Správa o občianstve je úzko prepojená so šiestimi hlavnými cieľmi Komisie pre Európu, predovšetkým s novým impulzom pre európsku demokraciu a priblíženie EÚ občanom. Treba ju vnímať v kombinácii s inými iniciatívami, ktoré dopĺňa, napríklad s novou stratégiou zameranou na posilnenie uplatňovania Charty základných práv, a najmä s akčným plánom pre európsku demokraciu. Opatrenia a priority uvedené v tejto správe sa zameriavajú priamo na posilnenie postavenia občana, čím dopĺňajú akčný plán pre európsku demokraciu, v ktorom sa riešia kľúčové výzvy pre naše demokracie a ktorý pokrýva oblasti politík so širokým spoločenským vplyvom.

V poslednom čase sa zároveň vyskytli veľmi početné a zložité výzvy. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 nám ukázala, ako veľmi sa Európania spoliehajú na voľný pohyb a ako sú na ňom z hospodárskych a osobných dôvodov závislí. Z dôvodu cestovných obmedzení, ktoré boli prijaté po vypuknutí pandémie COVID-19 v prvej polovici roka 2020, tisíce Európanov uviazli v zahraničí, čo viedlo k bezprecedentnej koordinovanej snahe medzi EÚ a jej členskými štátmi, vďaka ktorej sa vyše 600 000 občanov dostalo bezpečne domov. Hoci Európa sa zhostila náročnej úlohy zachrániť svojich občanov v zahraničí, objavili sa otázky o tom, či by nemalo byť združovanie zdrojov EÚ v tretích krajinách efektívnejšie a či by nemala byť pomoc občanom flexibilnejšia. Počas pandémie, ako aj počas volieb do Európskeho parlamentu a po nich, boli občania EÚ v online prostredí terčom dezinformácií na internete, čím bol ohrozený základný predpoklad ich demokratickej účasti na verejnom živote a ich informovaných rozhodnutí.

Komisia každé 3 roky vydáva správu o uplatňovaní ustanovení o občianstve EÚ a navrhuje nové priority na nasledujúce 3 roky. Od poslednej správy o občianstve EÚ z roku 2017 sa vyskytli významné problémy pri uplatňovaní práv vyplývajúcich z občianstva EÚ, a to aj v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19, no takisto došlo k viacerým pozitívnym udalostiam. Napríklad 9 z 10 občanov Európskej únie pozná výraz „občan Európskej únie“, čo je doteraz najvyššie zaznamenané číslo. Okrem toho účasť v posledných európskych voľbách bola najvyššia za posledných dvadsať rokov, najmä vďaka mladým voličom a prvovoličom. Rodový rozdiel medzi voličmi a v zložení Európskeho parlamentu sa naďalej znižuje. Podpora voľného pohybu je najvyššia za 12 rokov.

Opatrenie 1 – Komisia v roku 2021 aktualizuje smernice o hlasovacích právach migrujúcich občanov EÚ vo voľbách do orgánov územnej samosprávy a do Európskeho parlamentu, aby tak uľahčila poskytovanie informácií občanom a zlepšila výmenu relevantných informácií medzi členskými štátmi vrátane informácií na zamedzenie možnosti voliť alebo byť volený dvakrát.

Volebná pozorovateľská misia je dobrý spôsob, ako zapojiť občanov do volebného procesu a zlepšiť dôveru verejnosti v slobodné a spravodlivé voľby. Monitorovanie volieb občanmi môže presahovať pozorovanie volieb a počítanie hlasovacích lístkov a môže zahŕňať uplatňovanie volebných pravidiel na internete, čo môže výrazne uľahčiť prácu vnútroštátnym orgánom zodpovedným za volebné záležitosti. Komisia, vychádzajúca z existujúcich úspešných postupov, plánuje financovať projekty na podporu nezávislých volebných pozorovateľských misií, a to aj tých, ktoré organizujú občania, pričom usmernenia a osvedčené postupy sa prediskutujú v rámci Európskej siete spolupráce v oblasti volieb.

Viacero členských štátov EÚ odopiera svojim štátnym príslušníkom, ktorí trvalo žijú v inej krajine, právo voliť vo voľbách do národného parlamentu. Títo občania zbavení volebného práva často čelia vylúčeniu z politického života vo svojej krajine pôvodu, ako aj v krajine pobytu. Komisia vo svojom odporúčaní z roku 2014 naliehala na členské štáty, aby umožnili svojim štátnym príslušníkom požiadať o ponechanie na zozname voličov, vďaka čomu by mali naďalej právo voliť. Naďalej bude monitorovať situáciu a vyzýva dotknuté členské štáty, aby zrušili tieto pravidlá zamerané na zbavenie volebného práva.

Migrujúci občania EÚ majú ďalej právo voliť a byť volení vo voľbách do orgánov územnej samosprávy a Európskeho parlamentu v členskom štáte bydliska. Ich účasť je však často nižšia ako účasť občanov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi danej krajiny. Čiastočne za to môžu zložité postupy registrácie a nedostatočné možnosti hlasovania. Komisia plánuje aktualizovať príslušné smernice a posilniť tak schopnosť migrujúcich občanov uplatniť si svoje volebné práva. Bude to zahŕňať aktualizáciu, objasnenie a posilnenie pravidiel tak, aby sa podporila široká a inkluzívna účasť migrujúcich občanov EÚ. Oblasti, na ktoré sa to bude vzťahovať, zahŕňajú poskytovanie cielených informácií migrujúcim občanom EÚ vrátane informácií o lehotách, dôsledkoch a období platnosti registrácie voliča, výmenu informácií o registrácii migrujúcich občanov EÚ, ktorí sú voličmi a kandidátmi vo voľbách do Európskeho parlamentu, a potrebné úpravy po brexite.

Takmer dve tretiny respondentov (65 %) v nedávnom prieskume Eurobarometra považovali za pravdepodobné, že by boli viac naklonení hlasovať v ďalších voľbách do Európskeho parlamentu, ak by sa mohli obrátiť na informačnú službu, ktorá občanom poskytuje informácie o voľbách do Európskeho parlamentu a postupoch pri hlasovaní. Viac ako 60 % z tých, čo odpovedali na otvorenú verejnú konzultáciu k tejto správe, si myslelo, že občania nie sú dostatočne informovaní o svojich právach vyplývajúcich z občianstva EÚ, pričom ako najčastejšiu prekážku (22 %) spomínali nedostatok informácií na vnútroštátnej úrovni. Komisia v úzkej spolupráci s Parlamentom preskúma možnosť vytvorenia osobitného spoločného zdroja na podporu občanov EÚ pri uplatňovaní svojich volebných práv a takisto zváži, aké im môže poskytnúť ďalšie možnosti nahlasovania prekážok a incidentov, ktoré majú vplyv na ich politickú účasť. Občania EÚ (vrátane migrujúcich občanov EÚ), ako aj príslušné orgány by k nej mali mať prístup na jeseň 2023.

Rastúcou skupinou občanov oprávnených voliť a byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu sú „migrujúci“ občania EÚ: občania, ktorí sa presťahovali, aby žili, pracovali alebo študovali v inom členskom štáte. Odhaduje sa, že v roku 2019 bolo z vyše 17 miliónov migrujúcich občanov EÚ takmer 15 miliónov oprávnených voliť (viac ako 3 % z celkového počtu oprávnených voličov EÚ) vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2019. Len pomerne malá časť z nich však svoje práva využila.

V roku 2021 Komisia zorganizuje semináre pre Európsku sieť spolupráce v oblasti volieb na témy: i) zlepšovanie prístupu k voľbám do Európskeho parlamentu; ii) postupy pri hlasovaní na diaľku a osobitne elektronickom hlasovaní (e-voting) alebo online nástrojoch, ktoré môžu uľahčiť elektronickú demokratickú účasť, a zároveň riešiť obavy týkajúc sa bezpečnosti a dôvernosti a iii) vypracovanie ukazovateľov, napr. o demokratickej účasti osobitných skupín. Ďalšia podpora európskeho rozmeru vo voľbách do Európskeho parlamentu posilňuje prepojenie medzi jednotlivcami a inštitúciami EÚ, a tým aj demokratickú legitimitu európskeho rozhodovacieho procesu. Takisto pomôže politickej zodpovednosti. Aby ľudia mohli brať politikov na zodpovednosť, musia vnímať jasné prepojenie medzi vnútroštátnymi kampaňami a programami kandidátov, európskymi politikami a politickými stranami, ku ktorým títo kandidáti patria. V materiáloch ku kampani použitých počas volieb v roku 2019 dominovala Európa a európske témy ako „hodnoty“, „hospodárstvo“. „sociálne témy“ a „životné prostredie“. Niekoľko politických strán poskytlo voličom informácie o svojom pridružení k európskym stranám a viacero strán podniklo kroky na zvýšenie informovanosti o európskom rozmere volieb prostredníctvom svojich materiálov a webových sídiel týkajúcich sa kampane. Dve politické strany boli priamo prítomné vo viacerých členských štátoch a v rámci kampane predstavili celoeurópsky program. Jeden poslanec Európskeho parlamentu z takejto strany bol zvolený v Nemecku. V odpovedi na túto otázku v prieskume Eurobarometra 2020 viac ako 4 z 10 respondentov (43 %) uviedlo, že ak by boli na kandidačných listinách štátni príslušníci z iných krajín EÚ, boli by pravdepodobne viac naklonení hlasovať v ďalších voľbách do Európskeho parlamentu.

Vo voľbách sú naďalej nedostatočne zastúpené osoby so zdravotným postihnutím, a to pokiaľ ide o uplatňovanie ich práva voliť, ako aj byť volený. Čelia rôznorodým prekážkam, ako je napríklad obmedzená prístupnosť priestorov a hlasovania alebo nedostatok prístupných informácií o kandidátoch a diskusiách. Odhaduje sa, že 800 000 občanom EÚ zo 16 členských štátov mohlo byť odopreté právo zúčastniť sa na voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2019, pretože vnútroštátne pravidlá a organizačné opatrenia ich členských štátov dostatočne nezohľadňujú ich osobitné potreby. Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi a s Európskym parlamentom na zabezpečení politických práv osôb so zdravotným postihnutím na báze rovnocennosti s ostatnými a najmä na zabezpečení toho, aby sa toto právo uplatnilo v ďalších voľbách do Európskeho parlamentu.

Nedostatočne zastúpené skupiny voličov však čelia ďalším výzvam. Pre ľudí s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom môže byť ťažšie ako pre zvyšok obyvateľstva dostať sa na kandidačnú listinu, zaregistrovať sa vo voľbách alebo vykonávať ďalšie volebné úkony. Vo volebných procesoch sa napríklad často zneužíva spoločenská a hospodárska zraniteľnosť Rómov, a to prostredníctvom kupovania hlasov a manipulácie s hlasmi, priameho nátlaku alebo vyhrážok. Úspešné začlenenie Rómov závisí od toho, či si môžu primerane uplatňovať svoje právo voliť a byť volený. Členské štáty by preto mali vynaložiť viac úsilia na zvýšenie informovanosti o voľbách, aby tak zvýšili účasť Rómov a ďalších znevýhodnených skupín – mali by im zabezpečiť, aby sa mohli vo voľbách slobodne a informovane rozhodovať, a podporiť ich politické zastúpenie.

Právo voliť a byť volený je základom demokratickej spoločnosti. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2019 bola zaznamenaná najvyššia účasť za posledných dvadsať rokov. Vyššia účasť sa dosiahla vďaka mladým voličom a prvovoličom. Takisto ženy sa zúčastnili vo veľkom počte a rodový rozdiel voličov sa znížil zo 4 % v roku 2014 na 3 % v roku 2019. Počet žien zvolených do Parlamentu sa zvýšil z 37 % na 39,4 %. Údaje o volebnej účasti ďalších nedostatočne zastúpených skupín sú obmedzené, keďže ich zbiera len málo členských štátov.

Pre európsku demokraciu je kľúčové zvýšenie zapojenia občanov do všetkých fáz demokratického procesu. Vzniká veľa nových iniciatív na zapojenie občanov do rozhodovacieho procesu. Vzrástol napríklad záujem o poradnú demokraciu v rámci EÚ, čo treba zobrať na vedomie a podporovať. Základom demokratickej legitimity je zvyšovanie transparentnosti tvorby politík a rozhodovania a zapojenie občanov do rokovaní o zložitých otázkach, ktorým čelia európske inštitúcie. Takisto je to dôležité pre budovanie dôvery občanov v inštitúcie EÚ a ich vzťahu s nimi.

Na Konferencii o budúcnosti Európy, ktorá poskytne celej Európe významnú skúsenosť s deliberatívnou demokraciou, sa vytvorí nové verejné fórum na otvorenú, inkluzívnu, transparentnú a štruktúrovanú debatu s občanmi o viacerých kľúčových prioritách a výzvach. Od samého začiatku bude jej súčasťou priekopnícka viacjazyčná digitálna platforma, ktorá konferenciu sprístupní občanom zo všetkých oblastí života a všetkých kútov Únie. Občania budú môcť predkladať podnety a návrhy alebo organizovať miestne diskusie. Vďaka prekladu do všetkých jazykov EÚ budú môcť diskusie sledovať občania z rôznych členských štátov a diskusie o budúcnosti Európy môžu získať skutočne medzi-národný charakter. Na Konferencii o budúcnosti Európy by sa mohlo diskutovať o vylepšení systému hlavných kandidátov vo voľbách do Európskeho parlamentu, ako aj o spôsobe riešenia otázky nadnárodných kandidačných listín.

Opatrenia akčného plánu pre európsku demokraciu dopĺňa správa o občianstve, ktorá sa z perspektívy občana sústreďuje na opatrenia a iniciatívy zamerané na priame posilnenie jeho postavenia a ochranu jeho práv. Na podporu poradnej a reprezentatívnej demokratickej účasti by sa mali využívať inovačné techniky a techniky zamerané na používateľa, ktoré sú vhodné pre ľudí rôzneho veku a s rôznymi potrebami. Politiky, ktoré zvyšujú informovanosť a zapojenie verejnosti do rozhodovania na európskej úrovni, by mali byť prínosné pre všetkých občanov. To je kľúčové pre to, aby občania EÚ mali istotu, že ich hlas bude vypočutý a že účasť na voľbách má zmysel. Občania s posilneným postavením by mali mať nástroje, kanály a zručnosti na vyjadrenie svojho postoja na verejnosti, aby mohli priamo prispieť k tvorbe verejných politík na všetkých úrovniach. Komisia preskúma inovatívne spôsoby, ako viesť konzultácie s občanmi a získať od nich spätnú väzbu k novým právnym predpisom EÚ.

Komisia už testuje participatívne a poradné postupy, napríklad pri navrhovaní a vykonávaní projektov politiky súdržnosti a pri identifikovaní možných priorít piatich misií EÚ, ktoré budú neoddeliteľnou súčasťou programu Horizont Európa, nového rámcového programu pre výskum a inováciu (zameraného na rakovinu, adaptáciu na zmenu klímy, zelenšie a inteligentnejšie mestá, zdravé pôdy a zdravé oceány a vody) . Naďalej bude financovať projekty v oblasti výskumu a inovácií, ktorých cieľom je vytvoriť poradné a participatívne demokracie prostredníctvom experimentovania a preskúmať postupy, výzvy a dôsledky postupov poradnej demokracie v rôznych geografických mierkach a v rôznych sociálnych skupinách . Komisia bude takisto financovať inovačné projekty, ktorých cieľom je zvyšovanie kapacity alebo poskytovanie praktickej podpory občanom EÚ, aby sa mohli zapojiť do transformácií, ktoré sú súčasťou Európskej zelenej dohody, a to prostredníctvom rokovaní, ako aj účasti , a do ďalších oblastí.

Ďalším cieľom Európskej únie je ďalej podporovať účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe . Podpora inkluzívnej participatívnej demokracie je takisto jednou z hlavných zásad stratégie Európskej únie pre mládež (2019 – 2027) , ktorej cieľom je podpora zapojenia mladých ľudí v Európe do formovania spoločnosti a politiky. Tri hlavné oblasti stratégie EÚ pre mládež sú: zapájať, spájať a posilňovať postavenie. Zapájať vyjadruje účasť mládeže a odhodlanie EÚ podporiť demokratickú účasť všetkých mladých ľudí, a to najmä prostredníctvom dialógu EÚ s mládežou , štruktúrovaného nástroja zameraného na účasť mládeže a jedného z najväčších nástrojov v EÚ zameraných na účasť občanov, vďaka ktorému sa dostanú nápady mladých ľudí na prerokovanie. Je to skvelý príklad mobilizácie hlasov vychádzajúcich zdola, ktoré sa úspešne dostanú až k tvorcom politík. V roku 2020 si pripomíname desiate výročie dialógu EÚ s mládežou.

Európska iniciatíva občanov (ECI) je dôležitou súčasťou práv vyplývajúcich z občianstva EÚ a dôležitým nástrojom participatívnej demokracie v EÚ. Vďaka nej môže milión občanov, ktorí žijú v štvrtine členských štátov, požiadať Komisiu, aby predložila návrh právneho aktu, ktorým sa vykonajú zmluvy EÚ. Od januára 2020 existujú nové pravidlá, vďaka ktorým je ECI ľahšie použiteľná a prístupnejšia, aby mohla pomôcť zvýšiť účasť občanov EÚ na demokratickom procese EÚ. Európsky parlament a Rada prijali 15. júla 2020 dočasné opatrenia zamerané na riešenie účinkov pandémie COVID-19 na ECI. Pravidlá boli upravené tak, aby bolo možné predĺžiť obdobie zberu iniciatív od občanov, ktoré ovplyvnila pandémia.

Pandémiu COVID-19 sprevádza masívna vlna nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií vrátane pokusov ľudí a skupín z krajín mimo EÚ o ovplyvnenie občanov a diskusií v EÚ. Komisia od online platforiem vyžaduje väčšiu zodpovednosť, čím pokračuje v podpore informačného prostredia, v ktorom si môžu občania vytvárať informované názory na verejné záležitosti. Pokiaľ ide o dezinformácie týkajúce sa ochorenia COVID-19, Komisia v nadväznosti na spoločné oznámenie o ochorení COVID-19 z júna 2020 vytvorila program monitorovania a podávania správ. Signatári Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií každý mesiac informujú o opatreniach prijatých na obmedzenie šírenia dezinformácií o ochorení COVID-19 prostredníctvom svojich služieb. Okrem toho sa počas pandémie COVID-19 ako špecifický prvok dezinformácií rozmohli podvody na spotrebiteľoch, napríklad ponúkanie nepotrebných, neúčinných a potenciálne nebezpečných ochranných výrobkov . Týmto otázkam sa venujú iniciatívy uvedené v spoločnom oznámení a novom programe pre spotrebiteľov. Problémami, ktoré dezinformácie na internete predstavujú pre naše spoločnosti, sa zaoberá akčný plán pre európsku demokraciu a akt o digitálnych službách.

Účasť na vzdelávacích aktivitách môže prispieť k posilneniu účasti občanov na demokratických procesoch. Spomína sa to aj v európskom programe v oblasti zručností , ktorým sa podporujú zručnosti pre život, pretože „demokratické spoločnosti závisia od aktívnych občanov, ktorí vedia rozlíšiť informácie z rôznych zdrojov, identifikovať dezinformácie, prijímať informované rozhodnutia, sú odolní a konajú zodpovedne“. Z tohto hľadiska Komisia podporí vytvorenie kvalitného a inkluzívneho vzdelávania dospelých, a to v súlade s prvou zásadou Európskeho piliera sociálnych práv.

Digitálne technológie pretvárajú demokratické rozhodovanie v EÚ, ako aj spôsob, akým verejné orgány komunikujú s občanmi. Online nástroje môžu v aktuálnej situácii, keď okolnosti prinútili mnohých ľudí zmeniť svoje pracovné návyky a spôsob komunikácie, uľahčiť interakciu a demokratickú účasť . Digitálnu interakciu zároveň limitujú technické zručnosti ľudí.

Jednou z kľúčových priorít Komisie je „Európa pripravená na digitálny vek“ a zlepšovanie digitálnych zručností mládeže, ako aj dospelých. Na to sa zameriava aktualizovaný akčný plán digitálneho vzdelávania, ktorý bude prebiehať v období 2021 až 2027. Relevantné opatrenia zahŕňajú zintenzívnenie úsilia v snahe posilniť digitálnu gramotnosť a podporiť vytvorenie spoločných usmernení na boj proti dezinformáciám prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj podporu rozvoja lepšieho chápania umelej inteligencie a údajov medzi všetkými občanmi a systematickej integrácie digitálnej gramotnosti do formálnych a neformálnych vzdelávacích projektov. Komisia sa ďalej zaviazala riešiť otázku vplyvu starnutia vo všetkých politických oblastiach v snahe pomôcť spoločnostiam a ekonomikám prispôsobiť sa demografickým zmenám. Komisia načrtne konkrétne opatrenia na podporu aktívnej účasti občanov každého veku, od mladých ľudí po starých, pričom sa potenciálne ďalej zameria na účasť detí na politickom a demokratickom živote v EÚ.

Migrujúci občania EÚ, ktorí sa usadia v inom členskom štáte, potrebujú podporu, ktorá im pomôže začleniť sa do hostiteľskej spoločnosti. Niektorí migrujúci občania EÚ sa môžu nachádzať v nepríjemnej situácii, napr. sú bezdomovcami, alebo majú menšinový pôvod, vďaka čomu môžu mať nárok na dodatočnú podporu. V súčasnosti sú podporné programy často dostupné štátnym príslušníkom tretích krajín, pričom migrujúcim občanom EÚ ako osobitnej skupine často chýba dostatočná podpora. Samozrejme existujú výnimky a počet projektov miestnej samosprávy alebo občianskej spoločnosti, ktoré sa snažia vyplniť túto medzeru, stále rastie. Komisia okrem toho prostredníctvom osobitného financovania v oblasti občianstva EÚ každoročne podporuje projekty zamerané na zvyšovanie informovanosti o právach vyplývajúcich z občianstva EÚ a o začleňovaní migrujúcich občanov EÚ.

V medzinárodnom výskume a literatúre sa zároveň hovorí o silnej väzbe medzi účasťou na kultúrnom živote a demokraciou. Hovorí sa, že spoločnosti sú otvorenejšie a tolerantnejšie, hospodársky silnejšie, lepšie fungujú a majú vyššiu zábezpeku demokracie, ak ľudia majú ľahký prístup k širokej škále kultúrnych aktivít a ak je účasť na nich vysoká. Začiatkom roka 2021 Komisia plánuje v tejto súvislosti spustiť nezávislú štúdiu „Význam účasti občanov na kultúre pre občiansku angažovanosť a demokraciu – politické lekcie z medzinárodného výskumu“. Zhrnú sa v nej existujúce vedomosti a podklady na túto tému, vyjmú sa hlavné politické lekcie a zdôraznia sa v nej príklady úspešných opatrení z viacerých členských štátov EÚ. Štúdia poslúži Komisii ako podpora pri vykonávaní Novej európskej stratégie pre kultúru a pracovného plánu Rady pre kultúru na obdobie 2019 – 2022.

Opatrenie 4 – Komisia podporí aktívnu účasť občanov na demokratickom procese a zaujme inovačné prístupy k ich zapojeniu do legislatívneho procesu, aby sa uistila, že právne predpisy EÚ spĺňajú svoj účel a sú v súlade s hodnotami EÚ. Komisia pôjde príkladom a bude financovať projekty, ktoré podporujú zapojenie, rokovanie a účasť občanov EÚ na programe Horizont Európa a na transformáciách v rámci Európskej zelenej dohody. Opatrenie 5 – Komisia bude financovať konkrétne miestne opatrenia, ktorých cieľom je podporovať začleňovanie občanov EÚ do spoločnosti EÚ prostredníctvom programu Práva a hodnoty. Opatrenie č. 6 – Komisia zvýši informovanosť v rámci celej EÚ o význame účasti na kultúre pre spoločnosť a demokraciu prostredníctvom cielených opatrení vrátane financovania.

3.Uľahčenie výkonu voľného pohybu a zjednodušenie každodenného života

3.1.Vyššia právna istota pri uplatňovaní práva na voľný pohyb

Sloboda pohybu, vďaka ktorej môže ktorýkoľvek občan EÚ žiť, pracovať alebo študovať v ktoromkoľvek členskom štáte, je právo, ktoré si občania EÚ najviac vážia. V prieskume Eurobarometra sa 8 z 10 respondentov (84 %) vyjadrilo, že voľný pohyb občanov EÚ v rámci EÚ je celkovo prínosný pre hospodárstvo ich krajiny. Odhaduje sa, že okolo 13,3 milióna občanov EÚ využilo svoje právo a presťahovalo sa do iného členského štátu. Sťahovanie do zahraničia môže so sebou prinášať viacero právnych a administratívnych výziev a Komisia podporila členské štáty a občanov EÚ vydaním usmernení zameraných na otázky, ktoré boli identifikované ako problematické počas transpozície alebo pri uplatňované pravidiel voľného pohybu v praxi.