SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 13.10.2008 
SEK(2008) 2599  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady  
o cezhrani čných platbách v Spolo čenstve 
  
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
{COM(2008) 640} 
{SEC(2008) 2598} 
SK 2   SK 1. ÚVOD  
Bezproblémové a ú činné fungovanie platobných systémov je pre vnútorný trh nevyhnutné. 
Účinné platobné systémy majú sy stémový význam pre konkurencieschopnos ť Európy, 
umožňovanie ekonomických operácií a uskuto čňovanie menovej politiky. Integrácia 
platobných trhov v EÚ bola v r oku 2000 stanovená ako jedno z k ľúčových opatrení na 
dosiahnutie cie ľov lisabonskej agendy. 
So zavedením hospodárskej a me novej únie (HMÚ) vznikla zrete ľná potreba modernej, 
stabilnej a ú činnej platobnej infraštruktúry na pomoc cezhrani čným elektronickým platbám v 
rámci EÚ. Vzh ľadom na chýbajúce iniciatí vy platobného odvetvia, pokia ľ ide o budovanie 
potrebných celoeurópskych infraštruktúr v oblas ti spracovávania a o zníženie poplatkov za 
cezhraničné platby sa Komisia rozhodla kona ť.  
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2560/2001 o cezhrani čných platbách v 
eurách (ďalej len „nariadenie č. 2560”) nadobudlo ú činnosť 31. decembra 2001. Nariadenie sa 
uplatňuje na cezhrani čné prevody, výbery hotovosti z bankomatov a platby kartou 
uskutočnené v eurách do výšky 50 000 EUR. Nariadenie zaru čuje, že ak spotrebite ľ vykoná 
cezhraničnú elektronickú platbu v eurách, pl atí rovnaké poplatky, ako keby uskuto čnil 
zodpovedajúcu platbu v eurách vo svojom vlastnom členskom štáte. Nariadenie č. 2560 
možno považova ť za začiatok ustanovenia integrované ho trhu platieb v eurách. 
Toto hodnotenie vplyvu sa opiera o rozsiahlu prípravnú prácu a konzultácie, ktoré uskuto čnila 
Komisia, a riadi sa závermi sp rávy z februára roku 2008 o uplat ňovaní nariadenia (ES) č. 
2560/2001 o cezhrani čných platbách v eurách, ktorá bola predložená Európskemu parlamentu 
a Rade. V súvislosti s nariadením sa v sprá ve stanovili tri hlavné  problémy, ktorými sa 
podrobne zaoberá hodnotenie vplyvu . Sú to tieto problémy: 
– riziko vysokých poplatkov, roztrieštenosti tr hu a nekonzistentného právneho režimu v 
prípade cezhraničných priamych inkás ;  
– nízka účinnosť cezhraničných platieb, nerovnaké podmienky a vyššie nákla dy na platby 
vyplývajúce z povinnosti oznamova ť štatistické údaje na základe zú čtovania ; 
– chýbajúce príslušné orgány  poverené uplat ňovaním nariadenia a absencia orgánov 
mimosúdnej nápravy v prípade sporov, ktoré sa týkajú uplat ňovania nariadenia. 
Okrem toho sa v tomto hodnotení vplyvu beri e do úvahy najnovší vývoj na retailových 
finančných trhoch vrátane postupného vzniku jednotnej oblasti pl atieb v eurách (SEPA) a 
záväzku Komisie zosúladi ť text nariadenia so smernic ou o platobných službách (smernica 
Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES o platobných službách na vnútornom trhu – 
smernica PSD). 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Riziko vysokých poplatkov, roztriešteno sti trhu a nekonzistentného právneho 
režimu v prípade cezhrani čných priamych inkás 
V čase prijatia nariadenia č. 2560 cezhrani čné priame inkasá neex istovali. Preto neboli 
zahrnuté do rozsahu jeho pôsobnosti. Smernica PSD  však stanovuje potrebný právny rámec a 
SK 3   SK umožňuje zavádza ť cezhraničné priame inkasá. V prípade, že by sa priame inkasá ponechali 
mimo rozsahu pôsobnosti revidovaného nariadenia, na vnútornom trhu by sa prejavil závažný 
nesúlad, pretože by to umožnil o, aby mal dôležitý elektronic ký platobný prostriedok rozdielnu 
cenu v prípade cezhrani čných a vnútroštátnych operácií, zatia ľ čo v prípade iných 
prostriedkov by to tak nebolo. 
Priame inkasá predstavujú približne 25 % všetkých bezhotovostných platobných operácií v 
EÚ. Podľa Komisie by odhady hodnoty cezhrani čných priamych inkás mohli pomerne rýchlo 
dosiahnuť približne 250 miliárd EUR ro čne. 
Skutočnosť, že nariadenie č. 2560 sa v sú časnosti nevz ťahuje na priame inkasá, na rozdiel od 
iných elektronických platobných prostriedkov, predstavuje jednozna čné riziko rozdielnych 
cien vnútroštátnych a cezhrani čných priamych inkás. Jednotlivé finan čné inštitúcie majú 
možnosť rozlišova ť ceny na cezhrani čnom základe v kontexte SEPA a smernice PSD. 
Zvýšené možnosti zisku ich môžu vies ť k tomu, aby uplat ňovali takú stratégiu. Cenový 
rozdiel by mohol deformova ť fungovanie dôležitej sú časti trhu EÚ s platbami a zachova ť jeho 
súčasnú roztrieštenos ť na vnútroštátnej úrovni. Ak by sa ceny cezhrani čných a vnútroštátnych 
priamych inkás nevyrovnali, poskytovatelia platobných služieb by nemali podnet, aby rýchlo 
prešli na moderné a nákladovo efektívne  infraštruktúry SEPA, pretože akéko ľvek náklady by 
mohli spätne získa ť od spotrebite ľov a podnikov. 
2.2. Nízka účinnosť cezhraničných platieb, nerovnaké podmienky a vyššie náklady 
na platby vyplývajúce z povinnosti oznamova ť štatistické údaje na základe 
zúčtovania  
Právne predpisy Spolo čenstva a akty Európskej centrálnej banky vyžadujú, aby členské štáty 
zhromažďovali štatistické údaje o platobnej bilancii (PB). Členské štáty však prijali odlišné 
metodiky. Používané metódy možno zaradi ť do dvoch všeobecných kategórií: 
– systémy založené na priamom oznamovaní a preh ľadoch , v ktorých sa zhromaž ďujú 
informácie priamo od podnikov so sídlom v danom štáte a domácností zapojených do 
ekonomických činností; 
– systémy založené na zúčtovaní (platbách), v ktorých sa zhromaž ďujú informácie 
prostredníctvom sprostredkovate ľov, t. j. bánk vykonávajú cich platobné príkazy. 
Nariadením č. 2560 sa zaviedla výnimka z oznamovania na ú čely štatistiky platobnej bilancie 
založenej na bankovom zú čtovaní do výšky 12 500 EUR. To urýchlilo prec hod na systémy 
založené na priamom oznamovaní, pretož e pri používaní tejto metódy sa neuplat ňuje žiadny 
prah. 
Na začiatku roku 2008 používalo 14 členských štátov priame oznamovanie/preh ľady na účely 
zberu štatistických údajov o platobnej bilancii, zatia ľ čo 13 členských štátov sa opieralo o 
oznamovanie štatistiky platobne j bilancie založenej na zú čtovaní. Šes ť krajín naostatok 
uvedenej skupiny sa rozhodlo dobrovo ľne zvýšiť prah na 50 000 EUR, pri čom zostávajúcich 
sedem krajín na ďalej uplat ňovalo prah 12 500 EUR. Se dem z 13 krajín, ktoré uplat ňujú 
oznamovanie založené na zú čtovaní, sa v sú časnosti nachádza v procese presunu alebo 
navrhovania prechodu na metódu zber u údajov prostredníctvom priameho 
oznamovania/preh ľadov.  
Režimy štatistického vykazovania sa v týchto 13 členských štátoch odlišujú. Závažne to 
ovplyvňuje účinnosť platobných systémov EÚ, pretože to znamená, že plne automatizované 
SK 4   SK priame spracovanie cezhrani čných platieb presahujúcich pr ah výnimky v mnohých prípadoch 
nie je možné. Pod ľa odhadov vnútroštátnych bankových združení približne 50 % platieb, 
ktoré podliehajú oznamovaniu, vyžaduje manuál ny zásah, ktorý významn e zvyšuje náklady a 
čas potrebný na spracovanie. 
V dôsledku toho má oznamovanie štatisti ky platobnej bilancie  založené na zú čtovaní jasný 
rozmer politiky EÚ, pretože táto metóda zberu údajov predstavuje prekážku vzniku vnútorného trhu s platbami a zachováva ad ministratívne stanovený rozdiel medzi 
vnútroštátnymi a cezhrani čnými platbami. Z h ľadiska hospodárskej sú ťaže vytvára rozdiel 
medzi platbami uskuto čnenými v členských štátoch a platbami medzi členskými štátmi 
nerovnaké podmienky pre poskytovate ľov platobných služieb so sídlom v rôznych členských 
štátoch. Vytváranie prekážok pre vstup, ktoré by mohli by ť príliš vysoké pre niektoré 
kategórie poskytovate ľov platobných služieb, ešte viac obmedzuje hospodársku sú ťaž. 
Záťaž spojená s oznamovaním a s udržiavaním infraštruktúry na ú čely oznamovania má 
významný vplyv na náklady cezhrani čných prevodov. Napríklad pod ľa odhadu Talianskeho 
bankového združenia predstavujú priame nákl ady na oznamovanie štatistiky platobnej 
bilancie približne 3,40 EUR na každý jeden cezhrani čný prevod. Vo výpo čtoch španielskeho 
odvetvia bankovníctva sa uvádzajú podobné hodnoty (približne 3 EUR na jeden cezhrani čný 
prevod). 
Okrem toho, užito čnosť a presnos ť oznamovania založeného na zú čtovaní sa môže postupne 
znižovať. V prípade, že sa projekt SEPA implemen tuje v plnom rozsahu, údaje o platbách už 
nebudú odzrkad ľovať s nimi spojené ekonomické operáci e, pretože hospodárske subjekty 
budú môc ť uskutočňovať svoje platby prostredníctvom jedného ú čtu, ktorý nemusí by ť v 
členskom štáte, v ktorom sa nachádza ich fyzické sídlo. To zasa môže ma
ť vplyv na 
spoľahlivosť údajov platobnej bilancie, ktoré sa poskytujú prostrední ctvom oznamovania 
založeného na zú čtovaní a používajú na rôzne ú čely na úrovni EÚ, napríklad pri príprave 
obchodných rokovaní alebo za čatí postupov pri nadmernom deficite. 
2.3. Chýbajúci výslovný odkaz na príslušné vnútroštátne orgány poverené 
uplatňovaním nariadenia a orgány mimosúdnej nápravy v prípade sporov, 
ktoré sa týkajú uplat ňovania nariadenia  
Orgány mimosúdnej nápravy v prípade s ťažností spotrebite ľov existujú vo všetkých 
členských štátoch. Napriek tomu, v niektorých členských štátoch sa odmietajú zaobera ť 
sťažnosťami, ktoré súvisia s nariadením č. 2560 a ako dôvod uvádzajú, že v rámci ich 
vnútroštátneho právneho systému k tomu neboli splnomocnené. V dôsledku toho sa v 
niektorých krajinách s ťažovateľ ešte vždy musí obráti ť na súd, aby sa domáhal nápravy. 
Spotrebite ľovi, ktorý má bydlisko v inom členskom štáte, to spôsobuje ťažkosti a je to 
diskutabilné aj z h ľadiska nákladov/prínosov.  
Pokiaľ ide o príslušné orgány, vä čšina členských štátov Komisii neformálne oznámila 
totožnosť príslušného povereného orgánu. Napriek tomu, niektoré členské štáty v ur čitých 
situáciách, v ktorých sa  zistil všeobecný problém s nesprávnym uplat ňovaním nariadenia, 
odmietli daný problém rieši ť a tvrdili, že zo zákona im taká povinnos ť nevyplýva.  
3. CIELE  
Všeobecným cie ľom preskúmania nariadenia je realizova ť vnútorný trh s platobnými 
službami v eurách podliehajúci ú činnej hospodárskej sú ťaži, na ktorom nie sú rozdiely medzi 
cezhraničnými a vnútroštátnymi platbami a zabezpe čiť tak podstatné úspory a prínosy pre 
SK 5   SK širšie európske hospodárstvo. Na ú čely dosiahnutia toht o všeobecného cie ľa sa stanovili tri 
operačné ciele : 1) odstráni ť administratívne prekážky, ktoré brzdia ú činné fungovanie 
vnútorného platobného trhu, 2) rozšíri ť záruku rovnakých cien vnútroštátnych a 
cezhraničných platieb s cie ľom zahrnú ť priame inkasá a 3) zabezpe čiť súlad európskych 
právnych predpisov v oblasti  platieb a ich uplatnite ľnosť v členských štátoch. Zo 
strednodobého h ľadiska by to viedlo k do siahnutiu konkrétnych cie ľov, ktoré sa snažia 
podporiť a uľahčiť používanie cezhrani čných elektronických plat obných služieb zo strany 
spotrebite ľov a podnikov, zabezpe čiť rovnaké podmienky z h ľadiska hospodárskej sú ťaže, 
zvýšiť právnu istotu, pokia ľ ide o bezhotovostné pl atby v eurách a zníži ť náklady na platby 
pre európskych spotrebite ľov, podniky a poskytovate ľov platobných služieb. 
4. VPLYVY  
4.1. Vplyvy týkajúce sa rozšírenia rozsahu pôsobnosti na priame inkasá 
Možnosti z h ľadiska rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia, aby zah ŕňalo prieme inkasá, sú 
tieto: 1) nerozšíri ť rozsah pôsobnosti nariadenia na priame inkasá, 2) podpori ť samoreguláciu 
odvetvia a/alebo odporú čať regulačné opatrenie zo strany členských štátov a 3)  rozšíriť rozsah 
pôsobnosti nariadenia prostredníctvo m právnych predpisov tak, aby sa vz ťahovalo na priame 
inkasá.  
V možnosti 1 majú poskytovate lia platobných služieb možnos ť stanovova ť odlišné ceny 
vnútroštátnych a cezhrani čných platieb súvisiacich s priamymi inkasami. Mnohí to 
pravdepodobne tak robia. V dôsledku toho by priame inkasá s najvä čšou pravdepodobnos ťou 
nedosiahli svoj úplný cezhrani čný potenciál (používali by sa in é regulované platobné nástroje) 
a sociálne prínosy vnútorného trhu s platbami  (nízke ceny platieb) by boli obmedzené. 
V možnosti 2 sa odvetvie platieb nabáda k to mu, aby prostredníctvom samoregulácie prijalo 
rovnaké ceny v prípade vnútroštátnych a cezhrani čných operácií súvisiacich s priamymi 
inkasami. Komisia by ako alternatívu alebo sú časne vydala odporú čanie určené členským 
štátom, v ktorom by ich vyzvala k vyrovna niu poplatkov. Vyrovnanie poplatkov by sa s 
najväčšou pravdepodobnos ťou rozšírilo len na niektoré členské štáty a/alebo banky s tým 
výsledkom, že roztrieštenos ť platobného trhu EÚ by pretrvávala aj na ďalej. Sociálne prínosy 
vnútorného trhu by ešte vždy boli menšie ako by mohli by ť. 
Podľa možnosti 3 sú ceny ú čtované za vnútroštátne pr iame inkasá a cezhrani čné priame 
inkasá rovnaké v rámci každého členského štátu. Spotrebitelia by boli chránení pred možnými 
diskrimina čnými cenami cezhrani čných priamych inkás. Európskym podnikom by to prinieslo 
ešte väčšie výhody, pretože podniky pôsobia aj a ko príjemcovia platieb. V dôsledku 
vyrovnania cien by náklady na platobné operácie pre podniky boli rovnaké, bez oh ľadu na to, 
kde sa platite ľ nachádza.  
4.2. Vplyvy týkajúce sa oznamovania na ú čely štatistiky platobnej bilancie  
Možnosti týkajúce sa oznamovania na ú čely štatistiky platobnej bilancie sú tieto 1) zachova ť 
súčasný prah výnimky vo výške  12 500 EUR, 2) vytvori ť dobrovoľnú doplnkovú volite ľnú 
službu (DVS) Spolo čenstva v rámci SEPA, ktor á by umožnila, aby zhromaž ďovanie 
štatistických údajov zo zú čtovania pokra čovalo, 3) nabáda ť členské štáty k dobrovo ľným 
úpravám a 4) rieši ť problémy oznamovania na ú čely štatistiky platobnej bilancie 
prostredníctvom právnych predpisov v rámci troch čiastkových možností: 4a) zvýši ť prah 
výnimky na 50 000 EUR, 4b) zruši ť povinnosti oznamovania na ú čely štatistiky platobnej 
SK 6   SK bilancie uložené poskytovate ľom platobných služieb a 4c) zvýši ť prah výnimky na 50 000 
EUR a v druhej etape, do januára 2012, zruši ť oznamovanie na ú čely štatistiky platobnej 
bilancie založené na zú čtovaní. 
Podľa možnosti 1 pretrvávajú nerovnaké podmienky hospodárskej sú ťaže medzi 
poskytovate ľmi platobných služieb a oznamovanie cezhrani čných platieb brzdí ú činnosť 
vnútorného trhu s platbami. S potrebitelia a podniky v 13 členských štátoch, v ktorých sa 
zachová oznamovanie, aj na ďalej čelia vyšším poplatkom (bu ď priamo, prostredníctvom cien 
platobných služieb alebo nepria mo, prostredníctvom vyšších poplatkov za služby spojené s 
vedením ú čtu a/alebo s nimi súvisiacich poplatkov). 
Možnosť 2 by umožnila pokra čovať v oznamovaní štatistických údajov na základe platieb v 
prostredí SEPA a umožnila by aj automatizované  spracovanie platieb. Znížila by náklady na 
oznamovanie založené na zú čtovaní a zvýšila by prah výnimky na 50 000 EUR pre tie členské 
štáty, ktoré sa na nej dobrovo ľne zúčastnia. Pevné náklady na udržiavanie infraštruktúry 
spojenej s oznamovaním by však eš te vždy predstavovali významnú finan čnú záťaž pre banky 
a zachoval by sa aj odlišný prístup k vnútroštátnym a cezhrani čným platbám. Údaje o 
platbách prichádzajúcich z nezú častnených členských štátov (vä čšina členských štátov by sa 
nezapojila do DVS, pretože to pre ne nie je  potrebné) by taktiež neboli k dispozícii.  
Podľa možnosti 3 by sa negatívny vývoj  opísaný v možnosti 1 o nie čo zmiernil, i ke ď miera, 
do akej by bol odstránený, by závisela od reakcie členských štátov.  
V prípade, že sa prah výnim ky zvýši na 50 000 EUR (možnos ť 4a), dosiahla by sa vä čšia 
homogénnos ť medzi členskými štátmi EÚ, pretože deformácie hospodárskej sú ťaže – 
prinajmenšom v prípade retailový ch platieb – by sa obmedzili . Zachovanie oznamovania by 
však ešte vždy predstavovalo významnú prekážku cezhrani čných platieb. 
V možnosti 4b by sa na maximálnu možnú mieru znížili náklady spojené s platbami, medzi 
vnútroštátnymi a cezhrani čnými platbami by sa nerobil ži adny administratívny rozdiel a z 
hľadiska hospodárskej sú ťaže by sa dosiahli rovnaké podmienky pre poskytovate ľov 
platobných služieb. U ľahčilo by sa používanie cezhrani čných platobných služieb, obzvláš ť 
pre podniky.  
Možnosť 4c by predstavovala rovnaké výhody ako možnos ť 4b, jediný rozdiel by spo číval v 
tom, že požiadavky na platobnú bilanciu by sa po po čiatočnej etape, po čas ktorej by sa zvýšil 
prah oznamovania, postupne rušili. Zostavovate ľom štatistík platobnej bilancie by to 
umožnilo, aby postupne prispôsobovali metódy zb eru potrebným zmenám a znížili tak vplyv 
na kvalitu štatisti ky platobnej bilancie. 
4.3. Vplyvy týkajúce sa príslušných orgánov a mimosúdnej nápravy 
Možnosti, ktoré sa týkajú pr íslušných orgánov a orgánov mimosúdnej nápravy, sú tieto 
1) neustanovi ť príslušné orgány a orgány mimosúdnej nápravy a 2) ustanovi ť príslušné 
orgány a orgány mimosúdnej nápravy, aby sa za oberali otázkami spojenými s nariadením. 
Podľa možnosti 1 by nedostupnos ť jednozna čného spôsobu na zabezpe čenie rýchlej a 
nákladovo efektívnej nápravy bola škodlivá pre spotrebite ľa a pre účinnosť vnútorného trhu s 
platbami. Vznikol by právny nesúlad medzi smer nicou PSD a nariadením a spôsobilo by to 
zmätok v prípadoch platieb, ktoré spadajú pod obidva právne predpisy o platbách. Pokia ľ ide 
o príslušné orgány, absencia jednozna čne ustanoveného administra tívneho orgánu, ktorý by 
dohliadal na uplat ňovanie nariadenia, by spôsobila , že pre Komisiu by bolo ove ľa časovo 
SK 7   SK náročnejšie a ťažšie, aby riešila akýko ľvek nesprávny výklad alebo zlyhanie trhu týkajúce sa 
uplatňovania nariadenia. 
V prípade možnosti 2 by sa od členských štátov vyžadovalo, ab y uviedli, ktoré príslušné 
orgány by zodpovedali za správne uplat ňovanie nariadenia na vnútroštátnej úrovni. 
Spotrebitelia a podniky by mali možnos ť obmedziť právne náklady spojené so zásahom súdu 
a urýchli ť riešenie platobných sporov prostr edníctvom rozhodcovského konania a 
sprostredkovania.  
5. ZÁVERY  
Z hľadiska politiky Spolo čenstva sa uprednost ňujú tieto možnosti: 1) rozšírenie rozsahu 
pôsobnosti nariadenia č. 2560, aby zah ŕňalo priame inkasá; 2) postupné rušenie povinností 
oznamovania založeného na platbách do januá ra 2012 a 3) ustanovenie príslušných orgánov a 
orgánov mimosúdnej nápravy. 
Navrhované zmenené a doplnené na riadenie sa uvedie do súla du so znením a vymedzeniami 
pojmov použitými v smernici PSD, s cie ľom zabezpe čiť právny súlad a jasnos ť medzi 
obidvoma právnymi predpismi o platbách.