EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu13. 6. 2017 COM(2017) 350 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE



Štvrtá správa o pokroku v súvislosti s rámcom partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy



1. Úvod Rámec partnerstva v rámci európskej migračnej agendy sa začal pred rokom ako komplexný prístup EÚ k riešeniu výziev neregulárnej migrácie a jej základných príčin v rámci širšej spolupráce s našimi partnermi. Za jeden rok rámec partnerstva priniesol lepšiu koordináciu pozícií a úsilia EÚ a členských štátov voči tretím krajinám. Táto spolupráca sa posunula do novej fázy, pokiaľ ide o päť prioritných krajín, ktoré boli identifikované minulý rok v júni, ale aj pokiaľ ide o širšiu škálu krajín pôvodu a tranzitu v Afrike aj Ázii. V rozmedzí jedného roka niekoľko partnerských krajín v spolupráci s EÚ prijalo či zrevidovalo stratégie riadenia migrácie a právne predpisy v tejto oblasti. Európski styční úradníci pre migráciu sú v súčasnosti prítomní v 12 partnerských krajinách. Zintenzívnila sa spolupráca v boji proti prevádzačstvu, a to aj s podporou európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a Europolu. Boli prijaté kroky na zjednodušenie návratov vrátane rokovaní o readmisných dohodách alebo iných formách štandardných operačných postupov s niekoľkými krajinami. V rámci iniciatívy EÚ sa zaviedli nové formáty pre regionálnu spoluprácu medzi krajinami pôvodu a tranzitu. V súčasnosti je vytvorené partnerstvo s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu na účel organizovania asistovaných dobrovoľných návratov a reintegrácie v subsaharskej Afrike, a užšia spolupráca s Vysokým komisárom OSN pre utečencov. Trustový fond EÚ pre Afriku podporil tento politický krok 118 schválenými projektmi v celkovej hodnote takmer 1,9 miliardy EUR. Vo väčšine prípadov umožnil stavať na spoločnom záujme a spoločnej zodpovednosti členských štátov EÚ a partnerov na riešení neregulárnej migrácie, pričom sa často prekonávali hlboké rozdiely. Boli však zaznamenané aj neúspechy a v niektorých prípadoch sa znovu objavila aj dlhodobá neochota spolupracovať. Táto štvrtá správa o pokroku predstavuje kľúčový vývoj a napredovanie, ktoré sa dosiahli od marca 2017. Obsahuje kroky prijaté v súvislosti s trasou cez centrálne Stredozemie – kde EÚ významne posilnila svoje úsilie, najmä s Líbyou, v súlade s maltským vyhlásením a spoločným oznámením z 25. januára. Okrem toho, jeden rok po zavedení rámca partnerstva správa obsahuje aj získané poznatky, hlavné zostávajúce výzvy a to, ako možno napredovať v záujme dosiahnutia všetkých cieľov stanovených v rámci partnerstva, ktoré potvrdila Európska rada. Obrázok: Hlavné krajiny pôvodu neregulárnej migrácie z Afriky a Ázie (Zdroj: Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž) 2. Pokrok a výsledky 2.1 Prioritné krajiny Niger Spolupráca s Nigerom stelesňuje to, čo sa dá dosiahnuť s tranzitnou krajinou prostredníctvom rámca partnerstva. Vláda Nigeru je od začiatku aktívnym a konštruktívnym partnerom. EÚ a členské štáty úzko koordinovali svoje konanie s jasným rozdelením práce a vzájomne posilňujúcou podporou na pomoc Nigeru v plnení svojich cieľov. Posilnené riadenie hraníc, strategickejší prístup k neregulárnej migrácii vrátane tvrdšieho boja proti prevádzačstvu, pomoc migrantom a vytvorenie alternatívnych ekonomických príležitostí pre miestne komunity na tranzitných trasách boli hlavnými oblasťami spoločnej práce v rámci partnerstva. Vláda Nigeru zaviedla súdržnú migračnú politiku s jasným strategickým rámcom, ktorý uľahčuje spoluprácu s EÚ a členskými štátmi. Vykonávanie krátkodobého akčného plánu na účely odstránenia prevádzačských sietí v regióne Agadez napreduje a je plne financované, a to vrátane podpory z bilaterálnych programov členských štátov. Toto sa spája s prácou na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, v rámci ktorého obchodníci s ľuďmi používajú rovnaké trasy, aby dostali svoje obete do Líbye. Vláda dokončila aj dlhodobú vnútroštátnu stratégiu pre migráciu, ktorá by mala byť prijatá v júli s jej akčným plánom. Táto strategická spolupráca sa opierala o spoločné prerokovanie priorít a operačných krokov. Dňa 1. júna bola na druhom zasadnutí „Cadre de Concertation“ schválená kombinácia krokov vedúcich k silnejšiemu základu pre spoločnú prácu EÚ a Nigeru, zrýchleniu vykonávania projektov a zabezpečeniu účinných komunikačných opatrení. Spoločný vyšetrovací tím podporovaný trustovým fondom EÚ pre Afriku funguje od marca 2017 s cieľom podporiť opatrenia na boj proti prevádzačským sieťam. Jeho prvé činnosti boli zamerané na budovanie kapacít, najmä na odbornú prípravu vo vyšetrovacích technikách. Svoj prvý úspech dosiahol rozložením siete prevádzačov migrantov, ktorá fungovala v oblasti Tchintabaraden. Nigerské orgány takisto posilnili hraničnú kontrolu a vykonávacie opatrenia proti obchodovaniu s ľuďmi, v roku 2017 sa vykonalo zatiaľ 18 operácií, ktoré viedli k zatknutiu viac ako 30 ľudí, 20 odsúdeniam a zabaveniu vozidiel používaných na prevádzačstvo. Existujú jasné dôkazy o tom, že kontrolné opatrenia mali určitý úspech v zabránení prevádzačstvu na hlavných migračných trasách. Monitorovanie dvoch hlavných migračných trás Medzinárodnou organizáciou pre migráciu od mája 2016 vykazuje stabilný pokles počtu migrantov, ktorí opúšťajú tieto hraničné priechody smerom do Líbye. Počet prichádzajúcich migrantov počas prvých štyroch mesiacov roka 2017 (viac ako 51 000) prevažuje nad počtom odchádzajúcich migrantov (viac ako 22 000). Zaznamenaný pokles sa však nevyhnutne nemusí prejaviť ako ďalší pokles v znižovaní celkového toku do Líbye, pretože sa skúmajú nové trasy obchádzajúce posilnené hraničné kontroly. Tieto nové trasy sa používajú ťažšie a sú rizikovejšie, čo vedie k vyšším cenám, ktoré prevádzači žiadajú za prepravu, ako aj k vyšším rizikám pre migrantov.

Potreba hlbšieho analyzovania alternatívnych trás viedla v máji 2017 k vzniku spoločnej informačnej platformy riadenej nigerskými orgánmi, ktorá spája EÚ, zainteresované členské štáty a Medzinárodnú organizáciu pre migráciu. Na tejto platforme sa budú vymieňať štatistické údaje, identifikujú sa trendy, vypracujú analýzy rizík a navrhnú prevádzkové riešenia. Prvá schôdza platformy sa uskutočnila 16. mája. Túto prácu bude podporovať styčný dôstojník z Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktorý bude vyslaný do Niamey v júli. Úspech v boji proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi zvýšil potrebu podporovať životaschopné ekonomické alternatívy pre obyvateľstvo v regióne Agadez, aby sa vyvážil pokles príjmov z nezákonných činností. Vytvorenie antény a kancelárie EÚ v Agadezi vedie k rýchlejšiemu posúdeniu potrieb v teréne a zvýšenému zviditeľneniu opatrení EÚ. S spoločnou podporou EÚ sa zvýšil počet asistovaných dobrovoľných návratov z Nigeru. K 9. júnu 2017 bola poskytnutá pomoc viac ako 2 640 migrantom (vrátane 175 Nigerčanov). EÚ bude tieto činnosti naďalej podporovať. Ako súčasť širšej regionálnej iniciatívy bola v apríli 2017 v rámci trustového fondu EÚ podpísaná zmluva o ďalšom projekte v hodnote 15 miliónov EUR. Ďalšie kroky: -podpora vykonávania vnútroštátnej stratégie pre migráciu, -zlepšenie monitorovania migračných tokov, podpora Nigeru, aby zaviedol primeranú reakciu na nové migračné trasy, -podpora kapacity Nigeru na vyšetrovanie a stíhanie prevádzačov, a to aj zjednodušením spolupráce s Europolom a Eurojustom, -pokračovanie v posilňovaní asistovaných dobrovoľných návratov, -vyslanie styčného dôstojníka Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž do Niamey. -vykonávanie schválených projektov na riešenie ekonomických potrieb spoločenstiev, ktoré prichádzajú o príjmy z prevádzačskej ekonomiky. Nigéria Nigéria je ústredná v každom pokuse o riadenie migračných tokov do Európy ako hlavná krajina pôvodu. Nigérijčania sú hlavnou štátnou príslušnosťou v rámci príchodov od roku 2016, keď bolo zaznamenaných celkovo 37 809 neoprávnených vstupov. Za prvé štyri mesiace roku 2017 do EÚ neoprávnene vstúpilo už 5 253 Nigérijčanov, pričom táto štátna príslušnosť je celkovo na prvom mieste. Nigéria je naďalej hlavnou krajinou pôvodu mimo EÚ, pokiaľ ide o obete obchodovania s ľuďmi zaznamenané v EÚ, prevažne ide o ženy a dievčatá, s ktorými sa obchoduje na účel sexuálneho vykorisťovania. Spolupráca v oblasti readmisie je v porovnaní s inými krajinami v regióne pomerne priaznivá a uskutočňuje sa prostredníctvom rôznych kanálov bilaterálnej spolupráce s viacerými členskými štátmi a s EÚ. Nigéria bola v roku 2016 hlavnou destináciou spoločných operácií návratu Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (14 operácií bolo zorganizovaných v roku 2016 a v roku 2017 dosiaľ 6 operácií). Nigérijskí styční dôstojníci sú vyslaní v Taliansku, aby zjednodušili identifikáciu neregulárnych migrantov. Celkovo je však výsledok tejto spolupráce naďalej obmedzený, pričom priemerná miera návratu v roku 2016 dosahuje úroveň 26,4 % a medzi členskými štátmi sa značne líši. Nigérijské orgány takisto ešte musia vydať cestovné doklady neregulárnym migrantom, ktorých nigérijská štátna príslušnosť bola potvrdená identifikačnou misiou v niekoľkých členských štátoch koncom roka 2016. Na druhej strane Nigéria úzko spolupracuje s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu pri zjednodušení asistovaného dobrovoľného návratu svojich štátnych príslušníkov z Nigeru a Líbye, pričom v roku 2017 sa zatiaľ bezpečne vrátilo1 786 osôb. S cieľom postaviť vzájomnú spoluprácu v oblasti návratu na pevnejší základ a poskytnúť rámec dostupný všetkým členským štátom sa Nigéria dohodla s EÚ na otvorení rokovaní o readmisnej dohode s EÚ. Po prvom kole rokovaní v októbri 2016 bolo druhé kolo naplánované na december 2016, ale bolo zrušené a druhý dátum je ešte potrebné určiť. Spolupráca s Nigériou by sa mala zintenzívniť aj so zreteľom na rastúcu činnosť zločineckých organizácií v obchodovaní s nigérijskými ženami a dievčatami na účel sexuálneho vykorisťovania a takisto by sa malo zintenzívniť riadenie hraníc a boj proti prevádzačstvu. Od marca 2017 sa prostredníctvom trustového fondu EÚ začalo šesť projektov, ktoré sa týkajú, okrem iného, odolnosti, návratu, reintegrácie a stability v Nigérii. K prvým dosiahnutým výsledkom patrí opravenie infraštruktúry zásobovania vodou pre 5 000 osôb a zaradenie 6 000 dospievajúcich dievčat do bezpečných priestorov v štátoch Gombe a Borno.

EÚ a členské štáty by sa mali naďalej angažovať v úsilí o to, aby partnerstvo s Nigériou dosiahlo vyššiu úroveň. Nigéria je strategickým partnerom v Afrike z hľadiska investícií, bezpečnosti, ako aj migrácie a uzavretie účinnej readmisnej dohody by predstavovalo jasný znak záväzku tohto rozsiahleho a strategického partnerstva. V júli bude do Nigérie vyslaná spoločná misia EÚ a členských štátov na vysokej úrovni s cieľom obnoviť úsilie a pokročiť v rokovaniach v širšom rámci pre spoluprácu vo všetkých aspektoch riadenia migrácie. Ďalší ministerský dialóg, ktorý je naplánovaný na september 2017, predstavuje príležitosť spojiť všetky jednotlivé pracovné oblasti a začleniť migráciu do širokej spolupráce s EÚ. Ďalšie kroky: -posilnenie ďalšej bilaterálnej spolupráce v oblasti readmisie, -obnovenie rokovaní o readmisnej dohode, -zabezpečenie zapojenia Europolu a Eurojustu v cezhraničných prípadoch obchodovania s ľuďmi vrátane podpory pre finančné vyšetrovania, a to do konca roka 2017, -spojenie všetkých jednotlivých pracovných oblastí investícií, bezpečnosti a migrácie so zreteľom na zasadnutie ministrov EÚ. Senegal Senegal je dôležitou krajinou pôvodu neregulárnych migrantov. Počas prvých päť mesiacov roka 2017 ich do Talianska až 3 410, a to okrem 10 300 zaregistrovaných osôb v roku 2016. Dobre zavedený politický dialóg so Senegalom o migrácii pokračoval na vysokej úrovni v apríli a júni 2017, keď sa rokovalo o prehĺbenej spolupráci v oblasti migrácie zameranej na štyri kľúčové oblasti – riešenie základných príčin, zlepšenie registrácie riadenia hraníc a obyvateľov, zvýšenie počtu návratov z iných afrických krajín (vrátane Líbye) a uľahčenie návratov, najmä nových príchodov po trase cez centrálne Stredozemie. Úsilie senegalských orgánov o zlepšenie riadenia migrácie zahŕňalo reorganizáciu služieb hraničnej polície a opatrenia na zlepšenie dostupnosti spoľahlivých údajov o migrácii. Očakáva sa, že v nasledujúcich týždňoch bude prijatý akčný plán vnútroštátnej stratégie pre migráciu. Rozširovanie centrálnej databázy odtlačkov prstov napreduje. Z 10 miliónov registrovaných občanov boli odtlačky prstov získané už od 6,5 milióna občanov. V strednodobom horizonte by konzuláty do tejto databázy mali mať priamy prístup, čím by sa identifikácia zrýchlila. Senegal takisto plní významnú úlohu v riadiacom výbore rabatského procesu. Senegal nedávno zriadil veľvyslanectvo v Nigeri a v rámci projektu Medzinárodnej organizácie pre migráciu financovaného EÚ pomáhal migrantom, ktorí sa chceli vrátiť do Senegalu. Počet asistovaných dobrovoľných návratov štátnych príslušníkov Senegalu stúpa. Do 9. júna 2017 sa ich vrátilo 823 z Nigeru a 528 z Líbye. Operačná spolupráca v oblasti návratov z Európy je však naďalej minimálna. V roku 2016 bol zaznamenaný značný nárast počtu rozhodnutí o návrate (5 445 v porovnaní so 4 695 v roku 2015), ale miera návratu klesla z aj tak veľmi nízkej úrovne 12,5 % na úroveň 9 %. Znížil sa aj počet žiadostí o konzulárne cestovné doklady, ktoré boli kladne vybavené. Hoci senegalskí úradníci podnikli misie do členských štátov EÚ, opatrenia nadväzujúce na tieto misie v oblasti návratov sú naďalej znepokojivé, pričom na senegalskej strane je napredovanie pomalé a členské štáty EÚ čelia administratívnymi ťažkostiam. Malý pokrok sa zaznamenal aj pri zriaďovaní bunky analýzy rizík spravodajskej služby Afrika – Frontex, ktorá umožní posilniť spoločné odstraňovanie prevádzačstva a obchodovanie s ľuďmi. Rokovania o dohode o pracovných postupoch medzi Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a senegalskými orgánmi boli ukončené a dohoda by teraz mala byť čo najskôr podpísaná.

Ďalšie kroky: -vytvorenie bunky analýzy rizík spravodajskej služby Afrika – Frontex v Senegale, -čo najskoršie podpísanie memoranda o porozumení s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, -vytvorenie účinnej spolupráce v oblasti readmisie na základe rešpektovania najlepších postupov so zameraním sa na migrantov prichádzajúcich trasou cez centrálne Stredozemie. Mali Mali je naďalej jednou z hlavných krajín pôvodu a tranzitu migrantov na ceste do Európy. S 10 270 neoprávnenými vstupmi do EÚ v roku 2016 (a 1 879 počas prvých piatich mesiacov roka 2017) Mali zostáva medzi prvými 10 krajinami pôvodu neregulárnych migrantov, ktorí sa najčastejšie dostávajú do EÚ, pričom je dôležitou križovatkou migračných tokov smerom do Alžírska a Nigeru. Dialóg na vysokej úrovni s Mali pokračoval so zreteľom na citlivý politický a bezpečnostný kontext krajiny. Vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka sa zúčastnila na zasadnutí ministrov EÚ a skupiny G5 konanom 5. – 6. júna, na ktorom bola oznámená pomoc EÚ pre nové cezhraničné sily v rámci Mali, Burkiny Faso, Nigeru a Čadu na odstraňovanie nezákonných činností a terorizmu. Začali sa realizovať aj projekty trustového fondu pre EÚ na podporu opätovného využitia interných bezpečnostných síl Mali a posilnenie hraničnej kontroly v strednej časti krajiny. Dve misie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ aktívne podporujú úsilie o stabilizáciu prostredníctvom odbornej prípravy, poradenstva a mentorstva. Tieto skutočnosti majú kladný dominový účinok na opatrenia proti prevádzačským sieťam. Misia EÚ na Mali zhromaždila údaje o možnom odklonení tokov vzhľadom na pokles tranzitu cez Agadez. Prebieha práca na realizácii projektu trustového fondu EÚ, ktorý zahŕňa opatrenie na zvýšenie informovanosti o predchádzaní neregulárnej migrácii a na poskytnutie ďalšej technickej a operačnej podpory orgánom Mali na presadzovanie práva proti prevádzačstvu migrantov a na monitorovanie tranzitných trás. Spolupráca v oblasti readmisií nevykázala žiaden náznak pokroku. V roku 2016 členské štáty vydali 3 695 rozhodnutí o návrate pre štátnych príslušníkov Mali a účinne sa uskutočnilo len 180 návratov na Mali – miera návratu 4,8 % je jednou z najnižších spomedzi všetkých tretích krajín. Čiastočné údaje za rok 2017 naznačujú v tomto roku ďalší pokles. Misie, ktoré sa uskutočnili v roku 2016, zatiaľ neviedli k žiadnym návratom a spolupráca s niektorými členskými štátmi sa od konca roka 2016 javí ako neaktívna. Orgány Mali vynaložili úsilie na zjednodušenie dobrovoľného návratu občanov Mali, ktorí uviazli v Nigeri a Líbyi, pričom do 9. júna 2017 sa poskytla pomoc 448 občanom. Zvýšením kapacít malijských konzulárnych služieb by sa umožnila pomoc pri návrate väčšiemu počtu migrantov. V júni sa uskutoční vnútroštátny konzultačný postup v oblasti migrácie s cieľom vyvinúť vnútroštátnu stratégiu Mali pre migráciu, ktorá bola prijatá v roku 2015. Bude zahŕňať užšie kontakty s malijskou diaspórou. Vnútroštátna stratégia pre hranice, vyvinutá s podporou EÚ, bola prijatá v máji a jej akčný plán by sa mal začať čoskoro realizovať. Ďalšie kroky: -pokračujúce angažovanie na zlepšení práce v oblasti prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi, -ďalšie zjednodušovanie asistovaných dobrovoľných návratov z iných afrických krajín, -zabezpečenie účinného návratu neregulárnych migrantov identifikovaných misiami ad hoc, -zavedenie efektívnych pracovných metód v malijských orgánoch na účely identifikácie a dokumentácie neregistrovaných neregulárnych migrantov.

Etiópia V roku 2016 vzrástol počet neregulárnych migrantov na 3 660, čo je o 33 % viac ako v roku 2015 (2 735 neregulárnych migrantov). Spolupráca v oblasti návratu bola veľmi obmedzená. Miera návratu dosahovala 9,8 % a vydaných bolo 1 475 rozhodnutí o návrate. Uskutočnilo sa 145 návratov, pričom všetky boli dobrovoľné. Etiópia je naďalej hlavnou hostiteľskou krajinou pre utečencov a v súčasnosti sa v nej nachádza takmer 843 000 utečencov. Pokračovali diskusie na vysokej úrovni, a to najmä počas návštevy vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky v Addis Abebe v marci a v rámci konferencie o Somálsku konanej 11. mája. Cieľom projektu regionálneho programu rozvoja a ochrany (RDPP), ktorý obsahuje osobitné opatrenie na ochranu detí, je zamerať sa na viac ako 100 000 utečencov, ako aj ich hostiteľské komunity. EÚ takisto podporuje Etiópiu 90 miliónmi EUR mobilizovanými v rámci trustového fondu EÚ, vďaka čomu je Etiópia jedným z hlavných príjemcov pomoci EÚ. Financovanie umožnilo zamerať sa na viac ako jeden milión poľnohospodárov, ako aj na rozvoj komplexného projektu pre lepší zber a údržbu vnútroštátnych údajov o migrantoch, uchádzačoch o azyl a utečencoch v Etiópii. Po pretrvávajúcom obnovenom politickom úsilí o spoluprácu v oblasti návratu EÚ navrhla nízky počet pilotných prípadov na účel identifikácie a návratu. Operačný pokrok však bol veľmi pomalý a po 17 mesiacoch bez výsledku. V dňoch 6. – 7. júna navštívili členovia misie EÚ na vysokej úrovni Etiópiu, aby prediskutovali získané poznatky z pilotných prípadov. Obe strany sa dohodli, že by sa výsledky mohli premietnuť do štruktúrovanejšej spolupráce. Po diskusii o dosiahnutí tohto bodu je teraz nevyhnutné začať vykonávať čo najskôr. Ďalšie kroky: -zabezpečenie rýchleho dodania cestovných dokladov etiópskymi konzulátmi a účinný návrat migrantov, na ktorých sa vzťahuje pilotný projekt, -čo najskoršie vytvorenie účinnej štruktúrovanej spolupráce v oblasti identifikácie a návratov. 2.2 Trasa cez centrálne Stredozemie K 10. júnu 2017 dosiahli príchody trasou cez centrálne Stredozemie počet 61 285 osôb, čo v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2016 znamená nárast vo výške približne 25 %. Do konca mája zaznamenala Medzinárodná organizácia pre migráciu za tento rok 1 562 strát na životoch na mori. V reakcii na túto prebiehajúcu krízu sa po prijatí maltského vyhlásenia a v súlade so spoločným oznámením o trase cez centrálne Stredozemie z januára kládol väčší dôraz na spoluprácu so severoafrickými partnermi, a to najmä s Líbyou. Líbya – dosiaľ najväčší zdroj odchodov – je kľúčovým partnerom pre riadenie tokov na trase cez centrálne Stredozemie. Je krajinou tranzitu a určenia pre tisíce migrantov, z ktorých mnohí sú obeťami obchodovania s ľuďmi, patria do zraniteľných kategórií alebo potrebujú ochranu. V súlade so spoločným oznámením a maltským vyhlásením z 3. februára 2017 EÚ prehĺbila svoju prácu na podporu líbyjských orgánov a zlepšenie ich schopností riadenia migrácie. Ide o súčasť všeobecnejšieho záväzku EÚ spočívajúceho v podpore stabilizácie Líbye v súlade s politickým procesom vedeným OSN. Diplomatické úsilie pokračuje a 23. mája EÚ zorganizovala druhé zasadnutie líbyjského kvarteta, ktoré nadviazalo na prvé zasadnutie v Káhire 18. marca. Všetko toto úsilie sa odohráva v náročnom kontexte nestabilnej politickej a bezpečnostnej situácie vo veľkých oblastiach Líbye. V rámci trustového fondu EÚ bol v apríli schválený komplexný balík v hodnote 90 miliónov EUR na posilnenie ochrany migrantov a utečencov, na podporu kohézie a sociálneho a hospodárskeho rozvoja hostiteľských komunít v Líbyi a zlepšenie riadenia migrácie v celej krajine. Vykonávanie je organizované prostredníctvom rôznych partnerov a podpísané boli všetky zmluvy. Takto sa už Medzinárodnej organizácii pre migráciu umožnilo, aby svoju pomoc pre dobrovoľný návrat zintenzívnila. Do 9. júna 2017 sa do svojich krajín pôvodu vrátilo 4 582 migrantov v porovnaní s 2 775 za celý rok 2016. Tri aktivity spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – operácia EUNAVFOR MED SOPHIA („operácia SOPHIA“), pomocná misia EÚ pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM) a styčná a plánovacia bunka EÚ – naďalej pôsobia a aktívne spolupracujú s líbyjskými orgánmi.

Operácia SOPHIA pokračuje vo svojom úsilí o rozloženie obchodného modelu prevádzačov. Má odrádzajúci účinok, pokiaľ ide o zbrojné embargo a zlepšuje všeobecnejšiu námornú bezpečnosť a poznatky o tom, ako fungujú prevádzačské siete. Táto operácia spolu s programom Seahorse a prácou talianskych orgánov takisto pokračuje v odbornej príprave, budovaní vybavenia a kapacity líbyjskej pobrežnej stráže, a to aj v oblasti ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva. V roku 2017 bolo zatiaľ vyškolených 130 osôb, aj keď určenie dostatočného počtu uchádzačov o budúcu odbornú prípravu je pre Líbyu naďalej výzvou. Z celkového počtu 10 plavidiel Taliansko už líbyjským orgánom vrátilo štyri. Odborná príprava a návrat plavidiel znamená, že líbyjská pobrežná stráž by mala postupne a účinne riadiť pátracie a záchranné aktivity, aby sa zabránilo prevádzačstvu migrantov v teritoriálnych vodách Líbye. Toto úsilie budú naďalej sprevádzať opatrenia na posilnenie dodržiavania ľudských práv a na monitorovanie používania tohto majetku pobrežnej stráže. Rada takisto uvažuje o možnostiach kontroly vývozu alebo dodávok určitých tovarov do Líbye, ktoré môžu byť použité pre prevádzačov a osoby obchodujúce s ľuďmi. Z hľadiska riadenia hraníc je pomocná misia EÚ pre integrované riadenie hraníc v Líbyi v procese zriaďovania miernej stálej prítomnosti v meste Tripolis. Ďalej sa bude zlepšovať spolupráca s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Europolom z hľadiska odbornej prípravy a účasti spravodajskej služby Afrika – Frontex na činnostiach. Styčný dôstojník bol v máji vyslaný do pomocnej misie EÚ pre integrované riadenie hraníc v Líbyi. V záujme ďalšieho posilnenia boja proti prevádzačstvu a zlepšenia líbyjských schopností riadenia hraníc útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť pracujú s talianskymi orgánmi na vývoji doplnkového viacročného projektu v spolupráci s líbyjskými orgánmi. Toto by malo umožniť obnovené zameranie sa na južnú hranicu Líbye s osobitnou pozornosťou venovanou prebiehajúcim procesom zmierenia a posilneniu rozvoja komunity, čo poskytne alternatívy voči prevádzačskej ekonomike. S cieľom pomôcť zjednotiť a koordinovať všetky tieto iniciatívy EÚ pracuje na vytvorení platformy Líbya – EÚ na účel prerokovania spolupráce v niekoľkých oblastiach. Okrem toho EÚ zintenzívňuje kontakty so subsaharskými susedmi Líbye s cieľom vyriešiť tlak z neregulárnej migrácie zo severu. Už sa realizovalo niekoľko opatrení, ako je regionalizácia misií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky v Sahele a realizácia projektov trustového fondu EÚ s cezhraničným rozmerom. Tento regionálny prístup stavia aj na spolupráci v rámci skupiny G5 Sahel. Spoločné sily skupiny G5 pre zabezpečenie citlivých pohraničných regiónov boli hlavnou témou tretieho zasadnutia ministrov EÚ a skupiny G5 Sahel v Bamaku 6. júna, na ktorom EÚ oznámila svoj zámer podporiť jeho rozvoj a akcieschopnosť príspevkom až 50 miliónov EUR. Cieľom spoločných síl je boj proti terorizmu, organizovanej cezhraničnej trestnej činnosti a obchodovaniu s ľuďmi. Ďalšie kroky: -pokračovanie v odbornej príprave líbyjskej pobrežnej stráže v úzkej koordinácii s talianskymi orgánmi s cieľom budovania kapacity a dokončenia vrátenia plavidiel, -pokračovanie v realizácii projektov poskytujúcich pomoc a ochranu migrantom, ktorí uviazli v Líbyi, a príležitosti asistovaného dobrovoľného návratu, -dokončenie prebiehajúcej prípravnej práce s talianskymi orgánmi na predloženie viacročného projektu riadenia hraníc trustovému fondu EÚ, -pokračovanie v procese na účely zabezpečenia miernej stálej prítomnosti pomocnej misie EÚ pre integrované riadenie hraníc v Líbyi v meste Tripolis, -organizovanie misie na zistenie skutočností v južnej Líbyi na účely ďalšej podpory, -podpora spolupráce medzi Líbyou a jej južnými susedmi. 2.3 Pokrok/výsledky dosiahnuté v ďalších krajinách Severná Afrika Po tom, ako egyptské orgány od septembra 2016 zintenzívnili svoje úsilie pri kontrole svojich námorných hraníc, došlo k zastaveniu odchodov migrantov z Egypta. Podpora, ktorú už EÚ poskytla, pomohla egyptským orgánom presadzovania práva a súdnym orgánom vykonávať právne predpisy proti prevádzačstvu z roku 2016 a v marci dohodnúť podrobný pracovný plán. Egyptské orgány takisto skúmajú budúcu spoluprácu s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Zriadenie formálneho dialógu o migrácii medzi EÚ a Egyptom bolo dohodnuté v januári 2017, ale dialóg sa ešte neuskutočnil. V okne trustového fondu EÚ pre severnú Afriku bol v máji 2017 schválený program s hodnotou 60 miliónov EUR na zlepšenie riadenia migrácie v Egypte, riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a na podporu egyptských komunít hosťujúcich migrantov. Aj keď všeobecná spolupráca v rámci partnerstva v oblasti mobility s Tuniskom napreduje, v súvislosti s rokovaniami o zjednodušení vízového režimu a readmisných dohodách sú dochádza k oneskoreniam. Tunisko na zasadnutí Asociačnej rady EÚ – Tunisko v máji 2017 znovu potvrdilo svoje odhodlanie spolupracovať s EÚ vo všetkých aspektoch týkajúcich sa migrácie, a to vrátane riadenia migrácie a boja proti neregulárnej migrácii s osobitným zameraním na boj proti základným príčinám migrácie. Tunisko v súčasnosti vyjadrilo záujem o budúcu odbornú prípravu v programe Seahorse. Spolupráca s Alžírskom je dôležitá z hľadiska tokov neregulárnej migrácie do Európy. Na zasadnutí Asociačnej rady v Bruseli v marci EÚ a Alžírsko prijali priority partnerstva v rámci európskej susedskej politiky. Keďže Alžírsko neakceptovalo formálny dialóg o migrácii, EÚ a Alžírsko naďalej rokujú o migrácii prostredníctvom neformálnych dialógov, najnovšie v máji, pričom a úzko zameriavajú na riešenie základných príčin migrácie. V posledných týždňoch zosilneli toky neregulárnej migrácie z Maroka do EÚ. Táto tendencia je predmetom dôsledného monitorovania a bude potrebné preskúmať možnosť prerokovania tejto veci s Marokom. Rokovania o zjednodušení vízového režimu a readmisných dohodách sú poznačené oneskoreniami. Západná Afrika Aj keď Európska únia naďalej sústreďovala svoje úsilie na päť prioritných krajín identifikovaných v rámci partnerstva, prispôsobila sa aj vyvíjajúcej sa realite zloženia tokov po trase cez centrálne Stredozemie. Európa zaznamenala významný nárast počtu neregulárnych migrantov z Pobrežia Slonoviny, Ghany a Guiney. Misie na vysokej úrovni v týchto krajinách preukázali ochotu viac sa angažovať, pričom sa už uskutočnili určité kroky, ako je vývoj spoločných opatrení a spoločných stratégií zameraných aj na riešenie návratov. Na strane EÚ je rozšírenie trustového fondu EÚ pre Afriku na tri krajiny preukázanie záväzku voči regiónu. Tento záväzok s ďalšími dialógmi a identifikačnými misiami by mal vydláždiť cestu k systematickejšiemu prístupu k riadeniu migrácie, návratov a spolupráci proti prevádzačstvu. V nasledujúcich mesiacoch sa bude pokračovať v práci s týmito krajinami, ako aj s Gambiou.

Jordánsko a Libanon Na bruselskej konferencii o budúcnosti Sýrie a regiónu, ktorú organizovala EÚ v apríli 2017, EÚ znovu potvrdila svoju podporu pre Jordánsko a Libanon, pre humanitárnu ochranu, udržateľný hospodársky rast a potreby v oblasti vzdelávania a živobytia utečencov a hostiteľských komunít. EÚ zopakovala svoj záväzok dosiahnuť podobnú úroveň podpory v roku 2018 ako v rokoch 2016 – 2017 a udržať rovnakú úroveň angažovanosti aj v roku 2019. Ázia Spoločné napredovanie medzi Afganistanom a EÚ a bilaterálne dohody uzavreté niekoľkými členskými štátmi sa začali pretavovať do prvých výsledkov v návratoch – dobrovoľných aj nedobrovoľných – pri úplnom rešpektovaní ľudských práv a zásady nevyhostenia. Na druhom zasadnutí spoločnej pracovnej skupiny pre implementáciu spoločného napredovania v marci 2017 sa znovu potvrdil záväzok na oboch stranách a riešili sa konkrétne otázky, napríklad zjednodušenie kontaktov medzi konzulátmi členských štátov a Afganistanu. Regionálny rozmer afgánskych utečencov bol predostretý aj v politických dialógoch s partnermi. Koordinované úsilie a finančná pomoc humanitárnym partnerom sú naďalej zamerané na podporu bezprostredných potrieb zraniteľných afgánskych utečencov v Iráne a predmetom skúmania sú dlhodobejšie opatrenia s cieľom doplniť prácu iránskych orgánov v tejto záležitosti. V apríli bola podpísaná dohoda o vytvorení elektronickej platformy na uľahčenie readmisného procesu s Pakistanom. Prvým krokom k rýchlemu vykonaniu by mala byť pilotná fáza na jeseň, ktorá zahŕňa štyri členské štáty (Grécko, Francúzsko, Nemecko a Belgicko). Návšteva pakistanských orgánov vydláždila cestu pre ďalšie výmeny s Europolom a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. EÚ zároveň podporuje strediská pre migrantov v Pakistane a informačné kampane na šírenie informovanosti o skutočnostiach súvisiacich s migráciou. Organizácia tretieho samitu EÚ – Pakistan je okrem iného spojená s dosiahnutým pokrokom v spolupráci v oblasti migrácie vrátane readmisie. Bangladéš sa stal druhou najväčšou štátnou príslušnosťou z hľadiska počtu neregulárnych migrantov prichádzajúcich do EÚ. Politické a operačné zapojenie sa za posledný rok zintenzívnilo, najmä pokiaľ ide o readmisiu neregulárnych migrantov a predchádzanie neregulárnej migrácie. Je potrebné, aby Bangladéš zintenzívnil úsilie, aby sa jeho záväzok týkajúci sa readmisie štátnych príslušníkov, ktorí sa neregulárne zdržiavajú v EÚ, zmenil na konkrétne opatrenia vrátane dohodnutia štandardných operačných postupov na účel ich identifikácie, dokumentácie a návratu. 3. Po roku: získané poznatky, výzvy a napredovanie Spolupráca s členskými štátmi Rámec partnerstva priniesol bezprecedentnú úroveň spolupráce medzi EÚ a členskými štátmi s úzkymi bilaterálnymi vzťahmi s partnerskými krajinami. Príkladom je Niger, kde boli príslušné orgány podporované kombináciou nástrojov EÚ a členských štátov. Spolupráca bola cenná aj vo forme výmeny informácií, najnovšie v oblasti práce na lepšom sledovaní alternatívnych trás. Výhody koordinovaného prístupu sa ešte viac preukázali v príprave spoločných misií na vysokej úrovni a technických misií EÚ/členských štátov do prioritných krajín a v príprave spoločného brífingu EÚ pre bilaterálne návštevy členských štátov. Umožní sa tým účinnejšie zladenie pozícií medzi hlavnými mestami EÚ a ich veľvyslanectvami v partnerských krajinách. Na úrovni EÚ to zároveň znamenalo, že bilaterálne vzťahy a spolupráca medzi štátmi niekedy prevládali, pričom EÚ aktívne dopĺňala zapojenie členských štátov skutočným medziinštitucionálnym partnerstvom založeným na výsledkoch. Koordinovaný a jednotný prístup EÚ/členských štátov sa však neprejavil vo všetkých prípadoch. Treba vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zabránilo nedostatočnej koordinácii a aby sa zabezpečila úplná transparentnosť a výmena informácií medzi EÚ a členskými štátmi o pripravovaných opatreniach. Je potrebné, aby sa lepšie zladili pozície, aby sa používala spoločná výmena správ a aby sa úsilie na úrovni EÚ a bilaterálna spolupráca navzájom posilňovali. V rámci partnerstva by sa ďalej mohli využívať privilegované bilaterálne vzťahy niektorých členských štátov s konkrétnymi partnerskými krajinami, aby sa poskytla pridaná hodnota strategickému prístupu na úrovni EÚ. Mohlo by to byť osobitne hodnotné tam, kde EÚ nemá žiadny osobitný mandát alebo má len spoločnú právomoc. Dosiaľ sa aktívne zapája len obmedzený počet členských štátov. V ďalších mesiacoch by malo byť možné rozšíriť počet členských štátov prispievajúcich k tomuto spoločnému úsiliu. Najmä konzistentná a koordinovaná podpora všetkých členských štátov by bola kľúčová na mobilizovanie a efektívne a účinné využívanie všetkých dostupných pákových efektov, ktoré by mohli byť relevantné na zabezpečenie spolupráce v oblasti riadenia migrácie. Ďalším dôležitým aspektom koordinácie je zabezpečenie konzistentnosti s inými medzinárodnými postupmi. Na úrovni EÚ je zavedená úzka koordinácia na zabezpečenie konzistentných pozícií medzi rámcom partnerstva, opatreniami nadväzujúcimi na Valettu, regionálnymi migračnými procesmi v Afrike a pozíciou EÚ v globálnych procesoch, napríklad G20, G7 a prípravou globálneho paktu OSN o migrácii. Toto by sa malo zachovať a ešte viac posilniť. Od svojho vzniku bol rámec partnerstva zameraný na päť prioritných krajín. Niekoľko členských štátov požadovalo, aby sa prístup rozšíril a aby sa vyskúšal aj v iných zemepisných oblastiach. Bol vyvinutý zemepisne pružný prístup, aby reagoval na vyvíjajúce sa migračné toky a nové potreby, aj so zohľadnením toho, že práca s krajinami tranzitu bola často jednoduchšia ako s krajinami pôvodu. Toto viedlo napríklad k posilneniu spolupráce s Pobrežím Slonoviny, Guineou a Bangladéšom.

Spolupráca na mieste Prítomnosť na mieste je nevyhnutná na to, aby sa zlepšilo poskytovanie informácií o migračných tokoch a aby sa dosiahli jasné operačné výsledky. Od zavedenia rámca partnerstva sa pre delegácie EÚ aj veľvyslanectvá členských štátov otázka migrácie stala prioritnou problematikou. Vyslanie dvanástich európskych styčných úradníkov pre migráciu do prioritných tretích krajín pôvodu a tranzitu bolo zásadné pri posilnení angažovanosti EÚ. Títo úradníci prispievajú k užším spojeniam s miestnymi zainteresovanými stranami a príslušnými orgánmi. Odborné znalosti agentúr EÚ by sa mali využiť v celom rozsahu. Spravodajská služba Afrika – Frontex už ponúka rámec pre pravidelnú výmenu informácií a poznatkov v súvislosti s bezpečnosťou na hraniciach . Ďalším krokom vpred bude vyslanie prvého styčného dôstojníka Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž do Afriky v júli. Misie a operácie spoločnej a obrannej politiky zamerané na rozvoj schopností partnerských krajín sa takisto preukázali ako užitočné v tranzitných krajinách a viedli k zlepšeniu riadenia hraníc a boja proti organizovanej trestnej činnosti. Návrat a readmisia Hlavným cieľom rámca partnerstva bolo zlepšiť proces návratu a readmisie na účely fungovania úplného reťazca riadenia migrácie a odrádzania ľudí od podnikania nebezpečných ciest. Rôzne prístupy a nástroje v tejto sa skúmali na to, aby sa posilnila spolupráca s tretími krajinami v tejto oblasti. EÚ sa s niektorými partnermi zúčastnila na formálnych dialógoch alebo rokovaniach o právne záväzných nástrojoch, zatiaľ čo s inými boli testované neformálnejšie nástroje, ako sú štandardné operačné postupy, technické misie alebo identifikačné misie. Skúsenosti s identifikačnými misiami potvrdili, že tieto predstavujú užitočný nástroj, ale proces identifikácie na strane partnerských krajín bol zdĺhavý a náročný, pričom len zlomok identifikovaných osôb sa skutočne vrátil. V budúcnosti by sa misie mali používať, najmä ak nie je možné vykonať identifikáciu alternatívnymi spôsobmi alebo ako spôsob na budovanie dôvery s cieľom dosiahnuť štruktúrovanú spoluprácu. Vo všeobecnosti by identifikáciu a dokumentáciu mali vykonávať konzulárne úrady krajín pôvodu alebo nimi vyslaní stáli styční dôstojníci na miestach príchodov. Od začiatku rámca partnerstva sa začali formálne rokovania o readmisnej dohode s Nigériou, Tuniskom a Jordánskom okrem tých, ktoré už prebiehali s Marokom. Spravidla sa na tieto rokovania vzťahoval niekoľko výziev, ako je zahrnutie ustanovenia týkajúceho sa štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo akceptovanie cestovných dokladov EÚ pre návrat (osobitného preukazu EÚ, laissez passer) partnerskou krajinou. S inými krajinami sa testujú neformálnejšie nástroje spolupráce, ako sú štandardné operačné postupy. V oboch prípadoch pretrvávajú ťažkosti s väčšinou krajín pôvodu, pokiaľ ide o akceptovanie readmisie svojich štátnych príslušníkov, hoci je to ustálená medzinárodná povinnosť. Treba zvýšiť úsilie na pomoc partnerom pri oznamovaní svojim občanom, že spolupráca v oblasti readmisie je súčasťou komplexného a vyváženého vzťahu s EÚ a jej členskými štátmi a je kľúčová na účely ďalšieho odrádzania od neregulárnych odchodov, ktorými sa ohrozuje život mnohých svojich krajanov. V tejto súvislosti partnerské krajiny naznačili väčšiu ochotu spolupracovať v oblasti návratu novo prichádzajúcich neregulárnych migrantov, najmä tých, ktorí ešte nie sú súčasťou diaspóry prispievajúcej remitenciami k živobytiu svojich komunít. Aj keď ťažisko rámca partnerstva zostáva na všetkých neregulárnych migrantoch v EÚ, prevádzkové riešenia s určením priority pre novo prichádzajúcich neregulárnych migrantov, sú testované s partnerskými krajinami, najmä v členských štátoch prvého vstupu. Je takisto potrebné sústavne zvyšovať interné úsilie, aby sa zvýšila efektívnosť a účinnosť návratov. V revidovanom akčnom pláne EÚ pre návraty a v odporúčaní sa stanovujú opatrenia, ktoré by mali členské štáty prijať na účely zlepšenia účinnosti návratov a riešenia problémov, ako je riziko úteku potom, ako sa migrantom doručia rozhodnutia o návrate. Toto je takisto dôležitý prvok v zabezpečení skutočných výsledkov v oblasti návratov v rámci partnerstva. Členské štáty môžu prispieť aj lepším získavaním informácií o návratoch, čím sa zlepší analýza návratov. Existencia koordinovaných a primeraných reintegračných balíkov na zabezpečenie dôstojného návratu do krajín pôvodu predstavuje dôležitý stimul na uľahčenie návratov. Prekonávanie neochoty v oblasti návratov a readmisie si bude vyžadovať koordinovanejšie a širšie používanie pák, ktoré ponúkajú všetky relevantné politiky EÚ na dosiahnutie výsledkov. Napríklad jednou konkrétnou oblasťou na preskúmanie je koordinované používanie vízových politík alebo politík legálnej migrácie. Na základe reakcie 23 členských štátov na dotazník ad hoc o prebiehajúcich iniciatívach v oblasti legálnej migrácie medzi členskými štátmi a prioritnými krajinami rámca partnerstva sa zdá, že 16 krajín nemá žiadnu špecifickú iniciatívu o zákonnej migrácii, ktorá by sa vykonávala, okrem tých, ktoré prebiehajú ako súčasť programu Erasmus+ pre mobilitu študentov. Len dva štáty uviedli, že majú zavedené prebiehajúce bilaterálne iniciatívy na zjednodušenie mobility a cirkulácie mladých absolventov a odborníkov, a to so Senegalom a Mali. S cieľom zabezpečiť lepšiu spoluprácu a zohľadniť ochotu tretej krajiny by mali byť ponúknuté rozšírené balíky stimulov. Oblasťou, v ktorej bolo možné dosiahnuť dobré výsledky, je asistovaný dobrovoľný návrat migrantov, ktorí uviazli po ceste do Európy. V prípade Líbye a Nigeru viedlo posilnené partnerstvo medzi EÚ a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu k hmatateľným výsledkom: v období od januára do 9. júna 2017 bola poskytnutá pomoc pri návrate domov viac ako 7 200 zraniteľným migrantom, ktorí uviazli v Nigeri a Líbyi. Pokiaľ ide o Líbyu, údaje za rok 2017 už prekonali údaje za rok 2016.

Úsilie EÚ a členských štátov by sa malo zintenzívniť v oblasti komunikácie a informovanosti o nebezpečenstvách ciest v rámci neregulárnej migrácie. Aj keď v krajinách pôvodu a tranzitu existujú iniciatívy varujúce potenciálnych migrantov pred rizikom cesty, zintenzívnenie komunikácie o návratoch a úspešnej reintegrácii a zvyšovanie informovanosti v diaspóre by takisto mohlo uľahčiť viac návratov. Finančná podpora Trustový fond EÚ pre Afriku umožnil zrýchlené a pružné rozhodovanie o projektoch zameraných na migračnú politiku a riadenie migrácie a na riešenie základných príčin migrácie. EÚ značne zvýšila úroveň zdrojov dostupných v troch regiónov fondu, a to z hodnoty takmer 1,8 miliardy EUR v novembri 2015 na hodnotu približne 2,8 miliardy EUR. Rozšírením trustového fondu na Guineu, Pobrežie Slonoviny a Ghanu sa ešte zvýšil jeho dosah. Hoci sa preukázalo, že v rámci trustového fondu je možné rýchlo pripraviť opatrenia spoločného záujmu pre EÚ a jej členské štáty, ako aj pre partnerské krajiny, táto rýchlosť nebola v následných krokoch procesu vždy zachovaná. Niekoľko vykonávajúcich partnerov (vrátane rozvojových agentúr členských štátov EÚ) nebolo pripravených činnosti rýchlo zaviesť a začať ich vykonávať na mieste. Od začiatku roka 2017 sa procesy vedúce k podpísaniu zmlúv s vykonávateľmi stali jednoduchšími a rýchlejšími. Za uplynulých päť mesiacov sa suma podpísaných zmlúv v troch predmetných regiónoch zvýšila z takmer 500 miliónov EUR na viac ako 1 miliardu EUR. Trustovému fondu bola poskytnutá aj priama podpora z rozpočtov členských štátov a okrem toho niekoľko členských štátov takisto prispelo priamo na konkrétne projekty či iniciatívy. Tento postup bude treba presadzovať v nasledujúcich mesiacoch s cieľom zvýšiť objem dostupných zdrojov na prácu na migrácii na základe spoločných záujmov s členskými štátmi. Zatiaľ čo v subsaharskom okne bude trustový fond zameraný na účinné využívanie zdrojov na posilnenie partnerstiev a spolupráce, opatrenia potrebné na nadväzujúce kroky vyplývajúce z maltského vyhlásenia vyvíjajú rastúci tlak na okno trustového fondu pre severnú Afriku. Jasný záväzok a finančná podpora členských štátov sú preto veľmi dôležité na zabezpečenie toho, aby sa v rámci okna severnej Afriky mohlo v nasledujúcich rokoch počítať s primeranou výškou zdrojov. V neposlednom rade vonkajší investičný plán pomôže riešiť ekonomické základné príčiny neregulárnej migrácie, a to posilnením investícií a tvorby pracovných miest, najmä v Afrike a v susedstve EÚ. Je prednostne dôležité, aby návrh na Európsky fond pre udržateľný rozvoj čo najskôr schválili spoluzákonodarcovia EÚ a aby fond začal fungovať bezodkladne. 4. Záver Jeden rok vykonávania rámca partnerstva umožnil EÚ a jej členským štátom posunúť spoluprácu v oblasti migrácie s tretími krajinami na novú úroveň prostredníctvom cielených balíkov krátkodobých a strednodobých opatrení. Pozitívne výsledky sa zatiaľ dosiahli v oblastiach boja proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, ako aj asistovaných dobrovoľných návratov. Niektoré počiatočné kroky možné sledovať aj v oblasti návratu a readmisie, stále sú však neuspokojivé. Vzhľadom na to, že hnacie faktory migrácie do Európy pretrvávajú, dosiahnutie všetkých cieľov rámca partnerstva je v nasledujúcich mesiacoch naďalej hlavnou prioritou a bude si vyžadovať pokračovanie a zintenzívnenie úsilia všetkých zapojených zainteresovaných strán. Bezprecedentnú úroveň koordinácie v rámci služieb a politík EÚ, ako aj s členskými štátmi je potrebné konsolidovať rozšírením dostupných nástrojov a zvýšením počtu členských štátov zapojených do spoločného úsilia. Zjednodušilo by sa to lepšou výmenou príslušných informácií. Konzistentnejšia spoločná pozícia voči partnerským krajinám bude dôležitá na udržanie dynamiky a realizácie výsledkov, podniknutej práce a vynaloženého úsilia. V prípade potreby sa bude pokračovať v prispôsobovaní zemepisného rozsahu pôsobnosti rámca partnerstva, aby sa riešili nové skutočnosti, a to s osobitným zameraním na trasu cez centrálne Stredozemie. Hoci dôraz na vykonávanie medzinárodných záväzkov v oblasti návratu treba partnerom neustále zdôrazňovať, mali by sa pragmaticky uplatňovať získané poznatky a skúmať všetky praktické riešenia, ktoré by viedli k lepším výsledkom v oblasti návratov, a to prostredníctvom posilnenej spolupráce a zlepšenej koordinácie aj v rámci EÚ. EÚ najmä posilní úsilie s cieľom dohodnúť sa na stabilných opatreniach s partnerskými krajinami oblasti návratu, zabezpečiť rýchly návrat novo prichádzajúcich neregulárnych migrantov a získať podporu členských štátov v záujme lepšej koordinácie relevantných pákových efektov a stimulov. Je potrebné ešte zintenzívniť úsilie o zvýšenie asistovaných dobrovoľných návratov do subsaharských krajín pôvodu predtým, ako sa neregulárni migranti dostanú do Európy.