OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU

Väčšia bezpečnosť výrobkov a lepší dohľad nad trhom na jednotnom trhu s výrobkami

(Text s významom pre EHP)

1. Bezpečnosť výrobkov a dohľad nad trhom sú ústredným prvkom jednotného trhu

Európa sa stále snaží prekonať najhoršiu hospodársku recesiu a obnoviť rast a tvorbu pracovných miest. Stratégia Európa 2020 bola vytvorená s cieľom pomôcť Európe dostať sa z recesie prostredníctvom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vedúceho k vyššej miere zamestnanosti. Jednotný trh musí pri dosahovaní tohto cieľa zohrať veľkú úlohu.

Voľný pohyb tovaru je najrozvinutejšou zo štyroch „slobôd“, ktoré tvoria jednotný trh. Okolo 75 % obchodu v rámci EÚ predstavuje obchod s tovarom. Na dnešnom jednotnom trhu s výrobkami je veľmi ľahké kupovať alebo predávať výrobky v 27 členských štátoch, ktoré majú spolu viac ako 503 miliónov obyvateľov. Spotrebitelia majú široký výber a môžu vyhľadávať najlepšie ponuky. Voľný pohyb tovaru je životne dôležitý aj pre úspech tisícok podnikov v EÚ.

V Únii máme voľný pohyb tovaru, pretože v prípade väčšiny výrobkov sa nám podarilo dohodnúť sa na miere, do ktorej by sme na úrovni Únie mali ochraňovať rôzne verejné záujmy, na ktoré by sa inak mohli odvolať členské štáty s cieľom odôvodniť prekážky pri vstupe tovaru na ich územie (alebo pri výstupe z neho). Takzvanými „harmonizačnými právnymi predpismi“ sa stanovujú hlavné požiadavky, ktoré musia výrobky spĺňať, aby sa na ne mohli vzťahovať výhody voľného pohybu. Právnymi predpismi o všeobecnej bezpečnosti výrobkov sa vyžaduje, aby boli spotrebné výrobky bezpečné, keď sa sprístupnia na trhu Únie. V prípade, že chýbajú harmonizačné právne predpisy, uplatňujú sa v súlade s judikatúrou Súdneho dvora ustanovenia zmluvy, a to najmä tie, ktoré sa týkajú zásady vzájomného uznávania.

Najdôležitejším (ale nie jediným) už zmieneným verejným záujmom je ochrana zdravia a bezpečnosti osôb, čo v kontexte voľného pohybu tovaru znamená spotrebiteľa. Pohyb bezpečných výrobkov je voľný. Základom jednotného trhu s tovarom sú teda predpisy o bezpečnosti výrobkov a dohľad nad trhom, ktorý ich podporuje. Ak chceme plne využiť hospodársku výhodu plynúcu z jednotného trhu s tovarom, potrebujeme súbor prísnych noriem a pravidiel týkajúcich sa bezpečnosti predávaných výrobkov a účinný, riadne koordinovaný systém dohľadu nad celým trhom Únie, ktorý ho bude podporovať. Bezpečnejšie a vyhovujúcejšie výrobky prispejú aj k bezpečnejším a lepším službám v celej Únii a podporia ich cezhraničné poskytovanie, čím prispejú k dosiahnutiu integrovanejšieho jednotného trhu so službami.

V súvislosti s hospodárskou krízou poklesli výdavky spotrebiteľov, čo bolo vo veľkej miere spôsobené poklesom príjmov a neistotou vo vzťahu k budúcnosti. Preto je potrebné naďalej zabezpečovať, aby sa spotrebitelia mohli spoľahnúť na to, že výrobky sú bezpečné a vyhovujúce na daný účel. Je pravdepodobnejšie, že čestné a spoľahlivé podniky budú vznikať a úspešne sa rozvíjať, ak budú vedieť, že svoju činnosť vykonávajú za rovnakých podmienok, v ktorých sú konkurenti, ktorí porušujú podmienky, trestaní.

Jednotný trh s tovarom je bezpochyby úspechom. Aby však bolo možné jeho úspech udržať aj naďalej a aby mohol viesť k trvalému rastu a tvorbe nových, dlhotrvajúcich pracovných miest, musí každé koliesko v mašinérii jednotného trhu s tovarom riadne fungovať. Jednotný trh s tovarom má stále nevyužitý potenciál a ten sa musí naplno využiť. Existuje priestor na zníženie nákladov, ktoré hospodárskym subjektom vznikajú v súvislosti s dodržiavaním príslušných právnych predpisov, zníženie administratívneho zaťaženia vnútroštátnych orgánov a odstránenie nekalej súťaže zo strany bezohľadných obchodníkov. Výrobky na trhu môžu byť ešte bezpečnejšie, čím možno zväčšiť dôveru spotrebiteľov a podporiť predaj.

Hoci nové pravidlá pre harmonizované výrobky vstúpili do platnosti 1. januára 2010, je jednoznačne potrebné zefektívniť, zjednodušiť a zlepšiť pravidlá a postupy dohľadu nad trhom, aby ich vnútroštátne orgány a hospodárske subjekty mohli ľahšie uplatňovať a dodržiavať. Na tento účel je potrebné zlepšiť uplatňovanie systému v praxi s cieľom využívať synergie a zaistiť nákladovú efektívnosť tam, kde je to možné. Vnútroštátne orgány musia lepšie spolupracovať ako na svojom vlastnom území, tak aj so svojimi partnermi v iných členských štátoch. Činnosť dohľadu nad trhom musí byť v celej Únii cielenejšia a lepšie koordinovaná. To znamená väčšie zdieľanie zdrojov, lepšie IT nástroje, prísnejšie a cielenejšie kontroly na vonkajších hraniciach Únie a tvrdšie sankcie za porušovanie právnych predpisov.

Smernica 2001/95/ES o všeobecnej bezpečnosti výrobkov obsahuje hlavné ustanovenia o bezpečnosti, ktoré sa musia v prípade mnohých spotrebných výrobkov rešpektovať: vyžaduje sa ňou, aby boli spotrebné výrobky bezpečné, predpokladá sa stanovovanie noriem, ukladajú sa povinnosti členských štátov a vnútroštátnych orgánov dohľadu nad trhom a stanovujú sa postupy výmeny informácií a rýchleho zásahu týkajúce sa nebezpečných výrobkov. Smernicu je potrebné zrevidovať tak, aby sa aktualizovali v nej obsiahnuté predpisy o bezpečnosti výrobkov a zosúladili sa, pokiaľ je to možné, s pravidlami, ktoré sú už zavedené pre harmonizované výrobky. Predovšetkým sa musia posilniť povinnosti hospodárskych subjektov (hlavne požiadavky na identifikáciu výrobkov a ich vysledovateľnosť), aby orgány dohľadu nad trhom mali k dispozícii nástroje, ktoré potrebujú na účinné vykonávanie svojich činností.

Komisia dnes prijala balík opatrení pre bezpečnosť výrobkov a dohľad nad trhom, ktorým sa zjednodušia a väčšmi zjednotia predpisy o bezpečnosti vzťahujúce sa na nepotravinové výrobky, zefektívnia sa postupy dohľadu nad trhom a zlepší sa koordinácia a monitorovanie vykonávania činností dohľadu nad trhom v EÚ.

Balík pozostáva z :

· návrhu nového nariadenia o bezpečnosti spotrebných výrobkov,

· návrhu jedného nariadenia o dohľade nad trhom s výrobkami,

· oznámenia o bezpečnejších a vyhovujúcich výrobkoch pre Európu, v ktorom sa stanovuje viacročný plán dohľadu nad trhom,

· správy o vykonávaní nariadenia (ES) č. 765/2008 vrátane finančného hodnotenia.

2. Nariadenie o bezpečnosti spotrebných výrobkov

Viac ako dve desaťročia tvorili právne predpisy EÚ o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (smernica 92/59/EHS a neskôr smernica 2001/95/ES) rámec pre bezpečnosť výrobkov a dohľad nad trhom. Ten zahŕňa systém na rýchlu výmenu informácií (RAPEX) o nebezpečných výrobkoch a postupy na stanovovanie noriem pre výrobky, na ktoré sa inak harmonizačné právne predpisy Únie nevzťahujú.

V reakcii na výzvy od takmer všetkých skupín zúčastnených strán a Európskeho parlamentu, aby sa pravidlá Únie týkajúce sa dohľadu nad trhom zjednodušili a stali prístupnejšími, sa ustanovenia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov týkajúce sa dohľadu nad trhom vrátane RAPEXu vyňali a začlenili do nového nariadenia o dohľade nad trhom, ktoré je súčasťou tohto balíka.

Pokiaľ ide o zostávajúce ustanovenia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, opakujúce sa varovania v oblasti bezpečnosti výrobkov jasne signalizujú, že sú potrebné účinnejšie, aktualizované pravidlá bezpečnosti výrobkov. Požiadavka, že spotrebné výrobky sprístupnené v EÚ musia byť bezpečné, zostáva kľúčovým ustanovením aj v novom nariadení o bezpečnosti spotrebných výrobkov. Objasňuje sa však jeho vzájomné pôsobenie so špecifickými odvetvovými právnymi predpismi uplatniteľnými na spotrebné výrobky, aby sa predišlo zbytočnému prekrývaniu a zvýšila sa právna istota pre hospodárske subjekty.

S cieľom reagovať na výzvy globalizovaného trhu sa kladie dôraz na väčšiu identifikáciu výrobkov a ich vysledovateľnosť. Povinnosti hospodárskych subjektov (výrobcov, dovozcov a distribútorov) sú zosúladené s „Novým legislatívnym rámcom pre uvádzanie výrobkov na trh“ prijatým v roku 2008, aby sa zaistila konzistentnosť s právnymi predpismi špecifickými pre dané odvetvie. V neposlednom rade sa navrhovaným nariadením podporuje väčšie využívanie európskych noriem. Postupy na identifikovanie alebo aktualizovanie existujúcich noriem alebo na vypracovanie nových noriem, na základe ktorých sa stanoví predpoklad, že výrobok je „bezpečný“, sú podstatne zjednodušené a zosúladené s nedávno prijatým nariadením o európskej normalizácii (EÚ) č. 1025/2012.

Novým nariadením o bezpečnosti spotrebných výrobkov sa dopĺňajú nariadenia EÚ o bezpečnosti výrobkov 21. storočia. Zväčší sa ním dôvera spotrebiteľov v jednotný trh s výrobkami a zaistia sa rovnaké podmienky pre podniky.

3. Nariadenie o dohľade nad trhom

Napriek platným právnym predpisom si nebezpečné výrobky a výrobky, ktoré nevyhovujú požiadavkám právnych predpisov, ešte vždy nájdu cestu na trh. Škodlivé výrobky stále poškodzujú ľudské zdravie a znečisťujú životné prostredie. Nepoctiví obchodníci naďalej porušujú pravidlá a tým bránia tomu, aby mali všetky hospodárske subjekty rovnaké podmienky. To narúša vnútorný trh a znechucuje podniky, ktoré investujú veľa prostriedkov do zaistenia bezpečnosti koncepcie a výroby svojich výrobkov. Často je to výsledkom skutočnosti, že sa zavedené pravidlá nedodržiavajú. Nato, aby sa zabránilo poškodzovaniu spotrebiteľov, ochránilo sa životné prostredie a aby sa čestným obchodníkom umožnilo konkurovať za rovnakých podmienok je potrebné zintenzívniť presadzovanie.

Naším hlavným nástrojom je dohľad nad trhom. Intenzívnejšie a odhodlanejšie úsilie o dohľad nad trhom v celej Únii pomôže udržať nebezpečné alebo inak škodlivé výrobky mimo trhu, odradí nepoctivých obchodníkov a podnieti podniky k tomu, aby dodržiavali pravidlá.

3.1. Jednoduchší, jasnejší a lepší

Dohľad nad trhom vykonávajú orgány členských štátov prostredníctvom kontroly a testovania výrobkov, ktoré sú na trhu, aj tých, ktoré sa dostávajú k vonkajším hraniciam Únie. Vnútorné hranice pre výrobky neexistujú – je životne dôležité, aby neexistovali ani pre vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom. Kľúčom k dosiahnutiu účinnejšieho dohľadu nad trhom je zlepšenie cezhraničných opatrení a spolupráce.

V dôsledku rozličných právnych predpisov prijatých v minulých rokoch sú pravidlá Únie týkajúce sa dohľadu nad trhom roztrieštené a zmätočné, vedú k tomu, že vznikajú medzery, duplicita a ťažkosti pre hospodárske subjekty. Najmä na spotrebný tovar sa vzťahujú rôzne pravidlá dohľadu nad trhom, a to v právnych predpisoch o ochrane spotrebiteľa aj v harmonizačných právnych predpisoch týkajúcich sa výrobkov. To vážne sťažuje úsilie úradníkov, ktorí v tejto oblasti vykonávajú dohľad nad trhom.

Konkrétne sú pravidlá dohľadu nad trhom rozdelené do troch samostatných „úrovní“ – nariadenia (ES) č. 765/2008, smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a rôznych častí harmonizačných právnych predpisov týkajúcich sa výrobkov (ktoré sa postupne zosúlaďujú s referenčnými ustanoveniami stanovenými v rozhodnutí č. 768/2008). Vzťah medzi týmito troma úrovňami je často nejasný, obzvlášť keď sa na mnohé spotrebné výrobky vzťahujú všetky tri.

V správe poslankyne Schaldemoseovej Európskemu parlamentu o revízii smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom sa tento „trojúrovňový“ prístup veľmi kritizoval a tvrdilo sa v nej, že tento prístup vedie k neistote, nesúladu a zmätku na vnútornom trhu. V správe sa navrhlo, aby Komisia stanovila spoločný európsky rámec pre dohľad nad trhom vzťahujúci sa na všetky výrobky na vnútornom trhu alebo výrobky, ktoré na trh EÚ vstupujú. Komisia bola v správe vyzvaná, aby vytvorila systém dohľadu nad jednotným trhom pre všetky výrobky, a to na základe jedného legislatívneho aktu.

Tento návrh jedného nového nariadenia o dohľade nad trhom je reakciou na danú výzvu a rieši uvedené nedostatky, čím sa vytvára priestor pre previazanejší systém dohľadu nad trhom v Európskej únii založený na väčšej spolupráci. Navrhuje sa v ňom viacero jednoduchých ale veľmi účinných opatrení:

· Zhromažďujú sa v ňom pravidlá dohľadu nad trhom, ktoré sú v súčasnosti rozštiepené v troch úrovniach právnych predpisov. Ich sústredením do jedného legislatívneho nástroja sa nielenže zjednodušuje rámec dohľadu nad trhom Únie, ale rieši sa ním aj nesúlad a eliminuje sa duplicita opatrení.

· Pokiaľ je to možné, v navrhovanom nariadení sa nerozlišuje medzi spotrebnými a nespotrebnými výrobkami ani medzi harmonizovanými a neharmonizovanými výrobkami. Na všetky výrobky sa vzťahujú rovnaké pravidlá, okrem prípadov, keď to vzhľadom na osobitné vlastnosti kategórie výrobkov nie je možné. Príležitostne bude stále potrebné rozlišovať, ale hospodárskym subjektom aj orgánom dohľadu nad trhom bude jasné, ako majú postupovať.

· Zosúladia sa postupy pre oznamovanie informácií o výrobkoch, ktoré predstavujú riziko, a prijatých opravných opatreniach zo strany členských štátov. Doteraz členské štáty často nevedeli, podľa akého právneho predpisu sa majú požadované informácie oznamovať. Rovnaký systém oznámení sa do veľkej miery použije pre všetky výrobky. Len konečná fáza postupu dohľadu nad trhom (v ktorej v prípade nezhody medzi členskými štátmi môže Komisia rozhodnúť, či sú opatrenia prijaté pôvodným oznamujúcim štátom oprávnené) bude obmedzená na harmonizované výrobky.

3.2. Ostatné, osobitné zlepšenia

Návrhom by sa posilnili kontroly na vonkajších hraniciach, a to tak, že by sa jasne stanovilo, že prepustenie akéhokoľvek výrobku, ktorý spadá do rozsahu pôsobnosti nariadenia, do voľného obehu v Únii by sa malo pozastaviť, ak orgány zodpovedné za kontroly na vonkajších hraniciach majú príčinu nazdávať sa, že výrobok predstavuje riziko. Orgány dohľadu nad trhom by potom skontrolovali, či výrobok naozaj predstavuje riziko, a následne by v závislosti od výsledku kontroly dali pokyn hraničným orgánom, aby daný výrobok prepustili alebo odmietli jeho prepustenie do voľného obehu. Vyňaté by boli len výrobky dostávajúce sa do Únie vo fyzickej držbe fyzických osôb a určené na ich osobné použitie. Nákupy výrobkov z tretích krajín uskutočnené cez internet sa teda môžu kontrolovať.

Nariadením sa podporuje výmena informácií týkajúcich sa činností dohľadu nad trhom a ich uchovávanie v ľahko dostupnej databáze. Osobitným zamýšľaným dôsledkom je, že orgány dohľadu nad trhom by nemali opakovať skúšky a hodnotenia, ktoré už vykonali vo vzťahu ku konkrétnemu výrobku orgány iného členského štátu. Prehľadávanie databázy záznamov takýchto skúšok a hodnotení by sa malo stať bežnou praxou. Vzhľadom na vysoké náklady na skúšky výrobkov to povedie k vysokým úsporám pre príslušné orgány členských štátov a uľahčí lepší dohľad na malých trhoch v rámci Únie.

Orgány dohľadu nad trhom by boli oprávnené účtovať hospodárskym subjektom poplatky, ak vyžadujú prijatie nápravného opatrenia v súvislosti s nejakým výrobkom, alebo ak musia monitorovať nápravné opatrenie navrhnuté subjektom.

Systém RAPEX, ktorý sa používa na spracovanie oznámení členských štátov týkajúcich sa výrobkov, ktoré predstavujú riziko, sa zlepšuje. V súlade s tým sa zjednodušujú kritéria oznamovania, na lepšie posúdenie závažnosti a sledovanie sa musia oznamovať podrobnejšie informácie a časové lehoty na posielanie oznámení sú reálnejšie a je ich lepšie možné dodržať.

Skúsenosti s „núdzovými“ opatreniami EÚ na zaistenie bezpečnosti výrobkov ukázali aj to, že platnosť týchto opatrení (až do jedného roka) nie je dostatočná na to, aby sa pripravilo trvalé riešenie na úrovni EÚ, pričom tieto opatrenia sa zvyčajne musia opakovane obnovovať, čo vytvára právnu neistotu a zmätok pre hospodárske subjekty, ktoré sa musia rozhodnúť, či vykonajú dlhodobé investície, aby prispôsobili svoje výrobky novým požiadavkám na bezpečnosť výrobkov. Podľa nového nariadenia by mala byť Komisia flexibilnejšia, pokiaľ ide o typ a obsah obmedzujúcich opatrení týkajúcich sa nebezpečných výrobkov. Na tento účel by mala byť Komisia schopná prijímať opatrenia, ktoré sú buď určené členským štátom alebo priamo uplatniteľné na hospodárske subjekty. Takéto opatrenia by mohli byť časovo obmedzené alebo neobmedzené.

Komisia je odhodlaná poskytovať poradenstvo a užitočné informácie podnikom a iným zúčastneným stranám, pokiaľ ide o výklad a uplatňovanie nových predpisov o bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom. Navrhované Európske fórum dohľadu nad trhom zohrá vedúcu úlohu pri rozvoji najlepších postupov pre harmonizované vykonávanie v celej Únii. Podniky a združenia spotrebiteľov budú mať možnosť vyjadriť svoj názor na danom fóre. Pobočky Európskej siete podnikov (EEN) v každom členskom štáte by mali informácie šíriť ďalej, najmä MSP a poskytovať im rady, či už kolektívne alebo individuálne, o ich právach a povinnostiach podľa nového nariadenia. EEN, podporovaná zástupcami MSP, by mala tak isto získavať spätnú väzbu od MSP a podávať správy o ich osobitných potrebách, záujmoch a obavách, ktoré by sa mali zohľadniť pri vykonávaní nových pravidiel.

4. Viacročný plán dohľadu nad trhom

Výrobky (vrátane výrobkov dovezených z územia mimo Únie a prepustených do voľného obehu) sa cez hranice v rámci Únie pohybujú voľne. Kontroly ich bezpečnosti sa v celej Únii musia vykonávať dostatočne často a dôsledne. To znamená, že je potrebné dosiahnuť, aby orgány dohľadu nad trhom v členských štátoch užšie a účinnejšie spolupracovali.

Vypracovanie viacročného plánu dohľadu nad trhom je jedným z 50 opatrení uvedených v Akte o jednotnom trhu. Členské štáty už musia vypracovať a aktualizovať vnútroštátne programy dohľadu nad trhom. Viacročným plánom sa nesmú duplikovať činnosti, ktoré sú už naplánované alebo prebiehajú na vnútroštátnej úrovni, ale majú sa určiť a sledovať oblasti, v ktorých by koordinácia zo strany Komisie bola pridanou hodnotou a priniesla by skutočné zlepšenia. Stanovuje sa ním ambiciózny zoznam 20 individuálnych opatrení, ktoré sa majú vykonať v nasledujúcich troch rokoch.

(1) Podľa plánu sa budú orgány dohľadu nad trhom v členských štátoch podnecovať k tomu, aby vzájomne komunikovali a podporovali sa; a na tento účel sa im poskytnú príslušné možnosti. Informácie o vnútroštátnych pravidlách a obchodných postupoch sa získajú prostredníctvom štúdií, prieskumov a konzultácií. Zavedú vhodné IT nástroje, ktoré umožnia zbierať informácie a uchovávať ich tak, aby sa dali ľahko vyhľadať. Identifikujú sa rozdiely, nezrovnalosti a osobitné potreby a ponúkne sa vhodná odborná príprava, technická pomoc a poradenstvo.

(2) Hlavnými prvkami dohľadu nad trhom sú identifikácia a hodnotenie rizika. Vypracujú sa spoločné postupy, ktoré sa budú dodržiavať v celej Únii. Komisia je odhodlaná podporovať účinné metódy komunikácie, pripraviť usmernenia a navrhnúť spoločný prístup k vykonávaniu fyzických kontrol, kontrol dokladov a laboratórnych kontrol výrobkov.

(3) Centralizovanejšia koordinácia spoločných programov a opatrení povedie k ich maximálnemu využitiu, zaistí vysokú kvalitu ich obsahu a tým zlepší ich účinnosť.

(4) Spoločné využívanie zdrojov vždy, keď je to možné, pomáha eliminovať duplicitné vykonávanie úloh a uľahčuje výmenu skúseností a informácií. Veľa informácií o hodnotení rizika, skúšobných metódach, prijatých opravných opatreniach a tak ďalej, zhromaždených od orgánov dohľadu nad trhom v celej Únii, sa zhromažďuje a archivuje v databáze ICSMS, ktorú spravuje Komisia. Orgány dohľadu nad trhom jedného členského štátu budú môcť rýchlo a jednoznačne zistiť, či (a ak áno, ako) sa konkrétny problém vyriešil v inom členskom štáte. K dispozícii budú výsledky laboratórnych skúšok, čím sa odstráni potreba opakovania skúšok, čo povedie k úsporám a zníženiu administratívnej záťaže. Užitočnosť tohto nástroja závisí úplne od rýchleho, správneho a svedomitého zadávania informácií do databázy, pričom orgány všetkých členských štátov sa budú podnecovať k tomu, aby splnili svoju úlohu. Sprístupní sa všetka potrebná odborná príprava a usmernenia, aby sa zaistilo, že sa obrovský potenciál tohto rastúceho zdroja naplno využije.

(5) V záujme podpory tejto celoeurópskej spolupráce je dôležitá neustála výmena názorov medzi Komisiou, spotrebiteľmi, zainteresovanými podnikmi a vnútroštátnymi orgánmi. To sa dosiahne bez toho, aby sa ďalej zvýšil nadmerný počet rozhraní medzi Úniou, občanmi a podnikmi.

(6) Zlepšenie efektívnosti kontrol bezpečnosti na hraniciach si vyžaduje lepšiu spoluprácu medzi colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom, ako aj používanie moderných nástrojov s cieľom lepšie zacieliť kontroly, ktoré sa majú vykonávať v súvislosti s výrobkami vstupujúcimi na trh Únie.

Viacročný plán Únie v oblasti dohľadu nad trhom prinesie skutočné, hmatateľné prínosy z hľadiska vykonávania činností dohľadu nad trhom v praxi, pričom bude reagovať na značné požiadavky moderného, vysoko funkčného vnútorného trhu s tovarom.

5. Správa o vykonávavaní nariadenia (ES) č. 765/2008

Správou, ktorú vypracovala Komisia v súlade s článkom 36 ods. 2 a článkom 40 nariadenia (ES) č. 765/2008, sa dopĺňa Balík o bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom. Prostredníctvom tejto správy Komisia informuje Európsky parlament a Radu o výsledkoch jej hodnotenia vykonávania daného nariadenia a o význame činností posudzovania zhody, akreditácie a dohľadu nad trhom, ktoré sú financované Úniou. Zistenia, ktoré vyplynuli z hodnotenia Komisie, pomohli určiť, ako sa to dá robiť lepšie a preto sa odrážajú v navrhovanom súbore nových pravidiel.

6. Záver

Účelom tohto balíka návrhov je dosiahnuť tri hlavné ciele: viac bezpečnosti pre zákazníkov, menej záťaže pre podniky, viac spolupráce medzi príslušnými orgánmi. Napokon sa prostredníctvom lepších pravidiel, ktoré sú vhodné na daný účel, má prostredníctvom tohto balíka vybudovať väčšia dôvera v jednotný trh a tým stimulovať rast.

Keď sa tieto návrhy prijmú a vykonajú, spotrebitelia sa budú môcť spoľahnúť na bezpečnejší trh so spotrebnými výrobkami a budú mať úžitok z transparentných a porovnateľných informácií, v súlade s prioritami stanovenými v Európskom programe pre spotrebiteľov. Vykonávanie balíka prinesie významné výhody aj pre hospodárske subjekty, najmä pre MSP, ktoré sa budú môcť spoľahnúť na jasné pravidlá a dosiahnuť lepšiu konkurencieschopnosť na jednotnom trhu. A napokon, orgány verejnej moci v celej Európe budú mať prínos z racionalizácie rámca dohľadu nad trhom a z väčších synergií, ktoré povedú k účinnejšiemu používaniu verejných zdrojov a výdavkov a k lepšiemu presadzovaniu právnych predpisov.

Spoluzákonodarcovia sa vyzývajú, aby prijali uvedené dva legislatívne návrhy, a tak zaistili, že toto kľúčové opatrenie Aktu o jednotnom trhu II sa tak, ako všetky ostatné kľúčové opatrenia, prijme na úrovni EÚ ako priorita do jari 2014.

Týmto balíkom legislatívnych a nelegislatívnych opatrení sa Komisia snaží umožniť občanom a podnikom, aby mohli plne využívať výhody jednotného trhu s priemyselnými a spotrebnými výrobkami a tak prispeli k väčšiemu rastu a zamestnanosti v Európe.