SPRÁVA KOMISIE EURУPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURУPSKEJ CENTRБLNEJ BANKE, EURУPSKEMU HOSPODБRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTIČNEJ BANKE STAV INTEGRÁCIE JEDNOTNÉHO TRHU 2013 - Príspevok k ročnému prieskumu rastu na rok 2013 - /* COM/2012/0752 final */





Úvod Integrovaný jednotný trh je hlavným motorom hospodárskeho rastu a zamestnanosti a európskym občanom ponúka ďalšie príležitosti. Má preto centrálnu úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020. Ako Komisia ohlásila vo svojom oznámení z júna 2012 o lepšej správe pre jednotný trh[1], v tejto správe sa zameriava na monitorovanie fungovania jednotného trhu v rámci procesu európskeho semestra. Predkladá v nej analýzu stavu integrácie jednotného trhu v kľúčových oblastiach s najvyšším potenciálom rastu, t. j. v oblasti služieb, sietí a digitálneho hospodárstva[2]. Cieľom tejto správy je určiť tie politické priority v súvislosti s ročným prieskumom rastu na rok 2013, ktoré by v prípade, že ich členské štáty uskutočnia, prispeli k úplnému uvoľneniu potenciálu rastu jednotného trhu a k odstráneniu zostávajúcich prekážok ďalšej integrácie. Táto správa predstavuje aj výzvu k zintenzívneniu úsilia v záujme lepšieho uplatňovania a presadzovania už existujúcich pravidiel. 1. Kontrola integrácie jednotného trhu Vďaka tomu, že sa na jednotnom trhu odstránili prekážky voľného pohybu osôb, tovaru, služieb a kapitálu, môžu firmy pôsobiť v širšom meradle a posilniť tak svoju kapacitu inovovať, investovať, zvyšovať produktivitu a vytvárať pracovné miesta. Z hodnotenia výsledkov spotrebiteľských trhov vyplýva, že vyššia konkurencieschopnosť, ktorá je výsledkom integračného procesu, účinne stimuluje ponuku širšieho výberu lacnejších a kvalitnejších produktov pre európskych spotrebiteľov. Pracovná mobilita je nevyhnutným prvkom pri budovaní skutočného európskeho trhu práce, vďaka ktorému dochádza k zosúlaďovaniu medzi potrebami zamestnancov a náležitými zručnosťami uchádzačov o zamestnanie. Zvyšuje sa tak produktivita spoločností v EÚ a tým aj rast a zamestnanosť a zároveň sa odstraňuje súčasný výskyt dlhodobej vysokej miery nezamestnanosti v niektorých oblastiach popri nedostatku pracovnej sily v regiónoch EÚ s rýchlejším rastom. 1.1. Štyri slobody 1.1.1. Tovar · Integrácia trhu s tovarom napriek pomalšiemu tempu stále napreduje aj 20 rokov po zavedení jednotného trhu, pričom obchod v rámci EÚ predstavoval v roku 1999 približne 17 % HDP EÚ a v roku 2011 takmer 22 %. Rast objemu vývozu mimo EÚ je dynamickejší, ale jeho hodnota zodpovedá len asi 12 % HDP EÚ. Svedčí to o tom, že vnútorný trh má pre európske spoločnosti ešte stále veľký význam a že ešte stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o stimulovanie rastu obchodu v rámci EÚ. · Za všeobecným pozitívnym trendom z hľadiska integrácie sa skrývajú viac menej protikladné situácie členských štátov EÚ. V CZ, DE, HU, LT, LV, NL, PL, SI, SK je tendencia z hľadiska integrácie trhu s tovarom pozitívna, ako naznačuje vývoj pomeru dovozu a vývozu v rámci EÚ k HDP v období rokov 1999 až 2011, zatiaľ čo v EL, ES, FI, FR, IE, LU a UK možno pozorovať určité negatívne tendencie alebo stagnáciu. Vo väčšine krajín v prvej skupine bolo prehlbovanie integrácie súčasťou procesu vyrovnávania rastu, keďže tieto krajiny začínali s nízkou mierou otvorenosti výrazne pod svojimi možnosťami. Pokiaľ ide o dosiahnutú úroveň integrácie (z hľadiska pomeru obchodovania s tovarom v rámci EÚ k HDP), menšie členské štáty sú prirodzene otvorenejšie s výnimkou relatívne uzavretých EL a CY, za ktorými nasleduje PT a severské krajiny. · V skupine krajín so zvyšujúcou sa integráciou jednotného trhu sa pozícia väčšiny z nich z hľadiska cenovej konkurencieschopnosti od konca 90. rokov zlepšila (PL a do určitej miery CZ, SI, DE, SK a NL)[3]. Pri zameriavaní sa na trhy s vyšším rastom HDP boli za toto obdobie osobitne úspešné LT a LV. Zdá sa, že HU ťažilo predovšetkým z necenovej konkurencieschopnosti[4]. V takmer všetkých týchto krajinách sa vďaka vyššej integrácii v rámci vnútorného trhu zlepšila aj ich pozícia voči ich partnerom z EÚ z hľadiska obchodnej bilancie. Graf 1. Vývoj obchodu s tovarom v rámci EÚ Zdroj údajov: Eurostat · Pokiaľ ide o skupiny so znižujúcou sa alebo stagnujúcou integráciou (z hľadiska pomeru dovozu a vývozu tovaru v rámci EÚ k HDP), ES a LU doplatili na relatívne nízky nárast dopytu v ich partnerských hospodárstvach, ako aj na určité oslabenie ich nákladovej konkurencieschopnosti. Konkurencieschopnosť v oblasti nákladov sa takisto zhoršila aj v prípade EL. FI a UK zápasili s problémami týkajúcimi sa mimonákladovej konkurencieschopnosti. Tieto faktory vysvetľujú vývoj integrácie z hľadiska vývozu, dovoz je však s vývozom v úzkom vzťahu[5]. V prípade mnohých týchto krajín sa však negatívny trend v integrácii spájal s ich zhoršujúcou sa obchodnou bilanciou s ich partnermi z EÚ[6]. · Integrácia EÚ s tretími krajinami teraz prebieha rýchlejšie ako integrácia v rámci EÚ, čo odzrkadľuje globalizačný proces a rýchlejší rast dopytu na mnohých vznikajúcich trhoch. Nemusí ísť o negatívne znamenie, keďže obchod v rámci EÚ a svetový obchod sa vzájomne nevylučujú. Členské štáty, ktoré prehĺbili svoju integráciu vo svetovom hospodárstve, sú zároveň aj členskými štátmi, ktoré preukázali najvyššiu integračnú dynamiku v EÚ[7]. Graf 2. Porovnanie obchodovania s tovarom v rámci EÚ a mimo EÚ Zdroj údajov: Eurostat 1.1.2. Služby · Obchod so službami v rámci EÚ sa zväčša vyvíjal podobne ako obchod s tovarom (graf 3). Miera integrácie v tomto odvetví, ktoré predstavuje viac ako 70 % hospodárstva, je však naďalej výrazne nižšia ako v prípade trhu s tovarom. V súčasnosti nič nenaznačuje tomu, že by sa situácia vyrovnávala. Narastajúci cenový rozptyl skôr poukazuje na pretrvávajúce prekážky obchodu so službami v rámci EÚ. Zatiaľ čo rozdiely z hľadiska úrovne rozptylu sú do veľkej miery prirodzené a vyplývajú z oveľa nižšej prenosnosti, obchodovateľnosti[8] a rôznorodosti služieb, rozdiely z hľadiska tendencií medzi službami a tovarom, kde sa rozptyl zmenšil, môžu poukazovať na nedostatočnú úroveň hospodárskej súťaže v danom odvetví (graf 4). Najvýraznejšie tendencie k cenovému rozptylu sa zaznamenali v najstarších členských štátoch EÚ. Graf 3. Vývoj obchodu so službami v rámci EÚ Zdroj údajov: Eurostat Graf 4. Cenový rozptyl v členských štátoch EÚ Zdroj údajov: Eurostat · Z dôvodu uvedenej neobchodovateľnosti mnohých služieb sa trh so službami integruje hlavne prostredníctvom zriaďovania spoločností. Z údajov o zahraničnej kontrole podnikov[9] vyplýva, že stupeň integrácie služieb bol takmer vo všetkých členských štátoch nižší ako v iných odvetviach (graf 5). Podobne ako pri ukazovateľoch otvorenosti trhu boli aj v tomto prípade menšie hospodárstva otvorenejšie s výnimkou CY, SI a PT, ktoré sú vo všeobecnosti najuzavretejšie napriek ich veľkosti. IT je spomedzi najväčších hospodárstiev na základe údajov o zahraničnej kontrole podnikov najmenej integrované. Graf 5: Úrovne zriaďovania podnikov v odvetví služieb a iných odvetviach v rámci EÚ Zdroj údajov: Eurostat · Komisia vo svojom výročnom hodnotení výsledkov spotrebiteľských trhov uvádza, že európski spotrebitelia zvyčajne vyššie hodnotia trhovú výkonnosť integrovanejších trhov[10]. V ďalšom grafe vidíme, že spotrebiteľské hodnotenie je nižšie na menej integrovaných trhoch so službami ako na trhu s tovarom takmer vo všetkých členských štátoch. Graf 6. Výkonnosť trhov s tovarom a so službami podľa hodnotenia spotrebiteľov Zdroj: Market monitoring survey 2012 (Komisia, GR SANCO) 1.1.3. Kapitál · Investovanie v rámci EÚ je kľúčovým faktorom integrácie, prostredníctvom ktorého spoločnosti zriaďujú svoje prevádzky v iných členských štátoch. Cezhraničné investovanie je takisto jedným z hlavných prostriedkov rozširovania inovácií na celom jednotnom trhu. · Po dlhom období rastu sa cezhraničné investície z dôvodu finančnej krízy prepadli a na rozdiel od cezhraničného obchodu sa doteraz úplne nevzchopili. Graf 7. Vývoj priamych zahraničných investícií v rámci EÚ Zdroj údajov: Eurostat · Podobnú negatívnu integračnú dynamiku možno zaznamenať aj na finančných trhoch. Kríza výrazne zvýšila trhovú volatilitu a ukazovatele finančnej integrácie túto volatilitu odzrkadľujú už od roku 2007. Finančný systém a osobitne bankový sektor začali vo viacerých krajinách proces reštrukturalizácie. Nemožno vylúčiť ani vnútroštátne opatrenia spočívajúce v obmedzení činnosti bánk za štátnymi hranicami. Spôsobilo by to však čiastočnú stratu dôležitých výhod európskej finančnej integrácie a všeobecne by sa ohrozila hospodárska integrácia. Bolo by veľmi prínosné, keby sa zmeny riadne koordinovali a zahrnuli do nových kontrolných a regulačných rámcov vypracúvaných na úrovni EÚ. 1.1.4. Pracovná sila · Napriek tomu, že sa počet štátnych príslušníkov pracujúcich v inom členskom štáte v EÚ zvyšuje, pracovná mobilita je v rámci celej Európy príliš nízka v porovnaní s potenciálom EÚ a neporovnateľná s tým, čo by sa dalo očakávať v rámci skutočného jednotného pracovného trhu. Občania EÚ, ktorí sú ekonomicky aktívni v inej krajine EÚ, predstavujú len 3,1 % pracovnej sily EÚ a toto číslo sa každý rok zvyšuje len asi o 0,1 %. · Z medzinárodných porovnaní[11] takisto vyplýva, že cezhraničná mobilita medzi členskými štátmi EÚ je oproti iným regiónom (ako sú Spojené štáty americké, Kanada či Austrália) obmedzená. Hoci túto skutočnosť možno čiastočne vysvetliť veľmi veľkou jazykovou rozmanitosťou a rozličnými inštitucionálnymi rámcami, tieto porovnania svedčia o tom, že existuje väčší priestor pre vyššiu geografickú mobilitu v EÚ. · Podľa štúdie Eurobarometra[12] si 28 % občanov EÚ v produktívnom veku dokáže predstaviť, že by pracovalo v inej krajine EÚ, zatiaľ čo 15 % by o tom neuvažovalo z dôvodu príliš mnohých prekážok. Viac ako polovica Európanov považuje jazyk a rodinné otázky za hlavné prekážky mobility občanov Európy Ľudia uvádzajú aj administratívne prekážky, ako je byrokracia, uznávanie kvalifikácií a sociálne zabezpečenie, ako dôvody, prečo nejdú pracovať do iného členského štátu EÚ. Prekážky pracovnej mobilite môžu klásť aj určité pravidlá doplnkového dôchodkového systému, prekážky vo sfére daňovníctva pri sťahovaní sa do iných členských štátov (získanie príspevkov, oslobodenie od dane, dvojité zdanenie alebo vyššie progresívne daňové sadzby uplatňované na osoby bez pobytu v danej krajine) a nedostatočná informovanosť mnohých mobilných pracovníkov o ich právach a povinnostiach. · Komisia vo svojej nedávnej správe[13] takisto zdôraznila význam makroekonomických faktorov vedúcich k mobilite, ako napríklad relatívne rozdiely v hladinách príjmov, ako dosvedčujú najchudobnejšie členské štáty, ktoré zaznamenávajú najväčší čistý odliv migrantov. Očakáva sa, že postupom vyrovnávania situácie sa význam tohto faktora zmenší. Dlhodobé rozdiely v úrovniach nezamestnanosti sú ďalšími, aj keď menej očividnými makroekonomickými hnacími faktormi. V správe sa okrem toho zdôrazňujú spoločenské a kultúrne faktory, napr. siete spoločenstiev prisťahovalcov ovplyvňujúce migračné modely. 2. Aktivačné mechanizmy rastu a zamestnanosti na jednotnom trhu · Komisia vo svojom oznámení o lepšej správe pre jednotný trh prijatom v júni 2012[14] odporúča, aby sa prijali kroky na uvoľnenie potenciálu jednotného trhu v tých oblastiach, v ktorých je tento potenciál najvyšší. Na základe viacerých ekonomických ukazovateľov sa služby, finančné služby[15], doprava, digitálny trh a energetika určili za kľúčové oblasti z hľadiska prioritných politických opatrení a posilnenej realizácie jednotného trhu[16]. · Zároveň je dôležité, aby sa zdokonalilo fungovanie vnútorného trhu s priemyselnými výrobkami. Dosiahne sa to okrem iného tak, že sa zistia nedostatky a prekážky, ktoré ešte bránia voľnému pohybu výrobkov, a posilní sa kvalita a účinnosť právnych predpisov týkajúcich sa výrobkov. Navyše treba pozorne sledovať uplatňovanie „vzájomného uznávania“ na jednotnom trhu s tovarom[17]. · Komisia v júnovom oznámení o lepšej správe pre jednotný trh upozorňuje na to, že pravidlá jednotného trhu musia byť riadne transponované, vykonávané a presadzované, aby bolo možné v plnej miere využívať potenciál takého trhu. Stanovuje preto ambiciózne ciele týkajúce sa transpozície právnych predpisov EÚ a ich dodržiavania najmä, nie však výlučne, v uvedených kľúčových oblastiach. Z nedávneho hodnotenia výsledkov vnútorného trhu možno vyčítať určitý pokrok, najmä pokiaľ ide o deficit súladu[18]. Počet smerníc, s ktorých transpozíciou sa mešká už dva roky alebo viac, však stúpol. · Júnové oznámenie obsahuje výzvu, aby sa vzhľadom na kľúčové oblasti uplatňovala nulová tolerancia, pokiaľ ide o transpozíciu a vykonávacie pravidlá. Komisia sa v ňom zasadzuje aj za uplatňovanie zjednodušeného konania vo veci porušenia právnych predpisov v prípadoch pretrvávajúcich problémov. Ako naznačuje tabuľka v prílohe, tak ďaleko ešte nie sme. Zatiaľ iba jeden členský štát (DK) spĺňa všetky ciele stanovené v oznámení z júna 2012 a viac ako polovica členských štátov ešte nesplnila viac ako tri ciele. Najdlhšie meškania s transpozíciou možno zaznamenať v oblasti energetiky, zatiaľ čo doprava predstavuje oblasť, kde väčšina členských štátov takmer systematicky neplní ciele. · Členské štáty by mali zintenzívniť svoje úsilie a zaistiť, aby jednotlivci aj firmy mohli svoje práva vo sfére jednotného trhu efektívne využívať. Treba preto zaručiť, aby vnútroštátne súdy účinne uplatňovali a presadzovali právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu, ďalej treba poskytovať kvalitné informácie, nástroje a postupy elektronickej verejnej správy a investovať do mechanizmov na rýchle riešenie problémov. V tejto oblasti treba ešte uskutočniť mnohé kroky[19]. Napríklad potenciál siete SOLVIT ako kľúčového nástroja na riešenie problémov na národnej úrovni (okolo 1300 prípadov ročne) sa stále nevyužíva v plnej miere čiastočne aj z dôvodu nedostatočného počtu zamestnancov v niektorých centrách SOLVIT. · Júnové oznámenie obsahuje aj výzvu na rýchlu realizáciu kľúčových opatrení na povzbudenie rastu a dôvery uvedených v Akte o jednotnom trhu[20]. 1.2. Trhy so službami Výkonnosť trhu a prekážky integrácie EÚ · Smernica o službách je základným kameňom integrácie jednotného trhu v oblasti služieb. Podľa nedávnej štúdie[21] by prínos smernice o službách mohol byť ešte väčší, ak by členské štáty zvýšili úroveň svojich ambícií pri vykonávaní smernice. Ak by sa totiž podľa ambicióznych predstáv všetky členské štáty priblížili k priemernej úrovni piatich najlepších krajín[22] z hľadiska prekážok v jednotlivých odvetviach (čiže prakticky k odstráneniu všetkých obmedzení spadajúcich do rozsahu pôsobnosti smernice o službách), mohlo by to mať ekonomický vplyv v podobe zvýšenia HDP o 2,6 %[23]. V záujme dosiahnutia potenciálu smernice o službách z hľadiska rastu do roku 2015 Komisia predložila v júni tohto roku akčný plán[24]. Smernica o službách obsahuje niekoľko dôležitých jednoznačných povinností[25], ktoré ešte takmer polovica členských štátov nespĺňa. V niektorých členských štátoch napríklad ešte stále existujú obmedzenia založené na štátnej príslušnosti alebo miesta bydliska poskytovateľa služieb (napr. MT a SE v prípade patentových zástupcov, IT, CY a PL v prípade niektorých služieb v odvetví cestovného ruchu). Vzhľadom na uplatňovanie ustanovenia smernice o službách týkajúceho sa slobody poskytovať služby členské štáty zaujali väčšinou konzervatívny prístup a k cezhraničným poskytovateľom služieb naďalej pristupujú rovnako ako k etablovaným. Vystavujú ich tak neopodstatnenej dvojitej regulácii, pretože poskytovatelia služieb musia vyhovieť predpisom v domovskej aj v hostiteľskej krajine, napríklad pokiaľ ide o profesijné poistenie. Vo viacerých členských štátoch navyše panuje neistota, ktoré predpisy sa uplatňujú na tých poskytovateľov služieb, ktorí chcú poskytovať cezhraničné služby iba dočasne, v porovnaní s tými poskytovateľmi služieb, ktorí sa chcú usadiť (napr. BG, FI, IE, IT, LV, PL, RO, SI, SE). Táto neistota môže mať za následok, že sa k dočasnému poskytovaniu služieb pristupuje, ako keby došlo k zriadeniu prevádzky. Poskytovatelia sú tak vystavení dvojitej regulačnej záťaži, čo takisto brzdí cezhraničné poskytovanie služieb. · Odvetvia služieb zahŕňajú mnohé profesie, ktoré sú regulované na vnútroštátnej úrovni. Táto regulácia má formu prekážok pri vstupe (napr. požiadavky, na základe ktorých sa výkon určitých činností vyhradzuje pre držiteľov osobitných kvalifikácií) a/alebo prekážok pri vykonávaní činnosti (čiže obmedzenia týkajúce sa výkonu profesionálnej činnosti, ako sú požiadavky na právnu formu spoločností a kapitálové vlastníctvo). V niektorých členských štátoch (BG, CY, DE, PL, SK, SI, SE) takisto pretrvávajú požiadavky stanovujúce sadzby pre určité profesie (napr. inžinierov/architektov, účtovníkov, daňových poradcov a patentových zástupcov alebo veterinárov). Hoci úpravu profesií môže opodstatňovať verejný záujem, pravidlá sa naprieč EÚ výrazne líšia: počet regulovaných profesií sa v jednotlivých členských štátoch pohybuje od 47 do 368. Navyše existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o rozsah vyhradených činností[26] a požadovanú úroveň kvalifikácie. V tejto súvislosti boli v roku 2012 ôsmim členským štátom adresované odporúčania pre jednotlivé krajiny (AT, CY, FR, DE, IT, PL, SI, ES) týkajúce sa nutnosti zmenšiť regulačné prekážky v oblasti odborných služieb. Niektoré členské štáty (najmä PL, PT, IT, ES, CZ) sa v tejto oblasti pustili do reforiem s cieľom posilniť konkurencieschopnosť, zjednodušiť podnikateľské prostredie alebo znížiť nezamestnanosť, predovšetkým medzi mladými ľuďmi. · Účinné nástroje správy sú nevyhnutné na plné využitie integračného potenciálu právnych predpisov jednotného trhu vo všeobecnosti a osobitne smernice o službách. Medzi tieto dôležité nástroje patria jednotné kontaktné miesta a informačný systém o vnútornom trhu (IMI). Situácia vzhľadom na jednotné kontaktné miesta je v členských štátoch veľmi rozmanitá. DK, EE, ES, LU, NL, SE, UK a LT majú najrozvinutejšie jednotné kontaktné miesta, zatiaľ čo ich rozvoj v BG, EL, IE, RO a SI výrazne zaostáva. Konkrétne existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru podrobnosti a jednoduchosť využívania informácií, ktoré jednotné kontaktné miesta poskytujú v oblasti vnútroštátnych predpisov v hlavných odvetviach služieb. Okrem toho mnoho administratívnych krokov sa ešte stále nedá vykonať online, prípadne ich nemôžu realizovať cezhraniční užívatelia. Celkové množstvo informácií o službách, ktoré sa v rámci IMI poskytli, zostáva malé. Takmer polovicu informácií si vyžiadalo DE, ktoré má aj najvyšší počet orgánov zaregistrovaných v IMI v oblasti služieb. BE, DK, EE, FI, IE, NL, RO a UK v roku 2012 ešte neodoslali žiadnu žiadosť. Na druhej strane najviac žiadostí o informácie dostali PL, HU a UK. · Odvetviami, ktoré majú spomedzi trhov so službami najväčší ekonomický dosah z hľadiska HDP a zamestnanosti a nadpriemerného potenciálu pre rast, sú: služby pre podniky (11,7 % pridanej hodnoty EÚ v roku 2009), predaj v malom a vo veľkom (11,1 %) a stavebníctvo (6,3 %). · Odvetvie služieb pre podniky v mnohých členských štátoch ešte stále charakterizuje prísna regulácia. Napríklad požiadavky obmedzujúce slobodnú voľbu formy spoločnosti a predpisujúce určitý druh kapitálového vlastníctva môžu byť prekážkou rozvoja cezhraničných odborných služieb. Niektoré takéto prekážky sa od nadobudnutia účinnosti smernice o službách zmiernili (v PL, DE, FR, CY a IT), iných sa to však nedotklo (zdá sa, že právnických povolaní sa to najviac týka hlavne v AT, BE, BG, CZ, DK, FR, DE, IT, MT, PL, PT, RO, SK, SI a UK · Európske odvetvia maloobchodného a veľkoobchodného predaja charakterizujú rozličné úrovne ekonomickej zrelosti a nasýtenia mnohých trhov. Hospodársku súťaž v odvetví maloobchodného predaja brzdia pretrvávajúce prekážky, ako sú zaťažujúce právne predpisy, ktoré možno vysvetliť snahou o protekcionizmus, alebo neprimerané obmedzenia týkajúce sa veľkosti obchodu. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny z roku 2012 sa zdôraznilo, že je nutné odstrániť obmedzenia v odvetví maloobchodného predaja (BE, FR, HU, ES). Niektoré členské štáty už v tejto oblasti začali s reformami. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny z roku 2012 sa všeobecnejšie zdôraznilo aj to, že je potrebné posilniť hospodársku súťaž v odvetví maloobchodného predaja (BE, DK, FI). Niektoré členské štáty od firiem vyžadujú, aby uspeli v „teste hospodárskych potrieb“. Na základe týchto testov sa oprávnenie udeľuje na základe 1) predloženého dôkazu o existencii hospodárskej potreby alebo trhového dopytu, 2) posúdenia potenciálu alebo súčasných hospodárskych účinkov danej činnosti (napríklad na usadených poskytovateľov), alebo 3) posúdenia primeranosti danej činnosti vo vzťahu k cieľom plánovania, ktoré príslušný orgán stanovil ako východiskovú podmienku pre zriadenie prevádzky. Tieto testy nechávajú voľný priestor pre svojvoľné rozhodnutia a neopodstatnené obmedzenia a firmám pri nich vznikajú značné náklady. Takéto požiadavky sú podľa smernice o službách zakázané, stále však platia v RO, AT, EL, NL, HU a niektorých regiónoch DE a ES. Rozvoj maloobchodného predaja môžu brzdiť aj prekážky cezhraničného zásobovania tovarom. Maloobchodní predajcovia sa nemôžu vždy zásobovať za najlepšiu cenu v celej Európe. Existujú informácie o tom, že na niektorých vnútroštátnych trhoch (LU a BE) existuje obmedzenie zásobovania sa na danom území, ktoré bráni znižovaniu cien, najmä v prípade značkových výrobkov. · Rozvoj dynamického stavebného odvetvia v rámci hraníc EÚ brzdia prekážky, s ktorými sa stretávajú firmy a profesionáli z dôvodu nedostatočného vzájomného uznávania schém udeľovania povolení alebo certifikácie odborníkov poskytujúcich špecializované služby, napr. v oblasti environmentálnej certifikácie budov. Napríklad v prípade postupov udeľovania povolení pre poskytovateľov certifikácie o energetickej účinnosti sa cezhraničné poskytovanie služieb javí ako nemožné v BE, CY, LV, LT a MT. · Verejné obstarávanie predstavuje pre odvetvie služieb dôležitý trh – v roku 2010 obchodné príležitosti prostredníctvom obstarávania upravené predpismi EÚ dosahovali okolo 447 miliárd EUR[27] (3,7 % HDP EÚ), pričom zmluvy o službách predstavovali okolo 42 % tejto sumy. Len 3,5 % zmlúv vo verejnom obstarávaní nad prahovými hodnotami EÚ však bolo udelených cezhranične[28] (v odvetví služieb je tento pomer ešte nižší, a to 2 %) a prekážky integrovaného trhu verejného obstarávania pretrvávajú. Lepšie uplatňovanie pravidiel obstarávania v členských štátoch by mohlo mať výrazný prínos z hľadiska účinnosti. V roku 2012 boli odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované 5 členským štátom (BG, CZ, DK, HU a SK). · Vzhľadom na význam verejného obstarávania je mimoriadne znepokojujúce, že verejnoprávne orgány naďalej zostávajú najhoršími platcami v Európskej únii. Suma odpísaného dlhu v Európe v roku 2012 narástla na 2,8 % celkových pohľadávok, t. j. na bezprecedentnú úroveň 340 miliárd EUR. Rozdiel medzi severnými a južnými členskými štátmi vážne brzdí integráciu jednotného trhu EÚ[29]. Ak sa smernica z roku 2011 o oneskorených platbách[30] bude riadne vykonávať, uvoľní sa 180 miliárd EUR ročne, pretože verejnoprávne orgány budú povinné realizovať platby do 30 dní. Výrazne sa tak zlepší peňažný tok firiem a pomôže im to prekonať hospodársku krízu. · Z hľadiska spotrebiteľa zostávajú retailové bankové služby trhovou skupinou s najhoršími výsledkami, najmä pokiaľ ide o porovnateľnosť poplatkov a ponúkaných podmienok, výber najlepšej ponuky či prechod k inému poskytovateľovi služieb[31]. Vďaka pevnému rámcu EÚ[32], ktorý spotrebiteľovi zaručí informovanosť, práva a nápravné prostriedky a ktorý uľahčí prístup k základným bankovým službám, sa všetci spotrebitelia, a osobitne zraniteľní spotrebitelia, budú môcť zapojiť do odvetvia retailového bankovníctva. Politické priority · Členské štáty by sa mali zamerať na tieto kľúčové priority o Úplne zosúladiť svoje právne predpisy so smernicou o službách, a najmä splniť všetky jednoznačné povinnosti, ktoré sú v nej obsiahnuté. o Prijať ambicióznejšiu stratégiu, pokiaľ ide o vykonávanie smernice o službách, a konkrétne: - prehodnotiť potrebu a proporčnosť pretrvávajúcich požiadaviek, najmä tých, ktorými sa stanovujú sadzby pre určité profesie, a tých, ktorými sa kladú obmedzenia na štruktúru spoločnosti a kapitálové vlastníctvo. - preskúmať uplatňovanie ustanovenia o slobode poskytovať služby v kľúčových odvetviach, t. j. v stavebníctve, službách pre podniky a cestovnom ruchu. Toto preskúmanie by malo mať formu systematického procesu partnerského preskúmania za pomoci Komisie a jeho cieľom by malo byť odstránenie nepotrebných, neopodstatnených a neprimeraných zostávajúcich obmedzení. o Posúdiť, či sú požiadavky obmedzujúce prístup k regulovaným profesiám a ich vykonávaniu opodstatnené, ako aj úlohu profesijných organizácií, a odstrániť alebo zmierniť tieto požiadavky, ak sú neopodstatnené. Súčasťou takého posúdenia by malo byť aj prehodnotenie kritérií na zavádzanie nových regulovaných profesií. o Posilniť hospodársku súťaž v odvetví maloobchodného predaja zmenšením prekážok a prevádzkových obmedzení. Predovšetkým by sa mali systematicky zrušiť pretrvávajúce testy hospodárskych potrieb. o Zlepšiť jednotné kontaktné miesta tak, aby sa z nich stali plnohodnotné nástroje elektronickej verejnej správy, ktoré budú primerane zodpovedať potrebám poskytovateľov a prijímateľov služieb. V záujme jednoduchšieho využívania jednotných kontaktných miest by sa do ich pôsobnosti mali začleniť všetky postupy počas priebehu životného cyklu podniku a aby tieto miesta boli viacjazyčné. o Čo najskôr transponovať smernicu o oneskorených platbách (lehota pre členské štáty na transpozíciu je 16. marec 2013). 1.3. Trh s energiou Výkonnosť trhu a prekážky integrácie EÚ · Podiel odvetvia energetiky na HDP v EÚ sa od roku 2000 zväčšuje a za posledné roky prekročil 2½%[33]. Tento ukazovateľ však úplne neodráža význam tohto odvetvia v hospodárstve, ktoré však poskytuje rozhodujúce výrobné zdroje pre všetky ostatné odvetvia a výrazne tak prispieva k ich nákladovej konkurencieschopnosti. · Vnútorný trh s energiou pomaly ale iste začína prinášať ovocie[34]. Veľkoobchodné ceny elektriny v EÚ narástli menej ako svetové ceny primárnej energie a menej ako inflácia. Veľkoobchodné ceny plynu boli očividne nižšie v tých členských štátoch, v ktorých trhy fungujú lepšie. Vďaka pružnejšej infraštruktúre a jasným cenovým signálom v rámci EÚ dodávky plynu maloobchodným spotrebiteľom lepšie odolávali dočasným zníženiam objemu z krajín vývozu. · Ešte však nie sme v cieli. Podľa posledného hodnotenia výsledkov spotrebiteľských trhov bola výkonnosť energetických služieb (plyn aj elektrina) podpriemerná, pričom dodávky elektriny patria medzi 5 odvetví s najhoršími výsledkami (spomedzi 30)[35]. Trhy s energiou sú navyše vnímané ako netransparentné alebo nedostatočne otvorené pre nových účastníkov[36]. · Nedostatočnú integráciu trhu s energiou ilustruje aj fakt, že maloobchodné ceny elektriny a plynu sú v rámci EÚ len málo podobné, pričom cena v najdrahšom členskom štáte je niekoľkonásobne vyššia ako cena v najlacnejšom. Je tomu tak z viacerých dôvodov: regulácia cien vo viacerých členských štátoch (BG, CY, DK, EE, FR, EL, HU, LT, MT, PL, PT, RO, SK, ES), nedostatočná rôznorodosť dodávok, obmedzené cezhraničné prepojenia, rozdiely v nákladoch na siete, zdaňovanie a náklady práce. Regulované ceny nevytvárajú konkurenčné prostredie, v ktorom by sa realizoval správny druh investícií. Investori ich namiesto toho vnímajú ako ukazovateľ politického zasahovania, ktoré potláča investície. Navyše, ceny upravené na úroveň pod trhovou cenou môžu viesť k sadzbám, ktoré sú pre dodávateľov ekonomicky neudržateľné a celkové náklady na ne nakoniec znášajú spotrebitelia. Regulované ceny okrem toho neposkytujú stimuly pre energetickú účinnosť. Hospodárska súťaž na maloobchodnej úrovni je v členských štátoch rôzna, pričom hlavný ukazovateľ trhovej koncentrácie (HHI[37]) je veľmi vysoký (nad 5000) v EL, PT, EE, LT, LV, IT a FR. V krajinách južnej a východnej Európy je miera prechodu veľmi nízka. Spotrebitelia zvyčajne hodnotia trhy s elektrickou energiou zle dokonca aj v tých členských štátoch, ktoré dostatočne liberalizovali trhy s energiou, pretože majú pocit, že tieto trhy nie sú dostatočne transparentné a nie sú spokojní so zákazníckymi službami[38]. · Pokiaľ ide o veľkoobchodné trhy, ceny sa navzájom približujú viac ako na maloobchodných trhoch. Likvidita trhu s elektrickou energiou sa za posledné roky zvýšila, čo má kladný vplyv na fungovanie európskeho veľkoobchodného trhu s elektrinou a na hospodársku súťaž. Integrácia trhu sa posilnila aj vďaka tomu, že sa zintenzívnilo prepojenie trhu[39] (tento systém zaviedlo 17 členských štátov). Nedostatočné prepojenie trhu bráni cenám v tom, aby slúžili ako účinný signál pre riadenie tokov energie medzi trhmi. Touto väčšou integráciou by sa dalo objasniť, prečo veľkoobchodné ceny elektriny v EÚ za posledné roky nerástli tak prudko ako ceny fosílnych palív. · Na dokončenie vnútorných trhov s plynom a elektrickou energiou a na zaistenie bezpečnosti dodávok sú nevyhnutné značné investície do energetickej infraštruktúry, ako sú potrubné vedenia a elektrické siete, projekty týkajúce sa skladovania a skvapalneného zemného plynu. V roku 2012 boli na tento účel 11 členským štátom (BG, DE, EE, ES, FR, HU, IT, LT, LV, MT a PL) adresované odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa potreby zväčšiť množstvo prepojení sektorov elektriny a/alebo plynu. V prípade elektrickej energie nutnosť investovať do výroby odzrkadľuje narastajúci dopyt po elektrickej energii a záväzné ciele do roku 2020 týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie. Optimálne využívanie obnoviteľných zdrojov energie si vyžaduje vyhovujúce prepojenie a inteligentnejšie rozvodné siete vrátane skladovacích kapacít a záložnej infraštruktúry na výrobu elektrickej energie. Prekážky brániace investíciám súvisia s postupmi udeľovania povolení v členských štátoch, ako aj s financovaním a regulačným rámcom. Komisia v novembri začala verejnú konzultáciu o bezpečnosti dodávok elektrickej energie a primeranosti výroby. · Tretí energetický balík[40] predstavuje základný kameň integrácie trhu s plynom a elektrickou energiou. Mešká sa však s jeho transpozíciou a presadzovaním. K 25. októbru 2012 ešte viacero členských štátov neoznámilo úplnú transpozíciu jednej prípadne oboch smerníc tretieho energetického balíka. Oznámené opatrenia členských štátov, ktoré informovali o úplnej transpozícii, sa takisto preskúmajú a ak sa transpozícia nebude považovať za dokončenú, prijmú sa príslušné opatrenia. Ďalšie informácie sa nachádzajú v prílohe. Bezproblémové vykonávanie právnych predpisov naráža na problémy v mnohých citlivých oblastiach, konkrétne: i) oddelenie prenosových sietí, ii) otázky ochrany spotrebiteľa (vrátane účinnej ochrany zraniteľných spotrebiteľov) a iii) nezávislosť a právomoci vnútroštátnych regulačných orgánov vzhľadom na to, že požiadavky týkajúce sa nezávislosti stanovené v smerniciach sú veľmi prísne. · Rýchle prijatie a implementácia balíka pre energetickú infraštruktúru[41] a prijatie prvého zoznamu projektov spoločného záujmu celej Únie v oblasti energetickej infraštruktúry majú kľúčový význam pre budúce bezpečné a cenovo dostupné dodávky energie. · Pokiaľ ide o energetickú účinnosť, najväčší potenciál z hľadiska úspor energie majú budovy, ktorých podiel na celkovej spotrebe energie v Európskej únii dosahuje 40 %. Zníženie spotreby energie v tejto oblasti je preto prioritou v rámci príspevku energetickej účinnosti k plneniu cieľov „20-20-20“ v oblasti klímy a energetiky, ako aj v rámci kapitoly o budovách v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje[42]. Pri uskutočňovaní týchto predsavzatí je dôležité, aby sa jadro kľúčovej legislatívy v tejto oblasti načas a primerane transponovalo a rýchlo vykonalo. Pri plnení týchto cieľov má dôležitú úlohu aj stavebné odvetvie. Nové technológie ponúkajú široký potenciál nielen pre nové domy, ale aj pre milióny existujúcich budov, ktoré môžu vďaka renovácii výrazne zlepšiť svoju energetickú účinnosť. Politické priority · S cieľom dobudovať integrované a dobre fungujúce trhy s energiou by sa mali členské štáty zamerať na tieto kľúčové priority: o Včasne a úplne transponovať smernice tretieho energetického balíka a riadne uplatňovať nariadenia tretieho energetického balíka, ak tak ešte neurobili, aby európski spotrebitelia a európske podniky mohli naplno využívať výhody, ktoré z nich plynú. Transponovať a vykonať kľúčové právne predpisy v oblasti energetickej účinnosti, najmä smernice o energetickej účinnosti. o Uskutočniť analýzu toho, či sa do výroby neinvestuje málo a prečo sa schémy výroby a spotreby radikálne menia. Členské štáty by mali hľadať cezhraničné riešenia zistených problémov predtým, ako sa rozhodnú zakročiť, aby sa predišlo fragmentácii vnútorného trhu s energiou. o Posilniť postavenie spotrebiteľov tak, že sa im dá možnosť rozhodovať sa na základe informácií a zvýšiť stimuly pre energeticky účinné správanie. o Postupne upúšťať od regulovaných cien a zaistiť solídnu hospodársku súťaž, ako aj posilniť ochranu zraniteľných spotrebiteľov. Postupným zánikom regulovaných cien by sa vyslali správne signály o cenách potrebné na zabezpečenie dostatočných investícií a zvýšenie energetickej účinnosti. Z dlhodobejšieho hľadiska by sa tak spotrebiteľom ponúkol väčší výber a udržateľné trhové ceny. o S cieľom vytvoriť konkurencieschopnejšie a energeticky účinnejšie trhy musí právne predpisy a úpravy v jednotlivých odvetviach dopĺňať nepretržité presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže v odvetví energetiky. 1.4. Dopravné trhy Výkonnosť trhu a prekážky integrácie EÚ · Odvetvie dopravy predstavuje kľúčovú oblasť pre rast a konkurencieschopnosť nielen z dôvodu svojej veľkosti (predstavuje okolo 5 % celkovej pridanej hodnoty EÚ), ale aj preto, že slúži ako poskytovateľ služieb v iných odvetviach hospodárstva. Efektívne a udržateľné dopravné služby, adekvátne infraštruktúry a moderné technológie sú nevyhnutným predpokladom dobrého fungovania vnútorného trhu a základom na využívanie potenciálu všetkých regiónov. · Z dôvodu oneskoreného prijímania opatrení doprava a osobitnejšie niektoré druhy dopravy zaostávajú za inými odvetviami z hľadiska otvorenosti trhu a celkovej výkonnosti. Nielenže je otvorenosť trhu pri jednotlivých druhoch dopravy (leteckej, železničnej, cestnej a námornej) rôznorodá, ale ani skutočný vnútorný trh s dopravnými službami ešte stále nie je dobudovaný a nezodpovedá vyvíjajúcemu sa dopytu. · Nedostatočnú integráciu sčasti spôsobujú problémy s primeranou a včasnou transpozíciou a vykonávaním kľúčových právnych predpisov v tejto sfére (pozri prílohu), najmä v oblasti cestnej a železničnej dopravy a námornej bezpečnosti. Veľká pozornosť sa venuje aj uplatňovaniu zásad vnútorného trhu v prístavoch, a najmä obmedzeniam slobody usadiť sa v prístavoch. Pokiaľ ide o odvetvie letectva, prístup na trh so službami pozemnej obsluhy zostáva aj naďalej problematický vo viacerých členských štátoch. Právne predpisy sa porušujú predovšetkým v súvislosti s problémami nových účastníkov s prístupom na trh a v súvislosti s verejnými súťažami a výberom poskytovateľov, ktoré sa nepovažujú za vyhovujúce právnym predpisom EÚ. Má to za následok rôznorodé hodnotenie spotrebiteľmi v EÚ[43]. V hodnotení trhov so službami v roku 2012 letecké služby zaujali 5. miesto (z 30) a železničné služby sa ocitli až na 27. mieste. · Rôznorodý stav otvorenosti trhu a trhovej súťaže sa premietol do odporúčaní pre jednotlivé krajiny z roku 2012, najmä do odporúčaní, aby sa povzbudila hospodárska súťaž a uľahčil sa vstup na trh novým hospodárskym subjektom. Tieto odporúčania boli adresované tým členským štátom, ktoré zohrávajú zásadnú rolu v dopravnej sieti EÚ (AT, BE, FR, DE a IT), a odporúčania, aby sa posilnila administratívna kapacita a trhová regulácia v odvetví dopravy, boli adresované BG a PL. Zo všeobecnejšieho hľadiska vo viacerých členských štátoch ešte stále existujú prekážky brániace vstupu na trh a regulačné zaťaženie na dopravných trhoch, najmä vo veľkých a/alebo tranzitných krajinách (DE, FR, IT, ES a AT), čo brzdí hospodárstvo EÚ ako také. · Oblasťou s najočividnejšími problémami je vnútorný trh so železničnými službami. Zatiaľ čo celý trh so službami nákladnej dopravy je pre hospodársku súťaž otvorený od roku 2007 a trh so službami medzinárodnej osobnej dopravy od roku 2010, vnútorná osobná doprava je aj naďalej vo veľkej miere uzavretá hospodárskej súťaži. Okrem toho chýbajúca konkurencia pre etablovaných prevádzkovateľov, ktorí de facto majú na národnom trhu často monopol, je jedným z dôvodov, ktorými možno vysvetliť nízku kvalitu a efektívnosť železničných služieb. Odzrkadľuje sa to aj vo veľmi nízkom spotrebiteľskom hodnotení trhu. · Napriek právnym predpisom EÚ, ktorými sa zabezpečuje prístup na trhy so službami nákladnej železničnej dopravy a medzinárodnej osobnej železničnej dopravy, majú noví prevádzkovatelia aj naďalej problémy vstúpiť na trh, najmä vo FR a v IT, zatiaľ čo inštitucionálne usporiadanie v DE nezaručuje skutočnú hospodársku súťaž. Proces otvárania trhu najviac pokročil v DK, SE a UK, kde sa trhový podiel železničnej dopravy zvýšil. SE a UK sú zároveň spolu s Nemeckom jedinými členskými štátmi, ktoré všetky svoje zákazky na poskytovanie verejných služieb prideľujú na základe konkurenčného tendra. · Poskytovanie prístavných služieb je stále neucelené. Náklady spoločností EÚ za používanie prístavov a terminálov môžu predstavovať až 25 % celkových logistických nákladov od dverí k dverám. V krajinách ako DE, NL, FI alebo DK prístavy výraznou mierou prispievajú k celkovej logistickej výkonnosti krajiny z hľadiska času, nákladov a spoľahlivosti[44]. Na druhej strane slabá prepojenosť, byrokracia a prekážky brániace súkromnému sektoru zapojiť sa do trhu (technicko-námorné služby a služby manipulácie s nákladom sú často obmedzené na monopoly alebo niekoľko etablovaných prevádzkovateľov) účinkujú ako prekážky obchodu v iných európskych prístavoch, najmä v regiónoch Stredozemného, Čierneho a Baltského mora. · Oproti iným druhom dopravy sa príbrežná námorná doprava medzi prístavmi členských štátov stále považuje za dopravu prekračujúcu vonkajšie hranice vnútorného trhu a z toho dôvodu sa pri nej uplatňujú zložité administratívne procesy. Spravodlivá hospodárska súťaž medzi prístavmi si navyše vyžaduje rovnaké podmienky pre všetkých: informácie o finančných prostriedkoch, ktoré verejnoprávne orgány dávajú k dispozícii akémukoľvek prístavu, by mali byť transparentné, rovnako ako aj podmienky, za ktorých prístavné orgány udeľujú poskytovateľom služieb prístup na trh. · Otvorenie trhu doteraz veľmi úspešne prebehlo v leteckej doprave, kde liberalizácia v 90. rokoch viedla k bezprecedentnému zvýšeniu počtu prepravených cestujúcich a množstva obsluhovaných trás v rámci EÚ a zároveň k výraznému zníženiu cien leteniek. Vzdušný priestor v Európe je však naďalej porozdeľovaný, čo leteckým spoločnostiam aj spotrebiteľom prináša dodatočné náklady a zároveň je zdrojom ekonomickej neefektívnosti. Z tohto aspektu je dokončenie Jednotného európskeho neba jedným z najdôležitejších prvkov na dobudovanie jednotného európskeho dopravného priestoru. Vytvorením skutočných funkčných blokov vzdušného priestoru by sa defragmentoval európsky vzdušný priestor a výrazne by sa zlepšilo poskytovanie jeho leteckých navigačných služieb. Okrem toho konsolidácia ponuky môže prispieť k zvýšeniu ekonomickej efektívnosti leteckého odvetvia, ak bude v úplnom súlade s pravidlami a zásadami hospodárskej súťaže uplatniteľnými na fúzie a korporácie. · V medzinárodnej cestnej doprave bolo otvorenie trhu veľmi úspešné. Medzinárodná cestná nákladná doprava v období rokov 2000 – 2010 narástla o 35 % (oproti 8 % rastu na vnútroštátnom trhu). Naďalej však pretrváva určitý počet výrazných obmedzení v oblasti kabotáže[45], ktoré bránia optimálnej súhre ponuky a dopytu v doprave. · Trh vnútrozemskej lodnej dopravy je liberalizovaný od 90. rokov. Konkurencia na vnútrozemských vodných cestách zosilnela a ceny v nákladnej doprave sa znížili. Stále však existujú prekážky týkajúce sa prístupu k dotyčnej profesii. Politické priority · V záujme odstránenia uvedených problémov, ktoré bránia dokončeniu skutočného vnútorného trhu v odvetví dopravy, by sa členské štáty mali zamerať na tieto kľúčové priority: o Zaistiť včasnú a kvalitnú transpozíciu acquis týkajúce sa dopravy, najmä v oblasti cestnej, železničnej a námornej bezpečnosti. o Otvoriť vnútroštátne služby osobnej dopravy hospodárskej súťaži a zaistiť, aby inštitucionálne usporiadanie umožňovalo, aby na trhoch železničnej dopravy existovala skutočná hospodárska súťaž zaručujúca rovnaký prístup k infraštruktúre. o Odstrániť byrokratické prekážky a prekážky brániace vstupu na trh v odvetví prístavných služieb (najmä v prípade regiónov Stredozemného, Čierneho a Baltského mora). o Urýchliť zavedenie Jednotného európskeho neba (napr. pokročiť pri vytváraní funkčných blokov vzdušného priestoru) s cieľom zvýšiť bezpečnosť, kapacitu a efektívnosť leteckej dopravy a znížiť jej vplyv na životné prostredie. o Rozšíriť možnosti kabotáže pre zahraničných cestných nákladných dopravcov. 2.4. Digitálne trhy Výkonnosť trhu a prekážky integrácie EÚ · Internet, a predovšetkým širokopásmový internet, ponúka platformu pre obrovský potenciálny rast aplikácií, ako je elektronický obchod a výpočtové mračno: Odhaduje sa, že zvýšenie prieniku vysokorýchlostného internetu o 10 percentuálnych bodov má za následok ročný nárast HDP na obyvateľa približne o 1 až 1,5 percentuálneho bodu[46]. · Nepretržitý rast v sektore širokopásmového pripojenia bol možný vďaka čoraz väčšej hospodárskej súťaži, ktorú so sebou prinieslo vykonávanie regulačného rámca EÚ v oblasti elektronických komunikácií spolu so zodpovedajúcim znížením maloobchodných cien za služby. V roku 2011 predali noví prevádzkovatelia dve tretiny všetkých nových pevných liniek. Pretrvávajúce cenové rozdiely medzi členskými štátmi však naznačujú, že vnútorný trh v tomto odvetví ešte nie zavŕšený. · Dostupnosť infraštruktúry pre širokopásmový internet je ďalším dôležitým faktorom pre rozvoj digitálneho hospodárstva. Rozdiely v širokopásmových službách, čiže nerovnaké situácie v krajinách EÚ z hľadiska miery internetového pokrytia a využívania internetu sa naďalej vyrovnávajú. Pokrytie vidieckych oblastí predstavuje naďalej výzvu hlavne v PL, BG, DE[47] a SI. Hoci sa rast celkového počtu širokopásmových pripojení spomaľuje, tendencia smerom k vyššej rýchlosti je zrejmá a rýchlosť sa výrazne zvýšila. · Okrem zaistenia všadeprítomného pokrytia je dôležité, aby členské štáty naďalej podporovali účinné investície do rýchlych a superrýchlych širokopásmových sietí v súlade s výkonnostnými cieľmi stanovenými v digitálnej agende. Sú na to nevyhnutné adekvátne investičné stimuly, najmä predvídateľný a účinný regulačný rámec, ktorého základom budú silné a nezávislé regulačné orgány, a prípadná cielená verejná podpora. · Odvetvie mobilných služieb je najkonkurencieschopnejším segmentom celého trhu s telekomunikáciami. Trh s mobilnými širokopásmovými službami zaznamenal v roku 2011 prudký nárast. V januári 2012 predstavovala miera rozšírenia 43 % populácie oproti 26,8 % v januári 2011, pričom je situácia medzi členskými štátmi veľmi rozdielna[48]. Trhové podiely najväčších aj druhých najväčších operátorov sa mierne zmenšili. Vysoké úrovne koncentrácie však možno stále pozorovať na CY (len dvaja operátori), za ktorými nasleduje LU a SI. Niektoré segmenty mobilného trhu (roaming) sú navyše aj naďalej vo veľkej miere zatvorené konkurencii. Táto situácia si vyžaduje prijatie opatrení na legislatívnej úrovni, aby sa zabezpečila štrukturálna reforma. · Očakávaný exponenciálny rast však bude možný len dovtedy, kým bude k dispozícii dostatočné spektrum. Vzhľadom na súčasnú mieru rastu služieb a tým aj využívania spektra musia členské štáty sprístupniť celé množstvo harmonizovaného spektra a zaistiť jeho efektívne využívanie. Pokiaľ ide o pásmo 800 MHz, týka sa to BE, BG, CZ, EE, EL, ES, CY, LV, LT, HU, MT, AT, PL, RO, SI, SK, FI a UK. Hoci mnohé z týchto členských štátov požiadali o výnimky, treba vynaložiť všetko úsilie na to, aby sa toto pásmo uvoľnilo a čo najrýchlejšie sprístupnilo pre bezdrôtové širokopásmové využívanie. · Očakáva sa, že „internetové hospodárstvo“ v EÚ-27 narastie z 3,8 % v roku 2010 na 5,7 %j v roku 2016[49], cezhraničný elektronický obchod však napreduje veľmi pomaly. V roku 2011 si od predajcov z iných krajín EÚ objednalo tovar alebo služby len 10 % populácie EÚ[50]. Navyše krajiny s vyvinutejším cezhraničným elektronickým obchodom napredujú oveľa rýchlejšie ako ostatné krajiny, čím sa rozdiely ešte prehlbujú. · Súkromné osoby využívajú cezhraničný elektronický obchod len v malej miere a zároveň len obmedzený počet podnikov predáva poza hranice cez internet. Len 6 % podnikov aktívnych v elektronickom obchodovaní uskutočnilo v roku 2010 predaj cez internet do iných krajín EÚ vrátane krajín s najvyšším podielom firiem zapojených do elektronického obchodovania. EÚ ešte stále nedokáže ťažiť z elektronického obchodu veľké výhody[51]. Následkom toho dochádza každoročne k celkovej strate z hľadiska potenciálneho cezhraničného obchodu v hodnote 26 miliárd eur. Vyplýva z toho, že z posilnenej integrácie elektronického obchodu v EÚ by mohli pre európskych spotrebiteľov vyplynúť značné výhody, pokiaľ ide o nižšie ceny na internete a väčší výber. · Napriek tomu, že spotrebitelia oceňujú výhody nákupov kedykoľvek a kdekoľvek prostredníctvom predaja cez internet, ako aj prístupu k informáciám a širšieho výberu produktov, nie všetci užívatelia využívajúci výhody informovania sa cez internet o dostupných produktoch či službách ich napokon kúpia online. Medzi dôvody patrí nedostatočná dôvera respektíve nedostatočné informácie, obavy týkajúce sa súkromia a/alebo bezpečnosti, ako aj obavy týkajúce sa reklamácií v prípade, že sa vyskytne nejaký problém[52]. Komisia prijala niekoľko iniciatív, prostredníctvom ktorých sa mieni zaoberať týmito otázkami. Napríklad novou smernicou o právach spotrebiteľov[53], ktorá bude uplatniteľná najneskôr od 13. júna 2014, sa posilnia práva spotrebiteľov pri nákupe cez internet a tým sa povzbudí aj legálny elektronický obchod. Legislatívnym návrhom týkajúcim sa alternatívneho riešenia sporov a riešenie sporov online (ADR-ODR)[54] sa má zaistiť, aby sa kvalitné nástroje alternatívneho riešenia sporov skutočne zaviedli a fungovali v praxi a aby sa zriadila celoeurópska internetová platforma pre sťažnosti z oblasti cezhraničného elektronického obchodu. Návrh nariadenia o spoločnom európskom kúpnom práve[55] sa pripravil s cieľom dať obchodníkom možnosť predávať svoje produkty občanom v iných členských štátoch na základe jednotného súboru pravidiel kúpneho práva a zaistiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. · Ďalšiu veľkú prekážku v cezhraničnom elektronickom obchode predstavuje doručovanie. Ide o zásadný prvok, na ktorom sa buduje dôvera medzi predajcami a nákupcami. V záujme odstránenia tejto prekážky sa zelenou knihou o integrovanom trhu so službami doručovania zásielok otvorí rozsiahla konzultácia, po ktorej sa prijme súbor opatrení na podporu rastu elektronického obchodu v EÚ. · V týchto časoch šetrenia predstavuje elektronická verejná správa možnosť zásadne zlepšiť poskytovanie verejných služieb a realizovať značné verejné úspory a zároveň aj znížiť náklady podnikov. Úplný prechod na elektronické obstarávanie v EÚ by viedlo k úsporám verejných výdavkov vo výške až 100 miliárd eur[56]. Prostredníctvom elektronického obstarávania sa môže zvýšiť aj podiel cezhraničného obstarávania. Využívanie elektronických postupov vo verejnom obstarávaní je však naďalej obmedzené a dosahuje len 5 až 10 %[57]. Niektoré členské štáty dosiahli v systematickom využívaní elektronického obstarávania výrazný pokrok, konkrétne PT (povinné vo väčšine procesov) a LT (v 75 % v roku 2011) Oproti tomu sa ponuky do verejných súťaží nedajú podávať v elektronickej podobe v BG ani v SI. Elektronická verejná správa vo všeobecnosti dosť pokročila v AT, DK, EE, SE, zatiaľ čo SI, BG, RO, IT, PL a HU v tejto oblasti momentálne zaostávajú. · Zručnosti v oblasti IKT sú pre firmy a občanov nevyhnutnou podmienkou na to, aby mohli v plnej miere využívať príležitosti pre rast a zamestnanosť, ktoré so sebou prináša digitálne hospodárstvo. EÚ čelí nedostatku odborníkov v oblasti IKT[58]: podľa odhadov bude v oblasti IKT v EÚ do roka 2015 až 700 000 neobsadených pracovných miest. Napriek hospodárskemu poklesu rastie dopyt po odborníkoch na IKT o 3 % ročne. Zručnosti v oblasti IKT sú okrem toho nevyhnutné vo všetkých sférach hospodárstva a stali sa základnou podmienkou výkonnosti podnikov a možnosti nájsť si zamestnanie. Túto výzvu dobre zvládli v SE, LV, DK, LU a FI. Politické priority · Členské štáty by sa mali zamerať na tieto kľúčové priority: o Zvýšiť úsilie, pokiaľ ide o zavádzanie pevných a bezdrôtových širokopásmových sietí a zlepšovanie ich kvality. Pri týchto investíciách je potrebné zaviesť adekvátne stimuly z hľadiska účinnej regulácie a prípadne aj cielenej verejnej podpory (napr. prostredníctvom štrukturálnych fondov a v ďalšom VFR nástroja CEF), aby sa rádiové spektrum so šírkou pásma 1200 MHz sprístupnilo pre bezdrôtové širokopásmové využívanie a aby sa zaistilo efektívne udeľovanie licencií na pásma spektra, ktoré už sú harmonizované vrátane 800 MHz pásma. o Zaistiť správne uplatňovanie smernice o elektronickom obchode. Uplatňovanie harmonizovaných pravidiel v otázkach, akými sú transparentnosť, požiadavky týkajúce sa informácií a elektronické zmluvy, prispeje k nastoleniu právnej istoty pre podniky aj spotrebiteľov. o Zaistiť včasnú a správnu transpozíciu smernice o právach spotrebiteľov[59] do vnútroštátneho práva (do 13. decembra 2013) a jej následné vykonávanie v záujme posilnenia ochrany spotrebiteľa a tým aj dôvery v predaj cez internet. o Zlepšiť dostupnosť jednoducho využívateľných verejných online služieb, a to aj prostredníctvom cezhraničných prepojení a infraštruktúr (najmä s podporou Nástroja na prepojenie Európy[60]), zabezpečiť, aby bolo elektronické obstarávanie interoperabilné a povinné, a zintenzívniť zavádzanie elektronického zdravotníctva v prospech účinnejších verejných zdravotníckych systémov. o Investovať do odbornej prípravy v oblasti IKT, najmä s využitím ESF, a prijať rámec o elektronických kompetenciách s cieľom zaistiť dostatočnú kvalifikáciu pracovných síl na moderné obchodné postupy. Príloha: [1] Oznámenie Európskej komisie „Lepšia správa pre jednotný trh“, COM(2012)259 final. [2] Podľa Európskeho programu pre spotrebiteľov patria tieto odvetvia medzi najproblematickejšie pre spotrebiteľov a majú najväčší vplyv na rozpočty domácností. [3] Meraná ako znižovanie hodnoty reálneho efektívneho výmenného kurzu, pričom jednotkové náklady práce vo výrobe slúžia ako deflátor. Pozri: http://ec.europa.eu/economy_finance/db_indicators/competitiveness/data_section_en.htm [4] Keďže sa vývoj jej obchodu nedá vysvetliť ani cenovou konkurencieschopnosťou, ani zahraničným dopytom, hoci sa necenová konkurencieschopnosť meria najťažšie. [5] Vývoz umožňuje financovanie dovozu a dovoz poskytuje vývozu značné vstupné zdroje, najmä vďaka narastajúcej úlohe medzinárodných výrobných reťazcov. [6] Zdá sa, že integrácia a konkurencieschopnosť sa vzájomne podporujú a vytvárajú tak pozitívnu dynamiku, napr. prostredníctvom vyššieho konkurenčného tlaku a prístupu k lepším alebo lacnejším výrobným zdrojom. [7] Vo všetkých členských štátoch skutočne existuje vysoká pozitívna korelácia (0,8) medzi obchodom v EÚ a mimo EÚ (meraná ako ročná priemerná zmena v percentuálnych bodoch HDP). [8] Obchodovateľnosť služieb sa však zvyšuje vďaka rýchlemu vývoju informačných a komunikačných technológií (IKT). [9] Eurostat Foreign AffiliaTes Statistics (FATS). Momentálne sú k dispozícii údaje do roku 2009. [10] 8. hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských trhov, 2012, Komisia, GR SANCO. Toto hodnotenie podporuje vysoká negatívna korelácia medzi priemernými úrovňami spotrebiteľského hodnotenia výkonnosti trhu v EÚ a rozptylom tohto ukazovateľa naprieč vnútorným trhom. Rozptyl je približným vyjadrením integrácie, pretože sa očakáva, že sa v prípade integrovanejších trhov vykážu podobné úrovne spotrebiteľského hodnotenia. Priemerná úroveň a rozptyl (odchýlka) sa vypočítali pri viacerých odvetviach obchodu s tovarom a poskytovania služieb (t. j. v členských štátoch EÚ). Vo všetkých odvetviach možno pozorovať negatívnu koreláciu medzi rozptylom a priemernými úrovňami. [11] Pozri napríklad Economic survey of the EU, OECD, 2012. [12] Špeciálny Eurobarometer č. 363, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_363_en.pdf [13] Európska komisia (GR EMPL), „Employment and Social Developments in Europe 2011“, december 2011. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6176&type=2&furtherPubs=no [14] Oznámenie Európskej komisie „Lepšia správa pre jednotný trh“, COM(2012)259 final. [15] Odvetvie finančných služieb nie je v tejto správe predmetom preskúmania. Časť vybraných príslušných právnych predpisov v tomto odvetví, ktoré boli uvedené v júnovom oznámení, sa zohľadňuje v prílohe. [16] Metodika a kritériá na vymedzenie kľúčových oblastí sú uvedené v prílohe k oznámeniu Komisie „Lepšia správa pre jednotný trh“, COM(2012)259 final. [17] Prvá správa o uplatňovaní nariadenia o vzájomnom uznávaní http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm [18] Deficit v transpozícii (percento smerníc týkajúcich sa vnútorného trhu, ktoré ešte neboli oznámené Komisii, vo vzťahu k celkovému počtu smerníc, ktoré sa mali oznámiť do stanovenej lehoty) sa znížil z 1,2 % v novembri 2011 na 0,9 % v máji 2012. Deficit súladu (počet transponovaných smerníc v prípadoch, keď Komisia začala konanie vo veci porušenia právnych predpisov) sa znížil z 0,8 % v novembri 2011 na 0,7 % v máji 2012 (zdroj: Internal Market Scoreboard č. 25, september 2012 http://ec.europa.eu/internal_market/score/docs/score25_en.pdf). [19] Výročná kontrola správy vecí verejných za rok 2011 „Making the single market deliver“, február 2012, http://ec.europa.eu/internal_market/score/docs/relateddocs/single_market_governance_report_2011_en.pdf [20] Oznámenie Európskej komisie: „Akt o jednotnom trhu. Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery. Spoločne za nový rast“, KOM(2011) 206 v konečnom znení. [21] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm [22] V skupinách „najlepších piatich“ krajín v rámci jednotlivých odvetví, ktoré sú predmetom analýzy, sa najčastejšie vyskytujú tieto krajiny: Slovensko, UK, DK, IE, FI a ES. [23] Vypočítané ako dodatočných 1,8 % HDP dopĺňajúcich účinky už zrealizovaných zmenšení prekážok, ktoré sa odhadujú na 0,8 % HDP. [24] Oznámenie Európskej komisie o implementácii smernice o službách „Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015“, COM(2012) 261final. [25] Tieto jednoznačné povinnosti sú uvedené v oznámení Európskej komisie o implementácii smernice o službách. „Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015“, COM(2012) 261 final. [26] „Vyhradené činnosti“ sú hospodárske činnosti vyhradené držiteľom osobitných profesijných kvalifikácií, ktorí majú výlučné právo vykonávať tieto činnosti a ponúkať súvisiace služby. [27] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/indicators2010_en.pdf [28] Štúdia o cezhraničnom verejnom obstarávaní nad prahovými hodnotami EÚ http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/modernising_rules/cross-border-procurement_en.pdf [29] V južných regiónoch trvá vyplatenie medzipodnikových transakcií priemerne 91 dní oproti severným krajinám, kde trvá priemerne 31 dní. [30] Smernica 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách. [31] 8. hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských trhov, 2012, Komisia, GR SANCO. [32] Zahŕňa to riadne vykonávanie smernice z roku 2008 o spotrebiteľských úveroch a nadchádzajúcu legislatívnu iniciatívu o transparentnosti a porovnateľnosti bankových poplatkov, zmene bankových účtov a prístupe k základnému platobnému účtu. [33] Odvetvie energetiky zodpovedá v danom kontexte definícii NACE Rev. 1 „E: Dodávka elektriny, plynu a vody“. [34] Európska komisia 15. novembra 2012 predložila oznámenie, v ktorom posudzovala stav vnútorného trhu s energiou, „V záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu s energiou“, COM (2012)663. [35]8. hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských trhov, 2012, Európska komisia, GR SANCO. [36] Oznámenie Európskej komisie „V záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu s energiou“, COM(2012)663. [37] HHI (Herfindahlov-Hirschmanov index) je všeobecne akceptovaný nástroj na meranie trhovej koncentrácie. Vypočíta sa umocnením trhového podielu každej firmy súťažiacej na trhu a následným súčtom výsledných čísel (čím je index vyšší, tým je trh koncentrovanejší). Mierna koncentrácia: 750-1800; vysoká koncentrácia: 1800-1800; veľmi vysoká koncentrácia: nad 5000. Viac informácií nájdete v pracovnom dokumente útvarov Komisie „Energy Markets in the European Union in 2011“, SWD(2012) 368, časti 2. [38] „The functioning of retail electricity markets for consumers in the European Union“, štúdia pre Európsku komisiu, GR SANCO, 2010. [39] Prepojením trhu sa optimalizuje prepájacia kapacita a zaisťuje sa, aby elektrická energia prúdila z oblastí s nízkymi cenami do oblastí s vysokými cenami, a to automatickým prepájaním ponuky a dopytu na oboch stranách hranice. [40] Smernica 2009/72/ES a smernica 2009/73/ES. [41] Návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru KOM(2011)658 a návrh nariadenia o zriadení nástroja „Spájame Európu“ pre energetickú, dopravnú a telekomunikačnú infraštruktúru (2014-2020), KOM(2011)665. [42] Oznámenie Európskej komisie „Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje“, KOM(2011)571 v konečnom znení. [43] 8. hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských trhov, 2012, Komisia, GR SANCO. Tieto informácie potvrdzuje aj index Svetovej banky merajúci logistickú výkonnosť. [44] Svetová banka – Logistic Performance Index (index logistickej výkonnosti), Connecting to Compete (2012). [45] Preprava tovaru a cestujúcich medzi dvoma bodmi v tej istej krajine dopravným prostriedkom zaregistrovaným v inej krajine. [46] Czernich, N., Falck, O., Kretschmer, T., and Woessman, L. (2009) „Broadband infrastructure and economic growth“ (Širokopásmová infraštruktúra a hospodársky rast), CESinfo Working Paper no. 2861. Odhad je založený na vybraných krajinách OECD v období rokov 1996-2007. [47] Hoci sa vidiek v Nemecku vyznačuje nízkym pokrytím pevným širokopásmovým pripojením, má najvyššie pokrytie štvrtou generáciou mobilného širokopásmového pripojenia (LTE), ktoré v decembri 2011 dosahovalo 41 %. Navyše medzi povinnosti spojené s licenciou na spektrum pre LTE patrí pokrytie 90 % populácie žijúcej na „bielych miestach“(t. j. v oblastiach, kde je rýchlosť sťahovania širokopásmových služieb menšia ako 1Mbps) [48] Mobilné širokopásmové služby sú najobľúbenejšie v severských krajinách, kde prienik dosahuje 80 %. V štyroch členských štátoch (RO, BU, HU, BE) je miera prieniku mobilných širokopásmových služieb nižšia ako 20 %. [49]https://www.bcgperspectives.com/content/articles/media_entertainment_strategic_planning_4_2_trillion_opportunity_internet_economy_g20/ [50] Predbežné výsledky najnovších štúdií naznačujú, že v tejto oblasti v poslednej dobe došlo k zlepšeniu. [51] Civic Consulting (2011). [52] Eurobarometer (299/2011). [53] Smernica 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES. [54] Návrh smernice o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov, KOM(2011)793 v konečnom znení z 29. novembra 2011; návrh nariadenia o riešení spotrebiteľských sporov online, KOM(2011)794 v konečnom znení z 29. novembra 2011. [55] Návrh nariadenia o spoločnom európskom kúpnom práve, KOM (2011) 635 v konečnom znení. [56] Oznámenie Európskej komisie: „Stratégia pre elektronické verejné obstarávanie“, COM(2012) 179 final. [57] Oznámenie Európskej komisie: „Stratégia pre elektronické verejné obstarávanie“, COM(2012) 179 final. [58] Správa pre Európsku komisiu: „Anticipating the Evolution of the Supply and Demand of e-Skills in Europe (2010-2015)“ (predvídať vývoj ponuky a dopytu v oblasti elektronických zručností v Európe v období rokov 2012-2015), Empirica a IDC Europe, december 2009. [59] Oznámenie Európskej komisie: „Európsky program pre spotrebiteľov - Podpora dôvery a rastu“, COM(2012) 225 final. [60] Návrh nariadenia o zriadení nástroja „Spájame Európu“, KOM(2011)665 v konečnom znení.