Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní nariadenia (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem /* KOM/2008/0215 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 24.4.2008 KOM(2008) 215 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o vykonávaní nariadenia (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (Text s významom pre EHP) 1. Právny základ Článkom 10 nariadenia (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 (ďalej len „nariadenie o IAS“)[1] sa od Komisie vyžaduje, aby preskúmala vykonávanie tohto nariadenia a podala o ňom správu Európskemu parlamentu a Rade do 1. júla 2007. 2. Vykonávanie nariadenia o IAS 2.1. Hlavné ustanovenia nariadenia o IAS Nariadením o IAS sa európskym spoločnostiam, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v EÚ, ukladá povinnosť od 1. januára 2005 vypracovávať svoje konsolidované účtovné závierky v zhode s IAS/IFRS[2] a SIC/IFRIC[3], vydanými Radou pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) a schválenými EÚ. Členské štáty môžu povoliť alebo vyžadovať, aby sa tento účtovný rámec uplatňoval na konsolidované účtovné závierky spoločností, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v EÚ, a/alebo na ročné (individuálne) účtovné závierky, bez ohľadu na to, či daná spoločnosť je alebo nie je prijatá na obchodovanie na regulovanom trhu v EÚ. Využitie možností uvedených v článku 5 nariadenia o IAS členskými štátmi je opísané v ďalej uvedenej tabuľke[4]: Využitie možností voľby v nariadení o IAS členskými štátmi Spoločnosti | Verejne obchodovateľné spoločnosti | Neverejne obchodovateľné spoločnosti | Členským štátom sa takisto povolilo odložiť uplatňovanie tohto účtovného rámca do 1. januára 2007 v prípade spoločností, ktoré emitovali iba dlhové cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v EÚ, a v prípade spoločností, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie mimo EÚ a ktoré pritom na tento účel používali medzinárodne prijaté účtovné štandardy pred uverejnením nariadenia o IAS. Na účely nariadenia o IAS sa schvaľujú len medzinárodné účtovné štandardy a interpretácie prijaté a vydané Radou pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) a jej predchodcom, Výborom pre medzinárodné účtovné štandardy (IASC). Komisia ich schvaľuje na základe postupu prerokovania vo výboroch. Komisia by najprv mala od Európskej poradnej skupiny pre finančné vykazovanie (European Financial Reporting Advisory Group – EFRAG)[5] dostať odborné rady týkajúce sa schvaľovania štandardov a následne od Preverovacej poradnej skupiny pre štandardy (Standards Advisory Review Group – SARG)[6] stanovisko s posudkom, či odborné rady EFRAG sú objektívne a vyvážené. Komisia následne rozhodne o tom, či navrhnúť príslušný štandard/interpretáciu na schválenie. Po hlasovaní o schválení v Regulačnom výbore pre účtovníctvo (Accounting Regulatory Committee – ARC)[7] nasleduje potvrdenie Európskym parlamentom. Ak sa celé toto konanie riadne uskutoční, Komisia rozhodne o tom, či sa štandard/interpretácia schváli a uverejní v úradnom vestníku. 2.2. Hlavné zdroje informácií pre túto správu Komisia využila pre túto správu informácie z rôznych zdrojov. O najdôležitejších bodoch, ktorých sa táto správa týka, sa v rámci Regulačného výboru pre účtovníctvo uskutočnili konzultácie s členskými štátmi. Rozhovory pri okrúhlom stole[8] týkajúce sa jednotného uplatňovania IFRS v Európskej únii boli ďalším hodnotným zdrojom informácií. Počas zavádzania IFRS v EÚ príslušné útvary Komisie takisto udržiavali pravidelný kontakt so zainteresovanými stranami. Aby Komisia mala k dispozícii úplnú technickú analýzu uplatňovania IFRS, útvary Komisie sa takisto zaoberali viacerými správami o uplatňovaní IFRS v roku 2005, ktoré pripravili rôzne organizácie a spoločnosti[9]. V tejto správe Komisie sa takisto prihliada na správu vypracovanú Výborom európskych regulačných orgánov pre cenné papiere (Committee of European Securities Regulators – CESR) nazvanú „CESR’s review of the implementation and enforcement of IFRS in the EU“[10] a na výsledky z iných štúdií a publikácií týkajúcich sa prvotného uplatňovania IFRS v EÚ. 2.3. Účinné používanie IFRS v EÚ V roku 2005 bol počet spoločností, ktoré prijali IFRS a ktorých cenné papiere boli prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v EÚ 7 365, z toho 5 534 spoločností bolo emitentmi majetkových cenných papierov. Výňatok zo správy CESR, dodatku č. 1: Počet spoločností, ktoré prijali IFRS a ktoré sú kótované na regulovanom trhu v EÚ podľa krajín (emitenti majetkových cenných papierov a emitenti dlhopisov) Členovia CESR | Emitenti majetkových cenných papierov | Emitenti dlhopisovs [11] | Spolu | Rakúsko | 72 | 11 | 83 | Belgicko | 144 | 2 | 146 | Bulharsko | 369 | 60 | 429 | Cyprus | 141 | 0 | 141 | Česká republika | 66 | 24 | 90 | Dánsko | 140 | 8 | 148 | Estónsko | 16 | 6 | 22 | Fínsko | 135 | 15 | 150 | Francúzsko | 680 | 200 | 880 | Nemecko | 768 | 172 | 940 | Gécko | 356 | 0 | 356 | Maďarsko | 34 | 1 | 35 | Island | 23 | 8 | 31 | Írsko | 43 | 40 | 83 | Taliansko | 288 | 65 | 353 | Lotyšsko | 13 | 4 | 17 | Litva | 43 | 4 | 47 | Luxembursko | 35 | 200 | 235 | Malta | 15 | 19 | 34 | Nórsko | 188 | 0 | 188 | Poľsko | 197 | 0 | 197 | Portugalsko | 50 | 28 | 78 | Rumunsko | N/C | N/C | N/C | Slovensko | N/C | N/C | N/C | Slovinsko | 60 | 6 | 66 | Španielsko | 190 | 120 | 310 | Švédsko | 350 | 35 | 385 | Holandsko | 165 | 25 | 190 | Spojené kráľovstvo | 953 | 778 | 1 731 | SPOLU | 5 534 | 1 831 | 7 365 | N/C: odpoveď nebola poskytnutá | Do 31. decembra 2005 sa schválili tieto štandardy a interpretácie: IAS 1 až 41, IFRS 1 až 6, SIC 7 až 32 a IFRIC 1 až 5, s výnimkou tých, ktoré sa pred týmto dátumom alebo po ňom nahradili alebo zrušili[12]. Ďalšie štandardy a interpretácie sa schválili v roku 2006 (IFRS 7 a IFRIC 6 až 9) a v roku 2007 (IFRS 8 a IFRIC 10 a 11) spolu so zmenami a doplneniami štandardov schválených predtým. Niektoré štandardy (IFRS 6), zmeny a doplnenia štandardov (pri IAS 39) a interpretácie (IFRIC 4 a 5) schválené v roku 2005 by sa mohli uplatňovať od 1. januára 2006. Bolo takisto možné uplatňovať IFRS 7, IFRIC 6 a zmeny a doplnenia niektorých štandardov schválených 11. januára 2006 na finančné výkazy za rok 2005. Členovia CESR vykonali dôkladný prieskum finančných výkazov 1 410 spoločností za rok 2005 zostavených podľa IFRS a tematický prieskum finančných výkazov ďalších 920 spoločností za rok 2005 zostavených podľa IFRS. Zriadili databázu a do konca augusta 2007 do nej vložili 85 rozhodnutí o vykonateľnosti štandardov. 2.4. Jednotné uplatňovanie IFRS v EÚ Na základe informácií získaných zo zdrojov uvedených v oddiele 2.2 Komisia analyzovala jednotnosť uplatňovania schválených štandardov/interpretácií v EÚ pre rozpočtový rok 2005. Komisia dospela k týmto záverom: - Celkovo bolo uplatňovanie IFRS pre všetky zainteresované strany náročnou úlohou, ale prebehlo bez narušenia trhov alebo cyklov vykazovania. Ide o veľký úspech s prihliadnutím na to, že zavádzanie IFRS znamenalo úplne prehodnotiť účtovný rámec EÚ pre spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti nariadenia o IAS. Prechod na IFRS si vyžadoval od dotknutých spoločností, najmä menších kótovaných spoločností[13], vynaložiť veľké úsilie a značné zdroje. - Medzi zostavovateľmi, audítormi, investormi a donucovacími orgánmi prevláda názor, že uplatňovanie IFRS zlepšilo porovnateľnosť a kvalitu finančného vykazovania a viedlo k väčšej transparentnosti. - Viaceré členské štáty (pozri prv uvedený bod 2.1) mali možnosť rozhodnúť sa pre rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o IAS, a to v závislosti na svojom hospodárskom a právnom prostredí. Týmto pružným prístupom sa umožnilo zavádzanie účtovníctva prispôsobené charakteristickým vlastnostiam a zvláštnostiam účtovného prostredia jednotlivých členských štátov, najmä pri uvedení do súvislosti s daňovými predpismi a právom obchodných spoločností. Zdá sa, že povinné používanie IFRS sa neveľmi rozšírilo na nekótované spoločnosti a/alebo na individuálne účtovné závierky. - Väčšina zainteresovaných strán zastáva názor, že zrozumiteľnosť finančných výkazov sa vo všeobecnosti zlepšila s výnimkou určitých oblastí, v ktorých, ako sa zdá, jestvuje priestor na zlepšenie, najmä pri finančných nástrojoch, podnikové kombinácie a úhrady na základe podielov. - Účtovníctvo vedené podľa IFRS je stále pod vplyvom účtovníckych tradícií v jednotlivých členských štátoch. Jedným z dôvodov je nedostatok skúseností a teórie účtovníctva. Zavedenie tejto koncepcie účtovníctva založenej na zásadách a vyžadujúcej rozvážny odborný úsudok predstavovalo v praxi v niektorých členských štátoch problém. Len čo sa však zostavovatelia a audítori lepšie oboznámia s IFRS, problémy s prvotným uplatňovaním by sa mali vyriešiť. - Zdá sa, že ustanovenia IFRS týkajúce sa vykazovania a oceňovania sa uplatňovali jednotnejšie a jednoznačnejšie ako niektoré požiadavky na zverejňovanie údajov. Priestor na ďalšie zlepšovanie jestvuje najmä v prípade zverejňovania všeobecných účtovných politík. Regulačné orgány pre cenné papiere tieto problémy zaznamenali, ale dospeli k záveru, že tieto veci nenarušili celkovú úroveň dodržiavania IFRS. - Spoločnosti rôznymi spôsobmi využívali možnosti povolené podľa IFRS, vrátane možností týkajúcich sa zamestnaneckých požitkov, nákladov na prijaté pôžičky a úvery a spoločné podniky. V širokej miere sa takisto využívajú možnosti IFRS týkajúce sa skorého uplatňovania. Možnosti rozšíriť uplatňovanie oceňovania reálnou hodnotou sa nevyužívali vo veľkej miere a použitie vyňatia v IAS 39 je obmedzené na veľmi nízky počet bánk. Donucovacie orgány vyjadrili znepokojenie a chcú, aby sa v budúcnosti počet voliteľných možností dostupných v IFRS znížil. - CESR zistil konkrétne znepokojujúce problémy v určitých oblastiach, ako napríklad podnikové kombinácie (goodwill, ako aj faktická a spoločná kontrola), finančné nástroje (zníženie hodnoty), dlhodobé aktíva, zverejňovanie účtovných politík, odhadov a predpokladov. Donucovacie orgány takisto odporúčajú zlepšiť zverejňovanie údajov o programoch dôchodkového zabezpečenia a úhradách na základe podielov a ďalej zracionalizovať formáty súvahy a výkazu ziskov a strát. - V záujme jednotného uplatňovania IFRS v EÚ bolo na diskusiu pri okrúhlom stole predložených niekoľko technických problémov týkajúcich sa účtovníctva. Počet otázok odoslaných IFRIC na výklad takisto klesol. To zdanlivo naznačuje, že prístup založený na zásadách funguje vcelku dobre. - Teoretici začali analyzovať vplyv zavedenia IFRS na trh s cennými papiermi, ale zatiaľ je príliš skoro robiť konečné závery. Z predbežných štúdií však vyplýva, že došlo k celkovému poklesu kapitálových nákladov spoločností, ktoré predkladajú závierky zostavené podľa IFRS. 2.5. Fungovanie schvaľovacieho procesu a s tým súvisiace administratívne požiadavky Táto časť správy sa zaoberá spôsobom fungovania schvaľovacieho procesu vrátane technickej analýzy, prípravy politických rozhodnutí a sprievodných administratívnych a praktických činností. Správa sa vzťahuje predovšetkým na obdobie do 1. júla 2007, ale pre úplnosť boli doplnené aj iné následné prvky. Komisia má k rôznym stránkam schvaľovacieho procesu tieto pripomienky: - Technická analýza a odporúčanie týkajúce sa schvaľovania: Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (EFRAG) predložila Komisii včasné, veľmi kvalitné analýzy a odporúčanie týkajúce sa schvaľovania. Prostredníctvom poradenstva pri schvaľovaní sa Regulačnému výboru pre účtovníctvo a Európskemu parlamentu poskytol odborný podklad potrebný pre ich rozhodnutia. Všetky odporúčania týkajúce sa schvaľovania, s výnimkou IAS 39, obsahujú jasný názor na to, či by sa príslušný štandard mal schváliť. EFRAG časom zlepšila štruktúru svojich odporúčaní, ktoré teraz pravidelne predstavujú základ pre prijímanie záverov. Skupina odborných znalcov (TEG) pri EFRAG má každý mesiac trojdňové zasadnutie. - Preskúmanie Preverovacou poradnou skupinou pre štandardy (SARG): SARG bola zriadená s cieľom zaistiť, aby odporúčania týkajúce sa schvaľovania prijaté od EFRAG boli vyvážené a neutrálne. SARG zaviedla efektívne pracovné postupy a predkladá včasné posudky. V roku 2007 sa uskutočnili tri zasadnutia tejto skupiny. - Schvaľovacie postupy a postupy prerokovania vo výboroch: Schvaľovací postup funguje dobre a väčšina štandardov a interpretácií bola schválená včas. Schvaľovanie štandardov/interpretácií v súlade s nariadením o IAS zodpovedalo súčasným postupom prerokovania vo výboroch[14]. Tieto postupy sa zmenia[15] a väčší dôraz sa bude klásť na preskúmanie Parlamentom a Radou. Parlament pozorne sleduje vývoj v oblasti účtovníctva a aktívne sa podieľa na schvaľovacom procese. Parlament takisto požiadal o zaradenie analýz účinkov do procesu schvaľovania. - Potreba analyzovať účinky zavádzania nových štandardov a interpretácií: Posudzovanie vplyvov je na úrovni EÚ a v členských štátoch neoddeliteľnou súčasťou celkového legislatívneho procesu už mnoho rokov. Komisia prikladá takéto posúdenia vplyvov ku všetkým novým legislatívnym návrhom. Potreba analyzovať účinky účtovných štandardov sa stáva zreteľnou. Posudzovanie vplyvov alebo analýzy účinkov by sa mali vykonávať v počiatočnom štádiu procesu stanovovania štandardov, a Komisia preto požiadala IASB o vykonanie takýchto analýz ako súčasti procesu prípravy nových štandardov. Nadácia Výboru pre medzinárodné účtovné štandardy (IASCF)[16] sa zaviazala, že to pri budúcich štandardoch bude robiť. Komisia, po prerokovaní s Európskym parlamentom, súhlasila, že dovtedy by sa takéto analýzy účinkov pri nadchádzajúcich dôležitých štandardoch a interpretáciách mali vykonávať na úrovni EÚ. Útvary Komisie dokončili štúdiu vplyvov pre IFRS 8 („Prevádzkové segmenty“) a pripraví podobné analýzy pre IFRIC 12 („Zmluvy o koncesiách na poskytovanie služieb“) a IAS 23 („Náklady na prijaté pôžičky a úvery“). Pokiaľ ide o následné budúce štandardy, EFRAG, v úzkej spolupráci s príslušnými útvarmi Komisie, prispeje k týmto analýzam v rámci vypracovania odporúčania týkajúceho sa schvaľovania. - Schvaľovania a „vyňatia“: Základnou myšlienkou nariadenia o IAS je, že IFRS a IFRIC by mali byť veľmi kvalitné a získať takú všeobecnú podporu, aby sa mohli schváliť v EÚ. Všetky štandardy a interpretácie, s výnimkou niekoľkých častí IAS 39, boli schválené. V čase schválenia IAS 39 sa výslovne uviedlo, že vyňatie určitých častí IAS 39 by sa malo obmedziť z hľadiska trvania a rozsahu pôsobnosti. Pokiaľ ide o prvé vyňatie týkajúce sa možnosti oceňovania reálnou hodnotou, IASB po kontaktoch s predstaviteľmi bankového dohľadu a centrálnych bánk rýchlo predstavila nové riešenie, ktoré sa následne schválilo v EÚ. Vyriešenie druhého vyňatia týkajúceho sa určitých pravidiel zabezpečenia bolo ťažšie. Napriek tvrdej práci v IASB a odvetví bankovníctva sa doteraz nenašlo riešenie. Komisia naliehala na obe strany, aby predložili nové riešenia tohto problému. - Konsolidácia a preklad IFRS: Každý z IFRS sa v EÚ schvaľuje prostredníctvom nariadenia. To znamená, že plné konsolidované znenie schválených IFRS nie je k dispozícii. Členské štáty a zainteresované strany okrem toho spochybňovali kvalitu niektorých jazykových verzií schválených IFRS. S cieľom riešiť tieto problémy zodpovedné útvary Komisie začali významný projekt konsolidácie spojený s podrobným preskúmaním všetkých schválených štandardov a interpretácií po jazykovej stránke. - Celková dĺžka trvania schvaľovacieho postupu: Priemerný čas medzi uverejnením Radou pre medzinárodné štandardy a prijatím schváleného štandardu Európskou úniou je približne osem až desať mesiacov. Rozhodnutie vykonať na úrovni EÚ analýzy účinku bude pravdepodobne znamenať, že tento proces sa predĺži približne o šesť mesiacov. V budúcnosti sa však takéto analýzy stanú súčasťou procesu IASB týkajúceho sa vypracovávania štandardov, a v takom prípade by schvaľovanie Európskou úniou malo aj naďalej trvať osem až desať mesiacov. V naliehavých prípadoch členské štáty a Parlament preukázali pružnosť s cieľom umožniť rýchlo prijať rozhodnutia o schválení štandardov (to bol napríklad prípad týkajúci sa IFRS 7 – „Finančné nástroje: Zverejňovanie“). Je všeobecný záujem na tom, aby schvaľovací proces bol podľa možnosti čo najúčelnejší. Pokiaľ ide o IFRS 7 ako aj IFRS 8, niekoľko kótovaných spoločností sa na Komisiu obrátilo s požiadavkou o rýchle schválenie týchto štandardov, čím by sa umožnilo skoré uplatňovanie týchto štandardov. 3. Závery Prvý rok povinného uplatňovania IFRS v EÚ bol vo všeobecnosti priaznivý, aj keď zmeny právnych predpisov a nedostatok skúseností predstavovali pre spoločnosti, ktoré štandardy uplatňujú po prvýkrát, problém. Hodnota poskytovaných účtovných informácií sa zvýšila, pričom celkovo sa IFRS v EÚ uplatňovali jednotne. Len čo zostavovatelia a audítori získajú viac skúseností s uplatňovaním nového účtovného rámca, miera súladu medzi závierkami zostavenými podľa IFRS sa pravdepodobne časom zvýši. Už samotný schvaľovací proces EÚ je zárukou odbornej kvality, politickej legitímnosti a relevantnosti štandardov pre podniky. Ten systém funguje dobre a štandardy sa schvaľujú načas. Systém schvaľovania je pružný a už sa zmenil a doplnil - zahrnutie SARG, nových pracovných metód v EFRAG, nových pravidiel týkajúcich sa postupov prerokovania vo výboroch, štúdií účinkov atď. Konečným výsledkom je vytvorenie efektívnej a legitímnej štruktúry. Na udržanie súčasnej vysokej miery prijatia IFRS v EÚ je dôležité, aby zainteresované strany pociťovali, že IASB sa vo svojom programe práce zaoberá náležitými otázkami a že v budúcich štandardoch/interpretáciách sa poskytnú vhodné účtovnícke riešenia. Niektoré zainteresované strany vyjadrili pochybnosti, pokiaľ ide o niektoré projekty v oblasti účtovníctva, ktoré v súčasnosti pripravuje IASB. Je preto veľmi dôležité, aby sa inštitúcie EÚ, členské štáty a zainteresované strany podľa možnosti čo najskôr zapojili do procesu stanovovania štandardov, pretože sa tým skvalitní práca a zvýši legitímnosť a prijatie budúcich štandardov/interpretácií. Spôsob posudzovania vplyvov, ktorý IASB použije v budúcnosti, sa takisto bude pozorne monitorovať. Na zaistenie celkovej kvality budúcich IFRS a IFRIC je takisto dôležité, aby IASB a IASCF mali vhodnú štruktúru riadenia a zabezpečené financovanie. Útvary Komisie pravidelne posudzujú riadenie a financovanie IASB a IASCF a uverejňujú správy, ktoré možno prevziať z webovej lokality Komisie[17]. [1] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem, Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1. [2] Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) prvýkrát vydal Výbor pre medzinárodné účtovné štandardy (IASC), predchodca Rady pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB). IASB vydáva medzinárodné štandardy finančného vykazovania (IFRS). [3] Stály interpretačný výbor (SIC) bol predchodcom Výboru pre výklad medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC). [4] Informácia je prevzatá zo štúdie „EU Implementation of IFRS and the Fair Value Directive“ („Uplatňovanie IFRS v EÚ a smernice o reálnej hodnote“), 2007, strana 24, ktorú si vyžiadala Komisia a ktorú uskutočnil Inštitút autorizovaných účtovníkov v Anglicku a Walese. [5] Viac informácií nájdete na adrese: efrag.org [6] Viac informácií nájdete na adrese: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#standards [7] Viac informácií nájdete na adrese: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/committees_en.htm#arc [8] Viac informácií nájdete na adrese: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#060609 [9] Najmä správa uvedená v poznámke pod čiarou č. 4. Táto správa obsahuje vyčerpávajúci zoznam iných vykonaných štúdií. [10] Tento prieskum bol uverejnený 7. novembra 2007 ako dokument CESR/07-352 a je dostupný na webovej lokalite CESR: http://www.cesr-eu.org/index.php?page=contenu_search_res&doconly=all&searchdatefromday=1&searchdatefrommonth=1&searchdatefromyear=1970&searchdatetoday=29&searchdatetomonth=2&searchdatetoyear=2008&searchkeyword=07-352 [11] Niektorí eminenti dlhopisov sa v súlade s článkom 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 mohli rozhodnúť, že uplatňovanie IFRS odložia na rok 2007. [12] IAS 3 až 6, IAS 9, IAS 13 až 15, IAS 22, IAS 25, IAS 30, IAS 35, IFRIC 3, SIC 1 až 6, SIC 8 a 9, SIC 11, SIC 14, SIC 16 až 20, SIC 22 až 24, SIC 26, SIC 28, SIC 30 a SIC 33. [13] Z analýzy realizačných nákladov a následných opakovaných nákladov na uplatňovanie v štúdii ICAEW (pozri poznámku pod čiarou č. 4) vyplynulo, že tieto náklady vo výške 0,31 %, resp. 0,06 % z obratu sa v prípade menších spoločností (obrat nižší ako 500 mil. EUR) zdajú vyššie, no stále na prijateľnej úrovni. Menšie kótované spoločnosti takisto čelili pre obmedzené zdroje a nedostatok predchádzajúcich skúseností s IRFS väčším ťažkostiam pri uplatňovaní IFRS. [14] Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184 zo 17. júla 1999, s. 23). [15] Rozhodnutie Rady 2006/512/ES zo 17. júla 2006, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/468/ES, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 200 z 22. júla 2006, s. 11). Aktuálny stav: Prijalo sa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1606/2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných štandardov, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu a bolo uverejnené v Úradnom vestníku EÚ 9. apríla 2008. [16] IASCF je nadácia, ktorá stojí za IASB. [17] Viac informácií nájdete na adrese: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#070112