(2)Slovinsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré sa premietlo do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh, a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

(3)Správa o Slovinsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 22. februára 2017. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Slovinsku v súčasnosti existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým nedostatky v bankovom sektore, podnikový dlh a fiškálne riziká predstavujú slabé miesta. Vzhľadom na oživenie rastu dochádza k postupnému odstraňovaniu nerovnováh so stavovým charakterom. V podnikovom sektore došlo k podstatnému zníženiu dlhu a k oživeniu súkromných investícií aj vo forme priamych zahraničných investícií, hoci objem prichádzajúcich priamych zahraničných investícií zostáva v porovnaní s partnermi v regióne na nízkej úrovni. Verejný dlh dosiahol vrchol v roku 2015, pričom úprava smerom nadol sa očakáva v nadchádzajúcich rokoch. Pokrok v oblasti reštrukturalizácie bankového sektora sa časovo zhodoval s prudkým poklesom podielu nesplácaných úverov, ktorý ma podľa očakávaní ďalej klesať. Vláda prijala príslušné opatrenia na konsolidáciu a reštrukturalizáciu bankového sektora a na zlepšenie správy a riadenia štátnych podnikov. Potrebné sú však ďalšie politické opatrenia na odstránenie podnikového dlhu a zostávajúcich nedostatkov vo finančnom sektore, na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a na zlepšenie podnikateľského prostredia.

(4)Slovinsko 28. apríla 2017 predložilo svoj program stability na rok 2017 a 3. mája 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(6)Slovinsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficit sa zlepší na úroveň 0,8 % HDP v roku 2017 a potom dosiahne prebytok 0,4 % HDP v roku 2020. Podľa plánu sa má strednodobý rozpočtový cieľ – vyrovnanosť rozpočtu zo štrukturálneho hľadiska, ktorá nespĺňa požiadavky Paktu stability a rastu – dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahol v časovom rámci programu. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2017 klesne na 77,0 % HDP a bude ďalej klesať až na úroveň 67,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

(7)V programe stability na rok 2017 sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je v rokoch 2016 a 2017 významný a je dostatočným dôkazom rozsahu a povahy týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky v dôsledku výnimočného prílevu utečencov 0,07 % HDP. Táto suma je nezmenená v porovnaní s návrhom rozpočtového plánu na rok 2017, ktorý potvrdil prognózy programu stability na rok 2016. Súčasťou programu stability na rok 2017 bola požiadavka na 0,07 % HDP, z ktorej Komisia vezme do úvahy dodatočný vplyv v objeme 0,01 % HDP. V ustanoveniach článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov a bezpečnostné opatrenia súvisia s mimoriadnymi udalosťami, ich vplyv na verejné financie Slovinska je výrazný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú slovinské orgány.

(8)Rada 12. júla 2016 Slovinsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni aspoň 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

(9)Od Slovinska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude v roku 2018 ďalej pokračovať v úpravách smerom k primeranému strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresiahla 0,6 %. Zodpovedalo by to štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Podľa prognózy Slovinsko dodrží dlhové pravidlo v rokoch 2017 a 2018. Rada celkovo zastáva názor, že Slovinsko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia a že na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu budú v roku 2018 potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako pripomína oznámenie Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, posúdenie návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posúdenie výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 bude musieť náležite zohľadniť cieľ dosiahnutia zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Slovinsku. S ohľadom na cyklickú situáciu v Slovinsku má Komisia v úmysle v tomto kontexte využiť príslušný priestor na voľné uváženie. Okrem toho existuje značná neistota, pokiaľ ide o cyklickú pozíciu v konkrétnych odvetviach v Slovinsku vzhľadom na obzvlášť silný hospodársky útlm v období rokov 2008 – 2013 a práve realizované veľké štrukturálne reformy a reformy finančného sektora.

(10)Zákon o fiškálnych pravidlách prijatý v júli 2015 zaviedol strednodobý rozpočtový rámec verejných financií. V záujme jeho sfunkčnenia treba prijať určité zmeny zákona o verejných financiách. Pôvodne sa vláda zaviazala, že revidovaný zákon o verejných financiách prijme do šiestich mesiacov od prijatia zákona o fiškálnych pravidlách. Táto lehota však bola niekoľkokrát posunutá a revidovaný zákon ešte nebol predložený parlamentu na prerokovanie. Revidovaný zákon o verejných financiách predstavuje jeden z právnych nástrojov na transponovanie smernice EÚ 2011/85 o požiadavkách na vnútroštátne rozpočtové rámce do vnútroštátneho práva, čo boli členské štáty povinné vykonať do konca roka 2013. Členovia fiškálnej rady boli vymenovaní 21. marca 2017.

(11)Vysoký verejný dlh na úrovni 79,7 % HDP v roku 2016 je jedným zo zdrojov slabých miest verejných financií v Slovinsku. Obyvateľstvo krajiny starne rýchlejšie než obyvateľstvo väčšiny členských štátov. Slovinsko čelí veľkým rizikám, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a jeho ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti je najvyšším spomedzi všetkých členských štátov EÚ, čo vyplýva z predpokladaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť.

(12)Vláda predložila návrhy na reformu systému zdravotnej starostlivosti. Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení, ktorý je ústredným prvkom reformy, bol predložený na verejnú konzultáciu vo februári 2017 a podľa plánov má byť postúpený Štátnemu zhromaždeniu do leta 2017. Dôležité je, aby sa tento plánovaný časový rámec dodržal, vďaka čomu by tento návrh mohol nadobudnúť podobu zákona ešte v roku 2017. V decembri 2016 boli predložené návrhy na zmenu zákona o zdravotníckych službách a zákona o právach pacientov a bol prijatý nový zákon o lekárňach. K pretrvávajúcim výzvam patrí správa a riadenie a výkonnosť nemocníc, primárna starostlivosť ako prvotný kontakt pred nemocničnou starostlivosťou, systémy nemocničných platieb, hodnotenia zdravotníckych technológií a informačné systémy. Okrem toho sa naďalej vo veľkej miere nevyužívajú výhody centralizovaného verejného obstarávania zdravotníckych produktov a služieb, hoci sa pripravuje nové centralizované verejné obstarávanie liekov, vďaka ktorému by sa obstarávanie mohlo stať transparentnejším a nákladovo efektívnejším. Ďalšou z veľkých výziev je napredovanie reformy dlhodobej starostlivosti. Doteraz v Slovinsku neexistuje integrovaný systém dlhodobej starostlivosti. Vo fáze príprav sa nachádza pilotný projekt na určenie potrieb dlhodobej starostlivosti.

(13)Vláda v apríli 2016 prijala bielu knihu o dôchodkoch a začala verejnú konzultáciu o budúcnosti dôchodkového systému. Stále však chýbajú konkrétne legislatívne návrhy. Medzi budúce výzvy patrí zaistenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému prispôsobením zákonného veku odchodu do dôchodku zvýšeniu strednej dĺžky života a podporovaním neskoršieho odchodu do dôchodku, zvýšenie miery pokrytia doplnkových dôchodkových systémov, vhodné riešenia pre rozdielne kariérne postupy a zníženie rizika chudoby v starobe.

(14)Zlepšuje sa situácia na trhu práce a vývoj v sociálnej oblasti. Došlo k oživeniu v oblasti vytvárania pracovných miest, pričom nezamestnanosť sa znižuje. Počet ľudí vystavených riziku chudoby a sociálneho vylúčenia sa znížil, ale naďalej je nad priemerom EÚ v prípade starších osôb. Zlepšujúca sa situácia na trhu práce ponúka možnosť zamestnať starších pracovníkov, avšak ich miera účasti je aj naďalej nízka. V posledných rokoch vo zvýšenej miere dochádza k odchodu do dôchodku priamo zo systému poistenia v nezamestnanosti. Dlhodobá nezamestnanosť zostáva nad predkrízovými úrovňami a predstavuje viac než polovicu všetkých nezamestnaných. Viac než 40 % všetkých dlhodobo nezamestnaných osôb je vo veku nad 50 rokov a takmer polovica z nich je nezamestnaná dva alebo viac rokov. Spolu so sociálnymi partnermi bola pripravená a prerokovaná analýza, ako aj akčný plán, ktorého cieľom je zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov. Včasné uskutočnenie tohto akčného plánu môže pomôcť zvýšiť aktiváciu starších pracovníkov. Miera zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov je naďalej nízka a výrazne pod predkrízovou úrovňou a priemerom EÚ. Aktuálnym prístupom je naďalej plán realizácie aktívnej politiky trhu práce prijatý v januári 2016, pričom výdavky v tejto oblasti zostávajú na nízkej úrovni. Starší a nízkokvalifikovaní pracovníci zostávajú nedostatočne zastúpení v opatreniach aktívnej politiky trhu práce. Segmentácia trhu práce je naďalej výzvou, napriek tomu, že v roku 2013 sa uskutočnila reforma.

(15)Hoci je objem nesplácaných úverov stále vysoký, stabilne sa znižuje. Národná banka Slovinska zaviedla viacero opatrení, ktoré banky motivujú udržateľne znižovať svoje nesplácané úvery. Tlaky na znižovanie dlhu sa začali uvoľňovať, ale úverové toky pre firmy aj naďalej slabnú. Pokrok pri znižovaní dlhu bol v jednotlivých podnikoch nerovnomerný. Konsolidácia a reštrukturalizácia bankového sektora napreduje fúziou troch bánk, ku ktorej došlo v roku 2016. Privatizácia subjektu Nova Ljubljanska Banka sa má podľa plánov uskutočniť do decembra 2017. Pozmenením legislatívneho rámca sa ďalej posilnili kapacity Spoločnosti pre správu aktív bánk v oblasti reštrukturalizácie podnikov. Podiel nesplácaných úverov medzi malými a strednými podnikmi (MSP) je naďalej vysoký. Na odstránenie tohto problému bol za pomoci Svetovej banky vypracovaný systémový prístup k zníženiu podielu nesplácaných úverov MSP. Okrem toho vláda prijala zákon, na základe ktorého sa vytvorí centrálny register úverov s cieľom umožniť efektívnejšie riadenie rizík a znížiť riziko zadlženosti.

(16)Prístup podnikov s náležitou úverovou bonitou k alternatívnym zdrojom financovania je veľmi obmedzený. Slovinský podnikateľský fond a Slovenska izvozna in razvojna banka (banka SID) zaviedli predovšetkým nové dlhové nástroje pre MSP vrátane takých opatrení, ako sú mikroúvery. Slovinský podnikateľský fond v roku 2016 zaviedol systém zárodkového kapitálu, do ktorého sa zapojilo takmer 50 príjemcov spomedzi MSP. Jedným z hlavných zdrojov doplnkového financovania, doteraz do veľkej miery nevyužitého, by mohli byť ďalšie alternatívne finančné nástroje vrátane rizikového kapitálu a vlastného imania s využitím európskych štrukturálnych a investičných fondov.

(17)Určitý pokrok sa dosiahol v rámci vykonávanej stratégie rozvoja verejnej správy na roky 2015 – 2020. Došlo však k ďalšiemu odkladu niektorých konkrétnych opatrení, ako je napríklad prijatie zákona o verejnej službe. Odhaduje sa, že vládny program znižovania administratívneho zaťaženia priniesol v období rokov 2009 až 2015 celkové úspory vo výške 365 miliónov EUR a bolo zavedených takmer 60 % z 318 opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia. Zložité a zdĺhavé administratívne postupy, najmä v stavebnom konaní a územnom plánovaní, sú však aj naďalej prekážkou súkromným investíciám. Hoci sa efektívnosť a kvalita justičného systému ďalej zvyšovala, v prípade obchodno-právnych sporov stále dlho trvá, kým dôjde k stanoveniu prvého pojednávania, a žaloby nemožno podať elektronicky. Napriek tomu, že boli prijaté niektoré kľúčové protikorupčné reformy, ako je napríklad program nulovej tolerancie voči korupcii, vnímanie korupcie je stále vysoké a podľa všetkého vplýva na rozhodnutia podnikov. Po počiatočnom pokroku dosiahnutom v oblasti modernizácie regulácie povolaní sa tempo reforiem spomalilo. Zrušenie obmedzujúcich prekážok v rámci regulácie povolaní by mohlo podporiť hospodársku súťaž na týchto trhoch.

(18)Miera zasahovania štátu do hospodárstva je naďalej vysoká napriek privatizačnému programu, ktorý sa začal v roku 2013. Štát je najväčší zamestnávateľ, správca aktív a držiteľ podnikových dlhopisov v Slovinsku. Vysoká úroveň štátneho vlastníctva v kombinácii so slabou správou a riadením spoločností má značné fiškálne a hospodárske dôsledky. Tie podľa odhadu predstavovali 13 miliárd EUR alebo približne tretinu HDP v rokoch 2007 až 2014, predovšetkým v dôsledku stabilizačných opatrení vo finančnom sektore a ušlých ziskov štátnych podnikov v porovnaní s ich súkromnými náprotivkami. Výkonnosť štátnych podnikov sa začala zlepšovať vďaka novému systému správy a riadenia spoločností, hoci riziká pretrvávajú. Výsledky dosiahnuté do konca roka 2015 ukázali, že došlo k zvýšeniu ziskovosti podnikov pod správou Slovinskej štátnej holdingovej spoločnosti, hoci sa nepodarilo splniť strednodobý cieľ stanovený v stratégii správy aktív. V januári 2017 vláda schválila plán správy aktív na rok 2017, v ktorom sú vyčíslené ukazovatele výkonnosti pre každý štátny podnik a uvedený aktualizovaný zoznam aktív určených na odpredaj. Zároveň stále nedošlo k revízii stratégie správy aktív, ktorú pôvodne schválil národný parlament v roku 2015, keďže vláda svoje rozhodnutie odložila na druhú polovicu roku 2017. Hoci bol na konci februára 2017 vymenovaný nový predseda správnej rady, úplná zostava dozornej rady ešte nie je obsadená.

(19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(21)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 3,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom: