ZKÚ vyváža ť na trh EÚ. V odvetví služieb by prínosy 
pre ZKÚ boli zna č
né.  
Otvorenos ť trhu EÚ pre prevádzkovate ľov v oblasti služieb zo ZKÚ by bola najskôr 
zosúladená s najpriaznivejším zaobchádzaním  EÚ a potom by sa automaticky zvyšovala 
zakaždým, ke ď by EÚ poskytla priaznivejšie zaobchádzanie ďalším partnerom z tretích 
krajín7. Medzi odvetvia služieb, ktoré by mali najvä čší prospech z odstránenia obmedzení, by 
patrilo stavebníctvo, služ by v oblasti životného pros tredia a rekreácie, pri čom všetky z nich 
spadajú do okruhu záujmu ZKÚ. EÚ by ďalším otvorením svojho odvetvia služieb 
prevádzkovate ľom zo ZKÚ stimulovala ďalší rozvoj nových ale bo existujúcich odvetví 
prostredníctvom poskytnutia ďalších možností na vývoz, vrátane cezhrani čného obchodu 
prostredníctvom moderných komunika čných technológií. Možnos ť politiky 2 by okrem toho 
podporila investovanie (zria ďovanie podnikov) v ZKÚ v odvetvia ch mimo odvetvia služieb, 
čo sa v súčasnosti nedeje. Prispela by aj k tomu, aby sa ZKÚ stali atraktívnejšími miestami 
pre zahrani čné priame investície. Ak by sa zabezpe čilo, že ZKÚ automaticky rozšíria 
zaobchádzanie, ktoré poskytujú význam ným ekonomikám, na príklad USA alebo Číne, na EÚ, 
                                                 
7 Zatia ľ čo vážená priemerná otvorenos ť EÚ zodpovedá faktoru 34 pre režimy 1, 2 a 3 pod ľa GATS, 
podľa preferen čnej dohody, akou je DHP s CARIFORUM, to zodpovedá faktoru 57 (a 74 v prípade 
zriadenia podniku). Pozri dodatok 2 o obchode a obchodných aspektoch RPZ. 
 
SK 9   SK zodpovedalo by to duchu osobitného vz ťahu medzi EÚ a ZKÚ a predstavovalo by to 
uskutočnenie zásady reciprocity.  
V rámci bilaterálneho di alógu by EÚ mohla vyzva ť ZKÚ, aby podporovali zásady sociálnej 
zodpovednosti podnikov (SZP) medzi spolo čnosťami investujúcimi a pôsobiacimi na ich 
území. To by malo pozitívny vplyv na sociálne a environmentálne normy v ZKÚ. 
Je pravdepodobné, že nepretržitá, cielená a koordinovaná podpora stratégií, kapacít, 
legislatívnych a inštitucionálnych rámcov ZKÚ navrhnutá v rámci možnosti politiky 2 
prispeje k vä čšiemu zapojeniu EÚ do politík, regula čných modelov at ď. vytvorených v ZKÚ. 
Cestu k dosiahnutiu tohto cie ľa poskytujú nové ustanovenia týkajúce sa spolupráce medzi EÚ 
a ZKÚ v oblasti obchodu, s ktorými sa po číta v možnosti 2. 
Podpora EÚ v oblasti budovania kapacít v ZKÚ by sa mohla týka ť aj vypracovania a/alebo 
vykonávania sociálnych politík (napríklad t ýkajúcich sa nezamestnanosti alebo odbornej 
prípravy) s cie ľom sprevádza ť ich stratégie smerom k hospodárskemu rastu. 
5.2.2. Vplyvy na životné prostredie 
Dôraz na regionálne/tematické pridelenie prostriedkov s cie ľom lepšie reagova ť na problémy, 
ktoré sa objavili v posledných desiatic h rokoch a ktoré sú  predmetom spolo čného záujmu 
všetkých ZKÚ a EÚ, by zabezpe čil, že špecifické charakteris tiky ZKÚ týkajúce sa otázok 
životného prostredia, zmeny klímy a biodiver zity by sa riešili primeranejším spôsobom. 
Pridelenie špecifickýc h prostriedkov na oblas ť životného prostredia a zmeny klímy by bolo 
v súlade s prioritami politického program u EÚ a prispelo by k šíreniu hodnôt EÚ. 
Investovanie do zlepšeného prírodn ého prostredia a do zlepšenia kvality životného  prostredia 
by okrem toho viedlo aj k výrazným vplyvom na hospodárstvo a zdravie. 
5.2.3. Administratívny vplyv 
Automatické poskytnutie najpriazn ivejšieho zaobchádzania zo st rany EÚ v oblasti služieb by 
znamenalo, že realizácia tejto možnosti politiky by nespôsobila ďalšiu záťaž, pokia ľ ide 
o obmedzené administratívne kapacity ZKÚ, ke ďže by sa tým predišlo dlhým a zložitým 
rokovaniam. Návrh vymedzi ť technickú pomoc pre celé programové obdobie by zabezpe čil 
jednotnejšie stanovenie a následne ú činnejšie vykonávanie straté gií a programov vybraných 
na spoluprácu. Tým by sa zabezpe čila súdržnos ť a výmena know-how medzi miestnymi 
samosprávami a externými odborníkmi.  
Kratší po čiatočný čas na finan čnú pomoc EÚ a rýchlejšia real izácia pomoci EÚ by viedli 
k ďalšiemu rozvoju kapacít ZKÚ v oblasti form ulovania politík a právnych predpisov. 
Očakáva sa, že možnos ť politiky 2 bude ma ť pozitívny vplyv aj v zmysle v časného 
programovania v ďaka návrhu v súvislosti s „komple xnými plánmi územného rozvoja“ alebo 
„komplexnými plánmi rozvoja“,  na ktorých sa dohodli ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú 
ZKÚ spojené. Tieto plány budú zoh ľadnené pri vymedzovaní stratégie spolupráce medzi 
ZKÚ a EÚ. 
 
SK 10   SK 5.3. Posúdenie možnosti politiky 3 
5.3.1. Sociálne a hospodárske vplyvy Vplyv možnosti politiky 3 by závisel od výsledk ov rokovaní medzi ZKÚ, EÚ a príslušnými 
partnermi z tretích krajín. Vplyv by sa teda  líšil v závislosti od jednotlivých rokovaní. Pod ľa 
tejto možnosti by obchodné toky ZKÚ s partnermi z tretích krajín mohli získa ť na význame. 
Na druhej strane ich výrobné odvetvia by mohli čeliť silnejšej hospodárskej sú ťaži 
na domácich trhoch ZKÚ, ke ďže by sa dostupnými mohli sta ť lacnejšie dovážané výrobky. 
Z takéhoto vývoja by mali prospech spotreb itelia. Ak by lacnejši e výrobky spracovate ľským 
odvetviam slúžili ako vstup, tieto odvetvia by mohli ma ť z toho prospech a mohli by sa sta ť 
konkuren čnejšími, ke ďže náklady by sa znížili. Najcitlivejšie výrobky by mohli by ť vylúčené 
z liberalizácie. Príjmy z cla by sa mohli zníži ť a ZKÚ by potom museli vytvori ť alternatívne 
zdroje príjmov, ktoré sú menej závislé  od obchodu s tovarom. Táto možnos ť by preto mohla 
mať vážny vplyv na verejné výdavky v ZKÚ. 
Sociálny a hospodársky vplyv možného za členenia tichomorských ZKÚ do dohody 
o hospodárskom partnerstve by mohol stimulova ť rozvoj spracovate ľského odvetvia 
(napríklad ryby/tuniaky), čo by mohlo priláka ť viac zahrani čných investícií na úkor iných 
partnerov. Mohol by vies ť aj k vertikálnemu za členeniu rôznych výrobných odvetví. Príslušné 
spracovate ľské odvetvie EÚ by mohlo ma ť prospech z tohto vývoja, ak by viedol k stabilným 
dodávkam týchto výrobkov do EÚ. Výrobné odvetvie EÚ by však čelilo aj silnejšej 
hospodárskej sú ťaži, čo by ho mohlo negatívne ovplyvni ť. V prípade najnepriaznivejšieho 
scenára by to mohlo vies ť k strate pracovných miest a zastaveniu činností v ur čitých 
členských štátoch EÚ.  
Skutoč
nosť, že ZKÚ otvoria svoj trh so službami a zria ďovaním podnikov svojim susedom, 
by mohla prinies ť viac zahrani čných priamych investícií alebo priláka ť poskytovate ľov 
dočasných služieb, ako aj otvori ť trhy pre poskytovate ľov služieb a investorov v ZKÚ. To 
však závisí od výsledku rokovaní s tretími kr ajinami a odvetviami, ktoré si ZKÚ vyberie 
na liberalizáciu. Vzh ľadom na obmedzenú administratívnu kapacitu ZKÚ na rokovania bude 
potrebná úzka spolupráca a podpora po čas rokovaní, aby sa predišlo pred časnej liberalizácii 
odvetví, v ktorých nebola vnútroštátna regulácia dostato čne rozvinutá, s cie ľom zabezpe čiť 
ochranu spotrebite ľa. V prípade, že záujem partnerských krajín o trhy ZKÚ nie je ve ľký, 
pridanie ZKÚ k dohodám o vo ľnom obchode EÚ (pravdepodobne zah ŕňajúce viacstranné 
rokovanie v oblasti služieb a zria ďovania podnikov) môže znamena ť, že EÚ bude požiadaná 
svojimi partnermi v rámci dohôd o vo ľnom obchode, aby to kompenzovala ďalšími 
záväzkami. Takto by vzniklo riziko narušeni a rovnováhy dohody, ktorá sa dosiahla medzi EÚ 
a partnerskými krajinami.  
ZKÚ, ktoré by pristúpili k dohodám o hospod árskom partnerstve, by mohli získa ť prístup 
k nominálne vä čším objemom finan čnej pomoci súvisiacej s obchodom v rámci 
11. Európskeho rozvojového fondu, ale nemali by žiadnu záruku, že dostato čné finančné 
zdroje budú venované ich potrebám, ke ďže môžu preváži ť záujmy vä čších partnerov 
a rozvojových krajín. Tento vplyv možno zneutralizova ť vtedy, ak by sa ZKÚ spojili v rámci 
svojho regiónu s AKT štátmi, napríklad Anti guou a Barbudou, Fidži, Guyanou a Palau, ktoré 
sú malými ostrovnými rozvojovými štátmi a čelia podobným problémom ako ZKÚ8. Hoci by 
ZKÚ získali prístup k týmto finan čným prostriedkom, boli by odrezané od ďalších 
                                                 
8 Zoznam malých ostrovných rozvojových štátov vypracovaný OSN je uvedený na webovej stránke: 
http://www.un.org/special -rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
SK 11   SK potenciálnych zdrojov financovania, ktoré využ ívali na základe RPZ, ako boli napríklad 
vnútorné horizontálne programy a rozpo čtové položky EÚ. To by platilo aj v prípade ZKÚ, 
ktoré by boli za členené do ďalších dohôd o vo ľnom obchode alebo pridružené k nim. Táto 
strata by však v ich prípade nebola kompenzovaná prístupom k ďalším finan čným 
prostriedkom v rámci externých programov vz ťahujúcich sa na tento región. 
5.3.2. Vplyv na životné prostredie 
Vzhľadom na ve ľkosť ZKÚ je pravdepodobné, že envi ronmentálny vplyv zaradenia 
niektorých z nich do ďalších obchodných dohôd bude obmedzený a nebude vies ť k zvýšeniu 
vplyvu na životné prostredie, ktorý už  bol v prípade týchto dohôd stanovený. 
Environmentálny vplyv otvorenia sa susednej krajine by mohol by ť takisto vyšší ako 
v prípade otvorenia sa samotnej EÚ, ke ďže by sa mohlo o čakávať, že by to viedlo k zvýšeniu 
vplyvov súvisiacich s dopravou, hoci títo susedia by sa nachádzali bližšie k ZKÚ ako k EÚ. 
Čistý vplyv (porovnaný so sú časným stavom a zlepšenými dohodami pod ľa možnosti 
politiky 2) by sa líšil v závis losti od ZKÚ, od dohody, ku ktorej by bol pripojený, a od 
situácie v ZKÚ v špecifických odvetviach pred rokovaniami. V prípade ZKÚ, ktoré by zostali 
v obchodnom režime v rámci RPZ, by vplyv na ži votné prostredie z odpovedal vplyvu, ktorý 
bol stanovený v možnosti politiky 1 alebo 2. Negatívne vplyvy na životné prostredie by mohli 
byť zmiernené prostredníctvom spolupráce s EÚ v oblasti životného prostredia. 
5.3.3. Administratívny vplyv 
Rokovania o možnosti politiky 3 a jej realizácia by boli ťažké a zložité pre ZKÚ, členské 
štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, pre obchodnýc h partnerov EÚ a rovnako aj pre EÚ. Tento 
proces by sa musel opakova ť pri každej jednotlivej obchodnej dohode, ktorá by si vyžadovala 
zmenu a doplnenie, aby zah ŕňala konkrétny ZKÚ. 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Možnos ť politiky 1 
Zachovanie sú časného stavu by sa oprávnene mohlo považova ť za opodstatnenú možnos ť 
pre budúce pridruženie ZKÚ k EÚ, ke ďže v prípade sú časných dohôd sa zistilo, že boli 
prospešné pre sociálny a hospodársky rozvoj ZKÚ,  okrem iného prostredníctvom poskytnutia 
voľného prístupu na ve ľký trh EÚ a možnosti podporova ť využívanie príležitostí na vývoz, 
ktoré predstavuje. Spolupráca medzi EÚ a ZKÚ v období rokov 1999 – 2009 bola pod ľa 
externých štúdií považovaná za spoluprácu v súlade s cie ľmi pridruženia aj politickými 
prioritami ZKÚ a v týchto štúdiách sa dospelo k záveru, že medzi spoluprácou medzi EÚ a ZKÚ a inými politikami EÚ nedošlo k žiadnym výrazným rozporom alebo nezrovnalostiam. 
Hoci je možnos ť 1 v súlade so štvrtou časťou ZFEÚ a s jej preambulou, neviedla by 
k naplneniu spolo čného cieľa ZKÚ, členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Európskej 
komisie prebudova ť a zmodernizova ť vzťahy medzi EÚ a ZKÚ na recipro čnejšom základe. 
Na úkor modernizovania vz ťahov a zavedenia recipro čnejšieho vz ťahu, v ktorom by mohli 
byť lepšie zoh ľadnené spolo čné záujmy, by sa skôr zachova l princíp darcu a príjemcu, 
z ktorého tradi čne vychádzali vz ťahy medzi EÚ a ZKÚ. 
Prístup tovaru a služie b ZKÚ na trh EÚ by na ďalej podliehal existujúcim pravidlám a viedol 
by k strate prístupu ZKÚ na trh (v dôsledku na rušenia preferencie). To by malo negatívny 
vplyv na sociálne a hosp odárske postavenie ZKÚ. 
 
SK 12   SK 6.2. Možnos ť politiky 2 
Možnosť politiky 2 by prispela k posilneniu spolupráce medzi EÚ a ZKÚ na základe 
spoločných záujmov, ktoré stanovili zainteresované strany po čas konzulta čného procesu. 
Takisto by prispela k podpore ú činnejšej spolupráce prostr edníctvom cielenejších 
a koordinovanejších opatrení medzi EÚ, ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené. 
Oblasti spolupráce, ktoré ZKÚ uznali za priority, by boli výraznejšie podporované zo strany EÚ (napríklad zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb, výskum a inovácie). 
Podľa možnosti politiky 2 by EÚ podporovala ZKÚ pri riešení citlivých problémov, ktoré 
nedokážu rieši ť samé a ktoré narušu jú ich trvalo udržate ľný rozvoj, ako je napríklad zmena 
klímy. V prípade takýchto výziev nemôžu ostrovné územia rozvinú ť úspešné opatrenia samé, 
musia si nájs ť partnerov a za členiť sa do globálnych reakcií. 
Možnosť politiky 2 by poskytla ZKÚ modernizovaný obchodný režim s EÚ, ktorý by 1) 
znamenal zlepšené pravidlá pôvodu a 2) zaru čil zaobchádzanie v prípade obchodu 
so službami a zria ďovania podnikov, ktoré by nebolo mene j priaznivé ako zaobchádzanie, 
ktoré poskytuje EÚ iným pa rtnerom z tretích krajín, čo neplatí v prípade sú časného rámca. 
Možnosť politiky 2 by bola v súlade so štvrtou časťou ZFEÚ a s jej preambulou. Premenila 
by aj politické orientácie Rady EÚ  na tri ciele – konkurencieschopnos ť, pružnos ť 
a spolupráca. Pod ľa možnosti politiky 2 by sa  v rámci pridruženia zoh ľadnil nedávny 
politický vývoj a diskusie, ktoré sa viedli  v posledných desiatich rokoch. V rámci tejto 
možnosti by bola zabezpe čená a posilnená politická súdržnos ť. Sociálny, hospodársky 
a environmentálny vplyv by bol pozitívnejší ako v prípade možnosti 1. 
Pojem spolo čný záujem by sa v možnosti politiky 2 odzrkad ľoval lepšie ako je to 
v súčasnosti. Táto možnos ť by umožnila za členiť priority politického programu EÚ 
do vzťahov medzi EÚ a ZKÚ a prispela by k pos ilneniu pridanej hodnoty EÚ ako globálneho 
partnera pri riešení objavuj úcich sa celosvetových problé mov. Takto ZKÚ lepšie šíria 
hodnoty a normy EÚ v širšom svete. 
6.3. Možnos ť politiky 3 
Začlenenie ZKÚ do ďalších obchodných dohôd alebo ich pr idruženie k nim by mohlo vies ť 
k splneniu niektorých cie ľov pridruženia ZKÚ k EÚ. Uskuto čnilo by sa to však mimo 
pridruženia ako takého. Okrem toho možnos ť 3 nemusí by ť úplne prispôsobená potrebám 
a realite vä čšiny alebo dokonca všetkých ZKÚ. Negatívne vplyvy môžu pôsobi ť aj 
na samotnú EÚ, ak sa vyžaduje zna čná kompenzácia s cie ľom začleniť ZKÚ do existujúcich 
dohôd. Za členením ZKÚ do ďalších obchodných dohôd by pridružené krajiny a územia 
s ústavnými väzbami s členskými štátmi prestali by ť právne a fakticky ZKÚ. Ke ďže 
vykonávanie možnosti politiky 3 môže vies ť k tomu, že EÚ bude musie ť nájsť riešenia 
na vytvorenie odlišných druhov vz ťahov s každou zo ZKÚ, právny proces by bol ve ľmi 
zložitý a musel by sa opakova ť v prípade každej ZKÚ. Pravdepodobne by to viedlo k vä čšej 
neistote, pokia ľ ide o ich postavenie a postavenie ich obyvate ľov. Určité pravidlá, ktoré sú 
v súčasnosti zahrnuté do rôznych dohôd alebo nad kt orých zahrnutím do dohôd sa uvažuje, sa 
nemusia vz ťahovať na obyvate ľov ZKÚ v takej miere, ako na ob čanov EÚ. 
6.4. Súdržnos ť 
Uvedené tri možnosti politiky sú v súlade so štvrtou časťou ZFEÚ.  
 
SK 13   SK Politické možnosti 2 a 3 umožnia súlad s politickými programami a politickými prioritami, 
ktoré sa objavili v posle dných desiatich rokoch, zatia ľ čo možnos ť politiky 1 by neviedla 
k zosúladeniu pridruženia s týmto najnovším vývojom a úplne by neza členila tri hlavné ciele, 
konkurencieschopnos ť, pružnos ť a spoluprácu, ktoré boli na vrhnuté Komisiou a politicky 
schválené Radou EÚ (pozri oddiel 1.3).  
6.5. Efektívnos ť 
Možnosť politiky 1 neumož ňuje vymedzi ť zámery a ciele v súlade s politickými prioritami 
vymedzenými Komisiou v jej oznámení9 o prvkoch nového partnerstva medzi EÚ a ZKÚ 
a schválenými Radou10. Možnos ť politiky 1 v skuto čnosti nepo číta s revíziou rozhodnutia 
o pridružení s cie ľom začleniť nové výzvy, ktorým čelí EÚ aj ZKÚ. Okrem toho neschopnos ť 
RPZ zoh ľadniť zmeny v rámci obchodných dohôd EÚ s pa rtnermi z tretích krajín by pri 
možnosti 1 viedla k zníženiu schopnosti EÚ dosiahnu ť cieľ zmodernizovaného rámca EÚ-
ZKÚ. 
Naopak, v možnosti politiky 2 sa navrhuje revidova ť rámec pridruženia, a tým v plnej miere 
zohľadniť účel a ciele pridruženia vymedzené vo štvrtej časti ZFEÚ, politické  priority, ktoré 
sa objavili od roku 2001, ako aj tri hla vné ciele, ktorými sú konkurencieschopnos ť, pružnosť 
a spolupráca. To by umožnilo užšiu spolupr ácu v otázkach životného prostredia a klímy, 
vytvorenie synergií, a tým zvýšenie environm entálnej pružnosti ZKÚ s pozitívnym vplyvom 
na ich sociálny a hospodársky rozvoj a zvýšenú konkurencieschopnos ť. 
Možnosť politiky 3 by teoreticky umožnila poskytnú ť ZKÚ reakciu „ušitú na mieru“ v oblasti 
obchodu, ale nevytvorila by komplexný rámec pr e holistické partnerstvo medzi EÚ 
a všetkými ZKÚ. 
6.6. Ú činnosť 
Ako už bolo uvedené, Komisia oznámila svoj zámer navrhnú ť modernizáciu pridruženia ZKÚ 
k EÚ. V tejto súvislosti sa zdá, že možnos ť politiky 1 nepredstavuje najvhodnejšie 
rozhodnutie. Možnos ť 1 v skuto čnosti nerieši ú činným spôsobom potrebu zmodernizova ť 
partnerstvo medzi ZKÚ a EÚ, ke ďže by v nej nebola zoh ľadnená prebiehajúca liberalizácia 
medzinárodného obchodu, potenciál ZKÚ a ko zástancov hodnôt EÚ alebo schopnos ť presne 
určiť oblasti spolo čného záujmu, a nevenuje osobitnú pozornos ť oblastiam, medzi ktoré patrí 
životné prostredie a regionálna integrácia. 
Možnosť politiky 2 predstavuje najprimeranejš iu reakciu na záväzok Komisie navrhnú ť 
zmodernizovaný rámec pridruženia medzi EÚ a ZKÚ. V rámci možnosti politiky 2 by boli 
okrem toho stanovené flexibilnejšie a mierne jšie administratívne požiadavky a postupy 
v oblasti obchodných vz ťahov. 
Účinnosť možnosti politiky 3 by mohla by ť ovplyvnená sú časnou existenciou dvoch 
paralelných rámcov spolupráce (obchodné vz ťahy podľa dohody o hospodárskom partnerstve 
alebo dohody o vo ľnom obchode na jednej strane a RPZ pre ďalšie oblasti na strane druhej), 
keďže by to znamenalo ďalšiu administratívnu zá ťaž. Jej zavedenie by bolo pre ZKÚ, členské 
štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, obchodných partnerov EÚ a rovnako aj pre EÚ náro čným 
a zložitým procesom. Je pravde podobné, že tieto nedostatky budú ma ť z hľadiska nákladov 
dosah na administratívne výdavky EÚ aj ZKÚ. 
                                                 
9 KOM(2009) 623 v kone čnom znení zo 6. novembra 2009. 
10 Závery Rady 17801/2009 z 22. decembra 2009 o vz ťahoch EÚ so ZKÚ. 
 
SK 14   SK 7. U PREDNOST ŇOVANÁ MOŽNOS Ť 
Na základe analýzy a porovnania rôznych možností politiky je uprednost ňovanou 
možnosťou možnosť 2, pretože by najlepšie odzrkadlila: 
(a) spoločnú ambíciu Európskej komisie, ZKÚ, členských štátov, s ktorými sú ZKÚ 
spojené, a EÚ preskúma ť a revidova ť pridruženie ZKÚ k EÚ a vytvori ť 
recipročnejšie partnerstvo na základe spolo čných záujmov a pri zoh ľadnení rôznych 
výziev, ktorým čelia ZKÚ; 
(b) účel a všeobecné ciele pridruženia ZK Ú k EÚ, ktoré sú uvedené vo štvrtej časti 
ZFEÚ týkajúcej sa vz ťahov EÚ so ZKÚ; 
(c) osobitné ciele ďalšieho rámca pridruženia vymedzeného v tomto dokumente. 
Možnosť 2 by teda viedla k modernizácii a zosúladeniu RPZ so sú časným politickým rámcom 
EÚ. Následne možnos ť 2 umožňuje lepšie sa zamera ť na tri piliere trvalo udržate ľného 
rozvoja (hospodársky, sociálny a environmentálny) a klás ť väčší dôraz na medzinárodné 
politické priority, medzi ktoré patrí zmena kl ímy, životné prostredie a energia, ktoré sa 
objavili v posledných desiatich rokoch. 
Pokiaľ ide o obchodné pravidlá, možnos ť 2 by umožnila na ďalej poskytova ť ZKÚ bezcolný 
a bezkvótový prístup na trh EÚ a sú časne (na rozdiel od možnosti 1) zavies ť zlepšené 
podmienky, na základe ktorých by ZKÚ mali prístup na trh. Okrem toho pod ľa možnosti 2 sa 
navrhuje revidova ť dohody týkajúce sa obchodu so službami a zria ďovania podnikov 
a poskytnú ť ZKÚ tzv. doložku najvyšších výhod, ke ďže sa v sú časnosti s nimi zaobchádza iba 
ako so základnou tre ťou krajinou (t. j. GATS). 
Pokiaľ ide o finan čnú pomoc, v možnosti 2 sa navrhuje zv ýšenie podielu regionálnej dotácie 
v rámci celkovej finan čnej dotácie vyhradenej pre Z KÚ na obdobie rokov 2014 – 2020. To by 
umožnilo finan čne podpori ť úsilie ZKÚ pri riešení problémov, ktoré sa vyskytli v posledných 
desiatich rokoch a ktoré sú predmetom spolo čného záujmu všetkých ZKÚ a EÚ. Možnos ť 2 
by súčasne slúžila cie ľu posilnenej spolupráce medzi ZKÚ a ich partnermi zo susedných 
krajín, ako aj cie ľu zameraného na rozšírenie oblasti vplyvu EÚ prostredníctvom ZKÚ a na 
podporu politického programu EÚ ako globálneho aktéra. 
8. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Rozhodnutie o pridružení zámoria je legislatívnym aktom, kt orým Rada stanovuje právny 
rámec pre pridruženie ZKÚ k EÚ. Svojou pova hou je to text, v ktorom sú vymedzené 
vonkajšie vz ťahy EÚ s týmito krajinami a územiami, a jeho vykonávanie nemožno ako také 
posudzova ť prostredníctvom základných ukazovate ľov.  
Pokiaľ ide o spoluprácu financovanú EÚ, efektívnos ť pridruženia sa bude monitorova ť 
prostredníctvom auditov a hodnotení. Podrobené ustanovenia týkajúce sa tohto monitorovania 
budú stanovené v nariadení Komisie, ktorým  sa vykonáva rozhodnu tie Rady. Vstupné 
a výstupné ukazovatele budú vymedzené v rámci každého programu týkajúceho sa spolupráce 
financovanej z EÚ, ktorý bude uzatvorený me dzi Komisiou a každou ZKÚ. Tieto hodnotenia 
budú v súlade s ustanoveniami, ktoré sa budú týka ť vykonávania 11. ERF.