Program InvestEU by mal mať schopnosť formovať stratégiu EÚ tým, že by v Únii stimuloval investičnú činnosť, ktorá je stále utlmená. Diverzifikáciou zdrojov financovania a podporou dlhodobého a udržateľného financovania prispeje Program InvestEU k integrácii európskych kapitálových trhov v rámci plánu na vytvorenie únie kapitálových trhov a k posilneniu jednotného trhu. Program InvestEU ako zdroj pre celú EÚ, v ktorom sa združujú finančné, trhové, technické a politické odborné znalosti, by mal takisto podnecovať finančnú inováciu v záujme plnenia cieľov politiky.

Okrem toho v dôsledku finančnej krízy a krízy štátneho dlhu v období od roku 2008 do roku 2015 je podpora zamestnanosti, rastu a investícií jednou z desiatich hlavných priorít Komisie, a to v podobe Investičného plánu pre Európu, ktorý sa začal realizovať v roku 2014 v reakcii na utlmenú úroveň investícií. Jeho základ tvorí Európsky fond pre strategické investície (EFSI) zriadený v roku 2015, ktorého cieľom bolo zmobilizovať do polovice roku 2018 dodatočné investície vo výške najmenej 315 miliárd EUR posilnením schopnosti skupiny Európskej investičnej banky znášať riziko, a to prostredníctvom záruky EÚ vo výške 16 miliárd EUR v kombinácii s financovaním vo výške 5 miliárd EUR z vlastných zdrojov tejto skupiny. Nadväzujúc na jeho úspech došlo na konci roka 2017 k rozšíreniu a zväčšeniu EFSI. V súčasnosti poskytuje rozpočtovú záruku vo výške 26 miliárd EUR, ktorá sa poskytuje z rezerv na rozpočtové zdroje vo výške 9,1 miliardy EUR. Okrem toho skupina Európskej investičnej banky prispieva k schopnosti znášať riziko vo výške 7,5 miliardy EUR. Cieľom je do konca roka 2020 zmobilizovať dodatočné investície vo výške najmenej 500 miliárd EUR. Program InvestEU bude založený na tom istom úspešnom rozpočtovom modeli ako EFSI a zabezpečí, aby obmedzené rozpočtové zdroje zmobilizovali čo najviac súkromných investícií.

Pre viacročný finančný rámec (VFR) od roku 2021 je potrebné stanoviť investičný program EÚ s cieľom zohľadniť prierezové ciele, ktoré sa týkajú zjednodušenia, flexibility, synergií a súdržnosti v rámci všetkých relevantných politík EÚ. V rámci úvah obsiahnutých v diskusnom dokumente Komisie o budúcnosti financií EÚ sa zdôrazňuje potreba „robiť viac za menej“ a zefektívniť využívanie prostriedkov z rozpočtu EÚ v čase rozpočtových obmedzení. V snahe riešiť problém súčasného množstva finančných nástrojov na úrovni EÚ sa v diskusnom dokumente ako možné riešenie navrhuje ich zlúčenie do jedného fondu, ktorý by poskytoval podporu prostredníctvom širokej škály finančných produktov, pričom väčší dôraz by sa kládol na oblasti a ciele politiky. Takisto sa v ňom navrhuje, že finančné nástroje na úrovni EÚ a finančné nástroje riadené členskými štátmi v rámci politiky súdržnosti by sa mali dopĺňať.

Dobrovoľná zložka v zodpovednosti členských štátov by umožnila riešenie zlyhaní trhu a nedostatku investícií špecifických pre daný členský štát, a to pri využití finančných produktov koncipovaných na centrálnej úrovni a pri zabezpečení efektívnejšieho geografického využívania zdrojov tam, kde je to opodstatnené. Členským štátom by umožnila implementovať časť ich finančných prostriedkov v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+), Kohézneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) prostredníctvom Fondu InvestEU.

Akcie v rámci Programu InvestEU by sa mali primerane používať na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií a nemali by duplikovať ani vytláčať súkromné financovanie a mali by mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Zabezpečí sa tak súlad akcií v rámci Programu InvestEU a pravidiel štátnej pomoci a zabráni sa neprimeranému narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

Návrh o Fonde InvestEU vychádza aj zo skúseností získaných pri hodnoteniach predchádzajúcich finančných nástrojov počas dvoch desaťročí (Nástroj na prepájanie Európy, Horizont 2020, COSME atď.) a nástrojov, ktoré sa začali realizovať v skorších finančných rámcoch, ako napríklad program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP). Vo všeobecnosti tieto hodnotenia potvrdzujú, že v Európe pretrváva nedostatočné financovanie v sektoroch a oblastiach politiky, na ktoré sa vzťahujú finančné nástroje EÚ, a že investičná podpora na úrovni EÚ je naďalej dôležitá a nevyhnutná na účely plnenia cieľov politík EÚ. Zdôrazňuje sa v nich však aj to, že by sa mal posilniť súlad medzi rôznymi finančnými nástrojmi na úrovni EÚ a ostatnými iniciatívami EÚ, že by sa mali lepšie využívať synergie s celoštátnymi a regionálnymi iniciatívami, ako aj to, že existujúce nástroje sa navzájom prekrývajú. Poukazuje sa v nich na potrebu lepšej koordinácie a koncipovania nástrojov na podporu investícií s cieľom minimalizovať potenciálnu duplicitu. Rozšírenie činností vyvolalo potrebu posilniť mechanizmy na celkovú koordináciu činností a zabrániť pritom zbytočnému rozširovaniu, ako aj dosiahnuť väčšie synergie.

Predpokladá sa, že k finančným produktom v rámci segmentov politiky Fondu InvestEU by mohli byť pridružené aj tretie krajiny, a to tak, že by svoj príspevok poskytovali v plnej výške v hotovosti. Táto možnosť sa predpokladá v odôvodnených prípadoch najmä s cieľom umožniť pokračovanie existujúcich dojednaní, okrem iného aj v oblasti výskumu, alebo stanoviť možnosti podpory v súvislosti s prístupovým procesom. Členské štáty, ktoré chcú použiť časť svojich finančných prostriedkov v rámci zdieľaného riadenia prostredníctvom Fondu InvestEU, môžu prispieť tiež. Tieto sumy dopĺňajú záruku EÚ vo výške 38 000 000 000 EUR (v bežných cenách).

Vplyv Programu InvestEU sa bude posudzovať na základe hodnotení. Hodnotenia sa uskutočnia v súlade s bodmi 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politík by mali poskytovať základ pre hodnotenia vplyvu možností ďalších opatrení. V rámci hodnotení sa posúdia účinky Programu InvestEU v praxi na základe ukazovateľov/cieľov Programu InvestEU a podrobnej analýzy miery, do akej Program InvestEU možno považovať za relevantný, účinný a efektívny a do akej predstavuje dostatočný prínos na úrovni EÚ a je v súlade s inými politikami EÚ. Budú zahŕňať získané skúsenosti v snahe identifikovať akékoľvek nedostatky/problémy alebo možnosti na ďalšie zlepšenie opatrení alebo ich výsledkov, ako aj v snahe pomôcť maximalizovať ich využívanie/vplyv. Monitorovanie výkonnosti sa bude merať na základe ukazovateľov stanovených v návrhu. Okrem týchto hlavných ukazovateľov sa do investičných usmernení alebo dohôd o záruke zahrnú podrobnejšie ukazovatele na základe špecifických finančných produktov, ktoré sa majú zaviesť. Pre Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU sa navyše vypracujú osobitné ukazovatele.

Pri výbere implementujúcich partnerov bude Komisia zohľadňovať ich schopnosť plniť ciele Fondu InvestEU a prispievať vlastnými zdrojmi, prilákať súkromných investorov, zabezpečiť primerané geografické a sektorálne pokrytie, ako aj prispievať k novým riešeniam v záujme odstránenia zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií. Skupina Európskej investičnej banky by mala vzhľadom na svoju úlohu podľa zmlúv, schopnosť pôsobiť vo všetkých členských štátoch a existujúce skúsenosti so súčasnými finančnými nástrojmi a EFSI zostať privilegovaným implementujúcim partnerom v rámci zložky v zodpovednosti EÚ. Ako implementujúci partneri budú prichádzať do úvahy aj národné podporné banky alebo inštitúcie. Okrem toho sa implementujúcimi partnermi budú môcť stať aj iné medzinárodné finančné inštitúcie, a to najmä v prípade, keď ponúkajú komparatívnu výhodu, pokiaľ ide o špecifické odborné znalosti a skúsenosti v určitých členských štátoch. Implementujúcimi partnermi by mali mať možnosť byť aj ďalšie subjekty, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách. Implementujúci partneri budú musieť pokrývať aspoň tri členské štáty a na tento účel budú môcť vytvoriť skupinu.

(6)Z Fondu InvestEU by sa mali podporovať investície do hmotných a nehmotných aktív s cieľom posilniť rast, investície a zamestnanosť, čo prispeje k lepším životným podmienkam a spravodlivejšiemu rozdeleniu príjmov v Únii. Intervencia prostredníctvom Fondu InvestEU by mala dopĺňať podporu Únie, ktorá sa poskytuje prostredníctvom grantov.

(5)Fond InvestEU by mal prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti Únie, okrem iného aj v oblasti inovácie a digitalizácie, udržateľnosti hospodárskeho rastu Únie, sociálnej odolnosti a inkluzívnosti a integrácie kapitálových trhov Únie vrátane riešení v oblasti ich fragmentácie a diverzifikácie zdrojov financovania podnikov v Únii. Na tieto účely by sa z neho mali podporovať projekty, ktoré sú technicky a ekonomicky životaschopné, a to tak, že fond bude slúžiť ako rámec pre využívanie dlhových nástrojov, nástrojov na zdieľanie rizika a kapitálových nástrojov, ktoré sa budú opierať o záruku z rozpočtu Únie a o príspevky implementujúcich partnerov. Mal by byť založený na dopyte a podpora poskytovaná z neho by mala zároveň prispievať k plneniu cieľov politík Únie.

(4)Na úrovni Únie slúži ako rámec na identifikáciu národných priorít v oblasti reforiem a na monitorovanie ich realizácie európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík. Členské štáty v záujme podpory týchto priorít v oblasti reforiem vypracúvajú vlastné národné viacročné investičné stratégie. Stratégie by sa mali predkladať spolu s každoročnými národnými programami reforiem, aby poskytli prehľad prioritných investičných projektov, ktoré majú získať financovanie z prostriedkov daného štátu alebo Únie alebo oboje, a zabezpečili ich koordináciu. Mali by slúžiť aj na to, aby sa financovanie z prostriedkov Únie používalo konzistentne a aby sa maximalizovala pridaná hodnota finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť najmä z európskych štrukturálnych a investičných fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a prípadne z Fondu InvestEU.

(10)Príspevok Fondu InvestEU k dosahovaniu cieľov v oblasti klímy sa bude sledovať prostredníctvom systému EÚ na sledovanie plnenia cieľov v oblasti klímy, ktorý vytvorí Komisia v spolupráci s implementujúcimi partnermi, pričom na určenie toho, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná, sa budú primeraným spôsobom uplatňovať kritériá stanovené v [nariadení o zriadení rámca pre uľahčenie udržateľných investícií ].

(11)Podľa správy z roku 2018 o globálnych rizikách, ktorú vydalo Svetové ekonomické fórum, sa polovica z desiatich najzávažnejších rizík ohrozujúcich globálne hospodárstvo týka životného prostredia. Patrí k nim znečistenie ovzdušia, pôdy a vody, extrémne poveternostné javy, strata biodiverzity a neúspešné zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy. Environmentálne zásady sú pevne zakotvené v zmluvách a mnohých politikách Únie. Pri operáciách spojených s Fondom InvestEU by sa preto malo propagovať uplatňovanie hľadiska environmentálnych cieľov. Ochrana životného prostredia a súvisiaca prevencia a riadenie rizika by sa mali začleniť do prípravy a realizácie investícií. EÚ by mala sledovať aj svoje výdavky súvisiace s biodiverzitou a kontrolou znečistenia ovzdušia, aby plnila povinnosti v oblasti podávania správ podľa Dohovoru o biologickej diverzite a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 . Investície pridelené na plnenie cieľov v oblasti environmentálnej udržateľnosti by sa preto mali sledovať s použitím spoločných metodík, ktoré budú v súlade s metodikami vypracovanými v rámci iných programov Únie pre oblasť klímy, biodiverzity a riadenia znečisťovania ovzdušia, aby bolo možné posúdiť jednotlivé aj kombinované vplyvy investícií na kľúčové zložky prírodného kapitálu vrátane vzduchu, vody, zeme a biodiverzity.

(12)Investičné projekty, na ktoré sa poskytuje značná podpora z prostriedkov Únie, a to najmä v oblasti infraštruktúry, by sa mali preveriť z hľadiska udržateľnosti v súlade s usmerneniami, ktoré by mala vypracovať Komisia v spolupráci s implementujúcimi partnermi v rámci Programu InvestEU a v súlade s usmerneniami vypracovanými pre ďalšie programy Únie, pričom na určenie toho, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná, by sa mali primeraným spôsobom uplatňovať kritériá stanovené v [nariadení o zriadení rámca pre uľahčenie udržateľných investícií]. Takéto usmernenia by mali zahŕňať primerané ustanovenia, ktoré by mali zabrániť zbytočnej administratívnej záťaži.

(13)Nízka miera investícií do infraštruktúry v Únii počas finančnej krízy oslabila schopnosť Únie posilniť udržateľný rast, konkurencieschopnosť a konvergenciu. Rozsiahle investície do európskej infraštruktúry zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri plnení cieľov Únie v oblasti udržateľnosti vrátane cieľov v oblasti energetiky a klímy stanovených do roku 2030. Z Fondu InvestEU by sa preto mala poskytovať podpora na investície do dopravnej, energetickej (vrátane infraštruktúry v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov), environmentálnej, námornej a digitálnej infraštruktúry a infraštruktúry na realizáciu opatrení v oblasti klímy. S cieľom maximalizovať vplyv a pridanú hodnotu financovania z prostriedkov Únie je vhodné podporovať efektívny investičný proces, ktorý umožní zviditeľniť databázu projektov a zaistiť súlad rôznych relevantných programov Únie. Vzhľadom na bezpečnostné hrozby by sa v investičných projektoch, ktoré získali podporu z prostriedkov Únie, mali zohľadňovať zásady ochrany občanov na verejných priestranstvách. Mali by sa tak dopĺňať snahy vyvinuté v rámci iných fondov Únie, akým je napríklad Európsky fond regionálneho rozvoja, ktorý poskytuje podporu na bezpečnostné aspekty investícií do infraštruktúry na verejných priestranstvách, dopravnej, energetickej a inej kritickej infraštruktúry.

(14)Zatiaľ čo úroveň celkových investícií v Únii narastá, investície do rizikovejších činností, ako sú výskum a inovácie, stále nezodpovedajú reálnym potrebám. Výsledkom sú nedostatočné investície do tejto oblasti, ktoré oslabujú priemyselnú a hospodársku konkurencieschopnosť Únie a znižujú kvalitu života jej občanov. Fond InvestEU by mal poskytovať primerané finančné produkty, aby sa pokryli rôzne štádiá inovačného cyklu a rozsiahla škála dotknutých subjektov, a to najmä s cieľom umožniť posilnenie využívania a zavádzanie riešení v komerčnom rozsahu v Únii, aby sa zabezpečila ich konkurencieschopnosť na svetových trhoch.

(15)Značné úsilie je naliehavo potrebné v súvislosti s investíciami do digitálnej transformácie a so šírením jej prínosov všetkým občanom a podnikom v Únii. Vzhľadom na silný politický rámec zavedený prostredníctvom stratégie digitálneho jednotného trhu by sa teraz mali vynaložiť zodpovedajúco ambiciózne investície vrátane investícií do umelej inteligencie.

(16)Malé a stredné podniky (MSP) zohrávajú v Únii kľúčovú úlohu. Pri prístupe k financiám však vzhľadom na vnímané vysoké riziko a nedostatočný kolaterál čelia ťažkostiam. Ďalšie výzvy vyplývajú z potreby MSP zachovať si konkurencieschopnosť tak, že sa budú zapájať do činností v oblasti digitalizácie, internacionalizácie a inovácie a že budú zlepšovať zručnosti svojich zamestnancov. Okrem toho v porovnaní s väčšími podnikmi je ich prístup k zdrojom financovania viac obmedzený: bežne neemitujú dlhopisy a majú len obmedzený prístup na burzy alebo k veľkým inštitucionálnym investorom. Prístup k financiám je ešte zložitejší v prípade tých MSP, ktoré svoju činnosť zameriavajú na nehmotné aktíva. MSP v Únii sú vo veľkej miere závislé od bánk a dlhového financovania vo forme kontokorentných úverov, bankových úverov alebo lízingu. Podpora MSP, ktoré čelia uvedeným výzvam, a väčšia diverzifikácia zdrojov financovania MSP sú potrebné na posilnenie ich schopnosti financovať ich vytváranie, rast a rozvoj a zvládnuť hospodársky pokles, ako aj na zvýšenie odolnosti hospodárstva a finančného systému počas hospodárskeho poklesu alebo otrasov. Zároveň sa tak dopĺňajú iniciatívy, ktoré sa už realizujú v rámci plánu na vytvorenie únie kapitálových trhov. Fond InvestEU by mal poskytnúť príležitosť zamerať sa na špecifické, lepšie zacielené finančné produkty.

(17)Ako sa uvádza v diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy a v oznámení o európskom pilieri sociálnych práv , budovanie inkluzívnejšej a spravodlivejšej Únie je kľúčovou prioritou Únie zameranou na riešenie nerovnosti a posilnenie politiky sociálneho začlenenia v Európe. Nerovnosť príležitostí má vplyv najmä na prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a zdravotnej starostlivosti. Investíciami do hospodárstva vyznačujúceho sa sociálnymi zručnosťami a ľudským kapitálom, ako aj integráciou zraniteľných populácií do spoločnosti možno posilniť hospodárske príležitosti, najmä ak sú koordinované na úrovni Únie. Fond InvestEU by sa mal využívať na podporu investícií do vzdelávania a odbornej prípravy, mal by pomáhať zvyšovať zamestnanosť, najmä v radoch nekvalifikovaných a dlhodobo nezamestnaných osôb, a zlepšovať situáciu, pokiaľ ide o medzigeneračnú solidaritu, zdravotníctvo, bezdomovectvo, digitálnu inklúziu, rozvoj komunít, úlohu a miesto mladých ľudí v spoločnosti, ako aj o zraniteľné osoby vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. Program InvestEU by mal prispievať aj k podpore európskej kultúry a kreativity. S cieľom reagovať na rozsiahle premeny, ktorými v nasledujúcom desaťročí prejdú spoločnosti v Únii a trh práce, je potrebné investovať do ľudského kapitálu, mikrofinancií, financií pre sociálne podniky a nových obchodných modelov sociálneho hospodárstva vrátane investícií so sociálnym vplyvom a obstarávania so sociálnymi výsledkami. Prostredníctvom Programu InvestEU by sa mal posilniť vznikajúci ekosystém sociálneho hospodárstva, pričom by sa zvýšila ponuka financií pre mikropodniky a sociálne podniky a posilnil by sa ich prístup k financiám, aby sa tak uspokojil dopyt tých, ktorí ich potrebujú najviac. Pracovná skupina na vysokej úrovni pre investovanie do sociálnej infraštruktúry v Európe vo svojej správe identifikovala nedostatok investícií do sociálnej infraštruktúry a služieb (vrátane vzdelávania, odbornej prípravy, zdravotnej starostlivosti a bývania), ktoré si vyžadujú podporu, a to aj na úrovni Únie. Mali by sa preto využiť spojené sily kapitálu z verejných a komerčných zdrojov a od filantropov, ako aj podpora nadácií, aby sa podporil rozvoj reťazca sociálno-trhových hodnôt a zvýšila odolnosť Únie.

(18)Fond InvestEU by mal fungovať v rámci štyroch segmentov politiky, ktoré odzrkadľujú kľúčové priority politiky Únie, pričom konkrétne ide o udržateľnú infraštruktúru; výskum, inováciu a digitalizáciu; MSP a sociálne investície a zručnosti.

(19)Každý segment politiky by mali tvoriť dve zložky, t. j. zložka v zodpovednosti EÚ a zložka v zodpovednosti členských štátov. Zložka v zodpovednosti EÚ by mala primeraným spôsobom riešiť zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie týkajúce sa celej Únie a podporené akcie by mali mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Zložka v zodpovednosti členských štátov by mala členským štátom poskytnúť možnosť prispieť svojím dielom zdrojov z fondov v rámci zdieľaného riadenia k tvorbe rezerv na záruku EÚ, aby záruku EÚ mohli využívať na operácie financovania alebo investičné operácie s cieľom riešiť špecifické zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie na vlastnom území aj v zraniteľných a vzdialených oblastiach, akými sú napríklad najvzdialenejšie regióny Únie, v záujme plnenia cieľov fondov v rámci zdieľaného riadenia. Akcie podporené z Fondu InvestEU či už prostredníctvom zložky v zodpovednosti EÚ alebo zložky v zodpovednosti členských štátov by nemali duplikovať ani vytláčať súkromné financovanie ani narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

(20)Zložka v zodpovednosti členských štátov by mala mať špecifickú koncepciu, ktorá by umožnila, aby sa fondy v rámci zdieľaného riadenia mohli využívať na tvorbu rezerv na záruku vydanú Úniou. Táto kombinácia má za cieľ mobilizovať vysoký úverový rating Únie v záujme podpory celoštátnych a regionálnych investícií a zároveň zabezpečiť spoľahlivé riadenie rizík vyplývajúcich z podmienených záväzkov, a to tak, že sa záruka poskytnutá Komisiou bude implementovať v rámci nepriameho riadenia. Únia by mala ručiť za operácie financovania a investičné operácie uvedené v dohodách o záruke uzavretých medzi Komisiou a implementujúcimi partnermi v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov, z fondov v rámci zdieľaného riadenia by sa mali tvoriť rezervy na záruku na základe miery tvorby rezerv stanovenej Komisiou v závislosti od povahy operácií a očakávaných výsledných strát a členský štát by prevzal tie straty, ktoré by boli nad očakávanými stratami, a to prostredníctvom vydania nadväznej záruky (back to back) v prospech Únie. Takéto dojednania by sa mali zahrnúť do jednej dohody o príspevku uzavretej s každým členským štátom, ktorý si takúto možnosť vyberie dobrovoľne. Dohoda o príspevku by mala zahŕňať jednu alebo viaceré špecifické dohody o záruke, ktoré by sa vykonávali v dotknutom členskom štáte. Stanovenie miery tvorby rezerv prípad od prípadu si vyžaduje odchýlku od [článku 211 ods. 1] nariadenia (EÚ, Euratom) XXXX (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). V rámci tejto koncepcie sa stanovuje aj jednotný súbor pravidiel pre rozpočtové záruky podporované z fondov riadených centrálne alebo z fondov v rámci zdieľaného riadenia, čím sa uľahčuje ich kombinácia.

(21)Do Fondu InvestEU by mali mať možnosť prispievať aj tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho združenia voľného obchodu, pristupujúcimi krajinami, kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami, krajinami, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, a inými krajinami, a to v súlade s podmienkami dohodnutými medzi Úniou a týmito krajinami. V náležitých prípadoch by sa tak malo umožniť pokračovanie spolupráce s príslušnými krajinami, a to najmä v oblastiach výskumu a inovácie, ako aj MSP.

(22)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie na iné opatrenia v rámci Programu InvestEU, než je tvorba rezerv na záruku EÚ, ktoré má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle [odkaz treba prípadne aktualizovať podľa novej medziinštitucionálnej dohody: bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení ].

(23)Očakáva sa, že záruka EÚ vo výške 38 000 000 000 EUR (v bežných cenách) na úrovni Únie zmobilizuje dodatočné investície vo výške viac než 650 000 000 000 EUR v celej Únii a mala by sa orientačne rozdeliť medzi segmenty politiky.

(24)Záruku EÚ, o ktorú sa opiera Fond InvestEU, by mala nepriamo implementovať Komisia, ktorá by sa mala spoliehať na to, že dosah ku konečným prijímateľom zabezpečia implementujúci partneri. Dohodu o záruke, ktorou sa umožňuje využiť záruku z Fondu InvestEU, by mala uzavrieť Komisia s každým implementujúcim partnerom s cieľom podporiť jeho operácie financovania a investičné operácie, ktoré spĺňajú ciele Fondu InvestEU a kritériá oprávnenosti. Fond InvestEU by mal mať osobitnú štruktúru správy, aby sa zabezpečilo primerané používanie záruky EÚ.

(25)Zo zástupcov implementujúcich partnerov a zástupcov členských štátov by sa mal vytvoriť poradný výbor s cieľom umožniť výmenu informácií o prijímaní finančných produktov zavedených v rámci Fondu InvestEU, ako aj diskusiu o rozvíjajúcich sa potrebách a nových produktoch, okrem iného aj o špecifických nedostatkoch trhu na niektorých územiach.

(26)Komisia by mala posudzovať, či sú operácie financovania a investičné operácie, ktoré navrhujú implementujúci partneri, zlučiteľné s právom a politikami Únie, zatiaľ čo rozhodnutia o operáciách financovania a investičných operáciách by mali v konečnom dôsledku prijímať implementujúci partneri.

(27)Takéto operácie by mal hodnotiť projektový tím zložený z expertov, ktorých Komisii poskytnú implementujúci partneri na to, aby poskytovali odborné znalosti pri finančnom a technickom posudzovaní navrhovaných operácií financovania a investičných operácií, ktoré má ďalej posudzovať investičný výbor.

(28)Investičný výbor zložený z nezávislých expertov by mal prijímať konečné rozhodnutie o tom, či operácie financovania a investičné operácie, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti, budú môcť využiť záruku EÚ, a v súvislosti s projektmi tak poskytuje externú expertízu pri posudzovaní investícií. Investičný výbor by mal fungovať v rôznych zloženiach, aby boli čo najlepšie pokryté rôzne oblasti a sektory politiky.

(29)Pri výbere implementujúcich partnerov, ktorí budú Fond InvestEU zavádzať, by mala Komisia zohľadniť ich schopnosť plniť ciele Fondu InvestEU a prispievať vlastnými zdrojmi, aby zabezpečila primerané geografické pokrytie a diverzifikáciu, prilákala súkromných investorov a zaistila dostatočnú diverzifikáciu rizík, ako aj nové riešenia v záujme odstránenia zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií. Skupina Európskej investičnej banky (EIB) by mala vzhľadom na svoju úlohu podľa zmlúv, schopnosť pôsobiť vo všetkých členských štátoch a existujúce skúsenosti so súčasnými finančnými nástrojmi a EFSI zostať privilegovaným implementujúcim partnerom v rámci zložky Fondu InvestEU v zodpovednosti EÚ. Okrem skupiny EIB by doplnkovú škálu finančných produktov mali byť schopné ponúknuť národné podporné banky alebo inštitúcie, keďže ich skúsenosti a schopnosti na regionálnej úrovni by mohli byť prínosom z hľadiska maximalizácie vplyvu verejných finančných prostriedkov na území Únie. Okrem toho by možnosť stať sa implementujúcimi partnermi mali mať aj iné medzinárodné finančné inštitúcie, a to najmä v prípade, keď ponúkajú komparatívnu výhodu, pokiaľ ide o špecifické odborné znalosti a skúsenosti v určitých členských štátoch. Implementujúcimi partnermi by mali mať možnosť byť aj ďalšie subjekty, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách.