UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU  
zo 17. apríla 2013  
o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2011  
EURÓPSKY PARLAMENT,  
— so zrete ľom na všeobecný rozpo čet Európskej únie na rozpo čtový rok 2011 (  1 ), 
— so zrete ľom na konsolidovanú ro čnú ú čtovnú závierku Európskej únie za rozpo čtový rok 2011 
[COM(2012) 436 – C7-0224/2012] (  2 ), 
— so zrete ľom na výro čnú správu Dvora audítorov o plnení rozpo čtu za rozpo čtový rok 2011 spolu 
s odpove ďami inštitúcií (  3 ) a na osobitné správy Dvora audítorov,  
— so zrete ľom na vyhlásenie o vierohodnosti (  4 ) vedenia ú čtov a zákonnosti a správnosti príslušných 
operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpo čtový rok 2011 v súlade s článkom 287 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie,  
— so zrete ľom na svoje rozhodnutie zo 17. apríla 2013 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpo čtu 
Európskej únie za rozpo čtový rok 2011, oddiel III – Komisia (  5 ), a na svoje uznesenie s poznámkami, 
ktoré je neoddelite ľnou sú čas ťou uvedeného rozhodnutia,  
— so zrete ľom na osobitné správy Dvora audítorov vypracované pod ľa článku 287 ods. 4 druhého 
pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie,  
— so zrete ľom na odporú čanie Rady z 12. februára 2013 o udelení absolutória Komisii za plnenie 
všeobecného rozpo čtu Európskej únie za rozpo čtový rok 2011 (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— so zrete ľom na články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 106a Zmluvy 
o Euratome,  
— so zrete ľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpo čtových pravid ­
lách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev (  6 ), a najmä na jeho články 55, 
145, 146 a 147,  
— so zrete ľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 
2012 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Únie, a zrušení nariadenia 
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (  7 ), a najmä na jeho články 62, 164, 165 a 166,  
— so zrete ľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,  
— so zrete ľom na správu Výboru pre kontrolu rozpo čtu (A7-0096/2013),  
A. ke ďže pod ľa článku 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii Komisia plní rozpo čet a riadi programy a koná 
tak pod ľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spolupráci s členskými štátmi na vlastnú 
zodpovednos ť v súlade so zásadou riadneho finan čného hospodárenia;  
B. ke ďže osobitné správy Dvora audítorov poskytujú informácie o otázkach záujmu týkajúcich sa využí ­
vania finan čných prostriedkov, ktoré sú preto užito čné pre Európsky parlament pri výkone jeho úlohy 
ako orgánu ude ľujúceho absolutórium;SK L 308/68 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) Ú. v. EÚ C 348, 14.11.2012, s. 1.  
( 3 ) Ú. v. EÚ C 344, 12.11.2012, s. 1.  
( 4 ) Ú. v. EÚ C 348, 14.11.2012, s. 130.  
( 5 ) Prijaté texty, P7_TA(2013)0122 (pozri stranu 25 tohto úradného vestníka).  
( 6 ) Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.  
( 7 ) Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.
C. ke ďže jeho poznámky k osobitným správam Dvora audítorov tvoria neoddelite ľnú sú čas ť vyššie 
uvedeného rozhodnutia Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2013 o absolutóriu za plnenie všeobec ­
ného rozpo čtu Európskej únie za rozpo čtový rok 2011, oddiel III – Komisia,  
Čas ť I – Osobitná správa Dvora audítorov č. 12/2011 s názvom Prispeli opatrenia EÚ 
k prispôsobeniu kapacity rybárskych flotíl dostupným možnostiam rybolovu?  
1. víta správu Dvora audítorov a berie na vedomie jeho presved čivé posúdenie opatrení, ktoré prijala 
Komisia a členské štáty;  
2. zdôraz ňuje skuto čnos ť, že cie ľom spolo čnej rybárskej politiky (SRP) je podporova ť udržate ľný rybolov, 
čo znamená dlhodobú životaschopnos ť sektora rybolovu a rovnováhu medzi rybolovnými zdrojmi 
a kapacitou rybárskej flotily v záujme predchádzania nadmernému využívaniu populácií rýb;  
3. berie na vedomie skuto čnos ť, že aj ke ď bolo znižovanie nadmernej rybolovnej kapacity opakujúcou sa 
témou predchádzajúcich reforiem SRP a venovali sa mu osobitné správy Dvora audítorov č. 3/1993 
a č. 7/2007, doterajšie nákladné opatrenia na zníženie nadmernej rybolovnej kapacity prispôsobením 
rybárskej flotily rybolovným zdrojom neboli úspešné;  
4. uznáva, že od roku 1995 sa zaznamenáva trend poklesu úlovkov rýb v Únii a že pod ľa zelenej knihy 
Komisie o reforme SRP z 22. apríla 2009 [KOM(2009) 163] je tento pokles vo ve ľkej miere zaprí ­ 
činený nadmerným rybolovom a tvorí čas ť za čarovaného kruhu, ktorý pozostáva z nadmernej rybo ­
lovnej kapacity a nízkej ekonomickej výkonnosti rybárskych flotíl;  
5. je znepokojený tým, že od poslednej reformy SRP v roku 2002 sa úlovky znížili o 1 000 000 ton 
a po čet pracovných miest v sektore rybolovu poklesol zo 421 000 na 351 000;  
6. konštatuje, že hoci pre nadmernú kapacitu neexistuje oficiálna definícia, pokles úlovkov, ako aj úbytok 
pracovných miest, ktorých prí činou je nadmerný rybolov populácií rýb, sved čia de facto o nadmernej 
kapacite; žiada Komisiu, aby preto vymedzila nadmernú kapacitu a zvážila primeranejšie a prísnejšie 
opatrenia, ktoré by pomohli vytvori ť rovnováhu medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnos ­ 
ťami;  
7. domnieva sa, že je nevyhnutné, aby Komisia urýchlene vypracovala návrh správy, v ktorej uvedie údaje 
o existujúcej nadmernej kapacite v Únii roz členené pod ľa rybolovných oblastí a jednotlivých štátov;  
8. je tiež znepokojený tým, že stropy kapacity flotily sa ako opatrenie na obmedzenie ve ľkosti rybárskej 
flotily stali irelevantnými, ke ďže skuto čná ve ľkos ť flotily je výrazne pod stanovenými stropmi a flotila 
by mohla by ť aj o 200 000 ton vä čšia, pri čom by bola stále v súlade s predpismi; zdôraz ňuje, že 
v dôsledku technologického pokroku sa rybolovná kapacita flotíl v uplynulom desa ťro čí zárove ň 
zvyšovala v priemere o 3 % ro čne; 
9. poznamenáva, že v rámci opatrení SRP sa kapacita plavidla meria na základe výkonu (v kilowattoch) 
a ve ľkosti (hrubá tonáž), pri čom však tieto opatrenia nezoh ľad ňujú technologický pokrok v oblasti 
spôsobov rybolovu, čo komplikuje stanovovanie primeraných cie ľov v záujme jej zníženia; pozname ­
náva, že Komisia chce zachova ť tieto statické parametre do konca roka 2015;  
10. vyzýva Komisiu, aby vyžadovala od členských štátov plnenie povinnosti správne aktualizova ť register 
ich flotily a stanovila povinnos ť podáva ť správy o ich úsilí o vytvorenie rovnováhy medzi rybolovnou 
kapacitou a rybolovnými možnos ťami;  
11. poznamenáva, že pokia ľ ide o zníženie rybolovnej kapacity, nový návrh Komisie týkajúci sa SRP je 
založený na novom trhovom prístupe (mechanizmoch ude ľovania prevodite ľných práv na rybolov), 
ke ďže Komisia dospela k záveru, že tieto mechanizmy zohrávajú pozitívnu úlohu pri znižovaní 
nadmernej rybolovnej kapacity;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/69
12. vyjadruje znepokojenie nad nedostatkami, ktoré sa zistili v súvislosti s pravidlami pre zaobchádzanie 
s právami na rybolov v prípade, ke ď sú rybárske plavidlá šrotované s využitím prostriedkov verejnej 
pomoci, a nad tým, že sa nestanovili jasné a ú činné kritériá pre výber plavidiel; domnieva sa, že 
programy na podporu šrotovania sa s časti nedostato čne vykonávali, ke ďže peniaze da ňových poplat ­
níkov sa využili napríklad na zošrotovanie už neaktívnych plavidiel alebo dokonca nepriamo na 
konštrukciu nových plavidiel; poznamenáva však, že v niektorých členských štátoch sa vykonávali 
programy na podporu šrotovania, ktoré splnili svoj ú čel; zdôraz ňuje preto, že pri využívaní 
programov na podporu šrotovania ako prostriedkov na zníženie nadmernej kapacity je potrebné 
uplat ňova ť prísne ochranné opatrenia, aby sa zabránilo zneužitiu prostriedkov;  
13. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že investície do rybárskych plavidiel financované Európskym fondom 
pre rybné hospodárstvo (EFRH) by mohli zvýši ť schopnos ť jednotlivých plavidiel lovi ť ryby; domnieva 
sa, že vysvet ľujúca poznámka, ktorú Komisia vypracovala a odoslala členským štátom v nadväznosti 
na osobitnú správu Dvora audítorov o schopnosti plavidiel lovi ť ryby, v ktorej Dvor audítorov vyzval 
vnútroštátne orgány, aby sprísnili kontroly pred tým, než rozhodnú o financovaní investi čných 
projektov do plavidiel, je nedostato čná; 
14. poznamenáva, že zatia ľ čo sa v bode 36 osobitej správy č. 12/2011 uvádza, že ku koncu roka 2010 
predstavovala implementácia EFRH z poh ľadu výdavkov, ktoré schválili členské štáty, 645 miliónov 
EUR alebo 15 % sumy, ktorá je k dispozícii na obdobie od roku 2007 do roku 2013, vä čšia čas ť tejto 
sumy bola deklarovaná v roku 2010 a Komisia k 31. decembru 2010 stále nevyplatila 292 miliónov 
EUR, k čomu došlo v dôsledku toho, že Rada oneskorene prijala nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006 
z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (  1 ), ako aj v dôsledku zložitosti po čia­
to čnej fázy zavádzania riadiacich a kontrolných systémov v členských štátoch; poznamenáva, že 
certifikované priebežné platby, ktoré poslali členské štáty ku koncu decembra 2011, predstavujú 
28 % (1 188 miliónov EUR) celkových finan čných prostriedkov pridelených na EFRH, a víta skuto č­
nos ť, že tempo využívania EFRH sa teraz zvyšuje;  
15. odporú ča, aby členské štáty prijali opatrenia s cie ľom:  
— prispôsobi ť svoje rybárske flotily existujúcim rybolovným možnostiam,  
— zabezpe čiť navrhovanie výberových kritérií pre plány vyra ďovania rybárskych plavidiel tak, aby 
mali pozitívny dosah na udržate ľnos ť cie ľových populácií rýb, a zabráni ť poskytovaniu pomoci 
z verejných zdrojov na vyra ďovanie neaktívnych rybárskych plavidiel;  
16. vyzýva Komisiu, aby stanovila efektívne kapacitné stropy rybárskej flotily;  
17. domnieva sa, že je potrebné uskuto čni ť reformu SRP a zabezpe čiť jej vykonávanie a riadenie 
programov a opatrení na regionálnej úrovni;  
18. súhlasí s odporú čaniami Dvora audítorov, že:  
— by sa mali vypracova ť opatrenia na ú činné znižovanie nadmernej kapacity rybárskej flotily 
a dôkladnejšie vymedzenie a meranie kapacity rybolovu a nadmernej kapacity rybolovu, pri čom 
sú časne treba venova ť pozornos ť tomu, že zostávajúce pracovné miesta v odvetví rybolovu treba 
zachova ť, 
— plány pomoci na modernizáciu plavidiel by sa mali prehodnoti ť a úloha prevodu práva na rybolov 
by sa mala vyjasni ť, 
— mali by sa stanovi ť jasné pravidlá výberu v súvislosti s plánmi vyra ďovania rybárskych plavidiel,  
— členské štáty by mali ERF realizova ť v čas a žiadne investície do plavidiel z verejných zdrojov by 
nemali spôsobova ť zvýšenie schopnosti rybolovu,  
— register rybárskych flotíl by sa mal riadne aktualizova ť a správy členských štátov by mali obsa ­
hova ť požadované informácie a ma ť zodpovedajúcu kvalitu;  
19. navyše sa domnieva, že so zrete ľom na kritiku Dvora audítorov sa ukazuje, že EFRH a SRP v sú časnosti 
predstavujú neefektívne využívanie našich spolo čných zdrojov, a preto víta skuto čnos ť, že táto schéma 
sa v blízkej budúcnosti úplne prehodnotí; zdôraz ňuje, že pri prepracúvaní týchto schém je dôležité 
zamera ť sa skôr na oblasti rybárskej politiky, ktoré možno najlepšie rieši ť na úrovni Únie, ako sú 
environmentálne aspekty, než na rôzne druhy neú činných systémov poskytovania dotácií;SK L 308/70 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 223, 15.8.2006, s. 1.
Čas ť II – Osobitná správa Dvora audítorov č. 13/2011 s názvom Predchádza sa prostredníc ­
tvom kontroly colného režimu 42 úniku DPH a odha ľuje sa ním únik DPH?  
20. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 13/2011;  
21. pripomína, že riadny výber dane z pridanej hodnoty (DPH) priamo ovplyv ňuje hospodárstva členských 
štátov aj rozpo čet Únie, ke ďže da ňové podvody, a najmä podvody s DPH, vedú k ve ľkým stratám 
v rozpo čte Únie a v hospodárstvach členských štátov, čo prispieva k zhoršeniu dlhovej krízy; upozor ­ 
ňuje, že pod ľa odhadov predstavujú podvody s DPH ro čne okolo 1 400 miliónov EUR;  
22. domnieva sa, že najmä v sú časnej hospodárskej situácii by sa mal klás ť dôraz na efektívnejšie a spra ­
vodlivejšie systémy výberu daní; zdôraz ňuje, že zlepšenie týchto systémov by malo by ť pre Úniu 
a všetky členské štáty najvyššou prioritou, najmä pre tie, ktoré čelia najvä čším hospodárskym ťažkos ­
tiam;  
23. pripomína, že pod ľa štúdie, ktorú si dala vypracova ť Komisia, je odhadovaný priemerný výpadok DPH 
v Únii na úrovni 12 %; osobitne upozor ňuje na skuto čnos ť, že tento výpadok DPH dosiahol znepo ­
kojujúcu úrove ň 30 % v Grécku a 22 % v Taliansku, čo sú členské štáty, ktoré sa postihnuté najváž ­
nejšou dlhovou krízou;  
24. zdôraz ňuje, že okrem vyhýbania sa da ňovým povinnostiam a strát z dôvodu nesolventnosti sa dá 
výpadok DPH pripísa ť tiež podvodom, netransparentným pravidlám, nejednotným systémom kontroly 
a nevykonávaniu alebo len čiasto čnému vykonávaniu právnych predpisov Únie v členských štátoch, 
a že straty na DPH, ktoré predstavujú miliardy eur, sa z ve ľkej časti kompenzujú prostredníctvom 
úsporných opatrení, ktoré ovplyv ňujú ob čanov Únie a ktoré znášajú tí ob čania, ktorých príjmy sú 
dobre zdokumentované a vystopovate ľné; 
25. je hlboko znepokojený zisteniami Dvora audítorov, najmä tým, že len uplat ňovanie colného režimu 
42 (  1 ) viedlo v siedmich členských štátoch, v ktorých Dvor audítorov vykonal v roku 2009 audit, 
k odhadovanej strate približne 2 200 miliónov EUR, čo predstavuje 29 % DPH, ktorá je teoreticky 
uplatnite ľná na zdanite ľnú sumu celkového objemu dovozu v rámci colného režimu 42 v roku 2009 
v uvedených členských štátoch;  
26. s obavami konštatuje, že Dvor audítorov zistil, že regula čný rámec Únie nezais ťuje jednotné a riadne 
uplat ňovanie oslobodenia od DPH colnými orgánmi členských štátov, a nezabezpe čuje, aby informácie 
týkajúce sa týchto transakcií boli vždy sprístupnené da ňovým úradom v členskom štáte ur čenia, 
a preto je systém vystavený zneužívaniu zo strany organizovaného zlo činu a jednotlivých podvodní ­
kov, čo spôsobuje, že obchodníci konajúci v dobrej viere sú vo ve ľkej konkuren čnej nevýhode;  
27. upozor ňuje na zistenie Dvora audítorov, že colné orgány v auditovaných členských štátoch nezabez ­
pe čujú platnos ť a úplnos ť údajov ani plnenie ostatných podmienok oslobodenia od dane;  
28. je znepokojený tým, že Dvor audítorov zistil vážne nedostatky v kontrole zjednodušených colných 
režimov, ktoré predstavujú 70 % všetkých colných režimov, najmä nízku kvalitu auditov alebo ich 
nedostato čné zdokumentovanie a slabé využívanie techník automatizovaného spracovania údajov na 
vykonávanie kontrol pri uplat ňovaní zjednodušených režimov; upozor ňuje, že tieto nedostatky viedli 
k neodôvodneným stratám v rozpo čte Únie a že správne fungovanie colných režimov má priamy 
vplyv na výpo čet DPH; vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že Komisia za posledných 10 rokov 
neprijala vhodné opatrenia na nápravu tohto problému, ale odvolávala sa na pravidlá, ktoré sa zdajú 
na papieri celkom primerané;  
29. s po ľutovaním konštatuje, že model výberu DPH sa od svojho zavedenia nezmenil; domnieva sa, že je 
vzh ľadom na množstvo zmien, ktoré nastali v technológiách a v hospodárskom prostredí, zastaraný;  
30. nalieha na Komisiu a členské štáty, aby sledovali existujúce a nové trendy v podvodoch a ú činne na ne 
reagovali, a žiada, aby Komisia do septembra 2013 informovala Výbor pre kontrolu rozpo čtu o tom, 
aké do časné a trvalé opatrenia boli prijaté na základe colného režimu 42 nielen na úrovni Únie, ale ajSK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/71  
( 1 ) Režim, ktorý využíva dovozca na získanie oslobodenia od DPH, ke ď sa dovážaný tovar prepravuje do iného členského 
štátu a ke ď sa DPH odvádza v členskom štáte ur čenia.
na úrovni členských štátov, a aký je ich vplyv na po čet prípadov podvodov; berie na vedomie zelenú 
knihu Komisie o budúcnosti DPH – Smerom k jednoduchšiemu, odolnejšiemu a efektívnejšiemu 
systému DPH [KOM(2010) 695] a o čakáva konkrétne návrhy na reformu DPH;  
31. vyzýva Komisiu, aby naliehala na členské štáty, aby zjednodušili svoje právne predpisy o DPH, zaviedli 
štandardný formulár na oznámenie o implementácii DPH da ňovým úradom a stanovili jednotný 
a riadny postup colných orgánov členských štátov pre prípady oslobodenia od DPH, ako aj zaistili 
lepšiu dostupnos ť týchto legislatívnych textov preložených minimálne do angli čtiny, francúzštiny 
a nem činy; 
32. vyjadruje po ľutovanie nad odložením nadobudnutia ú činnosti modernizovaného Colného kódexu 
(MCC) pod ľa návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady predloženého Komisiou, ktorým sa 
ustanovuje Colný kódex Únie [COM(2012) 64], a považuje nový navrhnutý dátum 31. decembra 
2020 za neprijate ľný; pripomína, že v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 
z 23. apríla 2008, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spolo čenstva (modernizovaný Colný kódex) (  1 ), 
sa predpokladalo, že modernizovaný Colný kódex nadobudne ú činnos ť do 24. júna 2013, a nalieha 
na Komisiu a členské štáty, aby prijali potrebné kroky na urýchlenie prípravného procesu;  
33. dôrazne odporú ča všetkým členským štátom, aby sa zapojili do pracovnej oblasti 3 Eurofisc o podvod ­
ných transakciách s použitím colného režimu 4200;  
34. podporuje návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2006/112/ES o spolo čnom 
systéme dane z pridanej hodnoty, pokia ľ ide o da ňové podvody súvisiace s dovozom a inými cezhra ­
ni čnými transakciami [KOM(2008) 805], ktorý predložila Komisia a ktorého cie ľom je zavies ť 
spolo čnú zodpovednos ť obchodníkov pri transakciách v rámci Únie, pri čom dovozcovia by mali 
by ť spolo čne i samostatne zodpovední v prípadoch, ke ď z dôvodu nepravdivého, neskorého alebo 
neúplného informovania správcu DPH o transakcii došlo k strate na DPH, a mali by podlieha ť 
zodpovedajúcim sankciám;  
35. zdôraz ňuje význam intenzívnejšej a rýchlejšej spolupráce medzi členskými štátmi, lepšej kontroly 
výmeny informácií a priamejších kontaktov medzi miestnymi da ňovými a colnými úradmi aj 
pomocou on-line systému výmeny informácií o DPH (VIES) s cie ľom zabezpe čiť, aby si členské 
štáty navzájom poskytovali ú činnú pomoc;  
36. odporú ča členským štátom, aby bezodkladne poskytli colným orgánom internetový prístup k identi ­
fika čným číslam DPH zo systému VIES s cie ľom umožni ť im plni ť si povinnos ť overova ť čísla DPH 
uvádzané v colných vyhláseniach; žiada Komisiu, aby príslušné výbory Európskeho parlamentu a Dvor 
audítorov každý mesiac informovala o vývoji vo všetkých členských štátoch, pokia ľ ide o predchá ­
dzanie podvodom v rámci colného režimu 42;  
37. vyzýva Komisiu, aby vytvorila systém, ktorý by spájal pomoc v colnej oblasti a administratívnu 
spoluprácu v oblasti DPH, s cie ľom zaisti ť ú činné toky informácií tak, aby boli príslušné orgány 
v jednej oblasti pravidelne informované o činnosti v druhej oblasti; domnieva sa, že spolupráca 
medzi príslušnými orgánmi a ú čtovaním DPH v členskom štáte ur čenia by tak bola ú činnejšia 
a rýchlejšia;  
38. zdôraz ňuje úlohu elektronickej verejnej správy pri zvyšovaní transparentnosti a boji proti podvodom 
a korupcii, a teda aj pri ochrane verejných financií; zdôraz ňuje, že Únia zaostáva za svojimi priemy ­
selnými partnermi, a to okrem iného v dôsledku nedostato čnej interoperability systémov (  2 ); zdôraz ­ 
ňuje, že Únia musí zvýši ť svoje úsilie o zavedenie novej generácie elektronickej verejnej správy;  
39. upozor ňuje, že zdokumentované elektronické bezhotovostné transakcie s ťažujú ú čas ť v tie ňovom 
hospodárstve, a že existuje silný vzájomný vz ťah medzi pomerom elektronických platieb v krajine 
a jej tie ňovým hospodárstvom (  3 ); nabáda členské štáty, aby znižovali limity pre povinné bezhoto ­
vostné platby;SK L 308/72 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 145, 4.6.2008, s. 1.  
( 2 ) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru 
regiónov z 19. mája 2010: Digitálna agenda pre Európu [KOM(2010) 245].  
( 3 ) The Shadow Economy in Europe, 2010: Using Electronic Payment Systems to Combat the Shadow Economy/Friedrich 
Schneider, A.T. Kearney, 2010.
40. súhlasí s odporú čaniami Dvora audítorov, najmä s:  
— odporú čaním zmeni ť pravidlá pre vykonávanie Colného kódexu s cie ľom zavies ť povinné ozna ­
movanie príslušných identifika čných čísel DPH,  
— odporú čaním zmeni ť smernicu o DPH s cie ľom zaisti ť, aby dovozcovia spolo čne a nerozdielne 
zodpovedali za stratu DPH,  
— odporú čaním, aby Komisia poskytla členským štátom usmernenia o pomoci a administratívnej 
spolupráci,  
— odporú čaním zabezpe čiť automatické overovanie identifika čných čísel DPH a vytvorenie profilu 
rizika EÚ v rámci colného režimu 42,  
— odporú čaním zmeni ť smernicu o DPH s cie ľom umožni ť zosúladenie colných a da ňových údajov,  
— odporú čaním zabezpe čiť výmenu informácií potrebných na správne vyú čtovanie DPH,  
— odporú čaním zriadi ť priamu automatickú výmenu informácií o rizikových transakciách v rámci 
colného režimu 42;  
vyzýva Komisiu, aby každých šes ť mesiacov informovala o tom, ako a kedy vykoná tieto odporú čania;  
Čas ť III – Osobitná správa Dvora audítorov č. 14/2011 s názvom Zlepšila pomoc EÚ schop ­
nos ť Chorvátska riadi ť financovanie po pristúpení?  
41. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 14/2011 a podporuje závery Dvora audítorov, najmä zistenie, 
že „celková predvstupová pomoc EÚ Chorvátsku výrazne prispieva k dosahovaniu pokroku Chor ­
vátska v budovaní jeho administratívnych kapacít na hospodárenie s vä čším objemom finan čných 
prostriedkov po pristúpení“; víta skuto čnos ť, že predvstupová pomoc zohráva významnú a pozitívnu 
úlohu v príprave chorvátskych orgánov na riadenie politík súdržnosti a rozvoja vidieka v období po 
vstupe do EÚ;  
42. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že správa Dvora audítorov neobsahuje dostato čné informácie 
o úrovniach chýb alebo podvodov a o následných krokoch vrátane, ak je to potrebné, súdnych 
krokov, ako aj o hodnotení výkonnosti;  
43. zdôraz ňuje však, že Dvor audítorov na záver konštatuje, že „ciele pomoci však zatia ľ boli dosiahnuté 
len čiasto čne a ďalší pokrok v budovaní kapacít je potrebné podpori ť vo viacerých k ľúčových oblas ­
tiach pred pristúpením i po ňom“; berie na vedomie zistenie Dvora audítorov, že „vo vä čšine oblastí 
predvstupovej pomoci Komisia zatia ľ neohodnotila kapacitu Chorvátska ako dostato čnú na to, aby ho 
oprávnila implementova ť pomoc bez predchádzajúcich kontrol Komisie“ a „že napriek nedávno 
dosiahnutému pokroku sú kapacita obstarávania a boj proti korupcii dvoma oblas ťami, v ktorých 
je osobitne potrebné viac podporova ť chorvátske orgány“;  
44. zaujíma ho, ako by sa vzh ľadom na niektoré prípady nedostato čnej pripravenosti administratív 
a inštitúcií a na prechod z financovania z prístupových fondov na financovanie zo štrukturálnych 
fondov v predchádzajúcich prípadoch pristúpenia do Únie dalo v prípade Chorvátska predís ť 
podobným rizikám;  
45. vyjadruje znepokojenie nad skuto čnos ťou, že okrem významného zamerania Dvora audítorov na 
zosúladenie právnych predpisov bude potrebné neustále monitorovanie a zavedenie opatrení na 
riešenie:  
— nezodpovedajúcich úrovní čerpania v mnohých z nedávnych programov,  
— adekvátnosti kapacít externého auditu a vnútornej kontroly,SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/73
— stability postupov v programoch financovania,  
— otázok transparentnosti a potreby zlepšenia informovanosti zainteresovaných strán a širokej verej ­
nosti,  
— otázok efektívnosti, ú činnosti a hospodárnosti pri používaní prostriedkov prostredníctvom hodno ­
tenia výkonnosti;  
46. súhlasí s odporú čaniami Dvora audítorov a predovšetkým vyzýva Komisiu a chorvátske orgány, aby 
úzko spolupracovali pri posil ňovaní priority danej budovaniu kapacity obstarávania, a to realizáciou 
plánov na odbornú prípravu na pracovisku a mimo pracoviska, pri podnikaní rozhodnejších krokov 
na plnenie potrieb budovania tejto kapacity na regionálnej a miestnej úrovni a pri ďalšom prehlbovaní 
hodnotenia projektovej ú činnosti, ako aj pri vytváraní súboru prepracovaných projektov, ktoré dokážu 
v plnej miere čerpa ť zvýšený objem dostupných finan čných prostriedkov po pristúpení, a tiež usku ­
to čňovaní opatrení v súvislosti s programami rozvoja vidieka, a posil ňovaní protikorup čných opatrení;  
47. súhlasí s odporú čaním Dvora audítorov, aby Komisia pod ľa možnosti zoh ľad ňovala skúsenosti získané 
v rámci predvstupovej pomoci Chorvátsku vo svojej predvstupovej pomoci ďalším krajinám;  
48. víta hodnotenie Komisie v jej monitorovacej správe o prípravách Chorvátska na pristúpenie z 24. apríla 
2012, kde konštatuje, že celkové prípravy Chorvátska na členstvo v EÚ sú na dobrej ceste. Chorvátsko 
dosiahlo výrazný stupe ň zla ďovania s  acquis . Od správy o pokroku z roku 2011 a od poslednej 
aktualizácie monitorovacích stretnutí na jese ň roku 2011 sa dosiahol ďalší pokrok. Komisia však 
zistila, že ešte stále existuje obmedzený po čet problémov, ktorých riešenie si vyžaduje vynaloženie 
ďalšieho úsilia (  1 ); 
49. konštatuje, že sa stále treba zaobera ť viacerými nevyriešenými otázkami v niektorých kapitolách  acquis ; 
pozornos ť treba venova ť predovšetkým legislatívnemu zla ďovaniu sekundárnych právnych predpisov 
týkajúcich sa verejného obstarávania, najmä obstarávania v oblasti obrany, ako aj riadnemu uplat ňo­
vaniu novoprijatých právnych predpisov, najmä na miestnej úrovni, a to aj s oh ľadom na budúce 
spravovanie štrukturálnych fondov;  
50. konštatuje, že trvalé úsilie treba vyvíja ť v oblasti finan čnej kontroly, aby sa zlepšilo celkové fungovanie 
verejnej internej finan čnej kontroly a externého auditu na centrálnej a miestnej úrovni, ako aj v oblasti 
finan čných a rozpo čtových predpisov, kde treba pokra čova ť v budovaní kapacít na ú činnú koordi ­
náciu celého systému vlastných zdrojov po pristúpení, posilni ť modernizáciu stratégie colnej kontroly 
a viac sa zameriava ť na kontroly po preclení;  
51. zdôraz ňuje, že treba zintenzívni ť úsilie v niektorých oblastiach, predovšetkým v po ľnohospodárstve 
a rozvoji vidieka, kde sa pozornos ť musí venova ť ďalšiemu legislatívnemu zla ďovaniu a posil ňovaniu 
administratívnych kapacít v oblastiach priamych platieb a rozvoja vidieka;  
52. je znepokojený nízkou mierou čerpania prostriedkov z programov SAPARD a IPARD – niektoré 
odvetvia boli obzvláš ť nedostato čne zastúpené v implementácii opatrenia 1 (Investície do 
po ľnohospodárskych podnikov), predovšetkým mliekarenské odvetvie, odvetvie skleníkového záhrad ­
níctva a odvetvie ovocia a zeleniny; domnieva sa, že to poukazuje na vážne nedostatky v schopnosti 
a pripravenosti týchto odvetví na čerpanie finan čných prostriedkov Únie;  
53. berie na vedomie oneskorenia pri vykonávaní predvstupovej pomoci; víta pokrok, ktorý sa dosiahol 
v súvislosti s riešením tejto otázky, a naliehavo vyzýva Komisiu a chorvátske orgány, aby i na ďalej 
urých ľovali vykonávanie pomoci, najmä posilnením budovania kapacít; zdôraz ňuje, že budovanie 
kapacít v rámci predvstupovej pomoci by malo by ť zamerané na ústredné inštitúcie, ako aj na 
regionálne a miestne štruktúry; vyjadruje znepokojenie nad skuto čnos ťou, že pokia ľ ide o Chorvátsko, 
môže nedostato čná pozornos ť venovaná regionálnym a miestnym štruktúram vies ť k tomu, že tieto 
štruktúry nebudú ma ť zodpovedajúce administratívne kapacity a skúsenosti na čerpanie pomoci Únie;SK L 308/74 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 24. apríla 2012: Monitorovacia správa o prípravách Chor ­
vátska na pristúpenie, s. 12.
54. opä ť zdôraz ňuje, že cie ľom predvstupovej pomoci je okrem iného posilni ť schopnos ť kandidátskych 
krajín čerpa ť v budúcnosti finan čné prostriedky z Únie efektívnym a transparentným spôsobom; víta 
preto nové prístupy, ktoré Komisia uplat ňuje pri plánovaní predvstupovej pomoci Chorvátsku, ako je 
spájanie osobitných projektov budovania kapacít s prístupovými rokovaniami, čo umožní využívanie 
viacro čných opera čných programov;  
55. vyzýva Komisiu, aby čo najviac zvýšila potenciál inštitucionálneho vzdelávania a budovania kapacít 
v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách, a to najmä prostredníctvom ďalšieho zosú ­
laďovania postupov predvstupovej pomoci s postupmi v rámci štrukturálnych fondov, Európskeho 
sociálneho fondu a Európskeho po ľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka.  
56. ďalej konštatuje, že v súvislosti s regionálnou politikou a koordináciou štrukturálnych nástrojov treba 
trvalé úsilie zameriava ť na ú činnú realizáciu plánov na zvyšovanie administratívnych kapacít pre 
budúce vykonávanie kohéznej politiky a na vytvorenie prepracovaného súboru projektov;  
57. vyzýva chorvátske orgány, aby prijali opatrenia na riešenie uvedených problémov, a vyzýva Komisiu, 
aby predložila správu o pokroku Chorvátska pri riešení týchto a ďalších nevyriešených otázok;  
58. oce ňuje pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo v posil ňovaní svojich inštitucionálnych a administratívnych 
kapacít a konsolidácii riadenia predvstupovej pomoci;  
59. víta vytvorenie chorvátskeho ministerstva regionálneho rozvoja a fondov EÚ v decembri 2011 
a skuto čnos ť, že minister regionálneho rozvoja a fondov EÚ bol vymenovaný aj do funkcie podpred ­
sedu vlády, čo dokazuje odhodlanie novej vlády rieši ť otázky regionálneho rozvoja a využívania 
fondov Únie;  
60. konštatuje, že Chorvátsko vyvinulo zna čné úsilie na vytvorenie spo ľahlivého systému finan čného 
hospodárenia a kontroly, ktorý by mal vyústi ť do o čakávaného zrušenia predchádzajúcich kontrol 
v druhej polovici roku 2012; zdôraz ňuje však, že sú potrebné ďalšie dlhodobé opatrenia vzh ľadom na 
skuto čnos ť, že vo vä čšine oblastí Komisia zatia ľ nepovolila Chorvátsku uplat ňova ť predvstupovú 
pomoc bez predchádzajúcich kontrol;  
61. víta skuto čnos ť, že v januári 2012 nadobudol ú činnos ť nový zákon o verejnom obstarávaní, zabez ­
pe čujúci vä čšiu transparentnos ť, a že v roku 2011 sa zrealizoval projekt Twinning Light facility 
v rámci nástroja predvstupovej pomoci z roku 2008 s názvom Posil ňovanie kapacít na nápravu 
nezrovnalostí v postupoch verejného obstarávania, ktorý zah ŕňal okrem iného aj úsilie o zvyšovania 
povedomia;  
62. nalieha na Komisiu a chorvátske orgány, aby sa prednostne zaoberali budovaním pevných kapacít 
v oblasti verejného obstarávania; v tejto súvislosti zdôraz ňuje, že boj proti korupcii zohráva ústrednú 
úlohu v celom prístupovom procese a že nezavedenie preventívnych protikorup čných opatrení bude 
prekážkou budúceho čerpania pomoci Únie;  
Čas ť IV – Osobitná správa Dvora audítorov č. 16/2011 s názvom Finan čná pomoc EÚ na 
vyradenie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku: Úspechy a výzvy 
do budúcnosti  
63. zdôraz ňuje, že vyra ďovanie jadrových elektrární z prevádzky bude v nadchádzajúcich rokoch čoraz 
dôležitejšou otázkou, lebo tretina zo 133 reaktorov v prevádzke v 14 členských štátoch bude musie ť 
by ť odstavená do roku 2025 (  1 ); 
64. vyzýva Výbor pre rozpo čet a Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, aby pri rokovaní o novom 
viacro čnom finan čnom rámci (2014 – 2020) vzali do úvahy zistenia Výboru pre kontrolu rozpo čtu;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/75  
( 1 ) Pozri: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 12. decembra 2007: Druhá správa o využívaní finan č­
ných zdrojov vy členených na odstavenie jadrových zariadení, vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu 
[KOM(2007) 794], s. 10.
Zistenia Dvora audítorov  
65. domnieva sa, že zistenia Dvora audítorov možno zhrnú ť takto:  
a) „v dôsledku pomerne vo ľného strategického rámca programy ne ťažia výhody z celkového posú ­
denia potrieb, zo stanovenia priorít, špecifických cie ľov a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnu ť. 
Zodpovednos ť je rozptýlená, najmä pokia ľ ide o monitorovanie a dosahovanie celkových cie ľov 
programu. Doh ľad Komisie je zameraný na plnenie rozpo čtu a realizáciu projektov;  
b) neexistuje celkové posúdenie pokroku v procese vyra ďovania a zmiernenia ú činkov pred časného 
odstavenia. Pri hlavných projektoch infraštruktúry boli zaznamenané oneskorenia a prekro čenie 
stanovených nákladov;  
c) hoci boli reaktory odstavené v období rokov 2002 až 2009, programy zatia ľ nevyvolali potrebné 
organiza čné zmeny, ktoré by prevádzkovate ľov pretransformovali na ú činné vyra ďovacie organi ­
zácie;  
d) finan čné zdroje, ktoré sú v sú časnosti k dispozícii (vrátane príspevku EÚ do roku 2013 vo výške 
2,85 mld. EUR), nebudú posta čova ť a deficit financovania je zna čný (približne 2,5 mld. EUR)“ (  1 ); 
66. konštatuje tiež, že schéma financovania predložená Komisiou nebola predmetom komplexného pred ­
chádzajúceho hodnotenia;  
Závery Európskeho parlamentu  
67. berie na vedomie, že situácia opísaná v správe Dvora audítorov poukazuje na obdobie do konca roku 
2010, a že Komisia následne podnikla viaceré iniciatívy;  
68. konštatuje, že celkovým cie ľom Únie v oblasti jadrovej energie je dosiahnutie maximálnej jadrovej 
bezpe čnosti;  
69. berie na vedomie názor Komisie, že zaviedla rámec postupov, ktorý stanovuje osobitné ciele, vyme ­
dzuje úlohy a zodpovednosti a jasne definuje požiadavky na podávanie správ a doh ľad (  2 ); 
70. berie na vedomie odpove ď Komisie, v ktorej vysvet ľuje, že posúdenie potrieb bolo sú čas ťou posúdenia 
vplyvu [SEK(2011) 1387], uskuto čneného v roku 2011; konštatuje, že posúdenie vplyvu zah ŕňalo 
dovtedy dosiahnutý pokrok, nedoriešené problémy a preh ľad situácie v oblasti financovania;  
71. pripomína, že prístupové zmluvy Bulharska a Slovenska stanovujú limit poskytovania finan čnej 
pomoci Únie do roku 2009, respektíve 2006;  
72. víta návrh nariadenia Rady o podpore Únie pre programy vyra ďovania jadrových zariadení z prevádzky 
v Bulharsku, Litve a na Slovensku [KOM(2011) 783], ktorý čerpá z rozsiahlych konzultácií so 
zainteresovanými stranami, dotknutými členskými štátmi – Bulharskom, Litvou a Slovenskom – 
a skupinami expertov na vyra ďovanie jadrových zariadení z prevádzky; víta skuto čnos ť, že ako vstupy 
boli použité zistenia z uznesenia Európskeho parlamentu z 5. apríla 2011 (  3 ) a závery a odporú čania 
z auditu Dvora audítorov z roku 2011 týkajúceho sa výsledkov vyra ďovania jadrových zariadení 
z prevádzky;  
73. poznamenáva, že experti požadovali ako základ pre poskytovanie ďalšej podpory Únie spo ľahlivý 
a komplexný podrobný plán vyra ďovania jadrových zariadení z prevádzky vrátane odhadov všetkých 
nákladov až do dokon čenia vyra ďovania; domnieva sa, že by sa mali poskytnú ť jasné údaje o spolu ­
financovaní zo strany členských štátov a spôsobe zabezpe čenia tohto spolufinancovania v dlhodobom 
horizonte;SK L 308/76 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Osobitná správa č. 16/2011, s. 7.  
( 2 ) Pozri Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 13. júla 2011: o použití finan čných zdrojov v období od 
roku 2004 do roku 2009 poskytnutých Litve, Slovensku a Bulharsku na podporu pri vyra ďovaní pred časne odsta ­
vených jadrových elektrární v súlade s aktmi o pristúpení [KOM(2011) 432].  
( 3 ) Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. apríla 2011 o efektívnosti a ú činnosti financovania EÚ v oblasti vyra ďovania 
jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky (Ú. v. EÚ C 296 E, 2.10.2012, s. 19).
74. s uspokojením konštatuje, že zainteresované strany výslovne podporili k ľúčové medzníky, ako ich 
Komisia vymedzila vo vyššie uvedenom posúdení vplyvu (  1 ), ako aj zameranie podpory Únie na 
splnenie konkrétnych medzníkov s najvyššou pridanou hodnotou Únie; poznamenáva, že na postupy 
zhody a dôkladné sledovanie nákladov by sa malo pamäta ť od za čiatku;  
75. opätovne zdôraz ňuje vzájomné záväzky Únie a Bulharska, Slovenska a Litvy týkajúce sa vyradenia 
štyroch blokov jadrovej elektrárne Kozloduj, bloku 1 a bloku 2 jadrovej elektrárne Bohunice V1 
a blokov 1 a 2 jadrovej elektrárne Ignalina z prevádzky;  
76. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že v prípade jadrovej elektrárne Ignalina došlo k vážnym 
oneskoreniam v dôležitých projektoch ako B1 a B234 z dôvodu technických a obchodných sporov, 
ktoré spôsobili rozsiahle hospodárske škody, ako aj prerušenie procesu vyra ďovania;  
77. domnieva sa, že plán s odsúhlasenými technickými riešeniami, ktoré v júli 2012 prijali jadrová 
elektráre ň Ignalina a NUKEM/GNS, je dôležitým krokom vpred v procese prekonania patovej situácie 
v súvislosti so zariadením na do časné skladovanie vyhoretého paliva B1;  
78. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že podrobná správa o pokroku v plnení tohto plánu, ktorá 
mala by ť zverejnená 5. októbra 2012, nebola predložená v danom termíne;  
79. víta pokrok dosiahnutý v ur čitých otázkach, ktoré sú zahrnuté do plánu, ako je validácia zásobníkov 
a opatrenia na zlepšenie týkajúce sa žeriavov;  
80. je však stále znepokojený tým, že nedoriešené otázky, ako je problém tlmi čov nárazov a manipulácie 
s unikajúcim a poškodeným palivom, ešte neboli dohodnuté, a preto bránia rýchlemu plneniu uvede ­
ného plánu;  
81. nalieha na obe zainteresované strany, aby urýchlene a v čas uzavreli dohodu o všetkých nedoriešených 
otázkach;  
82. podporuje zistenia vyšetrovacej misie Výboru pre kontrolu rozpo čtu v Litve 10. až 12. júla 2012 a v 
tejto súvislosti sa domnieva, že finan čná pomoc Únie by mala by ť pozastavená až dovtedy, kým sa 
nedosiahne urovnanie v otázke projektov B1 a B234;  
83. podporuje návrh Komisie o pridelení dodato čných 230 miliónov EUR pre jadrovú elektráre ň Ignalina 
na roky 2014 až 2017; opä ť zdôraz ňuje, že peniaze by sa mali prideli ť, až ke ď budú splnené 
podmienky  ex ante  stanovené v uvedenom návrhu nariadenia Rady; domnieva sa, že finan čná 
pomoc z Únie by mala by ť po uvedenom dátume uzavretá;  
84. trvá na tom, že činnos ť vyra ďovania jadrových zariadení z prevádzky by sa mala plánova ť bezpe čným 
a ú činným spôsobom, ktorý by umož ňoval rýchle vydanie licencie na vyra ďovanie z prevádzky, a to 
pod ľa harmonogramov stanovených v príslušných plánoch vyra ďovania;  
85. vyzýva Komisiu, aby zaslala Európskemu parlamentu odhad finan čných prostriedkov potrebných na 
nezvratnú a úplnú demontáž týchto troch jadrových elektrární;  
86. pripomína, že len vnútroštátne regula čné orgány v oblasti jadrových zariadení môžu v prísnom súlade 
s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi vyda ť právnickým osobám povolenie na vyradenie 
jadrového zariadenia z prevádzky;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/77  
( 1 ) SEK(2011) 1387, s. 34, pozri prílohu 1.
87. vyzýva vládu Litvy, aby zriadila nezávislý tím na riadenie projektov, pokia ľ ide o projekty B1 a B234; 
poznamenáva, že by sa malo ustanovi ť aj nezávislé riadenie projektov, ktoré uskuto čňuje jadrová 
elektráre ň Ignalina, ako navrhuje litovský národný kontrolný úrad;  
88. požaduje stanovenie konkrétneho a jednozna čného termínu na získanie povolení na vyradenie jadro ­
vých zariadení z prevádzky, ak ešte nebol stanovený;  
89. s obavami berie na vedomie, že existujú oneskorenia vo výstavbe a dokon čovaní do časných zariadení 
na uskladnenie použitého paliva, a kým takéto zariadenia nie sú k dispozícii, jadrové palivové ty če sa 
nemôžu odstráni ť; konštatuje, že pokia ľ ide o elektráre ň Ignalina, odstránenie a bezpe čné do časné 
uskladnenie jadrových palivových ty čí z bloku 2 musí by ť prioritou;  
90. požaduje, aby sa nezhody v súvislosti s výkladom zmlúv, zadávania zákaziek a prebiehajúce technické 
a obchodné spory medzi jadrovou elektrár ňou Ignalina a hlavným dodávate ľom dvoch projektov 
predložili na rozhodcovské konanie; konštatuje, že akáko ľvek dodato čná finan čná pomoc Únie by 
mala by ť až do urovnania sporu pozastavená; vyzýva Komisiu, aby každoro čne predložila Európskemu 
parlamentu správu o aktuálnom stave;  
91. je hlboko znepokojený tým, že Dvor audítorov odhadol, že na dokon čenie projektov vyra ďovania 
jadrových zariadení z prevádzky chýba 2 500 miliónov EUR, čím vzniká vo financovaní zna čná 
medzera;  
92. vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s vládami Bulharska, Litvy a Slovenska a aby maximalizovala 
pokrok v procese vyra ďovania jadrových elektrární sprístupnením dostato čných finan čných 
prostriedkov do roku 2017, prípadne do roku 2020; vyzýva tiež Komisiu, aby stanovila na ambici ­
ózne implementa čné ciele a aby sledovala pokrok v ich plnení; zastáva názor, že za neplnenie týchto 
cie ľov sa musia ude ľova ť sankcie; požaduje, aby sa Európskemu parlamentu každoro čne predkladala 
správa o dosiahnutom pokroku;  
93. konštatuje, že od za čiatku procesu vyra ďovania jadrových elektrární v Litve, na Slovensku a v 
Bulharsku neboli jednozna čne vymedzené povinnosti a zodpovednos ť členských štátov zú čast ňujúcich 
sa na procese vyra ďovania; konštatuje, že zá ťaž vyplývajúca zo zodpovednosti za celý proces vyra ­ 
ďovania je pre členské štáty, ktoré zatvárajú svoje jadrové elektrárne, neprimeraná;  
94. víta skuto čnos ť, že uvedený návrh nariadenia Rady [KOM(2011] 783) stanovuje nielen všeobecné 
ciele, ale aj konkrétne, merate ľné, dosiahnute ľné, relevantné a na časované ciele pre tieto tri členské 
štáty; poznamenáva, že ďalšie ciele a výkonnostné ukazovatele sa zadefinujú na projektovej úrovni 
v rámci vykonávacích opatrení a ro čných pracovných programov;  
95. zastáva názor, že v návrhu nariadenia Rady by právnym základom pre udelenie dodato čných finan ­ 
čných prostriedkov na program Ignalina mal by ť protokol č. 4 k Aktu o pristúpení, a nie článok 203 
Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva pre atómovú energiu;  
96. víta skuto čnos ť, že najneskôr na konci roka 2015 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o plnení 
cie ľov všetkých opatrení, pokia ľ ide o výsledky a vplyvy, efektívnos ť použitia zdrojov a pridanú 
hodnotu Únie, ktorá bude podkladom pre rozhodnutie o zmene alebo pozastavení opatrení; žiada 
Komisiu, aby mu poskytla kópiu hodnotiacej správy;  
97. vyzýva Európsku banku pre obnovu a rozvoj (EBOR), aby dala Európskemu parlamentu k dispozícii 
svoje správy o realizácii projektu v Bulharsku, Litve a na Slovensku;  
98. žiada Komisiu a Dvor audítorov, aby posúdili pridanú hodnotu spolupráce s EBOR a jej spôsobilos ť 
plni ť úlohu správcu fondov vzh ľadom na skuto čnos ť, že Únia poskytuje 96 % financovania;SK L 308/78 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
99. vyzýva Komisiu, aby vypracovala správu o procesoch vyra ďovania jadrových zariadení z prevádzky 
v troch uvedených štátoch; vyzýva ďalej Komisiu, aby vypracovala správu o vyra ďovaní jadrovej 
elektrárne v Greifswalde z prevádzky s cie ľom stanovi ť najlepšie technické a organiza čné postupy 
a vytvori ť tak referen čný základ pre projekty vyra ďovania jadrových zariadení z prevádzky v budúc ­
nosti;  
Čas ť V – Osobitná správa Dvora audítorov č. 1/2012 s názvom Ú činnos ť rozvojovej pomoci 
Európskej únie v oblasti potravinovej bezpe čnosti v subsaharskej Afrike  
100. víta správu Dvora audítorov a jeho všeobecný záver, že rozvojová pomoc Únie pre potravinovú 
bezpe čnos ť v subsaharskej Afrike je vä čšinou ú činná a významným spôsobom prispieva k dosiahnutiu 
potravinovej bezpe čnosti v partnerských krajinách, ktoré doposia ľ nemajú udržate ľné a bezpe čné 
po ľnohospodárske odvetvie; konštatuje však, že pod ľa Dvora audítorov existuje v mnohých oblastiach 
priestor na výrazné zlepšenie;  
101. s uspokojením berie na vedomie zistenie Dvora audítorov, že rozvojová pomoc Únie má ve ľký 
význam pre potreby a priority subsaharskej Afriky, ke ď je potravinová bezpe čnos ť sú čas ťou stratégie 
Európskeho rozvojového fondu (ERF), a že Komisia zamerala rozvojovú pomoc Únie na krajiny 
s najvyšším po čtom osôb trpiacich podvýživou;  
102. súhlasí s Dvorom audítorov, že v rozvojovej pomoci Únie sa treba viac zamera ť na potravinovú 
bezpe čnos ť; 
103. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že v prípade 10. ERF boli potravinová bezpe čnos ť, po ľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka vybrané ako k ľúčové sektory pre menej partnerských krajín než v prípade 9. ERF a že 
nieko ľko krajín s nedostato čnou potravinovou bezpe čnos ťou dostalo nízku alebo nedostalo žiadnu 
rozvojovú pomoc Únie v tejto oblasti; súhlasí s Dvorom audítorov, že to nezodpovedá kritickej 
situácii, pokia ľ ide o miléniový rozvojový cie ľ č. 1, t. j. odstráni ť extrémnu chudobu a hlad, ani 
skuto čnosti, že v rámci ERF sa mala potravinovej bezpe čnosti prizna ť vyššia priorita; vyzýva Komisiu 
a členské štáty, aby tejto oblasti venovali vä čšiu pozornos ť pri vypracúvaní národných strategických 
dokumentov ERF, a aby na tento ú čel vy členili viac prostriedkov;  
104. podporuje odporú čanie Dvora audítorov štruktúrovane posudzova ť situáciu v oblasti potravinovej 
bezpe čnosti v každej krajine a systematicky prehodnocova ť potenciálny rozsah príslušnej podpory 
Únie prostredníctvom Európskej služby pre vonkajšiu činnos ť (ESV Č) a plánovanie rozvojovej pomoci 
Únie zo strany Komisie; vyzýva Generálne riadite ľstvo Komisie pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid, 
aby zabezpe čilo za členenie údajov a analýz prostredníctvom miestnych úradov generálneho riadi ­
teľstva pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu a z iných zdrojov, a pomohlo zabezpe čiť, aby 
sa zaviedli ú činné systémy v časného varovania pre prípad nedostatku potravín; vyzýva tiež ESV Č, aby 
pomohla zabezpe čiť vybudovanie zodpovedajúcich vládnych kapacít na spravovanie týchto systémov 
udržate ľným spôsobom a zavedenie stratégií na predchádzanie takýmto prípadom s cie ľom posilni ť 
odolnos ť najzranite ľnejších;  
105. konštatuje, že po potravinovej kríze v roku 2008, ktorá vážne postihla mnohé krajiny subsaharskej 
Afriky, sa ceny potravín postupne dostali na pôvodné úrovne a že kolísanie a špekulácie budú 
pravdepodobne pokra čova ť; vyzýva Komisiu, aby vypracovala stratégie odozvy na rôzne naliehavé 
situácie a predložila relevantné návrhy; vyzýva Komisiu, aby vzala na vedomie aj skuto čnos ť, že 
postupne sa zvyšujúce ceny potravín sú skôr sú čas ťou zrejmého dlhodobého vzostupného trendu 
než prechodným problémom, a preto si vyžadujú dlhodobú holistickú stratégiu priamo spojenú so 
širšími rozvojovými cie ľmi; požaduje, aby vzh ľadom na nepredvídate ľnos ť nových potravinových kríz 
a zvýšenú volatilitu cien potravín bol do viacro čného finan čného rámca na roky 2014 – 2020 
zaradený nový potravinový nástroj alebo porovnate ľný mechanizmus, ktorý zabezpe čí schopnos ť 
Únie rýchlo reagova ť na nové potravinové krízy, pri čom by využíval podobné finan čné prostriedky; 
domnieva sa, že finan čné špekulácie prehlbujú kolísanie cien potravín, a že je preto tiež potrebné 
uskuto čni ť ú činné kroky proti takýmto špekuláciám, a to aj prostredníctvom regulácie a kontroly 
trhov s derivátmi;  
106. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že napriek silnému hospodárskemu rastu štvrtina obyvate ľov 
subsaharskej Afriky stále trpí podvýživou; zdôraz ňuje, že tento región disponuje technológiami, 
vedomos ťami a prírodnými zdrojmi potrebnými na zmenu tejto situácie; zdôraz ňuje, že mier, demo ­
kracia a politická stabilita sú podstatné, ke ďže prístup k pôde a trhom, vlastníckym právam a vzdelaniu 
umožní zvýši ť vplyv a zodpovednos ť vlád a orgánov verejnej moci;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/79
107. berie na vedomie nedostatky, ktoré zdôraznil Dvor audítorov, týkajúce sa koordinácie použitia zdrojov 
vy členených v rámci ERF a rozpo čtového riadku potravinovej bezpe čnosti v období rokov 1996 až 
2006; žiada Komisiu, aby harmonizovala ciele týchto dvoch nástrojov v záujme zabezpe čenia ich 
vzájomnej komplementárnosti a čo možno najú činnejšieho používania týchto finan čných prostried ­
kov;  
108. domnieva sa, že Komisia by mala systematicky bra ť do úvahy situáciu v oblasti potravinovej bezpe č­
nosti a pretrvávajúcej potravinovej nedostato čnosti, a to najmä pri vykonávaní rozvojovej politiky 
Únie;  
109. zdôraz ňuje význam posilnenia prepojenia medzi pomocou, obnovou a rozvojom s cie ľom zabezpe čiť 
účinnos ť pomoci; opä ť zdôraz ňuje, že je dôležité prideli ť sektoru po ľnohospodárstva primeraný podiel 
rozvojovej pomoci Únie ur čenej pre zámorské krajiny a územia; vyjadruje po ľutovanie nad skuto č­
nos ťou, že od osemdesiatych rokov došlo k výraznému zníženiu úrovne rozvojovej pomoci ur čenej 
pre po ľnohospodárstvo, a vyzýva Komisiu, aby v rámci rozvojovej pomoci uprednost ňovala 
po ľnohospodárstvo vrátane pomoci po ľnohospodárom v prístupe na trhy; zdôraz ňuje, že rozvojová 
pomoc je sú čas ťou širšieho systému, v rámci ktorého sú obchod, remitencie a iné zdroje príjmov 
v sú časnosti významnejšie ako celkové platby v rámci oficiálnej rozvojovej pomoci pre najviac sa 
rozvíjajúce krajiny, a že spolo čná po ľnohospodárska politika bráni slobodnému a spravodlivému 
obchodu s rýchlo sa rozvíjajúcimi trhmi;  
110. zdôraz ňuje, že je potrebné venova ť sa celému potravinovému re ťazcu od po ľnohospodárskych 
podnikov až ku konzumentom s cie ľom zvýši ť odolnos ť po ľnohospodárskeho odvetvia; domnieva 
sa, že dlhodobé politické záväzky vlád v subsaharskej Afrike sú potrebné na zníženie zranite ľnosti 
po ľnohospodárskeho odvetvia; zdôraz ňuje, že do časné dotácie vo forme osiva, ktoré odoláva extrém ­
nemu po časiu, môžu slúži ť ako významná záchranná sie ť pre po ľnohospodárov podnikajúcich 
v malom rozsahu a rodiny, ktoré by inak boli ťažko postihnuté; zdôraz ňuje význam v časného 
varovania a preventívnych opatrení, pokia ľ ide o hygienu, osivo a krmivo pre zvieratá; vyjadruje 
po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že násilie a neistota predstavujú prekážku pre budúcnos ť potravinovej 
bezpe čnosti;  
111. zdôraz ňuje potrebu opä ť sa na európskej a celosvetovej úrovni zamera ť na potravinovú politiku nad 
rámec potravinovej pomoci, na spoluprácu medzi darcami a medzi darcami a príjemcami v rámci 
posilnených miestnych partnerstiev, ako aj k ľúčovú úlohu partnerských krajín v predkladaní základ ­
ných požiadaviek v záujme akéhoko ľvek významného pokroku v tomto odvetví, ako sú napríklad 
mier v krajine a investície do vidieckej infraštruktúry; ďalej zdôraz ňuje, že dlhodobý sociálny a hospo ­
dársky rozvoj si vyžaduje iné udržate ľné zdroje príjmov ako pomoc; domnieva sa, že slobodné 
a spravodlivé obchodné vz ťahy medzi Európou a rozvojovými krajinami v súlade so zásadami 
Svetovej obchodnej organizácie sú k ľúčové na posilnenie potravinovej bezpe čnosti a zrýchlenie 
ľudského rozvoja v subsaharskej Afrike;  
112. súhlasí s Dvorom audítorov, že dlhšie obdobia vykonávania by v prípade potravinového nástroja 
(2008 až 2010) boli vhodnejšie vzh ľadom na jeho ciele a existujúcu medzeru vo financovaní 
medzi koncom jeho programového obdobia a budúcim programovým obdobím ERF (od roku 2014); 
zdôraz ňuje význam zabezpe čenia kontinuity pomoci vzh ľadom na neustálu volatilitu a vysokú úrove ň 
cien komodít; zdôraz ňuje, že v úzkej koordinácii so Svetovým potravinovým programom, Organizá ­
ciou OSN pre výživu a po ľnohospodárstvo a Medzinárodným fondom pre rozvoj po ľnohospodárstva 
je potrebné h ľada ť komplementárnos ť a sú činnos ť medzi programami potravinovej bezpe čnosti Únie 
a programami týchto a iných medzinárodných darcov;  
113. je hlboko znepokojený zistením Dvora audítorov, že výživa sa zanedbáva, a domnieva sa, že je to 
znepokojujúca skuto čnos ť, ke ďže podvýživa má ve ľmi nepriaznivé dôsledky, najmä ak sa vyskytuje 
po čas tehotenstva alebo prvých dvoch rokov života, čo môže vies ť k nenapravite ľnému poškodeniu; 
zdôraz ňuje, že podvýživa je prekážkou ľudského rozvoja a spôsobuje nenapravite ľné škody na jedno ­
tlivcoch a významné hospodárske a sociálne straty krajinám; víta predsavzatie Komisie za členi ť aspekt 
výživy do programov Únie, ktoré vyjadrila vo svojom oznámení o politickom rámci EÚ na pomoc 
rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpe čnosti [KOM(2010) 127]; opakujeSK L 308/80 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
výzvu Komisii, aby vypracovala špecifické oznámenie o tomto aspekte a za členila do svojej rozvojovej 
politiky spo ľahlivé a viacsektorové stratégie v oblasti výživy; zdôraz ňuje, že jedným z najdôležitejších 
a najviac nákladovo efektívnych zásahov je poskytnutie práv ženám, čo predstavuje radikálny spôsob 
podpory domácností, aby kládli dôraz na zdravotnú starostlivos ť a výživu detí;  
114. berie na vedomie zistenie Dvora audítorov, že intervencie Únie boli vo všeobecnosti dobre navrhnuté 
a dosahujú vä čšinu plánovaných výsledkov, vyjadruje však po ľutovanie nad skuto čnos ťou, že kvalita 
cie ľov je často rôzna a ťažko sa meria, pretože neexistujú ukazovatele výkonnosti, a udržate ľnos ť 
výsledkov je pochybná v polovici auditovaných intervencií; vyzýva Komisiu, aby stanovila realistic ­
kejšie a merate ľné ciele intervencií a zlepšila ich definovanie v programoch podpory všeobecného 
rozpo čtu, pri čom osobitná pozornos ť by sa mala venova ť podpore podnikania medzi dorastajúcou 
populáciou mladých ľudí a riešeniu problému diskriminácie žien v po ľnohospodárskom odvetví;  
115. je aj na ďalej presved čený o význame rozšírenia nutri čných aspektov rozvojovej pomoci pre potravi ­
novú bezpe čnos ť a žiada Komisiu, aby do jari 2013 predložila písomnú správu o jej pokroku v tejto 
oblasti;  
116. konštatuje, že celkový vplyv opatrení Únie v oblasti potravinovej bezpe čnosti závisí aj od jej politík 
v po ľnohospodárstve, rybárstve, energetike a obchode; zdôraz ňuje potrebu zabezpe čiť súdržnos ť 
politík v oblasti rozvoja v súlade s článkom 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a skuto čnos ť, 
aby tieto politiky predstavovali a dodržiavali zásadu, že nespôsobia žiadnu škodu;  
117. súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia by sa mala snaži ť viac podporova ť finan čnú udržate ľnos ť 
programov v oblasti po ľnohospodárstva a sociálnych transferov;  
Čas ť VI – Osobitná správa Dvora audítorov č. 2/2012 s názvom Finan čné nástroje pre MSP 
spolufinancované Európskym fondom regionálneho rozvoja  
118. víta osobitnú správu č. 2/2012, ktorá sa zameriava na opatrenia finan čného inžinierstva spolufinan ­
cované Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) po čas programových období 2000 – 2006 
a 2007 – 2013; berie na vedomie, že osobitná správa č. 2/2012 poskytuje informácie o efektívnosti 
a ú činnosti opatrení finan čného inžinierstva spolufinancovaných z EFRR a vychádza z kontrolovanej 
vzorky projektov v Spojenom krá ľovstve, Nemecku, Ma ďarsku, Portugalsku a na Slovensku;  
119. domnieva sa, že vypracovanie takejto správy o audite by bolo ve ľmi užito čné aj na konci programo ­
vého obdobia 2007 – 2013, ke ďže by umožnilo vyvodi ť ďalšie závery o výkonnosti finan čných 
nástrojov (FN) pre malé a stredné podniky (MSP) spolufinancovaných z EFRR; domnieva sa tiež, že 
vypracovanie tejto správy na konci tohto obdobia umožní vyhnú ť sa opakovaniu chýb, a tým zvýši ť 
účinnos ť a efektívnos ť budúcich opatrení finan čného inžinierstva spolufinancovaných EFRR;  
120. zdôraz ňuje, že MSP predstavujú nosnú zložku hospodárstva Únie, vytvárajú pracovné miesta, inovácie 
a blahobyt; poznamenáva však, že MSP môžu by ť negatívne ovplyvnené medzerami vo financovaní 
tým, že nemôžu získa ť prístup k typu a výške financovania, ktoré v danom čase potrebujú;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/81
121. uznáva, že v čase fiškálnych obmedzení a znížených úverových možností súkromného sektora boli 
najviac postihnuté MSP, najmä mikropodniky, ktoré by preto mali dosta ť vä čšiu podporu Únie, aby 
mohli pokra čova ť v tvorbe pracovných miest, inováciách a raste; poznamenáva, že osobitná pozornos ť 
sa musí venova ť MSP, ktoré sú zdrojom udržate ľného rozvoja na miestnej úrovni, a že politika 
súdržnosti je ako hlavný investi čný nástroj konvergencie a udržate ľného rozvoja celej Únie jedným 
z dvoch hlavných kanálov podpory Únie pre MSP; zdôraz ňuje preto, že využitie finan čných nástrojov 
v politike súdržnosti vo vz ťahu k MSP by sa malo v budúcnosti posilni ť, ke ďže môže zaru čiť revolving 
finan čných prostriedkov, podpori ť verejno-súkromné partnerstvá a vytvori ť multiplika čný efekt v súvi ­
slosti s rozpo čtom Únie;  
122. pripomína, že Únia podporuje podnikanie prostredníctvom vykonávania svojej politiky v oblasti 
podnikania a politiky súdržnosti, a to najmä pomocou grantov, ale čoraz častejšie aj prostredníctvom 
finan čných nástrojov v rámci EFRR; berie na vedomie, že finan čné nástroje sú splatné a revolvingové, 
čím sa zabezpe čuje, že z nich môžu ma ť prospech následné vlny MSP;  
123. uznáva, že realizácia prístupu k programom financovania si vyžaduje aktívne zapojenie finan čných 
sprostredkovate ľov, ktorí transformujú verejné finan čné prostriedky na finan čné nástroje pre MSP; 
poznamenáva, že verejné financie možno doplni ť dodato čnými finan čnými prostriedkami zo súkrom ­
ného sektora, čím sa zvýši celková dostupná suma na investície do MSP; berie na vedomie, že táto 
operácia sa zvy čajne definuje ako pákový alebo multiplika čný efekt;  
124. zdôraz ňuje, že obmedzenie prístupu k finan čným prostriedkom viedlo k zníženiu po čtu za čínajúcich 
podnikov, čo znamená, že finan čné nástroje spolufinancované z EFRR zohrávajú čoraz významnejšiu 
úlohu pri podpore podnikania;  
125. pripomína, že audit Dvora audítorov sa zameriaval na opatrenia finan čného inžinierstva spolufinan ­
cované z EFRR po čas programových období 2000 – 2006 a 2007 – 2013 a že výsledky auditu sú 
založené na priamom preskúmaní vzorky projektov a kontrole systémov riadenia, monitorovania 
a informa čných systémov Komisie a členských štátov;  
126. berie na vedomie, že Dvor audítorov sa vo svojom audite zameral na tri hlavné typy finan čných 
nástrojov: kapitálové, pôži čkové a záru čné nástroje; poznamenáva, že všetky tieto nástroje sú opráv ­
nené na spolufinancovanie z EFRR, avšak musia by ť v súlade s pravidlami oprávnenosti Únie a jedno ­
tlivých členských štátov; pripomína, že hlavným cie ľom auditu bolo posúdi ť, či výdavky z EFRR na 
opatrenia finan čného inžinierstva pre MSP boli ú činné a efektívne;  
127. víta zistenia a odporú čania Dvora audítorov týkajúce sa hodnotenia medzier vo financovaní; pozna ­
menáva, že v legislatívnom návrhu (  1 ) na budúce programové obdobie sa takéto hodnotenie ustano ­
vuje za povinné vo forme hodnotenia  ex ante ; vyzýva Komisiu, aby v príslušnom nariadení ako sú časti 
základného aktu stanovila náležité požiadavky týkajúce sa úlohy a uplat ňovania hodnotenia  ex ante , 
a to vrátane číselne vyjadrených referen čných hodnôt; domnieva sa, že v legislatívnom návrhu na 
budúce programové obdobie by sa mala rieši ť aj otázka revolvingu;  
128. poznamenáva, že nariadenia o štrukturálnych fondoch umož ňujú stanovi ť uprednost ňovanie súkrom ­
ného sektora pred verejným sektorom; vyzýva Komisiu, aby našla primerané zdôvodnenie tohto 
prednostného postavenia, ke ďže tento prístup by mohol obmedzova ť schopnos ť odníma ť prebyto čné 
finan čné prostriedky a možnos ť pride ľova ť ich iným MSP;SK L 308/82 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spolo čné ustanovenia o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom po ľnohospodárskom fonde pre 
rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spolo čného strategického rámca 
a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 [KOM(2011) 615/2].
129. vyjadruje znepokojenie nad tým, že Dvor audítorov zistil, že ú činnos ť a efektívnos ť opatrení narušili 
tieto významné nedostatky:  
— ak aj boli k dispozícii hodnotenia medzier vo financovaní MSP, vyzna čovali sa výraznými nedo ­
statkami, pri čom tieto hodnotenia neboli systematicky zverej ňované,  
— nariadenia o štrukturálnych fondoch, pôvodne navrhnuté pre granty, obsahujú závažné nedostatky, 
pretože neriešia špecifiká finan čných nástrojov,  
— predtým, ako sa finan čné prostriedky dostali k MSP, došlo k výrazným oneskoreniam a v porov ­
naní s inými programami Únie ur čenými pre MSP bola schopnos ť EFRR zapoji ť súkromné inves ­
tície slabá;  
130. pripomína tiež, že Výbor pre regionálny rozvoj Európskeho parlamentu vo svojom stanovisku o inova ­
tívnych finan čných nástrojoch v súvislosti s budúcim viacro čným finan čným rámcom (  1 ) požadoval 
bezodkladne zaru čiť zrozumite ľnos ť, jednoduchos ť a transparentnos ť právneho rámca o finan čných 
nástrojoch a jasné právne odkazy na definície finan čných nástrojov;  
131. so znepokojením poznamenáva, že predchádzajúce výro čné správy o vykonávaní, monitorovacie 
výbory a ukazovatele opera čného programu sa vzh ľadom na ciele a ú čely finan čných nástrojov 
považujú za neposta čujúce a neprimerané; víta vývoj v podávaní správ a monitorovacej činnosti 
zaznamenaný v rámci iniciatívy JEREMIE;  
132. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že na úrovni holdingových fondov nezaznamenal Dvor audítorov 
žiadny výrazný finan čný pákový efekt súkromného sektora ani v programovom období 2000 – 2006, 
ani v programovom období 2007 – 2013; je prekvapený, že s výnimkou niektorých kapitálových 
fondov, ktoré mali záväzné požiadavky na finan čný pákový efekt pre súkromných spoluinvestorov, 
v dohodách o financovaní medzi riadiacimi orgánmi a finan čnými sprostredkovate ľmi zvy čajne nie sú 
na finan čný pákový ú činok stanovené explicitné požiadavky;  
133. podporuje výzvu Dvora audítorov na zavedenie zrozumite ľnejšej definície pojmu pákový efekt vo 
finan čných nástrojoch; zdôraz ňuje však, že vzh ľadom na tlak na dosiahnutie vyššieho pákového efektu 
je dôležité pripomenú ť, že finan čné nástroje v politike súdržnosti sú vo všeobecnosti finan čné projekty 
v menej rozvinutých regiónoch a regiónoch s hospodárskymi problémami, kde je cie ľom zlepši ť 
situácie zlyhania trhu a suboptimálnych investícií, takže finan čné nástroje sa v politike súdržnosti 
zameriavajú nielen na krátkodobú ziskovos ť, ale aj na vysoký sociálno-ekonomický prínos, najmä na 
regionálnej a miestnej úrovni; upozor ňuje na viacúrov ňové riadenie a zdie ľané hospodárenie pri 
vypracovávaní a realizácii programov ako na základné koncepcie politiky súdržnosti, ktoré umož ňujú 
regionálnym a národným orgánom podie ľať sa na plánovaní a vykonávaní programov; zdôraz ňuje 
preto, že legislatívny rámec musí zachova ť ur čitú úrove ň flexibility, aj pokia ľ ide o definície a požia ­
davky týkajúce sa pákového efektu;  
134. uznáva potenciál inova čných nástrojov finan čného inžinierstva pri budovaní kapitálu a posil ňovaní 
investícií na rozdiel od grantov, ktoré ich príjemcovia neustále vnímajú ako príliš zložité a byrokra ­
tické; zdôraz ňuje, že nástroje finan čného inžinierstva by mohli zohráva ť dôležitú úlohu pri dosahovaní 
cie ľov stratégie Európa 2020 tým, že do oblastí, o ktoré má Únia ve ľký záujem, pritiahnu financie od 
iných investorov;  
135. ďalej poznamenáva, že pri kapitálových a pôži čkových nástrojoch Dvor audítorov zistil, že dosiahnutý 
pákový efekt nebol významný a bol nižší než porovnávané referen čné hodnoty; s uspokojením víta 
skuto čnos ť, že pri záru čných nástrojoch bol pákový efekt naopak vyšší;  
136. vyzýva Komisiu, aby bezodkladne prijala opatrenia v súvislosti so zisteniami Dvora audítorov; pova ­ 
žuje za osobitne dôležité, aby sa v budúcnosti zvýšila schopnos ť EFRR zapája ť súkromné investície, 
ktoré sa vyrovnajú verejným príspevkom;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/83  
( 1 ) Stanovisko uvedené v prílohe k správe A7-0270/2012.
137. vyjadruje znepokojenie nad omeškaniami, s ktorými sa pri získavaní prístupu k finan čným 
prostriedkom často stretávajú MSP v členských štátoch; vyzýva Komisiu a riadiace orgány, aby sa 
vyhýbali omeškaniam pri poskytovaní prístupu MSP k finan čným prostriedkom, ktoré vznikajú najmä 
z administratívnych, právnych, organiza čných alebo strategických dôvodov; vyjadruje po ľutovanie nad 
tým, že pre riadiace orgány sa táto alternatíva – využitie grantov pre MSP – stáva atraktívnejšou;  
138. naliehavo vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila ucelený a jasný návrh týkajúci sa problémov 
spôsobených sú časným širokým rozsahom vymedzenia MSP, ktorý sa v rámci Únie líši v závislosti od 
rôznych ú čelov alebo cie ľov, a aby navrhla možné spôsoby, ako túto situáciu napravi ť; 
139. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že v niektorých prípadoch neboli k dispozícii informácie o nákladoch 
na riadenie, ktoré znášajú MSP, alebo tieto informácie neboli spo ľahlivé; vyzýva príslušné orgány, aby 
zlepšili sú časnú situáciu a v budúcnosti poskytovali všetky dôležité informácie; uznáva, že by sa malo 
rozlišova ť medzi nákladmi spojenými s nástrojmi finan čného inžinierstva (nákladmi na riadenie 
holdingového fondu JEREMIE a nákladmi na riadenie finan čných sprostredkovate ľov) a nákladmi, 
ktoré znášajú MSP;  
140. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že vo viacerých prípadoch finan ční sprostredkovatelia vymenovaní 
príslušnými riadiacimi orgánmi ú čtovali jednotlivým MSP náklady na refinancovanie a spracovanie; 
zdôraz ňuje, že náklady na refinancovanie a spracovanie by mali predstavova ť položky bežných 
prevádzkových nákladov finan čných sprostredkovate ľov; 
141. zdôraz ňuje dôležitos ť zjednodušenia administratívnych postupov, pokia ľ ide o prístup k financovaniu, 
a obmedzenia požiadaviek na spolufinancovanie;  
142. vyjadruje znepokojenie nad skuto čnos ťou, že v usmerneniach Komisie sa nestanovujú podmienky 
a okolnosti, ktoré by zabránili, aby sa MSP ú čtovali náklady, ktoré nie sú založené na skuto čnom 
riziku MSP alebo na službe poskytovanej finan čnými sprostredkovate ľmi; 
143. odporú ča, aby vzh ľadom na zložitos ť finan čných nástrojov v spojení so spolo čným hospodárením 
a pravidlami štátnej pomoci a štrukturálnych fondov Komisia zlepšila komunika čné a monitorovacie 
systémy medzi Komisiou, riadiacimi orgánmi a príjemcami (finan čnými sprostredkovate ľmi) a zabez ­
pe čila lepšie riadenie a poradenstvo v súvislosti s novými ustanoveniami regula čného rámca na roky 
2007 – 2013;  
144. podporuje odporú čanie Dvora audítorov, že Komisia by mala zabezpe čiť spo ľahlivý a technicky pevný 
systém monitorovania a hodnotenia osobitne pre finan čné nástroje; vyzýva Komisiu, aby sa riadila tiež 
odporú čaním Dvora audítorov týkajúcim sa dohody s členskými štátmi o malom po čte merate ľných, 
relevantných, špecifických a jednotných výsledných ukazovate ľov pre finan čné nástroje, čo by posil ­
nilo proces monitorovania i auditu;  
145. berie na vedomie, že územná rozdrobenos ť a nedostato čné kritické množstvo majú vplyv na atrak ­
tívnos ť finan čných nástrojov a majú za následok ur čité finan čné podmienky a prípadne aj relatívne 
vysoké náklady na riadenie; poznamenáva, že tieto vlastnosti EFRR narušovali riadne finan čné hospo ­
dárenie s finan čnými nástrojmi po čas všetkých programových období, v ktorých dostávali MSP 
podporu z EFRR;  
146. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že pri pride ľovaní finan čných prostriedkov z opera čného programu 
orgány verejnej moci, ktoré nie sú oby čajne oboznámené s financovaním MSP, pride ľovali verejné 
príspevky do fondov takým spôsobom, že ich objem bol často menší než kritické množstvo; trvá na 
tom, že túto situáciu zaprí činili tematicky rozdielne opera čné programy s množstvom hospodárskych, 
environmentálnych, sociálnych a územných cie ľov;SK L 308/84 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
147. zastáva názor, že pri navrhovaní opatrení finan čného inžinierstva by mali riadiace orgány zabezpe čiť, 
aby ich návrh bol riadne odôvodnený kvalitným hodnotením medzier vo financovaní MSP vyko ­
naným na základe štandardnej a spolo čne dohodnutej metodiky; podporuje, že Komisia pred 
schva ľovaním opera čných programov vrátane opatrení finan čného inžinierstva overuje ich súlad 
s hodnotením medzier vo financovaní MSP a zabezpe čiť kvalitu tohto hodnotenia;  
148. vyjadruje obavy nad tým, že v členských štátoch nie je k dispozícii dostatok informácií o prístupe MSP 
k zdrojom financovania; podporuje odporú čanie Dvora audítorov, pod ľa ktorého je v záujme opti ­
malizácie rozsahu financovania MSP nevyhnutné čo najviac zvýši ť informovanos ť zú častnených strán 
o konkrétnych potrebách financovania MSP;  
149. zastáva názor, že z multiplika čného efektu by malo by ť jasné, do akej miery sa po čiato čným 
finan čným príspevkom Únie a členských štátov podarilo priláka ť súkromné finan čné prostriedky; 
domnieva sa, že spolufinancovanie finan čných nástrojov členskými štátmi by sa malo spolu 
s príspevkom Únie považova ť za sú čas ť verejného financovania;  
150. domnieva sa, že záležitosti zahrnuté do delegovaných aktov, ktoré sa majú týka ť nepodstatných 
prvkov právnych predpisov Únie, by sa v skuto čnosti nemali týka ť k ľúčových zložiek budúceho 
systému politiky súdržnosti (  1 ); 
151. dôrazne odporú ča, aby Rada a Komisia pri vypracúvaní návrhov nariadení o štrukturálnych fondoch 
zabezpe čili primeranejší regula čný rámec, aby tak návrh a vykonávanie opatrení finan čného inžinier ­
stva neboli negatívne ovplyvnené nedostatkami regula čného rámca štrukturálnych fondov, geografic ­
kými obmedzeniami a efektom rozptýlenia; žiada, aby sa skúsenosti získané v rámci sú časného 
programového obdobia zoh ľadnili pri vypracúvaní návrhov nariadenia o štrukturálnych fondoch; 
domnieva sa predovšetkým, že návrhy by mali by ť zamerané skôr na výkon a výsledky než iba na 
dodržiavanie pravidiel;  
152. súhlasí s tým, že Komisia by mala zabezpe čiť spo ľahlivý a po technickej stránke výkonný monitoro ­
vací a hodnotiaci systém ur čený osobitne pre finan čné nástroje vrátane toho, že finan čné nástroje by 
mali by ť oddelené od čistých grantov pride ľovaných v procesoch monitorovania, podávania správ 
a vykonávania auditov Komisie a že výška finan čných prostriedkov skuto čne vyplatených MSP by 
mala by ť transparentná; vyzýva najmä Komisiu a členské štáty, aby sa v súvislosti s finan čnými 
nástrojmi dohodli na nízkom po čte merate ľných, relevantných, konkrétnych a jednotných ukazova ­
teľov výsledkov;  
153. zastáva tiež názor, že Komisia by mala preskúma ť možnos ť poskytova ť členským štátom okamžite 
použite ľné štruktúry a nástroje finan čného inžinierstva pre MSP (napr. granty s podielmi na zisku, 
vyhradené investi čné nástroje) len vtedy, ke ď by urýchlili realizáciu a znížili náklady na riadenie, avšak 
takým spôsobom, aby táto podmienka príliš neobmedzila možnosti MSP, čo sa týka využívania týchto 
mechanizmov financovania; zdôraz ňuje, že je dôležité zabezpe čiť, aby finan čné inžinierstvo zostalo 
na ďalej flexibilné, aby ho bolo možné prispôsobova ť regionálnym rozdielom a zmenám na trhu;  
154. konštatuje, že členské štáty by sa s pomocou Komisie mali snaži ť o za členenie všetkých finan čných 
nástrojov pre MSP spolufinancovaných z EFRR do jediného opera čného programu za každý členský 
štát alebo do jedinej prioritnej osi v rámci národného opera čného programu členského štátu, aby sa 
zracionalizoval proces plánovania a odstránil jeden z hlavných zistených faktorov oneskorenia;  
155. zastáva názor, že Komisia by mala navrhnú ť spolo čnú definíciu multiplika čného efektu, štandardných 
vymedzení recyklovania v nariadeniach o štrukturálnych fondoch, v závislosti od typu holdingového 
fondu alebo fondu, a požadova ť zmluvne záväzné minimálne koeficienty pákového efektu, minimálneSK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/85  
( 1 ) Napríklad prijatia spolo čného strategického rámca; prijatia podrobných pravidiel pre finan čné nástroje; povinností 
členských štátov týkajúcich sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm; 
podmienok vnútroštátneho auditu; akredita čných kritérií pre riadiace orgány a certifika čné orgány.
obdobia revolvovania a údaje na výpo čet ukazovate ľov pákového efektu; domnieva sa, že koncepcia 
pridanej hodnoty by sa mala považova ť za dôležitú sú čas ť vypo čítavania koeficientov pákového efektu, 
aby sa dosiahli príslušné ciele politiky a zoh ľadnili trhové podmienky; domnieva sa, že na tento ú čel 
by bolo vhodné zahrnú ť do právneho rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 koncepciu európskej 
pridanej hodnoty;  
156. žiada Radu a Komisiu, aby zvážili alternatívne spôsoby poskytovania podpory MSP prostredníctvom 
nástrojov finan čného inžinierstva, ak by sa rámec politiky súdržnosti považoval za nevhodný; konšta ­
tuje, že takéto nástroje by mali by ť podporované bu ď programami centrálne riadenými Komisiou, 
alebo vyhradenými investi čnými nástrojmi v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi, alebo priamo 
členskými štátmi;  
157. pripomína, že Výbor pre regionálny rozvoj v uvedenom stanovisku o inovatívnych finan čných 
nástrojov finan čných nástrojoch v súvislosti s budúcim VFR uvítal rozšírenie uplat ňovania finan čných 
nástrojov v rámci politiky súdržnosti na všetky tematické ciele a všetky fondy spolo čného strategic ­
kého rámca v budúcom programovom období;  
Čas ť VII – Osobitná správa Dvora audítorov č. 3/2012 s názvom Štrukturálne fondy: vyriešila 
Komisia úspešne nedostatky zistené v systémoch riadenia a kontroly členských 
štátov?  
158. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 3/2012; podporuje všetky odporú čania Dvora audítorov 
a vyzýva Komisiu, aby ich za čala čo najskôr ú činne plni ť; 
159. vyjadruje uspokojenie nad tým, že Komisia systematicky iniciovala nápravné opatrenia a že požado ­
vané opatrenia boli primeranou odpove ďou na nedostatky v 90 % prípadov (bod 27);  
160. konštatuje, že po približne 75 % žiadostí založených na výro čných správach pod ľa článku 13 naria ­
denia Komisie (ES) č. 438/2001 (  1 ) nenasledovali finan čné opravy; vyzýva preto Komisiu, aby poskytla 
informácie o dôvodoch absencie finan čných opráv v tejto súvislosti;  
161. je znepokojený rozdielnymi požiadavkami Komisie v programovom období 2000 – 2006, pokia ľ ide 
vykonávanie kontrol prvej úrovne, ke ďže to môže potenciálne vies ť k tomu, že sa nezákonné výdavky 
nezistia; žiada Komisiu, aby uplat ňovala jednotný prístup k požiadavkám na kontrolu prvej úrovne 
a aby poskytla informácie za programové obdobia po období 2000 – 2006; konštatuje, že právny 
základ na obdobie rokov 2007 – 2013 vyžaduje od riadiacich orgánov, aby administratívne overovali 
všetky žiadosti o uhradenie výdavkov zo strany príjemcov v súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1828/2006 (  2 ); 
162. žiada Komisiu, aby šírila ešte komplexnejšie kontrolné zoznamy a príru čky najlepších postupov 
(s osobitným zrete ľom na pravidlá oprávnenosti), ktorými sa majú riadi ť členské štáty, a aby posilnila 
doh ľad nad tým, ako sa tieto prvky zoh ľad ňujú;SK L 308/86 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Nariadenie Komisie (ES) č. 438/2001 z 2. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie 
nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999, pokia ľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci 
štrukturálnych fondov (Ú. v. ES L 63, 3.3.2001, s. 21).  
( 2 ) Nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia 
Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 
o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1).
163. domnieva sa, že kontroly prvej úrovne sú nesmierne dôležité, pretože zabezpe čujú spo ľahlivú mieru 
chybovosti od po čiatku procesu vykonávania; preto sa domnieva, že Komisia by mala poskytnú ť 
riadiacemu orgánu autorizáciu, alebo by mu mala pomáha ť pri uskuto čňovaní uvedených kontrol 
prvej úrovne a vykonáva ť nad ním doh ľad; 
164. je však znepokojený najmä týmito zisteniami:  
— nápravné opatrenia trvali v priemere 30 mesiacov (bod 32) a oneskorenia spôsobili najmä 
príslušné členské štáty, aj ke ď Komisia bola čiasto čne zodpovedná za 39 % prípadov a plne 
zodpovedná za 5 % prípadov (bod 35),  
— len v 67 % prípadov Komisia získala vysokú mieru istoty, že finan čné opravy boli presné (bod 55),  
— len v 28 % prípadov Komisia získala vysokú mieru istoty, že systémy riadenia a kontroly členských 
štátov sa po nápravných opatreniach zlepšili (bod 64), čo znamená, že bude treba vynaloži ť 
zna čné úsilie v procese ukon čovania programov;  
165. je ďalej znepokojený zistením Dvora audítorov, že následné audity Komisie zamerané na kontrolu 
spo ľahlivosti výkazov členských štátov si vyžadovali ďalšie nápravné opatrenia členských štátov 
v 78 % prípadov (bod 45); je preto znepokojený tým, že Komisia sa niekedy spoliehala na potenciálne 
nespo ľahlivé informácie, ke ďže nedostato čne overovala informácie predložené členskými štátmi 
(napríklad bod 57, kolónky 9 a 12) a neadekvátne kontrolovala spo ľahlivos ť informácií; upozor ňuje, 
že nedostato čná spo ľahlivos ť výkazov členských štátov si vyžaduje ďalšie zdroje Komisie na audity; 
uznáva tiež, že je potrebné nájs ť vhodnú rovnováhu medzi nákladmi a prínosmi takýchto následných 
auditov (bod 46);  
166. domnieva sa, že výrazne vyššiu mieru efektívnosti možno dosiahnu ť posilnením úlohy Komisie skôr 
pri kontrolách  ex ante , než pri kontrolách  ex post ; 
167. pripomína Komisii, že chybovos ť v oblasti politiky Súdržnos ť sa pod ľa výro čnej správy Dvora audí ­
torov za rok 2010 zvýšila, čo je obrat v pozitívnom trende pozorovanom v predchádzajúcich rokoch 
a v rozpore s požiadavkou rýchlejšieho poklesu chybovosti, ktorú Európsky parlament vyjadril v súvis ­
losti s udelením absolutória za rok 2008 (  1 ); 
168. opä ť zdôraz ňuje význam úlohy doh ľadu, ktorú Komisia vykonáva, aby bola schopná znáša ť kone čnú 
zodpovednos ť za plnenie rozpo čtu vrátane oblastí zdie ľaného hospodárenia; pripomína ak čný plán na 
posilnenie úlohy doh ľadu Komisie v rámci spolo čného riadenia štrukturálnych opatrení 
[KOM(2008) 97] a vylepšený právny rámec na programové obdobie 2007 – 2013, ktorých cie ľom 
bolo zníži ť chybovos ť v rámci štrukturálnych opatrení, a tak chráni ť rozpo čet Únie; konštatuje však, 
že ak čný plán z roku 2008 nadobudol ú činnos ť až na konci programového obdobia 2000 – 2006 
a že sa preto mohol vz ťahova ť len na proces ukon čovania v tomto období; vyzýva preto Komisiu, aby 
riadne presadzovala opatrenia, ako sa uvádza v ak čnom pláne na programové obdobie 2007 – 2013 
a ďalšie roky; v tejto súvislosti o čakáva od Komisie výrazné a stabilné znižovanie miery chybovosti 
najmä v programoch, v ktorých sa o čakáva, že táto miera bude najvyššia; navrhuje, aby Dvor 
audítorov vykonával pravidelné hodnotenie technickej a etickej kvality vnútroštátnych audítorských 
orgánov, najmä pokia ľ ide o ich nezávislos ť, a oznamoval svoje zistenia a závery Európskemu 
parlamentu a Rade;  
169. zdôraz ňuje, že rýchlos ť má v procese kontrol k ľúčovú úlohu, aby bola zaru čená ochrana finan čných 
záujmov da ňových poplatníkov Únie; vyzýva Komisiu, aby sa v rámci svojho budúceho doh ľadu nad 
hospodárením s týmito fondmi prednostne zamerala na čo najskoršie preskúmanie, hodnotenie 
a následné opatrenia;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/87  
( 1 ) Pozri odsek 4 uznesenia Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 s poznámkami, ktoré je neoddelite ľnou sú čas ťou 
rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpo čtu Európskej únie za rozpo čtový rok 2008, oddiel III – 
Komisia a výkonné agentúry (Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 39).
170. domnieva sa, že zlepšovanie úlohy doh ľadu Komisie je priebežný proces; v tejto súvislosti zdôraz ňuje 
pripomienku Dvora audítorov, že aj ke ď systémy riadenia a kontroly boli v ur čitom čase ú činné, 
neznamená to nevyhnutne, že sú ú činné aj na ďalej, ke ďže systémy, zamestnanci a subjekty zodpo ­
vedné za riadenie štrukturálnych opatrení sa môžu meni ť; vyzýva Komisiu, aby v plnej miere schválila 
odporú čania Dvora audítorov; považuje za potrebné zlepšenia v ak čnom pláne, ak sa nesplnia o čaká ­
vania v súvislosti so zlepšením finan čného hospodárenia Komisie;  
171. žiada Komisiu, aby sa snažila o zabezpe čenie toho, že členské štáty neovplyvnia plynulé pokra čovanie 
programov zmenami subjektov, systémov a zamestnancov zodpovedných za kontrolu štrukturálnych 
fondov, ktorých ú činnos ť už Komisia potvrdila;  
172. s uspokojením berie na vedomie vysoký po čet preventívnych opatrení vrátane finan čných opráv, ktoré 
presadzuje Komisia po prijatí ak čného plánu v roku 2008; žiada preto Komisiu, aby poskytla infor ­
mácie o vplyve týchto opráv na celkovú mieru chybovosti za programové obdobie 2000 – 2006;  
173. opä ť zdôraz ňuje myšlienku jednotného auditu, ktorú vyslovil Dvor audítorov vo svojom stanovisku 
č. 2/2004; domnieva sa, že v ú činnom a efektívnom systéme vnútornej kontroly by spolo čné zásady 
a normy mali by ť základom administratívy na všetkých úrovniach (  1 ); 
174. je presved čený, že Komisia by sa mala aj na ďalej zameriava ť na plnenie zásady jednotného auditu; 
zdôraz ňuje, že je ve ľmi dôležité zabezpe čiť kvalitu práce audítorských orgánov v sú časnom aj budú ­
cich obdobiach, ako aj zaru čiť ich nezávislos ť, a že na dosiahnutie tohto cie ľa je nevyhnutné zavies ť 
pre tieto audity jasné a transparentné spolo čné štandardy; konštatuje, že za predpokladu, že audítorské 
orgány dosiahnu spo ľahlivé výsledky, rozpo čet Únie by mohol by ť adekvátne chránený aj v prípade 
vysokej miery chybovosti, ke ďže Komisia by mohla uplatni ť finan čné opravy s cie ľom túto chybovos ť 
napravi ť; opä ť však pripomína skuto čnos ť, že v takýchto prípadoch musí da ňový poplatník členského 
štátu plati ť dvakrát, čo je dôvod, pre ktorý je predchádzanie chybám vždy efektívnejšie ako ich 
neskoršie opravovanie, a to pre Komisiu aj príslušný členský štát; v tejto súvislosti zdôraz ňuje osobitne 
zarážku 2 odporú čania Dvora audítorov č. 1 a nalieha na Komisiu, aby toto odporú čanie vykonávala;  
175. vyzýva Komisiu, aby dokon čila uzatváranie programového obdobia 2000 – 2006, pri čom by mala 
náležite zoh ľadni ť pripomienky Dvora audítorov a informova ť Európsky parlament o tom, ako 
zabezpe čí zákonnos ť a správnos ť v rámci tohto procesu;  
176. ďalej vyzýva Komisiu, aby zoh ľadnila ponau čenia zo správy Dvora audítorov, monitorovala vykoná ­
vanie štrukturálnych opatrení za obdobie rokov 2007 – 2013 a aby mala na pamäti pripomienky 
Dvora audítorov v diskusiách o budúcich štrukturálnych opatreniach na obdobie rokov 2014 – 2020;  
177. je pevne presved čený, že Komisia by sa mala intenzívnejšie zapoji ť do procesu kontroly štrukturálnych 
fondov tým, že riadiacim a certifika čným orgánom členských štátov, ako aj ich orgánom vydávajúcim 
vyhlásenia o ukon čení pomoci bude vo vä čšom rozsahu poskytova ť pomoc a vykonáva ť nad nimi 
doh ľad vo všetkých fázach vykonávania a overovania s cie ľom zaru čiť, aby bol tento proces ešte 
efektívnejší, zaberal menej času a vyžadoval menej zdrojov;  
Čas ť VIII – Osobitná správa Dvora audítorov č. 4/2012 s názvom Je využívanie štrukturál ­
nych fondov a Kohézneho fondu na spolufinancovanie dopravných infraštruktúr 
v námorných prístavoch ú činnou investíciou?  
Úvod  
178. víta správu Dvora audítorov a berie na vedomie jeho negatívne hodnotenie výkonnosti Komisie 
i členských štátov, pokia ľ ide o ú činnos ť a nákladovú efektívnos ť čerpania fondov v oblasti spolufi ­
nancovaných projektov námorných prístavov;SK L 308/88 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Pozri odsek 61 uznesenia Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 s poznámkami, ktoré je neoddelite ľnou sú čas ťou 
rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpo čtu Európskej únie za rozpo čtový rok 2009, oddiel III – 
Komisia a výkonné agentúry (Ú. v. EÚ L 250, 27.9.2011, s. 33).
179. víta skuto čnos ť, že Komisia súhlasí s vä čšinou odporú čaní Dvora audítorov;  
180. domnieva sa, že prostredníctvom vä čšiny opatrení prijatých Komisiou s cie ľom predís ť budúcim 
nedostatkom typu, na aké poukázala správa, možno dosiahnu ť cie ľ ú činnejšieho a nákladovo efektív ­
nejšieho vynakladania výdavkov;  
181. domnieva sa však, že sú potrebné ďalšie opatrenia Komisie;  
Zistenia  
182. je znepokojený skuto čnos ťou, že:  
— z 27 skúmaných projektov štyri neboli dokon čené v čase, ke ď bola dokon čená správa, a dva 
z nich neboli skon čené ani do januára 2012,  
— administratívne postupy na vydávanie stavebných povolení a súhlasov boli často dlhé a náro čné, 
a v niektorých prípadoch viedli k oneskoreniam a dodato čným výdavkom,  
— dva projekty mali ciele, ktoré nesúviseli ani s dopravnou politikou, ani s opisom v opera čnom 
programe, v rámci ktorého boli financované;  
183. poznamenáva, že:  
— v čase, ke ď bola dokon čená správa, štyri projekty neboli v prevádzke, hoci boli dokon čené, ale 
v sú časnosti už sú v prevádzke,  
— žiaden z regiónov nemal dlhodobý plán rozvoja prístavov; takéto plány však neboli podmienkou 
financovania;  
184. súhlasí s Komisiou, že výsledky a vplyv investícií na dopravnú infraštruktúru sú nie vždy hmatate ľné 
ihne ď po dokon čení stavebných prác, pretože trvá ur čitý čas, kým dostanú konkrétnu podobu;  
185. vyvodzuje záver, že:  
— Komisia nedostáva dostatok informácií o napredovaní projektov, pretože dostupné informácie 
neviedli k opatreniam na nápravu nedostatkov projektov,  
— pokyny a vzdelávacie semináre poskytnuté Komisiou samy o sebe nesta čili na dostato čné zvýšenie 
informovanosti o zásadách riadneho finan čného hospodárenia,  
— právne predpisy vymedzujúce poradnú úlohu Komisie v monitorovacích výboroch môžu by ť príliš 
obmedzujúce a jej „ostatné nástroje“, ktoré majú ma ť vplyv na ú činné vynakladanie prostriedkov, 
môžu by ť neú činné, ke ďže Dvor audítorov zistil, že je len málo dôkazov o tom, že by Komisia 
v týchto výboroch intervenovala s cie ľom zaisti ť ú činné vynakladanie prostriedkov alebo stanovi ť 
ukazovatele výsledkov a vplyvu,  
— ke ďže prístavy poskytujú prístup iba menšine obyvate ľstva, nemôžu sa považova ť za zlepšenie 
prístupnosti ostrovov, a preto ich výstavba nie je v súlade s dopravnou politikou s výnimkou 
prípadov, ke ď sa malé plavidlá bežne používajú ako prostriedky pravidelnej prepravy medzi 
ostrovmi a výstavba prístavu by poskytla obyvate ľstvu ako celku lepšiu prepojenos ť,SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/89
— zariadenia suchých dokov na špeciálne konštrukcie nie sú v súlade s cie ľmi usmernení TEN-T, aj 
ke ď môžu by ť použité na údržbu, pretože nesp ĺňajú žiadnu zo „Špecifikácií pre projekty spolo č­
ného záujmu, ktoré sa týkajú siete námorných prístavov“, ktoré sú vymedzené v bode III odseku 2 
oddielu 5 prílohy II k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES (  1 ), zmeneného 
rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1346/2001/ES (  2 ); 
Odporú čania Dvora audítorov  
186. súhlasí s odporú čaniami Dvora audítorov, že Komisia by mala:  
— pracova ť na tom, aby existencia komplexnej dlhodobej stratégie rozvoja prístavov bola 
podmienkou podpory pre infraštruktúru námorných prístavov v rámci politiky súdržnosti,  
— vykonáva ť kontroly na mieste v súvislosti s otázkami ú činnosti po čas výstavby,  
— vykonáva ť následné kontroly využívania a výkonu spolufinancovaných infraštruktúr na základe 
rizík,  
— posilni ť hodnotiaci postup v prípade ve ľkých projektov a projektov Kohézneho fondu, aby zlepšila 
odha ľovanie závažných nedostatkov a prijímanie príslušných opatrení na ich odstránenie,  
— pracova ť na zavedení zásady, že financovanie z Únie je podmienené výsledkami,  
— podporova ť využívanie ukazovate ľov výsledkov a vplyvu riadiacimi orgánmi;  
187. s potešením berie na vedomie, že Komisia:  
— navrhla podmienenos ť ex ante  s cie ľom zaisti ť existenciu dlhodobého strategického plánovania 
pred prijatím akéhoko ľvek rozhodnutia o financovaní v súvislosti s rámcom politiky súdržnosti 
na obdobie rokov 2014 – 2020,  
— zaviedla návštevy projektov na mieste a zorganizovala technické rokovania s príslušnými orgánmi,  
— za čala realizova ť závere čné audity projektov spolufinancovaných z EFRR a Kohézneho fondu 
v programovom období 2000 – 2006 vybraných na základe rizík,  
— posilnila rozhodovací postup v období rokov 2007 – 2012 zavedením štandardizácie rozhodo ­
vacieho postupu v prípade ve ľkých projektov, štandardizovaných formulárov žiadostí, povinnej 
konzultácie s príslušnými oddeleniami v rámci Komisie a zriadením iniciatívy JASPERS (Spolo čná 
pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch), ktorá by mala umožni ť, aby členské štáty 
predkladali lepšie žiadosti,  
— vypracovala rámec auditu výkonnosti, ktorý má vytvori ť základ pre prvý súbor cielených auditov 
plánovaných od roku 2012, a vo svojom návrhu na rámec politiky súdržnosti na roky 2014 – 
2020 požadovala výkonnostný rámec, ktorý by zah ŕňal právo Komisie pozastavi ť platby v prípa ­
doch závažného nedosiahnutia stanovených medzníkov či cie ľov; 
Ďalšie odporú čania  
188. vyzýva Komisiu, aby:  
— plne podporila odporú čania Dvora audítorov na používanie ukazovate ľov výsledkov a vplyvu 
nielen na úrovni priorít, ale – v miere zodpovedajúcej možnému vplyvu jedného projektu – aj 
na úrovni projektov,SK L 308/90 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1.  
( 2 ) Ú. v. ES L 185, 6.7.2001, s. 1.
— zaviedla mechanizmus, v rámci ktorého sa hodnotenie výsledkov a vplyvu investícií do dopravnej 
infraštruktúry vykonáva po dokon čení stavebných prác v dobe, ke ď je možné o čakáva ť, že 
výsledky a vplyvy už budú zrejmé,  
— vykonala analýzu porovnávajúcu priemerný čas trvania a kvalitu administratívnych postupov vo 
všetkých členských štátoch v prípadoch porovnate ľných spolufinancovaných projektov, aby sa 
mohlo odporu čiť uplat ňovanie najlepších postupov,  
— vzala do úvahy skuto čnos ť, že nedosiahnutie stanovených medzníkov nie je vždy výsledkom zlého 
riadenia, a vylú čila zo svojho návrhu na výkonnostný rámec zamietnutie preplatenia finan čných 
prostriedkov v prípadoch, ke ď nebolo možné zabráni ť skuto čnosti, že investície nepriniesli poža ­
dované výsledky, a/alebo túto skuto čnos ť nebolo možné predvída ť z perspektívy  ex ante , 
— zvýšila množstvo dostupných informácií o pokroku v projektoch a žiadala nápravu odhalených 
nedostatkov ako nevyhnutný predpoklad ďalšieho financovania; poznamenáva, že nedostatok 
informácií o realizácii projektov je neprijate ľný, 
— vykonávala analýzy efektívnosti vzdelávacích seminárov a usmernení, ktoré majú zvýši ť informo ­
vanos ť o zásadách riadneho finan čného hospodárenia,  
— navrhla zmeny právnych predpisov, ktoré umožnia ú činnejšiu poradnú úlohu v monitorovacích 
výboroch, a vykonala analýzu ú činnosti vyššie uvedených „ostatných nástrojov“, ktoré majú 
vplýva ť na ú činné vynakladanie prostriedkov;  
Čas ť IX – Osobitná správa Dvora audítorov č. 5/2012 s názvom Spolo čný informa čný systém 
pre vonkajšie vz ťahy (CRIS)  
189. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 5/2012, ke ďže poskytuje Európskemu parlamentu ako orgánu 
doh ľadu a orgánu ude ľujúcemu absolutórium informácie o plnení rozpo čtu; 
190. vyjadruje potešenie nad celkovým stanoviskom Dvora audítorov, že „systém CRIS prevažne ú činne 
reaguje na informa čné potreby Komisie v oblasti vonkajších opatrení“ (bod 75); je však znepokojený 
niektorými kritickými nedostatkami zistenými v správe;  
191. vyzýva Komisiu, aby definovala úlohu systému CRIS a jeho ciele, ke ďže neboli aktualizované, odkedy 
bol systém v roku 2002 uvedený do prevádzky, a to napriek mnohým zmenám jeho obsahu;  
192. súhlasí so všetkými odporú čaniami Dvora audítorov; vyzýva Komisiu, aby ich čo najskôr uskuto čnila 
s cie ľom napravi ť pretrvávajúce nedostatky;  
193. zdôraz ňuje, že každá zmena úlohy a modifikácia systému CRIS by mala odráža ť nové výzvy vo 
vonkajšej politike Únie vyplývajúce zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie, čo by malo vies ť k zlep ­ 
šeniu kvality a súdržnosti údajov;  
194. zdôraz ňuje, že funkcie systému CRIS v oblasti poskytovania informácií je potrebné prispôsobi ť 
právomociam Európskeho parlamentu v oblasti vonkajšej politiky a kontroly rozpo čtu;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/91
195. považuje za zásadné odporú čanie č. 1, pod ľa ktorého treba vymedzi ť plánovanú úlohu systému CRIS 
ako informa čného systému, predovšetkým vo vz ťahu k ú čtovnému systému Komisie na základe 
časového rozlíšenia (ABAC);  
196. domnieva sa, že zlepšenie konzistentnosti údajov medzi systémom CRIS a ABAC je nevyhnutné 
v záujme poskytovania ucelených, transparentných, aktuálnych a spo ľahlivých informácií o vonkajšej 
činnosti Únie; zdôraz ňuje, že by sa malo zabráni ť duplicite funkcií ABAC v systéme CRIS;  
197. vyjadruje znepokojenie nad týmito zisteniami Dvora audítorov, ktoré sa týkajú efektívnosti a ú činnosti 
systému CRIS:  
— úloha systému CRIS vo vz ťahu k ABAC nebola náležite vymedzená, čo spôsobilo duplicitu funkcií 
(body 34 a 35), a spochyb ňuje to pridanú hodnotu zaznamenávania finan čných transakcií 
v systéme CRIS vo všeobecnosti (bod 35),  
— informácie zo systému CRIS môžu by ť nespo ľahlivé (body 39 až 41, 49 až 52 a 54 až 56) 
a niekedy si vyžadujú ďalšie manuálne úpravy (odpove ď Komisie k bodu 52) v dôsledku nedo ­
statkov pri kódovaní dát (body 38 až 41) alebo chýbajúcich a nesprávnych dátových záznamov 
(body 49 až 51, 54 a 55),  
— podstatné omeškania v zaznamenávaní údajov (faktúry a audítorské správy) v systéme CRIS (bod 
57),  
— nedostato čná ústretovos ť systému CRIS vo či používate ľom zostáva najnaliehavejším problémom 
(bod 43 a údaj 3);  
198. je znepokojený skuto čnos ťou, že pre tieto nedostatky by informácie poskytované Európskemu parla ­
mentu ako orgánu ude ľujúcemu absolutórium mohli by ť nespo ľahlivé (napr. bod 39 týkajúci sa 
výdajov pod ľa jednotlivých krajín); uznáva doterajšie úsilie Komisie (najmä odpovede Komisie 
k bodom 35, 52 a 54); vyzýva však Komisiu, aby čo najskôr tieto nedostatky napravila a zaistila 
v systéme CRIS riadne finan čné hospodárenie; navrhuje, aby sa osobitná pozornos ť venovala zame ­
dzeniu duplicity funkcií, pretože je to neefektívne a prináša to riziko zadávania chybných údajov;  
199. ďalej poznamenáva, že funk čnos ť systému CRIS by sa mala aktualizova ť tak, aby poskytoval súhrnné 
informácie o prijímajúcich krajinách, oblastiach politiky a finan čných nástrojoch, čo je v sú časnosti 
ťažké alebo až nemožné; zdôraz ňuje, že je potrebné zvýši ť efektívnos ť a ú činnos ť tohto systému pre 
prevádzkovate ľov racionalizáciou a konsolidáciou kódovania údajov;  
200. berie na vedomie vysvetlenia Dvora audítorov o absencii analýzy nákladov systému CRIS, pretože 
audit sa uskuto čnil s cie ľom analyzova ť schopnos ť systému CRIS poskytnú ť Komisii potrebné infor ­
mácie, a nie s cie ľom preskúma ť jeho administratívne výdavky; vyjadruje však po ľutovanie nad 
nedostatkom informácií o nákladovej efektívnosti systému CRIS;  
201. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že pri vzniku systému CRIS chýbala jasná a dlhodobá stratégia, ktorá 
by stanovovala jeho ciele a fungovanie, čo nakoniec spôsobilo narastanie úloh bez akejko ľvek súvislej 
vízie;  
202. zdôraz ňuje, že systém CRIS by mal ma ť štandardný mechanizmus na odstup ňovanie dôvernosti 
údajov a prístupových práv pre užívate ľov; domnieva sa, že takýto mechanizmus by sa mal zavies ť, 
aby sa zabezpe čila príslušná dôvernos ť a integrita údajov;SK L 308/92 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
203. je znepokojený nedostato čným zabezpe čením systému; ďalej konštatuje, že vymedzenie povinností 
v oblasti zabezpe čenia je na ďalej neur čité a nejasné, čo vážne ohrozuje bezpe čnos ť údajov; zdôraz ňuje, 
že údaje musia by ť plne v súlade s kritériami Výboru pre rozvojovú pomoc;  
204. pripomína Komisii dôležitos ť dodržiavania pravidiel o ochrane údajov; kritizuje skuto čnos ť, že ozná ­
menia zaslané úradníkovi pre ochranu údajov sa výslovne nevz ťahovali na životopisy, ktoré boli 
pripojené k záznamom systému CRIS (bod 74);  
205. vyzýva Komisiu, aby bez ďalších odkladov riešila všetky nedostatky a odporú čania, ktoré uviedli 
Európsky parlament a Dvor audítorov;  
Čas ť X – Osobitná správa Dvora audítorov č. 6/2012 s názvom Pomoc Európskej únie pre 
komunitu cyperských Turkov  
206. pripomína, že v rámci auditu sa h ľadala odpove ď na všeobecnú otázku, či Komisia ú činne riadi nástroj 
finan čnej podpory Únie pre komunitu tureckých Cyper čanov;  
207. vyzýva svoj Výbor pre rozpo čet a Výbor pre kontrolu rozpo čtu, aby pri rokovaní o novom 
viacro čnom finan čnom rámci (2014 – 2020) a bez ohrozenia jeho kone čného výsledku zoh ľadnili 
zistenia z tohto uznesenia s cie ľom vzia ť do úvahy odporú čanie Dvora audítorov, teda zabezpe čiť 
lepšie plánovanie, vykonávanie a udržate ľnos ť v súlade s nariadením (ES) č. 389/2006 (  1 ), a to 
spôsobom, ktorý nebude implikova ť vonkajšie teritórium;  
208. vyjadruje súhlas so závermi osobitnej správy Dvora audítorov, že „program už dosiahol niektoré 
pozitívne výsledky, ale ich udržate ľnos ť je často otázna, najmä vzh ľadom na neistotu financovania 
EÚ v budúcnosti“, ako aj so skuto čnos ťou, že Komisia „dokázala vytvori ť program zameraný na všetky 
odvetvia, na ktoré sa vz ťahujú ciele nariadenia, a stanovujúci medzi nimi vhodné priority“ a „napriek 
zna čným prekážkam takisto našla spôsob rýchleho zriadenia úradu pre programové riadenie v severnej 
časti Cypru a využíva zvä čša primerané metódy implementácie a opatrenia na zmiernenie rizík. Hlavné 
nedostatky vyplývali zo skuto čnosti, že na kanceláriu na podporu programu sa nevz ťahovali postupy 
s vyšším stup ňom prenesených právomocí ako na delegácie Únie a že zmluvy zamestnancov boli 
príliš krátke na to, aby títo zamestnanci mohli riadi ť financované projekty od za čiatku do konca. 
Monitorovanie v rámci spolo čného riadenia s OSN bolo navyše nedostato čné“; 
209. berie na vedomie, že z programu sa poskytla pomoc mnohým príjemcom z komunity tureckých 
Cyper čanov; ľutuje však, že vzh ľadom na obmedzenia uložené tureckou armádou nebolo možné 
realizova ť najvä čší projekt, t. j. výstavbu továrne na odso ľovanie morskej vody (27,5 milióna EUR); 
poznamenáva, že to pre tento program predstavuje výrazný neúspech;  
210. zdôraz ňuje, že je dôležité pokra čova ť v poskytovaní pomoci komunite tureckých Cyper čanov pod ľa 
ustanovení nariadenia (ES) č. 389/2006, čo konštatovala aj Komisia vo svojej odpovedi na osobitnú 
správu Dvora audítorov; zdôraz ňuje, že v záujme u ľah čenia procesu znovuzjednotenia je dôležité 
priblíži ť komunitu tureckých Cyper čanov k Únii; zastáva preto názor, že v budúcnosti by sa mali 
zvýši ť prostriedky ur čené na i) podporu sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ii) rozvoj a reštruktura ­
lizáciu infraštruktúry, iii) presadzovanie zmierenia, opatrenia na budovanie dôvery a podporu ob čian ­
skej spolo čnosti, iv) priblíženie komunity tureckých Cyper čanov k Únii, v) prípravu právnych textov 
v súlade s  acquis communautaire , vi) prípravu vykonávania  acquis communautaire  a prioritne podporu 
ekonomickej integrácie a že by sa mali zintenzívni ť súvisiace programy, na ktorých sa podie ľajú obe 
komunity;  
211. poukazuje najmä na zásadnú úlohu projektov, na ktorých sa podie ľajú obe komunity, napr. činnos ť 
Výboru pre nezvestné osoby, ktorého cie ľom je vypátra ť nezvestné osoby a prispie ť k zmiereniu 
medzi komunitami; zdôraz ňuje, že je dôležité zabezpe čiť finan čné prostriedky potrebné pre činnos ťSK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/93  
( 1 ) Nariadenie Rady (ES) č. 389/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa vytvára nástroj finan čnej podpory na stimulovanie 
hospodárskeho rozvoja komunity cyperských Turkov a ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 2667/2000 
o Európskej agentúre pre obnovu (Ú. v. EÚ L 65, 7.3.2006, s. 5).
Výboru pre nezvestné osoby, a žiada Komisiu, aby v rámci podpory Výboru pre nezvestné osoby 
vyzvala turecké ozbrojené sily, aby u ľah čili prístup do vojenských zón; zdôraz ňuje, že je potrebné 
financova ť infraštruktúrne projekty, na ktorých sa podie ľajú obe komunity, a efektívnejšie spolupra ­
cova ť s agentúrami a programami Organizácie Spojených národov;  
212. upozor ňuje aj na to, že je dôležité na ďalej podporova ť činnos ť Technického výboru pre kultúrne 
dedi čstvo s cie ľom zabezpe čiť obnovu a zachovanie historických a náboženských pamiatok, ktoré sú 
integrálnou sú čas ťou kultúrneho dedi čstva Cypru a neoddelite ľnou sú čas ťou celosvetového kultúrneho 
dedi čstva;  
213. berie na vedomie, že celkovo je udržate ľnos ť projektov často neistá v dôsledku obmedzených admini ­
stratívnych kapacít, oneskoreného prijímania príslušných právnych predpisov a neistoty príjemcov 
v súvislosti s budúcim financovaním;  
214. považuje tiež za užito čné pripomenú ť, že v čase auditu stále nebolo jasné, či sa poskytne ďalšia 
zna čná suma finan čných prostriedkov na program pomoci Únie; pripomína, že táto neistota s ťažuje 
riadenie programu a má negatívny vplyv na jeho ú činnos ť a udržate ľnos ť; 
215. berie na vedomie odporú čania Dvora audítorov, ktoré sa týkajú rôznych scenárov založených na 
vývoji procesu znovuzjednotenia a rozsahu budúcej podpory Únie;  
216. súhlasí s Komisiou, že kým sa nevyrieši cyperská otázka, podpora komunity tureckých Cyper čanov by 
mala na ďalej vychádza ť zo sú časného nariadenia (ES) č. 389/2006;  
217. s uspokojením konštatuje, že v interven čných opatreniach sa odrážajú ciele programu napriek širokej 
škále odvetví, ktoré sa mali pokry ť, oneskorenému prijatiu nariadenia (ES) č. 389/2006 a chýbajúcemu 
viacro čnému výh ľadu;  
218. so znepokojením však poznamenáva, že Komisia čelí zna čným prekážkam pri zostavovaní a plnení 
programu, že nieko ľko faktorov oslabilo efektívnos ť miestnej kancelárie Komisie na podporu 
programu, že postupy implementácie programu nie sú vždy ú činné a že udržate ľnos ť projektov ostáva 
ohrozená napriek dosiahnutiu ur čitých výsledkov;  
219. berie na vedomie situáciu, ktorá je opísaná v osobitnej správe Dvora audítorov; konštatuje, že Komisia 
prijala viaceré iniciatívy a že od vykonania auditu došlo k ďalším zlepšeniam v oblasti ú činnosti;  
220. víta tiež úspešné ukon čenie operácií prostredníctvom spolo čného riadenia s Rozvojovým programom 
OSN (UNDP);  
221. vyjadruje po ľutovanie nad zrušením projektu týkajúceho sa výstavby továrne na odso ľovanie morskej 
vody, čo bol neúspech; pripomína, že tento projekt bol nielen hlavným projektom v odvetví vodného 
hospodárstva, ale aj najvä čším projektom financovaným v rámci nástroja (predstavoval približne 10 % 
celkových zmluvne dohodnutých finan čných prostriedkov) a že továre ň mala dodáva ť 23 000 m  3 
čistej pitnej vody denne, čo by pokrylo potreby asi 100 000 ľudí, pri čom pripomína, že dodávky 
vody sú pre ostrov čoraz vážnejším problémom vzh ľadom na 40 % pokles priemerných ro čných 
zrážok za posledných 30 rokov; je hlboko znepokojený zrušením projektu v dôsledku obmedzení, 
ktoré uložila grécko-cyperskému dodávate ľovi turecká armáda, ako aj skuto čnos ťou, že v marci 2010, 
ke ď sa obmedzenia zrušili, dodávate ľ odmietol pokra čova ť v projekte pre nepriaznivé podmienky, čo 
znamená, že táto vážna environmentálna otázka sa nerieši; vyzýva Komisiu, aby zvážila možnos ť 
obnovenia projektu;  
222. trvá však na tom, aby pri zrušení projektu výstavby továrne na odso ľovanie morskej vody boli 
ochránené finan čné záujmy Komisie; pripomína, že na základe zmluvy o výstavbe sa nevykonali 
žiadne platby;SK L 308/94 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
223. vyjadruje hlboké po ľutovanie nad tým, že sa oneskorila vä čšina opatrení týkajúcich sa miestnej a mest ­
skej infraštruktúry, hoci vo vä čšine prípadov spôsobili oneskorenie politické ťažkosti a overovanie 
vlastníctva pozemkov, čo je vä čšinou mimo kontroly Komisie a UNDP;  
224. súhlasí so závermi Dvora audítorov, že program už dosiahol niektoré pozitívne výsledky a pomohol 
mnohým príjemcom v komunite tureckých Cyper čanov vrátane po ľnohospodárov, študentov a osôb 
využívajúcich nové hrani čné priechody; konštatuje, že jeho udržate ľnos ť je často otázna, najmä 
vzh ľadom na neistotu financovania Únie v budúcnosti;  
225. víta záver Dvora audítorov, že sa Komisii napriek zložitým politickým súvislostiam a napätému 
harmonogramu podarilo vytvori ť program, v ktorom sa odrážajú ciele nariadenia (ES) č. 389/2006, 
a rýchlo zriadi ť úrad pre riadenie programu a zavies ť vhodné vykonávacie mechanizmy;  
226. zdôraz ňuje prechodný a výnimo čný charakter pomoci Únie poskytovanej komunite tureckých Cyper ­ 
čanov až do znovuzjednotenia Cypru; konštatuje, že Komisia podporuje pokra čovanie v poskytovaní 
pomoci komunite tureckých Cyper čanov dovtedy, kým sa komplexne nevyrieši cyperský problém 
v rámci nariadenia (ES) č. 389/2006;  
227. berie na vedomie závery a odporú čania osobitnej správy č. 6/2012; odporú ča Komisii, aby zoh ľadnila 
skúsenosti nadobudnuté pri vykonávaní programu a aby v prípade potreby navrhla opatrenia na jeho 
ďalšie zlepšenie a náležite o nich informovala Európsky parlament; navrhuje, aby sa vo finan čnej 
pomoci Únie zameranej na hospodársky rozvoj komunity tureckých Cyper čanov pri rozhodovaní 
o pridelení budúcich finan čných prostriedkov prihliadalo nielen nové projekty, ale aj na potrebu 
pomôc ť zabezpe čiť udržate ľnos ť existujúcich projektov, a to na základe platného právneho rámca 
a v súlade s cie ľmi nariadenia (ES) č. 389/2006;  
228. domnieva sa, že pomoc Únie by sa mala na ďalej zameriava ť na podporu procesu znovuzjednotenia 
Cypru; v tejto súvislosti odporú ča Komisii, aby pokra čovala v plnení piatich cie ľov nariadenia 
(ES) č. 389/2006 a aby okrem iného podporovala opatrenia, na ktorých sa podie ľajú obidve komu ­
nity, projekty budovania dôvery, činnosti týkajúce sa nezvestných osôb, ob čiansku spolo čnos ť (vrátane 
arménskej a maronitskej menšiny), ochranu a obnovu historických miest, ochranu životného prostre ­
dia, ako aj hospodársky a sociálny rozvoj a vykonávanie  acquis communautaire ; 
229. žiada Komisiu, aby v najvä čšej možnej miere šírila informácie o výberových konaniach na programy 
v oblasti zmierenia a posil ňovania ob čianskej spolo čnosti; poukazuje najmä na potrebu podporova ť 
programy zamerané na sociálno-ekonomické za čleňovanie a posilnenie postavenia žien v komunite 
tureckých Cyper čanov;  
Čas ť XI – Osobitná správa Dvora audítorov č. 7/2012 s názvom Reforma spolo čnej organi ­
zácie trhu s vínom: Doterajší pokrok  
230. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 7/2012 s názvom Reforma spolo čnej organizácie trhu 
s vínom: Doterajší pokrok, ktorá sa zameriava na pokrok dosiahnutý reformou spolo čnej organizácie 
trhu s vínom, ktorú zaviedla Rada v roku 2008; berie na vedomie, že hlavným cie ľom auditu bolo 
posúdi ť pokrok dosiahnutý v súvislosti s jedným z hlavných cie ľov reformy, ktorým je zlepšenie 
rovnováhy medzi ponukou a dopytom;  
231. pripomína, že reforma spolo čnej organizácie trhu s vínom bola zameraná na dosiahnutie rovnováhy 
medzi ponukou a dopytom a že hlavné finan čné nástroje tejto reformy zah ŕňajú do časný programSK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/95
klčovania a zriadenie národných programov podpory umož ňujúcich každému členskému štátu zvoli ť 
si opatrenia (spomedzi 11 dostupných) najlepšie prispôsobené ich konkrétnej situácii;  
232. zdôraz ňuje, že audit sa zameral na dve opatrenia, ktoré predstavujú najvä čšie oblasti výdavkov: 
klčovanie a reštrukturalizáciu a konverziu vinohradov, pri čom na kl čovanie sa vy členila suma 
1 074 miliónov EUR na trojro čné obdobie uplat ňovania od roku 2008/2009 do roku 2010/2011 
a na reštrukturalizáciu a konverziu sa vy členila suma 4 200 miliónov EUR na desa ťro čné obdobie od 
roku 2001 do roku 2010;  
233. berie na vedomie, že Únia je s 3,5 milióna ha vini ča najvä čším svetovým výrobcom vína; pripomína, 
že Únia vyrobila po čas vinárskeho roka 2007/2008 približne 160 miliónov hektolitrov vína, čo 
predstavuje približne 60 % celosvetovej produkcie vína; konštatuje tiež, že do roku 2009 sa po čas 
20 rokov vytváral tlak na znižovanie cien vína na úrovni výrobcov spojený s celkovým znížením 
spotreby vína v Únii;  
234. pripomína, že v osobitnej správe č. 7/2012 sa uvádza, že hoci požiadavka na kl čovanie prevyšovala 
350 000 ha, jeho dosah bol obmedzený pevne stanoveným cie ľom 175 000 ha a napokon bolo 
s pomocou Únie vykl čovaných len 160 550 ha; Dvor audítorov odhaduje, že programom kl čovania sa 
napokon znížila plocha vinohradov približne o 5 %, čo zodpovedá stiahnutiu približne 10,2 milióna 
hl vína alebo 6 % využite ľnej výroby vína z trhu; zdôraz ňuje však, že od za čiatku reformy bola 
vykl čovaná ove ľa vä čšia plocha pôdy (celkovo 300 000 ha) a že žiadna takáto pomoc nebola poskyt ­
nutá v súvislosti s približne 140 000 ha pôdy, pri čom sa toto číslo v osobitnej správe č. 7/2012 
neuvádza;  
235. pripomína, že Dvor audítorov došiel k záveru, že pokia ľ ide o opatrenie kl čovania, program mohol 
by ť efektívnejší a lacnejší, ke ďže miera pomoci sa v prvom a druhom roku zvýšila na príliš vysokú 
úrove ň, kým požiadavka na opatrenia presiahla cie ľ, aj ke ď miery boli v tre ťom a poslednom roku 
programu znížené na pôvodnú úrove ň; 
236. konštatuje, že Dvor audítorov sa domnieva, že kl čovanie nebolo vždy zamerané na menej konkuren ­
cieschopné alebo menej výnosné vinohrady a že v rámci programu sa financovalo aj kl čovanie 
vinohradov, ktoré už boli reštrukturalizované a boli v zásade konkurencieschopné; s po ľutovaním 
konštatuje, že tieto prípady sú v rozpore s politickými cie ľmi tejto reformy;  
237. konštatuje, že v osobitnej správe č. 7/2012 sa zdôraz ňuje, že k o čakávanému zníženiu výroby nedošlo 
v dôsledku nedostato čného využívania niektorých nástrojov spolo čnej organizácie trhu, ako je zelený 
zber a propagácia, a tým, že Rada zamietla návrh Komisie zakáza ť obohacovanie sacharózou;  
238. pripomína, že v osobitnej správe č. 7/2012 sa konštatuje, že reštrukturaliza čné opatrenia prispeli 
k zlepšeniu konkurencieschopnosti sektora, ale že tiež spôsobili zvýšenie výnosov v niektorých člen ­
ských štátoch, čím sa marilo úsilie o zníženie ponuky na trhu;  
239. berie na vedomie, že Dvor audítorov konštatuje, že Komisia neuskuto čnila h ĺbkové posúdenie 
možného dosahu liberalizácie výsadbových práv naplánovanej najneskôr na rok 2018, a domnieva 
sa, že takéto posúdenie je na stanovenie odhadu rovnováhy medzi ponukou a dopytom v sektore vína 
potrebné;  
240. berie na vedomie obavy Dvora audítorov v súvislosti s tým, že Únia financovala kl čovanie s cie ľom 
zníži ť prebytok vína, kým opatrenia v oblasti reštrukturalizácie a konverzie viedli v niektorých prípa ­
doch k zvýšeniu výnosov viníc; domnieva sa však, že dôsledkom vyšších výnosov môže by ť vä čšia 
konkurencieschopnos ť vín, ale dôrazne vyzýva Komisiu, aby zabezpe čila zavedenie vhodnej stratégie 
s cie ľom predchádza ť nevyváženosti;SK L 308/96 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
241. plne podporuje názor, že by sa malo predchádza ť kl čovaniu niektorých modernizovaných vinohradov 
objasnením platných ustanovení, aby sa zabránilo širokým možnostiam výkladu a stanovili sa doda ­
to čné kritériá oprávnenosti spojené so samotným vinohradom, nielen s po ľnohospodárom;  
242. domnieva sa, že Komisia by mala preskúma ť reštrukturaliza čné opatrenia s cie ľom posilni ť ich ú čin ­
nos ť a zachova ť opatrenia z predchádzajúceho programu, ktorých úspešnos ť sa potvrdila, aby sa 
zvýšila konkurencieschopnos ť sektora; o čakáva, že Komisia zabezpe čí, aby vnútroštátne programy 
členských štátov a opatrenia v oblasti reštrukturalizácie a konverzie boli v súlade s cie ľom reformy, 
najmä s režimom jednotnej platby; ďalej žiada Komisiu, aby zlepšila platné ustanovenia s cie ľom 
umožni ť po ľnohospodárom lepšie sa prispôsobova ť trhovým signálom a lepšie prispôsobi ť ponuku 
dopytu po výrobkoch;  
243. žiada Komisiu, aby podporovala opatrenia na zabezpe čenie najlepších tradícií Únii v oblasti výroby 
vína, ktoré v zásade pozostávajú zo zabezpe čenia sociálno-hospodárskej súdržnosti a ochrany život ­
ného prostredia a krajiny v mnohých vidieckych oblastiach, v ktorých sú prevádzky;  
244. domnieva sa, že Komisia by mala zavies ť pravidelne aktualizovaný odhad rovnováhy medzi ponukou 
a dopytom v sektore vína založený na štatistických analýzach odvetvových premenných a zoh ľadni ť 
pritom pozitívne vplyvy, ktoré majú opatrenia zamerané na reštrukturalizáciu a konverziu; domnieva 
sa, že na základe tohto odhadu by mala ur čiť cielenú plochu na kl čovanie, a zastáva názor, že 
v budúcnosti by mala na základe tohto odhadu vyhodnoti ť, či sú potrebné zlepšenia niektorých 
opatrení na riešenie prípadných nevyvážeností;  
245. trvá na tom, že je potrebné vypracova ť štúdiu, v ktorej sa dôkladne zhodnotí vplyv liberalizácie 
výsadbových práv pod ľa odporú čaní Dvora audítorov; žiada Komisiu, aby vyhodnotila možné 
dôsledky zrušenia tohto režimu s cie ľom prija ť čo najvhodnejšie rozhodnutia na zabezpe čenie rovno ­
váhy na trhu s vínom; berie na vedomie názor vä čšiny členských štátov, ktoré nesúhlasia s rozhod ­
nutím ukon čiť tento systém, čo je zárove ň stanovisko Európskeho parlamentu vyjadrené v jeho 
uznesení z 23. júna 2011 o SPP do roku 2020: Zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, 
prírodných zdrojov a území (  1 ); 
246. zdôraz ňuje, že hoci sa dopyt po víne v Únii v posledných desa ťro čiach znižoval, v posledných rokoch 
došlo k cite ľnému zvýšeniu vývozu do tretích krajín, čím sa osobitná správa č. 7/2012 nezaoberala; 
domnieva sa, že vykonávanie opatrení na podporu vývozu kvalitných vín by pomohlo zníži ť 
nadvýrobu;  
247. naliehavo vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia s cie ľom zabezpe čiť, že členské štáty, ktoré využívajú 
paušálnu sadzbu na hektár na výpo čet platieb, zavedú pre platobné agentúry vlastné kontrolné 
mechanizmy, ktorými sa zabezpe čí, aby po ľnohospodárom neboli vyplácané nadmerné kompenzácie, 
a že štandardizujú odhad nákladov, aby sa rozdiely v odhadovaných nákladoch na porovnate ľné 
opatrenia znížili na minimum;  
248. naliehavo vyzýva Komisiu, aby prijala náležité opatrenia na stanovenie porovnate ľnosti a prijate ľnej 
úrovne štandardizácie opatrení vychádzajúcich z článku 103q nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 
z 22. októbra 2007 o vytvorení spolo čnej organizácie po ľnohospodárskych trhov a o osobitných 
ustanoveniach pre ur čité po ľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spolo čnej organizácii 
trhov) (  2 ); 
249. domnieva sa, že okrem vývozu kvalitných vín do tretích krajín by zníženiu nadprodukcie pomohla aj 
vä čšia podpora spotreby európskych vín v Únii;SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/97  
( 1 ) Ú. v. EÚ C 390 E, 18.12.2012, s. 49.  
( 2 ) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
250. žiada Komisiu, aby opätovne zaviedla politiku na podporu sektora vína a zlepšila jeho konkurencie ­
schopnos ť na vnútornom trhu vrátane informa čných kampaní pre dospelých o zodpovednej spotrebe 
vína a o jeho osobitných kvalitách a charakteristických prvkoch, ktoré zdôraz ňujú kultúrne korene 
európskych vín; ďalej žiada Komisiu, aby preskúmala európsku stratégiu na zvýšenie vývozu do tretích 
krajín;  
Čas ť XII – Osobitná správa Dvora audítorov č. 9/2012 s názvom Audit systému kontrol 
upravujúceho výrobu, spracovanie, distribúciu a dovoz ekologických produktov  
251. víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 9/2012 a súhlasí so závermi Dvora audítorov; vyjadruje však 
po ľutovanie nad tým, že audit sa vykonal iba v šiestich členských štátoch, hoci ide o najviac priamo 
dotknuté členské štáty;  
252. súhlasí s odporú čaniami Dvora audítorov, najmä pokia ľ ide o vysledovate ľnos ť ekologických 
produktov a cezhrani čný obchod s nimi;  
253. konštatuje, že spotreba ekologických potravín predstavuje menej ako 2 % celkového trhu s potravi ­
nami, aj ke ď táto miera bude pravdepodobne stúpa ť; 
254. upozor ňuje na skuto čnos ť, že význam ekologickej výroby siaha nad rámec zdravej výživy; ekologické 
po ľnohospodárstvo je inovatívny prístup k po ľnohospodárskej výrobe založený na poznatkoch s efek ­
tívnym využívaním zdrojov, ktorý môže by ť motorom rozvoja vidieka a zamestnanosti; rastúce 
využívanie biotechnológií a ekologickej výroby by mohlo po ľnohospodárstvu poskytnú ť európsku 
pridanú hodnotu, čo by mohlo posilni ť postavenie Európy v celosvetovej sú ťaži; okrem toho konšta ­
tuje, že prispieva k dlhodobej environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržate ľnosti v oblastiach, 
ako je zmier ňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu, spomalenie znižovania biodiverzity a zlepšovanie 
noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat;  
255. pripomína, že Európsky parlament vždy podporoval ekologické po ľnohospodárstvo a bude v tom 
pokra čova ť aj na ďalej a že sa aktívne zú čast ňoval na tvorbe právnych predpisov týkajúcich sa výroby 
a pravidiel ozna čovania ekologických potravín;  
256. domnieva sa, že v súvislosti s budúcim viacro čným finan čným rámcom by sa mala vä čšia pozornos ť 
venova ť výrobe ekologických produktov a poskytnú ť jej vä čšia podpora;  
257. vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnohé ekologické produkty sú ove ľa drahšie ako neekologické 
produkty; v dôsledku toho spotrebitelia, ktorí si všímajú ceny, a osoby s nižšími príjmami nemajú 
možnos ť kupova ť tieto zdravšie produkty alebo si ich môžu dovoli ť v menšej miere;  
258. uznáva, že ú činný systém kontrol ekologickej výroby predstavuje pre hospodárske subjekty (vrátane 
výrobcov, dovozcov a spracovate ľov) nieko ľko prekážok, ktoré musia prekona ť, ale zárove ň 
potvrdzuje ich kvalitu a dáva im dôveryhodnos ť, pri čom spotrebite ľovi umož ňuje dôverova ť 
v produkty ozna čené ako ekologické;  
259. upozor ňuje na rastúci trh s ekologickými potravinami z ekologických produktov vyrobených v Únii 
a z dovážaných ekologických produktov, čo môže tiež vytvori ť potenciál pre nespravodlivé obchodné 
praktiky, a upozor ňuje, že si to vyžaduje lepšie systémy kontroly na úrovni Únie a členských štátov; 
zdôraz ňuje, že kontroly by mali poskytnú ť ubezpe čenie, že produkty ozna čené ako ekologické sú 
skuto čne ekologické;SK L 308/98 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013
260. pripomína, že Komisia je zodpovedná za doh ľad nad systémami kontroly, a vyzýva ju, aby spolu 
s členskými štátmi, ktoré nesú ve ľkú zodpovednos ť za činnos ť systémov kontroly, uskuto čnila 
spolo čné vyhodnotenie hlavných zistení Dvora audítorov;  
261. zdôraz ňuje význam poskytnutia dostato čného ubezpe čenia o tom, že systém funguje ú činne a zabez ­
pe čuje, aby dôvera spotrebite ľov nebola ohrozená;  
262. žiada preto Komisiu, aby predložila iniciatívy a regula čné návrhy s cie ľom zabezpe čiť, aby boli všetky 
nedostatky, na ktoré upozor ňuje osobitná správa č. 9/2012, napravené do konca roku 2013;  
263. víta nadchádzajúce preskúmanie právnych predpisov súvisiacich s kontrolou, ktoré uskuto ční Komisia, 
a akredita čné usmernenia, ktoré v sú časnosti pripravuje organizácia Európska spolupráca pre akredi ­
táciu, ako cenný príspevok k zlepšeniu ich vykonávania v budúcnosti;  
264. zdôraz ňuje, že rovnaké podmienky pri uplat ňovaní postupov pre schva ľujúce a dohliadajúce kontrolné 
orgány majú k ľúčový význam; konštatuje, že zlyhania vedú k rozdielom v kontrole ozna čovania 
ekologických produktov, čo zvyšuje riziko podvodov alebo kupovania ozna čenia ekologických 
produktov, a to má negatívny vplyv na dôveru spotrebite ľov v ozna čenia ekologických produktov;  
265. vyjadruje prekvapenie a znepokojenie nad zistením Dvora audítorov, pod ľa ktorého príslušné orgány 
členských štátov nepreukázali alebo nedostato čne preukázali postupy týkajúce sa schva ľovania 
inšpek čných orgánov a vykonávania doh ľadu nad nimi, ktorých cie ľom je zabezpe čiť dodržiavanie 
regula čných požiadaviek; žiada, aby boli národné parlamenty, ktoré sú zodpovedné za kontrolu vlád 
členských štátov, informované o tomto zistení;  
266. zdôraz ňuje, že nezávislos ť kontrolných orgánov, vrátane orgánov verejnej moci, je nevyhnutná na 
zachovanie dobrého mena ozna čovania ekologických produktov;  
267. víta zlepšenia v dostupných systémoch informa čných technológií a považuje ich za k ľúčové prvky 
účinnej kontroly v budúcnosti;  
268. zdôraz ňuje povinnosti členských štátov v tejto súvislosti, ako aj v iných oblastiach, a považuje 
pravidelné zasadnutia Stáleho výboru pre ekologické po ľnohospodárstvo (SCOF) za ve ľmi cenné, 
pokia ľ ide o výmenu najlepších postupov a informácií medzi členskými štátmi, Komisiou a zamest ­
nancami tretích krajín zapojenými do systémov kontroly; berie však na vedomie poznámku Dvora 
audítorov (bod 75) o tom, že treba zlepši ť kapacitu tohto orgánu v oblasti výmeny informácií 
o fungovaní režimu dovozných povolení;  
269. zdôraz ňuje význam výmeny informácií v rámci členských štátov a medzi členskými štátmi a Komisiou; 
žiada preto Komisiu, aby zaviedla vhodné opatrenia s cie ľom zabezpe čiť relevantný, spo ľahlivý 
a v časný tok informácií; žiada Komisiu najmä, aby prijala primerané opatrenia s cie ľom urýchli ť 
oznámenia o otázkach certifikácie ekologických produktov, ako sú oznámenia prostredníctvom infor ­
ma čného systému pre ekologické po ľnohospodárstvo, a zvýši ť ich spo ľahlivos ť; 
270. žiada členské štáty, aby prestali pred dátumom konca platnosti vydáva ť prechodné dovozné povolenia 
pod ľa nariadenia Rady (EHS) č. 2083/92 (  1 ), pri čom možnos ť ude ľova ť tieto povolenia bolaSK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/99  
( 1 ) Nariadenie Rady (EHS) č. 2083/92 zo 14. júla 1992, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (EHS) č. 2092/91 
o organickej výrobe po ľnohospodárskych výrobkov a s nimi súvisiaceho ozna čovania po ľnohospodárskych výrobkov 
a potravín (Ú. v. ES L 208, 24.7.1992, s. 15).
nieko ľkokrát pred ĺžená, avšak skon čí pod ľa v sú časnosti platného nariadenia Komisie (EÚ) 
č. 1267/2011 (  1 ) zo 6. decembra 2011, ktoré stanovuje, že po 1. júli 2014 už členské štáty toto 
povolenie nebudú môc ť vydáva ť; 
271. berie na vedomie poznámku z výro čnej správy o činnosti Generálneho riadite ľstva Komisie pre 
po ľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2011, že ekologické produkty boli chybne ozna čené 
ako možný zdroj nákazy epidémie spôsobenej baktériou E. Coli, čo do istej miery spochybnilo doh ľad 
nad ekologickým po ľnohospodárstvom, a že uvedený rok bol pozna čený rozsiahlym informovaním 
v médiách o nedostatkoch v oblasti doh ľadu a kontroly v odvetví ekologického po ľnohospodárstva (  2 ), 
a to najmä v súvislosti so zisteným podvodom na konci roka spojeným s falšovaním údajov 
a produktmi nesprávne ozna čenými ako ekologickými;  
272. berie na vedomie výhradu Dvora audítorov z uvedenej výro čnej správy za rok 2011, že môže by ť 
ohrozené dobré meno systému kontroly ekologických produktov, ak sa nebude uplat ňova ť riadne 
v celej Únii i na jej vonkajších hraniciach;  
273. o čakáva o tri roky následné opatrenia Dvora audítorov s cie ľom získa ť preh ľad o zavedených náprav ­
ných opatreniach a ich výsledkoch;  
Čas ť XIII – Osobitná správa Dvora audítorov č. 12/2012 s názvom Zlepšili Komisia a Eurostat 
proces tvorby spo ľahlivej a hodnovernej európskej štatistiky?  
274. zdôraz ňuje, že:  
a) Európsky štatistický systém spo číva v partnerstve medzi štatistickým úradom Únie, Eurostatom, 
a národnými štatistickými inštitútmi, ktoré sú zodpovedné za koordináciu všetkých činností na 
vnútroštátnej úrovni v záujme rozvoja, tvorby a šírenia európskych štatistík a ktoré môžu dostáva ť 
granty z rozpo čtu Únie bez predchádzajúcej výzvy na predkladanie návrhov;  
b) Výbor pre Európsky štatistický systém poskytuje odborné poradenstvo Európskemu štatistickému 
systému;  
275. konštatuje, že:  
a) celkovým cie ľom auditu bolo posúdi ť, či Komisia a Eurostat zlepšili proces tvorby spo ľahlivej 
a dôveryhodnej európskej štatistiky;  
b) na tento ú čel sa Dvor audítorov zaoberal dvoma otázkami: vykonávaním Kódexu postupov pre 
európsku štatistiku (ECSP) a riadením viacro čného európskeho štatistického programu Eurostatom;  
c) audit sa týkal aj prínosu Európskeho poradného grémia pre riadenie v oblasti štatistiky (ESGAB) 
a Európskeho poradného výboru pre štatistiku;  
276. všeobecne schva ľuje tri hlavné odporú čania Dvora audítorov:  
a) ke ďže štatistické úrady Únie a členských štátov nesú spolo čnú zodpovednos ť za zachovanie dôvery 
v demokratický proces v Európe, mali by posilni ť systém európskej štatistiky zabezpe čením 
odbornej nezávislosti, dostato čných zdrojov, ú činného doh ľadu so sankciami a promptného zlep ­ 
šenia opatrení pre prípady, ke ď sa nedodržiavajú normy kvality;  
b) v záujme plného vykonávania ESCP by Komisia mala:  
— navrhnú ť zmeny v regula čnom rámci pre tvorbu európskej štatistiky, ktoré by poskytovali 
dobrý základ pre revíziu, presadzovanie a v náležitých prípadoch overovanie a kontrolu a týkali 
by sa inštitucionálneho prostredia tvorby štatistiky, štatistických postupov a štatistických 
výstupov na úrovni Únie a členských štátov,SK L 308/100 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1267/2011 zo 6. decembra 2011, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1235/2008, 
ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokia ľ ide o opatrenia 
týkajúce sa dovozu ekologických produktov z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 324, 7.12.2011, s. 9).  
( 2 ) Pozri výro čnú správu o činnosti Generálneho riadite ľstva Komisie pre po ľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 
2011, s. 25.
— prija ť opatrenia potrebné na zabezpe čenie právnej istoty v súvislosti s charakterom povinnosti 
dodržiava ť ESCP,  
— vytvori ť dozornú funkciu poverenú doh ľadom nad revíziami, overovaniami a kontrolami, 
napríklad rozšírením sú časnej pôsobnosti ESGAB,  
— posilni ť odbornú nezávislos ť hlavného štatistika Európskej únie,  
— zosúladi ť svoje interné rozhodnutie o úlohe Eurostatu s požiadavkami ESCP, umožni ť Eurostatu 
bez obmedzenia uplat ňova ť jeho protokol o nestrannom prístupe k údajom (a postupne presta ť 
používa ť mechanizmus subdelegovaných opera čných úverov na tvorbu štatistiky, pre ktorý je 
Eurostat čiasto čne finan čne závislý od ďalších útvarov Komisie),  
— za čať nové kolo vzájomných hodnotení, ktoré Komisia naplánovala na rok 2013 a ktoré by sa 
malo týka ť dodržiavania všetkých zásad ESCP vrátane silného vonkajšieho prvku, ktorý by 
umož ňoval nezávislé posúdenia a porovnate ľné výsledky,  
— zváži ť zavedenie priebežných vzájomných hodnotení pre najdôležitejšie oblasti štatistiky, ktoré 
by pokrývali celý re ťazec tvorby štatistiky vrátane poskytovate ľov administratívnych údajov;  
c) Eurostat by mal v plnej miere využi ť potenciál nadchádzajúceho európskeho štatistického 
programu na roky 2013 až 2017, a najmä:  
— definova ť každý rok presné ciele a medzníky v ro čných štatistických programoch a zaisti ť 
primerané sledovanie ich plnenia,  
— zváži ť v prípade potreby revíziu programu po čas jeho plnenia a synchronizova ť ho 
s viacro čným finan čným rámcom,  
— systematicky preskúmava ť štatistické priority s prihliadnutím na relevantnos ť štatistických 
výstupov a na náklady a za ťaženie Európskeho štatistického systému, jeho členov a respon ­
dentov a podporova ť inovácie v oblasti štatistiky pri stanovovaní nových priorít,  
— zlepši ť podporu fungovania Európskeho poradného výboru pre štatistiku poskytovaním viac 
a lepšie prispôsobených informácií o rozpo čtových a finan čných dôsledkoch rozhodnutí 
v oblasti štatistických programov a o vykonávaní štatistických programov,  
— zjednoduši ť a zlepši ť efektívnos ť finan čnej správy grantov používaním štandardných stupníc 
jednotkových nákladov v prípade pracovníkov a jednorazových platieb za súbory údajov 
získané v prieskumoch,  
— preskúma ť možnos ť systému správy grantov založeného na výkonnosti, ktorý vychádza 
z dohodnutých ukazovate ľov a cie ľov, 
— posilni ť konkurenciu v postupoch verejného obstarávania najmä tým, že bude dáva ť vä čšiu 
váhu cenovému kritériu v rámci postupov najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou 
a vyhne sa minimálnym prahom, ktoré oslabujú cenovú konkurenciu;  
277. víta celkovo konštruktívne odpovede Komisie a osobitne pripomína, že Komisia súhlasí s Dvorom 
audítorov v tom, že Únia, členské štáty a ich štatistické úrady nesú spolo čnú zodpovednos ť za 
zachovanie dôvery v demokratický proces v Európe;  
278. zdôraz ňuje, že na základe žiadosti Dvora audítorov Komisia:  
a) predložila návrh nariadenia, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 223/2009 [COM(2012) 
167];SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/101
b) prijala 17. septembra 2012 nové interné rozhodnutie o Eurostate a  
c) v septembri 2011 schválila revíziu ESCP;  
279. zdôraz ňuje, že koordina čná úloha národných štatistických úradov a Eurostatu pri tvorbe európskych 
štatistík sa musí v prípade potreby presadzova ť a podporova ť ďalšími legislatívnymi zmenami; žiada, 
aby sa ESGAB transformovalo na nezávislý orgán doh ľadu, ktorý by mal za úlohu dohliada ť na 
revízie, overovania a kontroly v rámci Európskeho štatistického systému; na tento ú čel vyzýva Komi ­
siu, aby vypracovala návrh nariadenia, ktoré by malo nahradi ť v sú časnosti platné rozhodnutie Európ ­
skeho parlamentu a Rady č. 235/2008/ES z 11. marca 2008, ktorým sa zria ďuje Európske poradné 
grémium pre riadenie v oblasti štatistiky (  1 ); 
280. zdôraz ňuje, že Európsky štatistický systém samotný musí by ť aktívnym činite ľom systémových zlep ­ 
šení zameraných na prispôsobenie vlastných štruktúr a zdrojov novým výzvam; konštatuje, že 
v záujme ďalšieho zvyšovania efektívnosti je potrebná systémová zmena v spôsoboch tvorby štatistík, 
ke ďže dopyt po štatistike rastie a zdroje sa znižujú; zdôraz ňuje, že uskuto čňovanie vízie pre nasle ­
dujúce desa ťro čie a súvisiacej stratégie spolo čného Európskeho štatistického systému nemožno ďalej 
odklada ť; 
281. zdôraz ňuje, že je potrebné ďalej posil ňova ť správu Európskeho štatistického systému a že prebiehajúcu 
revíziu riadiacej štruktúry Európskeho štatistického systému treba urýchlene ukon čiť v záujme zefek ­
tívnenia rozhodovacích postupov a prenesenia komitologických právomocí na Výbor pre Európsky 
štatistický systém; žiada Komisiu, aby objasnila postavenie ESGAB v rámci riadiacej štruktúry Európ ­
skeho štatistického systému;  
282. víta záväzok Komisie plne vykonáva ť ESCP; konštatuje však, že ESCP stále predstavuje výzvu pre 
Európsky štatistický systém ako celok a že je potrebné podporova ť Eurostat a národné štatistické 
úrady v ich úsilí plne uplat ňova ť ESCP;  
283. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že zo 677 opatrení na zlepšenie, pôvodne ur čených pre Európsky 
štatistický systém po čas vonkajších vzájomných hodnotení vykonaných v rokoch 2006 – 2008, bolo 
do roku 2012 dokon čených iba 71 %; konštatuje, že čas ť zostávajúcich opatrení na zlepšenie je už 
neaktuálna a že rýchlos ť ich vykonávania sa výrazne spoma ľuje; preto víta plány na nový súbor 
vzájomných hodnotení, ktoré sa majú za čať v roku 2013, a to vrátane zverejnenia úplného zoznamu 
zostávajúcich opatrení a harmonogramu ich implementácie; zdôraz ňuje význam zahrnutia externých 
procesov overovania a pritom vykonáva ť nové kolo vzájomných hodnotení;  
284. víta skuto čnos ť, že Komisia v zásade prijíma odporú čania v oblasti vzájomných hodnotení, zavedenia 
presných cie ľov a medzníkov v ro čných štatistických programoch, zmeny priorít a revízie programu 
na roky 2013 – 2017, podpory inovácií, lepšieho zapojenia Európskeho poradného výboru pre 
štatistiku, zjednodušenia a zlepšenia efektívnosti finan čnej správy grantov; konštatuje, že Komisia 
tiež súhlasí, aby sa zabránilo oslabeniu cenovej konkurencie v postupoch verejného obstarávania 
a aby sa prispôsobila sú časná prahová hodnota a pomer pre výber ekonomicky najvýhodnejšej 
ponuky, a vyjadruje uspokojenie nad tým, že ustanovenia návrhu nariadenia, ktorým sa mení a dop ĺňa 
nariadenie (ES) č. 223/2009, ako ho predložila Komisia, stanovujú využívanie jednorazových platieb 
a dohodu v prípade využitia štandardných stupníc jednotkových nákladov;  
285. konštatuje, že ustanovenie v návrhu nariadenia, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 223/2009, 
ktorý predložila Komisia, posil ňuje zásadu nezávislosti hlavného štatistika Európskej únie, ale nesta ­
novuje rovnaké mechanizmy na jeho vymenovanie, ako to odporú ča Dvor audítorov; poukazuje na to,SK L 308/102 Úradný vestník Európskej únie 16.11.2013  
( 1 ) Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2008, s. 17.
že zmenené nariadenie musí definova ť úlohu ESGAB vo výberovom konaní na hlavného štatistika, 
ktoré uplat ňuje Komisia, a že jasné a verejne prístupné pravidlá vymenovania a odvolania hlavného 
štatistika by mali by ť zabezpe čené prostredníctvom verejných výberových konaní a pevných termínov 
v súlade s ESCP;  
286. berie na vedomie stanovisko Komisie, pokia ľ ide o postupné ukon čovanie subdelegovaných úverov na 
tvorbu štatistiky;  
287. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie 
a Dvoru audítorov a aby zabezpe čil jeho uverejnenie v  Úradnom vestníku Európskej únie  (v sérii L).SK 16.11.2013 Úradný vestník Európskej únie L 308/103