Dvadsaťšesť členských štátov a krajín pridružených k schengenskému priestoru vydáva každý rok približne 16 miliónov schengenských víz. Do konca marca 2016 boli do systému VIS vložené údaje takmer o 23 mil. žiadostí o vízum a 18,8 mil. odtlačkov prstov.

Na základe uvedeného a berúc do úvahy aj všeobecné zásady a kritériá pre hodnotenie nástrojov politiky EÚ v kontexte programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisia začala v roku 2015 prvé hodnotenie systému od jeho uvedenia do prevádzky (2011) a skúmala najmä:

Náklady na zriadenie VIS predstavovali takmer 151 mil. EUR počas šiestich rokov (2005 – 2011). Okrem toho členské štáty vynaložili ďalšie náklady v rozsahu od 1 – 2 mil. EUR až do 30 mil. EUR na zriadenie svojich vnútroštátnych systémov, v celkovej výške približne 600 mil. EUR, vrátane nákladov na údržbu počas prvých rokov. Výška nákladov členských štátov závisela od ich siete konzulátov a typu použitého zariadenia. Vyčíslenie nákladov, ktoré vznikli členským štátom pri zriaďovaní vnútroštátnych systémov, je komplexnou otázkou najmä pre spôsob, akým sú systémy organizované na vnútroštátnej úrovni. Vo väčšine prípadov neboli vnútroštátne systémy vybudované od nuly, ale skôr boli aktualizované a prispôsobené už existujúce systémy tak, aby sa umožnilo ich prepojenie so systémom VIS. Keďže overovanie a identifikácia štátnych príslušníkov tretích krajín boli presunuté do centrálneho systému VIS, systém VIS pomohol dosiahnuť synergie na európskej úrovni a obmedziť náklady na vnútroštátnej úrovni.

Význam správneho prepojenia žiadostí tej istej osoby alebo osôb, ktoré cestujú v skupine, bolo opakovane zdôraznené počas hodnotenia. Nesprávne prepojenie by mohlo mať vážne následky na kapacitu sledovania histórie záznamov o žiadostiach niektorej osoby, a tým by sa ohrozil účel registrácie údajov vo VIS. Je preto mimoriadne dôležité, aby boli chybné prepojenia v prípade ich odhalenia bezodkladne opravené. V budúcnosti by sa malo umožniť aj iným členským štátom ako tomu, ktorý vytvoril prepojenie, opraviť takúto chybu a zmeniť chybné prepojenie.

Úloha VIS v súčasnom rámci nástrojov informačných technológií pre hranice v celej EÚ sa zvyšuje. Nedávny návrh Komisie týkajúci sa systému vstup/výstup (EES) by viedol aj k významným zmenám nariadenia o VIS, najmä z dôvodu zabezpečenia interoperability medzi týmito dvoma systémami a zmeny spôsobu, akým sa vykonávajú kontroly vo VIS na hraničných priechodoch. To by umožnilo priame konzultácie medzi oboma systémami v oboch smeroch (EES voči VIS a naopak) na hraničných priechodoch a na konzulátoch.

Vízový kódex stanovuje, že počas 59 mesiacov od zaznamenávania odtlačkov prstov na účely žiadosti by sa mali skopírovať odtlačky prstov, ak sa podávajú ďalšie žiadosti. To znamená, že osoba sa nemusí znovu osobne dostaviť, alebo sa od nej nemusia znovu odoberať odtlačky prstov. Hodnotenie však ukázalo, že v praxi je to zriedkavý prípad. Členské štáty často opakovane odoberajú odtlačky prstov pri každej žiadosti, či už vzhľadom na pochybnosti o totožnosti osoby, alebo preto, lebo osoba si nepamätá, či jej boli odtlačky prstov niekedy odobraté, alebo kedy sa tak stalo.

Hoci sa pri hodnotení zistilo, že VIS výrazne uľahčoval boj proti podvodom s vízami, tento systém nebol vytvorený na predchádzanie podvodom s falšovanými dokladmi alebo falšovanými pasmi predloženými pri podávaní žiadosti o vízum. Vzhľadom na to, že povinnosť overovať odtlačky prstov cestujúcich sťažuje podvodníkom prekročenie hranice s použitím falšovaných vízových nálepiek, prípadný dominový efekt by sa mohol prejaviť prechodom od používania falšovaných vízových nálepiek na používanie víz získaných na základe falošných zámienok na konzulátoch (v čase podania žiadosti o vízum). To by naopak viedlo k zvýšeniu pravdepodobnosti podvodu týkajúceho sa iných typov dokumentov (napr. cestovné doklady). Aby sa predišlo tejto situácii, konzulárne úrady by si mali overiť totožnosť žiadateľa pred odobratím odtlačkov prstov s primeraným využitím existujúcich opatrení na odhaľovanie podvodov.

3.6.Používanie údajov na účely presadzovania práva

Prístup do systému VIS na účely presadzovania práva bol zavedený iba nedávno, a preto výsledky hodnotenia nie sú úplné a jednoznačné. Z údajov, ktoré poskytli členské štáty, možno vyvodiť len predbežné závery. Existuje potenciál na zvýšenie používania VIS v kontexte presadzovania práva, keďže VIS sa celkovo jednoznačne považuje za účinný a užitočný nástroj na podporu predchádzania teroristickým trestným činom a iným závažným trestným činom a ich odhaľovania a vyšetrovania. VIS môžu poskytnúť cenné informácie, ktoré môžu pomôcť identifikovať podozrivé osoby alebo obete a uľahčiť vyšetrovania trestných činov.

Avšak používanie VIS pri presadzovaní práva je v jednotlivých členských štátoch stále veľmi nejednotné. Najmä možnosť vyhľadávania odtlačkov prstov sa zatiaľ nevyužíva. Pri hodnotení sa nezistili konkrétne dôvody slabého využívania prístupu k VIS na účely presadzovania práva. Súčasné nedostatky však možno vysvetliť relatívnou novosťou systému, jeho nedostatočnou znalosťou medzi potenciálnymi používateľmi a technickými a administratívnymi ťažkosťami.

3.7.Ochrana údajov v systéme VIS

Práva dotknutých osôb sú dôležitou súčasťou právnych predpisov o ochrane údajov. Zabezpečenie, aby dotknuté osoby mali prístup k údajom a mohli opravovať alebo vymazávať údaje, ktoré sa o nich uchovávajú, zvyšuje transparentnosť spracovania údajov pre nich, pomáha odhaľovať nezákonné spracúvanie a zvyšuje kvalitu údajov pre zákonné spracovanie. Tieto úvahy sú o to dôležitejšie v oblasti žiadostí o víza, kde dodržiavanie právneho rámca má mimoriadny význam vzhľadom na to, že nezákonné spracovanie by mohlo mať nepriaznivé dôsledky.

Pozoruhodným javom uvedeným v hodnotení bola absencia alebo veľmi nízky počet žiadostí dotknutých subjektov o uplatnenie svojich práv na prístup, opravu či odstránenie ich osobných údajov uchovávaných v systéme VIS. Toto zistenie by sa dalo vysvetliť tým, že členské štáty dobre vykonávajú ochranu osobných údajov. Takisto by však mohlo čiastočne vyplývať z toho, že dotknuté osoby si neuvedomujú svoje práva na ochranu údajov a nevedia, ako ich uplatniť (napr. komu by mali dotknuté osoby adresovať svoje žiadosti).

Počas kontrol na mieste vykonaných európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorých cieľom bolo monitorovať zákonnosť spracovávania osobných údajov a bezpečnostné audity centrálneho systému VIS, sa nezistili žiadne problémy v oblasti ochrany údajov. Ani agentúre eu-LISA počas jej takmer trojročného pôsobenia nebola doručená žiadna sťažnosť v súvislosti s ochranou údajov.

4.Ďalšie kroky

4.1.Krátkodobé/strednodobé opatrenia

Otázky kvality

S cieľom zlepšiť kvalitu údajov už v počiatočnom štádiu konania o udelení víza by sa mohli zaviesť ukazovatele chýb v kvalite údajov, ktoré by sa používali na kontrolu žiadostí v čase ich predkladania. Napríklad by sa mohol stanoviť krátky zoznam ukazovateľov tak, aby sa pri každej žiadosti zvýraznila chyba v políčku (napr. dátum, meno, nesprávny údaj atď.) a aby všetci budúci používatelia boli upozornení na skutočnosť, že sa tu vyskytuje prípadný kvalitatívny nedostatok.

Mali by sa zvážiť aj príslušné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby predchádzajúce konzultácie neboli vystavené riziku z dôvodu chýbajúcich informácií v systéme VIS. Aby sa vyriešila táto otázka, mohol by sa systém VIS naprogramovať tak, aby odmietol začať vybavovať žiadosť o predchádzajúce konzultácie, dokiaľ v systéme nebudú náležite vyplnené všetky príslušné informácie vyžadované v článku 9 nariadenia o VIS. Okrem toho by mal tento systém umožňovať rýchlu a jednoznačnú identifikáciu osôb, ktorých odtlačky prstov nie sú v systéme, a dôvodov tejto skutočnosti, aby sa predchádzalo zdĺhavým vyhľadávaniam na hraničných priechodoch.

Pokiaľ ide o odtlačky prstov, musí sa systém technicky upraviť tak, aby bolo možné lepšie rozlišovať medzi prípadmi, kedy sa ich poskytnutie nevyžaduje zo zákonných dôvodov, a prípadmi, keď existuje vecný dôvod, prečo sa nemôžu poskytnúť. Systém by tak bol lepšie uspôsobený poskytnúť jednoznačné údaje, ktoré možno použiť na overenie, že konzulárne úrady riadne plnia povinnosti týkajúce sa odtlačkov prstov, a identifikovať prípady, v ktorých sa udelenie víza osobe zamietlo, pretože existuje vecný dôvod, prečo nemohla poskytnúť odtlačky prstov.

S cieľom riešiť uvedené ťažkosti pri zhromažďovaní biometrických údajov, najmä tie, ktoré ovplyvňujú kvalitu podoby tváre, a umožniť v budúcnosti kombinované vyhľadávania pomocou podoby tváre, by sa mohli zaviesť alternatívne normy, ako napríklad fotografovanie priamo pri podávaní žiadosti o vízum.

Centralizované monitorovanie kvality údajov a určenie a zavedenie spoločných riešení by zabezpečilo účinnejšie reagovanie na tieto otázky. Preto by sa v budúcnosti mala agentúre eu-LISA zveriť v tejto súvislosti úloha vrátane úlohy vypracúvania správ o kvalite údajov.

Centralizované technické riešenia pre predchádzajúce konzultácie a zastúpenie

Za uváženie stojí centralizované technické riešenie, ktoré by sa uplatňovalo jednotne vo všetkých členských štátoch, ktorých sa týka predchádzajúca konzultácia, napríklad vo forme matice na identifikáciu prijímajúcich členských štátov. Vytvorili by sa tým synergie a uľahčilo by to členským štátom udržiavať sieť príslušných systémov IT. Takisto by sa zabezpečilo, aby sa príslušné údaje ukladali v systéme VIS pred začatím konzultácie.

Mohlo by sa tiež zohľadniť centralizované technické riešenie na identifikáciu prijímajúcich členských štátov, ktorých sa týka oznámenie ex post. Týmto spôsobom by sa príslušné údaje uložili v systéme pred zaslaním oznámenia.