(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energií a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Portugalsko predložilo Komisii 22. apríla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 13. júla prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Portugalska. Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Portugalsko uspokojivo splnilo príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

(10)Portugalsko predložilo 29. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a svoj program stability na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Portugalska o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

(11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Portugalsku na rok 2022. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Portugalskom. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Portugalska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(12)Komisia vykonala v súvislosti s Portugalskom hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a jeho výsledky uverejnila 23. mája 2022. Komisia dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zraniteľné miesta sa týkajú najmä vysokého verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkeho rastu produktivity.

(13)Portugalsko predložilo 14. apríla 2022 nový návrh rozpočtového plánu na rok 2022. Úplné posúdenie uvedeného plánu sa má predložiť v stanovisku Komisie v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) č. 473/2013.

(14)Rada 20. júla 2020 odporučila Portugalsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Portugalska znížil z 5,8 % HDP v roku 2020 na 2,8 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Portugalsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol z 2,3 % HDP v roku 2020 na 2,2 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o výdavky spojené so zdravotnou starostlivosťou vrátane najímania ďalších zdravotníckych pracovníkov štátnou zdravotnou službou s cieľom posilniť jej reakčnú schopnosť. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 127,4 % HDP.

(15)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je na rok 2022 opatrný a na nasledujúce obdobie realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 5,0 % a v roku 2023 o 3,3 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá výraznejší rast reálneho HDP na úrovni 5,8 % a v roku 2023 nižší rast reálneho HDP na úrovni 2,7 %. Rozdiel je spôsobený výraznejším rastom súkromnej spotreby a čistého vývozu v prognóze Komisie na rok 2022 a nižším rastom investícií a čistého vývozu v roku 2023. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne na 1,9 % HDP v roku 2022 a ďalej na 0,7 % HDP v roku 2023. V poklese v roku 2022 sa odzrkadľuje najmä silný rast hospodárskej činnosti a ukončenie väčšiny núdzových opatrení súvisiacich s pandémiou. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 120,8 % a v roku 2023 na 115,4 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 1,9 % HDP v roku 2022 a 1,0 % HDP v roku 2023. Je to v súlade s deficitom predpokladaným v programe stability na rok 2022 a mierne vyššie v roku 2023, a to najmä v dôsledku vyšších bežných výdavkov v Komisii v roku 2023. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s nižším pomerom dlhu verejnej správy k HDP v roku 2022 na úrovni 119,9 % a s podobným pomerom dlhu verejnej správy k HDP v roku 2023 na úrovni 115,3 %. Rozdiel v roku 2022 je spôsobený prognózou Komisie obsahujúcou výraznejší rast nominálneho HDP v danom roku.

Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 1,5 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Portugalska.

(16)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 2,2 % HDP v roku 2021 na 0,7 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií v roku 2022 je ovplyvnený opatreniami prijatými na odolávanie hospodárskemu a sociálnemu vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,6 % HDP v roku 2022, pričom sa očakáva, že v roku 2023 sa tento trend úplne otočí. Tieto opatrenia pozostávajú najmä zo sociálnych transferov pre chudobnejšie domácnosti, zníženia nepriamych daní zo spotreby energie a dotácií na spotrebu energie. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energií zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nie sú cielené, najmä plošné zníženie dane z palív. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,1 % HDP.

(17)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Portugalsko v roku 2022 využilo Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovalo obozretnú fiškálnu politiku. Okrem toho by malo zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Rada zároveň Portugalsku odporučila, aby obmedzilo rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Portugalsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(18)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Portugalska na rok 2022 sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň –2,0 % HDP. Portugalsko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,5 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,2 percentuálneho bodu. Portugalsko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,1 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie (0,6 % HDP), ako aj náklady na poskytovanie dočasnej podpory vysídleným osobám po ruskej invázii na Ukrajinu (0,1 % HDP), pričom sa očakáva, že rastúce mzdové náklady vo verejnom sektore, výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva a medzispotreba budú stále vyvíjať tlak na zvyšovanie bežných verejných výdavkov. Predpokladá sa, že najmä vyšší nárast spotrebiteľských cien v porovnaní s deflátorom HDP ovplyvní aj expanzívny príspevok primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov k celkovým zámerom fiškálnej politiky v roku 2022, a to v dôsledku vyšších výdavkov spojených so spotrebou tovarov a služieb verejnou správou. Očakáva sa, že Portugalsko vo všeobecnosti v roku 2022 obmedzí rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov, keďže významný expanzívny príspevok bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v roku 2022 je spôsobený najmä opatreniami na riešenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ako aj nákladmi na poskytovanie dočasnej podpory vysídleným osobám po ruskej invázii na Ukrajinu.

(19)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 na základe predpokladu nezmenenej politiky predstavovať 0,0 % HDP. Predpokladá sa, že Portugalsko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,3 percentuálneho bodu. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,7 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,6 % HDP). Zároveň sa predpokladá, že vyšší nárast spotrebiteľských cien v porovnaní s deflátorom HDP v roku 2022 ovplyvní príspevok primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov k celkovým zámerom fiškálnej politiky v roku 2023, a to v dôsledku zvýšenia výdavkov na dôchodky a sociálne dávky spôsobeného indexáciou.

(20)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 0,3 % HDP v roku 2024, pričom v roku 2025 sa má dosiahnuť vyrovnaný rozpočet. Deficit verejných financií má teda v horizonte programu zostať pod úrovňou 3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 109,8 % v roku 2024 a ďalej na 105,9 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte vysoké.

(21)Zloženie verejných financií, ktoré viac podporuje rast, a to na príjmovej aj výdavkovej strane verejného rozpočtu, by podporilo dlhodobú fiškálnu udržateľnosť Portugalska, zlepšilo podnikateľské prostredie a prispelo by k inkluzívnej obnove. Pokiaľ ide o portugalský daňový systém, existujú dôkazy naznačujúce, že systém daňových výhod v krajine je pomerne ťažkopádny a nie je dostatočne transparentný (zistilo sa viac než 500 daňových výhod rozložených do viac než 60 právnych textov) a že hospodárska efektívnosť daňových výdavkov by sa zvýšila v dôsledku dôsledného monitorovania a posudzovania. Štruktúru sadzby dane z príjmov právnických osôb navyše znásobujú štátne a obecné príplatky, čo pre daňovníkov znamená neprehľadnosť a spôsobuje dodatočné zaťaženie daňovej správy. Priame zrážkové dane sú často privysoké, čo vedie k značným nárokom na vrátenie dane v nasledujúcom roku. Opakujúce sa náklady na výber daní sú pomerne vysoké (v roku 2019 boli približne o 20 % vyššie než priemer EÚ27) a investície daňovej správy do informačných a komunikačných technológií sú v porovnaní s priemerom EÚ nízke (na úrovni 5,7 % prevádzkových výdavkov daňovej správy v roku 2019, takmer na úrovni polovice priemeru EÚ27). V tejto súvislosti by zefektívnenie správy príjmov pomohlo skrátiť čas potrebný na zaplatenie daní v Portugalsku a znížiť vysoký objem nevyrovnaných daňových nedoplatkov (na úrovni 37,1 % celkových čistých príjmov na konci roku 2019, čo patrilo medzi najvyššie v EÚ). Pokiaľ ide o portugalský systém sociálnej ochrany, účinnosť sociálnych transferov pri znižovaní chudoby a nerovnosti je pod priemerom EÚ. Primeranosť minimálneho príjmu je obzvlášť nízka na úrovni 37,5 % hranice chudoby (EÚ: 58,9 %). Zároveň sa zdá, že mnohé sociálne dávky sú zamerané na podobné ciele, čo takisto vedie k neprehľadnosti. Následná fragmentácia systému sociálnej ochrany vedie k relatívne nízkej miere ich využívania a nedostatočnému účinnému zameraniu na tých, ktorí to najviac potrebujú, čo bráni pokrytiu a v konečnom dôsledku primeranosti sociálnych dávok. V tejto súvislosti je obzvlášť dôležité vykonávanie Národnej stratégie boja proti chudobe.

(22)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Portugalsku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. V pláne sa podporujú najmä investície do zelenej a digitálnej transformácie. Ústredným prvkom plánu je zlepšovanie kvality verejných financií a finančnej udržateľnosti štátom vlastnených podnikov. Plán je ambiciózny, pokiaľ ide o posilňovanie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a zlepšovanie prístupu ku kvalitnej zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. Cieľom plánu je zlepšiť celkovú úroveň zručností obyvateľstva vrátane digitálnych zručností pre rôzne skupiny obyvateľstva a posilniť ponuku odborného vzdelávania a prípravy. Zahŕňa vysoké investície do zlepšenia sociálnych služieb, a to aj zvyšovaním ponuky sociálneho a cenovo dostupného bývania. V pláne sa zavádzajú príslušné opatrenia na zníženie segmentácie trhu práce a na podporu kvalitných pracovných miest a zachovania pracovných miest. Jeho cieľom je výrazne podporiť využívanie digitálnych technológií občanmi a podnikmi. V pláne sa zavádzajú opatrenia na podporu prístupu k financiám, najmä pre malé a stredné podniky, a na podporu súkromných a verejných investícií na obnovu hospodárstva krajiny. Stanovujú sa v ňom významné reformy a investície na podporu investícií do výskumu a inovácií a na zvýšenie ich efektívnosti a účinnosti. Plán je ambiciózny pri riešení výziev podnikateľského prostredia a zlepšovaní efektívnosti justičného systému.

(23)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Portugalska prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú v Portugalsku 37,9 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 22,1 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Portugalsku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.