SK Úradný vestník Európskej únie C 128/103

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Znásobovanie výhod jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce“

[KOM(2008) 703 v konečnom znení]

(2010/C 128/19)

Spravodajca: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Európska komisia sa 6. novembra 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Znásobovanie výhod jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce“

KOM(2008) 703 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru, prijala svoje stanovisko 9. septembra 2009.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 457. plenárnom zasadnutí 4. a 5. novembra 2009 (schôdza z 5. novembra) prijal 128 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery

1.1. EHSV podporuje informačný systém pre vnútorný trh (ďalej len „IMI“), ktorý do oblasti fungovania vnútorného trhu zavádza decentralizovanejší prístup k cezhraničnej spolupráci, ktorý je založený na vytváraní sietí. EHSV sa domnieva, že tento systém pomôže zabezpečiť účinné uplatňovanie pravidiel jednotného trhu a prijímať primerané opatrenia na riešenie problémov občanov a podnikov.

1.2. Organizácie organizovanej občianskej spoločnosti v jednotlivých členských štátoch môžu v rámci fungovania systému IMI zohrávať aktívnu a dôležitú úlohu. Môžu tiež pomáhať pri jeho šírení a zvyšovaní povedomia o jeho fungovaní.

1.3. Keďže systém IMI bude v jednotlivých štátoch zisťovať prekážky správneho uplatňovania smernice o službách a smernice o odbornej kvalifikácii, a keďže vecný rozsah jeho uplatňovania bude pravdepodobne rozšírený aj na iné odvetvia, bolo by vhodné, aby Komisia, pre prípad potreby, konkretizovala špecifický mechanizmus včasného varovania a/alebo sankcií s cieľom odstrániť spomínané prekážky.

1.4. Keďže postupovanie údajov v rámci systému IMI podlieha režimu ochrany osobných údajov zakotvenému v legislatíve Spoločenstva, EHSV odporúča, aby sa držiteľom týchto práv stanovila oznamovacia povinnosť, čím by sa umožnilo uplatňovanie prístupových práv zakotvených v uvedenom režime, v zmysle judikatúry Súdneho dvora.

2. Úvod

2.1. Článok 10 Zmluvy o založení ES všeobecne stanovuje „zásadu lojálnej spolupráce“ medzi členskými štátmi a Spoločenstvom, ktorá bola široko rozpracovaná judikatúrou ESD (1), a na základe ktorej musia členské štáty:

— prijať všetky opatrenia vnútroštátneho práva potrebné na vykonávanie právnych predpisov Spoločenstva,

— spolupracovať navzájom a so Spoločenstvom s cieľom naplniť ciele Zmluvy a sekundárneho práva.

2.2. Administratívna spolupráca medzi členskými štátmi a Spoločenstvom sa doteraz postupne rozvíjala v špecifických oblastiach, ako napr. vo fiškálnej oblasti (2) (v každom členskom štáte bol založený centrálny úrad a stanovená povinnosť poskytovania pomoci medzi členskými štátmi), v colnej oblasti, v oblasti hospodárskej súťaže (sieť vnútroštátnych úradov) alebo dokonca v oblasti azylovej politiky, prisťahovalectva a zahraničnej politiky (program ARGO-2002).

2.3. EHSV sa problematikou administratívnej spolupráce vnútroštátnych orgánov s inštitúciami Spoločenstva zaoberal v stanovisku z vlastnej iniciatívy (3) a dospel k záveru, že súčasťou dobrého riadenia v Spoločenstve sú, na jednej strane, presne definované a účinné politické a vnútroštátne postupy, a na druhej strane, lepšia tvorba právnych predpisov, ich uplatňovanie a dodržiavanie.

2.4. Rozhodnutím 2004/387/ES z 21. apríla 2004 (4) bol vytvorený program vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre európske orgány verejnej správy, pre inštitúcie Spoločenstva a iné subjekty, ako aj pre podniky a občanov (IDABC). V tomto rozhodnutí bolo stanovené, že sa budú zavádzať spomínané projekty „spoločného záujmu“ a horizontálne opatrenia, ktorých realizáciu prevezme na seba Spoločenstvo, úmerne svojmu podielu (článok 10).

2.5. Dňa 17. marca 2006 predstavitelia členských štátov v Poradnom výbore pre koordináciu v oblasti vnútorného trhu schválili globálny realizačný plán pre informačný systém o vnútornom trhu („IMI“) a jeho rozvoj zameraný na zlepšenie komunikácie medzi správnymi orgánmi jednotlivých členských štátov. Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES (5) týkajúce sa ochrany osobných údajov pri využívaní systému IMI hodnotí tento systém ako projekt všeobecného záujmu na účely programu IDABC.

2.6. Systém IMI je vnímaný ako nástroj, ktorý uľahčí implementáciu tých legislatívnych aktov v oblasti vnútorného trhu, ktoré požadujú výmenu informácií medzi orgánmi členských štátov.

3. Oznámenie Komisie

Nedostatok dôvery v právny rámec a dohľad v iných členských štátoch viedol k znásobeniu počtu pravidiel a zdvojeniu kontrol cezhraničných činností, čo doteraz predstavovalo jednu z hlavných prekážok hladkého fungovania jednotného trhu. Orgány členských štátov by preto mali úzko spolupracovať a vzájomne budovať dôveru vo svoje systémy.

3.1.1. Systém IMI umožní členským štátom plniť si právnu povinnosť, ktorá ich zaväzuje k výmene informácií. Takisto umožní rozvíjať nové formy administratívnej spolupráce, ktorá by nemohla fungovať bez podpory elektronického informačného systému.

Vďaka systému IMI majú príslušné orgány v členských štátoch k dispozícii jednoduchý nástroj na vyhľadávanie príslušných orgánov v iných členských štátoch a na zaslanie žiadostí o informácie prostredníctvom štruktúrovaného súboru otázok založených na osobitných oblastiach právnych predpisov EÚ.

3.2.1. Systém IMI je navrhnutý ako účinný a efektívny prostriedok na zníženie jednotkových nákladov na komunikáciu medzi členskými štátmi potrebnú na riadnu implementáciu právnych predpisov o vnútornom trhu. Napriek tomu sa považovalo za vhodné začať implementovať tento systém v dvoch vymedzených oblastiach: v oblasti uznávania odborných kvalifikácií, kde už tento proces začal, a v oblasti týkajúcej sa smernice o službách. Skúsenosti z týchto dvoch oblastí poslúžia následne pri zavádzaní systému v ďalších odvetviach dôležitých pre fungovanie vnútorného trhu.

3.2.2. Systém IMI tak prispeje k vytváraniu prostredia dôvery, ktoré je nevyhnutné na to, aby jednotný trh fungoval hladko a prinášal úžitky.

3.3. Systém IMI je viacjazyčným nástrojom, vytvoreným pre EÚ s 27 členskými štátmi a 23 úradnými jazykmi, i keď aplikovaný bude v 30 štátoch EHS. Viacjazyčnosť je obohacujúca. Keďže systém IMI využíva nové technológie podporované prekladateľskými službami a službami automatického prekladu, je dobrým príkladom konkrétnych opatrení, ktoré môže EÚ prijať na riešenie spomínaných problémov a prekonanie odstupu v komunikácii medzi administratívnymi orgánmi v Európe.

3.4. V rámci modernizácie riadenia jednotného trhu bude systém IMI podporovať účinnejší, decentralizovanejší prístup k cezhraničnej spolupráci založený na vytváraní sietí.

3.5. Systém IMI pomáha členským štátom efektívnejšie spolupracovať pri implementovaní legislatívy týkajúcej sa vnútorného trhu, keďže pomáha príslušným orgánom členských štátov odstrániť vážne praktické prekážky v komunikácii, napr. jazykové rozdiely a chýbajúce jednoznačné určenie partnerov v ostatných členských štátoch. Cieľom je zvýšiť účinnosť a efektivitu v každodennej spolupráci medzi členskými štátmi.

3.6. Pri vývoji systému IMI sa dôraz kladie na tieto tri kľúčové zásady:

— okrem povinností, ktoré sú už zahrnuté v právnych predpisoch o vnútornom trhu, neukladá členským štátom dodatočné povinnosti súvisiace s administratívnou spoluprácou,

— poskytuje dostatočnú flexibilitu, čím sa rešpektujú rôzne administratívne štruktúry a kultúry v Európe,

— je to jednotný systém založený na opätovne použiteľných stavebných moduloch. Je navrhnutý tak, aby podporoval mnoho právnych predpisov o vnútornom trhu, čím sa zamedzí množeniu informačných systémov.

Oznámenie Komisie správne zdôrazňuje vplyv systému IMI na ochranu osobných údajov, čím ho plne začleňuje do pôsobnosti príslušných ustanovení v tejto oblasti, predovšetkým smernice 95/46/ES a nariadeniu (ES) č. 45/2001.

3.7.1. Preto je prístup k informáciám spracovávaným v rámci systému IMI vyhradený vnútroštátnym orgánom a subjektom, ktoré boli ako „príslušné orgány“ určené v smerniciach, na ktoré sa systém v súčasnosti uplatňuje.

3.8. Komisia sa domnieva, že je potrebné zvýšiť súčasnú úroveň investícií do školení a zvyšovania povedomia, aby sa mohli dosiahnuť očakávané výsledky. Komisia preskúma rôzne možnosti a vyhodnotí program školení a výmen, pokiaľ by to bolo potrebné.

3.9. V odporúčaní týkajúcom sa opatrení na zlepšenie fungovania jednotného trhu, z 29. júna 2009 (6), Komisia považuje za veľmi dôležité prijatie koordinovaného a kooperatívneho prístupu, ktorý by zjednocoval Komisiu a členské štáty, so spoločným cieľom zlepšiť transpozíciu, uplatňovanie a dodržiavanie pravidiel jednotného trhu. To znamená, že členské štáty budú musieť prijať spoločnú zodpovednosť a v dôsledku toho sa budú viac podieľať na riadení jednotného trhu.

4. Všeobecné pripomienky

Decentralizovanejší, sieťový prístup k cezhraničnej spolupráci, na ktorom sa zakladá systém IMI, posilní právo na dobrú správu vecí verejných v prospech občanov, inštitúcií a podnikov. Mali by byť dodržané základné zásady: flexibilita, opätovné použitie a neukladanie dodatočných povinností na členské štáty.

4.1.1. Právo na dobrú správu vecí verejných je realizované v podobe flexibilného sprístupnenia presných a konkrétnych informácií občanom o požiadavkách členských štátov, v ktorých sa plánujú usadiť, poskytovať služby alebo pracovať, ako aj v podobe príslušných orgánov, ktorým sú žiadosti adresované. Systém okrem toho nepriamo poskytne informácie o neoprávnených vnútroštátnych prekážkach uplatňovania slobôd Spoločenstva zakotvených v práve Spoločenstva, čo umožní Komisii následne podniknúť náležité opatrenia.

4.2. S cieľom hladkého fungovaniu vnútorného trhu by orgány členských štátov mali úzko spolupracovať a budovať vzájomnú dôveru v IMI, a tým prispieť k posilneniu transparentnosti a dobrého riadenia. S cieľom dobrej cezhraničnej spolupráce medzi orgánmi členských štátov, kompetentnými v otázkach vnútorného trhu musia členské štáty prijať potrebné opatrenia, aby zaručili dobré fungovanie cezhraničných sietí alebo elektronických informačných systémov vytvorených Komisiou, akým je napr. aj systém IMI.

4.3. V rozhodnutí 2004/387/ES (IDABC) sa hovorí o konkrétnej realizácii plánu rovnomerného rozdelenia nákladov za poskytovanie a údržbu paneurópskych e-government služieb a služieb infraštruktúry medzi Spoločenstvom a členskými štátmi (článok 7 ods. 3). Orgány členských štátov by mali preto začať investovať do správneho fungovania systému IMI. EHSV sa domnieva, že keďže ide o spoločné právomoci, a v konečnom dôsledku o spoločnú zodpovednosť, aj členské štáty by mali vyvíjať väčšie úsilie.

Správna implementácia systému bude znamenať posilnenie administratívnej spolupráce medzi orgánmi členských štátov a Komisiou. V budúcnosti by sa mal rozšíriť rozsah uplatňovania systému IMI, ktorý je momentálne vymedzený na smernicu o odborných kvalifikáciách a smernicu o službách na vnútornom trhu.

4.4.1. So spomínaným cieľom cezhraničnej spolupráce rozhodnutie 2008/49/ES určuje systém výmeny a spracovania informácií, ktorý je vzhľadom na dôverný charakter údajov pridelený viacerým príslušným administratívnym jednotkám, pričom každej je pridelený prístup len k určitej časti systému. Systém IMI tak okrem Komisie vyžaduje účasť aj ďalších vnútroštátnych účastníkov: koordinátora a používateľov systému. Používatelia sa pod dohľadom, či už vnútroštátneho orgánu alebo koordinátora, identifikujú na základe jednotlivých funkcii, ktoré im pridelí spracovateľ žiadostí, alokátor, poskytovateľ informácií a miestny správca údajov.

4.4.2. Tento systém bude musieť byť nevyhnutne koordinovaný s mechanizmami administratívnej spolupráce, stanovenými v smerniciach, na ktoré sa bude uplatňovať; to znamená, s mechanizmami na výmenu informácií, s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a so smernicami o službách a o uznávaní odborných kvalifikácii. V tejto súvislosti treba preskúmať prípadné priame a nepriame vzťahy medzi používateľmi systému IMI a vnútroštátnymi orgánmi stanovenými v uvedených smerniciach, a predovšetkým tie vzťahy, ktoré majú priamy či nepriamy vplyv na vnútorný trh.

4.4.3. S cieľom spomínanej koordinácie so systémom IMI by bolo vhodné zdôrazniť nasledujúce aspekty zo smernice o službách:

a) široké vymedzenie pojmu „príslušný orgán“ (článok 4);

b) zriadenie „miest jednotného kontaktu“ (článok 6) a „kontaktných miest“ (článok 28);

c) stanovenie čo najviac harmonizovaných postupov na udeľovanie povolení a na komunikáciu pre žiadateľov (článok 13);

d) zriadenie „výstražných mechanizmov“ (článok 32), čo môže podnietiť vznik novej európskej siete orgánov členských štátov.

4.4.4. Na záver, v súvislosti so smernicou o uznávaní odborných kvalifikácií, by bolo vhodné zaoberať sa nasledujúcimi mechanizmami spolupráce:

a) širokým vymedzením pojmu „príslušný orgán“ a porovnaním uznávania odborných zručností vystaveného rôznymi profesijnými organizáciami (článok 3);

b) administratívnou spoluprácou medzi členskými štátmi pre voľné poskytovanie služieb (článok 8);

c) harmonizovaním postupu vzájomného uznávania odbornej kvalifikácie na účely usadenia sa (článok 51);

d) špecifickým systémom administratívnej spolupráce, ktorý konkretizuje požiadavky na výmenu informácií o disciplinárnom konaní alebo trestnoprávnych sankciách, zoznamom príslušných orgánov a ich koordinátorov (článok 56) a na záver zriadením kontaktných miest v jednotlivých členských štátoch, ktorých úlohou je poskytovať konkrétne informácie v súlade s ustanoveniami smernice (článok 57).

4.4.5. Výbor sa domnieva, že systém IMI by mal byť zavedený rýchlo a mal by obsahovať aj sociálne aspekty (dĺžka odvádzania príspevkov, dôchodkové práva, atď.) týkajúce sa oblastí pokrytých touto prvou fázou. Takýto prístup je nielen v súlade so zvyčajným politickým postojom výboru, ale vyplýva aj z priameho a nevyhnutného prepojenia hospodárskeho a sociálneho rozmeru pri vykonávaní odbornej práce a pracovnej činnosti.

4.4.6. Na toto prepojenie už výbor opakovane upozorňoval, nedávno napr. v stanovisku zo 14. januára 2009 (7) o sociálnom a ekologickom rozmere vnútorného trhu, v ktorom zdôraznil, že európske inštitúcie musia zohľadniť legitímne záujmy podnikov, ako aj skutočnosť, že hospodárske slobody je potrebné regulovať, aby sa zabezpečilo, že pri ich uplatňovaní nebudú porušené základné sociálne práva zakotvené v právnych predpisoch EÚ, medzinárodných pracovných normách a v legislatíve jednotlivých členských štátov, vrátane práva na vyjednávanie a práva na uzatváranie a uplatňovanie kolektívnych zmlúv.

4.4.7. Výbor obzvlášť podporuje opatrenia na harmonizáciu v tejto oblasti, na koordináciu režimov sociálneho zabezpečenia, ako aj iniciatívu zameranú na „prenosnosť“ dôchodkov (8).

4.5. EHSV si želá, aby celá legislatíva Spoločenstva fungovala efektívne, aby vnútorný trh rozvinul všetok svoj potenciál a aby boli prijaté vhodné opatrenia ktoré by zvýšili povedomie príslušných orgánov a umožnili by im odborné vzdelávanie.

4.6. S cieľom zlepšiť administratívnu spoluprácu je na jednej strane potrebné konsolidovať fungovanie systému IMI a organizácií podieľajúcich sa na jeho fungovaní a na druhej strane, aj EHSV a organizácie občianskej spoločnosti musia zohrávať dôležitú úlohu spočívajúcu najmä v organizovaní kampaní na šírenie povedomia o existencii administratívnej spolupráce a o jej význame pre správne fungovanie vnútorného trhu.

4.7. EHSV sa domnieva, že na základe skúseností s fungovaním systému IMI a podľa toho, ako sa ďalej bude vyvíjať právo Spoločenstva bude možné zhrnúť všeobecné základné zásady, na základe ktorých bude v budúcnosti možné vypracovať komplexnejšie a podrobnejšie pravidlá Spoločenstva pre administratívnu spoluprácu, a to vo forme nariadenia, ktoré by zahŕňalo hlavné všeobecné aspekty.

4.8. Systém IMI tak predstavuje prvú fázu tohto procesu: ako bolo povedané, zracionalizuje systémy administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Komisiou v tých oblastiach opierajúcich sa o zásady. vzájomného uznania a nediskriminácie, ktoré majú zásadný význam pre fungovanie vnútorného trhu. Súčasne bude zaručovať ochranu osobných údajov, ktorá je pre občanov Európskej únie dôležitá, a to vďaka detailnému rozdeleniu jednotlivých funkcií medzi subjekty podieľajúcimi sa na správe systému IMI, ktoré podrobne konkretizovala Komisia.

4.9. Na záver, v súvislosti so vzťahom systému IMI a režimom ochrany osobných údajov je vhodné pripomenúť nedávno zverejnené návrhy generálneho advokáta, pána Ruiz-Jarabo Colomera (9), v ktorých sú interpretované niektoré ustanovenia zakladajúce tento systém a uplatniteľné v tomto kontexte v plnom rozsahu. Túto interpretáciu potvrdil Súdny dvor Európskych spoločenstiev v rozsudku zo 7. mája 2009, z ktorého vyplýva povinnosť zaručiť právo na prístup k informáciám o príjemcoch alebo kategóriách príjemcov údajov a obsahu poskytnutých informácií, ktoré sa vzťahuje na prítomnosť aj minulosť, ako aj stanovenie lehoty na zachovanie týchto informácií, pričom treba zabezpečiť rovnováhu medzi záujmom dotknutých osôb chrániť svoje súkromie a záťažou, ktorú môže povinnosť zachovať príslušné údaje predstavovať pre subjekt zodpovedný za spracovanie uvedených informácií.

4.10. Interpretácia generálneho advokáta sa týka hlavne dvoch rozdielnych práv zakotvených v smernici 95/46 a regulovaných takým spôsobom, že uplatňovanie jedného (práva na vymazanie údajov do jedného roka) sťažuje uplatňovanie druhého (práva na prístup k údajom na účely spracovania zo strany záujemcu): tým, že sa údaje v súlade so smernicou 95/46 vymažú, sa právo na prístup stáva nerealizovateľné, pretože nie je možné žiadať údaje, ktoré už neexistujú. Bolo by rozumné prevziať interpretáciu generálneho advokáta a Európskeho súdneho dvora, aby tieto dve práva zakotvené v legislatíve Spoločenstva mohli súčasne koexistovať: záujemca by mal byť informovaný o postúpení údajov, vrátane identity prijímateľa, aj o existencii lehoty jedného roka na uplatnenie práva na prístup, po ktorej budú údaje vymazané a už k nim nebude možný prístup.

V Bruseli 5. novembra 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Prípad C-392/02, rozsudok z 15.11.2005 a návrhy generálneho advokáta, pána Geelhoeda.

(2) Ú. v. EÚ L 264, 15.10.2003.

(3) Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006.

(4) Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004.

(5) Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008.

(6) Ú. v. EÚ L 176, 7.7.2009, s. 17.

(7) Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 1.

(8) Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009.

(9) Návrhy z 22.12.2008, prípad C-553/07.