V nariadeniach o interoperabilite sa stanovuje, že by sa na doplnenie a implementáciu určitých podrobných technických aspektov nariadení mali prijať vykonávacie právne predpisy. Niektoré z týchto aktov sú nevyhnutné na to, aby bolo agentúre eu-LISA v plnom rozsahu umožnené začať s navrhovaním a vývojom komponentov interoperability v kontexte celkovej architektúry systému IT, najmä preto, že je na tieto účely potrebné vymedziť technické špecifikácie a vypracovať postupy verejného obstarávania na spoluprácu s dodávateľmi. Takýto referenčný rámec musí vychádzať z jasných a úplných technických špecifikácií stanovených v príslušných výzvach na predkladanie ponúk. Potrebné sú aj ďalšie akty, ktorými sa stanovia technické pravidlá s cieľom uľahčiť príslušným orgánom členských štátov a agentúram EÚ prevádzku na mieste, napríklad používaním štandardných formulárov a stanovením postupov spolupráce pri riešení bezpečnostných incidentov.

Komisia je v zmysle článku 78 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/817 a článku 74 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/818 povinná predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o stave príprav na úplné vykonávanie nariadení o interoperabilite. Táto správa by mala zahŕňať podrobné informácie o vzniknutých nákladoch a informácie o prípadných rizikách, ktoré môžu ovplyvniť celkové náklady. Podobné správy má Komisia predkladať každý rok, kým sa vykonávacími aktmi Komisie v zmysle článku 72 nariadenia (EÚ) 2019/817 a článku 68 nariadenia (EÚ) 2019/818 neurčia dátumy uvedenia komponentov interoperability do prevádzky.

−Členské štáty by sa zároveň mali prioritne zamerať na ukončenie svojich postupov verejného obstarávania týkajúcich sa Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a na zriadenie svojich národných jednotiek ETIAS. Uvedenie tohto systému do prevádzky (december 2022) sa takisto rýchlo blíži.

−Pri systéme vstup/výstup existuje riziko oneskorenia v porovnaní s dohodnutým časovým harmonogramom implementácie. Niektoré členské štáty čelia problémom, pokiaľ ide o dodržanie časového harmonogramu, najmä z dôvodu oneskorených postupov verejného obstarávania. Od aprílového fóra sú podobným problémom aj oneskorenia pri dodávkach zo strany dodávateľov na centrálnej úrovni. Pokiaľ ide o revíziu Schengenského informačného systému (SIS), Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a členské štáty začali s 1,5-mesačným oneskorením testovanie pripravenosti vnútroštátnych systémov. Testovacie činnosti by sa mali ukončiť do decembra 2021. Naďalej by sa mali vykonávať všetky možné zmierňovacie opatrenia, aby sa zabezpečilo, že všetko bude pripravené na včasné spustenie týchto systémov a novej architektúry interoperability.

Komisia organizuje od roku 2019 dvakrát ročne fóra na vysokej úrovni o interoperabilite, na ktorých sa stretávajú všetky príslušné zainteresované strany. Cieľom je prerokovať, ako dosiahnuť pokrok v oblasti príprav a pripravenosti, určiť riziká a nájsť riešenia a poskytnúť všetku potrebnú podporu, aby sa zabezpečilo, že sa rámec pre interoperabilitu zavedie do cieľového dátumu, t. j. do konca roka 2023.

EÚ a členské štáty si dobre uvedomujú dôležitosť včasného vykonávania nariadení o interoperabilite. Na dosiahnutie úplného a správneho vykonávania musia členské štáty, agentúry EÚ a Komisia postupovať v úzkej súčinnosti a rovnakým tempom, aby sa predišlo tomu, že by nečinnosť niektorého z týchto aktérov viedla k oneskorenému uvedeniu do prevádzky v prípade všetkých aktérov.

Komisia preto využíva na monitorovanie vykonávania a používania systémov IT v oblasti migrácie, bezpečnosti a spravodlivosti a ich interoperability postup včasného varovania. Zefektívňuje sa tým proces sledovania a monitorovania implementácie novej architektúry IT-systému a zároveň sa dohliada na používanie už prevádzkovaných systémov.

Súčasťou tohto procesu monitorovania je fórum o interoperabilite. Komisia od roku 2019 organizuje dvakrát ročne stretnutia na vysokej úrovni, na ktorých sa zúčastňujú všetky členské štáty a krajiny pridružené k schengenskému priestoru, agentúry EÚ a ďalšie zainteresované strany. Cieľom je prerokovať, ako dosiahnuť pokrok v oblasti príprav a pripravenosti, určiť riziká a nájsť riešenia a poskytnúť všetku potrebnú podporu, aby sa zabezpečilo, že sa rámec pre interoperabilitu zavedie do dohodnutého cieľového dátumu, t. j. do konca roka 2023. Príslušnými agentúrami EÚ sú agentúra eu-LISA, Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Europol. Na fóre sa zúčastnili aj ďalšie zainteresované strany ako Európsky parlament a Rada, koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu, Agentúra Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva, Európsky podporný úrad pre azyl, Agentúra Európskej únie pre základné práva a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov.

Prvé fórum o interoperabilite sa uskutočnilo v marci 2019, druhé v novembri 2019 a tretie v máji 2020. Po tom, ako Komisia v auguste 2020 prijala prvú správu o stave príprav na úplné vykonávanie nariadení o interoperabilite, sa uskutočnili prostredníctvom videokonferencie ďalšie dve zasadnutia fóra, a to v októbri 2020 a v apríli 2021. Na základe odpovedí na dotazníky Komisia pripravila na tieto zasadnutia individuálne hodnotiace tabuľky a celkovú hodnotiacu tabuľku, v ktorých sa uvádza súčasný stav vykonávania novej architektúry IT vo všetkých členských štátoch.

Na zasadnutí fóra v októbri 2020 sa poukázalo na to, že členské štáty a krajiny pridružené k schengenskému priestoru vo všeobecnosti preukázali dobrú správu vecí verejných a dosiahli značný pokrok v implementácii novej architektúry pre informačné systémy EÚ. Napriek tomu pretrvávajú niektoré problémy. Členské štáty sa vyzvali, aby pokračovali v zaisťovaní vysokej úrovne politickej podpory, a zdôraznilo sa, že treba venovať zvýšenú pozornosť týmto otázkam:

·oneskoreniam v súvislosti s postupmi verejného obstarávania,

·dokončeniu posúdenia vnútroštátnych predpisov a zmien týchto vnútroštátnych predpisov a

·rýchlemu odhadu a zabezpečeniu potrebných zdrojov na vnútroštátnej úrovni.

Vzhľadom na to, že sa blížil dátum uvedenia systému vstup/výstup do prevádzky, sa na zasadnutí fóra v októbri 2020 venovala osobitná pozornosť stavu implementácie tohto systému. Komisia vyjadrila osobitné obavy v súvislosti s vývojom v určitých členských štátoch, ktoré uviedli nízku úroveň pripravenosti. Boli vyjadrené konkrétne obavy, pokiaľ ide o postupy verejného obstarávania v súvislosti s technickým vývojom a vybavením na hraničných priechodoch. Komisia v nadväznosti na to pokračovala vo svojich kolách pravidelných dvojstranných stretnutí s tými členskými štátmi, ktorých situácia sa považovala za rizikovú, a venovala osobitnú pozornosť rokovaniam o finančných a zmluvných otázkach. Komisia takisto poslala dotknutým členským štátom listy s cieľom zvýšiť informovanosť na politickej úrovni.

Komisia v tejto súvislosti a s prihliadnutím na analýzu agentúry eu-LISA a rokovania s členskými štátmi v rámci riadiacich orgánov agentúry eu-LISA a pracovných skupín Rady preskúmala časový harmonogram. Komisia v decembri 2020 navrhla, aby sa časový harmonogram implementácie systému vstup/výstup predĺžil o dva mesiace, pričom uvedenie do prevádzky by sa uskutočnilo v máji 2022. Toto však nemá vplyv na celkovú lehotu pre úplnú implementáciu interoperability, ktorou je koniec roka 2023. Návrh Komisie bol schválený v decembri 2020 na zasadnutí ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí.

Na piatom fóre o interoperabilite, ktoré sa uskutočnilo v apríli 2021, sa vyzdvihla celková priaznivá situácia sprevádzaná zvýšenou informovanosťou a politickou podporou vo všetkých členských štátoch. Vplyv pandémie COVID-19 sa značne zmiernil a dotknuté členské štáty vo väčšine prípadov vyriešili problémy týkajúce sa verejného obstarávania. Napriek tomu sa zdôraznilo, že hoci implementácia systému vstup/výstup a modernizácia Schengenského informačného systému vstúpili do rozhodujúcej fázy testovania systémov, ktoré sa majú čoskoro spustiť, niekoľkým členským štátom naďalej hrozí zdržanie, najmä pre oneskorené postupy verejného obstarávania. Komisia a agentúra eu-LISA pokračovali v kontaktoch s dotknutými členskými štátmi a boli pripravené poskytnúť im pomoc. Od aprílového fóra pretrvávajú problémy aj so systémom vstup/výstup týkajúce sa oneskorení dodávok zo strany dodávateľov na centrálnej úrovni. Pokiaľ ide o revíziu Schengenského informačného systému, agentúra eu-LISA a členské štáty začali testovanie pripravenosti vnútroštátnych systémov s 1,5-mesačným oneskorením. Testovacie činnosti by sa mali ukončiť do decembra 2021. Šieste fórum o interoperabilite sa uskutočnilo 28. októbra 2021.

4.Potreby odbornej prípravy

Interoperabilita je viac než len projekt IT. Koncoví používatelia, ako sú príslušníci pohraničnej stráže, azylové a vízové orgány alebo polícia, budú potrebovať vedieť, ako získať prístup k informáciám, ktoré majú k dispozícii. Je potrebná riadna odborná príprava všetkých pracovníkov. Komisia v nadväznosti na podujatie s názvom Train the Ambassadors (Školenie ambasádorov), ktoré sa uskutočnilo v marci 2020, organizovala osobitné stretnutia s cieľom naďalej poskytovať zodpovedným orgánom členských štátov materiál, ktorý im umožní informovať koncových používateľov o používaní rámca a komponentov interoperability a vydať pre nich pokyny. Aj keď sa podujatia odbornej prípravy nemohli v dôsledku pandémie COVID‑19 uskutočniť prezenčne, Komisia sprístupnila školiace materiály v elektronickej podobe. Konkrétne sa po fóre o interoperabilite, ktoré sa uskutočnilo v apríli 2021, zorganizoval osobitný seminár o právnych a finančných otázkach určený expertom na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ.

Agentúra eu-LISA takisto zorganizovala v máji 2021 technický seminár o vývoji interoperability. Komisia víta takéto iniciatívy, ktoré prispievajú k zvyšovaniu informovanosti a výmene technických vedomostí medzi všetkými zainteresovanými stranami zapojenými do implementácie rámca pre interoperabilitu.

Okrem toho sa začala práca na príprave príručky pre interoperabilitu. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, agentúrou eu-LISA a ostatnými príslušnými agentúrami EÚ sprístupní praktickú príručku na implementáciu a riadenie komponentov interoperability. V príručke sa uvedú technické a prevádzkové usmernenia, odporúčania a najlepšie postupy.

5.Náklady a riziká

V legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je súčasťou návrhov oboch nariadení o interoperabilite predložených Komisiou, sa uvádza, že v období 2019 – 2027 je potrebná celková suma 136,3 milióna EUR na podporu členských štátov, aby mohli financovať zmeny svojich vnútroštátnych systémov, ktoré im umožnia používať komponenty interoperability. Okrem toho sa agentúre eu-LISA pridelilo na operačné výdavky spojené s vývojom komponentov interoperability 11,9 milióna EUR na rok 2020 a 45,2 milióna EUR na rok 2021. Podľa tretej správy o pokroku v oblasti interoperability agentúry eu-LISA z decembra 2020 sa doteraz na podporu činností v oblasti prípravy interoperability vynaložilo 8,9 milióna EUR.

Členské štáty sa nabádajú, aby na vykonávanie nariadení o interoperabilite využívali dostupné zdroje z programov Fondu pre vnútornú bezpečnosť.

Členské štáty sa navyše vyzývajú, aby využívali podporu v rámci nových programov fondov EÚ v oblasti vnútorných záležitostí na roky 2021 – 2027, najmä Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (BMVI). Pri použití takejto podpory by sa mali prioritne zamerať na akcie, ktorých cieľom je vývoj a ďalšia implementácia interoperability informačných systémov EÚ.

Pandémia COVID-19 mala vplyv na postupy verejného obstarávania a implementácie. Pravdepodobne to ovplyvní čas potrebný na implementáciu novej architektúry informačných systémov EÚ pre hranice, migráciu a bezpečnosť. Hoci projekt interoperability EÚ postupuje stále podľa harmonogramu a v súlade s pôvodným rozpočtovým odhadom, Komisia naďalej tento vplyv podrobne posudzuje z hľadiska naplánovaného harmonogramu. Akékoľvek predĺženie projektu implementácie pravdepodobne spôsobí zvýšenie nákladov. Hoci stále existuje manévrovací priestor na zmiernenie vplyvu na celkový harmonogram a náklady, treba venovať osobitnú pozornosť otázkam verejného obstarávania a financovania.