[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 08.02.2006 KOM(2006) 40 konečné znenie OZNÁMENIE KOMISIE Štvrtá národná správa Európskeho spoločenstva v zmysle Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (správa vyžadovaná podľa článku 12 Dohovoru OSN o zmene klímy){SEK(2006) 138} OBSAH 1. Zhrnutie 3 1.1. Národné špecifiká 4 1.2. Inventár skleníkových plynov 4 1.3. Politiky a opatrenia 4 1.4. Prognózy 5 1.5. Posúdenie citlivosti, dôsledky zmeny klímy a opatrenia na prispôsobenie sa situácii 6 1.6. Výskum a systematické pozorovanie 7 1.7. Finančné zdroje a prenos technológií 7 1.8. Vzdelávanie, školenie a verejná informovanosť 7 ZHRNUTIE Štvrtá národná správa Európskeho spoločenstva sa pripravuje podľa článku 12 Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) [1] Napriek tomu, že Európska únia, ktorá pozostáva z 25 členských štátov, je zodpovedná len za 14 % celosvetových emisií skleníkových plynov, už roky vyvíja značné úsilie v oblasti riešenia otázky zmeny klímy. V rámci vnútroštátnych politických rozhodnutí sa vo veľkej miere podporuje úloha EÚ ísť príkladom pomocou komplexného balíčka politických a legislatívnych opatrení na európskej úrovni, ktoré sa zaviedli prostredníctvom Európskeho programu klimatických zmien (ECCP). Každý členský štát vykonáva aj ďalšie vnútroštátne opatrenia, ktorými sa podrobnejšie zaoberajú správy každej príslušnej krajiny. ECCP sa vzťahuje na všetky oblasti hospodárstva a určuje sa v ňom politika relevantná pre súkromné domácnosti, priemysel, obchod a dopravu. Politika EÚ v oblasti zmeny klímy sa nekončí rokom 2012. Mnohé politiky EÚ, ktoré sa už realizujú, budú mať vplyv presahujúci prvé záväzné obdobie podľa Kjótskeho protokolu. Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci EÚ bude po roku 2012 pokračovať. Druhá etapa Európskeho programu klimatických zmien sa začala už v októbri 2005; jej súčasťou bude zachytávanie a uchovávanie uhlíka, osobná cestná doprava, letectvo a stratégie na prispôsobenie sa následkom zmeny klímy. Prostredníctvom týchto politík vysiela EÚ priemyslu, vládam členských štátov a širšiemu medzinárodnému spoločenstvu silné a dlhodobé signály o svojej odhodlanosti zaoberať sa otázkami zmeny klímy, ako aj o svojom očakávaní, že všetky jej orgány, obchodné spoločnosti a občania pri tom zohrajú svoju úlohu. Európska komisia je v záujme riešenia problému zmeny klímy odhodlaná realizovať tieto opatrenia a zároveň nespúšťať zo zreteľa aj ich dôsledky na hospodársky rozvoj EÚ a blaho jej občanov. Komisia konkrétne preskúma pokrok a nové akcie zamerané na systematické využívanie nákladovo efektívnych možností znižovania emisií v súlade s lisabonskou stratégiou[2]. V navrhovanej stratégii Európskej komisie pre ďalšie akcie v období po roku 2012 sa kladie dôraz na širšiu účasť krajín a sektorov, rozvoj technológií s nízkym obsahom uhlíka, pokračujúce a rozšírené využívanie trhových mechanizmov a potrebu prispôsobiť sa nevyhnutným dôsledkom zmeny klímy. EÚ takisto vyvíja úsilie na medzinárodnej úrovni v snahe pomôcť krajinám mimo únie pri znižovaní ich emisií skleníkových plynov. V súčasnosti spolupracuje s krajinami na celom svete a pomáha im pri zavádzaní obnoviteľných zdrojov energie a zlepšovaní energetickej účinnosti; cieľom je zvýšená kvalita života a trvalo udržateľný rozvoj. EÚ poskytuje finančnú podporu pre rôzne programy, napr. využívanie slnečnej energie na zabezpečenie dodávok čistej pitnej vody v oblasti Sahel, zvýšenie energetickej účinnosti a využívanie obnoviteľných zdrojov energie v Číne, projekty zalesňovania zamerané na vytváranie príjmov v rámci mechanizmu čistého rozvoja v Južnej Afrike a posilňovanie inštitucionálnej kapacity v oblasti zmeny klímy v Indii. EÚ zatiaľ dosahuje dobrý pokrok. Ďalší pokrok závisí od rýchlosti a dôkladnosti implementácie právnych predpisov a vnútroštátnych opatrení zo strany členských štátov. Z celkovej prognózy pre členské štáty EÚ-15 vyplýva, že ciele Kjótskeho protokolu je možné splniť za predpokladu, že členské štáty budú podľa plánu realizovať dodatočné vnútroštátne opatrenia a využívať flexibilné mechanizmy. Uskutočnenie záväzkov vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu neznamená pre EÚ koniec úsilia v tejto oblasti. V snahe zastaviť globálnu zmenu klímy sa EÚ zasadzuje za výraznejšie zníženie emisií v nasledujúcich desaťročiach. EÚ je odhodlaná vykonať svoj podiel práce v rámci celosvetového úsilia o zníženie ľudských zásahov do klimatického systému. Národné špecifiká - Inštitucionálny systém Európskej únie, v ktorom 25 členských štátov delegovalo suverenitu v niektorých otázkach na nezávislé orgány, je jedinečný. - Hrubý národný produkt (HNP) EÚ-15 narástol v období rokov 1995 až 2002 o 18 % (čo predstavuje priemerný ročný nárast o vyše 2 %); tento trend spôsobil aj nárast emisií skleníkových plynov. - Energetická náročnosť od roku 1990 značne poklesla. - V súčasnosti predstavujú obnoviteľné zdroje energie 6 % dodávok energie a v nadchádzajúcich rokoch sa očakáva významný nárast tohto podielu. - Pôda sa čoraz menej využíva na poľnohospodárske účely a čoraz častejšie sa využíva na účely lesného hospodárstva. Inventár skleníkových plynov - Celkové emisie skleníkových plynov v krajinách EÚ-25 (bez započítania zmenených spôsobov využívania pôdy a lesného hospodárstva) sa v období rokov 1990 až 2003 znížili o vyše 5%. V krajinách EÚ-15 sa v tom istom období tieto emisie znížili takmer o 2 %. - V priemere za posledných päť rokov emisie v krajinách EÚ-15 poklesli o 3 % v porovnaní s úrovňou z roka 1990. - Emisie oxidu uhličitého (CO2) a iných skleníkových plynov stúpli v krajinách EÚ v porovnaní s rokom 2002 o 1,3 % . Stalo sa tak najmä z dôvodu zvýšeného využívania uhlia pri výrobe elektriny v roku 2003. Politiky a opatrenia - V roku 2005 sa spustil prvý medzinárodný systém obchodovania s emisnými kvótami CO2. - V súčasnosti sa realizuje veľká väčšina politík a opatrení, ktoré Komisia určila ako prioritu pre EÚ v dôsledku práce vykonanej v rámci Európskeho programu klimatických zmien (ECCP). - ECCP naďalej poskytuje hlavný politický rámec na riešenie otázok zmeny klímy, pričom sa v druhej etape sústreďuje najmä na sektor dopravy (vrátane letectva a emisií z vozidiel), zachytávanie a uchovávanie uhlíka a úlohu EÚ pri znižovaní citlivosti a propagácii prispôsobenia sa situácii. - Európske spoločenstvo prijíma nové politické akcie vo väčšine sektorov. - Prepojenie na mechanizmy Kjótskeho protokolu zabezpečí, že systém obchodovania s emisnými kvótami EÚ bude prispievať aj k presunu technológií do rozvojových krajín. - Akcie zo strany Európskeho spoločenstva posilňujú a podporujú rôznorodé vnútroštátne opatrenia na spomaľovanie zmeny klímy. Prognózy - Podľa odhadov budú emisie skleníkových plynov v krajinách EÚ-25 v roku 2010 o 5 % nižšie ako v roku 1990, a to v dôsledku opatrení, ktoré sa už realizujú. - Podľa odhadov budú emisie skleníkových plynov bez LULUCF v krajinách EÚ-15 v roku 2010 o 1,6 % nižšie v porovnaní so základným rokom, a to v dôsledku opatrení, ktoré sa už realizujú. S prihliadnutím na zníženia, ktoré členské štáty podľa vlastného odhadu dosiahnu pomocou kjótskych mechanizmov, budú podľa odhadu v roku 2010 emisie o 4,1 % nižšie v porovnaní so základným rokom. - Podľa odhadu sa pomocou samotnej realizácie existujúcich a dodatočných navrhovaných opatrení v krajinách EÚ-15 do roku 2010 znížia emisie skleníkových plynov o 9,3 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990 a v krajinách EÚ-15 sa do roku 2010 znížia o 6,8 % v porovnaní s emisiami v základnom roku. V konečnom dôsledku prinesie využívanie kjótskych mechanizmov v období rokov 2008-2012 v krajinách EÚ-15 zníženie celkových emisií o 8 % v porovnaní so základným rokom, čím sa splnia kolektívne ciele Kjótskeho protokolu. Obrázok 1: Aktuálne a odhadované emisie (bez LULUCF) pre krajiny EÚ-15 a EÚ-25. [pic] Poznámky: Index osi y sa vzťahuje na základný rok. Základným rokom pre CO2, metán (CH4) a oxid dusný (N2O) pre väčšinu členských štátov rok 1990 , ale pre fluórované plyny je to rok 1995 s týmito výnimkami: základným rokom v prípade CO2, CH4 a N2O pre Maďarsko je priemer obdobia rokov 1985 až 1987, pre Slovinsko je to rok 1986 a pre Poľsko rok 1988 základným rokom pre fluórované plyny je pre Francúzsko a Fínsko rok 1990. Z toho vyplýva, že pre krajiny EÚ-15 a EÚ-15 nie je hodnota na rok 1990 presne 100. Nezmenený vývoj opisuje odhadované emisie bez politík a opatrení v oblasti zmeny klímy. Posúdenie citlivosti, dôsledky zmeny klímy a opatrenia na prispôsobenie sa situácii - Predpokladané zvýšenie hladiny morí by mohlo ovplyvniť 68 miliónov ľudí v EÚ. - Očakáva sa, že stúpanie teplôt spôsobí zvýšeniu počtu úmrtí z dôvodu vysokých teplôt počas letného obdobia, ale zníženie počtu úmrtí v dôsledku chladu počas zimného obdobia. - V severnej Európe sa očakávajú zvýšené zrážky, v južnej Európe sa očakáva menej zrážok a predpokladajú sa častejšie obdobia sucha. - Európska komisia už pracuje na niektorých činnostiach súvisiacich s prispôsobením sa tejto situácii, napr. prostredníctvom prevádzkovania celoeurópskych systémov včasného varovania v prípade povodní a lesných požiarov. - Pripravujú sa ďalšie projekty v rámci ďalšej etapy Európskeho programu klimatických zmien. Výskum a systematické pozorovanie - V rámci šiesteho rámcového programu je rozpočet pre tematickú oblasť, do ktorej patrí zmena klímy, 2,12 miliardy eur. V rámci siedmeho rámcového programu sa táto suma navýši. - Medzinárodná spolupráca predstavuje neoddeliteľnú súčasť prioritných tematických oblastí. - Európska únia podporuje široké spektrum projektov v oblasti výskumu zmeny klímy, jej dôsledkov, prispôsobenia sa tejto zmene a jej zmierňovania. - Spoločné výskumné centrum Európskej komisie (DG JRC) sústreďuje svoju výskumnú činnosť na hlavné politické oblasti vrátane zmeny klímy. - Zámerom EÚ ako člena Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO) je nebývalá úroveň koordinácie a harmonizácie systémov pozorovania Zeme, ktorej cieľom je vytvoriť globálny systém systémov pozorovanie Zeme (GEOSS). Finančné zdroje a prenos technológií - Európska únia významnou mierou prispieva k spolupráci v oblasti rozvoja. - Navrhla sa osobitná stratégia a v súčasnosti sa realizuje akčný plán, ktorého zámerom je pomôcť rozvojovým krajinám, ktoré sú partnermi EÚ, pri riešení otázok zmeny klímy. - Určilo sa takmer 200 projektov s celkovým rozpočtom vo výške 300 miliónov eur, ktoré sú aspoň sčasti relevantné z hľadiska problematiky zmeny klímy. - Výskum a vedecko-technická spolupráca s rozvojovými krajinami sú kľúčovými nástrojmi implementácie stratégie EÚ v oblasti zmeny klímy a rozvoja. Všetky partnerské krajiny sa môžu zúčastňovať na výskumnom programe Spoločenstva (šiesty rámcový program). Vzdelávanie, školenie a verejná informovanosť - Európska komisia je zástancom zásady transparentnej verejnej správy a rôznymi formami poskytuje verejnosti veľké množstvo informácií. - Internetová stránka Európskej komisie poskytuje komplexný zdroj informácií o akciách a Spoločenstva a problémoch, ktoré Komisia rieši, vrátane otázky zmeny klímy. - Európske ceny za zásluhy v oblasti životného prostredia udeľované Európskou komisiou majú za cieľ označiť a podporovať spoločnosti, ktoré významnou mierou prispeli k trvalo udržateľnému rozvoju. - Vďaka podujatiu Zelený týždeň 2005, ktoré bolo úplne venované zmene klímy, sa stretli zainteresované strany z oblasti životného prostredia, aby sa „nahlas zamysleli“ nad tým, ako môžeme zmeniť naše správanie. - Členské štáty EÚ podporujú činnosti realizované OSN podľa článku 6 UNFCCC (Vzdelávanie, školenie a verejná informovanosť). K týmto činnostiam patrí od roku 2002 niekoľko regionálnych workshopov a predbežná práca OSN na vývoji informačného on-line systému (tzv. „clearing house“), ako aj činností vykonávané na vnútroštátnej úrovni jednotlivými členskými štátmi. [1] Na základe rozhodnutia Rady 94/69/ES z 15. decembra 1993 o uzavretí Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (Ú. v. ES L 033 zo 7. februára 1994) [2] KOM(2005), konečné znenie z 9. 2. 2005 – Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. „Víťazstvo v boji s globálnymi klimatickými zmenami“ http://europa.eu.int/comm/environment/climat/pdf/comm_en_050209.pdf