SK Úradný vestník Európskej únie C 252/148

P8_TA(2017)0039

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2017 (2016/2307(INI))

(2018/C 252/15)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ),

— so zreteľom na články 9, 145, 148, 152, 153 a 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

— so zreteľom na článok 349 ZFEÚ o osobitnom postavení najvzdialenejších regiónov,

— so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva,

— so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej hlavu IV (Solidarita),

— so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

— so zreteľom na Dohovor MOP č. 102 o minimálnej norme sociálneho zabezpečenia a odporúčanie MOP č. 202 o minime sociálnej ochrany,

— so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu,

— so zreteľom na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 1 – odstrániť chudobu vo všetkých podobách a všade, a najmä na cieľ č. 3 – vykonávať vhodné systémy a opatrenia v oblasti sociálnej ochrany na vnútroštátnej úrovni pre všetkých vrátane minima sociálnej ochrany a do roku 2030 dosiahnuť podstatné rozšírenie pokrytia na chudobné a zraniteľné osoby,

— so zreteľom na odporúčanie Komisie 2013/112/EÚ z 20. februára 2013 s názvom Investovať do detí: východisko z bludného kruhu,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2017 (COM(2016)0725),

— so zreteľom na odporúčanie Komisie zo 16. novembra 2016 k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike v eurozóne (COM(2016)0726),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu (COM(2016)0727),

— so zreteľom na správu Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Správa o mechanizme varovania na rok 2017 (COM(2016)0728),

— so zreteľom na návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti zo 16. novembra 2016, ktorá sprevádza oznámenie Komisie o ročnom prieskume rastu na rok 2017 (COM(2016)0729),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. novembra 2016 s názvom Návrhy rozpočtových plánov na rok 2017: celkové posúdenie (COM(2016)0730),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júna 2016 s názvom Európa znovu investuje – Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky (COM(2016)0359),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Posilnenie európskych investícií na podporu zamestnanosti a rastu: prechod na druhú fázu Európskeho fondu pre strategické investície a nový Európsky vonkajší investičný plán (COM(2016)0581),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2016 s názvom Záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch (COM(2016)0646),

— so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (COM(2016)0604),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (COM(2016)0603),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nové zručnosti pre Európu – Spolupracovať v záujme posilnenia ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2016 s názvom Otvorenie konzultácie týkajúcej sa európskeho piliera sociálnych práv (COM(2016)0127) a jeho prílohy,

— so zreteľom na návrh Komisie z 26. novembra 2015 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1305/2013 (COM(2015)0701),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. októbra 2015 s názvom Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie (COM(2015)0600),

— so zreteľom na návrh Komisie z 15. februára 2016 na rozhodnutie Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (COM(2016)0071) a na pozíciu Európskeho parlamentu k tomuto návrhu z 15. septembra 2016 (1),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. januára 2015 s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (COM(2015)0012),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. októbra 2013 s názvom Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie (COM(2013)0690),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. februára 2013 s názvom K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020 (COM(2013)0083),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. apríla 2012 s názvom Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest (COM(2012)0173),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. decembra 2011 s názvom Iniciatíva „Príležitosti pre mladých“ (COM(2011)0933),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2010 s názvom Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť (COM(2010)0758) a na uznesenie Európskeho parlamentu k tomuto oznámeniu z 15. novembra 2011 (2),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020),

— so zreteľom na odporúčanie Komisie 2008/867/ES z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní ľudí vylúčených z trhu práce (3),

— so zreteľom na správu piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe,

— so zreteľom na závery Rady o podpore sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe (13414/2015),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: realizácia priorít na rok 2016 (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 s názvom Utečenci: sociálne začlenenie a integrácia do pracovného trhu (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2016 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2016 (6),

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci z 24. septembra 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: vykonávanie priorít na rok 2015,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2015 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2015 (7),

— so zreteľom na svoju pozíciu z 2. februára 2016 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce v oblasti prevencie a odrádzania od nelegálnej práce (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2015 o znižovaní nerovností s osobitným zameraním na chudobu detí (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (10),

— so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie O-000121/2015 – B8-1102/2015 Rade a na svoje uznesenie s ňou spojené z 29. októbra 2015 o odporúčaní Rady týkajúcom sa integrácie dlhodobo nezamestnaných na trhu práce (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Vytvorenie konkurencieschopného trhu práce EÚ pre 21. storočie: zosúladenie zručností a kvalifikácií s dopytom a pracovnými príležitosťami ako spôsob na prekonanie krízy (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o aspektoch zamestnanosti a sociálnych aspektoch stratégie Európa 2020 (14),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júla 2014 o zamestnanosti mladých ľudí (15),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2014 o tom, ako môže Európska únia prispievať k vytváraniu priaznivého prostredia pre podniky, podnikateľské subjekty a začínajúce podniky na tvorbu nových pracovných miest (16),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (17),

— so zreteľom na záverečné pripomienky Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím k úvodnej správe Európskej únie (september 2015),

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3/2015 s názvom Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám (18),

— so zreteľom na dokument z 11. októbra 2016 s názvom Vývoj v oblasti zamestnanosti a sociálnej situácie v Európe – štvrťročný prieskum – jeseň 2016,

— so zreteľom na piaty a šiesty prieskum Eurofound týkajúci sa európskych pracovných podmienok z roku 2010 a 2015 (19),

— so zreteľom na dokument OECD s názvom Vyhliadky zamestnanosti 2016 zo 7. júla 2016,

— so zreteľom na pracovný dokument OECD z 9. decembra 2014 o trendoch v nerovnosti príjmov a jej vplyve na hospodársky rast,

— so zreteľom na správu Výboru pre sociálnu ochranu z 10. októbra 2014 s názvom Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti,

— so zreteľom na plán Komisie a konzultáciu zameranú na riešenie problému vyváženia pracovného a súkromného života, ktorému čelia pracujúce rodiny,

— so zreteľom na zasadnutia z 3. októbra a 8. novembra 2016 v rámci štruktúrovaného dialógu o pozastavení finančných prostriedkov pre Portugalsko a Španielsko,

— so zreteľom na rozpravu so zástupcami národných parlamentov o prioritách európskeho semestra na rok 2017,

— so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0037/2017),

A. keďže nezamestnanosť v EÚ od druhej polovice roka 2013 pomaly klesá, od roku 2013 sa vytvorilo 8 miliónov nových pracovných miest a nezamestnanosť v septembri 2016 predstavovala 8,6 %, čo je najnižšia úroveň od roku 2009; keďže však podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) je naďalej vysoký a predstavuje 14,8 % osôb vo veku od 15 do 29 rokov (20) (21); keďže napriek skutočnosti, že celková nezamestnanosť klesá, v niektorých členských štátoch je stále na poľutovaniahodne vysokej úrovni; keďže podľa Európskej komisie miera chudoby zamestnaných osôb je stále vysoká;

B. keďže miera zamestnanosti je spravidla nižšia medzi ženami a v roku 2015 bola miera zamestnanosti mužov vo veku 20 – 64 rokov v EÚ-28 75,9 % v porovnaní s 64,3 % u žien; keďže rodový rozdiel v prístupe k zamestnaniu je naďalej jednou z hlavných prekážok pri dosahovaní rodovej rovnosti a je potrebné urýchlene vynaložiť úsilie na zmenšenie rozdielu v miere zamestnanosti mužov a žien;

C. keďže ak sa súčasný trend posilní pomocou vhodných verejných politík, cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa miery zamestnanosti vo výške 75 % by sa naozaj mohol dosiahnuť;

D. keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je v EÚ na úrovni 18,6 % a 21,0 % v eurozóne; keďže nezamestnaných je 4,2 milióna mladých ľudí z toho 2,9 milióna v eurozóne; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí zostáva výrazne vyššia ako na jej najnižšej úrovni v roku 2008, čo nám pripomína, že vykonávanie a plné využívanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí členskými štátmi by malo byť prioritou; keďže nízke mzdy, ktoré sú niekedy pod hranicou chudoby, neplatené stáže, nedostatok kvalitnej odbornej prípravy a nedostatok pracovných práv sú bohužiaľ aj naďalej charakteristické pre zamestnanosť mladých ľudí;

E. keďže podľa odhadov náklady spojené s NEETs predstavujú 153 miliárd EUR (1,21 % HDP) ročne, a to vo forme dávok a strát na príjmoch a daniach, zatiaľ čo celkové náklady na zavedenie systémov záruky pre mladých ľudí v eurozóne sa odhadujú na 21 miliárd EUR ročne alebo 0,22 % HDP;

F. keďže počet NEETs zaznamenaný v roku 2015 bude naďalej klesať; keďže 6,6 milióna ľudí vo veku od 15 do 24 rokov sa stále nachádza v tejto situácii, čo zodpovedá 12 % tejto vekovej kategórie;

G. keďže primárnu zodpovednosť za riešenie nezamestnanosti mládeže nesú členské štáty, pokiaľ ide o vytváranie a vykonávanie regulačných rámcov na trhu práce, systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aktívnych politík trhu práce;

H. keďže osoby so zdravotným postihnutím sú naďalej vo výraznej miere vylúčené z trhu práce, pričom v posledných desiatich rokoch došlo iba k veľmi malému zlepšeniu, čiastočne pre nedostatok investícií do vhodných podporných opatrení; zdôrazňuje, že to často vedie k chudobe a sociálnemu vylúčeniu, čo negatívne ovplyvňuje cieľ stratégie Európa 2020;

I. keďže štrukturálne problémy na trhu práce, ako je nízka účasť, ako aj nesúlad zručností a kvalifikácie, zostávajú v mnohých členských štátoch problémom;

J. keďže miera dlhodobej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než rok) v prvom štvrťroku 2016 medziročne poklesla o 0,7 % na 4,2 % pracovnej sily; keďže miera extrémne dlhej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca viac než dva roky) poklesla na 2,6 % pracovnej sily; keďže počet dlhodobo nezamestnaných je napriek tomu stále vysoký a dosahuje približne 10 miliónov osôb; keďže dlhodobá nezamestnanosť je problémom najmä mladších a starších uchádzačov o zamestnanie s podielom 30 % osôb vo veku 15 – 24 rokov a 64 % vo veku 55 – 64 rokov, ktorí si hľadajú zamestnanie dlhšie ako jeden rok; keďže mnohí starší pracovníci, ktorí sú neaktívni, nie sú zahrnutí do štatistík týkajúcich sa nezamestnanosti; keďže miera nezamestnanosti a jej sociálne dôsledky sa v európskych krajinách líšia a keďže je nevyhnutné vziať do úvahy špecifické mikroekonomické okolnosti;

K. keďže ciele stratégie Európa 2020 sú zamerané na zníženie chudoby vymanením aspoň 20 miliónov osôb z rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia do roku 2020; keďže tento cieľ sa ešte ani zďaleka nepodarilo dosiahnuť, a preto je potrebné vynaložiť viac úsilia; keďže v roku 2015 bolo 119 miliónov ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, čo je asi o 3,5 milióna menej ako v roku 2014; keďže v roku 2012 sa v EÚ v tejto situácii nachádzalo 32,2 miliónov osôb so zdravotným postihnutím; keďže v roku 2013 bolo 26,5 milióna detí v 28 krajinách EÚ ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže vysoké úrovne nerovnosti znižujú výkon hospodárstva a potenciál udržateľného rastu;

L. keďže sprevádzanie dlhodobo nezamestnaných je veľmi dôležité, pretože v opačnom prípade začne mať táto situácia vplyv na ich sebadôveru, blahobyt a budúci rozvoj, v dôsledku čoho sú ohrození chudobou a sociálnym vylúčením, čo ohrozuje udržateľnosť národných systémov sociálneho zabezpečenia, ako aj európskeho sociálneho modelu;

M. oslabenie sociálneho dialógu má negatívny vplyv na práva pracovníkov, kúpnu silu občanov EÚ a rast;

N. keďže v EÚ možno pozorovať viacero pozitívnych trendov, čo naznačuje odolnosť a zotavenie európskeho hospodárstva;

O. keďže sociálne hospodárstvo, ktoré tvorí dva milióny podnikov zamestnávajúcich viac ako 14,5 milióna ľudí v Únii, je dôležitým odvetvím, ktoré prispieva k odolnosti Európy a k oživeniu hospodárstva;

P. keďže rast zostáva vo väčšine členských štátov nízky, pričom miera rastu v EÚ za rok 2016 sa dokonca znížila a zostala stabilná na úrovni 2 % aj napriek pozitívnym dočasným aspektom, čo preto poukazuje na to, že EÚ môže urobiť viac pre posilnenie hospodárskej a sociálnej obnovy v záujme jej väčšej udržateľnosti v strednodobom horizonte;

Q. keďže ako uviedla Komisia (22) rozdiely v zamestnanosti a sociálne rozdiely v rámci členských štátov a medzi nimi pretrvávajú a sociálny vývoj naznačuje ďalšiu divergenciu v celej EÚ, ktorá brzdí rast, zamestnanosť a súdržnosť; keďže spoločnosti, ktoré sa vyznačujú vysokou úrovňou rovnosti a investícií do ľudí, majú lepšie výsledky, pokiaľ ide o odolnosť v oblasti rastu a zamestnanosti;

R. keďže nelegálna práca je stále realitou, ktorá má vážne dôsledky na rozpočty, čo vedie k strate daňových príjmov a znižovaniu odvodov sociálneho zabezpečenia, ako aj k negatívnemu vplyvu na zamestnanosť, produktivitu, kvalitu práce a rozvoj zručností;

S. keďže najvzdialenejšie regióny čelia obrovským ťažkostiam spojeným s ich osobitnými špecifikami, ktoré obmedzujú ich potenciál v oblasti rastu a rozvoja; keďže nezamestnanosť, nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť v týchto regiónoch patria medzi najvyššie v EÚ, pričom v mnohých prípadoch prekračujú 30 %;

T. keďže Európsky fond pre strategické investície (EFSI) už schválil 69 projektov v 18 krajinách a podpísal 56 operácií, pričom sa očakáva, že to povedie k investíciám vo výške viac než 22 miliárd EUR a k účasti približne 71 000 MSP;

U. keďže v mnohých členských štátoch sa počet obyvateľov v produktívnom veku a pracovná sila naďalej zmenšujú; keďže účasť žien na trhu práce je pre členské štáty príležitosťou na riešenie tohto problému a posilnenie pracovnej sily v EÚ; keďže pokračujúci príchod utečencov a žiadateľov o azyl by takisto mohol prispieť k posilneniu pracovnej sily;

V. keďže EÚ čelí demografickým výzvam, ktoré sú spojené nielen so starnutím populácie a poklesom pôrodnosti, ale ktoré zahŕňajú aj ďalšie prvky, ako je vyľudňovanie;

W. keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v súčasnosti predstavuje 16 % a rozdiel v dôchodkoch 38 %, čo ženy s pribúdajúcim vekom vystavuje vyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia;

X. keďže zabezpečenie a riadenie systémov sociálneho zabezpečenia je kompetenciou členských štátov, ktorú EÚ koordinuje, ale neharmonizuje;

Y. keďže stredná dĺžka života v dobrom zdraví u žien poklesla zo 62,6 v roku 2010 na 61,5 roku v roku 2013, pričom v roku 2014 bol zaznamenaný mierny nárast, a v prípade mužov stagnuje na úrovni 61,4 roku;

1. víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na význam zabezpečenia sociálnej spravodlivosti ako prostriedku na stimuláciu inkluzívnejšieho rastu, ako aj na vytváranie kvalitných a inkluzívnych pracovných miest a zlepšovanie zručností a na potrebu posilniť konkurencieschopnosť, inovácie a produktivitu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny (CSR) týkajúcich sa reformy trhu práce sa poukáže aj na význam aktívnych politík trhu práce a budú sa presadzovať zamestnanecké práva a ochrana pracovníkov;

2. víta pokrok pri dosahovaní rovnováhy medzi hospodárskymi a sociálnymi aspektmi v rámci procesu európskeho semestra, pričom Komisia splnila niektoré požiadavky Európskeho parlamentu; zdôrazňuje však, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie o zlepšenie politickej viditeľnosti a dosahu hodnotiacej tabuľky kľúčových ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie; víta návrh Komisie na zmenu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 predĺžením jeho účinnosti na roky 2018 – 2020 a začlenením nových sociálnych ukazovateľov s cieľom uviesť údaje zamestnanosti a sociálne údaje v spojení s vývojom makroekonomických údajov, aby analýza predstavovala komplexný obraz o prepojení a dosahoch rôznych politických možností; zdôrazňuje, že ukazovateľom zamestnanosti by sa mal pripisovať rovnaký význam ako hospodárskym ukazovateľom, čo umožní spustiť hĺbkové analýzy a nápravné opatrenia v príslušných členských štátoch;

3. zdôrazňuje, že cyklu európskeho semestra stále chýba prístup orientovaný na deti, ktorý by obsahoval záväzok v oblasti práv detí, začlenenia boja proti chudobe detí, ako aj cieľov týkajúcich sa blahobytu, do všetkých príslušných oblastí tvorby politiky; zdôrazňuje, že na nájdenie východiska z bludného kruhu znevýhodnenia je potrebný strategický prístup s jasnými zámermi a cieľmi;

4. požaduje programy ponúkajúce podporu a príležitosti ako súčasť integrovaného európskeho plánu investovania do detí a boja proti detskej chudobe vrátane vytvorenia záruky pre deti zameranej na úplné vykonávanie odporúčania Komisie investovať do detí, aby sa zabezpečilo, že každé dieťa v Európe, ktorému hrozí chudoba (vrátane utečencov), bude mať prístup k bezplatnej zdravotnej starostlivosti, bezplatnému vzdelaniu, bezplatnej starostlivosti o deti, slušnému bývaniu a zodpovedajúcej výžive;

5. zdôrazňuje, že investície do sociálneho rozvoja prispievajú k hospodárskemu rastu a konvergencii; berie na vedomie nedávne štúdie OECD ( 23 ) a MMF ( 24 ) , v ktorých sa zdôrazňuje, že sociálne nerovnosti v Európe brzdia oživenie hospodárstva; požaduje väčšie úsilie v boji proti chudobe a rastúcej nerovnosti a tam, kde je to potrebné, väčšie investície do sociálnej infraštruktúry a podporu pre tých, ktorých hospodárska kríza postihla najviac; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že odporúčania pre jednotlivé krajiny budú osobitne zamerané na boj proti nerovnosti;

6. vyzýva Komisiu a Radu, aby zlepšili stratégiu pre ústredný cieľ rodovej rovnosti; podporuje použitie výročných správ Komisie o rodovej rovnosti v kontexte európskeho semestra s cieľom posilniť uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti; vyzýva členské štáty, aby do svojich národných programov reforiem a programov stability a konvergenčných programov začlenili rodový rozmer a zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi, a to stanovením cieľov a vymedzením opatrení na riešenie pretrvávajúcich rodových rozdielov; vyzýva, aby sa odporúčania pre jednotlivé krajiny poskytovali so zreteľom na lepšie služby starostlivosti o deti, ktoré môžu mať priaznivý vplyv na účasť žien na trhu práce; opakuje svoju výzvu Komisii a členským štátom, aby v prípade potreby zvážili používanie rodovo rozčlenených údajov v procese monitorovania európskeho semestra; navrhuje užšie zapojiť Európsky inštitút pre rodovú rovnosť do európskeho semestra;

7. zdôrazňuje, že verejný a súkromný dlh je v niektorých členských štátoch príliš vysoký, čo bráni investíciám, hospodárskemu rastu a zamestnanosti;

8. zastáva názor, že údaje uvedené v tabuľke ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej situácie sú užitočné, ale nestačia na posúdenie vývoja zamestnanosti a sociálnej situácie v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby doplnili tabuľku ukazovateľov o údaje týkajúce sa kvality pracovných miest a chudoby s osobitným dôrazom na viacrozmernú detskú chudobu;

9. vyzýva Komisiu, aby definovala a kvantifikovala svoju koncepciu sociálnej spravodlivosti, ktorá sa má dosiahnuť prostredníctvom ročného prieskumu rastu na rok 2016 a európskeho semestra, pričom zohľadní politiku v oblasti zamestnanosti i sociálnu politiku,

10. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby urýchlili zavádzanie všetkých programov, ktorými sa môže podporiť vytváranie dôstojných, kvalitných a dlhodobých pracovných miest pre všetky kategórie obyvateľstva, a predovšetkým pre mladých ľudí; zdôrazňuje, že napriek miernemu poklesu miery nezamestnanosti v EÚ nezamestnanosť mladých ľudí zostáva na úrovni 18,6 %; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prijatie iniciatívnejších nadväzných opatrení riadiacimi orgánmi týchto programov;

11. zdôrazňuje, že vykonávanie záruky pre mladých ľudí by sa malo posilniť na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a predĺžiť aspoň do roku 2020, za aktívnej účasti sociálnych partnerov a posilnených verejných služieb, a zdôrazňuje jej význam pre prechod zo školy do zamestnania; nalieha na Komisiu, aby predložila zodpovedajúce štúdie jej vplyvu na účely monitorovania dosiahnutých výsledkov a prijatia dodatočných opatrení a zohľadnila výsledky očakávaného auditu Dvora audítorov a vymieňala si najlepšie postupy a organizovala semináre s účasťou všetkých zainteresovaných subjektov tak, aby sa tento nástroj stal čo najúčinnejším; zdôrazňuje, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby bola záruka pre mladých ľudí plne prístupná, a to aj pre zraniteľné osoby a osoby so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje, že to tak nie je vo všetkých členských štátoch a vyzýva členské štáty, aby túto situáciu čo najskôr napravili, pretože je v rozpore s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD); zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby záruka pre mladých ľudí mala dosah na mladých, ktorí sú vystavení viacnásobnému vylúčeniu a extrémnej chudobe; poukazuje na to, že mimoriadna pozornosť by sa mala venovať mladým ženám a dievčatám, ktoré môžu čeliť rodovým prekážkam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pre záruku pre mladých ľudí poskytli primerané financovanie v záujme jej riadneho vykonávania vo všetkých členských štátoch a s cieľom pomôcť ešte väčšiemu počtu mladých ľudí;

12. poukazuje na to, že na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) na rok 2017 boli vyčlenené viazané rozpočtové prostriedky vo výške 500 miliónov EUR; zdôrazňuje, že táto suma nie je dostatočná a je potrebné ju zvýšiť a zabezpečiť v súčasnom VFR; upozorňuje však takisto na to, že v súvislosti s revíziou VFR v polovici trvania je potrebné dosiahnuť dohodu o vhodnom dodatočnom financovaní YEI, aby sa pokryl zvyšok obdobia súčasného VFR;

13. zdôrazňuje potenciál kultúrneho a kreatívneho priemyslu v oblasti zamestnanosti mladých ľudí; zdôrazňuje, že ďalšia podpora a investície v oblasti kultúrneho a kreatívneho sektora by mohli významne prispieť k investíciám, rastu, inováciám a zamestnanosti; vyzýva preto Komisiu, aby zvážila osobitné príležitosti, ktoré ponúka celý kultúrny a kreatívny priemysel vrátane MVO a malých združení, napríklad v rámci YEI;

14. zdôrazňuje, že nedostatočné investície do systému verejného vzdelávania môžu oslabiť konkurenčné postavenie Európy a zamestnateľnosť jej pracovnej sily; zdôrazňuje potrebu investovať do ľudí v čo najskoršej fáze životného cyklu, aby sa znížila nerovnosť a podporilo sociálne začlenenie v mladom veku; zdôrazňuje tiež potrebu boja proti stereotypom od raného veku v školách, a to prostredníctvom presadzovania rodovej rovnosti na všetkých úrovniach vzdelávania;

15. vyzýva členské štáty, aby zaviedli politiky na vykonávanie a monitorovanie inkluzívnejších foriem systémov sociálnej ochrany a podporu príjmov s cieľom zabezpečiť, aby tieto systémy ponúkali nezamestnaným osobám a osobám vystaveným riziku chudoby a sociálneho vylúčenia slušnú životnú úroveň a aby poskytli prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a možnostiam pre vstup na trh práce;

16. víta nárast miery zamestnanosti; konštatuje však, že nárast miery zamestnanosti v členských štátoch bol bohužiaľ sprevádzaný zvýšeným výskytom atypických a neformálnych foriem zamestnávania vrátane pracovných zmlúv na nula hodín; zdôrazňuje, že trvalá udržateľnosť a kvalita vytvorených pracovných miest by mali byť prioritou; je veľmi znepokojený pretrvávajúcou vysokou nezamestnanosťou, najmä v krajinách, ktoré stále trpia krízou; uvedomuje si fenomén chudoby pracujúcich ako dôsledok znižovania miezd a zhoršovania pracovných podmienok, ktoré sa musia riešiť ako súčasť opatrení zameraných na zamestnanosť a sociálnu ochranu; nabáda členské štáty, aby vyvinuli ďalšie úsilie a ostali otvorené novým riešeniam a prístupom v záujme dosiahnutia cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti na úrovni 75 %, a to aj zameriavaním sa na skupiny, ktoré majú najnižšiu účasť na pracovnom trhu, ako sú ženy, starší pracovníci, pracovníci s nízkou kvalifikáciou a osoby so zdravotným postihnutím; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoju ponuku z hľadiska celoživotného vzdelávania a účinného zvyšovania kvalifikácie;

17. domnieva sa, že migrácia by mohla zohrávať dôležitú úlohu a zahŕňať vzdelávacie programy doplnené efektívnymi verejnými výdavkami s cieľom dosiahnuť kvalitné sociálne a ekologicky udržateľné investície na začlenenie pracovníkov do trhu práce a zníženie nezamestnanosti;

18. uznáva, že ženy sú stále nedostatočne zastúpené na trhu práce; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby zaviedli proaktívne politiky a primerané investície zamerané a určené na podporu účasti žien na trhu práce; zdôrazňuje, že lepšie zosúladenie pracovného a súkromného života má zásadný význam pre zvyšovanie účasti žien na trhu práce; poukazuje v tejto súvislosti na to, že podľa Komisie flexibilné pracovné podmienky, ako je práca na diaľku, pružný pracovný čas a kratší pracovný čas, môžu zohrávať dôležitú úlohu; súhlasí s Komisiou, že poskytovanie platenej materskej, otcovskej a rodičovskej dovolenky v členských štátoch má potenciál podporiť účasť žien na trhu práce; vyzýva zároveň členské štáty, aby stanovili vhodné politiky na podporu žien a mužov, ktorí vstupujú alebo sa vracajú na trh práce, zostávajú na ňom alebo sa v rámci neho rozvíjajú po rodičovskej dovolenke alebo inom druhu dovolenky súvisiacej so starostlivosťou, a to prostredníctvom udržateľných a kvalitných pracovných miest; vyjadruje poľutovanie nad rodovou nerovnosťou z hľadiska miery zamestnanosti a rozdielov v mzdách a dôchodkoch; požaduje politiky, ktoré povzbudzujú a podporujú ženy, aby si budovali kariéru v podnikaní, zjednodušujú prístup k financovaniu a podnikateľským príležitostiam a ponúkajú odbornú prípravu prispôsobenú konkrétnym potrebám;

19. uznáva však, že podpora zamestnanosti a opatrenia na zlepšenie aktívnej účasti na trhu práce musí byť súčasťou širšieho prístupu orientované na práva na odstránenie sociálneho vylúčenia a chudoby, ktorý berie do úvahy deti, rodiny a ich osobitné potreby;

20. vyzýva členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy a aby zvážili nové, inovačné spôsoby rozvoja adaptabilných a pružných trhov práce s cieľom splniť výzvy globálneho hospodárstva a zároveň zabezpečiť vysoké pracovné normy pre všetkých pracovníkov;

21. víta pripomenutie členským štátom, že systémy sociálneho zabezpečenia musia mať oporu v silných sociálnych normách, a že podpora dosiahnutia rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a odstránenie diskriminácie prispievajú nielen k sociálnej spravodlivosti, ale aj k rastu. zdôrazňuje, že opätovne začlenenie rodičov do trhu práce by sa malo podporovať vytvorením podmienok pre kvalitné alebo inkluzívne zamestnávanie a pracovné prostredie, ktoré rodičom umožní vyvážiť ich pracovné a rodičovské úlohy;

22. uznáva, že popri vytváraní pracovných miest je zamestnávanie dlhodobo nezamestnaných osôb na kvalitné pracovné miesta prostredníctvom individuálne prispôsobených opatrení, najmä prostredníctvom aktívnych politík zamestnanosti, zásadným faktorom v boji proti ich chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ak je sprevádzané dostupnosťou dôstojnej práce; poukazuje na to, že dôraz by sa mal klásť na lepšie opatrenia zamerané na vytváranie dôstojných pracovných miest; zdôrazňuje, že začlenenie osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, má dvojaký účinok, ktorý je prínosom pre jednotlivcov, a to, že stabilizuje systémy sociálneho zabezpečenia a podporuje hospodárstvo; domnieva sa, že je potrebné zohľadniť sociálnu situáciu týchto občanov a ich osobitné potreby, a na európskej úrovni lepšie monitorovať politiky vykonávané na vnútroštátnej úrovni;

23. zdôrazňuje význam zručností a schopností získaných v neformálnom a informálnom vzdelávacom prostredí a ich potvrdzovania a certifikácie, ako aj význam prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a záväzkov a referenčných hodnôt strategického rámca pre vzdelávanie a odbornú prípravu 2020; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili systémy uznávania neformálnych a informálnych zručností; vyzýva zároveň členské štáty, aby vykonávali politiky, ktoré zaručia nielen prístup ku kvalitnému, inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave za prijateľnú cenu, ale aj vykonávanie rámca celoživotného vzdelávania zameraného na flexibilnú dráhu vzdelávania, v ktorom sa podporí rovnocennosť a sociálna súdržnosť a možnosti zamestnania pre všetkých;

24. vyzýva na vytvorenie a rozvoj partnerstiev medzi zamestnávateľmi, sociálnymi partnermi, verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, verejnými orgánmi, sociálnymi službami a inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom poskytnúť nástroje potrebné na zabezpečenie lepšej reakcie na potreby trhu práce a predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti; pripomína, že sú nevyhnutné personalizované a individualizované nadväzujúce opatrenia schopné zabezpečiť účinnú pomoc pre dlhodobo nezamestnaných;

25. vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou nízkou mierou verejných investícií, keďže takéto investície môžu byť dôležitým impulzom pre tvorbu pracovných miest; zdôrazňuje, že Európsky fond pre strategické investície (EFSI) nedosiahol dostatočnú úroveň investícií do sociálnej infraštruktúry a ide o premrhanú príležitosť, ktorú treba urýchlene riešiť;

26. požaduje politiky, ktoré rešpektujú a podporujú kolektívne vyjednávanie a rozšírenie jeho záberu tak, aby sa vzťahovali na čo najväčší počet pracovníkov, a zároveň boli zamerané na lepši minimálnu mzdu vo forme minimálnych miezd stanovených na slušnej úrovni a za účasti sociálnych partnerov s cieľom ukončiť konkurenčné mzdové preteky ku dnu, podporiť celkový dopyt a hospodárske oživenie, znížiť mzdové nerovnosti a bojovať proti chudobe pracujúcich;

27. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby sa k ľuďom so zmluvou na dobu určitú, ľuďom s čiastočným pracovným úväzkom alebo samostatne zárobkovo činným osobám pristupovalo rovnako aj pokiaľ ide o prepúšťanie a výplaty, teda aby mali primeranú sociálnu ochranu a prístup k vzdelávaniu a aby boli stanovené rámcové podmienky, ktoré im umožnia kariérny postup; vyzýva členské štáty, aby uplatňovali rámcové dohody o práci na čiastočný úväzok a na úväzok na dobu určitú a aby účinne presadzovali smernicu, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní;

28. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali náležité opatrenia na pomoc utečencom usadiť sa a integrovať sa, a aby zabezpečili, že verejné služby budú mať dostatočné zdroje a budú schopné včas predvídať požiadavky s cieľom uľahčiť ich integráciu;

29. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením zostáva vysoký; poukazuje na to, že vysoká úroveň nerovnosti a chudoby ovplyvňuje sociálnu súdržnosť a zároveň bráni sociálnej a politickej stabilite; vyjadruje poľutovanie nad tým, že politikám zameraným na efektívne riešenie tohto problému chýba potrebná ambícia na získanie dostatočnej ekonomickej páky; žiada členské štáty, aby urýchlili svoje aktivity zamerané na dosiahnutie cieľa Európa 2020 s cieľom znížiť počet osôb ohrozených chudobou o 20 miliónov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zo znižovania nerovnosti urobili svoju prioritu; žiada o lepšiu podporu a uznanie práce MVO, organizácií bojujúcich proti chudobe a organizácií združujúcich ľudí žijúcich v chudobe prostredníctvom podpory ich účasti na výmene osvedčených postupov;

30. vyjadruje svoje znepokojenie nad nízkou mierou účasti etnických menšín na trhu práce, najmä rómskej komunity; požaduje riadne vykonávanie smernice 2000/78/ES; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu, ktorú zohrávajú špecializované MVO pri podpore ich účasti na trhu práce a podporovať nielen zápis detí do školskej dochádzky, ale zabrániť aj jej predčasnému ukončeniu s cieľom prelomiť kruh chudoby;

31. domnieva sa, že v záujme vytvárania udržateľného rastu je dôležité odstrániť nedostatok investícií bez toho, aby to ohrozilo hospodársku a sociálnu udržateľnosť členských štátov; v tejto súvislosti zdôrazňuje vznik zaručenia konsolidácie verejných financií, čo je nevyhnutné v záujme ďalšieho poskytovania európskeho sociálneho modelu, ktorý charakterizuje EÚ;

32. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v najnovších odporúčaniach Komisie sa ignorovala žiadosť Európskeho parlamentu o posilnenie uplatňovania článku 349 ZFEÚ, konkrétne prijatím odlišných opatrení a programov na zníženie asymetrií, ako aj na maximalizovanie sociálnej súdržnosti v EÚ; naliehavo vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti zaviedli špecifické investičné programy pre svoje subregióny, v ktorých je miera nezamestnanosti vyššia ako 30 %; opakuje svoju výzvu Komisii, aby pomáhala členským štátom a európskym regiónom, najmä najvzdialenejším regiónom, pri návrhu a financovaní investičných programov v rámci VFR;

33. uvedomuje si pokračujúcu nestabilnú situáciu na európskom trhu práce, ktorý stále nie je schopný riešiť problém vysokej miery nezamestnanosti, pričom spoločnosti požadujú kvalifikovanú a vhodnú pracovnú silu; vyzýva Komisiu, aby na úrovni členských štátov podporovala formy spolupráce, ktoré zahŕňajú vlády, podniky vrátane podnikov sociálneho hospodárstva, vzdelávacie inštitúcie, individualizované podporné služby, občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na základe výmeny osvedčených postupov a na účely prispôsobenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy členských štátov v boji proti nesúladu zručností tak, aby zodpovedali potrebám trhu práce;

34. zdôrazňuje, že vzdelávanie je základné právo, ktoré by sa malo zaručiť všetkým deťom, a rozdiely v dostupnosti a kvalite vzdelávania by sa mali odstrániť s cieľom podporiť vzdelávanie pre všetkých a znížiť predčasné ukončovanie povinnej školskej dochádzky; zdôrazňuje, že zosúladenie zručností a kvalifikácií s dopytom a pracovnými príležitosťami podporuje vytváranie inkluzívneho trhu práce v EÚ; vyjadruje presvedčenie, že kľúčovým prvkom politík vzdelávania a získavania zručností musia byť už od ranej fázy vzdelávania každého jednotlivca usmerňovanie a poradenstvo zamerané na individuálne potreby a na hodnotenie a rozvoj individuálnych zručností;; vyzýva členské štáty, aby lepšie zosúladili vzdelávanie a odbornú prípravu s potrebami trhu práce v celej EÚ, a zdôrazňuje význam vyhodnocovania rôznych situácií v oblasti zamestnanosti v členských štátoch s cieľom zohľadniť ich osobitosti a zvláštnosti;

35. uznáva, že pokrok v oblasti nových technológií a digitalizácie európskeho priemyslu predstavuje pre EÚ významné výzvy; zdôrazňuje, že produktívne modely EÚ a členských štátov podporované ich vzdelávacími modelmi musia byť zamerané na odvetvia s vysokou produktivitou, najmä tie, ktoré súvisia s IKT a digitalizáciou, s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť EÚ na globálnej úrovni;

36. zdôrazňuje, že nedostatočné a nevhodne zamerané investície do vzdelávania v oblasti digitálnych zručností, programovania a odborov STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) ohrozujú konkurenčné postavenie Európy, dostupnosť kvalifikovanej pracovnej sily a zamestnateľnosť pracovnej sily; zastáva názor, že lepšie zosúladenie zručností a lepšie vzájomné uznávanie kvalifikácií bude prínosom pri prekonávaní priepasti z hľadiska nedostatku a nesúladu zručností na európskom trhu práce vo vzťahu k uchádzačom o zamestnanie, najmä mladým ľuďom; vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali komplexnú odbornú prípravu v oblasti digitálnych zručností, programovania a zručností, ktoré sú najviac žiadané zo strany zamestnávateľov, pre všetkých, pričom zároveň zachovajú vysokú úroveň vzdelávania tradičných predmetov, a aby zohľadnili prechod na digitálne hospodárstvo v kontexte zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie, ktorá by sa nemala obmedziť na znalosti z hľadiska potrieb používateľov;

37. poznamenáva, že v mnohých členských štátoch je potrebné zvýšené úsilie na vzdelávanie pracovnej sily vrátane vzdelávania dospelých a príležitostí na odbornú prípravu; zdôrazňuje význam celoživotného vzdelávania vrátane starších pracovníkov s cieľom prispôsobiť zručnosti potrebám trhu práce; požaduje zvýšenie propagácie predmetov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky zameranej na ženy a dievčatá s cieľom odstraňovať existujúce stereotypy v oblasti vzdelávania a bojovať proti dlhodobým rodovým rozdielom v zamestnaní, mzde a dôchodkoch;

38. uznáva význam nových technológií a dôležitosť digitálnej gramotnosti pre osobný život jednotlivca a úspešnú integráciu na trhu práce; navrhuje preto, aby členské štáty posilnili investície do lepšej infraštruktúry IKT a pripojenia škôl k internetu, a rozvíjali účinné stratégie s cieľom využiť potenciál IKT pri podpore informálneho učenia dospelých a zlepšili príležitosti v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania;

39. víta prínos programu Erasmus+ pri posilňovaní mobility a kultúrnych výmen v rámci EÚ a s tretími krajinami; vyzýva na lepšie presadzovanie a využívanie európskych nástrojov v oblasti transparentnosti, mobility a uznávania zručností a kvalifikácií s cieľom uľahčiť mobilitu, pokiaľ ide o učenie a prácu; opätovne potvrdzuje, že je nutné zabezpečiť príležitosti na mobilitu pre odbornú prípravu, znevýhodnených mladých ľudí a osoby trpiace rôznymi formami diskriminácie;

40. víta nový politický a investičný rámec, ktorý poskytuje Parížska dohoda a ktorý prispeje k vytvoreniu nových pracovných príležitostí v odvetviach s nízkymi emisiami uhlíka a odvetviach s nízkymi emisiami;

41. vyzýva Komisiu, aby zdôraznila význam zmenšovania fyzických aj digitálnych prekážok a bariér, ktorým stále čelia osoby so zdravotným postihnutím v členských štátoch;

42. víta výslovnú zmienku o starostlivosti o deti, bývaní, zdravotnej starostlivosti a vzdelávaní, pokiaľ ide o zlepšenie prístupu k kvalitným službám;

43. pripomína, že voľný pohyb pracovníkov je základnou zásadou zmluvy; víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na dôležitosť zabezpečenia sociálnej spravodlivosti prostredníctvom primeranej spolupráce medzi rôznymi inštitúciami členských štátov; vyzýva preto členské štáty, aby inšpektorátom práce alebo ostatným príslušným orgánom poskytli dostatočné zdroje, a zároveň vyzýva na zlepšenie cezhraničnej spolupráce medzi kontrolnými službami a elektronickou výmenou informácií a údajov s cieľom zlepšiť efektívnosť kontrol určených na boj a prevenciu proti sociálnym podvodom a nelegálnej práci;

44. zdôrazňuje potrebu posilniť domáci dopyt prostredníctvom podpory verejných a súkromných investícií, presadzovaním sociálne a hospodársky vyvážených štrukturálnych reforiem, ktoré sú zamerané na znižovanie nerovnosti a podporujú kvalitné a inkluzívne pracovné miesta, udržateľný rast a sociálne investície, ako aj zodpovednú fiškálnu konsolidáciu, čím sa posilní priaznivé napredovanie smerom k prostrediu väčšej súdržnosti a vzostupnej sociálnej konvergencie pre podniky a verejné služby; zdôrazňuje význam investícií do ľudského kapitálu ako spoločnej stratégie; zdôrazňuje zároveň potrebu zmeny zamerania hospodárskych politík Únie na sociálne trhové hospodárstvo;

45. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť pracovníkom v digitálnej oblasti rovnaké práva a rovnakú úroveň sociálnej ochrany, ako majú podobní pracovníci v danom odvetví;

46. poukazuje na to, že mikropodniky a malé a stredné podniky (MMSP), ktoré predstavujú viac ako 90 % všetkých podnikov v Európe a sú motorom európskeho hospodárstva, ako aj zdravotnícke a sociálne služby a sociálne a solidárne podniky, účinne prispievajú k udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju a vytváraniu kvalitnej zamestnanosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere zohľadňovali záujmy MSP v procese tvorby politiky prostredníctvom uplatňovania testu MSP v rámci celého legislatívneho procesu v súlade so zásadou „najskôr myslieť na malých“, a aby podporovali existujúce formy finančnej podpory pre mikropodniky, ako napríklad program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI); považuje za mimoriadne dôležité znížiť administratívnu záťaž týchto spoločností a odstrániť nepotrebné právne predpisy bez toho, aby tým boli dotknuté pracovné a sociálne práva; zdôrazňuje potrebu uľahčiť druhú šancu pre podnikateľov, ktorí zlyhali pri prvom pokuse bez toho, aby pri tom porušili zákon, a dodržiavali práva zamestnancov;

47. zdôrazňuje, že sociálne podnikanie je rastúca oblasť, ktorá môže podporiť ekonomiku a súčasne zmierniť depriváciu, sociálne vylúčenie a ďalšie sociálne problémy; preto sa domnieva, že vzdelávanie v oblasti podnikania by malo zahŕňať sociálny rozmer, a malo by sa zaoberať témami ako spravodlivý obchod, sociálne podniky a alternatívne obchodné modely vrátane družstiev, s cieľom usilovať sa o sociálnejšie, inkluzívnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo;

48. vyzýva Komisiu a Radu, aby preskúmali, ako zvýšiť produktivitu prostredníctvom investovania do ľudského kapitálu, so zreteľom na skutočnosť, že sú to práve najkvalifikovanejší, riadne integrovaní a spokojní pracovníci, ktorí sa dokážu najlepšie vysporiadať s požiadavkami a výzvami podnikov a služieb;

49. nabáda členské štáty, aby sa zamerali na postavenie samostatne zárobkovo činných podnikateľov s cieľom zabezpečiť im primeranú sociálnu ochranu, pokiaľ ide o poistenie v prípade choroby, úrazu, nezamestnanosti a dôchodkové práva;

50. pripomína, že je dôležité zaviesť skutočnú kultúru podnikania, ktorá stimuluje mladých ľudí od útleho veku; vyzýva preto členské štáty, aby prispôsobili svoje programy vzdelávaniu a odbornej prípravy tejto zásade; upozorňuje členské štáty na význam vytvárania stimulov pre podnikanie, najmä prostredníctvom vykonávania fiškálnych pravidiel a zníženia administratívnej záťaže; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi prijala opatrenia na zabezpečenie lepšej informovanosti o všetkých európskych fondoch a programoch, ktoré majú potenciál podporiť podnikanie, investície a prístup k financovaniu, ako napríklad Erasmus pre mladých podnikateľov;

51. podčiarkuje pákový efekt rozpočtu EÚ na štátne rozpočty; zdôrazňuje doplňujúcu úlohu rozpočtu EÚ pri dosahovaní cieľov Únie v rámci sociálnej politiky vytýčených v ročnom prieskume rastu na rok 2017, ktoré sú zamerané na vytvorenie viacerých a lepších pracovných miest v celej EÚ;

52. je znepokojený oneskorením vykonávania operačných programov počas súčasného programového obdobia; konštatuje skutočnosť, že do septembra 2016 bolo dezignovaných iba 65 % príslušných vnútroštátnych orgánov, a vyzýva členské štáty, aby aktívnejšie využívali európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) a YEI s cieľom riešiť priority v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí a podporovať vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sa osobitným a inkluzívnym spôsobom zaoberajú sociálnymi otázkami a otázkami zamestnanosti; zdôrazňuje však zároveň, že tieto finančné prostriedky by sa nemali použiť výlučne na vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, pretože by to mohlo viesť k opomenutiu iných dôležitých oblastí investovania; zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zjednodušenie postupov, najmä v prípade horizontálnych a odvetvových rozpočtových pravidiel, a odstrániť prekážky, ktoré bránia občianskej spoločnosti v prístupe k finančným prostriedkom;

53. poznamenáva, že hospodársky rast v EÚ a eurozóne je naďalej nevýrazný; zdôrazňuje, že je treba investovať do výskumu, inovácií a vzdelávania; poznamenáva, že v rozpočte EÚ na rok 2017 sú na programy v oblasti konkurencieschopnosti, rastu a pracovných miest, ako sú Horizont 2020, COSME a Erasmus+, vyčlenené viazané rozpočtové prostriedky vo výške 21 312,2 milióna EUR;

54. zdôrazňuje, že európske fondy a programy, ako sú Erasmus pre podnikateľov, Európske služby zamestnanosti (EURES), program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME), program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a Európsky fond pre strategické investície (EFSI), zahŕňajú potenciál uľahčiť prístup k financovaniu a podporiť investície, a teda podnikanie; pripomína význam zásady partnerstva, doplnkovosti, prístupu zdola nahor, primeraného prideľovania zdrojov a dobrej rovnováhy medzi povinnosťou predkladať správy a zhromažďovať údaje od tých, ktorí z týchto fondov profitujú; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dôkladné monitorovanie využívania finančných prostriedkov EÚ s cieľom zlepšiť účinnosť; vyzýva Komisiu, aby poskytla odporúčania pre jednotlivé krajiny k čerpaniu fondov EÚ v záujme rozšírenie pokrytia a zvýšenia účinnosti sociálnych a aktívnych politík trhu práce na vnútroštátnej úrovni;

55. víta pridelenie ďalších 500 miliónov EUR v roku 2017 oproti návrhu rozpočtu pre iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) a 200 miliónov EUR na podporu kľúčových iniciatív pre rast a tvorbu pracovných miest; pripomína, že treba lepšie využívať dostupné prostriedky a iniciatívy týkajúce sa vzdelávania a odbornej prípravy, kultúry, športu a mládeže a podľa potreby zvýšiť investície do týchto sektorov, najmä pokiaľ ide o tematické oblasti s priamym významom pre stratégiu Európa 2020, ako je predčasné ukončovanie školskej dochádzky, vysokoškolské vzdelávanie, zamestnanosť mladých ľudí, odborné vzdelávanie a príprava, celoživotné vzdelávanie a mobilita s cieľom budovať odolnosť a znížiť nezamestnanosť, najmä medzi mladými a najzraniteľnejšími skupinami, predchádzať radikalizácii a zabezpečiť dlhodobé sociálne začlenenie;

56. víta návrh Komisie na rozšírenie EFSI a zdvojnásobenie jeho objemu s cieľom dosiahnuť 630 miliárd EUR do roku 2022, a zároveň zlepšiť geografické a odvetvové pokrytie; zdôrazňuje, že EFSI doteraz nebol mimoriadne úspešný pri zlepšovaní sociálneho a hospodárskeho zbližovania medzi členskými štátmi a ich regiónmi v rámci Únie, ani pri zameraní sa na sociálnu infraštruktúru; pripomína, že väčšina projektov bola schválená v hospodársky silnejších regiónoch západnej Európy, čím sa prehĺbili rozdiely v investíciách medzi členskými štátmi a zvýraznila európska nerovnováha; žiada Komisiu, aby pomáhala slabším regiónom s uplatňovaním procesu, ale aby nemenila základný predpoklad na výber projektov, ktorým je kvalita; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala sociálne podniky a MSP v prístupe k EFSI; vyzýva Komisiu a Európsku investičnú banku, aby prijali ďalšie a proaktívne kroky a aby zabezpečili, že primeraná pozornosť bude zameraná na všetky členské štáty a sektory, s cieľom umožniť im prístup k EFSI, najmä k tým investíciám, ktoré priamo prispievajú k odstráneniu chudoby a sociálneho vylúčenia; zdôrazňuje potrebu posilnenia administratívnej kapacity, napríklad poradenského centra; vyjadruje poľutovanie, že nie sú dostupné údaje o pracovných miestach, ktoré sa podľa očakávania majú vypracovať na základe investícií v rámci EFSI; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a kontrolovala investície v rámci EFSI a merala ich hospodársky a sociálny dosah, a aby zabezpečila, že EFSI nezdvojuje existujúce finančné programy alebo nenahrádza priame verejné výdavky; pripomína svoju výzvu, aby sa investovalo do ľudského a sociálneho kapitálu v oblastiach, ako sú zdravotná starostlivosť, starostlivosť o deti a cenovo dostupné bývanie;

57. poukazuje na to, že najvzdialenejšie regióny čelia radu štrukturálnych obmedzení, ktorých nemennosť a kombinácia vážne brzdia ich rozvoj; vyzýva Komisiu, aby posilnila uplatňovanie článku 349 ZFEÚ;

58. zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia a členské štáty dospeli k pevnejšiemu záväzku uplatňovať článok 174 ZFEÚ; zdôrazňuje, že väčšia územná súdržnosť znamená väčšiu hospodársku a sociálnu súdržnosť, a preto požaduje strategické investície do dotknutých regiónov, najmä do širokopásmovej siete, aby sa zvýšila ich konkurencieschopnosť, zlepšila ich priemyselná a územná štruktúra a aby sa v konečnom dôsledku stabilizoval počet obyvateľov týchto regiónov;

59. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zapojili všetky úrovne správy a príslušné zainteresované strany do určenia prekážok, ktoré bránia investíciám, a zamerali sa pritom na regióny a sektory, v ktorých je to najnaliehavejšie, ako aj na sprístupnenie primeraných nástrojov spájajúcich verejné a súkromné financovanie;

60. vyzýva Komisiu, aby zaviedla politiky určené na boj proti demografickému poklesu a rozptýleniu obyvateľstva; zdôrazňuje, že politika súdržnosti EÚ by mala prioritne venovať pozornosť regiónom, ktoré postihol demografický pokles;

61. zdôrazňuje, že univerzálny prístup k verejným, solidárnym a primeraným dôchodkom a starobným dôchodkom sa musí zaručiť všetkým; uvedomuje si výzvy, ktorým čelia členské štáty pri posilňovaní udržateľnosti dôchodkových systémov, zdôrazňuje však, že je dôležité zabezpečiť solidaritu v dôchodkových systémoch posilnením príjmov bez toho, aby sa nevyhnutne musel zvyšovať vek odchodu do dôchodku; zdôrazňuje význam verejných a zamestnaneckých dôchodkových systémov, ktoré poskytujú primeraný dôchodok podstatne nad hranicou chudoby a umožňujú dôchodcom zachovať si svoju životnú úroveň; domnieva sa, že najlepší spôsob, ako zabezpečiť udržateľné, bezpečné a primerané dôchodky pre ženy a mužov je zvýšiť celkovú mieru zamestnanosti a kvalitných pracovných miest vo všetkých vekových skupinách, zlepšiť pracovné podmienky a podmienky zamestnávania a vyčleniť potrebné dodatočné verejné výdavky; je presvedčený, že reformy dôchodkových systémov by mali byť zamerané okrem iného na účinný vek odchodu do dôchodku a mali odrážať tendencie vývoja na trhu práce, pôrodnosť, zdravotný stav obyvateľstva a bohatstvo krajiny, pracovné podmienky a pomer hospodárskej závislosti; domnieva sa, že tieto reformy musia zohľadňovať aj situáciu miliónov pracovníkov v Európe, predovšetkým žien, mladých ľudí a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí doplácajú na neisté, netypické formy zamestnania, doby nedobrovoľnej nezamestnanosti a skrátenie pracovného času;

62. upozorňuje členské štáty, že vzhľadom na starnutie európskeho obyvateľstva a jeho dosah z hľadiska potreby zvýšenej neformálnej a formálnej starostlivosti treba v nadchádzajúcich desaťročiach investovať do podpory verejného zdravia a prevencie ochorení a zároveň zabezpečiť a zlepšiť udržateľnosť, bezpečnosť, primeranosť a účinnosť systémov sociálnej ochrany a poskytovanie kvalitných, dlhodobých sociálnych služieb; nabáda preto členské štáty, aby vypracovali stratégie, ktorými sa zabezpečí primerané financovanie, personálne vybavenie a rozvoj takýchto systémov a služieb a v rozsahu záberu systémov sociálneho zabezpečenia v prospech spoločnosti a jednotlivca; nalieha najmä na Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby: — podporovali vyššiu mieru zamestnanosti všetkých vekových skupín, — pracovali na znížení rodovej segregácie a rozdieloch v platoch mužov a žien, — prispôsobili trhy práce starším pracovníkom prostredníctvom pracovných podmienok orientovaných na vek, ktoré im umožnia pracovať až do dosiahnutia veku odchodu do dôchodku, — bojovali proti vekovým stereotypom na trhoch práce, — zabezpečili životný cyklus a preventívny prístup k bezpečnosti a ochrane zdravia v povolaní, — sa zamerali na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pre osoby s povinnosťami v oblasti starostlivosti, a to prostredníctvom primeraných systémov starostlivosti a dovolenky a prostredníctvom podpory neformálnych opatrovateľov, — podporovali a informovali zamestnávateľov, najmä MSP, o tom, ako možno zlepšiť pracovné prostredie tak, aby pracovníkom každého veku umožňovalo, aby zostali produktívni, — podporovali verejné služby zamestnanosti s cieľom umožniť im poskytovať zmysluplnú pomoc starších uchádzačom o zamestnanie, — investovali do celoživotného vzdelávania pracovníkov každého veku v rámci pracoviska aj mimo neho, podporovali ho a rozvíjali systémy osvedčovania zručností a certifikácie, — pomáhali starším pracovníkom zostať dlhšie aktívnymi a pripraviť ich na odchod do dôchodku prostredníctvom pružných pracovných podmienok orientovaných na zamestnancov, ktoré im umožnia znížiť ich pracovný čas počas prechodu medzi prácou a odchodom do dôchodku,

63. zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia okrem sledovania vývoja cien bývania v členských štátoch monitorovala vývoj bezdomovectva a vylúčenia z bývania; vyzýva na prijatie naliehavých opatrení na riešenie rastúcej miery bezdomovectva a vylúčenia z bývania v mnohých členských štátoch; vyjadruje znepokojenie nad potenciálnymi sociálnymi dôsledkami vysokého objemu nesplácaných úverov v súvahách bánk, najmä nad vyhlásením Komisie, že by sa mal podporiť predaj nebankovým špecializovaným inštitúciám, čo by mohlo viesť k vlnám násilného vysťahovania; nabáda členské štáty, Komisiu a EIB, aby využívali Európsky fond pre sociálne investície na financovanie sociálnej infraštruktúry, vrátane uplatňovania práva na primerané a dostupné bývanie pre všetkých;

64. so znepokojením konštatuje, že v niektorých členských štátoch nie sú mzdy dostatočné na zabezpečenie slušného života, a transformujú tak pracovníkov na „chudobných pracujúcich“ a odrádzajú nezamestnaných od návratu na trh práce; v tejto súvislosti podporuje posilnenie kolektívneho vyjednávania;

65. nabáda členské štáty, aby vykonali potrebné opatrenia na sociálne začleňovanie utečencov, ako aj ľudí z etnických menšín alebo prisťahovaleckého pôvodu;

66. víta skutočnosť, že v ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa kladie dôraz na potrebu podporovať reformy daní a dávok s cieľom zlepšiť pracovné stimuly a dosiahnuť, aby sa oplatilo pracovať, keďže daňové systémy môžu takisto prispieť k boju proti nerovnostiam v príjmoch a chudobe, ako aj k zvýšeniu konkurencieschopnosti na globálnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby postupne presunuli daňové zaťaženie z práce na iné zdroje;

67. požaduje reformy v systémoch zdravotníctva a dlhodobej starostlivosti s cieľom zamerať sa na rozvoj prevencie a podpory zdravia, zachovanie kvalitných a univerzálne dostupných služieb v oblasti zdravotnej starostlivosti a na zníženie nerovností v prístupe k službám v oblasti zdravotnej starostlivosti;

68. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na odstránení prekážok mobility pracovnej sily za spravodlivých podmienok a zabezpečili, aby sa s mobilnými pracovníkmi EÚ zaobchádzalo rovnako ako s nemobilnými pracovníkmi;

69. vyzýva členské štáty, aby zvýšili pokrytie, efektívnosť a účinnosť aktívnych a udržateľných politík trhu práce v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi; víta výzvu v rámci ročného prieskumu rastu na rok 2017 na ďalšie úsilie s cieľom vypracovať opatrenia zamerané na podporu začleňovania znevýhodnených skupín do trhu práce, najmä osôb so zdravotným postihnutím, v záujme dosiahnutia dlhodobého pozitívneho hospodárskeho a sociálneho vplyvu;

70. vyzýva členské štáty, aby vychádzajúc z vlastných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a v súlade s vlastnými národnými právomocami a finančnou situáciou stanovili ambiciózne sociálne normy, najmä uplatnením systémov primeranej minimálnej mzdy počas celého života tam, kde neexistujú, a odstránením rozdielov v systémoch primeranej minimálnej mzdy, ktoré vznikli nedostatočným pokrytím alebo čerpaním;

71. víta iniciatívy Komisie zamerané na začatie konzultácií o vytvorení európskeho piliera sociálnych práv; domnieva sa, že táto iniciatíva by mala byť schopná podnecovať rozvíjanie flexibilnejších zručností a kompetencií, celoživotného vzdelávania a aktívnych opatrení na podporu kvalitnej zamestnanosti;

72. opakuje požiadavku adresovanú Európskej komisii v najnovšom stanovisku Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci pre Výbor pre hospodárske a menové veci, aby zvážila zavedenie postupu pre sociálne nerovnováhy pri príprave odporúčaní pre jednotlivé krajiny s cieľom vyhnúť sa pretekom ku dnu z hľadiska noriem založených na účinnom využívaní ukazovateľov sociálnych vecí a zamestnanosti v rámci makroekonomického dohľadu;

73. vyzýva členské štáty, aby kládli väčší dôraz na prerušenie kruhu chudoby a na podporu rovnosti; vyzýva Komisiu, aby poskytla členským štátom dôraznejšie odporúčania týkajúce sa sociálnej inklúzie a ochrany, a to aj nad rámec pracovnej sily, a aby sa zamerali najmä na investovanie do detí;

74. víta zapojenie sociálnych partnerov, národných parlamentov a ďalších relevantných zainteresovaných strán z občianskej spoločnosti do procesu európskeho semestra; pripomína, že sociálny dialóg a dialóg s občianskou spoločnosťou majú zásadný význam z hľadiska trvalej zmeny v prospech všetkých, a sú nevyhnutné na zvyšovanie účinnosti a primeranosti európskych a vnútroštátnych politík, a preto sa v nich musí pokračovať vo všetkých fázach európskeho semestra; zdôrazňuje potrebu účinnejšej angažovanosti prostredníctvom zabezpečenia vhodného načasovania, prístupu ku všetkým dokumentom a dialógu s partnermi na príslušnej úrovni;

75. pripomína rôzne požiadavky na program, v ktorom by bola pozícia Európskeho parlamentu silnejšia a zohľadňovaná predtým, ako Rada prijme rozhodnutie; ďalej žiada, aby bol Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci so zreteľom na svoje konkrétne právomoci na rovnakej úrovni s Výborom pre hospodárske a menové veci vždy, keď je Európsky parlament vyzvaný, aby poskytol stanovisko v rôznych fázach európskeho semestra;

76. domnieva sa, že by sa mal zvolať sociálny konvent EÚ, na ktorom by zástupcovia sociálnych partnerov, národných vlád a parlamentov a inštitúcií EÚ za účasti verejnosti diskutovali o budúcnosti a štruktúre európskeho sociálneho modelu;

77. znovu požaduje posilnenie úlohy Rady EPSCO v európskom semestri;

78. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Prijaté texty, P8_TA(2016)0355.

(2) Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(3) Ú. v. EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11.

(4) Prijaté texty, P8_TA(2016)0416.

(5) Prijaté texty, P8_TA(2016)0297.

(6) Prijaté texty, P8_TA(2016)0059.

(7) Ú. v. EÚ C 316, 30.8.2016, s. 83.

(8) Prijaté texty, P8_TA(2016)0033.

(9) Prijaté texty, P8_TA(2015)0401.

(10) Prijaté texty, P8_TA(2015)0384.

(11) Prijaté texty, P8_TA(2015)0389.

(12) Prijaté texty, P8_TA(2015)0321.

(13) Prijaté texty, P8_TA(2015)0320.

(14) Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 19.

(15) Ú. v. EÚ C 224, 21.6.2016, s. 19.

(16) Prijaté texty, P7_TA(2014)0394.

(17) Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(18) http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_SK.pdf

(19) http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(20) https://www.eurofound.europa.eu/young-people-and-neets-1

(21) Pozri správu Eurofound o nezamestnanosti mladých ľudí.

(22) Spoločná správa o zamestnanosti za rok 2016, s. 2.

(23) Správa OECD: „Sme v tom spolu: prečo menej nerovnosti znamená prínos pre všetkých“ (In it together: why less inequality benefits all), z roku 2015.

(24) Správa MMF: „Príčiny a dôsledky nerovnosti príjmov“ (Causes and consequences of income inequality), z júna 2015.