Neistota a riziká súvisiace s výhľadom sú veľmi vysoké vzhľadom na neistý vývoj celosvetovej zdravotnej krízy. Zvyšujúca sa prísnosť obmedzení, ktoré sa už zaviedli v Grécku a v iných európskych krajinách, by mohla negatívne ovplyvniť krátkodobý výhľad. Ďalšie obmedzenia pohybu osôb a tovaru v najbližších mesiacoch v Grécku, ale aj v zahraničí – vzhľadom na význam medzinárodného cestovného ruchu – ostávajú významným zdrojom neistoty. Zvýšené geopolitické napätie v regióne a pretrvávajúce migračné tlaky predstavujú ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja. Na druhej strane by sa podpornými opatreniami prijatými na úrovni EÚ vrátane nástroja NextGenerationEU mohol výrazne podporiť dopyt v roku 2021 a v budúcnosti posilniť kľúčové ekonomické fundamenty a odolnosť. V prognóze Komisie sa nezohľadňuje najmä vplyv plánu podpory obnovy a odolnosti, pretože je stále v počiatočnom štádiu vývoja. Očakáva sa, že reformy a investície v rámci plánu budú mať po svojej konkretizácii, prijatí a vykonaní v plnom rozsahu pozitívny vplyv na výhľad rastu.

Efektívne a náležité využívanie finančných prostriedkov dostupných v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by gréckemu hospodárstvu mohlo pomôcť sa zotaviť zo súčasnej krízy a vyriešiť problémy, ktorým naďalej čelí, a to aj napriek dosiahnutému pokroku. Je veľmi dôležité naďalej pokračovať v reformách zameraných na riešenie pretrvávajúcich slabín. Ak sa významné objemy finančných prostriedkov, ktoré je Grécko oprávnené prijať prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, využijú efektívnym a náležitým spôsobom, môžu v nadchádzajúcich rokoch podporiť rast, tvorbu pracovných miest a súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu. Očakáva sa, že reformy a investície ako súčasť nadchádzajúceho plánu podpory obnovy a odolnosti nadviažu na minulé a prebiehajúce reformy a doplnia ich, a to v kontexte postupu sprísneného dohľadu.

Táto správa bola vypracovaná v čase, keď väčšina členských štátov čelí opätovnému výskytu pandémie. Napriek nedávnemu nárastu počtu nakazených sa Grécku doteraz relatívne dobre darí potlačiť šírenie koronavírusu, a to aj vďaka rýchlej reakcii regiónov, kde došlo k nárastu počtu nových prípadov. Orgány zvyšujú pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti, rozširujú testovacie kapacity a zároveň rozširujú a prispôsobujú súbor fiškálnych opatrení a opatrení na zabezpečenie likvidity na pomoc osobám a podnikom postihnutým pandémiou. Tieto opatrenia pomáhajú zmierniť sociálne a ekonomické náklady pandémie, ale podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2020 sa stále očakáva, že hospodárstvo Grécka zaznamená jeden z najväčších poklesov hospodárskej činnosti v EÚ z dôvodu vysokej závislosti od cestovného ruchu a veľkého podielu malých podnikov, ktoré majú obmedzenú adaptačnú kapacitu. Trojtýždňový zákaz vychádzania vyhlásený 5. novembra a jeho možné predĺženie v závislosti od vývoja pandémie by mohli oslabiť krátkodobý výhľad viac, než sa v súčasnosti predpokladá.

Na základe tejto správy by Euroskupina mohla prijať rozhodnutie o uvoľnení ďalšieho súboru politicky podmienených dlhových opatrení v objeme 767 miliónov EUR. Tieto opatrenia boli dohodnuté s Euroskupinou 22. júna 2018 a zahŕňajú prevod súm rovnajúcich sa príjmom vyplývajúcim z hodnoty gréckych štátnych dlhopisov, ktoré majú v držbe centrálne banky v rámci programu pre trhy s cennými papiermi a dohody o čistých finančných aktívach, ako aj upustenie od zvyšovania úrokovej marže pri určitých pôžičkách poskytovaných z Európskeho nástroja finančnej stability. Tretia tranža politicky podmienených dlhových opatrení bola uvoľnená po zasadnutí Euroskupiny 11. júla 2020, okrem iného na základe posúdenia vykonávania gréckych záväzkov do konca roku 2019 uvedeného v správe o sprísnenom dohľade prijatej Komisiou 20. mája 2020 () a vzhľadom na mimoriadne okolnosti spôsobené pandémiou koronavírusu.

Sprísnený dohľad poskytuje komplexný rámec pre monitorovanie hospodárskeho rozvoja a vykonávanie politík potrebných na zaistenie udržateľnej obnovy hospodárstva. Umožňuje pravidelné hodnotenie najnovšieho hospodárskeho a finančného vývoja v Grécku, ako aj monitorovanie podmienok financovania krajiny a aktualizácie analýzy udržateľnosti dlhovej služby. Sprísnený dohľad takisto predstavuje rámec pre hodnotenie celkového záväzku, ktorý Grécko dalo Euroskupine 22. júna 2018 a v prípade ktorého sa Grécko zaviazalo, že bude pokračovať v reformách prijatých v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu, dokončí ich a zabezpečí splnenie cieľov dôležitých reforiem prijatých v rámci programov finančnej pomoci. V tejto súvislosti sa v rámci sprísneného dohľadu monitoruje plnenie osobitných záväzkov spočívajúcich v dokončení kľúčových štrukturálnych reforiem spustených v rámci programu v šiestich kľúčových oblastiach, a to v dohodnutých lehotách až do polovice roku 2022. Konkrétne ide o tieto oblasti: i) fiškálne a fiškálno-štrukturálne politiky; ii) sociálne zabezpečenie; iii) finančná stabilita; iv) trh práce a trh s výrobkami; v) Helénska spoločnosť pre majetok a účasti a privatizácia a vi) modernizácia verejnej správy ().

Zatiaľ čo sa stav nedoplatkov znižuje, stále vznikajú nové nedoplatky, čím sa zdôrazňuje význam vykonávania odporúčaní gréckeho dvora audítorov, osobitného záväzku vytýčeného do polovice roku 2021, medzi ktorými má zásadný význam posilnenie systému vnútornej kontroly. Posilnenie systému vnútornej kontroly je ďalej nevyhnutné pre správne riadenie projektov, ktoré sa majú financovať prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Zákon, ktorým sa stanoví koncepčný rámec vnútornej kontroly, sa má prijať do konca roku. Výzvou v súčasnosti je dosiahnuť úplnú realizáciu jej časti venovanej hospodáreniu s verejnými financiami v rámci celej verejnej správy, ako aj zabezpečiť účinný dohľad nad ňou zo strany ministerstva financií. K tejto reforme prispejú nedávne kroky gréckeho dvora audítorov a v strednodobom horizonte nedávno začaté zjednodušenie rámca plnenia rozpočtu a platobného postupu.

Stav nedoplatkov sa od poslednej správy znížil, ale na splnenie ambiciózneho cieľa ku koncu roku treba vynakladať trvalé úsilie. Aj keď stav nedoplatkov stále presahuje cieľ stanovený v akčnom pláne z októbra 2019, odchýlky spôsobené pandémiou na začiatku roku 2020 boli kompenzované, čo však neplatí pre nahromadené nevybavené dôchodkové nároky. Predpokladá sa, že automatické spracovanie a priznávanie dôchodkov bude v plnom rozsahu funkčné až v budúcom roku. Orgány opätovne potvrdili cieľ nulových nedoplatkov do konca roku 2020 vo všetkých odvetviach okrem dôchodkových nárokov, riziká tu však stále existujú, a to aj v súvislosti s opätovným šírením pandémie. Vzhľadom na nepredvídané zvýšenie počtu žiadostí o dôchodok, ktoré bolo vyvolané právnymi a technickými faktormi, sa predpokladá vybavenie všetkých dôchodkových nárokov do decembra 2021.

Úrady prijali niekoľko špecifických opatrení na vyrovnanie daňových záväzkov, ktoré vznikli počas pandémie. Tieto nové opatrenia sa týkajú daňových odkladov, ktoré sa zaviedli na začiatku pandémie a uľahčujú obnovenie plánov vyrovnania dlhu, ktoré boli počas pandémie prerušené, pretože inak by sa na ne vzťahovali prísne sankcie rámca dohodnutého v roku 2019. Okrem toho sa vytvorila „druhá šanca“ aj v prípade plánov vyrovnania dlhu, ktoré boli dohodnuté pred nadobudnutím účinnosti rámca vyrovnania na rok 2019. Opatrenie zatiaľ nebolo zavedené a predpokladá sa, že dlžníci budú podrobení náležitej kontrole, pokiaľ ide o dôvody zastavenia platieb a doterajšie dodržiavanie predpisov. Pokiaľ ide o štátne záruky, ktoré vymáhajú banky a v súčasnosti ich štát spracúva a uhrádza ako ručiteľ pôvodných dlžníkov (pozri finančnú časť), orgány takisto zaviedli systém vyrovnania dlhu, podľa ktorého by dlžníci mohli tieto záruky štátu splatiť až 120 splátkami. V záujme zachovania platobnej disciplíny orgány jasne stanovili, že dlžníci pri prerušení splátok v rámci tohto mimoriadneho systému nebudú môcť využiť iné systémy vyrovnania a pohľadávky sa budú od nich vymáhať. Vykonávanie týchto opatrení v oblasti presadzovania by sa malo pozorne monitorovať.

Právne predpisy týkajúce sa doplnkovej mzdovej tabuľky pre nezávislý orgán pre verejné príjmy, čo je kľúčovým krokom k dokončeniu reformy riadenia ľudských zdrojov, boli uverejnené na verejnú konzultáciu a očakáva sa, že sa schvália do konca novembra 2020. Predpokladá sa, že sa reformou zvýši schopnosť nezávislého orgánu udržať si a prilákať nových veľmi kvalitných pracovníkov, ktorých počet bol na konci tretieho štvrťroka výrazne pod cieľovou úrovňou stanovenou ku koncu roku 2019 (11 947 v porovnaní s 12 500). Orgány potvrdili, že prebiehajúce postupy prijímania nových pracovníkov na ministerstve financií nebudú mať nepriaznivý vplyv na celkovú výkonnosť nezávislého orgánu. Očakáva sa, že celková reforma riadenia ľudských zdrojov prebehne do 1. januára 2021.

Dva alternatívne scenáre naznačujú, že vyššími refinančnými sadzbami by sa výhľad zhoršil, a to ešte väčšmi v kombinácii s nízkym rastom, čím sa zdôrazňuje dôležitosť napredovať s ambicióznym programom rastu. Základné predpoklady sprevádza neistota, ktorá sa počas prognózovaného obdobia stupňuje. Môže sa ukázať, že podmienky financovania sú menej optimistické, než sa predpokladalo, a to najmä v dlhšom než strednodobom horizonte. Podľa scenára vyššej rizikovej prirážky, kde rizikové prirážky súvisia s úrovňou dlhu v strednodobom a dlhodobom horizonte, ostáva miera zadlženosti, ktorá nabrala klesajúci kurz, výrazne vyššia ako v základných prognózach. Aj hrubé potreby financovania sú vyššie a z dlhodobého hľadiska zostávajú nepatrne pod úrovňou 20 % HDP. Podľa scenára, v ktorom je rast HDP v porovnaní so základným scenárom nižší, ostáva úroveň dlhu, okrem existencie vyššej rizikovej prirážky, z dlhodobého hľadiska vysoká a hrubé potreby financovania od polovice 30. rokov 21. storočia prekročia 20 % HDP, čo signalizuje reziduálne riziká udržateľnosti. Podľa tohto scenára by rast z dlhodobého hľadiska zostal pod úrovňou eurozóny, čo zdôrazňuje význam plnenia programu rastu, ktorého návrh pripravila tzv. komisia Christophera Pissaridesa a ktorý orgány uverejnili v auguste 2020. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti predstavuje príležitosť na zvýšenie potenciálneho rastu prostredníctvom investícií a reforiem.

Neistá povaha súčasného hodnotenia a prognózy je značná: ďalšie vystupňovanie zdravotnej krízy by mohlo vyvolať potrebu ďalších fiškálnych opatrení, ktoré by mali byť cielené a zároveň dočasné, aby sa zmiernil dosah krízy a posilnilo oživenie v roku 2021. Ďalšie riziká súvisia s aktiváciou štátnych záruk, ktoré boli nedávno vydané a ktoré boli súčasťou súboru núdzových opatrení. Ďalšie riziká sa týkajú nákladov na prebiehajúce súdne spory a zvyšné záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré by mohli zhoršiť saldo, ak dôjde k ich prijatiu. Neistota, pokiaľ ide o celkový rozsah spätnej kompenzácie zníženia doplnkových dôchodkov a sezónnych prémií zavedených predchádzajúcimi dôchodkovými reformami, pretrváva, keďže rozhodnutie štátnej rady z roku 2020 ešte nebolo uverejnené. A nakoniec, ďalšie riziko predstavujú potenciálne dodatočné náklady na zabezpečenie osôb bez zdravotného poistenia. Pozitívne je, že Grécko by malo podľa očakávaní mať veľký úžitok z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorého cieľom je podporiť udržateľnú obnovu hospodárstva poskytnutím rozsiahlej finančnej podpory reformám a investíciám podporujúcim rast.

V návrhu rozpočtového plánu na rok 2021 sa predpokladá, že primárny deficit monitorovaný v rámci sprísneného dohľadu v roku 2021 dosiahne 1,1 % HDP. V prognóze orgánov sa zohľadňujú nové opatrenia, osobitná rezerva, z ktorej by sa mohli financovať bezprostredné potreby, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku vývoja pandémie, a ambiciózny sedemročný program výdavkov na obranu. Prognóza orgánov je optimistickejšia ako prognóza Komisie z jesene 2020, pri ktorej sa predpokladá primárny deficit vo výške 3,4 % HDP v roku 2021. Rozdiel však z veľkej časti vyplýva z metodických predpokladov, ktoré sa týkajú a) uvedeného zohľadnenia niektorých núdzových opatrení, ktorých pravidlá sa objasnili až po predložení návrhu rozpočtového plánu, a b) zahrnutia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti do makroekonomického scenára orgánov (). Okrem toho je prognóza Komisie opatrnejšia, pokiaľ ide o vyrovnanie deficitu účtu pre obnoviteľné zdroje energie, ktoré sa predpokladá v návrhu rozpočtového plánu, keďže politické opatrenia na dosiahnutie tohto zlepšenia sa ešte len majú konkretizovať, a predpokladá sa v nej, že nový program obrany sa bude uskutočňovať skôr postupne.

Osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2020 týkajúci sa zriadenia systému jednotného účtu štátnej pokladnice bol úspešne dokončený. Systém jednotného účtu štátnej pokladnice je funkčný a poskytuje užitočný prehľad o stave pokladnice, ako aj efektívny nástroj na monitorovanie likvidity. Ministerstvo financií zriadilo špecializovaný nástroj na monitorovanie prognózovania potreby peňažných prostriedkov subjektov, ktorý sa bude postupne zavádzať.

Reforma účtovej osnovy, ktorá predstavuje záväzky vytýčené do polovice roku 2021 a polovice roku 2022, celkovo prebieha podľa plánu a jej zavedenie do rozpočtu na verejné investície začína napredovať. Po zavedení administratívnej klasifikácie do riadneho rozpočtu v roku 2019 sa v súčasnosti pripravuje funkčná klasifikácia účtov, ako aj rámec pre zostavovanie rozpočtu zameraného na výsledky. Ide o vítané a ambiciózne reformy. Úplné zavedenie účtovej osnovy do rozpočtu na verejné investície začína naberať rýchlosť. Očakáva sa, že kroky prijaté na zabezpečenie jej interoperability s centrálnym informačným systémom, ktoré sa majú dokončiť do marca 2021, podstatne urýchlia platobný proces. Tým sa ďalej výrazne zníži priestor na vznik nedoplatkov. Zavádzanie ďalších opatrení vrátane elektronickej fakturácie za verejné zákazky a modernizácie centrálneho platobného systému pre bežný rozpočet pokračuje do veľkej miery podľa plánu.

Orgány plánujú prijať veľkú reformu verejného obstarávania do konca roku. Pri reforme sa vychádza zo skúseností s vykonávaním pravidiel zavedených v roku 2016 a jej cieľom je okrem iného riešiť vysoký zistený počet prípadov verejného obstarávania s jednou ponukou alebo zákaziek zadaných výlučne na základe najnižšej ponúknutej ceny. Zároveň sa zjednodušujú postupy zadávania zákaziek, ktoré sú stále zdĺhavé. Reforma má zásadný význam pre zabezpečenie rýchleho čerpania dostupných finančných zdrojov a podporu obnovy. Orgány zároveň pokračujú v digitalizácii postupu a pripravujú stratégiu verejného obstarávania na roky 2021 až 2025, ktorá by mala podporiť zelenú transformáciu a posilniť boj proti korupcii.

V očakávaní veľkého objemu finančných prostriedkov, ktoré by malo Grécko získať v medziach ďalšieho viacročného finančného rámca, orgány zavádzajú plán realizácie strategických projektov na výber veľkých projektov infraštruktúry a pracujú na zriaďovaní nástroja na prípravu projektov. Plán realizácie strategických projektov uľahčí výber projektov celoštátneho významu a bude koordinovaný na úrovni predsedníctva vlády mimo vnútornej štruktúry príslušných ministerstiev. Nástroj na prípravu projektov by mal urýchliť prípravu projektov zahrnutých do plánu realizácie strategických projektov s cieľom efektívne previesť projekty z fázy koncepcie do fázy realizácie. Nástroj na prípravu projektov sa zriadi v rámci Fondu rozvoja majetku Helénskej republiky, kde sa zavedú primerané záruky na to, aby sa zabezpečilo, že nástroj bude aj naďalej nezávisle plniť svoj súčasný hlavný mandát. Nástroj na prípravu projektov bude podporovať medzinárodná finančná inštitúcia v úlohe strategického partnera. Vykonávanie akčného plánu na posilnenie monitorovania a tvorby prognóz rozpočtu na verejné investície pokračuje zhruba podľa plánu.

SOCIÁLNA STAROSTLIVOSŤ

Orgány zaznamenali priaznivý pokrok, pokiaľ ide o finalizáciu organizačného a inštitucionálneho zriadenia jednotného fondu sociálneho zabezpečenia (e-EFKA), čo je osobitný záväzok vytýčený do konca roku 2020. Zlúčenie funkcie verejného sektora s funkciou správy doplnkových dôchodkov sa už uskutočnilo vrátane sťahovania kancelárií; zostáva presťahovať pracovníkov bývalého poľnohospodárskeho fondu (OGA), čo by sa malo úplne dokončiť do konca roku. Digitálne spracovanie žiadostí o dôchodok takisto pokročilo v súlade s cieľmi. Očakáva sa, že sa tempo spracúvania v dôsledku problémov s dostupnosťou údajov spomalí do marca 2021, ale potom by sa malo opäť zrýchliť.

Grécko posilňuje pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti na súčasnú mimoriadnu situáciu v oblasti verejného zdravia. Zavádzanie plnohodnotnej a účinnej primárnej zdravotnej starostlivosti, čo je osobitným záväzkom, sa v tejto súvislosti ukazuje byť kľúčovým faktorom. Vyše 160 zdravotníckych zariadení môže teraz prijímať pacientov s príznakmi koronavírusu a v oblasti Atén sa zriadili ďalšie ambulantné kliniky. Orgány zároveň zvyšujú testovacie kapacity a pokračujú v nábore nových potrebných pracovníkov. Pokiaľ ide o zavádzanie reformy primárnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa začala v roku 2018, orgány čoskoro plánujú rozšíriť registráciu pacientov prostredníctvom zdravotných stredísk a zároveň pacientom poskytnúť väčší priestor, pokiaľ ide o slobodnú voľbu poskytovateľa služieb. Využívanie systému elektronických zdravotných záznamov pacientov v plnej miere, ktorý v súčasnosti nie je úplne funkčný, by podľa tohto rámca zásadne pomohlo zamedziť riziku duplicitných návštev a selektívneho výberu zo strany pacientov. Funkcia gatekeepingu sa bude pravdepodobne vykonávať stimulmi, ktoré sú v porovnaní s reformnými právnymi predpismi z roku 2017 „mäkším“ nástrojom a musia sa starostlivo navrhovať. Orgány sa zaviazali dokončiť nový právny rámec pred zverejnením desiatej správy o sprísnenom dohľade v polovici roku 2021. Je potrebné privítať, že orgány pozastavili návrat k predreformnému spôsobu poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti súkromnými lekármi (na základe systému odmeňovania za jednotlivé služby s hornou hranicou 200 návštev lekára), pretože sa preukázalo, že táto metóda obmedzuje prístup znevýhodnených pacientov k lekárskej starostlivosti.

Vracanie súm z nákladov na lieky je naďalej vysoké, ale podnikajú sa kroky na to, aby sa zlepšil ich výber a zabránilo sa vzniku nových súm. Orgány prijali právne predpisy, ktoré umožnia vyberať vracané sumy z nákladov na lieky z roku 2019 a začať vyberať tieto sumy od poskytovateľov za roky 2018 a 2019. Orgány prijímajú postupné opatrenia na riešenie nadmernej spotreby zdravotníckych služieb vyvolávanej ponukou, čo vytvára tlak na systém zdravotnej starostlivosti a zvyšuje finančnú záťaž pacientov, najmä zavádzaním ďalších liečebných protokolov a vyšším dôrazom na rokovanie o cenách. Zdá sa však, že na účinné riešenie dopytu vyvolaného ponukou je potrebná dôkladnejšia revízia. Orgány v súčasnosti neuvažujú o zahrnutí prvku rozdelenia rizika do vymedzenia pojmu „vracania súm z nákladov“, čím by sa posilnili stimuly na vykonávanie štrukturálnych opatrení.

Centralizované obstarávanie v sektore zdravotníctva, ktoré predstavuje osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2022, napriek súčasnej situácii napreduje. Orgány napredujú k splneniu tohto cieľa s predbežným cieľom 30 % centrálneho obstarávania do prvého štvrťroka 2021. Orgány ďalej súhlasili s opätovnou aktiváciou strediska pre monitorovanie cien od januára 2021 a s prijatím nového právneho štatútu národného ústredného úradu pre verejné obstarávanie v zdravotníctve do konca roku 2020.

Plnenie konkrétnych záväzkov súvisiacich s reformami dotácií na dopravu a dávok v invalidite celkovo napreduje v súlade s harmonogramom, zatiaľ čo dokončovanie aktivačného prvku systému sociálneho solidárneho príjmu sa musí obnoviť. Pokiaľ ide o dotácie na dopravu, čo je osobitný záväzok vytýčený do polovice roku 2020, v októbri 2020 sa prijali sekundárne právne predpisy, ktorými sa umožňuje pravidelne a na základe objektívnych kritérií uhrádzať dotované cestovné lístky na verejnú dopravu zraniteľným skupinám vrátane zdravotne postihnutých osôb a členov veľkých rodín a zároveň sa pripravujú sekundárne právne predpisy, ktorými sa stanovia úrovne náhrad pre hlavných prevádzkovateľov dopravy. Dokončuje sa koncepčný dokument na preskúmanie dávok v invalidite, čo je osobitný záväzok vytýčený na rok 2021, a skúšobný projekt by sa mal spustiť v marci 2021. Pokiaľ však ide o poskytovanie služieb opätovného začlenenia na trh práce pre prijímateľov garantovaného minimálneho príjmu, plány posúdiť výsledky skúšobného projektu z roku 2019, ktorý sa uskutočnil v niekoľkých obciach s cieľom usmerniť jeho zavedenie na celoštátnej úrovni, sa po vypuknutí koronavírusu zastavili. Orgány plánujú spustiť celoštátne zavádzanie v apríli 2021.

VÝVOJ VO FINANČNOM SEKTORE

Hoci podmienky akomodačnej menovej politiky umožnili gréckym bankám ťažiť z optimistických podmienok likvidity, očakáva sa, že ekonomické dôsledky pandémie v budúcnosti znížia už aj tak nízku ziskovosť bánk. Dočasné zníženie požiadaviek na kolaterál pri kreditných operáciách v Eurosystéme a podmienky pre zacielené dlhodobejšie refinančné operácie umožnili bankám zvýšiť hotovostné rezervy. Toto podporil aj nárast vkladov od marca, ktorý vyvolala najmä snaha firiem zvýšiť svoju likviditu uprostred pandémie a ktorý podporil menej výrazný, ale stabilný vzostupný trend vkladov domácností. Pokiaľ ide o zisky, rentabilita vlastného kapitálu bánk bola v prvom polroku 2020 aj naďalej jednou z najnižších v eurozóne a očakáva sa, že sa dostane pod dodatočný tlak v dôsledku vysokých rezerv na krytie úverových strát, neistoty súvisiacej s novými firemnými úvermi v budúcom roku a zmiešaného vplyvu pokračujúcich sekuritizácií nesplácaných úverov, čo – okrem pozitívneho vplyvu na cenu rizika bánk – bude mať vplyv na ich čisté úrokové výnosy. Nízka ziskovosť v spojení s nákladmi na nadchádzajúce sekuritizácie a postupné ukončovanie prechodných prudenciálnych opatrení môže predstavovať problém pre kapitálovú pozíciu bánk, pričom sa bude zvyšovať závislosť od štátnych aktív. Priemerný podiel vlastného kapitálu bánk Tier 1 na konsolidovanom základe dosiahol na konci júna 2020 úroveň 14,7 % rizikovo vážených aktív, čo je viac, než sú minimálne kapitálové požiadavky.

Znižovanie nesplácaných úverov v prvej polovici roku 2020 naďalej pokračovalo, aj keď pomalším tempom ako predtým, a podporili ho odklady splatnosti úverov poskytnuté bankami, ktorých platnosť by mala uplynúť na konci roku. Podiel nesplácaných úverov má aj naďalej klesajúcu tendenciu a v júni 2020 dosiahol 36,7 %, pričom je stále v eurozóne najvyšší. Moratóriá na splácanie dlhu v spojení so zavedením dočasnej flexibility dohľadu pomohli ochrániť súvahy bánk pred vplyvom pandémie na úverové riziko ich úverového portfólia. Veľký podiel splácaných úverov bánk, na ktoré sa vzťahujú moratóriá, však poukazuje na závažné riziko zvýšenej potreby tvorby rezerv po ich skončení a zhoršenia príslušných ukazovateľov kvality aktív, zatiaľ čo vnútorná schopnosť bánk funkčne reštrukturalizovať úvery je aj naďalej problematická. Banky začali upravovať svoje stratégie znižovania nesplácaných úverov, ale rezervy na krytie úverových strát môžu len čiastočne kompenzovať prípadný vplyv pandémie na kvalitu aktív bánk. Ústredným prvkom stratégie bánk na znižovanie počtu nesplácaných úverov zostáva sekuritizácia týchto úverov v rámci programu Hercules, ktorého dokončenie sa očakáva v prvej polovici roku 2021.

Orgány úspešne zaviedli alebo rozšírili podporné opatrenia na zachovanie prístupu podnikov postihnutých koronavírusom k finančným prostriedkom. Grécka rozvojová banka zavádza systém záruk a bonifikáciu úrokovej sadzby pre nové podnikateľské úvery, čím sa podľa všetkého podarilo podporiť poskytovanie bankových úverov veľkým podnikom a najnovšie aj malým a stredným podnikom. Ročná miera zvyšovania počtu bankových úverov nefinančným korporáciám preto v septembri 2020 dosiahla úroveň 8,3 %, čo je najvyššia hodnota, ktorá sa od polovice roku 2009 dosiahla. Naopak, počet úverov domácnostiam naďalej klesal, aj keď v porovnaní s poslednými štvrťrokmi miernejším tempom. Nominálne úverové sadzby vykazovali naďalej klesajúcu tendenciu a v prípade nefinančných korporácií sa ustálili blízko historického minima.

Ďalej uvedené opatrenia sa monitorujú a posudzujú ako súčasť trvalého záväzku v oblasti finančnej politiky:

·Po prijatí nového zákona o platobnej neschopnosti orgány pripravujú sekundárne právne predpisy a potrebnú infraštruktúru. Zákonom sa stanovuje prijatie približne 53 správnych rozhodnutí, čo je náročná úloha. Keďže zákon nadobudne účinnosť v januári 2021, orgány sa zameriavajú na postupné ukončenie procesu – spolu s rozvojom základnej elektronickej platformy – do konca decembra 2020. Prioritu majú práce na najdôležitejších ministerských vyhláškach o poskytovaní pôžičiek, mechanizme predaja a spätného prenájmu, ako aj algoritmoch na výpočet ponúk na reštrukturalizáciu dlhov, pričom sa orgány zaviazali, že návrhy v pokročilom štádiu prípravy európskym inštitúciám predložia do polovice novembra. Nový rámec platobnej neschopnosti je významným krokom vpred a jeho účinnosť bude závisieť od kvality jeho vykonávania. Bude potrebné dôkladné monitorovanie, najmä pokiaľ ide o účinky nového postupu mimosúdneho vyrovnania, fiškálne a finančné dôsledky nového mechanizmu systému predaja a spätného prenájmu a jednoročné obdobie pred oddlžením, ktoré sa v určitých prípadoch predpokladá. Je veľmi dôležité, aby sa včas zaviedol celý právny rámec vrátane sekundárnych právnych predpisov, ako aj potrebná infraštruktúra, než nadobudne účinnosť nový zákon o platobnej neschopnosti, aby sa zabezpečilo úspešné uvedenie nového rámca do funkčného stavu a aby sa zabránilo všetkým nežiaducim negatívnym dosahom na finančný sektor a platobnú kultúru vo všeobecnosti.

·Orgány prijali súbor nových ustanovení, ktoré majú umožniť riešenie dlhotrvajúcich nevybavených konaní v prípade platobnej neschopnosti domácností. Zákonom sa stanovuje pevný časový plán na preloženie pojednávaní vo vzdialených termínoch. Orgány očakávajú, že preloženie termínov a predloženie celej príslušnej dokumentácie sa dokončí do tretieho štvrťroka 2021, čo by umožnilo súdom vyriešiť všetky prípady do apríla 2022. Keďže vykonávanie bude závisieť od kapacity jednotlivých súdov zaoberať sa prípadmi, je potrebné dôkladné monitorovanie. Úspešnosť týchto ustanovení bude závisieť od schopnosti orgánov vyrovnať sa s nedostatkom personálu a problémami s infraštruktúrou.

·Orgány ďalej prijali prvý súbor opatrení zameraných na zlepšenie fungovania a uľahčenie používania platformy elektronických aukcií. Opatrenia uľahčujú elektronickú výmenu príslušných dokumentov prostredníctvom platformy elektronických aukcií. Pokiaľ ide o ďalšie zistené problémy, ktoré sa týkali najmä mechanizmu na úpravu vyvolávacej ceny a interoperability platformy elektronických aukcií s inými štátnymi databázami, orgány potvrdili, že sa budú posudzovať v rámci preskúmania občianskeho súdneho poriadku. Návrh revidovaného poriadku bude dokončený začiatkom roku 2021, čo je o niečo neskôr, ako sa pôvodne predpokladalo, ale v dostatočnom časovom predstihu pred septembrom 2021, keď má nadobudnúť účinnosť. Orgány sa zaviazali predložiť správu o pokroku v novembri 2020.

·Realizácia dohodnutého plánu vybavenia uplatnených štátnych záruk pokračuje, stále však existuje značný počet nevybavených prípadov uplatnených štátnych záruk. Skúmanie a výplata nárokov za tretí štvrťrok 2020 sa po výpadkoch zaznamenaných počas zákazu vychádzania zrýchlili. Po zmene príslušného právneho rámca začiatkom júna je v súčasnosti v prevádzke archív elektronických spisov a v súčasnosti sa testuje interoperabilita s miestnymi daňovými úradmi. Orgány ďalej prijali 30 zamestnancov, ktorí by mali začať pôsobiť v novembri. Očakáva sa, že sa týmito dôležitými krokmi zabezpečí predpokladané výrazné zrýchlenie vybavovania uplatnených záruk počas zvyšku roku 2020.

·V septembri sa odhlasoval obmedzený pozmeňujúci návrh primárnych právnych predpisov o odložených daňových úľavách s cieľom zaručiť kapacitu kapitálu bánk na absorpciu strát vo všetkých prípadoch vrátane riešenia krízových situácií bánk. V súčasnosti sa pracuje na ďalších technických aspektoch vo forme sekundárnych právnych predpisov s cieľom uviesť do praxe všetky aspekty rámca vrátane tých, ktoré sa týkajú riešenia krízových situácií bánk a osobitnej likvidácie.