EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu5. 4. 2022 COM(2022) 157 final 2022/0105(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií

(Text s významom pre EHP) {SEC(2022) 169 final} - {SWD(2022) 111 final} - {SWD(2022) 112 final} - {SWD(2022) 113 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU • Dôvody a ciele návrhu Nariadením (ES) č. 166/2006 (ďalej len „nariadenie“) sa zriadil Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej len „E-PRTR“) ako celoeurópsky register poskytujúci verejnosti prístup ku kľúčovým environmentálnym údajom z priemyselných prevádzkarní nachádzajúcich sa na území EÚ, Islandu, Lichtenštajnska a Nórska. E-PRTR obsahuje údaje, ktoré každoročne oznamuje približne 30 000 priemyselných prevádzkarní a ktoré pokrývajú 65 hospodárskych činností v celej EÚ. Nariadením sa vykonáva kyjevský Protokol o registroch uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej len „protokol“) z roku 2006, ktorý nadobudol platnosť v roku 2009. Ide o jediný právne záväzný medzinárodný nástroj o registroch uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok. Členské štáty každoročne Komisii posielajú správu, ktorá obsahuje údaje predložené prevádzkovateľmi priemyselných prevádzkarní o uvoľňovaní a prenosoch každej prevádzkarne. Komisia následne s podporou Európskej environmentálnej agentúry údaje uverejňuje na verejnom webovom sídle. Účinnosť, efektívnosť, relevantnosť a súdržnosť nariadenia a jeho pridaná hodnota na úrovni EÚ sa posúdili v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), ktorý vytvorila Komisia. Posúdenie sa zameralo na prínosy E-PRTR, ako aj na to, či existuje možnosť zjednodušiť ho a znížiť regulačné náklady a zaťaženie. Komisia na základe tohto posúdenia dospela v druhej správe o vykonávaní nariadenia k týmto záverom. ·E-PRTR sa ukázal ako kľúčová vedomostná základňa o uvoľňovaniach z priemyselných činností v EÚ. Poskytuje jednoducho dostupné a vysokokvalitné údaje. Verejnosti umožňuje prístup k týmto hodnotným informáciám, čím podporuje rozhodovanie o environmentálnych otázkach. ·E-PRTR však možno dodatočne vylepšiť a zefektívniť zosúladením s povinnosťami týkajúcimi sa oznamovania údajov, ktoré sú stanovené v iných právnych predpisoch týkajúcich sa životného prostredia, ako aj tým, že bude oznamovať dodatočné kontextové informácie. V nadväznosti na túto správu o vykonávaní sa vykonalo viacero iniciatív. ·Zriadil sa portál priemyselných emisií (ďalej len „portál“). Obsahuje údaje výročne oznamované podľa nariadenia o E-PRTR spoločne s údajmi, ktoré sa oznamujú v súlade so smernicou 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (ďalej len „smernica o priemyselných emisiách“). Tento portál, ktorý nahradil webové sídlo E-PRTR, spája údaje o priemyselných činnostiach oznamované v zmysle týchto dvoch právnych predpisov EÚ týkajúcich sa životného prostredia.

·Pre dodatočné kontextové informácie sa vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2022/142 stanovujú jednotky a parametre merania, ktoré prevádzkovateľom umožňujú každý rok oznamovať objem výroby každého zariadenia E-PRTR. Oznamovanie objemu výroby sa stane povinné po prvýkrát za oznamovaný rok 2023. Európska zelená dohoda je stratégia rastu Európy, ktorej cieľom je dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálne, čisté a obehové hospodárstvo. Uznáva sa v nej potreba hlboko transformačných politík, a to s cieľom optimalizovať hospodárenie so zdrojmi a minimalizovať znečisťovanie. Komisia sa zaviazala revidovať pravidlá EÚ s cieľom znížiť znečisťovanie z veľkých priemyselných zariadení. Preskúma právne predpisy a posúdi, ako ich plne zosúladiť s ambíciami Zelenej dohody týkajúcimi sa nulového znečistenia a so svojimi politikami v oblasti klímy, energetiky a obehového hospodárstva s prihliadnutím na prínosy pre verejné zdravie aj biodiverzitu. Smernica o priemyselných emisiách a nariadenie sú vzájomne sa doplňujúce právne predpisy zamerané na monitorovanie environmentálneho vplyvu priemyslu: ·v smernici o priemyselných emisiách sa stanovujú pravidlá riadenia a kontroly s cieľom postupne znížiť znečisťovanie z najväčších priemyselných zariadení a zo zariadení živočíšnej výroby v EÚ, pričom sa zachovajú vyrovnané podmienky hospodárskej súťaže, ·zlepšením verejných informácií o výkonnosti zariadení sa nariadením prispieva k monitorovaniu úsilia o znižovanie znečisťovania. Ďalšia analýza sa vykonala na identifikovanie možných zlepšení nariadenia, a to vrátane posúdenia vplyvu. V posúdení vplyvu sa uvádzajú tieto hlavné závery. ·Rozsah odvetví nariadenia by sa mal revidovať, aby bol viac v súlade s činnosťami, na ktoré sa vzťahujú príslušné právne predpisy týkajúce sa životného prostredia. Týka sa to najmä smernice o priemyselných emisiách, ale aj smernice (EÚ) 2015/2193 o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach (ďalej len „smernica o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach“) a smernice Rady 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd (ďalej len „smernica o čistení komunálnych odpadových vôd“). Činnosti by sa mali s cieľom ďalšieho zosúladenia oznamovať skôr na úrovni zariadenia (ako je to v prípade týchto ostatných právnych predpisov) než na úrovni prevádzkarne. ·Nariadenie o E-PRTR by sa malo vzťahovať na všetky príslušné znečisťujúce látky. Znamená to, že niektoré znečisťujúce látky by sa mali doplniť do prílohy II k nariadeniu, a to vrátane: ·prioritných látok podľa rámcovej smernice 2000/60/ES o vode a smernice 2008/105/EÚ o povrchových vodách, ·látok identifikovaných ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy v nariadení (ES) č. 1907/2006 (REACH), ·látok, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy EÚ o kvalite podzemnej vody a ovzdušia vrátane smernice o podzemných vodách, smernice o kvalite okolitého ovzdušia a smernice 2004/107/ES o koncentráciách určitých znečisťujúcich látok v okolitom ovzduší. ·V záujme súladu s politikami EÚ v oblasti obehového hospodárstva a dekarbonizácie a s cieľom umožniť lepšie environmentálne porovnávanie údajov E-PRTR by mali prevádzkovatelia oznamovať objem výroby a doplňujúce údaje, najmä využívanie zdrojov (energie, voda a suroviny). ·Súčasné nedostatky, ktoré vplývajú na vykonávanie nariadenia, by sa mali riešiť aj prostredníctvom: ·aktualizácie analytických metód, ktoré prevádzkovatelia používajú na stanovenie svojich uvoľňovaní a mimolokalitných prenosov,

·požiadavky na prevádzkovateľov, aby výslovne vo svojej správe príslušným orgánom potvrdili, že uvoľňovanie danej znečisťujúcej látky alebo mimolokalitný prenos odpadu alebo odpadovej vody je pod úrovňou uplatniteľnej prahovej hodnoty oznamovania, ·umožnenia členským štátom oznamovať určité údaje v mene prevádzkovateľov živočíšnej výroby, ktorým môžu chýbať zdroje na oznamovanie presných údajov. Potreba revidovať nariadenie sa potvrdila v Európskej zelenej dohode a jeho revízia prebieha súbežne s revíziou smernice o priemyselných emisiách. Zabezpečí sa tým celkový súlad a účinnosť týchto dvoch právnych predpisov. V tejto súvislosti, vzhľadom na charakter a rozsah nevyhnutných zmien nariadenia a potrebu posilniť súlad a právnu zrozumiteľnosť, by sa malo uvedené nariadenie týmto návrhom zrušiť a nahradiť, pričom sa do návrhu prevezmú vecné povinnosti, ktoré nariadenie obsahuje, ak sú ešte nutné. • Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Nariadenie je spojené s mnohými inými právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, keďže sa vzťahuje na širokú škálu agropriemyselných zariadení a príslušných látok vrátane skleníkových plynov. Medzi súvisiace právne predpisy patria právne predpisy týkajúce sa znečisťovania, napr. smernica o priemyselných emisiách, smernica o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach, smernica o čistení komunálnych odpadových vôd a smernica Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov (ďalej len „smernica o skládkach odpadov“). Súvislosť má aj s právom Únie na ochranu zložiek životného prostredia pred uvoľňovaním znečisťujúcich látok (vrátane povrchových vôd, podzemných vôd a okolitého ovzdušia), keďže uvoľňovanie znečisťujúcich látok môže mať vplyv na stav týchto zložiek. Napokon, nariadenie má súvislosť s klimatickými právnymi predpismi vrátane systému EÚ na obchodovanie s emisiami a nariadenia o spoločnom úsilí. Prvý register znečisťujúcich látok, Európsky register emisií znečisťujúcich látok (ďalej len „EPER“), sa zriadil v zmysle prvých právnych predpisov EÚ na kontrolu priemyselného znečisťovania – smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania (ďalej len „smernica o IPKZ“). Cieľom EPER bolo poskytovať informácie o hlavných činnostiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o IPKZ. V súčasnosti však existujú z dôvodu zmien oboch právnych predpisov rozdiely medzi regulačným systémom smernice o priemyselných emisiách a jej inventárom uvoľňovania. V roku 2006 sa EPER na podporu plnenia povinností EÚ vyplývajúcich z protokolu stal Európskym registrom uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR). V roku 2010 došlo k rozšíreniu rozsahu pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách na väčší počet činností v porovnaní s tým, na ktoré sa vzťahuje smernica o IPKZ. V dôsledku toho došlo k zhoršeniu konzistentnosti medzi regulačným systémom smernice o priemyselných emisiách, pokiaľ ide o agropriemyselné činnosti, a nariadením, ktorý je jej hlavným monitorovacím nástrojom. V roku 2015 sa v smernici o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach zaviedli regulačné kontroly menších spaľovacích zariadení, ale bez požiadavky na inventár uvoľňovania. Z toho dôvodu, aby nariadenie podporovalo vykonávanie smernice o priemyselných emisiách, sa navrhuje zmeniť prílohu I k nariadeniu, aby sa rozšíril rozsah jeho pôsobnosti na všetky činnosti smernice o priemyselných emisiách a na niektoré menšie spaľovacie zariadenia. Vytvorením inventára uvoľňovania register E-PRTR zároveň podporí vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a smernice o skládkach odpadov. • Súlad s ostatnými politikami Únie

V Európskej zelenej dohode sa konkrétne zmieňuje revízia nariadenia. Revíziou sa zároveň prispieva k uskutočneniu vízie EÚ týkajúcej sa nulového znečistenia do roku 2050, a to poskytovaním údajov o agropriemyselných uvoľňovaniach do ovzdušia, vody a pôdy. Revíziou nariadenia sa spolu s ďalšími súvisiacimi právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia prispeje k znižovaniu znečisťovania na úrovne, ktoré sa nepovažujú za škodlivé pre zdravie alebo prírodné ekosystémy. Zároveň sa dodržia limity, s ktorými sa planéta dokáže vysporiadať, čím sa z prostredia odstráni toxicita. 2. PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA • Právny základ Hlavný cieľ navrhovaného aktu sa týka ochrany životného prostredia a ľudského zdravia. Preto je právnym základom navrhovaného nariadenia článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. • Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) EÚ aj jednotlivé členské štáty sú signatármi protokolu. Keďže súčasťou protokolu sú možnosti vykonávania niektorých pravidiel (napr. činnosti možno vymedziť s použitím buď kapacitných prahových hodnôt alebo prahových hodnôt počtu zamestnancov), nariadením sa prijíma spoločný prístup a zabezpečuje sa, že sa uplatňuje jednotne v celej EÚ. Nariadením sa zároveň prináša pridaná hodnota, keďže viedlo k vypracovaniu usmerňovacieho dokumentu EÚ s pravidlami a poradenstvom týkajúcimi sa zberu údajov, zabezpečovania ich kvality a prezentácie. Týmto usmernením sa zosúlaďujú údaje a zjednodušuje sa ich porovnávanie medzi členskými štátmi. Dodatočné kontroly zabezpečovania kvality vykonáva Európska environmentálna agentúra. Tie prispievajú k úplnejším a presnejším údajom. V rámci týchto kontrol na úrovni EÚ sa identifikujú problémy, ktoré sa následne odstraňujú na vnútroštátnej úrovni, k čomu by bez európskeho registra nedošlo. Skupiny expertov EÚ, workshopy a analytické správy zároveň podporujú členské štáty a pomáhajú im udržiavať ich vnútroštátne registre.

Pokiaľ ide o verejnosť, nariadenie prináša výraznú pridanú hodnotu EÚ umožnením jednoduchého porovnávania údajov rôznych priemyselných odvetví EÚ a poskytovaním kumulatívnych údajov EÚ o uvoľňovaní. Tieto údaje by bolo omnoho náročnejšie zhromaždiť a skombinovať z 27 samostatných vnútroštátnych registrov. Nariadením sa teda prináša výrazná pridaná hodnota v porovnaní s tým, čo by sa mohlo dosiahnuť samostatnou činnosťou 27 krajín, pričom predmet úpravy nariadenia naďalej opodstatňuje opatrenia na úrovni EÚ. • Proporcionalita Meranie nákladov a výhod E-PRTR je náročné. Zainteresované strany usudzujú, že odhadované náklady na E-PRTR sú pomerne malé v porovnaní s jeho výrazným príspevkom k transparentnosti údajov a zapojeniu verejnosti. Článok 16, neefektívne ustanovenie v nariadení o E-PRTR, ktorým sa od členských štátov požadovalo podať správu o všeobecnom vykonávaní E-PRTR každé tri roky, sa už odstránil. • Výber nástroja Hoci nariadenie (ES) č. 166/2006 predstavuje pre tento návrh východiskový bod, na účely právnej zrozumiteľnosti je vhodné zrušiť ho a nahradiť. Príloha III obsahuje tabuľku zhody. Keďže cieľom návrhu je zrušenie a nahradenie nariadenia EÚ, návrh má formu nariadenia. 3. VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU • Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V hodnotení nariadenia v rámci programu REFIT z roku 2017 sa dospelo k záveru, že spĺňa svoj účel a považuje sa za dôležitý právny predpis EÚ týkajúci sa životného prostredia vzhľadom na to, že zverejňuje informácie o environmentálnom správaní veľkých priemyselných odvetví.

Zainteresované strany oceňujú E-PRTR. Uznávajú, že prístup k nemu je jednoduchý a že obsahuje hodnotný a konzistentný súbor údajov, pričom neexistuje porovnateľná alternatíva, pokiaľ ide o údaje o priemyselnom uvoľňovaní v EÚ. V hodnotení sa neurčil spôsob, akým sa má existujúce nariadenie výrazne zlepšiť alebo zjednodušiť. Identifikovali sa v ňom však aspekty, ktoré by sa mohli zlepšiť v týchto oblastiach: –hoci sa ukázalo, že osvedčené postupy členských štátov sa zbližujú, aktualizácia existujúceho usmernenia EÚ by mohla prispieť k jednotnejšiemu výkladu údajov, –E-PRTR by mohol byť efektívnejší a konzistentnejší, ak by sa ďalej zosúlaďoval s inými úzko súvisiacimi povinnosťami týkajúcimi sa oznamovania environmentálnych údajov, –povinnosť členských štátov podávať každé tri roky správu o vykonávaní nariadenia o E-PRTR sa nepovažovala za veľmi užitočnú, z čoho vyplýva, že existuje priestor na zjednodušenie, –doplnením väčšieho množstva kontextových údajov k existujúcemu E-PRTR by sa mohol stať užitočnejším ako komplexný zdroj environmentálnych informácií. Posúdenie vplyvu nariadenia sa dokončilo v roku 2021, pričom sa pozornosť podrobnejšie sústredila na tieto problémy. –Neefektívne aspekty právnych predpisov – ako riešiť oblasti, v ktorých by mohli byť súčasné pravidlá účinnejšie a efektívnejšie. –Príspevok k efektívnemu využívaniu zdrojov a menej toxickej výrobe – stanoviť možné nové znečisťujúce látky, ktoré sa majú doplniť do nariadenia, najmä s cieľom jeho lepšieho zosúladenia s normami kvality životného prostredia (pre ovzdušie a vodu) a nariadením REACH; zvážiť, ako by nariadenie mohlo prispieť k rozvoju a udržiavaniu obehového hospodárstva, napr. oznamovaním údajov o využívaní energie, vody a surovín. –Príspevok k dekarbonizácii – ako by nariadenie mohlo pomôcť uhlíkovo zefektívniť rôzne priemyselné činnosti. –Rozsah pôsobnosti z hľadiska odvetví – stanoviť, či nariadenie neberie do úvahy dôležité environmentálne činnosti, ako je zosúladené so súvisiacimi právnymi predpismi a ako ich podporuje (najmä so smernicou o priemyselných emisiách, smernicou o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach a smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd). • Konzultácie so zainteresovanými stranami Prvotná spätná väzba sa poskytla k úvodnému posúdeniu vplyvu, ktoré bolo zverejnené na webovom sídle Komisie „Vyjadrite svoj názor“. Konzultácia prebiehala od 28. septembra 2020 do 26. októbra 2020 a v rámci nej prišlo 37 príspevkov.

Ako súčasť posúdenia vplyvu prebiehala od 22. decembra 2020 do 23. marca 2021 počas 13 týždňov otvorená verejná konzultácia o revízii smernice o priemyselných emisiách a o nariadení. Obsahovala 24 otázok, z ktorých štyri sa priamo týkali nariadenia. Verejnosť a organizácie sa vyzvali, aby vyplnili online dotazník na platforme EU Survey. Konzultácia bola zverejnená na webovom sídle „Vyjadrite svoj názor“ a zainteresované strany boli o jej spustení informované aj prostredníctvom elektronickej pošty. Respondenti mohli v rámci konzultácie posielať aj pozičné dokumenty. Po konzultácii nasledovala cielená konzultácia so zainteresovanými stranami. Prieskum bol otvorený počas ôsmich týždňov (od 8. marca do 30. apríla 2021), po čom sa predĺžil o dva týždne (do 14. mája 2021), aby sa mohlo predložiť viac príspevkov. Pozvánky na vyplnenie prieskumu sa odoslali elektronickou poštou viac ako 800 zainteresovaným stranám v rámci smernice o priemyselných emisiách a E-PRTR. V prieskume mali zainteresované strany identifikovať a posúdiť rôzne možnosti. Zahŕňal 61 otázok zoskupených v rámci šiestich identifikovaných problémových oblastí (pozri ďalej v texte). Niektoré otázky boli určené konkrétnym zainteresovaným stranám: orgánom členských štátov (na všetkých úrovniach riadenia), priemyslu (jednotlivým podnikom alebo odborovým združeniam) alebo iným skupinám (environmentálnym mimovládnym organizáciám, technickým expertom, akademickej obci a výskumníkom). Verzie prieskumu vo formátoch Word a PDF sa zaslali elektronickou poštou s cieľom pomôcť so zberom informácií a zabezpečiť úplnú transparentnosť. Tri priemyselné združenia a jedna mimovládna organizácia predložili doplňujúci materiál, ako sú pozičné dokumenty, vysvetľujúce poznámky a prehľady kľúčových posolstiev. Okrem toho sa uskutočnilo 30 rozhovorov so zástupcami medzinárodných orgánov, inštitúcií Únie, vnútroštátnych orgánov, priemyslu alebo odborových zväzov, mimovládnych a iných organizácií. Hlavné vstupy získané v súvislosti so šiestimi identifikovanými problémami sú uvedené ďalej v texte. 1. Činnosti a prahové hodnoty pre činnosti: Väčšina respondentov zo všetkých skupín zainteresovaných strán považovala za dôležité zosúladiť kategorizácie činností v nariadení a smernici o priemyselných emisiách. Väčšina výskumníkov, mimovládnych organizácií a subjektov verejného sektora sa domnievala, že by to podporilo ich prácu, zatiaľ čo väčšina respondentov z priemyslu sa domnievala, že by to neviedlo k žiadnej zmene ich súčasných úloh v rámci E-PRTR. Toto zosúladenie bolo vnímané ako príležitosť zjednodušiť zber údajov a ich oznamovanie, ako aj zosúladiť činnosť environmentálnej kontroly a kvalitu údajov. 2. Znečisťujúce látky a prahové hodnoty oznamovania uvoľňovaní: Respondenti odpovedali na otázky týkajúce sa dôležitosti doplnenia 52 identifikovaných znečisťujúcich látok do prílohy II k nariadeniu. Tento návrh získal všeobecnú podporu, výsledky však odzrkadľujú odborné znalosti respondentov a význam týchto znečisťujúcich látok v príslušných priemyselných odvetviach. Účastníci prieskumu zároveň navrhli viacero ďalších znečisťujúcich látok, ktoré by sa mali doplniť. 3. Informácie na sledovanie pokroku dosiahnutého pri rozvoji obehového hospodárstva a dekarbonizácii priemyslu: Mnohí výskumníci, mimovládne organizácie a subjekty verejného sektora za veľmi dôležité alebo pomerne dôležité považovali oznamovanie dodatočných kontextových informácií o spotrebe energie a energetickom zhodnocovaní/opätovnom používaní energie. Len malý percentuálny podiel zainteresovaných strán priemyslu sa však domnieval, že je to dôležité, pričom ako obavu uvádzali dodatočnú administratívnu záťaž. 4. Metódy oznamovania údajov a tok údajov: Väčšina respondentov zo všetkých zainteresovaných strán sa domnievala, že v niektorých priemyselných odvetviach je dôležité alebo do istej miery dôležité umožniť flexibilitu oznamovania údajov zhora nadol (členskými štátmi). V súvislosti so skracovaním lehôt na oznamovanie údajov mnohé zainteresované strany priemyslu uviedli, že kvalita údajov má väčší význam ako rýchlosť oznamovania. 5. Prístup k informáciám E-PRTR: Výskumníci, mimovládne organizácie a subjekty verejného sektora podporili požiadavku na oznamovanie uvoľňovaní na „úrovni nižšej než úroveň prevádzkarní“. Zástupcovia priemyslu vyjadrili slabšiu podporu, pretože by to podľa nich malo výrazný vplyv na ich pracovné zaťaženie.

6. Uvoľňovanie z difúznych zdrojov a výrobkov: Všetci respondenti sa domnievali, že navrhovanými možnosťami by sa prispelo k zlepšeniu súčasných informácií E-PRTR o uvoľňovaní z difúznych zdrojov, pričom osobitnú podporu získali štandardizované vzory a faktory uvoľňovania. Väčšina zainteresovaných strán priemyslu sa domnievala, že uvoľňovania z výrobkov nie sú dôležité, zatiaľ čo výskumníci, mimovládne organizácie a orgány ich považovali za pomerne dôležité alebo veľmi dôležité. • Posúdenie vplyvu Dňa 20. decembra 2021 vydal výbor pre kontrolu regulácie „kladné stanovisko s výhradami.“ Zverejní sa po prijatí tohto návrhu Komisiou. Medzitým sa pracovný dokument útvarov Komisie zmenil s cieľom zohľadniť zistenia výboru. • Regulačná vhodnosť a zjednodušenie V súlade so záväzkom Komisie týkajúcim sa lepšej právnej regulácie sa tento návrh vypracoval inkluzívne, jeho základom je úplná transparentnosť a neustála účasť zainteresovaných strán, pričom sa zohľadňuje externá spätná väzba a externé preskúmania s cieľom dosiahnuť primeranú vyváženosť. E-PRTR sa uznáva ako najlepší postup v oblasti zjednodušeného a súdržného oznamovania údajov. Hoci sa tým obmedzuje potenciál ďalšieho zjednodušovania, návrhy sa vypracovali tak, aby sa minimalizovala dodatočná záťaž. Oznamovaním údajov na úrovni zariadenia namiesto na úrovni prevádzkarne sa zabezpečí úplný súlad s podávaním správ podľa smernice 2010/75, čím sa zníži akákoľvek administratívna záťaž súvisiaca s podávaním správ na rôznych technických úrovniach v rámci priemyselných lokalít. Zjednodušeným oznamovaním údajov zhora nadol v prípade živočíšnej výroby a akvakultúry sa zmierni administratívna záťaž na chovy hospodárskych zvierať a podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry o 11,8 milióna EUR ročne a v prípade verejnej správy: o 0,67 milióna EUR. Keďže je nevyhnutná výrazná zmena súčasného nariadenia (ES) č. 166/2006 o E-PRTR, nariadenie sa zruší a nahradí sa novým nariadením, aby sa zabezpečila právna istota, zrozumiteľnosť a transparentnosť. • Základné práva Návrh rešpektuje základné ľudské práva, najmä tie, ktoré sa uvádzajú v Charte základných práv Európskej únie. Zároveň prispieva k právu na vysokú úroveň ochrany životného prostredia v súlade so zásadou udržateľného rozvoja uvedenou v článku 37 charty. 4. VPLYV NA ROZPOČET

Návrh bude mať vplyv na rozpočet, pokiaľ ide o ľudské a administratívne zdroje Komisie a Európskej environmentálnej agentúry. Podrobnosti sa uvádzajú vo finančnom výkaze v prílohe. Komisia bude mať viac práce pri vykonávaní širšieho rozsahu pôsobnosti nariadenia (t. j. širšie sektorové pokrytie) a zintenzívnených opatrení (napr. ďalšie faktory, ako sú využitie zdrojov a oznamovanie údajov na úrovni zariadenia). Túto prácu vykoná v súlade s existujúcim pridelením zdrojov. Európska environmentálna agentúra podporí Komisiu riadením portálu priemyselných emisií (ďalej len „portál“) a vykonávaním praktických opatrení s cieľom zvládnuť širší rozsah pôsobnosti a zintenzívnené opatrenia. To si vyžaduje celkovo dva dodatočné ekvivalenty plného pracovného času. 5. ĎALŠIE PRVKY • Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Celkové uvoľňovanie znečisťujúcich látok za každý sektor, ktoré je založené na údajoch oznamovaných prevádzkovateľmi v rámci E‑PRTR, naďalej predstavuje kľúčové ukazovatele na sledovanie pokroku pri dosahovaní cieľov tejto iniciatívy. Vylepšeným E-PRTR sa zlepší monitorovanie environmentálneho správania rôznych priemyselných odvetví. ·Podrobnejším oznamovaním údajov o znečisťujúcich látkach na úrovni zariadenia sa umožní analýza hlavných postupov v odvetviach, v ktorých sa environmentálne správanie zlepšuje alebo zaostáva. ·Zahrnutím oznamovania údajov o využívaní zdrojov sa umožní vymedzenie nových ukazovateľov o používaní surovín, vody a energií. Umožní sa tým sledovanie zlepšení v efektívnosti využívania zdrojov. ·Pravidelnými aktualizáciami látok, na ktoré sa vzťahuje E-PRTR, sa umožní vymedzenie ukazovateľov uvoľňovania látok, ktoré začínajú vzbudzovať obavy, alebo ich už vzbudzujú. Tým sa na druhej strane umožní sledovanie zlepšení v používaní týchto látok a nakladaní s nimi. Týmito zlepšeniami sa zároveň zabezpečí, že toto monitorovanie sa môže efektívne použiť v širšom monitorovacom a výhľadovom rámci v oblasti nulového znečistenia, ktorý sa má počnúc rokom 2022 zverejňovať každé dva roky. Údaje o znečistení ovzdušia, vody a pôdy, dostupné ako súčasť monitorovacieho rámca v oblasti nulového znečistenia, prispejú k hodnoteniu vplyvu zníženého znečisťovania zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách a nariadenie. Pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa E-PRTR, súčasťou kľúčových ukazovateľov bude včasnosť a úplnosť oznamovania údajov – podľa členského štátu, odvetvia a zložky životného prostredia. Štatistickými údajmi webového portálu sa bude merať prístup verejnosti ku kombinovaným informáciám v rámci smernice o priemyselných emisiách/E-PRTR.

Reakcia na legislatívne zlepšenia sa bude monitorovať prostredníctvom prieskumov zainteresovaných strán v rámci smernice o priemyselných emisiách a E-PRTR. • Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V článku 1 sa spresňuje predmet úpravy, t. j. zriadenie portálu priemyselných emisií (ďalej len „portál“) ako novej elektronickej databázy, ktorá nahradzuje E-PRTR a ktorá obsahuje všetky údaje oznamované podľa nariadenia; vykonávanie Protokolu EHK OSN o registroch uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok; uľahčovanie prístupu verejnosti k informáciám o životnom prostredí a účasti verejnosti na rozhodovacom procese v záležitostiach životného prostredia a schopnosť lepšie hodnotiť a posudzovať environmentálny vplyv právnych predpisov týkajúcich sa priemyselných emisií. V článku 2 sa vymedzujú kľúčové pojmy s cieľom zabezpečiť právnu istotu a zrozumiteľnosť, ako aj správne a úplné vykonávanie. Tieto vymedzenia sa zameriavajú okrem iného na pojmy „zariadenie“, „uvoľnenie“, „mimolokalitný prenos“, „difúzny zdroj“, „prevádzkovateľ“. V záujme súladu s ostatnými príslušnými právnymi predpismi EÚ odkazujú niektoré vymedzenia na vymedzenia stanovené v smernici o priemyselných emisiách a v rámcovej smernici 2008/98/EÚ o odpade. V článku 3 sa uvádza, aké údaje budú súčasťou portálu, t. j. údaje oznamované prevádzkovateľmi a členskými štátmi v súlade s článkom 5 a dodatočné relevantné informácie o životnom prostredí oznamované podľa iných príslušných právnych predpisov EÚ. Článok 4 sa zameriava na návrh a štruktúru portálu a uvádza sa v ňom, že údaje sú prezentované v agregovanej a neagregovanej podobe, aby sa používateľom portálu umožnilo vykonávať konkrétne vyhľadávanie, okrem iného podľa zariadenia alebo činnosti. Cieľom je zabezpečiť maximálnu jednoduchosť a užitočnosť z hľadiska prístupu k relevantným oznamovaným údajom pre používateľov portálu. V článku 5 sa stanovujú údaje, ktoré musia prevádzkovatelia príslušných priemyselných zariadení uvedených v prílohe I každoročne oznamovať svojim členským štátom. Patria sem uvoľnenia emisií znečisťujúcich látok uvedených v prílohe II do životného prostredia, mimolokalitné prenosy odpadu a odpadovej vody, využívanie zdrojov (napr. vody, surovín), informácie umožňujúce zasadenie týchto údajov do kontextu (napr. ročný objem výroby) a informácie o tom, či sa na zariadenie vzťahujú iné súvisiace právne predpisy EÚ, ako je smernica o priemyselných emisiách. Aby sa predišlo dvojitému oznamovaniu údajov, v článku 5 ods. 1 písm. b) sa objasňuje, že mimolokalitné prenosy odpadu, ktoré sú predmetom zneškodňovania „úpravou pôdnymi procesmi“ alebo „hĺbkovou injektážou“, by mal prevádzkovateľ zariadenia, z ktorého odpad pochádza, oznamovať len ako uvoľňovanie do pôdy. Údaje o uvoľňovaní a prenosoch sa majú oznamovať ako ročné súhrny všetkých zámerných, náhodných, obvyklých a neobvyklých činností. V článku 5 ods. 1 a prílohe II sa stanovujú prahové hodnoty, na základe ktorých vzniká povinnosť týkajúca sa oznamovania údajov. Ak uvedené prahové hodnoty nie sú prekročené, prevádzkovatelia by mali výslovne uviesť, že ich ročné uvoľnenia a/alebo mimolokalitné prenosy boli pod úrovňou daných prahových hodnôt. Cieľom je riešiť nedostatok vo vykonávaní, t. j. nejednoznačnosť, či nulové uvoľnenia zo strany prevádzkovateľa znamenajú neoznámenie, alebo či ide o uvoľnenia a prenosy pod úrovňou uplatniteľných prahových hodnôt oznamovania. Článkom 5 ods. 3 sa rovnako rieši nedostatok vo vykonávaní, pokiaľ ide o metódy, ktoré prevádzkovatelia používajú na kvantifikáciu svojich uvoľnení a mimolokalitných prenosov, a to stanovením hierarchie kvantifikácie: 1. merania, 2. výpočtu a 3. odhadu. Aby sa umožnil audit správ prevádzkovateľov, prevádzkovatelia by mali viesť záznamy o údajoch, z ktorých boli oznámené informácie odvodené, a to počas piatich rokov. Prevádzkovateľom niektorých zariadení môžu chýbať potrebné zdroje na kvantifikáciu svojich úmyselných ročných uvoľňovaní znečisťujúcich látok uvedených v prílohe II. Členské štáty preto môžu ako administratívne zjednodušenie kvantifikovať takéto uvoľňovania v mene prevádzkovateľov zariadení na chov hydiny, ošípaných a dobytka (činnosť 2 v prílohe I) a zariadení pre akvakultúru (činnosť 7 v prílohe I).

Zároveň sa v tomto článku od členských štátov požaduje, aby stanovili lehotu pre prevádzkovateľov na poskytnutie údajov svojim príslušným orgánom. Článok 6 sa zaoberá následným každoročným oznamovaním údajov Komisii zo strany členských štátov. Formát a lehota, do ktorej členské štáty musia údaje oznámiť, sa stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov. V tejto súvislosti sa naďalej uplatňuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/1741, ktorým sa stanovuje formát údajov a lehota na oznamovanie údajov. Komisia, ktorej pomáha Európska environmentálna agentúra, by mala zapracovať údaje členských štátov do portálu do jedného mesiaca od ich získania od členských štátov. Článkom 7 sa rieši oznamovanie údajov o uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov. Ak nie sú oznamované žiadne takéto údaje, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty s cieľom takéto oznamovanie údajov iniciovať. Článok 8 sa týka kvality oznamovaných údajov. Prevádzkovatelia sú povinní zabezpečiť kvalitu údajov, pričom príslušné orgány musia posúdiť presnosť, úplnosť, konzistentnosť a dôveryhodnosť týchto údajov. Komisia môže prijať príslušné usmernenia prostredníctvom vykonávacích aktov. Články 9, 10 a 11: V súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, protokolom a príslušnými právnymi predpismi EÚ vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES je účelom týchto ustanovení zabezpečiť: i) bezplatný online prístup verejnosti k údajom obsiahnutým na portáli, pričom sa uvádza, že tým nie sú dotknuté obmedzenia stanovené v právnych predpisoch EÚ o prístupe k informáciám o životnom prostredí, napr. ochrana obchodných záujmov prevádzkovateľov a dôverných informácií; ii) účasť verejnosti na ďalšom rozvoji portálu a iii) právo verejnosti na prístup k spravodlivosti v súvislosti s prístupom k informáciám o životnom prostredí. Článok 12 sa týka vypracovania a pravidelnej aktualizácie usmernení na podporu vykonávania tohto nariadenia. Usmerneniami sa okrem iného upravujú postupy oznamovania údajov a zabezpečovanie kvality oznamovaných údajov. V článku 13 sa od Komisie a členských štátov vyžaduje, aby podporovali informovanosť verejnosti o portáli. Články 14 a 15: Článkom 14 sa Komisia splnomocňuje, aby prijímala delegované akty, ktorými sa menia prílohy I a II s cieľom zabezpečiť, aby bolo nariadenie naďalej aktuálne.

Pokiaľ ide o prílohu I, stanovuje sa možnosť dopĺňať nové priemyselné alebo poľnohospodárske činnosti, ktoré majú alebo môžu mať nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo ľudské zdravie v dôsledku výrazného uvoľňovania znečisťujúcich látok alebo využívania zdrojov. Činnosti môže byť potrebné doplniť aj v záujme uplatnenia zmien v rámci protokolu o PRTR. Podobne sa uvádza ustanovenie s cieľom aktualizovať prílohu II doplnením znečisťujúcich látok, ktoré sú predmetom špecifických regulačných kontrol podľa právnych predpisov EÚ týkajúcich sa chemikálií, vody a kvality ovzdušia, a to v dôsledku ich potenciálnej nebezpečnosti pre životné prostredie alebo ľudské zdravie. Znečisťujúce látky môže byť potrebné doplniť aj v záujme uplatnenia zmien v rámci protokolu o PRTR. Týmto ustanovením sa okrem toho umožňuje stanovenie prahových hodnôt oznamovania, ktoré zabezpečujú pokrytie aspoň 90 % uvoľňovaní znečisťujúcich látok z činností uvedených v prílohe I. V článku 15 sa stanovujú podmienky na vykonávanie delegovania týchto právomocí. Článok 16 je ustanovením o komitológii, v ktorom sa uvádza, že Komisii bude pomáhať výbor a že sa uplatňuje postup preskúmania stanovený v nariadení (EÚ) č. 182/2011 o komitológii. Predpokladá sa v ňom možné prijatie vykonávacích aktov Komisie v záujme vytvorenia alebo aktualizácie lehoty a formátu oznamovania údajov podľa článku 6 ods. 1. V článku 17 sa uvádzajú kritériá, ktoré majú členské štáty zvážiť pri stanovovaní sankcií za porušenia ustanovení nariadenia, a členské štáty sa v ňom vyzývajú, aby prijali opatrenia na zabezpečenie súladu s cieľom predchádzať porušeniam a odhaľovať ich. Články 18, 19 a 20: Článok 18 sa týka zrušenia a nahradenia nariadenia (ES) 166/2006. Článok 20 sa zaoberá dátumom nadobudnutia účinnosti, zatiaľ čo článok 19 sa týka prechodných ustanovení do tohto dátumu. V prílohe I sa uvádzajú činnosti, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, konkrétne: ·zariadenia, ktoré vykonávajú jednu alebo viac činností uvedených v prílohách I alebo Ia k smernici 2010/75/EÚ a ktoré sú nad úrovňou uplatniteľných prahových hodnôt uvedených v týchto prílohách, ·stredne veľké spaľovacie zariadenia s kapacitou vyššou než 20 MW (megawattov), ·ďalšie činnosti, ktoré sa uvádzajú v protokole, ale na ktoré sa nevzťahujú uvedené právne predpisy, konkrétne: podpovrchová ťažba (vrátane ťažby ropy alebo zemného plynu), povrchová ťažba a dobývanie, veľké čistiarne komunálnych odpadových vôd, akvakultúra a montáž/demontáž lodí alebo natieranie lodí/odstraňovanie náterov z lodí. Cieľom tohto rozsahu pôsobnosti je dosiahnutie súladu s inými príslušnými právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa životného prostredia vrátane smernice 2010/75/EÚ a smernice (EÚ) 2015/2193.

V prílohe II sa uvádza zoznam znečisťujúcich látok, ktoré sa majú oznamovať, a sprievodné prahové hodnoty, na základe ktorých vzniká povinnosť oznamovať uvoľňovanie. Príloha III je tabuľkou zhody, v ktorej sa uvádzajú ustanovenia nariadenia (ES) 166/2006 a zodpovedajúce ustanovenia tohto návrhu. 2022/0105 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií

(Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V ôsmom environmentálnom akčnom programe Európskej únie prijatom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady XXX/202X/EÚ sa vyžaduje, aby Komisia, členské štáty, regionálne a miestne orgány, ako aj zainteresované strany tak na úrovni Únie, ako aj na úrovni členských štátov účinne uplatňovali prísne normy zamerané na transparentnosť, účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti v súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“).

(2)V Aarhuskom dohovore, ktorý Európske spoločenstvo ratifikovalo 17. februára 2005 rozhodnutím Rady 2005/370/ES, sa uznáva skutočnosť, že intenzívnejší prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí a šírenie takých informácií prispievajú k zvyšovaniu povedomia o záležitostiach životného prostredia, k voľnej výmene názorov, účinnejšej účasti verejnosti na rozhodovaní o otázkach životného prostredia a v konečnom dôsledku aj k lepšiemu životnému prostrediu. (3)Rozhodnutím Rady 2006/61/ES Európske spoločenstvo 2. decembra 2005 ratifikovalo Protokol EHK OSN o registroch uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej len „protokol“). (4)S cieľom vykonávať tento protokol sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 zriadil Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok. (5)V druhej správe Komisie o vykonávaní nariadenia (ES) č. 166/2006 sa konštatovalo, že povinnosti týkajúce sa oznamovania údajov by sa mali zjednodušiť vzhľadom na ďalšie preskúmanie súčinnosti s inými súvisiacimi právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia týkajúcimi sa znečisťovania z priemyselných zariadení vrátane synergií súvisiacich predovšetkým so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ a so smernicou Rady 91/271/EHS. V správe sa zároveň zdôraznila potreba preskúmať možnosti dodatočných kontextových informácií s cieľom zvýšiť efektívnosť oznamovaných údajov. (6)V oznámení Komisie „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“ sa stanovil akčný plán Únie týkajúci sa nulového znečistenia, energetiky, dekarbonizácie a obehového hospodárstva a podporilo sa v ňom účinné využívanie oznamovaných informácií v širšom monitorovacom a výhľadovom rámci v oblasti nulového znečistenia a v monitorovacom rámci stanovenom v ôsmom environmentálnom akčnom programe. (7)V súlade so závermi druhej správy Komisie o vykonávaní nariadenia (ES) č. 166/2006 Komisia s podporou Európskej environmentálnej agentúry (ďalej len „agentúra“) v júni 2021 vytvorila portál priemyselných emisií (ďalej len „portál“) s cieľom nahradiť Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, a tak zlepšiť súčinnosť s oznamovaním údajov podľa smernice 2010/75/EÚ. (8)Portál by mal verejnosti poskytovať bezplatný online prístup k ešte integrovanejšiemu a koherentnejšiemu súboru údajov o kľúčových environmentálnych tlakoch spôsobovaných priemyselnými zariadeniami, keďže takéto údaje predstavujú nákladovo efektívny nástroj na porovnávanie a prijímanie rozhodnutí v environmentálnych záležitostiach, podporujú lepšie environmentálne správanie, sledovanie trendov, preukazovanie pokroku pri znižovaní znečistenia, referenčné porovnávanie zariadení, monitorovanie súladu s príslušnými medzinárodnými dohodami, stanovovanie priorít a hodnotenie pokroku dosiahnutého prostredníctvom únijných a vnútroštátnych politík a programov v oblasti životného prostredia. (9)Údaje nachádzajúce sa na portáli by mali byť prezentované v agregovanej i neagregovanej podobe, vďaka čomu by ich používatelia mohli cielene vyhľadávať. (10)Požiadavky týkajúce sa oznamovania údajov (vrátane požiadaviek, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/75/EÚ) by sa mali uplatňovať na „úrovni zariadenia“ s cieľom využívať súčinnosť medzi portálom a databázami venovanými environmentálnym tlakom spôsobovaným priemyselnými zariadeniami a s cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou smernicou a podporu pri jej vykonávaní. (11)Na účely súladu s požiadavkami protokolu by sa požiadavky týkajúce sa oznamovania údajov mali vzťahovať na všetky činnosti uvedené v jeho prílohe I. Okrem toho by sa mal rozsah pôsobnosti tohto nariadenia v záujme súčinnosti so súvisiacimi právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia, ktoré majú vplyv na priemyselné zariadenia, zároveň zosúladiť s priemyselnými činnosťami podľa príloh I a Ia k smernici 2010/75/EÚ a s vybranými činnosťami, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2193. (12)S cieľom monitorovať environmentálne správanie priemyselných zariadení by údaje, ktoré sa majú uvádzať na portáli, mali (v prípade prekročenia kvantitatívnych prahových hodnôt) zahŕňať aj uvoľnenia emisií určitých znečisťujúcich látok do životného prostredia, mimolokalitné prenosy odpadových vôd obsahujúcich tieto znečisťujúce látky a mimolokalitné prenosy odpadu. (13)Portál by mal obsahovať aj údaje o využívaní vody, energie a surovín príslušnými zariadeniami, vďaka ktorým možno monitorovať pokrok pri smerovaní k obehovému hospodárstvu, ktoré vysoko efektívne využíva zdroje. (14)V Aarhuskom dohovore, ktorý Európske spoločenstvo ratifikovalo 17. februára 2005 rozhodnutím Rady 2005/370/ES, sa uznáva skutočnosť, že intenzívnejší prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí a šírenie takých informácií prispievajú k zvyšovaniu povedomia o záležitostiach životného prostredia, k voľnej výmene názorov, účinnejšej účasti verejnosti na rozhodovaní o otázkach životného prostredia a v konečnom dôsledku aj k lepšiemu životnému prostrediu. (15)Prevádzkovatelia zariadení by mali nahlasovať aj informácie o objeme výroby, počte zamestnancov a prevádzkových hodín príslušného zariadenia, ako aj informácie o nehodách, v dôsledku ktorých došlo k uvoľneniu emisií, s cieľom umožniť kontextualizáciu oznámených údajov o uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok a o mimolokalitných prenosoch odpadu a odpadových vôd. (16)Maximalizácia celkových prínosov portálu z hľadiska prístupu k informáciám o životnom prostredí týkajúcim sa priemyselných zariadení by sa mala dosiahnuť zahrnutím odkazov na ďalšie informačné toky, ktoré vyplývajú z environmentálnych právnych predpisov Únie v oblasti zmeny klímy, oblasti ochrany ovzdušia, vody a pôdy a v oblasti nakladania s odpadom, vrátane informácií oznamovaných podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES a smernice 2010/75/EÚ. Tento portál by mal byť v záujme maximálneho využitia jeho hodnoty pre používateľov zároveň navrhnutý tak, aby v budúcnosti uľahčoval integráciu s inými relevantnými tokmi environmentálnych údajov. (17)V záujme právnej istoty by sa od prevádzkovateľov zariadení malo vyžadovať, aby vtedy, keď je úroveň uvoľnení emisií a mimolokalitných prenosov v prípade odpadu a odpadových vôd z ich zariadení nižšia ako prahové hodnoty oznamovania, vykazovali nulovú hodnotu. (18)S cieľom zlepšiť kvalitu oznamovaných údajov a zabezpečiť ich porovnateľnosť je vhodné harmonizovať metódy kvantifikácie, ktoré majú prevádzkovatelia používať pri oznamovaní uvoľnení emisií, mimolokalitných prenosov odpadu, mimolokalitných prenosov odpadových vôd a využívaní zdrojov. Od prevádzkovateľov by sa preto malo vyžadovať, aby ako najpresnejšiu metódu kvantifikácie prioritne používali meranie alebo (ak meranie nemožno prakticky uskutočniť) výpočtový postup, pričom odhad by sa mal využívať len ako krajná možnosť. (19)Keďže prevádzkovateľom zariadení živočíšnej výroby a akvakultúry môžu chýbať potrebné zdroje na presnú kvantifikáciu zámerných uvoľnení emisií znečisťujúcich látok do prostredia, členské štáty by mali byť oprávnené na ich kvantifikáciu v mene prevádzkovateľov. (20)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení tohto nariadenia v súvislosti s oznamovaním údajov zo strany členských štátov by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť druh a formát poskytovaných informácií a lehoty na oznamovanie údajov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (21)Vzhľadom na to, že rýchly prístup k informáciám o životnom prostredí je pre občanov Únie dôležitý, je nevyhnutné, aby členské štáty a Komisia verejnosti údaje sprístupnili tak rýchlo, ako je to len technicky možné. Keďže vo vykonávacom akte sa má stanoviť presná lehota na oznamovanie údajov, nemala by byť neskoršia ako 11 mesiacov po skončení oznamovaného roka.

(22)Podľa potreby by mal portál zároveň uľahčovať prístup k informáciám týkajúcim sa uvoľnení emisií z difúznych zdrojov s cieľom umožniť subjektom s rozhodovacou právomocou, aby tieto uvoľnenia emisií lepšie začlenili do kontextu a aby si vybrali najúčinnejšie možné riešenie zamerané na znižovanie znečistenia. (23)Údaje oznamované členskými štátmi by mali mať vysokú kvalitu, najmä pokiaľ ide o ich presnosť, úplnosť, konzistentnosť a dôveryhodnosť. Príslušné orgány by preto mali posudzovať kvalitu údajov poskytovaných prevádzkovateľmi. (24)Prístup verejnosti k environmentálnym informáciám oznamovaným členskými štátmi by mal byť neobmedzený, pričom výnimky z tohto pravidla by mali byť možné len v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES alebo s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (podľa vhodnosti). (25)V rámci ďalšieho vývoja portálu by sa mala zabezpečiť účasť verejnosti poskytnutím včasných a efektívnych príležitostí na predkladanie pripomienok, informácií, analýz a stanovísk na účely rozhodovacieho procesu. (26)V záujme zvýšenia užitočnosti a dosahu portálu by mala Komisia s podporou agentúry vypracovať usmernenia na podporu vykonávania tohto nariadenia. (27)Komisia by mala mať možnosť aktualizovať zoznam priemyselných alebo poľnohospodárskych činností, v súvislosti s ktorými sa uplatňujú požiadavky týkajúce sa oznamovania údajov. Komisia by preto mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy, ktorými sa mení príloha I k tomuto nariadeniu s cieľom doplniť činnosti, ktoré majú alebo podľa očakávania budú mať vplyv na zdravie alebo životné prostredie, a zosúladiť danú prílohu so zmenami protokolu. (28)Komisia by takisto mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy na účely zmien prílohy II k tomuto nariadeniu s cieľom stanoviť prahové hodnoty oznamovania, doplniť znečisťujúce látky, na ktoré sa vzťahujú osobitné regulačné opatrenia podľa právnych predpisov Únie o kvalite vody a ovzdušia a o chemikáliách [vrátane nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2004/107/ES, 2006/118/ES, 2008/50/ES a 2008/105/EÚ], zohľadniť zmeny protokolu týkajúce sa oznamovaných znečisťujúcich látok alebo ich prahových hodnôt oznamovania, a na účely prispôsobenia danej prílohy vedeckému alebo technickému pokroku. (29)Komisia by takisto mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy na účely zmien prílohy II k tomuto nariadeniu s cieľom stanoviť prahové hodnoty oznamovania, doplniť znečisťujúce látky, na ktoré sa vzťahujú osobitné regulačné opatrenia podľa právnych predpisov Únie o kvalite vody a ovzdušia a o chemikáliách [vrátane nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2004/107/ES, 2006/118/ES, 2008/50/ES a 2008/105/EÚ], zohľadniť zmeny protokolu týkajúce sa oznamovaných znečisťujúcich látok alebo ich prahových hodnôt oznamovania, a na účely prispôsobenia danej prílohy vedeckému alebo technickému pokroku. (30)Pri prijímaní delegovaných aktov je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. V záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, pričom experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (31)S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie tohto nariadenia by mali členské štáty stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných v prípade jeho porušenia a zabezpečiť ich vykonávanie. (32)Keďže nariadenie (ES) č. 166/2006 treba podstatne zmeniť, malo by sa zrušiť a nahradiť týmto nariadením z dôvodov právnej istoty, jasnosti a transparentnosti. (33)Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zlepšenie prístupu verejnosti k informáciám o životnom prostredí vytvorením integrovanej koherentnej celoúnijnej elektronickej databázy, nemožno dostatočne dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov; pretože potreba porovnateľnosti údajov v členských štátoch si vyžaduje vysokú úroveň harmonizácie, no daný cieľ možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku nepresahuje toto nariadenie rozsah potrebný na dosiahnutie daného cieľa. (34)Požiadavky týkajúce sa oznamovania údajov stanovené v tomto nariadení by sa mali začať uplatňovať počnúc oznamovaným rokom 2025, aby sa členským štátom a dotknutým prevádzkovateľom poskytol dostatočný čas na prijatie potrebných opatrení. (35)S cieľom zabezpečiť kontinuitu údajov a právnu istotu by sa nariadenie (ES) č. 166/2006 malo naďalej uplatňovať na oznamovaný rok 2024, PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa vykonáva Protokol EHK OSN o registroch uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej len „protokol“) stanovením pravidiel zberu a oznamovania environmentálnych údajov o priemyselných zariadeniach a zriaďuje sa portál priemyselných emisií (ďalej len „portál“) na úrovni Únie vo forme online databázy poskytujúcej prístup k takýmto údajom. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa používa toto vymedzenie pojmov: 1.„zariadenie“ je stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva jedna činnosť alebo viaceré činnosti uvedené v prílohe I, ako aj akékoľvek iné priamo súvisiace činnosti, ktoré majú technické prepojenie na činnosti vykonávané v danej lokalite a ktoré by mohli mať vplyv na emisie a znečistenie; 2.„lokalita“ je geografická poloha daného zariadenia; 3.„verejnosť“ je verejnosť v zmysle vymedzenia v článku 3 bode 16 smernice 2010/75/EÚ; 4.„uvoľnenie“ je akékoľvek preniknutie znečisťujúcich látok do životného prostredia v dôsledku ľudskej činnosti, či už zámernej alebo náhodnej, obvyklej alebo neobvyklej vrátane vyliatia, emitovania, vypustenia, injektovania, zneškodnenia alebo uloženia na skládku, alebo prostredníctvom kanalizačného systému bez konečného čistenia odpadových vôd; 5.„znečisťujúca látka“ je látka alebo skupina látok, ktoré môžu byť škodlivé pre životné prostredie alebo ľudské zdravie vzhľadom na ich vlastnosti a ich preniknutie do životného prostredia; 6.„látka“ je látka v zmysle vymedzenia v článku 3 bode 1 smernice 2010/75/EÚ; 7.„prevádzkovateľ“ je prevádzkovateľ v zmysle vymedzenia v článku 3 bode 15 smernice 2010/75/EÚ; 8.„mimolokalitný prenos“ je pohyb, pri ktorom sa za hranice lokality zariadenia dostáva odpad určený na zhodnotenie alebo zneškodnenie, ako aj znečisťujúce látky v odpadovej vode určenej na čistenie 9.„odpad“ je odpad v zmysle článku 3 bodu 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES;

10.„odpadová voda“ je komunálna odpadová voda, odpadová voda z domácností a priemyselná odpadová voda v zmysle vymedzenia v článku 2 bodoch 1, 2 a 3 smernice Rady 91/271/EHS a iná použitá voda, na ktorú sa v dôsledku v nej obsiahnutých látok alebo predmetov vzťahujú právne predpisy Únie; 11.„difúzny zdroj“ je viacero menších alebo roztrúsených zdrojov, z ktorých sa môžu do pôdy, ovzdušia alebo vody uvoľňovať znečisťujúce látky, ktorých kombinovaný vplyv na tieto zložky môže mať významný charakter a v prípade ktorých je zber správ za jednotlivé zdroje prakticky nerealizovateľný; 12.„príslušný orgán“ je vnútroštátny orgán alebo orgány alebo akýkoľvek iný príslušný subjekt alebo subjekty, ktoré sú určené členskými štátmi; 13.„nebezpečný odpad“ je nebezpečný odpad v zmysle vymedzenia v článku 3 bode 2 smernice 2008/98/ES; 14.„zhodnocovanie“ je ktorákoľvek z činností podľa prílohy II k smernici 2008/98/ES; 15.„zneškodňovanie“ je ktorákoľvek z činností podľa prílohy I k smernici 2008/98/ES; 16.„oznamovaný rok“ je kalendárny rok, za ktorý sa musia zbierať údaje. Článok 3 Obsah portálu 1.Portál obsahuje údaje o: a)uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok podľa článku 5 ods. 1 písm. a); b)mimolokalitných prenosoch odpadu podľa článku 5 ods. 1 písm. b) a mimolokalitných prenosoch znečisťujúcich látok v odpadových vodách podľa článku 5 ods. 1 písm. c); c)využívaní vodných zdrojov, energie a surovín podľa článku 5 ods. 1 písm. d); d)kontextových informáciách podľa článku 5 ods. 1 písm. e); e)(v prípade ich dostupnosti) údajoch o uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov podľa článku 7 ods. 1.

2.Portál obsahuje odkazy na: a)vnútroštátne registre uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok zriadené členskými štátmi v súlade s protokolom; b)iné existujúce verejne prístupné registre, databázy alebo webové stránky zriadené na úrovni členských štátov alebo Únie, ktoré poskytujú prístup k požiadavkám týkajúcim sa oznamovania údajov stanoveným v právnych predpisoch Únie v oblasti zmeny klímy, ochrany ovzdušia, vody a pôdy a v oblasti nakladania s odpadom. Článok 4 Návrh a štruktúra portálu 1.Komisia je povinná portál sprístupňovať verejnosti a prezentovať na ňom údaje v agregovanej i neagregovanej podobe s cieľom umožniť vyhľadávanie podľa: a)zariadenia (v náležitom prípade aj vrátane jeho materskej spoločnosti) a jeho geografickej polohy (vrátane povodia); b)činnosti; c)výskytu na úrovni členského štátu alebo Únie; d)znečisťujúcej látky, odpadu alebo zdroja (podľa vhodnosti); e)zložky životného prostredia (voda, ovzdušie, pôda), do ktorej sa predmetná znečisťujúca látka uvoľňuje; f)mimolokalitných prenosov odpadu a (podľa vhodnosti) aj podľa ich miesta určenia; g)mimolokalitných prenosov znečisťujúcich látok v odpadovej vode; h)difúznych zdrojov; i)vlastníka alebo prevádzkovateľa zariadenia.

2.Portál musí byť navrhnutý tak, aby umožňoval čo najjednoduchší prístup verejnosti a aby za bežných prevádzkových podmienok zabezpečoval nepretržitú a ľahkú dostupnosť predmetných údajov na internete. V koncepcii portálu sa prihliada na možnosť jeho budúceho rozšírenia, pričom obsahuje všetky údaje oznamované za predchádzajúce oznamované roky, a to aspoň za desať predchádzajúcich oznamovaných rokov. Článok 5 Údaje zo strany prevádzkovateľov určené pre príslušné orgány 1.Prevádzkovateľ každého zariadenia, ktoré vykonáva jednu alebo viacero činností uvedených v prílohe I, ktoré spĺňajú uplatniteľné kapacitné prahové hodnoty stanovené v uvedenej prílohe, svojmu príslušnému orgánu každoročne oznamuje tieto údaje (pokiaľ ich už tento orgán nemá k dispozícii): a)uvoľnenia emisií ktorejkoľvek znečisťujúcej látky uvedenej v prílohe II do ovzdušia, vody a pôdy, v prípade ktorej došlo k prekročeniu uplatniteľnej prahovej hodnoty uvedenej v prílohe II; b)mimolokalitné prenosy nebezpečného odpadu, ktorého objem prekračuje 2 tony ročne, alebo odpadu, ktorý nie je nebezpečný a jeho objem prekračuje 2 000 ton ročne, a to pri každej činnosti zhodnocovania alebo zneškodňovania s výnimkou činností zneškodňovania spočívajúcich v úprave pôdnymi procesmi alebo hĺbkovej injektáži podľa prílohy I k smernici 2008/98/ES, s uvedením označenia „R“ (v prípade, že je odpad určený na zhodnotenie) alebo „D“ (v prípade, že je odpad určený na zneškodnenie) a v prípade cezhraničných pohybov nebezpečného odpadu s uvedením názvu a adresy subjektu vykonávajúceho zhodnotenie alebo zneškodnenie predmetného odpadu, ako aj skutočnú lokalitu daného zariadenia na zhodnocovanie alebo zneškodňovanie odpadu. Odpad, ktorý je podrobený činnostiam zneškodňovania spočívajúcim v úprave pôdnymi procesmi alebo hĺbkovej injektáži, oznamuje prevádzkovateľ zariadenia, z ktorého odpad pochádza, len ako uvoľnenie emisií do pôdy; c)mimolokalitné prenosy ktorejkoľvek znečisťujúcej látky uvedenej v prílohe II v odpadovej vode určenej na čistenie, v prípade ktorej došlo k prekročeniu prahovej hodnoty uvedenej v prílohe II stĺpci 1b; d)využívanie vody, energie a surovín; e)informácie umožňujúce kontextualizáciu údajov oznámených podľa písmen a) až d) vrátane objemu výroby, počtu zamestnancov, počtu prevádzkových hodín a informácií o nehodách, ktoré viedli k uvoľneniam emisií; f)informácie o tom, či sa na zariadenie vzťahuje aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, smernica 91/271/EHS, smernica 2010/75/EÚ, smernica 2012/18/EÚ, smernica (EÚ) 2015/2193 alebo akékoľvek iné právne predpisy Únie v oblasti životného prostredia identifikované vo formáte oznamovania údajov uvedenom v článku 6. 2.Ak uvoľnenia emisií podľa odseku 1 písm. a) alebo mimolokalitné prenosy znečisťujúcich látok podľa odseku 1 písm. c) neprekračujú uplatniteľné prahové hodnoty uvedené v prílohe II, alebo ak mimolokalitné prenosy odpadu neprekračujú prahové hodnoty stanovené v odseku 1 písm. b), prevádzkovateľ predmetného zariadenia vo svojej správe vyhlási, že hodnoty uvoľnených emisií alebo mimolokalitných prenosov sú nižšie ako uvedené hodnoty alebo prahové hodnoty. 3.Prevádzkovatelia získavajú údaje uvedené v odseku 1 pomocou merania. Ak meranie nemožno prakticky uskutočniť, prevádzkovatelia použijú výpočet. Ak z praktických dôvodov nemožno uskutočniť meranie ani výpočet, prevádzkovatelia môžu údaje získať na základe odhadu.

4.Prevádzkovatelia v správe uvedú metódy, ktoré použili na získanie údajov. V prípade získania údajov pomocou merania treba uviesť predmetnú analytickú metódu. V prípade získania údajov pomocou výpočtu treba uviesť predmetnú výpočtovú metódu. 5.Pri príprave správy uvedenej v odseku 1 prevádzkovatelia využívajú najlepšie dostupné informácie, medzi ktoré môžu patriť údaje z monitorovania, emisné faktory, rovnice hmotnostnej bilancie, nepriame monitorovania alebo iné výpočty, technické posudky a iné metódy v súlade s článkom 8 ods. 1 a v súlade s medzinárodne schválenými metodikami, ak sú k dispozícii. 6.Uvoľnenia emisií v zmysle prílohy II oznamované podľa odseku 1 písm. a) musia obsahovať uvoľnenia emisií zo všetkých zdrojov uvedených v prílohe I nachádzajúcich sa v lokalite daného zariadenia. 7.Údaje uvedené v odseku 1 musia obsahovať údaje o uvoľneniach emisií a prenosoch oznámených ako súhrnné údaje o všetkých zámerných, náhodných, obvyklých a neobvyklých činnostiach. Pri poskytovaní týchto údajov prevádzkovatelia uvedú akékoľvek informácie, ktoré sa týkajú náhodne uvoľnení emisií, ak sú takéto údaje k dispozícii. 8.Prevádzkovateľ každého zariadenia musí s náležitou frekvenciou zbierať údaje potrebné na určenie, ktoré uvoľnenia emisií zo zariadenia a ktoré mimolokalitné prenosy v prípade daného zariadenia podliehajú požiadavkám týkajúcim sa oznamovania údajov podľa odseku 1. 9.Prevádzkovateľ každého dotknutého zariadenia musí počas obdobia piatich rokov, ktoré sa začína na konci predmetného oznamovaného roka, svojmu príslušnému orgánu sprístupňovať záznamy, ktoré slúžili ako podklad pre oznamované údaje. V týchto záznamoch sa musí opisovať aj metodika zberu údajov. 10.Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že budú samy kvantifikovať zámerné uvoľnenia emisií uvedené v odseku 1 písm. a) v mene prevádzkovateľov zariadení, na ktoré sa vzťahuje činnosť 2 uvedená v prílohe I a činnosť 7 uvedená v prílohe I. V týchto prípadoch sa na uvedených prevádzkovateľov v súvislosti s danými uvoľneniami emisií odseky 1 až 9 nevzťahujú. 11.So zreteľom na požiadavky stanovené v článku 6 musia členské štáty určiť dátum, dokedy majú prevádzkovatelia poskytnúť údaje uvedené v tomto článku svojmu príslušnému orgánu. Článok 6 Správa členských štátov predkladaná Komisii

1.Členské štáty Komisii každoročne predkladajú v elektronickej podobe správu, ktorá obsahuje všetky údaje uvedené v článku 5 vo formáte, ktorý Komisia stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov a do termínu stanoveného v týchto aktoch. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 17 ods. 2. Správa musí byť predložená v každom prípade najneskôr 11 mesiacov od skončenia oznamovaného roka. 2.Do jedného mesiaca od ukončenia predkladania správ členskými štátmi v súlade s odsekom 1 útvary Komisie s pomocou Európskej environmentálnej agentúry (ďalej len „agentúra“) uvedú na portáli údaje oznámené členskými štátmi. Článok 7 Údaje o uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov 1.Komisia s pomocou Európskej environmentálnej agentúry uvedie na portáli údaje o uvoľneniach emisií znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov, ak takéto údaje existujú a členské štáty ich už oznámili. 2.Vďaka údajom dostupným na portáli budú môcť používatelia vyhľadávať a identifikovať uvoľnenia emisií znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov podľa náležitého geografického členenia, pričom ich súčasťou budú informácie o druhu metodiky použitej na získanie daných údajov. 3.Ak Komisia určí, že neexistujú žiadne údaje o uvoľneniach z difúznych zdrojov, je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 15 s cieľom doplniť toto nariadenie, a to tak, že sa začnú oznamovať uvoľnenia emisií príslušných znečisťujúcich látok z jedného alebo viacerých difúznych zdrojov, v náležitom prípade aj pomocou medzinárodne schválených metodík. Článok 8 Zabezpečovanie a posudzovanie kvality 1.Prevádzkovatelia zariadení, na ktoré sa vzťahujú požiadavky týkajúce sa oznamovania údajov uvedené v článku 5, sú povinní zabezpečiť kvalitu údajov, ktoré oznamujú.

2.Príslušné orgány posudzujú kvalitu údajov poskytovaných prevádzkovateľmi zariadení uvedených v odseku 1, najmä pokiaľ ide o ich presnosť, úplnosť, konzistentnosť a dôveryhodnosť. Článok 9 Prístup k informáciám 1.Do jedného mesiaca od ukončenia predkladania správ členskými štátmi v súlade s článkom 6 ods. 1 Komisia s pomocou agentúry na internete verejnosti bezplatne sprístupní údaje uvádzané na portáli. 2.Ak údaje uvedené na portáli nie sú na internete ľahko prístupné verejnosti, dotknutý členský štát a Komisia umožnia elektronický prístup k portálu na verejne prístupných miestach. 3.Každý členský štát musí priebežne, bezplatne a bez obmedzenia prístupu pre registrovaných používateľov sprístupňovať verejnosti svoje údaje oznamované v súlade s článkom 5, ako aj údaje oznamované v súlade s článkom 7 ods. 1, ak sú tieto údaje k dispozícii. Článok 10 Dôvernosť Ak členský štát považuje údaje za dôverné v súlade s článkom 4 ods. 2 smernice 2003/4/ES, v správe uvedenej v článku 6 ods. 2 tohto nariadenia za predmetný oznamovaný rok samostatne za každé zariadenie uvedie, ktoré údaje nemožno zverejniť, a poskytne dôvody ich nezverejnenia. Článok 11

Účasť verejnosti 1.Komisia poskytne verejnosti včasné a efektívne príležitosti zúčastniť sa na ďalšom rozvoji portálu vrátane budovania kapacít a prípravy zmien tohto nariadenia. 2.Verejnosť musí mať príležitosť na to, aby v primeranom časovom rámci predložila pripomienky, informácie, analýzy a stanoviská. 3.Komisia tieto podnety náležite zohľadní a verejnosti predostrie informácie o výsledku účasti verejnosti. Článok 12 Usmernenia Komisia s pomocou agentúry vypracúva a pravidelne aktualizuje usmernenia na podporu vykonávania tohto nariadenia, pričom sa zameriava prinajmenšom na: a)postupy oznamovania; b)údaje, ktoré sa majú oznamovať; c)zabezpečovanie a posudzovanie kvality; d)uvedenie druhu neposkytnutých údajov a dôvodov ich neposkytnutia v prípade dôverných údajov; e)odkaz na medzinárodne schválené metódy stanovenia uvoľnenia emisií a súvisiacej analýzy a odberu vzoriek; f)uvedenie materských spoločností.

Článok 13 Zvyšovanie povedomia Členské štáty a Komisia podporujú zvyšovanie informovanosti verejnosti o portáli, ako aj lepšie pochopenie a využívanie údajov, ktoré sa na ňom uvádzajú. Článok 14 Zmena príloh 1.Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 15 s cieľom zmeniť prílohu I v záujme splnenia jedného alebo viacerých z týchto účelov: a)doplniť do nej priemyselnú alebo poľnohospodársku činnosť, ktorá má alebo podľa očakávania bude mať vplyv na zdravie alebo životné prostredie v dôsledku uvoľnení emisií znečisťujúcich látok, prenosov odpadu alebo odpadových vôd alebo využívania zdrojov; primárnym faktorom pri určovaní vplyvu na zdravie alebo životné prostredie budú uvoľnenia emisií alebo prenosy, v prípade ktorých došlo k prekročeniu príslušných prahových hodnôt oznamovania stanovených v článku 5 ods. 1 písm. b) a v prílohe II; b)zosúladiť ju s protokolom po prijatí zmien jeho príloh. 2.Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 15 s cieľom zmeniť prílohu II v záujme splnenia jedného alebo viacerých z týchto účelov: a)prispôsobiť ju vedeckému alebo technickému pokroku; b)doplniť do nej znečisťujúce látky, ktorých emisie uvoľňované do ovzdušia, vody a pôdy majú alebo môžu mať nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo ľudské zdravie, a to vrátane znečisťujúcich látok, ktoré sa uvoľňujú v dôsledku činností uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a ktoré spĺňajú jednu z týchto podmienok: i) sú označené ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy v prílohe XIV k nariadeniu (ES) č. 1907/2006;

ii) sú označené ako prioritné látky podľa smerníc 2000/60/ES alebo 2008/105/ES, iii) sú zahrnuté do zoznamov sledovaných látok stanovených v smerniciach 2006/118/ES alebo 2008/105/ES; iv) podliehajú limitným hodnotám alebo iným obmedzeniam podľa smerníc 2008/50/ES, 2004/107/ES alebo 2006/118/ES; c)stanoviť a aktualizovať v nej prahové hodnoty vzťahujúce sa na uvoľnenia emisií v záujme dosiahnutia cieľa, ktorým je zachytiť aspoň 90 % emisií každej znečisťujúcej látky, ktorá sa uvoľňuje do ovzdušia, vody a pôdy v dôsledku činností uvedených v prílohe I; vrátane nulových prahových hodnôt v prípade látok, ktoré predstavujú mimoriadne vysoké nebezpečenstvo pre životné prostredie alebo ľudské zdravie; d)zosúladiť ju s protokolom po prijatí zmien jeho príloh. Článok 15 Vykonávanie delegovania právomoci 1.Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku. 2.Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 3 a článku 14 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od ... [Úrad pre publikácie: prosím, vložte dátum = deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím uvedeného päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia. 3.Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3 a článku 14 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4.Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. 5.Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3 a článku 14 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 16 Postup výboru 1.Komisii pomáha výbor. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 17 Sankcie a opatrenia na zabezpečenie súladu 1.Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných pri porušení vnútroštátnych opatrení prijatých podľa tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty o týchto pravidlách a opatreniach bezodkladne informujú Komisiu a bezodkladne jej oznámia každú nasledujúcu zmenu, ktorá ich ovplyvní. 2.Sankcie uvedené v odseku 1 zahŕňajú pokuty primerané obratu právnickej osoby alebo príjmu fyzickej osoby, ktorá sa dopustila porušenia. Výška pokút sa vypočíta tak, aby sa zabezpečilo, že osobu zodpovednú za dané porušenie tieto pokuty zbavia hospodárskych výhod plynúcich z uvedeného porušenia. Výška pokút za opakované porušenia sa postupne zvyšuje. 3.Členské štáty zabezpečia, aby sa v sankciách uvedených v odseku 1 náležite zohľadňovali tieto aspekty (podľa vhodnosti):

a)povaha, závažnosť a rozsah porušenia; b)úmyselný alebo nedbanlivostný charakter porušenia; c)obyvateľstvo alebo životné prostredie, ktoré bolo daným porušením zasiahnuté, so zohľadnením vplyvu na cieľ, ktorým je dosiahnutie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. 4.Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie súladu s cieľom predchádzať porušeniam uvedeným v odseku 1 a odhaľovať ich. Článok 18 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 166/2006 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2026. Odkazy na zrušené nariadenie (ES) č. 166/2006 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III. Článok 19 Prechodné ustanovenia Bez ohľadu na článok 18 prvý odsek sa nariadenie (ES) č. 166/2006 naďalej uplatňuje, pokiaľ ide o oznamovanie za rok 2024.

Článok 20 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2026. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Štrasburgu Za Európsky parlament Za Radu predsedníčka predseda



LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní environmentálnych údajov z priemyselných zariadení a o zriadení portálu priemyselných emisií

Príslušné oblasti politiky Oblasť politiky: 09 Životné prostredie a zmena klímy Návrh sa týka: ◻ novej akcie ◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu ⌧ predĺženia trvania existujúcej akcie ◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie Ciele Všeobecné ciele Cieľom tohto návrhu je: 1.aktualizácia Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej len „E-PRTR“) v súlade so zisteniami nedávno dokončeného posúdenia vplyvu prostredníctvom zriadenia portálu priemyselných emisií (ďalej len „portál“); 2.zlepšenie prístupu EÚ k environmentálnym informáciám o priemyselných zariadeniach; 3.obnovenie portálu ako podporného nástroja smernice o priemyselných emisiách a súvisiacich právnych predpisov EÚ týkajúcich sa životného prostredia. Týmto návrhom sa konkrétne prispeje k dosiahnutiu cieľov stanovených v: ·Európskej zelenej dohode: „Komisia preskúma opatrenia EÚ na riešenie problému znečistenia z veľkých priemyselných zariadení.“, ·akčnom pláne nulového znečistenia: „Cieľom [revízie smernice o priemyselných emisiách a nariadenia o E-PRTR] bude zlepšiť prístup verejnosti k informáciám […], ako aj uľahčiť porovnávanie výsledkov členských štátov v boji proti priemyselným emisiám.“. Návrhy sú takisto v úplnom súlade s Agendou 2030, konkrétne v súvislosti s týmito cieľmi udržateľného rozvoja: ·„3.9: podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami, znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy; ·9.4: vylepšiť infraštruktúru a modernizovať priemysel tak, aby bol udržateľný, so zvýšenou efektivitou využívania zdrojov a väčším využívaním čistých a ekologických technológií a priemyselných procesov, pričom všetky krajiny prijmú kroky podľa svojich schopností; ·12.4: dosiahnuť environmentálne vhodné nakladanie s chemikáliami a všetkými druhmi odpadov počas ich životného cyklu v súlade s dohodnutými medzinárodnými rámcami a podstatne znížiť ich vypúšťanie do ovzdušia, vody a pôdy s cieľom minimalizovať ich negatívne vplyvy na ľudské zdravie a životné prostredie;

·12.5: podstatne znížiť vznik odpadu prostredníctvom prevencie, znižovania objemu odpadu, jeho recyklácie a opätovného použitia; ·12.6: nabádať spoločnosti, najmä veľké podniky a nadnárodné spoločnosti, aby prijali udržateľné postupy a začleňovali informácie o udržateľnosti do svojho cyklu podávania správ; ·12.8: zabezpečiť, aby ľudia všade na svete mali relevantné informácie a povedomie o udržateľnom rozvoji a životnom štýle v harmónii s prírodou.“ 4.Špecifické ciele 1. zlepšovať efektívnosť portálu riešením nedostatkov identifikovaných v spätnej väzbe k vykonávaniu, napr. aktualizáciou oznamovaných znečisťujúcich látok, požiadavkou na oznamovanie údajov na úrovni zariadenia namiesto na úrovni prevádzkarne; 2. prispievať k cieľom obehového hospodárstva a k netoxickej výrobe požadovaním dodatočných údajov o spotrebe zdrojov, napr. o využívaní energií, vody, surovín, ako aj zvýšením flexibility zoznamu oznamovaných látok s cieľom dopĺňať látky vzbudzujúce nové obavy; 3. prispievať k dekarbonizácii priemyslu zhromažďovaním presnejších údajov o uvoľňovaniach skleníkových plynov z priemyselných činností; 4. rozšíriť odvetvový rozsah portálu na prehĺbenie vedomostí o iných významných priemyselných uvoľňovaniach/prenosoch a zlepšenie súladu so súvisiacimi právnymi predpismi, najmä so smernicou o priemyselných emisiách a smernicou o stredne veľkých spaľovacích zariadeniach. 5.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na prijímateľov/cieľové skupiny. Navrhovanou zmenou nariadenia sa budú riešiť nedostatky vo vykonávaní identifikované v hodnoteniach E-PRTR/smernice o priemyselných emisiách, pričom sa ňou prispeje k dosahovaniu širších politických cieľov Európskej zelenej dohody. Prechodom na oznamovanie údajov na úrovni zariadenia (namiesto na úrovni prevádzkarne) sa opätovne vytvorí súvislosť so smernicou o priemyselných emisiách, čím sa poskytne spoľahlivejší parameter merania environmentálneho správania priemyselných zariadení. Ustanovením o dodatočných údajoch o spotrebe zdrojov a uvoľňovaniach skleníkových plynov sa identifikáciou lepších a horších prevádzkovateľov podporia obehové metódy výroby s nulovými emisiami uhlíka, ktoré efektívne využívajú zdroje. Rozšírením odvetvového rozsahu sa zabezpečí, že portál bude poskytovať presnejší obraz o hlavných uvoľňovaniach/prenosoch z priemyselných činností v EÚ. Aktualizáciou zoznamu znečisťujúcich látok v prílohe II sa zabezpečí presnejšie uspokojenie súčasných a budúcich informačných potrieb. Celkovo sa návrhmi pomôže zabezpečiť, aby portál bol aj naďalej komplexnou a používateľsky ústretovou databázou o polohe a správaní priemyselných zariadení EÚ. 6.Ukazovatele výkonnosti Uveďte ukazovatele na monitorovanie pokroku a dosiahnutých výsledkov. Portál bude poskytovať informácie vrátane celkových emisií znečisťujúcich látok za každé zariadenie, ktoré budú kľúčovým ukazovateľom na sledovanie pokroku revidovanej smernice o priemyselných emisiách pri znižovaní vplyvu na životné prostredie. Tieto ukazovatele sa budú prostredníctvom portálu, ktorý riadi Európska environmentálna agentúra (EEA), každý rok zostavovať porovnateľným a ľahko prístupným spôsobom. Zvýšenou podrobnosťou oznamovania emisií znečisťujúcich látok na úrovni zariadenia sa umožní monitorovanie hlavných činností, t. j. tých, ktorých environmentálne správanie sa zlepšuje alebo zaostáva.

Začlenením oznamovania údajov o využívaní zdrojov sa umožní vymedzenie nových ukazovateľov o využívaní surovín, vody a energií, ktoré umožnia sledovať zlepšovanie v efektívnosti využívania zdrojov. 7.Dôvody návrhu/iniciatívy 8.Požiadavky, ktoré sa majú splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy Tento finančný výkaz pomôže zaistiť financovanie EEA na zriadenie vylepšeného, rozšíreného, používateľsky ústretového a plne funkčného portálu priemyselných emisií. Portál nahradí E-PRTR (Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok). Harmonogram: – 1. – 2. štvrťrok 2024 – prípravné práce: analytická práca zameraná na návrh dodatočných modulov s cieľom zosúladiť portál s rozšíreným rozsahom pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách a zabezpečiť popri údajoch o uvoľňovaniach znečisťujúcich látok oznamovanie údajov o využívaní zdrojov (surovín, vody, energií). – 3. štvrťrok 2024 – skúšobná fáza nového portálu – 1. štvrťrok 2025 – spustenie vylepšeného portálu: zber údajov, zabezpečovanie kvality a zverejňovanie. 9.Prínos zapojenia Únie (môže byť výsledkom rôznych faktorov, napr. lepšej koordinácie, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínos zapojenia Únie“ hodnota vyplývajúca zo zásahu Únie, ktorá dopĺňa hodnotu, ktorú by inak vytvorili len samotné členské štáty. Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex-ante) Ak by na stanovenie požiadaviek týkajúcich sa oznamovania údajov neexistoval spoločný celoúnijný prístup, porovnávanie environmentálneho správania zariadení v rôznych členských štátoch by bolo mimoriadne náročné. Normy EÚ pre oznamovanie údajov sa okrem toho prijali v krajinách mimo EÚ27, čo znamená, že porovnateľné environmentálne údaje sú dostupné aj v prípade zariadení v krajinách EZVO a prístupových krajinách EÚ. Očakávaný prínos vytvorený Úniou (ex-post) Portál poskytuje informácie používané všetkými členskými štátmi, čím sa minimalizuje potreba, aby každý členský štát zriadil svoje vlastné vnútroštátne postupy. Prispieva to k porovnateľnosti údajov. Okrem toho priemyselné závody regulované podľa nariadenia, smernice o priemyselných emisiách a smernice Seveso III sú často monitorované rôznymi príslušnými orgánmi členských štátov. Portál však bude integrovať tieto informácie do jedného centralizovaného „jednotného kontaktného miesta“. Zároveň vytvorí informačné prepojenia so samostatnými databázami a zdrojmi informácií poskytujúcimi kontextové informácie, ako sú kvalita ovzdušia a vody v okolí zariadení. Poskytne sa tak veľké množstvo informácií o rôznych aspektoch súvisiacich s danými priemyselnými zariadeniami. Tieto informácie sú cenné pre príslušné orgány, odvetvia, mimovládne organizácie, verejnosť a Komisiu (na účely tvorby politík a ich lepšie vykonávanie). 10.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Pôjde o druhú zmenu európskeho inventára priemyselných emisií. V roku 2000 sa zriadil prvý európsky inventár emisií (Európsky register emisií znečisťujúcich látok; EPER) ako priamy dôsledok článku 15 ods. 3 smernice o IPKZ z roku 1996 (predchodca smernice o priemyselných emisiách). V článku 15 ods. 3 sa uvádza: „Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi zverejní každé tri roky zoznam hlavných emisií a ich zdrojov. Komisia stanoví formu a druh údajov potrebných na odovzdanie informácií v súlade s postupom podľa článku 19. V súlade s tým istým postupom môže Komisia navrhnúť potrebné opatrenia zabezpečujúce, aby údaje o zozname emisií uvedenom v prvom pododseku a údaje z iných zoznamov a zdrojov týkajúcich sa emisií boli navzájom porovnateľné a mohli sa vzájomne dopĺňať.“

V roku 2006 sa EPER nahradil E-PRTR (Európskym registrom uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok) s cieľom plniť medzinárodné záväzky EÚ vyplývajúce z Protokolu EHK OSN k Aarhuskému dohovoru o prístupe k informáciám o životnom prostredí. 11.Zlučiteľnosť s viacročným finančným rámcom a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Toto opatrenie je v súlade s inými politikami EÚ a prebiehajúcimi iniciatívami vyplývajúcimi z Európskej zelenej dohody. 12.Posúdenie rôznych disponibilných možností financovania vrátane možnosti prerozdelenia Zvolila sa možnosť, že portál bude aj naďalej riadiť EEA, ktorá zavedie všetky dodatočné zmeny pod dohľadom GR pre životné prostredie. Výhodné je to z dôvodu: 1) jednoznačnej pridanej hodnoty pri zabezpečovaní jednotného prístupu v celej EÚ, ktorá sa premietne do protokolu, ktorý je zároveň globálnym štandardom používaným na iných kontinentoch (napr. Južná Amerika, Japonsko a vo všeobecnosti krajiny OECD); 2) zreteľných synergií s úlohou EEA pri správe informácií o životnom prostredí týkajúcich sa kvality ovzdušia, vody atď. Ďalšie preskúmavané možnosti: Spoliehať sa výlučne na PRTR vytvorené členskými štátmi. Európska únia je povinná ako zmluvná strana Aarhuského dohovoru a jeho protokolu vykonávať svoje záväzky. Keďže aj členské štáty sú zmluvnými stranami protokolu, všetky povinnosti, ktoré obsahuje, by sa teoreticky mohli stanoviť vo vnútroštátnych právnych predpisoch členských štátov. V tom prípade by však neexistovala záruka jednotného uplatňovania v celej Únii, keďže protokol obsahuje viaceré možnosti vykonávania niektorých ustanovení. Napríklad činnosti spadajúce do jeho rozsahu pôsobnosti možno vymedziť s použitím buď kapacitných prahových hodnôt alebo prahových hodnôt počtu zamestnancov. Vytvorením portálu sa minimalizuje potreba, aby každý členský štát stanovil svoje vlastné vnútroštátne postupy a prispieva sa tým k porovnateľnosti údajov. 13.Trvanie a finančný vplyv návrhu/iniciatívy ◻ obmedzené trvanie ◻ návrh/iniciatíva v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR ◻ Finančný vplyv od RRRR do RRRR ⌧ neobmedzené trvanie Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od 2022 do 2025 a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu. 14.Plánovaný spôsob riadenia ◻ Priame riadenie na úrovni Komisie ◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi ☒ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:

◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte), ◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond, ☒ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71, ◻ verejnoprávne subjekty, ◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky, ◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú primerané finančné záruky, ◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. 15.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 16.Zásady monitorovania a predkladania správ Uveďte frekvenciu a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. V prípade dotácií EÚ pre decentralizované agentúry sa budú uplatňovať štandardné pravidlá monitorovania a podávania správ. 17.Systémy riadenia a kontroly 18.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly V prípade dotácií EÚ pre decentralizované agentúry sa budú uplatňovať štandardné pravidlá monitorovania a podávania správ. 19.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie – 20.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí) – 21.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce alebo plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.

V prípade dotácií EÚ pre decentralizované agentúry sa budú uplatňovať štandardné podmienky. 22. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU 23.Príslušný okruh viacročného finančného rámca a rozpočtový riadok výdavkov Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

DRP/NRP. krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách 3 09.10.02 – Európska environmentálna agentúra (EEA) DRP ÁNO ÁNO NIE NIE 24.Odhadovaný finančný vplyv návrhu na rozpočtové prostriedky 25.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na operačné rozpočtové prostriedky ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. ⌧ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie týchto operačných rozpočtových prostriedkov: Okruh viacročného finančného

rámca Číslo Okruh 3 – Prírodné zdroje a životné prostredie v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Agentúra: EEA Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU Hlava 1: Výdavky na zamestnancov Záväzky (1a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Platby (2a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Hlava 2: Administratívne výdavky Záväzky (1a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 Platby (2a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 Hlava 3: Operačné výdavky Záväzky (1b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 Platby (2b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 Rozpočtové prostriedky

pre EEA SPOLU Záväzky = 1a + 1b + 3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Platby = 2a + 2b + 3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 2024 2025 2026 2027 Spolu Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 3

viacročného finančného rámca

SPOLU Záväzky = 4 + 6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Platby = 5 + 6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Odôvodnenie uvedených nákladov: Náklady EEA zahŕňajú náklady na dva dodatočné ekvivalenty plného pracovného času, v rámci ktorých jej zamestnanci zriadia infraštruktúru IT na zber nových dátových polí (o využívaní zdrojov a ďalších znečisťujúcich látkach), upravia a rozšíria schému XML, aby sa umožnilo oznamovanie údajov na úrovni zariadenia a pre nové agropriemyselné činnosti, zaktualizujú príručku pre oznamovateľov s cieľom zabezpečiť jednotné oznámenia prevádzkovateľmi/ČŠ, zrealizujú odborné školenia pre oznamovateľov z členských štátov na zavedenie týchto nových požiadaviek, ako aj následne riadia oznamovanie údajov a súvisiaci tok údajov. Náklady na rozvoj infraštruktúry IT klesnú v treťom roku, po ktorom zostanú len náklady na údržbu infraštruktúry IT. Predpokladá sa, že prvé dva roky bude EEA potrebovať väčšie finančné zdroje na vylepšenie existujúcich nástrojov v dôsledku legislatívneho návrhu.

Pri nákladoch EEA sa predpokladá inflačný nárast na úrovni 2 % a opravný koeficient na odmeny v prípade Dánska od 1. júla 2021 na úrovni 1,342. Predpokladá sa, že z tohto hľadiska nedôjde počas nasledujúcich rokov k zmene. Požadované zvýšenie príspevku EÚ pre EEA sa bude kompenzovať zodpovedajúcim znížením finančného krytia programu LIFE (rozpočtový riadok 09.0202 – Obehové hospodárstvo a kvalita života). 26.Odhadované výsledky financované z operačných rozpočtových prostriedkov – 27.Odhadovaný vplyv na zdroje EEA ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov ⌧ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie týchto administratívnych rozpočtových prostriedkov: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU Dočasní zamestnanci (funkčná skupina AD) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 SPOLU 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Požiadavky na pracovníkov (ekvivalent plného pracovného času): Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU Dočasní zamestnanci (funkčná skupina AD) 2 2 2 2 2/rok SPOLU 2 2 2 2 2/rok Zamestnanci Európskej environmentálnej agentúry zriadia infraštruktúru IT, ktorá bude nevyhnutná na vykonávanie navrhovaných revízií a následné riadenie oznamovania údajov a súvisiaci tok údajov. Tieto IT zdokonalenia sa týkajú fyzickej kapacity toku oznamovania údajov (t. j. počet a charakter oznámení) a podporných systémov (usmernenia, odborná príprava atď.) s cieľom zabezpečiť ich jednotné uplatňovanie priemyselnými prevádzkovateľmi a členskými štátmi. 28.Odhadované potreby ľudských zdrojov v Komisii – 29.Súlad s platným viacročným finančným rámcom