Osobitná správa Je potrebné venovať viac 
pozornosti výsledkom na 
zlepšenie poskytovania 
technickej pomoci Grécku SK 2015  Č. 19
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3478-0 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/86666 QJ-AB-15-020-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3440-7 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/742801 QJ-AB-15-020-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3497-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/730596 QJ-AB-15-020-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Je potrebné venovať viac 
pozornosti výsledkom na 
zlepšenie poskytovania 
technickej pomoci Grécku
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 19
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét -
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora IV, ktorej predsedá člen EDA Milan Martin Cvikl a ktorá sa špeciali -
zuje na kontrolu v oblasti príjmov, výskumu a vnútorných politík a inštitúcií a orgánov Európskej únie. Audit viedol člen 
EDA Baudilio Tomé Muguruza, pomáhali mu vedúci jeho kabinetu Daniel Costa de Magalhães a Ignacio García de Parada, 
atašé kabinetu; Zacharias Kolias, riaditeľ; Kamila Lepkowska, vedúca tímu; Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios 
Efstathiou, Theodoros Karantanos, audítori.
Zľava doprava:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias,  
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.
03
 Obsah
Body
 Akronymy a skratky
I – IX Zhrnutie
1 – 8 Úvod
1 – 2 Grécka kríza a programy makroekonomických úprav
3 – 4 Technická pomoc na podporu vykonávania programov
5 – 8 Rozsah a spôsoby poskytovania technickej pomoci
9 – 14 Rozsah auditu, ciele a prístup
9 – 11 Rozsah a ciele auditu
12 – 14 Audítorský prístup
15 – 26 Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, ale chýbala jej jediná strategická 
orientácia a samostatný rozpočet
15 – 18 PSGR bola zriadená neskoro v porovnaní so začatím programu a bez zváženia alternatív
19 – 22 Bez jedného strategického dokumentu
23 – 24 PSGR nemala vyčlenený samostatný rozpočet
25 – 26 PSGR mala pružnú vnútornú organizáciu, ale personálne potreby neboli definované na základe 
náležitej analýzy
04 Obsah
27 – 54 Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát, ale vyskytli sa nedostatky
28 – 29 Veľké výzvy v zložitom kontexte
30 – 32 Systém koordinácie fungoval uspokojivo
33 – 34 Úloha PSGR výrazne kolísala v kontrolovaných projektoch
35 – 37 PSGR uplatnila mix spôsobov na poskytnutie TP, ale niektoré z nich nezodpovedali povahe pomoci
38 – 41 Výber poskytovateľov TP nebol vždy založený na dôkladnej analýze alternatív
42 – 45 Podpora na urýchlenie čerpania fondov EÚ bola náležite štruktúrovaná
46 – 47 Podpora bola dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových reforiem, ale nie vždy založená na 
ucelenej analýze potrieb
48 – 50 Zadávacie podmienky niektorých zmlúv neboli jasne definované
51 Technická pomoc bola primeraná z hľadiska požiadaviek programov
52 PSGR účinne monitorovala napredovanie TP  …
53 – 54 … a v rôznej miere výstupy externých poskytovateľ služieb
55 – 73 Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
55 – 57 PSGR nemonitorovala systematicky výsledky a vplyv TP
58 – 59 Uspokojivé výstupy, ale niekedy neskoro dodané
60 – 73 Rôzny prínos k napredovaniu reforiem
61 – 63 Verejná správa
64 – 65 Podnikateľské prostredie
66 Štrukturálne fondy
67 – 71 Daňový systém (správa príjmov)
72 – 73 Budovanie kapacít
05 Obsah
74 – 79 Závery a odporúčania
75 Organizácia a plánovanie technickej pomoci
76 Splnenie mandátu PSGR
77 – 79 Výsledky TP
 Príloha I — Prehľad projektov TP podľa oblasti politiky
 Príloha II — Prehľad kontrolovaných projektov TP
 Príloha III — Orgány navštívené v priebehu auditu
 Príloha IV  —  Dohoda o príspevku medzi Ministerstvom pre reformu verejnej správy a 
elektronickú verejnú správu a OECD o znížení administratívnej záťaže Grécka
 Príloha V — Úloha PSGR pri poskytovaní technickej pomoci podľa oblastí politiky
 Odpoveď  Komisie
06
 Akronymy  
a skratky
AROP : Operačný program „Administratívna reforma“
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja
ESF : Európsky sociálny fond
GLF : Úverový nástroj pre Grécko
GR pre hospodárske a finančné záležitosti (ECFIN) : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre hospodárske 
a finančné záležitosti
GR pre regionálnu a mestskú politiku : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre regionálnu a mestskú politiku
GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie 
pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie
GSKO : Generálny sekretariát pre koordináciu Helénskej republiky
IRS: Daňový úrad (agentúra vlády USA zodpovedná za výber daní a presadzovanie daňového práva)
MMF : Medzinárodný menový fond
MoP : Memorandum o porozumení
OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj
Program FISCALIS : Program spolupráce EÚ pre vnútroštátne daňové správy
PSGR : Pracovná skupina pre Grécko
TAIEX : Nástroj pre technickú pomoc a výmenu informácií
07
 Zhrnutie
I
Na jar roku 2010, čeliac vážnej finančnej kríze, Grécko 
požiadalo medzinárodné spoločenstvo o finančnú 
pomoc. Členské štáty eurozóny a MMF reagovali tým, 
že zaviedli dva po sebe nasledujúce programy makro -
ekonomických úprav. V lete roku 2011 Komisia začala 
program technickej pomoci (TP), ktorý mal koordino -
vať orgán známy ako pracovná skupina pre Grécko 
(PSGR), s cieľom pomôcť zaviesť reformy dohodnuté 
medzi Komisiou a gréckymi orgánmi.
II
PSGR sa zamerala na podporu zavedenia reforiem 
požadovaných v rámci programov makroekono -
mických úprav a urýchlenie čerpania fondov EÚ. TP 
poskytovali zamestnanci PSGR a odborníci z verejnej 
správy ostatných členských štátov, z medzinárodných 
organizácií a zo súkromného sektora. TP mala mnoho 
podôb: od priebežnej podpory gréckych orgánov 
zo strany odborníkov na mieste, cez štúdie, správy až 
po špecializované pracovné semináre.
III
Cieľom nášho auditu bolo analyzovať, ako PSGR splnila 
svoje ciele. Konkrétne sme preskúmali organizačné 
opatrenia a mechanizmy financovania PSGR, ako bola 
TP skutočne poskytnutá a monitorovaná, a jej prínos 
k napredovaniu reforiem. Vykonali sme podrobný 
audit trinástich projektov TP a získali ďalšie dôkazy 
prostredníctvom návštev v Komisii, poskytovateľov 
služieb, gréckych ministerstiev a iných zainteresova -
ných strán.Dobrá činnosť, ale…
IV
PSGR poskytla Komisii pružný mechanizmus na koor -
dináciu širokého programu technickej pomoci. TP bola 
poskytnutá gréckym orgánom účinne, ale nie vždy 
ovplyvnila napredovanie reforiem. Toto posúdenie 
je však potrebné vidieť v kontexte nestabilnej poli -
tickej situácie v Grécku a naliehavosti požadovaných 
reforiem.
Neúplný subjekt
V
Naliehavosť, s akou bolo potrebné reagovať na krízu 
v Grécku, znamenala, že PSGR bola zriadená veľmi 
rýchlo, bez úplnej analýzy iných možností a bez 
samostatného rozpočtu. Nemala jeden ucelený 
strategický dokument na poskytovanie TP alebo 
na rozhodovanie o príslušných prioritách, a to napriek 
mandátu PSGR identifikovať a koordinovať TP . Keďže 
takýto dokument chýbal, PSGR pracovala s gréckymi 
orgánmi „na základe dopytu“ a na základe podmienok 
programu.
Relevantná TP
VI
Bez ohľadu na nedostatky ovplyvňujúce zriadenie 
PSGR sme zistili, že vo všetkých kontrolovaných oblas -
tiach bolo poskytnutie TP relevantné a všeobecne 
v súlade s požiadavkami programov. Do novembra 
2014 PSGR koordinovala 118 projektov TP v dvanástich 
oblastiach politiky. PSGR, neustále tlačená časom, 
popri tom vypracovala pružný a diverzifikovaný sys -
tém poskytovania TP .
Zhrnutie 08
Zlé postupy pri niektorých projektoch
VII
Celkovo PSGR koordinovala zložitý proces poskytova -
nia TP funkčným, ba dokonca inovatívnym spôsobom, 
ale na úrovni projektov sa jej systém neukázal byť 
vždy účinný. Postupy na výber poskytovateľov služieb 
neboli vždy založené na dôkladnej analýze dostup -
ných alternatív. Niektoré dlhodobé projekty pomoci 
mali chyby v koncepcii v tom, že v zmluvách podpísa -
ných s poskytovateľmi služieb sa jasne neuvádzalo, čo 
mali dodať.
Monitorovanie možno zlepšiť
VIII
Systém PSGR na monitorovanie napredovania TP bol 
účinný, ale rozsah kontrol vykonaných v súvislosti 
s prácou externých poskytovateľov sa veľmi menil. 
Okrem toho sa systematicky nemonitorovalo, či grécke 
orgány dodržiavali odporúčania, ani širší dosah TP , 
hoci by to bolo prospešné pre plánovanie TP .
Nad rámec technickej pomoci
IX
Vplyv TP na celkové napredovanie reforiem bol zmie -
šaný. Napredovanie v oblasti štrukturálnych výdavkov 
bolo dobré, ale TP bola často len čiastočne účinná 
v reforme verejnej správy a daňovej reforme. Avšak 
zavádzanie reforiem bolo mimo kontroly PSGR a pod -
liehalo niekoľkým externým faktorom.Naše odporúčania
a) Zriadenie akéhokoľvek subjektu na poskytovanie 
TP by malo byť založené na stratégii s dobre defi -
novanými cieľmi.
b) Komisia by mala vytvoriť skupinu externých 
odborníkov, ktorí by mohli byť nasadení ad hoc  
na projekty TP v členských štátoch.
c) S cieľom zabezpečiť koherentnosť TP a zredukovať 
koordinačné úsilie by sa Komisia v konkrétnych ob -
lastiach politiky mala snažiť znížiť počet partnerov.
d) TP by mala mať priority a mala by byť zacielená 
a fungovať najvhodnejším a najúčinnejším spôso -
bom v súlade s existujúcim legislatívnym a regu -
lačným rámcom.
e) Komisia by mala vyberať poskytovateľov služieb 
na základe komparatívnej analýzy a jasne defino -
vať rozsah výstupov v zmluvách o TP .
f) Komisia by mala zabezpečiť, aby vykonávanie TP 
bolo systematicky monitorované a hodnotené 
vo vzťahu k stanoveným cieľom a získané ponau -
čenia by sa mali spätne dostávať do procesu.
g) TP by sa mala zamerať na posilnenie kapacity štát -
nej správy na účely pokračovania činnosti a udrža -
teľnosti reforiem.
09
 Úvod
Grécka kríza a programy 
makroekonomických 
úprav
01 
Na jar roku 2010, čeliac vážnej kríze 
verejných financií, Grécko požiadalo 
medzinárodné spoločenstvo o finanč -
nú pomoc. Členské štáty eurozóny 
poskytli podporu formou „úverového 
nástroja pre Grécko“ (GLF) v rámci 
prvého programu makroekonomic -
kých úprav (podpísaný v máji 2010). Po 
ňom nasledovala pôžička z Európske -
ho nástroja finančnej stability (EFSF) 
v rámci druhého programu makroeko -
nomických úprav (dohodnutý v marci 
2012). Počiatočná suma viazaná v GLF 
krajinami eurozóny bola 80 mld. EUR, 
pričom ďalších 30 mld. EUR malo prísť 
z MMF. Celkové záväzky eurozóny 
a MMF v rámci oboch programov 
v súčasnosti dosahujú spolu 245,7 mld. 
EUR.
02 
Balík finančnej podpory bol spojený 
s uceleným programom reforiem, 
na ktorom sa dohodla „trojka“ (Komi -
sia, MMF a ECB) a grécke orgány, a bol 
stanovený v memorande o porozume -
ní (MoP). Sú v ňom stanovené kon -
krétne podmienky finančnej podpory 
a podliehal pravidelnej revízii (prvý 
program bol revidovaný päťkrát, druhý 
štyrikrát – naposledy v apríli 2014). 
Intervenčná logika bola založená 
na troch cieľoch:
 ο obnova dôvery finančného trhu 
a fiškálnej udržateľnosti;
 ο podporovanie hospo -
dárskeho rastu a obnova 
konkurencieschopnosti;
 ο ochrana stability finančného 
sektora.Technická pomoc 
na podporu vykonávania 
programov
03 
Na podporu zavedenia reforiem poža -
dovaných v MoP a urýchlenie čerpania 
fondov EÚ Komisia v lete roku 2011 
zriadila pracovnú skupinu pre Gréc -
ko (PSGR). Mandát PSGR je uvedený 
v rámčeku 1 . Plán Komisie navrhnúť 
„ucelený program technickej pomoci 
pre Grécko“ schválila Rada na svojom 
zasadnutí v dňoch 23. – 24. júna 2011.
10 Úvod
04 
PSGR bola zriadená ako organizačný 
subjekt pripojený ku generálnemu 
riaditeľovi Komisie pre ľudské zdroje. 
Vedúci pracovnej skupiny sa stal gene -
rálnym riaditeľom a podliehal priamo 
predsedovi Komisie pod vedením 
komisára pre hospodárske a menové 
záležitosti. Na základe rozhodnutia 
Komisie z 18. apríla 2012 bola PSGR 
začlenená do GR pre hospodárske 
a finančné záležitosti od 1. mája 2012 
s cieľom „zabezpečiť najvyššiu možnú 
mieru synergie, koordinácie a kohe -
rentnosti práce Komisie na podpore 
programu makroekonomických úprav 
Grécka“. PSGR pracovala z kancelárií 
v Bruseli a Aténach a od februára 2015 
zamestnávala 65 ľudí. Jej organizačná 
štruktúra sa nachádza v  grafe  1.Mandát PSGR
Pracovná skupina bola poverená:
1. identifikáciou a koordináciou, v úzkej spolupráci s Gréckom a využívajúc vstupy od ostatných členských 
štátov, technickej pomoci, ktorú Grécko potrebuje na vykonanie programu makroekonomických úprav 
EÚ/MMF;
2. pomáhať príslušným gréckym orgánom pri definovaní podrobností o druhu poskytovanej technickej 
pomoci;
3. odporúčaním legislatívnych, regulačných, administratívnych a v prípade potreby (pre)programovacích 
opatrení na urýchlenie čerpania fondov EÚ (…);
4. vypracovaním jasných zadávacích podmienok celej technickej pomoci, v ktorých sa konkretizuje pova -
ha a rozsah technickej pomoci (…) rozpočtové a ľudské zdroje, očakávané výsledky s čiastkovými cieľmi 
a termínmi ich dodania;
5. predkladaním štvrťročných správ o pokroku Komisii a gréckym orgánom, a v prípade potreby častejších 
varovných správ.Rámček 1
11 Úvod Graf 1Organizačná štruktúra PSGR
Zdroj:  EDA na základe údajov Komisie.GR ECFIN
Vedúci tímu PSGR
(Hlavný poradca PSGR)Vedúci MoP
Monitorovací tímVedúci ECFIN
kancelária v AténachPodpredseda pre hospodárske
a ﬁnančné záležitosti a euro
Vedúci PSGRZodpovedá sa predsedovi Európskej komisie
Vedúci
zastúpeniaTematické tímy PSGR
(zoskupenia)PSGR
Osobitný poradcaGenerálny riaditeľ GR ECFIN
ECFIN.DDG1
Zodpovedný za dohľad nad krajinou
ECFIN.G
Riaditeľ pre ekonomiky členských 
štátov II – hlavný zodpovedný za trojku
ECFIN.G.3
Oddelenie pre Grécko
(Monitorovanie MoP)
12 Úvod
Rozsah a spôsoby 
poskytovania technickej 
pomoci
05 
Koncept TP nebol definovaný v špeci -
fickom kontexte PSGR alebo podpory 
poskytovanej Grécku. Podľa definície 
uvedenej v nariadení o rozpočtových 
pravidlách pojem technická pomoc 
znamená „činnosti zamerané na pod -
poru a budovanie kapacít, ktoré sú ne -
vyhnutné z hľadiska realizácie progra -
mu alebo akcie, a to najmä činnosti 
v oblasti prípravy, riadenia, monitoro -
vania, hodnotenia, auditu a kontroly.“ 
TP zvyčajne poskytujú medzinárodné 
organizácie prostredníctvom odbor -
ných znalostí a poradenstva s cieľom 
pomáhať štátom s vypracovaním 
programov.
06 
Pokiaľ ide o Grécko, činnosti TP zahŕňa -
li široký rad predmetov: 118 samostat -
ných projektov v 12 oblastiach politiky 
(pozri prílohu I ). PSGR sa zamerala 
na reformu verejnej správy, zlepšenia 
daňového systému a návrat k rastu 
prostredníctvom podpory podnikateľ -
ského prostredia.
07 
V praxi procesy TP začali žiadosťou 
o podporu definovanou gréckymi 
orgánmi. Rozsah žiadosti odrážal 
podmienky programu. PSGR bola zod -
povedná za určenie a sprístupnenie 
dostupných zdrojov TP a koordináciu 
jej vykonávania. Podporu poskyt -
li zamestnanci PSGR alebo externí 
odborníci a podpora mala podobu 
krátkodobých misií, zmlúv nízkej hod -
noty a dlhodobej pomoci. V niektorých 
prípadoch národná vláda so silným 
výsledkami v danej oblasti politiky 
prevzala zodpovednosť „vedúceho 
oblasti“ (alebo „partnera reformy“).08 
Poskytovatelia TP adresovali svoje 
výstupy – primárne odborné štúdie 
a priebežnú praktickú podporu – prí -
slušným gréckym orgánom. Potom 
bolo na orgánoch zaviesť odporúčania 
v súlade s podmienkami programu 
a ich vlastnými plánmi reforiem. Proces 
TP je znázornený v  grafe 2 .
13 Úvod Graf 2Proces technickej pomoci
Zdroj:  EDA na základe údajov PSGR.KoordináciaUrčenie
potriebVykonávanie
Grécke požiadavky
na TP
MoPJednotliví odborníci
Národné agentúry
Štvrťročné správy PSGRPrebiehajúca podporaŠtúdie
Grécke orgány
Štrukturálne reformy
MoPMedzinárodné 
organizácie
Konzultácie medzi útvarmi KomisieZasadnutia na vysokej 
úrovni Členské štáty Medzinárodné organizácie Grécke orgány Zainteresované strany
14
 Rozsah auditu, 
ciele a prístup
1 Bez vzťahu ku konkrétnym 
oblastiam politiky.
2 Oblasť politiky „prístup 
k financiám“ bola predmetom 
auditu, ale výsledkom neboli 
nijaké relevantné zistenia.Rozsah a ciele auditu
09 
Tento audit sa týka technickej pomoci, 
ktorú poskytla EÚ Grécku pod koordi -
náciou pracovnej skupiny pre Grécko. 
Hlavným cieľom bolo posúdiť, do akej 
miery bola pomoc riadená účinne 
a prispela pozitívne k procesu reforiem 
v Grécku.
10 
Tento cieľ sme riešili preskúmaním:
 ο organizačných opatrení PSGR a fi -
nancovania a plánovania TP (body 
15 až 26);
 ο poskytnutia TP na základe mandá -
tu PSGR (body 27 až 54);
 ο príspevku k napredovaniu reforiem 
(body 55 až 73).
11 
Správa nezahŕňa posúdenie návrhu, 
monitorovania a vykonávania progra -
mov makroekonomických úprav.Audítorský prístup
12 
Analyzovali sme horizontálne aspekty1 
spojené so zriadením PSGR a celkové 
riadenie TP , ako aj vzorku 13 projektov 
(prehľad pozri v  prílohe II ). Vzorka 
zahŕňala päť oblastí politiky, ktoré mali 
značný význam pre úspech reformné -
ho procesu v Grécku (verejná správa, 
správa príjmov, podnikateľské prostre -
die, prístup k financiám2 a štrukturálne 
fondy).
13 
Jednotlivé projekty TP boli vybrané 
na základe nasledujúcich kritérií: rele -
vantnosť daného predmetu pre refor -
mný proces, pokročilá fáza zavedenia, 
pokrytie všetkých spôsobov posky -
tovania TP a všetkých mechanizmov 
financovania.
14 
Hlavné audítorské práce zahŕňali 
návštevy PSGR a ďalších relevantných 
útvarov Komisie. Dôkazy sa tiež zhro -
mažďovali prostredníctvom audítor -
ských a informačných návštev posky -
tovateľov služieb, gréckych orgánov 
a ďalších zainteresovaných strán. V  prí-
lohe III  sa nachádza zoznam orgánov 
navštívených v priebehu auditu.
15
 Časť I 
PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, 
ale chýbala jej jediná strategická 
orientácia a samostatný rozpočet
PSGR bola zriadená 
neskoro v porovnaní 
so začatím programu 
a bez zváženia alternatív
15 
V korešpondencii medzi premiérom 
Grécka a Komisiou začiatkom leta 2011 
sa na zriadenie PSGR odkazovalo ako 
na kľúčový nástroj úspešného poskyt -
nutia počiatočného programu makro -
ekonomických úprav. O základných 
opatreniach, vrátane rozsahu man -
dátu PSGR (pozri rámček 1 ), rozhodla 
Komisia 20. júla 2011. Podľa tohto 
rozhodnutia malo k prvým vymeno -
vaniam dôjsť 1. septembra 2011. Deväť 
zamestnancov začalo vykonávať svoje 
povinnosti v ten deň (vrátane kľúčo -
vých vyšších riadiacich pracovníkov) 
a k nim sa pripojilo ďalších 30 v prie -
behu ďalších dvoch mesiacov, takže 
na konci októbra 2011 mala PSGR 39 
zamestnancov.16 
Vtedy už prebiehala piata revízia 
prvého programu makroekonomic -
kých úprav (začal pôvodne v máji 
2010) a bola vyplatená šiesta pôžička 
vo výške 65 mld. EUR z celkovej sumy 
73 mld. EUR, ktorá sa mala vyplatiť 
prostredníctvom GLF a MMF v rámci 
prvého programu (pozri graf 3 ).Graf 3Zriadenie PSGR verzus vyplatenie finančných prostriedkov
Zdroj:  EDA na základe údajov PSGR a MoP.140
120
100
80
60
40
20
0
Vyplatenie ﬁnančnej podporyEurópska rada víta zámer Komisie vypracovať 
program TP pre GréckoOperačný začiatok PSGRmld. EUR
1. revízia 
programuDruhý program
makroekonomických 
úprav
5. revízia 
programu4. revízia 
programu
3. revízia 
programu 2. revízia 
programuPrvý program  
makro-
ekonomických 
úprav
marec 2012 február 2012december 2011 november 2011októbra 2011 september 2011 júl 2011 marec 2011 január 2011 december 2010 september 2010máj 2010
16
Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru,  
ale chýbala jej jediná strategická orientácia  
a samostatný rozpočet
17 
Od PSGR sa očakávalo, že zostane 
operačná pokiaľ bude potrebná 
podpora pri vykonávaní programov. 
Dňa 1. júla 2015 bola PSGR nahradená 
novým „útvarom na podporu štruktu -
rálnej reformy“, ktorý má koordinovať 
administratívne a štrukturálne reformy 
na podporu rastu na úrovni EÚ. Tento 
nový subjekt navrhla Komisia, aby vyu -
žila odborné znalosti, praktické know-
how a pracovné metódy vypracované 
v priebehu času PSGR aj podpornou 
skupinou pre Cyprus, a pozostáva 
zo zamestnancov, ktorí predtým praco -
vali v týchto dvoch orgánoch.
18 
Pri zriadení PSGR Komisia neanalyzo -
vala alternatívne možnosti na poskyt -
nutie TP . Konkrétne, nepreukázala, 
že inštitucionálne zriadenie a mandát 
PSGR boli najvhodnejšie na riešenie 
existujúcich kapacitných nedostatkov. 
Naliehavosť a politická neistota môžu 
vysvetliť chýbajúcu kritickú analýzu 
príslušného zriadenia PSGR. V tejto sú -
vislosti Komisia uviedla, že vychádzala 
zo skúseností získaných poskytovaním 
podpory Grécku v rámci existujúcich 
nástrojov a právnych aktov3. Pre -
vádzkové postupy PSGR neboli nikdy 
predmetom preskúmania, hoci Ko -
misia rozhodla o ročnom preskúmaní 
20. júla 2011.Bez jedného 
strategického dokumentu
19 
Hoci boli priority PSGR do istej miery 
stanovené v interných dokumentoch 
a prezentáciách, jej činnosti sa neriadili 
jedným uceleným strategickým doku -
mentom. PSGR napríklad nevypraco -
vala strategický plán, v ktorom by boli 
v strednodobom horizonte uvedené 
podrobné opatrenia na poskytnutie TP , 
stanovenie priorít pre činnosti TP a po -
trebné zdroje. V praxi bola strategická 
orientácia PSGR založená na programe 
hospodárskych úprav a stanovenie 
priorít pre činnosti záviselo od požia -
daviek gréckych orgánov.
20 
Činnosti TP koordinované PSGR boli 
poskytované zväčša „na základe do -
pytu“. Po konzultáciách s PSGR grécke 
orgány predložili podrobné žiadosti 
pri dvoch príležitostiach v roku 2011 
a 2012 a potom ich aktualizovali indivi -
duálne pre konkrétne oblasti politiky. 
Tento reaktívny prístup „na základe 
dopytu“ je v rozpore s aktívnejším 
mandátom PSGR „identifikovať a koor -
dinovať TP v úzkej spolupráci s grécky -
mi orgánmi“.3 Rámec spolupráce zahŕňal 
napríklad stále zastúpenie 
Európskej komisie v Aténach, 
technickú pracovnú skupinu 
zriadenú v GR 
pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie 
na podporu čerpania 
štrukturálnych fondov, 
a stálych pozorovateľov 
programov z GR 
pre hospodárske a finančné 
záležitosti.
17
Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru,  
ale chýbala jej jediná strategická orientácia  
a samostatný rozpočet
21 
Samotná PSGR nevykonávala systema -
tické posudzovanie potrieb, aby určila, 
ktoré konkrétne záležitosti alebo ob -
lasti by mala TP riešiť a v akom prio -
ritnom poradí. V súlade s mandátom 
PSGR boli priority odvodené z MoP . 
Avšak vzhľadom na jeho veľmi široký 
rozsah MoP nemohlo slúžiť na účely 
priameho usmerňovania poskytovania 
TP s ohľadom na obmedzené zdro -
je PSGR a administratívne kapacity 
gréckych orgánov. Bez ohľadu na tieto 
obmedzenia PSGR príležitostne ponúk -
la TP , ktorá išla nad rámec pôvodných 
žiadostí gréckych orgánov, najmä 
v rámci okruhov „Inovácie“ a „Zaruče -
ný minimálny príjem“.
22 
PSGR neviedla prehľad o projektoch TP 
zrealizovaných v Grécku a financova -
ných z iných zdrojov než rozpočet EÚ 
riadených priamo Komisiou (vrátane 
projektov podporených zo štruk -
turálnych fondov, napr. ESF v rámci 
zdieľaného hospodárenia). Hoci PSGR 
nemala nijakú zodpovednosť za rea -
lizovanie či monitorovanie projektov 
štrukturálnych fondov, takýto prehľad 
by pomohol pri plánovaní a koordino -
vaní TP . Vzhľadom na podobné ciele TP 
a štrukturálnych fondov zváženie prí -
pravných prác vykonaných pri projek -
toch realizovaných v rámci operačných 
programov by taktiež pomohlo dosiah -
nuť plnú synergiu s projektmi TP .PSGR nemala vyčlenený 
samostatný rozpočet
23 
PSGR nikdy nemala samostatný roz -
počet, ale jej operácie a činnosti TP 
boli financované z niekoľkých rozpoč -
tových riadkov (najmä v rámci Európ -
skeho sociálneho fondu, Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja a adminis -
tratívneho rozpočtu Komisie). V kon -
texte reformy verejnej správy sme zisti -
li, že možnosti financovania ponúkané 
štrukturálnymi fondmi neboli naplno 
využité na účely TP . Rozpočet operač -
ného programu relevantného pre TP 
(AROP) bol výrazne znížený a preo -
rientovaný na činnosti, ktoré neboli 
priamo spojené s reformou ústrednej 
štátnej správy.
18
Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru,  
ale chýbala jej jediná strategická orientácia  
a samostatný rozpočet
24 
Z dôvodu financovania z rôznych 
rozpočtových riadkov Komisia nedo -
kázala presne určiť celkové záväzky 
(a teda celkové potenciálne náklady) 
na činnosti TP v Grécku. Na základe 
informácií PSGR záväzky na činnosti 
TP4 v rámci priameho centralizovaného 
hospodárenia dosiahli celkovú výšku 
11,2 mil. EUR v rokoch 2011 – 2013. Nad 
rámec tohto rozpočtu niektoré činnosti 
TP boli financované zo štrukturálnych fondov v rámci zdieľaného hospodá -
renia5. Podľa informácií uvedených 
na zasadnutí na vysokej úrovni6 v mar -
ci 2014 celková suma viazaná na tieto 
činnosti bola 14,2 mil. EUR v rokoch 
2011 – 2014. Pri zvážení obidvoch zdro -
jov financovania najviac financovanou 
oblasťou politiky bolo verejné zdravie. 
Správa príjmov a podnikateľské pros -
tredie dostali najviac financií v rámci 
centralizovaného hospodárenia (pozri 
graf 4 ).Graf 4Záväzky na TP podľa oblasti politiky (2011 – 2013)1
1 2011 – 2014 pri záväzkoch v rámci zdieľaného hospodárenia.
Zdroj:  EDA na základe údajov PSGR.0 2 4 6 8 10 12
Centralizované priame hospodárenie Zdieľané hospodárenie(mil. EUR)
Trh práce a sociálna bezpečnosť
InéVerejné zdravie
Privatizácia, využívanie pôdy a kataster nehnuteľností Štrukturálne fondy a sektorové záležitostiAdministratívna reforma na regionálnej a miestnej úrovniAdministratívna reforma na centrálnej úrovni, 
elektronická verejná správaPodnikateľské prostredie a reforma trhu produktov a služieb, 
verejné obstarávanie, lepšia regulácia
Správa príjmov a riadenie verejných ﬁnancií4 Okrem nákladov 
na zamestnancov 
a administratívnych nákladov 
a záväzkov programu Fiscalis.
5 Centralizované priame 
hospodárenie znamená, 
že peniaze vynakladajú 
priamo zamestnanci Komisie 
(výber zmluvných 
dodávateľov, granty, prevody 
finančných prostriedkov, 
monitorovanie atď.). V rámci 
zdieľaného hospodárenia sú 
úlohy týkajúce sa plnenia 
rozpočtu delegované 
na členské štáty.
6 Zasadnutia pravidelne 
organizované PSGR 
na koordinovanie 
a prerokovanie napredovania 
TP. Účastníkmi sú členské 
štáty, poskytovatelia služieb 
a zainteresované strany.
19
Časť I – PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru,  
ale chýbala jej jediná strategická orientácia  
a samostatný rozpočet
PSGR mala pružnú 
vnútornú organizáciu, 
ale personálne potreby 
neboli definované 
na základe náležitej 
analýzy
25 
Práca PSGR bola organizovaná okolo 
jedenástich „zoskupení“ týkajúcich sa 
politík a jedného horizontálneho tímu 
zodpovedného za koordináciu a ria -
denie TP . Zoskupenia odrážali štruk -
túru MoP a hlavné výzvy, ktorým čelí 
Grécko v reformnom procese. Každé -
mu zoskupeniu predsedal koordinátor, 
ktorý prevzal celkovú zodpovednosť 
za vnútornú organizáciu práce, komu -
nikáciu a príspevok na všeobecných 
dokumentoch PSGR. Od koordinátorov 
sa taktiež očakávalo, že určia projekty 
s potenciálnym záujmom pre ostatné 
zoskupenia a že budú riadiť kontak -
ty s referentmi GR pre hospodárske 
a finančné záležitosti pre jednotlivé 
geografické oblasti. Štruktúra zosku -
pení umožnila zamestnancom (vrátane 
koordinátorov) pracovať vo viac než 
jednom tíme a poskytla vedeniu PSGR 
pružnosť rýchlo prispôsobiť rozdelenie 
zdrojov.
26 
Strop celkového počtu 67 zamestnan -
cov PSGR, ktorý bol stanovený v apríli 
2012, nebol založený na príslušnej 
analýze skutočných potrieb. K 1. febru -
áru 2014 bol celkový počet zamestnan -
cov výrazne pod týmto stropom (deväť 
voľných pracovných miest). Vo februári 
2015, po dokončení postupov prijíma -
nia zamestnancov, boli len dve voľné 
pracovné miesta. Od 1. júla 2015 bola 
PSGR včlenená do „útvaru na podporu 
štrukturálnej reformy“.
20
 Časť II 
PSGR celkovo splnila svoj mandát, 
ale vyskytli sa nedostatky
27 
Mandát PSGR pozostával z piatich hlav -
ných zložiek (pozri rámček 1 ). V tejto 
časti správy sa analyzuje, do akej miery 
boli tieto zložky splnené.
Mandát PSGR
1. Identifikáciou a koordináciou, 
v úzkej spolupráci s Gréckom 
a využívajúc vstupy od ostat -
ných členských štátov, tech -
nickej pomoci, ktorú Grécko po -
trebuje na vykonanie programu 
makroekonomických úprav EÚ/
MMF.
Veľké výzvy v zložitom 
kontexte
28 
PSGR čelila veľkej výzve zostaviť 
ucelený program TP na podporu 
vykonávania programov makroeko -
nomických úprav a celkovej udrža -
teľnosti gréckych reforiem. Od mája 
2010 do októbra 2011 sa prvý program 
makroekonomických úprav revido -
val päťkrát. Kým bola PSGR zriadená, 
program obsahoval vysoký počet 
podrobných podmienok, ktoré boli 
základom pre požiadavku gréckych 
orgánov na TP .29 
Počas prvých troch mesiacov svojej 
existencie PSGR začala iniciatívy TP 
vo väčšine oblastí politiky, v ktorých 
grécke orgány požiadali o podporu. 
Z prvej štvrťročnej správy (november 
2011) vyplynulo, že TP sa vykonávala 
v tom čase v deviatich oblastiach, 
vrátane takých kľúčových oblastí, ako 
sú rozpočet a zdaňovanie, verejný 
sektor a podnikateľské prostredie. 
V novembri 2014 bola PSGR aktívna 
v 118 projektoch TP . Pri poskytovaní 
TP PSGR čelila krátkym termínom 
odvodených z plnenia podmienok 
pripojených k programu úprav. Okrem 
toho PSGR musela pracovať v kontexte 
vysoko nestabilnej politickej situácie, 
čo si vyžadovalo časté úpravy prístupu 
a obsahu projektov TP .
Systém koordinácie 
fungoval uspokojivo
30 
Zložitý systém poskytovania TP , 
do ktorého bol zapojený vysoký počet 
členských štátov, medzinárodných or -
ganizácií a subjektov EÚ, si vyžadoval 
silné koordinačné opatrenia. Na tento 
účel PSGR usporiadavala pravidelné 
„zasadnutia na vysokej úrovni“ s cie -
ľom koordinovať poskytovanie pomo -
ci. Do polovice roku 2014 sa konalo 
desať takýchto zasadnutí. Zasadnutia, 
ako hlavný koordinačný nástroj, boli 
užitočné pre zoskupenie zdrojov TP 
(najmä v počiatočnom období) a zosú -
ladenie jej poskytovania. Na zasadnu -
tiach na vysokej úrovni sa zišiel vysoký 
počet účastníkov zastupujúcich všetky 
typy partnerov TP .
21
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
31 
Okrem zasadnutí na vysokej úrov -
ni PSGR vyvinula tri hlavné kanály 
všeobecnej koordinácie s gréckymi 
orgánmi:
 ο politické zasadnutia na vysokej 
úrovni za účasti vedúceho PSGR;
 ο týždenné zasadnutia na úrovni 
zoskupení (zamestnanci PSGR 
zodpovední za konkrétne oblasti 
politiky) s príslušnými gréckymi 
orgánmi;
 ο pracovné kontakty zamestnancov 
PSGR s gréckymi orgánmi (vrátane 
kontaktov s odborníkmi každoden -
ne pracujúcimi s gréckou štátnou 
správou).
32 
Na úrovni projektov PSGR dokáza -
la preukázať posilnenú koordináciu 
s gréckymi orgánmi aj poskytovateľ -
mi služieb. Pri všetkých projektoch 
zamestnanci PSGR viedli a/alebo sa zú -
častnili zasadnutí s ich protistranami. 
Avšak v niektorých prípadoch sa táto 
koordinácia neukázala byť účinnou:
 ο V prípade projektu „Administra -
tívna záťaž“ sme zistili nedostatky 
vo vykonávaní spojené so spolu -
prácou medzi OECD a gréckymi 
orgánmi a konkrétne kvalitou 
výstupov, ktoré poskytovali grécki 
odborníci. Koordinačné úsilie PSGR 
sa neukázalo byť dostatočne účin -
né na to, aby sa prekonali onesko -
renia a aby sa projekt zrealizoval 
v súlade s pôvodným návrhom 
(pozri prílohu IV ). ο V oblasti štrukturálnych fondov 
bolo potrebné vykonať kompa -
ratívnu analýzu postupu vyko -
návania politiky súdržnosti. Na 
tento účel PSGR v septembri 2013 
iniciovala spoluprácu s orgánmi 
v jednom členskom štáte, ale tento 
plán bol neskôr pozastavený bez 
jasného dôvodu.
Úloha PSGR výrazne 
kolísala v kontrolovaných 
projektoch
33 
Úloha práce PSGR výrazne kolísala od 
jedného projektu k druhému (podrob -
nejšiu analýzu úlohy PSGR pozri v  prí-
lohe V ). Výrazný rozdiel zaznamenala, 
keď bola zodpovedná za zhromažde -
nie zdrojov z členských štátov či riade -
nie externých poskytovateľov služieb7. 
V takýchto prípadoch bola PSGR okrem 
iného zodpovedná za vypracovanie 
zadávacích podmienok, výber posky -
tovateľov služieb (v konzultácii s GR 
pre zamestnanosť, sociálne záležitosti 
a začlenenie) a monitorovanie ich 
práce. Preto mala PSGR značný vplyv 
na rozsah a kvalitu TP skutočne po -
skytnutej gréckym orgánom.
34 
Naopak, úloha PSGR v projekte „Ad -
ministratívna záťaž“ bola vymedzená 
menej jasne. Nebola zapojená do vý -
beru poskytovateľa služby, zmluvných 
podmienok medzi OECD a gréckymi 
orgánmi či monitorovania vykoná -
vania projektu. Primárne slúžila ako 
sprostredkovateľ, ale s obmedzenou 
účinnosťou (pozri bod 32).7 Napríklad v oblastiach reformy 
verejného sektora, 
podnikateľského prostredia 
(liberalizácie povolaní), 
rozpočtu a daňového 
systému.
22
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
Mandát PSGR
2. Pomáhať príslušným gréckym 
orgánom pri definovaní pod -
robností o druhu poskytovanej 
technickej pomoci.PSGR uplatnila mix 
spôsobov na poskytnutie 
TP , ale niektoré z nich 
nezodpovedali povahe 
pomoci
35 
Na splnenie svojho mandátu mala 
PSGR niekoľko spôsobov poskytova -
nia TP (pozri graf 5 ). Hlavný spôsob 
poskytovania TP bol prostredníctvom 
externých zmluvných dodávateľov, 
čiastočne z dôvodu administratív -
nych obmedzení, ktoré bránili Komisii 
zamestnať odborníkov priamo. Po 
schválení projektu TP sa zvyčajne 
uplatnila kombinácia dlhodobých 
a krátkodobých odborníkov na rieše -
nie konkrétnych potrieb prijímajúcej 
gréckej vlády.Graf 5Spôsoby poskytovania TP
Zdroj:  EDA na základe údajov PSGR.Dlhodobé zákazky
Podpora zo strany medzinárodných alebo 
vnútroštátnych organizácií so špeciﬁckým 
know-how. Zmluvy boli podpísané buď priamo 
Komisiou využitím ústredného rozpočtu ESF  alebo 
boli riadené gréckymi orgánmi a účtované na 
štrukturálne fondy. Zákazky s nízkou hodnotou
Podpora pri konkrétnych krátkodobých projektoch. 
Zákazky na menej než 15 000 EUR boli ﬁnancované 
priamo Európskou komisiou z rozpočtu ESF na TP . 
Tento typ podpory sa zvyčajne využíval napr. 
v zoskupení podnikateľské prostredie.Misie odborníkov
Krátkodobé návštevy odborníkov alebo pracovné 
semináre zamerané na zdieľanie skúseností a 
výmenu osvedčených postupov, poskytnuté 
odborníkmi delegovanými medzinárodnými 
organizáciami alebo členskými štátmi. Misie 
odborníkov sa veľmi využívali ako spôsob 
poskytnutia TP v oblasti verejnej správy 
a daňového systému. Vlastní zamestnanci PSGR
Úradníci, zmluvní zamestnanci a národní experti 
poskytli priamu podporu gréckym orgánom 
buď ad hoc, alebo vo funkcii odborníkov na mieste 
v gréckych inštitúciách. Druhý prístup bol 
využívaný v oblastiach verejnej správy, 
daňového systému a štrukturálnych fondov.
23
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
36 
V prípade poskytnutia TP prostred -
níctvom dlhodobých zmlúv s agen -
túrami národného rozvoja8 (v oblasti 
daňového systému a verejnej správy) 
bola PSGR zodpovedná za výber 
odborníkov a rokovania s nimi. Hoci 
boli odborníci financovaní agentúra -
mi, zväčša pracovali nezávisle (napr. 
bez metodických pokynov agentúr). 
Agentúra aktívna v oblasti daňového 
systému účtovala za svoje služby 7 % 
administratívny poplatok9. V prípade 
týchto dvoch zmlúv z tohto rozdelenia 
povinností vyplýva, že národné agen -
túry boli primárne použité na finan -
covanie náboru externých zmluvných 
dodávateľov. Skutočný vstup agentúr 
sa obmedzil na formálne záležitosti 
(bez vecného poradenstva) a Komisia 
musela platiť administratívne poplatky.
37 
V oblastiach so zložitým právnym pros -
tredím, ako je správa príjmov a verejná 
správa, sa dosiahli lepšie výsledky, 
keď miestni odborníci boli nasadení 
do vnútroštátnych orgánov v skorej 
fáze. Títo odborníci boli dobre nasade -
ní, aby určili a riešili praktické prekážky 
a obmedzenia, napr. pri postupoch 
odpisovania dlhu a uľahčovaní komu -
nikácie v prípade oneskorení legislatív -
neho procesu.Výber poskytovateľov TP 
nebol vždy založený 
na dôkladnej analýze 
alternatív
38 
Z kontrolovaných dlhodobých pro -
jektov TP štyri zadala priamo Komisia 
(dva MMF v oblasti v oblasti daňového 
systému, dva národným rozvojovým 
agentúram v oblasti verejnej sprá -
vy a daňového systému). V oblasti 
podnikateľského prostredia (zníženie 
administratívnej záťaže) bola dohoda 
o príspevku s OECD uzavretá gréckymi 
orgánmi.
39 
Výber poskytovateľov TP pre dlhodobé 
zmluvy podpísané priamo Komisiou 
bol zdokumentovaný podľa požia -
daviek nariadenia o rozpočtových 
pravidlách10. Nevyžadovali sa žiadne 
postupy zadania verejnej zákazky, 
ale vybraní poskytovatelia boli najprv 
preverení GR pre medzinárodnú spolu -
prácu a rozvoj a schválení na uzavretie 
zmlúv s Komisiou. V prípade dohody 
o príspevku s OECD grécke orgány vy -
konali postupy zadania zákazky a v zá -
kone sa nepožadovala verejná súťaž. 
Výber však nebol založený na dô -
kladnej a zdokumentovanej analýze 
s porovnaním zásluh alternatívnych 
poskytovateľov. To platilo pre postupy 
riadené Komisiou aj gréckymi orgánmi.8 Agentúry národného rozvoja 
sú verejné subjekty, ktorým 
členský štát zveruje úlohy 
poskytovania odborných 
znalostí a pomoci v iných 
(najmä rozvojových) krajinách.
9 Na základe celkového 
rozpočtu 600 000 EUR.
10 Primárne prostredníctvom 
rozhodnutí o financovaní.
24
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
40 
Rozhodnutie podpísať zmluvy s ná -
rodnými rozvojovými agentúrami 
odrážalo stratégiu zapojiť členské štáty 
do poskytovania TP . Napríklad Komisia 
považovala výber národnej rozvojo -
vej agentúry v oblasti verejnej správy 
za logickú voľbu vzhľadom na pred -
chádzajúcu spoluprácu tejto organizá -
cie s vedúcim tejto oblasti.
41 
Organizačne agentúra zahŕňala 
špecializované „tematické oddelenie“ 
pre „modernizáciu verejných finan -
cií a štátu“, ale nemohlo preukázať 
predchádzajúce skúsenosti s projekt -
mi TP podobnými z hľadiska rozsahu 
s reformou gréckej ústrednej štátnej 
správy. Agentúra bola zvyčajne aktívna 
v rozvojových krajinách (najmä v sub -
saharskej Afrike a na Balkáne). V rokoch 
2013 – 2014 bola podpora reformy 
gréckej verejnej správy jediným pro -
jektom, ktorý táto agentúra realizovala 
v EÚ. Druhá národná rozvojová agen -
túra, kontrahovaná na poskytnutie TP 
v oblasti daňového systému, sa pred -
tým zameriavala na zníženie chudoby 
a bola aktívna najmä v menej rozvinu -
tých krajinách Ázie a Afriky.
Mandát PSGR
3. Odporúčaním legislatívnych, 
regulačných, administratív -
nych a v prípade potreby (pre)
programovacích opatrení 
na urýchlenie čerpania fondov 
EÚ (…).Podpora na urýchlenie 
čerpania fondov EÚ bola 
náležite štruktúrovaná
42 
PSGR poskytla Grécku ucelený balík 
podpory v oblasti štrukturálnych fon -
dov. K novembru 2014 osem projektov 
zameraných na zlepšenie riadenia 
štrukturálnych fondov buď prebiehalo 
alebo boli už ukončené. Zahŕňali ho -
rizontálne záležitosti (monitorovanie, 
zjednodušenie postupov) aj špecifickú 
podporu pri vykonávaní navrhnutých 
priorít (napr. nakladanie s odpadom, 
energetika, cestovný ruch).
43 
Zistili sme, že pokiaľ ide o monitoro -
vanie prioritných projektov, ktoré boli 
podrobne preskúmané počas auditu, 
využívanie TP bolo rozdelené do troch 
kategórií: i) riešenie problémov týka -
júcich sa horizontálnych záležitostí; ii) 
vyvinutie funkčného monitorovacieho 
systému v Grécku; a iii) priame mo -
nitorovanie 40 prioritných projektov 
vybraných na základe dôkladného 
systému hodnotenia rizík. Záverečná 
aktivita bola zastavená v polovici roka 
2012 vzhľadom na skutočnosť, že gréc -
ka strana zaviedla primeraný mecha -
nizmus monitorovania.
25
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
44 
Pokiaľ ide o rozdelenie povinností 
v oblasti štrukturálnych fondov, spolu -
práca medzi PSGR a GR pre regionálnu 
a mestskú politiku bola príkladom 
dobrej internej koordinácie v Komisii. 
Na základe jasného rozdelenie povin -
ností PSGR nezasahovala do každoden -
ného monitorovania, ktoré vykonávalo 
GR pre regionálnu a mestskú politiku, 
ale staralo sa o horizontálne záležitosti, 
ktoré mali vplyv na čerpanie štruktu -
rálnych fondov. Horizontálne záležitos -
ti boli určené v novembri 2011 (napr. 
zjednodušenie právnych predpisov, 
organizácia katastra nehnuteľností) 
a naďalej sa riešili v priebehu životné -
ho cyklu PSGR.
45 
TP v oblasti štrukturálnych fondov 
poskytovali zamestnanci PSGR (sídliaci 
na ministerstve dopravy a pracujúci 
z úradu PSGR). V tomto prípade PSGR 
hrala dobre definovanú úlohu, ktorá 
viedla k pozitívnym výstupom (pozri 
body 41 až 42). Je potrebné pozname -
nať, že pracovná skupina zameraná 
na čerpanie štrukturálnych fondov 
existovala pred vytvorením PSGR. 
Tvoril ju jeden úradník Komisie a traja 
ďalších odborníci z Európskej investič -
nej banky. Úradník Komisie zodpove -
dal za koordináciu realizácie programu 
v oblasti štrukturálnych fondov, pomá -
hal gréckym orgánom s predkladaním 
žiadostí a pravidelným predkladaním 
správ o pokroku.Mandát PSGR
4. Vypracovaním jasných zadá -
vacích podmienok celej tech -
nickej pomoci, v ktorých sa 
konkretizuje povaha a rozsah 
technickej pomoci (…) rozpoč -
tové a ľudské zdroje, očakávané 
výsledky s čiastkovými cieľmi 
a termínmi ich dodania.
Podpora bola dostatočne 
prispôsobená potrebám 
kľúčových reforiem, 
ale nie vždy založená 
na ucelenej analýze 
potrieb
46 
Pri kontrolovaných projektoch sme 
zistili, že rozsah pomoci bol celkovo 
v súlade s hlavnými problémami urče -
nými externými odborníkmi. V oblasti 
daňového systému bola technická 
analýza, na ktorej sa zakladá TP , prime -
raná z hľadiska vypracovaných ukazo -
vateľov a vybraných oblastí. Rozsah TP 
bol taktiež dobre definovaný v oblasti 
štrukturálnych fondov. Monitorovací 
systém, navrhnutý s pomocou TP , bol 
založený na dôkladnej analýze rizík 
a nasledovala po ňom TA zameraná 
na podporu realizácie jednotlivých 
projektov.
26
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
47 
Zistili sme však nedostatky týkajúce sa 
rozsahu TP v oblastiach zníženia admi -
nistratívnej záťaže a verejnej správy:
a) Pokiaľ ide o zníženie administratív -
nej záťaže, rozsah TP bol menší ako 
pri podobných projektoch inicio -
vaných gréckymi orgánmi v roku 
2010. Tento projekt, navrhnutý 
v rámci operačného programu 
„Administratívna reforma“ (AROP), 
bol následne pozastavený a na -
hradený dohodou s OECD o po -
skytnutí TP . Okrem iných rozdielov 
pôvodný projekt zahŕňal úplné po -
súdenie všetkých nariadení v danej 
oblasti, zatiaľ čo sa dohoda s OECD 
zamerala na 20 % predpisov pred -
stavujúcich najväčšiu záťaž. Príčiny 
pre zmenu prístupu neboli vôbec 
zdokumentované.
b) TP v oblasti verejnej správy nebola 
založená na analýze potrieb, ktorú 
by vypracovala samotná PSGR, 
ale vychádzala zo zistení a od -
porúčaní preskúmania verejnej 
správy OECD „Grécko: Preskúmanie 
ústrednej štátnej správy“. TP však 
neprevzala kľúčové odporúčanie 
týkajúce sa predpokladania pre -
kážok reforiem a ich systematickej 
následnej kontroly.
c) Synergie so štrukturálnymi fondmi 
neboli využité naplno. Špecifické 
potreby a rozsah TP boli definova -
né bez konzultovania riadiaceho 
orgánu AROP či GR pre zamestna -
nosť, sociálne záležitosti a začlene -
nie, hoci tento operačný program 
a TP zdieľali podobné ciele. 
Niektoré základné činnosti AROP 
boli pozastavené a realizované 
(v obmedzenej miere) ako projekty 
TP v rámci priameho centralizova -
ného hospodárenia.Zadávacie podmienky 
niektorých zmlúv neboli 
jasne definované
48 
Napriek dobre vymedzenému rozsahu 
TP , návrh zadávacích podmienok alebo 
plánov TP bol v niektorých prípadoch 
neuspokojivý. Osobitné nedostatky 
sa zistili v jednej dohode o príspevku, 
ktorú podpísala Komisia s MMF a Plá -
ne11 reforiem verejnej správy.
49 
Dohoda o príspevku „Posilnenie riade -
nia verejných financií a daňového sys -
tému v Grécku“ (podpísaná v decembri 
2011) presne nevymedzovala rozsah 
prác, ktoré má MMF vykonať. V do -
hode len bolo stanovené veľmi široké 
rozdelenie povinností medzi partne -
rov zapojených do procesu TP , podľa 
ktorého mal MMF viesť, koordinovať 
a dohliadať nad úsilím TP v daňovej 
správe. Ukazovatele účinkov neboli 
spojené s konkrétnymi povinnosťami 
jednotlivých strán. Tieto zodpoved -
nosti boli definované podrobnejšie 
v neskoršom dodatku k dohode (dva 
roky po uzavretí).11 Na tomto pláne sa dohodla 
PSGR, grécke orgány a vedúci 
oblasti (členský štát, ktorý 
prevzal zodpovednosť ako 
hlavný partner reformy 
v konkrétnej oblasti politiky) 
ako na nástroji udržania 
globálnej vízie a jednotnej 
kontroly TP v oblasti verejnej 
správy. Opisovala sa v ňom 
celková architektúra 
a stratégia vykonania 
administratívnej reformy.
27
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
50 
Plán reforiem verejnej správy obsaho -
val 58 činností, ktoré sa mali dokončiť 
v rokoch 2012 – 2013. Niektorým čin -
nostiam chýbal plán vykonania a v plá -
ne neboli vždy definované výsledky/
výstupy či čiastkové ciele. V niektorých 
prípadoch bol návrh slabý a plánova -
nie príliš ambiciózne (pozri rámček 2 ). 
Avšak plánovanie bolo definované ter -
mínmi, ktoré stanovili grécke orgány 
v príslušných zákonoch koncom roka 
2011, a v súlade s MoP . Je potrebné po -
znamenať, že v niektorých prípadoch 
neboli v pláne stanovené ukazovatele 
na meranie výsledkov.
Mandát PSGR
5. Predkladaním štvrťročných 
správ o pokroku Komisii a gréc -
kym orgánom, a v prípade 
potreby častejších varovných 
správ.Technická pomoc bola 
primeraná z hľadiska 
požiadaviek programov
51 
Obsah poskytnutej TP bol zväčša 
v súlade s podmienkami programu 
stanovenom v MoP . Avšak 11 projektov 
TP (v oblastiach politiky finančné inšti -
túcie, zdravotníctvo a domáce záleži -
tosti) z celkového počtu 118 projektov 
nebolo možno prepojiť s konkrétnymi 
ustanoveniami v programoch úprav. 
Oblasť politiky domáce záležitosti bola 
konkrétne spomenutá v mandáte PSGR 
napriek tomu, že sa neobjavila v MoP .
Príklady príliš ambiciózneho návrhu v pláne reforiem ústrednej štátnej správy
V pláne sa predpokladalo, že scenáre transformácie štruktúr prvých piatich ministerstiev, ktoré mali prejsť re -
organizáciou, budú vypracované do štyroch mesiacov (máj 2012). V praxi trvalo deväť mesiacov (október 2012) 
vypracovať hodnotiace správy pre dve z piatich ministerstiev, ktoré sa potom použili ako „piloty“. Keď bol plán 
vypracovaný v januári 2012, neuvádzal sa v ňom dátum, dokedy sa mal dokončiť celý proces reštrukturalizácie. 
V praxi bol reštrukturalizačný proces všetkých ministerstiev (vrátane dvoch pilotov) dokončený o dva a pol 
roka neskôr, v auguste 2014.
Podľa plánu mala byť reforma klasifikácie pracovných miest všetkých zamestnancov ústrednej štátnej správy 
dokončená do šiestich mesiacov (t. j. júl 2012). Tento termín bol stanovený napriek právnej a organizačnej 
zložitosti tohto procesu (vrátane potreby posúdiť zamestnancov na takmer 1 500 typoch pracovných miest), 
ktorú si už uvedomila OECD pri mapovaní gréckej ústrednej štátnej správy. Termín nebol dodržaný a reforma 
klasifikácie pracovných miest bola dokončená dva roky neskôr, na jeseň 2014.Rámček 2
28
Časť II – PSGR celkovo splnila svoj mandát,  
ale vyskytli sa nedostatky
PSGR účinne 
monitorovala 
napredovanie TP …
52 
Kľúčovými nástrojmi PSGR na celkové 
monitorovanie napredovania TP boli 
štvrťročné správy, ktoré obsahovali 
v prílohách „Tabuľky TP“:
a) Štvrťročné správy poskytli uce -
lený opis vývoja hlavných politík 
a celkového napredovania refo -
riem, nielen výsledkov spojených 
priamo s TP . Preto boli dobre 
prispôsobené na účely prezento -
vania obsahu a rozsahu TP , ale nie 
dosahu jednotlivých projektov. 
Hoci sa v mandáte PSGR konkrétne 
uvádza, že správy sa mali poskyto -
vať každý štvrťrok, od jesene 2011 
do leta 2015 bolo vypracovaných 
len sedem (z 15 očakávaných) 
správ. PSGR uverejnila poslednú 
správu v júli 2014.
b) V tabuľkách TP sa nachádzali in -
formácie o napredovaní projektov 
TP so zameraním na celkové ciele, 
všeobecný vývoj v danej oblasti, 
TP poskytnutú v priebehu vyka -
zovaného obdobia a čo sa plánuje 
ďalej.
c) Podrobnejšie monitorovanie bolo 
na úrovni zoskupení. Celkové na -
predovanie bolo predmetom roko -
vaní na pravidelných zasadnutiach 
s vedúcim PSGR a bolo náležite 
zdokumentované.… a v rôznej miere 
výstupy externých 
poskytovateľ služieb
53 
Pri zmluvách nízkej hodnoty PSGR 
dostala a preskúmala priebežné správy 
od poskytovateľov služieb. Poznámky 
boli jasné a nastoľovali otázky kohe -
rentnosti, úplnosti a súladu so zákonmi 
EÚ. Po predložení konečných výstupov 
PSGR posúdila súlad so zadávacími 
podmienkami. Viedlo to k oznámeniu 
adresovanému GR pre zamestnanosť, 
sociálne záležitosti a začlenenie, ktoré 
bolo použité na schválenie platby.
54 
V prípade dlhodobých zmlúv PSGR 
preukázala, že dôkladne monitorovala 
napredovanie TP a bola v pravidelnom 
kontakte so všetkými poskytovateľmi 
dlhodobej pomoci. Bolo to zabezpeče -
né prostredníctvom častých zasadnutí, 
odborníkov na mieste a spoločných 
misií s MMF (ohľadom daňového 
systému). Zistili sme však nedostatky 
v postupoch monitorovania niektorých 
dlhodobých zmlúv:
a) Monitorovanie nebolo spojené 
s overiteľnými ukazovateľmi – ná -
sledná kontrola zmluvy s MMF 
nebola systematicky zdokumen -
tovaná, pokiaľ ide o posúdenie 
dosiahnutia cieľov stanovených 
v dohode. PSGR systematicky 
neanalyzovala skutočné účinky TP 
vzhľadom na pôvodne dohodnuté 
ciele či ukazovatele. V dôsledku 
toho následná kontrola neviedla 
k zmene pôvodných termínov pro -
jektov či ukazovateľov výkonnosti, 
keď to bolo potrebné na reflekto -
vanie rýchlo sa meniacej situácie.
29
 Časť III  
Technická pomoc dosiahla zmiešané 
výsledky
b) Obmedzené zapojenie PSGR – 
v rámci projektu „Administratívne 
zaťaženie“, TP bola poskytnutá 
na základe bilaterálnej dohody 
medzi OECD a gréckymi orgánmi. 
PSGR preto nebola priamo zapoje -
ná do monitorovania súladu výstu -
pov so zmluvnými požiadavkami.
PSGR nemonitorovala 
systematicky výsledky 
a vplyv TP
55 
V rámci posúdenia vplyvu bolo zave -
denie odporúčaní TP úlohou gréckych 
orgánov. PSGR sa systematicky nesna -
žila dostať spätnú väzbu od príjemcov 
TP či monitorovať vykonávanie TP 
alebo jej širší vplyv. Posúdenie vplyvu 
bolo do istej miery pokryté externými 
hodnoteniami, ktoré zadala PSGR12, 
a v konkrétnych oblastiach politiky, 
napr. daňový systém, boli príklady mo -
nitorovacích činností. Avšak systema -
tický prehľad vykonávania by pomohol 
posúdiť absorpčnú kapacitu gréckych 
orgánov a zlepšiť plánovanie TP .56 
Hoci PSGR systematicky nemoni -
torovala zavedenie odporúčaní TP , 
v štvrťročných správach boli uvedené 
niektoré ukazovatele výsledkov:
 ο miera čerpania štrukturálnych 
fondov;
 ο trhová likvidita (finančné nástroje 
dostupné gréckym podnikom);
 ο ukazovatele týkajúce sa daní (napr. 
daňové pohľadávky, počet auditov, 
dodržiavanie podávania DPH).
57 
V dvoch prípadoch týkajúcich sa kon -
trolovaných oblastí politiky samotné 
grécke orgány zaviedli účinné systémy 
monitorovania (pozri rámček 3 ).
Príklady účinných systémov monitorovania, ktoré zaviedli grécke orgány
– Zníženie administratívnej záťaže – príslušné ministerstvo vytvorilo databázu na následnú kontrolu všet -
kých 86 odporúčaní v 13 oblastiach politiky.
– PSGR pomohla gréckym orgánom zaviesť IT nástroj na monitorovanie čerpania štrukturálnych fondov 
na úrovni projektov. Tento nástroj vypracovaný na mieru fungoval podľa kritérií stanovených v MoP .Rámček 312 PSGR zadala externé 
hodnotenie činností TP 
konzorciu dvoch 
konzultanstských spoločností. 
Rozsah tohto hodnotenia bol 
obmedzený, týkal sa len 
daňovej reformy a reformy 
ústrednej štátnej správy 
v období rokov 2011 – 2013. 
V decembri 2014 PSGR začala 
ďalšiu verejnú súťaž 
na posúdenie TP v rámci plánu 
pre Dvor audítorov Helénskej 
republiky.
30
Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
Uspokojivé výstupy, 
ale niekedy neskoro 
dodané
58 
Do novembra 2014 PSGR koordino -
vala 118 projektov TP (pozri graf 6 ), 
z toho 104 bolo aktívnych (82) alebo 
ukončených (22). Zvyšných 14 pro -
jektov bolo v latentnom stave, ale už 
začali niektoré prípravné práce. Pomoc 
sa poskytla v 12 oblastiach politiky, 
ktoré boli zásadné pre napredovanie 
reforiem Grécku. Išlo o veľmi zložité 
politiky, napr. reformu verejnej správy 
a daňového systému.59 
Hoci kvalita výstupov dodaných ex -
ternými poskytovateľmi služieb bola 
v súlade so zadávacími podmienkami, 
zistili sme niektoré oneskorenia vo vy -
konávaní TP . Napríklad zmluva s OECD 
bola podpísaná v novembri 2012 
a mala začať podľa plánu do dvoch 
mesiacov po podpísaní. Už podpísa -
nie zmluvy sa oneskorilo v porovnaní 
s programom, v ktorom bol stanove -
ný pôvodný termín na tretí štvrťrok 
2011. Pre oneskorenia v prípravnej 
fáze zmluvné strany (grécke orgány 
a OECD) oddialili začiatok projektu 
na koniec marca 2013. Konečný výstup 
OECD predložila v apríli 2014, čo bolo 
v súlade so zmeneným harmonogra -
mom projektu. Konečná verzia správy 
bola uverejnená v septembri 2014.Graf 6Počet projektov podľa oblasti politiky
Zdroj:  EDA na základe údajov PSGR.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Riadenie štátnej pomoci a priesstupkyVnútorné záležitostiReforma súdnictvaVerejný sektorPrivatizácia a kataster nehnuteľnostíPolitika súdržnostiZdraviePráca a sociálne zabezpečenieBoj proti praniu špnivavých peňazí / boj proti korupciiFinančné inštitúciePodnikateľské prostredieRozpočet a zdaňovanie
31
Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
Rôzny prínos 
k napredovaniu reforiem
60 
Konečným cieľom TP bolo pomôcť 
dosiahnuť účinné a udržateľné reformy 
v príslušných oblastiach politiky, hoci 
zodpovednosť za zrealizovanie refo -
riem niesli grécke orgány (a nie PSGR 
či Komisia). Výsledné reformy preto nie 
sú dôležitým ukazovateľom úspechu 
TP . V tejto časti správy sa analyzuje 
pokrok reforiem, ktoré boli výsledkom 
kontrolovaných projektov TP (pozri 
prílohu II ), a poukazuje na výrazné 
rozdiely medzi nimi.
Verejná správa
61 
V rámci reformy verejnej správy bola 
TP poskytnutá gréckym orgánom, 
aby sa im pomohlo v hodnotení 
a reorganizovaní štruktúry verejných 
orgánov. Toto hodnotenie však malo 
malý vplyv na organizáciu niektorých 
subjektov, najmä vládnych minister -
stiev, a opisy pracovných miest neboli 
vypracované systematickým spôso -
bom. V dôsledku toho, hoci sa celkový 
počet riadiacich pracovných miest zní -
žil o 40 %, sa počet zamestnancov a ich 
funkcie na jednotlivých ministerstvách 
výrazne nezmenili. Reformou sa preto 
nedosiahli výrazné zlepšenia z hľadiska 
väčšej mobility zamestnancov a pruž -
nosti vo fungovaní verejnej služby.62 
Na riešenie situácie zlej koordinácie 
medzi ministerstvami bola TP využitá 
na podporu zriadenia generálneho 
sekretariátu pre koordináciu (GSKO). 
GSKO však nebol plne v prevádzke 
do novembra 2013. Generálny koor -
dinátor bol pôvodne plánovaný ako 
„trvalá“ pracovná pozícia vyššieho 
manažmentu vo verejnej správe s päť -
ročným mandátom, aby sa zabezpečila 
kontinuita štátu. V skutočnosti za dva 
roky po zriadení GSKO túto pozíciu 
zastávali po sebe traja politickí nomi -
nanti. Bolo to v rozpore s odporúča -
ným modelom TP , ktorého cieľom bolo 
riešiť riziko kontinuity činnosti.
63 
Na rozdiel od organizačných štruktúr, 
ktoré boli zavedené v rámci reor -
ganizácie ústrednej štátnej správy, 
vytvorenie nového GSKO neviedlo 
k získaniu efektívnosti v organizácii 
útvarov pod premiérom. Pôvodné 
návrhy PSGR, vedúceho oblasti a gréc -
kej pracovnej skupiny neboli prijaté 
a od roku 2013 boli tri administratív -
ne štruktúry, ktoré čelili problémom 
s prekrývaním a duplicitou zodpoved -
ností (pozri graf 7 ). Trom generálnym 
sekretariátom bolo zverených viac 
než dvesto rôznych, ale podrobných 
zodpovedností.
32
Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
Podnikateľské prostredie
64 
Z 86 odporúčaní OECD k zníženiu ad -
ministratívnej záťaže si 60 vyžadovalo 
zmeny primárnej legislatívy. K novem -
bru 2014 boli potrebné nariadenia 
prijaté v 52 prípadoch. V siedmich 
prípadoch legislatívne práce stále pre -
biehali alebo boli odložené.65 
Z požadovaných 32 prípadov zmien 
sekundárnej legislatívy nebolo 19 
zavedených do konca novembra 2014. 
Tieto prípady boli v rôznych sektoroch 
(najmä v energetike – sedem prípadov) 
a spolu predstavovali 22,5 % celkovej 
administratívnej záťaže (z toho 12 % 
sa dalo pripísať jedinému nariadeniu 
v oblasti zákona o DPH).Graf 7Prekrývanie na ústredí vlády
Zdroj : EDA.
Generálny sekretariát
premiéraGenerálny sekretariát
pre koordináciuGenerálny sekretariát
vlády
4 oddelenia právnych služieb3 oddelenia administratívnej podpory13 oddelení pre koordináciu 
činnosti vlády
8 strategických oddelení3 politické kabinety
33
Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
Štrukturálne fondy
66 
Z hľadiska celkovej miery čerpania sa 
v období od roku 2010 do septembra 
2014 ranking Grécka medzi všetkými 
členskými štátmi EÚ zlepšil zo 17. na   
6. miesto. Z údajov GR pre regionálnu 
a mestskú politiku vyplýva, že koncom 
roka 2011 (t. j. tri mesiace po vytvorení 
PSGR) celková miera čerpania štruktu -
rálnych fondov v Grécku (na základe 
žiadostí o platbu) bola 1,5 % nad prie -
merom EÚ a krajina bola na 18. mieste. 
V roku 2014 miera čerpania prevýšila 
priemer EÚ o 11,5 %. Cieľ na rok 2012 
nebol dosiahnutý, ale v roku 2013 mie -
ra čerpania výrazne prevýšila cieľ MoP 
(spolu o 258 mil. EUR oproti finančné -
mu výhľadu)13.
Daňový systém (správa 
príjmov)
67 
Prostredníctvom projektu „výberu 
dlhov“ boli zavedené nové spôsoby 
výberu v roku 2014 a zlepšila sa účin -
nosť. Grécka verejná správa však stále 
neposkytovala účinnú právnu podporu 
zamestnancom povereným postupmi 
vymáhania pohľadávok. Okrem toho, 
oddelenie pre veľkých dlžníkov, vytvo -
rené s pomocou TP , nemalo dostatok 
zamestnancov (menej než 30 ľudí 
na konci roka 2013 a 57 v októbri 2014 
v porovnaní s odporúčaným plným 
stavom 90 zamestnancov).68 
V gréckom právnom rámci sa stále 
požaduje, aby daňové úrady vykoná -
vali ťažkopádne postupy v súvislosti 
s dlhom, ktorý sa považuje za nevymo -
žiteľný, namiesto toho, aby sa sústredili 
na zdroje, pri ktorých je výber prav -
depodobnejší. V tejto súvislosti sa TP 
zamerala na zjednodušenie postupov 
a riešenie problému nevymožiteľného 
dlhu, ale grécke orgány prijali v tomto 
ohľade obmedzené opatrenia.
69 
Počet zamestnancov pridelených na 
„kontrolu veľkých daňových poplat -
níkov“ bol stále neuspokojivý. Toto 
oddelenie bolo poznačené vysokou 
fluktuáciou zamestnancov a jeho efek -
tívnosť bola ďalej znížená skutočnos -
ťou, že insolventné spoločnosti stále 
podliehali audítorským postupom. TP 
sa v tejto oblasti zintenzívnila od apríla 
2014. Podľa správ zo spoločných misií 
MMF a Komisie celková výkonnosť zo -
stala neuspokojivá, pretože bolo vyko -
naných príliš málo auditov v porovnaní 
s cieľmi MoP , budovanie kapacít v tejto 
oblasti chýbalo a obmedzené zdroje 
boli vyčlenené na úlohy, ktoré pravde -
podobne nepovedú k vyšším príjmom.
70 
Výsledky projektu „Získanie kontroly 
nad jednotlivcami s veľkým bohat -
stvom a samostatne zárobkovými 
osobami s vysokými príjmami“ boli 
tiež obmedzené. Audítorské stredisko 
pre jednotlivcov s veľkým bohat -
stvom bolo zriadené až v júni 2013. 
V roku 2013 bolo ukončených približne 
450 auditov. Zvýšenie výmeru dane 
prinieslo 108 mil. EUR, pričom miera 
výberu bola len 22 %. Produktivita 
bola nízka, každý audítor sa zaoberal 
v priemere menej než tromi prípadmi 
za rok a celkové napredovanie bolo 
pomalé.13 Posilnené poskytovanie TP 
nebolo jediným nástrojom, 
ktorý Komisia použila s cieľom 
zvýšiť čerpanie štrukturálnych 
fondov. V júli 2011 sa miera 
spolufinancovania 
zo štrukturálnych fondov 
zvýšila na 85 % a v decembri 
2011 došlo k ďalšiemu 
navýšeniu o 10 %.
34
Časť III – Technická pomoc dosiahla zmiešané výsledky
71 
Pomalé napredovanie a ťažkosti 
s poskytovaním TP prostredníctvom 
projektov zdaňovania sa taktiež dali 
pripísať niekoľkým vonkajším fakto -
rom, politickým (nové voľby na jar 
2012) aj organizačným (vysoká fluktuá -
cia a neobsadené pracovné miesta kľú -
čových riadiacich zamestnancov). Tieto 
faktory spoločne brzdili proces TP .
Budovanie kapacít
72 
Budovanie kapacít v gréckej štátnej 
správe sa považovalo za horizontálny 
cieľ TP v niekoľkých projektoch. V rám -
ci zníženia administratívnej záťaže 
OECD zorganizovala dvojdňové ško -
lenie pre 44 štátnych zamestnancov 
z rôznych útvarov, zväčša zo sektorov 
relevantných z hľadiska rozsahu pro -
jektu. Podľa posúdenia OECD zložka 
„budovania kapacít“ tohto projektu 
nebola naplno využitá pre obmedzený 
čas, ktorý bol k dispozícii na školiace 
aktivity.
73 
V oblasti verejnej správy Národná 
škola pre verejnú správu potvrdila, 
že využila TP na nadviazanie kontaktov 
s medzinárodnými odborníkmi (so za -
meraním najmä na protikorupčné 
školenia). Okrem toho sa 1 200 štát -
nych zamestnancov zúčastnilo na ško -
lení, ktoré zorganizovalo Národné 
centrum pre verejnú správu a miestne 
samosprávy. Väčšina zorganizovaných 
kurzov (84 %) sa týkala otázok prania 
špinavých peňazí a korupcie.
35
 Závery  
a odporúčania
74 
Prostredníctvom PSGR Komisia vytvo -
rila pružný mechanizmus na koordi -
náciu širokého programu technickej 
pomoci. TP bola zväčša poskytnutá 
v súlade s požiadavkami gréckych 
programov makroekonomických 
úprav. PSGR celkovo splnila svoj 
mandát. Vyskytli sa však nedostatky 
a zmiešané výsledky z hľadiska vplyvu 
na napredovanie reforiem. Toto po -
súdenie je potrebné vidieť v kontexte 
nestabilnej politickej situácie v Grécku 
a naliehavosti požadovaných reforiem.
Organizácia a plánovanie 
technickej pomoci
75 
Keďže bola PSGR zriadená v lete 2011, 
viac než rok prešiel od začiatku prvého 
programu makroekonomických úprav 
a značné sumy finančnej podpory už 
boli vyplatené. V tomto kontexte Ko -
misia vytvorila osobitný subjekt na po -
skytovanie TP bez zváženia alternatív -
nych riešení. Pomoc bola poskytnutá 
„na základe dopytu“ v nadväznosti 
na žiadosť gréckych orgánov a v súla -
de s MoP , ale nie na základe jedného 
uceleného strategického dokumentu. 
PSGR nemala vyčlenený samostatný 
rozpočet (body 15 až 26).Odporúčanie 1
Zriadenie akéhokoľvek subjektu na po -
skytovanie TP by malo byť založené 
na stratégii s dobre definovanými cieľ -
mi. V stratégii by mal byť definovaný 
charakter povinností a ich rozdelenie 
medzi stranami. Prijímajúci členský štát 
by ju mal oficiálne podpísať, aby sa 
zaručila jeho angažovanosť a účinné 
vykonávanie.
Splnenie mandátu PSGR
76 
PSGR bola zriadená s cieľom podporiť 
program reforiem Grécka na základe 
konkrétneho mandátu, v ktorom boli 
vymedzené jej zodpovednosti a roz -
sah práce. PSGR bola celkovo úspešná 
v splnení svojho mandátu, vyskytli sa 
však nedostatky:
 ο Určenie potrieb a koordinácia 
poskytovania TP : PSGR zaviedla 
variabilný systém poskytovania 
TP s využitím najmä externých 
zmluvných dodávateľov – čiastoč -
ne z dôvodu administratívnych 
obmedzení, ktoré zabránili Komisii 
zamestnať odborníkov priamo. 
Tento systém priniesol zvýšenú 
potrebu koordinácie. Celkovo to 
PSGR riadila dobre napriek ne -
dostatkom na úrovni projektov 
(body 28 až 34).
36 Závery a odporúčania 
 ο Vymedzenie podrobností TP : 
PSGR uplatnila mix spôsobov 
na poskytnutie TP , ktoré však 
v niektorých prípadoch neboli 
najvhodnejšie vzhľadom na pova -
hu služieb, ktoré sa mali poskyt -
núť. Poskytovatelia služieb neboli 
vyberaní na základe ucelenej 
analýzy dostupných možností 
(body 35 až 41).
 ο Podpora čerpania fondov EÚ : 
PSGR ponúkla vyrovnaný súbor 
opatrení na podporu čerpania 
fondov EÚ v Grécku. Túto podpo -
ru poskytli samotní zamestnanci 
PSGR a bola dobre koordinova -
ná s ostatnými útvarmi Komisie 
(body 42 až 45).
 ο Návrh zadávacích podmienok : 
rozsah TP bol celkovo v súlade 
s podmienkami pripojenými 
ku gréckemu programu makroeko -
nomických úprav, vyskytli sa však 
nedostatky v návrhu zadávacích 
podmienok niektorých zmlúv. 
V niektorých dohodách s poskyto -
vateľmi služieb sa jasne nekonkre -
tizoval rozsah prác, ktoré sa mali 
dodať (body 46 až 51).
 ο Predkladanie správ o pokroku : 
PSGR použila štvrťročné správy 
ako jeden z prostriedkov na vyka -
zovanie napredovania svojej práce. 
Avšak tieto správy boli uverejnené 
menej často, ako sa požadovalo 
(body 52 až 54).Odporúčanie 2
Komisia by mala vytvoriť skupinu 
externých odborníkov, ktorí by mohli 
byť nasadení ad hoc  na projekty TP 
v členských štátoch.
Odporúčanie 3
Pri navrhovaní programov TP by 
Komisia mala analyzovať zložitosť, 
ktorá nastáva pri zapojení viacerých 
partnerov, a následne zvýšenú potrebu 
koordinácie. V konkrétnych oblastiach 
politiky by sa mala snažiť znížiť počet 
partnerov, aby zabezpečila jednotnú 
metodiku poskytovania TP .
Odporúčanie 4
Činnosti TP by mali mať stanovené 
priority po posúdení ich potenciálu 
dosiahnuť strategické ciele. TP by mala 
byť zameraná a fungovať najvhodnej -
ším a najúčinnejším spôsobom v súla -
de s existujúcim legislatívnym a regu -
lačným rámcom a zohľadniac politický 
kontext.
37 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 5
Komisia by mala vyberať poskytovate -
ľov služieb na základe komparatívnej 
analýzy dostupných možností. V zmlu -
vách by sa mal jasne definovať rozsahu 
a výstupy a mali by sa stanoviť mera -
teľné ukazovatele výkonnosti.
Výsledky TP
77 
PSGR nemonitorovala systematicky 
vykonávanie či dosah odporúčaní TP . 
Rozumieme, že zavedenie reforiem 
bolo zodpovednosťou gréckych orgá -
nov a že monitorovanie sa vykonávalo 
v kontexte programu hospodárskych 
úprav. Avšak monitorovanie PSGR 
mohlo slúžiť na účely merania účinnos -
ti TP a v prípade potreby prispôsobe -
nie rozsahu či spôsobov vykonávania 
(body 55 až 57).
78 
Vo všetkých kontrolovaných oblastiach 
politiky sa dosiahol dobrý pokrok. Do 
novembra 2014 PSGR koordinovala 118 
projektov TP v 12 oblastiach politiky. 
PSGR účinne poskytla gréckym orgá -
nom relevantnú TP v prostredí značnej 
politickej neistoty (body 58 až 59).79 
Z hľadiska dosahu na celkové napredo -
vanie reforiem v Grécku dosiahla PSGR 
zmiešané výsledky. Dobrý pokrok 
sa dosiahol v čerpaní štrukturálnych 
fondov. Na druhej strane, v oblastiach 
verejnej správy a daňového systému 
TP bola často len čiastočne účinná, 
t. j. nebola zavedená gréckymi orgán -
mi v takom veľkom rozsahu či tak rých -
lo, ako sa plánovalo (body 60 až 73).
Odporúčanie 6
Komisia by sa mala snažiť dostať spät -
nú väzbu od prijímateľského členského 
štátu (členských štátov) o poskytnutí 
TP . Vykonávanie TP by malo byť sys -
tematicky monitorované na základe 
stanovených cieľov. Pokiaľ ide o čin -
nosti PSGR, Komisia by mala vykonať 
ucelené následné hodnotenie. Tieto 
činnosti sú zásadne dôležité pre posú -
denie účinnosti a/alebo prispôsobenie 
poskytovania TP .
Odporúčanie 7
S cieľom dosiahnuť udržateľné výsled -
ky by sa TP mala zamerať na posilnenie 
kapacity vnútroštátnej verejnej správy. 
Mala by byť poskytnutá s ohľadom 
na pokračovanie činnosti a udržateľ -
nosť reforiem, čo znamená ich za -
kotvenie do postupov miestnej správy.
38 Závery a odporúčania 
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. novembra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

39
 Prílohy
Prehľad projektov TP podľa oblasti politiky
Reforma verejného sektora
Reforma štátnej správy na  centrálnej úrovni
1.  Zriadenie stáleho medzirezortného generálneho sekretariátu pre  koordináciu a  zavedenie reformy.
2.  Prijatie dvojročnej stratégie a akčného plánu pre reformu centrálnej štátnej správy.
3.  Posúdenie a reorganizácia internej štruktúry gréckych ministerstiev (centrálna a decentralizovaná úroveň).
4.  Definícia stratégie ĽZ (postupy prijímania zamestnancov, riadenie kariéry, školenia, mobilita atď.), vypracovanie pokynov k organizácii všetkých 
útvarov ĽZ na ministerstvách pod koordináciou MAREG.
Reforma štátnej správy na  regionálnej/miestnej úrovni
5.  Systém dobrovoľnej mobility pre zamestnancov samospráv.
6.  Mobilita medzi obcami a proces hodnotenia.
7.  Stratégia elektronickej verejnej správy (hlavná zložka gréckej digitálnej stratégie).
Rozpočet a  zdaňovanie
Správa príjmov
8.  Organizácia a riadenie.
9.  Posilnenie výberu a riadenia dlhov.
10.  Zmeny v útvare auditu daňových poplatníkov.
11.  Posilnenie kontroly veľkých korporátnych daňových poplatníkov.
12.  Získanie kontroly nad jednotlivcami s veľkým bohatstvom a samostatne zárobkovými osobami s vysokými príjmami.
13.  Posilnenie systému na riešenie daňových sporov.
14.  Daňová dohoda medzi Švajčiarskom a Gréckom.
Daňová politika
15.  Zlepšenie legislatívneho rámca najmä prostredníctvom práce na kódexe dane z príjmov, kódexe daňových postupov a legislatívy dane z majetku.
16.  Revízia legislatívy týkajúcej sa DPH a pokrok v oblasti podvodov s DPH.
Riadenie verejných financií
17.  Modernizácia zostavovania rozpočtu.
18.  Zlepšenie platobných procesov.
19.  Posilnenie fiškálneho výkazníctva.
20.  Posilnenie zákonov v oblasti riadenia verejných financií, inštitúcií a systémov.
21.  Kódex kníh a záznamov a legislatívy v oblasti účtovníctva.
Dvor audítorov Helénskej republiky
22.  Posilnenie vzťahov Dvora audítorov Helénskej republiky s Parlamentom a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami.
23.  Vypracovanie a plnenie ročného programu auditov.
24.  Vybudovanie kapacity finančného auditu prostredníctvom pilotných auditov.Príloha I
40 Prílohy
Opatrenia na  boj proti praniu špinavých peňazí a  korupcii
Pranie špinavých peňazí a  daňové úniky
25.  Vypracovanie plánu s uvedením všeobecných cieľov, čiastkových cieľov, priorít a načasovania činností, ktoré mali vykonať niektoré ministerstvá, 
subjekty presadzovania práva, prokuratúra a orgány dohľadu, na používanie nástrojov na prevenciu prania špinavých peňazí s cieľom odhaľovania 
daňových únikov.
26.  Posilnenie výkazníctva finančných inštitúcií a ďalších subjektov o daňových únikoch finančnej spravodajskej jednotke.
27.  Posilnenie analytických nástrojov a zručností finančnej spravodajskej jednotky v oblasti daňových únikov.
28.  Posilnenie finančného vyšetrovania a presadzovania práva v súvislosti s daňovými únikmi.
29.  Posilnenie koordinácie medzi orgánmi zapojenými do siete boja proti praniu špinavých peňazí.
30.  Posilnenie výmeny informácií.
Korupcia
31.  Vypracovanie plánu všeobecných cieľov, čiastkových cieľov, priorít a načasovania potrebných opatrení.
32.  Stanovenie všeobecnej národnej protikorupčnej stratégie.
33.  Posilnenie koordinácie, aj prostredníctvom vnútroštátneho koordinátora.
34.  Posilnenie prevencie, zvyšovanie informovanosti a  morálnej integrity verejnosti.
35.  Posilnenie finančného vyšetrovania a stíhania korupcie, najmä vo vysoko rizikových sektoroch.
36.  Posilnenie výmeny informácií.
37.  Posilnenie právneho rámca.
Podnikateľské prostredie
38.  Zlepšenie výsledkov ukazovateľov podnikania zjednodušením postupov (pri troch ukazovateľoch: podnikateľské start-upy, registrácia majetku 
a získanie stavebných povolení).
Uľahčenie obchodu
39.  Zjednodušenie postupov pred colným vybavením (získanie osvedčení a  licencií na  vývoz) a  vytvorenie prepojeného elektronického systému (jediné 
okno) pre vývozy.
40.  Zjednodušenie colných režimov.
41.  Colná správa: reorganizácia a reforma colnej správy.
42.  Propagácia vývozu.
43.  Zníženie administratívnej záťaže podnikov.
44.  Preverenie nariadení obmedzujúcich podnikanie.
45.  Verejné obstarávanie.
46.  Verejné práce.
47 .  Zjednodušenie povolení a  licencií na  investovanie.
48.  Obchodné parky.
49.  Ekonomická analýza reforiem podnikateľského prostredia.
50.  Politika MSP: odstránenie regulačných, administratívnych a právnych obmedzení pre fungovanie MSP , vrátane aspektov týkajúcich sa prístupu 
k financovaniu.Príloha I
41 Prílohy
Liberalizácia regulovaných povolaní a  činností
51.  Preverenie zmeny nariadenia o liberalizácii regulovaných povolaní.
52.  Projekt na zhodnotenie účinkov liberalizácie povolaní: právnici a notári, architekti a inžinieri, inštalatéri a elektrikári, certifikovaní účtovníci, dokári.
53.  Zrušenie niektorých rezervovaných a zdieľaných činností.
Finančné inštitúcie
Bankovníctvo
54.  Zavedenie rozhodovacích procesov v sektore bankovníctva a poisťovníctva.
Poisťovníctvo
55.  Reforma systémov náhrad pre poistených.
56.  Grécka verejná správa (Banka Grécka) analyzuje kapacitu sektoru poisťovníctva kryť sociálne zabezpečenie/dôchodkový systém v súlade so zvýšený -
mi požiadavkami legislatívneho rámca EÚ.
57.  Vypracovanie politiky a príprava legislatívneho návrhu o zamestnaneckých dôchodkových systémov Bankou Grécka.
Prístup k  financovaniu
58.  Inštitúcia pre rast Grécka.
59.  Riadenie rizika ETEAN.
60.  Ciele pre pôžičky.
61.  Platforma dialógu medzi bankami a MSP .
62.  Zlepšenie informačného portálu (espa.gr) o dostupnosti financovania pre MSP/vytvorenie nástroja na riadenie toku informácií pri spracovaní žiados -
tí MSP o financovanie.
63.  Pomoc pri vypracovaní podporného systému finančných nástrojov na náhradu kolaterálu, a tým uľahčenie úverovania MSP .
64.  Pomoc pri vypracovaní podporných systémov finančných nástrojov.
65.  Mikroúvery/mikrofinancovanie: spustenie pilotných projektov.
66.  Mikroúvery/mikrofinancovanie: zriadenie mikroúverových inštitúcií mimo bankového sektora.
67.  Legislatívny rámec mikrofinancovania.
Privatizácia a  kataster nehnuteľností
68.  Nehnuteľnosti.
69.  Kataster nehnuteľností.
70.  Využívanie pôdy a územné plánovanie.
71.  Letiská.
72.  Prístavy.
Vodohospodárstvo
73.  Zavedenie regulačného rámca, cenovej politiky a zmena licencie (EYDAP), vysporiadanie pohľadávok od štátu.
74.  Zosúladenie cenovej politiky EYATH s ostatnými vodárenskými spoločnosťami, zamestnanci a činnosti osobitného sekretariátu pre vodu, posilnenie 
vodohospodárskeho regulátora.Príloha I
42 Prílohy
Reforma súdnictva
75.  Elektronická justícia.
76.  Mediácia.
77.  Zber štatistík v oblasti súdnictva.
78.  Revízia občianskeho súdneho poriadku.
79.  Prístup k právnickej profesii.
80.  Zavedenie mimosúdnych urovnaní v administratívnych záležitostiach.
Politika súdržnosti
81.  Prioritné projekty.
82.  Odpadové hospodárstvo.
83.  Zjednodušenie systému riadenia a kontroly štrukturálnych fondov a vypracovanie nového zákona na roky 2014 – 2020.
84.  Energetika.
85.  Letectvo.
86.  Cestovný ruch.
87.  Logistika.
88.  Elektronické komunikácie.
Práca a  sociálne zabezpečenie
89.  Podpora pri vybudovaní sociálnej ekonomiky Grécka.
90.  Modernizácia práce verejných služieb zamestnanosti (OAED).
91.  Návrh práce inšpektorátu práce (SEPE).
92.  Boj proti nezamestnanosti mladých ľudí.
93.  Akčný plán pre zamestnanosť.
94.  Agentúry pre dočasné zamestnanie.
95.  Hromadné prepúšťanie.
96.  Príspevky na sociálne zabezpečenie.
97.  Revízia systému sociálneho zabezpečenia.
98.  Záchranná sociálna sieť.
99.  Vzdelávanie.
Inovácie
100.  Prijatie nového zákona o výskume a inováciách.
101.  Vypracovanie plánu inovácií s osobitným dôrazom na „stratégiu pre inteligentnú špecializáciu“.Príloha I
43 Prílohy
Zdravotníctvo
Reforma zdravotníctva
102.   Plnenie uceleného programu reformy verejného zdravotníctva („Zdravie v  akcii“).
103.  Farmaceutická politika – ceny a preplácanie.
104.   Elektronické zdravotníctvo.
105.  Skupiny diagnóz a riadenie nemocníc.
106.  Zdravotný cestovný ruch.
107.  Primárna zdravotná starostlivosť.
108.  Administratíva, organizácia, povinnosti a zodpovedností vnútroštátnej organizácie pre poskytovanie zdravotníckych služieb (EOPYY).
109.  Ľudské zdroje v národnom systéme zdravotníctva.
110.  Verejné zdravie.
111.   Obstarávanie.
Vnútorné záležitosti
112.  Reforma útvaru pre azyl a migráciu.
113.  Zlepšenie kapacity Grécka čerpať finančné prostriedky z programu SOLID.
114.  Obstarávanie týkajúce sa programu SOLID.
115.   Zrýchlenie a  zlepšenie odvolacích procesov týkajúcich sa migrácie.
116.  Budovanie kapacít orgánov na čerpanie štrukturálnych fondov v oblasti migrácie.
Riadenie štátnej pomoci a  porušovanie predpisov
117.  Riadenie štátnej pomoci.
118.   Porušovanie predpisov.
Zdroj:  Zoznam projektov PSGR podľa oblastí politiky.Príloha I
44 Prílohy
Prehľad kontrolovaných projektov TP
Oblasti politiky Opis Spôsoby poskytnutia TP
Verejná správa (refor -
ma verejného sektora)Zriadenie generálneho sekretariátu pre koordináciu 
vlády (GSKO)
Prijatie dvojročnej stratégie a akčného plánu 
pre reformu centrálnej štátnej správy
Posúdenie a reorganizácia internej štruktúry gréckych 
ministerstiev (centrálna a decentralizovaná úroveň)
Definícia stratégie ĽZ (prijímanie zamestnancov, 
riadenie kariéry, školenia, mobilita, prijímanie 
manažérov, hodnotenie zamestnancov)Dvaja odborníci na mieste v gréckej centrálnej štátnej správe
Zákazka s  nízkou hodnotou:
Podporné služby v rámci reformy centrálnej štátnej správy (zákazka 
v hodnote 15 000 EUR, skutočné výdavky 10 500 EUR).
Veľké zákazky:
Zmluva s agentúrou národného rozvoja (zákazka v hodnote 
750 000 EUR, skutočné výdavky 304 000 EUR).
Misie:
Misie odborníkov financované z centrálneho rozpočtu ESF, ďalšie misie 
financované z AROP a v rámci zmluvy s agentúrou národného rozvoja.
Správa príjmov (rozpo -
čet a zdaňovanie)Posilnenie výberu a riadenia dlhov
Posilnenie kontroly veľkých korporátnych daňových 
poplatníkov
Získanie kontroly nad jednotlivcami s veľkým 
bohatstvom a samostatne zárobkovými osobami 
s vysokými príjmamiTraja odborníci na mieste v gréckej centrálnej štátnej správe
Misie:
Misie odborníkov financované z centrálneho rozpočtu programu Fiscalis.
Veľké zákazky:
MMF, financované z centrálneho rozpočtu ESF, týkajúce sa napr. výberu 
dlhov (zákazka v celkovej hodnote 3,25 mil. EUR).
Agentúra národného rozvoja, financované z centrálneho rozpočtu ESF 
(rozpočet 600 000 EUR).
Podnikateľské 
prostredieZnižovanie administratívnej záťaže podnikovVeľké zákazky:
Dohoda o príspevku s OECD podpísaná s Ministerstvom pre reformu 
verejnej správy a elektronickú verejnú správu, financovaná z OP 
Administratívna reforma (hodnota 1,2 mil. EUR).
Zákazka s  nízkou hodnotou:
Zmluva na legislatívne práce s gréckou právnickou firmou (hodnota 
15 000 EUR).
Podnikateľské 
prostredieLiberalizácia regulovaných povolaní a činností: 
preverenie a zmena sekundárnej legislatívy
Liberalizácia regulovaných povolaní a činností: 
hodnotenie účinkov liberalizácie povolaní
Zrušenie niektorých rezervovaných a  zdieľaných činnostíZákazky s nízkou hodnotou:
Štyri zmluvy s individuálnymi poskytovateľmi služieb (celková hodnota 
50 000 EUR).
Prístup k financovaniu 
(finančné inštitúcie)Inštitúcia pre rast Grécka Priama podpora zamestnancami PSGR
Štrukturálne fondy 
(politika súdržnosti)Monitorovanie 40 zo 181 prioritných projektov Priama podpora zamestnancami PSGRPríloha II
45 Prílohy
Orgány navštívené v priebehu auditu
Subjekt Typ návštevy Účel návštevy
Pracovná skupina pre  Grécko AuditRozhovory a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP a horizon -
tálnych otázok.
Generálny sekretariát Európskej komisie Audit Rozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa horizontálnych otázok.
GR pre  zamestnanosť, sociálne záležitosti 
a začlenenieAuditRozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti 
štrukturálnych fondov a  verejnej správy.
Generálne riaditeľstvo pre  dane a  colnú 
úniuAuditRozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti 
daňového systému.
Generálne riaditeľstvo pre  regionálnu 
a mestskú politikuAuditRozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa projektov TP v oblasti 
štrukturálnych fondov.
Ministerstvo pre reformu verejnej správy 
a elektronickú verejnú správu Helénskej 
republikyAuditRozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa zmluvy o TP podpísanej 
ministerstvom s OECD v oblasti zníženia administratívnej záťaže.
Ministerstvo pre reformu verejnej správy 
a elektronickú verejnú správu Helénskej 
republikyNávštevy na zhromaždenie 
informáciíRozhovor týkajúci sa projektov TP a horizontálnych otázok.
Generálny sekretariát pre  koordináciu 
Helénskej republiky (GSKO)Návšteva na zhromaždenie 
informáciíRozhovor týkajúci sa projektov TP a horizontálnych otázok.
Národné centrum pre verejnú správu 
a miestne samosprávy (EKDDA)Návštevy na zhromaždenie 
informáciíRozhovor týkajúci sa projektov TP v oblasti verejnej správy.
Inštitút pre  výskum regulačnej politiky 
(INERP)Návštevy na zhromaždenie 
informáciíRozhovor týkajúci sa projektov TP .
Agentúra národného rozvoja AuditRozhovor a zber audítorských dôkazov týkajúcich sa dohody o delegovaní 
v oblasti verejnej správy.
OECDNávšteva na zhromaždenie 
informáciíRozhovor o dohode o príspevku v oblasti zníženia administratívnej záťaže.
MMF Audit Audit dvoch dohôd o príspevku v oblasti zdaňovania.
Zdroj:  EDA.Príloha III
46 Prílohy
Dohoda o príspevku medzi Ministerstvom pre reformu verejnej správy a elektro -
nickú verejnú správu a OECD o znížení administratívnej záťaže Grécka
Profil a úlohy gréckych 
odborníkov οV metodike projektov sa predpokladala úzka spolupráca s gréckou verejnou správou.
 ο13 tímov odborníkov (spolu 75 členov) vybraných prostredníctvom otvorenej pozvánky.
 οMedzi požadované zručnosti patrila dobrá znalosť regulačného rámca v danej oblasti, veľmi dobrá znalosť angličtiny 
a spôsobilosť prezentovať zložitý materiál.
 οGrécki odborníci boli poverení poskytnutím vstupov o príslušnom regulačnom rámci na zmapovanie administratívnej 
záťaže a slúžili ako kontaktné body na príslušných ministerstvách.
Kvalita výstupov dodaných 
gréckymi odborníkmi οProfily vybraných odborníkov sa plne nezodpovedali pôvodným požiadavkám:
i. Obmedzené zručnosti vypracovať zložitý materiál v angličtine.
ii. Nedostatočná znalosť gréckeho právneho systému a špecifickej legislatívy (len 4 z 13 vedúcich tímov zastupovali 
príslušné ministerstvá zodpovedné za konkrétne nariadenia).
iii. Čiastočné zapojenie do  projektu.
 οNízka kvalita údajov dodaných gréckymi odborníkmi bola veľkou výzvou pre projekt, hoci podľa OECD bol projekt 
napokon úspešne ukončený zozbieraním údajov doplnených z iných zdrojov.
 οNa zmiernenie sa OECD rozhodla zadať zmapovanie nariadení vo všetkých 13 sektoroch subdodávateľom, štyrom 
miestnym právnickým firmám.
Zapojenie PSGR οÚčasť v pracovných skupinách, sprostredkovanie medzi gréckymi orgánmi a poskytovateľmi služieb malo za cieľ zlepšiť 
riadenie zákaziek (ktoré PSGR považovala za neuspokojivé).
 οKoordinácia medzirezortných konzultácií s cieľom overiť súlad nariadení so zákonmi EÚ.Príloha IV
47 Prílohy
Úloha PSGR pri poskytovaní technickej pomoci podľa oblastí politiky
Zníženie administratívnej 
záťaže (podnikateľské 
prostredie) οPrimárne úloha podpory s cieľom zlepšiť koordináciu medzi gréckymi orgánmi, OECD a ďalšími útvarmi Komisie.
 οNebola zapojená do výberu poskytovateľa služby, zmluvných podmienok medzi OECD a gréckymi orgánmi 
či monitorovania vykonávania projektu.
 οZúčastnila sa na štyroch z ôsmich zasadnutí výborov na vysokej úrovni.
 οPrehľad o realizácii projektu, účasť na pracovných zasadnutiach, poskytovanie poznámok k návrhu správy a organizovanie 
medzirezortných konzultácií s 11 GR Komisie.
 οPoskytovanie špecializovanej TP na podporu zavedenia odporúčaní po ukončení projektu.
Liberalizácia regulovaných 
povolaní (podnikateľské 
prostredie) οDefinovanie zadávacích podmienok na základe požiadaviek MoP a dopytu gréckych orgánov.
 οPodpora pri procese zadávania zákaziek (predbežný výber poskytovateľov služieb, komunikácia s uchádzačmi).
 οMonitorovanie výstupov správy (poznámky k návrhom správ, záverečné hodnotenie).
 οÚzka spolupráca s gréckymi orgánmi (pravidelné zasadnutia, výmena korešpondencie, prispôsobenie TP ich potrebám 
a očakávaniam).
Verejná správa (reforma 
verejného sektora)Celkovo:
 οPriebežná podpora pri zriadení Generálneho sekretariátu pre koordináciu (GSKO) okrem iného prostredníctvom 
odborníkov na mieste.
 οPodpora pri procese definovania „dvojročnej stratégie a akčného plánu pre reformu centrálnej štátnej správy“ najmä 
prostredníctvom odborníkov PSGR na mieste (zapojených do vypracovania počiatočnej stratégie).
 οPodpora pri „posúdení a reorganizácii gréckych ministerstiev“ prostredníctvom externej dlhodobej zmluvy, ktorá však 
mala nízke plnenie (55 % 1,5 roka po podpise) z dôvodu chýbajúcich konkrétnych žiadostí o TP .
 οMonitorovanie a koordinácia činností TP v oblasti stratégie ĽZ; priamy vstup poskytnutý prostredníctvom vedúceho 
oblasti a  externého zmluvného dodávateľa.
Zmluva s agentúrou národného rozvoja:
 οPoskytla zmluvnému dodávateľovi všetky relevantné informácie a  dokumenty.
 οSprostredkovala kontakt s gréckymi orgánmi a podporila zviditeľnenie EÚ ako zdroja podpory a financovania vykonaných 
činností.
 οSprostredkúvala správy odborníkov a výstupy, ktoré dostala agentúra národného rozvoja, príslušným gréckym orgánom
 οPodporila výber odborníkov definovaním výberových kritérií.
Správa príjmov (rozpočet 
a zdaňovanie) οCelkovo: definovala zadávacie podmienky, prijímala odborníkov, uviedla ich do úloh TP a využívala výsledky ich práce 
vo všeobecnosti pri poskytovaní TP .
 οZmluvy s MMF: vypracovala zadávacie podmienky a sledovala vývoj v danej oblasti. Bez ucelenej štruktúrovanej analýzy 
účinkov, poskytla len neformálnu spätnú väzbu zmluvnému dodávateľovi (bez odkazu na ukazovatele výkonnosti).
Štrukturálne fondy  
(politika súdržnosti) οPriame poskytnutie TP prostredníctvom zamestnancov PSGR (vrátane odborníkov na mieste), čo sa premietlo vo vysokom 
dosahu na rozsah a kvalitu TP skutočne poskytnutej gréckym orgánom.Príloha V
48
Na základe toho sa Komisia domnieva, že bola k dis -
pozícii komplexná analýza potrieb, ktorá umožnila 
Komisii prijať politické rozhodnutie v rámci reakcie 
na naliehavú žiadosť Grécka: predseda Komisie pre -
vzal iniciatívu s cieľom koordinovať úsilie na úrovni 
Komisie a navrhnúť komplexný súbor opatrení 
technickej pomoci riadených priamo Komisiou na 
podporu uskutočňovania programu úprav EÚ/MMF 
a na urýchlenie čerpania prostriedkov z fondov EÚ.
V tejto súvislosti bolo prijaté rozhodnutie o vytvo -
rení PSGR. Pracovná skupina koordinovala rôzne 
opatrenia v rámci technickej pomoci a podporovala 
grécke orgány pri riadení finančných prostriedkov 
technickej pomoci, za ktoré tieto orgány priamo 
zodpovedali.
Podľa názoru Komisie je potrebné pojem „program 
technickej pomoci“ interpretovať v kontexte úlohy 
pridelenej PSGR:
Súbor opatrení technickej pomoci, ktoré majú byť 
na základe rozhodnutia Komisie koordinované 
zo strany PSGR, nezahŕňa finančné prostriedky 
a zmluvy priamo riadené gréckymi orgánmi, za 
ktoré preto Komisia nenesie zodpovednosť. Za 
finančné prostriedky priamo riadené gréckymi 
orgánmi nesú priamu zodpovednosť tieto orgány.
Činnosti technickej pomoci, za ktoré nesie zodpo -
vednosť Komisia, sú na centrálnej úrovni financo -
vané z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Európ -
skeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) (činnosti 
technickej pomoci, o ktorých Komisia podpísala 
priame zmluvy s medzinárodnými organizáciami, 
národnými agentúrami a odborníkmi z členských 
štátov) podľa článku 58 nariadenia o spoločných 
ustanoveniach (EÚ) č. 1303/2013. Tie je potrebné 
odlíšiť od finančných prostriedkov operačného 
programu pre technickú pomoc, ktoré využívajú 
grécke orgány podľa článku 59 nariadenia o spoloč -
ných ustanoveniach (EÚ) č. 1303/2013 pri uzatváraní 
zmlúv a financovaní činností technickej pomoci na 
základe zdieľaného hospodárenia. Takéto činnosti 
nie je možné považovať za súčasť „jednotného 
programu technickej pomoci“.Zhrnutie
I
Komisia víta osobitnú správu Európskeho dvora 
audítorov o poskytovaní technickej pomoci Grécku.
Komisia rozhodla o zriadení pracovnej skupiny pre 
Grécko (PSGR) na základe analýzy nasledujúceho 
základného scenára:
– V máji 2010 grécka vláda požiadala medziná -
rodné spoločenstvo o finančnú pomoc. Eu -
roskupina v roku 2010 odsúhlasila poskytnutie 
bilaterálnych pôžičiek vo výške 80 miliárd EUR 
v rámci prvého programu finančnej pomoci. 
MMF vyčlenil ďalšie finančné prostriedky vo 
výške 30  miliárd  EUR.
– Za to sa od Grécka žiadalo, aby realizovalo sériu 
štrukturálnych reforiem a fiškálnych opatrení na 
modernizáciu štátu, zaistilo finančnú a fiškál -
nu stabilitu a posilnilo hospodárstvo v súlade 
s podmienkami podpory prvého programu 
finančnej pomoci – programu makroekonomic -
kých úprav.
– Prvotné kroky gréckych orgánov sa však ukázali 
ako nedostatočné a pokrok pri realizácii štruk -
turálnych reforiem nebol taký značný, ako sa 
očakávalo, a to napriek všetkým existujúcim le -
gislatívnym, regulačným a finančným nástrojom 
EÚ (napr. štrukturálne fondy, program Fiscalis 
atď.), ktoré malo Grécko k dispozícii.
– Grécke orgány uznali nedostatky vo svojich ad -
ministratívnych kapacitách a ťažkosti pri realizá -
cii komplexného programu reforiem pod silným 
časovým tlakom a požiadali Komisiu o podporu 
svojho úsilia a pomoc pri realizácii potrebných 
štrukturálnych reforiem.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 49
Komisia zriadila PSGR s prvoradým cieľom podporiť 
grécke orgány prostredníctvom technickej pomoci 
pri realizácii kľúčových prvkov tohto programu vrá -
tane zlepšenia čerpania štrukturálnych fondov EÚ. 
Zriadením PSGR sa výrazne zlepšila kvalita a rozšíril 
rozsah existujúcej pomoci dostupnej pre Grécko.
PSGR bola výslovne poverená poskytovaním 
pomoci gréckym orgánom pri realizácii podmienok 
programu makroekonomických úprav, ktoré boli 
dohodnuté s veriteľmi. (Pozri príslušné časti man -
dátu PSGR: 1. „v úzkej spolupráci s Gréckom a s vyu -
žitím informácií od iných členských štátov vyme -
dzenie a koordinovanie technickej pomoci, ktorú 
Grécko potrebuje, aby mohlo realizovať program 
úpravy EÚ/MMF“; 2. „pomoc príslušným gréckym 
orgánom pri podrobnom stanovení druhu technic -
kej pomoci, ktorá sa má poskytnúť“).
Stanovenie plánovacieho cyklu v rámci PSGR bolo 
reakciou na tento všeobecný kontext a do roz -
hodovacieho procesu zahrnulo rôzne možnosti 
poskytovania technickej pomoci, čím sa zabezpečila 
potrebná pružnosť. Stanovenie priority opatrení 
záviselo od: 1. žiadosti gréckych orgánov a 2. pod -
mienok programu ekonomických úprav, pričom boli 
potrebné úpravy vzhľadom na výsledky rokovaní.
Napriek politickej nestabilite v Grécku dokázala 
PSGR zachovať celkovú súdržnosť rámca technickej 
pomoci v spolupráci s vedúcimi predstaviteľmi jed -
notlivých oblastí pri spoločných postupoch technic -
kej pomoci.
VI
Komisia vytvorila spoľahlivý rámec pre PSRG, v kto -
rom sa primerane zohľadňoval základný mandát 
a kontext technickej pomoci. Potvrdila sa jeho 
úspešnosť pri poskytovaní technickej pomoci. Pozri 
tiež odpovede Komisie k odsekom IV a V.PSGR monitorovala realizáciu činností technickej 
pomoci, za ktoré niesla priamu zodpovednosť. 
V rámci zdieľaného hospodárenia nesú zodpoved -
nosť za návrh, monitorovanie a realizáciu jednot -
livých projektov členské štáty. Komisia monitoruje 
dosahovanie dohodnutých míľnikov na základe 
predložených správ členských štátov k daným 
programom.
IV
Informácie o „všeobecnom programe technic -
kej pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie 
k odseku I.
Komisia uznáva, že PSGR nie vždy ovplyvnila napre -
dovanie reforiem, je to však potrebné posudzovať 
v širšom politickom kontexte a pri zohľadnení 
rozdelenia právomocí medzi členské štáty a inšti -
túcie Európskej únie. Zodpovednosť za realizáciu 
štrukturálnych reforiem niesli a nesú grécke orgány, 
pričom PSGR bola k dispozícii na poskytovanie 
poradenstva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke 
orgány požiadali.
PSGR nikdy nemala mandát ani právomoc na reali -
záciu reforiem nezávisle od vôle gréckych orgánov.
Odpoveď Komisie k nadpisu Neúplný 
subjekt  pred odsekom V
PSGR bola pružným subjektom, keď vezmeme do 
úvahy jej schopnosť prispôsobiť sa rýchlo sa menia -
cemu prostrediu a overené spôsoby poskytovania 
technickej pomoci.
Komisia preto nesúhlasí s tým, aby bola PSGR ozna -
čená ako „neúplný subjekt“.
V
Pokiaľ ide o stratégiu Komisie pri zriaďovaní PSGR, 
program makroekonomických úprav pre Grécko 
poskytoval celkové strategické smerovanie man -
dátu a činnosti PSGR, pričom štruktúra a riadenie 
jej činností boli navrhnuté s cieľom umožniť rýchlu 
reakciu na náročné a meniace sa okolnosti. Akákoľ -
vek iná možnosť okrem zriadenia PSGR by predpo -
kladala začatie zdĺhavého legislatívneho procesu 
s cieľom upraviť už existujúce predpisy o posky -
tovaní finančných prostriedkov, ktoré by sa mohli 
využiť na realizáciu reforiem.
Odpovede Komisie 50
VIII
PSGR môže „systematicky monitorovať“ len tech -
nickú pomoc, ktorá sa realizuje v rámci jej priamej 
zodpovednosti ako verejného obstarávateľa. Komi -
sia poznamenáva, že v rámci zdieľaného hospodá -
renia nesú zodpovednosť za návrh, monitorovanie 
a realizáciu jednotlivých projektov členské štáty. 
Vnútroštátny orgán členského štátu vymenuje 
orgány auditu, ktoré dohliadajú na efektívne fungo -
vanie riadiaceho a monitorovacieho systému v prí -
slušnej krajine. Komisia monitoruje dosahovanie 
dohodnutých míľnikov na základe správ členských 
štátov predkladaných za príslušné programy (od 
členských štátov sa ad hoc vyžadovali informácie 
o napredovaní pri realizácii jednotlivých priorít poli -
tiky). PSGR preto monitorovala realizáciu technickej 
pomoci v rámci svojej priamej zodpovednosti ako 
verejného obstarávateľa, za realizáciu reforiem však 
aj naďalej nesie zodpovednosť Grécko.
IX
Komisia uznáva, že vplyv technickej pomoci na 
celkové napredovanie reforiem bol zmiešaný. Je to 
však potrebné posudzovať v širšom politickom kon -
texte a pri zohľadnení rozdelenia právomocí medzi 
členské štáty a inštitúcie Európskej únie. Zodpoved -
nosť za realizáciu (štrukturálnych) reforiem niesli 
a nesú grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii 
na poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, 
keď o to grécke orgány požiadali.
Naše odporúčania
Pozri tiež nižšie uvedené odpovede Komisie k odpo -
rúčaniam č. 1 až 7.
Naše odporúčania a) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 1.
Naše odporúčania b) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 2.VII
Pri financovaní a rozpočtovaní činností PSGR sa 
v plnej miere rešpektoval právny rámec a platné 
pravidlá a postupy Komisie. Financovanie projektov 
technickej pomoci PSGR, ktoré boli odsúhlasené 
gréckymi orgánmi, pochádzalo z finančných pro -
striedkov centrálnej správy Komisie a bolo odsúhla -
sené následnými rozhodnutiami Komisie o finan -
covaní. Financovanie činností technickej pomoci 
sa riadilo zvyčajnými normami na zabezpečenie 
transparentnosti a príslušné rozhodnutia Komisie 
boli zverejnené.
Rovnako aj postupy, ktoré PSGR dodržiavala pri 
udeľovaní dlhodobých zmlúv medzinárodným 
organizáciám alebo národným agentúram, boli 
v súlade s postupmi stanovenými v nariadení 
o rozpočtových pravidlách, v jeho pravidlách 
uplatňovania a rozhodovacom procese, a to vrátane 
analýzy požadovanej technickej úrovne odbornosti 
a úrovne špecializácie poskytovateľov služieb. 
Všetky vybraté vnútroštátne orgány a medziná -
rodné organizácie sa kontrolovali na úrovni Komisie 
(hodnotenie so 4 a 6 piliermi), pričom sa potvrdili 
uspokojivé skúsenosti s riadením zmlúv financova -
ných z rozpočtu EÚ.
Komisia súhlasí s tým, že je potrebné vymedziť 
výstupy a očakávané výsledky zmlúv. V nariadení 
o rozpočtových pravidlách a rámcových dohodách 
s organizáciami so 6 piliermi sa trvá na projektoch 
orientovaných na výsledky , ktoré vychádzajú z opisu 
logického rámca a pre ktoré má byť na začiatku 
procesu obstarávania určený najvýhodnejší pomer 
medzi kvalitou a cenou. Treba však poznamenať, že 
v prípade zapojených odborníkov, ako aj pri všet -
kých zákazkách, pri ktorých sa postupy týkajú pora -
denských funkcií, nie je možné očakávaný výsledok 
stanoviť vopred, pretože správa o postupoch sa 
vždy vypracúva až následne.
Odpovede Komisie 51
Úvod
03
Informácie o „ucelenom programe technickej 
pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie na 
odsek I.
Zámerom vytvorenia PSGR bolo stanoviť nový 
prístup s cieľom prekonať nedostatky existujúcich 
nástrojov, zlepšiť vplyv príspevku Komisie v súvis -
losti s krízou a pomôcť Grécku realizovať potrebné 
reformy.
07
Na zabezpečenie činnosti PSGR Komisia zostavila 
špecializovaný tím odborníkov združených z rôz -
nych útvarov Komisie a členských štátov a dala 
ho k dispozícii gréckym orgánom. V závislosti od 
potrieb a okolností si PSGR volila najvhodnejší 
prístup a využívanie zdrojov, okrem iného vrátane 
zaradenia odborníkov z Komisie, medzinárodných 
organizácií, národných agentúr a vysokoposta -
vených štátnych zamestnancov z iných členských 
štátov na grécke ministerstvá a úrady, organizo -
vania seminárov a krátkodobého poskytovania 
odborníkov.
Časť I
Odpoveď Komisie k nadpisu Časť I – 
PSGR mala funkčnú operačnú štruktúru, 
ale chýbala jej stratégia a samostatný 
rozpočet  pred odsekom 15
Komisia sa domnieva, že strategická orientácia PSGR 
vychádzala z memoranda o porozumení a gréc -
kej žiadosti o technickú pomoc. Pozri odpoveď 
k odseku V a nasledujúce odseky spojené s týmto 
oddielom.Naše odporúčania c) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 3.
Naše odporúčania d) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 4.
Komisia musí poskytovať technickú pomoc v súlade 
s legislatívnym a regulačným rámcom.
Naše odporúčania e) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 5.
Postupy na výber poskytovateľov služieb sú sta -
novené v nariadení o rozpočtových pravidlách 
a postupujú podľa nich všetky útvary Komisie, ktoré 
sú zapojené do poskytovania technickej pomoci 
gréckym orgánom.
Pozri tiež odpoveď Komisie k odseku VII.
Naše odporúčania f) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 6 a bude syste -
maticky monitorovať technickú pomoc, ktorá sa 
poskytuje v rámci jej priamej zodpovednosti ako 
verejného obstarávateľa.
Naše odporúčania g) 
Komisia prijíma odporúčanie č. 7.
Budúci postup služby na podporu štrukturálnych 
reforiem bude klásť dôraz na tento aspekt posilňo -
vania kapacity.
Odpovede Komisie 52
Vzhľadom na obmedzené trvanie jej mandátu sa 
neposudzovali alternatívne možnosti jej operačných 
postupov. Najmenej raz ročne sa však uskutočnilo 
preskúmanie týkajúce sa administratívneho a per -
sonálneho usporiadania v rámci zostavenia návrhu 
rozpočtu a rozpočtového postupu, ako aj výkonu 
zúčtovania.
Odpoveď Komisie k nadpisu  Bez 
príslušnej stratégie  pred odsekom 19
Pri zriaďovaní PSGR Komisia považovala program 
makroekonomických úprav pre Grécko za cel -
kovú strategickú orientáciu jej mandátu a práce. 
Štruktúra a riadenie činností PSGR boli navrhnuté 
s cieľom umožniť rýchlu reakciu v náročných 
a meniacich sa okolnostiach. Komisia zriadila PSGR 
s prvoradým cieľom podporiť grécke orgány pro -
stredníctvom technickej pomoci pri realizácii kľú -
čových prvkov tohto programu vrátane zlepšenia 
čerpania štrukturálnych fondov EÚ. Zriadením PSGR 
sa výrazne zlepšila kvalita a rozšíril rozsah existujú -
cej pomoci dostupnej pre Grécko.
19
Okrem strategickej orientácie PSGR, ktorá bola 
založená na programe makroekonomických úprav, 
Komisia pripomína, že pracovná skupina predložila 
všeobecný prehľad plánovaných činností podľa 
tematických oblastí a pracovných postupov kolégiu 
komisárov už 11. októbra 2011, pričom sa jed -
noznačne vymedzila a vysvetlila organizácia, mož -
nosti financovania a postupy poskytovania technic -
kej pomoci. Doplnila to jasná prezentácia pre všetky 
zainteresované strany (členské štáty, medzinárodné 
organizácie a národné agentúry, pracovná skupina 
pre euro) o finančných postupoch, dostupnej sume 
(pri ústrednom a zdieľanom hospodárení) a mož -
nosti „zrýchlenia“ podľa nariadenia EÚ o rozpoč -
tových pravidlách pri realizácii činností technickej 
pomoci v budúcnosti. Tieto prístupy ovplyvňovali 
činnosť PSGR jednotne počas celého jej trvania.Odpoveď Komisie k nadpisu  PSGR 
bola zriadená neskoro v porovnaní 
so začatím programu a bez zváženia 
alternatív  pred odsekom 15
Komisia si zvolila vhodný rámec na poskytovanie 
technickej pomoci v súvislosti s krízou v Grécku.
PSGR bola zriadená hneď po tom, ako Grécko 
predložilo Komisii žiadosť o technickú pomoc a bolo 
prijaté politické rozhodnutie zo strany Komisie 
o poskytnutí takejto technickej pomoci Grécku.
S cieľom lepšie posúdiť vytvorenie rámca PSGR 
a dôvody jeho zriadenia je vhodné pripomenúť, že 
Komisia reagovala okamžite po tom, ako sa prob -
lémy stali evidentnými, a konala v naliehavej situá -
cii, pričom zároveň riešila kapacitné obmedzenia.
17
Rušenie a opätovné vytváranie skupín ad hoc tech -
nickej pomoci, ako to bolo v prípade Grécka alebo 
Cypru, môže mať za následok významnú stratu 
odborných kapacít, praktických znalostí a efektív -
nosti. Vzhľadom na budúce výzvy v oblasti reforiem 
sa preto Komisia rozhodla vytvoriť službu na pod -
poru štrukturálnych reforiem ako stálu, no pritom 
veľmi pružnú službu Komisie so širším mandátom, 
ktorý ponúka na mieru prispôsobené odborné zna -
losti a konkrétnu technickú podporu pri navrhovaní 
a realizácii administratívnych a štrukturálnych refo -
riem zameraných na podporu rastu v ktoromkoľvek 
členskom štáte, ktorý by o to požiadal.
18
Komisia si zvolila vhodný rámec na poskytovanie 
technickej pomoci v súvislosti s krízou v Grécku. 
Komisia uznala, že je jednoznačne potrebné rozšíriť 
súčasnú technickú podporu dostupnú pre Grécko 
tým, že sa gréckej vláde poskytne rozšírená tech -
nická pomoc s cieľom urýchliť realizáciu reforiem. 
PSGR sa opierala o široké poznatky a odborné zna -
losti v rámci Komisie.
Odpovede Komisie 53
24
Existenciu viacerých rozpočtových položiek, 
ktoré sú pod úplnou kontrolou vedenia Komisie, 
nemožno považovať za nedostatok. Používanie 
viacerých rozpočtových položiek na financovanie 
horizontálnych opatrení je bežnou praxou na úrovni 
Komisie.
Navyše je potrebné zdôrazniť, že mandát PSGR 
neobsahuje systematický finančný prehľad tých 
činností technickej pomoci, ktoré sú financované 
gréckymi orgánmi prostredníctvom štrukturálnych 
fondov a spravované prostredníctvom operačného 
programu administratívnej reformy.
Za všeobecný prehľad operačného programu týka -
júceho sa technickej pomoci zodpovedajú operačné 
útvary Komisie, zatiaľ čo podrobný zoznam jednot -
livých projektov spravuje príslušný členský štát, 
ktorý by ich mal na požiadanie sprístupniť útvarom 
Komisie, ako sa to predpokladá v regulačnom rámci.
Odpoveď Komisie k nadpisu PSGR 
mala pružnú vnútornú organizáciu, ale 
personálne potreby neboli definované 
na základe náležitej analýzy  pred 
odsekom 25
Komisia sa domnieva, že tento nadpis by bolo 
vhodnejšie zaradiť v tomto kontexte: Vzhľadom 
na politickú situáciu a potrebu pružnosti z dôvodu 
meniacich sa potrieb v situácii závažnej krízy 
a naliehavosti opatrení nebolo možné rozhodnúť ex 
ante  o určitých parametroch, napríklad o presnom 
rozdelení zamestnancov.
26
Skutočnosť, že stav zamestnancov nie vždy zahŕňal 
všetkých možných zamestnancov predpokladaných 
v stropoch počtu zamestnancov, nemala vplyv na 
normálne fungovanie PSGR.20
Komisia sa domnieva, že PSGR splnila svoj mandát 
tým, že pomohla gréckym orgánom pri identifiko -
vaní potrieb technickej pomoci.
S tým sa spája aj kľúčový aspekt základnej zásady 
„národného vlastníctva“ uskutočňovania reforiem.
21
Podrobná argumentácia sa nachádza v odpovedi 
Komisie k odseku V.
22
Pokiaľ ide o projekt v rámci zdieľaného hospodáre -
nia, zodpovednosť za návrh, monitorovanie a rea -
lizáciu jednotlivých projektov nesú členské štáty. 
Komisia monitoruje dosahovanie dohodnutých 
míľnikov na základe správ členských štátov predkla -
daných za príslušné programy (od členských štátov 
sa ad hoc vyžadovali informácie o napredovaní pri 
realizácii jednotlivých priorít politiky).
V súvislosti s činnosťami financovanými z centrálne 
riadeného rozpočtu technickej pomoci sa vykonala 
kontrola oprávnenosti s manažérmi operačného 
programu administratívnej reformy (AROP) pred 
začatím rokovaní s dodávateľom, najmä s cieľom 
zabrániť prekrývaniu.
23
Komisia uznáva, že existencia vyhradených rozpoč -
tových prostriedkov v rozpočte EÚ by zjednodušila 
plánovanie technickej pomoci. PSGR napriek tomu 
využila dostupné finančné prostriedky čo najlepšie.
Komisia sa domnieva, že grécke orgány napriek 
všetkej ponúkanej pomoci zo strany PSGR na 
podporu ich využívania plne nevyužili možnosti 
financovania, ktoré ponúkajú štrukturálne fondy na 
účely technickej pomoci. Treba však poznamenať, 
že rozpočet operačného programu administratívnej 
reformy sa znížil po dohode s útvarmi Komisie, až 
keď sa ukázalo, že tieto fondy (viazané na konkrétne 
roky) by inak pre Grécko boli stratené.
Odpovede Komisie 54
Odpoveď Komisie k nadpisu  PSGR 
uplatnila mix spôsobov na poskytnutie 
technickej pomoci, ale niektoré z nich 
neboli vhodné na daný účel  pred 
odsekom 35
Komisia sa domnieva, že spôsoby poskytovania 
technickej pomoci zo strany PSGR boli primerané 
a poslúžili účelu, na ktorý boli zvolené, v úplnom 
súlade s existujúcimi regulačnými a legislatívnymi 
rámcami.
35
Rozhodnutie zabezpečiť podporu od externých 
subjektov, ktoré by sa venovali niektorým aspektom 
práce, je odôvodnené z hľadiska prevádzkových 
potrieb a súvisí s načasovaním a veľmi špecifickým 
charakterom úloh a technických zručností, ktoré 
vyžadujú.
36
Agentúra pôsobiaca v oblasti daní, na ktorú sa Dvor 
audítorov odvoláva, sa ujala série úloh, v ktorých 
preukázala svoju pridanú hodnotu:
– predbežný výber vhodných odborníkov v rámci 
štátnej správy členských štátov aj mimo nej, a to 
v spolupráci s PSGR,
– v  prípade zmluvy o službách vypracovanie sú -
ťažných podkladov, zverejnenie výzvy vhodným 
kandidátom, analýza prijatých ponúk, zadanie 
zákazky,
– v prípade vyslania z vnútroštátnej správy vy -
pracovanie vzoru dohody o vyslaní a rokovania 
s vládou členských štátov,
– vo všetkých prípadoch finančné riadenie a sle -
dovanie plnenia zákazky (faktúry od vlády člen -
ských štátov alebo dodávateľa, časové výkazy, 
správy) a v prípade potreby zmeny dohody.Časť II
28
Informácie o znení „ucelený program technic -
kej pomoci“ sa nachádzajú v odpovedi Komisie 
k odsekom I a 3.
32 Prvý pododsek
V súlade s podmienkami stanovenými v programe 
makroekonomických úprav grécke orgány podpísali 
dve zmluvy o technickej pomoci s OECD. Komisia, 
konkrétne GR pre zamestnanosť, sociálne záleži -
tosti a začlenenie, monitoruje každodenné činnosti 
v rámci operačného programu, za vykonávanie 
a monitorovanie zmlúv s OECD však naďalej nesú 
zodpovednosť grécke orgány a OECD si ponecháva 
úplné vlastníctvo obsahu ich výstupov. Na žiadosť 
gréckych orgánov PSGR poskytovala pomoc gréc -
kym orgánom a OECD pri skvalitňovaní výstupov 
na základe dohody, okrem iného prostredníctvom 
využívania externých zdrojov pri príprave právnych 
predpisov a poskytovania odborných vedomostí 
v oblasti DPH a firemného práva, ako to bolo 
v prípade projektu znižovania administratívneho 
zaťaženia, ktorý bol predmetom skúmania Dvora 
audítorov.
32 Druhý pododsek
V oblasti štrukturálnych fondov Komisia umožnila 
podporu pre Grécko zo strany Portugalska. Tieto 
dva členské štáty súhlasili s tým, že výmena skú -
seností bude užitočná. Neuskutočnenie možnej 
spolupráce neznamenalo žiadnu finančnú stratu pre 
žiadnu zo strán, ani pre Komisiu.
34
Informácie o úlohe PSGR v projekte administratív -
neho zaťaženia sa nachádzajú v odpovedi Komisie 
k odseku 32.
Odpovede Komisie 55
Odpoveď Komisie k nadpisu Podpora 
bola dostatočne prispôsobená 
potrebám kľúčových reforiem, ale nie 
vždy založená na ucelenej analýze 
potrieb  pred odsekom 46
Komisia sa domnieva, že nadpis Podpora bola 
dostatočne prispôsobená potrebám kľúčových 
reforiem, ale nie vždy založená na ucelenej analýze 
potrieb, použitý Dvorom audítorov je potrebné 
uviesť v príslušnom kontexte. Argumentácia sa 
nachádza v komentároch k oddielu odpovede Komi -
sie k odsekom V a 19 v úvode a k odsekom za týmto 
nadpisom.
47 a) 
V januári 2012 bol vypracovaný plán administra -
tívnej reformy vymedzený gréckymi orgánmi na 
základe zistení a odporúčaní z preskúmania verejnej 
správy OECD Grécko: Preskúmanie ústrednej štátnej 
správy. Technická pomoc poskytnutá zo strany 
PSGR v rokoch 2012 – 2013 vychádzala z tohto 
plánu, ako aj z priorít stanovených v programe 
makroekonomických úprav.
Vďaka tomu, že PSGR pomáhala gréckej vláde pri 
príprave príslušných dokumentov, bola od roku 
2014 technická pomoc založená na reformnej stra -
tégii a dvojročnom akčnom pláne administratívnej 
reformy.
47 b) 
Všetky odporúčania OECD boli zapracované do 
rôznych plánov a do tabuľky zo siedmimi piliermi, 
ktorá bola predložená Dvoru audítorov. Spolu 
s memorandom o porozumení sa týmto spôsobom 
systematicky vytváral základ pre žiadosť o tech -
nickú pomoc. Je to zrejmé z návrhu reformnej 
stratégie a dvojročného akčného plánu, ktorý bol 
vypracovaný v spolupráci s gréckou vládou a ktorý 
využíva odporúčania OECD ako východiskový 
bod pri identifikácii projektov na odstránenie 
nedostatkov.
47 c) 
Z hľadiska ústrednej správy bola medzirezortná 
koordinácia dôležitým prvkom pri vytváraní gene -
rálneho sekretariátu a Rady pre reformu, čo bolo 
ústredným odporúčaním OECD.39
Pri financovaní a rozpočtovaní činností PSGR sa 
v plnej miere rešpektoval právny rámec a platné 
pravidlá a postupy Komisie.
Argumenty sa nachádzajú v odpovedi Komisie 
k odseku VII.
40
Úloha vedúceho oblasti ďaleko presahuje samotnú 
spoluprácu: predpokladá trvalý dialóg a podporu 
v príslušnej oblasti prostredníctvom odborných 
znalostí, štúdií, referenčného porovnávania atď. 
V dôsledku toho je účasť národných agentúr pri 
realizácii projektov prirodzenou voľbou, ktorá je 
podložená jedinečnými odbornými znalosťami 
a kompetenciami a vysokým stupňom špeciali -
zácie takýchto agentúr [článok 190 ods. 1 písm. f) 
pravidiel uplatňovania nariadenia o rozpočtových 
pravidlách].
41
Všetci odborníci EÚ poskytnutí gréckym orgánom 
prostredníctvom tejto agentúry mali značné skú -
senosti s administratívnymi reformami vo svojich 
vlastných krajinách (Francúzsko, Anglicko, Nemecko, 
Španielsko atď.).
Skúsenosti národnej rozvojovej agentúry na Bal -
káne boli relevantné pre reformu verejnej správy 
v Grécku. Agentúra pracovala aj s krajinami v pred -
vstupovej fáze. Systémom tohto členského štátu sa 
do veľkej miery historicky inšpirovala administra -
tívna organizácia a grécke inštitúcie, čo tiež podpo -
rilo grécke orgány v tom, aby sa spoločne uchádzali 
o podporu zo strany tejto národnej rozvojovej 
agentúry na operačnej úrovni v spolupráci s PSGR 
a partnerom reforiem.
Odpovede Komisie 56
Rámček 2
Komisia by chcela poukázať na to, že hoci v mno -
hých prípadoch PSGR vyjadrila vnútorné pochyb -
nosti o schopnosti gréckych orgánov splniť tieto 
termíny, PSGR nemala právomoc na ich úpravu.
V súlade s termínmi stanovenými v gréckych práv -
nych predpisov a memorande o porozumení sa 
podľa plánu mala reforma pracovného zaradenia 
všetkých zamestnancov ústrednej štátnej správy 
ukončiť do šiestich mesiacov (t. j. do júla 2012). 
Tento termín bol stanovený napriek právnej a orga -
nizačnej zložitosti tejto úlohy, na čo už predtým 
poukázala aj OECD vo svojom mapovaní ústrednej 
štátnej správy Grécka. Napriek pôvodne dohodnu -
tému plánovaniu s PSGR/vedúcim oblasti grécke 
orgány ešte stále nezačali reformu systému klados .
Plány boli plne v súlade s požiadavkami memoranda 
o porozumení.
PSGR nezodpovedala za monitorovanie napredova -
nia reforiem v tejto oblasti.
54 a) 
Najmä pokiaľ ide o technickú pomoc zo strany MMF, 
bola následná kontrola vykonaná prostredníctvom 
spoločných inventarizačných správ Komisie a MMF, 
ktoré sa uskutočňovali štvrťročne v rokoch 2012 až 
2014 a ktoré do veľkej miery slúžili na analyzovanie 
výstupov technickej pomoci a určovanie budúcich 
potrieb a plánov v oblasti technickej pomoci.
Vzhľadom na rozsah zmien gréckej situácie 
a na interakciu s rozvíjajúcimi sa požiadavkami 
memoranda o porozumení predstavovali tieto 
správy užitočnejší a operatívnejší nástroj než sys -
tematické aktualizácie veľmi všeobecných akčných 
plánov uvedených v pôvodnej dohode.
54 b) 
Pozri odpoveď Komisie k odseku 32. Za vykonávanie 
a monitorovanie zmluvy v súvislosti s projektom 
administratívneho zaťaženia v spolupráci s OECD 
naďalej zodpovedali grécke orgány.49
Dohoda bola vypracovaná so zohľadnením počia -
točných pochybností o rozsahu prác, ktoré sa mali 
vykonať zo strany MMF, zo strany Komisie a vo 
veľmi skorom štádiu v rámci snáh Komisie v oblasti 
technickej pomoci, ako aj pochybností o schopnosti 
Komisie zabezpečiť prítomnosť lokálneho poradcu 
v oblasti daňovej správy s cieľom účinne podporo -
vať prácu na „základných funkciách“ (vymáhanie 
pohľadávok, daňová kontrola, audit HWI, riešenie 
sporov...). Zriadením generálneho sekretariátu pre 
verejné príjmy koncom roka 2012 sa zvýšila aktivita 
v oblasti technickej pomoci, ktorú prevzal MMF 
(inštitucionálna reforma a organizácia), zatiaľ čo 
Komisia (s príchodom druhého lokálneho poradcu 
pre oblasť vymáhania pohľadávok na začiatku roka 
2013) dokázala prevziať väčšinu práce v tejto oblasti.
Toto nové rozdelenie právomocí bolo objasnené 
už vo výročnej správe z februára 2013, ktorú pred -
ložilo oddelenie fiškálnych záležitostí MMF a ktorá 
zahŕňala obdobie do decembra 2012 (pozri najmä 
odsek 16).
50
PSGR vynaložila značné úsilie na stanovenie jas -
ných termínov dosiahnuteľných prostredníctvom 
dvojročného akčného plánu, čo viedlo k podrob -
nejšiemu plánovaniu. Tieto dokumenty boli predlo -
žené Dvoru audítorov.
Žiadosti o technickú pomoc sa počas počiatočného 
obdobia prispôsobovali s cieľom pomôcť Grécku 
prioritne reagovať a zamerať sa na požiadavky uve -
dené v memorande o porozumení. V tejto oblasti 
bolo prispôsobovanie potrieb technickej pomoci 
nevyhnutnou politickou realitou.
Odpovede Komisie 57
60
Rozdelenie právomocí medzi členské štáty a Európ -
sku úniu znamenalo, že zodpovednosť za realizáciu 
štrukturálnych reforiem nesie členský štát. Preto 
zodpovednosť za vlastnú realizáciu štrukturál -
nych reforiem niesli a nesú grécke orgány, pričom 
PSGR bola k dispozícii na poskytovanie poraden -
stva/pomoci v prípadoch, keď o to grécke orgány 
požiadali.
Spoločná odpoveď k odsekom 61 až 65
Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.
66
Grécko dosiahlo vysokú mieru čerpania v progra -
movom období 2007 – 2013 a na úrovni EÚ dosiahlo 
dobrú pozíciu. Bolo to výsledkom úzkej spolupráce 
medzi predstaviteľmi Komisie a gréckymi minister -
stvami a riadiacimi orgánmi s cieľom podporovať 
ich z administratívneho hľadiska, pri stanovení 
lehôt a poskytovaním technickej podpory v prípade 
potreby.
Spoločná odpoveď k odsekom 67 až 70
Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.
71
Komisia súhlasí s analýzou Dvora audítorov, pokiaľ 
ide o dôvody pre pomalé napredovanie a ťažkosti 
pri poskytovaní technickej pomoci prostredníctvom 
projektov zdaňovania. Pozri tiež odpoveď Komisie 
k odseku 60.
72
Pozri odpoveď Komisie k odseku 60.Časť III
Odpoveď Komisie k nadpisu Časť III – 
Technická pomoc dosiahla zmiešané 
výsledky  pred odsekom 55
Komisia sa domnieva, že nadpis Časť III – Tech -
nická pomoc dosiahla zmiešané výsledky by sa 
mal zaradiť do príslušného kontextu vzhľadom 
na osobitnú úlohu gréckych orgánov a Komisie 
v súvislosti s vplyvom technickej pomoci na celkové 
napredovanie reforiem. Rozdelenie právomocí 
medzi členské štáty a Európsku úniu znamenalo, že 
zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych reforiem 
nesie členský štát. Preto zodpovednosť za vlastnú 
realizáciu štrukturálnych reforiem niesli a nesú 
grécke orgány, pričom PSGR bola k dispozícii na 
poskytovanie poradenstva/pomoci v prípadoch, 
keď o to grécke orgány požiadali.
Spoločná odpoveď k odsekom 55 a 56
Pri monitorovaní a realizácii činností technickej 
pomoci a odporúčaní by sa mala zohľadňovať 
monitorovacia úloha inštitúcií v kontexte programu, 
nielen úloha PSGR.
56
Podľa názoru Komisie PSGR monitorovala realizáciu 
činností technickej pomoci, za ktoré niesla priamu 
zodpovednosť.
59
V súvislosti s oneskorením pri realizácii projektov 
technickej pomoci v rámci zdieľaného hospodárenia 
by Komisia chcela zdôrazniť, že v súlade s podmien -
kami stanovenými v programe makroekonomických 
úprav podpísali zmluvu s OECD grécke orgány, 
pretože za vykonávanie a monitorovanie zmlúv aj 
naďalej nesú plnú zodpovednosť grécke orgány.
Pozri tiež odpovede Komisie k odsekom 32 a 47.
Odpovede Komisie 58
Komisia preto využila existujúce nástroje na 
zmluvné zabezpečenie odborníkov, ktorí spĺňali 
potrebné požiadavky.
Na základe ustanovení služobného poriadku Komi -
sia priamo zamestnala odborníkov aj na určitý čas, 
pričom využívanie externých odborných kapacít 
vychádzalo z posúdenia potrieb.
Komisia preto využila len zdroje potrebné v rámci 
naliehavých riešení, ktoré bolo potrebné poskytnúť 
v kontexte Grécka, a to vrátane viacerých poskyto -
vateľov služieb a externých odborných kapacít.
76 Druhý pododsek
Pri výbere poskytovateľov služieb Komisia postupo -
vala v úplnom súlade s právnym rámcom a platnými 
pravidlami Komisie.
76 Štvrtý pododsek
Komisia považuje návrh mandátu za primeraný. 
Komisia prijala rôzne a osobitné prístupy pri navr -
hovaní mandátu a akčných plánov v závislosti od 
typu projektu, podmienenosti programu makro -
ekonomických úprav, typu intervencie, ktorá sa 
mala vykonať, okolností, za ktorých mal dodávateľ 
prispievať k činnosti, a stavu pokroku projektu.
Pozri tiež odpovede Komisie k odsekom 49 a 50.
Odporúčanie č. 2
Komisia prijíma odporúčanie č. 2.Závery a odporúčania
74
Výklad pojmu „široký program technickej pomoci“ 
sa nachádza v odpovedi Komisie k odseku I.
Odporúčanie č. 1
Komisia prijíma odporúčanie č. 1.
Nová služba na podporu štrukturálnych reforiem 
zohľadní toto odporúčanie pri nových úlohách tech -
nickej pomoci.
Komisia má v úmysle začleniť toto odporúčanie 
Dvora audítorov do vymedzenia rámca činností 
služby na podporu štrukturálnych reforiem.
76
Komisia sa domnieva, že PSGR splnila svoj mandát. 
Pozri odpoveď Komisie k časti II tejto správy.
76 Prvý pododsek
Komisia sa domnieva, že technická pomoc sa uká -
zala ako optimálna vďaka kombinácii zapojených 
odborníkov a krátkodobých miestnych a medzi -
národných odborníkov, cieľom ktorých bolo plne 
obsiahnuť zložité oblasti reformy, pričom sa vždy 
zohľadňoval vysokošpecifický charakter úloh a tech -
nických zručností, ktoré sa pri nich vyžadujú.
Spomedzi rôznych mechanizmov na poskytova -
nie technickej pomoci bolo mimoriadne dôležité 
využívanie externých dodávateľov v prípadoch, 
keď príslušné odborné kapacity neboli k dispozícii 
v rámci Komisie.
Odpovede Komisie 59
Odporúčanie č. 5
Komisia prijíma odporúčanie č. 5.
Postupy, ktoré PSGR dodržiavala pri udeľovaní dlho -
dobých zmlúv medzinárodným organizáciám alebo 
národným agentúram, boli v súlade s postupmi 
stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách, 
v jeho pravidlách uplatňovania a rozhodovacom 
procese.
Všetky vybraté národné agentúry a medzinárodné 
organizácie sa kontrolovali na úrovni Komisie 
(hodnotenia so 4 a 6 piliermi), pričom sa potvrdili 
uspokojivé skúsenosti s riadením zmlúv financova -
ných z rozpočtu EÚ.
Komisia by chcela zdôrazniť, že po nadobudnutí 
účinnosti nového nariadenia o rozpočtových pra -
vidlách v roku 2013 sa vyvinulo dodatočné úsilie 
v súvislosti s prístupom na základe výsledkov: boli 
podpísané nové rámcové dohody s organizáciami 
so 6 piliermi, ktoré trvajú na projektoch orientova -
ných na výsledky vychádzajúcich z opisu logického 
rámca, pre ktoré má byť na začiatku procesu obsta -
rávania určený najvýhodnejší pomer medzi kvalitou 
a cenou.
77
Komisia monitorovala celkovú realizáciu technickej 
pomoci. Za osobitné projekty na realizáciu reforiem 
zodpovedali grécke orgány, a preto neboli predme -
tom monitorovania zo strany Komisie.
79
Pozri odpoveď Komisie k časti III tejto správy 
a odseku 55.Odporúčanie č. 3
Komisia prijíma odporúčanie č. 3.
Komisia sa domnieva, že počet zainteresovaných 
strán bol primeraný vzhľadom na významné úsilie, 
ktoré vynaložili členské štáty (v rámci eurozóny 
alebo mimo nej), Komisia, medzinárodné a vnút -
roštátne organizácie na podporu Grécka pri riešení 
krízy, ako aj plánovaní a realizovaní potrebných 
reforiem.
Počet partnerov preto zohľadňoval opatrenia, ktoré 
boli potrebné na úplné dosiahnutie účelu pomoci.
Odporúčanie č. 4
Komisia prijíma odporúčanie č. 4.
Stratégia PSGR sa vyznačovala vysokým stupňom 
pružnosti, vďaka čomu mohla rýchlo a účinne 
reagovať na meniace sa potreby v situácii závaž -
nej krízy a naliehavej potreby konať a osvedčila 
sa ako dobre prispôsobená okolnostiam. Komisia 
by chcela poukázať na skutočnosť, že v závislosti 
od potrieb a okolností si PSGR volila najvhodnejší 
prístup a využívanie zdrojov, okrem iného vrátane 
zaradenia odborníkov z Komisie, medzinárodných 
organizácií, národných agentúr a/alebo vysokopo -
stavených štátnych zamestnancov z iných členských 
štátov na grécke ministerstvá a úrady, organizo -
vania seminárov a krátkodobého poskytovania 
odborníkov.
Stanovenie plánovacieho cyklu v rámci PSGR bolo 
reakciou na tento všeobecný kontext s cieľom 
zabezpečiť potrebnú pružnosť pri rozhodovacom 
procese o rôznych možnostiach poskytovania 
technickej pomoci. Stanovanie priority postupov 
záviselo od žiadostí gréckych orgánov a podmie -
nok programu ekonomických úprav, pričom boli 
potrebné úpravy vzhľadom na výsledky rokovaní.
Odpovede Komisie 60
Odporúčanie č. 6
Komisia prijíma odporúčanie č. 6 a bude syste -
maticky monitorovať technickú pomoc, ktorá sa 
poskytuje v rámci jej priamej zodpovednosti ako 
verejného obstarávateľa.
Pri vytváraní nového rámca, ktorý bude základom 
opatrení služby na podporu štrukturálnych refo -
riem, Komisia zváži vo svojej predbežnej analýze 
ponaučenia a skúsenosti získané počas realizácie 
postupov technickej pomoci zo strany PSGR. Komi -
sia navyše zváži zverejnenie výzvy na predkladanie 
ponúk na následné hodnotenie činností realizo -
vaných v Grécku po ukončení všetkých činností 
technickej pomoci.
Odporúčanie č. 7
Komisia prijíma odporúčanie č. 7.
V budúcom postupe služby na podporu štrukturál -
nych reforiem sa bude klásť dôraz na tento aspekt 
posilňovania kapacity.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
Európska komisia zriadila pracovnú skupinu pre Grécko 
v roku 2011 na podporu realizácie programu 
makroekonomických úprav so  širokou škálou technickej 
pomoci. V tejto správe sa skúma, či pracovná skupina 
splnila svoj mandát a či pomoc poskytnutá Grécku účinne 
prispela k reformnému procesu. Zistili sme, že pracovná 
skupina sa celkovo ukázala byť funkčným mechanizmom 
na poskytovanie a  koordinovanie zložitých činností 
technickej pomoci. Vyskytli sa však nedostatky v návrhu 
niektorých projektov a dosiahli sa len zmiešané výsledky 
z hľadiska vplyvu na napredovanie reformy.