[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 8.4.2011

KOM(2011) 158 v konečnom znení

2011/0067 (NLE)

Návrh

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY

ktorým sa Švédsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám kotviacim v prístave („elektrina z pobrežnej elektrickej siete“) v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. KONTEXT NÁVRHU

Zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny v Únii sa upravuje smernicou Rady 2003/96/ES[1] (ďalej len „smernica o zdaňovaní energií“ alebo „smernica“).

Podľa článku 19 ods. 1 uvedenej smernice, okrem ustanovení uvedených najmä v jej článkoch 5, 15 a 17, môže Rada na návrh Komisie ktorémukoľvek členskému štátu jednomyseľne povoliť zavedenie ďalších oslobodení od zdanenia alebo daňových úľav z osobitných politických dôvodov.

Cieľom tohto návrhu je povoliť Švédsku uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie na elektrinu priamo dodávanú plavidlám kotviacim v prístave (ďalej „elektrina z pobrežnej elektrickej siete“). Týmto oslobodením by sa malo ekonomicky stimulovať využívanie pobrežnej elektrickej siete, aby sa znížila úroveň znečistenia ovzdušia v prístavných mestách.

2 ŽIADOSť A JEJ VšEOBECNÝ KONTEXT

Švédske orgány informovali Komisiu listom zo 4. marca 2010 o zámere uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie 0,5 öre/kWh na elektrinu z pobrežnej elektrickej siete. Doplňujúce informácie poskytnuté Švédskom boli doručené 4. októbra 2010.

Švédsko požiadalo o povolenie uplatňovania zníženej dane na šesťročné obdobie, čo je najdlhším možným obdobím uvedeným v článku 19 ods. 2 danej smernice.

Požadovaným opatrením Švédsko zamýšľa stimulovať využívanie elektriny z pobrežnej elektrickej siete pokladanej za alternatívu, ktorá menej znečisťuje životné prostredie v porovnaní s výrobou elektrickej energie na palube plavidiel kotviacich v prístave. Elektrina z pobrežnej elektrickej siete sa v súčasnosti musí zdaňovať všeobecnou sadzbou dane z elektrickej energie, ktorá predstavuje 28 öre/kWh (18,5 öre/kWh v severnom Švédsku). Na druhej strane členské štáty musia podľa článku 14 ods. 1 písm. c) smernice o zdaňovaní energií oslobodiť od dane elektrinu vyrábanú na palube lodí určenú pre plavbu vo vodách Spoločenstva a podľa článku 15 ods. 1 písm. f) môžu oslobodiť od dane elektrinu vyrábanú na palube lodí pre plavbu vo vnútorných vodách.

Švédsko by chcelo uplatňovať na elektrinu z pobrežnej elektrickej siete zníženú sadzbu dane 0,5 öre/kWh, pričom uplatňovaním uvedenej sadzby sa dodrží minimálna sadzba zdanenia elektrickej energie ustanovená v smernici 2003/96/ES. Znížená sadzba zdanenia elektrickej energie sa má vzťahovať na všetky dodávky elektriny z pobrežnej elektrickej siete s napätím najmenej 380 voltov plavidlám využívaným v obchodnej námornej doprave s hrubou tonážou aspoň 400 ton. Táto hranica sa považuje za primeranú na zabezpečenie toho, aby sa navrhované zníženie vzťahovalo na prevažnú väčšinu plavidiel využívaných v medzinárodnej doprave a väčšie plavidlá využívané vo vnútroštátnej doprave. Ide o plavidlá, ktoré sa pokladajú za pôvodcu najväčšej časti emisií spôsobených prevádzkou pomocných motorov na palube plavidiel kotviacich v prístavoch.

Uvedenou daňovou úľavou chce Švédsko stimulovať prevádzkovateľov plavidiel, aby využívali elektrinu z pobrežnej elektrickej siete s cieľom znížiť vzduchom prenášané emisie a hluk z kotviacich plavidiel, ako aj emisie CO2. Uplatňovaním zníženej daňovej sadzby by sa zlepšila konkurencieschopnosť elektriny z pobrežnej elektrickej siete vo vzťahu k spaľovaniu lodných palív na palube, ktoré je od dane úplne oslobodené. Švédske orgány uvádzajú, že zariadenia na využívanie elektriny z pobrežnej elektrickej siete existujú v súčasnosti v piatich švédskych prístavoch (Štokholm, Göteborg, Piteå, Helsingborg, Luleå) a vo viacerých ďalších prístavoch vo Švédsku prebiehajú prípravy na využívanie elektriny z pobrežnej elektrickej siete. Počet plavidiel, ktoré využívajú túto možnosť, je však v súčasnosti obmedzený. Podľa údajov švédskych orgánov by sa na základe predpokladu, že elektrinou z pobrežnej elektrickej siete by sa nahradilo 20 % predaného lodného paliva, mohlo dosiahnuť ročné zníženie emisií vo výške 76 ton oxidu siričitého, 830 ton oxidov dusíka, 8,4 ton častíc a 42 000 ton oxidu uhličitého.

Švédsko sa domnieva, že dané opatrenie je v súlade s odporúčaním Komisie 2006/339/ES[2] týkajúcim sa podpory využívania pobrežnej elektrickej siete pre lode kotviace v prístavoch Spoločenstva a s oznámením Komisie „Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018“ (KOM(2009) 8)[3].

Argumenty švédskych orgánov v súvislosti s vplyvom opatrenia na vnútorný trh

Švédske orgány uznávajú, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc a zvýhodňuje majiteľov plavidiel využívaných na obchodnú námornú dopravu. Švédske orgány zároveň tvrdia, že toto opatrenie nemá z hľadiska hospodárskej súťaže medzi majiteľmi alebo prevádzkovateľmi lodí žiadny vplyv, keďže je dostupné všetkým lodiam kotviacim vo švédskych prístavoch bez ohľadu na ich vlajku. Pokiaľ ide o dosah na obchod medzi členskými štátmi, Švédsko predpokladá, že tento dosah bude zanedbateľný, keďže voľba prístavov závisí skôr od miesta určenia nákladu než od znížených nákladov na kotvenie z dôvodu daňovej úľavy pre elektrinu z pobrežnej elektrickej siete.

Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, a najmä jej článok 14 ods. 1 písm. c) a 15 ods. 1 písm. f).

3. POSÚDENIE OPATRENIA PODľA čLÁNKU 19 SMERNICE 2003/96/ES

Osobitné politické dôvody

Prvý pododsek článku 19 ods. 1 uvedenej smernice znie takto:

„ Okrem ustanovení stanovených v predchádzajúcich článkoch, najmä v článkoch 5, 15 a 17, Rada môže na návrh Komisie ktorémukoľvek členskému štátu jednomyseľne povoliť zavedenie ďalších oslobodení od dane alebo daňových úľav z osobitných politických dôvodov “.

Prostredníctvom daného zníženia dane sa švédske orgány usilujú dosiahnuť cieľ spočívajúci v podpore takého spôsobu uspokojovania energetických potrieb lodí kotviacich v prístavoch, ktorý je menej škodlivý pre životné prostredie, a tým zlepšenia kvality miestneho ovzdušia. Ako Švédsko zdôraznilo, Komisia v skutočnosti už odporučila využívanie elektriny z pobrežnej elektrickej siete ako alternatívu k výrobe elektriny na palube plavidiel v kotviskách, a uznala tak jej prínosy z hľadiska ochrany životného prostredia[4]. Treba poznamenať, že elektrina dodávaná plavidlám v kotviskách je vo Švédsku v súčasnosti zdanená sadzbou vo výške 28 öre/kWh (v severnom Švédsku 18,5 öre/kWh). Požadovaná výnimka by teda viedla k ďalšej stimulácii využívania tejto technológie rovnajúcej sa 27,5 öre/kWh, t.j. 29,83 EUR/MWh[5] (v severnom Švédsku 18 öre/kWh, t.j. 19,53 EUR/MWh), a prispela by tak k stanovenému cieľu politiky.

Komisia takisto konštatuje, že potrebné pobrežné zariadenia už vo Švédsku existujú vo viacerých prístavoch. Za daných okolností môžu byť nižšie prevádzkové náklady v podobe nižšej konečnej ceny spotrebovanej elektriny účinným stimulom rozsiahlejšieho využívania existujúcich zariadení. Keďže zámerom opatrenia je aj zvýšiť počet prístavov, ktoré umožňujú využívať elektrinu z pobrežnej siete, Komisia očakáva, že na dosiahnutie politického cieľa daného zníženia dane budú pravdepodobne nevyhnutné dodatočné opatrenia politiky na podporu vybudovania pobrežnej infraštruktúry. Pri súčasnom stave rozvoja pobrežnej elektrickej siete vo Švédsku Komisia súhlasí s tým, že uplatňovanie výrazne nižšej sadzby dane by mohlo pre prístavné orgány a takisto pre majiteľov lodí predstavovať dôležitý signál, aby ďalej investovali do tejto technológie, najmä ak budú nasledovať sprievodné opatrenia podporujúce pobrežnú elektrinu z pobrežnej elektrickej siete, či už v podobe finančných stimulov, alebo v konečnom dôsledku povinného využívania tejto elektriny. V tejto súvislosti treba upozorniť nielen na skutočnosť, že elektrina z pobrežnej elektrickej siete sa už využíva vo viacerých prístavoch, ale aj na značný záujem, ktorý zúčastnené strany prejavili v reakcii na verejné konzultácie týkajúce sa podoby navrhovaného zníženia dane, ktoré uskutočnili švédske orgány.

Pokiaľ ide o povahu sledovaného cieľa politiky, Komisia by rada zdôraznila, že podpora elektriny z pobrežnej elektrickej siete je v skutočnosti spoločným politickým cieľom, ktorý by mala sledovať celá Únia. Jednoznačne sa to uvádza v uvedenom oznámení Komisie KOM(2007) 575 o integrovanej námornej politike a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie[6], podľa ktorého sa na tento cieľ bude prihliadať v rámci revízie smernice 2003/96/ES. Cieľom článku 19 je však reagovať na konkrétne okolnosti v jednotlivých členských štátoch, ktoré nie sú zohľadnené v samotnej smernici. Výnimku na základe článku 19, ktorá sa zameriava na politický cieľ spočívajúci v podpore elektriny z pobrežnej elektrickej siete, možno preto udeliť len ako prechodné opatrenie, kým sa tento cieľ nezohľadní v rámci revízie smernice 2003/96/ES.

Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Európskej únie

Navrhované opatrenie sa týka najmä politiky EÚ v oblasti životného prostredia. Keďže pomôže obmedziť spaľovanie lodných palív na palube plavidiel v prístavoch, toto opatrenie v skutočnosti prispeje k cieľu zameranému na zlepšenie kvality miestneho ovzdušia. Dané opatrenie pravdepodobne povedie takisto k zníženiu emisií CO2, pretože štruktúra zdrojov na výrobu elektrickej energie z pobrežnej siete je menej náročná na spotrebu uhlíka než elektrina vyrábaná na palube spaľovaním lodných palív, a to z dôvodu vyššej účinnosti systému a rozdielu v používaných vstupných palivách. V tejto súvislosti možno konštatovať, že priemerná štruktúra zdrojov na výrobu elektrickej energie v príslušnej oblasti trhu je podstatne menej náročná na spotrebu uhlíka než je priemer v EÚ. Hoci uhlíková náročnosť dodatočne dodávanej elektriny je zvyčajne vyššia ako uhlíková náročnosť priemernej štruktúry zdrojov na výrobu elektrickej energie a je veľmi závislá od dennej doby dodatočného dopytu, zníženie emisií CO2 vyplývajúce z opatrenia zostane pomerne značné[7].

V tomto bode treba pripomenúť, že významným dôvodom nepriaznivého konkurenčného postavenia elektriny z pobrežnej elektrickej siete je skutočnosť, že jej alternatíva, t.j. elektrina vyrábaná na palube plavidiel, keď sa nachádzajú v námorných prístavoch, je v súčasnosti úplne oslobodená od dane: od dane sú oslobodené nielen lodné palivá spaľované pri výrobe elektriny, čo zodpovedá bežnej situácii podľa článku 14 ods. 1 písm. a) smernice 2003/96/ES, ale aj samotná elektrina vyrábaná na palube plavidiel (pozri článok 14 ods. 1 písm. c) smernice 2003/96/ES). Hoci táto posledná výnimka sa dá len ťažko považovať za výnimku v súlade s cieľmi Únie v oblasti životného prostredia, zohľadňuje praktické aspekty. Zdanenie elektriny vyrábanej na palube by si v skutočnosti vyžadovalo vyhlásenie majiteľa, často usadeného v tretej krajine, alebo prevádzkovateľa plavidla o množstve spotrebovanej elektriny. V uvedenom vyhlásení by sa ďalej musel určiť podiel elektriny spotrebovanej v teritoriálnych vodách členského štátu, v ktorom je daň splatná. Povinnosť robiť takéto vyhlásenia pre každý členský štát, ktorého teritoriálnych vôd sa to týka, by pre majiteľov plavidiel znamenalo obrovskú administratívnu záťaž. Za týchto okolností môže byť odôvodnené nepenalizovať menej znečisťujúcu alternatívu, ktorú predstavuje elektrina z pobrežnej elektrickej siete tak, že sa Švédsku povolí uplatňovať nižšiu sadzbu dane.

Pokiaľ ide o elektrinu spotrebovanú plavidlami kotviacimi v prístavoch na vnútrozemských vodných cestách, na rozdiel od situácie v námorných prístavoch je oslobodenie elektriny vyrábanej na palube pre členské štáty len dobrovoľné [článok 15 ods. 1 písm. f)]. Členským štátom preto žiadna právna prekážka nebráni v tom, aby k elektrine z pobrežnej elektrickej siete a výrobe elektriny na palube plavidiel v prístavoch na vnútrozemských vodných cestách pristupovali rovnako. Možnosť, ktorú poskytuje článok 15 ods. 1 písm. f) danej smernice, a to nezdaňovať elektrinu vyrábanú na palube, však zákonodarca opäť vysvetľuje praktickými aspektmi, a zároveň je táto možnosť úzko prepojená s voliteľnými daňovými zvýhodneniami pre plavbu vo vnútrozemských vodách. Väčšina členských štátov, medzi nimi aj Švédsko, sa rozhodla nezdaňovať palivá používané na tieto účely. Členské štáty zároveň nepovažujú za praktické zdaňovať vstupné palivo namiesto zdanenia elektriny (pozri článok 21 ods. 5 tretí pododsek smernice 2003/96/ES), keďže by to predpokladalo prinajmenšom osobitné zaobchádzanie s palivom používaným na výrobu elektriny. Pri rozhodovaní, či rozšíriť oslobodenie od dane vzťahujúce sa na námornú dopravu na palivá používané pri plavbe vo vnútrozemských vodách, členské štáty zohľadnia viaceré aspekty, vrátane širších cieľov vnútroštátnej dopravnej politiky, ako sú aspekty životného prostredia, ktoré ich môžu viesť k tomu, že palivá používané na tieto účely nezdania.

V tejto fáze sa preto považuje za odôvodnené rozšíriť možnosť spočívajúcu v oslobodení elektriny z pobrežnej elektrickej siete na prístavy na vnútrozemských vodných cestách.

Vnútorný trh a spravodlivá hospodárska súťaž

Z hľadiska vnútorného trhu a spravodlivej hospodárskej súťaže by sa požadovaným opatrením zmenšila existujúca deformácia medzi obomi konkurujúcimi si zdrojmi elektriny pre lode v kotviskách, t.j. výrobou elektriny na palube a elektrinou z pobrežnej elektrickej siete, ktorá je spôsobená oslobodením lodných palív od dane.

Pokiaľ ide o hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi plavidiel, najprv treba zopakovať, že v súčasnosti elektrinu z pobrežnej elektrickej siete využíva komerčne veľmi málo plavidiel. K významnému narušeniu hospodárskej súťaže by preto mohlo dôjsť len medzi plavidlami využívajúcimi požadované opatrenie, ktoré prešli na elektrinu z pobrežnej siete, a ostatnými plavidlami, ktoré budú naďalej využívať výrobu elektriny na palube. Hoci presné odhady nákladov závisia v rozhodujúcej miere od vývoja cien ropy, a robia sa preto veľmi ťažko, z dostupných údajov vyplýva, že z celkového hľadiska by vo väčšine prípadov ani úplné oslobodenie od dane neznížilo prevádzkové náklady na elektrinu z pobrežnej elektrickej siete pod úroveň nákladov na výrobu elektriny na palube[8], a v žiadnom prípade by preto pre prevádzkovateľov plavidiel využívajúcich elektrinu z pobrežnej elektrickej siete nepredstavovalo významnú konkurenčnú výhodu voči prevádzkovateľom využívajúcim výrobu elektriny na palube. V danom prípade možno významné narušenie uvedeného druhu očakávať o to menej, že Švédsko mieni dodržať minimálnu úroveň zdanenia stanovenú v smernici 2003/96/ES. Švédsko ďalej zamýšľa obmedziť daňové zvýhodnenie na plavidlá s hrubou tonážou najmenej 400 ton a zároveň na dodávky elektriny z pobrežnej elektrickej siete s napätím najmenej 380 V s cieľom zamerať opatrenie na plavidlá so značnou výrobou elektriny na palube a súčasne obmedziť celkový počet príjemcov. Podľa vysvetlenia švédskych orgánov sa obe prahové hodnoty stanovili na pomerne nízkej úrovni ako reakcia na obavy vnútroštátnych združení, že v opačnom prípade by mohli byť vnútroštátne plavidlá v porovnaní s plavidlami iných krajín znevýhodnené. Dá sa naopak racionálne predpokladať, že plavidlá, ktoré môžu byť na základe prahových hodnôt z daňového zvýhodnenia vylúčené, budú skôr vnútroštátne plavidlá, než plavidlá pochádzajúce z ostatných krajín EÚ, a že prahové hodnoty preto v žiadnom prípade nepovedú k výhodnejšiemu daňovému zaobchádzaniu s vnútroštátnymi hospodárskymi subjektmi v porovnaní s ich konkurentmi z ostatných členských štátov EÚ.

V súvislosti s hospodárskou súťažou medzi prístavmi švédske orgány uviedli, že prípadný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ktorý by mohol vzniknúť následkom toho, že plavidlá by pozmenili svoje trasy z dôvodu možnosti spotrebovávať elektrinu z pobrežnej siete so zníženou sadzbou dane, pokladajú za zanedbateľný. V situácii, keď (ako bolo predtým uvedené) sa napriek zníženiu dane využívanie elektriny z pobrežnej siete minimálne v krátkodobom horizonte nestane pravdepodobne hospodárnejšie ako výroba elektriny na palube, nie je ani pravdepodobné, že toto zníženie dane v prípade elektriny z pobrežnej elektrickej siete významne naruší hospodársku súťaž medzi prístavmi tým, že plavidlá navedie na zmenu trasy v závislosti od dostupnosti takejto možnosti.

Nakoniec možno dodať, že časový rámec navrhovaného povolenia na uplatňovanie zníženej sadzby dane je dostatočne krátky na to, aby nebolo pravdepodobné, že sa analýza vykonaná v dvoch predchádzajúcich odsekoch zmení pred uplynutím platnosti tohto povolenia.

Doba uplatňovania opatrenia a vývoj rámcových predpisov EÚ o zdaňovaní energií

Doba uplatňovania výnimky by mala byť v zásade dostatočne dlhá na to, aby prevádzkovateľov prístavov neodradila od uskutočnenia potrebných investícií. Tento cieľ však treba zosúladiť s nutnosťou nenarušiť budúci vývoj existujúceho právneho rámca. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že Komisia v súčasnosti zvažuje prípadnú revíziu smernice 2003/96/ES s cieľom viac ju zosúladiť s cieľmi politiky v oblasti energetiky a politiky životného prostredia, a najmä s cieľmi týkajúcimi sa zmeny klímy na obdobie po roku 2013. Príslušný návrh by sa mohol zaoberať aj otázkou daňového zaobchádzania s elektrinou s pobrežnej elektrickej siete. Za daných okolností sa zdá vhodné udeliť požadované povolenie na trojročné obdobie, ale s výhradou nadobudnutia platnosti všeobecných ustanovení v tejto oblasti skôr, než v okamihu predpokladaného skončenia platnosti tohto povolenia.

4. PRAVIDLÁ šTÁTNEJ POMOCI

Na základe príslušného výmenného kurzu z 1. októbra 2010 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie [9] sadzba dane vo výške 0,5 öre/kWh, ktorú zamýšľajú stanoviť švédske orgány, dodržiava minimálnu úroveň zdanenia podľa článku 10 smernice 2003/96/ES. Opatrenie preto spadá do tzv. všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách [nariadenie (ES) č. 800/2008][10], a v dôsledku toho je vyňaté z povinnosti predbežného oznamovania.

5. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU

Konzultácie so zainteresovanými stranami

Tento návrh vychádza zo žiadosti predloženej Švédskom a týka sa iba tohto členského štátu.

Získavanie a využívanie expertízy

Externá expertíza nebola potrebná.

Posúdenie vplyvu

Tento návrh sa týka povolenia pre konkrétny členský štát na jeho vlastnú žiadosť.

6. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Cieľom návrhu je povoliť Švédsku odchýliť sa od všeobecných ustanovení smernice Rady 2003/96/ES a uplatňovať zníženú sadzbu dane vo výške 0,5 öre/kWh na elektrinu dodávanú priamo plavidlám v kotviskách prístavov.

Právny základ

Článok 19 smernice Rady 2003/96/ES.

Zásada subsidiarity

Oblasť nepriameho zdaňovania zahrnutá v článku 113 ZFEÚ nie je sama osebe vo výlučnej právomoci Európskej únie v zmysle článku 3 ZFEÚ.

Vykonávanie právomocí členskými štátmi v tejto oblasti je však striktne vymedzené a obmedzené existujúcimi právnymi predpismi EÚ. Podľa článku 19 smernice 2003/96/ES je iba Rada oprávnená udeliť členskému štátu povolenie na zavedenie ďalších oslobodení od dane alebo daňových úľav v zmysle uvedeného ustanovenia. Členské štáty nemôžu Radu nahradiť.

Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity.

Zásada proporcionality

Týmto návrhom sa dodržiava zásada proporcionality. Zníženie dane neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie predmetného cieľa (pozri uvedené posúdenie aspektov týkajúcich sa vnútorného trhu a spravodlivej hospodárskej súťaže).

Výber nástrojov

Navrhovaný(-é) nástroj(-e): vykonávacie rozhodnutie Rady.

Článkom 19 smernice 2003/96 sa ustanovuje iba tento druh opatrenia.

7. VPLYV NA ROZPOčET

Toto opatrenie nepredstavuje pre Úniu finančnú ani administratívnu záťaž. Návrh preto nemá vplyv na rozpočet Európskej únie.

2011/0067 (NLE)

Návrh

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY

ktorým sa Švédsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám kotviacim v prístave („elektrina z pobrežnej elektrickej siete“) v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny[11], a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

1. Listom zo 4. marca 2010 sa Švédsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie na elektrinu priamo dodávanú plavidlám kotviacim v prístave („elektrina z pobrežnej elektrickej siete“) v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES.

2. Cieľom zníženia dane, ktoré Švédsko zamýšľa uplatňovať, je podporiť väčšie využívanie elektriny z pobrežnej elektrickej siete ako takého spôsobu uspokojovania energetických potrieb lodí v kotviskách prístavov, ktorý je v porovnaní so spaľovaním lodných palív na palube plavidiel menej škodlivý pre životné prostredie.

3. Pokiaľ sa využívaním elektriny z pobrežnej elektrickej siete zabraňuje emisiám látok znečisťujúcich ovzdušie súvisiacich so spaľovaním lodných palív na palube plavidiel v kotviskách, prispieva to k zlepšeniu kvality miestneho ovzdušia v prístavných mestách. Pri osobitných podmienkach štruktúry výroby elektriny v dotknutom regióne, t.j. na severskom trhu s elektrickou energiou zahŕňajúcom Švédsko, Dánsko, Fínsko a Nórsko, sa okrem toho očakáva, že využívaním elektriny z pobrežnej elektrickej siete namiesto elektriny vyrábanej spaľovaním lodných palív na palube sa zabráni emisiám CO2. Očakáva sa preto, že dané opatrenie prispeje k cieľom politík EÚ v oblasti ochrany životného prostredia, zdravia a klímy.

4. Udelením povolenia Švédsku, aby na elektrinu z pobrežnej elektrickej siete uplatňovalo zníženú sadzbu dane, sa neprekročí rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného cieľa, keďže výroba elektriny na palube zostane vo väčšine prípadov aj naďalej konkurencieschopnejšou alternatívou. Z rovnakého dôvodu a vzhľadom na súčasnú pomerne nízku mieru preniknutia tejto technológie na trh, dané opatrenie v období jeho uplatňovania pravdepodobne nepovedie k významnému narušeniu hospodárskej súťaže, a nebude teda mať nepriaznivý vplyv na riadne fungovanie vnútorného trhu.

5. Z článku 19 ods. 2 smernice 2003/96/ES vyplýva, že každé povolenie udelené podľa uvedeného ustanovenia musí byť prísne časovo obmedzené. Keďže toto obdobie musí byť dostatočne dlhé na to, aby prevádzkovateľov prístavov neodrádzalo od uskutočnenia potrebných investícií, ale nesmie ani narušiť budúci vývoj existujúceho právneho rámca, je vhodné udeliť požadované povolenie na trojročné obdobie, avšak s výhradou nadobudnutia platnosti všeobecných ustanovení v tejto oblasti v okamihu pred predpokladaným uplynutím platnosti tohto povolenia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Švédsku sa týmto povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie na elektrinu priamo dodávanú plavidlám kotviacim v prístavoch, okrem súkromných výletných plavidiel, za predpokladu, že sa dodržia minimálne úrovne zdanenia v súlade s článkom 10 smernice 2003/96/ES.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Prestane sa uplatňovať po uplynutí troch rokov.

Pokiaľ by však Rada na základe článku 113 ZFEÚ ustanovila všeobecné pravidlá pre daňové zvýhodnenia elektriny z pobrežnej elektrickej siete, toto rozhodnutie sa prestane uplatňovať dňom nadobudnutia platnosti uvedených všeobecných pravidiel.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

[2] Odporúčanie Komisie 2006/339/ES z 8. mája 2006 týkajúce sa podpory využívania pobrežnej elektrickej siete pre lode kotviace v prístavoch Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 125, 12.5.2006).

[3] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018, KOM(2009) 8 v konečnom znení.

[4] Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

[5] Na základe výmenného kurzu z 1. októbra 2010, teda 9.2183 SEK = 1 EUR, Ú. v. EÚ C 286 z 2.10.2010.

[6] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Integrovaná námorná politika Európskej únie z 10.10.2007, KOM(2007) 575 v konečnom znení a pracovný dokument útvarov Komisie – sprievodný dokument k Oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Integrovaná námorná politika Európskej únie z 10.10.2007, SEK(2007) 1278.

[7] Kombinovaný podiel obnoviteľných a jadrových zdrojov v štruktúre zdrojov na výrobu elektrickej energie NordPool predstavoval 86,6 % v roku 2008, pozri http://www.nordpoolspot.com/reports/Production_split/. Jadrová aj vodná energia, na ktoré pripadá väčšina výroby obnoviteľnej energie na severskom trhu, sa však v súčasnosti používajú hlavne pri základnom zaťažení, pričom špičkové zaťaženie je v priemere uhlíkovo náročnejšie.

[8] Por: Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie, útvar Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity, august 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analýza nákladov sa vykonala pre tri prístavy: Göteborg (Švédsko), Juneau a Long Beach (USA).

[9] Zodpovedajúci výmenný kurz na posúdenie súladu s minimálnymi sadzbami, pozri článok 13 ods. 1 smernice 2003/96/ES a zároveň poznámku pod čiarou č. 5.

[10] Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách), Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008.

[11] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.