SK Úradný vestník Európskej únie C 24/63

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)“

[KOM(2011) 121 v konečnom znení – 2011/0058 (CNS)]

2012/C 24/12

Spravodajca: Joachim WUERMELING

Rada Európskej únie sa 6. apríla 2011 rozhodla podľa článku 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)“

KOM(2011) 121 v konečnom znení – 2011/0058 (CNS).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. októbra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 475. plenárnom zasadnutí 26. a 27. októbra 2011 (schôdza z 26. októbra 2011) prijal 137 hlasmi za, pričom 22 členovia hlasovali proti a 15 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV podporuje zámer zaviesť spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) ako veľký a dôležitý krok na európskom vnútornom trhu. Dobudovanie jednotného trhu si vyžaduje rozsiahlejšiu harmonizáciu základu pri zdaňovaní podnikov.

1.1.1 Návrh smernice je vydarený, pretože systém CCCTB vytvorí . Celkovo umožnia navrhované pravidlá uvaliť daň z príjmov právnických osôb podľa hospodárskeho výkonu, zabrániť deformáciám a predchádzať vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Návrh smernice však potrebuje ďalšie spresnenie, ale aj niekoľko zmien.

1.1.2 Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb by mohol zmenšiť alebo dokonca úplne odstrániť väčšinu v rámci EÚ, ako je obmedzenie cezhraničného započítania strát, komplikovaný výpočet zúčtovacích cien a dvojité zdanenie a nerovnaké posudzovanie prevádzkarní a dcérskych podnikov na území EÚ a podľa ich umiestnenia na území určitého štátu alebo mimo neho.

1.1.3 EHSV očakáva, že návrh smernice už v strednodobom výhľade prinesie značné a zníženie administratívnych nákladov členských štátov.

1.1.4 Systém CCCTB vedie k pomocou daňových pravidiel. Vďaka CCCTB podnikateľské rozhodnutia na vnútornom trhu už nezávisia od úvah o daňovom zaťažení. Systém CCCTB tak podporuje čestnú a stálu hospodársku súťaž a má pozitívny vplyv na .

1.2 EHSV chápe obavy, že s CCCTB dôjde k možností v rozhodovaní o daniach, k poklesu daňových príjmov alebo k iným neúmyselným následkom. Existuje tu najmä nebezpečenstvo, že v rýchlo sa meniacom a neúprosne konkurenčnom svetovom hospodárstve nebude mať Európska únia používajúca v 27 členských krajinách systém CCCTB potrebné štruktúry na to, aby mohla rýchlo reagovať na celosvetové zmeny, pokiaľ ide o dane alebo balíčky stimulov (napríklad pre výskum a vývoj), čo by mohlo mať za následok stratu priamych zahraničných investícií.

1.2.1 Na obavy z obmedzenej daňovej suverenity a zníženia daňových príjmov sa musí primerane brať zreteľ aj v rámci systému CCCTB. V čase, keď sú verejné financie v celej EÚ pod značným tlakom, je životne dôležité, aby členské štáty nepocítili prílišný negatívny vplyv na svoje príjmy a boli schopné predvídať vplyv na štátnu pokladnicu. pri svojom podiele na základe dane. Opatrenia hospodárskej politiky však možno v daňovom práve týkajúcom sa CCCTB prijímať len európskej úrovni. Existujú obavy, že tento systém spôsobí menšiu pružnosť a konkurencieschopnosť Európy, pokiaľ ide o prílev priamych zahraničných investícií, čo spôsobí stratu investícií v prospech krajín ako Švajčiarsko či Singapur.

1.2.2 Či a do akej miery bude mať systém CCCTB negatívne sociálne a spoločenské následky v súvislosti s výberom miesta podnikateľskej činnosti, je ťažké odhadnúť, najmä preto, lebo zdaňovanie podnikov je len jedným z viacerých dôležitých faktorov ovplyvňujúcich toto rozhodnutie. uskutočniť k tomu .

1.2.3 Základ dane je širší, než je súčasný priemer v členských štátoch. To vedie spočiatku k vyšším daňovým príjmom. Naproti tomu môže cezhraničná kompenzácia strát viesť k menšiemu daňovému zaťaženiu. Podľa názoru EHSV by sa mali presuny v priebehu rokov vyrovnať a nie je dôvod v jednotlivých členských štátoch.

1.2.4 Podľa EHSV by systém . Výbor preto podporuje, že podľa smernice majú členské štáty možnosť prispôsobiť daňové sadzby tak, aby nedošlo ani k vyššiemu, ani k nižšiemu daňovému zaťaženiu.

1.2.5 V diskusii prebiehajúcej v súčasnosti stoja prirodzene v popredí otázky daňovej politiky a sústavy daní. EHSV odporúča Európskemu parlamentu a členským štátom, aby sa pri celkovom posudzovaní zámeru riadili aj , ktoré CCCTB vytvorením liberálnych a spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže ponúka všetkým členským štátom.

1.2.6 by sa zavedením systému CCCTB . Podľa názoru EHSV by spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb neodstránil význam, ktorý má národná sadzba dane pri rozhodovaní podnikov o umiestnení svojich prevádzok, pretože aj po zavedení CCCTB sa budú daňové sadzby v jednotlivých členských štátoch líšiť. V súčasnej súťaži v oblastí daní ide v podstate o presun ziskov a strát do tých členských štátov, ktoré pomerne nízko resp. vysoko zdaňujú. Pri uplatňovaní systému CCCTB by sa súťaž v oblasti daní sústredila na faktory, ktoré sú brané na zreteľ vo vzorci na rozdelenie základu dane.

1.3 v rôznych členských štátoch („konsolidáciu“) EHSV ako podstatný prvok pravidiel systému CCCTB. Iba konsolidáciou sa odstránia existujúce problémy so zúčtovacími cenami, umožnia sa daňovo neutrálne reštrukturalizácie v celej EÚ a zabráni sa dvojitému zdaneniu. Keďže konsolidácia tvorí podstatnú hospodársku výhodu CCCTB, spoločný základ dane by mal od začiatku tento prvok obsahovať.

1.4 Vzhľadom na rozsah uplatňovania CCCTB výbor už netrvá na okamžitom povinnom zavedení CCCTB, ale . Z dlhodobého hľadiska by však CCCTB – najprv pri prekročení určitej hranice – mal byť povinný. Stále dobrovoľné uplatňovanie CCCTB by dlhotrvajúco viedlo k značnému administratívnemu zaťaženiu členských štátov, pretože by popri novom systéme CCCTB naďalej museli uplatňovať doterajšiu sústavu zdaňovania príjmov právnických osôb.

1.5 EHSV víta skutočnosť, že CCCTB môžu podľa návrhu smernice využívať a nezávisle od toho, či pôsobia cezhranične alebo iba vnútroštátne. Možnosť využívať CCCTB poskytuje , pretože sa výrazne zredukuje zvyšovanie nákladov na dodržiavanie právnych predpisov spojené s cezhraničnou činnosťou. Neplatí to však pre mnohé malé a stredné podniky, ktoré ako osobné spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb.

1.6 Zabránenie dvojitému zdaneniu príjmov dosahovaných mimo EÚ zásadným uplatňovaním metódy výnimky treba privítať a ďalej rozvíjať. EHSV za .

1.7 Niektoré pravidlá je však sčasti . Je to potrebné preto, aby sa . Chýbajú najmä definície a používajú sa nedostatočne konkretizované právne pojmy. To ohrozuje jednotnosť uplatňovania.

1.8 Zavedenie na určovanie základu dane považuje EHSV za užitočné s cieľom zjednodušiť daňové postupy predovšetkým pre malé a stredné podniky a zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel voči daňovníkom, čo však znamená zlepšiť administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi, ktorá v tejto fáze neexistuje, najmä pokiaľ ide o automatické poskytovanie informácií týkajúce sa konsolidačného okruhu. EHSV však konštatuje, že existuje značný priestor na rozpory medzi príslušnými orgánmi členských štátov a hlavným daňovým orgánom, pokiaľ ide o žiadosti o stanovisko príslušného orgánu, audity príjmov a vzorec prisudzovania základu dane.

1.9 EHSV sa domnieva, že Európska komisia by sa mala ešte raz zamyslieť nad navrhnutým systémom prisudzovania. Súčasný návrh, ktorý faktor obratu podľa miesta určenia zohľadňuje v rovnakej miere, ako faktor aktív a práce, by mohol zvýhodňovať väčšie spotrebiteľské členské štáty, jednoducho pre ich veľkosť. Spolu s takmer úplnou absenciou zohľadnenia duševného vlastníctva vo vzorci by to znamenalo, že systém bude založený na zastaranom pohľade na moderné európske hospodárstvo, ktorý by nepodnecoval ani nepodporoval rozvoj inteligentnej ekonomiky.

1.10 Zámery dvoch alebo viacerých členských štátov zosúladiť základ dane z príjmov právnických osôb v medzinárodnej spolupráci prispievajú podľa názoru EHSV k daňovej konvergencii. Takéto iniciatívy však musia byť postavené tak, že nebudú vytvárať nové prekážky európskej harmonizácii, ani sa nebudú snažiť stanoviť východiská pre projekt celej EÚ.

2. Obsah návrhu a súvislosti

2.1 Komisia schválila 16. marca 2011 návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) – [KOM(2011)121 v konečnom znení, IP/11/319]. Dodnes musia podniky počítať základ dane podľa predpisov až 27 rôznych sústav jednotlivých členských štátov. To vedie k značným administratívnym nákladom, predovšetkým pre malé a stredné podniky, a k narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

2.2 Prostredníctvom CCCTB sa majú odstrániť alebo aspoň zmenšiť v rámci EÚ, ktoré bránia dobudovaniu vnútorného trhu:

— administratívne náklady na určovanie daní („náklady na dodržiavanie daňových predpisov“) sa podstatne znížia,

— komplikovaná otázka výpočtu zúčtovacích cien v rámci podniku už nebude aktuálna, pretože daňové posudzovanie bude všade rovnaké,

— cezhraničné straty bude možné započítať,

— problém dvojitého zdanenia sa vyrieši jednotne v celej Európe.

2.3 Podľa odhadu Komisie umožní CCCTB spoločnostiam v EÚ ušetriť ročne náklady na dodržiavanie predpisov vo výške 700 miliónov EUR, ďalších 1,3 miliardy EUR vďaka konsolidácii a až 1 miliardu EUR pri cezhraničnej činnosti. Okrem toho by systém CCCTB mal do EÚ pritiahnuť zahraničných investorov.

2.4 Podľa návrhu smernice bude v konečnom dôsledku závisieť od rozhodnutí členských štátov o výške sadzby dane, či bude mať zavedenie CCCTB negatívny vplyv na výšku daňových príjmov. Podľa modelových výpočtov Európskej komisie sa v priebehu niekoľkých rokov neočakávajú žiadne negatívne dosahy na príjmy, najmä preto, lebo základ dane je podľa systému CCCTB v priemere širší, než ho stanovujú jednotlivé členské štáty.

2.5 V prípade cezhraničného vyrovnávania strát by sa však tendenčne znižoval. Aspoň čiastočne by to malo vyrovnať zníženie nákladov na dodržiavanie daňových predpisov a vyššia príťažlivosť pre investorov z tretích krajín.

2.6 sú pravidlá týkajúce sa rozsahu pôsobnosti CCCTB, určovania základu dane, cezhraničného započítania ziskov („konsolidácia“), rozdelenia daňových príjmov medzi členskými štátmi a jednotného kontaktného miesta pre podniky.

2.7 je obmedzený na právnické osoby, ktoré sú povinné odvádzať daň z príjmov právnických osôb v EÚ. CCCTB tak nemôžu uplatniť osobné spoločnosti, fyzické osoby a investičné fondy.

2.8 Právnické osoby, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, majú právo zvoliť si zdaňovanie podľa CCCTB (článok 6 návrhu smernice) s viazanosťou spočiatku na päť rokov a potom na nasledujúce tri roky (článok 105 návrhu smernice).

2.9 Návrh smernice obsahuje všetky pravidlá určovania základu. Neobsahuje žiadny odkaz na určitý súbor pravidiel účtovného vykazovania, aj keď sa v jednotlivých pravidlách nachádzajú zásady obchodno-právnych medzinárodných noriem finančného výkazníctva (IFRS). Zdaniteľný príjem sa určuje podľa výkazu ziskov a strát a zodpovedá medzinárodne zaužívanej praxi.

2.10 , ktoré si zvolia CCCTB, („konsolidácia“). Toto je v súčasnosti možné iba v obmedzenej miere alebo vôbec nie, čo má za následok značné daňové znevýhodnenie pobočiek mimo domovského štátu.

2.11 Osobný v zásade zahŕňa všetky podniky v skupine, ktoré majú v EÚ sídlo, ako aj prevádzkarne situované v EÚ. Dcérske spoločnosti sú zahrnuté vtedy, keď má v nich materská spoločnosť viac než 50 % hlasovacích práv a vlastní viac než 75 % podiel. Do vecnej pôsobnosti patria všetky príjmy dosiahnuté členmi skupiny. Územný rozsah pôsobnosti je obmedzený na Európsku úniu.

2.12 Zisk stanovený podľa jednotných pravidiel sa medzi členské štáty, v ktorých sa vykonáva podnikateľská činnosť rozdelí podľa rozsahu obchodných činností (meraného na základe faktorov práca, aktíva a obrat). Základ dane sa rozdeľuje podľa vzorca, ktorý zahŕňa tri faktory tvorby hodnôt (práca, obrat a aktíva). Osobitosti (napr. vo finančnom sektore týkajúce sa peňažných ústavov a poisťovní) sú zohľadnené prispôsobením faktorov. Konkrétna výška dane v každom členskom štáte vyplynie z uplatnenia národnej sadzby dane na prisúdený podiel na zisku.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EHSV jednoznačne podporuje zámer zaviesť CCCTB ako významné opatrenie na prekonanie prekážok spojených so zdaňovaním na vnútornom trhu: odpadne dvojité zdaňovanie, odstráni sa nerovnaké posudzovanie prevádzok na vnútornom trhu, bude možné započítať cezhraničné straty a odpadne problém zúčtovacích cien.

3.2 EHSV sa už dávnejšie zasadzoval za vytvorenie liberálnych a spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže na podporu cezhraničných aktivít aj v oblasti daňového práva (1). Výbor sa k téme „Vytvorenie jednotného konsolidovaného daňového základu pre zdaňovanie podnikov v EÚ“ naposledy podrobne vyjadril 14. februára 2006 (2).

3.3 Avšak dôkazy, ktoré predložila Komisia, sú sporné. Hoci sa v hodnotení vplyvu uvádza štúdia spoločnosti Deloitte, podľa ktorej by v špecifickom prípade nadnárodného koncernu mohli poklesnúť náklady na založenie dcérskej spoločnosti v inom členskom štáte až o 60 %, štúdia PWC na príklade zabehnutých nadnárodných skupín dospela k odhadu, že náklady na splnenie požiadaviek by klesli len o 1 %. Podľa štúdie spoločnosti Ernst and Young by tieto náklady dokonca o 13 % vzrástli, a to v dôsledku dodatočných nákladov na prípravu a podanie daňového priznania a s tým spojených daňových administratívnych nákladov, ktoré by tak prevážili úspory nákladov, pokiaľ ide o transferové oceňovanie. Zvýšia sa aj administratívne náklady daňových orgánov, pretože budú musieť prevádzkovať súbežne národný systém a systém CCCTB.

3.4 Návrh smernice vedie k a zníženiu administratívnych nákladov členských štátov, aj keď zo začiatku vzniknú náklady v súvislosti s týmto prechodom.

3.5 Podľa EHSV . V súčasnosti sa podnikateľské rozhodnutia v EÚ neprijímajú iba podľa kritérií hospodárskej súťaže. Určujúce sú skôr úvahy o „daňovej optimalizácii“: napríklad investície do výskumu sa realizujú tam, kde je možné odpočítať náklady, alebo riziková činnosť sa umiestňuje tam, kde je možné uplatniť zápočet straty. Základnej myšlienke vnútorného trhu odporuje skutočnosť, že podnikateľské rozhodnutia sa deformovane prijímajú vzhľadom na daň, čo má negatívny vplyv na rast a tvorbu pracovných miest.

3.6 EHSV pritom nepodceňuje vyjadrené , okrem iného národnými parlamentmi , že dôjde k obmedzeniu národnej suverenity a obmedzeniu možností rozhodovať v daňovej oblasti, k poklesu daňových príjmov alebo k iným neúmyselným následkom.

3.6.1 Je pravda, že členské štáty voči podnikom, ktoré si zvolia CCCTB, už nebudú môcť prijať v rámci cieľov hospodárskej politiky, pretože základ dane bude stanovený na úrovni EÚ. Na druhej strane je možné na európskej úrovni prijať také opatrenia, ktoré zvýšia konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest, čo bude mať pozitívny vplyv na celý vnútorný trh bez toho, aby došlo k rozdielnym rámcovým podmienkam pre jednotlivé podniky.

3.6.2 Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska môže stanovením systému CCCTB dôjsť k , ktoré boli v dôsledku štátnych daňových stimulov umiestnené v určitých lokalitách. Systém CCCTB by práve mal takémuto narúšaniu hospodárskej súťaže zabrániť daňovým zvýhodnením. Napriek tomu by podľa názoru EHSV mala Komisia tieto aspekty dôkladnejšie preskúmať v rámci , aby inštitúcie EÚ a ďalšie zainteresované subjekty mohli takéto dôsledky lepšie posúdiť.

3.7 Daňová suverenita členských štátov zostane pri CCCTB v zachovaná, pretože členské štáty si môžu samy určiť výšku zdanenia svojho podielu na základe dane. V rámci systému CCCTB sa harmonizuje základ dane a nie sadzby dane. Členské štáty môžu naďalej stanovovať svoje sadzby dane podľa svojich rozpočtových preferencií. Prechodne však môže dôjsť k poklesu príjmov, ktorý bude možné korigovať zvýšením sadzby dane iba do budúcnosti.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Komisii sa týmto návrhom smernice podarila veľká vec, návrh však potrebuje Celkovo však umožnia navrhované pravidlá uvaliť daň z príjmov právnických osôb podľa hospodárskeho výkonu, zabrániť deformáciám a predchádzať vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.

4.2 EHSV víta skutočnosť, že CCCTB môžu podľa návrhu smernice využívať všetky a nezávisle od toho, či pôsobia cezhranične alebo iba vnútroštátne, hoci je návrh smernice zameraný predovšetkým na spoločnosti resp. skupiny, ktoré vyvíjajú cezhraničnú činnosť. CCCTB však uľahčí aj malým a stredným podnikom cezhraničné rozšírenie ich aktivít, pretože zo systému CCCTB vyplýva značná nákladová výhodnosť oproti zdaňovaniu podľa viacerých národných sústav. Pre malé a stredné podniky, ktoré sú založené vo forme kapitálovej spoločnosti, poskytuje možnosť systému CCCTB výhody. To však neplatí pre mnohé malé a stredné podniky jednotlivcov a osobné spoločnosti, ktoré nepodliehajú dani z príjmov právnických osôb.

4.3 Z tohto hľadiska výbor už netrvá na okamžitom povinnom zavedení CCCTB, ale vyslovuje sa za v uvádzacej fáze. Z dlhodobého hľadiska by však CCCTB mal byť povinný – najprv len pri prekročení určitej hranice pri spoločnostiach, ktoré vyvíjajú cezhraničnú činnosť. Stále dobrovoľné uplatňovanie CCCTB by totiž spôsobilo značné administratívne zaťaženie členských štátov, pretože by popri novom systéme CCCTB naďalej museli postupovať podľa doterajšej sústavy zdaňovania príjmov právnických osôb.

4.4 Sčítanie všetkých ziskov a strát podnikov v skupine, ktoré by sa mali posudzovať spoločne () predstavuje podstatu odstránenia daňových prekážok na vnútornom trhu a je jadrom podstatných výhod CCCTB. Iba konsolidáciou sa zabezpečia tieto výhody: cezhraničné započítanie strát, zabránenie problémom so zúčtovacími cenami, možnosť daňovo neutrálnej štruktúry podnikov v celej EÚ, zabránenie dvojitému zdaneniu a rovnaké posudzovanie dcérskych spoločností v EÚ a prevádzkarní v EÚ. S konsolidáciu preto treba v plnom rozsahu súhlasiť. Treba ju uprednostniť ako „veľké“ riešenie pred „malým“ riešením spoločného základu dane z príjmov právnických osôb bez konsolidácie.

4.5 Definíciou rozsahu sa primerane stanoví oblasť uplatňovania CCCTB. Určenie osobného rozsahu pôsobnosti na základe formálnych kritérií, má tú výhodu, že tieto kritériá sú jednoducho uplatniteľné, overiteľné a menej náchylné na rozdielny výklad. Pritom sú kritériá z pohľadu podnikov splniteľné a vyznačujú sa právnou istotou. Pre pravidlá vstupu do skupiny a vystúpenia z nej to platí iba v obmedzenej miere. Široká definícia rozsahu vecnej pôsobnosti, podľa ktorej treba zahrnúť všetky dosiahnuté príjmy, je veľmi rozumná preto, aby sa zabránilo problémom s vymedzením. Aj územný rozsah pôsobnosti Európskej únie je primeraný. Rozsiahlejšie zahrnutie globálne dosiahnutých príjmov by si pri absencii celosvetových predpisov o výpočte zisku vyžadovalo veľmi nákladnú rekonciliáciu.

4.6 medzi členské štáty na základe faktorov tvorby hodnôt práce, aktív a obratu považuje EHSV kvôli konkrétnej hospodárskej väzbe za zmysluplnejšie ako výpočet na základe makroekonomických ukazovateľov.

4.6.1 . Možnosť daňovníkov priradiť faktory členskému štátu, ktorý má čo najnižšiu sadzbu dane, je vďaka zohľadňovaniu viacerých faktorov značne obmedzená. Uplatňovanie alternatívnych metód prisudzovania si vyžaduje jednoznačné pravidlá vymedzenia a osobitné opodstatnenie. Potrebné sú napr. pre finančný sektor (banky a poisťovne) vzhľadom na ich špecifické obchodné modely.

4.6.2 Je tu však , že jednotlivé členské štáty budú vzorec a že súčet všetkých prisúdených podielov tak bude vyšší alebo nižší než skutočný celkový príjem, ktorý sa má rozdeliť. Tak by došlo k viacnásobnému alebo nedostatočnému zdaneniu celkového príjmu, ktorý sa má rozdeliť. Toto musí Európska komisia vyriešiť včasným prijatím vykonávacích právnych predpisov.

4.6.3 Pokiaľ ide o zaradenie dlhodobého majetku do faktora aktív, je potrebné presnejšie vymedzenie so zreteľom na ekonomické vlastníctvo a skutočné využívanie a treba premyslieť aj možnosti ako začleniť duševné vlastníctvo. Pri faktore práca rozdelenom na dve časti je prisúdenie podľa počtu zamestnancov jednoduché a uskutočniteľné, môže však byť problematické, najmä v prípade, keď sa činnosť vykonáva „pod dohľadom a zodpovednosťou“ iného člena skupiny. Rozdeľovanie ziskov na základe faktora práca môže mať podľa štúdií negatívne ekonomické účinky na trh práce. Zahrnutie sociálnych a dôchodkových dávok v sebe skrýva vzhľadom na rozdielne sústavy sociálneho zabezpečenia v EÚ ďalšie riziko možných sporov medzi členskými štátmi. je trhovo orientovaný a mohol by nevhodným spôsobom zvýhodňovať veľké členské štáty jednoducho pre ich veľkosť. Malo by sa zvážiť jeho vypustenie alebo prehodnotenie v rámci systému prisudzovania.

4.7 Základ dane je širší, než je súčasný priemer v členských štátoch. To vedie spočiatku k vyšším daňovým príjmom. Naproti tomu môže cezhraničná kompenzácia strát viesť k menšiemu daňovému zaťaženiu. Podľa EHSV by systém . Výbor preto podporuje možnosť stanovenú v smernici, podľa ktorej môžu členské štáty prispôsobiť daňové sadzby tak, aby nedošlo ani k vyššiemu, ani k nižšiemu daňovému zaťaženiu.

4.8 Zvolená systematika pravidiel stanovovania základu dane je v súlade s medzinárodnými normami, najmä s normami v 25 z 27 členských štátov. EHSV to považuje za vhodné. V návrhu smernice sa neodkazuje na obchodno-právne účtovné predpisy medzinárodných noriem finančného výkazníctva (IFRS), pretože CCCTB podporuje súbor pravidiel na samostatné určenie zisku na daňové účely. V jednotlivých ustanoveniach sa však nachádzajú zásady IFRS, ktoré sa ďalej vyvíjali od začiatku dlhoročného zámeru CCCTB.

4.9 Niektoré pravidlá je však sčasti . Toto spresnenie je nutné preto, aby sa zabránilo roztrieštenosti vyplývajúcej z uplatňovania jednotlivými štátmi. najmä a používajú sa nedostatočne konkretizované právne pojmy (ako napr. dlhodobý majetok alebo obstarávacie a výrobné náklady). Chýbajúce podrobné pravidlá pre jednotlivé odvetvia, napr. posudzovanie finančných aktív alebo nedostatočne podrobné pravidlá, napr. pri definícii ekonomického vlastníka, ohrozujú .

4.10 Prijatie všeobecnej je v tejto zvolenej podobe sporné. Podľa návrhu smernice sa pri výpočte daňového základu nezohľadňujú umelé transakcie vykonané výlučne s cieľom vyhnúť sa zdaneniu (článok 80 návrhu smernice). Uplatňovanie resp. výklad takéhoto všeobecného pravidla na zabránenie zneužitiu spôsobí značné ťažkosti, pretože zneužitie sa musí podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ v jednotlivých prípadoch dokázať.

4.11 Zabránenie zásadným oslobodením takýchto príjmov od dane EHSV víta. Podniky EÚ tak podliehajú iba dani zahraničného trhu. Z pohľadu EHSV nie je jasné, prečo by sa pri nízkej zahraničnej dani malo podľa návrhu Komisie od toho odchýliť. Prechod k metóde započítania v prípade príliš nízkeho predbežného daňového zaťaženia v zahraničí je podľa názoru EHSV pochybný, pretože má zahŕňať nielen spôsoby zneužívania, ale aj normálne obchodné činnosti.

4.12 Možnosť vytvárania rezerv je podľa EHSV vo veľkom rozsahu obmedzená.

4.12.1 Vytváranie rezerv sa obmedzuje na situácie, ktoré vyplávajú výlučne z právnych povinností. To vylučuje . Podľa názoru EHSV je to z ekonomického hľadiska neopodstatnené, pretože hospodárska výkonnosť, a tým zdaniteľný zisk sú obmedzované aj hospodársky vzniknutým zaťažením majetku.

4.12.2 Pri rezervách vyplývajúcich z právnej povinnosti je potrebné objasniť jej uplatnenia. Nie sú dostatočne stanovené ani kritériá spoľahlivého odhadu. Vzhľadom na nedostatočnú konkretizáciu zostáva posudzovanie rezerv na predpokladané straty nejasné. Ani o posudzovaní dôchodkových rezerv nie je v predpise zmienka, je potrebné ich však zohľadniť, inak by bol samostatný predpis o oceňovaní bezpredmetný.

4.12.3 V súvislosti so , ktoré právo EÚ uznáva, neobsahuje návrh smernice žiadne ďalšie konkrétne údaje, ani prenos vykonávacích právomocí na Komisiu. Existuje iba osobitný predpis o odpočítateľnosti technických rezerv poisťovní a pokiaľ ide o vyrovnávacie rezervy, členské štáty majú povolené ustanoviť ich odpočítanie.

4.12.4 Sú potrebné ďalšie podrobné pravidlá, najmä pre , aby sa primerane zohľadnili špecifiká vyplývajúce z rizík (v súvislosti s finančnou krízou). Podrobné pravidlá chýbajú najmä pri posudzovaní derivátov aj lízingu. Okrem toho sa javí ako nevyhnutné prijať pravidlo, ktoré by buď stanovilo odpočítateľnosť technických bankových rezerv (na všeobecné bankové riziká) alebo zohľadnilo zníženie hodnoty finančných aktív. Smernica by mala v súlade s osobitnými pravidlami pre poisťovníctvo obsahovať podrobné pravidlá pre samotný finančný sektor.

4.13 Je vecne správne nepovoliť odpočet samotných daní z príjmov právnických osôb a im podobných daní. Zoznam neodpočítateľných daní jednotlivých štátov v prílohe III podľa článku 14 návrhu smernice o CCCTB sa musí ešte raz kriticky posúdiť. Poistná daň, ktorá má byť neodpočítateľná iba z hľadiska dane vyrubenej v domovskej krajine, nie je porovnateľná s daňou z príjmov právnických osôb. Pokiaľ sa z poistného platí poistná daň a poisťovne ju evidujú ako príjem, malo by byť možné ju tiež odpočítať ako prevádzkový výdavok.

4.14 Stanovenie sa javí byť z hľadiska zásady rovnakého zdaňovania náležité vzhľadom na to, že pri slobodnej voľbe by vznikol veľký priestor na voľné uváženie. Skutočnosť, že sa výnimočne smú použiť dohodnuté úrokové sadzby, je preto spojená s problémami.

4.15 V návrhu sa stanovuje možnosť . To je náležité. Spôsob odpisovania súboru majetku poskytuje podnikom možnosť vnútorného financovania. Pri odpisovej sadzbe 25 % by sa zúčtovala väčšina sumy odpisu, ale až v čase náhradnej investície. Preto by sa mala odpisová sadzba pri odpise súboru majetku primerane zvýšiť.

4.16 Obmedzenie mimoriadneho odpisu na neodpísateľný dlhodobý majetok pri doloženom trvalom znížení hodnoty príliš závažne zužuje zohľadnenie strát. Okrem toho nie je spresnené, kedy dochádza k „trvalému zníženiu hodnoty“. Z mimoriadneho odpisovania sú vylúčené najmä aktíva, pri ktorých sú výnosy z ich odpredaja oslobodené od dane, napr. podiely v kapitálových spoločnostiach. To by mohlo mať negatívne dôsledky pre holdingové spoločnosti a spoločnosti rizikového kapitálu.

4.17 Zavedenie na určovanie základu dane považuje EHSV za užitočné s cieľom zjednodušiť daňové postupy predovšetkým pre malé a stredné podniky a zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel voči daňovníkom, čo však znamená zlepšiť administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi, ktorá v tejto fáze neexistuje, a to najmä pokiaľ ide o účinnú kontrolu konsolidovaných okruhov (spoločnosti, pobočky, stabilné ustanovizne), ktoré sa budú meniť každý rok. Automatické poskytovanie informácií sa musí stať pravidlom, tak ako v oblasti DPH v rámci EÚ.

4.18 Treba vyzdvihnúť, že celá komunikácia s daňovou správou má prebiehať už len medzi tzv. hlavným daňovníkom skupiny a jemu priradeným hlavným daňovým úradom. Tým by odpadla koordinácia s rôznymi národnými daňovými úradmi. EHSV víta odbúranie s tým súvisiacej byrokratickej záťaže pre daňovníkov a daňovú správu.

V Bruseli 26. októbra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV na tému „Daňová politika v Európskej únii – Priority na nasledujúce roky“, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 73.

(2) Prieskumné stanovisko na žiadosť Komisie, Ú. v. EÚ C 88, 14.4.2006, s. 48.

(3) V súlade s článkom 6 protokolu (č. 2) o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality poslali národné parlamenty Bulharska, Írska, Malty, Poľska, Rumunska, Slovenska, Švédska, Holandska a Spojeného kráľovstva Európskemu parlamentu, Rade a Európskej komisii odôvodnené stanovisko.