[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 11.7.2007 KOM(2007) 401 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚ (druhá správa) Upevnenie vnútorného trhu elektronickej komunikácie {SEK(2007) 962} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚ (druhá správa) Upevnenie vnútorného trhu elektronickej komunikácie (Text s významom pre EHP) OBSAH 1. ÚVOD 3 2. PREHľAD POSTUPU PODľA čLÁNKU 7 3 3. VNÚTORNÝ TRH ELEKTRONICKEJ KOMUNIKÁCIE 4 4. SKÚSENOSTI NA ZÁKLADE OZNÁMENÍ 5 4.1. Vymedzenie a analýza trhov 5 4.2. Nápravné opatrenia 6 4.2.1. Maloobchodné trhy pevnej telefónnej siete 6 4.2.2. Trhy pevných a mobilných sietí 7 4.2.3. Veľkoobchodné trhy širokopásmového prenosu (prístup k bitovému prúdu a uvoľnenie účastníckych slučiek) 8 5. TRENDY STAVU HOSODÁRSKEJ SÚťAžE NA ANALYZOVANÝCH TRHOCH 9 5.1. Maloobchodné trhy hovorov a prenajatých okruhov 9 5.2. Veľkoobchodné trhy tranzitných a diaľkových segmentov prenajatých vedení 10 5.3. Veľkoobchodný trh prístupu do mobilnej siete a vytvárania spojenia 11 5.4. Veľkoobchodné trhy prenosu vysielania 11 6. HORIZONTÁLNE OTÁZKY 12 6.1. Zjednodušenie postupov 12 6.2. Oneskorené prijímanie konečných opatrení a vykonávanie nápravných opatrení 12 6.3. Uplatňovanie článku 5 rámcovej smernice 13 7. ZÁVERY 14 ÚVOD Vytvorenie otvoreného vnútorného trhu elektronickej komunikácie so zdravou hospodárskou súťažou v rámci jednotného európskeho informačného priestoru zostáva pre Európu stále veľkou výzvou. Regulačný rámec síce priniesol významné výhody pre občanov aj pre podniky vďaka zníženiu cien, rozšíreniu výberu a vytvoreniu rovnakých podmienok hospodárskej súťaže v celej Európskej únii, ale ešte vždy existujú prekážky, ktoré bránia úplnému využitiu potenciálu vnútorného trhu.[1] Toto oznámenie obsahuje prehľad skúseností získaných v procese preskúmania trhov a upozorňuje na niektoré hlavné trendy a otázky. Zároveň dopĺňa výročnú správu i2010[2] a dvanástu správu o vykonávaní[3]. Okrem toho prispieva k revízii regulačného rámca, ktorý Komisia navrhne Rade a Európskemu parlamentu v druhej polovici roka 2007. Ponúka príklady, ktoré potvrdzujú, že konzultačný mechanizmus v súlade s článkom 7 rámcovej smernice[4] významne prispieva k jednotnému uplatňovaniu regulačného rámca, najmä pokiaľ ide o vymedzenie a analýzu trhov. Zároveň sa v ňom poukazuje na niektoré oblasti, napríklad ukladanie nápravných opatrení, v ktorých je ešte stále priestor na zefektívnenie regulácie a zlepšenie súdržnosti nápravných opatrení v celej Európskej únii, aby bolo možné priblížiť sa k vytvoreniu vnútorného trhu elektronickej komunikácie. PREHľAD POSTUPU PODľA čLÁNKU 7 K základným cieľom regulačného rámca, ktorý nadobudol účinnosť v roku 2003, patrí podpora hospodárskej súťaže, investícií a inovácie na vnútornom trhu elektronickej komunikácie v záujme spotrebiteľov a zdravej hospodárskej súťaže. Pri dosahovaní týchto cieľov zohráva veľmi významnú úlohu konzultačný mechanizmus vytvorený regulačným rámcom. Regulačné rozhodnutia prijímajú národné regulačné orgány (NRO), ale kontrolný mechanizmus na úrovni Európskej únie zaručuje dosiahnutie cieľov vnútorného trhu. Táto úloha Komisie v súlade s článkom 7 rámcovej smernice je rozhodujúcou pri i) zabezpečení jednotnej regulácie v celej Európskej únii, ii) obmedzení regulácie na trhy, na ktorých sa bez regulačného zásahu nemôže vytvoriť zdravá hospodárska súťaž, a iii) zvýšení transparentnosti regulačného procesu. Podľa článku 7 rámcovej smernice musia NRO oznamovať svoje návrhy regulačných opatrení týkajúce sa procesu preskúmania trhov Komisii a NRO iných členských štátov. Komisia môže od NRO vyžadovať, aby odvolal návrh regulačného opatrenia, ak sa zistí, že je nezlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva, a to najmä pokiaľ ide o vymedzenie trhov a/alebo analýzu významných podielov na trhu (VPT). Komisia vydala takúto žiadosť o odvolanie návrhu zatiaľ v piatich prípadoch. Okrem toho sa NRO v 28 prípadoch rozhodli z vlastného podnetu návrh regulačného opatrenia odvolať. Komisia a ostatné NRO môžu predniesť svoje pripomienky k ukladaniu nápravných opatrení a oznamujúci NRO ich musí dôkladne preskúmať a zohľadniť. NRO doteraz Komisii oznámili viac ako 600 návrhov regulačných opatrení, čo znamená, že prvé kolo preskúmania osemnástich trhov uvedených v odporúčaní Komisie č. 2003/311/ES[5] je takmer ukončené. Podrobnejší prehľad postupu sa nachádza v prílohe I k tomuto oznámeniu. VNÚTORNÝ TRH ELEKTRONICKEJ KOMUNIKÁCIE Mnoho prevádzkovateľov vykonáva svoju činnosť vo viacerých krajinách[6], ale väčšina trhov v sektore elektronickej komunikácie je vnútroštátna. Prevádzkovatelia, ktorí sa usilujú ponúkať podobné služby v celej Európe, najmä medzinárodným firmám, a zjednodušiť procesy predaja a marketingu, závisia od primerane podobných veľkoobchodných vstupov vo všetkých členských štátoch[7]. Z oznámení, ktoré Komisia doteraz dostala, vyplýva, že prijímané nápravné opatrenia nie sú vždy natoľko účinné, ako by mohli byť, a že regulácia nie je vždy jednotná v celej EÚ, a to dokonca niekedy ani v prípadoch, keď je situácia na trhu podobná. Účastníci trhu, ktorí chcú svoju činnosť vykonávať vo viacerých členských štátoch, niekedy čelia odlišným regulačným prostrediam. Európsky hospodársky sektor elektronickej komunikácie bude môcť využívať celý potenciál vnútorného trhu až vtedy, keď sa prijmú ďalšie kroky, ktorými sa zabezpečí účinná regulácia vo všetkých členských štátoch a odstránia sa neodôvodnené rozdiely regulácie v rôznych členských štátoch. Bez jednotnej regulácie ex ante budú predovšetkým tí prevádzkovatelia, ktorí svoju činnosť vykonávajú vo viacerých členských štátoch, naďalej čeliť problémom pri predstavovaní svojej ponuky na celoeurópskej úrovni. Nedostatok regulačnej istoty by mohol mať neblahé následky na vývoj sektora elektronickej komunikácie v Európskej únii[8]. Počas verejných konzultácií na tému preskúmanie regulačného rámca EÚ[9] zazneli návrhy, aby Komisia prevzala významnejšiu úlohu pri jednotnom uplatňovaní nápravných opatrení.[10] SKÚSENOSTI NA ZÁKLADE OZNÁMENÍ Regulačný rámec pre siete a služby elektronickej komunikácie vychádza z regulácie trhov, nie z regulácie technológií. Tieto trhy sa vymedzujú a analyzujú v súlade s právnymi zásadami hospodárskej súťaže. Ak určitý trh podlieha regulácii ex ante a vnútroštátny regulačný úrad zistí, že jeden alebo viacero podnikov na tomto trhu má VPT (čo je ekvivalentom dominantného postavenia v rámci právnych predpisov o hospodárskej súťaži), musí prijať primerané regulačné opatrenia. To isté platí aj naopak - nesmú sa prijímať regulačné opatrenia a existujúce regulačné opatrenia sa musia zrušiť, pokiaľ na určitom trhu nie je žiadny podnik s VPT. V tejto kapitole sa opisuje dosiahnutý rozvoj v oblasti vymedzenia a analýzy trhov a zdôrazňujú sa isté nedostatky či rozdiely uplatňovania nápravných opatrení, ktoré stále trvajú a predstavujú riziko narušenia vnútorného trhu. Kapitolu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je súčasťou prílohy tohto oznámenia a ponúka podrobný prehľad v rámci uvedenej tematiky. Vymedzenie a analýza trhov V prvom oznámení o preskúmaní trhov[11] Komisia zdôraznila, že vďaka jej účasti sa v oblasti vymedzenia a analýzy trhov podarilo dosiahnuť vysoký stupeň jednotnosti. Skúsenosti získané z následných oznámení regulačných orgánov potvrdzujú, že tento trend pokračuje aj naďalej. Podľa regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu sa trhy musia vymedzovať v súlade s právnymi predpismi o hospodárskej súťaži a najmä so zreteľom na zásadu technologickej neutrálnosti. Už od prvého oznámenia o preskúmaní trhov sa na základe postupu podľa článku 7 a odporúčania pre príslušné trhy zabezpečilo, že národné regulačné orgány vymedzujú trhy jednotne, vrátane tých, na ktorých sa objavujú nové technológie, napríklad služby širokopásmovej siete s vysokou šírkou pásma na báze technológie VDSL. Komisia zistila, že modernizáciou existujúcej služby dodávanej na základe novej technológie nevzniká nový trh.[12] Komisia sa pričinila aj o začlenenie prenajatých okruhov s alternatívnym rozhraním, napríklad s Ethernetom, do veľkoobchodných trhov prenajatých okruhov[13]. Pokiaľ ide o významné podiely na trhu, NRO musia v súlade s právnymi zásadami Európskej únie pre hospodársku súťaž a najmä so zreteľom na usmernenia týkajúce sa VPT[14] vyhodnotiť, či určitý podnik zaujíma na príslušnom trhu významnú pozíciu. Veľmi vysoký podiel na trhu (nad 50 %) okrem niektorých výnimočných prípadov automaticky potvrdzuje existenciu dominantnej pozície, pričom trhový podiel nad 40 % v bežných podmienkach predstavuje dôvod na znepokojenie v súvislosti so vznikom VPT. Podľa judikatúry začlenenie predaja na vlastnú spotrebu do príslušného trhu môže závisieť od toho, či by v prípade zvýšenia alebo zníženia trhových cien došlo na obchodnom trhu k sprístupneniu obchodov vytvorených dcérskou spoločnosťou podniku. Ďalšie okolnosti, ktoré majú význam pre analýzu VPT, sa týkajú dynamiky trhu, kontroly infraštruktúry, ktorú nie je možné nahradiť jednoduchým spôsobom, prekážok vstupu na trh a prekážok pre možnú hospodársku súťaž. Nápravné opatrenia Keď nejaký podnik má na určitom trhu významný podiel, príslušný NRO musí prijať regulačné opatrenia v podobe povinností, ktorými sa zabezpečí vhodná náprava zisteného narušenia hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o voľbu nápravných opatrení, Komisia konštatuje, že sa v rámci EÚ vyznačuje menšou mierou jednotnosti, než akú sa podarilo dosiahnuť v oblasti vymedzenia trhov a analýzy VPT. Rozdiely medzi nápravnými opatreniami neboli vždy podložené odlišnými trhovými podmienkami či inými oznámenými zvláštnosťami. Okrem toho výber nápravného opatrenia nebol vždy najúčinnejší. Nasledovné časti obsahujú prehľad hlavných oblastí, ktoré vyvolávajú istý stupeň znepokojenia. Maloobchodné trhy pevnej telefónnej siete Na maloobchodných trhoch „prístupu“ (t. j. pripojenia k pevnej telefónnej sieti, cez ktoré je možné telefonovať a využívať súvisiace služby) niektoré NRO neuložili povinnosť oddeliť prevádzkové účtovníctvo od ostatnej účtovnej evidencie alebo neurčili primerané podrobnosti takýchto povinností.[15] Neexistencia takýchto povinností na maloobchodných trhoch prístupu k sieti sťažuje prijímanie účinnej cenovej regulácie pre rôzne súvisiace veľkoobchodné produkty (napríklad pre veľkoobchodné prenajímanie okruhov alebo uvoľnenie účastníckych vedení) a sledovanie plnenia povinností vylúčenia diskriminácie. Sťažuje aj následné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže, napríklad ak sa určovanie cien vykonáva v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže. Okrem toho ukladanie a vykonávanie povinností pre veľkoobchodné prenajímanie okruhov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši. Tieto rozdiely nie sú vždy odôvodnené na základe odlišných podmienok na trhu.[16] Nakoniec Komisia zdôrazňuje, že nedostatočný stupeň efektívnej hospodárskej súťaže na maloobchodných trhoch sieťového prístupu sa musí riešiť v prvom rade účinnou reguláciou veľkoobchodných trhov (napríklad veľkoobchodných trhov prenajímania okruhov alebo uvoľnenia účastníckych vedení). NRO by mali pri hodnotení potreby regulácie maloobchodu, a to najmä v rámci druhého kola analýzy trhov, najprv analyzovať a pokúsiť sa posilniť vplyv existujúcich nápravných opatrení na veľkoobchodných trhoch[17]. Nápravné opatrenia prijímané pre maloobchodné trhy prístupu k sieti sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. Tieto rozdiely nie sú vždy podložené odlišnými podmienkami na trhu. Trhy pevných a mobilných sietí Každý operátor využíva v podstate monopolné postavenie v rámci ukončovania hovorov vo vlastnej sieti. Aj keď sa prijatými opatreniami podarilo významne znížiť výšku prepojovacích poplatkov v celej Európskej únii, regulácia sa naďalej uplatňuje nerovnomerne. Problematickými zostávajú najmä nasledovné otázky. Hoci vo väčšine členských štátov existuje určitá forma usmernenia cien na základe nákladov, medzi jednotlivými členskými štátmi stále vládnu obrovské rozdiely medzi priemernými prepojovacími poplatkami mobilných sietí. Tieto rozdiely je možné čiastočne vysvetliť na základe odlišných nákladov, ale spôsobené sú aj odlišnými metódami určovania cien, ktoré NRO uplatňujú, a odlišnými lehotami na zníženie prepojovacích poplatkov mobilných sietí na úroveň nákladov schopného operátora. Vysoké prepojovacie poplatky (medzi operátormi) sa tak v mnohých členských štátoch ešte stále odrážajú vo vysokých, aj keď pomaly sa už znižujúcich spotrebiteľských cenách. Okrem toho viaceré NRO schválili vysoké prepojovacie poplatky menším operátorom, ktorí nemali hneď zo začiatku po vstupe na trh úspory z rozsahu. Môže ich to však odradiť od toho, aby sa usilovali získať väčší trhový podiel na úrovni maloobchodu, pretože rozšírenie klientely by im spôsobilo zníženie regulovaných prepojovacích poplatkov. Z tohto dôvodu by prepojovacie poplatky mali byť v zásade symetrické a každá asymetria by mala byť dostatočne odôvodnená. Komisia uznáva, že v niektorých výnimočných prípadoch je možné asymetriu poplatkov ospravedlniť objektívnymi rozdielmi vo výške nákladov, ktoré príslušní operátori nemôžu ovplyvniť, napríklad nezmeniteľné rozdiely medzi ich základnými sieťovými prvkami. Ak nesúmernosť prepojovacích poplatkov nevychádza z objektívnych rozdielov vo výške nákladov, potom sa musí v primeranej lehote odstrániť. Komisia zdôraznila, že na trhoch pevných a mobilných sietí existuje potreba prejsť v zásade k symetrickým prepojovacím poplatkom určovaným na základe nákladov schopného operátora, a vyzvala NRO, aby tieto poplatky primerane znižovali, a to najmä pokiaľ ide o mobilné siete. Keďže odlišné prístupy v rôznych členských štátoch majú negatívny vplyv na vnútorný trh, Komisia vyzvala NRO, aby úzko spolupracovali so Skupinou európskych regulačných orgánov (ERG) a tak dospeli k jednotnému prístupu pre celú Európsku úniu v oblasti výpočtu nákladov a zlepšenia symetrie regulácie. Veľkoobchodné trhy širokopásmového pripojenia (prístup k bitovému prúdu a uvoľnenie účastníckych vedení) Účinná regulácia veľkoobchodných trhov širokopásmového prístupu (prístup k bitovému prúdu) a uvoľnenia účastníckych vedení je kľúčovým faktorom rozvoja hospodárskej súťaže na maloobchodných trhoch širokopásmového pripojenia a pre rozvoj služieb triple play prostredníctvom širokopásmovej infraštruktúry. Prístup k bitovému prúdu (bitstream access) umožňuje nováčikom na trhu poskytovať koncovým používateľom maloobchodné služby širokopásmového pripojenia. Z tohto hľadiska ide o dôležitý krok nových subjektov na trhu smerom k investíciám do komplexnejšieho uvedenia svojej vlastnej siete na trh, čo vedie k uvoľneniu účastníckych vedení. Po určitom čase sa konkurenčné podniky zvyčajne spoliehajú na kombináciu obidvoch foriem prístupu, pričom kde je to ekonomicky únosné, t. j. väčšinou v hustejšie osídlených regiónoch, investujú do vlastnej infraštruktúry siahajúcej až po účastnícke vedenie etablovaného operátora kým vo vidieckych oblastiach sú závislí od prístupu k bitovému prúdu. Oneskorené[18] uplatňovanie nápravných opatrení pre veľkoobchodné trhy širokopásmového pripojenia niekedy ochromilo efektivitu príslušnej regulácie. V niekoľkých prípadoch body v sieti, v ktorých sa mal poskytnúť prístup k bitovému prúdu, buď neboli vôbec určené, alebo boli nedostatočné na rozvoj hospodárskej súťaže[19]. Regulácia cien nebola vždy účinná[20] a v rámci Európskej únie nevychádzala z rovnakých metód určovania cien. Neúčinná regulácia cien v niektorých členských štátoch narúša fungovanie vnútorného trhu a vyvoláva aj narušenie hospodárskej súťaže, predovšetkým na základe znižovania marží. Nie všetky členské štáty uložili etablovanému operátorovi povinnosť poskytovať „holé DSL“, prostredníctvom ktorého môžu ostatní operátori poskytovať širokopásmové pripojenie koncovým spotrebiteľom bez toho, aby si od etablovaného operátora museli prenajímať telefónnu linku[21]. Pre vysoké náklady zdvojenia „poslednej míle“ verejných komutovaných telefónnych sietí (PSTN) majú bývalé monopoly ešte vždy veľmi silnú pozíciu na veľkoobchodnom trhu uvoľnenia účastníckych vedení. Z tohto dôvodu všetky NRO, ktoré tento trh doposiaľ analyzovali, konštatovali, že nespĺňa požiadavky hospodárskej súťaže. V niektorých členských štátoch sa časti účastníckych vedení v súčasnosti modernizujú infraštruktúrou optických vláken medzi hlavnými rozvádzačmi a rozvodnými skriňami. Komisia upozorňuje, že toto by nemalo narušiť schopnosť konkurenčných podnikov získať prístup k sieti operátora, ktorý má významný podiel na trhu, na primeranej úrovni, aby dokázali úspešne pokračovať v hospodárskej súťaži. So zreteľom na tento vývoj by sa trhy prístupu k bitovému prúdu a uvoľňovania účastníckych vedení v budúcnosti nemali analyzovať osobitne, aby sa zabezpečil jednotný prístup. TRENDY STAVU HOSPODÁRSKEJ SÚťAžE NA ANALYZOVANÝCH TRHOCH Jedným zo základných cieľov mechanizmu podľa článku 7 je obmedziť reguláciu na tie trhy, na ktorých okrem iného aj pre ich štrukturálne vlastnosti nie je perspektíva, že by na nich zavládla účinná hospodárska súťaž aj bez regulačných zásahov. Táto kapitola sa venuje určitým trhom, na ktorých sa sledoval vývoj hospodárskej súťaže. Tento vývoj sa zohľadní v revízii odporúčania pre príslušné trhy. Vývoj na všetkých trhoch uvedených v odporúčaní pre príslušné trhy sa podrobne opisuje v prílohe III k tomuto oznámeniu. Maloobchodné trhy hovorov a prenajatých okruhov Maloobchodné trhy hovorov v celej Európskej únii zreteľne vykazujú trend rozvoja hospodárskej súťaže. Vo viacerých členských štátoch sa už v prvom kole analýz trhov ukázalo, že najmä na trhoch medzinárodných hovorov vládne hospodárska súťaž.[22] Aj na trhoch, ktoré zatiaľ neprejavili znaky zdravej hospodárskej súťaže, sa podmienky hospodárskej súťaže zlepšujú, t. j. ceny klesajú a nové subjekty na trhu získavajú čoraz väčšie podiely. Nárast konkurenčných tlakov zo strany blízkych trhov, napríklad trhu mobilných sietí, obmedzuje správanie dominantných operátorov. Regulácia pre veľkoobchodné trhy (výber a predvýber prevádzkovateľa niekedy v kombinácii s veľkoobchodným prenajímaním okruhov) spôsobuje odstraňovanie prekážok vstupu na trh. Okrem toho sa očakáva, že v najbližších rokoch rozširovanie širokopásmových internetových pripojení spolu s rozvojom technológie hlas cez širokopásmovú linku (Voice over Broadband, VoB) posilnia hospodársku súťaž na trhu hovorov. Na základe vhodnej regulácie na úrovni veľkoobchodných trhov by mal vymiznúť význam maloobchodnej regulácie, keď alternatívni operátori vstúpia na trh a konkurujú dominantnému etablovanému operátorovi poskytovaním lepších služieb a nižších cien spotrebiteľom. NRO by sa z tohto dôvodu mali zamerať na presadzovanie účinnej regulácie veľkoobchodných trhov. Výzvou pre ne musí byť dôkladné monitorovanie účinkov veľkoobchodnej regulácie a v prípade potreby následná úprava nápravných opatrení na veľkoobchodných trhoch s cieľom zabezpečiť na úrovni maloobchodných trhov zdravú hospodársku súťaž. Komisia ďalej vyzýva NRO, aby úzko spolupracovali s národnými orgánmi pre hospodársku súťaž a spoločne zabezpečili, aby hospodársku súťaž na maloobchodných trhoch hovorov nenarúšalo konanie trhových subjektov v rozpore s pravidlami zdravej hospodárskej súťaže. Vývojom technológií a jednotným uplatňovaním vhodnej účinnej regulácie veľkoobchodných trhov sa posilnila hospodárska súťaž na maloobchodných trhoch hovorov a prenajatých okruhov. Veľkoobchodné trhy tranzitných a diaľkových segmentov prenajatých vedení Deväť NRO v hodnotení veľkoobchodného trhu tranzitných a diaľkových segmentov prenajatých vedení uviedlo, že na tomto trhu vládne efektívna hospodárska súťaž.[23] V niektorých členských štátoch sa hlavná sieťová infraštruktúra etablovaných operátorov zdvojila a alternatívni operátori začali ponúkať prenájom diaľkových vedení tretím stranám, čím sa vytvorila konkurencia pre významných operátorov. Siete alternatívnych operátorov nepokrývajú vždy celé územie daného členského štátu, ale v mnohých členských štátoch sa objavuje potenciál rozšírenia pokrytia. Môže to mať vplyv na vyrovnávaciu kúpnu silu alternatívnych operátorov v porovnaní s etablovanými prevádzkovateľmi. Štyri NRO v hodnotení tranzitných trhov uviedli, že na týchto trhoch vládne hospodárska súťaž. Ale dokonca aj na niektorých tranzitných trhoch, ktorým chýba zdravá hospodárska súťaž, sa objavili tendencie vytvárania hospodárskej súťaže, pretože podiel etablovaných operátorov s VPT, hoci je stále výrazný, sa začal znižovať, keď alternatívni operátori zdvojili infraštruktúru pre vlastné dodávky, ale aj preto, aby mohli ponúkať tranzitné služby tretím stranám. Nosná sieťová infraštruktúra sa zdvojila a prenajaté vedenia, ktoré slúžia ako vstup pre poskytovanie tranzitných služieb, sú všeobecne dostupné. Existujú opodstatnené očakávania, podľa ktorých bude v budúcnosti pokračovať zdvojovanie chrbticovej infraštruktúry tranzitných a diaľkových segmentov, aj keď alternatívni operátori vo viacerých členských štátoch budú možno naďalej závislí od liniek etablovaných operátorov v určitých menej frekventovaných smeroch. Veľkoobchodný trh prístupu do mobilnej siete a vytvárania spojenia V prvom kole analýz trhov päť NRO konštatovalo, že veľkoobchodný trh prístupu do mobilnej siete a služieb vytvárania spojenia nespĺňa podmienky voľnej súťaže, a preto navrhlo prijať regulačné opatrenia.[24] V iných členských štátoch tento trh vykazoval znaky zdravej hospodárskej súťaže. Vo viacerých členských štátoch sa prístup do mobilnej siete a vytváranie spojenia poskytuje komerčne. Keď poskytovatelia týchto služieb vstúpia na trh prostredníctvom regulovaných alebo komerčne dohodnutých zmlúv s operátorom mobilnej siete, hostiteľský operátor môže mať ekonomický záujem na ďalšom trvaní dodávateľského vzťahu.[25] Veľkoobchodný trh prístupu do mobilnej siete a služieb vytvárania spojenia vo väčšine členských štátov podľa hodnotení vykazuje znaky voľnej hospodárskej súťaže, treba však zhodnotiť, či je rozvoj hospodárskej súťaže, napríklad na základe existencie dohôd prevádzkovateľov mobilných virtuálnych sietí (MVNO), už dnes dostatočný pre veľkoobchodný trh prístupu do siete a vytvárania spojenia. Veľkoobchodné trhy prenosu vysielania Všetky NRO s výnimkou cyperského už prijali regulačné opatrenia aspoň pre časť veľkoobchodného trhu služieb prenosu vysielania. V jednotlivých členských štátoch je táto regulácia výrazne odlišná tak, ako sú odlišné aj podmienky na príslušných trhoch. Vo väčšine členských štátov prevládajú pozemné platformy, ale v niektorých členských štátoch je hlavnou platformou káblová sieť. V jednotlivých krajinách Európskej únie existujú rôzne časové rozvrhy prechodu na digitálne technológie a podstatne sa odlišujú aj vnútroštátne právne predpisy jednotlivých členských štátov, na základe ktorých sa určitým vysielacím organizáciám prideľuje povinnosť vysielať („must carry“ status). Trh prenosu vysielania sa vyznačuje technologickým pokrokom. Rozšírenie digitálnej pozemnej televízie umožní zákazníkom prijímať väčšie množstvo televíznych staníc. Vývoj internetovej televízie a digitálnej pozemnej televízie môže v budúcnosti znížiť náklady na prepínanie medzi jednotlivými infraštruktúrami. Väčšie množstvo prenosových infraštruktúr by malo znížiť mieru závislosti vysielateľov od jedinej prenosovej platformy a zvýšiť ich vyrovnávaciu kúpnu silu. HORIZONTÁLNE OTÁZKY Komisia vo svojom prvom oznámení o preskúmaní trhov v rámci regulačného rámca Európskej únie vyzvala NRO, aby v prvom rade získali názory účastníkov trhu a ostatných vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže pred samotným európskym konzultačným procesom a upozornila, že osobitným oznamovaním jednotlivých fáz preskúmania trhu sa zbytočne predlžuje regulačný proces . Okrem týchto problémov, ktoré stále pretrvávajú a opäť sa v priebehu minulého roka potvrdili, Komisia zdôrazňuje potrebu vyriešiť nasledujúce horizontálne otázky. Zjednodušenie postupov Komisia so zámerom zabezpečiť efektívny rozhodovací proces v rámci pevných časových vymedzení stanovených v článku 7 rámcovej smernice prijala procedurálne odporúčanie[26]. Aj keď toto odporúčanie obsahuje jasné a pružné postupy spolupráce medzi Komisiou a NRO, skúsenosti ukazujú, že by k zvýšeniu právnej istoty mohli prispieť dodatočné vykonávacie opatrenia, aby sa minimalizovalo administratívne zaťaženie NRO, prevádzkovateľov a Komisie a ešte väčšmi sa zjednodušil tento proces. Komisia predloží návrhy zjednodušenia postupov neskôr v tomto roku v revidovanom procedurálnom odporúčaní. Oneskorené prijímanie konečných opatrení a vykonávanie nápravných opatrení Keďže sa trhy elektronickej komunikácie často vyvíjajú veľmi rýchlo, regulačné zásahy môžu narušenie trhu účinne riešiť iba vtedy, keď sa regulačné opatrenia vykonávajú vhodným spôsobom. V niektorých členských štátoch regulačné úrady prijali konečné opatrenia s výrazným oneskorením po dokončení procesu preskúmania trhu. Takýmto oneskoreniam by sa malo predchádzať, aby sa zaručila včasná odpoveď na narušenie trhu zistené v procese preskúmania trhu. Okrem toho v niektorých členských štátoch aj naďalej dochádza k oneskoreniam, pretože nápravné opatrenia sa oznamujú nezávisle od vymedzenia a analýzy príslušného trhu. Dôsledkom je, že narušenie trhu sa nerieši včas, čím sa znižuje účinnosť regulácie a hrozí narušenie hospodárskej súťaže v danom sektore. Komisia nalieha na NRO, aby vykonávali a oznamovali všetky fázy preskúmania trhu naraz (vymedzenie trhu, analýza trhu a plánované regulačné povinnosti). Napokon v niektorých prípadoch ubehlo dlhé obdobie bez opätovného oznámenia návrhu opatrenia, ktorý sa musel stiahnuť. Takýto návrh opatrenia by sa mal upraviť a predložiť na vnútroštátnu konzultáciu čo najskôr po tom, ako Komisia požiada NRO o jeho stiahnutie, čím sa zabezpečí, aby sa problémy hospodárskej súťaže riešili čo možno najrýchlejšie. Niektoré NRO prijali všeobecné opatrenia a detaily nápravných opatrení prenechali účastníkom trhu, ktorí o nich rozhodovali v rámci obchodných rokovaní, napríklad tým, že zaviedli všeobecnú povinnosť orientácie na výšku nákladov bez toho, aby určili cenové stropy alebo podrobné povinnosti prevádzkového účtovníctva. Ak rokovania medzi účastníkmi trhu neboli úspešné, NRO potom zasahoval do postupu riešenia sporu tak, že predpísal konkrétne ceny na základe povinnosti orientácie podľa výšky nákladov. Aj keď by v zásade mali podniky samé medzi sebou v dobrej viere dohodnúť zmluvy o prístupe a prepojení[27], problémy hospodárskej súťaže zistené v rámci regulačných postupov by sa mali riešiť čo najskôr a čo najúčinnejšie. Predpokladaná hrozba ďalšieho regulačného zásahu, či už v súvislosti so zmierovacím konaním alebo z úradnej moci, keď obchodné rokovania neprinesú nápravu zisteného problému hospodárskej súťaže, sa zdá byť nedostatočná, pretože nemusí účastníkom trhu poskytovať transparentnosť a právnu istotu a môže spôsobiť zbytočné oneskorenie. Nápravné opatrenia by sa mali určovať dostatočne jasne a podrobne v rámci konečných opatrení a mali by byť vhodné na účinné riešenie zisteného narušenia hospodárskej súťaže. Uplatňovanie článku 5 rámcovej smernice Členské štáty použili článok 5 ods. 1 smernice o prístupe v niekoľkých prípadoch[28]. Tento článok umožňuje členským štátom prijímať regulačné opatrenia určené operátorom, ktorí nemajú VPT, v takom rozsahu, ktorý zabezpečí pripojenie na úrovni koncových zariadení. Komisia zdôraznila, že článok 5 sa nesmie využívať na obídenie procesu analýzy trhu a mal by sa uplatňovať iba v prípadoch, keď je potrebné zaručiť pripojenie na úrovni koncových zariadení. NRO by mali využívať svoje právomoci podľa článku 5 smernice o prístupe iba za jasne definovaných okolností, aby sa predišlo nadmernej regulácii a vzniku neistoty na trhoch. ZÁVERY Takmer všetky NRO ukončili prvé kolo preskúmania osemnástich trhov uvedených v odporúčaní, s výnimkou NRO Bulharska a Rumunska, pretože tieto členské štáty vstúpili do Európskej únie až 1. januára 2007. Konzultačný postup EÚ stanovený v článku 7 rámcovej smernice veľmi pomohol podporiť hospodársku súťaž, investície a inováciu, ale aj zjednotiť vnútorný trh elektronickej komunikácie. Zaistil sa ním jednotný prístup, najmä pokiaľ ide o vymedzenie trhu a analýzu VPT v celej Európe, vniesla zdravá ekonomická analýza do procesu preskúmania trhu a jeho výsledkom je zvýšená transparentnosť. Celkovo táto forma spolupráce medzi Komisiou a NRO viedla k lepšej regulácii založenej na zásadách hospodárskej súťaže a prispela k rozvoju spoločnej európskej regulačnej kultúry. Komentáre Komisie k navrhovaným nápravným opatreniam poskytli usmernenia k jednotnému regulačnému prístupu v celej Európe a zároveň zohľadnili osobitné podmienky v jednotlivých štátoch. Komisia sa zamerala na zabezpečenie toho, aby nápravné opatrenia boli vhodné, t. j. vychádzali z povahy zisteného problému, primerané a oprávnené z hľadiska cieľov stanovených v rámcovej smernici. Treba však prijať ďalšie kroky na zvýšenie účinnosti regulácie a dosiahnutie väčšej jednotnosti výberu a uplatňovania nápravných opatrení. Hoci sa regulačné prístupy vymedzenia trhu a analýzy trhových síl vo veľkej miere zjednotili, nápravné opatrenia nie sú vždy primerané pre riešenie zistených problémov hospodárskej súťaže a niekedy sa v jednotlivých členských štátoch výrazne odlišujú aj napriek podobnému stavu na trhu. . Komisia sa bude usilovať o ďalšie zjednodušenie postupov a minimalizovanie administratívneho zaťaženia účastníkov trhu a NRO v súlade so stratégiu Komisie pre lepšiu reguláciu [29].. Predloží príslušné návrhy v súvislosti s revíziou regulačného rámca. Okrem toho Komisia vyzýva členské štáty, aby prispeli k zjednodušeniu procesu preskúmania trhov na vnútroštátnej úrovni . NRO by sa mali vyhýbať najmä i) prieťahom vznikajúcim medzi oznámením návrhov opatrení a prijatím konečných opatrení a ii) oznamovaniu analýzy trhu a pripravovaných nápravných opatrení v rôznych krokoch. Komisia v súčasnosti skúma regulačný rámec elektronickej komunikácie a svoj návrh predloží Rade a Parlamentu v druhej polovici roka 2007. Neočakáva sa však, že revidovaný regulačný rámec nadobudne účinnosť skôr ako v rokoch 2009 až 2010. Z krátkodobého hľadiska Komisia skúma odporúčanie pre príslušné trhy a procedurálne odporúčanie podľa článku 7, pričom nové znenia sa prijmú v druhej polovici roka 2007. [1] Jednotný trh pre občanov, KOM(2007) 60 v konečnom znení 21.2.2007. [2] i2010 - Výročná správa o informačnej spoločnosti za rok 2007, KOM(2007)146, v konečnom znení z 30. 3. 2007. [3] Regulácia a trhy elektronickej komunikácie v Európe v roku 2006 (12. správa), KOM(2007) 155 z 29. 3. 2007. [4] Smernica č. 2002/21/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica), Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. [5] Odporúčanie Komisie č. 2003/311/ES z 11. februára 2003 o príslušných trhoch s výrobkami a službami v sektore elektronickej komunikácie, ktoré podliehajú regulácii ex ante v súlade so smernicou č. 2002/21/ES Európskeho parlamentu a Rady o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby („odporúčanie o príslušných trhoch“), Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45. [6] Na trhoch telefónneho spojenia pevnou linkou a širokopásmového pripojenia viacero prevádzkovateľov vykonáva svoju činnosť v rôznych členských štátoch alebo aj v celej Európskej únii. Aj na trhoch mobilných sietí sa nájde niekoľko podnikov, ktoré svoju obchodnú činnosť vykonávajú v rôznych členských štátoch, pričom jeden operátor má prevádzku vo viac ako polovici štátov EÚ-25. Na trhoch satelitného vysielania prevádzkovatelia už ponúkajú cezhraničné služby. Pozri štúdiu s názvom Príprava ďalších krokov v regulácii elektronickej komunikácie – príspevok k preskúmaniu regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu z júla 2006 (Hogan & Hartson a Analysys Study). [7] Pozri Hogan & Hartson a Analysys Study. [8] Podľa 12. správy Komisie o vykonávaní predstavuje sektor elektronickej komunikácie okolo 44,5 % celého sektora informačných a komunikačných technológií, čo v roku 2006 zodpovedalo hodnote 649 miliárd eur. [9] Pozri najmä oznámenie o revízii regulačného rámca Európskej únie pre elektronickú komunikáciu, KOM(2006) 334, v konečnom znení z 28. 6. 2006. [10] Pozri štúdiu spoločnosti London Economics v spolupráci s PricewaterhouseCoopers s názvom Hodnotenie regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu – rast a investície v sektore elektronickej komunikácie EÚ z júla 2006 (štúdia LE PWC). [11] Pozri oznámenie o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca Európskej únie, KOM(2006) 28, v konečnom znení zo 7. 2. 2006. [12] Komisia poslala oficiálne upozornenie Nemecku pre úpravu zákona o nemeckých telekomunikáciách, na základe ktorej by sa v podstate siete vysokorýchlostného internetu (VDSL) vylúčili z hospodárskej súťaže, pozri tlačovú správu IP/07/237 z 26.2.2007. [13] Prenajaté okruhy s alternatívnym rozhraním (vrátane Ethernetu) sa musia začleniť do veľkoobchodných trhov prenajatých okruhov, ak z hodnotenia v súlade so zásadami právnych predpisov o hospodárskej súťaži vyplýva, že veľkoobchodné prenajaté okruhy s alternatívnym rozhraním môžu nahradiť veľkoobchodné prenajaté okruhy s tradičným rozhraním, najmä ak sa ich funkčnosť a cena pohybuje na rovnakej úrovni. [14] Usmernenie Komisie pre analýzu trhu a posúdenie významného podielu na trhu podľa regulačného rámca Spoločenstva pre elektronické komunikačné siete a služby (usmernenie pre VPT), Ú. v. ES C 165 11. 7. 2002, s. 6. [15] Komisia upozornila na nedostatočnú úpravu cien podľa výšky nákladov a neexistenciu účtovného rozdelenia v Nemecku a na chýbajúce informácie o metódach prevádzkového účtovníctva na Slovensku. [16] Napríklad Komisia vyjadrila pripomienky k veľkoobchodnému prenajímaniu okruhov v Portugalsku, Španielsku a Spojenom kráľovstve a vyzvala Poľsko, aby určilo povinnosti súvisiace s veľkoobchodným prenajímaním okruhov. [17] Komisia vyjadrila pripomienky najmä k potrebe zohľadniť nápravné opatrenia pre veľkoobchod v prípade Maďarska, Francúzska, Slovinska a Španielska a presadiť tieto nápravné opatrenia vo Francúzsku. [18] Napríklad nemecký NRO oznámil konečné nápravné opatrenia viac ako rok po oznámení o analýze trhov. [19] Takto to bolo v Luxembursku, Českej republike a Poľsku. [20] Najmä Česká republika, Nemecko a Fínsko. [21] Komisia sa k tejto veci vyjadrila po oznámeniach Nemecka a Luxemburska. [22] Takáto situácia bola (čiastočne) v Rakúsku, Belgicku, Českej republike, Dánsku, Fínsku, Nemecku, Holandsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve. [23] Takáto situácia sa vyskytovala v Rakúsku, Belgicku, Českej republike, Fínsku, Maďarsku, Lotyšsku, Holandsku, Švédsku a Slovinsku. [24] Na Cypre a v Slovinsku sa podľa hodnotení nachádza jeden operátor s významným podielom na trhu (VPT). V Írsku, Španielsku a na Malte sa podľa hodnotení vyskytuje kolektívna dominantnosť. V Írsku národný regulačný orgán po vnútroštátnom súdnom konaní odvolal svoje konečné opatrenie. [25] V prípade, že by hostiteľský operátor ukončil dodávku, poskytovateľ služieb môže prejsť k inému veľkoobchodnému dodávateľovi. A na druhej strane, ak poskytovateľ služieb odíde z maloobchodného trhu, hostiteľský operátor nemusí byť schopný zachytiť dostatočnú časť maloobchodných odberateľov poskytovateľa služieb, aby dokázal vyrovnať stratu veľkoobchodných príjmov. [26] Odporúčanie Komisie č. 2003/561/ES z 23. júla 2003 o oznámeniach, lehotách a konzultáciách podľa článku 7 rámcovej smernice (procedurálne odporúčanie), Ú. v. EÚ L 190, 30.7.2003, s. 13. [27] Pozri odôvodnenia č. 5 a 6 a článok 4 smernice č. 2002/19/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (8. prístupová smernica) Ú. v. EÚ L 108, 24.4.2002, s. 7. [28] V prípade NL/2003/17 holandské ministerstvo hospodárstva oznámilo vyhlášku, ktorá obsahovala všeobecnú povinnosť zabezpečiť pripojenie na úrovni koncových zariadení pre všetky verejne dostupné telefónne služby v Holandsku. V prípade UK/2003/19 britský NRO oznámil povinnosť pre jediného poskytovateľa služieb kontroly prístupu k digitálnej televízii (Sky Subscriber Services Limited) poskytovať prístup k týmto službám podľa spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. Poľský NRO určil dominantnému operátorovi povinnosť vylúčiť diskrimináciu a zabezpečiť transparentnosť najmä preto, aby mu zabránil ovplyvňovať kvalitu prenosu IP medzi jeho zákazníkmi a inými operátormi elektronickej komunikácie (pozri prípad PL/2006/0382). V prípade UK/2006/0454 britský NRO navrhol prijatie povinnosti týkajúcej sa prístupu pre BT, podľa ktorej, sa od BT vyžaduje, aby nakupoval veľkoobchodné služby úzkopásmového telefónneho prenosu od ktoréhokoľvek operátora verejnej siete elektronickej komunikácie. [29] Pozri najmä oznámenie Komisie Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii, KOM(2005) 97, v konečnom znení zo 16. 3. 2005.