SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 4.4.2011 
SEK(2011) 381 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
 
  
Sprievodný dokument k 
 
 
OZNÁMENIU KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
SMEROM K STRATÉGII EURÓPSKEJ ÚNIE V OBLASTI KOZMICKÉHO PRIESTORU 
V PROSPECH OB ČANOV 
  
SEK(2011) 380 v kone čnom znení 
KOM(2011) 152 v kone čnom znení 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Toho posúdenie vplyvu bude sprievodným dokument om k oznámeniu o budúcom zapojení sa 
EÚ do oblasti kozmického priestoru. Oznámenie nemá za cie ľ byť formálnym návrhom. 
Ku každému takému návrhu sa musí vypracova ť posúdenie vplyvu, ktoré bude podrobne 
analyzova ť finančné dôsledky.  
Zatiaľ čo programy Galileo a GMES zostávajú hlavnými prioritami EÚ pre oblas ť 
kozmického priestoru, toto posúdenie vplyvu sa zameriava na ďalšie prioritné 
oblasti, ktoré boli ur čené v uznesení1 o ďalšom rozvoji európske j politiky v oblasti 
kozmického priestoru, ktoré prijala Ra da pre kozmický priestor v roku 2008. 
Politický kontext oznámenia je daný článkom 189 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorá 
zavádza jasnú právomoc EÚ kona ť vo veciach kozmického priestoru.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Bezpečnosť rozhodujúcich európskych kozmický ch infraštruktúr nie je zaistená 
EÚ v súčasnosti nemá úplné a presné informácie o satelitoch a úlomkoch pohybujúcich sa 
po obežnej dráhe okolo Zeme, o prostredí kozmického priestoru (napr. o prípadoch zvýšenej 
radiácie) a možných hrozbách pochádzajúcich z kozmického priestoru (objekty v blízkosti 
Zeme). Tento nedostatok informácií vytvára ve ľké riziko pre kozmickú infraštruktúru.  
2.2. Európe chýba dlhodobá stratégia a dôleži té kapacity na prieskum kozmického 
priestoru 
Na medzinárodnej scéne získavajú štáty, ktoré sa zú častňujú prieskumu kozmického 
priestoru, ve ľký politický význam. Taký výskum je ti ež hnacou silou technologických 
inovácií, ktorých následné zhmotnené výsledky zlepšili život ob čanov do takej miery, ktorú si 
radoví príslušn íci verejnosti často ani neuvedomujú.  
Prieskum kozmického priestoru si vyžaduje tlak zo  strany politikov, teda víziu a stratégiu, aby 
ho bolo možné vykonáva ť, čo sú faktory, ktoré v sú časnosti Európe chýbajú. Takisto platí, že 
aktivity v oblasti prieskumu kozmického priestor u sú roztrieštené a izolované od sektorov, 
ktoré nesúvisia s kozmickým  priestorom. Táto skuto čnosť je z medzinárodného h ľadiska 
pre Európu škodlivá, neumož ňuje, aby sa potenciál prieskumu kozmického priestoru 
pre inovácie a konkurencieschopnos ť premietol do hmatate ľných výsledkov, a mohla by tiež 
mať negatívny dôsledok pre vedu a vzdelávanie2. 
                                                 
1 Uznesenie z 5. zasadnutia Rady pre kozmický priestor „ Ďalší rozvoj európskej politiky v oblasti 
kozmického priestoru“, 26. september 2008. 
2 Závery workshopov „Prieskum kozmického priestoru a inovácie, priemyselná konkurencieschopnos ť a 
technologický pokrok“ a „Veda a vzdelávanie v rámci prieskumu kozmického priestoru“, 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm.  
SK 3   SK 2.3. Rozhodnutia o politikách a investíciách v oblasti kozmického priestoru sa 
prijímajú na národnej/medzivládnej úrovni  
Hlavným zdrojom financovania kozmického sektor a sú verejné financie jednotlivých štátov 
a to buď priame alebo prostredníctvom prís pevkov pre Európsku vesmírnu agentúru ( ďalej len 
„ESA“)3. V dôsledku toho: 
– iniciatívy v oblasti kozmického priestoru len nepriamo reaguj ú na širšie ciele európskej 
politiky,  
– národné politiky v oblasti kozmického priestor u sa zameriavajú na vlastný priemysel, čo 
môže byť škodlivé pre rozvoj konkurencieschopnos ti európskeho vesmírneho priemyslu,  
– európsky kozmický sektor je vystavený riziku zdvojovania činností, ich roztrieštenosti 
a diskontinuity.  
2.4. Národné investície do vyhradený ch vesmírnych programov nemôžu 
v dostato čnej miere nap ĺňať potreby politík a činností EÚ  
Existuje široké uznanie, že budúce smery vývoj a v takých oblastiach, ako je napr. bezpe čnosť 
alebo prieskum kozmického priestoru, a využívan ie kozmických infraštruktúr a v kozmickom 
priestore zakotvených aplikácií, si vyža dujú metódu koordinovaného financovania.  
Vzhľadom na roztrieštenos ť kanálov prijímania rozhodnutí v jednotlivých štátoch, rámce 
spravovania problematiky kozmického priestoru a nedostato čnú koordináciu mechanizmov 
financovania, nie je investovanie do základných činností týkajúcich sa kozmického priestoru, 
akými sú napr. SSA4 alebo prieskum kozmického priestoru, schopné dosiahnu ť nevyhnutnú 
dôležitú úrove ň.  
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Táto iniciatíva sa neusiluje o nahradenie, ale skôr o doplnenie činností, ktoré členské štáty 
vykonávajú individuálne alebo v rámci ESA, a o posilnenie koordináci e tam, kde je to 
potrebné na dosiahnutie spolo čných cieľov.  
4. CIELE  
Všeobecné ciele  Osobitné ciele  
                                                 
3 U ve ľkých európskych mocností v oblasti prieskumu kozmického priestoru (Francúzsko, Nemecko, 
Taliansko) predstavujú príspevky pre ESA približne polovicu ich rozpo čtov pre výskum kozmického 
priestoru, vä čšina ostatných krajín považuje ESA za svoju agentúru a ich príspevky pre ESA 
predstavujú vä čšinu alebo celý ich rozpo čet vyčlenený pre túto oblas ť.  
4 Informovanos ť o situácii vo vesmíre (Space Situational Awareness, SSA) predstavujú komplexné 
poznatky, porozumenie a udržiavanie aktuálnosti informácií o po čte vesmírnych objektov (vesmírne 
telesá ako napr. prirodzené alebo umelé družice alebo vesmírne úlomky), vesmírnom prostredí, 
existujúcich hrozbách/rizikách pre činnosti vo vesmíre. Systémy SSA využívajú pozemné alebo vo 
vesmíre umiestnené vyh ľadávacie a monitorovacie sníma če. 
SK 4   SK (1) podporova ť vedecký a technický pokrok; 
(2) podporova ť inovácie a konkurencieschopnos ť 
priemyslu; 
(3) zabezpečiť blahobyt ob čanov odvodený 
z kozmických aplikácií; 
(4) zvýšiť na svetovej scéne význam EÚ v oblasti 
kozmického priestoru.  
 (1) zabezpečiť dlhodobú dostupnos ť 
a bezpečnosť európskych kozmických 
infraštruktúr a služieb; 
(2) zabezpečiť, aby bola EÚ schopná plni ť úlohu 
koordinátora pri prieskume, ako k tomu 
vyzýva článok 189 Zmluvy, a využi ť 
potenciál prieskumu vesmíru v záujme dosiahnutia cie ľov stratégie 2020;  
(3) zabezpečiť podmienky potrebné 
na garantovanie prístupu Európy ku kozmickým a orbitálnym infraštruktúram;  
(4) zabezpečiť zbližovanie politík a investícií 
jednotlivých štátov a EÚ v oblasti SSA 
a prieskumu vesmíru, ako aj zbližovanie 
činnosti v týchto dvoch oblastiach a ďalších 
politikách EÚ; 
(5) zabezpečiť pre EÚ na svetovej scéne vedúcu 
a strategickú úlohu v oblasti kozmického priestoru a osobitne pri medzinárodných 
rokovaniach o SSA a prieskume vesmíru. 
 
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
5.1. Možnosť 1: Východisková situácia 
EÚ nebude investova ť do bezpe čnosti dôležitých eu rópskych kozmických infraštruktúr, ani sa 
nebude zapája ť do programov prieskumu vesmíru. To nebude ma ť vplyv na realizáciu ďalších 
hlavných činností EÚ spojených s vesmírom, programov Galileo a GMES, ale mohla by by ť 
ovplyvnená ich dlhodobá bezpe čnosť a udržate ľnosť. Je pravdepodobné, že na situácii, tak 
ako je opísaná v rámci vymedzenia problému, sa ni č nezmení. 
5.2. Možnosť 2: Bezpe čnostný rozmer politiky v oblasti kozmického priestoru  
Táto možnos ť ponúka Európsky systém informácií o situácii vo vesmíre, vytvorený s cie ľom 
ochraňovať dôležité európske infraštruktúry pred  rizikom zrážky vesmírnych lodí alebo 
zrážky s vesmírnymi úlomkami, objektmi v blízkosti Zeme5 a pred po časím vo vesmíre. Táto 
možnosť zahŕňa spojenie existujúcich spôs obilostí a nadobudnutie komponentov 
nevyhnutných na dokon čenie systému, ako aj udržia vanie a prevádzku pozemných 
a kozmických systémov SSA. 
Medzinárodná spolupráca, najmä s USA, bude dôl ežitým prvkom pri realizácii tejto možnosti. 
Prvé hrubé odhady nákladov na  európsky systém v jeho pl nej prevádzke od roku 2014 
zodpovedajú sume 130 miliónov EUR ro čne (v cenách z roku 2009). 
                                                 
5 Objekty v blízkosti Zeme (near-Earth objects, NEOs), kométy a asteroidy, ktoré sa na svojej obežnej 
dráhe približujú k Zemi, predstavujú zriedkavé, ale ve ľké nebezpe čenstvo pre Zem. 
SK 5   SK 5.3. Možnosť 3: Možnos ť 2 plus obmedzená ú časť na prieskume kozmického 
priestoru  
EÚ rozšíri aktivity prieskumu vesm íru a koordináciu v Európe, spolu s členskými štátmi 
a ESA. Takýto scenár má dva hlavné komponenty: 
– Účasť na Medzinárodnej vesmírnej stanici ( ďalej len „ISS“)6 
To umožní zvýšenú prítomnos ť EÚ na ISS prostredníctvom posádok astronautov EÚ, 
využívajúc pri tom astronautov ESA, a zvýšen é možnosti pre misie postupne prechádzajúce 
pod priame európske riadenie, čo by napokon viedlo k európskemu systému prepravy 
posádok. Táto možnos ť zahŕňa testovanie udržate ľnej ľudskej prítomnosti vo vesmíre 
vo výške vä čšej ako je nízka obežná dráha okolo Zeme ( ďalej len „LEO“)7. Odhad nákladov 
sa rádovo pohybuje okolo sumy 300 miliónov EUR ro čne. 
– Infraštruktúry na vypúš ťanie vesmírnej techniky 
EÚ prispeje k úpravám infraštruktúry na vypúš ťanie vesmírnej techniky, aby sa vyšlo 
v ústrety vývoju nosnej rakety Ariane 5, a k úpravám a prevádzkove j údržbe európskeho 
kozmodrómu vo Francúzskej Guayane. Priemer ný príspevok EÚ sa od haduje rádovo na 100 
miliónov EUR ro čne. 
Obidva komponenty sa budú realizova ť prostredníctvom ESA. 
5.4. Možnosť 4: Možnos ť 3 plus výrazné investovanie  do prieskumu kozmického 
priestoru 
Táto možnos ť pridáva k možnosti 3 rozvoj prístupu človeka do vesmíru a robotický prieskum 
Marsu.  
– Prístup človeka do vesmíru 
V rámci tejto možnosti by sa vylepšil eu rópsky modul na prepravu nákladu ( Automated 
Transfer Vehicle  – ATV), aby bol schopný bezpe čne dopravi ť naspäť na Zem užito čný náklad 
(t. j. pokro čilý návratový modul – Advanced Re-entry Vehicle , ARV) na ú čely lepšieho 
využívania ISS a zaistenie výmennej kapacity8. V druhej fáze sa modul ARV vylepší 
a zmodernizuje na ú čely prepravy posádky na dráhu LEO a naspä ť (posádka ARV). Finan čný 
príspevok EÚ by bol v období rokov 2014 – 2020 okolo 800 miliónov EUR ro čne.  
– Misia na získanie vzoriek z Marsu 
                                                 
6 Medzinárodná vesmírna st anica (the International Space Station, ISS) je vesmírna stanica nepretržite 
obývaná ľuďmi, ktorá obieha okolo Zeme vo výške 400 km na mierové ú čely. Jej vyprojektovanie, 
vyhotovenie, činnosť a využívanie sa opiera o medzivládnu dohodu, ktorú v roku 1988 podpísalo 15 
medzinárodných partnerov. ISS spravujú ESA (Európa), NASA (USA), Roscosmos (Rusko), CSA 
(Kanada) a Jaxa (Japonsko).  
7 Za nízku obežnú dráhu okolo Zeme (Low Earth Orbit, LEO) sa vo všeobecnosti považuje obežná dráha 
vo výške 400 až 1000 km nad Zemou. 
8 Partnerstvo ISS je založené na princípe, že každá strana si sama hradí všetky náklady; všetky príspevky 
do činnosti ISS majú nefinan čnú povahu, spo čívajú v tom, že strany partnerstva si vzájomne ponúkajú 
príležitosti na let, hardware a služby.  
SK 6   SK EÚ poskytne svoj príspevok na pr vú misiu vyslanú na Mars s cie ľom doviez ť z neho vzorky, 
ktorá sa za čne v prvej polovici budúceho desa ťročia. Na obdobie rokov 2014 – 2020 bude 
potrebný priemerný ro čný príspevok EÚ vo výške prib ližne 100 miliónov EUR. Tieto 
finančné prostriedky by mohli pokry ť náklady na technické zariadenie, do ktorého by sa 
vzorky priviezli. 
Vykonávanie činností EÚ v oblasti prieskumu kozmické ho priestoru sa deleguje na ESA. Tak 
pre možnos ť 3 ako aj možnos ť 4 bude ma ť podstatný význam medzinárodná spolupráca. 
6. POSÚDENIE VPLYVOV  
6.1. Možnosť 1: Východiskový scenár 
Podľa tohto scenára nebude EÚ financova ť ani SSA, ani prieskum kozmického 
priestoru. Problémy spojené s n eexistenciou systému SSA a neú časťou EÚ 
na prieskume kozmického priestoru budú pretrváva ť.  
6.2. Možnosť 2:  
6.2.1.  Vplyv na ekonomiku 
Výsledkom takéhoto postupu bude  zníženie rizika ekonomic kých škôd v dôsledku poškodenia 
(vrátane úplného zni čenia) kozmickej lode a zvýšenie bezpe čnosti v kozmickom priestore 
vrátane bezpe čnosti posádok kozmických lodí a ob čanov na Zemi. V súvislosti s po časím 
vo vesmíre by postup pod ľa tejto možnosti mohol prinies ť prospech pre ďalšie sektory, akými 
sú napr. letecký sektor a se ktor elektrickej energie.  
Takisto činnosti v oblasti SSA a zabezpe čenia kozmických infraštr uktúr pred ohrozením 
môžu mať vplyv na konkurencieschopnos ť európskeho kozmického priemyslu. 
6.2.2.  Vplyv na životné prostredie 
Lepšie informácie o po časí vo vesmíre môžu vies ť k lepším poznatkom o zmene klímy a 
počasia na Zemi. Presnejšie informácie o mete oroch znížia negatívne následky úlomkov 
a meteorov dopadajúcich na Zem.  
6.2.3.  Vplyv na sociálnu sféru 
Ochrana zariadení umiestnených v kozmickom priestore zabezpe čuje neprerušené fungovanie 
dôležitých služieb aj v prípade v ážneho poškodenia pozemných systémov. 
6.3. Možnosť 3:  
6.3.1.  Vplyv na ekonomiku 
• Činnosti uvedené v možnosti 3 budú spojené s výda vkami na širokú šk álu oblastí vrátane 
praktického predvádzania technológií a vývoj a technických zariadení a postupov. Tieto 
produkty a služby sú dodávané širokým ra dom verejných a súkromných inštitúcií 
a výrobcov z Európy, pri čom aj tieto inštitúcie a výrobcovia môžu využíva ť výhody 
vyplývajúce z týchto produktov a služieb. 
SK 7   SK Je možné o čakávať, že výdavky EÚ na prieskum kozmické ho priestoru sa priamo premietnu 
do obratu vesmírneho priemyslu, a to pod ľa minimálneho odhadu 2,3 krát, čo znamená, že 
výdavky na prieskum kozmického priestoru vo výške 100 miliónov EUR prinesú obrat 
vo výške 230 miliónov EUR pre dodávate ľské sektory a nové produkt y. Najvýraznejší vplyv 
na iné sektory, ako je sektor  vesmírneho priemyslu, sa o čakáva v oblasti záchrany ľudí 
v núdzových situáciách, zdravia a všeobecného pocitu spokojnosti9.  
6.3.2.  Vplyv na životné prostredie 
• Prieskum kozmického priestoru zvýši po rozumenie nášmu vlastnému životnému 
prostrediu, čo následne povedie k lepšiemu vymed zeniu politík v oblasti životného 
prostredia. Bude to ma ť pozitívne ú činky na také oblasti ako spravovanie kvality vzduchu 
a jeho regenerácia, výroba energie, technológie usklad ňovania a distribúcie, hospodárenie 
s vodou. 
6.3.3.  Vplyv na sociálnu sféru 
• Očakáva sa, že ú časť EÚ na prieskume kozmického priestoru bude ma ť vplyv na sociálnu 
sféru, pokia ľ ide o zamestnanos ť, štruktúru pracovného trhu a vzdelávanie, a zdravie. 
Americký program Space Shuttle znásobuje zamestnanos ť 2,8 krát. 
• Prostredie kozmického priestoru ponúka jedine čné možnosti na štúdium zdravotných 
problémov súvisiacich s rôznymi chorobami, starnutím a imobilitou. Ďalšie pozitívne 
dôsledky pre spolo čnosť sa prejavia v oblastiach ener getiky, zdravia, biotechnológií, 
životného prostredia a bezpe čnosti.  
6.4. Možnosť 4:  
6.4.1.  Vplyv na ekonomiku 
• Odôvodnenie týkajúce sa vplyvu na ekonomiku uvedené v možnosti 3 platí rovnako aj 
pre možnos ť 4. Možné vplyvy na ekonomiku budú úm erné zvýšenému financovaniu. 
Programy prieskumu kozmického priestoru majú podstatný význam pre udržanie 
konkurencieschopnosti sú časnej a budúcej generácie európskych nosných rakiet. 
• Vzhľadom na potrebu rôznych technológií sa predvída ve ľké množstvo high-tech aplikácií 
v biotechnológiách a farmaceutickom priemysle, napr. zabránenie šírenia geneticky 
modifikovaných organizmov a umelých hybridov vo vo ľnej prírode, operácie na dia ľku 
vrátane dia ľkovo ovládanej mikrorobotiky, automatizovaných systémov nakladania 
a uskladňovania a mikroanalytické systémy10.  
• Význam EÚ na svetovej scéne sa výrazne zvýši. 
                                                 
9 „Prieskum kozmického priestoru a inovácie, priemyselná konkurencieschopnos ť a technologický 
pokrok“, závery a odporú čania z workshopu, 29. - 30. apríl 2010, Harwell (Spojené krá ľovstvo); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
10 „Výskum kozmického priestoru a súvisiace inovácie, konkurencieschopnos ť a technologický pokrok“, 
závery a odporú čania z workshopu, 29. – 30. apríl 2010, Harwell (Spojené krá ľovstvo); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm 
SK 8   SK 6.4.2.  Vplyv na životné prostredie 
Venovanie pozornosti takým témam akými sú ko mparatívna planetárna klimatológia alebo 
pozorovanie Zeme z ISS zaistí, že výskum sú visiaci s prieskumom kozmického priestoru 
pomôže porozumie ť zmene klímy na Zemi. 
6.4.3.  Vplyv na spolo čnosť 
Prieskum kozmického priestoru prispeje k zí skaniu svetového líderstva Európy vo vede. 
Aktivity v rámci prieskumu kozmického pr iestoru podporia záujem verejnosti o vedu 
a technológie súvisiace s kozmickým priestorom a budú podnetom pre mladých ľudí, aby sa 
začali venova ť vede, technológiam, strojárstvu a matematike. 
• Bude to ma ť podstatný pozitívny vplyv na tvor bu nových, kvalifikovaných pracovných 
miest. Pod ľa odhadu ESA11 povedú investície v objeme, ktorý navrhuje možnos ť 4, 
k priamemu vytvoreniu 3000 vysoko kvalifikovaných pracovných miest. Pri zoh ľadnení 
možného 2,812 - násobného zvýšenia zamestna nosti by mohla ce lková zamestnanos ť 
vytvorená touto možnos ťou narásť na viac ako 8000 pracovných miest. 
                                                 
11 Údaje poskytnuté Európskou vesmírnou agentúrou. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme (Vplyv vesmírneho programu USA 
na ekonomiku), Rutgers University.  
 
SK 9   SK 7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Možnosti  Účinnosť Hospodárnos ť Súdržnos ť 
Možnosť 
1:  • Možnosť 1 neprinesie dosiahnutie 
osobitných cie ľov tejto činnosti. 
Financovanie bude k dispozícii pre iné 
iniciatívy.  Netýka sa tejto možnosti.  Táto možnos ť nie je v súlade so stratégiou rastu Európa 
2020, ktorá zdôraz ňuje kľúčovú dôležitos ť inovácií 
a priemyselnej konkurencies chopnosti a odvoláva sa 
na rozvoj politiky pre kozmický priestor ako nástroja 
pre dosiahnutie takej stratégie.  
Možnosť 
2:  Touto možnos ťou sa dosahuje osobitný cie ľ 1 
týkajúci sa dlhodobej dostupnosti a bezpečnosti európskych kozmických 
infraštruktúr a služieb a čiastočne cieľ 4 
týkajúci sa zbližovania politík a investícií 
jednotlivých štátov a EÚ v súvislosti SSA 
a prepojenos ť týchto a ďalších politík EÚ.
 S možnos ťou 2 sa viaže investícia vo výške 130 miliónov 
EUR ročne. Minimálna úspora, ktorú by mohol ro čne 
dosiahnuť systém SSA, by mohla by ť viac ako 240 miliónov 
EUR ročne. Táto možnos ť znižuje riziko domino efektu 
spôsobeného zni čením kozmickej lode. To má dôležité 
spoločenské pozitíva vyplývajúce zo zabránenia narušenia 
služieb založených na satelitoch, lepšieho predchádzania výpadkom elektrickej siete, ako aj pádom objektov 
obiehajúcich v blízkosti Zeme. Pozitívny vplyv na životné 
prostredie, najmä v ďaka tomu, že sa dozvieme viac z po časia 
vo vesmíre.
 Táto možnos ť je čiastočne, ale nie úplne v súlade 
so stratégiou rastu Európa 2020.  Zatiaľ čo SSA 
predstavuje ur čitý potenciál pre inovácie a rast, jej 
hlavným cie ľom je ochrana kozmickej infraštruktúry. Táto 
možnosť sa nevenuje inova čnému potenciálu prieskumu 
kozmického priestoru.  
Možnosť 
3:  Touto možnos ťou sa dosahujú ciele 1, 2 a 4, 
ale iba čiastočne ciele 3 a 5. Nie je ňou v plnej 
miere zaru čený samostatný prístup 
k orbitálnym infraštruktúram. Možnos ť 3 dá 
EÚ väčší význam v záležitostiach kozmického 
priestoru, avšak nie vedúcu a strategickú úlohu uvedenú v cieli 5.
 S možnos ťou 3 sa viažu dodato čné výdavky vo výške 400 
miliónov EUR ro čne. Celkové výdavky spojené s touto 
možnosťou sú vo výške 530 miliónov EUR ro čne. Podľa 
konzervatívnych odhadov sa predpokladá, že návratnos ť 
investícií do prieskumu kozmického priestoru bude na úrovni 
ich 2,3 násobku a zamestnanos ť sa zvýši 2,8 krát. Ďalšie 
významné vplyvy na vnímanie a inova čný potenciál Európy, 
vytvorenie kvalifikovaných vysoko odborných pracovných 
miest a prospešné druhotné ú činky.  Možnosť 3 je v plnom súlade so stratégiou Európa 2020; 
prispeje k inováciám a prinesie ďalšie pozitíva v mnohých 
oblastiach a politikách EÚ vrátane zdravia a životného prostredia. 
Možnosť 
4:  Touto možnos ťou sa dosahuje pä ť 
stanovených cie ľov.  Odôvodnenie uvedené pre možnos ť 3 platí aj pre možnos ť 4. 
Táto možnos ť znamená dodato čných 900 miliónov EUR 
ročne, celkovo tak ide o sumu 1,43 miliardy EUR ro čne. 
Možnosť 4 predstavuje obrovskú technologickú výzvu, ktorá Z hľadiska súdržnosti sa táto možnos ť podobá možnosti 3.  
 
SK 10   SK urýchli tempo technologického pokroku a znásobí ved ľajšie 
pozitíva pre našu ekonomiku a ob čanov. 
 
 
SK 11   SK 8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Toto posúdenie vplyvu bude sprevádza ť oznámenie o budúcom zapojení sa EÚ do oblasti 
kozmického priestoru, ktoré by mohlo pripravi ť podmienky pre návrh európskeho vesmírneho 
programu. O podrobnej úprave monitorovania a hodnotenia bude hovori ť posúdenie vplyvu 
pre taký návrh. 
***