/* KOM/2011/0240 v konečnom znení */ OZNÁMENIE KOMISIE Vytvorenie spoločného leteckého priestoru s Moldavskou republikou





OZNÁMENIE KOMISIE Vytvorenie spoločného leteckého priestoru s Moldavskou republikou ÚVOD Vo svojom oznámení s názvom Rozvoj vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva[1] Komisia vyzdvihla význam vytvorenia spoločného leteckého priestoru s východnými a južnými susednými krajinami. Konečným cieľom takéhoto spoločného leteckého priestoru je vytvoriť veľký a otvorený trh leteckej dopravy založený na spoločných pravidlách. V júni 2005 Rada Európskej únie podporila tento cieľ a uvítala pokrok dosiahnutý pri integrovaní susedných krajín EÚ do takéhoto rámca.[2] Komisia analyzovala priebeh tohto procesu vo svojom oznámení z roku 2008 s názvom Spoločný letecký priestor so susednými krajinami do roku 2010: správa o pokroku.[3] Vyplýva z neho, že sa v rámci tohto procesu dosiahli pozitívne výsledky a že by sa mal zrýchliť. Rozšírením Európskej únie v roku 2004 a 2007 sa ďalej prehĺbila vzájomná závislosť medzi EÚ a jej východnými a južnými susednými krajinami. V júni 2006 podpísali EÚ a jej členské štáty Dohodu o Spoločnom európskom leteckom priestore (ECAA) s krajinami západného Balkánu. Potom nasledoval podpis prvej euro-stredomorskej dohody o leteckej doprave s Marokom v decembri 2006. V decembri 2010 boli podpísané dohody o spoločnom leteckom priestore s Gruzínskom a Jordánskom a rokovania ešte prebiehajú s Ukrajinou, Libanonom, Tuniskom a Izraelom. Vytvorenie širšieho spoločného leteckého priestoru má viacero výhod. Prispieva k: - realizácii európskej susedskej politiky uľahčovaním vytvárania integrovaného trhu leteckej dopravy a lepších dopravných spojení medzi zúčastnenými krajinami, - hospodárskemu rozvoju krajín, ktoré majú nádej stať sa členom Európskej únie, - podpore európskych noriem v oblasti leteckej dopravy na vysokej úrovni, pričom pomáha zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy v širšom regióne, - inštitucionálnej spolupráci medzi zodpovednými orgánmi, napr. v oblasti bezpečnosti letectva, - budúcemu vytvoreniu globálneho európskeho leteckého priemyslu poskytnutím súdržného regulačného rámca pre rozšírený trh. Toto oznámenie sa zameriava na osobitné otázky vzťahov v leteckej doprave medzi EÚ a Moldavskou republikou (ďalej len „Moldavsko“). Vzhľadom na jeho geografickú polohu sú dobré spojenia v leteckej doprave medzi Moldavskom a EÚ rozhodujúce pre hospodársky rozvoj tejto krajiny. Moldavská vláda vyslovila v apríli 2010 želanie, aby sa začali rokovania o uzavretí dohody o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom. Útvary Komisie po tejto žiadosti posúdili aktuálny stav moldavského odvetvia leteckej dopravy a jeho štruktúr dohľadu. Okrem toho bola vykonaná hospodárska analýza možného vplyvu uzavretia takejto dohody. Na základe tejto práce, ktorej zhrnutie sa nachádza v tomto oznámení, Komisia odporúča Rade, aby poverila Komisiu rokovaním o uzavretí komplexnej dohody o spoločnom leteckom priestore s Moldavskom. Táto dohoda by sa mala na základe logiky dohôd medzi EÚ a inými susednými krajinami opierať o kombináciu postupného otvárania trhu so súčasne prebiehajúcim procesom regulačnej spolupráce a postupnej harmonizácie. Prioritnými oblasťami by mali byť otvorenie trhu, sloboda usadiť sa, rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a spoločné pravidlá v oblasti bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy, manažmentu letovej prevádzky, sociálnych podmienok a ochrany životného prostredia. EÚ-MOLDAVSKO: POLITICKÉ VZťAHY V poslednom desaťročí nadviazali EÚ a Moldavsko úzke vzťahy: - Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Moldavskom (DPS) bola podpísaná v roku 1994 a platnosť nadobudla v roku 1998.[4] Vzťahuje sa na celý rad otázok vrátane obchodu, hospodárskej spolupráce a aproximácie práva. Podľa ustanovení týkajúcich sa aproximácie práva (článok 50 DPS) sa má Moldavsko snažiť o zabezpečenie toho, aby jeho právne predpisy (vrátane odvetvia dopravy) boli postupne zlučiteľné s právnymi predpismi EÚ. Oblasť dopravy a potreba, aby Moldavsko reštrukturalizovalo a modernizovalo svoj dopravný systém v záujme posilnenia spolupráce medzi EÚ a Moldavskom, sa osobitne zdôrazňujú v článku 62 DPS. Dôraz sa kladie osobitne na potrebu spolupráce na modernizácii letísk, ako aj v oblasti manažmentu letovej prevádzky a podpory transeurópskych prepojení. Rokovania o uzavretí budúcej dohody o pridružení medzi EÚ a Moldavskom, ktorá má nahradiť DPS, sa začali v januári 2010. Cieľom tejto dohody je ďalej posilniť politické združovanie a hospodársku integráciu medzi EÚ a Moldavskom. Integračný cieľ sa bude sledovať okrem iného v oblasti dopravy. - Súčasne s týmto procesom sa od roku 2004 vyvíjala aj európska susedská politika (ESP). Zameriava sa na posilnenie prosperity, stability a bezpečnosti krajín susediacich s EÚ a na predchádzanie vzniku nových deliacich čiar medzi nimi a rozšírenou Úniou. Táto politika sa realizuje prostredníctvom akčných plánov európskej susedskej politiky (ENAP), na ktorých sa s EÚ osobitne dohodli jednotlivé partnerské krajiny. ENAP EÚ pre Moldavsko bol prijatý v roku 2005 a odvtedy Komisia každý rok preskúmava dosiahnutý pokrok. Ustanovenia ENAP týkajúce sa dopravy zahŕňajú rozvoj sektora letectva a potrebu lepšej integrácie Moldavska do európskeho trhu leteckej dopravy. V ENAP sa uvádzajú opatrenia, ktoré by sa mali v sektore letectva prijať (ide najmä o užšiu spoluprácu v oblastiach bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany letectva a manažmentu letovej prevádzky). Koncepcia ambicióznejšieho partnerstva medzi Európskou úniou a partnerskými krajinami sa takisto zohľadňuje v spoločnom vyhlásení pražského samitu Východného partnerstva podpísanom 7. mája 2009 v Prahe. - Moldavsko predložilo v roku 2007 „Národnú stratégiu rozvoja (NSR) 2008 – 2011“, v rámci ktorej sa pevne zaväzuje začleniť acquis communautaire do svojich vnútroštátnych právnych predpisov a zabezpečiť jeho presadzovanie. Pokiaľ ide o leteckú dopravu, NSR obsahuje požiadavku na zvýšenie bezpečnosti, kapacity letísk a kvality služieb pre cestujúcich. Okrem toho Moldavsko prijalo „Stratégiu rozvoja civilného letectva na obdobie rokov 2007 – 2012“[5], ktorá poskytuje rámec na vykonávanie súvisiacich opatrení vo všetkých dôležitých oblastiach letectva. Okrem toho sú v moldavskom vládnom programe na obdobie rokov 2009 – 2013 zahrnuté osobitné priority týkajúce sa letectva ako vytvorenie liberalizovaného trhu leteckej dopravy s cieľom pritiahnuť nízkonákladových leteckých dopravcov. - Pokiaľ ide o samotné letectvo, Moldavsko sa aktívne zapája do rôznych celoeurópskych leteckých štruktúr. Od roku 1996 je členom Európskej konferencie civilného letectva (ECAC) a od roku 2000 je členom Eurocontrolu. Čo sa týka bezpečnosti leteckej dopravy, Moldavsko sa podieľa na programe SAFA[6] na základe pracovnej dohody s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA) podpísanej v roku 2006. Ďalšia pracovná dohoda medzi EASA a Úradom pre bezpečnosť civilného letectva Moldavska v rámci transformácie spoločných leteckých úradov bola podpísaná v roku 2009. „Horizontálna dohoda“ medzi EÚ a Moldavskom, ktorou sa zosúlaďujú dvojstranné dohody medzi členskými štátmi a Moldavskom s právnymi predpismi EÚ bola podpísaná v roku 2006.[7] Pokiaľ ide o dosiahnutý pokrok, Komisia vydala správy o pokroku vo vykonávaní DPS a ENAP. Správa z roku 2010[8] (o vykonávaní DPS a ENAP v roku 2009) už signalizovala, že Moldavsko je potenciálnym kandidátom na to, aby sa stalo súčasťou spoločného leteckého priestoru, a uznáva sa v nej, že podpis dohody o spolupráci s EASA bol dôležitým krokom v integrácii Moldavska do európskeho systému bezpečnosti leteckej dopravy. EÚ-MOLDAVSKO: HOSPODÁRSKE VZťAHY A ICH VPLYV NA LETECTVO Vzhľadom na vzdialenosť k hlavným európskym mestám, polohu vnútrozemskej krajiny a relatívne zlú pozemnú dopravnú infraštruktúru predstavuje letecká doprava najdôležitejší druh dopravy medzi Moldavskom a väčšinou členských štátov EÚ. Hospodárske vzťahy medzi Moldavskom a EÚ sa za posledných desať rokov značne rozvinuli. Podľa moldavského národného štatistického úradu hodnota vývozu tovarov do EÚ vzrástla od januára do októbra 2010 (v porovnaní s tým istým obdobím v roku 2009) o 6 % na 439 miliónov EUR, pričom hodnota dovozu z EÚ do Moldavska sa zvýšila o 19,1 % na 1 miliardu EUR. Celkový obchodný deficit Moldavska vo vzťahu k EÚ tak predstavuje 561 miliónov EUR (zvýšenie o 30,9 %). EÚ je najdôležitejším obchodným partnerom Moldavska a jej význam sa od vstupu Rumunska do EÚ v roku 2007 ešte zvýšil. V roku 2008 udelila EÚ Moldavsku dodatočné autonómne obchodné preferencie[9] a ich vplyv na obchod medzi EÚ a Moldavskom bol pozitívny. Budúca dohoda o pridružení medzi EÚ a Moldavskom zahŕňa cieľ zriadiť rozsiahlu a komplexnú zónu voľného obchodu, ak a keď bude Moldavsko pripravené ju implementovať a zvládnuť jej účinky. Očakáva sa, že by to mohlo byť ďalším impulzom pre obchodné vzťahy medzi EÚ a Moldavskom. Relatívne nízky počet obyvateľov Moldavska, 3,6 milióna, a jeho nízky HDP na obyvateľa spôsobujú, že trh leteckej dopravy je relatívne malý (pričom však rastie).[10] Leteckú dopravu medzi Moldavskom a EÚ tvorí prevažne preprava cestujúcich (objem nákladnej dopravy medzi EÚ a Moldavskom je relatívne nízky). Medzinárodná letecká doprava do/z Moldavska sa sústreďuje na medzinárodnom letisku v Kišiňove. Počet prepravených cestujúcich cez toto letisko vzrástol z 200 000 cestujúcich v roku 2000 na viac ako 900 000 cestujúcich v roku 2010, čo predstavuje ročnú mieru rastu približne 14 %.[11] Medzinárodné letisko v Kišiňove začalo nedávno realizovať významný investičný program na zvýšenie svojej kapacity a na modernizáciu celej infraštruktúry. EÚ a EBRD tento program podporili v rámci investičného nástroja európskej susedskej politiky. Toto letisko bolo v roku 2010 prvým zo Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ), ktoré získalo „Airport Carbon Accreditation“ (akreditácia letísk vzhľadom na ich uhlíkovú stopu) ako uznanie úsilia o zníženie množstva emisií CO2. Doprava do EÚ predstavuje približne dve tretiny cestujúcich, ktorí odlietajú z Kišiňova. Doprava cestujúcich medzi EÚ a Moldavskom sa sústreďuje na leteckých spojeniach s obmedzeným počtom členských štátov EÚ. V roku 2009 predstavovalo 5 najlepších trhov (Taliansko – 34 %, Rumunsko – 18 %, Nemecko – 13 %, Maďarsko – 9 % a Rakúsko – 8 %) 80 % celkovej dopravy cestujúcich medzi EÚ a Moldavskom. Dokazuje to úzke hospodárske vzťahy Moldavska s Rumunskom a Talianskom. Dvojica miest s najvyšším objemom cestujúcich je Kišiňov a Temešvár (Rumunsko) s približne 40 000 cestujúcimi, po ktorej nasledujú Kišiňov a Frankfurt s viac ako 32 000 cestujúcimi a Kišiňov a Rím s približne 22 000 cestujúcimi v roku 2009. Mimo EÚ tvorí Kišiňov a Moskva dvojicu miest s najvyšším počtom cestujúcich takmer 48 000, po ktorej nasledujú Kišiňov a Istanbul s približne 41 000 cestujúcimi. Moldavsko uzavrelo dohody o leteckej službe (ASA) s približne dvadsiatimi krajinami, z ktorých je šestnásť členských štátov EÚ (Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko). ASA s členskými štátmi EÚ sú tradične reštriktívnejšie (napr. pokiaľ ide o schvaľovanie trás, frekvencie, kapacity lietadiel alebo letové plány). Väčšina dohôd umožňuje určiť iba jedného leteckého dopravcu zmluvnej strany. Preto súčasný systém dvojstranných ASA medzi členskými štátmi EÚ a Moldavskom narúša modely leteckej dopravy s negatívnym vplyvom na leteckých dopravcov a spotrebiteľov. Je však dôležité uviesť, že v júli 2010 poskytovalo na moldavskom trhu svoje služby iba šesť leteckých dopravcov z EÚ: airBaltic z Rigy (Lotyšsko), Austrian Airlines z Viedne (Rakúsko), Carpatair z Temešváru a Tarom z Bukurešti (Rumunsko), Lufthansa z Mníchova (Nemecko), ako aj Meridiana z Milána a Verony (Talianska). Trhový podiel týchto leteckých dopravcov z EÚ v súvislosti s letmi do Moldavska bol 37 %. Moldavskí leteckí dopravcovia predstavujú viac ako 60 % trhu leteckej dopravy medzi EÚ a Moldavskom. SEKTOR CIVILNÉHO LETECTVA V MOLDAVSKU Na trasách z/do EÚ lietajú dvaja leteckí dopravcovia: národný letecký dopravca Air Moldova a súkromný dopravca Moldovan Airlines: - Air Moldova má pre lety do destinácií v EÚ relatívne moderný lietadlový park (tri veľké civilné lietadlá typu Airbus A320 a dve regionálne lietadlá typu Embraer 190). Od januára 2010 lietala spoločnosť Air Moldova do celkovo 13 destinácií, 10 z nich sa nachádza v členských štátoch EÚ (Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Francúzsko, Grécko, Nemecko, Rakúsko, Rumunsko, Španielsko a Taliansko). - Moldovan Airlines je relatívne malá spoločnosť a lieta dvoma regionálnymi lietadlami na trasách do Maďarska a Rumunska (Temešvár). Tento letecký dopravca spolupracuje s rumunskou sesterskou spoločnosťou Carpatair s leteckým uzlom v Temešvári. Okrem nich existujú aj ďalší moldavskí leteckí dopravcovia s lietadlami konštruovanými v SNŠ, ktorými lietajú do iných destinácií ako EÚ. (Air Moldova má takisto takéto lietadlá, no lieta nimi hlavne do destinácií mimo EÚ.) Najdôležitejšími prepojeniami cestujúcich z Moldavska s medzinárodnou sieťou leteckej dopravy sú v súčasnosti letiská vo Frankfurte (prostredníctvom Air Moldova), Mníchove (prostredníctvom Lufthansa) a Viedni (prostredníctvom Air Moldova a Austrian Airlines). Ceny leteniek z Kišiňova do cieľov v EÚ (a naspäť) sú relatívne vysoké. Môže to byť v dôsledku reštriktívnejších ASA a toho, že do Kišiňova nelietajú nízkonákladoví leteckí dopravcovia. Existujú dôkazy o tom, že časť moldavského dopytu po leteckej doprave sa preto odkláňa na letiská v susedných krajinách v Rumunsku a na Ukrajine. Letové navigačné služby vrátane meteorologických služieb a leteckých informačných služieb v moldavskom vzdušnom priestore poskytuje štátom vlastnená agentúra Moldovan Air Traffic Services Agency (MOLDATSA), ktorá pôsobí nezávisle od úradu pre civilné letectvo. Moldavsko je členom Eurocontrolu a spolu s Rumunskom, Tureckom a Bulharskom je partnerom v rámci regionálnej iniciatívy „ATM Co-operation in South-Eastern Europe (ACE)“ (Spolupráca v oblasti manažmentu letovej prevádzky v juhovýchodnej Európe). Moldavsko zosúlaďuje pri každej príležitosti svoje vnútroštátne právne predpisy v oblasti letectva/životného prostredia s politikou Jednotného európskeho neba. Úrad pre civilné letectvo Moldavskej republiky (CAA) spravuje a reguluje celý sektor civilného letectva. Na činnosť CAA politicky dohliada moldavské ministerstvo dopravy. VÝHODY DOHODY O SPOLOčNOM LETECKOM PRIESTORE MEDZI EÚ A MOLDAVSKOM Vytvorenie jednotného trhu leteckej dopravy začiatkom 90. rokov významne prispelo k vyššej dynamike a efektivite sektora a prinieslo rozsiahle hospodárske a sociálne výhody. Uzavretie dohôd o spoločnom leteckom priestore s východnými a južnými susednými krajinami Únie preukázalo, že podobné pozitívne výsledky týkajúce sa objemu a efektivity dopravy možno dosiahnuť aj na týchto trhoch. V tejto súvislosti sa medzi EÚ a západným Balkánom od liberalizácie tohto trhu v roku 2006 a 2010 (dostupné miesta na sedenie) dosiahli ročné miery rastu približne 12 %. Podobné výsledky možno očakávať na trhu medzi EÚ a Moldavskom. Na presnejšie zistenie takýchto výsledkov vykonala Komisia hospodársku analýzu možných účinkov uzavretia dohody o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom.[12] V štúdii sa na obdobie rokov 2010 – 2015 predpovedajú ročné miery rastu leteckej dopravy medzi EÚ a Moldavskom približne 15 %.[13] Výhody Moldavska na jednej strane a EÚ na strane druhej sa dajú stručne zhrnúť takto: - Hospodárske výhody takejto dohody sa pre Moldavsko odhadujú na približne 17 miliónov EUR ročne (najmä v dôsledku nižších cien cestovného, zvýšeného využívania leteckej dopravy a súvisiacej hospodárskej činnosti).[14] Z analýzy takisto vyplýva, že ceny cestovného na obľúbených trasách (napríklad do Talianska) sa pravdepodobne značne znížia z dôvodu väčšej hospodárskej súťaže. - Pre EÚ však budú hospodárske výhody takejto dohody v dôsledku veľkosti trhu relatívne malé. Na druhej strane niektorí leteckí dopravcovia EÚ informovali o problémoch s reštriktívnejšími ASA pri ich každodennej činnosti. Zo skúseností vyplýva, že mechanizmus vykonávania podobných dohôd o spoločnom leteckom priestore pomáha riešiť takéto problémy týkajúce sa každodennej činnosti (hlavne prostredníctvom spoločného výboru), pretože pre európskych leteckých dopravcov býva jednoduchšie riešiť tieto otázky kolektívne (než jednotlivo). Okrem toho dohodou o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom by sa vytvorili nové trhové príležitosti pre leteckých dopravcov EÚ, ktorí by chceli začať lietať do Moldavska, ale v súčasnosti nemajú potrebné dopravné práva. Mohla by sa ňou uľahčiť aj integrácia moldavských leteckých dopravcov do existujúcich aliancií leteckých dopravcov EÚ a tak by sa umožnil vznik integrovaných produktov a lepších služieb pre cestujúcich a zvýšila by sa efektivita prostredníctvom úspor z rozsahu. Rovnako dôležité ako tieto hospodárske výhody sú však celkové politické aspekty, pretože takáto dohoda by výrazne prispela k dosiahnutiu cieľov EÚ týkajúcich sa ENP, Východného partnerstva, ako aj DPS a budúcej dohody o pridružení s Moldavskom. Silná politická výzva moldavskej vlády na uzavretie takejto dohody je dodatočným dôležitým prvkom, ktorý treba zohľadniť. Dohodou o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom by sa vytvorili rovnaké podmienky pre všetkých leteckých dopravcov EÚ a umožnilo, aby mali cestujúci vo všetkých členských štátoch podobné podmienky a viac možností dopravy medzi EÚ a Moldavskom a späť. Okrem toho by dohoda o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom poskytla právny základ na zriaďovanie leteckých služieb z členských štátov, ktoré v súčasnosti nemajú dvojstrannú ASA s Moldavskom. ZÁVERY V dôsledku otvorenia trhu by sa zlepšili možnosti cestujúcich z EÚ a Moldavska. Očakáva sa, že množstvo priamych spojení medzi EÚ a Moldavskom, ako aj celkový počet letov rozšíria obchodné a turistické toky. Hospodárske výhody budú mať tak letiská EÚ, ako aj letiská v Moldavsku. Bude dôležité, aby sa zabezpečilo, že otvorenie a integrácia trhov budú vyvážené, a že sa pritom bude prihliadať na iné významné politické ciele a budú zmierňovať potenciálne nežiaduce účinky. V tejto súvislosti bude nevyhnutné zabezpečiť, aby súčasne s otváraním trhu prebiehala spolupráca a/alebo zbližovanie v regulačnej oblasti. Je to mimoriadne dôležité v rozhodujúcich oblastiach ako bezpečnosť, bezpečnostná ochrana, ochrana životného prostredia a právo hospodárskej súťaže. Otvorené trhy potrebujú rámec, ktorý zaistí spravodlivú hospodársku súťaž a vysokú úroveň noriem bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany. So zreteľom na otázky životného prostredia musí byť dohoda v súlade so záväzkom udržateľného rozvoja EÚ. Je osobitne dôležité, aby dohoda neobmedzovala schopnosť EÚ využívať regulačné alebo hospodárske nástroje na zmierňovanie neželaných vedľajších účinkov nárastu objemu leteckej dopravy, najmä pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia a úrovne hluku v blízkosti letísk a jeho podiel na globálnej zmene klímy. Pokiaľ ide o oblasť manažmentu letovej prevádzky, možnosť rozšíriť Jednotné európske nebo na Moldavsko by prispela k zvýšeniu súčasných bezpečnostných štandardov, optimalizácii účinnosti a kapacity a minimalizácii oneskorení. Komplexný mandát na rokovania s Moldavskom by sa zakladal na dvoch rovnako dôležitých otázkach: otvorenie trhu a jeho liberalizácia na jednej strane a harmonizácia v oblasti regulácie bezpečnostných noriem a noriem bezpečnostnej ochrany za hranicami EÚ na strane druhej. V tejto súvislosti by uzavretie dohody o spoločnom leteckom priestore medzi EÚ a Moldavskom výrazne prispelo k dosiahnutiu cieľov európskej susedskej politiky, Východného partnerstva a dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Moldavskom. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia navrhuje rokovanie o uzavretí a uzavretie komplexnej dohody o otvorenom leteckom priestore s Moldavskom a vyzýva Radu, aby poverila Komisiu začať rokovania o takejto dohode. Rokovania budú viesť útvary Komisie za plnej účasti Európskej služby pre vonkajšiu činnosť(ESVČ) s náležitým prihliadnutím na rozhodnutie Rady 2010/427/EÚ. Komisia bude úzko spolupracovať s členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na ďalšom rozvíjaní a dosahovaní cieľov stanovených v navrhovanom rozhodnutí Rady. [1] KOM(2005) 79 v konečnom znení, 11. marca 2005. [2] Zasadnutie Rady Európskej únie z 27. júna 2005: „Závery týkajúce sa rozvoja programu vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva“. [3] KOM(2008) 596 v konečnom znení, 1. októbra 2008. [4] Ú. v. ES L 181, 24.6.1998, s. 3. [5] Rozhodnutie vlády č. 987 z 30. augusta 2007, ktorým sa schvaľuje stratégia v oblasti civilného letectva na obdobie rokov 2007 – 2012. [6] Hodnotenie bezpečnosti zahraničných lietadiel. [7] Ú. v. EÚ L 126, 13.5.2006, s. 24. [8] http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/progress2010/sec10_523_en.pdf. [9] Nariadenie (ES) č. 55/2008, Ú. v. EÚ L 20, 24.1.2008, s. 1. [10] Podľa odhadov MMF predstavuje HDP Moldavska na obyvateľa 1 160 EUR (v roku 2010). [11] Cestujúci odlietajúci z Kišiňova. Všetky údaje o objeme dopravy pochádzajú zo štúdie zadanej Komisiou: Spoločnosť Steer Davies Gleave: Štúdia o hospodárskych výhodách spoločného leteckého priestoru medzi EÚ a Moldavskou republikou, Londýn, január 2011. [12] Spoločnosť Steer Davies Gleave: Štúdia o hospodárskych výhodách spoločného leteckého priestoru medzi EÚ a Moldavskou republikou, Londýn, január 2011. [13] V porovnaní s predpoveďou ročnej miery rastu letovej prevádzky približne 8 % v tom istom období s nezmeneným scenárom. [14] Ak by sa odpočítal vplyv na životné prostredie a dodatočné zdroje potrebné na zvládnutie administratívnej práce v dôsledku implementácie acquis , hospodárske výhody pre Moldavsko by predstavovali približne 10 miliónov EUR ročne.