[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 2.7.2007

KOM(2007) 375 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Správa o predbežnom hodnotení programu Erasmus Mundus za roky 2004 - 2008

SPRÁVA KOMISIE RADE,EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Správa o predbežnom hodnotení programu Erasmus Mundus za roky 2004 - 2008

OBSAH

1. Úvod 3

2. Súvislosti externého hodnotenia 3

3. Externé hodnotenie 3

3.1. Podmienky hodnotenia 3

3.2. Metodológia 4

3.3. Zistenia hodnotiteľa 4

3.3.1. Finančné aspekty 4

3.3.2. Európska pridaná hodnota 5

3.3.3. Významnosť 5

3.3.4. Efektívnosť a vplyv 6

3.3.5. Účinnosť a efektívnosť nákladov 7

3.3.6. Užitočnosť, pridaná hodnota a trvalá udržateľnosť 7

4. Hlavné odporúčania externého hodnotenia a pripomienky Komisie 7

4.1. Návrh programu 7

4.2. Riadenie programu 9

4.3. Financovanie programu 10

5. Závery Komisie 11

Štatistické prílohy obsahujúce údaje o žiadostiach a výbere 12

1. ÚVOD

Táto správa sa predkladá na základe článku 12 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 2317/2003/ES[1] z 5. decembra 2003, ktorým sa ustanovuje program Erasmus Mundus, ktorý vyžaduje vykonať predbežné hodnotenie tohto programu. V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam predbežného hodnotenia programu, ktoré možno získať na internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm.

Tieto závery a odporúčania sú založené na rozsiahlych prieskumoch medzi účastníkmi a kľúčovými zainteresovanými stranami programu Erasmus Mundus, z ktorých podrobné výsledky tvoria prílohu k správe z predbežného hodnotenia.

2. Súvislosti externého hodnotenia

Erasmus Mundus je programom spolupráce a mobility v oblasti vyššieho vzdelávania, ktorého zámerom je podporiť Európsku úniu ako centrum excelentnosti v oblasti vzdelávania na celom svete. Jeho zámerom je podporovať rozvoj špičkových európskych magisterských študijných programov a zvýšiť viditeľnosť a príťažlivosť európskeho vyššieho vzdelávania v tretích krajinách. Medzi strategické ciele programu patrí zlepšenie kvality vyššieho vzdelávania v Európe a podpora porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami.

Konkrétnymi cieľmi programu sú: podpora kvality a excelentnosti v európskom vyššom vzdelávaní; podpora mobility absolventov vysokých škôl a vedeckých pracovníkov z tretích krajín; podpora štruktúrovanej spolupráce s inštitúciami vyššieho vzdelávania z tretích krajín; a zlepšenie profilu, viditeľnosti a dostupnosti európskeho vyššieho vzdelávania vo svete.

Program má štyri hlavné akcie. Týmito akciami sú: Akcia 1 - Magisterské študijné programy Erasmus Mundus, ktoré obsahujú integrované študijné programy na magisterskej úrovni, ktoré ponúkajú aspoň tri univerzity v troch rôznych európskych krajinách; Akcia 2 - Štipendiá Erasmus Mundus pre študentov a vedeckých pracovníkov z tretích krajín; Akcia 3 - Partnerstvá s inštitúciami vyššieho vzdelávania v tretích krajinách, ktoré zahŕňajú štipendiá pre študentov a vedeckých pracovníkov z krajín EÚ pre mobilitu smerom k tretím krajinám; Akcia 4 - Projekty na zvýšenie príťažlivosti európskeho vyššieho vzdelávania na celom svete.

3. Externé hodnotenie

3.1. Podmienky hodnotenia

Po výzve na predkladanie ponúk[2] bolo na vykonanie hodnotenia vybrané Centrum pre služby v oblasti stratégie a hodnotenia (Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES)). Predbežné hodnotenie sa týkalo obdobia rokov 2004 - 2006, počas ktorého sa konalo mnoho výziev na predkladanie ponúk na implementáciu programu. Hoci magisterské študijné programy, štipendiá a „projekty príťažlivosti“ v rámci Erasmus Mundus (akcie 1, 2 a 4) sa začali v akademickom roku 2004 - 2005, partnerstvá (akcia 3) sa začali o rok neskôr v rokoch 2005 - 2006.

Cieľom predbežného hodnotenia bolo zaoberať sa významnosťou a užitočnosťou, efektívnosťou, účinnosťou, trvalou udržateľnosťou a pridanou hodnotou programu v Spoločenstve, a poskytnúť Komisii odporúčania týkajúce sa možnosti ďalšieho zlepšenia intervenčnej logiky, cieľov, návrhu, postupov uskutočňovania, výsledkov a vplyvu programu.

3.2. Metodológia

Metodológia zahŕňala štúdium príslušnej literatúry; prieskum uskutočnený v inštitúciách zapojených do magisterských študijných programov, partnerstiev a projektov príťažlivosti programu Erasmus Mundus (akcie 1, 3 a 4) a medzi študentmi a vedeckými pracovníkmi z tretích krajín a EÚ, ktorí sa zapojili do programu Erasmus Mundus; a rozhovory s kľúčovými zainteresovanými stranami, vrátane Komisie, Výkonnej agentúry pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (Education, Audiovisual & Culture Executive Agency (EACEA)), vnútroštátnych štruktúr programu Erasmus Mundus a účastníkov štyroch akcií programu.

3.3. Zistenia hodnotiteľa

Zdá sa, že začiatok programu Erasmus Mundus bol v rokoch 2004 – 2008 veľmi pozitívny. Vďaka programu sa medzi študentmi ako aj medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania (ďalej len „IVV“) rozšírilo skutočné nadšenie, ktoré svedčí o veľkom význame pre určené potreby. IVV vnímali program z mnohých hľadísk ako prinášajúci pridanú hodnotu, napríklad podporou rozvoja udeľovania spoločných, dvojitých alebo viacnásobných diplomov medzi IVV v rôznych krajinách v súlade s cieľmi „Bolonského procesu“ zameraného na posilnenie európskeho rozmeru vo vzdelávaní a podporu zvýšenej mobility.

Erasmus Mundus začal prispievať aj k podpore akademickej excelentnosti v európskom vyššom vzdelávaní, najmä povzbudzovaním európskych IVV, aby podporovali spoluprácu a spoločnú prácu s inými IVV považovanými v konkrétnych vedných odboroch za inštitúcie „svetovej triedy“. Široké spektrum prínosov sa zistilo aj z hľadiska študentov, vrátane prínosov pre osobný rozvoj, ktoré vyplývajú z vplyvu nových kultúr a jazykov, a akademických prínosov magisterského štúdia, ktorý preukazuje akademickú excelentnosť.

Keď sa pozrieme ďalej, účasť na programe Erasmus Mundus sa vnímala aj ako potenciálny prínos pre študentov v zmysle rozvoja ich budúcej kariéry. Vzhľadom na skutočnosť, že program sa začal až v roku 2004, bude nutné zhodnotiť jeho vplyv na vyhliadky zamestnania potenciálnych študentov, a to prostredníctvom priebežných štúdií cieľových miest absolventov programu Erasmus Mundus (z tohto hľadiska bude v krátkom čase vydaná počiatočná monitorovacia štúdia).

3.3.1. Finančné aspekty

Na program Erasmus Mundus bol pridelený rozpočet 230 miliónov eur na roky 2004 - 2008. V rokoch 2005 – 2007 bolo prostredníctvom „ázijských okien“ sprístupnené doplňujúce financovanie vo výške 57,3 milióna eur, ako aj 8,8 milióna eur v roku 2007 prostredníctvom „okna AKT“ a „okna západný Balkán“. Sú to balíky finančných prostriedkov na financovanie ďalších štipendií pre študentov z osobitných krajín, ktoré boli vyčlenené z rozpočtu externej pomoci EÚ. V dôsledku toho je pre plánovacie obdobie 2004 – 2008 k dispozícii celkový rozpočet vo výške 296,1 milióna eur.

Celkový balík finančných prostriedkov určený na program umožnil financovať mnoho vysokokvalitných študijných programov a štipendií, čo bolo v súlade s počiatočnými očakávaniami.[3] Dopyt po študijných programoch aj štipendiách sa však zvyšoval počas celého hodnoteného obdobia a bol na dostatočne vysokej úrovni, aby sa ním v budúcnosti odôvodnili ďalšie finančné prostriedky. Napríklad v prípade magisterských študijných programov Erasmus Mundus a projektov príťažlivosti (akcie 1 a 4) bola v rokoch 2004 a 2006 úspešná približne 1 zo 7 žiadostí, zatiaľ čo v prípade partnerstiev (akcia 3) boli úspešné približne dve tretiny žiadostí. Okrem toho bola v roku 2007 úspešná približne jedna zo 7 žiadostí o štipendium (akcia 2), čo svedčí o vysokej konkurencii medzi študentmi z tretích krajín uchádzajúcimi sa o štipendiá. Rýchle využitie finančných prostriedkov na „okná“ okrem toho svedčí o tom, že sa bez problémov mohol využiť väčší balík finančných prostriedkov, čo by významne zvýšilo účinok programu.

3.3.2. Európska pridaná hodnota

Jedným zo základných prvkov programu Erasmus Mundus je požiadavka vniesť do magisterských finančných programov silný medzinárodný rozmer s mobilitou v minimálne v dvoch rôznych krajinách EÚ, ktorá je neoddeliteľnou zložkou. Účastníci a zainteresované strany preto z hľadiska pridanej hodnoty Spoločenstva hodnotili program Erasmus Mundus veľmi vysoko. Úzka spojitosť medzi programom Erasmus Mundus a cieľmi Bolonského procesu (napríklad prostredníctvom podpory európskeho rozmeru vo vzdelávaní, mobility, spoločných vysokoškolských diplomov a európskej spolupráce v oblasti zabezpečenia kvality) svedčí aj o pridanej hodnote Spoločenstva.

3.3.3. Významnosť [4]

Politický kontext sa od vypracovania návrhu pre plánovacie obdobie 2004 – 2008 zásadne nezmenil. Intervenčná logika je preto z politického hľadiska (posilnenie spolupráce s tretími krajinami v oblasti vyššieho vzdelávania, podpora dialógu medzi kultúrami, podpora rozvoja integrovaných študijných programov, ktoré vedú k udeleniu spoločných, dvojitých alebo viacnásobných vysokoškolských diplomov na európskej úrovni v súlade s cieľmi Bolonského procesu) a pri plnení stanovených potrieb príjemcov programu (inštitúcie vyššieho vzdelávania a študenti a vedeckí pracovníci z Európy aj tretích krajín) naďalej dôležitou.

Existujú silné väzby medzi programom Erasmus Mundus a Lisabonskou stratégiou, najmä programom vzdelávania a odbornej prípravy na rok 2010, a Bolonským procesom, ktorý zdôrazňuje potrebu otvoriť systémy vzdelávania a odbornej prípravy širšiemu svetu ako súčasť reakcie Spoločenstva na výzvy a príležitosti, ktoré so sebou prináša globalizácia. Európa musí konkurovať v prostredí, v ktorom rýchlo rastie počet medzinárodných študentov a v ktorom sa zintenzívňuje súťaž o získanie týchto študentov.

3.3.4. Efektívnosť a vplyv [5]

Výsledky ku koncu roka 2006 boli takéto: 80 magisterských študijných programov Erasmus Mundus (akcia 1); 2325 štipendií pre študentov prichádzajúcich z tretích krajín (akcia 2); 19 partnerstiev (akcia 3); 23 projektov príťažlivosti (akcia 4).[6] Miera účasti na programe bola doteraz všeobecne v súlade s očakávaniami, s výnimkou partnerstiev (akcia 3), v prípade ktorých bola účasť nižšia, ako sa očakávalo.

Erasmus Mundus dosiahol určitý pokrok, keď sa začínala rozvíjať štruktúrovaná spolupráca v oblasti vyššieho vzdelávania medzi EÚ a tretími krajinami, hoci nízka miera účasti na partnerstvách (akcia 3) svedčí o tom, že v tejto oblasti je nutné urobiť viac. V zmysle zlepšenia dostupnosti európskeho vyššieho vzdelávania, najmä umožnením, aby vysoko kvalifikovaní absolventi vysokých škôl a vedeckí pracovníci z celého sveta študovali a/alebo učili v EÚ, sa vďaka systému štipendií (akcia 2) výrazne uľahčil prístup k európskemu vyššiemu vzdelávaniu a zvýšila jeho príťažlivosť pre vysokokvalitných študentov z tretích krajín.

Pokiaľ ide o podporu porozumenia medzi kultúrami, Erasmus Mundus dosiahol úspechy v podpore výmeny skúseností v oblasti kultúry. Tomuto procesu napomohlo veľmi dobré rozdelenie národností medzi štipendistami z tretích krajín. Študenti z tretích krajín okrem toho uviedli, že kultúrne a jazykové prínosy boli pre nich dôležitejšie, ako prínosy pre ich perspektívy budúcej kariéry. Študenti z tretích krajín však doteraz mali z programu väčší úžitok ako študenti EÚ v dôsledku obmedzenejšieho rámca financovania mobility študentov EÚ. Skúsenosti študentov sú z akademického, kultúrneho a jazykového hľadiska oveľa bohatšie v tých študijných programoch Erasmus Mundus, v ktorých je zabezpečená dobrá rovnováha medzi európskymi (vrátane hostiteľskej krajiny) a medzinárodnými študentmi na rozdiel od študijných programov, v ktorých prevládajú neeurópski študenti.

Erasmus Mundus mal pozitívny vplyv aj na tie krajiny EÚ, v ktorých predtým neexistoval žiadny právny rámec na akreditáciu spoločných, dvojitých alebo viacnásobných vysokoškolských diplomov, vrátane partnerov v rôznych krajinách EÚ. Aj keď pretrvávajú problémy s akreditáciou spoločných vysokoškolských diplomov, v rámci magisterských študijných programov Erasmus Mundus sa vytvorili účinné štruktúry dvojitých alebo viacnásobných vysokoškolských diplomov, ktoré umožnili skutočnú integráciu a spoluprácu. Spoločné diplomy pomáhajú takisto sprehľadniť a sprístupniť trh práce EÚ pre európskych študentov.

Menej pozitívnou bola skutočnosť, že určité európske krajiny boli nedostatočne zastúpené z hľadiska počtu projektov, do ktorých sa zapojili ich inštitúcie, čo je nerovnováha, v prípade ktorej Komisia hľadá spôsoby riešenia. Magisterské študijné programy Erasmus Mundus sa vzťahujú prakticky na všetky akademické disciplíny, hoci existuje jasná prevaha technických študijných programov a študijných programov v oblasti prírodných vied.

3.3.5. Účinnosť a efektívnosť nákladov [7]

Komisia a EACEA podľa vnútroštátnych štruktúr a IVV, ktoré riadia magisterské študijné programy Erasmus Mundus, odviedli veľmi dobrú prácu, pokiaľ ide o dohľad nad doterajšou implementáciou programu. Komunikáciu a najmä tok informácií hodnotili veľmi priaznivo, pretože boli pravidelné a informatívne. IVV dostali odpoveď na otázky zvyčajne okamžite a k správam konzorcií poskytovali užitočnú spätnú väzbu a pripomienky. Celková vysoká úroveň spokojnosti študentov a IVV s riadením programu svedčí o tom, že Komisia a EACEA riadili program efektívne a účinne.

Použitie a úroveň jednotkových nákladov a paušálnych súm použitých na implementáciu programu sa väčšinou považovali za nákladovo efektívne, ktoré pomáhajú programu dosiahnuť jeho ciele za najnižšie možné náklady. Hodnotenie však svedčí o tom, že univerzity zúčastňujúce sa na magisterských študijných programoch Erasmus Mundus a európski študenti sú v súčasnom programe nedostatočne financovaní.[8]

3.3.6. Užitočnosť, pridaná hodnota a trvalá udržateľnosť[9]

Dosť veľký počet magisterských študijných programov Erasmus Mundus podporovaných prostredníctvom programu tvorili študijné programy, ktoré existovali predtým a ktoré boli upravené tak, aby zapadli do rámca Erasmus Mundus. Zdá sa, že program povzbudil IVV, aby upravili svoje existujúce vysokokvalitné študijné programy prostredníctvom rozvoja spolupráce a spoločných učebných osnov s IVV v iných európskych krajinách, ktoré ponúkajú rovnaký študijný odbor a sú schopné splniť požadované kritériá akademickej excelentnosti na európskej/medzinárodnej úrovni.

Prieskum svedčí o tom, že väčšina týchto študijných programov by bez financovania z programu Erasmus Mundus nemohla pokračovať vo svojej súčasnej forme. Aj keď to svedčí o nízkej úrovni trvalej udržateľnosti, ak sa na to pozrieme z iného hľadiska, svedčí to o tom, že európske peniaze sa používajú na podporu činností, ktoré by sa inak nemohli uskutočniť na rovnakom základe.

Ďalšou otázkou je, či by sa študenti a vedeckí pracovníci (najmä študenti a vedeckí pracovníci z tretích krajín) zúčastnili na programe bez finančnej podpory. V tejto súvislosti 95 % študentov z tretích krajín uviedlo, že bez štipendia by sa na programe nemohli zúčastniť. To svedčí o vysokej úrovni adicionality.

4. Hlavné odporúčania externého hodnotenia a pripomienky Komisie

Hlavné odporúčania hodnotiteľa sú uvedené zvýrazneným písmom, zatiaľ čo pripomienky Komisie sú označené kurzívou.

4.1. Návrh programu

Odporúčanie 1

Študentom, ktorí sa chcú zúčastniť na programe Erasmus Mundus, by sa mali udeľovať štipendiá na základe súťaže. Je nutné zabezpečiť, aby študenti z EÚ mali pri účasti na programe v porovnaní so študentmi z tretích krajín rovnoprávnejšie postavenie.

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním ako so spôsobom uľahčenia mobility študentov z EÚ v rámci EÚ a podpory výraznejšej účasti študentov z krajín EÚ. Komisia preskúma možné opatrenia na zlepšenie postavenia študentov z EÚ, pričom sa bude snažiť zabezpečiť vzájomnú doplnkovosť s programom Erasmus.

Odporúčanie 2

Program Erasmus Mundus by sa mal – pokiaľ to dovolia finančné prostriedky – rozšíriť na úroveň PhD, a to na úrovni študijných programov aj pokiaľ ide o štipendiá. Budú sa musieť dôkladne zvážiť otázky zabezpečenia kvality programov PhD. V tomto smere by mal poslúžiť francúzsky model co-tutelle . Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabráneniu zdvojeniu so štipendiami programu Marie Curie v oblasti výskumu.

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním ako so spôsobom, ktorý umožňuje Európe udržať si výborných študentov a výskumných pracovníkov z tretích krajín, ako aj so spôsobom vytvorenia spojení medzi vyšším vzdelávaním a výskumom. Komisia pri rozhodovaní o budúcich opatreniach preskúma model „co-tutelle“, pričom bude venovať pozornosť vytvoreniu synergií so štipendiami a sieťami výskumného programu Marie Curie.

Odporúčanie 3

Magisterské študijné programy Erasmus Mundus by sa mali podporovať nielen preto, aby sa rozvíjala spolupráca s inštitúciami vyššieho vzdelávania v tretích krajinách, ale aby sa tieto inštitúcie mohli stať v samotnom študijnom programe plnoprávnymi partnermi. To by sa dalo dosiahnuť spojením magisterských študijných programov s partnerstvami (akcie 1 a 3) do jednej štruktúry.

Komisia v podstate súhlasí s týmto odporúčaním a preskúma vhodné opatrenia pre budúcnosť. Zabezpečenie kvality je však, pokiaľ ide o IVV, ktoré sa nachádzajú v tretích krajinách, zložitou úlohou. Je dôležité zabezpečiť, aby sa plne rešpektovali želania zúčastnených európskych IVV a štruktúra ich akademických programov.

Odporúčanie 4

Program Atlantis a program spolupráce medzi EÚ a Kanadou (a rovnako pilotné projekty s Japonskom, Austráliou a Novým Zélandom) by sa mali spojiť s programom Erasmus Mundus, aby sa zlepšila jednotnosť prístupu Komisie k posilneniu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania medzi EÚ a tretími krajinami. Z hľadiska propagácie a zvyšovania informovanosti by existovali výhody vo využívaní Erasmus Mundus ako jedinej značky, prostredníctvom ktorej sa podporuje spolupráca medzi inštitúciami a mobilita študentov a vedeckých pracovníkov medzi EÚ a tretími krajinami. To by malo mať pozitívny vplyv aj na viditeľnosť programu a spojitosť činností Spoločenstva v tejto oblasti.

Komisia považuje toto odporúčanie za zaujímavé. Program spolupráce medzi EÚ a USA (Atlantis), ktorý sa nedávno obnovil, má však širšiu pôsobnosť ako Erasmus Mundus, so spoločnými magisterskými študijnými programami, ktoré tvoria iba jednu časť programu. Spojenie všetkých činností vyššieho vzdelávania v Spoločenstve s externým rozmerom do jedného integrovaného programu by však mohlo byť alternatívnou možnosťou po roku 2013.

Odporúčanie 5

Mala by sa zvážiť možnosť systematickejšieho poskytovania stáží študentom Erasmus Mundus. To by výrazne prispelo aj k zlepšeniu profilu programu medzi zamestnávateľmi a širšími zainteresovanými stranami. Uskutočniť stáž by však nemalo byť povinnosťou, pretože by to nemuselo byť vhodné v prípade všetkých magisterských študijných programov Erasmus Mundus.

Komisia víta toto odporúčanie a bude podporovať, aby sa v rámci magisterských študijných programov Erasmus Mundu ponúkala študentom v prípade potreby stáž. Zdá sa, že flexibilný prístup k tejto otázke, ktorý navrhujú hodnotitelia, je primeraný.

4.2. Riadenie programu

Odporúčanie 6

Vnútroštátne štruktúry by mali naďalej financovať prevažne členské štáty, aby sa predišlo štruktúre úplnej agentúry EÚ na vnútroštátnej úrovni (zdá sa, že táto myšlienka nemá medzi vnútroštátnymi štruktúrami podporu). Na podporu spolufinancovania propagačných činností vnútroštátnych štruktúr by sa však mali sprístupniť niektoré formy financovania z EÚ, keďže je pravdepodobné, že v nasledujúcom plánovacom období výrazne narastie ich pracovné zaťaženie v dôsledku predpokladaného zvýšenia rozpočtu programu. Komisia by mala zabezpečiť obmedzené výzvy na predkladanie ponúk na tematickom základe, aby vnútroštátne štruktúry mohli financovať osobitné iniciatívy, ktoré chcú podporovať, napríklad marketingové a propagačné činnosti atď. V novom plánovacom období by sa mala posúdiť možnosť poverenia vnútroštátnych štruktúr formálnou úlohou v prispievaní k monitorovaniu magisterských študijných programov Erasmus Mundus.

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. Mala by sa posilniť úloha vnútroštátnych štruktúr pri poskytovaní osobitných informácií, podpore alebo šírení činností, ako aj monitorovaní projektov.

Odporúčanie 7

Je potrebné, aby Európska komisia venovala pozornosť zabezpečeniu kvality po tom, ako budú magisterské študijné programy pod hlavičkou Erasmus Mundus skutočne pripravené a budú fungovať. Sebahodnotenie by malo byť naďalej východiskom pre zabezpečenie nepretržitej kvality študijného programu. Okrem toho by sa externému hodnoteniu kvality mala po skončení každého plánovacieho obdobia podrobiť reprezentatívna vzorka magisterských študijných programov Erasmus Mundus. Túto prácu by mohli vykonávať externé orgány pre zabezpečenie kvality, ktoré majú už z minulosti skúsenosti s hodnotením kvality akademického obsahu a integrácie študijných programov (prednostne študijných programov poskytovaných medzinárodne).

Komisia súhlasí s potrebou zabezpečiť kvalitu magisterských študijných programov Erasmus Mundus a už sa zaoberá týmto problémom v rámci súčasného programu. Komisia vypracuje v roku 2007 - v spolupráci s externými odborníkmi v tejto oblasti – usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov v magisterských študijných programoch Erasmus Mundus. Po vykonaní sebahodnotenia navštívia externí odborníci v rámci odborného posúdenia vybrané študijné programy s cieľom stanoviť ukazovatele osvedčených postupov a šíriť ich medzi súčasnými a potenciálnymi budúcimi príjemcami.

Odporúčanie 8

V prípade štipendií Erasmus Mundus (akcia 2) by sa malo skončiť so zásadou komitológie, aby sa urýchlilo dokončenie výberového procesu. Takto by sa mohlo urýchliť rozhodovanie o udelení štipendií až o 6 - 8 týždňov.

Komisia má rovnaké obavy o súčasný komitologický postup pri rozhodovaní o štipendiách ako hodnotitelia, keďže tieto rozhodnutia prijímajú výlučne univerzity podľa kritérií založených na akademických hodnotách. Komisia preskúma tento problém pri navrhovaní plánu budúceho programu.

4.3. Financovanie programu

Odporúčanie 9

Ak sa pozrieme na nasledujúce plánovacie obdobie, úroveň štipendií pre študentov z tretích krajín by sa nemala znížiť zo súčasnej úrovne 21 000 eur za rok. Komisia by však mala aj naďalej monitorovať úroveň štipendií v rámci iných renomovaných systémov štipendií, napríklad štipendií Fulbright, Chevening a DAAD (nemecká akademická výmena). Univerzálna výška štipendia by sa mala naďalej poskytovať bez ohľadu na to, kde sa daný študent rozhodne študovať, alebo aká je krajina pôvodu študenta. To je jediný spravodlivý prístup a zdá sa, že iné prístupy nie sú uskutočniteľné. Jednotné školné stanovené jednotlivými magisterskými konzorciami by sa malo v prípade magisterských študijných programov Erasmus Mundus zachovať.

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním s cieľom zachovať celosvetovo konkurencieschopnú úroveň financovania štipendií Erasmus Mundus. Pokiaľ ide o jednotné školné, Komisia sa domnieva, že je to základný prvok integrovaného študijného programu a má v úmysle naďalej podporovať jednotné školné ako povinný prvok spoločných programov.

Odporúčanie 10

V nasledujúcom plánovacom období by sa mala zvýšiť suma finančných prostriedkov pridelených každému konzorciu pre magisterské študijné programy Erasmus Mundus, aby odrážala skutočné náklady na riadenie integrovaných cezhraničných magisterských študijných programov.

Samotná Komisia prostredníctvom monitorovania zistila, že súčasný ročný grant vo výške 15 000 eur poskytovaný univerzitám je väčšinou výrazne nižší ako náklady na spoločné programy. Pri plánovaní nasledujúcej fázy programu Komisia zohľadní toto odporúčanie, pričom bude plne rešpektovať nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacie predpisy.

5. ZÁVERY KOMISIE

Komisia súhlasí s celkovým hodnotením hodnotiteľa, že program výrazne prispel k internacionalizácii európskeho vyššieho vzdelávania. Erasmus Mundus je významným a účinným nástrojom pre európske IVV v tom, že im pomáha nájsť odpoveď na globalizáciu. Výsledky tohto predbežného hodnotenia ukazujú, že program plní svoje politické a operačné ciele a ciele článku 149 zmluvy.

Na programe sa v rokoch 2004 až 2006 zúčastnilo 323 IVV v Európe a tretích krajinách a 2 325 študentov z tretích krajín, čo je dôkazom o ich celkovej spokojnosti s programom, či dokonca nadšením pre tento program. Komisia bude pri návrhu budúceho programu Erasmus Mundus venovať náležitú pozornosť vyjadrenej kritike, že program bol z hľadiska európskych študentov menej úspešný.

Komisia zohľadní výsledky tohto predbežného hodnotenia pri navrhovaní nového programu Erasmus Mundus na obdobie po súčasnom plánovacom období rokov 2004 - 2008. Jej návrh nového programu Erasmus Mundus, ktorý bude predložený v júni 2007, bude založený na odporúčaniach uvedených v tomto hodnotení, ktoré sa navyše zhodujú so zisteniami prieskumov vykonaných nad rámec tohto hodnotenia, ale počas rovnakého časového rámca.

Štatistické prílohy obsahujúce údaje o žiadostiach a výbere

IVV zúčastňujúce sa na magisterských študijných programoch Erasmus Mundus (2004-2006) |

EÚ + krajiny EZVO/EHP | Počet žiadostí IVV, ktoré sa týkajú magisterských študijných programov Erasmus Mundus (1) | Počet vybraných žiadostí IVV, ktoré sa týkajú magisterských študijných programov Erasmus Mundus (1) | Počet IVV, ktoré sa zúčastňujú magisterských študijných programov vybraných v rámci Erasmus Mundus | Miera úspešnosti % |

Rakúsko | 23 | 6 | 4 | 26,09 |

Belgicko | 110 | 16 | 7 | 14,55 |

Cyprus | 0 | 0 | 0 | 0,00 |

Česká republika | 48 | 9 | 4 | 18,75 |

Dánsko | 54 | 12 | 7 | 22,22 |

Estónsko | 20 | 3 | 2 | 15,00 |

Fínsko | 40 | 7 | 5 | 17,50 |

Francúzsko | 367 | 50 | 40 | 13,62 |

Nemecko | 248 | 41 | 30 | 16,53 |

Grécko | 34 | 4 | 4 | 11,76 |

Maďarsko | 57 | 8 | 3 | 14,04 |

Írsko | 39 | 6 | 5 | 15,38 |

Taliansko | 277 | 33 | 20 | 11,91 |

Lotyšsko | 19 | 0 | 0 | 0,00 |

Litva | 26 | 0 | 0 | 0,00 |

Luxembursko | 6 | 1 | 1 | 16,67 |

Malta | 16 | 1 | 1 | 6,25 |

Holandsko | 123 | 26 | 14 | 21,14 |

Poľsko | 100 | 10 | 6 | 10,00 |

Portugalsko | 131 | 20 | 11 | 15,27 |

Slovensko | 10 | 1 | 1 | 10,00 |

Slovinsko | 17 | 2 | 2 | 11,76 |

Španielsko | 383 | 44 | 23 | 11,49 |

Švédsko | 103 | 21 | 11 | 20,39 |

Spojené kráľovstvo | 203 | 37 | 23 | 18,23 |

Island | 2 | 0 | 0 | 0,00 |

Lichtenštajnsko | 0 | 0 | 0 | 0,00 |

Nórsko | 46 | 11 | 8 | 23,91 |

Celkom | 2502 | 369 | 232 | 14,75 |

(1) Tieto údaje zahŕňajú dvojitú alebo viacnásobnú účasť tej istej IVV v rámci rôznych žiadostí. |

IVV zúčastňujúce sa na „projektoch príťažlivosti“ Erasmus Mundus (akcia 4) (2004 - 2006) |

EÚ + krajiny EZVO/EHP | Počet žiadostí IVV, ktoré sa týkajú projektov v rámci akcie 4 Erasmus Mundus (1) | Počet vybraných žiadostí IVV, ktoré sa týkajú projektov v rámci akcie 4 Erasmus Mundus (1) | Počet IVV, ktoré sa zúčastňujú na projektoch vybraných v rámci akcie 4 Erasmus Mundus | Miera úspešnosti % |

Rakúsko | 24 | 3 | 3 | 12,50 |

Belgicko | 42 | 4 | 4 | 9,52 |

Cyprus | 3 | 1 | 1 | 33,33 |

Česká republika | 19 | 2 | 2 | 10,53 |

Dánsko | 15 | 4 | 3 | 26,67 |

Estónsko | 13 | 4 | 3 | 30,77 |

Fínsko | 37 | 10 | 7 | 27,03 |

Francúzsko | 76 | 11 | 10 | 14,47 |

Nemecko | 65 | 9 | 7 | 13,85 |

Grécko | 15 | 1 | 1 | 6,67 |

Maďarsko | 25 | 2 | 2 | 8,00 |

Írsko | 3 | 1 | 1 | 33,33 |

Taliansko | 85 | 6 | 6 | 7,06 |

Lotyšsko | 8 | 2 | 2 | 25,00 |

Litva | 20 | 3 | 3 | 15,00 |

Luxembursko | 1 | 0 | 0 | 0,00 |

Malta | 5 | 1 | 1 | 20,00 |

Holandsko | 36 | 9 | 7 | 25,00 |

Poľsko | 36 | 4 | 4 | 11,11 |

Portugalsko | 26 | 3 | 3 | 11,54 |

Slovensko | 19 | 2 | 2 | 10,53 |

Slovinsko | 10 | 0 | 0 | 0,00 |

Španielsko | 69 | 10 | 9 | 14,49 |

Švédsko | 29 | 5 | 4 | 17,24 |

Spojené kráľovstvo | 59 | 8 | 7 | 13,56 |

Island | 1 | 0 | 0 | 0,00 |

Lichtenštajnsko | 1 | 1 | 1 | 0,00 |

Nórsko | 16 | 7 | 7 | 43,75 |

Celkom | 758 | 113 | 100 | 14,91 |

(1) Tieto údaje zahŕňajú dvojitú alebo viacnásobnú účasť tej istej IVV v rámci rôznych žiadostí. |

Štipendiá pre študentov |

Počet doručených žiadostí študentov | Udelené štipendiá Erasmus Mundus | Udelené štipendiá „okno“ („window“) | Celkový počet udelených štipendií | Miera úspešnosti % |

2004-05 | neuvádza sa | 140 | 0 | 140 | neuvádza sa |

2005-06 | 3 030 | 455 | 353 | 808 | 26,67 |

2006-07 | 5 500 | 741 | 636 | 1 377 | 25,04 |

2007-08 | 12 766 | 1 198 | 606 | 1 804 | 14,13 |

2008-09[10] | Neuvádza sa | 1890 | 45 | 1935 | Neuvádza sa |

Celkom | 21 296 | 4 424 | 1 640 | 6 064 | 19,39 |

[1] Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003.

[2] Výzva na predkladanie ponúk č. EAC 34/06.

[3] Pozri údaje v oddiele 3.3.4. ďalej v texte.

[4] Miera, do akej sa ciele programu týkajú potrieb vyššieho vzdelávania v Európe.

[5] Miera, do akej boli splnené stanovené ciele.

[6] Do skončenia programu v roku 2008 sa počíta s týmito konečnými výsledkami: 105 magisterských študijných programov Erasmus Mundus (akcia 1), 6000 štipendií pre študentov prichádzajúcich z tretích krajín (akcia 2), 50 partnerstiev (akcia 3) a 50 projektov príťažlivosti (akcia 4).

[7] Miera, do akej sa želané účinky dosiahnu za primerané náklady.

[8] Magisterské študijné programy Erasmus Mundus dostávajú ročne paušálnu sumu 15 000 eur. Študenti EÚ dostávajú štipendium vo výške 3 100 eur na študijné obdobie troch mesiacov na IVV v tretej krajine.

[9] Miera, do akej budú pozitívne účinky pravdepodobne pretrvávať aj po skončení činnosti.

[10] Prognóza