SK Úradný vestník Európskej únie C 44/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Trendy a dôsledky budúceho vývoja v odvetví osobných sociálnych, zdravotníckych a vzdelávacích služieb v Európskej únii“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2013/C 44/03

Spravodajca: pán PEZZINI

Pomocný spravodajca: pán JARRÉ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Trendy a dôsledky budúceho vývoja v odvetví osobných sociálnych, zdravotníckych a vzdelávacích služieb v Európskej únii“.

Odborná sekcia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. novembra 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 485. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2012 (schôdza z 13. decembra) prijal 159 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že osobné sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby predstavujú v Európe základný kameň európskeho sociálneho modelu. Tieto služby, ktoré sa navzájom podmieňujú a vzájomne si zvyšujú účinnosť, tvoria „zlatý trojuholník“, ktorý je podstatný pre dobré fungovanie a kvalitu spoločnosti.

1.2 EHSV sa domnieva, že tieto služby na jednej strane zohrávajú kľúčovú úlohu pri začleňovaní jednotlivcov do spoločnosti a zároveň pri zachovaní sociálnej súdržnosti, čím zaručujú účinnú demokratickú účasť a sociálnu spravodlivosť. Na druhej strane majú zásadný význam pre dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 z hľadiska udržateľnosti, vytvárania inteligentných pracovných miest a hospodárskej a sociálnej súdržnosti Európskej únie.

1.3 Podľa EHSV je potrebné viac si uvedomiť, že vzhľadom na starnutie populácie a rastúci dopyt po zdravotnej starostlivosti v dôsledku toho, že stále menej rodinných príslušníkov je v stave poskytovať potrebnú opateru (čo je spôsobené medzi iným aj tým, že sa stále zvyšuje podiel žien na trhu práce), je teraz nevyhnutné lepšie plánovať a programovať tak požiadavky na pracovníkov a ich odbornú prípravu v tomto odvetví, ako aj priority rozpočtových výdavkov.

1.4 EHSV si je vedomý právomocí členských štátov v tejto oblasti a priestoru na slobodné rozhodovanie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov pri poskytovaní týchto služieb a upozorňuje, že aj v tejto oblasti majú členské štáty a Európska únia spoločnú zodpovednosť, ale vzhľadom na to, že Lisabonská zmluva tu zaviedla prostredníctvom Protokolu o službách všeobecného záujmu (ktorý tvorí prílohu tejto zmluvy) významné inovácie, sa domnieva, že na prekonanie súčasných rozdielov a zaručenie základnej slobody na zavedenie (pri dodržaní minimálnych regulačných a zmluvných sociálnych noriem hostiteľskej krajiny) a poskytovanie týchto služieb je potrebná harmonizácia medzi členskými štátmi.

1.5 Vzhľadom na dôležitosť tohto odvetvia z hľadiska jeho prínosu k HDP EÚ, na významné perspektívy zamestnávania a vytvárania nových pracovných miest, ako aj na schopnosť odvetvia kvalitnými inovatívnymi riešeniami reagovať na štrukturálne zmeny a požiadavky v európskej spoločnosti, ako aj na ciele Lisabonskej zmluvy v tejto oblasti EHSV adresuje Komisii, Rade a Európskemu parlamentu tieto požiadavky: — spustiť skutočnú európsku stratégiu inovatívnych „inteligentných“ osobných sociálnych a zdravotníckych služieb v Európe zahrňujúcej rozvoj ľudských zdrojov, ich celoživotného vzdelávania, stanoviť zásady kvality, zaviesť vhodné technológie na podporu príjemcov a poskytovateľov služieb, rozvíjať európsky priestor integrovaných služieb a podporné politiky, — presadzovať efektívnejšie využívanie finančných a ľudských zdrojov; efektívne riadenie regulované kolektívnym vyjednávaním; primerané zapojenie súkromného sektora a dobrovoľníckej práce; pozorné posúdenie efektívnosti a hospodárnosti služieb, — Komisia by mala vypracovať základný spoločný rámec pre osobné služby, ktorý bude obsahovať regulačný rámec a zásady kvality a jasne definované požiadavky na študijné programy s cieľom uľahčiť v EÚ efektívnu pracovnú mobilitu.

1.6 EHSV sa nazdáva, že na úrovni EÚ by bolo vhodné koordinovaným spôsobom vyčleniť určitú časť rôznych štrukturálnych fondov na rozvoj sociálnej infraštruktúry a zdravotníckych služieb tam, kde ich je nedostatok, ako aj na iniciatívy na podporu zamestnanosti v tomto odvetví na miestnej úrovni. Najmä by sa mala zabezpečiť rozpočtová položka pre vidiecke oblasti. To isté platí pre programy Horizont 2020 a Kultúra, ako aj opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania zamerané na nové technológie uplatňované v sociálnej a zdravotnej starostlivosti. Okrem toho je potrebné podporiť výskum v oblasti optimalizácie výsledkov služieb, ako aj dokumentácie a výmeny príkladov úspešnej praxe.

1.7 EHSV sa nazdáva, že pre odvetvie osobných služieb je dôležité zaviesť konštruktívny a dobre štruktúrovaný sociálny dialóg medzi všetkými úrovňami (miestnou, národnou a európskou). Tento sociálny dialóg by mal zohrávať kľúčovú úlohu tým, že umožní: — prispievať k analýze výziev, ktorým čelí sektor v hospodárskej a sociálnej oblasti, — preskúmať možné smery rozvoja sektora, — pripraviť návrhy na harmonizáciu predpisov, ktoré sa vzťahujú na toto odvetvie, a to prístupom zdola hore, — bojovať proti nelegálnej práci, — zvýšiť odbornú pripravenosť pracujúcich v tomto odvetví, ako aj možnosti ich kariérneho postupu, — zlepšiť pracovné podmienky a mzdy pracujúcich v tomto odvetví, — zatraktívniť tento sektor a zlepšiť jeho imidž, — kontrolovať uplatňovanie kolektívnych zmlúv a predpisov. Európska komisia a členské štáty by mali konkrétne a aktívne podporiť zavedenie a rozvoj takéhoto sociálneho dialógu, ako aj organizáciu jeho činnosti. Spočiatku by táto podpora mohla mať formu odvetvových štúdií, ako aj konferencií na európskej úrovni určených sociálnym partnerom tohto sektora.

2. Úvod

2.1 Cieľom tohto stanoviska je zistiť zmeny v súčasných trendoch a budúci vývoj v oblasti osobných sociálnych a zdravotníckych služieb a súvisiacich služieb vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj vyhliadky nových kvalitných pracovných miest v tomto odvetví.

2.2 Sociálne a zdravotné služby sú zamerané na základné potreby jednotlivcov. Činnosť v tomto odvetví má rôzne formy. Od inštitúcií poskytujúcich lekársku a psycho-sociálnu starostlivosť po inštitúcie poskytujúce sociálne a zdravotnícke služby, podporu pri zabezpečovaní bývania, ako aj opatrovateľské domy, centrá duševného zdravia a starostlivosti o deti, starších ľudí a osoby s postihnutím.

2.3 Pre toto odvetvie sú okrem toho príznačné veľké migračné toky z oblastí mimo Európskej únie, ako aj výrazný trend využívať trh čiernej práce so všetkými neblahými dôsledkami, ktoré to prináša tak pre jednotlivcov, ako aj spoločnosť všeobecne.

2.4 EHSV chce týmto stanoviskom pomôcť stanoviť potenciálny prínos osobných služieb pre stratégiu Európa 2020 s cieľom zistiť požiadavky v oblasti kvalifikovaných ľudských zdrojov a nových profesijných profilov vzhľadom na inovatívne sociálne vyhliadky, nové a lepšie pracovné miesta a väčší blahobyt pre všetkých občanov vďaka lepšej integrácii vyplývajúcej z väčšej súdržnosti spoločnosti.

2.5 Osobné sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby predstavujú v Európe základný kameň európskeho sociálneho modelu. Tieto služby, ktoré sa navzájom podmieňujú a vzájomne si zvyšujú účinnosť, tvoria „zlatý trojuholník“, ktorý má podstatný význam pre dobré fungovanie a kvalitu spoločnosti.

2.6 EHSV sa stotožňuje s myšlienkou tzv. „zlatého trojuholníka“ integrovaných služieb v záujme kvalitného vzdelania, efektívneho zdravotníctva a plnej sociálnej integrácie, ako aj zabezpečenia najvyšších možných úrovní všetkých troch druhov služieb z hľadiska dostupnosti, všeobecnej prístupnosti, zamerania na človeka, univerzálnosti, kontinuity, vysokej miery kvality, zamerania na výsledky, rešpektovania základných práv, účasti a partnerstva, integrovaného riadenia, investícií do ľudského kapitálu a sociálnej infraštruktúry, vysokého výkonu a kvalifikovaných pracovných miest a dobrých pracovných podmienok s vyhliadkami na kariérny postup, ako aj solidarity a sociálnej súdržnosti.

2.7 Práve pre tieto vlastnosti sa EHSV domnieva, že „zlatému trojuholníku“ kvalifikovaných osobných služieb by sa mala venovať prvoradá pozornosť, aby sa dosiahli ciele stratégie Európa 2020 z hľadiska udržateľnosti, vytvárania inteligentných pracovných miest a hospodárskej a sociálnej súdržnosti Európskej únie.

2.8 Stanovisko využíva mnohé zdroje informácií od štúdií všeobecného dosahu po analýzu konkrétnych prípadov v oblasti podnikania. Treba zdôrazniť, že demografické trendy a aktívne starnutie, ako aj dôsledky starnutia obyvateľstva na systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti sú témami, ktorým sa EHSV venoval vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (1). EHSV sa v rámci ôsmeho rámcového programu pre výskum a vývoj podieľa na príprave plánu postupu pre rad iniciatív zameraných na problematiku starnutia v európskej spoločnosti a účasti starších ľudí v spoločnosti (2).

2.9 Osobné vzdelávacie služby sú v tomto stanovisku zohľadnené len v prípadoch, keď slúžia na poskytovanie kvalitných a moderných sociálnych a zdravotníckych služieb. Viacej informácii o celoživotnom vzdelávaní a odbornej príprave možno nájsť v mnohých stanoviskách, ktoré už EHSV vypracoval (3).

3. Charakteristiky a perspektívy odvetvia

3.1 V roku 2009 našlo v EÚ vyše 21,5 miliónov osôb zamestnanie v odvetví sociálnych a zdravotníckych služieb a súvisiacich vzdelávacích služieb. Vyplýva to zo štatistiky Eurostatu pre EÚ 27 (4). Sústredené sú hlavne v starších členských štátoch EÚ, menej ich je v nových členských štátoch. Sú to prevažne ženy, ktoré predstavujú 78 % zamestnancov tohto odvetvia, a mladí pracovníci (vyše 43 % má menej než 40 rokov). V období rokov 2000 až 2010 bolo vytvorených vyše 4 miliónov nových pracovných miest v oblasti osobných služieb sociálno-zdravotnej a domácej starostlivosti, čo predstavuje jasne opačnú tendenciu v porovnaní so súčasným poklesom zamestnanosti v Európskej únii v dôsledku hospodárskej krízy, pričom v období rokov 2008 až 2010 bolo vytvorených až 770 000 nových pracovných príležitostí (5).

3.2 V Európskej únii predstavuje zdravotná starostlivosť jedno z najdôležitejších odvetví, pretože vytvára približne 10 % HDP a zamestnáva desať percent pracovnej sily. Okrem toho tu je počet absolventov vysokých škôl vyšší, než je priemer pracovníkov v oblasti služieb (6). Počet pracovných miest v tomto odvetví sa zvyšuje so starnutím populácie (7), narastajúcim podielom žien na trhu práce a zvyšujúcim sa dopytom po zdravotnej starostlivosti, čo si vyžaduje stále vyššiu mieru harmonizovaných definícií a noriem v oblasti odbornej prípravy na európskej úrovni s cieľom zaručiť geografickú mobilitu a dynamiku povolaní pre kvalitné, efektívne a udržateľné služby na celom území Únie.

3.3 Medzi zistené profesijné profily patria opatrovatelia, ošetrovatelia, zdravotné sestry, pracovníci s mládežou, sociálni pracovníci a lekári. Podľa posledných štúdií (8) je zdravotnícky personál vo všetkých odvetviach medicíny aj napriek nízkej úrovni odmeňovania a veľmi slabého uznania vykonanej práce veľmi motivovaný a zodpovedný. Niektoré štúdie hovoria o veľkom nedostatku pracovných síl a rastúcich problémoch pri hľadaní zodpovedajúcich a kvalifikovaných vedúcich pracovníkov, ktorí by boli ochotní zotrvať na svojich postoch.

3.4 V rámci stratégie Európa 2020 je potrebná európska stratégia (9) na zabezpečenie vyššej úrovne technickej a štrukturálnej inovácie, zníženie nákladov a podporu kvalitných pracovných miest, čím sa zlepší prístup k zdravotnej starostlivosti hlavne v znevýhodnených oblastiach a určitých oblastiach zdravotníctva, kde je nedostatok pracovných síl na vnútroštátnej úrovni, vytvorením európskych sietí vysoko kvalitných zdravotných stredísk s kvalifikovaným a vysoko motivovaným personálom, ktoré by boli prístupné všetkým občanom EÚ.

3.5 Pokiaľ ide o úroveň odmeňovania v tomto odvetví, možno povedať, že je všeobecne nižšia, než je vnútroštátny priemer na porovnateľných pracovných miestach: ženy, ktoré tvoria prevažnú časť pracovnej sily, často z radov prisťahovalcov, sú všeobecne slabo platené (10), málo vážené a majú pracovné zmluvy na dobu určitú, hoci sú kvalifikované. Vyplýva to z nedávnych štúdií vykonaných v týchto pododvetviach (11): zdravotná starostlivosť, starostlivosť o deti, starostlivosť o starých ľudí a iné formy starostlivosti o závislé osoby.

3.6 Toto odvetvie má ešte ďalšie špecifiká, ktoré ho odlišujú od iných (12): — Priemerný týždenný pracovný čas je v porovnaní s inými odvetviami hospodárstva kratší a v porovnaní s hospodárstvom ako celkom je v tomto sektore rozšírenejšia práca na zmeny, nočná práca, práca na čiastočný úväzok a zmluvy na dobu určitú. — Vzrastá dopyt po jednotných službách spájajúcich všetky aspekty a požiadavky zdravotnej starostlivosti s osobitosťami sociálnej starostlivosti. — Opatrenia v oblasti odbornej, jazykovej a periodickej prípravy sú dôležité vzhľadom na dôraz, ktorý sa kladie na využívanie informačných prostriedkov prvej pomoci, na telediagnostiku a telemedicínu. — Potreba lepšej a koordinovanejšej infraštruktúry pre uvedené tri druhy služieb dostupných pre všetkých prostredníctvom primeraných nástrojov (a referenčných štruktúr priamo na mieste?).

3.7 Okrem toho, ako už bolo zdôraznené v súvislosti s osobnými službami, je potrebné brať do úvahy špecifiká malých subjektov, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, sociálne služby a neziskové služby, ktorých charakteristika a osobitný prínos k všeobecnému záujmu musia byť viacej zohľadnené (13) v rámci sociálneho dialógu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou vôbec.

3.8 Situácia je obzvlášť znepokojujúca vo vidieckych a iných znevýhodnených oblastiach, kde absencia sociálnej, zdravotnej a didaktickej infraštruktúry má často za následok masový odchod kvalifikovanej pracovnej sily, čo ma dosah na zakladanie nových podnikov, výber ich umiestnenia a rozvoj týchto oblastí. Preto je potrebné zabezpečiť rovnovážnejší regionálny rozvoj a podporiť väčšiu územnú súdržnosť, hlavne v oblasti osobnej sociálnej, zdravotnej a vzdelávacej starostlivosti zameranej na deti a detské jasle (14).

3.9 Na podporu lepšej integrácie pracovníkov z radov prisťahovalcov sú potrebné podporné finančné a organizačné opatrenia zamerané na jazykové kurzy, zvýšenie prestíže ich práce, prijímanie a ubytovanie, odbornú prípravu v opatrovníctve so zreteľom na následné začlenenie do sveta práce v krajine pôvodu s cieľom zabrániť „úniku mozgov“ v zdravotníckej oblasti (15).

3.10 Náklady na investície do tohto odvetvia sú preto o poznanie vyššie a často diskutabilné, pokiaľ ide o ich udržateľnosť, keďže finančná kríza ukázala, že je nutné optimalizovať nákladovú účinnosť sociálno-zdravotníckych služieb, a členské štáty sa nachádzajú pod tlakom, pretože musia nájsť správne rovnováhu medzi požiadavkou na poskytovanie všeobecných zdravotníckych služieb a dodržaním rozpočtových obmedzení. Zo získaných výsledkov však jasne vyplýva, že investície do tohto odvetvia služieb sú vysoko výhodné a rentabilné. Pracovná sila sa teší lepšiemu zdraviu, lepšie sa integruje, má vyššiu kvalifikáciu, lepšiu motiváciu a je stabilnejšia.

3.11 Lisabonská zmluva však protokolom o službách všeobecného záujmu (SVZ), ktorý tvorí prílohu zmluvy, zaviedla v tejto oblasti významné inovácie, „keďže pokrýva všetky SVZ a zavádza po prvýkrát do zmluvy pojem služby všeobecného záujmu nehospodárskeho charakteru (SVZNCH), oproti službám všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ)“ (16). Je nepopierateľné, že osobné služby majú povahu tak hospodársku, ako aj nehospodársku. Hospodársky aspekt služieb všeobecného záujmu sa spája s významom týchto služieb pre dobré fungovanie všetkých priemyselných odvetví, výrobnej sféry a služieb vôbec, kým nehospodársky aspekt sa vzťahuje na ich význam pre integráciu všetkých osôb a súdržnosť spoločnosti.

3.12 Podľa EHSV „protokol nie je iba objasňujúcim výkladom zmlúv a spoločných hodnôt Únie týkajúcich sa SVZ, ale predstavuje aj návod na použitie pre Úniu a členské štáty. Kladie do centra ustanovení užívateľa, uspokojenie jeho potrieb, preferencií a práv a stanovuje vysoko kvalitné spoločné zásady bezpečnosti a dostupnosti, rovnosti zaobchádzania a podpory univerzálneho prístupu“ (17).

3.13 Preto je teda potrebné zabezpečiť predovšetkým silný európsky rozmer odvetvia s harmonizovaným rámcom EÚ podporovaným európskou stratégiou štruktúrovaných opatrení, hoci výbor už zdôraznil „základnú úlohu a široké diskrečné právomoci národných, regionálnych a miestnych orgánov pri poskytovaní, obstarávaní a organizovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré čo najlepšie napĺňajú potreby užívateľov“ (18).

4. Smerom k európskej stratégii inovatívnych a „inteligentných“ sociálnych a zdravotníckych služieb

4.1 Zavedenie európskej stratégie má podľa výboru základný význam pri príprave a riadení súčasných transformácií európskej spoločnosti a jej hospodárskeho a sociálneho modelu, ktoré si vyžadujú stanovenie strategických priorít pre európske odvetvie osobných sociálnych, zdravotných a didaktických služieb, pokiaľ ide o: — ľudské zdroje, ich odbornú prípravu a informovanie, — vhodné technológie, — integrovaný európsky priestor služieb, — lepšie podmienky pre mobilitu a obchod, — akceptovanie európskych zásad kvality, — plné uznávanie dokladov o dosiahnutom vzdelaní, — výskum zameraný na optimalizáciu výsledkov služieb, — dokumentáciu a výmeny príkladov úspešnej praxe, — podporné politiky, štruktúry a infraštruktúru.

4.2 Ľudské zdroje sú prvým základným pilierom odvetvia osobných služieb, o čom svedčia aj prostriedky vyčlenené v rámci stratégie Európa 2020, s cieľom udržať občanov EÚ dlhšie aktívnych, spoločensky integrovaných a zdravých, čo pozitívne vplýva na produktivitu a konkurencieschopnosť. Toto odvetvie má popredné postavenie v rámci iniciatívy „Iniciatíva pre Európu týkajúca sa vedúcich trhov“ a je súčasťou hlavnej iniciatívy „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“.

4.2.1 Vzhľadom na význam týchto služieb by v centre pozornosti európskych strategických opatrení v oblasti ľudských zdrojov mali byť: — informačné systémy na vymedzenie potrebných profesijných profilov a informovanie o pracovných príležitostiach, — opatrenia na zvyšovanie a integráciu nadobúdania zručností zručností, — medzinárodné uznávanie dokladov o nadobudnutom vzdelaní, a tým uľahčenie mobility, — účinné systémy poradenstva pri voľbe povolania a komunikačné systémy využívané hlavne pri učení sa jazykov, — odborná príprava/odstraňovanie negramotnosti v oblasti nových informačných technológií, — odborná príprava a aktualizačné školenia zamerané na nové technológie a nové liečebné metódy, — stabilizačné mechanizmy v odvetví, pracovné podmienky a atraktívne vyhliadky na kariérny postup, lepšia rodová rovnováha, — zlepšenie imidžu niektorých profesií v tomto odvetví služieb, — regulačná dohoda o zásadách kvality a ich uplatňovaní, ako aj jasne definované požiadavky na študijné programy, — zavedenie pomocných služieb, ako je dočasné zastupovanie, odborná príprava a poradenstvo s cieľom zabezpečiť kvalitu sociálneho hospodárstva a starostlivosti a zlepšiť komfort jej poskytovateľov, — využívanie práce dobrovoľníkov ako cenného zdroja, keďže môže byť výrazným prínosom po kvalitatívnej a citovej stránke, ako aj z hľadiska nezištných medziľudských vzťahov, ktoré sú nevyhnutným predpokladom celkového duševného i telesného blaha opatrovanej osoby. Takéto opatrenia európskej povahy by mali byť sprevádzané stálym monitorovaním založenom na prísne vedeckom vyhodnocovaní výsledkov.

4.3 Zavedenie vhodných technológií do tohto odvetvia s cieľom podporiť tak poskytovateľov služieb, ako aj ich príjemcov predstavuje druhý pilier tejto stratégie. Štrukturálna, metodologická aj technická inovácia uplatňovaná na osobné sociálno-zdravotnícke služby môže pomôcť čeliť výzve, ktorou je dosiahnutie udržateľnosti v kontexte prebiehajúcich zmien a snahy o inkluzívny rast.

4.3.1 Treba využívať informačné a komunikačné technológie, aby sa podporila nezávislosť a väčšia zodpovednosť voči sebe a svojmu zdraviu, osobná kultúra zdravia, ako aj koordinácia medzi zdravotnými a sociálnymi službami s cieľom vytvoriť stále integrovanejšie služby, ktoré budú klásť jednotlivca do centra neprerušene a koordinovane poskytovaných kvalitných služieb.

4.3.2 eHealth, počítačová gramotnosť v oblasti informačných technológií a telemedicína predstavujú základný pilier procesu inovácie opatrovateľských a rehabilitačných postupov, pretože umožňujú, aby mal občan všade pri sebe svoj chorobopis, a teda mohol využívať zdravotnú starostlivosť, ktorá by bola čo najviac prispôsobená jeho potrebám (19).

4.3.3 Aby boli systémy osobných služieb účinné, potrebujú modernú technologickú platformu na výmenu jednak najosvedčenejších postupov medzi užívateľmi a poskytovateľmi dlhodobej starostlivosti, jednak usmernení pre prijímanie rozhodnutí a monitorovanie kvality na miestnej úrovni, ako aj na zlepšenie plánovania starostlivosti s cieľom zlepšiť systém deľby nákladov na sociálne služby a na zdravotné/opatrovateľské služby podľa úkonov (20).

4.3.4 Treba maximálne využiť informačné technológie, aplikované na osobné sociálno-zdravotnícke služby, a síce prostredníctvom výskumu a vývoja na úrovni členských štátov a EÚ, s cieľom zhodnotiť nové profesijné profily vytvorené na základe rôznych potrieb detí, osôb s postihnutím, starších osôb a osôb postihnutých telesnými a duševnými chorobami.

4.4 Tretí pilier: vytvoreniu európskeho priestoru integrovaných služieb sa musí venovať veľká pozornosť, aby sa prekonali existujúce nerovnosti a aby sa skutočne zaručila základná sloboda usadiť sa (pri dodržaní minimálnych regulačných a zmluvných sociálnych noriem hostiteľskej krajiny) a poskytovať služby (predovšetkým v tomto odvetví, pre ktoré má zabezpečenie voľného pohybu služieb zásadný význam) prostredníctvom vzájomného uznávania s cieľom zaručiť na celom území Únie rôzne zodpovedné služby zamerané na človeka. Aby sa tento cieľ dosiahol, musia členské štáty a Európska únia vykonávať svoje právomoci spoločne.

4.4.1 Úspešne zvládnutá snaha o transformáciu európskeho hospodárstva na inovatívne a moderné hospodárstvo založené na plnom uplatnení štvrtej slobody (slobodného pohybu služieb), ako aj na rozvoji „piatej slobody“, teda úplnom a voľnom pohybe poznatkov, by Európe umožnila naplno využiť svoj tvorivý potenciál. V tejto súvislosti by bolo potrebné pozorne sledovať výsledky uplatňovania inovácie na sociálno-zdravotnícke služby prostredníctvom európskeho systému hodnotenia, ktorý bude potrebné na tento účel vytvoriť.

4.4.2 Je potrebné zaručiť solidárny európsky priestor, ktorý zabezpečí prístup ku kvalitným základným službám v rámci osobných sociálno-zdravotníckych a didaktických služieb na celom území EÚ aj prostredníctvom implementácie „dobrovoľného európskeho rámca pre kvalitu v jednotlivých členských štátoch a v rôznych sektoroch (21)“ a zapojiť užívateľov do definovania a hodnotenia kvality.

4.4.3 Systém integrovaných služieb vyžaduje okrem harmonizovaných zásad kvality aj vzájomné uznávanie dokladov o nadobudnutom vzdelaní, monitorovanie kvality služieb, zavedenie sociálneho dialógu na rôznych úrovniach, dialógu, ktorý bude blízky občanom a do ktorého sa zapoja všetky zainteresované strany, aby sa zintenzívnila vzájomná spolupráca.

4.5 Podporné politiky, štruktúry a infraštruktúry sú štvrtým pilierom, o ktorý sa musí opierať európska stratégia, pokiaľ ide o oblasť odvetvia osobných služieb.

4.5.1 Hlavným prvkom tohto piliera je okrem opatrení v rámci stratégie Európa 2020 cielená aktivácia programov a štrukturálnych opatrení EÚ s osobitným zameraním na Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, ako aj programy EÚ Kultúra a Horizont 2014/2020.

4.5.2 Okrem toho by na úrovni EÚ mali existovať opatrenia na stanovenie európskeho rámca, ktorý by stimuloval a podporoval dobré výsledky v oblasti odbornej kvalifikácie a kvality služieb, dokumentácie a výmeny pozitívnych skúseností, ako aj normalizovaných systémov monitorovania kvality a úrovne spokojnosti zákazníkov a pomeru kvalita/cena v tomto odvetví, pokiaľ ide o profesionalizáciu a pracovné podmienky a podmienky kariérneho rozvoja poskytovateľa služieb, ako aj o verejné a súkromné podniky a podniky sociálneho hospodárstva pôsobiace v tomto odvetví, ako nakoniec aj príjemcov týchto služieb a ich rodinných príslušníkov, sociálne hospodárstvo.

4.5.2.1 Dobrovoľnícka činnosť predstavuje dôležitú súčasť tohto sektora, a preto ju treba podporovať a stimulovať, hlavne kvôli kvalitatívnemu prínosu z ľudského, sociálneho a citového hľadiska. Osobitnú pozornosť si zasluhujú európske opatrenia na podporu výmeny skúseností z osvedčených postupov v oblasti dobrovoľníckej činnosti v rámci osobných služieb.

4.5.3 Treba vziať do úvahy význam investičného úsilia a zvlášť potreby diverzifikácie finančného krytia (dane, rôzne formy prispievania do sociálneho zabezpečenia/sociálnej ochrany, poistenie, medzigeneračná solidarita, verejno-súkromné partnerstvá) a nezabúdať na to, že náklady na dlhodobú zdravotnú starostlivosť a podporu nie sú pre väčšinu obyvateľstva udržateľné.

4.5.4 Na úrovni EÚ by bolo vhodné vyčleniť určitú časť štrukturálnych fondov na rozvoj sociálnej infraštruktúry a zdravotníckych a opatrovateľských služieb tam, kde ich je nedostatok, a na iniciatívy na podporu zamestnanosti v tomto odvetví na miestnej úrovni. Mala by sa najmä zabezpečiť rozpočtová položka pre vidiecke oblasti a znevýhodnené oblasti v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidiek a iniciatívy Leader.

4.5.5 Rovnako je potrebné na úrovni EÚ preskúmať opatrenia na podporu rodinnej politiky a na zabezpečenie flexibilnejších dohôd o pracovných miestach osobám poskytujúcim starostlivosť v rodinách.

5. Záverečné pripomienky

5.1 EHSV je hlboko presvedčený, že „v oblastiach ako napr. zdravotná starostlivosť, starostlivosť o dieťa alebo staršie osoby, pomoc postihnutým osobám alebo sociálne bývanie poskytujú tieto služby občanom základnú záchrannú sieť a podporujú sociálnu súdržnosť“ (22).

5.2 Výbor zdôrazňuje, že osobné sociálne, zdravotné a didaktické služby predstavujú všeobecný záujem, hospodársky aj nehospodársky, a zohrávajú významnú úlohu z hľadiska kvality a fungovania európskych spoločností, pretože prispievajú k sociálnej ochrane a sociálnemu začleňovaniu a významným spôsobom aj k výkonnosti a konkurencieschopnosti hospodárstva. Kým dopyt po týchto službách vzrastá, možnosti ich financovania sa znižujú ako dôsledok hospodárskej krízy a z dlhodobého hľadiska ako dôsledok demografického vývoja.

5.3 Výbor dôrazne poukazuje na ciele Lisabonskej zmluvy týkajúce sa vzdelávania, sociálnej ochrany a zdravotnej starostlivosti, ktoré odrážajú sociálne vedomie spoločnosti a túžbu zabezpečiť občanom ešte vyššiu životnú úroveň v súlade s hospodárskym potenciálom jednotlivých členských štátov.

5.4 EHSV sa teda domnieva, že za súčasných okolnosti si ďalší rozvoj v týchto odvetviach vyžaduje: — spustenie skutočnej európskej stratégie inovatívnych „inteligentných“ osobných sociálnych a zdravotníckych služieb a príslušných didaktických služieb zahrňujúcich rozvoj ľudských zdrojov, zavedenie vhodných technológií na podporu príjemcov a poskytovateľov služieb, rozvoj európskeho priestoru integrovaných služieb a podporné politiky pre štruktúry a infraštruktúru so sprievodnou pomocou v podobe sociálneho dialógu, ako aj dialóg s občianskou spoločnosťou na rôznych úrovniach, — vyššiu účinnosť pri využívaní finančných a ľudských zdrojov, ako aj existujúcej infraštruktúry, pri uplatňovaní zásad kvality a hodnotení výkonu, prostredníctvom opatrení na zvyšovanie a integráciu nadobúdania zručností; vyššiu úroveň hospodárskej súťaže prostredníctvom kolektívneho vyjednávania; väčšie zapojenie súkromného sektora, sociálneho hospodárstva a dobrovoľníkov; nové formy partnerstva medzi odvetviami; pozorné preskúmanie výdavkov a spoločné hodnotenie účinnosti a hospodárnosti služieb.

V Bruseli 13. decembra 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV na tému „Dôsledky starnutia obyvateľstva na zdravotné a sociálne systémy“, Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 10 – 16; stanovisko EHSV „Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“, Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 74 – 79; stanovisko EHSV na tému „Zohľadňovanie potrieb starších osôb“, Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 115 – 122; stanovisko EHSV na tému „Zlé zaobchádzanie so starými ľuďmi“, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 109 – 114;

(2) Stanovisko EHSV na tému „Horizont 2020: plány pre starnutie“, Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 13 – 17; stanovisko EHSV na tému „„Angažovanosť a zapojenie starších ľudí v spoločnosti“, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

(3) Stanovisko EHSV na tému „Zohľadňovanie potrieb starších osôb“, Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 115 – 122, stanovisko EHSV na tému „Akčný plán pre vzdelávanie dospelých – Vždy je čas začať sa učiť“, Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 89 – 94; stanovisko EHSV na tému „Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy“, Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 136 – 139.

(4) Eurostat, Labour Force Survey, DS-073433, 3/2010.

(5) Joint contribution of EPSU (European Federation of Public Service Unions, Federácia odborových organizácií verejnej správy) and ETUC (European Trade Union Confederation, Európska konfederácia odborových zväzov) to the EC consultation on the employment potential of the personal and household services; Brusel, 18. júla 2012.

(6) COM(2011) 709 final.

(7) The 2012 Ageing Report (správa o demografickom vývoji), séria European Economy č. 4/2011, Európska komisia, GR pre hospodárske a finančné záležitosti.

(8) Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union (správa, ktorú vypracovala European Federation of Public Service Unions), J. Pillinger, 2/2010.

(9) COM(2010) 2020 final, s kľúčovými iniciatívami ako Inovácia v Únia a Európska digitálna agenda.

(10) Stanovisko EHSV výboru na tému „Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov”, Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 54; stanovisko EHSV na tému „Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov“, 2006 – 2010, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 173; Charta ETUC o rovnoprávnosti v rámci odborových organizácií, schválená na kongrese ETUC v Seville 23. mája 2007 a príručka Európskej komisie pre začleňovanie rodového hľadiska do politík zamestnanosti, CE 7/2007.

(11) „Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union“ (správa, ktorú vypracovala European Federation of Public Service Union), J. Pillinger, 2/2010.

(12) Databáza AMECO (Annual macroeconomic database)– Employment in Europe – EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S)). Quarterly review, Európska komisia.

(13) Európska konfederácia odborových zväzov, správa „Preparation of Implementation of the Directive on Services in the Internal Market“, 2010.

(14) COM(2011) 66 final.

(15) Stanovisko EHSV na tému „Úloha rodinnej politiky v procese demografických zmien v záujme podpory výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi“, Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 7; stanovisko EHSV na tému „Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania“, Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 143 – 149.

(16) Stanovisko EHSV na tému „Služby všeobecného hospodárskeho záujmu – ako by sa mala rozdeliť zodpovednosť medzi EÚ a členské štáty?“, Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 65 – 68.

(17) Pozri poznámku pod čiarou 16.

(18) Pozri poznámku pod čiarou 16.

(19) eHealth Conference 2012, Kodaň.

(20) OECD, Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care, 2011.

(21) COM(2011) 900 final.

(22) COM(2011) 900 final.