Junckerova Komisia stála pri zrode mnohých kľúčových iniciatív, o ktoré sa opierajú politiky budúcej generácie v záujme udržateľnej európskej budúcnosti – od Európskeho piliera sociálnych práv, Európskeho konsenzu o rozvoji, globálnej stratégie v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky, stratégie Obchod pre všetkých založenej na hodnotách cez strategický záväzok pre rodovú rovnosť a európsky vzdelávací priestor, balík predpisov o obehovom hospodárstve, balíky opatrení v oblasti mobility a čistej energie či stratégiu modrého rastu až po Investičný plán pre Európu a akčný plán o udržateľnom financovaní, mestskú agendu EÚ a akčný plán v oblasti prírody. Komisia takisto navrhla posilniť prepojenie medzi financovaním EÚ a právnym štátom, posudzovať všetky výskumné a inovačné činnosti spolufinancované EÚ z hľadiska ich environmentálnych a sociálnych vplyvov, ako aj prijať ambicióznejší cieľ výdavkov súvisiacich s klímou v budúcom rozpočte EÚ. Nedávno predstavila dlhodobú európsku strategickú víziu pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050, ktorá vytvára predpoklady pre štrukturálny posun európskeho hospodárstva, v ktorom rast a zamestnanosť pôjdu ruka v ruke so snahou o klimatickú neutralitu. To si bude vyžadovať prelomové riešenia a investície do výskumu a inovácií.

EÚ zohrala kľúčovú úlohu pri formovaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj z dielne Organizácie Spojených národov a spolu so svojimi členskými štátmi sa zaviazala, že bude priekopníkom aj pri jeho vykonávaní, a to tak v rámci EÚ, ako aj využitím svojich vonkajších politík na podporu implementačného úsilia v iných krajinách, najmä v tých, ktoré to najviac potrebujú.

V júli 2018 Európsky fond pre strategické investície zakotvený v Junckerovom pláne dosiahol svoj pôvodný cieľ investovať 315 miliárd EUR a od roku 2015 do decembra 2018 v celej EÚ zmobilizoval dodatočné investície vo výške 371 miliárd EUR. Podporil už viac než 750 000 pracovných miest. Do roku 2020 by sa tento počet mal zvýšiť až na 1,4 milióna pracovných miest. Lepší prístup k financovaniu využíva viac ako 850 000 malých a stredných podnikov (MSP). Aspoň 40 % financovania z Európskeho fondu pre strategické investície v rámci okna pre infraštruktúru a inovácie podporuje prvky projektu, ktoré prispievajú k opatreniam v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou.

Cieľom dlhodobej vízie je vhodne nasmerovať politiku EÚ v oblasti klímy a otvoriť dôkladnú diskusiu o tom, ako by sa EÚ mala pripraviť na obdobie do roku 2050, aby do roku 2020 mohla predložiť ambicióznu dlhodobú stratégiu EÚ ako odpoveď na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy do roku 2020.

Dlhodobá vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050, ktorú Komisia prijala v novembri 2018, ukazuje, ako môže Európa viesť snahy o klimatickú neutralitu modernizáciou energetického systému, investovaním do realistických technologických riešení, posilňovaním postavenia občanov a zosúladením činnosti v kľúčových oblastiach, ako sú priemyselná politika, financie, obehové hospodárstvo a výskum, a to s ohľadom sociálnu spravodlivosť a podporu spravodlivého prechodu. V plnom súlade s CUR táto vízia uvádza aj niekoľko strategických stavebných prvkov, ktoré sú základom prechodu na klimaticky neutrálnu EÚ.

V akčnom pláne sa predpokladá 15 hlavných opatrení, ktoré sa majú vykonať do roku 2019 v rámci štyroch kľúčových priorít: zlepšenie poznatkov a usmernení v záujme lepšieho súladu so sociálno-ekonomickými činnosťami, dokončenie siete a zabezpečenie jej účinného spravovania, posilnenie investícií do sústavy Natura 2000 a zabezpečenie zvýšeného financovania, zapojenie občanov, zainteresovaných strán a miestnych komunít.

EÚ sa do roku 2025 snaží vytvoriť európsky vzdelávací priestor a dosiahnuť tak kontinent, na ktorom „vzdelávaniu, štúdiu a výskumu nebránia štátne hranice. Kontinent, na ktorom by pobyt v inom členskom štáte – či už kvôli štúdiu, vzdelávaniu alebo práci – bol normou a kde by sa ľudia bežne okrem materčiny dohovorili dvomi ďalšími jazykmi. Kontinent, na ktorom ľudia majú jasnú predstavu o svojej európskej identite, o európskom kultúrnom dedičstve a jeho rozmanitosti.“

Očakáva sa, že v budúcnosti sa v dôsledku štrukturálnych zmien na trhoch práce, demografických zmien a politických reforiem bude naďalej zvyšovať úroveň dosiahnutého vzdelania medzi mladými obyvateľmi. Do roku 2030 bude európsky vzdelávací priestor pevne etablovaný a predpokladá sa, že nebudú existovať žiadne hranice ani prekážky inkluzívnej vzdelávacej mobility a akademickej spolupráce. Všetkým mladým ľuďom by sa malo zabezpečiť lepšie vzdelávanie a odborná príprava bez ohľadu na ich sociálno-ekonomické zázemie, čo by malo viesť k zvyšovaniu počtu a kvality zručností. Očakáva sa, že inkluzívne vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie povedú k ďalšiemu zníženiu počtu osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a k väčšiemu počtu študentov na všetkých úrovniach. Očakáva sa tiež, že transformácie na trhoch práce povedú aj k vyššej účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave. Ľudia si budú môcť dať validovať zručnosti, ktoré nadobudnú mimo formálneho vzdelávania a odbornej prípravy. Vzdelávanie a odborná príprava bude všeobecne zahŕňať silnejší rozmer učenia sa na pracovisku a bude využívať výhody užšej spolupráce s podnikateľským sektorom a občianskou spoločnosťou. Bude aj naďalej dôležité zintenzívniť úsilie o integráciu vzdelávania v oblasti udržateľného rozvoja do učebných osnov na všetkých úrovniach vzdelávania.

Očakáva sa, že EÚ bude neustále napredovať smerom k odstráneniu hladu a podpore udržateľných postupov v budúcnosti. Podľa správy o vyhliadkach pre poľnohospodárstvo EÚ na rok 2030 sa neočakávajú žiadne významné nedostatky, pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť EÚ, ak nedôjde k väčším narušeniam trhu. Politiky bezpečnosti potravín zaisťujú vysokú úroveň bezpečnosti potravín a zdravia zvierat i rastlín v rámci EÚ a zároveň zaručujú účinné fungovanie vnútorného trhu. Neistoty sa nikdy celkom nerozplynú, a preto sa budú monitorovať vybrané riziká. Dosiahnutie tohto CUR bude vo veľkej miere závisieť od toho, či si priemysel, mimovládne organizácie, orgány a občania začnú viac uvedomovať sociálne, obchodné a individuálne determinanty nezdravého stravovania, ako aj ich vplyv na ľudské zdravie a verejné rozpočty. V tejto súvislosti môže pri riešení nadváhy a obezity a ich hospodárskeho vplyvu dôležitú úlohu zohrávať súčasné úsilie zamerané na zmenu zloženia potravy. Ďalším faktorom bude aj vzdelávanie ľudí, pokiaľ ide o to, ako používať nové technológie alebo ako riešiť nové výzvy. Z hľadiska zlepšenia vplyvu potravinových systémov na životné prostredie a zdravie, určenia najlepších postupov, efektívneho riadenia potravinových zdrojov, zníženia potravinového odpadu atď. bude mať zásadný význam silná spoločenská angažovanosť na všetkých úrovniach (združenia, vlády, súkromný sektor, vedci a odborníci v oblasti zdravia). Investície do udržateľnejšieho poľnohospodárstva budú mať pozitívny vplyv aj na zlepšenie bezpečnosti dodávok potravín, čo je potrebné na riešenie výziev, akými sú celosvetový rast počtu obyvateľstva alebo zmena klímy. Pre ľudí by predstavovala prínos integrovaná ochrana proti škodcom alebo dostupnosť potravín s optimálnymi výživovými vlastnosťami, pretože by to malo za následok zlepšenie ich blaha a tým aj kvality života.

V EÚ je prioritou dosiahnutie bezpečnej a zdravej výživy a zabezpečenie produktívnych a udržateľných poľnohospodárskych systémov, rybárstva a akvakultúry. EÚ svojimi politikami pomáha poľnohospodárom a rybárom uspokojovať dopyt po potravinách a poskytovať obyvateľstvu stabilné, udržateľne vyrábané, bezpečné a kvalitné potraviny za dostupné ceny. Poľnohospodárstvo, rybárstvo a akvakultúra, ktoré sú udržateľné a zohľadňujú výživové potreby, majú zásadný význam pre zabezpečenie stálej dodávky bezpečných a zdravých potravín spotrebiteľom tak v súčasnosti, ako aj v budúcnosti, najmä vzhľadom na výzvy, ako je zmena klímy a populačný rast. V tejto súvislosti má vývoz EÚ významný podiel na globálnych dodávkach potravín. Zatiaľ čo potravinová produktivita sa v Európe za posledné desaťročie neustále zvyšuje, aj keď pomalším tempom než v minulosti, opatrenia sa zavádzajú aj na zlepšenie výkonnosti poľnohospodárstva, rybárstva a akvakultúry z hľadiska životného prostredia a klímy, s cieľom zabezpečiť jeho dlhodobú udržateľnosť, a to aj so zreteľom na vplyv na tretie krajiny. Na rozdiel od iných oblastí sveta, ktoré čelia hladu, hlavnými problémami EÚ v oblasti výživy sú nadváha a obezita, ako aj nedostatok mikroživín. Dve tretiny chudobných ľudí na svete žijú vo vidieckych oblastiach a závisia od poľnohospodárstva. EÚ neustále udržiava potravinovú a výživovú bezpečnosť v centre rozvojovej spolupráce a v rámci svojich obchodných vzťahov a politík susedstva a rozširovania venuje potravinovej bezpečnosti, udržateľnému poľnohospodárstvu a rybolovu osobitnú pozornosť. EÚ je najväčším svetovým darcom humanitárnej potravinovej pomoci obetiam potravinových kríz po celej planéte a vo veľkej miere investuje do reakčných kapacít krajín, ktorým hrozí riziko hladomoru.

Na regionálnej/miestnej úrovni: Nemecký Mníchov počas rokov 2015 – 2018 zrealizoval niekoľko iniciatív s podporou Európskeho sociálneho fondu, aby sa podporilo začlenenie nezamestnaných osôb do miestneho trhu práce a tým prispelo k zníženiu chudoby. Iniciatívy zahŕňali projekt Work & Act, ktorý pomáha nezamestnaným opäť získať prácu, projekt Power-M, ktorý podporuje posilnenie postavenia žien, aby sa mohli po materskej dovolenke vrátiť do zamestnania, projekt Guide, ktorý ponúka poradenstvo podnikateľkám, či projekty FIBA a MigraNet, ktoré podporujú integráciu migrantov do trhu práce.

Aj keď sa do roku 2030 budeme stretávať s dôležitými výzvami, očakáva sa, že EÚ v odstraňovaní chudoby a sociálneho vylúčenia dosiahne ďalší významný pokrok. Dôležitú úlohu bude zohrávať rast zamestnanosti, ale to nepostačí na to, aby sa vymanili z chudoby úplne všetci. Prístup k primeranej sociálnej ochrane pre všetkých, kvalitnú zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie, bývanie a sociálne služby bude treba prispôsobiť budúcim demografickým zmenám, novým technológiám, vyvíjajúcim sa formám práce, migrácii a výzvam súvisiacim so zmenou klímy. Očakáva sa neustály pokrok od širokého spektra zainteresovaných strán na všetkých úrovniach vrátane miestnej, vnútroštátnej a európskej. Vonkajšie politiky EÚ budú aj naďalej prispievať k odstraňovaniu chudoby v tretích krajinách.

Hoci EÚ je vo väčšine aspektov zamestnanosti a sociálnych vecí priekopníkom, naša spoločnosť stále čelí výzvam, ktoré treba riešiť. Chudoba ľuďom bráni vo využívaní vlastného potenciálu, v aktívnej účasti v spoločnosti a v uplatňovaní práva na prístup ku kvalitným službám. Chudoba má mnoho rozmerov: nie je to len nedostatok primeraného príjmu: zahŕňa ďalšie aspekty od materiálnej deprivácie až po diskrimináciu a nedostatočnú účasť na rozhodovaní. Chudoba môže pretrvávať dlho, ba po celé generácie. EÚ podniká kroky na riešenie chudoby vo viacerých oblastiach, a to interne aj externe, od legislatívnych zásahov cez špecializované financovanie, koordináciu politík až po podporu sociálnej zodpovednosti podnikov/zodpovedného obchodného správania a sociálneho dialógu, pričom zároveň rešpektuje svoje právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. V roku 2017 sa v EÚ po prvýkrát od začiatku globálnej krízy znížil počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením pod referenčnú úroveň z roku 2008: chudobou alebo sociálnym vylúčením je ohrozených o 3,1 milióna menej ľudí v porovnaní s rokom 2008 a o 10,8 milióna menej ľudí v porovnaní s najvyššou úrovňou v roku 2012. Cieľ EÚ, ktorým je z chudoby alebo sociálneho vylúčenia vymaniť do roku 2020 aspoň 20 miliónov ľudí v porovnaní s rokom 2008, však zostáva dôležitou výzvou. Vyššie riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia majú osoby v zraniteľnej situácii, ako sú deti, mladí ľudia, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s nízkou úrovňou vzdelania, nezamestnaní, osoby narodené mimo EÚ, ľudia z marginalizovaných komunít a osoby žijúce v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce alebo pracujúce v neistých zamestnaniach. Na vonkajšej strane je EÚ globálnym lídrom, pokiaľ ide o prispievanie k odstraňovaniu chudoby, a to vďaka koherentnej kombinácii politík vrátane rozvojovej spolupráce, rôznych obchodno-politických nástrojov a politík európskeho susedstva a rozširovania. Odstránenie chudoby, riešenie diskriminácie a nerovnosti a dbanie na to, aby nikto nezostal opomenutý, je ústredným prvkom Európskeho konsenzu o rozvoji, čo je rámec pre rozvojovú spoluprácu medzi EÚ a jej členskými štátmi. Znižovanie chudoby v rozvojových krajinách zasa podporujú dohody EÚ o voľnom obchode, jednostranné colné preferencie, ako aj aktualizovaná stratégia pomoci obchodu z roku 2017.

Na úrovni občianskej spoločnosti: Iniciatíva EÚ s názvom Európsky zbor solidarity by do roku 2020 mohla poskytnúť viac ako 40 miliónov EUR na vytvorenie dobrovoľníckych príležitostí pre mladých ľudí v oblasti klímy a životného prostredia, ktoré by boli zamerané na komunity. Jedným z príkladov je projekt Vänö Vänner vo Fínsku, ktorý umožnil mladým Talianom prispieť k udržateľnosti a environmentálne šetrným riešeniam v oblasti kultúrnej krajiny v súostroví Turku a prispeli tak k pozitívnym opatreniam v oblasti klímy.

EÚ je aj naďalej odhodlaná stáť na čele boja proti zmene klímy a jej cieľom je znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Komisia predložila na jeseň 2018 návrh dlhodobej strategickej vízie EÚ v súlade s Parížskou dohodou, ktorý zahŕňa cesty k dosiahnutiu čistých nulových emisií skleníkových plynov v rámci EÚ do roku 2050. Komisia načrtla komplexnú víziu toho, ako európske hospodárstvo urobiť modernejším, konkurencieschopnejším a odolnejším, ako aj sociálne spravodlivejším pre všetkých Európanov, a ako dbať na to, aby sa na nikoho nezabúdalo. EÚ bude musieť pokračovať v plnení svojho vedúceho postavenia v oblasti zmeny klímy a zasadzovať sa za to, aby všetky najznečisťujúcejšie krajiny na svete zvýšili svoje ambície na obdobie po roku 2030. V tejto súvislosti zostane prioritou ďalšie posilnenie ambicióznej globálnej reakcie na dôsledky zmeny klímy. Ústrednými prvkami programu bude aj znižovanie rizika katastrof, adaptácia na zmenu klímy a jej zmierňovanie. EÚ bude naďalej spolupracovať s partnermi na medzinárodných fórach, ako je Medzinárodná organizácia civilného letectva či Medzinárodná námorná organizácia.

Zmena klímy je jednou z najväčších globálnych výziev našej generácie. Boj proti zmene klímy si vyžaduje globálne opatrenia na zníženie svetových emisií skleníkových plynov. EÚ stojí na čele medzinárodného úsilia o dosiahnutie globálnej klimatickej dohody. Medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ sa zaviazalo zabrzdiť zvyšovanie globálnej teploty tak, aby bola výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, a vyvíjať úsilie o obmedzenie nárastu na 1,5 °C. Tieto ciele, ktoré sa opierajú o vedecký výskum v rámci Medzivládneho panelu o zmene klímy, sú zakotvené v Parížskej dohode. EÚ sa zaviazala, že do roku 2020 zníži svoje emisie skleníkových plynov o 20 % a do roku 2030 aspoň o 40 % (z úrovní z roku 1990). EÚ je na ceste k splneniu cieľa zníženia emisií do roku 2020 a má právne predpisy na dosiahnutie svojho cieľa na rok 2030 vrátane ambicióznych právnych predpisov v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Od roku 2013 stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy podporuje opatrenia zamerané na zvýšenie odolnosti EÚ proti zmene klímy. EÚ sa však musí usilovať ešte viac, aby splnila ciele Parížskej dohody a podstatne znížila svoju závislosť od fosílnych palív, ktoré sú stále výrazne dotované. Komisia predložila v novembri 2018 strategickú dlhodobú víziu prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050. Opisuje sa v nej, ako by mali všetky odvetvia a politiky prispieť k dosiahnutiu tohto prechodu. Na medzinárodnej úrovni politiky EÚ v oblasti zahraničných záležitostí a bezpečnosti, rozvoja, rozširovania a susedstva aktívne začleňujú klimatické ciele. Boj proti zmene klímy je tiež súčasťou kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji novej generácie obchodných a investičných dohôd EÚ a je tiež neoddeliteľnou súčasťou pozícií EÚ na samitoch G20, ktoré sú hlavným fórom najvýznamnejších svetových ekonomík.

Na úrovni občianskej spoločnosti: Európska federácia potravinových bánk spolu so svojimi členmi v roku 2017 každodenne poskytovala 44 700 účastníckym organizáciám venujúcim sa charite v prvej línii 4,1 milióna jedál v prospech 8,1 milióna ľudí. Táto činnosť prebieha v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov, aby sa zachránili potraviny, ktoré by sa inak boli premrhali, a aby sa ponúkli tým, ktorí to potrebujú.

Na regionálnej/miestnej úrovni: Ľubľana za pomoci finančných prostriedkov EÚ vytvorila integrovaný systém odpadu pokrývajúci 37 obcí s regionálnymi strediskami odpadového hospodárstva. Hlavné mesto Slovinska od vstupu do EÚ posilnilo separovaný zber a recykláciu a množstvo odpadu ukladaného na skládky znížilo o 59 %. Takisto investovalo do predchádzania vzniku odpadu a do jeho opätovného používania. Ľubľana v súčasnosti produkuje o 41 % menej odpadu na obyvateľa, než je európsky priemer, a na rozdiel od pôvodných plánov sa rozhodla nevybudovať dve nové spaľovne.

Európa sa bude musieť naďalej zameriavať na udržateľnú výrobu a spotrebu, keďže bude čeliť tlaku na dodávky materiálov a vlastné pomerne obmedzené domáce materiálové zdroje. Osobitnú pozornosť bude treba venovať kovovým rudám a kritickým surovinám, ktoré majú vysokú hodnotu a v prípade ktorých je Európa osobitne závislá od dovozu. Dôraz sa bude klásť aj na ťažké a energeticky náročné materiály, ako sú cement, hliník, oceľ a plasty, vzhľadom na ich potenciál znížiť emisie skleníkových plynov. Pozornosť si budú vyžadovať aj sektory, v ktorých má využívanie zdrojov mimoriadne veľký vplyv na životné prostredie (napríklad z hľadiska využívania vody, znečistenia, kvality ovzdušia a živín), napríklad potravinové systémy a textilný priemysel. Vďaka zrevidovaným právnym predpisom EÚ o odpadoch a akčnému plánu EÚ pre potravinový odpad EÚ zníži objem potravinového odpadu, ktorý vzniká každý rok, aby prispela k dosiahnutiu celosvetového cieľa znížiť objem potravinového odpadu do roku 2030 o polovicu. Právne predpisy o odpadoch zvýšia mieru recyklácie na právne záväznú úroveň 60 % do roku 2030, pričom v prípade viacerých obalových materiálov bude táto miera ešte vyššia. Pozornosť sa bude musieť venovať vyššej kvalite recyklácie, a nielen kvantite, obmedzeniu využívania zdrojov a tvorby odpadu vďaka lepšiemu dizajnu výrobkov, ako aj systémovým prístupom zameraným na to, aby sa výrobky a materiály neprestávali používať, čím sa zabezpečí hodnota v hospodárstve. Bude treba zvýšiť obsah recyklovaného materiálu v nových výrobkoch, najmä plastových.

Na úrovni podnikov: La Bolsa Social je prvá kapitálová platforma kolektívneho investovania v Španielsku pre investorov a podniky, ktorí chcú mať pozitívny sociálny vplyv. Spoločnosť spája investorov so sociálnym vplyvom a podniky, aby spoločne podporovali CUR. La Bolsa Social poskytla 10 spoločnostiam so sociálnym a environmentálnym vplyvom celkovo 1,8 milióna EUR. Päť z nich sa osobitne zameriava na poskytovanie prístupu k informáciám, sociálnemu životu a verejnému priestoru ľuďom so zdravotným postihnutím.

EÚ a jej členské štáty budú pracovať na zabezpečení inkluzívneho a udržateľného rastu v EÚ, čo je nevyhnutnou podmienkou na zníženie nerovnosti. Budú kombinovať efektívne, účinné a primerané služby sociálnej ochrany a podpory, kvalitné vzdelávanie umožňujúce všetkým rovnaké príležitosti a dobre fungujúce trhy práce podporované účinnými politikami trhu práce. To umožní nielen znížiť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ, ale aj výrazne znížiť nerovnosť v rámci nich. Technologický pokrok, najmä zavádzanie umelej inteligencie, sa bude musieť dobre zvládnuť, aby sa zabránilo vzniku digitálnej priepasti. Pokiaľ ide o migračné trendy, je jasné, že žiadna krajina EÚ si nemôže sama poradiť s obrovskými migračnými tlakmi a nemala by v takej situácii byť ponechaná. EÚ bude ďalej znižovať stimuly pre neregulárnu migráciu, zachraňovať životy a chrániť vonkajšie hranice, uplatňovať silnú spoločnú azylovú politiku a politiky v oblasti legálnej migrácie a zároveň pomáhať účinne integrovať legálnych migrantov a utečencov do trhov práce a spoločností EÚ. Vonkajšia činnosť EÚ sa bude aj naďalej zameriavať na nerovnosť mimo Európy.

Podobne ako chudoba, aj nerovnosť je viacrozmerná. Zahŕňa nerovnosti vo výsledkoch a v príležitostiach, ako je nerovnosť príjmov, nerovný prístup k sociálnej ochrane, ako aj medzigeneračný prenos nerovnosti. K príjmovej nerovnosti výrazne prispieva nerovnosť príležitostí. V EÚ dochádza ku konvergencii príjmov a životná úroveň sa vo väčšine členských štátov vracia nad predkrízovú úroveň. Popri tom, ako európske hospodárstva znovu nadobúdajú silu, však rastú obavy v súvislosti s inkluzívnosťou hospodárskeho rastu. Nerovnosť príjmov v EÚ ako celku sa v posledných rokoch stabilizovala, hoci jej úroveň zostáva problematická. Osobitné formy nerovnosti postihujú marginalizované a zraniteľné skupiny, ako sú ľudia so zdravotným postihnutím, migranti a etnické menšiny (vrátane Rómov), bezdomovci či osamelí starší ľudia a deti. Ich socioekonomická inklúzia je naďalej nedostatočná. Nerovnosť môže brzdiť hospodársky rast, makroekonomickú stabilitu a potenciálne môže oslabovať sociálnu súdržnosť. Z globálneho hľadiska pretrvávajúca vysoká úroveň nerovností v partnerských krajinách EÚ predstavuje hrozbu pre pokrok smerom k väčšine CUR. Nerovnosť na celosvetovej úrovni môže viesť aj k väčšej migrácii do EÚ. V reakcii na nedávne výzvy v oblasti migrácie Komisia pracuje na tom, aby zabezpečila schopnosť okamžitej reakcie a do budúcnosti vybudovala udržateľný systém odolný proti krízam. Zásadný význam má udržateľné riadenie migračných tokov. K riešeniu príčin nerovnosti mimo Európy prispieva vonkajšia činnosť EÚ vrátane jej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, rozvojovej politiky, politiky rozširovania a susedstva, ako aj politika EÚ v oblasti obchodu a investícií. Napríklad Európsky konsenzus o rozvoji podporuje zásadu, podľa ktorej sa nikto nemá opomenúť, a predstavuje záväzok prijať opatrenia na zníženie nerovnosti výsledkov a podporovať rovnaké príležitosti pre všetkých.

Európa je lídrom na ceste k udržateľnejšiemu a inkluzívnejšiemu priemyslu. Hospodárske, spoločenské a environmentálne zmeny budú naberať na tempe a to sa týka aj technologických objavov v oblastiach, ako je robotika, internet vecí, umelá inteligencia či energetické systémy. Automatizácia s oporou informačných technológií zmení tradičné výrobné procesy a charakter práce. Priemysel sa čoraz viac integruje do globálnych hodnotových reťazcov, v ktorých sú služby významnou zložkou. Tradičné trhy budú narúšať nové obchodné modely. Samotná inovácia a tvorba hodnôt sa zásadne menia. Poháňa ich nová generácia spotrebiteľov, ktorí očakávajú spoločnú tvorbu hodnôt, udržateľné obchodné správanie, pripojiteľnosť a meranie výkonnosti v reálnom čase. Novým konkurenčným faktorom sa stávajú údaje. Naďalej sa bude zvyšovať dopyt po surovinách. V dôsledku zmenšujúcich sa prírodných zdrojov a zmeny klímy, ktorá sa stáva čoraz hmatateľnejšou, bude dopyt po udržateľných výrobkoch, obehovej spotrebe a nízkych alebo nulových emisiách exponenciálne rásť, a tak sú nevyhnutné ekologické inovácie. Európa zintenzívni svoje investície do výskumu a inovácií a odolnej infraštruktúry, a to aj vďaka programu Horizont Európa – budúceho rámcového programu EÚ pre výskum a inováciu.

Pre dobre prepojenú a integrovanú EÚ, v ktorej môžu občania a podniky v plnej miere využívať voľný pohyb a jednotný trh, ako aj primerané sociálne infraštruktúry, je nevyhnutná vysokovýkonná infraštruktúra v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií. Práve preto sa napríklad transeurópske siete v oblasti dopravy, energetiky a digitálnych technológií integrovaným spôsobom zameriavajú na potrebu odolnej, udržateľnej, plynulej a inovačnej infraštruktúry. Strategický význam majú aj investície do vesmírnej infraštruktúry. Európsky priemysel je silný a na svetových trhoch si udržal vedúce postavenie v mnohých odvetviach. EÚ uľahčuje prechod na inteligentný, inovatívny a udržateľný priemysel, ktorý prináša výhody pre všetkých občanov. Zatiaľ čo EÚ zažíva rast HDP, celkové emisie skleníkových plynov sa znižujú, čo naznačuje oddelenie previazanosti emisií od rastu. Cieľom európskych politík je posilniť postavenie priemyslu, aby mohol zodpovedne a udržateľne vykonávať svoju podnikateľskú činnosť, vytvárať pracovné miesta, zvyšovať konkurencieschopnosť Európy, podporovať investície a inovácie v oblasti čistých a digitálnych technológií a chrániť európske regióny a pracovníkov najpostihnutejších priemyselnými zmenami. Dôraz EÚ na investovanie do výskumu a inovácií, ako aj na digitálnu transformáciu nám pomáha konkurovať na celosvetovej úrovni tým, že vytvárame viac pracovných miest a podnikateľských príležitostí. EÚ je najotvorenejšou oblasťou výskumu a inovácií na svete, ale sú potrebné zlepšenia, pokiaľ ide o rozširovanie a šírenie, keďže inovácie sa nie vždy premietajú do nových možností pre trh a rast. Musia sa zintenzívniť investície podnikateľského sektora do výskumu a inovácií, keďže v súčasnosti dosahujú len 1,3 % HDP a EÚ tak zaostáva za Čínou (1,6 %), Spojenými štátmi (2 %) či Japonskom (2,6 %). Dôležitým faktorom umožňujúcim prechod na nízkouhlíkové, obehové hospodárstvo a spoločnosť je digitálna transformácia. Na medzinárodnej úrovni Európsky konsenzus o rozvoji podporuje navrhovanie, výstavbu a prevádzku kvalitných a odolných infraštruktúr šetrných ku klíme s cieľom podnietiť spravodlivý a cenovo dostupný prístup pre všetkých, rast, obchod a investície. V tejto oblasti prínos predstavujú aj politiky EÚ v oblasti obchodu, rozširovania a susedstva.

Na úrovni EÚ: Pri podpore investičného prostredia má veľký úspech Investičný plán pre Európu, tzv. Junckerov plán. V júli 2018 Európsky fond pre strategické investície (EFSI) dosiahol svoj pôvodný cieľ investovať 315 miliárd EUR a od roku 2015 do decembra 2018 v celej EÚ zmobilizoval dodatočné investície vo výške 371 miliárd EUR. Podporil už viac než 750 000 pracovných miest. Do roku 2020 by sa tento počet mal zvýšiť až na 1,4 milióna pracovných miest. Lepší prístup k financovaniu využíva viac ako 850 000 malých a stredných podnikov (MSP). Aspoň 40 % financovania z Európskeho fondu pre strategické investície v rámci okna pre infraštruktúru a inovácie podporuje prvky projektu, ktoré prispievajú k opatreniam v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou.

Ak chce EÚ zabezpečiť vysokú celkovú mieru zamestnanosti, musí vytvárať kvalitné pracovné miesta so zameraním na prechod k udržateľnosti, najmä pre ženy, mladých ľudí, starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, migrantov a marginalizované komunity. Tak by sa pomohla zabezpečiť primeranosť a udržateľnosť európskeho modelu sociálneho zabezpečenia v kontexte starnutia obyvateľstva a pomalého rastu produktivity. Hoci investície do európskeho hospodárstva budú naďalej rásť, na prekonanie prekážok potrebujú trvalú podporu. Zmenšujúca sa populácia a slabnúca hospodárska sila EÚ ovplyvní jej pozíciu v globálnom hospodárskom meradle. Na budúci rast a vývoj na trhu práce budú mať vplyv digitalizácia a demografia. To si vyžaduje výraznejšie zameranie na konkurenčné výhody EÚ spojené s kvalitným vzdelávaním a ďalšími investíciami do výskumu a inovácií, ktoré musia podporovať sociálne začlenenie a udržateľnosť životného prostredia. Bude pokračovať prechod na obehové hospodárstvo, ako aj opatrenia na odstránenie nútenej práce a obchodovania s ľuďmi.

Po tom, čo sa Európa zotavila z hospodárskej krízy, sa zamestnanosť začala stabilne zvyšovať. Investície sa takmer vrátili na predkrízovú úroveň a verejné financie sa zlepšujú, aj keď oživeniu hrozí pokles. Z tejto expanzie však všetci občania a členské štáty nemajú rovnaký prínos a v niektorých krajinách je nezamestnanosť stále vysoká. Investície a trendy produktivity naznačujú, že možno urobiť viac na podporu oživenia a prechodu na udržateľnejší hospodársky rast v kontexte dlhodobých globálnych výziev spojených s demografickými zmenami a digitalizáciou. Popri trvalom úsilí dosiahnuť dlhodobo udržateľné verejné financie EÚ naďalej podporuje investície, najmä v oblasti vzdelávania, zručností a výskumu a vývoja, ako aj štrukturálne reformy na zvýšenie efektívnosti podnikateľského prostredia, trhu s výrobkami a trhu práce. K prilákaniu súkromných investícií do strategických odvetví európskeho hospodárstva prispieva Investičný plán pre Európu. Štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie trhov práce a sociálnych politík by mali pomôcť pracovnej sile získať potrebné zručnosti na prechod k ekologickému hospodárstvu a podporiť lepší prístup k trhu práce, rovnosť príležitostí na trhu práce, spravodlivé pracovné podmienky a udržateľné a primerané systémy sociálnej ochrany. Mali by tiež prispieť k zvýšeniu produktivity práce, a tým aj k rastu miezd. Zapojenie sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania reforiem môže zlepšiť zodpovednosť, vplyv aj realizáciu. Na medzinárodnej úrovni EÚ presadzuje inkluzívny a udržateľný rast, vytváranie dôstojných pracovných miest a podporu pracovných a ľudských práv. Medzi príklady vonkajšej činnosti v tejto súvislosti patrí Európsky konsenzus o rozvoji, európsky vonkajší investičný plán, akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 a opatrenia EÚ prostredníctvom jej politík susedstva a rozširovania. Dodržiavanie základných medzinárodných pracovných noriem a ľudských práv podporuje obchodná politika EÚ. Podpora zodpovedných obchodných postupov založených na medzinárodných usmerneniach je zakotvená vo viacerých politikách EÚ vrátane obchodnej.

Na úrovni členských štátov: V roku 2013 podpísalo v Holandsku viac ako 40 subjektov (miestnych a národných zastupiteľstiev, podnikov, odborových organizácií a environmentálnych združení) energetickú dohodu o udržateľnom raste s cieľom zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov z 5,8 % v roku 2015 na 16 % v roku 2023. Dohoda stanovuje ciele prechodu na vozidlá s nulovými emisiami: do roku 2035 by všetky novo predávané automobily mali mať nulové emisie a v roku 2050 to musí platiť pre všetky automobily na cestách.

EÚ bude naďalej napredovať smerom k cenovo dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energii pre všetkých vďaka ambicióznemu regulačnému rámcu dohodnutému na úrovni EÚ. Do roku 2030 sa hlavné ciele EÚ premietnu do aspoň 40 % zníženia emisií skleníkových plynov, najmenej 32 % energie EÚ z obnoviteľných zdrojov a zvýšenia energetickej efektívnosti aspoň o 32,5 %. Týmto sa položia potrebné základy pre hlbokú transformáciu spoločnosti, ktorá povedie k čistej a udržateľnej energetickej budúcnosti. Rozvoj energetických infraštruktúr sa bude aj naďalej podporovať z Nástroja na prepájanie Európy. Ako súčasť nového rámcového programu Horizont Európa bol navrhnutý intenzívny výskumný a inovačný program s rozpočtom 15 miliárd EUR na energetiku, mobilitu a klímu. Pokiaľ ide o viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, navrhovaný cieľ v oblasti zohľadňovania problematiky zmeny klímy na úrovni 25 % by znamenal, že jedno zo štyroch eur by sa použilo na otázky súvisiace s klímou, ktoré sú relevantné aj pre odvetvie energetiky. Na dosiahnutie energetickej únie je potrebná nepoľavujúca angažovanosť vrátane aktívneho dialógu s občianskou spoločnosťou a so zainteresovanými stranami, keďže ich príspevok a odhodlanosť sú kľúčom k úspechu energetickej transformácie.

Výzvy, ktorým Európa a svet čelia, budú zložitejšie, vzájomne prepojenejšie a globálnejšie než kedykoľvek predtým. Bude nevyhnutné nadviazať globálne partnerstvá zamerané na odstraňovanie chudoby a dosahovanie všetkých ostatných CUR. Na medzinárodnej úrovni bude preto EÚ naďalej podporovať zachovávanie a posilňovanie multilaterálneho medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, pričom centrálnu úlohu bude zohrávať Organizácia Spojených národov. Ide o nevyhnutnú podmienku na zabezpečenie prostriedkov vykonávania. EÚ bude naďalej využívať svoju obchodnú politiku založenú na hodnotách na podporu udržateľného rozvoja vrátane sociálnej zodpovednosti podnikov/zodpovedného obchodného správania a bude naďalej intenzívne podporovať Svetovú obchodnú organizáciu. Napríklad pokiaľ ide o zlepšenie výsledkov tým, že sa práca rozdelí čo najefektívnejšie, EÚ a jej členské štáty budú využívať spoločné plánovanie a spoločné vykonávanie ako účinný prostriedok na vykonávanie partnerstiev v oblasti rozvojovej spolupráce. To znamená, že sa dohodnú, ktorý darca by mal pôsobiť v ktorom odvetví. Inštitúcie EÚ a členské štáty budú okrem toho naďalej zvyšovať svoje úsilie o vykonávanie akčného programu z Addis Abeby, ktorý je globálnym rámcom pre financovanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a ktorý zdôrazňuje úlohu vedy, technológií a inovácií. Horizont Európa, nasledujúci výskumný a inovačný program EÚ (2021 – 2027), takisto zdôrazňuje ústrednú úlohu medzinárodnej vedeckej spolupráce pri dosahovaní CUR. EÚ je na dobrej ceste, pokiaľ ide o väčšinu financovania rozvojových záväzkov do roku 2030. V rámci EÚ sa budú navyše podporovať partnerstvá pre udržateľný rozvoj.

EÚ zostane aktívna pri formovaní medzinárodnej správy oceánov na všetkých príslušných medzinárodných fórach a dvojstranne s kľúčovými globálnymi partnermi, keďže približne 60 % oceánov leží mimo hraníc vnútroštátnej právomoci. Treba vyvinúť ďalšie úsilie v medziodvetvovej a cezhraničnej spolupráci, najmä na regionálnej úrovni, s cieľom riešiť existujúce a vznikajúce výzvy. Tento impulz sa zintenzívni, keď sa začne s realizáciou desaťročia 2021 – 2030 OSN zameraného na oceánsku vedu, do ktorého je EÚ aktívne zapojená. EÚ bude naďalej podporovať vytváranie chránených morských oblastí, ako aj ich účinnú a vedecky podloženú správu. Potrebné je aj ďalšie úsilie o udržateľný rybolov, najmä v Stredozemnom a Čiernom mori. Problémom bude aj naďalej znečisťovanie morí vrátane plastov, hluku a živín z poľnohospodárstva. Vstup nového plastového odpadu do oceánov sa môže časom znížiť, ale plast, ktorý sa v nich už nachádza, bude mať naďalej negatívny vplyv. Na zníženie vypúšťania lodného odpadu a iných foriem znečistenia, najmä vo forme živín a hluku, sú potrebné intenzívnejšie opatrenia. Modrá ekonomika sa v Európe bude naďalej rozvíjať. Odhaduje sa, že do roku 2030 by sa globálna modrá ekonomika mohla zdvojnásobiť. Pre Európu by to znamenalo 10,8 milióna pracovných miest a obrat viac ako 1 bilión EUR. Na všetky vody EÚ sa do roku 2021 budú uplatňovať námorné priestorové plány založené na ekosystémovom hľadisku.

·Od roku 2012 do konca roka 2016 sa pokrytie chránených morských oblastí v Európe takmer zdvojnásobilo (zo 6 % na 10,8 % morského povrchu EÚ) a stále sa zvyšuje, čo je najmä zásluhou morskej siete EÚ Natura 2000. V roku 2016 prekročili tri európske regióny cieľ v oblasti biodiverzity z Aichi, ktorý je stanovený na úrovni 10 % (Baltské more, Stredozemné more a Čierne more). Severovýchodný Atlantický oceán sa cieľu veľmi priblížil (9,9 %).

23 z 28 členských štátov EÚ má pobrežie. Pobrežie EÚ je 7-krát dlhšie než Spojených štátov a 4-krát dlhšie než Ruska. Keď zarátame okrajové regióny, EÚ má najväčšie morské územie na svete. EÚ a jej susedné krajiny obkolesujú štyri hlavné morské regióny: Baltské more, Stredozemné more, Čierne more a severovýchodný Atlantický oceán. Ich environmentálny stav najväčšmi ovplyvňuje zmena biotopov, nadmerný rybolov, znečisťovanie a acidifikácia. Európske pobrežné vody sú veľmi kvalitné na kúpanie, ale ekologické a chemické znečisťujúce látky z ľudskej činnosti, ako aj morský odpad naďalej predstavujú vážnu hrozbu pre morské ekosystémy Európy: začiatkom roka 2018 bolo v dobrom chemickom stave len 40 až 58 % pobrežných vôd EÚ. Politika EÚ v oblasti životného prostredia vrátane jej hlavných rámcových právnych predpisov o morskej stratégii a jej integrovaná námorná politika tvoria rámec holistického prístupu k týmto problémom. Navrhujú sa nové celoeurópske pravidlá zamerané na 10 jednorazových plastových výrobkov, ktoré sa najčastejšie nachádzajú na európskych plážach, ako aj na stratený a opustený rybársky výstroj. Tieto predmety totiž spolu predstavujú 70 % všetkého morského odpadu. Nové pravidlá pomôžu Európe udržať si náskok v tejto problematike, ktorá má celosvetový dosah. EÚ podporuje ochranu pobrežných a morských oblastí na celom svete. Program EÚ pre medzinárodnú správu oceánov na ochranu budúcnosti našich oceánov vytvoril zastrešujúci rámec na posilnenie medzinárodnej správy oceánov, aby boli oceány chránené, bezpečné, čisté, ako aj legálne a udržateľne využívané. Okrem toho obchodné a investičné dohody EÚ obsahujú osobitné ustanovenia o udržateľnom riadení a ochrane prírodných zdrojov, ako je morská biodiverzita a rybárstvo. Aj program EÚ zameraný na pozorovanie Zeme Copernicus zdokonaľuje produkty na monitorovanie oceánov s cieľom zlepšiť kvalitu vody.

Sme presvedčení, že dôvera a zapojenie ľudí a vedúcich predstaviteľov do trvalej transformácie Európy prinesie svoje ovocie. Vyžaduje si to spravodlivú a vyrovnanú kultúru dialógu a partnerstva na všetkých úrovniach, aby sa každý z partnerov mohol zúčastňovať na budovaní Európy, ktorá sa stará o všetkých a vyhovuje všetkým, a aby mohol dôverovať aj ostatným, že sledujú rovnaký cieľ. Súčasťou tohto procesu je aj zastrešujúca stratégia pre udržateľnú Európu, ktorou by sa mali riadiť všetky európske politiky a programy na urýchlenie našich individuálnych a kolektívnych príspevkov s cieľom dosiahnuť udržateľnú bezpečnosť, prosperitu a dôstojnosť pre všetkých.

Medzi prioritnými opatreniami odporúčame, aby EÚ vypracovala a realizovala zastrešujúcu vizionársku a transformačnú stratégiu udržateľnej Európy do roku 2030, ktorá by usmerňovala všetky politiky a programy EÚ. Ak má takáto stratégia byť účinná, mala by zahŕňať priebežné aj dlhodobé ciele a zahŕňať víziu udržateľnej Európy, ktorá by šla nad rámec Agendy 2030.

Pri vykonávaní Agendy 2030 Európska komisia a všetky ostatné zainteresované strany musia dodržiavať kľúčové zásady, plniť existujúce záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd, zaviazať sa k transformácii nášho sociálneho a hospodárskeho modelu, uprednostňovať a urýchľovať opatrenia pre najchudobnejších a najviac marginalizovaných členov spoločnosti („nikoho neopomenúť“), dbať na hranice možností planéty, rešpektovať ľudské práva a právny štát a zabezpečiť súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja.

Predostierame aj niekoľko prierezových odporúčaní. Odporúčame EÚ, aby prepracovala svoj riadiaci systém s cieľom zabezpečiť koherentný prístup k udržateľnému rozvoju. Zodpovedať za Agendu 2030 by mal predseda Komisie, ktorému by mal pomáhať špecializovaný projektový tím, aby sa zabezpečila účinná koordinácia a komunikácia o vykonávaní agendy ako súčasť výročnej správy o stave Európskej únie. Takisto budeme potrebovať, aby regióny, mestá, občania, obce, podniky a občianska spoločnosť využili svoje rôznorodé prednosti na plnenie CUR a Parížskej dohody. EÚ by sa mala zasadzovať za územný prístup pri plnení CUR a umožniť obojstranný dialóg, v rámci ktorého by európske a vnútroštátne stratégie zapájali regionálne a miestne orgány, ako aj občiansku spoločnosť a profesijné organizácie do činností založených na takom prístupe k riadeniu, ktorý by mal viacúrovňový a multilaterálny charakter. Ponúkame tiež možnosť posúdiť podstatu tejto platformy – jej zloženie aj poslanie – a diskutovať o tom, ako v budúcnosti môže najlepšie prispieť k nášmu návrhu inkluzívnej, participatívnej a transparentnej stratégie udržateľnej Európy do roku 2030. V neposlednom rade by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na zabezpečenie súdržnosti politík v záujme udržateľného rozvoja, čo znamená, že všetky politiky EÚ by mali prispievať k udržateľnému rozvoju, a to či u v rámci Európy alebo mimo nej.

Takisto máme niekoľko konkrétnych odporúčaní o tom, ako skvalitniť existujúci súbor nástrojov EÚ. Program lepšej právnej regulácie by mohol byť silnejší, ak by sa do procesu tvorby politiky v plnej miere integrovali ciele a zásady udržateľného rozvoja. Tvorcovia politík EÚ by mali lepšie využívať a ďalej zlepšovať usmernenia pre posudzovanie vplyvu, aby udržateľný rozvoj bol naďalej ich súčasťou. Mal by sa vytvoriť cyklus koordinácie pre udržateľnú Európu, ktorého súčasťou by mali byť akčné plány udržateľného rozvoja EÚ, ako aj správy a odporúčania členských štátov a Európskej komisie o udržateľnom rozvoji. Aj proces európskeho semestra by sa mal riadiť stratégiou udržateľnej Európy do roku 2030 a mal by zahŕňať kontrolu udržateľnosti. Verejné financie EÚ vrátane viacročného finančného rámca by mali byť plne udržateľné a vo finančných právnych predpisoch by mali byť zakotvené definície rizík v oblasti životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti riadenia. Na úrovni členských štátov by sa mali realizovať udržateľné fiškálne reformy, malo by sa riešiť vyhýbanie sa daňovým povinnostiam právnických osôb a fiškálny dumping a mal by sa plne vykonávať akčný program z Addis Abeby. S cieľom informovať budúcich tvorcov rozhodnutí by EÚ mala ďalej rozvíjať integrovaný a účastnícky rámec monitorovania, zodpovednosti a preskúmaní, ktorého súčasťou by mal byť aj komplexný súbor ukazovateľov CUR EÚ a kvalitatívna analýza.

Takisto sme sformulovali niekoľko odporúčaní špecifických pre jednotlivé sektory. Udržateľnosť by sa mala koherentne odrážať vo všetkých politikách a iniciatívach EÚ. Na účely tohto dokumentu sme však určili päť oblastí politiky EÚ, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní CUR:

1. Mala by sa ďalej podporovať, podnecovať a regulovať udržateľná spotreba a výroba, pričom osobitnú pozornosť treba venovať globálnym dodávateľským reťazcom. Takisto potrebujeme právne, politické a finančné opatrenia, o ktoré by sa mohol opierať tento prechod. Je potrebné znížiť stopu EÚ, vypracovať dohovor o riadení zdrojov a vypracovať ukazovatele založené na spotrebe. Udržateľnosť by mala byť súčasťou stratégie európskeho priemyslu do roku 2030.

2. EÚ by mala investovať do výskumu a inovácií, ľudí a ľudských talentov, zamestnateľnosti a sociálnej inklúzie. Odporúčame v plnej miere vykonávať Európsky pilier sociálnych práv, podporovať sociálne a solidárne hospodárstvo a zároveň zvýšiť investície do zdravia a blahobytu, pričom udržateľnosť by sa mala stať interdisciplinárnou vedou. Malo by sa zaručiť kvalitné vzdelávanie, podpora pre deti a mladých ľudí by mala byť prioritou a mal by sa vytvoriť regulačný rámec na zaistenie bezpečných ciest pre žiadateľov o azyl a migrantov. Zároveň treba posilniť integračnú politiku a politiku inklúzie.

3. Klimaticko-energetická politika: EÚ by mala zosúladiť svoje ciele v oblasti klímy a energetiky s dohodnutým cieľom obmedziť nárast globálnej teploty na úroveň 1,5 stupňa v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia a zároveň zvýšiť odolnosť. Postupne treba ukončiť využívanie fosílnych palív, zvýšiť investície do energetickej účinnosti a čistej energie a podporovať zavádzanie riešení inšpirovaných prírodou. Mali by sa obmedziť dopravné zápchy a mala by sa propagovať udržateľná infraštruktúra a komplexné plány mobility. EÚ by navyše mala podporovať rozvojové krajiny pri prispôsobovaní sa zmene klímy a budovaní odolnosti proti nej.

4. Potraviny, poľnohospodárstvo a využívanie pôdy vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky: EÚ by mala zabezpečiť, aby všetky investície EÚ do poľnohospodárstva boli v súlade so Zmluvou EÚ s cieľom zaručiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia, potravinovú bezpečnosť, ako aj ochranu a zlepšovanie kvality životného prostredia. Podpora z verejných príjmov by mala smerovať na výrobu potravín, poskytovanie verejných statkov a ekosystémových služieb. Zároveň treba zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov a umožniť prechod na udržateľné poľnohospodárstvo a potravinové systémy. Prioritou by mali byť investície a výskum so zameraním na hospodársky životaschopné postupy šetrné k životnému prostrediu a globálne hodnotové reťazce by sa mali stať udržateľnými.

5. Politika súdržnosti je významným investičným nástrojom EÚ na podporu plnenia cieľov udržateľného rozvoja. Mala by posilniť dosahovanie cieľov v lokálnom kontexte tak, že sa bude poskytovať pomoc správnym orgánom na nižšej ako celoštátnej úrovni. Zároveň treba podporovať mestskú agendu EÚ, ďalej propagovať sociálne ciele a lepšie podnecovať investície do ekologickejšej a udržateľnejšej infraštruktúry, a to aj vo vidieckych oblastiach.

Keďže opatrenia sú naliehavé, dôrazne vyzývame Komisiu, aby urýchlene a včas nadviazala na naše odporúčania a umožnila tak Európe naplno a promptne využiť príležitosť, ktorú udržateľný rozvoj predstavuje pre naše spoločnosti. Naplnenie našich požiadaviek si bude vyžadovať inkluzívny a participatívny prístup a sme plne odhodlaní k nemu prispieť. Naším konečným cieľom je zabezpečiť, aby sa udržateľný rozvoj stal trvalým prvkom tvorby európskej politiky.

Celé znenie príspevku platformy viacerých zainteresovaných strán pre plnenie CUR k diskusnému dokumentu Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 je dostupné na adrese https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/sdg_multi-stakeholder_platform_input_to_reflection_paper_sustainable_europe2.pdf .