/* KOM/2010/0793 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2009 O PROGRAME PHARE, PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOCH PRE TURECKO, PROGRAME CARDS A O PRECHODNOM FONDE





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 20.12.2010 KOM(2010) 793 v konečnom znení SEK(2010) 1604 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2009 O PROGRAME PHARE, PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOCH PRE TURECKO, PROGRAME CARDS A O PRECHODNOM FONDE ÚVOD Od 1. januára 2007 sa predvstupová pomoc EÚ pre kandidátske krajiny[1] a potenciálnych kandidátov[2] financuje prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA)[3]. Tento nástroj nahrádza päť predchádzajúcich nástrojov predvstupovej pomoci vrátane programu PHARE[4], predvstupového nástroja pre Turecko[5] a finančného nástroja pre krajiny západného Balkánu, t. j. CARDS[6]. Táto správa a súvisiaci podporný dokument sa týkajú priebežnej realizácie programov z roku 2006 a skorších programov v rámci programu PHARE, predvstupového nástroja pre Turecko a programu CARDS, ako aj prechodného fondu[7] počas roka 2009 s termínom ukončenia k 31. decembru 2009[8]. Od roku 2006, ktorý bol posledným programovým rokom, sa v rámci týchto nástrojov nezačali žiadne nové programy. REALIZÁCIA PROGRAMOV: VšEOBECNÝ PREHľAD Program PHARE, predvstupový nástroj pre Turecko a program CARDS Počas roka 2009 bolo riadenie programu CARDS v prijímajúcich krajinách celkovo uspokojivé. Na konci vykazovaného obdobia boli cezhraničné programy na roky 2001 – 2006 (2001 – 2004 v prípade Chorvátska) takmer celkom zmluvne uzatvorené (v rozmedzí od 97 % pridelených finančných prostriedkov pre Albánsko a Bosnu a Hercegovinu do 99 % pre Kosovo[9]). Vo všeobecnosti sa vyplácali aj posledné prostriedky, ktoré v rokoch 2001 –2006 predstavovali viac ako 90 % prostriedkov vo všetkých prijímajúcich krajinách programu CARDS, pričom jedinou výnimkou bolo Albánsko (72 %). Celková miera uzatvárania zmlúv (85 % pridelených prostriedkov) a miera platieb (73 % pridelených prostriedkov), ktoré sa dosiahli v roku 2009 na konci obdobia uzatvárania zmlúv pre programy na obdobie 2002 – 2006 v rámci predvstupového nástroja pre Turecko , svedčí o menej než uspokojivom plnení zo strany príslušných riadiacich orgánov v Turecku. Táto situácia sa má v budúcnosti zlepšiť v dôsledku zmien na úrovni riadenia, prijímania nových pracovníkov a obnovenia monitorovacej činnosti. Organizačné a procesné zlepšenia zavedené v príslušných riadiacich štruktúrach ako súčasť zvýšenej miery dohľadu nad decentralizovanou realizáciou v rámci nástroja predvstupovej pomoci, by mali mať pozitívny vplyv aj na riadenie pomoci v rámci predvstupového nástroja pre Turecko[10]. Bulharsko a Rumunsko pokračovali počas roka 2009 v realizácii vnútroštátnych programov a programov cezhraničnej spolupráce v rámci programu PHARE 2006. Väčšina činností, ktoré boli realizované ako súčasť projektov v rámci týchto programov, bola do konca roka ukončená, ale overovanie dosiahnutých výsledkov vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou v roku 2010 pokračovalo a bude pokračovať aj v roku 2011. Keďže realizácia mnohých projektov programu PHARE 2006 pre Rumunsko bude pokračovať až do polovice roka 2011, neboli na konci vykazovaného obdobia tieto výsledky ešte k dispozícii. V Bulharsku bolo v rámci programov PHARE 2005 a PHARE 2006 vyplatených 77,10 % resp. 65,10 % pridelených finančných prostriedkov, zatiaľ čo v Rumunsku dosahovali tieto hodnoty 79,62 % resp. 69 %. Uzatváranie zmlúv v rámci programov PHARE 2005 a PHARE 2006 v Chorvátsku bolo dokončené v roku 2009, pričom celková miera pridelených prostriedkov dosahovala 86 %[11]. Prostriedky boli vyplácané aj naďalej a dosiahli 60 % celkovej výšky pridelených prostriedkov. Prechodný fond Desať krajín, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004[12], dokončilo 15. decembra 2009 realizáciu programu prechodného fondu na rok 2006, pričom dosiahli očakávané výsledky a vplyv, najmä pokiaľ ide o zlepšenie verejnej správy prijímajúcich krajín a prínos k splneniu zostávajúcich požiadaviek acquis . Koncom vykazovaného obdobia dosahovala miera vyplatených prostriedkov v rámci prechodného fondu na rok 2005 od viac ako 84 % na Malte do viac ako 98 % na Cypre. Zodpovedajúci rozsah pre prechodný fond na rok 2006 predstavoval od 58 % do takmer 98 % (opäť na Malte a Cypre). Bulharsko a Rumunsko pokračovali v roku 2009 v uzatváraní zmlúv a v realizácii programu prechodného fondu na rok 2007. Do uplynutia lehoty na uzatvorenie zmlúv 15. decembra 2009 dosiahli obe krajiny mieru uzatvorených zmlúv takmer 70 %. V Rumunsku bola táto miera výsledkom pomalšieho uzatvárania zmlúv, ako sa pôvodne očakávalo, zatiaľ čo nízky výkon v Bulharsku sa vysvetľuje predĺženým pozastavením akreditácie implementačnej agentúry príslušnej pre decentralizovanú implementáciu (to platilo aj v prípade predvstupových finančných prostriedkov programu PHARE). Príklady úspešných projektov Predvstupová pomoc nielenže pomáha pripraviť krajiny, ktoré chcú vstúpiť do EÚ, ale v posledných desiatich rokoch sa vďaka nej stabilizovala aj situácia na západnom Balkáne a podporil program rozsiahlej hospodárskej a politickej reformy. Toto sú konkrétne príklady výsledkov dosiahnutých prostredníctvom predvstupovej pomoci v roku 2009[13]: - V Albánsku sa z programu CARDS financoval hraničný priechod s Čiernou horou a reintegračné centrum pre maloletých, čo prispelo k zjednodušeniu regionálnej spolupráce, voľnému pohybu osôb a tovaru a k posilneniu oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v krajine. - V Bosne a Hercegovine sa z programu CARDS financoval hraničný priechod s Čiernou Horou, ako aj stredisko na prijímanie nelegálnych migrantov. Hraničný priechod pomáha zvýšiť efektívnosť colného odbavovania, umožňuje dostatočnú kontrolu tovarov a cestujúcich prechádzajúcich hranice a uľahčuje plynulosť a legálnosť ich pohybu. Stredisko poskytuje špecializované zariadenia na zadržanie nelegálnych štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vyhostenia v súlade s medzinárodnými normami, normami EÚ a osvedčenými postupmi, zatiaľ čo sa pripravuje ich návrat do krajiny pôvodu alebo inej krajiny. Okrem toho boli zrekonštruované komunálne a kantonálne budovy súdov tak, aby ich priestor bolo možné efektívnejšie využívať, čo prispeje k efektívnejšiemu a účinnejšiemu vykonávaniu administratívnych a súdnych funkcií. - V Chorvátsku prispel program PHARE k presadzovaniu práv duševného vlastníctva , k rozvoju odvetvia rybného hospodárstva , k jeho väčšiemu zosúladeniu so spoločnou politikou rybného hospodárstva a k zriadeniu „ modrého hraničného dozoru “ v súlade s osvedčenými postupmi EÚ. V prvom prípade pomoc v rámci programu PHARE pomohla príslušným inštitúciám zvyšovať informovanosť verejnosti a zlepšovať ich mechanizmy spolupráce, koordinácie a presadzovania prostredníctvom výmeny správ, informácií a osvedčených postupov. V druhom prípade pomohla zlepšiť inštitucionálnu štruktúru, správu a štatistický systém v danom odvetví a posilniť kontrolu a monitorovanie. V treťom prípade pomohla chorvátskej pohraničnej polícii rozvinúť a zaviesť do akčného plánu integrovaného riadenia vonkajších hraníc prvok dozoru nad modrou hranicou. Program CARDS prispel k rozvoju a zachovaniu vysokokvalitného systému potravinovej bezpečnosti zriadením nového systému potravinovej bezpečnosti a súvisiaceho inštitucionálneho rámca, ako aj modernizáciou kontrolných činností orgánov zodpovedných za živé zvieratá a potravinové výrobky. - V Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko prispel program CARDS k posilneniu boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii rozvojom komplexného právneho a inštitucionálneho rámca pre účinnejšiu politiku a snahou o zaistenie plného fungovania špecializovanej protikorupčnej jednotky. Program CARDS tiež zaviedol vnútroštátny systém riadenia víz , čím sa zvyšuje bezpečnosť v EÚ prostredníctvom špecializovaného softvéru a vybavenia, ktoré zlepšujú proces vydávania víz a zavádzajú jednotné postupy, ako aj rýchle, konzistentné a presné overovanie žiadateľov o víza. Program CARDS nakoniec podnietil zriadenie vnútroštátneho systému monitorovania a riadenia vinohradov podporou zodpovedného orgánu, rozvojom registra a katastra viníc a zosúladením vnútroštátnych právnych predpisov o víne s právnymi predpismi EÚ. - V Kosove sa pomocou programu CARDS vytvoril súdny systém pre mladistvých založený na právach detí, a to prostredníctvom budovania kapacít odborníkov pre tento systém, rozvoja výskumu a cielených programov zameraných na prevenciu a rehabilitáciu. Program CARDS podporil aj založenie moderných, udržateľných, konkurencieschopných, ekologických a finančne zdravých malých a stredných podnikov a vytváranie pracovných miest. Tento predvstupový nástroj taktiež podporil dodávku uhlia do existujúcich elektrární prostredníctvom modernizácie ťažkých strojov na ťažbu uhlia. - V Čiernej Hore sa z programu CARDS financovala modernizácia mnohých čistiarní odpadových vôd v štyroch obciach, čím sa zlepšila situácia v oblasti vodného hospodárstva v pobrežných mestách. - V Srbsku program CARDS podporil transparentnejšie, účinnejšie a predvídateľné fungovanie miestnej samosprávy a otestoval metodiku strategického plánovania pre udržateľný rozvoj miestnej samosprávy. Podporil aj reštrukturalizáciu a rozvoj malých a stredných podnikov v prioritných odvetviach, napr. podnikov zaoberajúcich sa ochranou životného prostredia a energetickou efektívnosťou, podnikov vlastnených alebo riadených ženami podnikateľkami a/alebo mladých podnikov zameraných na špičkové technológie. Nakoniec podporil aj reformu vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom školení pre učiteľov, riaditeľov škôl a iného personálu týkajúcich sa moderných vyučovacích metód, zavedenia pilotných vzdelávacích programov, hodnotenia študentov na základe dosiahnutých výsledkov a prípravy učebných materiálov. - V Turecku tento predvstupový nástroj podporil definovanie národného viacročného akčného plánu pre rodovú rovnosť, vytvoril model orgánu pre rodovú rovnosť, zaviedol prepojenia medzi príslušnými inštitúciami a zabezpečil školenie a zvyšovanie informovanosti. Tento nástroj takisto pomohol v boji proti domácemu násiliu páchanému na ženách tým, že prispel k rozvoju politiky a národného akčného plánu na túto tému, vybudoval kapacitu štátnych orgánov, ktoré by poskytovali služby prenasledovaným alebo ohrozeným ženám, zvyšovali informovanosť verejnosti a zhromažďovali údaje o charaktere a rozsahu problému na vnútroštátnej úrovni. Tento nástroj ďalej pomohol znížiť znečistenie podzemných vôd a životného prostredia vytvorením spoľahlivého systému odpadového hospodárstva v danom regióne. Z tohto nástroja sa nakoniec financovalo viacero projektov zamestnanosti v rôznych provinciách s cieľom pomôcť verejným službám zamestnanosti pri zavádzaní účinnejších opatrení v oblasti zamestnanosti v súlade s potrebami trhu práce na miestnej úrovni a zvýšiť zamestnanosť mladých ľudí a žien. RELEVANTNÉ VÝVOJOVÉ TRENDY V ROKU 2009, ZÍSKANÉ SKÚSENOSTI A PERSPEKTÍVY Hlavné vývojové trendy a skúsenosti získané z realizácie programu PHARE a prechodného fondu v Bulharsku a Rumunsku Jeden z hlavných vývojových trendov v roku 2009, pokiaľ ide o realizáciu programu PHARE a poskytovanie pomoci z prechodného fondu, sa týkal pozastavenia prostriedkov pre Bulharsko a Rumunsko vo februári 2008 a následného zrušenia akreditácie dvom bulharským implementačným agentúram v júli toho istého roka[14]. V roku 2009 došlo od júla k zlepšeniu zistenia a kvantifikácie nedostatkov systému riadenia a následných nezrovnalostí príslušnými bulharskými orgánmi. Bulharsko na konci októbra 2009 predložilo Komisii návrhy na úpravu financovania, čo viedlo Komisiu k zrušeniu pozastavenia platieb 18. novembra 2009. Na základe už uvedených skúseností sa Komisia počas vykazovaného obdobia venovala viac činnostiam, ktorých cieľom bolo zaoberať sa komplexnejšie tými normami vnútornej kontroly, ktoré sú najdôležitejšie na zlepšenie zodpovednosti, posilnenie procesu vierohodnosti a zvýšenie účinnosti rozhodovacieho procesu pri plánovaní a implementácii predvstupovej pomoci[15]. Cieľom ostatných opatrení, ktoré Komisia prijala v roku 2009 a ktoré boli relevantné aj pre riadenie končiacich predvstupových programov vrátane prijatia dokumentov o stratégii kontroly a pokynov delegáciám, bolo usmerniť zavedenie noriem vnútornej kontroly, najmä v novozaložených[16] delegáciách EÚ na západnom Balkáne a objasniť aspekty dohľadu v riaditeľstvách. V tomto kontexte bola takisto prijatá politika validácie žiadostí o platbu pre centralizované riadenie[17] vrátane vypracovania ročných stratégií vierohodnosti subdelegovanými povoľujúcimi úradníkmi[18]. S ďalšími kontrolami ex post týkajúcimi sa činností subdelegovaných povoľujúcich úradníkov v centralizovanom riadení sa počíta od roku 2010. Skúsenosti z realizácie programu PHARE a prechodného fondu v rámci systému EDIS[19] v Bulharsku a Rumunsku priniesli ponaučenie, že decentralizované riadenie pomoci EÚ bez kontrol ex-ante by sa malo zaviesť pred pristúpením, aby bolo možné jeho účinnosť a efektívnosť preukázať a potvrdiť v praxi pod dôkladným dohľadom Komisie. Komisia so zreteľom na túto skutočnosť stanovila chorvátskym orgánom prísne podmienky decentralizácie riadenia finančných prostriedkov získaných z nástroja predvstupovej pomoci. Tieto podmienky zabezpečia, že vnútroštátne orgány budú schopné prevziať úlohu riadenia finančných prostriedkov získaných z nástroja predvstupovej pomoci pred pristúpením a zo štrukturálnych fondov po pristúpení. Komisia podobne prijme ďalšie opatrenia na riešenie zostávajúcich odporúčaní vyplývajúcich z auditov a hodnotení s cieľom posilniť systémy riadenia a kontroly pre decentralizovanú implementáciu nástroja predvstupovej pomoci v Turecku. Z implementácie predvstupovej pomoci v Bulharsku a Rumunsku takisto vyplynulo, že problémy, ktoré zostali nevyriešené počas posledného implementačného roka, môžu byť čoraz zložitejšie a náročnejšie na zdroje. Komisia preto v roku 2009 zintenzívnila svoje úsilie o zabezpečenie podrobného monitorovania a následných opatrení pre programy, ktoré sa nachádzali v záverečnej fáze. Skúsenosti získané v Bulharsku a Rumunsku mali vplyv aj na koordináciu predvstupovej pomoci EÚ v týchto krajinách. Komisia v roku 2009 na základe žiadosti Parlamentu o pravidelné podávanie správ o stave využívania finančných prostriedkov EÚ v Bulharsku a Rumunsku vytvorila dodatočný koordinačný mechanizmus zameraný na monitorovanie riadenia finančných prostriedkov EÚ v týchto dvoch krajinách. Skúsenosti z realizácie predvstupového nástroja v Turecku a perspektívy Turecko je najväčším príjemcom predvstupovej pomoci EÚ. Riadenie tejto pomoci je čiastočne decentralizované, t. j. vyhradené vnútroštátnym orgánom, avšak pod dohľadom ex ante zo strany delegácie EÚ. Hoci Dvor audítorov uznáva, že projekty financované z rozpočtu EÚ dosiahli stanovené výsledky, ktoré budú pravdepodobne udržateľné, vo svojej osobitnej správe č. 16/2009 o riadení predvstupovej pomoci pre Turecko v rámci nástroja uplatniteľného na obdobie 2002 – 2006[20] sa domnieva, že v minulosti nebolo možné dostatočne preukázať prepojenie pomoci s prioritami programu rozšírenia a jeho účinnosť pri podpore týchto priorít. Komisia so zreteľom na uvedené zistenia prijíma v rámci nového nástroja predvstupovej pomoci opatrenia s cieľom zvýšiť ich účinnosť. Okrem posilnenia systému riadenia a kontroly v rámci decentralizovanej implementácie, ktorý už bol spomenutý, boli prijaté aj nasledujúce opatrenia: - Plánovanie finančnej pomoci bude lepšie prepojené s politickými prioritami a v prípade potreby doplnené o prístup, ktorý bude viac zohľadňovať jednotlivé odvetvia, a to prostredníctvom odvetvových stratégií zameraných na zlepšenie vlastníctva a vplyvu. - Komisia zabezpečí, aby budúce projekty disponovali jasnejšími cieľmi, ktorých výsledkom bude zlepšenie intervenčnej logiky spolu s relevantnými a merateľnými ukazovateľmi a normami. - V prípade potreby sa jasne definované podmienky použijú s cieľom zaistiť, že príjemcovia pomoci dodržiavajú záväzky nevyhnutné na to, aby finančná pomoc prinášala výsledky a vplyv. - V rámci systémov monitorovania sa bude väčšia pozornosť zameriavať na výsledky a vplyv realizovaných projektov. - Audity, hodnotenia a dôkladné monitorovania zabezpečia účinnosť zlepšení a v prípade potreby sa v danom systéme vykonajú ďalšie úpravy. Viac informácií o perspektívach týkajúcich sa riadenia predvstupovej pomoci nájdete vo výročnej správe o nástroji predvstupovej pomoci z roku 2009[21] a v súvisiacom východiskovom dokumente[22]. VÝKONNOSť PROGRAMOV PHARE/CARDS/NÁSTROJOV PREDVSTUPOVEJ POMOCI PRE TURECKO V roku 2009 boli v rámci schémy priebežného hodnotenia v Turecku a Chorvátsku dokončené odvetvové, tematické hodnotenia a hodnotenia ad hoc , ktoré sa týkali prevažne predvstupového finančného nástroja (Turecko) a programov PHARE a CARDS (Chorvátsko). Retrospektívne hodnotenia programu CARDS sa vykonali aj v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko, Kosove, Čiernej Hore a Srbsku[23]. Podľa týchto hodnotení poskytnutá pomoc prispela k riešeniu priorít a stratégií dohodnutých s prijímajúcimi krajinami. Z výsledkov hodnotenia vyplynulo, že vykonávanie pomoci bolo mierne uspokojivé až stredne neuspokojivé. Dosiahli sa pozitívne výsledky (okrem iného zvýšenie kapacity personálu a inštitúcií pracujúcich s programami financovanými EÚ vo všetkých odvetviach) s pozitívnym vplyvom na politiku riadenia, inštitúcie, súkromné subjekty a jednotlivcov. Tieto nástroje poskytli prostriedky na modernizáciu infraštruktúry, zariadenia, postupov a procesov. Intervencie v hodnotených odvetviach mali preto politický, sociálny, environmentálny a hospodársky vplyv. Vykonávanie pomoci bolo často zmiernené nedostatkami zistenými v prijímajúcich krajinách, ktoré sa týkali plánovania (nedostatočná implementačná kapacita inštitúcií a národných stratégií v čase prípravy návrhov projektov), realizácie (obmedzená kapacita príjemcov v niektorých oblastiach a oneskorená implementácia) a monitorovania (obmedzené fungovanie odvetvových monitorovacích podvýborov) pomoci. Takisto neexistoval dostatok nástrojov na posúdenie efektívnosti nákladov a kapacita čerpania príjemcov bola nedostatočná. Na základe záverov hodnotení bolo v odporúčaniach pre budúce plánovanie uvedené, že prijímajúce inštitúcie poberajúce predvstupovú pomoc by mali zabezpečiť primeranú kapacitu pre plánovanie a koncipovanie projektov. Tá by mala zahŕňať najmä spoľahlivé posúdenie potrieb a absorpčnú kapacitu inštitúcie, ktorá využíva výstupy z projektu, systematickejšie zosúladenie pomoci s národnými stratégiami a lepšie uváženie aspektov účinnosti. Pokiaľ ide o realizáciu, mala by sa zlepšiť administratívna účinnosť v rámci vnútroštátnych štruktúr a delegácií EÚ s cieľom umožniť včasné postupy týkajúce sa obstarávania a predchádzať oneskorenej realizácii. Hneď ako sa začne s realizáciou projektov, mali by podliehať systematickejšiemu monitorovaniu. Systém monitorovania by sa mal zintenzívniť, pokiaľ ide o funkčnosť odvetvových monitorovacích podvýborov a kvalitu správ o monitorovaní. Dlhodobý vplyv a udržateľnosť predvstupovej pomoci sú pre mnohých príjemcov pomoci aj naďalej otvorenou otázkou, a to najmä z dôvodu vysokej fluktuácie zamestnancov a neistoty, či pre následné činnosti a prevádzkové náklady/náklady na údržbu projektov bude k dispozícii dostatok rozpočtových prostriedkov. Na to, aby vnútroštátne orgány zaistili dlhodobý vplyv a udržateľnosť, musia naliehavo vyriešiť problém vysokej fluktuácie zamestnancov. V budúcom plánovaní by sa preto mala systematickejšie riešiť otázka finančných zdrojov potrebných na zabezpečenie toho, aby sa výstupy z týchto programov premietli do udržateľných výsledkov. Príjemcovia pomoci sa zaoberajú závermi a odporúčaniami hodnotení za rok 2009. Pokiaľ ide o Komisiu, tá zintenzívnila pravidelné monitorovanie pokroku opatrení, ktoré prijali príjemcovia pomoci, s cieľom zohľadniť závery hodnotení. Komisia okrem toho využíva tieto závery, aby zlepšila riadenie predvstupovej pomoci v rámci nového nástroja predvstupovej pomoci, a to nielen so zreteľom na realizáciu, ale aj plánovanie a ďalšiu intervenčnú logiku tohto nového nástroja, ako už bolo uvedené. SPOLUPRÁCA S EIB A MEDZINÁRODNÝMI FINANčNÝMI INšTITÚCIAMI Na rozvoj finančných nástrojov financovaných v roku 2009 v rámci programu PHARE vytvorených v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami (MFI)[24] sa vyčlenilo ďalších 35 miliónov EUR pomoci určenej na projekty nástroja na financovanie MSP (SMEFF) a 5 miliónov EUR dodatočnej pomoci v rámci nástroja na financovanie obcí (MFF). V roku 2009 sa celkovo realizovalo 31 programov PHARE v rámci štyroch existujúcich nástrojov [t. j. dvoch už uvedených nástrojov plus nástroja pre komunálnu infraštruktúru (MIF) a nástroja na financovanie energetickej účinnosti (EEFF) [25]]. V rámci všetkých nástrojov boli schválené nové projekty s výnimkou nástroja pre komunálnu infraštruktúru, v prípade ktorého lehota na uzavretie zmluvy s miestnymi finančnými sprostredkovateľmi uplynula. Zložité podmienky na trhu, ktoré v roku 2009 ešte stále prevládali, viedli k ťažkostiam pri realizácii programov v rámci niektorých nástrojov (napr. MFF 2005 a 2006), ako aj k žiadostiam o zmenu ich účelu (napr. zahrnutie projektov na podporu obnoviteľnej energie do nástroja na financovanie energetickej účinnosti). V roku 2009 sa tieto nástroje preformulovali, aby ich bolo možné zosúladiť s cieľmi stratégie Európa 2020[26]. Na konci vykazovaného obdobia tento proces ešte stále prebiehal. [1] Chorvátsko, Island (od roku 2010), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Turecko. [2] Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Srbsko a Kosovo. [3] Nariadenie Rady č. 1085/2006 zo 17. júla 2006. [4] Nariadenie Rady (EHS) č. 3906/89 z 19. decembra 1989. [5] Nariadenie Rady (ES) č. 2500/2001 zo 17. decembra 2001. [6] Pomoc Spoločenstva na rekonštrukciu, rozvoj a stabilizáciu, nariadenie Rady (ES) č. 2666/2000 z 5. decembra 2000. [7] Článok 31 Zmluvy o pristúpení Bulharska a Rumunska. [8] Plánovanie a realizácia nasledujúcich programov, ako je uvedené vo výročnej správe o nástroji predvstupovej pomoci za rok 2009 [KOM(2010) 687 v konečnom znení, z 25. novembra 2010]. [9] Na základe rezolúcie BR OSN č. 1244/99. [10] Viac informácií nájdete vo výročnej správe o IPA 2009 (pozri poznámku pod čiarou č. 8). [11] Finančné prostriedky, v prípade ktorých nebola uzavretá zmluva do stanoveného termínu, boli opätovne sprístupnené. [12] Cyprus, Česká republika, Estónsko, Maďarsko, Litva, Lotyšsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko. [13] Projekty, ktoré boli dokončené alebo prebiehali v roku 2009. [14] Komisia vo februári 2008 pozastavila platby z programu PHARE a prostriedky z prechodného fondu riadené dvomi akreditovanými agentúrami a v júli 2008 týmto agentúram odobrala akreditáciu, t. j. zrušila ich právo riadiť tieto programy na základe kontrol na mieste, ktoré ukázali, že vnútroštátne systémy riadenia a kontroly zavedené na riadenie predvstupových fondov nie sú spoľahlivé. Pozri výročnú správu za rok 2008 o programe PHARE, predvstupových nástrojoch pre Turecko, programe CARDS a o prechodnom fonde, KOM(2009) 700 z 21.12.2009. [15] Konkrétne normy vnútorných kontrol týkajúce sa cieľov a ukazovateľov výkonnosti, procesu riadenia rizika, procesov a postupov a riadenia dohľadu. [16] Do konca roka 2008 riadila prevažnú časť programu CARDS Európska agentúra pre obnovu (EAR). Od septembra 2008 prevzali v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko, Kosove, Čiernej Hore a Srbsku úlohu implementácie tohto programu delegácie EÚ pod zodpovednosťou riaditeľstva Komisie (GR pre rozšírenie). [17] Uplatniteľné mutatis mutandis pre decentralizovanú implementáciu, hoci v tomto prípade podlieha ďalšiemu objasneniu. [18] T. j. s právomocou na plnenie rozpočtu, ktorá im bola udelená (delegovaná) Komisiou, ako sa uvádza v článku 51 finančného nariadenia uplatniteľného na všeobecný rozpočet EÚ, nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002. [19] Rozšírený decentralizovaný implementačný systém. Riadenie predvstupovej pomoci je pre národné orgány kandidátskej krajiny dôležitou učebnou fázou pre prípravu budúceho riadenia – podstatne vyšších – súm, ktoré krajina prijme po pristúpení. Riadenie predvstupových finančných prostriedkov bolo postupne zverené vnútroštátnym orgánom, najprv pod dohľadom delegácie EÚ (DIS – decentralizovaná implementácia s kontrolou ex ante ) a neskôr bez takejto kontroly ex ante (EDIS). [20] Osobitná správa č. 16/2009 Riadenie predvstupovej pomoci pre Turecko Európskou komisiou , uverejnená 13. januára 2010. [21] Pozri poznámku pod čiarou č. 8. [22] SEK(2010) 1430 v konečnom znení z 25. novembra 2010. [23] V prípade Albánska, ako aj Bosny a Hercegoviny boli hodnotenia projektu CARDS dokončené a oznámené v roku 2008. [24] Európska investičná banka (EIB), Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Rozvojová banka Rady Európy (CEB) spolu s bankou Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). [25] Viac informácií o týchto štyroch programoch sa nachádza vo výročnej správe za rok 2008 o programe PHARE, predvstupových nástrojoch pre Turecko, programe CARDS a prechodnom fonde, [KOM(2009) 700 v konečnom znení z 21.12.2009]. [26] Európa 2020 je nová stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktorú zaviedla Komisie 3. marca 2010 [KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3.3.2010] zameraná na ukončenie hospodárskej krízy a prípravu hospodárstva EÚ na nasledujúce desaťročie, a ktorú Rada prijala v júni 2010 (EUCO 13/10 zo 17. júna 2010).