Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

Hlavná spravodajkyňa: Ellen NYGREN

Konzultácia Rada Európskej únie, 6. 3. 2020 Právny základ článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v pléne 7. 5. 2020 Plenárne zasadnutie č. 551. plenárne zasadnutie na diaľku Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 251/03/07

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta navrhované revidované usmernenia pre politiky zamestnanosti. Ich úloha slúžiť ako dlhodobý kompas pre politiky zamestnanosti členských štátov EÚ je dôležitá aj v čase krízy. Politiky zamestnanosti majú kľúčový význam pre celkový hospodársky a sociálny rozvoj Európskej únie a jej členských štátov. Vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv je spoločným prostriedkom na to, aby sme sa usilovali docieliť udržateľnú vzostupnú konvergenciu. V tejto súvislosti je potrebné pristúpiť k revízii usmernení pre politiky zamestnanosti. EÚ a jej členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie rozdielov. Vzostupná konvergencia je prierezovou zásadou, ktorá sa musí zohľadniť a začleniť do všetkých politík EÚ.

1.2. Návrh revidovaných usmernení pre politiky zamestnanosti bol uverejnený pred rozsiahlym vypuknutím ochorenia Covid-19. Ochorenie Covid-19 nadobudlo medzičasom rozmery pandémie a jeho účinky vyvolali naliehavú potrebu prijať urýchlene opatrenia aj z hľadiska politík trhu práce. S cieľom obmedziť šírenie tohto ochorenia sa vo všetkých členských štátoch EÚ a mimo nich zaviedli bezprecedentné opatrenia. EHSV sa domnieva, že je potrebné urobiť viac, pokiaľ ide o koordinovanú činnosť.

1.3. EHSV je presvedčený, že len komplexný európsky plán na oživenie hospodárstva umožní členským štátom EÚ a jej občanom, podnikom a pracovníkom čo najlepšie reagovať na dôsledky pandémie Covid-19 a obnoviť udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo. Hoci nie je isté, ako dlho bude trvať táto mimoriadna situácia vzniknutá v dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19, je zrejmé, že následky na trh práce budú pretrvávať dlho. Preto by sa mali upraviť aj usmernenia pre politiky zamestnanosti na rok 2020 s cieľom zohľadniť túto novú situáciu.

1.4. Hospodársky šok spôsobený vypuknutím ochorenia Covid-19 už vyvolal krízu v oblasti zamestnanosti a sociálnu krízu, ktorá môže mať vážny a dlhotrvajúci vplyv na európske trhy práce. V tejto súvislosti by sa mala zvážiť možnosť prijať na tento rok dodatočné a mimoriadne/núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti, ktorým by sa usmernili potrebné úpravy politík v tejto oblasti v členských štátoch EÚ v snahe riešiť túto bezprecedentnú situáciu. Takéto núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti v dôsledku ochorenia Covid-19 by mohlo obsahovať aj odkazy na účinné dočasné opatrenia potrebné na zmiernenie následkov krízy, ako napríklad režimy skráteného pracovného času, podpora príjmu, predĺženie vyplácania nemocenskej dávky a podpora práce na diaľku (pričom treba rešpektovať zodpovednosť zamestnávateľa za zdravie a bezpečnosť zamestnancov).

1.5. V usmernení č. 5 sa členské štáty naďalej vyzývajú, aby podporovali „inovačné spôsoby práce“. Hoci nové formy práce a inovácia poskytujú príležitosti pre rast, EHSV už v minulosti zdôraznil mnohé výzvy spojené s týmto druhom práce. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali snažiť premietnuť trendy súvisiace s týmito novými formami práce do spravodlivých pracovných príležitostí. Treba privítať výzvu na vytvorenie primeraných a spravodlivých miezd, a to buď prostredníctvom zlepšenia zákonných mechanizmov stanovovania minimálnej mzdy tam, kde je stanovená, alebo prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. Kľúčové je zapojiť sociálnych partnerov a je veľmi pozitívne, že členské štáty sa v usmernení č. 5 vyzývajú „podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie s ohľadom na stanovovanie miezd“. Usmernenie by malo v tejto súvislosti zahŕňať návrhy na posilnenie účinnosti kolektívnych zmlúv prostredníctvom rozšírenia ich rozsahu pôsobnosti.

1.6. Pokiaľ ide o usmernenie č. 6 (Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám), EHSV oceňuje, že usmernenie odkazuje na zastrešujúcu víziu kompetencií, ktorá je v súlade s udržateľným systémom produkcie. EHSV víta, že v usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby prispôsobili svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investovali do nich tak, aby poskytovali vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy. EHSV v tejto súvislosti požaduje účinnejšie európske a národné stratégie na zabezpečenie udržateľného financovania rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností všetkých dospelých prostredníctvom celoživotného vzdelávania, pričom by sa mal klásť osobitný dôraz na poskytovanie účinnej podpory pracovníkom a nezamestnaným.

1.7. Pokiaľ ide o usmernenie č. 7 (Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu), pre každú politiku zamestnanosti vrátane vykonávania usmernení EÚ pre politiky zamestnanosti je nevyhnutné riadne fungovanie sociálneho dialógu. Preto je potrebné urobiť viac pre uľahčenie a podporu sociálneho dialógu na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Komisia okrem toho dosiahla pokrok pri zapájaní občianskej spoločnosti do procesu európskeho semestra, čo treba privítať a ďalej rozvíjať. Jedným z chýbajúcich prvkov v tomto usmernení je potreba lepšej ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. V súvislosti s pandémiou ochorenia Covid-19 je nevyhnutné zdravé a bezpečné pracovisko s cieľom bojovať proti riziku nákazy a šíreniu vírusu a iných ochorení. Ako vždy a obzvlášť za týchto výnimočných okolností, zamestnávatelia musia prevziať zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť svojich pracovníkov a poskytnúť im a ich zástupcom primerané informácie, posúdiť riziká a prijať preventívne opatrenia. Verejné orgány, podniky, zamestnanci a sociálni partneri musia vyvíjať úsilie, aby chránili pracovníkov, ich rodiny a spoločnosť ako celok.

1.8. Väčšina malých podnikov a mikropodnikov má obmedzené ekonomické a riadiace zdroje, a preto by sa im mala poskytnúť praktická, finančná a špecificky prispôsobená podpora pre programy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), aby rýchlo mohli prispôsobiť svoje pracoviská, zaviesť nové postupy a metódy a chrániť pracovníkov. Inšpektori práce, Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), sieť Enterprise Europe Network a príslušné orgány na vnútroštátnej úrovni môžu ponúknuť praktickú podporu – napríklad nákladovo efektívne, bezplatné a užívateľsky prístupné nástroje, informácie, usmernenia a poradenstvo.

1.9. Pokiaľ ide o usmernenie č. 8 (Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe), bojovať treba proti všetkým formám diskriminačných praktík. Sociálna ochrana a zdravotná starostlivosť sa musia poskytovať všetkým. Presadzovanie účasti žien na trhu práce, ako aj aktívne starnutie pre všetkých by sa malo podporovať vhodnými opatreniami, ako je prístup ku kvalitným verejným službám a dôstojné pracovné podmienky pre všetkých. V usmerneniach pre politiky zamestnanosti by sa mali zohľadniť aj ciele sociálnej ochrany, ako je úplný a efektívny rozsah sociálnej ochrany, primeranosť a transparentnosť.

2. Súvisiace informácie

2.1. V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky a podporu zamestnanosti za vec spoločného záujmu a koordinovať svoju činnosť v rámci Rady ( 1 ) . V článku 148 ZFEÚ sa stanovuje, že Rada má prijať usmernenia pre politiky zamestnanosti. Usmernenia vymedzujú rozsah pôsobnosti a smerovanie koordinácie politík členských štátov a poskytujú základ pre odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci procesu európskeho semestra.

2.2. Usmernenia pre politiky zamestnanosti a hlavné smery hospodárskych politík boli prvýkrát prijaté spoločne ako „integrovaný balík“ v roku 2010 v spojitosti so stratégiou Európa 2020. V roku 2018 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti zosúladené so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv. EHSV už v prvotnej fáze privítal toto zosúladenie ( 2 ) a v príslušnom stanovisku, ako aj v niekoľkých nadväzujúcich stanoviskách žiadal ( 3 ) , aby sa v záujme skutočného plnenia a vykonávania tohto piliera v praxi vykonalo viac.

2.3. Keďže európsky semester bol aktualizovaný s cieľom začleniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ročný prieskum rastu bol pretransformovaný na ročnú stratégiu udržateľného rastu a v súčasnosti sa navrhuje revízia usmernení pre politiky zamestnanosti.

2.4. Návrh Komisie na rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov bol prijatý 26. februára 2020, teda predtým, ako sa pristúpilo ku koordinácii núdzových opatrení na riešenie situácie v spojitosti s pandémiou ochorenia Covid-19. Bezprostredným cieľom verejných orgánov musí byť snaha zabezpečiť správnu rovnováhu medzi ochranou verejného zdravia v snahe obmedziť šírenie vírusu a zachovaním životne dôležitej hospodárskej činnosti.

2.5. Medzinárodná organizácia práce (MOP) varovala pred „závažnými, ďalekosiahlymi a bezprecedentnými ( 4 ) “ následkami ochorenia Covid-19 na zamestnanosť, čo by mohlo viesť k stratám miliónov pracovných miest, ako aj k nárastu podzamestnanosti a chudobných pracujúcich a malo by oveľa závažnejšie dôsledky ako finančná kríza v rokoch 2008 – 2009. Obmedzenie rozsahu dôsledkov bude závisieť od toho, ako rýchlo a rozhodne sa budú prijímať a vykonávať politické rozhodnutia.

2.6. EHSV je presvedčený, že len komplexný európsky plán na oživenie hospodárstva umožní členským štátom EÚ a jej občanom, podnikom a pracovníkom čo najlepšie reagovať na dôsledky pandémie Covid-19 a obnoviť udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo ( 5 ) . Členské štáty by mali dosiahnuť rýchlu dohodu o novom viacročnom finančnom rámci (VFR), čím by sa znížila neistota týkajúca sa investícií financovaných z prostriedkov EÚ od roku 2021.

2.7. Výrazne postihnutí boli pracovníci a podniky v celom rade hospodárskych odvetví. Mnohým podnikom, najmä mikropodnikom, malým a stredným podnikom (MSP) a sociálnym podnikom, hrozí platobná neschopnosť a milióny pracovníkov sú vystavení hrozbe straty príjmov a prepúšťania ( 6 ) . V priemere asi 90 % MSP uvádza, že sa ich kríza ekonomicky dotkla a očakávajú zvýšenie miery nezamestnanosti v rozpätí od 3 do 5 percentuálnych bodov ( 7 ) . Na podporu podnikov a pracovných miest v kľúčových sektoroch, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté, sú potrebné cielené opatrenia.

2.8. Európa a celý svet oprávnene tlieska zdravotníckym pracovníkom ako hrdinom v prvej línii, ktorí robia maximum pre záchranu životov a žiaľ v mnohých prípadoch za to platia sami najvyššiu cenu. V niektorých krajinách boli títo pracovníci, ako aj učitelia a ostatní pracovníci vo verejnom sektore, opatrovatelia bývajúci v domácnosti a iní opatrovatelia a ošetrovatelia podhodnotení a znášali dôsledky úsporných opatrení po kríze v roku 2008. V budúcnosti bude nevyhnutné, aby sa toto obnovené ohodnotenie konkrétne premietlo do lepších podmienok a potrebných investícií do verejných služieb a najmä do systému sociálneho zabezpečenia.

2.9. Kríza spôsobená ochorením Covid-19 takisto výrazne poukazuje na existujúce štrukturálne problémy na európskych trhoch práce. Nerovnosti pretrvávajú medzi pracovníkmi, ktorí majú výhody vyplývajúce zo stabilnejších a istejších foriem práce, a tými pracovníkmi, ktorí majú neistejšie formy práce. Zamestnávatelia a pracovníci musia byť schopní flexibilne reagovať na rýchle zmeny vo svete práce, čo by sa malo podporiť presadzovaním bezpečných a spravodlivých pracovných podmienok vo všetkých formách práce.

2.10. Mnohí z pracovníkov, ktorí sa zvyčajne považujú za osoby s „nízkou“ kvalifikáciou a podľa toho poberajú nízku mzdu, sú v skutočnosti kľúčovými pracovníkmi, ktorí pomáhajú udržiavať náš svet v chode a seba a svojich najbližších často vystavujú riziku.

2.11. Títo pracovníci, ktorí sú už z hľadiska prístupu na trh práce a účasti na ňom najzraniteľnejší, sú vystavení väčšiemu riziku vylúčenia. Patria sem ženy, mladí ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a iné skupiny diskriminované na pracovisku, ako sú migranti a Rómovia. Niektorí pracovníci, najmä ženy, môžu byť nútení vzdať sa práce, aby si plnili opatrovateľské povinnosti pri deťoch a iných rodinných príslušníkoch.

2.12. Hlavným záujmom európskych podnikov bolo udržať si svoje postavenie na trhu a zachovať pracovné miesta pre milióny pracovníkov. Podniky a sociálni partneri hľadali pragmatické riešenia, ako napríklad prispôsobenie obchodných plánov, zavedenie režimov skráteného pracovného času, práca na diaľku či iné flexibilné alternatívy a vytvorenie podmienok pre diaľkovú odbornú prípravu na úrovni podniku.

2.13. Koordinácia politík zamestnanosti Európskej únie sa vzhľadom na tento vývoj musí prispôsobiť tak, aby reagovala na túto novú a bezprecedentnú situáciu. Návrh Komisie týkajúci sa nariadenia Rady o vytvorení európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v nadväznosti na vypuknutie nákazy Covid-19 ( 8 ) je vítanou iniciatívou, ktorej cieľom je poskytnúť okamžitú podporu pracovníkom a podnikom. Ak sa tento nástroj začne urýchlene uplatňovať, prispeje k zmierneniu negatívnych vplyvov na zamestnanosť a podporí podmienky na rýchle oživenie. Hoci nie je isté, ako dlho bude trvať táto mimoriadna situácia vzniknutá v dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19, je zrejmé, že následky budú pretrvávať dlho. Preto by sa mali upraviť aj usmernenia pre politiky zamestnanosti na rok 2020 s cieľom zohľadniť túto novú situáciu.

2.14. Vzhľadom na rozdielne vnútroštátne okolnosti by usmernenia pre politiky zamestnanosti mali byť stabilné počas dlhšieho obdobia a mali by platiť pre všetky členské štáty. Avšak so zreteľom na súčasnú pandémiu ochorenia Covid-19 a existujúce náznaky, že sa mení na hospodársku a sociálnu krízu so závažnými a dlhodobými účinkami na európske trhy práce, by sa mala zvážiť možnosť prijať dodatočné a mimoriadne/naliehavé usmernenie pre politiky zamestnanosti, ktorými sa usmernia potrebné úpravy politík zamestnanosti v členských štátoch EÚ v snahe riešiť túto bezprecedentnú situáciu. Súčasná otvorená metóda koordinácie by sa mala ďalej zlepšovať s cieľom podporiť členské štáty pri porovnávaní pokroku smerom k reforme a zlepšovaniu výkonnosti ich politík zamestnanosti a vnútroštátnych systémov sociálnej ochrany.

2.15. Núdzové usmernenie pre politiky zamestnanosti v dôsledku ochorenia Covid-19 by mohlo obsahovať aj odkazy na účinné dočasné opatrenia potrebné na zmiernenie následkov krízy, ako napríklad režimy skráteného pracovného času, podpora príjmu, predĺženie vyplácania nemocenskej dávky, odklad platenia odvodov zamestnávateľov na sociálne poistenie, odklad platenia preddavkov na daň zo mzdy a daň z pridanej hodnoty a podpora práce na diaľku (pričom treba rešpektovať zodpovednosť zamestnávateľa za zdravie a bezpečnosť zamestnancov).

2.16. EHSV vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením Covid-19 považuje toto stanovisko za príležitosť predložiť pripomienky a odporúčania na riešenie bezprecedentného narušenia trhov práce v čoraz viacerých krajinách, po ktorom dôjde k čiastočnému utlmeniu sociálneho a hospodárskeho života, a s cieľom bojovať proti vírusovej infekcii. Táto situácia si bude vyžadovať, aby členské štáty EÚ prispôsobili svoje politiky zamestnanosti.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. EHSV odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti a opakovane poukazuje na niektoré z týchto platných bodov: — Je potrebné väčšie úsilie v oblasti investícií do vytvárania kvalitných pracovných miest a riešenia neistých pracovných podmienok, keďže aj to obmedzuje produktivitu (9). — EÚ a jej členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie rozdielov. Vzostupná konvergencia je prierezovou zásadou, ktorá sa musí zohľadniť a začleniť do všetkých politík EÚ (10). — EHSV opakuje svoju požiadavku týkajúcu sa balíka o sociálnych investíciách ako súčasti plánu hospodárskej obnovy a investícií s rozpočtom vo výške 2 % HDP (11). — Súčasťou každého usmernenia musia byť ustanovenia týkajúce sa rodovej rovnosti a je potrebné, aby sa pri riešení problematiky rozdielov v odmeňovaní žien a mužov kládol veľký dôraz na otázku nízkych miezd (12). — V rôznych stanoviskách sa opätovne potvrdzuje potreba stratégie sociálneho začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a Rómov. — Dobre fungujúci sociálny dialóg je kľúčom k dosiahnutiu vzostupnej sociálnej konvergencie, prístupu ku kvalitným pracovným miestam, kvalifikáciám a zručnostiam, ako aj k lepšiemu koncipovaniu a vykonávaniu reforiem, ktoré z týchto cieľov vyplývajú (13). — Jediným spôsobom, ako vybudovať rovnoprávnejšie spoločnosti, je vytváranie inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho hospodárskeho rastu a pracovných miest v spojitosti s lepšou produktivitou a konkurencieschopnosťou s cieľom zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky pre obyvateľstvo, primerané odmeňovanie a dôchodky a schopnosť uplatňovať svoje práva (14). — Výbor tiež v jednom zo svojich stanovísk o Európskom pilieri sociálnych práv upriamil pozornosť na potrebu zlepšenia sociálneho prehľadu a potrebu hospodárskeho a sociálneho európskeho semestra (15). Zásadný význam má vzťah medzi dohľadom nad makroekonomickými otázkami a politikou zamestnanosti a sociálnou politikou. — EHSV sa naďalej domnieva, že medzi týmito dvoma balíkmi stále neexistuje konvergencia aj napriek pokroku, ktorý sa dosiahol v súvislosti s pilierom a integráciou usmernení pre politiky zamestnanosti do hlavných smerov hospodárskych politík. EHSV víta aktualizáciu usmernení na základe zahrnutia cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra.

3.2. EHSV pripomína, že pri navrhovaní politík na reguláciu trhu práce a sociálnych práv je potrebná vyvážená kombinácia navzájom prepojených rozmerov konkurencieschopnosti, produktivity a sociálnych a pracovných práv, keďže medzi nimi existuje jasná súvislosť. Všetky politiky vykonávané európskymi, národnými a miestnymi inštitúciami by mali zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi hospodárskou, sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou ( 16 )

3.3. Politiky zamestnanosti majú kľúčový význam pre celkový hospodársky a sociálny rozvoj EÚ a jej členských štátov. Usmernenia pre politiky zamestnanosti zohrávajú dôležitú úlohu pri spájaní Komisie, národných vlád, zamestnávateľov a odborových zväzov s cieľom modernizovať politiky zamestnanosti a systémy sociálnej ochrany a prispôsobiť ich tak meniacim sa hospodárskym a sociálnym aspektom v Európe.

3.4. Európsky pilier sociálnych práv môže byť prostriedkom na podporu vzostupnej konvergencie a lepších životných a pracovných podmienok v celej EÚ. Budúcnosť trhu práce by mala byť kľúčovou témou diskusií o pilieri sociálnych práv, ktoré by sa mali zaoberať rozsiahlou transformáciou, ktorou prechádza táto oblasť. Mala by sa prijať aj koherentná európska stratégia zamestnanosti, ktorá by sa vzťahovala na nasledujúce témy: — investície a inovácia, — zamestnanosť a tvorba kvalitných pracovných miest, — spravodlivé pracovné podmienky pre každého, — spravodlivý a hladký prechod podporovaný aktívnymi politikami trhu práce, — rovnaké príležitosti pre všetkých, — účasť všetkých zainteresovaných strán, najmä sociálnych partnerov, — investície do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v snahe poskytovať vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy, celoživotného vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, najmä s cieľom zohľadniť požiadavky na digitálnu a ekologickú kvalifikáciu.

3.5. Účinné vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv v členských štátoch bude možné len vtedy, ak budú k dispozícii dostatočné finančné zdroje na investovanie do sociálnych politík zameraných na uplatňovanie práv a zásad prostredníctvom konkrétnych politických iniciatív. Na tento účel by sa mali hľadať mechanizmy, ako je Európsky sociálny fond a Európsky fond pre strategické investície ( 17 )

3.6. Veľkou výzvou pre väčšinu krajín je najmä veľký nárast nezamestnanosti. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením Covid-19 sa treba viac ako za bežných okolností zasadzovať za aktívne politiky trhu práce. Na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni treba vyvíjať väčšie úsilie.

3.7. Usmernenia pre politiky zamestnanosti sa môžu zosúladiť so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv a v krátkodobom horizonte môžu byť dôležitým nástrojom pre členské štáty pri tvorbe a vykonávaní politík a opatrení na zmiernenie hospodárskych a sociálnych následkov krízy spôsobnej ochorením Covid-19 a na zvládnutie krízy bez toho, aby sa oslabili pracovné práva alebo došlo ku strate konkurencieschopnosti. Toto možno koordinovať v rámci európskeho semestra. Pokiaľ ide o usmernenia pre politiky zamestnanosti, prioritou by mala byť podpora sociálneho dialógu. Na všetkých úrovniach by sa mal zabezpečiť intenzívny sociálny dialóg, ktorý by mal udržateľným spôsobom riešiť následky krízy súvisiacej s ochorením Covid-19, a to z hospodárskeho aj sociálneho hľadiska.

3.8. Zachovanie pracovných miest a náležite odmeňovaný skrátený pracovný čas je podľa názoru výboru pre zamestnávateľov, ako aj pre zamestnancov lepšie riešenie, ako prepúšťanie. Propagovanie a finančná podpora takýchto nástrojov trhu práce v celej EÚ by za týchto výnimočných okolností významne prispela k stabilizácii hospodárskeho a sociálneho života.

3.9. EHSV v tejto súvislosti privítal vytvorenie nástroja SURE ( 18 ) , ktorý avizovala Komisia EÚ a ktorý bol vypracovaný s cieľom finančne podporiť režim skráteného pracovného času, mechanizmy náhrady príjmu a ďalšie opatrenia zamerané na predchádzanie nezamestnanosti v nadväznosti na pandémiu ochorenia Covid-19.

3.10. Pokiaľ ide o usmernenia pre členské štáty týkajúce sa spôsobu uplatňovania tohto nástroja, EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila aspoň to, že a) všetky členské štáty zavedú skrátený pracovný čas alebo podobné opatrenia; b) tieto opatrenia sa budú vzťahovať na všetkých pracovníkov, odvetvia a spoločnosti; c) platby sa budú vyplácať, pokiaľ možno, podnikom, ktoré sa budú vo väčšej miere usilovať zamedziť prepúšťaniu a d) sociálni partneri budú v plnej miere zapojení do navrhovania, rozvoja a vykonávania týchto programov, a to na vnútroštátnej, odvetvovej a podnikovej úrovni, a že členským štátom sa pridelia príslušné finančné prostriedky EÚ s cieľom pomôcť im pri vykonávaní potrebných opatrení.

3.11. Európski sociálni partneri vo svojom nedávnom spoločnom vyhlásení o ochorení Covid-19 ( 19 ) dôrazne žiadajú, aby sa vyvinulo maximálne úsilie s cieľom pomôcť pracovníkom, podnikom, subjektom vykonávajúcim hospodárske činnosti a poskytujúcim služby vo verejnom záujme prekonať krízu tak, aby po jej skončení mohli obnoviť svoju činnosti, a s cieľom zachovať pracovné miesta pracovníkov, chrániť pred nezamestnanosťou a stratou príjmu a zmierniť finančné straty.

3.12. Sociálni partneri naliehavo vyzývajú vlády, aby schválili najmä opatrenia s cieľom: — zabrániť narušeniu jednotného trhu vrátane zákazu alebo obmedzenia vývozu, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke vybavenie a lieky, a skoncovať s uzatváraním hraníc pri preprave tovaru, keďže v rámci EÚ je zachovanie všetkých druhov nákladnej dopravy prioritou, pričom mimoriadne dôležitá je aj koordinácia a informovanie o opatreniach, ktoré prijali členské štáty, — nabádať členské, aby podporovali výdavky a investovanie, najmä s cieľom posilniť personál, vybavenie a prostriedky pre vnútroštátne zdravotnícke služby, systémy sociálnej ochrany a iné služby všeobecného záujmu, — mobilizovať nevyužité finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a iné finančné prostriedky EÚ na podporu členských štátov pri zabezpečovaní finančnej podpory a podpory príjmu pre nezamestnaných pracovníkov alebo pracovníkov, ktorých pracovná činnosť bola pozastavená, — zabezpečiť prístup k úverom a finančnej podpore pre podniky, najmä pre všetky typy MSP, ktorých sa dotýkajú núdzové opatrenia a uzavretie verejného priestoru, a zaistiť koordinované financovanie z rozpočtu EÚ, ECB, EIB a národných podporných bánk, — aktivovať Fond solidarity pre prírodné katastrofy a akékoľvek iné dostupné finančné prostriedky na úrovni EÚ a prispôsobiť súčasný nedostatočný rozpočet, — uznať tiež úsilie Európskej komisie zaviesť úplnú flexibilitu v rámci pravidiel poskytovania štátnej pomoci.

3.13. Členské štáty by do navrhovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení mali zapojiť vnútroštátnych sociálnych partnerov.

3.14. Komisia a členské štáty musia zabezpečiť, aby sa finančná podpora dostala k podnikom, najmä všetkým typom MSP, a všetkým pracovníkom vrátane osôb s neistými pracovnými miestami, ktoré sú najzraniteľnejšie.

3.15. Plán Komisie uplatňovať flexibilitu, pokiaľ ide o uplatňovanie jej fiškálnych pravidiel a pravidiel štátnej pomoci, je nevyhnutný na podporu verejných služieb, ktoré sú v maximálnej miere vyťažené, ako aj na podporu podnikov a pracovníkov postihnutých krízou.

3.16. Finančné prostriedky EÚ investované do ochrany pracovníkov a podnikov pred najhoršími dôsledkami krízy by sa mali doplniť o výdavky členských štátov.

3.17. Európa musí preukázať zodpovednosť, solidaritu a efektívnosť pri riešení tejto núdzovej situácie tým, že bude chrániť všetkých svojich dotknutých občanov, pracovníkov a podniky.

4. Konkrétne pripomienky

4.1. Usmernenia pre politiky zamestnanosti musia slúžiť aj ako dôležitý kompas počas krízy spôsobnej ochorením Covid-19 vzhľadom na to, že najväčšia pozornosť sa venuje krátkodobým opatreniam. Ani v núdzovej situácii sa nesmie zabúdať na dlhodobé hľadisko a úsilie dosiahnuť udržateľnú vzostupnú konvergenciu.

4.2. Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

4.2.1. Usmernenie z dlhodobého hľadiska neposkytuje účinné opatrenia na zvýšenie dopytu po pracovnej sile. Všetky navrhnuté opatrenia sa týkajú prekážok vstupu pre podniky a návrhov na presunutie daňového zaťaženia s cieľom znížiť daňové zaťaženie práce. Tento návrh je krátkodobý a nezohľadňuje politické dôsledky zníženia finančnej kapacity štátu.

4.2.2. V usmernení č. 5 sa členské štáty naďalej vyzývajú, aby podporovali „inovačné spôsoby práce“. Hoci nové formy práce a inovácia poskytujú príležitosti pre rast, EHSV už v minulosti zdôraznil mnohé výzvy spojené s týmto druhom práce. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali snažiť o to, aby sa trendy súvisiace s týmito novými formami práce premietli do spravodlivých pracovných príležitostí založených na rovnováhe medzi hladkými prechodmi na trhoch práce a vhodnými ustanoveniami týkajúcimi sa bezpečnosti pracovníkov ( 20 )

4.2.3. Treba privítať výzvu na vytvorenie primeraných miezd, a to buď prostredníctvom zlepšenia zákonných mechanizmov stanovovania minimálnej mzdy tam, kde je stanovená, alebo prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. Kľúčové je zapojiť sociálnych partnerov a je veľmi pozitívne, že členské štáty sa v usmerneniach vyzývajú „podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie s ohľadom na stanovovanie miezd“. EHSV v súčasnosti pripravuje stanovisko o dôstojných minimálnych mzdách ( 21 )

4.2.4. Výbor víta, že v usmerneniach sa uvádza presun daňového zaťaženia práce na iné zdroje, ako aj nová špecifikácia. Treba však lepšie objasniť, o aké iné možné zdroje zdanenia ide. EHSV prijal stanoviská zamerané na otázky ako agresívne daňové plánovanie, podvody a daňové úniky ( 22 )

4.2.5. Toto usmernenie by malo na konci zahŕňať návrhy na posilnenie účinnosti kolektívnych zmlúv prostredníctvom rozšírenia ich rozsahu pôsobnosti. Zároveň nevyhnutnou podmienkou s osobitným významom je plné rešpektovanie zásady subsidiarity a autonómnej úlohy sociálnych partnerov ( 23 )

4.3. Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

4.3.1. Je pozitívne, že usmernenie odkazuje na zastrešujúcu víziu kompetencií, ktorá je v súlade s udržateľným systémom produkcie. EHSV víta, že v usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby prispôsobili svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investovali do nich tak, aby poskytovali vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy.

4.3.2. EHSV nabáda členské štáty, aby čo najlepšie využívali možnosti, ktoré ponúkajú fondy EÚ, ktoré by sa mali podporovať aj z vnútroštátnych zdrojov. EHSV požaduje účinnejšie európske a národné stratégie na zabezpečenie udržateľného financovania rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie všetkých dospelých, pričom by sa mal klásť osobitný dôraz na poskytovanie účinnej podpory pracovníkom a nezamestnaným prostredníctvom verejných služieb zamestnanosti, podnikov, individuálnych vzdelávacích účtov a iných postupov uplatňovaných na vnútroštátnej úrovni. Vzhľadom na následky pandémie ochorenia Covid-19 môžu byť potrebné okamžité opatrenia na prispôsobenie ponuky pracovnej sily súčasným potrebám a požiadavkám, napríklad pokiaľ ide o podniky v sektore služieb, ktoré dočasne zapožičiavajú svojich zamestnancov sektoru zdravotnej starostlivosti.

4.3.3. EHSV navrhuje Európskej komisii, aby bola ambicióznejšia pri stanovovaní ukazovateľov a referenčných kritérií účasti na vzdelávaní dospelých a prístupu k odbornej príprave zamestnancov, ako aj ukazovateľov týkajúcich sa verejných a súkromných investícií do odborného vzdelávania a prípravy, pričom v usmernení č. 6 pre politiky zamestnanosti by sa malo stanoviť a požadovať uplatňovanie práva pracovníkov na platené študijné voľno ( 24 )

4.3.4. Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností budú kľúčovým prvkom, pokiaľ ide o prispôsobenie trhu práce počas krízy súvisiacej s ochorením Covid-19, ale aj príležitosť zabezpečiť, aby sa Európa stala silnejšou a konkurencieschopnejšou. Členské štáty by mali vytvoriť alebo posilniť mechanizmy a systémy na podporu zmeny pracovného miesta pomocou Európskeho sociálneho fondu. Účelom takýchto mechanizmov je vytvoriť cesty smerujúce späť do zamestnania a zabrániť prepúšťaniu vedúcemu k predlžovaniu obdobia bez zamestnania, ale aj vytvoriť možnosti pre nové pracovné miesta a rôzne procesy tvorby pracovných miest.

4.3.5. Lepšie pochopenie meniacej sa povahy práce a pracovnoprávnych vzťahov v digitálnom veku by malo viesť k účinnejšej politike zamestnanosti EÚ. Pandémia ochorenia Covid-19 viedla k situácii, keď na diaľku pracuje viac ľudí než kedykoľvek predtým. Práca na diaľku nie je vhodná za všetkých okolností alebo pre všetky druhy zamestnania, ale ak sa vykonáva správne, môže byť dôležitým prvkom pri riešení výzvy zaistiť flexibilitu pracovného času s cieľom pomôcť pracovníkom vytvoriť vyváženejší pomer medzi pracovným a súkromným životom a záujmom podnikov. Je nevyhnutné prijať vhodné opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia na pracovisku, ako aj podmienok pre prácu na diaľku, vrátane dodržiavania dĺžky pracovného času. Potrebné je aj viac skúmať opatrenia na riešenie nových a vznikajúcich rizík vrátane stresu a iných psychosociálnych rizík a investovať do týchto opatrení.

4.3.6. Plná digitálna gramotnosť všetkých učiteľov a žiakov, ako aj všetkých občanov vrátane tých, ktorí žijú v marginalizovaných oblastiach, si vyžaduje primerané verejné financie a kvalifikovaných technických pracovníkov. Je nevyhnutné zabezpečiť prístup k internetu a poskytnúť odpornú prípravu v oblasti digitálnych zručností pre všetky rizikové skupiny a zaručiť im možnosť uplatňovať si svoje práva a prístup k sociálnym službám.

4.3.7. EHSV už zdôraznil, že počas odbornej prípravy je potrebné zabezpečiť dôstojný príjem. Preskúmať by sa mali aj nástroje, ktoré používajú niektoré členské štáty EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa osvedčené postupy v oblasti minimálnych noriem týkajúcich sa nároku na študijné voľno stali bežnou praxou v iných členských štátoch.

4.3.8. V otázkach podpory pre nezamestnaných a vzhľadom na zvýšený počet dlhodobo nezamestnaných pracovníkov by sa v usmerneniach pre politiky zamestnanosti mala riešiť potreba včasných opatrení s cieľom zabrániť tomu, aby boli mimo trhu práce. Rozsah a výška dávok v nezamestnanosti musia byť dostatočné. Niektoré vnútroštátne systémy sú málo pružné, pokiaľ ide o kvalifikáciu, a úroveň náhrady je príliš nízka. EHSV v tejto súvislosti nedávno žiadal, aby sa prijali opatrenia na európskej úrovni s cieľom dospieť k minimálnym normám pre vnútroštátne systémy nezamestnanosti ( 25 )

4.3.9. Stredobodom dlhodobej vízie EÚ v oblasti zamestnanosti by popri uprednostňovaní kvalitných pracovných miest malo byť uľahčovanie pracovných príležitostí týkajúcich sa všetkých foriem práce.

4.4. Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

4.4.1. Výzva bojovať za transparentné a predvídateľné podmienky, predchádzať segmentácii a neistým pracovným miestam a podporovať prechod na zmluvy na dobu neurčitú sú pozitívnym signálom. To isté sa vzťahuje aj na posilnenie a rozšírenie schopnosti sociálnych partnerov v rámci kolektívneho vyjednávania. Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali zameriavať aj na podporu rozsahu kolektívneho vyjednávania a zabezpečenie toho, aby mali všetci pracovníci právo zakladať odborové zväzy a mať slobodný prístup k ich zástupcom.

4.4.2. Ustanovenia týkajúce sa prístupu k účinnému a nestrannému riešeniu sporov v týchto usmerneniach by mali mať všeobecnú platnosť a nemali by sa vzťahovať len na „nespravodlivé prepustenie“. Malo by sa však rešpektovať právo jednotlivých strán obrátiť sa na súd v prípade, ak alternatívne riešenie sporu zlyhalo ( 26 )

4.4.3. Ďalšími pozitívnymi prvkami návrhu Komisie v porovnaní so súčasnými usmerneniami pre politiky zamestnanosti sú dôraz na spravodlivé podmienky pre mobilných pracovníkov a odkazy na boj proti diskriminácii a odstránenie chudoby pracujúcich. Bude dôležité, aby členské štáty pri vykonávaní opatrení, ako je napríklad zatvorenie hraníc s cieľom zmierniť následky krízy spôsobenej pandémiou ochorenia Covid-19, zohľadnili mobilných pracovníkov vrátane cezhraničných pracovníkov.

4.4.4. Jedným z chýbajúcich prvkov v tomto usmernení je potreba lepšej ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. V súvislosti s pandémiou ochorenia Covid-19 je nevyhnutné zdravé a bezpečné pracovisko v snahe bojovať proti riziku nákazy a šíreniu vírusu a iných ochorení. Zamestnávatelia musia prevziať zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť svojich pracovníkov a poskytnúť im a ich zástupcom primerané informácie, posúdiť riziká a prijať preventívne opatrenia. Verejné orgány, podniky, zamestnanci a sociálni partneri musia vyvíjať úsilie, aby chránili pracovníkov, ich rodiny a spoločnosť ako celok. Členské štáty by v záujme lepšieho fungovania trhov práce mali investovať do ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci a zabezpečiť primerané prostriedky a zdroje pre inšpektoráty práce, zamestnávateľov alebo pre zástupcov odborových zväzov zodpovedných za zdravie a bezpečnosť a podporu zamestnávateľom.

4.4.5. Väčšina malých podnikov a mikropodnikov má obmedzené ekonomické a riadiace zdroje, a preto by sa im mala poskytnúť praktická, finančná a špecificky prispôsobená podpora pre programy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP), aby rýchlo mohli prispôsobiť svoje pracoviská, zaviesť nové postupy a metódy a chrániť pracovníkov. Inšpektori práce, Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), sieť Enterprise Europe Network a príslušné orgány na vnútroštátnej úrovni môžu ponúknuť praktickú podporu – napríklad nákladovo efektívne, bezplatné a užívateľsky prístupné nástroje, informácie, usmernenia a poradenstvo.

4.4.6. EHSV navrhuje, aby sa vyvinulo väčšie úsilie na podporu budovania kapacít sociálnych partnerov v rámci sociálneho dialógu, zabezpečenie investícií do štruktúr na podporu sociálneho dialógu a na presadzovanie postupov, ktoré podporujú sociálny dialóg. Existujú krajiny s menej rozvinutým sociálnym dialógom a niektoré krajiny sú v dôsledku krízy v tejto oblasti naďalej menej úspešné. Výbor víta úsilie Európskej komisie zamerané na prehĺbenie spolupráce so sociálnymi partnermi v rámci európskeho semestra. Vzhľadom na ústrednú úlohu sociálneho dialógu pri vykonávaní piliera sociálnych práv a pri implementácii usmernení pre politiky zamestnanosti a odporúčaní pre jednotlivé krajiny EHSV opakuje svoju požiadavku, aby tento dialóg existoval vo všetkých členských štátoch a vyzýva všetkých politických aktérov na vnútroštátnej a európskej úrovni, aby posilňovali štruktúry kolektívneho vyjednávania na všetkých úrovniach. Komisia okrem toho dosiahla pokrok pri zapájaní občianskej spoločnosti do podávania správ týkajúcich sa jednotlivých krajín, a to treba privítať a ďalej rozvíjať.

4.5. Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

4.5.1. Rozsah sociálnej ochrany sa skúma so zreteľom na demografickú výzvu a potrebu, aby pracovníci zostali dlhšie v práci. V usmerneniach pre politiky zamestnanosti by sa mali zohľadniť aj ciele ako úplný a efektívny rozsah sociálnej ochrany, primeranosť a transparentnosť.

4.5.2. Rodovú rovnosť možno dosiahnuť len zvýšením účasti žien na všetkých úrovniach trhu práce, a to pokiaľ ide o mieru zamestnanosti, ako aj zvýšenie priemerného pracovného času žien. Musia sa prijať ďalšie opatrenia s cieľom odstrániť nedostatky, pokiaľ ide o cenovo dostupnú a prístupnú starostlivosť a odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Na tento účel je potrebné riešiť rôzne štrukturálne prekážky na európskej a vnútroštátnej úrovni vrátane zvýšenia úrovne investícií do kvalitných verejných služieb a opatrení na riešenie otázok týkajúcich sa transparentnosti odmeňovania. Podnikanie môže pre ženy predstavovať príležitosť na získanie ekonomickej nezávislosti, možnosť mať kvalitné pracovné miesto, úspešnú kariéru, vymaniť sa z chudoby a sociálneho vylúčenia a prispieť k vyváženejšiemu rodovému zastúpeniu v rozhodovacom procese.

4.5.3. Pre osoby so zdravotným postihnutím je mimoriadne dôležité, aby sa prístup na trh práce uľahčil prostredníctvom odstránenia diskriminačných praktík. Náležitú podporu musia poskytovať služby zamestnanosti a verejné kampane na boj proti predsudkom a na presadzovanie nediskriminácie osôb so zdravotným postihnutím. Pokiaľ ide o prístup k službám so zreteľom na zdravotné postihnutie, treba odkazovať na nezávislý spôsob života, ako aj na prístupnosť.

4.5.4. S cieľom zabezpečiť prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetkých sa musí venovať pozornosť potrebe udržateľného, efektívneho, cenovo dostupného a prístupného poskytovania kvalitných služieb zdravotnej starostlivosti a riadneho financovania primerane vyškolených zdravotníckych pracovníkov.

4.5.5. Pokiaľ ide o aktívne starnutie, sú potrebné konkrétne návrhy, aby sa zabránilo presadzovaniu neprimeraných politík pre starších pracovníkov. Podľa autonómnej rámcovej dohody sociálnych partnerov o aktívnom starnutí a medzigeneračnom prístupe ( 27 ) znamená aktívne starnutie optimalizáciu príležitostí pre pracovníkov všetkých vekových skupín pracovať kvalitne, produktívne a v zdravých podmienkach až do zákonného veku odchodu do dôchodku na základe spoločného záväzku a motivácie zamestnávateľov a pracovníkov.

4.5.6. EHSV v tejto súvislosti vo viacerých svojich stanoviskách tiež zdôraznil, že je potrebné podporovať medzigeneračnú solidaritu, a to prostredníctvom účinných politík v oblasti rastu a zamestnanosti. Potrebujeme skutočnú politiku „aktívneho starnutia“, aby sme mali dobré pracovné podmienky, politiky v oblasti zdravia, bezpečnosti a pracovného času a aby sa zvýšila účasť na celoživotnom vzdelávaní. Okrem toho je potrebné zvýšiť mieru zamestnanosti starších osôb, ktoré sú často nútené prestať pracovať v dôsledku zdravotných problémov, intenzity práce, predčasného prepúšťania, nedostatku možností na odbornú prípravu alebo na opätovný vstup na trh práce ( 28 )

V Bruseli 7. mája 2020 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Článok 146 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

(2) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57.

(3) Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

(4) Pozri ILO Monitor 2nd edition: Covid-19 and the world of work (Monitor MOP, 2. vydanie: Ochorenie Covid-19 a svet práce).

(5) Pozri Vyhlásenie EHSV na tému Reakcia EÚ na vypuknutie nákazy Covid-19 a nutnosť bezprecedentnej solidarity medzi členskými štátmi.

(6) SMEunited (Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov), A view on the Covid impact on and support measures for SMEs (Pohľad na následky ochorenia Covid a na podporné opatrenia pre MSP); BusinessEurope (Konfederácia európskych podnikov), videokonferencia členov Európskej rady z 23. apríla 2020 – List Pierra Gattaza a Markusa J. Breyrera predsedovi Európskej rady Charlesovi Michelovi.

(7) SMEunited (Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov), A view on the Covid impact on and support measures for SMEs (Pohľad na následky ochorenia Covid a na podporné opatrenia pre MSP).

(8) COM(2020) 139 final.

(9) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.1.4.

(10) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 1.7.

(11) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, body 1.3 a 4.3.

(12) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 1.13.

(13) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.3.1.

(14) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.4.1.

(15) Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 145.

(16) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 1.3.

(17) Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 32, bod 3.5.5.

(18) Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v nadväznosti na vypuknutie nákazy Covid-19.

(19) European Social Partners joint statement on Covid-19 (Spoločné vyhlásenie európskych sociálnych partnerov o ochorení Covid-19).

(20) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.1.

(21) Stanovisko EESC na tému Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (SOC/632) (pripravuje sa).

(22) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 1.

(23) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.5.

(24) Stanovisko EESC na tému Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ), (SOC/629) (pozri stranu 8 tohto úradného vestníka).

(25) Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 32.

(26) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.9.

(27) Rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o aktívnom starnutí a medzigeneračnom prístupe.

(28) Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 57, bod 5.9 a stanovisko na tému „Meniaci sa svet práce a dlhovekosť/starnutie obyvateľstva – predpoklady na to, aby starší pracovníci zostávali aktívni v novom svete práce“ (Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 60).