SK ECB -PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY  
z 19. septembra 2016  
k úlohe Národnej banky Slovenska pri vykazovaní odvodu poistného  
(CON/2016/ 45) 
 
Úvod a  právny základ  
Európska centrálna banka (ECB) prijala 16. augusta 2016 žiadosť Ministerstva financií Slovenskej  
republiky (ďalej len „ministerstvo financií“) o stanovisko k  návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 
č. 39/2015 o poisťovníctve a  o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“).  
Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a  článku 282 ods. 5 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie a na článku 2 ods. 1 tretia zarážka rozhodnutia Rady 98/415/ES1, keďže sa 
návrh zákona týka Národnej banky Slovenska (NBS). V súlade s článkom 17.5 prvá veta rokovacieho 
poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.  
 
1.  Účel návrhu zákona  
1.1 Podľa platnej právnej úpravy sú poisťovne zriadené na Slovensku a v ostatných členských štátoch a pobočky poisťovní z tretích krajín (ďalej spoločne len „poisťovne“) povinné odv iesť 8 % z 
prijatého poistného z povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú 
prevádzkou motorového vozidla z činnosti vykonávanej na území Slovenskej republiky za 
predchádzajúci rok. Príslušné peňažné sumy sa musia odviesť na osobitný úč et Ministerstva 
vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“). Poisťovne sú povinné oznámiť 
čiastočné odvody z poistného NBS, ministerstvu financií a ministerstvu vnútra do troch pracovných 
dní od ich vykonania. Poisťovne sú navyše povinné predložiť NBS údaje, ktoré preukazujú položky 
vstupujúce do výpočtu základne pre ročný odvod z poistného. Prostriedky získané z odvodov rozdeľuje ministerstvo vnútra po prerokovaní s ministerstvom financií na úhradu určitých vopred stanovených nákladov, ak o napríklad nákladov, ktoré vzniknú hasičským jednotkám, alebo 
nákladov, ktoré vzniknú príslušným zložkám ministerstva vnútra v súvislosti s cestnou premávkou a nehodami v cestnej doprave.  
1.2 Návrh zákona rozširuje odvodovú povinnosť na všetky odvetvia neživ otného poistenia a ustanovuje 
pre uskutočňovanie odvodov štvrťročnú frekvenciu. Poisťovne budú preto povinné oznamovať 
odvody poistného príslušným ministerstvám a NBS so štvrťročnou frekvenciou a v rovnakej 
frekvencii budú povinné predkladať NBS údaje, ktoré preukazujú položky vstupujúce do výpočtu 
základne pre odvod z poistného. Podľa návrhu zákona budú dodatočné finančné prostriedky 
                                                 
1  Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s  Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Mimoriadne vydanie Ú. v. ES, kapitola 1/zv. 1, s. 446).  
ECB -PUBLIC  
 
2 odvedené na účty Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstva životného 
prostredia Slovenskej republiky a m inisterstva financií a tieto ministerstvá uvedené prostriedky 
použijú na vopred stanovené účely, konkrétne na obnovu a modernizáciu zdravotníckej 
infraštruktúry, realizáciu protipovodňových opatrení a krytie nepredvídaných výdavkov štátneho 
rozpočtu.  
 
2. Všeobecné pripomienky  
2.1 Návrh zákona ukladá poisťovniam novú významnú požiadavku na vykazovanie voči NBS, čím sa 
významne zvýši objem údajov, ktoré sa vykazujú NBS a ktoré táto spracováva. V dôsledku toho 
návrh zákona významne zväčšuje rozsah úlohy, ktorú v súčasnosti vykonáva NBS.  
2.2 ECB zdôrazňuje, že v kontexte navrhovaného zverenia právomoci členovi Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) je potrebné posúdiť takéto zverenie právomoci vo svetle zákazu 
menového financovania ustanoveného v článku 123 zmluvy. ECB vytvorila nasledujúce 
usmernenie pozostávajúce zo všeobecných a osobitných úvah, na základe ktorého môže ECB 
rozhodnúť, či sa má na účely zákazu menového financovania považovať nová úloha zverená 
národnej centrálnej banke ESCB (ďalej len „NCB“ ) za úlohu centrálnej banky alebo úlohu vlády.  
2.2.1  Všeobecné úvahy  
 Po prvé systematické rozdeľovanie úloh pridelených národným centrálnym bankám na úlohy centrálnej banky alebo úlohy vlády sa uplatňuje v prípade skutočne nových úloh, ktoré v minulosti 
neexistovali a ani netvorili integrálnu súčasť existujúcich úloh NCB. Keďže v členských štátoch EÚ 
existujú rôzne právne rámce, tradície centrálneho bankovníctva a vnútroštátne inštitucionálne usporiadania, úlohy, ktoré NCB v súčasnosti vykonáva, nie sú pr edmetom preskúmania a ani sa 
nemení ich kategorizácia, ale môžu sa opätovne prehodnotiť pri príležitosti vecných zmien príslušnej legislatívy.  
 Po druhé zásada finančnej nezávislosti si vyžaduje, aby členské štáty nemohli vystaviť svoje 
národné centrálne banky situácii, v ktorej by nemali dostatočné finančné prostriedky na plnenie 
svojich úloh súvisiacich s ESCB alebo prípadne Eurosystémom.  
 Po tretie úlohy centrálnej banky zahŕňajú najmä úlohy, ktoré súvisia s úlohami ustanovenými v 
článku 127 ods. 2, 5 a  6 zmluvy.  
 Po štvrté nové úlohy, ktoré sa zverujú NCB, a ktoré nie sú typickými úlohami národných 
centrálnych bánk, alebo ktoré sa jednoznačne vykonávajú v mene a vo výlučnom záujme vlády 
alebo iných verejných orgánov, by sa mali považovať za úlohy vlády.  V tejto súvislosti je potrebné 
rozlišovať medzi úlohami národných centrálnych bánk týkajúcimi sa likvidity a solventnosti. Zatiaľ 
čo podpora solventnosti je na účely zákazu menového financovania úlohou vlády, úlohy týkajúce 
sa likvidity, ktorých konečným cieľom je financovať ekonomiku, sú úlohami centrálnej banky.  
2.2.2.  Osobitné úvahy  
 Dôležitým kritériom, na základe ktorého sa nová úloha považuje za úlohu vlády, je preto vplyv tejto 
úlohy na inštitucionálnu, finančnú a personálnu nezávislosť NCB. Je potr ebné zohľadniť najmä 
nasledujúce úvahy.  
ECB -PUBLIC  
 
3  Po prvé je potrebné posúdiť, či výkon novej úlohy nevytvára neprimerane riešené konflikty záujmov 
vo vzťahu k existujúcim úlohám centrálnej banky a nedopĺňa nutne dané existujúce úlohy 
centrálnej banky. Ak dochádza ku konfliktu záujmov medzi existujúcimi a novými úlohami, mali by 
sa zaviesť dostatočné nápravné opatrenia, ktoré primerane takýto konflikt riešia. Doplnkový 
charakter novej úlohy vo vzťahu k existujúcim úlohám centrálnej banky by sa však nemal vykladať 
extenzívne, inak by to mohlo viesť k vzniku nekonečného radu súvisiacich úloh. Doplnkový 
charakter by sa mal taktiež skúmať z hľadiska financovania týchto úloh.  
 Po druhé je potrebné posúdiť, či nie je výkon novej úlohy bez pridelenia nových finančných prost riedkov neprimeraný finančnej a organizačnej kapacite dotknutej NCB a nemôže nepriaznivo 
ovplyvniť jej schopnosť riadne vykonávať existujúce úlohy centrálnej banky.  
 Po tretie je potrebné posúdiť, či výkon novej úlohy zapadá do inštitucionálneho usporiadan ia NCB 
vo svetle úvah o nezávislosti a zodpovednosti centrálnej banky.  
 Po štvrté je potrebné posúdiť, či s výkonom novej úlohy nie sú spojené podstatné finančné riziká.  
 Po piate je potrebné posúdiť, či členovia orgánov NCB s rozhodovacou právomocou nie s ú 
výkonom novej úlohy vystavení neprimeraným politickým rizikám, ktoré by mohli mať vplyv aj na ich osobnú nezávislosť a najmä záruku trvania funkčného obdobia podľa článku 14.2 Štatútu 
Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.  
2.2.3 Každé konečné posúdenie úlohy zverenej NCB ako úlohy patriacej medzi úlohy centrálnej banky 
resp. úlohy vlády sa bude riadiť cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie zákazu menového 
financovania v Eurosystéme a ESCB v rozsahu, v akom sa uplatňuje na ic h členov.  
 
3. Konkrétne pripomienky  
3.1 Zber ďalších údajov týkajúcich sa poistenia na daňové účel y 
 Podľa zákona č. 39/2015 o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom 
znení (ďalej len „zákon o poisťovníctve“)  NBS dostáva od poisťovní ú daje,  ktoré preukazujú 
položky vstupujúce do výpočtu základu pre ročný odvod z poistného z povinného zmluvného 
poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla
2. Návrh zákona 
však podstatne rozširuje rozsah údajov, ktoré sa majú NBS  oznamovať, a to zahrnutím všetkých 
odvetví neživotného poistenia, a zároveň zvyšuje frekvenciu vykazovania tým, že požaduje vykazovanie so štvrťročnou frekvenciou. Hoci ani zo zákona o poisťovníctve ani z návrhu zákona 
nie je jasné, ako a na aké účely má údaje spracovávať NBS, návrh zákona významne zväčšuje 
rozsah  úlohy, ktorá bola pôvodne zverená NBS, čo by sa malo vyhodnotiť ako v rozpore so 
zákazom menového financovania.  
3.2 Úlohy, ktoré nesúvisia so základnými úlohami centrálnej banky uvedenými v člán ku 127 ods. 2 a 5 
zmluvy  
 Zber, uchovávanie a spracovávanie údajov, ktoré preukazujú položky vstupujúce do výpočtu 
základne pre štvrťročný čiastkový odvod z poistného,  nie sú spojené so žiadnou z úloh centrálnej 
                                                 
2  V súvislosti s pridelením novej úlohy NBS na základe zákona o poisťovníctve nebola ECB konzultovaná.  
ECB -PUBLIC  
 
4 banky uvedených v článku 127 ods. 2 a 5 zmluvy. Takéto nové úlohy navyše nedopĺňajú žiadne z 
existujúcich úloh NBS v oblasti dohľadu. Hoci je NBS zodpovedná za dohľad nad poisťovňami, 
ciele jej úloh v oblasti dohľadu sa výrazne líšia od cieľov týchto nových úloh, ktoré návrh zákona zveruje NBS. Zati aľčo hlavným cieľom prudenciálneho dohľadu nad poisťovňami je ochrana 
poistníkov a príjemcov poistných plnení
3, cieľ nových úloh zverených NBS návrhom zákona je 
spojený s financovaním niektorých vopred stanovených výdavkov vzniknutých pri uskutočňovaní 
úloh vlády. Podľa názoru ECB skutočnosť, že sa takéto výdavky týkajú strát alebo negatívnych 
účinkov strát, ktoré by mali byť v prípade potreby kryté produktmi neživotného poistenia, ktoré 
ponúkajú poisťovne, nie je dostatočným dôvodom na to,  aby sa tieto nov é úlohy, ktoré NBS návrh 
zákona zveruje, považovali za úlohy doplňujúce úlohy NBS v oblasti dohľadu.  
3.3 Plnenie úloh v mene a vo výlučnom záujme vlády  
 Prostriedky z čiastkových odvodov z poistného použijú príslušné ministerstvá na konkrétne vopred stanov ené účely a použijú sa ako príspevok na financovanie vládnych úloh, napr. na financovanie 
výdavkov hasičských jednotiek, na obnovu a modernizáciu zdravotníckej infraštruktúry, na 
realizáciu protipovodňových opatrení a na krytie nepredvídaných výdavkov štát neho rozpočtu. 
Zber, uchovávanie a spracovávanie údajov, ktoré preukazujú položky vstupujúce do výpočtu 
základne pre štvrťročný čiastkový odvod z poistného,  sú preto v záujme slovenskej vlády.  
3.4 Netypické úlohy  
 V súčasnosti žiadna NCB nevykonáva úlohu,  ktorá by bola porovnateľná s úlohou, ktorú zavádza 
návrh zákona. Úlohu ktorú návrh zákona zveruje NBS, je potrebné odlíšiť od úloh, ktoré uskutočňujú iné národné centrálne banky ESCB v súvislosti s dohľadom nad poisťovňami, 
finančnou stabilitou alebo zber om štatistických údajov. Niektoré národné centrálne banky ESCB 
zbierajú údaje od poisťovní za účelom získania dostatočných informácií o ich finančnej situácii alebo za účelom vyberania poplatkov, ktoré sa používajú na financovanie úloh príslušných 
národnýc h centrálnych bánk ESCB v oblasti dohľadu. Niektoré národné centrálne banky ESCB sú 
zapojené do postupu, pri ktorom sa vypočítavajú a ukladajú poplatkové povinnosti a príspevky 
finančných inštitúcií do napr. fondov ochrany vkladov, fondov na riešenie krízo vých situácií, fondov 
pre odškodnenie investorov alebo fondov poistných náhrad. Na rozdiel od úlohy, ktorá sa návrhom 
zákona zveruje NBS, majú tieto úlohy doplnkový charakter vo vzťahu k mandátu národných 
centrálnych bánk v oblasti dohľadu, alebo sa týkajú finančnej stability. Preto možno konštatovať, že 
nová úloha zverená návrhom zákona je netypickou úlohou centrálneho bankovníctva.  
3.5 Rozsah, v akom uskutočňovanie úloh predstavuje podstatnú alebo neprimeranú finančnú záťaž  
 Zásada finančnej nezávislosti vyžaduje, aby mali národné centrálne banky dostatočné prostriedky 
nielen na uskutočňovanie svojich úloh súvisiacich s ESCB, ale aj na uskutočňovanie svojich 
vnútroštátnych úloh, a to tak z prevádzkového, ako aj z finančného hľadiska. Ak sú národné 
centráln e banky poverené špecifickými úlohami, ktoré nesúvisia s ESCB, napr. zberom údajov, 
ktoré preukazujú položky vstupujúce do výpočtu základne pre ročný odvod z poistného, je potrebné 
pre ne vyčleniť aj dodatočné ľudské zdroje a finančné prostriedky na uskutočňovanie týchto úloh, 
                                                 
3  Pozri § 79 ods. 2 zákona o poisťovní ctve.  
ECB -PUBLIC  
 
5 aby sa zabezpečilo, že budú uskutočňované spôsobom, ktorý nebude mať vplyv na prevádzkové 
kapacity NCB potrebné na plnenie úloh súvisiacich s ESCB4. Návrh zákona nijakým spôsobom 
neupravuje otázku dodatočných nákladov v dôsledku zverenia novej úlohy NBS. Návrh zákona nie 
je jasný v tom, ako by mala NBS s prijatými údajmi zaobchádzať a spracovávať ich. Preto je ťažké 
posúdiť, či je výkon novej úlohy neprimeraný finančnej alebo organizačnej kapacite NBS a či môže 
nepriaznivo ovplyvniť sc hopnosť NBS riadne vykonávať jej existujúce úlohy centrálnej banky.  
3.6 Rozsah, v akom uskutočňovanie úloh predstavuje podstatné finančné alebo neprimerané politické 
riziko  
 Vzhľadom na to, že návrh zákona neobsahuje ustanovenia, ktoré by vylučovali zodpov ednosť NBS 
za uskutočňovanie úloh podľa návrhu zákona, bola by NBS podľa slovenských zákonov o zodpovednosti štátu za škodu zodpovedná za prípadné škody. Preto by nová úloha zverená 
návrhom zákona NBS predstavovala ďalšie finančné riziko, ktoré by sa musel a NBS na seba 
zobrať v súvislosti s úlohami, ktoré uskutočňuje v záujme slovenskej vlády.  
3.7 Záver  
 ECB považuje novú úlohu, ktorú návrh zákona zveruje NBS, za úlohu vlády. Preto ECB vyjadruje všeobecné obavy z navrhovaného zverenia takejto úlohy NBS. Za účelom odstránenia obáv z 
porušenia zákazu menového financovania spojených s uskutočňovaním úlohy vlády by sa malo 
zabezpečiť, aby mala NBS dostatok finančných prostriedkov na uskutočňovanie novej úlohy bez 
toho, aby bola dotknutá jej schopnosť uskutočňov ať svoje úlohy centrálnej banky. Preto je 
nevyhnutné zabezpečiť, aby boli NBS uhradené všetky dodatočné náklady, ktoré sú spojené s 
uskutočňovaním novej úlohy, a aby v prípade uplatnenia pravidiel o zodpovednosti štátu nemala 
Slovenská republika právo na r egresnú náhradu voči NBS.  
 
Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB.  
 
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 19. septembra 2016  
 
[podpis]  
 
Prezident ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
4  Pozri napríklad odsek 3.1.2 stanoviska CON/2016/6 a odsek 3.1.1 stanoviska CON/2016/16. Všetky stanoviská ECB sú 
k dispozícii na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.