DỔVODOVÁ SPRÁVA

1KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Jedným z cieľom Európskej únie (EÚ) je presadzovať blaho a trvalo udržateľný rozvoj založený na sociálnom trhovom hospodárstve s vysokou konkurencieschopnosťou zameranom na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku. Právo každého pracovníka na pracovné podmienky, ktoré zohľadňujú jeho zdravie, bezpečnosť a dôstojnosť, sú zakotvené v článku 31 Charty základných práv Európskej únie. V zásade 10 Európskeho piliera sociálnych práv sa stanovuje, že pracovníci majú právo na vysokú úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

Predsedníčka von der Leyenová sa vo svojich politických usmerneniach zaviazala k predloženiu európskeho plánu na boj proti rakovine s cieľom podporiť členské štáty pri zlepšovaní kontroly rakoviny a starostlivosti o pacientov s rakovinou. Tento návrh napĺňa záväzok prijatý v Európskom pláne boja proti rakovine, Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv a strategickom rámci EÚ pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na obdobie 2021 – 2027 s cieľom ďalej znižovať vystavenie pracovníkov azbestu, ktorý je vysoko nebezpečnou karcinogénnou látkou. Tento návrh, ktorý je jednou z priorít v rámci témy 3 – Silnejšie hospodárstvo, sociálna spravodlivosť a pracovné miesta – Konferencie o budúcnosti Európy , je kľúčovou úlohou pracovného programu Komisie na rok 2022.

Ochrana pracovníkov pred vystavením azbestu je takisto kľúčovou prioritou pre Európsky parlament. Európsky parlament vo svojom uznesení z októbra 2021 stanovil komplexný prístup k riešeniu problémov s azbestom použitým v minulosti. V reakcii na to Komisia prijala Oznámenie o práci pre budúcnosť bez azbestu: európsky prístup k riešeniu zdravotných rizík spojených s azbestom. Uceleným spôsobom sa v ňom riešia riziká pre verejné zdravie vyplývajúce z azbestu a predstavujú sa v ňom opatrenia na úrovni EÚ na boj proti azbestu v priebehu celého jeho životného cyklu.

Rakovina z povolania je v EÚ hlavnou príčinou úmrtí súvisiacich so zamestnaním. Primárne ju spôsobuje expozícia karcinogénnym látkam, ako je azbest. Až 78 % prípadov rakoviny z povolania, ktoré sa zistili v členských štátoch, súvisí práve s azbestom. Pri vdýchnutí môžu vlákna azbestu vo vzduchu viesť napríklad ku mezoteliómu a rakovine pľúc, pričom priemerný časový interval medzi expozíciou a prvými príznakmi ochorenia je 30 rokov. Tieto typy rakoviny sa preto môžu vyvinúť až desaťročia po vystavení azbestu pri práci, a to aj po odchode pracovníkov do dôchodku. Z tohto dôvodu je zložité vysledovať vystavenia pracovníkov v minulosti a odhaliť príčinnú súvislosť medzi rakovinou a expozíciou azbestu v súvislosti so zamestnaním. Počet osôb postihnutých chorobami z povolania v súvislosti s azbestom preto môže byť podhodnotený.

Postupný zákaz používania azbestu sa v EÚ začal v roku 1988 zákazom krocidolitu (známeho aj ako modrý azbest) a následne sa rozšíril aj na ostatné materiály s obsahom azbestu. Od roku 2005 sú v EÚ všetky formy azbestu zakázané.

Prvé opatrenie EÚ zamerané na ochranu pracovníkov pred osobitnými rizikami expozície azbestu na pracovisku pochádza z roku 1983, keď bola prijatá smernica Rady 83/477/EHS. Táto smernica bola niekoľkokrát podstatne zmenená až do jej posledného kodifikovaného znenia, smernice 2009/148/ES (ďalej len „smernica o ochrane pred azbestom pri práci“). Keďže azbest je karcinogénna látka, ustanovenia v smernici 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom, mutagénom alebo reprodukčne toxickým látkam pri práci (ďalej len „smernica o karcinogénoch, mutagénoch a látkach poškodzujúcich reprodukciu“) sa uplatňuje vždy, keď sú priaznivejšie pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov. To zahŕňa požiadavku na minimalizáciu expozície, keďže ešte nebolo možné určiť prahovú hodnotu expozície, pod ktorou expozícia azbestu nepredstavuje riziko vzniku rakoviny. Zamestnávatelia by preto mali v súlade so smernicou o karcinogénoch, mutagénoch a látkach poškodzujúcich reprodukciu zabezpečiť, aby sa riziko súvisiace s expozíciou pracovníkov azbestu na pracovisku znížilo na minimum a v každom prípade na takú nízku úroveň, ako je to technicky možné.

Smernicou o ochrane pred azbestom pri práci sa pracovníci chránia pred rizikami pre ich zdravie, ktoré vznikajú alebo môžu vzniknúť pri vystavení účinkom azbestu pri práci, a to aj predchádzaním takýmto rizikám. Podľa smernice o ochrane pred azbestom pri práci sa expozícia pracovníkov pri všetkých činnostiach, pri ktorých sú alebo môžu byť vystavení prachu z azbestu alebo materiálu s obsahom azbestu, musí znížiť na minimum a v každom prípade pod stanovenú záväznú limitnú hodnotu expozície pri práci (ďalej len „hodnota OEL“) 0,1 vlákna/cm3 vo vzťahu k osemhodinovému časovo váženému priemeru. To zahŕňa situácie, v ktorých pracovníci znovu vstupujú na pracovisko po vykonaní činností, ako je demolácia, odstraňovanie azbestu, oprava a údržba, pri ktorých je možné predvídať prekročenie stanovenej limitnej hodnoty napriek použitiu technických preventívnych opatrení na obmedzenie koncentrácií azbestu vo vzduchu. V prípade prekročenia limitnej hodnoty sa musia zistiť príčiny a zamestnávateľ musí prijať príslušné opatrenia manažmentu rizík na nápravu situácie ešte pred začiatkom prác. Treba takisto uviesť, že ak nie je možné dodržať hodnotu OEL inými prostriedkami, zamestnávatelia musia pracovníkom poskytnúť vhodné dýchacie prístroje a iné osobné ochranné prostriedky. Okrem toho sa na zamestnávateľov uplatňujú prísne ustanovenia, pokiaľ ide o ochranu, plánovanie a odbornú prípravu.

Hoci sú odstraňovanie, výroba a spracovanie azbestu zakázané, stále v celej EÚ pretrváva značný problém zdedený z minulosti, ktorý predstavuje výzvu pre verejné zdravie a ochranu zdravia pri práci, keďže azbest sa stále nachádza v mnohých starších budovách, ktoré budú v nadchádzajúcich rokoch pravdepodobne obnovené, upravené alebo zbúrané. Iniciatíva „vlna obnovy“ v rámci Európskej zelenej dohody má predovšetkým za cieľ zrýchliť tempo obnovy budov v celej EÚ. Keďže k riziku vystavenia účinkom azbestu dochádza prevažne počas obnovy, údržby a búracích prác, je dôležité posilniť preventívne opatrenia s cieľom ďalej obmedziť expozíciu pracovníkov azbestu.

Odhaduje sa, že v súčasnosti je vystavených azbestu 4,1 až 7,3 milióna pracovníkov. Riziko tejto expozície súvisí väčšinou s manipuláciou s materiálmi s obsahom azbestu a s rozptýlením azbestových vláken počas stavebných prác, akými sú obnova, údržba, oprava a demolácia. Zo všetkých pracovníkov vystavených azbestu pracuje 97 % v stavebníctve vrátane súvisiacich povolaní, ako sú pokrývačské, klampiarske, tesárske či podlahárske práce. K expozícii azbestu dochádza aj v iných hospodárskych odvetviach, ako je nakladanie s odpadom (2 % všetkých vystavených pracovníkov), ťažba a dobývanie, hasenie požiarov, hĺbenie tunelov a údržba, ako aj pri odbere vzoriek azbestu a jeho analýze. K riziku vystavenia účinkom azbestu môže takisto dochádzať pri oprave či demontáži lodí, vrtných plošín a dopravných prostriedkov, ako sú vlaky a lietadlá s azbestovou izoláciou.

Aby boli opatrenia na ochranu pracovníkov pred expozíciou azbestu čo najúčinnejšie, smernica o ochrane pred azbestom pri práci musí byť doplnená novými vedeckými poznatkami, ktoré sa objavili od jej poslednej podstatnej revízie.

Súčasná hodnota OEL 0,1 vlákna/cm3 v smernici o ochrane pred azbestom pri práci bola stanovená v roku 2003 na základe v tom čase dostupných vedecko-technických poznatkov. Smernica o ochrane pred azbestom pri práci zahŕňa minimálne požiadavky, ktoré by sa mali preskúmať na základe získaných skúseností a technického rozvoja v tejto oblasti. V nadväznosti na najnovší vedecko-technologický vývoj v tejto oblasti existuje priestor na zlepšenie ochrany pracovníkov vystavených azbestu, a tým na zníženie pravdepodobnosti, že sa u pracovníkov vyskytnú ochorenia súvisiace s azbestom. Štyri členské štáty už vo svojich právnych predpisoch navyše zaviedli prísnejšiu hodnotu OEL.

Vďaka navrhovanej zmene smernice o ochrane pred azbestom pri práci sa zefektívni v nej stanovená hodnota OEL, a to jej aktualizovaním na základe najnovších dostupných vedeckých dôkazov. Navrhovanú zmenu podporuje najnovšie hĺbkové hodnotenie smernice o ochrane pred azbestom pri práci [hodnotenie ex post smerníc EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) z roku 2017] a najnovšie posúdenie vykonávania smerníc EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci za obdobie 2013 – 2017. V najnovšom hĺbkovom hodnotení smernice o ochrane pred azbestom pri práci sa dospelo k záveru, že táto smernica je stále veľmi relevantná a že v záujme zvýšenia jej účinnosti vzhľadom na vedecký pokrok by sa malo zvážiť zníženie hodnoty OEL, ktorá bola stanovená v smernici o ochrane pred azbestom pri práci.

Komisia požiadala Výbor pre hodnotenie rizík zriadený pri Európskej chemickej agentúre (ECHA), aby posúdil vedeckú relevantnosť súčasnej hodnoty OEL pre azbest, aby tak získala podklady na prípravu návrhu na zmenu smernice o ochrane pred azbestom pri práci. Vedecké stanovisko Výboru pre hodnotenie rizík bolo prijaté v júni 2021. V ňom sa potvrdilo, že azbest nemá bezpečnú úroveň vystavenia, čo znamená, že každé vystavenie azbestu môže v konečnom dôsledku viesť k vzniku ochorenia. Odvodil sa vzťah medzi úrovňami a pridruženým rizikom (ďalej len „vzťah medzi expozíciou a rizikom“), v ktorom sa vyjadruje nadmerné riziko úmrtnosti na rakovinu pľúc a mezotelióm (spolu) ako funkcia koncentrácie vlákien vo vzduchu. Tripartitný Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci sa okrem toho jednomyseľne zhodol, že je potrebné znížiť súčasnú hodnotu OEL.

Znížením expozície azbestu na pracovisku prostredníctvom účinného zníženia hodnoty OEL v celej EÚ sa pomôže predchádzať výskytu prípadov rakoviny a súvisiacich úmrtí. Následne sa tým zlepší ochrana pracovníkov, a to zvyšovaním dĺžky, kvality a produktivity pracovného života pracovníkov EÚ a zabezpečovaním podobnej minimálnej úrovne ochrany v celej EÚ. Vytvárajú sa tým takisto rovnaké podmienky pre podniky, keďže sa tým zabráni spoločnostiam, ktoré neprijímajú vhodné opatrenia, získať konkurenčnú výhodu oproti tým, ktorí tieto opatrenia prijímajú.

Očakáva sa, že ak sa neprijmú žiadne opatrenia a z dôvodu latentného obdobia dôsledkov neúčinnej prevencie (t. j. účinkov na zdravie), podniky budú musieť v budúcnosti znášať vyššie náklady a budú trpieť zníženou produktivitou v dôsledku absencií zamestnancov a straty odbornosti. V členských štátoch by to viedlo k zvýšeným nákladom na sociálne zabezpečenie (napr. v dôsledku vyšších nákladov na lekárske ošetrenie a na dávky v práceneschopnosti) a k ušlým daňovým príjmom.

Revízia hodnoty OEL v rámci smernice o ochrane pred azbestom pri práci povedie k väčšej harmonizácii limitných hodnôt v celej EÚ, vďaka čomu sa očakáva, že podniky budú mať rovnaké podmienky. Jednoduchšie uplatniteľné limitné hodnoty budú okrem toho prospešné pre spoločnosti, ktoré chcú pôsobiť vo viacerých členských štátoch. To môže viesť k úsporám, keďže naprieč zariadeniami sa môžu prijať spoločné riešenia, namiesto potreby navrhnúť riešenia osobitne pre danú lokalitu, aby boli splnené rozličné požiadavky týkajúce sa hodnoty OEL.