SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 1. 8. 2008 
SEK(2008) 2367 v kone čnom znení  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Revízia nariadenia (ES) č. 2037/2000 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú 
vrstvu  
 
„Lepšia právna regulácia vychá dzajúca z 20 rokov úspechu“   
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu sprevádza júce návrh nariaden ia Európskeho 
parlamentu a Rady o látkach, kt oré poškodzujú ozónovú vrstvu 
(prepracované znenie)  
 
 
[KOM(2008) 505 v kone čnom znení] 
[SEK(2008) 2366] 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Revízia nariadenia (ES) č. 2037/2000 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú 
vrstvu  
„Lepšia právna regulácia vychádz ajúca z 20 rokov úspechu“  
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
sprevádzajúce návrh nariadenia Európs keho parlamentu a Rady o látkach, 
ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie)  
 
 
[KOM(2008) 505 v kone čnom znení] 
[SEK(2008) 2366] 
SK 3   SK 1. ÚVOD 
Tento dokument je zhrnutím posúdenia vplyvu sprevádzajúcim prepracované znenie 
nariadenia (ES) č. 2037/2000 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu ( ďalej len 
„nariadenie“)1.  
2. SÚVISLOSTI  
Stratosférická ozónová vrstva chráni život  na Zemi pred škod livým ultrafialovým 
slnečným žiarením. Za čiatkom osemdesiatych rokov minulého storo čia vedci 
spozorovali v stratosfére nad Antarktídou zna čný pokles koncentrácie ozónu, ktorý 
sa stal všeobecne známy ako „ozónová  diera“. Pri dosiahnutí svojej najvä čšej 
intenzity – po čas jari koncom devä ťdesiatych rokov minulého storo čia – bola 
ozónová diera najvýraznejšia v blízko sti oboch pólov, hoci koncentrácie boli zna čne 
znížené aj na ostatných miestach. Zvýšen á miera UV žiarenia má nepriaznivý vplyv 
na ľudí (rakovina kože a kata rakty) a ekosystémy. 
Už v roku 1987 vlády odsúhlasili Montreal ský protokol o látkach, ktoré porušujú 
ozónovú vrstvu, čím sa začalo postupné vyra ďovanie látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu (ODS) vo všetkých signatárskych krajinách pod ľa stanoveného časového 
harmonogramu. V roku 2007 zú častnené strany (vrátane Európskeho spolo čenstva) 
oslávili dvadsiate výro čie montrealského protokolu, kt orý bol široko vítaný ako jedna 
z najúspešnejších medzinárodných environmentálnych dohôd. Zatia ľ všetkých 191 
zúčastnených strán dosiahlo 95 % zníženie  spotreby látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu v porovnaní so stanovenými východiskovými hodnotami2. Toto zníženie bolo 
najvyššie (99,2 %) v priemyse lných krajinách a o nie čo nižšie (80 %) v rozvojových 
krajinách. Zníženie sa dosiahlo na základe odsúhlaseného zmrazenia výroby a 
spotreby a následne časovo ohrani čeného postupného znižovania3. 
Vo svojej poslednej správe vydanej v roku 2007 Vedecká posudková komisia (SAP) 
založená v rámci montrealského protokolu potvrdila, že ozónová vrstva sa pomaly 
obnovuje v ďaka kontrolným opatreniam zavedeným prostredníctvom protokolu – aj 
keď 10 až 15 rokov neskôr v porovnaní s predpokladmi stanovenými v jej skoršej 
správe z roku 2002.. O čakáva sa, že priemerné a arktické hladiny ozónu sa obnovia 
do roku 2050 a ozónová diera nad Antarktídou medzi rokmi 2060 a 2075.  
Podľa Programu OSN pre životné prostredie  (UNEP) kontroly zavedené v rámci 
montrealského protokolu zabránia miliónom smrte ľných prípadov rakoviny kože 
a desiatkam miliónov ostatných prípadov rakov iny kože a katarákt na celom svete. 
Orgány Spojených štátov amerických odha dujú, že len v USA sa zabráni výskytu 
rakoviny kože vo viac ako v 6,3 milióna pr ípadov. Okrem toho kontroly zavedené 
                                                 
1 Pozri SEK(2008) xxx a KOM(2008) xxx. 
2 V článku 1 montrealského protokolu sa definuje „spotreba“ ako výroba plus dovoz mínus vývoz 
kontrolovaných látok. 
3 Úspešné zníženie v rozvojových krajinách sa umožnilo prostredníctvom mnohostranného fondu, 
z ktorého sa do dnešného d ňa pridelilo na projekty v oblasti prenosu technológií a budovania 
súvisiacich kapacít približne 2,4 miliardy USD. Časové harmonogramy pre rozvojové krajiny zvy čajne 
o niekoľko rokov zaostávajú za pr iemyselnými krajinami. 
SK 4   SK montrealským protokol om pomôžu zabráni ť emisiám skleníkových plynov, ktorých 
množstvo bude predstavova ť viac ako 100 miliárd ton CO 2 v období rokov 1990 až 
2010. Do roku 2010 budú emisie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu hodnotené na základe potenciálu globálneho otep ľovania predstavova ť menej ako 5 % 
predpokladaného celosvetového množstva emisií CO
2 v porovnaní s takmer 50 % 
v roku 19904.  
3. NARIADENIE (ES)  Č. 2037/2000  O LÁTKACH , KTORÉ POŠKODZUJÚ OZÓNOVÚ 
VRSTVU  
Toto nariadenie je hlavný m nástrojom Európskych spolo čenstiev na implementáciu 
montrealského protokolu. Zosúla dené a vzájomne sa posil ňujúce medzinárodné 
a politické rámce EÚ dosia hli pôsobivé výsledky, pri čom zabezpe čili takmer 
kompletné vyradenie spotreby a produkc ie kontrolovaných látok poškodzujúcich 
ozónovú vrstvu (pozri údaje nižšie).  
Produkcia a spotreba látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu v EÚ (východisková úrove ň do roku 
2006)
-100 0000100 000200 000300 000400 000500 000600 000700 000
Východisková
úroveň1990 1993 1996 1999 2002 2005množstvo látok v tonáchSpotreba Produkcia
  
Európske spolo čenstvo (ES) dosia ľ vyradilo viac ako 99 % sv ojej základnej spotreby 
a výroby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu. ES do roku 2010 úplne vyradí používanie kontrolovaných látok poš kodzujúcich ozónovú vrstvu s výnimkou 
približne 1 200 ton látok s potenciálom poškodzova ť ozón ročne. Údaj 1 200 ton 
zahŕňa odhadovaných 1 000 ton, ktoré možno pripísa ť recyklovaným alebo 
regenerovaným neúplne ha logenovaným fluórchlóruh ľovodíkom (HCFC), ktorých 
používanie bude od roku 2015 zakázané, čím zostáva menej ako 200 ton látok s 
potenciálom poškodzova ť ozón ro čne definovaných ako spotreba v rámci 
                                                
 
4 K zmene klímy v tak ve ľkej miere dochádza z dôvodu ve ľmi vysokého potenciálu látok poškodzujúcich 
ozónovú vrstvu v súvislosti s globálnym otep ľovaním (z ktorých niektoré sú viac ako 14 000-krát 
silnejšie ako CO 2). 
SK 5   SK montrealského protokolu (v porovnaní s východiskovou úrov ňou spotreby 400 000 
ton). Okrem toho zostávajúce „emisné používanie“ látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu, na ktoré sa vz ťahuje nariadenie (ale ktoré sa pod ľa protokolu ešte nepo číta 
ako spotreba), bude v období po roku 2010 predstavova ť odhadovaných 1 400 ton 
látok s potenciálom poškodzova ť ozón (za predpokladu, že sa zachovajú sú časné 
hladiny a neprijmú sa ďalšie opatrenia). Produkcia látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu v ES klesne do roku 2010 na mene j ako 4 000 ton látok s potenciálom 
poškodzova ť ozón (v porovnaní s východiskovou úrov ňou produkcie vo výške 
700 000 ton).  
4. PROCES REVÍZIE  
Táto revízia je zahrnutá do Legislatí vneho a pracovného program u Komisie na rok 
2008 v kapitole „Zjednodušenie“. Prípra vné práce odštartovali koncom roka 2006 
začatím rozsiahleho prieskumu orgánov členských štátov a ďalších relevantných 
agentúr, spolo čností, priemyselných odvetví a mimovládnych organizácií. 
Z prieskumu vyplynula všeobecná spokojnos ť s účinnosťou nariadenia. Hlavné 
pripomienky sa týkali zložitosti na riadenia a žiadosti zjednoduši ť ho a objasni ť.  
Na základe uvedených informácií a ďalších odborných zdrojov (napr. najnovších 
analýz a odporú čaní vedeckej, technickej a hospodárskej posudkovej komisie 
montrealského protokolu) sa od januára 2008 ur čili a analyzovali politické možnosti 
a súvisiace posúdenia vplyvu.  
5. RIEŠENIE K ĽÚČOVÝCH PROBLÉMOV  
Vedecká posudková komisia montrealského protokolu vo svojej správe z roku 2007 
varovala zú častnené strany, že aj napriek úspechom je potrebná neustála ostražitos ť 
s cieľom plniť nový naplánovaný časový harmonogram na obnovu ozónovej vrstvy, 
pričom sa zoh ľadnia aj pretrvávajúce obavy, najmä tie, ktoré sa týkajú vplyvu zmeny 
klímy. K ľúčové výzvy zah ŕňali potrebu výrazne obmedzi ť súčasné výnimky 
z používania do roku 2015 (vrátane  používania metylbromidu na ú čely karantény 
a pred odoslaním zásielky) s cie ľom zabezpe čiť, aby látky poškodzujúce ozónovú 
vrstvu „uložené“ vo výrobkoch a zariadeniach neboli uvo ľňované do atmosféry, 
a zabrániť predaju takýchto nových látok (poz ri oddiel 6.3). Na úrovni EÚ sa ďalšie 
problémy týkajú regula čnej a súvisiacej administratívnej zložitosti, ako aj potreby 
dodržiavania plného súladu s m ontrealským protokolom, pri čom sa zabráni riziku 
nezákonného obchodu s látkami poškodzujúc imi ozónovú vrstvu a ich používaniu. 
Na základe odporú čaní Vedeckej posudkovej komisie  a zlepšujúcich návrhov 
zúčastnených strán pripojených k vl astnej analýze Komisie boli ur čené nasledovné 
všeobecné a konkrétne ciele týkajúce sa  riešenia zostávajúcich problémov.  
Všeobecným dlhodobým cie ľom, ktorý sa má dosiahnu ť podľa revízie, je aj na ďalej 
včasné obnovenie a následná oc hrana ozónovej vrstvy s cie ľom zabráni ť 
nepriaznivým vplyvom,  predovšetkým na ľudské zdravie a ekosystémy. Súvisiaci 
krátkodobý a strednodobý cie ľ je však zjednoduši ť regulačný rámec, a zárove ň znížiť 
všetku zbyto čnú administratívnu zá ťaž v súlade so záväzkom Komisie rozvíja ť 
a implementova ť lepšiu právnu reguláciu.  
SK 6   SK V záujme dosiahnutia týchto všeobecných cie ľov boli ur čené nasledujúce konkrétne 
ciele, a to najmä s cie ľom riešiť uvedené problémy, pri čom sa vychádza zo silných 
prvkov nariadenia.  
1) Dosiahnutie lepšej a je dnoduchšej právnej regulácie znížením administratívnej 
záťaže: 
a) objasnenie a zjednodušenie nariadenia; b) zefektívnenie predkladania sprá v a súvisiacej administratívnej zá ťaže; 
c) aktualizácia opatrení o výnimkách  a súvisiacich administratívnych 
postupov. 
2) Zabezpe čenie neustáleho dodržiavania súladu prostredníctvom plnej 
implementácie montrealského proto kolu zmeneného a doplneného v roku 2007 
a dôraznejšieho presadzovania: 
a) implementácia rozhodnutia  XIX/6 na urýchlenie vyra ďovania HCFC; 
b) zabezpe čenie dodržiavania súladu ES a predchádzania nezákonnému 
a škodlivému obchodu.  
3) Riešenie budúcich výziev, hlavne otázky látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu, 
ktoré ešte nie sú kontrolované na  základe montrealského protokolu: 
a) látky poškodzujúce ozónovú vrstvu obsiahnuté (alebo „uložené“) vo 
výrobkoch a zariadeniach; 
b) nové látky poškodzujúce ozónovú vrstvu a látky s krátkou životnos ťou; 
c) používanie metylbromidu na ú čely karantény a pred odoslaním zásielky. 
6. P
OLITICKÉ MOŽNOSTI A  ICH VPLYV  
Na základe uvedených informácií a ďalších odborných zdrojov (napr. najnovších 
analýz a odporú čaní vedeckej, technickej a hospodárskej posudkovej komisie 
montrealského protokolu) sa ur čili a analyzovali rôzne politické možnosti a súvisiace 
posúdenia vplyvu. S cie ľom zlepši ť zrozumite ľnosť a tým aj implementáciu 
nariadenia pri znížení všetkej zbyto čnej administratívnej zá ťaže sa dôkladne 
preskúmala čo najväčšia škála možností týkajúci ch sa zjednodušenia Vzh ľadom na 
implementáciu sa v revízii taktiež vzali do úvahy neregula čné opatrenia, napr. 
prípadné zefektívnenie predkladania sp ráv týkajúcich sa látok poškodzujúcich 
životné prostredie a monitorovacích postupov.  
Náležite sa zvažovali možnosti ponecha ť nariadenie nezmenené (vývoj bez zmien) 
alebo dokonca zruši ť ho, ktoré však boli zamietnuté okrem iného z toho dôvodu, že 
by to pre ES znamenalo nedodržiavan ie súladu s montrealským protokolom 
a neumožnilo by sa plnenie jeho cie ľa týkajúceho sa zjednodušenia. 
Analýza zah ŕňala tri rozsiahle kategórie politic kých opatrení uvedených nižšie.  
SK 7   SK 1. Prvá dôležitá kategória stanovených politických možností sa týkala cie ľa 
zjednodušenia, pri čom sa vychádza z pokroku dosiahnutom pri vyra ďovaní látok 
poškodzujúcich ozónovú vrstvu a príležitostí odstráni ť neplatné ustanovenia. 
Zvolené k ľúčové možnosti zah ŕňajú: 
– odstránenie ustanovení a súvisiacic h postupov týkajúcich sa základného 
používania úplne halogenovaných fluórchlóruh ľovodíkov (CFC), 
kritického používania metylbromidu a ďalších výnimiek pre CFC a HCFC,  
– zjednodušenie limitu na používanie metylbromidu na ú čely karantény a pred 
odoslaním zásielky pri sú časnom znížení kvantitatívneho limitu zo 607 ton látok 
s potenciálom poškodzova ť ozón na sú časnú úrove ň maximálne 300 ton,  
– zefektívnenie predkladania správ (opakovaná žiados ť členských štátov), hoci 
neexistoval dostato čný priestor na manipuláciu, ke ďže väčšina, ak nie všetky 
povinnosti týkajúce sa predkladania sp ráv pochádzajú skôr z protokolu ako 
z nariadenia, 
– ukončenie používania výnimiek, ktoré prinášajú zna čné administratívne náklady 
malému po čtu subjektov a len malý prospech, 
– objasnenie definícií a ďalších zlepšení pri navrh ovaní právnych predpisov, čím sa 
(spolu s predchádzajúcimi opatreniami) plnia požiadavky, ktoré vyjadrili mnohé zainteresované strany a ktoré sa týka jú jednoduchších a štruktúrovanejších 
právnych aktov. 
Očakáva sa, že tento balík možností zam eraných na zjednodušenie prinesie 
kumulatívne úspory administratívnych nákladov v odhadovanej výške takmer 
4 milióny EUR na obdobie do roku 2020. Predpokladá sa, že súvisiaci 
environmentálny vplyv bude pozitívny (aj ke ď bude malý a ťažko merate ľný), keďže 
sa oč
akáva, že revidované nariadenie sa bude ľahšie implementova ť a presadzova ť, 
a to aj malými a strednými podnikm i. Z toho istého dôvodu by sa mohli o čakávať 
malé čisté priame hospodárske zisky pre priemysel a užívate ľov látok 
poškodzujúcich ozónovú vrstvu, najmä pre M SP, ktoré majú obmedzený prístup 
k špecializovaným poznatkom týkajúcim sa implementácie nariadenia.  
2. Druhá kategória možností vznikla v súlade s potrebou zabezpe čiť neustále 
dodržiavanie súladu s montr ealským protokolom. Uprednost ňované možnosti 
zahŕňali:  
– posun dátumu vyra ďovania produkcie HCFC z r oku 2025 na rok 2020 s cie ľom 
zosúladiť nariadenie s rozhodnutím XIX/6 na urýchlenie vyra ďovania HCFC,  
– zjednodušenie a sprísnenie pres adzovania nariadenia s cie ľom zabráni ť 
nezákonnému obchodu s látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu a ich používaniu v EÚ pomocou ú činnejších ustanovení týkajúcich sa požiadaviek členských štátov 
v oblasti kontrol (napr. prechod z „náhodne j“ kontroly na kont rolu „na základe 
rizika“), požiadaviek t ýkajúcich presného ozna čovania s cie ľom zabráni ť 
nezákonnému obchodu (aj v rámci EÚ) a vybraných opatrení na urýchlenie monitorovania dovozu a vývozu láto k poškodzujúcich ozónovú vrstvu. 
SK 8   SK Týmito politickými možnos ťami sa obmedzia nadmerné administratívne náklady 
a zabezpe čí sa neustále dodržiavanie súladu s montrealským protokolom, najmä tým, 
že sa zabráni nezákonnému obchodu, a zoh ľadnia sa tak aj obavy priemyslu 
vyjadrené po čas prieskumu.  
3. S cie ľom zabezpe čiť primerané riešenie zostávajúcich výziev v budúcnosti sa 
dôraz kládol na tieto tri oblasti: 
a) Uvo ľňovanie „uložených“ emisií látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu/skleníkových plynov do atmosféry . Keďže sa protokol zameriava na 
postupný zákaz spotreby a produkcie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu, 
značné množstvá týchto látok sú aj na ďalej uskladnené alebo „uložené“ vo 
výrobkoch a zariadeniach (napr. v izola čných penách, chladiacich náplniach 
a klimatiza čných systémoch). Vzh ľadom na vysoký potenciál globálneho 
otepľovania týchto uložených látok vzniká  v prípade, ak sa tieto látky 
nezhodnotia a v kone čnom dôsledku nezni čia, takisto zna čné riziko globálneho 
otepľovania. V roku 2010 by uložené lát ky poškodzujúce ozónovú vrstvu v EÚ 
mohli predstavova ť približne 700 000 ton látok s potenciálom poškodzova ť 
ozón (5 miliárd ton CO 2ek), hoci odborníci pr iznávajú vysoký stupe ň neistoty 
z dôvodu obmedzeného množstva dostupných nameraných údajov. Emisie by v období rokov 2005 – 2015
5 mohli prípadne dosiahnu ť množstvo 24 000 ton 
látok s potenciálom poškodzova ť ozón (alebo 170 miliónov ton CO 2ek) ročne. 
Bolo navrhnutých nieko ľko opatrení na sprísnenie us tanovení týkajúcich sa 
zhodnocovania a likvidácie látok poškodz ujúcich ozónovú vrstvu obsiahnutých 
vo výrobkoch a zariadeniach, ktoré by sa mali zahrnú ť do nariadenia. Po čas 10 
rokov by tak mohol vzniknú ť prínos pre životné prostredie až do výšky 14 000 
ton látok s potenciálom poškodzova ť ozón alebo 112 miliónov ton CO 2ek. 
Okrem toho sa zlepšuje implement ácia rámcovej smernice EÚ o odpadoch 
a smernice o odpadoch z elektrickýc h a elektronických zariadení 
s cieľom zachytáva ť emisie látok poškodzujúcic h ozónovú vrstvu/skleníkových 
plynov, čo by prípadne mohlo znamena ť ďalší prínos až do výšky 34 000 ton 
látok s potenciálom poškodzova ť ozón (270 miliónov ton CO 2ek). Navyše sa pri 
zohľadnení rôznorodosti nákladov na rô zne výrobky (v rozpätí od 4,5 EUR za 
jednoduchú likvidáciu až po 100 EUR za kg  látok s potenciálom poškodzova ť 
ozón na zhodnotenie a likvidáciu lá tok poškodzujúcich ozónovú vrstvu 
obsiahnutých v izola čných penách) následné opatrenia budú zameriava ť na 
inteligentné a uvážené stimuly na (zna čné) zvýšenie objemu výrobkov 
a zariadení ur čených na zhodnotenie, rec ykláciu alebo likvidáciu6.  
b) Predaj nových látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu . V správe Vedeckej 
posudkovej komisie z roku 2007 založenej v rámci protokolu sa uvádzajú nové 
vedecké dôkazy o tom, že potenciál ur čitých chemických látok poškodzova ť 
ozón, ktoré v sú časnosti nie sú kontrolované protokolom (napr. nPB), je 
podstatne vyšší, a odporú ča sa, aby zú častnené strany zvážili ur čité kontrolné 
                                                 
5 Odhady boli odvodené z najlepšie dostupných globálnych odhadov obsiahnutých v správe TEAP z roku 
2005, pod ľa ktorých globálne úložiská dosiahli v roku 2002 celkom 3,5 milióna ton látok s potenciálom 
poškodzova ť ozón (20 miliárd ton CO 2ek) a predpokladané množstvo do roku 2015 bude predstavova ť 
2 milióny ton látok s potenciálom poškodzova ť ozón (13,4 miliardy ton CO 2ek).  
6 Napr. normy spojené s kompenza čnými alebo depozitnými systémami, financovanie likvidácie 
z regionálnych fondov at ď. 
SK 9   SK opatrenia s cie ľom zabráni ť zvráteniu pokroku, ktorý sa doteraz dosiahol. 
V súčasnosti sa množstvo emisií nových látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu 
v ES odhaduje celkovo na menej ako 300 ton látok s potenciálom poškodzova ť 
ozón ročne. S cie ľom zabráni ť rozrastaniu trhov, ktor é by bolo treba rieši ť 
neskôr, sa navrhuje prija ť preventívne opatrenia v podobe zoznamu nových 
látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu uvedené ho v prílohe k nariadeniu (napr. 
na základe údajov spolo čností pod ľa nariadenia o REACH) a požiadaviek na 
výrobcov a dovozcov takýchto látok, aby predkladali správy o objemoch, s ktorými sa obchoduje. Hoci sú tieto opatrenia ú činné na zvyšovanie 
informovanosti spotrebite ľov látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu, neo čakáva 
sa, že budú ma ť značný hospodársky vplyv na priemysel, ktorý by mal pod ľa 
všetkého na ďalej upúšťať od používania týchto látok. 
c) Obmedzenie používania metylbromidu na ú čely karantény a pred odoslaním 
zásielky . Vzhľadom na to, že metylbromid je toxická látka, ktorá predstavuje 
značné riziko pre zdravie (a z tohto dôvodu  je nariadenie prísnejšie ako 
protokol), uprednost ňovanou možnos ťou je povinné opätovné zachytávanie do 
roku 2015 a následné vyradenie látky. To to opatrenie umožní prechodnú fázu, 
v ktorej budú alternatívy ako naprík lad tepelné spracovanie pravdepodobne 
v mnohých situáciách konkurenciesc hopnejšie a po ktorej bude nasledova ť 
vyradenie v prípade, ak bude dostupnýc h viacero alternatív. Celkové náklady 
pre priemysel by v období rokov 2010 – 2020 predstavovali 9,5 milióna EUR, 
pričom úspory používania metylbromidu by zodpovedali 2 000 tonám látok 
s potenciálom poškodzova ť ozón. 
7. ZÁVERY  
Navrhnuté politické možnosti odrážajú pe vný záväzok týkajúci sa jednoduchšej 
a lepšej právnej regulácie na základ e dôkladnej analýzy. Výsledný balík povedie 
k výraznému zjednodušeniu regula čného znenia a zárove ň ponúkne záruky na 
zachovanie a konsolidáciu po kroku dosiahnutého pri vyra ďovaní látok 
poškodzujúcich ozónovú vrstvu. Hoci sa úspešným vyra ďovaním už znížila 
administratívna zá ťaž spojená s implementáciou nariadenia, dodato čné čisté úspory 
za celý balík (teda aj po zoh ľadnení nieko ľkých opatrení, ktoré môžu vies ť 
k zvýšeniu administratívnych nákladov) budú predstavova ť spolu takmer 3 milióny 
EUR, z čoho takmer 2 milióny EUR pripadajú na priemysel, 0,7 milióna EUR na 
orgány členských štátov a zvyšok na Eur ópsku komisiu. Balík nepovedie k zna čným 
čistým priamym prírastkovým nákladom. O čakáva sa, že ďalší kumulatívny priamy 
hospodársky vplyv zostane pod úrov ňou 13 miliónov EUR a bude sa týka ť najmä 
opatrení na obmedzenie používania metylbromidu na ú čely karantény a pred 
odoslaním zásielky7. Očakáva sa, že zjednodušenie bude čiastočne prospešné pre 
MSP, ktoré majú obmedzený prístup k špecializovaným poznatkom týkajúcim sa 
implementácie nariadenia. 
Najväčšie prínosy balíka v oblas ti životného prostredia sú spojené so zníženou 
spotrebou a zvýšenou mierou zhodnocovania, ktoré pochádzajú hlavne z politických 
opatrení týkajúcich sa ukladania a používania na ú čely karantény a pred odoslaním 
                                                 
7 Náklady by boli podstatne nižšie, ak by sa zoh ľadnilo pravdepodobné rozhodnutie vypusti ť 
metylbromid zo zoznamu zo zdravotných dôvodov.  
SK 10   SK zásielky. Mohlo by to znamena ť čistý prínos v objeme 16 000 ton látok 
s potenciálom poškodzova ť ozón alebo 112 miliónov ton CO 2ek8. Ďalšia zmena 
týkajúca sa zníženia rizika výskytu rakoviny by nebola výrazná vzh ľadom na malé 
množstvá v porovnaní s globáln ym rozsahom problému a ve ľký stupeň neistoty 
v prípade reakcie na dávku vo vz ťahu medzi jednotkovou tonou látok s potenciálom 
poškodzova ť ozón a kone čným vplyvom na ľudské zdravie a životné  prostredie. Toto 
čisté zníženie emisií látok s potenciálom poškodzova ť ozón by však prispelo 
k zníženiu rizika ďalšieho poškodzovania ozónovej vrstvy, čo by zárove ň malo aj 
reálne prínosy v súvislosti so zmenou klímy. Podrobnosti vrátane úplného zoznamu 
všetkých zvažovaných možností a ich vplyvu (ako aj zamietnutých možností) sú 
dostupné v úplnej verzii posúdenia vplyvu.  
Opatrenia sa urýchlia s cie ľom úplne vyradi ť tie látky s potenciálom poškodzova ť 
ozón, v prípade ktorých sa skoro o čakávajú dostupné alterna tívy. Tieto opatrenia sú 
uvedené v oznámení sprevádzajúcom návr h na prepracovanie nariadenia. Komisia 
bude súčasne v nadväznosti na túto revíziu úzko spolupracova ť s členskými štátmi na 
riešení zostávajúcej k ľúčovej otázky uložených lát ok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu. Tieto opatrenia môžu ma ť značný ďalší prínos pre ži votné prostredie. 
Komisie bude tiež úzko spolupracova ť s členskými štátmi a ďalšími stranami 
protokolu s cie ľom obmedzova ť zostávajúce používanie látok poškodzujúcich 
ozónovú vrstvu, najmä látok spojených s používaním na ú čely karantény a pred 
odoslaním zásielky, a zabra ňovať predaju nových látok poškodzujúcich ozónovú 
vrstvu.  
                                                 
8 V zmysle potenciálu globálneho otep ľovania to predstavuje približne 2 % emisií skleníkových plynov 
v roku 1990. Len na porovnanie, zníženie je ekvivalentné 1/10 zníženia potrebného na dosiahnutie cie ľa 
stanoveného na rok 2020 zníži ť emisie skleníkových plynov o 20 % v rámci balíka v oblasti zmeny 
klímy a energetiky.