Európsky rok bude príležitosťou podporiť členské štáty v tom, aby nadviazali spoluprácu medzi so zainteresovanými stranami pri vytváraní pevnejšieho a lepšie integrovaného prístupu ku kultúrnemu dedičstvu. Cieľom tohto prístupu by bolo podporovať a chrániť kultúrne dedičstvo Európy a maximalizovať jeho vlastnú a spoločenskú hodnotu a prínos k zamestnanosti a rastu. Tento cieľ sa bude dosahovať pri úplnom dodržiavaní zásady subsidiarity.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Z hodnotenia ex post 7. rámcového programu EÚ na roky 2007 – 2013 (RP7), programu EÚ na financovanie výskumu v období rokov 2007 až 2013 vyplýva, že program bol účinný pri podpore excelentnej vedy a posilnení priemyselnej konkurencieschopnosti Európy. Prispel tak k rastu a zamestnanosti v Európe v oblastiach, ktoré zvyčajne patria do pôsobnosti štátov. Zo 7. rámcového programu sa podporil výskum vo výške viac než 180 mil. EUR v rôznych aspektoch európskeho kultúrneho dedičstva (hmatateľné, nehmatateľné a digitálne) v rámci tém ako životné prostredie, spoločenské a humanitné vedy, digitálne kultúrne dedičstvo, priemyselné technológie, medzinárodná spolupráca a elektronická infraštruktúra. Tento existujúci súbor poznatkov treba ďalej využívať.

Z pracovného balíka 9: Kultúra a cestovný ruch hodnotenia ex post programov politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 so zameraním na Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézny fond (KF) vyplýva, že investovaním do kultúry a cestovného ruchu sa môže posilniť hospodárstvo regiónu a zlepšiť sociálne začlenenie.

Bude sa tiež opierať o správu skupiny expertov programu Horizont 2020 o kultúrnom dedičstve Getting cultural heritage to work for Europe (Kultúrne dedičstvo pre Európu) a program strategického výskumu, ktorý vypracovala Iniciatíva spoločnej tvorby programov Kultúrne dedičstvo a globálna zmena. Táto iniciatíva bude vychádzať zo Sociálnej platformy pre kultúrne dedičstvo a európsku identitu programu Horizont 2020, CULTURALBASE, viacročnej iniciatívy konzultácií so zainteresovanými stranami ako aj z vytvorenia nových európskych výskumných infraštruktúr, napríklad DARIAH-ERIC (digitálna výskumná infraštruktúra pre umenie a humanitné vedy) a E-RIHS (európska výskumná infraštruktúra pre vedecký výskum v oblasti kultúrneho dedičstva).

Konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnili aj v rámci otvorenej pracovnej skupiny EYCH 2018, ktorej organizátormi bol Nemecký výbor pre kultúrne dedičstvo a komisár spolkovej vlády pre kultúru a médiá. Vypracoval sa koncepčný dokument [Sharing Heritage (Spoločné dedičstvo)], ktorý sa zohľadnil pri príprave tohto návrhu. Uskutočnila sa diskusia s členmi skupiny pre reflexiu „EÚ a kultúrne dedičstvo“ a odborníkmi z vnútroštátnych správnych orgánov Belgicka, Bulharska, Francúzska, Grécka, Holandska, Litvy, Lotyšska, Luxemburska, Nemecka, Nórska, Poľska, Španielska, Spojeného kráľovstva, Švajčiarska, Švédska a Talianska. Ďalší experti prišli z Estónska, Portugalska, Rakúska a Slovenska, ako aj z rôznych organizácií so štatútom pozorovateľa, ako napríklad Európskej siete pre riadenie kultúry a politiku (ENCATC), Europa Nostra a Siete európskych múzejných organizácií a pod.

(12)Uvádza sa to aj v programe udržateľného rozvoja do roku 2030, v ktorom sa stanovuje globálne občianstvo, kultúrna rozmanitosť a medzikultúrny dialóg ako hlavné zásady trvalo udržateľného rozvoja. Uznáva sa, že k trvalo udržateľnému rozvoju môžu prispieť a sú preň nevyhnutným hnacím motorom všetky kultúry a civilizácie. Kultúra sa výslovne uvádza vo viacerých cieľoch trvalo udržateľného rozvoja programu do roku 2030: napríklad v cieli 4 (vzdelávanie), cieli 5 (rodová rovnosť), cieli 8 a cieli 12 v súvislosti s cestovným ruchom (udržateľný rast/modely spotreby), a najmä v cieli 11 (mestá – dedičstvo).

(10)Európska cena Access City potvrdila uskutočniteľnosť a osvedčené postupy na sprístupnenie kultúrneho dedičstva v mestách pre osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou alebo iným dočasným postihnutím spôsobmi, ktoré rešpektujú jeho charakter a hodnoty.

(9)V Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého je EÚ a väčšina členských štátov zmluvnou stranou, sa v článku 30 týkajúcom sa účasti na kultúrnom živote, rekreácii, záujmových aktivitách a športe uvádza, že zmluvné strany uznávajú právo osôb so zdravotným postihnutím zúčastňovať sa na rovnakom základe s ostatnými na kultúrnom živote a prijmú všetky primerané opatrenia, ktorými zabezpečia, aby osoby so zdravotným postihnutím, okrem iného, mali prístup k miestam určeným na kultúrne predstavenia alebo služby, ako sú divadlá, múzeá, kiná, knižnice a služby cestovného ruchu, a v najväčšej možnej miere mali prístup k historickým pamiatkam a k významným miestam národného kultúrneho dedičstva.

(13)Vyšší dôraz, ktorý sa na medzinárodnej úrovni kladie na potrebu umiestniť ľudí a ľudské hodnoty do centra rozšíreného a interdisciplinárneho pojmu kultúrneho dedičstva, so sebou prináša intenzívnejšiu potrebu podporovať širší prístup ku kultúrnemu dedičstvu. Možno to dosiahnuť oslovením rôznych skupín verejnosti a zvýšením dostupnosti miest, budov, výrobkov a služieb so zohľadnením osobitných potrieb a dôsledkov demografických zmien.

(14)Za politiky na udržiavanie, obnovu, zachovanie, opätovné využitie, prístupnosť a podporu kultúrneho dedičstva a s ním súvisiacich služieb sú v prvom rade zodpovedné vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány. Kultúrne dedičstvo má však jasný európsky rozmer a zameriavajú sa naň viaceré politiky EÚ nad rámec kultúrnych politík. Patria k nim tieto politiky: vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálna súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, digitálna agenda, výskum a inovácie a komunikácia.

(15)S cieľom v plnej miere využiť ich potenciál pre európske hospodárstvo a spoločnosť je na ochranu, zveľaďovanie a spravovanie zdrojov kultúrneho dedičstva, ktoré patria do pôsobnosti viacerých verejných politík, potrebné účinné viacúrovňové riadenie a lepšia medzisektorová spolupráca. Týka sa to všetkých zainteresovaných strán vrátane orgánov verejnej moci, jednotlivcov, organizácií občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a dobrovoľníckeho sektora.

(16)Rada vo svojich záveroch z 25. novembra 2014 vyzvala Komisiu, aby zvážila predloženie návrhu na Európsky rok kultúrneho dedičstva.

(17)Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. septembra 2015 odporučil vyhlásiť, pokiaľ možno, rok 2018 za Európsky rok kultúrneho dedičstva.

(18)Európsky výbor regiónov vo svojom stanovisku zo 16. apríla 2014 uvítal návrh Rady na Európsky rok kultúrneho dedičstva a zdôraznil jeho prínos k dosiahnutiu spoločných cieľov v celoeurópskom kontexte.

(19)Vyhlásenie Európskeho roka kultúrneho dedičstva predstavuje účinný spôsob na zlepšovanie informovanosti verejnosti, šírenie informácií o osvedčených postupoch a podporu výskumu a inovácií, ako aj diskusie o politikách. Vytvorením prostredia na súčasné propagovanie týchto cieľov na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni sa môže dosiahnuť lepšia súčinnosť a využitie zdrojov.

(20)Kultúrne dedičstvo predstavuje oblasť pôsobnosti aj vo viacerých programoch v oblasti vonkajších vzťahov, najmä (ale nielen) na Blízkom východe. Podpora hodnoty kultúrneho dedičstva je tiež reakciou na úmyselné ničenie kultúrneho bohatstva v konfliktných zónach. Bude dôležité zabezpečiť komplementárnosť medzi Európskym rokom kultúrneho dedičstva a všetkými vonkajšími vzťahmi v príslušných rámcoch. Opatrenia na ochranu a propagáciu kultúrneho dedičstva v rámci príslušných nástrojov vonkajších vzťahov by mali okrem iného odrážať vzájomný záujem spojený s výmenou skúseností a hodnôt s tretími krajinami. Podporí sa tým vzájomné poznávanie, úcta a porozumenie medzi príslušnými kultúrami.

(21)Aj keď je toto rozhodnutie určené členským štátom, na činnostiach spojených s Európskym rokom kultúrneho dedičstva by sa mali zúčastňovať aj krajiny zapojené do procesu rozširovania. Je potrebné usilovať sa aj o zapojenie krajín európskej susedskej politiky a iných partnerských krajín, ak je to vhodné. Možno to dosiahnuť v príslušných rámcoch spolupráce a dialógu, a to najmä v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou medzi EÚ a týmito krajinami.

(22)Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva patria k cieľom existujúcich programov Únie. Európsky rok preto možno realizovať v rámci existujúcich opatrení týchto programov, ktorých súčasťou je stanovenie finančných priorít na ročnom alebo viacročnom základe. Programy a politiky v oblastiach, ako je kultúra, vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálna súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, stratégia jednotného digitálneho trhu, výskum a inovácie a komunikácia, priamo i nepriamo prispievajú k ochrane, zveľaďovaniu, inovatívnemu opätovnému využitiu a propagácii európskeho kultúrneho dedičstva a môžu podporovať túto iniciatívu v súlade s príslušnými právnymi rámcami.

(23)Cieľom tohto rozhodnutia je podporiť úsilie členských štátov o ochranu, zachovanie, zveľaďovanie, opätovné využitie a propagáciu európskeho kultúrneho dedičstva. Keďže to vzhľadom na nevyhnutnosť nadnárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celej Únii nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov, no lepšie to možno dosiahnuť na úrovni Únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa.

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predmet

Rok 2018 sa vyhlasuje za „Európsky rok kultúrneho dedičstva“ (ďalej len “Európsky rok“).

Článok 2

Ciele

1. V súlade s cieľmi európskej stratégie pre kultúru sú celkovými cieľmi Európskeho roka podnietenie a podpora úsilia Únie, členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov o ochranu, zachovanie, opätovné využitie, zveľaďovanie, zhodnotenie a propagáciu európskeho kultúrneho dedičstva v Európskej únii (EÚ), a to najmä formou výmeny skúseností a osvedčených postupov. Najmä:

a)Prispeje k podpore úlohy európskeho kultúrneho dedičstva ako kľúčového prvku kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu. Mal by zdôrazňovať najlepšie prostriedky na zabezpečenie jeho zachovania a ochrany a jeho využívania širšou a rôznorodejšou verejnosťou. K tomu patria opatrenia na rozširovanie okruhu návštevníkov a vzdelávania v oblasti kultúrneho dedičstva pri úplnom rešpektovaní právomocí členských štátov, v dôsledku čoho sa podporí sociálne začlenenie a integrácia.

b)Zvýši hospodársky a spoločenský prínos európskeho kultúrneho dedičstva prostredníctvom svojho priameho a nepriameho ekonomického potenciálu. K tomu patrí schopnosť podporiť kultúrne a tvorivé odvetvia a inšpirovať tvorbu a inovácie, podporiť udržateľný cestovný ruch, zlepšiť sociálnu súdržnosť a dosiahnuť dlhodobú zamestnanosť.