1.2. Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika

Z rozpočtu EÚ sa prispieva k investíciám do výskumu a inovácie zameraných nielen na to, aby si EÚ zachovala konkurenčnú výhodu na dnešných globálnych trhoch, ale aj na posilnenie jej vedúceho postavenia v budúcnosti. Zabezpečuje sa ním financovanie výskumu a inovácie vrátane cielenej podpory pre malé a stredné podniky, ktoré tvoria 99 % podnikov v EÚ. Týmito programami a iniciatívami sa prispieva aj k všetkým politickým prioritám Komisie pod vedením predsedníčky von der Leyenovej s dôrazom na Európsku zelenú dohodu, program Európa pripravená na digitálny vek a hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí. V dlhodobom rozpočte na obdobie 2021 – 2027 sú iniciatívy v tejto oblasti zoskupené v okruhu Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika.

1.2.1. Investíciami do výskumu a infraštruktúry sa podporuje Európska zelená dohoda.

V súčasnosti je rozpočet EÚ viac ako kedykoľvek predtým katalyzátorom transformácie Európy na klimaticky neutrálny kontinent do roku 2050. Na to je potrebné, aby sa investície zameriavali na dvojitú zelenú aj digitálnu transformáciu s cieľom udržať hospodársky rast. Preto sú dôležité investície do výskumu a inovácie prostredníctvom programov ako Horizont 2020. Z tohto programu sa pomáha pri zelenej transformácii a opatreniach v oblasti klímy tým, že sa podporujú výskumné projekty a energeticky náročné priemyselné odvetvia pri znižovaní ich uhlíkovej stopy. Tieto činnosti sú kľúčové na prispôsobenie sa obehovému hospodárstvu () a skúmanie nových foriem udržateľnej spotreby znižovaním miery využívania jednorazových plastových výrobkov ().

S2S4E je projekt programu Horizont 2020, ktorý sa vykonáva v celej EÚ () a ktorým sa prispieva k rozvoju čistého a odolného energetického systému. V rámci projektu bol vyvinutý nástroj na podporu rozhodovania, v ktorom sa kombinujú klimatické predpovede a kľúčové energetické ukazovatele s cieľom zabezpečiť väčšiu odolnosť odvetvia energetiky proti premenlivosti a zmene klímy. Tento nástroj pomáha prevádzkovateľom energetických podnikov optimalizovať výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, podporuje širšiu integráciu energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prispieva aj k dekarbonizácii energetického systému.

Na ceste k zelenej transformácii je potrebné prejsť rôznymi oblasťami od zlepšenia dopravnej infraštruktúry k hľadaniu nových spôsobov výroby energie. Na dosiahnutie pokroku pri hľadaní nových spôsobov výroby energie je kľúčová spolupráca EÚ na projekte ITER, ktorý sa zameriava na preukázanie využívania fúzie ako udržateľného zdroja energie. Výroba hlavných komponentov sa už začala a napreduje dobre, výstavba hlavných budov sa dokončila a začala sa aj montáž experimentálneho zariadenia. V júli 2020 organizácia ITER oficiálne začala fázu montáže reaktora zariadenia pod patronátom francúzskeho prezidenta Emmanuela Macrona. (Fotografia © Organizácia ITER, http://www.iter.org/ ).

Z Nástroja na prepájanie Európy sa financovali projekty bezpečnejšej, inteligentnejšej a ekologickejšej dopravnej infraštruktúry, ako sú lepšie cezhraničné železničné spojenia, infraštruktúra pre vnútrozemskú vodnú dopravu, zlepšená mestská infraštruktúra a multimodálne logistické platformy, na ktoré sa prispelo z nástroja sumou viac ako 2 mld. EUR v rámci spolufinancovania, čo stimulovalo celkové investície vo výške viac ako 4,5 mld. EUR. Investície do posilnenia udržateľnosti a bezpečnosti dodávok energie predstavovali výšku 800 mil. EUR v prípade prioritnej infraštruktúry, 750 mil. EUR v prípade projektov s cezhraničnými prínosmi a 215 mil. EUR v prípade baltskej plynárenskej infraštruktúry prepájajúcej Dánsko a Poľsko s Nórskom.

Okrem toho Európska únia 21. novembra 2020 v rámci programu Copernicus vypustila družicu na pozorovanie Zeme Sentinel-6 (). Používa najnovšiu technológiu radarového merania na zber údajov o topografii oceánov vrátane merania stúpajúcej hladiny morí. Tieto údaje sú nevyhnutné pre klimatológiu a tvorbu politík, ako aj na ochranu životov miliónov ľudí ohrozených stúpajúcou hladinou morí. V rámci programu Copernicus je v súčasnosti na obežnej dráhe osem družíc, ktoré každodenne produkujú a zabezpečujú vysokokvalitné a bezplatne dostupné údaje z otvoreného pozorovania Zeme, ktoré odoberá viac ako 400 000 používateľov zaregistrovaných v európskych prístupových bodoch k údajom. Služba monitorovania zmeny klímy programu Copernicus spolupracuje s podnikmi na celom svete s cieľom vypracovať z nespracovaných údajov o klíme informácie týkajúce sa jednotlivých odvetví pre používateľov v danej oblasti, k akým patria podniky, výskumníci a tvorcovia politík. Jedným z týchto projektov je globálna služba biodiverzity, ktorá sa zameriava na podporu ochranárov druhov, ochranu oblastí najviac citlivých na zmenu klímy, zvýšenie odolnosti ekosystémov a zníženie straty biodiverzity na celom svete, a to poskytovaním informácií potrebných na vypracovanie plánov na zachovanie ekosystémov za súčasných a budúcich klimatických podmienok. (Fotografia © ESA/ATG medialab)

1.2.2. Z rozpočtu EÚ sa investuje do digitálnej budúcnosti EÚ

Komisia pod vedením predsedníčky von der Leyenovej predstavila 19. februára 2020 vo svojom digitálnom balíku ambicióznu stratégiu (). V rámci Nástroja na prepájanie Európy boli zavedené infraštruktúry digitálnych služieb, ktorými sa zabezpečuje cezhraničná interoperabilita online služieb pre občanov, podniky a verejné správy v EÚ. Takmer 630 mil. EUR sa napríklad investovalo do celoúnijnej interoperability špecifických digitálnych služieb, ako sú elektronické zdravotníctvo, otvorený prístup k údajom verejnej správy, elektronická identifikácia a kybernetická bezpečnosť. Ďalším významným stavebným kameňom autonómnej digitálnej budúcnosti EÚ je schopnosť spracúvať veľké objemy údajov na najrôznejšie účely a použitia. Investície vynaložené v roku 2020 na nadobudnutie vysokovýkonných počítačov (vo výške 158 mil. EUR) prostredníctvom spoločného podniku pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku pripravujú pôdu na dosiahnutie tohto cieľa v blízkej budúcnosti.

K iniciatívam financovaným z programu Horizont 2020 patrili projekty na budovanie nových kapacít v oblastiach umelej inteligencie a robotiky, vyspelej výpočtovej techniky, mikroelektroniky, fotoniky, budúceho internetu, technológií obsahu a kybernetickej bezpečnosti. Pri formovaní našej digitálnej budúcnosti je mimoriadne dôležitá aj ochrana spotrebiteľa. V rámci programu Práva, rovnosť a občianstvo Komisia podporila skupinu odborníkov, ktorá jej pomohla analyzovať vplyv umelej inteligencie, internetu vecí, robotiky a ďalších vznikajúcich digitálnych technológií na bezpečnosť a zodpovednosť.

V rámci projektu nákladovo efektívnej neurálnej techniky na zmierňovanie rizika záplav v mestách programu Horizont 2020 () bol vypracovaný nový prístup ku kontrole stokovej siete v reálnom čase s cieľom zmierniť riziká miestnych záplav v mestských oblastiach. Týmito projektmi sa podporuje digitálna transformácia ako kritický faktor, ktorý môže prispieť k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody v oblasti udržateľnosti, a to prispievaním k plneniu ambície EÚ v oblasti klímy a nulového znečistenia, ako aj k mobilizácii subjektov odvetvia pre ekologické a obehové hospodárstvo.

Priemyselnú základňu EÚ môžu posilniť aj vesmírne technológie, údaje a služby, ktoré podporia rozvoj inovačných výrobkov a služieb vrátane nových špičkových inovačných technológií. Ako príklad možno uviesť, že Galileo, navigačná zložka Vesmírneho programu EÚ, v roku 2020 posilnil svoju prítomnosť na trhu a počet smartfónov kompatibilných s týmto systémom presiahol 2 miliardy. Mobilné zariadenia so systémom Galileo poskytujú presnejšie a spoľahlivejšie informácie o polohe, najmä v mestských oblastiach.

Komisia 5. júna 2020 spustila v spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou nástroj nazvaný Rýchla reakcia na koronavírus – pozorovanie Zeme. Na základe družicových informácií sa ním meria vplyv zákazov vychádzania a monitoruje obnova po zákaze vychádzania prostredníctvom 185 hospodárskych ukazovateľov v prehľadoch.

1.2.3. Z rozpočtu EÚ sa poskytuje podpora a pomoc malým podnikom a podnikateľom s cieľom dosiahnuť hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí.

Malé podniky a podnikatelia patria k najsilnejším stimulom zmeny v hospodárstve EÚ. Už pred pandémiou vypracovala EÚ súbor investičných nástrojov na udržanie dlhodobého rastu v situácii technologických zmien a celosvetovej konkurencieschopnosti, aby bolo možné okrem iných cieľov riešiť spoločenské problémy a zlepšiť inováciu, zvyšovanie úrovne zručností a zlepšovanie infraštruktúry. Okrem iných nástrojov sa z Európskeho fondu pre strategické investície do decembra 2020 mobilizovalo 547 mld. EUR, čím sa udržateľne podporilo hospodárstvo EÚ. Takisto sa z neho významne prispelo k vytváraniu pracovných miest a rastu zamestnanosti, a to vytvorením viac ako 1,1 milióna pracovných miest v rámci časti pre infraštruktúru a inovácie a pomocou pri zachovaní viac ako 9 miliónov ďalších pracovných miest. Z hospodárskych odhadov vyplýva, že do roku 2022 sa vďaka investíciám z Európskeho fondu pre strategické investície zvýši hrubý domáci produkt o 1,9 % a vznikne ďalších 1,8 milióna pracovných miest. V júni 2020 Komisia zriadila Európsku radu pre inováciu ako pilotnú iniciatívu v rámci programu Horizont 2020. Jej úlohou je uskutočňovať kapitálové a kvázi kapitálové investície (od 0,5 mil. EUR do 15 mil. EUR) do kapitálu startupov a malých a stredných podnikov. V tejto pilotnej fáze už získalo finančné prostriedky z programu Horizont 2020 prostredníctvom Európskej rady pre inováciu 36 takýchto spoločností (takmer 166 mil. EUR). Do mája 2020 prilákali spoločnosti začlenené do EIC Akcelerátora viac ako 5,3 mld. EUR v súkromnom financovaní. Viac ako 66 % podporených spoločností zaznamenalo v priebehu dvoch rokov zvýšenie pracovnej sily o 108 %.

Až 99 % podnikov v EÚ sú malé a stredné podniky. V ich prípade pandémia COVID-19 v roku 2020 náhle prerušila, či dokonca zvrátila zvýšenia dosiahnuté za predchádzajúce desaťročie. Napriek nevyhnutným zmenám niektoré osobitné projekty vykazovali rastúci trend. Umožnili to finančné nástroje programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov. Do roku 2020 vďaka nástroju na poskytovanie záruk za úvery viac ako 600 000 malých a stredných podnikov dostalo finančnú podporu vo výške viac ako 35 mld. EUR ().

Na základe programu zamestnanosti a sociálnej inovácie sa poskytol prístup k mikrofinancovaniu zraniteľným skupinám a mikropodnikom a podporilo sa sociálne podnikanie. V rokoch 2014 až 2020 sa použilo 223 mil. EUR na záruky za úvery, ktorými sa podporilo 97 271 mikropodnikov a zmobilizovala sa suma viac ako 1,2 mld. EUR v úveroch. Celkovo by sa mali z nástroja do konca obdobia požičiavania uvoľniť viac ako 4 mld. EUR na financovanie mikropodnikov a sociálnych podnikov, a to vďaka 141 zmluvám v rámci osi programu Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie.