1 Vymedzenie problému 1.1 Úvod do problému

Opatrenia proti porušovaniu colných predpisov sú neoddeliteľnou súčasťou ochrany finančných záujmov Únie a rozvoja colnej spolupráce. Právne predpisy EÚ v tejto oblasti zahŕňajú nariadenie (ES) č. 515/97, ktoré upravuje vzájomnú administratívnu pomoc a výmenu informácií, a rozhodnutie Rady 917/2009, ktoré sa zaoberá otázkami porušovania vnútroštátnych predpisov v colnej oblasti. Colné predpisy možno porušiť mnohými spôsobmi, medzi ktoré patrí zneužitie tranzitného systému takým spôsobom, že skutočne dovezený tovar je deklarovaný ako tovar v tranzite s cieľom vyhnúť sa príslušným clám; nesprávny opis dovezeného tovaru s cieľom využiť nižšie clá; alebo nesprávne deklarovanie pôvodu tovaru s cieľom vyhnúť sa antidumpingovým poplatkom a kvantitatívnym obmedzeniam dovozu alebo kvótam.

1.2 Opis problému

V záujme overenia pravosti deklarovaného pôvodu tovaru vykonávajú colné orgány kontrolu na základe dokumentov, ktoré neobsahujú podrobné informácie o prepravno-logistickej trase kontajnera, v ktorom sa tovar preváža; colní úradníci teda nemajú prostriedky, ktorými by overili, či deklarovaný pôvod tovaru súhlasí so skutočnou trasou daného kontajnera. Z toho dôvodu je odhalenie potenciálnych prípadov nesprávneho deklarovania pôvodu veľmi zložité.

Pri overovaní pravosti deklarovaného opisu tovaru musia colné orgány v záujme identifikácie podozrivých prípadov pri svojej práci vychádzať z posúdenia rizík. Komisia vytvára príslušné profily, v rámci tohto procesu však útvary Komisie predkladajú opakované žiadosti o podobné údaje, čo predstavuje pre členské štáty zbytočnú záťaž.

Colné orgány vykonávajú kontroly založené na dokumentoch a vizuálne kontroly s cieľom preveriť tovar v tranzite. Tieto metódy sú nielen obmedzené dostupnou pracovnou silou, ale neposkytujú ani príležitosť využívať technologický rozvoj umožňujúci automatickú analýzu, ako je systém ConTraffic na identifikáciu podozrivých zásielok a systém ATIS na odhaľovanie nezvyčajných tranzitov, čo sú nástroje, ktoré zaviedla Komisia.

Osobitným problémom v rámci boja proti colným podvodom je skutočnosť, že vyšetrovatelia úradu OLAF musia čakať 3 až 7 mesiacov, kým im členské štáty poskytnú podkladové dokumenty. Navyše existujú prípady, keď členské štáty často nemôžu alebo niekedy dokonca odmietajú (keďže sa daného vyšetrovania nemôžu priamo zúčastniť) pomáhať úradu OLAF pri získavaní podkladov od hospodárskych subjektov na účely vyšetrovania vedeného úradom OLAF. To predstavuje problém najmä v súvislosti s trojročnou premlčacou lehotou na vymáhanie colného dlhu.

1.3 Rozsah problému

Samotné podvody súvisiace s nepravdivým deklarovaním pôvodu môžu pre EÚ-27 predstavovať stratu vo výške až 100 miliónov. Členské štáty v roku 2011 nahlásili 1 905 prípadov odhalených podvodov a iných nezrovnalostí súvisiacich s nesprávnym opisom tovaru, ktoré spôsobili škodu vo výške 107,7 milióna EUR. Ide však len o škodu, ktorú zistili členské štáty a Komisia. Skutočný rozsah problému je teda podstatne väčší. Prípady porušenia spojené s tranzitom spôsobujú stratu vo výške približne 12 miliónov EUR ročne, zatiaľ čo o odhadovanom počte 30 000 odhalených prípadov potenciálneho podvodu nie sú k dispozícii žiadne informácie.

Pokiaľ ide o omeškania vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF, prax ukazuje, že obdobie 3 – 7 mesiacov, ktoré uplynie pred prijatím podkladových dokumentov o dovoze a vývoze, je významnou príčinou strát. Európsky dvor audítorov pri audite v roku 2010 zistil, že „[v] prípade 274 colných vyhlásení bolo zistených 49 chýb, ktoré viedli k strate na clách vo výške 558 000 EUR. Tieto sumy sú premlčané, preto ich už nie je možné vymôcť a sú pre rozpočet Komisie definitívne stratené“.

1.4 Príčiny zistených problémov Nedostatky existujúceho systému odhaľovania 1.4.1 Nesprávne deklarovanie pôvodu

V súčasnosti sú prostriedky na zisťovanie skutočného pôvodu dovážaného tovaru obmedzené. Colní úradníci predovšetkým nemôžu overiť, či deklarovaný pôvod tovaru súhlasí s trasou kontajnera, v ktorom sa preváža dovezený tovar. Takéto informácie sa pri odhaľovaní prípadov nesprávneho deklarovania pôvodu považujú za rozhodujúce.

1.4.2 Nesprávny opis tovaru

Pri identifikácii podozrivých prípadov vychádzajú colné orgány z oznámení, ktoré môžu pochádzať z rôznych zdrojov (napríklad od iných colných orgánov alebo hospodárskych subjektov) a z analýzy rizík na základe obmedzených dostupných údajov. Hlavným nedostatkom súčasného postupu je skutočnosť, že kontroly stále nie sú dostatočne cielené, keďže sú založené na nesystematických analýzach údajov.

1.4.3 Zneužívanie tranzitného systému

Súčasné postupy, ktoré sa používajú na preverenie tovaru v tranzite, pozostávajú z kontrol založených na dokumentoch a z vizuálnych kontrol, teda metód, ktoré sú, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť, obmedzené, pretože nie sú podložené dostatočnou analýzou. Rozsiahlejšie kontroly zasa môžu viesť k vážnemu narušeniu obchodných tokov. Okrem kontrol založených na dokumentoch a vizuálnych kontrol môžu členské štáty a úrad OLAF využiť aj systém ATIS; ten však nie je podložený pevným právnym základom a takisto v ňom chýbajú dôležité informácie v tom zmysle, že neobsahuje údaje o vnútroštátnom pohybe, ale iba prvotné informácie o tranzite.

Chýbajúce právne ustanovenia, ktoré by zabránili omeškaniam vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF

1.4.4 Omeškania vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF

V dôsledku nedávneho zavedenia systému e-Customs (elektronické colníctvo) uchovávajú podkladové dokumenty týkajúce sa dovozu (faktúra, osvedčenie o pôvode atď.) hospodárske subjekty a nie colné správy. To vedie k časovej strate, pretože množstvo subjektov musí prispievať/reagovať na požadované dokumenty skôr, ako sa tieto dokumenty poskytnú úradu OLAF. V súčasnosti v právnom rámci neexistuje ustanovenie, ktoré by bolo možné použiť na urýchlenie postupov týkajúcich sa vyšetrovaní úradu OLAF.

1.5 Základný scenár: ako by sa problém vyvíjal

V prípade, že nedôjde k zmene politiky, zostane porušovanie colných predpisov čiastočne neodhalené, čo bude spôsobovať neustále finančné straty pre EÚ a umožní nižšiu mieru vykonávania súvisiacich právnych predpisov.

Stúpne počet podvodov spojených s nesprávnym deklarovaním pôvodu. Systém ConTraffic preukázal užitočnosť informácií týkajúcich sa kontajnera (správy o stave kontajnerov – CSM) a keďže ide o výskumný projekt, čoskoro bude ukončený. Kým sa neprijme nová metóda, ktorá by pomáhala odhaľovať prípady nesprávneho deklarovania pôvodu, k podvodom bude dochádzať naďalej alebo sa ich počet dokonca bude zvyšovať, keďže podvodníci nadobudnú viac skúseností. Strate vo výške 17,6 milióna EUR spojenej s nesprávnym deklarovaním pôvodu sa teda nezabráni a pravdepodobne sa táto strata bude ďalej zvyšovať. Rovnako sa neočakáva zlepšenie ani v boji proti nesprávnemu opisu tovaru. V súčasnosti nič nesvedčí o akýchkoľvek plánovaných zmenách, ktoré by sa mali zaviesť do colných postupov v záujme boja proti nesprávnemu opisu tovaru. Očakáva sa, že počet podvodov spojených so zneužívaním tranzitného systému vzrastie. Ukázalo sa, že súčasné riešenie – ATIS – má napriek vysokej užitočnosti nedostatky. Údaje o tovare v tranzite, ktoré sa v súčasnosti zhromažďujú na základe tohto administratívneho postupu, už nemusia byť k dispozícii, pretože viaceré členské štáty spochybňujú zákonnosť právneho základu pre ich zhromažďovanie. V takom prípade by sa počet neodhalených podvodov s najväčšou pravdepodobnosťou zvýšil.

Čo sa týka omeškaní vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF, pokiaľ nedôjde k zmene existujúceho postupu, v blízkej budúcnosti sa neočakáva žiadne zlepšenie. Je nepravdepodobné, že situácia sa zlepší bez prijatia akýchkoľvek opatrení.

2 Analýza subsidiarity a proporcionality

Potreba opatrení na úrovni EÚ vychádza zo skutočnosti, že členské štáty nemôžu samy efektívne identifikovať a zmierňovať riziká porušovania colných predpisov ani riadne viesť vyšetrovania v prípade cezhraničného presunu tovaru. Boj proti colným podvodom si preto vyžaduje širší európsky prístup. Je dôležité poznamenať, že EÚ má výhradné právomoci v oblasti prevencie podvodov a ochrany svojich finančných prostriedkov v colných otázkach. EÚ má podľa všetkého lepšiu pozíciu, aby slúžila ako hybná sila tejto iniciatívy, pretože už má potrebné skúsenosti a systémy.

Pridaná hodnota: Opatrenia na úrovni EÚ by výrazne pomohli boju proti colným podvodom, a to zabezpečením väčšieho počtu dostupných dôkazov, čím by sa zvýšili možnosti odhaľovania a potláčania podvodov a zabezpečila by sa vyššia efektívnosť a účinnosť opatrení.

3 Ciele

Všeobecné ciele tejto iniciatívy sú tieto: i) posilniť ochranu finančných záujmov Európskej únie (odhaľovanie a vyšetrovanie podvodov) a ii) posilniť colnú spoluprácu medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Komisiou, a to zabezpečením správneho uplatňovania colných predpisov.

Konkrétne ciele sú tieto: zvýšiť možnosti odhaľovania, prevencie a stíhania colných podvodov lepšou spoluprácou v oblasti boja proti colným podvodom tak medzi členskými štátmi navzájom, ako aj medzi členskými štátmi a Komisiou, a zlepšiť postup týkajúci sa vyšetrovaní vedených úradom OLAF.

Operačné ciele opatrení, ktoré sa majú prijať, zodpovedajú zisteným problémom a konkrétnym cieľom. V záujme zvýšenia možností odhaľovania, prevencie a stíhania colných podvodov je naozaj potrebné vytvoriť podmienky pre zlepšený boj proti colným podvodom. Na riešenie problému omeškaní vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF je nevyhnutné podniknúť kroky zamerané na urýchlenie tohto procesu.

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené prepojenia medzi zistenými problémami a cieľmi.

Problém || Konkrétny cieľ || Operačný cieľ: ||

Nesprávne deklarovanie pôvodu a súvisiace finančné straty || Zvýšenie možností odhaľovania, prevencie a stíhania colných podvodov lepšou spoluprácou tak medzi členskými štátmi navzájom, ako aj medzi členskými štátmi a Komisiou (v prípade boja proti podvodom spojeným s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru, nesprávnym opisom tovaru a zneužívaním tranzitného systému) || 1. Vytvorenie podmienok pre zlepšený boj proti colným podvodom spojeným s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru

Nesprávny opis tovaru a súvisiace finančné straty || 2. Vytvorenie podmienok pre zlepšený boj proti colným podvodom spojeným s nesprávnym opisom tovaru

Zneužívanie tranzitného systému a súvisiace finančné straty || 3. Vytvorenie podmienok pre zlepšený boj proti colným podvodom spojeným so zneužívaním tranzitného systému

Omeškania vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF a (premlčanie) || Zdokonalenie procesu týkajúceho sa vyšetrovaní vedených úradom OLAF || 4. Urýchlenie vyšetrovaní vedených úradom OLAF

4 Možnosti politiky 4.1 Možnosti týkajúce sa základného problému (operačný cieľ 1, 2 a 3)

· Možnosť 0: zachovať súčasný stav

Táto možnosť vychádza z opisu základného scenára.

· Možnosť 1: nezáväzné právne predpisy – prostredníctvom vhodných odporúčaní zvýšiť možnosti odhaľovania colných podvodov súvisiacich s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru, nesprávnym opisom tovaru a zneužívaním tranzitného systému

Pokiaľ ide o cieľ 1, v odporúčaní by sa členské štáty vyzvali k podpore Komisie pri jej úsilí získať od hospodárskych subjektov správy CSM.

Pokiaľ ide o ciele 2 a 3, v odporúčaní by sa členské štáty vyzvali, aby Komisii povolili prístup k údajom/kopírovanie údajov, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii v rámci platformy Komisie, a tiež aby poskytli dodatočné údaje o tranzite.[1]

· Možnosť 2: zodpovednosťou za zvyšovanie možností odhaľovania colných podvodov spojených s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru, nesprávnym opisom tovaru a zneužívaním tranzitného systému je poverená Komisia

Súčasťou tejto možnosti je vytvorenie centrálnej databázy EÚ pre správy CSM a pre údaje týkajúce sa dovozu, vývozu a tranzitu. Táto databáza by sa opierala o skúsenosti nadobudnuté v rámci systémov ConTraffic a ATIS. Do centrálnej databázy EÚ budú zahrnuté aj informácie o vnútroštátnom tranzite a ostatné informácie o následnom tranzite, ako sú zmeny plánovaných trás alebo výsledky kontrol.

· Možnosť 3: zodpovednosťou za zvyšovanie možností odhaľovania colných podvodov súvisiacich s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru, nesprávnym opisom tovaru a zneužívaním tranzitného systému sú poverené členské štáty

V prípade tejto možnosti, na rozdiel od predchádzajúcej možnosti, sú zodpovednosťou za zber a analýzu relevantných údajov poverené členské štáty. Každý členský štát teda vytvorí svoju vlastnú vnútroštátnu databázu správ CSM a údajov o dovoze, vývoze a tranzite. Pravidelná výmena a otvorený prístup by mal členským štátom umožniť informovať, vymieňať si údaje a vypracúvať pravidelné analýzy.

· Možnosť 4: spoločná zodpovednosť Komisie a členských štátov za zvyšovanie možností odhaľovania colných podvodov súvisiacich s nesprávnym deklarovaním pôvodu tovaru, nesprávnym opisom tovaru a zneužívaním tranzitného systému

V rámci tejto možnosti by sa správy CSM a údaje o tranzite zhromažďovali na úrovni EÚ, zatiaľ čo členské štáty by boli zodpovedné za údaje týkajúce sa dovozu a vývozu. Ide pravdepodobne o najprijateľnejšiu kombináciu, pretože zohľadňuje súčasný stav (Komisia je zodpovedná za riadenie systémov ConTraffic a ATIS); zodpovednosť sa teda príslušne rozdelí.

· Možnosť 5: rozšírený základný scenár

Táto možnosť by znamenala navýšenie pracovnej sily, ktorá by bola poverená odhaľovaním a prevenciou relevantných colných podvodov. Očakáva sa, že pri využití väčšieho počtu kontrolórov a vyšetrovateľov sa odhalí a pravdepodobne aj zabráni väčšiemu počtu podvodov. Navrhované zdvojnásobenie prostriedkov by sa mohlo týkať tak členských štátov, ako aj Komisie (OLAF). Po dôkladnej analýze sa táto možnosť v tejto fáze zamietla.

4.2 Možnosti týkajúce sa omeškaní vo vyšetrovaniach vedených úradom OLAF a súvisiacich finančných strát (cieľ 4)

· Možnosť 0: zachovať súčasný stav

Táto možnosť počíta so zachovaním súčasného stavu. V rámci tejto možnosti by neboli prijaté žiadne dodatočné opatrenia na urýchlenie vyšetrovaní vedených úradom OLAF.

· Možnosť 1: ‎‏‎nezáväzné právne predpisy – vydanie odporúčaní s cieľom urýchliť postup‏

Táto možnosť by znamenala vydanie odporúčania, v ktorom sa členské štáty vyzvú, aby prispeli k urýchleniu postupu. Odporúčanie je nezáväzný nástroj, ktorý môžu členské štáty chápať ako výzvu k zlepšeniu súčasnej praxe a k podieľaniu sa na procese urýchlenia vyšetrovaní a odhaľovania podvodov.

· Možnosť 2: urýchlenie postupu vyšetrovania prostredníctvom splnomocnenia Komisie k priamej žiadosti o podklady od hospodárskych subjektov

Komisia by bola splnomocnená požadovať podklady priamo od hospodárskych subjektov. Z tejto možnosti vyplýva, že členské štáty by boli informované, nezohrávali by však aktívnu úlohu.

· Možnosť 3: zvýšenie počtu vyšetrovateľov v Komisii/úrade OLAF

Táto možnosť by znamenala zlepšenie pracovných postupov v úrade OLAF prostredníctvom zvýšenia počtu vyšetrovateľov zamestnaných na úrade OLAF. Čas vynakladaný na vyšetrovanie by sa teda skrátil, čo by viedlo k zmenšeniu problému zdĺhavých vyšetrovaní.

· Možnosť 4: požiadať hospodárske subjekty, aby dodatočne predložili informácie na vnútroštátnej úrovni, a to prostredníctvom náležitého ustanovenia v príslušných právnych predpisoch EÚ

Táto možnosť by znamenala návrat k situácii pred rokom 2010 (t. j. pred zavedením elektronického colníctva). Hospodárske subjekty by boli povinné poskytovať informácie o všetkých podkladoch svojim príslušným vnútroštátnym orgánom, ktoré by následne boli schopné ihneď poskytnúť požadované informácie.

· Možnosť 5: určenie termínu na poskytnutie podkladov

Táto možnosť by znamenala určenie konkrétneho termínu pre členské štáty, do ktorého by Komisii museli poskytnúť príslušné dokumenty. Táto možnosť sa však považuje za príliš rušivú a nepraktickú, keďže jednotný termín pre všetky prípady nezohľadňuje rozdiely v zložitosti vyšetrovaní.

5 Analýza vplyvu 5.1 Zhrnutie vplyvu

Vplyvy možností týkajúcich sa cieľov 1,2 a 3

Kritériá Možnosť || Účinnosť || Efektívnosť (všetky ciele) || Hospodársky vplyv (všetky ciele) || Zjednodušenie || Súdržnosť (všetky ciele) || Celkové hodnotenie

Cieľ 1 || Cieľ 2 || Cieľ 3 || Cieľ 1 || Cieľ 2 || Cieľ 3

Možnosť 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -- || 0

Možnosť 1 || + || + || + || + (Celkové náklady: zanedbateľné) || + || + || + || + || + || +

Možnosť 2 || +++ || +++ || +++ || ++ (Celkové náklady pre Komisiu: 850 000 EUR – zavedenie; 200 000 EUR – ročná údržba V prípade globálneho výpisu – žiadne náklady pre hospodárske subjekty, v prípade selektívneho nahlasovania – 3 000 až 200 000 EUR) || +++ || +++ || +++ || +++ || +++ || +++

Možnosť 3 || ++ || ++ || ++ || --- (Celkové náklady pre členské štáty: 850 000 EUR – zavedenie 200 000 EUR – ročná údržba Celkové náklady pre hospodárske subjekty: rovnaké ako v prípade možnosti 2 || +++ || ++ || ++ || ++ || _ || +

Možnosť 4 || +++ || ++ || +++ || - (Celkové náklady pre členské štáty: 320 000 EUR – zavedenie 80 000 EUR – ročná údržba Celkové náklady pre Komisiu: 530 000 EUR - zavedenie; 120 000 EUR – ročná údržba Celkové náklady pre hospodárske subjekty: rovnaké ako v prípade možnosti 2 || ++ || +++ || ++ || +++ || + || +

Vplyvy možností týkajúcich sa cieľa 4

Kritériá || Účinnosť pri dosahovaní cieľa || Efektívnosť || Hospodársky vplyv || Súdržnosť || Zjednodušenie

Možnosť 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Možnosť 1 || + || + || +- || + || ++

Možnosť 2 || +++ || ++ || +++ || + || ++

Možnosť 3 || ++ || -- || + || - || 0

Možnosť 4 || +++ || --- || - || - || --

6 Porovnanie možností 6.1 Možnosti týkajúce sa cieľov 1, 2 a 3

Ako je znázornené v prípade základného scenára, možnosťou 0 sa nielenže nezabezpečí dosiahnutie cieľov, ale môže sa ňou tiež zhoršiť súčasná situácia.

Dobrovoľný charakter možnosti 1 by nevyhnutne predstavoval riziko neúplných údajov a hoci by sa situácia v porovnaní so súčasným stavom mohla zlepšiť, jednoznačne stále nie je dostatočná, a preto sa táto možnosť považuje za negatívnu. Možnosť 2 sa na druhej strane považuje za výrazne pozitívnu, pretože Komisia už má k dispozícii potrebné systémy a skúsenosti, aby mohla úspešne viesť uvedenú databázu. Možnosť 2 navyše uprednostňujú nielen členské štáty, ale aj hospodárske subjekty, pretože predstavuje nákladovo efektívne a účinné riešenie problému colných podvodov. Možnosť 3 sa považuje za pozitívnu, ale na rozdiel od možnosti 2 by vytvorenie samostatných vnútroštátnych databáz viedlo k duplikácii a vyššej zložitosti, keďže viaceré členské štáty by zhromažďovali, spracúvali a interpretovali rovnaké údaje. Je dôležité uviesť, že táto možnosť by zároveň predstavovala značnú finančnú záťaž pre členské štáty. V tomto zmysle sa zdá, že možnosť 4 ponúka lepšie riešenie ako možnosť 3, pretože predchádza nadmernej finančnej záťaži pre členské štáty, keďže tie by sa o súvisiace náklady, ako aj o zodpovednosť delili s Komisiou. V porovnaní s možnosťou 2 však existuje riziko, že sa v rámci tejto možnosti sa nezohľadní význam cezhraničného prvku v súvislosti so zberom a používaním údajov o dovoze a vývoze. Možnosť 4, podobne ako možnosť 3, vedie k potenciálnej duplikácii údajov o dovoze a vývoze v mnohých vnútroštátnych databázach. Na základe uvedeného porovnania sa uprednostňuje možnosť 2.

6.2 Možnosti týkajúce sa cieľa 4

Možnosť 1 sa považuje za pomerne negatívnu, pretože je veľmi nepravdepodobné, že by sa ňou dosiahol sledovaný cieľ. Možnosť 2 sa považuje za účinnejšiu ako možnosť 1, pretože predpokladá, že čas vynaložený na získanie príslušných dokumentov predstavuje čas, ktorý by hospodárske subjekty potrebovali na predloženie týchto informácií úradu OLAF. Ponúka teda realistickú možnosť podstatného skrátenia času potrebného na získanie príslušných dokumentov. Odstránil by sa tým aj ďalší problém, ktorému v súčasnosti úrad OLAF čelí (konkrétne prípady, keď členské štáty neboli schopné úradu OLAF pomôcť pri získavaní týchto dokumentov), a to adresovaním žiadostí priamo tým subjektom, ktoré dané dokumenty vlastnia. Z týchto dôvodov sa možnosť 2 považuje za výrazne pozitívnu. Možnosť 3 je hodnotená ako pomerne pozitívna, pretože má potenciál riešiť tento problém. Vzhľadom na značné finančné zaťaženie je však menej prospešná ako možnosť 2. Na základe uvedeného porovnania sa uprednostňuje možnosť 2.

7 Monitorovanie a hodnotenie 7.1 Monitorovanie

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad ukazovateľov.

Cieľ || Ukazovateľ

1, 2 a 3 || – Údaje o vývoze/dovoze/tranzite/správy CSM: – počet zistených porušení právnych predpisov, – počet vyšetrovaní otvorených na základe týchto údajov, – počet žiadostí o použitie údajov vyšetrovateľmi, – sumy vymožené na základe týchto informácií

4 || Trvanie súvisiacich vyšetrovaní vedených úradom OLAF (či zmena viedla k rýchlejším postupom; či viedla k zvýšeniu počtu vyšetrovaní a vymožených súm)

7.2 Hodnotenie

Pokiaľ ide o operačné ciele, zodpovedné útvary Komisie zabezpečia, aby sa hodnotenie vykonávalo každých päť rokov. Budú doň zahrnuté výsledky a vplyvy súvisiace so zvýšenými možnosťami odhaľovania podvodov vďaka databáze a analýza vykonaná na základe dostupných údajov a informácií, ako aj efektívnosť a relevantnosť zavedených opatrení. Hodnotenie bude prebiehať formou prezentácie výsledkov Komisiou/úradom OLAF vo Výbore pre vzájomnú pomoc.

[1] Údaje o vnútroštátnom tranzite a ostatné informácie o následnom tranzite, ako sú zmeny plánovaných trás alebo výsledky kontrol.