SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 18.2.2009 
SEK(2009) 154 
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
  
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
 
o zriadení Európskeho podporného úradu pre azyl  
    
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
  
 
{KOM(2009) 66 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 153}  
SK 2   SK 1. Procedurálne otázky a konzultáci e so zainteresovanými stranami  
1.1. Výzvy na zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl  
V júni 2008 Komisia prijala oznámenie1 pod názvom „Plán politiky v oblasti azylu – 
integrovaný prístup k ochrane v rámci celej EÚ ,“ v ktorom sa sta novil plán druhej fázy 
zavedenia spolo čného európskeho azylového systému (CEAS), a v ktorom oznámila, 
že predloží legislatí vny návrh na zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl . 
Koncom septembra 2008 Európska rada prijala Európsky pakt o pris ťahovalectve 
a azyle. V rámci tohto paktu2 sa Európska rada výslovne dohodla „zriadiť v roku 2009 
európsky podporný úrad , ktorého úlohou bude u ľahčovať výmenu informácií, analýz 
a skúseností medzi členskými štátmi a rozvíja ť konkrétnu spoluprácu medzi orgánmi 
zodpovednými za vybavovanie žiadostí o azyl“ .  
1.2. Konzultácie a odborný posudok 
Príprave plánu politiky v oblasti azylu predchádzala h ĺbková reflexia a diskusia 
so zainteresovanými stranami o budúcej št ruktúre CEAS a výsledkoch diskusie, ktorá 
nasledovala po uverejnení zelen ej knihy Komisie v júni 20073, ktorej úlohou bolo 
stanoviť možnosti podoby druhej fázy CEAS. Zazneli konkrétne otázky4 týkajúce 
sa možného zriadenia podporného orgánu pre azyl. V rámci verejnej konzultácie sa k problematike vyjadrilo široké spektrum zainteresovaných strán
5 vrátane 20 členských 
štátov, regionálnych a miestnych or gánov, Výboru regiónov a Európskeho 
hospodárskeho a sociálneho výboru, Úradu vysokého komisára OSN pre ute čencov, 
akademických inštitúcií, politických strán a ve ľkého po čtu MVO (celkovo 
89 príspevkov). Reakcie na zelenú knihu poukázali na širokú podporu pre posilnenie činností praktickej spolupráce v oblasti  CEAS a zriadenie orgánu zameraného 
na podporu a koordináciu takýchto aktivít vo forme podporného orgánu pre azyl. 
V správe o posúdení vplyvu plá nu politiky sa medzi uprednost ňované možnosti zaradilo 
aj zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl.  
                                                
 
1 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov: Plán politiky v oblasti azylu, in tegrovaný prístup k ochrane v rámci celej EÚ − 
KOM(2008) 360.  
2
 http://register.consilium.europa.eu/servlet/dri ver?page=Result&lang=EN&typ=Advanced&cmsid=
639&ii_PUBLIC_DOC=%3E0&ff_COTE_DOCUMENT=13440%2F08&ff_COTE_DOSSIER_INST=&ff
_TITRE=&ff_FT_TEXT=&ff_SOUS_COTE_MATI ERE=&dd_DATE_DOCUM ENT=&dd_DATE_REU
NION=&dd_FT_DATE=&fc=ALLLANG&srm=25&md=100&ssf= 
3 Zelená kniha o budúcom spolo čnom európskom azylovom systéme − KOM(2007) 301. 
4 Pozri ods. 3, otázky 21 a 22. 
5 89 prijatých príspevkov je k dispozícii na: 
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylum_s
ystem_en.htm. 
SK 3   SK Začiatkom roka 2008 Komisia požiadala  o vypracovanie externej štúdie 
uskutočniteľnosti týkajúcej sa zriadenia inštituci onálnej podpory prak tickej spolupráce 
v oblasti azylu, z ktorej neskôr vychád zalo posúdenie vplyvu budúceho Európskeho 
podporného úradu pre azyl. Základom pr e túto externú štúdiu boli konzultácie 
so zainteresovanými stranami pozostávajúce z 10 prípadových štúdií a diskusií s viac 
ako 50 zainteresovanými stranami6.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU 
2.1. Opis problému 
Pri schva ľovaní Európskeho paktu o pris ťahovalectve a azyle na svojom zasadnutí 
v septembri 2008 Európska rada opätovne z dôraznila, že každý pr enasledovaný cudzinec 
má podľa Ženevského dohovoru z 28. júla 1951 o právnom postavení ute čencov, 
zmeneného a doplneného newyorským protokolom z 31. januára 1967 a inými príslušnými zmluvami, právo získa ť pomoc a ochranu na území Európskej únie. 
Na ceste k zavedeniu CEAS došlo v posledných rokoch v dôsledku implementácie spoločných minimálnych noriem k významn ému pokroku, no aj napriek tomu 
pretrvávajú medzi členskými štátmi podstatné rozdie ly v poskytovaní ochrany a jej 
formách.  
V prvej fáze CEAS sa prijali právne nástroje. Implementácia smerníc v praxi však 
odhaľuje výrazné rozdiely vo v ybavovaní žiadostí o azyl, či už ide o kvalitu 
posudzovania, alebo rôznorodos ť postupov vybavovania v rámci EÚ. To je dôvod, pre čo 
sa Komisia v pláne politiky z júna 2008 rozhodla (1) vykona ť úplné preskúmanie acquis  
communautaire upravujúce otázky azylu s cie ľom zlepši ť jeho obsah a (2) súbežne 
s týmto preskúmaním zdôraznila potrebu posilni ť praktickú spoluprácu v oblasti CEAS.  
Napriek tomu, že praktickú spoluprácu v oblasti CEAS je už možné poklada ť za dobre 
rozvinutú, ešte mnoho aspektov je neoptimál nych a obmedzených v rozsahu, a preto je 
nevyhnutné zaobera ť sa touto potrebou. 
                                                
 
6 Dodávate ľ vykonal tieto práce: preskú mal a zanalyzoval reakcie členských štátov na zelenú knihu; 
uskutočnil rozhovory s úradníkmi GR pre spravodlivos ť, slobodu a bezpe čnosť, ktorí v rámci Generálneho 
sekretariátu zodpovedajú za agentúry. Rozhovory sa uskuto čnili s týmito zainteresovanými stranami: 
zástupcami Európskeho parlamentu ; zástupcami existujúcich koopera čných iniciatív alebo inštitúcií (napr. 
EURASIL, MVK, KGRIS, EMS); zástupcami mimovládnych organizácií a medzivládnych organizácií 
vrátane ECRE, UNHCR a Caritas Europe a zástupcami ministerstiev a príslušných orgánov zodpovedných za tvorbu azylovej politiky v 10 členských štátoch. Prípadové štúdie sa uskuto čnili v: Belgicku, Francúzsku, 
Holandsku, Nemecku, Po ľsku, Slovinsku, Španielsku, Švédsku, Taliansku a Spojenom krá ľovstve. 
SK 4   SK 2.2. Konkrétne problémy  
V súvislosti s praktickou spolupráco u existujú tieto hlavné problémy: 
• rozdiely v postupoch a neoptimálna výmena osved čených postupov na úrovni EÚ, 
• tlak na azylové systémy členských štátov a v niektorých prípadoch ich pre ťažovanie, 
• obmedzená spolupráca a koordinácia, pokia ľ ide o vonkajší rozmer CEAS. 
2.3. Právo EÚ kona ť 
Súčasný právny základ pre činnosť Spoločenstva v oblasti azylovej politiky je stanovený 
v článku 63 ods. 1 a 2 Zmluvy o ES. V týchto us tanoveniach sa uvádza, že Rada prijme 
„azylové opatrenia v súlade so Ženevským dohovorom z 28. júla 1951 a protokolom 
z 31. januára 1967 o postavení ute čencov, a inými príslušnými zmluvami “ a zárove ň 
aj „opatrenia o ute čencoch a presídlených osobách “ v oblastiach, akými je 
zodpovednos ť členského štátu, podmienky pr ijatia, posudzovanie ute čencov, 
poskytovanie ochrany (vrátane do časnej ochrany) a vyváženie úsilia členských štátov 
pri prijímaní žiadate ľov o azyl.  
Súčasný právny základ pre praktickú spolupr ácu (v oblasti azylu ) je stanovený v článku 
66 Zmluvy o ES, v ktorom sa uvádza, že Rada v súlade s postupom uvedeným v článku 
67 prijme opatrenia na zabezpe čenie spolupráce medzi príslušnými útvarmi štátnej 
správy členských štátov v oblastiach, na ktoré sa vz ťahuje hlava IV (vízová, azylová, 
prisťahovalecká a iná politika, ktorá sa týka vo ľného pohybu osôb), ako aj medzi týmito 
útvarmi a Komisiou.  
SK 5   SK 3. CIELE 
Ciele sú stanovené v tejto tabu ľke:  
Všeobecné  ciele  Konkrétne  ciele  Operačné ciele (výstupy a 
účinky)  
Znížiť rozdiely v implementácii právnych 
predpisov, politík a prevádzkových postupov 
medzi členskými štátmi  Zlepšiť kapacity, znalosti a know-how 
rôznych subjektov zapojených 
do azylového postupu   
Zaistiť 
spravodlivejšie 
a harmonizovanejšie 
vybavovanie žiadostí 
o medzinárodnú 
ochranu v rámci EÚ  Znížiť rozdiely v kvalite a obsahu informácií o 
krajine pôvodu a harmonizova ť ich získavanie, 
zhromažďovanie a posudzovanie.  Zlepšiť zhromaž ďovanie a kvalitu 
informácií o krajine pôvodu a 
sprístupni ť ich všetkým členským 
štátom na ú čely zlepšovania ich výkladu 
a posudzovania.  
Znížiť zvýšenie za ťažovanie niektorých 
členských štátov  Zlepšiť solidaritu 
a zdieľanie záťaže 
medzi členskými 
štátmi v oblasti 
azylu Zlepšiť kapacity členských štátov vysporiada ť sa 
so žiados ťami o azyl vrátane situácií masového 
príchodu žiadate ľov o azyl  Podporiť členské štáty v budovaní 
kapacít a podpori ť tie členské štáty, 
ktorých azylové systémy a kapacity 
prijímania žiadate ľov o azyl čelia 
mimoriadnemu tlaku  
Zvýšiť úspešnos ť presídlenia žiadate ľov 
o medzinárodnú ochranu mimo EÚ  Lepšie riadi ť toky 
utečencov do EÚ 
prostredníctvom 
rozširovania 
vonkajšieho 
rozmeru CEAS  Posilniť implementáciu vonkajšieho rozmeru 
azylu, t. j. programov regionálnej ochrany a 
presídlenia  Posilniť systémy ochrany v tretích 
krajinách  
4. MOŽNOSTI 
V správe o posúdení vplyvu sa hodnotia dva súbory možností.  
Prvý súbor sa zaoberá úlohami a cie ľmi, ktoré sa majú podpornému orgánu zveri ť. 
Druhý súbor sa zameriava na možné inštitu cionálne usporiadanie podporného orgánu, 
ktoré by umožnilo jeho optimálnu prevádz ku. V správe o posúdení vplyvu sa hodnotí 
osem hlavných inštitucionálnych mož ností zriadenia podporného orgánu, ktorý by sp ĺňal 
uvedené ciele a úlohy.  
4.1. Úlohy a ciele, ktoré sa majú zveri ť budúcemu podpornému orgánu pre azyl 
Prehodnotením dostupných možností sa uskuto čnila individuálna analýza úloh a cie ľov, 
ktoré sa majú zveri ť budúcemu podpornému orgánu pre azyl. Možnými úlohami, ktoré 
sa majú zveri ť budúcemu podpornému orgánu, sú: 
– výmena osved čených postupov, 
SK 6   SK – podpora monitorovania a kontroly kvality, 
– činnosti na zlepšenie zhromaž ďovania a kvality informácií o krajine pôvodu / 
zlepšenie posudzovania in formácií o krajine pôvodu, 
– skupina odborníkov v oblasti azylu, 
– presídľovanie v rámci EÚ, 
– odborné vzdelávanie a budovanie kapacít, 
– činnosti vonkajšieho rozmeru praktickej spolupráce v oblasti CEAS: programy 
regionálnej ochrany a presídlenia.  
4.2. Možnosti inštitucionálneho usporiadan ia budúceho podporného orgánu pre azyl 
Uskutočnila sa individuálna analýza ôsmich možností inštitucionálneho usporiadania 
budúceho podporného orgánu (z toho dve možnosti sa rýchlo zamietli):  
– status quo (zamietnuté), 
– posilnenie oddelenia Európskej komisie,  
– zriadenie novej siete, 
– zriadenie novej regula čnej agentúry (orgán bez rozhodovacích právomocí), 
– začlenenie podporného orgánu do existujúcej regula čnej agentúry:  
– do Agentúry pre základné práva (FRA), 
– do Európskej agentúry pre riadenie opera čnej spolupráce na vonkajších 
hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), 
– do budúcej agentúry pre opera čné riadenie systémov SIS II, VIS 
a EURODAC a rozvoj a riadenie iných ve ľkoplošných systémov 
informačných technológií,  
– zriadenie spolo čného podporného orgánu EÚ (regula čná agentúra s rozhodovacími 
právomocami – možnos ť zamietnutá v pláne azylovej politiky).  
5. UPREDNOST ŇOVANÁ MOŽNOS Ť  
V správe o posúdení vplyvu sa sedem opísaných úloh hodnotí z h ľadiska zverenia 
budúcemu podpornému orgánu ako možných a ním uskuto čniteľných. 
SK 7   SK V tejto správe o posúdení vplyvu sa uvádza individuálna analýza každého dostupného 
inštitucionálneho usporiadania budúce ho podporného orgánu pre azyl. V tabu ľke sú 
porovnané hlavné zistenia pre všetkých osem možností. Je potrebné poznamena ť, 
že kritériá „Dosiahnutie cie ľov“, „Politická uskuto čniteľnosť“ a „Vplyv na rozpo čet 
EÚ“ sa pri kone čnom posudzovaní možností považovali za k ľúčové. 
 
SK 8    
POSÚDENIE  
 
  
 
 
 
 
 
MOŽNOSTI Dosiahnutie 
cieľov 
(funkčná a 
praktická 
účinnosť) 
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízka (- - -) 
 
 Čas potrebný na 
implementáciu  
 
 
 
 
Krátky (+++) 
až  
Dlhý (- - -) 
 Podpora 
potrebná zo 
strany Komisie 
pre budúci 
(externý) orgán  
 
Vysoká (-- -) 
až 
Nízka (+++) 
 Právna 
uskutočniteľnosť 
 
 
 
 
 
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízka (- - -) 
 Politická 
uskutočniteľnosť 
 
 
 
 
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízka (- - -) 
 Vplyv na rozpo čet EÚ  
(pozri podrobné údaje vo finan čných prílohách k 
správe o posúdení vplyvu – finan čná analýza ex-ante ) 
 
 
 
 
 
 Celkové 
posúdenie  
 
 
 
 
Pozitívne  
(+ až +++) 
Negatívne  
(- až - - - )  
      Predpokladan
ý začiatok - od 
roku 2010  Minimálne 
bežné výdavky v 
roku 2011  Maximálne 
bežné výdavky 
od roku 2011   
Možnosť 1 
status quo  0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnosť 2 
oddelenie 
Komisie   
+  
++  
neuplatňuje 
sa  
+++  
- - 320 000 2 959 017 5 732 809 
  
+ 
Možnosť 3 
sieť  
- -  
-  
- -   
++  
+ 345 000 3 970 395 8 067 187 
  
- 
Možnosť 4 
EPÚA   
+++  
+  
- -  
+++  
+++ 6 145 016 10 318 738 17 612 984  
++(+) 
Možnosť 5 
FRA  
-  
-  
- -   
+  
+ 600 000 6 654 449 12 104 600  
- 
Možnosť 6 
FRONTEX   
-  
-  
- -   
+  
- 600 000 6 654 449 11 940 342 
  
- - 
Možnosť 7 
agentúra IT   
- - -  
- - -  
- -  
-  
- - 600 000 6 818 706 12 331 105 
  
- - - 
Možnosť 8 
orgán   
+++  
+  
- -  
- - -  
- - -- neuplatňuje 
sa neuplatňuje 
sa neuplatňuje 
sa  
- - - 
 
SK 9   SK Na základe vyššie uvedeného sa z organiza čného hľadiska javí zriadenie regulačnej 
agentúry  ako inštitucionálneho modelu pre budúci Európsky podporný úrad pre azyl 
ako uprednost ňovaná možnos ť.  
Pokiaľ ide o úplný súbor úloh, ktoré by sa podpornému orgánu zverili, Európsky 
podporný úrad pre azyl sa zdá by ť najlepšou možnos ťou na posilnenie praktickej 
spolupráce v oblasti CEAS. Aj  napriek tomu, že z finan čného hľadiska ide 
o najrozsiahlejšie riešenie, zria denie podporného úradu vo forme regula čnej agentúry 
sa zdá by ť uprednost ňovanou možnos ťou, keďže v súvislosti s dosiahnutím cie ľov 
bude najefektívnejšia a zárove ň sa javí právne a politicky uskuto čniteľnejšia ako 
ostatné možnosti. Presnejšie povedané, úrad bude ma ť plnú podporu Európskeho 
parlamentu a členských štátov, pokia ľ ide o rýchle prijatie jeho zakladajúceho 
nariadenia, pri čom po jeho prijatí zákonodarným orgánom bude ma ť zároveň plnú 
podporu útvarov Komisie, pokia ľ ide o rýchle zriadenie úradu. Bude nezávislým 
európskym centrom pre problematiku azylu a členským štátom umožní oboznámi ť sa 
so systémami a postupmi iných štátov, nadviaza ť užšie pracovné vz ťahy s azylovými 
útvarmi na prevádzkovej úrovni, vybudova ť vzájomnú dôveru v systémy iných 
členských štátov a dosiahnu ť väčšiu súdržnos ť v praxi.