Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007 /* SEK/2005/0232 v konečnom znení */





Brusel, 16.2.2005 SEK(2005) 232 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu zaujať stanovisko. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi. Desať členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Tieto štáty sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a jeho prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergenčný program Litvy na obdobie 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 14. januára 2005 Litva predložila aktualizáciu svojho konvergenčného programu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu: - Makroekonomický scenár predpokladá reálny rast HDP na úroveň 6,5 % v rokoch 2004 a 2005 a jeho postupný pokles na 6,0 % v roku 2007. V porovnaní s májovým programom z roku 2004 bol rast pre celé obdobie trvania konvergenčného programu revidovaný smerom nadol. Odhaduje sa, že v roku 2004 bol nižší ako očakávali útvary Komisie vo svojej prognóze na jeseň roku 2004. Očakávané tempo rastu v rokoch 2005 a 2006 je o niečo vyššie, ako predpokladali útvary Komisie na jeseň roku 2004. Na rok 2007 sú odhady programu potenciálneho rastu produkcie nižšie ako odhady útvarov Komisie. Na základe v súčasnosti dostupných informácií, scenár programu je možné považovať za vierohodný. - Inflácia vyjadrená indexom cien spotrebného tovaru (CPI) bola počas celého obdobia programu revidovaná nahor. V roku 2004 dosiahla 1,2 % a očakáva sa, že v roku 2005 bude mať úroveň 2,9 %, 2,5 % v roku 2006 a 2,9 % v roku 2007. Litovské litas sa pripojilo ku kurzovému mechanizmu ERM II v júni 2004 s jednostranným záväzkom udržať režim menového výboru. Litas sa neodchýlil od svojho centrálneho kurzu voči euru. Strednodobé úrokové sadzby v roku 2004 mali klesajúcu tendenciu, s kolísaniami do 0,65 percentuálnych bodov nad úroveň eurozóny, vrátane období s výrazne nižšími rozpätiami. Litva chce byť pripravená na zavedenie eura začiatkom roku 2007. - Kľúčovým cieľom strednodobej fiškálnej stratégie stanoveným v programe je priblíženie sa k cyklicky vyrovnanému rozpočtu verejných financií. Program predpokladá, že celkový štátny deficit zostane na úrovni 2,5% HDP v roku 2005 ale bude postupne potom klesať až na úroveň 1,5 % v roku 2007. Časový profil primárneho deficitu je veľmi podobný a znižuje sa postupne z 1,5 % HDP v roku 2004 na 0,5 % v roku 2007. Konsolidácia má byť dosiahnutá najmä zvýšením príjmov z nízkeho základu a od roku 2005 má k tomu tiež prispievať výdavková strana. Príjmy sa majú zvýšiť z 33 % HDP v roku 2004 na 34,5 % v roku 2007, najmä na základe vyšších finančných prevodov z rozpočtu EÚ, zavedením nových daní a lepším presadzovaním daňových zákonov. Verejné výdavky sa majú v tom istom období zvýšiť o 0,5 % HDP, najmä výrazným zvýšením kapitálových výdavkov týkajúcich sa projektov EÚ a „ďalších“ výdavkov, ktorých najväčšiu časť tvoria prevody do rozpočtu EÚ a náklady na dôchodkovú reformu.[4] Takéto zvýšenia budú čiastočne vykompenzované znížením spotreby, prevodov a úrokových platieb. Súčasne je realizovaný významný program verejných investícií, ktorý zvyšuje verejné investície z 3,4 % HDP v roku 2004 na 5 % v roku 2007, čo predstavuje priemerný podiel investícii počas obdobia trvania programu dosahujúceho približne 4,6 % HDP. V porovnaní s programom z mája 2004 sa odhaduje, že deficit za rok 2004 bol nižší než uvádzal rozpočet, vďaka vyšším príjmom ako sa očakávalo. Ciele na roky 2005-2007 zostávajú nezmenené aj napriek značnej úprave rastu HDP smerom nadol. - Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Vláda si počínala veľmi dobre, keď v minulých rokoch splnila fiškálne ciele. Nové očakávania rastu sú opatrnejšie než tie, ktoré sú uvedené v májovom programe a makroekonomické riziká zníženia sa zdajú byť viac obmedzené. Hlavné riziko pre fiškálne prognózy vychádza z neistoty v súvislosti s uplatnením detailných opatrení načrtnutých v programe. Obzvlášť ťažko dosiahnuteľná by mohla byť výška daňových príjmov na rok 2005 v prípade, že by neboli zavedené kompenzačné opatrenia za zrušenie cestnej dane. Predpokladané využitie vyšších než očakávaných príjmov a nevyužitých fondov na zníženie deficitu by bolo veľmi dôležité na obmedzenie dodatočných výdavkov na konci roku, čo bolo v minulosti častou rozpočtovou praxou, ktorá bránila rýchlejšej fiškálnej konsolidácii. Ďalšie riziká vyplývajú z relatívne neistých nákladov na dôchodkovú reformu, vysokých nevyrovnaných podmienených záväzkov, rozpočtových nedoplatkov, záväzkov spojených s úsporami a reštitúciou majetku a z výdavkov spojených s odstavením atómovej elektrárne Ignalina. - Ak berieme do úvahy hodnotenie rizika, rozpočtová pozícia v programe pravdepodobne nezabezpečí dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciach počas obdobia programu, najmä v roku 2005, ani neumožní dosiahnutie takmer vyrovnaného rozpočtu v strednodobom časovom období. V súvislosti so silnou hospodárskou výkonnosťou a vysokým deficitom bežného účtu sa rozpočtové ciele nezdajú byť ambiciózne, aj z hľadiska zabránenia potencionálnych rizík prehriatia. - Program predpokladá, že sa podiel dlhu na HDP v roku 2004 spočiatku zvýši o 0,8 percentuálnych bodov, najmä dôsledkom zvýšenia deficitu verejných financií v tom istom roku. Očakáva sa, že by sa podiel počas zostávajúceho obdobia trvania programu mal znížiť a dosiahnuť úroveň 20,1 % v roku 2007. Vláda plánuje v strednodobom horizonte znížiť výšku pôžičiek so štátnou zárukou z 2 % HDP na 1,2 %. Od roku 2003 neboli vydané žiadne záruky na nové pôžičky. - Program podáva bilanciu vládneho programu štrukturálnych opatrení, ktoré sa zameriavajú na dôchodkový systém a zdravotníctvo, trh práce, poľnohospodárstvo a komoditné trhy. Očakáva sa, že reformy dôchodkového systému a zdravotníctva dlhodobo zvýšia ich účinnosť a trvalú udržateľnosť verejných financií, ale ešte stále tu je určitá neistota týkajúca sa ich strednodobých nákladov. Sú navrhnuté opatrenia na dosiahnutie väčšej rovnováhy v zdanení kapitálu a práce a na zlepšenie kontroly a účinnosti výdavkov. - Zdá sa, že Litva je v pomerne priaznivej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významným prvkom sú plánované rozpočtové náklady na starnúce obyvateľstvo. K obmedzeniu dopadu starnutia obyvateľstva na rozpočet prispejú relatívne nízka miera zadlženia a uzákonené opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane zavedenia financovaných pilierov. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na dlhodobo trvajúcom vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Avšak aj tak je potrebné sledovať riziká spojené s nákladmi na dôchodkovú reformu a s nevyrovnanými podmienenými záväzkami. Navyše by mohli reformné opatrenia v oblasti zdravotníctva viesť k vyšším výdavkom. Litva má relatívne nízky daňový podiel: zníženie miery udržateľnosti, ku ktorej dochádza v dlhodobom horizonte, by sa mohlo riešiť zvýšením tohto podielu. - Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Existujú opatrenia umožňujúce použitie vyšších než predpokladaných príjmov a úspor z pridelených čiastok na projekty spolufinancované z rozpočtu EÚ na zníženie deficitu a nižšie prekračovanie výdavkov. Oznámené opatrenia nezahŕňajú úspory pri položkách nesúvisiacich s projektmi spolufinancovanými z rozpočtu EÚ. Vzhľadom na uvedené hodnotenie Litva by mala: (i) naďalej pokračovať v úsilí dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet, najmä s ohľadom na svoj súčasný deficit bežného účtu a na tlak domáceho dopytu, podporovaný silným zvyšovaním úverov, (ii) prísne plniť rozpočet, aby sa znížilo riziko porušenia trojpercentnej referenčnej hodnoty, (iii) využívať na zníženie deficitu vyššie než predpokladané či dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky. Na základe tohto hodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy a predkladá ho Rade. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 1. Dňa [8. marca 2005] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaného „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Niektoré požadované údaje týkajúce sa vonkajších predpokladov nie sú k dispozícii a niektoré nepovinné údaje tiež neboli poskytnuté, čo však nesťažuje hodnotenie programu. V súlade s týmto by mala Litva dosiahnuť súlad s požiadavkami kódexu pravidiel. 2. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že reálny rast HDP klesne z úrovne 6,5 % v roku 2004 na 6,2 % v priemere do konca obdobia programu. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu. Programové prognózy pre infláciu sa zdajú byť tiež realistické, hoci prognóza na rok 2006 sa javí podhodnotená. 3. Kľúčovým cieľom strednodobej fiškálnej stratégie stanoveným v programe je priblíženie sa k cyklicky vyrovnanému rozpočtu verejných financií. Program predpokladá, že celkový deficit verejných financií zostane na úrovni 2,5 % HDP v roku 2005 a bude postupne potom klesať až na úroveň 1,5 % v roku 2007. Primárny deficit sa má nevýrazne zlepšiť z 1,5 % HDP v roku 2004 na 1,4 % v roku 2005 a ďalej sa má postupne znižovať až na 0,5 % v roku 2007. Konsolidácia má byť dosiahnutá najmä zvýšením príjmov z nízkeho základu a od roku 2005 má k tomu tiež prispievať výdavková strana. Predpokladá sa, že sa príjmy zvýšia z 33 % HDP v roku 2004 na 34,5 % v roku 2007, po dosiahnutí najvyššej hodnoty v roku 2006. Výdavky sa majú spočiatku zvýšiť z 35,5 HDP v roku 2004 na 36,9 %v roku 2005 a potom sa majú postupne znižovať až na 36 % v roku 2007. Súčasne je realizovaný významný program verejných investícií, ktorý zvyšuje verejné investície z 3,4 % HDP v roku 2004 na 5 % v roku 2007, čo predstavuje priemerný podiel investícii počas obdobia trvania programu dosahujúceho približne 4,6 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 2,4 % HDP v roku 2004. V porovnaní s programom z mája 2004 sa odhaduje, že deficit za rok 2004 bol nižší, než uvádzal rozpočet. Ciele na roky 2005-2007 zostávajú nezmenené aj napriek značnej úprave rastu HDP smerom nadol. 4. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane, vláda si počínala veľmi dobre, keď v predchádzajúcich rokoch splnila fiškálne ciele. Nové prognózy sú opatrné a makroekonomické riziká zníženia výsledkov sa zdajú byť obmedzené. Hlavné riziko pre fiškálne prognózy vychádza z neistoty v súvislosti s uplatnením detailných opatrení uvedených v programe. Obzvlášť ťažko dosiahnuteľná by mohla byť výška daňových príjmov na rok 2005 v prípade, že by neboli zavedené kompenzačné opatrenia za zrušenie cestnej dane. Neuskutočnenie predpokladaných opatrení obmedzujúcich prekročenie výdavkov by mohlo ohroziť rozpočtové ciele v dobre trvania programu. Ďalšie riziká vyplývajú z relatívne neistých nákladov na dôchodkovú reformu, vysokých nevyrovnaných podmienených záväzkov, rozpočtových nedoplatkov, záväzkov spojených s úsporami a reštitúciou majetku a z výdavkov spojených s odstavením atómovej elektrárne Ignalina. 5. Na základe tohto hodnotenia rizika, rozpočtová pozícia v programe pravdepodobne nezabezpečí dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciach počas obdobia programu, najmä v roku 2005. Taktiež nedostatočne zabezpečuje splnenie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet. 6. Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla 20,1 % HDP v roku 2004, to znamená dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program odhaduje, že miera zadlženia zostane na rovnakej úrovni v roku 2007, po dosiahnutí svojej najvyššej úrovne 20,9 % v roku 2005. 7. Zdá sa, že Litva je v pomerne priaznivej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významným prvkom sú plánované rozpočtové náklady na starnúce obyvateľstvo. K obmedzeniu dopadu starnutia obyvateľstva na rozpočet prispejú relatívne nízka miera zadlženia a uzákonené opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane zavedenia financovaných pilierov. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na dlhodobo trvajúcom vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Avšak aj tak je potrebné sledovať riziká spojené s nákladmi na dôchodkovú reformu a s nevyrovnanými podmienenými záväzkami. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli viesť k vyšším výdavkom. Litva má relatívne nízky daňový podiel: zníženie miery udržateľnosti, ku ktorej dochádza v dlhodobom horizonte, by sa mohlo riešiť zvýšením tohto podielu. 8. Hospodárske politiky uvedené v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Existujú opatrenia umožňujúce použitie vyšších než predpokladaných príjmov a úspor z pridelených čiastok na projekty spolufinancované z rozpočtu EÚ na zníženie deficitu a nižšie prekračovanie výdavkov. Oznámené opatrenia nezahŕňajú úspory pri položkách nesúvisiacich s projektmi spolufinancovanými z rozpočtu EÚ. * * * Vzhľadom na uvedené hodnotenie je Rada toho názoru, že Litva by mala: (i) naďalej pokračovať v úsilí dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet, najmä s ohľadom na svoj súčasný deficit bežného účtu a na tlak domáceho dopytu, podporovaný silným zvyšovaním úverov, (ii) prísne plniť rozpočet, aby sa znížilo riziko porušenia trojpercentnej referenčnej hodnoty, (iii) využívať na zníženie deficitu vyššie než predpokladané či dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálny HDP (% zmena) | KP január 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | KOM október 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | neuv. | KP máj 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 | HICP1 inflácia (%) | KP január 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | KOM október 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | neuv. | KP máj 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 | Saldo verejných financií (% HDP) | KP január 2005 | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 | KOM október 2004 | -2,6 | -2,5 | -1,9 | neuv. | KP máj 2004 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 | Primárne saldo (% HDP) | KP január 2005 | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 | KOM október 2004 | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 | KP máj 2004 | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP január 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | KOM október 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | neuv. | KP máj 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 | Poznámka: 1 Inflácia vyjadrená indexom cien spotrebného tovaru pre údaje konvergenčného programu. Zdroje: Konvergenčný program (KP); ekonomické prognózy útvarov Komisie (KOM). | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergentných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001. [3] COM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Druhý pilier dôchodkovej reformy bol zavedený v roku 2004. Zamestnanci, ktorí sa zúčastňujú druhého piliera neprispievajú na druhý pilier priamo. Štát vyberá všetky príspevky od zamestnancov do prvého a do druhého piliera a následne prevádza do druhého piliera zodpovedajúci diel (ako kapitálový prevod). Preto sa náklady na dôchodkovú reformu v programe nachádzajú na strane výdavkov vo výpočtoch vlády. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.