Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov o prijatí odporúčaní medziinštitucionálnej pracovnej skupiny na vypracovanie a používanie národných vyhlásení

Komisia spolu s členskými štátmi neustále a dôsledne zavádzala nové opatrenia na zlepšenie riadneho a účinného hospodárenia s finančnými prostriedkami Európskej únie (EÚ). Aktuálna situácia však ešte stále nie je úplne uspokojivá, pretože pretrváva vysoká chybovosť v rámci zdieľaného hospodárenia a sú potrebné ďalšie zlepšenia.

Ukázalo sa, že zásadným problémom pre Európsky parlament (EP) aj Radu a veľmi citlivou otázkou pre väčšinu členských štátov sú národné vyhlásenia. V záverečných ustanoveniach nariadenia o rozpočtových pravidlách[1] sa požaduje, aby orgány členských štátov poverené hospodárením s finančnými prostriedkami EÚ predkladali (od roku 2014) Komisii každoročne vyhlásenie hospodáriaceho subjektu, ale ustanovuje sa aj to, že členské štáty môžu okrem toho poskytnúť aj „vyhlásenia podpísané na príslušnej úrovni“.

Komisia sa domnieva, že národné vyhlásenia môžu predstavovať základný stavebný prvok dosiahnutia celkového uistenia Komisie, a to za predpokladu, že budú splnené niektoré požiadavky na zaručenie ich spoľahlivosti a pridanej hodnoty. Na tento účel by národné vyhlásenie malo byť viac ako súhrnom zistení orgánov auditu na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni. Malo by vytvárať pridanú hodnotu posilnením dôveryhodnosti hospodárenia s finančnými prostriedkami v EÚ a preukázaním politického odhodlania zabezpečiť riadne finančné hospodárenie; jeho načasovanie by malo byť zosúladené s cyklom kontroly a podávania správ v EÚ a malo by byť dostatočne transparentné, aby sa zvýšila informovanosť o systémoch kontroly finančných prostriedkov EÚ v členských štátoch.

Zlepšený systém zodpovednosti spolu so zavedením národných vyhlásení sú jedným z prvkov celkovej stratégie na zlepšenie finančného hospodárenia EÚ (pozri uznesenia o absolutóriu za rok 2012).

Komisia v tejto súvislosti navrhla vytvorenie pracovnej skupiny spolu s EP a Radou (s cieľom vydať odporúčania o štruktúre a vzor) a predložila vyhlásenie o tom, že je pripravená preskúmať žiadosť EP, aby sa vypracoval vzor pre národné vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, ktoré by členské štáty vydávali na príslušnej politickej úrovni.

Záverečné stretnutie medziinštitucionálnej pracovnej skupiny bolo venované diskusii a prijatiu odporúčaní tejto skupiny týkajúcich sa národných vyhlásení. Komisia pripomína, že členské štáty v súčasnosti nemajú právnu povinnosť predkladať národné vyhlásenia. Výsledky pracovnej skupiny zahŕňajú súbor konkrétnych kritérií, ktorých splnenie je síce dobrovoľné, avšak možno ich použiť v praxi a sú dostatočne pružné na to, aby umožňovali zohľadnenie osobitných vnútroštátnych požiadaviek v súvislosti s národnými vyhláseniami.

Komisia schvaľuje odporúčania medziinštitucionálnej pracovnej skupiny a výrazne podporuje využívanie národných vyhlásení ako nástroja verejnej zodpovednosti medzi jednotlivými vládami a vnútroštátnymi parlamentmi, pretože ich dôležitosť a viditeľnosť, ako aj ich potenciál, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti o systémoch kontroly finančných prostriedkov EÚ v členských štátoch, sú väčšie, ako je to v prípade vyhlásení hospodáriaceho subjektu. Komisia je ochotná preskúmať možnosti ďalšej podpory týchto národných (politických) vyhlásení po prijatí odporúčaní vydaných medziinštitucionálnou pracovnou skupinou.

[1] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, Ú. v. EÚ L298, 26.10.2012, s.1.

Odporúčania na vypracovanie a používanie dobrovoľných národných vyhlásení na základe článku 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách

Úvod a rozsah pôsobnosti

Článkom 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorý sa vzťahuje na zdieľané hospodárenie s členskými štátmi, sa zaviedla pre členské štáty možnosť, aby okrem povinných vyhlásení hospodáriaceho subjektu predkladaných orgánmi, ktoré členské štáty určili ako orgány zodpovedné za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie a za ich kontrolu, predkladali aj dobrovoľné národné vyhlásenia.

Na základe žiadosti Európskeho parlamentu v uznesení o udelení absolutória za rozpočtový rok 2011 Európska komisia zriadila pracovnú skupinu zloženú z účastníkov z Európskeho parlamentu, Rady a Európskej komisie, ktorá mala vypracovať praktické odporúčania na podporu členských štátov, ktoré uvažujú o možnosti vypracovať národné vyhlásenie. Z toho vyplýva, že odporúčania zahrnuté v tomto texte by mali byť určené členským štátom, ktoré poskytujú alebo chcú poskytovať národné vyhlásenia podľa článku 59 ods. 5 posledného pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pracovná skupina sa stretla dvakrát na inštitucionálnej úrovni a štyrikrát na odbornej úrovni. Dokumenty súvisiace s jej činnosťou sú uverejnené na tejto internetovej adrese: http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/iwgnd/index_en.cfm. Tento text zhrňuje aktuálne výsledky prezentácií a diskusií, ktoré odzneli v pracovnej skupine.

Súbežne s činnosťou pracovnej skupiny pokračuje aj vypracovávanie ustanovení a vzorov vyhlásení hospodáriaceho subjektu. Príslušné návrhy vykonávacích nariadení majú byť dokončené v druhej polovici roku 2014. Vzhľadom na úzke prepojenie medzi vyhláseniami hospodáriaceho subjektu a národnými vyhláseniami môže byť potrebné ďalšie preskúmanie odporúčaní uvedených v tomto dokumente, aby sa do nich premietli konečné ustanovenia uvedených právnych aktov po ich prijatí a aby sa v prípade potreby zohľadnili vnútroštátne . V prvej časti tohto dokumentu sa uvádzajú odporúčania pracovnej skupiny týkajúce sa štruktúry a obsahu národných vyhlásení a iných dôležitých aspektov ich používania, ako napríklad výberu adresátov, načasovania, zverejnenia a prijatia následných opatrení.

V druhej časti sú uvedené všeobecné kritériá, ktoré by sa v ideálnom prípade mali zohľadniť pri vypracúvaní návrhu národného vyhlásenia s cieľom zvýšiť jeho užitočnosť pre vnútroštátne a/alebo európske orgány, ktorým bude určené.

V tretej a poslednej časti je uvedený príklad znenia národného vyhlásenia s názornou ukážkou toho, čo by mohlo zahŕňať.

Pojem „vnútroštátne“ orgány sa v prípade potreby vzťahuje aj na orgány na federálnej, subfederálnej alebo regionálnej úrovni (alebo v súlade s ústavným usporiadaním na inej rovnocennej úrovni).

Časť I. Odporúčania:

Štruktúra a obsah národného vyhlásenia

V článku 59 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa zaviedol nový povinný a komplexný nástroj na vykazovanie pre vnútroštátne orgány poverené riadením a kontrolou programov vykonávaných v rámci zdieľaného hospodárenia: ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu. Zatiaľ čo sa v nariadení o rozpočtových pravidlách opisujú všeobecné zásady vzťahujúce sa na tieto vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, vo vykonávacích aktoch (ktoré sa majú prijať do konca roka 2014) sa stanovia osobitné pravidlá práce a kontrol, z ktorých tieto vyhlásenia budú vychádzať.

Pracovná skupina preto s cieľom vyhnúť sa duplicite a paralelnému vykazovaniu odporúča štrukturovať národné vyhlásenie na základe dvoch hlavných zložiek: 1) vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a prílohy k nim a 2) samotného národného vyhlásenia podpísaného na príslušnej úrovni v členských štátoch. Tento prístup je v súlade so znením článku 59 ods. 5 písm. b) posledného odseku, ktorý stanovuje, že členské štáty môžu poskytnúť „národné vyhlásenia“ na základe informácií zahrnutých do ročného vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a príloh k nemu. Národné vyhlásenia môžu tieto informácie priamo zopakovať alebo z nich nepriamo vychádzať. Okrem toho, vzhľadom na možné dodatočné vnútroštátne požiadavky na informácie sa členské štáty nemusia obmedzovať na obsah odporúčaní, ale môžu do vyhlásenia zahrnúť aj dodatočné informácie, ktoré sa na vnútroštátnej úrovni považujú za potrebné.

Kto by mal národné vyhlásenie podpísať?

Pracovná skupina odporúča, aby signatárom „na primeranej, pokiaľ možno politickej úrovni“ bola v ideálnom prípade osoba poverená dohľadom nad subjektmi vydávajúcimi vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, či už priamo, alebo nepriamo (v prípade, že národné vyhlásenie podpisuje v mene celej vlády). Signatár by mal nielen potvrdiť uvedené záruky a správy predložené riadiacimi pracovníkmi, ale v prípade, že sa vykazujú nedostatky, ktoré si vyžadujú nápravné opatrenia, by pokiaľ možno mal mať aj právomoc začať postupy alebo prijímať rozhodnutia s cieľom uľahčiť, resp. umožniť vykonávanie týchto opatrení a mať právny mandát na presadzovanie príslušných opatrení.

V závislosti od osobitných ústavných požiadaviek a štruktúr kompetencií a zodpovedností v členských štátoch môžu prípadne existovať odlišné prístupy.

Komu by malo byť národné vyhlásenie určené?

Volení verejní činitelia – predstavitelia výkonnej moci na vnútroštátnej úrovni sa nemusia zodpovedať Komisii, ale príslušným vnútroštátnym alebo regionálnym/subfederálnym legislatívnym orgánom, v závislosti od politickej štruktúry jednotlivých členských štátov. V dôsledku toho pracovná skupina odporúča, aby vyhlásenia boli určené príslušnej legislatívnej úrovni, na ktorej by sa mali aj prediskutovať a na ktorej by mali byť prípadne prijaté následné opatrenia. To by sa mohlo dosiahnuť napríklad ustanovením národného vyhlásenia za súčasť vnútroštátnych právnych predpisov alebo regulačných nástrojov alebo prípadne za súčasť správy alebo stanoviska najvyššieho kontrolného úradu, čím by sa podnietila diskusia v rámci príslušného poradného fóra. Kópia vyhlásenia by mala byť zaslaná Komisii.

Načasovanie vydania národného vyhlásenia

Pokiaľ ide o načasovanie národného vyhlásenia, v záujme maximalizácie jeho hodnoty na účel posilnenia reťazca istoty a zodpovednosti by v ideálnom prípade malo byť národné vyhlásenie vydané čo najskôr po vyhlásení vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a pripojených správ v súlade s článkom 59 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V skutočnosti to však nie je vždy možné, pretože načasovanie národných vyhlásení môže závisieť od vonkajších faktorov (napríklad od následných opatrení prijatých nadväzne na predchádzajúce činnosti, od externého hodnotenia, od parlamentného preskúmania alebo lehôt stanovených vo vnútroštátnych právnych alebo regulačných ustanoveniach). V takom prípade by bolo žiaduce, aby bolo vyhlásenie vydané pred prijatím súhrnnej správy (podľa článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách) Komisiou v júni roku n + 1. Aj keď však bude vyhlásenie vydané po uvedenom termíne, vždy ešte možno zvážiť jeho prípadné použitie v nasledujúcom cykle zabezpečovania rozpočtovej istoty.

Publicita

Pracovná skupina odporúča, aby sa vyhlásenia členských štátov zverejnili. Zvýši sa tým viditeľnosť záväzku volených zástupcov prevziať celkovú politickú zodpovednosť a zvýšiť zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ. Vysoká úroveň transparentnosti by posilnila aj ich potenciál zvyšovať informovanosť o systémoch kontroly finančných prostriedkov EÚ v členských štátoch. Z týchto dôvodov pracovná skupina vyzýva členské štáty, aby zabezpečili vysokú mieru publicity.

Motivácia členských štátov vydať národné vyhlásenia

Predkladanie národných vyhlásení okrem povinných nástrojov na vykazovanie požadovaných podľa článku 59 ods. 5 by mohlo byť vhodným základom na zefektívnenie kontrolného postupu, napríklad pri určovaní rizikových kritérií používaných na stanovenie rizikového profilu členského štátu v rámci posudzovania rizika na účely auditu, alebo na to, aby sa členským štátom poskytla určitá diskrečná právomoc pri určovaní rozsahu a metodiky auditu s ohľadom na minimálne požiadavky stanovené v medzinárodných audítorských štandardoch (ISA) bez toho, aby boli dotknuté príslušné právne ustanovenia. Komisia je však rozhodnutá dodržiavať všeobecnú zásadu „rovnakého zaobchádzania“ v súlade s vyhlásením, ktoré vydala v súvislosti s článkom 59 ods. 5 posledným pododsekom nariadenia o rozpočtových pravidlách. Akékoľvek zníženie intenzity alebo frekvencie kontrol by bolo preto možné iba vtedy, ak by Komisia vyhodnotila výsledky kontroly členských štátov ako skutočne uspokojivé a dobrovoľné národné vyhlásenia ako spĺňajúce všetky požiadavky. Keď budú existovať dôkazy o tom, že vydanie národného vyhlásenia má pozitívny a trvalý vplyv na dobré výsledky vnútroštátnych orgánov, pracovná skupina odporúča, aby sa vyhlásenie použilo pri hodnotení účinného fungovania systémov riadenia a kontroly členských štátov, a v prípade, že budú dodržané všetky zásady, aby sa použilo ako stavebný prvok v procese zabezpečovania istoty, ktorý uskutočňuje Komisia.

Ďalšia pomoc a ďalšie monitorovanie

Pracovná skupina odporúča Komisii, aby aj naďalej poskytovala podporu a spätnú väzbu členským štátom, ktoré už vydávajú národné vyhlásenie alebo majú záujem ich vydávať. V rámci toho by Komisia mala zhromažďovať najlepšie postupy a podávať o nich správy prostredníctvom výročných správ o činnosti príslušných generálnych riaditeľstiev a súhrnnej správy Komisie. Mohlo by sa uvažovať aj o ďalších možných nástrojoch, ako je napríklad „príručka“ alebo informačné stretnutia na príslušných fórach. Pracovná skupina zároveň nabáda Komisiu, aby všetky generálne riaditeľstvá prijali jednotný prístup k národným vyhláseniam. Začlenenie informácií zo správ do týchto verejných dokumentov by umožnilo takisto monitorovať vývoj v priebehu času.

Časť II. Všeobecné kritériá:

Na základe už uvedených odporúčaní národné vyhlásenie by malo spĺňať aspoň tieto kritériá:

Odkazovať na právne predpisy EÚ a vnútroštátne právne predpisy alebo na regulačný základ členského štátu (ak je to uplatniteľné).

Byť adresované príslušnej vnútroštátnej legislatívnej komore alebo úrovni a oznámené Komisii.

Identifikovať signatára, jeho funkciu a uviesť, či je vyhlásenie podpísané v mene osoby alebo v mene ústrednej alebo regionálnej vlády (alebo rovnocennej príslušnej úrovne podľa ústavného usporiadania), v súlade s právnymi predpismi alebo prevládajúcou praxou v príslušnom členskom štáte. Ak je to uplatniteľné, mali by sa výslovne uviesť informácie o existujúcej deľbe zodpovednosti medzi signatárom a riaditeľmi/vedúcimi agentúr alebo orgánov zodpovednými za riadenie.

Uvádzať zdroje informácií, z ktorých vychádza národné vyhlásenie. Vyhlásenie by malo vychádzať z vyhlásení hospodáriaceho subjektu a z ďalších správ požadovaných podľa článku 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách: z ročnej účtovnej závierky, zo stanoviska(-ísk) nezávislého audítora a z ročného súhrnu správ o audite a kontrolách. Nariadenie o rozpočtových pravidlách teraz vyžaduje, aby v ročnom súhrne správ o audite a kontrolách bola zahrnutá aj analýza povahy a rozsahu chýb a zistených systémových nedostatkov, ako aj prijaté alebo plánované nápravné opatrenia. Okrem toho by bolo žiaduce doplniť uvedené informácie širšou referenciou, napríklad „informácie, ktoré mám k dispozícii“. Takto by sa zabránilo zámernému ignorovaniu známej relevantnej skutočnosti, ktorú riadiaci pracovníci výslovne neuviedli v správe.

Rozsah istoty: Komisia musí nadobudnúť istotu, pokiaľ ide o splnenie piatich cieľov vnútornej kontroly uvedených v článku 32 nariadenia o rozpočtových pravidlách: zákonnosť a riadnosť; účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť; predchádzanie podvodom a ich náprava; ochrana majetku a spoľahlivosť výkazníctva. To je úlohou riadiacich pracovníkov. Navrhuje sa, aby v národnom vyhlásení bola uvedená všeobecná formulácia namiesto výslovného rozpísania všetkých cieľov kontroly, pretože v niektorých prípadoch sa vyhlásenia nemusia týkať všetkých piatich cieľov kontroly.

Pridaná hodnota národného vyhlásenia na „príslušnej úrovni“ vyplýva predovšetkým z posilnenia záväzku riadiacich pracovníkov riešiť systémové nedostatky a zo zapojenia príslušnej legislatívnej úrovne členského štátu. Národné vyhlásenie by malo preto obsahovať výslovný odkaz na chyby a systémové nedostatky a záväzok poskytnúť podporu riadiacim pracovníkom pri včasnom vykonávaní nápravných opatrení. Táto podpora by mohla zahŕňať: politické pokyny jednotlivým príslušným správnym útvarom a v prípade potreby pridelenie zdrojov a/alebo presadzovanie reformy regulačného rámca (napr. jeho zjednodušenie). Istotu, ktorú poskytuje národné vyhlásenie, môžu zvýšiť aj akékoľvek dodatočné informácie uvedené v dôsledku parlamentných požiadaviek. Tieto doplnkové informácie by sa napríklad mohli týkať vnútroštátnych opatrení prijatých na ochranu finančných záujmov EÚ alebo externých hodnotení zo strany vnútroštátnych audítorských inštitúcií. Komisii sa odporúča, aby v snahe nadobudnúť istotu v najväčšej možnej miere zohľadnila všetky takéto informácie. V konečnom dôsledku by sa malo požadovať aj nezávislé uistenie, ktoré by poskytol nezávislý audítor (najvyšší kontrolný úrad).

Časť III. Názorné príklady:

Pracovná skupina berie na vedomie nasledujúce názorné príklady, ktoré sú navrhnuté na možné použitie. V závislosti od osobitných ústavných požiadaviek a štruktúr kompetencií a zodpovedností v členských štátoch môžu prípadne existovať odlišné prístupy, pokiaľ zahŕňajú základné prvky uvedené v odporúčaniach a všeobecné kritériá podľa častí I a II.

Názorný príklad 1

So zreteľom na ustanovenia [odkaz na vnútroštátny právny predpis alebo regulačný nástroj]

Ja, dolu podpísaný(-á), vzhľadom na svoju funkciu a zodpovednosť ako [ ], v mene [ ], a na základe informácií, ktoré mám k dispozícii, týmto vyhlasujem, že

Beriem na vedomie vyhlásenia hospodáriaceho subjektu podpísané riaditeľmi/vedúcimi pracovníkmi agentúr alebo orgánov, v ktorých vyhlasujú, že získali istotu o [úplnosti a presnosti informácií predložených v účtovnej závierke, použití výdavkov na zamýšľané účely a systéme riadenia a kontroly zavedenom na zabezpečenie zákonnosti a riadnosti príslušných transakcií], a ktoré sú pripojené k tomuto vyhláseniu a uvedené v prílohe. Vzhľadom na svoju funkciu [ ] zodpovedám za dohľad nad vládnymi agentúrami a ďalšími orgánmi poverenými hospodárením s rozpočtovými prostriedkami EÚ, na ktoré sa vzťahujú tieto vyhlásenia, v celkovej sume [ ] za vykazované obdobie uvedené v prílohe.

Dolupodpísaný(-á) (v mene vlády........) na základe informácií, ktoré mám k dispozícii, a na základe záruk uvedených vo vyhláseniach hospodáriaceho subjektu a v ich sprievodných správach[1], preberám celkovú politickú zodpovednosť za hospodárenie s týmito rozpočtovými prostriedkami EÚ.

Preskúmal som povahu a rozsah nezrovnalostí a systémových nedostatkov vykázaných za agentúry a orgány v ročných súhrnoch pripojených k vyhláseniam hospodáriaceho subjektu, ako aj nápravné opatrenia, ktoré boli prijaté, realizujú sa alebo ktoré riadiaci pracovníci plánujú prijať na účel riešenia uvedených nedostatkov. Na základe svojho úsudku a všetkých informácií, ktoré mám k dispozícii, som získal primeranú istotu, že tieto opatrenia budú účinne riešiť zistené nedostatky, a podnikol som vhodné kroky na podporu riadiacich pracovníkov príslušných agentúr a orgánov, aby mohli uvedené opatrenia bez zbytočného odkladu realizovať.

Miesto a dátum

Podpis

Príloha

Oddiel A

Agentúry a orgány predkladajúce vyhlásenia hospodáriaceho subjektu bez závažných chýb alebo systémových nedostatkov.

Agentúra/program, ktorý je predmetom riadenia/výdavky na rozpočtový rok.

Oddiel B

Agentúry a orgány predkladajúce vyhlásenia hospodáriaceho subjektu so závažnými chybami alebo systémovými nedostatkami.

Agentúra/program, ktorý je predmetom riadenia/výdavky na rozpočtový rok.

Názorný príklad 2

Časť I Zodpovednosť

Táto časť obsahuje opis predpokladov, z ktorých vyhlásenie vychádza, a rozsah istoty. Text by mal obsahovať opis príslušných právnych predpisov EÚ, ako aj opis verejnej správy a rámca vnútornej kontroly. Tento rámec zaručuje riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ v rámci členského štátu a súlad so všetkými uplatniteľnými zákonmi a inými právnymi predpismi.

Časť II Účtovná závierka

Účtovná závierka finančných prostriedkov EÚ pozostáva z výkazu príjmov a výdavkov, zo súvahy a z výkazu peňažných tokov v rámci okruhov rozpočtových prostriedkov a príjmov. Jej súčasťou by mal byť aj opis účtovných zásad použitých pri vypracúvaní účtovnej závierky.

Časť III Posúdenie systému vnútornej kontroly

V tejto časti sú zhrnuté dokumenty, v ktorých sa posudzujú systémy vnútornej kontroly riadiacich/zodpovedných orgánov. Obsahuje:

- vyhlásenia týkajúce sa účtov a hodnotenia vnútornej kontroly, ktoré riadiaci pracovníci orgánov zodpovedných za hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ predkladajú vo svojich výročných správach,

- výsledky auditov týchto vyhlásení, ktoré uskutočnil vnútroštátny audítorský úrad/najvyšší kontrolný úrad,

- vyhlásenia hospodáriaceho subjektu predložené riadiacimi orgánmi a

- výsledky auditov programov EÚ, ktoré uskutočnil vnútroštátny audítorský úrad.

Musí sa uviesť opis vykázaných nezrovnalostí a systémových nedostatkov, ako aj nápravných opatrení, ktoré boli prijaté, realizujú sa alebo ktoré riadiaci pracovníci alebo signatár plánujú prijať na účel riešenia uvedených nedostatkov.

Časť IV Vyhlásenie

V tejto časti je zhrnuté hodnotenie uskutočnené na základe účtovnej závierky, systému vnútornej kontroly, vyhlásení a auditov, ktoré sú zhrnuté v časti III [vrátane možných nedostatkov a chýb]. Signatár na základe toho predkladá toto vyhlásenie:

Pravdivosť a vernosť účtovných závierok

Účtovná závierka finančných prostriedkov EÚ pozostávajúca z výkazu príjmov a výdavkov, zo súvahy a z výkazu peňažných tokov bola vypracovaná v súlade so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami v [členský štát]. [Signatár] dospel k záveru, že účtovná závierka vo všetkých podstatných aspektoch [s výnimkou finančných prostriedkov...] poskytuje pravdivý a verný obraz.

Uspokojivá vnútorná kontrola

[Signatár] dospel k záveru, že pre [ústredná štátna správa] je zavedený regulačný rámec zabezpečujúci uspokojivú vnútornú kontrolu finančných prostriedkov EÚ.

Názorný príklad 3

Časť I Podpisovanie

So zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov [členský štát] zo dňa [dátum], týmto vyhlasujem v mene [osoba zodpovedná za vydanie národného vyhlásenia] vzhľadom na svoju funkciu a zodpovednosť ako [funkcia signatára národného vyhlásenia] a na základe informácií, ktoré mám k dispozícii, pokiaľ ide o finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami, ktoré sú predmetom zdieľaného hospodárenia, že (za každý fond, ktorý je predmetom zdieľaného hospodárenia):

Časť II Obsah vyhlásenia

1. Fungovanie systémov vytvorených v členskom štáte [názov členského štátu] vrátane opatrení na účel riadenia a kontroly zdrojov z [názov fondu] za rozpočtový rok [rok] poskytuje podľa môjho najlepšieho vedomia primeranú istotu, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ako aj oprávnenosť žiadostí o platbu [s výnimkou: je potrebné uviesť nedostatky vo fungovaní príslušných systémov].

2. Výdavky a príjmy v celkovej výške do [suma] EUR odpísané z [názov fondu] alebo pripísané k [názov fondu] uvedené v konsolidovanom výkaze vydanom [vydávajúci orgán] a v žiadostiach o platbu zaslaných Komisii, za rozpočtový rok [rok], sú podľa môjho najlepšieho vedomia zákonné, riadne, správne a úplné až po úroveň konečného príjemcu [ak bola prekročená prahová hodnota významnosti: s výnimkou sumy [suma] EUR [%] neoprávnene vyplatených výdavkov].

3. Nevybavené žiadosti v celkovej výške do [suma] EUR pre [názov fondu] uvedené v konsolidovanom výkaze vydanom [vydávajúci orgán] a v žiadostiach o platbu zaslaných Komisii, za rozpočtový rok [rok], sú podľa môjho najlepšieho vedomia zákonné, riadne, správne a úplné.

Časť III Rozsah

Preskúmania a opravy súvisiace so schválením žiadostí o platbu zaslaných Komisii sú podľa môjho najlepšieho vedomia doložené v prílohe. Potvrdenia a výhrady v tomto vyhlásení sa obmedzujú na otázky so závažnými dôsledkami a sú priamym výsledkom auditov. Sú predkladané s výhradou inherentných nejasností v dôsledku výkladu právnych predpisov EÚ.

<Podpis>

Vysvetľujúca poznámka

Prahová hodnota zodpovednosti Je potrebné uviesť kritériá a prahovú hodnotu únosnosti, ktoré sa uplatňujú na vykazovanie otázok osobitného záujmu. Konkretizujte prípady prekročenia prahovej hodnoty únosnosti na úrovni fondu.

Schválenie Európskou komisiou O súlade uplatňovania a vykonávania právnych predpisov EÚ na vnútroštátnej úrovni rozhoduje v konečnom dôsledku Európska komisia. V dôsledku toho existuje inherentné riziko, pokiaľ ide o rozsah a veľkosť opráv, ktoré uskutočňuje Komisia.

Nedostatky a nápravné opatrenia pre každý fond

a....... b....... atď.