Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - „Vypracovanie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu“ {SEC (2005) 724} /* KOM/2005/0232 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 2.6.2005 KOM(2005) 232 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU „Vypracovanie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu“ {SEC (2005) 724} 1. ÚVOD 1. V rámci Haagskeho programu[1] Európska rada na zasadaní 4. a 5. novembra 2004 požiadala Radu a Komisiu o vypracovanie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu na úrovni EÚ v spolupráci s orgánmi Únie, ako sú Europol, Eurojust, Európska policajná akadémia a špeciálna jednotka policajných veliteľov. Toto oznámenie predstavuje príspevok Komisie k rozvoju uvedenej stratégie. 2. Po nadobudnutí platnosti Amsterdamskej zmluvy boli prijaté viaceré akčné plány EÚ boja proti organizovanému zločinu[2], z ktorých posledným bola Stratégia milénia o prevencii a kontrole organizovaného zločinu z roku 2000[3]. Na základe iniciatívy holandského predsedníctva sa začala v roku 2004 diskusia, ktorá 2.12.2004 vyústila do prijatia uznesení Rady o vypracovaní strategického plánu boja proti organizovanému zločinu[4]. 3. Od vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, boli na úrovni EÚ prijaté rozličné legislatívne ako aj nelegislatívne iniciatívy prispievajúce k prevencii a boju proti organizovanému zločinu V súčasnosti je potrebný čas na integráciu rôznych nástrojov a opatrení (týkajúcich sa prevencie, trestného práva a procedurálneho práva) prijatých na miestnej alebo vnútroštátnej úrovni či na úrovni EÚ a vyplniť zistené medzery. Únia by mala zvážiť vypracovanie a implementáciu politiky boja proti organizovanému zločinu s primeranou finančnou podporou. 4. Od septembra 2001 sa do stredu pozornosti dostal boj proti terorizmu. Hoci medzi organizovaným zločinom a terorizmom existujú súvislosti, samotný organizovaný zločin naďalej predstavuje hrozbu pre spoločnosť. Organizovaný zločin podkopáva zákonné hospodárstvo a je destabilizačným činiteľom pre sociálnu a demokratickú štruktúru spoločnosti. Skutočnosť, že Európska rada zaradila boj proti organizovanému zločinu v programe na popredné miesto, je preto vítaná. V boji proti tejto skaze musia všetci činitelia nájsť rovnováhu medzi účinnosťou represívnych opatrení a trestným stíhaním organizovaného zločinu na jednej strane a ochranou základných práv a slobôd na druhej strane. 5. Vypracovanie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu predstavuje naďalej komplexný problém, pretože samotný pojem organizovaného zločinu je naďalej zložitý napriek viacerým predošlým pokusom o definovanie „kriminálnej organizácie“[5].Taktiež, prioritné úlohy, ktoré Rada určila na svojom zasadnutí 2.12.2004 sa týkajú viacerých oblastí, od základných poznatkov potrebných na obmedzenie organizovaného zločinu po prevenciu, represívne opatrenia, súdnu spoluprácu a vonkajšie vzťahy (pozri oddiel 2). Opatrenia navrhnuté v tejto súvislosti teda môžu mať vplyv na trestné činy, ktoré nesúvisia, alebo nesúvisia výlučne s organizovaným zločinom. Naopak iniciatívy, ktoré implementujú napríklad princíp vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí v trestných veciach, majú vplyv na mnohé závažné podoby cezhraničnej kriminality. Strategický prístup zaručí účinnú spoluprácu všetkých príslušných činiteľov. 6. Z dôvodu širokej pôsobnosti strategického plánu je nevyhnutné určiť v rámci tohto oznámenia prioritné otázky. Oddiel 2 rozvíja ciele vzhľadom na prioritné témy strategického plánu boja proti organizovanému zločinu. Niektoré aspekty sú spomenuté len stručne, ale na inom mieste sú rozvinuté podrobne[6]. Oddiel 3 zhŕňa pokračovacie práce nadväzujúce na zhodnotenie Stratégie milénia po prvej polovici trvania[7], zatiaľ čo oddiel 4 naznačuje výhľady do budúcnosti. V prílohe 1 sú uvedené opatrenia na plnenie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu ako aj príslušné zodpovedné orgány, plánované termíny a priority. V prílohe 2 sú uvedené a zhrnuté nedávno prijaté oznámenia a uznesenia Rady k tejto téme. Príloha 3 podrobne uvádza pokračovacie práce nadväzujúce na zhodnotenie Stratégie milénia v polovici jej trvania. 2. PRIORITNÉ ÚLOHY A CIELE 2.1. Zlepšiť poznatky o organizovanom zločine a skvalitniť získavanie a analýzu informácií 7. Technologický vývoj a rastúca globalizácia poskytujú skupinám organizovaného zločinu nové príležitosti. Na prevenciu a boj proti organizovanému zločinu je potrebné zhromaždiť a aktualizovať informácie o organizovanom zločine, skupinách organizovaného zločinu a slabých miestach zákonných sektorov a takýmto spôsobom vyvinúť lepšie nástroje, ako je stanovené v mnohých už uvedených strategických dokumentoch a osobitne v Haagskom programe. Budúci európsky systém kriminálnej štatistiky by mal zhromažďovať informácie orgánov činných v trestnom konaní a tiež kvantitatívne informácie založené na prieskume u občanov a firiem ako aj na meraní úrovne kriminality a viktimizácie v osobitných skupinách s cieľom pomôcť pri prijímaní rozhodnutí v rôznych politických oblastiach. Tento systém kriminálnej štatistiky bude vyvinutý v spolupráci s členskými štátmi a v prípade potreby využije štatistický program Spoločenstva. Taktiež bude potrebný ďalší rozvoj, overovanie a šírenie metodológie štúdií o zraniteľnosti ekonomických sektorov vzhľadom na organizovaný zločin. Na tomto základe Komisia v budúcnosti zamýšľa vypracovať každý rok alebo každé dva roky správu o európskej kriminalite . 8. Haagsky program zdôraznil potrebu vypracovať európsky mechanizmus represívnych opatrení založený na informáciách , aby sa rozhodovacím orgánom umožnilo stanoviť európske stratégie represívnych opatrení založené na dôkladnom zhodnotení. Dostupnosť informácií a prístup k nim (pozri oddiel 2.3.3), vytváranie európskeho spravodajstva v oblasti kriminality a posilnenie dôvery medzi orgánmi činnými v trestnom konaní na európskej a medzinárodnej úrovni sú jeho ústrednými zložkami. Komisia v roku 2005 predloží oznámenie o európskom mechanizme represívnych opatrení založenom na informáciách. 9. V rámci tejto politiky by sa mal vypracovať „európsky model spravodajstva v oblasti kriminality“ , aby sa pristúpilo k otázkam, ako sú koherentné činnosti a služby v oblasti informácií v rámci vnútroštátnych a európskych orgánov činných v sektore spravodlivosti, slobody a bezpečnosti, zosúladenie vnútroštátnych hodnotení hrozby pomocou spoločnej metodológie podopretej štúdiami o zraniteľnosti jednotlivých sektorov, produkcia kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií súkromným sektorom a iných podstatných údajov z rozvíjajúcej sa európskej kriminálnej štatistiky. V zmysle požiadaviek Haagskeho programu bude kľúčovým prvkom modelu európske zhodnotenie hrozby, ktorú predstavuje organizovaný zločin vykonané Europolom na základe zosúladených vnútroštátnych hodnotení. 10. Výskum spojený s organizovaným zločinom je v súčasnosti financovaný v rámci šiesteho rámcového programu pre výskum a prípravnej akcie pre výskum v oblasti bezpečnosti. Očakáva sa, že v navrhovanom siedmom rámcovom programe pre výskum bude výskum spojený s organizovaným zločinom súčasťou nového programu pre výskum v oblasti bezpečnosti a iných príbuzných sektorov. Osobitné výskumné projekty zamerané na podporu vytvárania politík budú tiež uskutočniteľné prostredníctvom programu AGIS , po ňom nasledujúceho programu v rámci finančných výhľadov (2007-2013) a prostredníctvom zdrojov pre štúdie . 2.2. Posilniť prevenciu organizovaného zločinu 11. Účinná politika v oblasti prevencie zločinu presahuje klasickú spoluprácu orgánov činných v trestnom konaní a zahŕňa dobré spravovanie, transparentnosť, právnu a sociálnu zodpovednosť pre verejný a súkromný sektor s cieľom obmedziť možnosti kriminality. Niektoré členské štáty EÚ boli inovatívne a na ochranu legálnych trhov pred kriminálnymi organizáciami zvolili administratívny postup . Rada nedávno prijala odporúčania[8], podľa ktorých by mal tento postup hlbšie preskúmať a rozšíriť v celej EÚ. Na úrovni EÚ má Komisia v úmysle vytvoriť model pre právne predpisy bez medzier, z ktorých páchatelia trestnej činnosti ťažia a nové produkty a služby , ktoré by mohli byť rozšírené vo veľkom, aby sa vyhlo nevedomému vytváraniu nových príležitostí pre organizovaný zločin. 12. Jedným z kľúčových prostriedkov, pomocou ktorého organizovaný zločin preniká na legálne trhy je korupcia [9]. Pre účinné zavedenie Konventu OSN proti korupcii[10] je teda podstatné a nevyhnutné ďalej rozvíjať a zavádzať európsku globálnu politiku boja proti korupcii zahŕňajúcu opatrenia v oblasti trestného práva, propagáciu morálky a bezúhonnosti vo verejnej správe a skvalitnenie kontroly vnútroštátnych politík boja proti korupcii v kontexte európskych a medzinárodných záväzkov a predpisov. Propagácia transparentnosti vo verejnom sektore je jedným zo strategických cieľov Komisie 2005-2009 a taktiež sa zverejní Biela kniha o európskej iniciatíve týkajúcej sa transparentnosti. 13. Dublinská deklarácia[11] uznala partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom ako účinný nástroj pri predchádzaní kriminality a najmä organizovaného zločinu. V rámci Haagskeho programu je príprava a plnenie európskeho akčného plánu pre partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom prioritou Komisie na rok 2006. 14. Prvoradým cieľom je boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorý predstavuje výnimočne závažný trestný čin zahrňujúci vážne porušenie ľudských práv. Komisia v roku 2005 predloží oznámenie týkajúce sa boja proti obchodovaniu s ľuďmi , v ktorom zaujme komplexný postoj k ľudským právam a sústredí sa na problém obetí. 15. V rámci štrukturálnych fondov boli k dispozícii finančné prostriedky na preventívne opatrenia, avšak členské štáty ich sotva využili[12], Z tohto dôvodu Komisia predložila návrh, aby sa na financovanie týchto opatrení zriadil v rámci finančných výhľadov 2007-2013 zvláštny rámcový program bezpečnosti a ochrany slobôd . 2.3. Posilniť nástroje a zlepšiť spoluprácu 2.3.1. Posilniť vyšetrovanie týkajúce sa organizovaného zločinu 16. Špeciálne vyšetrovacie techniky sa ukázali ako účinné pri policajnom, colnom a súdnom vyšetrovaní cezhraničného organizovaného zločinu. Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 2000 a protokol[13] z roku 2001 takéto techniky ustanovuje, ale žiadny z týchto textov ešte nenadobudol účinnosť, čo je dôvodom pre rámcové rozhodnutie o spoločných vyšetrovacích tímoch [14]. Na zlepšenie využitia týchto spoločných vyšetrovacích tímov a iných špeciálnych vyšetrovacích techník sú potrebné ďalšie kroky. 17. Aby sa urýchlilo a zjednodušilo zhromažďovanie dôkazov za hranicami, Komisia predložila návrh na európsky príkaz na získanie dôkazov, ktorý by pri určitých druhoch dôkazov nahradil vzájomnú právnu pomoc[15]. V strednodobej perspektíve by mal byť princíp vzájomného uznávania rozšírený natoľko, aby pokryl všetky druhy dôkazov. Komisia plánuje viaceré iniciatívy týkajúce sa prípustnosti dôkazov , ako vysvetlila v oznámení o vzájomnom uznávaní v trestných veciach[16].Tieto iniciatívy zvyšujú vzájomnú dôveru tým, že zabezpečujú spravodlivú rovnováhu medzi účinným trestným stíhaním a dodržiavaním práv obhajoby. Cezhraničné využívanie informácií ako dôkazov je ďalšou otázkou, ktorá si vyžaduje hlbšie štúdium. 18. Zhromažďovanie dôkazov v súvislosti s finančnými vyšetrovaniami (pozri oddiel 2.3.2), ako aj získavanie, ochrana a výmena elektronických dôkazov sú stále viac dôležitou otázkou, ktorej sa Komisia čoskoro bude musieť začať venovať, ako ju k tomu vyzvala Európska rada na zasadnutí 16. a 17. decembra 2004[17]. 19. Uchovávanie údajov pre útvary elektronickej komunikácie je dôležitým prvkom vo vyšetrovaní trestných činov vykonaných s použitím informačných technológií. Pritom je potrebné udržať rovnováhu medzi účinným dohliadaním na ochranu zákona, ochranou základných práv a finančnou záťažou, ktorá pre poskytovateľov služieb vyplýva z ich záväzkov. Ako odpoveď na úvahy o právnych aspektoch Komisia v roku 2005 predloží návrh smernice ako náležitého právneho nástroja. 20. Je často nevyhnutné spoliehať sa na svedkov alebo osoby spolupracujúce so súdmi , aby bolo možné dostať pred súd kľúčové postavy organizovaného zločinu . Na základe dvoch rezolúcií Rady[18] bolo v Stratégii milénia navrhnuté, aby sa v tejto oblasti podnikli ďalšie kroky. Rada vyzvala Komisiu k práci týkajúcej sa programu ochrany svedkov v oblasti terorizmu[19]. Europol vypracoval dva užitočné dokumenty[20] a Komisia k tejto téme pripravuje právne nástroje. 21. Niektoré členské štáty vytvorili špecializované útvary na účel vyšetrovania alebo trestného stíhania trestných činov spojených s organizovaným zločinom. Tieto útvary sa skladajú z tímov expertov z viacerých oblastí pre vyšetrovanie zložitých prípadov trestných činov. Komisia vyzýva všetky členské štáty, aby zvážili tento prístup. 2.3.2. Posilniť nástroje, ktoré umožňujú prístup k finančným aspektom organizovaného zločinu 22. Organizovaný zločin sa riadi finančným ziskom. Odstránenie možnosti prať prostriedky z trestnej činnosti alebo financovať kriminálnu činnosť by významným spôsobom zabrzdilo motiváciu a možnosti skupín organizovaného zločinu. V predchádzaní a boji proti takejto trestnej činnosti je teda nevyhnutné zlepšiť možnosť zmrazenia a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti . Komisia podporí posilnenie kvalifikácie pre finančné vyšetrovanie ako aj primerané právne nástroje umožňujúce rýchlu identifikáciu a sledovanie nelegálnych finančných presunov a iných transakcií. 23. Boli prijaté tri rámcové rozhodnutia týkajúce sa zaistenia a konfiškácie majetku a zahŕňajúce rozšírené právomoci v súvislosti s konfiškáciou. K jednému z týchto rozhodnutí existujú ešte určité výhrady[21]. Rámcové rozhodnutie o konfiškácii príjmov z trestnej činnosti ustanovuje, že pri použití rozšírených právomocí členské štáty môžu použiť iné postupy ako trestné konanie. V jeho úvodnom ustanovení je tiež odkaz na Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu, v ktorom štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, môžu zvážiť možnosť požiadať páchateľa, aby preukázal zákonný pôvod príjmov údajne z trestnej činnosti vrátane vyvrátenia dôkazového bremena a (alebo) odľahčenia dôkazových štandardov . Komisia podľa toho prehodnotí právne predpisy EÚ týkajúce sa konfiškácie majetku z trestnej činnosti. Okrem toho preskúma normy pre navrátenie skonfiškovaného alebo prepadnutého majetku v rámci odškodnenia alebo reštitúcie identifikovateľným obetiam zločinu alebo charitatívnym organizáciám. 24. Návrh tretej smernice o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí[22] podporuje existujúce európske právne predpisy proti praniu špinavých peňazí napríklad rozšírením definície predikatívneho trestného činu a pridaním nových kategórií osôb, ktorých sa týka ohlasovacia povinnosť. Avšak, aby sa zabezpečila spolupráca finančných inštitúcií a iných zúčastnených strán, malo by sa ukázať, že sa ohlasovanie prania špinavých peňazí vypláca. Na tento účel musia informačné jednotky pre finančnú oblasť poskytovať primeranú spätnú väzbu . 25. Členovia organizovaného zločinu využívajú finančný režim jedného členského štátu na to, aby v ňom uviedli do obehu peniaze z trestnej činnosti vykonanej v inom členskom štáte. Europol sa snaží nájsť súvis medzi touto trestnou činnosťou a príslušnými transakciami v rámci analytických pracovných súborov, ako je projekt „ SUSTRANS “. Všetky členské štáty by mali aktívne podporovať túto prácu tým, že budú Europolu poskytovať vysoko kvalitné informácie. 26. Protokol k dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 2000 má za cieľ uľahčiť spoluprácu v cezhraničných finančných vyšetrovaniach. Z dôvodu nízkeho počtu ratifikácií tohto protokolu je dátum jeho nadobudnutia platnosti neistý. Keďže by mal princíp vzájomného uznávania postupne nahradiť vzájomnú pomoc v trestných veciach, bude Komisia nútená uvažovať o nových legislatívnych návrhoch[23]. 2.3.3. Skvalitniť prístup a výmenu informácií a údajov medzi orgánmi činnými v trestnom konaní. 27. Európska rada v Haagskom programe zdôraznila, že posilnenie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje nový prístup k cezhraničným výmenám informácií z oblasti trestného konania . Akčný plán na plnenie Haagskeho programu ďalej rozvinie iniciatívy Komisie zamerané na zavedenie princípu dostupnosti informácií z oblasti trestného konania na účel ich výmeny, spoločných noriem pre prístup do databáz a medzioperatívnosti vnútroštátnych ako aj európskych databáz . Vo vnútroštátnych a európskych databázach by sa časom mali uplatňovať rovnaké normy a kompatibilné technológie, aby sa tak zabezpečilo selektívne vymieňanie údajov z oblasti trestného konania a aby sa pri tom brali do úvahy príslušné medzispojenia s medzinárodnými databázami. Tieto rozšírené možnosti sa musia zohľadniť v opatreniach na ochranu osobných údajov a na bezpečnosť údajov , ako je proporcionalita, úplnosť a dôvernosť údajov, ako aj účinné zákonné opravné prostriedky. Komisia v roku 2005 k tejto téme predloží legislatívny návrh. 28. Na budovanie dôvery je potrebná intenzívna spolupráca vnútroštátnych orgánov činných v trestnom konaní s orgánmi EÚ. Zriadené informačné kanály, napríklad súkromná virtuálna sieť Europolu alebo jeho informačný systém by mala využívať a prípadne dopĺňať sieť odborníkov (pozri oddiel 2.4). 2.3.4. Posilniť vzájomnú spoluprácu medzi jednotlivými inštitúciami a medzi jednotlivými orgánmi súdnej právomoci 29. V Haagskom programe sa kladie dôraz na zintenzívnenie praktickej spolupráce medzi políciou a colnými orgánmi členských štátov na jednej strane a Europolom a Eurojustom na druhej strane. Prokurátor/zástupca súdnych orgánov a Eurojust musia byť zapojení v skorom štádiu napríklad pri telefonickom odpočúvaní alebo vydávaní zatýkacích rozkazov. V rámci praktickej spolupráce by sa mali často využívať s poločné colné, policajné a (alebo) súdne operácie . V oblastiach susediacich s vnútornou hranicou Európskej únie by sa mali podporovať spoločné štruktúry pre spoluprácu . Okrem toho v rámci finančných výhľadov 2007-2013 Komisia do budúcnosti predkladá návrh systematického financovania spoločných operácií EÚ . Výbor pre vnútornú bezpečnosť navrhovaný v článku III-261 Ústavnej zmluvy by mal uľahčiť koordináciu činnosti príslušných orgánov členských štátov s dôrazom na operačnú spoluprácu. 30. V nadväznosti na Zelenú knihu k tejto téme[24] Komisia zhodnotí dôsledky a predloží Bielu knihu o legislatívnom návrhu na zriadenie Úradu Európskej verejnej prokuratúry z Eurojustu s právomocou vyšetrovať, trestne stíhať a vydávať rozsudky za trestné činy proti finančným záujmom Európskej únie[25]. v rámci budúcej Ústavnej zmluvy. Navrhne tiež rozšíriť právomoc Európskej verejnej prokuratúry na závažné trestné činy s cezhraničným rozmerom. 2.4. Skvalitnenie využitia existujúcich orgánov a ich posilnenie. 31. Je dôležité ratifikovať a implementovať príslušné právne nástroje týkajúce sa Europolu a Eurojustu vrátane troch protokolov[26] k Dohovoru o Europole. Komisia v správe o právnej transpozícii rozhodnutia, ktorým sa zakladá Eurojust[27], identifikovala určité nedostatky, napríklad rozdiely v súdnych právomociach členských štátov, čo poškodzuje účinnosť tohto rozhodnutia. 32. Členské štáty ešte musia naplno využiť potenciál Eurojustu [28] a Europolu na boj proti organizovanému zločinu. Eurojustu by sa mali predkladať dôležité multilaterálne prípady a tiež by mal byť informovaný o vážnych cezhraničných trestných činoch. Prísun informácií Europolu je stále nedostačujúci. Je potrebné vyvinúť spôsoby na zintenzívnenie systematického preposielania vysoko kvalitných aktuálnych údajov. Zavedenie Informačného systému Europolu vo všetkých členských štátoch uľahčí Europolu prístup k informáciám o organizovanom zločine. 33. Europol a Eurojust by mali byť viac zapojené do vyšetrovacej fázy v prípadoch cezhraničného organizovaného zločinu a do spoločných vyšetrovacích tímov. Je vhodné využiť príležitosti, ktoré poskytujú platné právne predpisy a Ústavná zmluva a ktoré sa týkajú ich úloh. Konkrétnejšie, je potrebné zvážiť zlepšenie koordinácie Europolu a Eurojustu pri zložitých cezhraničných operáciách a pri trestnom vyšetrovaní závažného a organizovaného zločinu poskytnutím logistickej podpory, expertízy a znalosti najlepších postupov a tiež je potrebné zvážiť častejšie uplatnenie dohody Europol/Eurojust . 34. Školenia a systematické výmenné programy by mali byť podporované prostredníctvom Európskej policajnej akadémie a z rozpočtu Spoločenstva. Komisia navrhla zväčšiť rozsah týchto činností a zvýšiť ich účinok[29]. 35. Hoci mala Agentúra pre spravovanie hraníc pôvodne zlepšiť implementáciu schengenského acquis ohľadom kontroly osôb na vonkajších hraniciach, mala by poskytovať informácie a v spolupráci s členskými štátmi a Europolom hrať úlohu v koordinácii operácií týkajúcich sa organizovaného zločinu v oblasti ilegálneho prisťahovalectva a vytvoriť jednotný model pre analýzu rizík . 2.5. Zlepšiť legislatívu v prípade potreby 36. Vzhľadom na povahu a možné dôsledky trestných činov spojených s cezhraničným organizovaným zločinom sú úvahy o spoločnom základe pre boj proti nim v Únii opodstatnené. Posledným príkladom je návrh rámcového rozhodnutia o boji proti organizovanému zločinu[30] na zosúladenie definícií trestných činov, ktoré sa týkajú účasti na zločineckej organizácii a na zosúladenie príslušných sankcií. Podľa Komisie by sa malo zosúlaďovaním právnych predpisov doplniť vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí v trestných veciach[31]. Pri schvaľovaní rámcového rozhodnutia o európskom zatykači[32] Rada rozhodla, že bude „pokračovať v súlade s článkom 31 písm. e) Zmluvy o EÚ v práci na aproximácii porušení zákona obsiahnutých v článku 2 ods. 2“ uvedeného rámcového rozhodnutia s cieľom dospieť k vzájomnej právnej dohode medzi členskými štátmi[33]. Komisia by preto mala preskúmať dosah ďalšej aproximácie právnych predpisov v oblasti trestných záležitostí, napríklad čo sa týka falšovania, nezákonného obchodovania so zbraňami, podvodu, najmä daňového podvodu a neoprávneného používania cudzej totožnosti, trestných činov proti životnému prostrediu, vydieračstva ako aj neoprávneného vymáhania. 2.6. Zlepšiť monitorovanie a hodnotenie 37. Niekoľko nástrojov v súčasnosti zabezpečuje hodnotenie politiky boja proti organizovanému zločinu alebo k nemu prispieva. Keďže Haagsky program vyzýva na zhodnotenie plnenia, ako aj účinkov politík Únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, tieto nástroje sa musia skvalitniť. Komisia považuje zhodnotenie za prvoradé a s ohľadom na článok III-260 Ústavnej zmluvy predloží v roku 2006 svoje stanovisko k tejto téme. V súvislosti s organizovaným zločinom bude pripravovaná správa EÚ o kriminalite a európske zhodnotenie hrozby, ktorú predstavuje organizovaný zločin (pozri oddiel 2.1), predstavovať významný nástroj na vypracovanie hodnotiaceho mechanizmu pre záležitosti spojené s organizovaným zločinom. Hodnotenie colnej spolupráce a politík boja proti korupcii a boja proti finančnej kriminalite, ako bolo uvedené v jednotlivých oznámeniach[34], by sa z dôvodu ich horizontálneho dopadu malo byť prioritou. 2.7. Posilniť spoluprácu s nečlenskými štátmi a medzinárodnými organizáciami 38. V dnešnej dobe otvorených hraníc a globálnej integrácie a vzájomnej závislosti je vnútorná bezpečnosť EÚ neoddeliteľne spojená s vonkajšími aspektmi bezpečnosti . Vonkajší rozmer odpovede EÚ na organizovaný zločin a iné hrozby pre bezpečnosť sa počas posledných rokov podstatne rozvinul. Je potrebné ďalej zlepšovať bilaterálne, regionálne a medzinárodné iniciatívy . 39. Spolupráca s niektorými tretími krajinami zameraná na riešenie problému organizovaného zločinu by sa mala ďalej rozvíjať prostredníctvom dohôd a iných nástrojov. Takáto spolupráca by mala zahŕňať podporu príslušných referenčných hodnôt EÚ a medzinárodných noriem . 40. V boji proti organizovanému zločinu by EÚ mala propagovať a podporovať rozvoj postupov a spolupráce na regionálnej úrovni , osobitne v pohraničných oblastiach EÚ. 41. EÚ by tiež mala plne podporovať rozvoj multilaterálnych postupov v boji proti organizovanému zločinu, aby zabezpečila globálnu ratifikáciu a implementáciu medzinárodných nástrojov, ako je Konvent Organizácie Spojených národov proti medzinárodnému organizovanému zločinu a korupcii. Mala by tiež podporovať vypracúvanie medzinárodných noriem a ustanovení v ďalších orgánoch, ako je Rada Európy, G8, FATF (Jednotka pre zvláštne úlohy v oblasti finančných opatrení), OBSE (Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe) a OECD(Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj). 42. Priama spolupráca medzi Europolom a Eurojustom na jednej strane a krajinami alebo orgánmi, ktoré nepatria do EÚ na druhej strane, je nevyhnutná pre rozvoj európskeho rozmeru policajnej a súdnej spolupráce za hranicami EÚ. Je potrebné prehĺbiť stratégiu Europolu, ktorá sa týka vonkajších vzťahov v období 2004-2006[35] a Eurojust by mal v tejto oblasti vyvinúť svoju vlastnú stratégiu. 2.8. Určiť priority boja proti osobitným formám organizovaného zločinu na úrovni EÚ a následných opatrení. 43. Multidisciplinárna skupina Rady dosiahla konsenzus ohľadom analýzy správy Europolu o organizovanom zločine, na konzultáciu s Eurojustom a Europolom a následného postúpenia výsledku príslušným orgánom Rady s cieľom určiť obmedzený počet ročných strategických priorít v boji proti organizovanému zločinu[36]. 44. Haagsky program ustanovuje, že od roku 2006 by Rada mala na určenie týchto priorít využiť výročné hodnotenia hrozby uskutočnené Europolom. Aby Europol mohol vyhovieť tejto požiadavke, je potrebné bezodkladne pokračovať v práci týkajúcej sa represívnych opatrení založených na informáciách. To si bude vyžadovať veľké úsilie nielen zo strany Europolu, ale rovnako zo strany členských štátov a príslušných orgánov EÚ (pozri oddiel 2.1). 3. ZHRNUTIE OPATRENÍ NADVÄZUJÚCICH NA HODNOTENIE STRATÉGIE MILÉNIA PO PRVEJ POLOVICI TRVANIA 45. V hodnotení Stratégie milénia po prvej polovici trvania sa určilo šesť odporúčaní pre ďalšie činnosti. Vďaka rámcovému rozhodnutiu o aproximácií právnych predpisov v oblasti nezákonného obchodu s drogami, ktoré Rada prijala v októbri 2004[37], sa pokročilo v boji proti obchodovaniu s drogami . Pokračovanie v činnosti ohľadom zvyšných piatich odporúčaní prebieha. Komisia predložila legislatívny návrh[38] a prijala Bielu knihu o výmene informácií o trestných rozsudkoch [39]; oznámenie o strate práv bude nasledovať najneskôr v roku 2005. Návrh tretej smernice o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí[40] obsahuje ustanovenie, ktorého cieľom je zákaz hotovostných platieb vysokých čiastok na účely prania špinavých peňazí. Vypracovanie porovnateľných kriminálnych štatistík je dlhodobým projektom Komisie a iných zúčastnených strán. V roku 2005 predloží akčný plán pre kriminálne štatistiky EÚ. Bola spustená jedna štúdia o daňovom podvode . Jej výsledky sa očakávajú v júli 2005. V rámci svojich jednotlivých právnych pôsobností Komisia (OLAF) a Europol v roku 2005 poskytnú členským štátom pomoc formou platformy služieb pre spoločné colné operácie . Komisia momentálne pracuje na návrhu, ktorý sa týka ochrany svedkov a osôb spolupracujúcich so súdmi . 4. VÝHľADY DO BUDÚCNOSTI 46. Toto oznámenie vymedzuje strategický plán boja proti organizovanému zločinu z hľadiska cieľov. Príloha 1 obsahuje zoznam implementačných aktivít na dobu piatich rokov. Po prijatí Radou by mal strategický plán boja proti organizovanému zločinu doplniť akčný plán na plnenie Haagskeho programu, keďže prispieva k posilneniu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii. Vybudovanie a zjednotenie jednotlivých prvkov európskeho modelu v oblasti informácií týkajúcich sa kriminality predstavuje najdôležitejšiu úlohu do budúcnosti a bude si vyžadovať zjednotenie úsilia členských štátov a inštitúcií a orgánov EÚ. 47. Strategický plán je potrebné chápať ako dokument vo vývoji. Komisia bola vyzvaná, aby Rade predložila výročnú správu o plnení Haagskeho programu (tabuľka výsledkov), do ktorej zahrnie správu o pokroku strategického plánu. Prípadne by sa tento strategický plán mohol hodnotiť oddelene, aby toto hodnotenie korešpondovalo s priebehom výročného určovania strategických priorít v boji proti organizovanému zločinu na úrovni EÚ. 48. Na konci roka 2006 by sa malo vykonať osobitné zhodnotenie strategického plánu, aby boli referenčné hodnoty k dispozícii pred zavedením finančných výhľadov 2007-2013 a aby sa zohľadnilo nadobudnutie platnosti Ústavnej zmluvy. [1] Ú. v. EÚ C 53, 3. 3. 2005, s. 1-14. [2] Akčný plán na boj proti organizovanému zločinu (Ú. v. ES C 251, 15.8.1997), Rezolúcia Rady o prevencii organizovaného zločinu (Ú. v. ES C 408, 29.12.1998), Viedenský akčný plán (Ú. v. ES C 19, 23.1.1999). [3] Ú. v. ES C 124, 3.5.2000. [4] Dokument 15050/04 CRIMORG 138; dokument 13463/2/04 REV2 CRIMORG 105. [5] Pozri Spoločnú akciu o považovaní účasti v zločineckej organizácii v členských štátoch Európskej únie za trestný čin (Ú. v. ES L 333, 9.12.1998); dokument 6204/2/97 ENFOPOL 35 REV 2; Článok 2 Konventu OSN proti medzinárodnému organizovanému zločinu OC (A/RES/55/25). [6] Najmä iniciatívy zahrnuté do Haagskeho programu, napríklad Protidrogová stratégia EÚ (2005-2012) (dokument 15074/04). [7] Dokument 10925/03 CRIMORG 49, ktorý zaznamenala Rada JAI 2.a 3. 10.2003. [8] Dokument 12557/04 CRIMORG 79, doc. 14125/2/04 REV2 CRIMORG 123. [9] Pozri KOM(2003)317; Rezolúcia Európskeho parlamentu č. A5-0367/2003. [10] A/58/422. [11] Dokument 16302/03 CRIMORG 96. [12] Taliansky program Mezzogiorno predstavuje pozoruhodnú výnimku; pozri tiež komunikáciu Dopĺňajúce všeobecné usmernenia pre kandidátske krajiny KOM(2003)110. [13] Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 1; Ú. v. ES C 326, 21.11.2001, s. 1. [14] Ú. v. ES L 162, 20.6.2002, s. 1. [15] KOM(2003) 688. [16] KOM(2005) 195. [17] Dokument 16238/04 CONCL 4, dokument 16089/04 JAI 566. [18] Ú. v. ES C 327, 7.12.1995, s. 5; Ú. v. ES C 10, 11.1.1996, s. 1. [19] Deklarácia o boji proti terorizmu, 25.3.2004. [20] “Basic principles of European Union police co-operation in the field of witness protection" and "Common Criteria for taking a witness into a Protection Programme"; both EU restricted. [21] Rámcové rozhodnutie 2003/577/SVV, 22.7.2003; Rámcové rozhodnutie 2005/212/SVV, 24.2.2005; v júni 2004 bola dosiahnutá politická dohoda o návrhu rámcového rozhodnutia o uplatňovaní princípu vzájomného uznávania rozhodnutí o konfiškácii. [22] KOM(2004) 448. [23] Pozri poznámku pod čiarou č. 16. [24] KOM (2001)715 konečná verzia, 11.12.2001, „Zelená kniha o trestnej ochrane finančných záujmov Spoločenstva a o vytvorení funkcie európskeho prokurátora“. [25] Oznámenie Komisie „Ochrana finančných záujmov Spoločenstva, Boj proti podvodom, Akčný plán pre roky 2004 a 2005“, KOM (2004)544 konečná verzia. [26] Ú. v. ES C 358, 13.12.2000, s. 1; Ú. v. ES C 312, 16.12.2002, s. 1; Ú. v. EÚ C 2, 6.1.2004, s. 1. [27] KOM(2004) 457. [28] Uznesenia Rady o zlepšení využitia Eurojustu, dokument 15285/04, dokument 12561/4/04 REV4. [29] KOM(2004) 623. [30] KOM(2005) 6. [31] Pozri bod 17. [32] Ú. v. ES L 190, 18.7.2002, s. 1. [33] Dokument 9958/02 ADD1 REV1 SVV 138. [34] KOM(2003) 317, KOM(2004) 262, KOM(2004) 376. [35] Dokument 12660/04 EUROPOL 44. [36] Dokument 16183/04 CRIMORG 152. [37] Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8. [38] KOM(2004) 664. [39] KOM(2005) 10. [40] KOM(2004) 448.