SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 10.9.2010 
SEK(2010) 1012 v kone čnom znení 
  
ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„AUDIT POSTUPU ZÚ ČTOVANIA“  
SK 2   SK ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„AUDIT POSTUPU ZÚ ČTOVANIA“  
ZHRNUTIE  
III. Komisia zastáva názor, že v celkovom rámci riadenia a kontroly výdavkov na 
poľnohospodárstvo nová činnosť, ktorá sa požaduje od certifika čných orgánov, predstavuje 
významný a užito čný prvok na získanie primeranej  záruky zákonnosti a správnosti 
príslušných transakcií. Tieto nové poži adavky sa prvýkrát zaviedli pre rozpo čtový rok 2007 
a odvtedy sa v podstate nezm enili, hoci sa pre finan čný rok 2008 upravili a rozšírili. Nové 
požiadavky sa prediskutovali s certifika čnými orgánmi aj na výro čnej konferencii. 
Situácia v rozpo čtovom roku 2009 (po konci kontrol ovaného obdobia) sa preto výrazne 
zlepšila, pokia ľ ide o všetky nové prvky uvedenej zár uky (t. j. prvky týkajúce sa zákonnosti 
a správnosti platieb). 
IV. Účelom postupu overovania súladu je vylú čiť z financovania Európskou úniou tie 
výdavky, ktoré sa neuskuto čnili v súlade s právom EÚ. Naproti tomu nepredstavuje 
mechanizmus, ktorým sa spätne získavajú su my neoprávnene vyplaten é príjemcom, za ktorý 
podľa zásady zdie ľaného hospodárenia a prav idiel ustanovených v článku 9 ods. 1 písm. a) 
bode iii) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a článku 53b ods. 2 písm. c) nariadenia 
o rozpočtových pravidlách zodpovedajú výhradne členské štáty. Ak sa neoprávnené platby 
jednotlivým príjemcom zistia  alebo ich možno zisti ť v dôsledku postupov overovania súladu, 
členské štáty sú povinné vykona ť voči týmto príjemcom nadväzné opatrenia na spätné 
získanie finan čných prostriedkov. 
V článku 31 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1290/2005 sa ustanovuje, že finan čné korekcie sa 
určujú na základe charakteru a záv ažnosti porušenia, ako aj finan čnej ujmy spôsobenej EÚ. 
Ak je to možné, suma sa vypo číta na základe skuto čne spôsobenej straty alebo na základe 
extrapolácie. Ak to nie je možné, použijú sa  paušálne sadzby, ktor é v súlade s právnymi 
požiadavkami zoh ľadňujú závažnos ť nedostatkov vnútroštátneho systému kontroly s cie ľom 
premietnu ť finančné riziko pre EÚ. V systéme Komisie sa  preto ustanovuje pr esná hierarchia 
metód, ktoré sa majú použi ť, a preto Komisia nesúhlasí, že v danej veci má otvorené 
„možnosti vo ľby“, pokia ľ ide o druh finan čnej korekcie, ktorá sa má použi ť. Komisia zastáva 
názor, že existuje platný vz ťah medzi výškou korekcie a sumou neoprávnených platieb 
uskutočnených v dôsledku nedostatkov v sy stéme. Overovanie súladu zah ŕňa prípady, pri 
ktorých sa zistené nedostatk y obmedzujú na zavedený systém kontroly a nemôžu sa da ť do 
spojitosti s jednotlivými neoprávnenými platbami v prospech príjemcov, ale vzh ľadom na 
paušálny prístup k nedostatkom kontroly je riziko pre rozpo čet EÚ pokryté, napríklad ke ď 
členský štát nevykoná minimálny po čet kontrol. 
Okrem toho, ke ďže poľnohospodárske výdavky sa vynakladajú v rámci zdie ľaného 
hospodárenia, členské štáty majú lepšiu pozíciu  ako Komisia na vyhodnotenie skuto čnej 
finančnej straty alebo rizika pre rozpo čet EÚ a na predloženie dôkazov o nich. V opera čnej 
príručke sa to výslovne uznáva a vyžaduje sa, aby Komisia takéto dôkazy zoh ľadňovala, ak sú 
spoľahlivé. Presnejší výpo čet finančnej straty pre rozpo čet EÚ preto vyžaduje aktívnu 
spoluprácu príslušného členského štátu na všetkých úrovni ach postupu overovania súladu, 
keďže len členský štát má všetky potrebné informácie na uskuto čnenie takéhoto výpo čtu. 
Členské štáty však žia ľ túto možnos ť napriek žiadostiam Komisie často nevyužívajú. Od 
reformy systému v roku 1996 tvoria paušálne korekcie pod ľa hodnoty trocha menej ako 70 % 
sumy celkových korekcií. Komisia vš ak považuje za vh odnejšie skúma ť počet prípadov 
SK 3   SK s finančnou korekciou, pri ktorých sa použila pauš álna sadzba. V tom prípade sa na 
paušálnom prístupe zakladá len 45 % všetkýc h prípadov, a ak sa porovná posledných desa ť 
rozhodnutí o súlade, toto percen to klesne až na 37 %. Dokazu je to pretrvávajúce úsilie 
Komisie čo najviac obmedzi ť používanie paušálnych sadzieb. 
Keďže metodika používaná Komisiou na výpo čet finančných korekcií sa zakladá na jej 
najlepšom odhade rizika pre rozpo čet EÚ, a priori nemôže predstavova ť sankciu. 
Komisia v rámci tohto ús ilia nedávno ustanovila členským štátom podmienky, za ktorých je 
ochotná obmedzi ť sumu finan čnej korekcie na chybovos ť zistenú členským štátom pri 
transakciách na úrovni kone čného príjemcu a vykázanú v jeho štatistikách z kontrol za 
príslušnú schému pomoci. 
Finančné korekcie predstavujú ú čtovnú korekciu, a nie sankciu orgánov členských štátov. 
Metodiku paušálnych sadzieb po tvrdil Súdny dvor ako metodiku, kt orá je v súlade s právnymi 
normami upravujúcimi overovanie súladu. S údny dvor predovšetkým potvrdil, že nie je 
úlohou Komisie vykonáva ť kontroly potrebné na presné vy číslenie vzniknutých strát, ale že je 
skôr úlohou členského štátu preukáza ť, že odhad Komisie bol nadmerný. 
Použitie paušálnych korekcií po tvrdil aj Európsky parlament vo svojom rozhodnutí o udelení 
absolutória za rok 2007 (§ 83) pre prípady, ke ď členské štáty neplnia svoje zákonné 
povinnosti.  
Alternatívne metódy výpo čtu finančných korekcií uvedené Dvorom audítorov budú 
vyžadova ť zásadné zvýšenie zdrojov na audit, kt oré by nebolo v súlade s analýzou pomeru 
nákladov k celkovým prínosom.  
V. Rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní sa prijíma približne šes ť mesiacov po konci 
príslušného rozpo čtového roka. Prostredníctvom tohto rozhodnutia Komisia stanovuje objem 
výdavkov uznaných za zú čtovateľné na ťarchu rozpo čtu EÚ za daný rok. Skuto čnosť, že toto 
rozhodnutie nemá vplyv na následné rozhodnutia o súlade, ktorými sa členským štátom 
ukladajú finan čné korekcie, sa výslovne ustanovuje v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005, 
ktoré má rovnaké právne posta venie ako nariadenie o rozpo čtových pravidlách. Okrem toho je 
v podstate úplne zlu čiteľné s nariadením o rozpo čtových pravidlách, v ktorom sa pre každý 
iný výdavok ustanovuje, že Komisia môže vykona ť následné kontroly do 5 rokov po 
rozhodnutí o udelení absolutória pre rok, v ktorom sa uskuto čnila posledná platba. Všetky 
rozpočtové výdavky sa inak budú považova ť za predbežné, kým sa nevykoná následná 
kontrola alebo neuplynie 5-ro čná lehota.  
Výška výdavkov, ktoré by sa mohli vylú čiť z financovania budúcimi rozhodnutiami o súlade, 
sa uvádza ako podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie a v poznámke k ú čtovnej 
závierke. Toto uvedenie s polu s rozhodnutím o finan čnom zúčtovaní poskytujú Európskemu 
parlamentu a Rade informácie, ktoré potrebujú na postup ude ľovania absolutória. 
Pripomienka Dvora audítorov sa týka základnej zásady systémov zú čtovania ustanovenej 
v jeho sú časnom právnom základe, ktorý je Komisia povinná uplat ňovať (od roku 1996). 
Žiadna zo strán podie ľajúcich sa na prijímaní právnych predpisov nevzniesla námietku. 
Samotná táto pripomienka by sa mohla najlepšie preskúma ť v kontexte možného 
prehodnotenia právnych predpisov. 
VI. Komisia zastáva názor, že sú časný systém funguje dobre a dosa huje svoje celkové ciele. 
Bude však na ďalej zlepšova ť jeho činnosť v praxi a v prípade potreby predloží Európskemu 
parlamentu a Rade vhodné návrhy na ďalšie zlepšenie na obdobie po roku 2013.  
ÚVOD  
SK 4   SK 2. V článku 42 ods. 1 vykonávacích predpisov,  ktorým sa upravuje vykonávanie článkov 53b 
a 53c nariadenia o rozpo čtových pravidlách, sa vymedzuje, že ú čelom zúčtovania je 
zabezpečiť, aby výdavky členských štátov v súvislosti so zdie ľaným hospodárením […] 
a ktoré možno zú čtovať na ťarchu rozpo čtu EÚ, boli v poriadku a v súlade s uplatnite ľnými 
pravidlami EÚ. 
5. Pracovná skupina Belle zriadená Komisiou v roku 1991 bola poverená preskúma ť operácie 
zahrnuté v postupe zú čtovania s cie ľom posúdi ť ich účinnosť a efektívnos ť pri dosahovaní 
všeobecných cie ľov spolo čnej poľnohospodárskej politiky a nariadenia o rozpo čtových 
pravidlách, a v prípade potreby navrhnú ť legislatívne a/alebo ad ministratívne prostriedky 
presadzovania týchto operácií.  
(b) Každá finan čná korekcia zahrnutá v rozhodnutí o súlade je spojená s konkrétnym 
rozpočtovým rokom, ktorý je uvedený v prílohe tohto rozhodnutia. 
RÁMČEK č. 1 
(b) Kontroly vykonávané platobnými agentúrami  sa zakladajú na systémoch riadenia 
a kontroly, pre ktoré minimálne požiadavky stanovuje Komisia. 
6. V rámci reformovaného systému sa rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní prijíma do 
30. apríla roka nasledujú ceho po príslušnom rozpo čtovom roku. Reformovaný postup 
zúčtovania preto výrazne urýchlil časový horizont zú čtovania účtov platobných agentúr. 
ČASŤ I – FINAN ČNÉ ZÚČTOVANIE 
21. Spoliehanie sa na prácu i ných audítorov v prípade, že sa to považuje  za vhodné, sa 
ustanovuje v medzinárodných audítorských šta ndardoch a v usmerneniach Komisie. 
Certifikačné orgány sa môžu spolieha ť na prácu jednotiek vnútorné ho auditu, ak túto prácu 
dostatočne preverili.  
Audit v dánskom certifika čnom orgáne v novembri 2009, ktorý sa vz ťahoval najmä na 
rozpočtový rok 2009, neodhalil závažné nedostatk y v žiadnom orgáne v súvislosti 
s pracovnými dokumentmi a kontrolnými zoznamami.  
Pokiaľ ide o pripomienku Dvora audítorov uvedenú v poznámke pod čiarou č. 9, že v Dánsku 
sa jednotka vnútorného auditu zú častnila na výbere certifika čného orgánu, ktorý bol 
definitívne zazmluvnený priamo platobnou agentú rou na návrh jednotky vnútorného auditu, je 
potrebné poznamena ť, že zmluva certifika čného orgánu bola pred ĺžená na rozpo čtové roky 
2009 a 2010 a jej podpisujúcou stra nou je príslušný orgán. 
22. Vo vä čšine prípadov sa zistenia Dvora audí torov týkajú skôr nedostatkov dokumentácie 
certifikačných orgánov o ich výkone auditov, ako samotnej práce. 
Certifikačné orgány by mali zhromaž ďovať dostatok dôkazov z auditu na podporu svojich 
zistení. Komisia považuje túto záležitos ť za súčasť svojej analýzy rizika, hoci to môže 
posudzova ť len priamo po čas svojich návštev v certifika čných orgánoch vybraných na audit. 
Hoci presná štruktúra a obsah pracovných dokum entov a kontrolných zoznamov by sa mali 
ponechať certifikačným orgánom na odborné posúdeni e, Komisia poskytla (a bude na ďalej 
poskytova ť) v tejto k ľúčovej oblasti odporú čania tam, kde vidí nedostatky. 
Nad rámec všeobecných požiadaviek na testovanie vecnej správnosti výdavkov pod ľa 
usmernenia č. 3 sú certifika čné orgány povinné pri režime jednotnej platby kontrolova ť, či 
platby možno odvodi ť od ich príslušných nárokov. Neexistuje však požiadavka overova ť 
v rámci testovania vecnej správnosti samotné nároky.  
24. Na rozpo čtový rok 2009 boli usmernenia revidované s cie ľom lepšie objasni ť, ako by sa 
mal vykonáva ť test úplnosti a presnosti hlavnej ú čtovnej knihy dlžníkov a prílohy III/IIIA 
SK 5   SK nariadenia (ES) č. 885/2006 a ako by sa mali o ňom podáva ť správy. Z analýzy certifika čných 
správ týkajúcich sa rozpo čtového roka 2009 vyplýva, že od auditu  Dvora audítorov sa v tomto 
smere dosiahli zlepšenia.  
Komisia po čas posledných troch rokov okrem činnosti vykonávanej certifika čnými orgánmi 
skontrolovala 14 platobných agentúr v 11 členských štátoch v súvislosti s opatreniami 
prijatými v nadväznosti na prípady n ezrovnalostí a podávaním správ o nich pod ľa prílohy III 
nariadenia (ES) č. 885/2006. Platobné agentúry majú vo všeobecnosti zavedené primerané 
postupy na ochranu finan čných záujmov Európskej únie. Nedostatky, ktoré sa zistili po čas 
týchto auditov, sa pozorne sledujú v súvislosti s postupmi overovania súladu. 
26. Komisia nedávno navrhla systém1, ktorým od roku 2010 môžu členské štáty posilni ť 
celkový rámec na získanie primeranej záruky  zákonnosti a správnosti transakcií na úrovni 
konečných príjemcov. Certifika čné orgány by mali na tento ú čel rozšíriť svoju činnosť nad 
úroveň súčasných požiadaviek úplnou opakovanou kontrolou, za daný súbor výdavkov, 
reprezentatívnej vzorky transakc ií, ktoré príslušná platobná agentúra skontrolovala na mieste. 
Táto činnosť by sa vz ťahovala na celú manipuláciu so s úborom od prijatia žiadosti o pomoc 
po výpočet a vykonanie kone čnej platby. 
28. Komisia súhlasí, že ďalšie zlepšenia sú možné a nutné, a pravidelne rieši túto otázku 
s členskými štátmi. Neexistuje však požiadavka testova ť a hodnoti ť každú k ľúčovú 
a pomocnú kontrolu, ktorá by sa mala uplat ňovať v platobnej agentúre. 
29. Podľa názoru Komisie stanovisko k postupo m vnútornej kontroly nevyžaduje osobitné 
testovanie a hodnotenie spo ľahlivosti každej k ľúčovej a pomocnej kontroly. V nariadení (ES) 
č. 885/2006 sa nevyžaduje, aby certifika čný orgán dospel k záveru, či všetky možné kontroly 
sú funkčné, ale vyžaduje le n to, aby certifika čný orgán preskúmal súlad platobnej agentúry 
s akredita čnými kritériami (príloha  I nariadenia (ES) č. 885/2006).  
Certifikačné orgány sú vš ak povinné vyhodnoti ť tieto aspekty v rámci nového systému 
uvedeného v odpovedi Komisie na bod 26. 
30. Komisia pod ľa potreby upozor ňovala vo formálnych oznámeniach členským štátom, že aj 
delegované orgány sa majú identifikova ť a testova ť. Neexistuje však požiadavka každý rok 
navštíviť a testova ť každý delegovaný orgán.  
31. Cieľom úpravy bolo vyjasni ť povinnosti, ktoré existovali už predtým, a zlepši ť 
predkladanie správ certifika čnými orgánmi.  
32. Komisia zastáva názor, že v revidovaných usmerneniach je primerane stanovený rozsah 
audítorskej úlohy. Platobné agentúry by mali všetky informácie vo svojich predkladaných 
výročných dotazníkoch porovna ť s podkladovými informáciam i z databáz. Certifika čné 
orgány majú skontrolova ť, či sa to uskuto čnilo, a uvies ť, či sa zistili nezrovnalosti. Mali by aj 
skontrolova ť existenciu a primeranos ť audit trail. 
Na testovanie presnosti databázy musia certifika čné orgány vzia ť vzorku aspo ň 20 správ 
o inšpekcii v teréne za každý štatistický súbor a skontrolova ť, či údaje, ktoré obsahujú, boli 
správne vložené do databázy. 
Certifikačné orgány sú povinné uvies ť jednozna čný záver o uvedených prvkoch. Bez oh ľadu 
na zlepšenia dosiahnuté v tejto oblasti v rozpo čtovom roku 2009 bude Komisia skúma ť, či je 
potrebné ďalšie spresnenie usmernení. 
33. 
                                                 
1 Dokument D/413722/2009. 
SK 6   SK (a) Toto odsúhlasenie by mali vykonáva ť platobné agentúry. Certifika čné orgány by mali 
skontrolova ť, či sa vykonalo správne. V súhrnnej správe za rozpo čtový rok 20082 sa to veľmi 
zreteľne uviedlo a pod ľa potreby sa v súvislosti s tým členským štátom (platobným agentúram 
a certifika čným orgánom) predložili odporú čania. Komisia v dôsledku toho zastáva názor, že 
situácia sa za rozpo čtový rok 2009 zlepšila. Pod ľa správ certifika čných orgánov za 
rozpočtový rok 2009 sa v prípade vä čšiny platobných agentúr dos iahlo úplné odsúhlasenie. 
(b) – (c) Spojená odpove ď na body (b) a (c): 
Komisia uznáva nedostatky, ktoré zistil Dvor audítorov v súvislosti s rozpo čtovými rokmi 
2007 a 2008, a riešila tieto zá ležitosti s príslušnými členskými štátmi. Komisia v dôsledku 
toho zastáva názor, že situácia za rozpo čtový rok 2009 sa výrazne zlepšila. Z analýzy 
certifikačných správ vyplýva, že približn e v 90 % prípadov vykonali certifika čné orgány 
prácu na úrovni vyžadovanej usme rneniami Komisie, okrem nieko ľkých výnimiek. 
34. Komisia zastáva názor, že zistené nedostatk y nevytvárajú významné obmedzenia pre ich 
využitie Komisiou na ú čely poskytnutia záruky, a to z týchto dôvodov: 
– chybovos ť stanovená Komisiou na základe štatistík z kontrol predložených členskými 
štátmi je stála po čas viacerých rokov, 
– z analýzy certifika čných správ týkajúcich sa rozpo čtového roka 2009 vyplýva, že 
certifikačné orgány dosiahli zrete ľné zlepšenie, 
– štatistické informácie sú výsledkom ve ľmi veľkej vzorky skontrolovaných žiadostí3, a aj 
keby sa uplatnila bezpe čnostná rezerva zvýšenia chybovosti o 25 %, zvyšná chybovos ť by 
bola stále nižšia ako 2 %, 
– chybovos ť stanovená Dvorom audítorov v je ho vyhlásení o vier ohodnosti za rok 2008 je 
v súlade so zostatkovou chybovos ťou stanovenou Komisiou na zák lade štatistík z kontrol 
predložených členskými štátmi.  
Pokiaľ ide o metodiky výberu vzoriek, ktoré pl atobné agentúry využívajú pri výbere nárokov 
na kontrolu na mieste, za bežných okolností  sa vyžadujú náhodné vzorky. Hoci náhodné 
vzorky sa neriadia štatistickou me todikou, napríklad výberom vzoriek pod ľa hodnoty 
peňažnej jednotky (monetary unit sa mpling – MUS), vzorky sú zvy čajne dosť veľké, aby 
poskytovali primeranú záruku, pokia ľ ide o reprezentatívnos ť. 
35. Komisia uznáva nedostatky zistené Dvorom audítorov, týkajúce sa rozpo čtových rokov 
2007 a 2008, a informácie už zverejnila vo výro čnej správe o činnosti za tieto roky. Tieto 
záležitosti riešila s príslušnými členskými štátmi a dospela k záveru, že v dôsledku toho sa 
situácia za rozpo čtový rok 2009 výrazne zlepšila . Z analýzy správ certifika čných orgánov 
vyplýva, že vykonávali činnosť na úrovni požadovanej usmerneniami, okrem nieko ľkých 
výnimiek, vo viac ako 90 % prípadov týka júcich sa IACS (obidva fondy), pri čom v 92 % 
(EPZF) a 87 % (EPFRV) týchto prípadov dospela k záveru, že kval ita kontrol na mieste bola 
aspoň primeraná. V prípade súborov, kt oré sa netýkajú IACS, certifika čné orgány splnili 
požiadavky na činnosť, okrem nieko ľkých výnimiek, vo viac ako 80 % prípadov, a k tomuto 
záveru takisto dospela v 90 % (EPZF)  a 87 % (EPFRV) všetkých prípadov. 
                                                 
2 AGR/2009/80073-00-03/SK z 3. apríla 2009. 
3 SPS/SAPS: 600 315 skontrolovaných  žiadostí; zvieratá: 798 119 skon trolovaných zvierat (prémia na 
dojčiace kravy a zvláštna prémia na hovädzí dobyto k); vývozné náhrady: 13 023 skontrolovaných 
vyhlásení; 275 491 vykonaných kontrol príjemcov za oblas ť týkajúcu sa opatrení rozvoja vidieka (pozri 
výročnú správu o činnosti za rok 2009 Generálneho riadite ľstva pre po ľnohospodárstvo a rozvoj 
vidieka, poznámka pod čiarou č. 33, strana 61). 
SK 7   SK Komisia dospela k záveru, že tieto úpravy bo li zavedené (anglická verzia revidovaných 
usmernení bola zavedená už v júli 2008) dostato čne vopred, aby certifika čné orgány mohli 
dosiahnuť súlad s týmito novými usmerneniami. 
36. Komisia súhlasí, že ďalšie zlepšenia sú možné a nutné, a pravidelne rieši túto otázku 
s členskými štátmi. 
37. Hoci Komisia súhlasí, že opakované vyk onanie predchádzajúcej kontroly všeobecne 
poskytuje lepšie zhodnotenie kvali ty kontrol na mieste, prostredie kontroly je aj tak možné 
hodnotiť prostredníctvom kontrol za ú časti certifika čných orgánov. V ur čitých prípadoch 
nemusí by ť ani možné opakovane vykona ť kontrolu. Tieto problémy sú spojené s mnohými 
následnými kontrolami vykonanými externými audítormi. 
Kontroly v teréne s ú časťou certifika čných orgánov okrem toho znížia administratívnu zá ťaž 
pre poľnohospodárov. 
38. Z dôvodov uvedených v odpovedi na bod 34 sa Komisia domnieva, že zistenia Dvora 
audítorov nevytvárajú výrazné obmedzenia na využitie štatistík z kontrol na ú čely poskytnutia 
záruky. 
Nový systém na posilnenie uvedeného poskyt nutia záruky nepredstavuje reakciu na 
nedostatky v práci certifika čného orgánu, ale skôr pokus posilni ť záruku, ktorú už poskytuje 
súčasný systém. 
41. Vydaním usmernenia č. 4 o vyhlásení o vierohodnosti sa zabezpe čila spoločná metodika, 
ako vypracova ť vyhlásenie o vierohodnosti. Obsahuje uplatnite ľné právne normy a poskytuje 
odporúčania Komisie s cie ľom zabezpe čiť, aby sa vyhlásenia o vierohodnosti vypracovali na 
základe porovnate ľných kritérií. 
43. Revidované usmernenie o vyhlásení o vierohodnosti sa členským štátom prvýkrát 
predložilo v júni 2008 a dokon čilo sa v júli 2008. To bolo dostato čne včas, aby riaditelia 
platobných agentúr pripravili svoje vyhlásen ie o vierohodnosti, ktoré sa malo podpísa ť do 
januára 2009. Skoršia revízia nebola možná, ke ďže bolo potrebné najprv vyhodnoti ť výsledky 
za predchádzajúci rok. 
Komisia zastáva názor, že usmernenie je primerane podrobné. V nadväznosti na analýzu 
vyhlásení o vierohodnosti prijatých za rozpo čtový rok 2008 sa usmernenie ďalej revidovalo. 
V revízii za rok 2009 sa v samostat ných prílohách poskytuje návod, ako vykona ť analýzu 
štatistík z kontrol, a výslovne sa vyžadujú podrobné informácie, ke ď je chybovos ť súboru 
vyššia ako 2 %, ke ď z porovnania so situáciou v prechádzajúcom rozpo čtovom roku vyplýva 
výrazné zhoršenie, alebo ke ď chybovos ť súboru je nevierohodne nízka, a ako pristupova ť 
k požiadavke zverej ňovať základ, z ktorého sa vychád zalo pri príprave vyhlásenia 
o vierohodnosti. Komisia poskytla vzory pr e prenos štatistík z kontroly s cie ľom zabezpe čiť 
jednotnos ť údajov dodávaných členskými štátmi Komisii. 
44. Požiadavka, aby ku každému vyhláseniu  o vierohodnosti bol pripojený zoznam 
preskúmaných dokumentov a činnosť vykonaná riadite ľom platobnej agentúry pred podpisom 
jeho vyhlásenia, bola za rozpo čtový rok 2008 splnená v 75 prípadoch z 82. Analýza štatistík 
z kontrol bola predložená v 32 prípadoch a por ovnanie so situáciou v predchádzajúcom roku 
v 24 prípadoch. 
Z analýzy Komisie vyplýva, že za rozpo čtový rok 2009 sa situác ia zlepšila: všetkých 
88 platobných agentúr predlo žilo zoznam preskúmaných dokumentov a súhrn vykonaných 
činností a 83 platobných agentúr predložilo  požadovanú analýzu štatistík z kontrol. 
45. – 46.  
SK 8   SK Model miery istoty, ktorý je základom vyhlásenia o vierohodnosti, vyplýva z usmernení 
Komisie a bol prediskutovaný na prvom stretnutí s riadite ľmi platobných agentúr v decembri 
2007. Komisia pri tejto príležito sti tiež výslovne uviedla, že takzvaný kaskádový model 
založený na „ čiastkových vyhláseniach o vierohodnosti“ je nedostato čný, a dokonca 
odradzovala od jeho využívania, najmä na realizáciu platieb. 
47. Na rozpo čtový rok 2008 bola analýza štatistík z kontrol poskytnutá v 32 prípadoch 
a porovnanie so situáciou v predchádzaj úcom roku v 24 prípadoch. Na rozpo čtový rok 2009 
bolo usmernenia č. 4 revidované s cie ľom zlepši ť túto situáciu. V dôsledku toho za tento 
rozpočtový rok požadovanú analýzu štatistík z ko ntrol vykonalo 84 z 88 platobných agentúr. 
48. Vykonanie analýzy štatistík z kontrol sa vyžaduje na úrovni schémy pomoci, pri čom 
prahová hodnota 2 % (na úrovni súboru) predsta vuje signál na zváženie výhrady. Výhrada sa 
však vyžaduje, len ak sú s úhrnne splnené tieto faktory: 
– preskúmanie kvalitatívnych aspektov ve die k zisteniu závažných nedostatkov vo 
vnútroštátnom systéme kontroly, ako sú vym edzené v bode 4.2 (kvalitatívne aspekty) 
usmernenia č. 4, 
– odhaduje sa, že výška neoprávnených pla tieb presahuje 2 % celkových platieb 
realizovaných v príslušnom rozpo čtovom roku v rámci ktoréhoko ľvek zo súborov uvedených 
v bode 4.3 (kvalitatívne aspekty) usmernenia č. 4 a 
– nebolo možné čeliť vplyvu nedostatkov nápr avnými opatreniami. 
Riaditeľ platobnej agentúry by mal uplatni ť výhradu, len ak sú sp lnené všetky tieto tri 
podmienky. 
49. Z dôvodov uvedených v odpovedi Komisi e na bod 35 Komisia nespochyb ňuje 
spoľahlivosť štatistík z kontrol. 
51. Je správne, že činnosť vykonaná v súvislosti s certifikáciou vo ve ľkej miere poskytne 
primeraný základ aj na stanovis ko k vyhláseniu o vierohodnosti.  
Certifikačný orgán by však mal okrem toho skontrolova ť: či sprievodné informácie, ktoré sú 
pripojené k vyhláseniu o vierohodnosti,  sú primerané, a mal by predloži ť stanovisko: 
• (pod ľa potreby), či výhrady riadite ľa platobnej agentúry bo li správne zverejnené; 
• (pod ľa potreby), ktorý kontrolovaný (-é) súbor(-y) mal(-i) pod ľa jeho názoru dosta ť 
výhradu, ale nedostal(-i); 
• (pod ľa potreby), ktorý(-é) kontrolovaný(-é) s úbor(-y) dostal(-i) výhradu, ktorá nebola 
potrebná (t. j. záležitos ť(-ti), ktorá(-é) bola(-i) základom  výhrady, nebola(-i) významná(-é)); 
• či podľa jeho názoru vyhlásenie o vierohodnosti sp ĺňa vo všetkých dôležitých 
ohľadoch článok 3 nariadenia (ES) č. 885/2006 (usmernenie Komisie č. 4) za rozpo čtový rok 
od 16. 10. xx do 15. 10. xx+1. 
Komisia preto zastáva názor, že stanovisko poskytuje pridanú hodnotu. 
V rozpočtovom roku 2009 francúzsky certifika čný orgán nedodržal vzor, ktorý sa vyžaduje 
v usmernení č. 7.  
52. Od rozpo čtového roku 2009 majú certifika čné orgány lepšiu pozíciu  na hodnotenie týchto 
informácií, ke ďže revidované usmernenie č. 4 obsahuje vzory, ktoré má vyplni ť platobná 
agentúra. 
ČASŤ II – ZHODA ZÚ ČTOVANIA 
SK 9   SK 54. Graf Dvora audítorov č. 1 skôr vyjadruje, kedy boli prij até rôzne rozhodnutia o overení 
súladu, než sumy vylú čené v súvislosti s každým rozpo čtovým rokom. Finan čné korekcie 
výdavkov za každý rozpo čtový rok, vrátane odhadov budúcic h korekcií, sú znázornené 
na grafe Komisie č. 1. 
56. Hlavná analýza rizika slúž i ako plánovací nástroj. Po ľnohospodárske výdavky za rok N-2 
boli v skuto čnosti rozdelené do 76 rôznych obl astí auditu a na každú oblas ť auditu sa 
vzťahuje podobný systém hospodárenia a kontroly. Ke ďže výdavky v týchto oblastiach auditu 
uskutočnili rôzne platobné agentúry, na ú čely plánovania bolo ur čených 1 807 párov „oblas ť 
auditu/platobná agentúra“. V prípade týchto párov „oblas ť auditu/platobná agentúra“ sa berú 
do úvahy tieto rizikové faktory: závažnos ť (sumy vykázaných výdavkov), posledný rok 
vykonania auditu (obdobie, ktoré uplynulo od posledného auditu uvedeného opatrenia), riziko 
späté s uvedeným opatrením, riziká systému kontro ly (riziko spojené so systémom kontroly), 
riziko platobnej agentúry (r iziko spojené s platobnou agen túrou) a nakoniec sa zoh ľadňuje 
riziko spojené s Európskym úradom pre boj  proti podvodom (súvisiace s obvineniami a 
nezrovnalos ťami zo strany OLAF) a riziko spojené s Dvorom audítorov (spojené so 
zisteniami Európskeho dvora au dítorov). Zložené riziko sa po číta za páry „oblas ť 
auditu/platobná agentúra“ vynásobením závažnos ti a „váženého rizika“, ktoré predstavuje 
vážený priemer rôznych uvedených ukazovate ľov rizika. Na základe zloženého rizika sa 
stanoví poradie párov „oblas ť auditu/platobná agentúra“ za celé riadite ľstvo. 
57. – 58.  Za rozpo čtový rok 2009 sa časť výdavkov pokrytých auditmi sú ladu Komisie zvýšila na 
61 %
4. Komisia zastáva názor, že to predstavuje zaujímavé a dostato čné pokrytie, a preto 
nezastáva názor, že v dôsledku analýzy rizika sa audity súladu vz ťahujú len na obmedzené 
množstvo opatrení a platobných ag entúr identifikovaných ako prio rity. Okrem toho v prípade 
priamej pomoci, ktorá v rozpo čtovom roku 2009 predstavovala 72 % celkových 
poľnohospodárskych výdavkov a patrí do pôsobnosti IACS, boli v posledných troch rokoch 
skontrolované všetky členské štáty okrem Luxemburska. 
59. Pravidlo 24 mesiacov predstavuje zámernú vo ľbu zákonodarcu EÚ, ktorej cie ľom je 
zabezpečiť právnu istotu pre členské štáty. Uplat ňovanie tohto pravidla je späté s tým, že 
určité výdavky nemôžu by ť podrobené finan čným korekciám, hoci môžu vykazova ť 
nedostatky. Komisia opakovanie navrhla pred ĺženie tejto lehoty, ale Rada aj Európsky 
parlament tieto návrhy odmietli. 
60. Komisia zastáva názor, že úpln é pokrytie všetkých oblastí audi tu v rozpätí napríklad troch 
rokov by nebolo možné ani pri výra zne vyšších zdrojoch a šlo by proti koncepcii jednotného 
auditu5. Bolo by neefektívne venova ť ľudské a finan čné zdroje na audit párov „oblas ť 
auditu/platobná agen túra“ s obmedzenými výdavkami a malým rizikom. Komisia preto 
vykonáva audity súladu na základe hlavnej analýzy rizika, ktorá zah ŕňa všetky potrebné 
faktory rizika a je v súlade s medzin árodne uznávanými audítorskými štandardmi. 
RÁMČEK č. 3 
V prípade, ktorý uviedol Dvor audítorov, Komisia reagovala na čas na prijaté informácie 
a riziko bolo správne pokryté. Komisi a preto nezastáva názor, že finan čná korekcia sa mala 
vzťahovať na sumu 100 miliónov EUR uvedenú Dvorom audítorov. 
                                                 
4 Podiel 26,5 % na „intervenciu na po ľnohospodárskych trhoch“, 70,9 % na „priamu pomoc“ a 43,6 % na 
„rozvoj vidieka“. 
5 To by vyžadovalo vykona ť v tomto časovom rozpätí audit približne 1 800 oblastí auditu na zabránenie, 
aby sa na niektoré jeho časti už nemohli vz ťahovať korekcie v dôsledku pravidla 24 mesiacov. 
SK 10   SK Pravidlo 24 mesiacov predstavuje zámernú vo ľbu zákonodarcu EÚ s cie ľom zabezpe čiť pre 
členské štáty právnu istotu. Uplat ňovanie tohto pravidla je späté s tým, že na ur čité výdavky 
sa nemôžu vz ťahovať finančné korekcie, hoci môžu vykazova ť nedostatky. Komisia 
opakovane navrhla pred ĺženie tejto lehoty, ale Rada aj Európsky parlament tieto návrhy 
odmietli. 
61. V prípade priamej pomoci, ktorá v rozpo čtovom roku 2009 predst avovala 72 % celkových 
výdavkov na po ľnohospodárstvo a patrí do pôso bnosti IACS, boli všetky členské štáty okrem 
Luxemburska skontrolované v poslednýc h troch rokoch 2007 až 2009, teda v časovom 
horizonte, ktorý bráni vylu čujúcemu vplyvu pravidla 24 mesiacov. 
Počet párov „oblas ť auditu/platobná agentúra“ je dôsledkom ve ľkého počtu rôznych systémov 
kontroly pre rôzne schémy pomoci pre po ľnohospodárstvo a po čtu platobných agentúr 
zriadených členskými štátmi. Priamu pomoc však v an alýze rizika za rok 2008 reprezentovalo 
len 12 oblastí auditu.  
63. Komisia zastáva názor, že používanie paušálnych sadzieb je úplne v súlade s cie ľom 
overovania súladu a predstavuje najú činnejší a najefektívnejší spôsob dosiahnutia tohto cie ľa, 
najmä ak sa zistené nedostatky týkajú len systému hospodárenia a kontroly členského štátu. 
Zohľadňuje skutočnosť, že nie je možné vzia ť štatisticky platnú vzorku v súvislosti s každou 
z približne 150 kontrolných návštev na overe nie súladu, ktoré GR AGRI vykoná každý rok. 
Komisia odhaduje, že ta kéto testovanie vecnej správnosti by v skuto čnosti vyžadovalo 
prekontrolova ť v priemere približne 100 jednotli vých súborov v každom prípade, čo by viedlo 
k viac ako 15 000 súborom ro čne.  
Používanie paušálnych korekcií potvrdil Súdn y dvor ako prostriedok, ktorý je v súlade 
s právnymi normami upravujúcimi overovanie súladu. 
64. Zo všetkých 32 rozhodnutí o súlade prijatých od roku 1996 do konca roku 2009 bolo 
s použitím paušálnej sadzby stanovených o nie čo menej ako 70 % z celkového po čtu 
finančných korekcií. Komisia však považuje za vhodné skúma ť skôr počet prípadov ako 
príslušné sumy, ke ďže v rámci celkového ro čného programu auditu je každý audit súladu 
rovnako dôležitý. V tom prípade sa paušálne sadzby použili len v 45 % všetkých prípadov, 
a ak sa vezme posledných desa ť rozhodnutí, tento perc entuálny podiel klesne až na 37 %. To 
dokazuje pokra čujúcu snahu Komisie po čítať alebo extrapolova ť finančnú stratu pre rozpo čet 
EÚ vždy, ke ď je to možné. 
Komisia v rámci tohto úsilia nedávno stanovila členským štátom podmienky, za ktorých je 
ochotná obmedzi ť sumu finan čnej korekcie na chybovos ť zistenú členským štátom pri 
transakciách na úrovni kone čného príjemcu a vykázanú v jeho štatistikách z kontrol za 
príslušnú schému pomoci.  
65. Komisia zastáva názor, že systémovo orie ntovaný prístup k auditom predstavuje 
najúčinnejší a najefektívnejší sp ôsob dosiahnutia tohto cie ľa tým, že sa zameriava na 
fungovanie systémov hospodárenia a kontroly členských štátov. Doplnenie tejto činnosti 
testovaním vecnej správnosti reprezentatívn ej vzorky jednotlivých platieb v súvislosti 
s každým z približne 150 auditov súladu na  mieste, ktoré GR AGRI vykoná každý rok, by 
vyžadovalo podstatné (viac a ko dvojnásobné) zvýšenie sú časných zdrojov na audit, čo by 
nebolo v súlade s analýzou pomeru nákladov k celkovému prínosu. Toto zvýšenie by bolo 
ešte vyššie (pä ťnásobne), ak by Komisia mala vykonáva ť takéto testovanie vecnej správnosti 
vo všetkých oblastiach auditu po čas obdobia napríklad troch rokov.  
Nezohľadňovalo by ani skuto čnosť, že nezávislé kontrolné orgány certifikujú ú čty platobných 
agentúr a fungovanie ich postupov vnútornej kontroly, a overujú a potvrdzujú ich štatistiky 
SK 11   SK z kontrol, čo je prvok, ktorý zah ŕňa zákonnos ť a správnos ť príslušných transakcií a ktorý sa 
v súčasnosti ďalej posilňuje. 
Takéto testovanie vecnej sp rávnosti by sa ani nemohlo obmedzi ť na prípady, pri ktorých „sú 
dôsledky kvantifikovate ľné a významné“, ke ďže tieto závery nie je možné vyvodi ť v čase 
auditu, a ak by sa toto te stovanie vecnej správnosti vykona lo ku koncu postupu, mohlo by by ť 
tiež irelevantné a/alebo nemožné.  
66. Paušálne korekcie odrážajú mieru finan čného rizika pre rozpo čet EÚ, ktorá vyplýva 
z nedostatkov v systémoch hospodárenia a kontroly členských štátov. Komisia preto zastáva 
názor, že existuje súvz ťažnosť medzi použitou paušálnou sadzbou a úrov ňou neoprávnených 
platieb vyplatených kone čným príjemcom. V usmernen iach v pracovnom dokumente 
VI/5330/97 sa stanovil jednozna čný, objektívny a stabil ný systém na uplat ňovanie paušálnych 
korekcií, ktorý bráni subjektivite, ako aj nerovnakému zaobchádzaniu. 
V operačnej príručke Komisie sa výslovne stanovuje, že systém pa ušálnych korekcií sa 
používa na prepojenie zistených nedostatkov s rizikom pre rozpo čet EÚ, a že toto riziko 
predstavuje prvoradý prvok pri hodnotení úrovne finan čných korekcií. Audítori sú preto 
povinní zhodnoti ť, či existujú faktory, ktoré by znížil i alebo zvýšili riziko. Rozhodnutia 
o súlade poskytujú mnoho príkladov, že toto hodnotenie sa uskuto čňuje, a v prípade 
odôvodnenosti vedie k zníženiu al ebo zvýšeniu úrovne finan čných korekcií. 
Okrem toho, ke ďže poľnohospodárske výdavky sa uskuto čňujú v rámci zdie ľaného 
hospodárenia, členské štáty majú lepšiu pozíciu  ako Komisia na vyhodnotenie skuto čnej 
finančnej straty alebo rizika pre rozpo čet EÚ a na predloženie dôkazov o nich. V opera čnej 
príručke sa to výslovne pripúš ťa a vyžaduje sa, aby Komisia zoh ľadňovala takéto dôkazy, ak 
sú spoľahlivé. Presnejší výpo čet finančnej straty pre rozpo čet EÚ preto vyžaduje aktívnu 
spoluprácu príslušného členského štátu na všetkých úrovni ach postupu overovania súladu, 
keďže len členský štát má všetky informácie potrebné na takýto výpo čet. Napriek žiadostiam 
Komisie však členské štáty túto možnos ť žiaľ často nevyužívajú. Súdny dvor potvrdil, že 
úlohou Komisie nie je vykonáva ť kontroly potrebné na stanovenie presnej výšky vzniknutých 
strát, ale je skôr úlohou členského štátu preukáza ť, že odhad Komisie bol nadmerný. 
Komisia v súvislosti s tým nedávno stanovila členským štátom podmienky, za ktorých je 
pripravená obmedzi ť výšku finan čnej korekcie na chybovos ť zistenú členskými štátmi pri 
transakciách na úrovni kone čného príjemcu a vykázanú v ich štatistikách z kontrol za 
príslušnú schému pomoci. 
RÁMČEK č. 5  
V uvedenom prípade by testovanie reprezen tatívnej vzorky súborov, navrhnuté Dvorom 
audítorov, potenciálne viedlo k rozdie lnemu zaobchádzaniu so Spojeným krá ľovstvom (UK) 
v porovnaní s ostatnými členskými štátmi. Na ú čel rovnakého zaobchádzania s členskými 
štátmi by sa takéto testovanie vecnej správnosti malo vykonáva ť systematicky, aspo ň vo 
všetkých prípadoch, pri ktorých existuje potenciálna finan čná korekcia. Takýto prístup by 
vyžadoval výrazné zvýšenie zdrojov na audit a nie je v súlade s analýzou pomeru nákladov 
k celkovému prínosu. Komisia z toho dôvodu roz hodla o systémovom prístupe k auditom 
s hierarchiou korekcií, v rámci ktorého je prístup s paušálnymi sadzbami len jedným 
z viacerých, a ktorý potvrdil Súdny dvor. Členské štáty sa ďalej vo všetkých prípadoch 
vyzývajú, aby presnejšie vypo čítali finan čnú stratu pre rozpo čet EÚ, ale nie vždy využívajú 
túto možnos ť. Komisia však vypracovala alternat ívnu metódu na lepšie stanovenie 
skutočného zostatkového rizika a túto stanovila pre členské štáty (pozri bod 108 písm. e) 
posledný pododsek).  
Pozri aj odpovede v bodoch 65 a 66.  
SK 12   SK 67. Parlament vo svojom rozhodnutí o udelení ab solutória na rok 2007 výslovne požiadal, aby 
sa „vo vz ťahu k tým členským štátom, ktoré neplnia svoje povinnosti, uplat ňovali paušálne 
korekcie“6. 
K dnešnému dátumu percento finan čných korekcií (pod ľa hodnoty) ur čených na základe 
paušálnych sadzieb predstavuje tr ocha nižšiu hodnotu ako 70 %. 
Komisia okrem toho v decembri 2009 stanovila členským štátom podmienky, za ktorých je 
pripravená obmedzi ť výšku každej finan čnej korekcie na chybovos ť zistenú členskými štátmi 
pri transakciách na úrovni kone čného príjemcu a vykázanú v ich štatistikách z kontrol za 
príslušnú schému pomoci. 
68. Reformou z roku 1996 sa zaviedlo ro čné finančné zúčtovanie, ktoré sa má dokon čiť do 
30. apríla roka n + 1, a pr avidlo 24 mesiacov pre overova nie súladu. Tým sa dosiahol 
významný prínos k postupu ude ľovania absolutória (a v sú časnosti k výro čnej správe 
o činnosti) s oh ľadom na ich na časovanie. Ukon čenie overovania súladu v tomto horizonte by 
narušilo postup overovania súladu. 
69. Čas potrebný na dokon čenie postupu overovania súladu závisí od mnohých faktorov, 
z ktorých mnohé sú mimo zodpovednosti a kontro ly Komisie. Medzi ta kéto faktory patrí 
napríklad zložitos ť prípadu, požiadavka dodato čnej práce či ďalších kontrolných návštev, 
dodržanie lehôt členskými štátmi, požiadavky na preklad a prijatie opatrení v nadväznosti na 
odporúčania zmierovacieho orgánu. Cie ľová lehota sa ďalej dosť často prekra čuje v záujme 
úplného dodržania práva členského štátu na obhajobu, ktor é predstavuje základný princíp 
postupu overovania súladu a výslovne sa vyžaduje v článku 42 ods. 2 písm. c) vykonávacích 
predpisov k nariadeniu o rozpo čtových pravidlách. 
71. Členské štáty sú informované o všetkých zi stených nedostatkoch krátko po návšteve 
a môžu okamžite prija ť nápravné opatrenia. Výsle dky auditu sú známe a zoh ľadnené pre 
výročnú správu o činnosti za príslušný rok. Časový horizont ur čenia výšky finan čnej korekcie 
predstavuje druhoradú záležitos ť, ak nedostatky už boli oznámené a napravené. 
Skrátenie lehôt pri postupe overovani a súladu by malo negatívny vplyv na schopnos ť Komisie 
vykonáva ť potrebnú audítorskú činnosť, čo by nebolo v záujme EÚ ani členských štátov. 
Komisia bude napriek tomu pokra čovať v práci na skrátení času potrebného na dokon čenie 
postupov overovania súladu. 
72. Žiadna zo strán zú častnených v legislatívnom postupe  nenavrhla zmeny zmierovacieho 
konania vo svojich stanoviskách k návrhu Ko misie na nariadenie Rady o financovaní 
Spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré bolo násled ne prijaté ako nariadenie (ES) 
č. 1290/2005. 
V roku 2006 prijala Komisia opatrenia na zníženie po čtu prípadov vstupujúcich do 
zmierovacieho konania zdvojnásobením minimáln eho limitu, nad ktorý sa  prípady považujú 
za prípustné. Zmierovací orgán nezaznamenal  nárast prípadov, ktorý by bol úmerný nárastu 
veľkosti EÚ. 
Komisia považuje zmierovacie konanie za užito čný prvok postupu overovania súladu. 
Dôkazom toho je vplyv zmierovacie ho orgánu na navrhované finan čné korekcie. V 28 % 
prípadov z konania vyplynul o zníženie výšky finan čnej korekcie o viac ako 10 %, v 13 % 
prípadov nastalo zníženie o menej ako 10 %, kým v 3,5 % príp adov sa Komisia rozhodla 
zrušiť svoju korekciu. 
                                                 
6 Pozri bod 83 uznesenia Európskeho parlamentu z 23. apríla 2009 o absolutóriu na plnenie všeobecného 
rozpočtu Európskej únie za rozpo čtový rok 2007, oddiel III – Komisia (P6_TA(2009)0289). 
SK 13   SK 73. Či v danom prípade možno splni ť cieľovú lehotu, závisí od mnohých faktorov, z ktorých 
mnohé sú mimo zodpovednosti a kontroly Komisi e. Medzi takéto faktory patrí napríklad 
zložitosť prípadu, požiadavka dodato čnej práce či ďalších kontrolných návštev, dodržanie 
lehôt členskými štátmi, požiadavky na prekla d a prijatie opatrení v nadväznosti na 
odporúčania zmierovacieho orgánu. Cie ľová lehota je ďalej dosť často prekro čená v záujme 
úplného dodržania práva členského štátu na obhajobu, ktor é predstavuje základný princíp 
postupu overovania súladu.  
Na konci roku 2009 bolo neuzatvorenýc h len 10 auditov vykonaných v roku 2004 
a v predchádzajúcich rokoch, umož ňujúcich finan čné korekcie výdavkov od obdobia pred 
rokom 2003. Finan čné korekcie súvisiace s týmito auditmi, pokia ľ ide o výdavky od obdobia 
pred rokom 2003, sa odhadujú približne na 15  miliónov EUR. To znamená, že overovanie 
súladu výdavkov vynaložených v rokoc h pred rokom 2003 bolo vo ve ľkej miere dokon čené. 
ČASŤ III – POSTUP ZÚ ČTOVANIA AKO CELOK 
76 – 77. 
Rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní sa prijíma približne šes ť mesiacov po konci príslušného 
rozpočtového roka. Komisia prostredníctvom t ohto rozhodnutia stanovuje sumu výdavkov 
uznaných za zú čtovateľné na ťarchu rozpo čtu za daný rok. Skuto čnosť, že toto rozhodnutie 
nemá vplyv na následné roz hodnutia o súlade, ktorými sa členským štátom ukladajú finan čné 
korekcie, sa výslovne ustanovuje v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005, ktoré má rovnaké 
právne postavenie ako nariadenie o rozpo čtových pravidlách. Okrem toho je v podstate úplne 
zlučiteľné s nariadením o rozpo čtových pravidlách, v ktorom  sa pre každý iný výdavok 
ustanovuje, že Komisia môže vykona ť následné kontroly do 5 rokov po rozhodnutí o udelení 
absolutória pre rok, v ktorom sa uskuto čnila posledná platba. Všetky rozpo čtové výdavky sa 
inak budú považova ť za predbežné, kým sa nevykoná ná sledná kontrola alebo neuplynie 5-
ročná lehota.  
Výška výdavkov, ktoré by sa mohli vylú čiť z financovania budúcimi rozhodnutiami o súlade, 
sa uvádza ako podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie a v poznámke k ú čtovnej 
závierke. Toto uvedenie s polu s rozhodnutím o finan čnom zúčtovaní poskytujú Európskemu 
parlamentu a Rade informácie, ktoré potrebujú na postup ude ľovania absolutória. 
Táto úloha rozhodnutia o finan čnom zúčtovaní bola výslovne stanovená už v oznámení 
z marca 1993, ktorým Komisia schválila usmernenia na reformu systému zú čtovania, ktoré sa 
stali platné v roku 1996 (SEK( 93) 306) a ktoré nespochybnila žiadna zo strán zapojených do 
prijímania následných právnych predpisov. 
78.  (a) Každá finan čná korekcia zahrnutá v rozhodnutí o súlade je viazaná na konkrétny 
rozpočtový rok, ktorý je uvedený v pr ílohe k tomuto rozhodnutiu. 
(b) Ako sa už uviedlo v odpovedi na bod 73, ku koncu roka 2009 bolo overovanie súladu 
výdavkov vzniknutých pred rokom 2003 vo ve ľkej miere skon čené. 
Účtovná závierka zah ŕňa príslušné informácie týkajúce sa finan čných korekcií za daný rok. 
Pozri aj odpove ď na body 76 – 77. 
79. To, čo Dvor audítorov uvádza ako obmedzenia, sú skôr pozitívne črty späté so systémom, 
ktorého hodnota sa osved čila pri ochrane finan čných záujmov EÚ. 
80. V rozhodnutiach o overení súladu sa sumy vylú čené z financovania EÚ uvádzajú pod ľa 
roku výdavku a pod
ľa členského štátu. Sumy pod ľa členského štátu sa uvádzajú 
v poznámke 6 k ú čtovnej závierke Komisie za rok 2009. 
SK 14   SK V prílohe 36 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je pripojený k správe 
o financovaní EPUZF za rozpo čtový rok 2008, sa uvádzajú informácie o finan čných 
korekciách výdavkov za každý rozpo čtový rok. Informácie o rozdel ení týchto korekcií medzi 
členské štáty a medzi odvetv ia sa uvádzajú v informa čnom letáku Komisie „Rozumné 
hospodárenie s rozpo čtom na po ľnohospodárstvo“, ktorý je uvere jnený na nasledujúcej 
internetovej adrese: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní sa prijíma približne šes ť mesiacov po konci 
príslušného rozpo čtového roka. Prostredníctvom toht o rozhodnutia Komisia stanovuje výšku 
výdavkov uznaných za zú čtovateľné na ťarchu rozpo čtu EÚ za daný rok. Skuto čnosť, že toto 
rozhodnutie nemá vplyv na následné rozhodnutia o súlade, ktorými sa členským štátom 
ukladajú finan čné korekcie, sa výslovne ustanovuje v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005, 
ktoré má rovnaké právne posta venie ako nariadenie o rozpo čtových pravidlách. Okrem toho je 
v podstate úplne zlu čiteľné s nariadením o rozpo čtových pravidlách, v ktorom sa pre každý 
iný výdavok ustanovuje, že Komisia môže vykonáva ť následné kontroly do 5 rokov po 
rozhodnutí o udelení absolutória pre rok, v ktorom sa uskuto čnila posledná platba. Všetky 
rozpočtové výdavky sa inak budú považova ť za predbežné, kým sa nevykoná následná 
kontrola alebo neuplynie 5-ro čná lehota. Výška výdavkov, ktoré by sa mohli vylú čiť 
z financovania budúcimi rozhodnutiami o súlade, sa uvádza ako podmienené aktívum v účtovnom systém Komisie a v poznámke k ú čtovnej závierke. Toto uvedenie spolu 
s rozhodnutím o finan čnom zúčtovaní poskytujú Európskemu parlamentu a Rade informácie, 
ktoré potrebujú pre postup ude ľovania absolutória.  
Účtovná závierka už obsahuje všetky informácie požadované nariadením o rozpo čtových 
pravidlách a ú čtovnými pravidlami. Pozri aj odpove ď na body 76 – 77. 
82. V rámci reformovaného systému sa rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní prijíma do 
30. apríla roka nasledujú ceho po príslušnom rozpo čtovom roku. Reformovaný postup 
zúčtovania preto výrazne zrýchlil č
asový horizont zú čtovania účtov platobných agentúr.  
83. Prijatím ro čného rozhodnutia o finan čnom zúčtovaní Komisia schva ľuje účtovné závierky 
akreditovaných platobných agentúr, a zodpovedajúce výdavky preto nadobúdajú definitívny charakter. Týmto schválením sa nespochyb ňuje možnos ť následných finan čných korekcií 
v rámci postupu overovania súladu. Výška výdavkov, ktoré by mohli by ť vylúčené 
z financovania budúcimi rozhodnutiami o súlade, sa uvádza ako podmienené aktívum v účtovnom systéme Komisie a v poznámke k ú čtovnej závierke Komisie.  
Účtovná závierka poskytuje všetky informácie požadované nariadením o rozpo čtových 
pravidlách a ú čtovnými pravidlami. Predovšetkým zah ŕňa ako podmienené aktívum odhad 
budúcich finan čných korekcií. 
84. Nariadenie o rozpo čtových pravidlách a odvetvové nariadenia týkajúce sa 
poľnohospodárstva poskytujú Komisii právo vykonáva ť kontroly všetkých výdavkov za 
niektoré roky po ich vynaložení. Ú čtovná závierka by nemala znamena ť, že na základe tohto 
práva zostávajú všetky príslušné výdavky na sc hválenie. Ak sú sumy potenciálnych spätne 
získateľných finan čných prostriedkov kvantifikovate ľné, uvádzajú sa v poznámkach 5.3 a 5.4 
ku konsolidovanej ú čtovnej závierke. 
V týchto rozhodnutiach o overení  súladu sa uvádzajú sumy vylú čené z financovania EÚ 
podľa rokov výdavkov a pod ľa členských štátov. Sumy pod ľa členských štátov sa uvádzajú 
v poznámke 6 k ú čtovnej závierke Komisie za rok 2009. 
SK 15   SK 85. Účelom evidovania podmienených aktív v ú čtovnej závierke Komisie je zverejni ť 
(potenciálne) poh ľadávky založené na výsledkoch jej auditov, a nie je ur čené na poskytnutie 
záruky, pokia ľ ide o zákonnos ť a správnos ť príslušných transakcií. 
Suma uvedená v podmienenom aktíve predst avuje najlepší odhad vý davkov, u ktorých je 
predpoklad vylú čenia z financovania EÚ budúcimi rozhodnutiami o súlade. Táto suma sa 
uvádza v poznámke k ú čtovnej závierke Komisie v rozdelení na EPZF a EPFRV.  
88. Účtovná závierka obsahuje všetky informácie požadované ú čtovnými pravidlami 
a nariadením o rozpo čtových pravidlách. Konkrétne, výška výdavkov, u ktorých je 
predpoklad vylú čenia z financovania EÚ budúcimi rozhodnutiami o súlade, sa uvádza ako 
podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie a v poznámke k ú čtovnej závierke 
Komisie. Ú čtovné závierky sa nemenia a nedop ĺňajú následnými rozhodnutiami o súlade. 
Finančný vplyv rozhodnutia o súlade pripadá na rozpo čtový rok, v ktorom sa rozhodnutie 
vykonáva, a preto nemení ani nedop ĺňa účtovné závierky za predchádzajúce rozpo čtové roky. 
89. Účelom overovania súladu je vylú čiť z financovania EÚ tie výdavky, ktoré sa nevykonali 
v súlade s pravidlami EÚ, čím chráni rozpo čet EÚ pred výdavkami, ktoré by sa nemali 
zúčtovať na jeho ťarchu. Naproti tomu nepredstavuje m echanizmus, ktorým sa vymáhajú 
neoprávnené platby vypla tené príjemcom, za čo podľa princípu zdie ľaného hospodárenia 
uvedeného v článku 9 ods. 1 písm. a) bode iii) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 
a v článku 53b ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpo čtových pravidlách nesú výhradnú 
zodpovednos ť členské štáty. 
Komisia zastáva názor, že overovanie súladu sa za roky osved čilo ako silný stimul pre členské 
štáty na zlepšovanie ich systémov hospodárenia a kontroly, a tým na zabránenie 
neoprávneným platbám kone čným príjemcom, respektíve na ich zis ťovanie a vymáhanie, čo 
sa odráža v klesajúcej  chybovosti na úrovni kone čného príjemcu. 
90. (a) Overovanie súladu nepredstavuje mechanizmu s, ktorým sa vymáhajú neoprávnené platby 
vyplatené príjemcom, za čo podľa princípu zdie ľaného hospodárenia a pr avidiel ustanovených 
v článku 9 ods. 1 písm. a) bode iii) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a v článku 53b ods. 2 
písm. c) nariadenia o rozpo čtových pravidlách nesú výhradnú zodpovednos ť členské štáty. Ak 
sú neoprávnené platby jednotlivým príje mcom zistené alebo ich možno zisti ť v dôsledku 
postupov overovania súladu, členské štáty sú povinné prija ť v nadväznosti na ne proti týmto 
príjemcom opatrenia na spätné získanie finan čných prostriedkov.  
(b) Aj ke ď sa finančné korekcie týkajú len nedost atkov v hospodárení a kontrole členských 
štátov, a nie neoprávnených platieb, tieto kore kcie predstavujú dôl ežitý prostriedok na 
zlepšovanie systémov hospodárenia a kontroly členských štátov, a tým na zabránenie 
neoprávneným platbám kone čným príjemcom, respektíve na ic h zistenie a spätné získanie. 
Overovanie súladu tým prispieva k zákonnosti a správnosti transakcií na úrovni kone čných 
príjemcov. Po ľnohospodárske právne predpisy okrem toho poskytujú ú činné, odradzujúce 
a primerané sankcie, ktoré sa majú uloži ť príjemcom, ktorí dost ali neoprávnené platby. 
91. Finan čné korekcie nie sú sankcie vo či členským štátom, ako Komisia už uviedla 
v oznámení z marca 1993, ktorým schválila usmernenia na reformu systému zú čtovania, ktoré 
sa stali platné v r oku 1996 (SEK(93) 306). Sú časný mechanizmus overovania súladu, vrátane 
používania paušálnych korekcií, potvrdil Súdny dvor, čo znamená, že nepredstavuje sank čný 
mechanizmus, ke ďže sankcie vo či členským štátom sú privilégiom Súdneho dvora.  
ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
SK 16   SK 93. Komisia víta záver Dvora audítorov, že postup zú čtovania, pokia ľ ide o spo ľahlivosť 
účtovnej závierky, poskytuje Komisii primeranú záruku a dostatok informácií na prijatie jej 
ročného rozhodnutia o finan čnom zúčtovaní. 
94. Komisia uznáva nedostatky zistené Dvorom audítorov, týkajúce sa rozpo čtových rokov 
2007 a 2008, a prebrala tieto záležitosti s členskými štátmi. V dôsle dku toho sa situácia za 
rozpočtový rok 2009 zlepšila za všet ky nové prvky uvedenej záruky. 
Podľa názoru Komisie stanovisko k post upom vnútornej kontroly nebude vyžadova ť osobitné 
testovanie a hodnotenie spo ľahlivosti každej k ľúčovej a pomocnej kontroly (aspektov súladu). 
Certifikačný orgán má len skontrolova ť, či platobná agentúra má administratívnu organizáciu 
a systém vnútornej kontroly, ktoré sp ĺňajú kritéria ustanovené v prílo he I k nariadeniu (ES) 
č. 885/2006. 
Z dôvodov uvedených v odpovedi Komisi e na bod 34 Komisia zastáva názor, že štatistiky 
z kontrol sú dostato čne spoľahlivé, aby sa mohli používa ť na účely poskytnutia záruky. 
Z dôvodov uvedených v bode 51 zastáva Komisi a názor, že stanoviská certifika čných orgánov 
k vyhláseniam o vierohodnosti poskytujú pridanú hodnotu.  
95. Komisia nezastáva názor, že významné nedostatky ovplyv ňujú plnenie postupu 
overovania súladu. Kritika Dvora audítorov sa primárne týka riešenia postupu ako takého, 
a nie jeho plnenia, ktoré, ako Komisia uvi edla v odpovediach na body 76 – 77, 78b a 81, je 
úplne v súlade so sú časnými pravidlami, čo potvrdil Súdny dvor, a po čas posledných 
15 rokov dokázalo svoju hodnotu pri vylu čovaní neoprávnených výdavkov z financovania 
Európskou úniou. 
96. Za rozpo čtový rok 2009 časť výdavkov pokrytých auditmi súla du Komisie vzrástla na 
61 %7. Komisia to považuje za dostato čné pokrytie, a preto zastáva  názor, že analýza rizík 
vedie k primeranému množstvu opatrení a platobných agentúr ur čených ako priority pre 
audity súladu. 
Komisia zastáva názor, že úplné pokrytie všetký ch oblastí auditu v rozpätí napríklad troch 
rokov by nebolo možné ani pri výra zne vyšších zdrojoch a šlo by proti koncepcii jednotného 
auditu. Bolo by neprimerané venova ť ľudské a finan čné zdroje na audit párov „oblas ť 
auditu/platobná agen túra“ s obmedzenými výdavkami a malým rizikom. Komisia preto 
vykonáva audity súladu na základe hlavnej analýzy rizika, ktorá zah ŕňa všetky potrebné 
faktory rizika a je v súlade s medzin árodne uznávanými audítorskými štandardmi. 
Okrem toho v prípade priamej pomoci, ktorá v rozpo čtovom roku 2009 predstavovala 72 % 
celkových po ľnohospodárskych výdavkov a patrí do pôsobnosti IACS, boli v posledných 
troch rokoch skontrolované všetky členské štáty okrem Luxemburska. 
Pravidlo 24 mesiacov predstavuje zámernú vo ľbu zákonodarcu EÚ, ktorej cie ľom je 
zabezpečiť právnu istotu pre členské štáty. Uplat ňovanie tohto pravidla je späté s tým, že 
určité výdavky nemôžu by ť podrobené finan čným korekciám, hoci môžu ma ť na ne vplyv 
nedostatky. Komisia opakovane navrhla pred ĺženie tejto lehoty, ale tieto návrhy boli 
odmietnuté Radou aj Európskym parlamentom. 
97. Komisia zastáva názor, že systémovo orie ntovaný prístup k auditom predstavuje 
najúčinnejší a najefektívnejší s pôsob dosiahnutia svojho cie ľa riadneho finan čného 
hospodárenia tým, že sa zameriava na fungovanie systémov hospodárenia a kontroly 
členských štátov. Doplnenie tejto práce testovaním vecnej správnosti reprezentatívnej vzorky 
                                                 
7 Podiel 26,5 % na „intervenciu na po ľnohospodárskych trhoch“, 70,9 % na „priamu pomoc“ a 43,6 % na 
„rozvoj vidieka“. 
SK 17   SK jednotlivých platieb v súvislosti s každým z prib ližne 150 auditov súladu na mieste, ktoré GR 
AGRI vykoná každý rok, by vyžadovalo podsta tné (viac ako dvojnásobné) zvýšenie 
súčasných zdrojov na audit, čo by nebolo v súlade s analýzou  pomeru nákladov k celkovému 
prínosu. Toto zvýšenie by bolo ešte vyššie (pä ťnásobne), ak by Komisia mala vykonáva ť 
takéto testovanie vecnej správnosti vo všetkých oblastiach auditu napríklad po čas obdobia 
troch rokov.  
Takéto testovanie vecnej správnosti by ani nebolo možné obmedzi ť na prípady, pri ktorých sú 
dôsledky kvantifikovate ľné a významné, ke ďže tieto závery nie je možné vyvodi ť v čase 
auditu, a ak by sa toto te stovanie vecnej správnosti vykona lo ku koncu postupu, mohlo by by ť 
tiež irelevantné a/alebo nemožné. (Pozri odpove ď na bod 65.)  
Paušálne korekcie odrážajú mieru finan čného rizika pre rozpo čet EÚ, ktoré vyplýva 
z nedostatkov v systémoch hospodárenia a kontroly členských štátov. Komisia preto zastáva 
názor, že existuje súvz ťažnosť medzi použitou paušálnou sadzbou a úrov ňou neoprávnených 
platieb vyplatených kone čným príjemcom. Overovanie súladu zah ŕňa prípady, pri ktorých sa 
zistené nedostatky obmedzujú na zavedený systém kontroly a nemôžu sa da ť do spojitosti 
s jednotlivými neoprávnenými platbami v pr ospech príjemcov, ale z dôvodu paušálneho 
prístupu k nedostatkom kont roly je riziko pre rozpo čet EÚ pokryté, napríklad ke ď členský štát 
nevykoná minimálny po čet kontrol. 
98. Hlavným cie ľom reformy postupu zú čtovania z roku 1996 bolo presadi ť účinnosť 
a efektívnos ť pri dosahovaní všeobecných cie ľov spolo čnej poľnohospodárskej politiky 
a nariadenia o rozpo čtových pravidlách.  
Na konci roku 2009 bola činnosť overovania súladu výdavkov vynaložených v rokoch pred 
rokom 2003 vo ve ľkej miere dokon čená. 
99. Každá finan čná korekcia zahrnutá v rozhodnutí o súlade je spojená s konkrétnym 
rozpočtovým rokom, ktorý je stanove ný v prílohe k tomuto rozhodnutiu. 
100. Rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní sa prijíma približne šes ť mesiacov po konci 
príslušného rozpo čtového roka. Prostredníctvom tohto rozhodnutia stanovuje Komisia objem 
výdavkov uznaných za zú čtovateľné na ťarchu rozpo čtu EÚ za daný rok. Skuto čnosť, že toto 
rozhodnutie nemá vplyv na následné rozhodnutia o súlade, ktorými sa členským štátom 
ukladajú finan čné korekcie, je výslovne ustanovená v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005, 
ktoré má rovnaké právne posta venie ako nariadenie o rozpo čtových pravidlách. Okrem toho je 
v podstate úplne zlu čiteľné s nariadením o rozpo čtových pravidlách, v ktorom sa pre každý 
iný výdavok ustanovuje, že Komisia môže vykona ť následné kontroly do 5 rokov po 
rozhodnutí o udelení absolutória pre rok, v ktorom sa uskuto čnila posledná platba. Všetky 
rozpočtové výdavky sa inak budú považova ť za predbežné, kým sa nevykoná následná 
kontrola alebo neuplynie 5-ro čná lehota.  
Výška výdavkov, ktoré by mohli by ť vylúčené z financovania budúcimi rozhodnutiami 
o súlade, sa uvádza ako podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie a v poznámke 
k účtovnej závierke. Toto uvedeni e spolu s rozhodnutím o finan čnom zúčtovaní poskytujú 
Európskemu parlamentu a Rade info rmácie, ktoré potrebujú na postup ude ľovania 
absolutória. Pozri odpovede na body 76 – 77. 
101. Prijatím ro čného rozhodnutia o finan čnom zúčtovaní Komisia schva ľuje účtovné 
závierky akreditovaných platobných agentú r, a zodpovedajúce výdavky preto nadobúdajú 
definitívny charakter. Týmto schválením sa nespochyb ňuje možnos ť následných finan čných 
korekcií v rámci postupu overovania súladu. Výška výdavkov, ktoré by sa mohli vylú čiť 
z financovania EÚ budúcimi rozhodnutiami o sú lade, sa uvádza ako podmienené aktívum 
v účtovnom systéme Komisie a v poznámke k ú čtovnej závierke Komisie. 
SK 18   SK 102. Finan čné korekcie nie sú sankcie, ale vylú čenie výdavkov, ktoré neboli uskuto čnené 
v súlade s pravidlami EÚ, z fina ncovania Európskou úniou. Tieto finan čné korekcie nie je 
možné „dojednáva ť“, ale Komisia ich ur čuje na základe zásad us tanovených v jej pracovnom 
dokumente VI/5330/97 a in formácií prijatých po čas administratívneho konania vedúceho 
k rozhodnutiu o súlade. Ú časť členského štátu na tomto konaní je sú časťou princípu „audi et 
alteram partem“, ktorý umož ňuje členskému štátu vyjadri ť sa a predloži ť svoje stanovisko, 
a Komisia je a mala by by ť ochotná vypo čuť argumenty členského štátu a zoh ľadniť ich. 
Počet finančných korekcií, ktoré podporil Súdny dvor, dokazuje, že sumy sú vo všeobecnosti 
jednoznačné a nesporné. 
103. Overovanie súladu nepredstavuje mechan izmus, ktorým sa vymáhajú neoprávnené 
platby vyplatené príjemcom, za čo podľa princípu zdie ľaného hospodárenia uvedeného 
v článku 9 ods. 1 písm. a) bode iii) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a v článku 53b ods. 2 
písm. c) nariadenia o rozpo čtových pravidlách nesú výhradnú zodpovednos ť členské štáty. Ak 
sú však takéto neoprávnené plat by zistené alebo ich možno zisti ť v dôsledku postupu 
overovania súladu, členské štáty sú povinné prija ť v nadväznosti na ne proti týmto príjemcom 
opatrenia na spätné získanie finan čných prostriedkov. 
104. Komisia zastáva názor, že sú časný systém funguje dobre a dosahuje svoje celkové ciele. 
Bude však pokra čovať v zlepšovaní svojej činnosti v praxi a v prípade potreby bude 
predklada ť Európskemu parlamentu a Rade vhodné návrhy na ďalšie zlepšenia na obdobie po 
roku 2013. 
(a) Komisia zastáva názor, že pravidlá a zo dpovednosti rôznych strán sú v existujúcich 
predpisoch vo všeobecnosti dostato čne jasne vymedzené, pri čom je zoh ľadnená potreba 
zachovať potrebnú pružnos ť. Bude však zvažova ť podrobnejšie vymedzenie úlohy 
certifikačných orgánov v pravidl ách na obdobie po roku 2013. 
(b) V existujúcich pravidlách sa už ustanovuje lehota na prijatie ro čného rozhodnutia 
o finančnom zúčtovaní. Lehoty na ukon čenie postupov overovania súladu by šli proti cie ľu 
ochrany finan čných záujmov EÚ, ke ďže by vylu čovali finan čnú korekciu po uplynutí lehoty. 
Komisia preto nemá v úmysle navrhnú ť zavedenie takýchto dodato čných lehôt. 
(c) Rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní sa prijíma približne šes ť mesiacov po konci 
príslušného rozpo čtového roka. Prostredníctvom tohto rozhodnutia Komisia stanovuje objem 
výdavkov uznaných za zú čtovateľné na ťarchu rozpo čtu EÚ za daný rok. Skuto čnosť, že toto 
rozhodnutie nemá vplyv na následné rozhodnutia o súlade, ktorými sa členským štátom 
ukladajú finan čné korekcie, sa výslovne ustanovuje v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005, 
ktoré má rovnaké právne posta venie ako nariadenie o rozpo čtových pravidlách. Okrem toho je 
v podstate úplne zlu čiteľné s nariadením o rozpo čtových pravidlách, v ktorom sa pre každý 
iný výdavok ustanovuje, že Komisia môže vykona ť následné kontroly do 5 rokov po 
rozhodnutí o udelení absolutória na rok, v ktorom sa uskuto čnila posledná platba. Všetky 
rozpočtové výdavky sa inak budú považova ť za predbežné, kým sa nevykoná následná 
kontrola alebo neuplynie 5-ro čná lehota. 
Výška výdavkov, ktoré by mohli by ť vylúčené z financovania budúcimi rozhodnutiami 
o súlade, sa uvádza ako podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie a v poznámke 
k účtovnej závierke. Toto uvedeni e spolu s rozhodnutím o finan čnom zúčtovaní poskytujú 
Európskemu parlamentu a Rade info rmácie, ktoré potrebujú na postup ude ľovania 
absolutória. 
Táto úloha rozhodnutia o finan čnom zúčtovaní bola už výslovne stanovená v oznámení 
z marca 1993, ktorým Komisia schválila usmernenia na reformu systému zú čtovania, ktoré sa 
SK 19   SK stali platné v roku 1996 (SEK( 93) 306) a ktoré nespochybnila žiadna zo strán zapojených do 
prijímania následných právnych predpisov.  
Pozri aj odpove ď na bod 97. 
(d) Odhadovaná výška výdavkov, ktoré by mohli by ť vylúčené z financovania EÚ budúcimi 
rozhodnutiami o súlade, sa uvádza ako podmienené aktívum v ú čtovnom systéme Komisie 
a v poznámke k ú čtovnej závierke Komisie. Tieto sumy, ktoré v sú časnosti predstavujú 
najlepší odhad a môžu sa meni ť, keď sa prijme kone čné rozhodnutie, by nebolo vhodné 
vyhodnocova ť podľa členských štátov alebo pod ľa oblastí rozpo čtu ani by nebolo vhodné 
zahŕňať takéto podrobné informácie do ú čtovných závierok. 
V rozhodnutiach o overení súladu sa sumy vylú čené z financovania EÚ uvádzajú pod ľa roku 
výdavku a pod ľa členského štátu. Sumy pod ľa členského štátu sa uvádzajú v poznámke 6 
k účtovnej závierke Komisie za rok 2009. 
(e) V rámci reformovaného systému sa rozhodnutie o finan čnom zúčtovaní prijíma do 
30. apríla roka nasledujú ceho po príslušnom rozpo čtovom roku. Reformovaný postup 
zúčtovania preto výrazne urýchlil časový horizont zú čtovania účtov platobných agentúr. 
Čas potrebný na skon čenie postupu overovania súladu záv isí od mnohých faktorov, z ktorých 
mnohé sú mimo zodpovednosti a kontroly Komisi e. Medzi takéto faktory patrí napríklad 
zložitosť prípadu, požiadavka dodato čnej práce či ďalších kontrolných návštev, dodržanie 
lehôt členskými štátmi, požiadavky na prekla d a prijatie opatrení v nadväznosti na 
odporúčania zmierovacieho orgánu. Cie ľová lehota je ďalej dosť často prekro čená v záujme 
úplného dodržania práva členského štátu na obhajobu, ktor é predstavuje základný princíp 
postupu overovania súladu a výslovne sa vyžaduje v článku 42 ods. 2 písm. c) vykonávacích 
predpisov k nariadeniu o rozpo čtových pravidlách. 
Používanie paušálnych sadzie b je úplne v súlade s cie ľom overovania súladu a predstavuje 
najúčinnejší a najefektívnejší spôsob dosiahnutia tohto cie ľa. Zohľadňuje skutočnosť, že nie 
je možné vzia ť štatisticky platnú vzorku v súvislos ti s každou z približne 150 kontrolných 
návštev na overenie súladu, kt oré GR AGRI vykoná každý rok. Takéto testovanie vecnej 
správnosti by ani nebolo možné obmedzi ť na prípady, pri ktorých „sú dôsledky 
kvantifikovate ľné a významné“, ke ďže tieto závery nie je možné vyvodi ť v čase auditu, a ak 
by sa toto testovanie v ecnej správnosti vykonalo ku koncu postupu, mohlo by by ť tiež 
irelevantné a/alebo nemožné.  
Okrem toho, ke ďže poľnohospodárske výdavky sa vynakladajú v rámci zdie ľaného 
hospodárenia, členské štáty majú lepšiu pozíciu  ako Komisia na vyhodnotenie skuto čnej 
finančnej straty alebo rizika pre rozpo čet EÚ a na predloženie dôkazov o nich. V opera čnej 
príručke sa to výslovne uznáva a vyžaduje sa, aby Komisia takéto dôkazy zoh ľadňovala, ak sú 
spoľahlivé. Presnejší výpo čet finančnej straty pre rozpo čet EÚ preto vyžaduje aktívnu 
spoluprácu príslušného členského štátu na všetkých úrovni ach postupu overovania súladu, 
keďže len členský štát má všetky potrebné informácie na uskuto čnenie takéhoto výpo čtu. 
Členské štáty však, žia ľ, túto možnos ť napriek žiadostiam Komisie často nevyužívajú.  
Metodiku paušálnych sadzieb navyše potvrdil Súdny dvor ako metodiku, ktorá je v súlade 
s právnymi normami upravujúcimi overovanie sú ladu. Súdny dvor predovšetkým potvrdil, že 
nie je úlohou Komisie vykonáva ť kontroly potrebné na presné vy číslenie vzniknutých strát, 
ale že je skôr úlohou členského štátu preukáza ť, že odhad Komisie bol nadmerný.  
Komisia nedávno navrhla syst ém, ktorým od roku 2010 môžu členské štáty posilni ť celkový 
rámec na získanie primeranej záruky zá konnosti a správnos ti transakcií na úrovni kone čných 
príjemcov. Certifika čné orgány by mali na tento ú čel rozšíri ť svoju činnosť nad úrove ň 
súčasných požiadaviek úplnou opakovanou kontrolou, za daný súbor výdavkov, 
SK 20   SK reprezentatívnej vzorky transakc ií, ktoré príslušná platobná agentúra skontrolovala na mieste. 
Táto činnosť by sa vz ťahovala na celú manipuláciu so s úborom od prijatia žiadosti o pomoc 
po výpočet a vykonanie kone čnej platby 
(f) Finančné korekcie uložené členským štátom prostredníctvo m rozhodnutí o overení súladu 
nepredstavujú sankcie, ale vylú čenie výdavkov, ktoré neboli vynaložené v súlade s pravidlami 
EÚ, z financovania Európskou úniou. To pot vrdila aj judikatúra Súdneho dvora. 
(g) Komisia bude pokra čovať v dohľade nad činnosťou certifika čných orgánov 
prostredníctvom osobitných auditov. 
SK 21   SK 0100200300400500600700800Mil. EUR
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Rozpočtový rokGraf 1 - Sumy vylú čené v jednotlivých rozpo čtových rokoch
(vrátane odhadov budúcich korekcií)
Odhady vychádzajúce z priemeru dosiahnutého v minulosti
Pripravované korekcie
Rozhodnutia 30-32
Rozhodnutia 1 – 29