EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1467 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodné dokumenty k dokumentu 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,_ 
ktorým sa stanovujú vš eobecné ustanovenia zria ďujúce nástroj európskeho susedstva 
{KOM(2011) 839 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1466 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK V článku 8 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) sa st anovuje, že Európska únia (EÚ) rozvíja 
osobitné vz ťahy so susednými krajinami s cie ľom vytvori ť v oblasti hraníc EÚ priestor 
prosperity a dobrého susedstva, ktorý je za ložený na hodnotách Únie a charakterizovaný 
blízkymi a mierovými vz ťahmi založenými na spolupráci. Uvedený osobitný článok sa 
zaviedol Lisabonskou zmluvou a zdôraz ňuje rastúci význam vz ťahov medzi EÚ a jej susedmi. 
Rámec európskej susedskej politik y (ESP) vznikol v roku 2004 a zah ŕňa 16 partnerov na 
východe a juhu od hraníc EÚ, konkrétne Alží rsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, 
Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbyu, Moldavskú republiku, Maroko, okupované palestínske územie, Sýriu, Tunisko a Ukrajinu. V rámci ESP ponúka Európska 
únia susedom privilegovaný vz ťah založený na vzájomnom rešpektovaní hodnôt, ako sú 
demokracia a ľudské práva, zásady právneho štátu,  dobrá správa vecí verejných, zásady 
trhového hospodárstva a udržate ľný rozvoj. Táto politika zabezpe čuje aj politické pridruženie 
a väčšiu hospodársku integráciu, zvýše nú mobilitu a posilnené medzi ľudské kontakty. 
Európsku susedskú politiku podpor uje špecializovaný nástroj,  a to nástroj európskeho 
susedstva a partnerstva (ENPI), ktorý sa vz ťahuje na 16 uvede ných partnerských krajín, ako aj 
na Ruskú federáciu. 
1. V
YMEDZENIE PROBLÉMU  
Od zavedenia ESP došlo k nieko ľkým dôležitým zlepšeniam vrátane preh ĺbenia vzťahu 
s partnermi, za čatia regionálnych iniciatív a demokr atickej zmeny v krajinách južného 
susedstva. Rozvíjajúce sa vz ťahy a meniaca sa politická situácia si vyžiadali preskúmanie 
ESP. Viedlo to k vzniku novej vízie ESP, ktorá je zhrnutá v spolo čnom oznámení vysokej 
predstavite ľky EÚ pre zahrani čné veci a bezpe čnostnú politiku a Európskej komisie s názvom 
Nová reakcia na meniace sa susedstvo, kt oré bolo prijaté 25. mája 2011. V rámci tohto 
nového prístupu sa partnerom, ktorí plnia svoj záväzok budova ť demokratickú spolo čnosť 
a prijímať reformy, poskytuje najmä vä čšia podpora na základe zásady „viac za viac“ 
a zásady „vzájomnej zodpovednosti“. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
V susedných krajinách, kde predstavuje zosúla denie s pravidlami a normami EÚ jeden 
z kľúčových politických cie ľov, je postavenie EÚ najvhodnejšie  na poskytnutie tejto pomoci. 
Niektoré konkrétne podoby podpory možno poskytova ť len na úrovni EÚ, ako napr. 
podporovanie postupnej hospodárskej integrác ie do vnútorného trhu EÚ, prístup do 
schengenského priestoru alebo ú časť na programoch EÚ.  Pre väčšinu krajín zapojených do 
ESP tak EÚ predstavuje hlavného partnera v oblasti spolupráce a túto úlohu v zna čnej miere 
uznávajú členské štáty, medzinárodné finan čné inštitúcie a ďalší darcovia. Pomoc krajinám 
susediacim s EÚ pri zosúladení s politikami, predpismi a normami EÚ je k ľúčovou hnacou 
silou reforiem v partnerských krajinách zapojených do ESP. 
Keďže 27 členských štátov prijíma opatrenia v rámci spolo čných politík a stratégií, má EÚ 
len ako celok zásadný vplyv pri reakcii na globálne problémy. Opatrenia členských štátov 
môžu byť obmedzené a nejednotné a ich projekty sú často príliš malé na to, aby mali na 
situáciu v príslušnej oblasti udržate ľný vplyv. Riadenie opatrení členských štátov na úrovni 
EÚ umož ňuje lepšiu koordináciu a zefektív ňuje činnosť EÚ. 
 
SK 3   SK V čase rozpo čtových obmedzení, ke ď sa nieko ľko členských štátov rozhodlo opusti ť celé 
oblasti spolupráce a presta ť podporova ť niektoré krajiny, dokáže EÚ zohráva ť aktívnu úlohu 
pri presadzovaní demokracie, mieru, stabil ity, prosperity a znižovania chudoby vo svojom 
susedstve. V tejto súvislosti je z čisto hospodárskeho h ľadiska omnoho zmysluplnejšie než 
kedykoľvek predtým prideli ť pomoc na úrovni EÚ tam, kde by to znamenalo skuto čný prínos. 
Spolupráca s EÚ je takisto lacn ejšia. Administratívne náklady sú nižšie ako priemerné 
administratívne náklady hlavných da rcov v rámci bilaterálnej pomoci. 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Cieľom európskej susedskej politiky je vytvori ť v oblasti hraníc EÚ priestor prosperity 
a dobrých susedských vz ťahov, a to najmä prostredníctvom lepšieho politického pridruženia, 
hospodárskej integrácie a úzkej spolupráce vo viacerých odvetviach. V období rokov 2014 – 
2020 bude EÚ tieto ciele na ďalej presadzova ť prostredníctvom špecializovaného finan čného 
nástroja – nástroja európskeho susedstva (ENI). V rámci tohto nástroja sa partnerom poskytne 
značný objem finan čných prostriedkov z rozpo čtu EÚ. 
Na to, aby tento nástroj umožnil dosiahnu ť ambície novej vízie ESP, bude potrebné splni ť 
niekoľko konkrétnych cie ľov nariadenia vyplývajúcich z vývoja situácie, zo získaných 
skúseností a z hodnotení, a to: 
• uplatňovať zásadu „viac za viac“ a zásadu „vzájomnej zodpovednosti“ v súlade 
s upravenou politikou ESP, podnecova ť susedné krajiny, aby sa na ďalej venovali 
reformám, rieši ť komplexnos ť a dĺžku plánovania pomoci EÚ s cie ľom 
zjednodušenia, skrátenia a lepšie ho zamerania tohto procesu, 
• zefektívni ť rozsah tohto nástroja dosiahnutím  primeranej rovnováhy medzi jeho 
pružnosťou a jeho zameraním na politické ciele a k ľúčové oblasti spolupráce, 
• prispôsobi ť vykonávacie ustanovenia a zlepši ť súdržnos ť v rámci nástrojov vonkajšej 
činnosti, 
• zlepšiť ustanovenia týkajúce sa cezhrani čnej spolupráce s cie ľom podpori ť efektívne 
a rýchle vykonávanie programov, 
• presadzova ť užšie prepojenie s vnútornými ná strojmi a politikami EÚ, a to aj 
prostredníctvom posilnenej spolupráce s príslušnými službami Komisie vo fáze 
plánovania a v prípade potreby pr ostredníctvom mechanizmov umož ňujúcich 
prípadné združenie finan čných prostriedkov z rozpo čtových položiek EÚ ur čených 
na vnútorné a vonkajšie politiky, 
• reagovať na vývoj vz ťahov s Ruskom zmenou a doplnením ustanovení 
o oprávnenosti Ruska, pokia ľ ide o finan čné prostriedky nástroja európskeho 
susedstva, ktoré by odrážali osobitné postavenie Ruska ako suseda EÚ aj ako strategického partnera. 
4. P
OLITICKÉ MOŽNOSTI  
V posúdení vplyvu sa skúmajú štyri možnosti: 
 
SK 4   SK • možnosť 0: nijaké opatrenia na úrovni EÚ ; EÚ prestane poskytova ť finančnú 
podporu prostredníctvom špecializov aného nástroja pre susedstvo, 
• možnosť 1: nijaká zmena ; spolupráca s príslušnými krajinami sa bude na ďalej 
prísne riadi ť ustanoveniami sú časného nariadenia o nást roji európskeho susedstva 
a partnerstva (ENPI), ktoré predstavovalo pri analýze základný scenár , 
• možnosť 2: prispôsobenie sú časného stavu ; budúci legislatívny návrh by mal 
vychádza ť zo súčasného nariadenia o ENPI , ktoré však treba do ur čitej miery upravi ť 
podľa novej politickej situácie a stanovených osobitných cie ľov; možnos ť č. 2 
obsahuje aj nieko ľko rôznych alternatív týkajúci ch sa konkrétnych nastolených 
problémov, 
• možnosť 3: predloženie úplne nového nástroja  s odlišným geografickým 
rozsahom pôsobnosti a zameraním na ciele, kt oré sú širšie alebo iné ako ciele ESP. 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Súčasný stav (možnos ť 1 – „základný scenár“) ponúka pomoc v širokej škále oblastí a prináša 
mnoho pozitívnych hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov v partnerských 
krajinách. Tieto ú činky by však v uvedených odvetvi ach bolo možné ešte zlepši ť 
prostredníctvom flexibilnejších mechaniz mov a inovatívnejších prístupov, napr. pokia ľ ide 
o združenie finan čných prostriedkov alebo využitie inova čných finan čných nástrojov. 
Zastavenie opatrení EÚ (možnos ť 0) by zna čne obmedzilo vplyv vo všet kých troch oblastiach 
a ohrozilo udržate ľnosť vplyvov, ktoré sa už dosiahli; taki sto by to malo negatívny dosah na 
celkové vz ťahy EÚ s partnermi v rámci ESP. Upravením nástroja (možnos ť 2) by sa pozitívne 
hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy dosiahnuté za sú časného stavu ešte viac 
posilnili; okrem toho sa na základe uplatnenia zásady „viac za viac“ o čakáva ďalší pozitívny 
vplyv najmä na správu. Možnos ť 2 má teda najvä čší pozitívny ú činok. Predloženie úplne 
nového nástroja (možnos ť 3) by negatívne ovplyvnilo hlavne súdržnos ť opatrení EÚ s cie ľmi 
ESP, a preto by sa dotklo dôveryhodnosti EÚ v regióne. 
Posúdenie vplyvu sa okrem toho zameralo aj na nevyhnutnos ť a pridanú hodnotu opatrení na 
úrovni EÚ v porovnaní s opatreniami prijatými len na úrovni členských štátov. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Na základe analýzy a hodnotenia rôznyc h vplyvov (globálny, ho spodársky, sociálny, 
environmentálny) sa možnos ť 0 a možnos ť 3 nepovažujú za realizovate ľné možnosti, ktoré by 
zaručili najväčší možný vplyv a splnenie cie ľov revidovanej ESP. Možnos ť 2 by priniesla 
najväčší pozitívny ú činok a ponúka najlepší potenci ál na prispôsobenie sú časného rámca 
spolupráce novej politickej situácii, cie ľom ESP a výzvam vyplývajúcim z hodnotení 
a získaných skúseností. Možnos ť 1 by bola druhou najlepšou vo ľbou a umožnila by 
zachovanie pozitívnych vplyvov, nezaru čovala by však plnenie cie ľov v rámci novej vízie 
ESP ani by neprispievala k riešeniu výz iev a konkrétnych problémov identifikovaných 
v rámci sú časného nastavenia. Uprednost ňuje sa preto možnos ť 2. 
 
SK 5   SK 7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Keďže nové nariadenie o nástroji eu rópskeho susedstva bude splnomoc ňujúcim nariadením, 
v ktorom sa stanovujú hlavné prvky a základ opatrení EÚ, vo fáze plánovania a vykonávania 
sa pre každú krajinu a región stanovia konkrétne ciele a opatrenia v oblasti spolupráce, ako aj 
očakávané výsledky. Zárove ň sa vymedzia ur čité ukazovatele, ktoré zoh ľadnia osobitosti 
daného opatrenia.