(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Lotyšsko predložilo Komisii 30. apríla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 13. júla 2021 prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Lotyšska. Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Lotyšsko uspokojivo splnilo príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

(10)Lotyšsko predložilo 22. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a 26. apríla 2022 svoj program stability na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Lotyšska o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

(11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Lotyšsku na rok 2022. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Lotyšskom. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Lotyšska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(12)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Lotyšska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

(13)Rada 20. júla 2020 odporučila Lotyšsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Lotyšska zvýšil zo 4,5 % HDP v roku 2020 na 7,3 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Lotyšsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení sa zvýšil z 2,8 % HDP v roku 2020 na 5,2 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Lotyšsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 až 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom ich tvorilo najmä zníženie sadzby príspevkov na sociálne zabezpečenie, zvýšenie prahovej hodnoty vzťahujúcej sa na úľavy na dani z príjmu fyzických osôb, zvýšenie miezd zdravotníckych pracovníkov a učiteľov, ako aj zvýšenie minimálnych sociálnych dávok. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 44,8 % HDP.

(14)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je na rok 2022 realistický a na nasledujúce obdobie opatrný. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 2,1 % a v roku 2023 o 2,5 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá podobný rast reálneho HDP na úrovni 2,0 % v roku 2022 a mierne vyšší rast na úrovni 2,9 % v roku 2023, a to najmä v dôsledku pozitívnejšieho výhľadu v súvislosti so súkromnou spotrebou a s vývozom. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne zo 6,5 % HDP v roku 2022 na 2,8 % HDP v roku 2023. Vo veľkom deficite v roku 2022 sa odzrkadľujú najmä opatrenia zahrnuté v rozpočte na rok 2022, konkrétne zvýšenie úľav na dani z príjmu, rozsiahly investičný balík a zvýšenie miezd zamestnancov v sektore zdravotníctva, vnútra a školstva. Deficit bude navyše pretrvávať na zvýšenej úrovni vzhľadom na širokú vládnu podporu poskytovanú domácnostiam a spoločnostiam na zmiernenie rastu cien energie, ako aj predpokladaný pomalší rast daňových príjmov v dôsledku negatívneho vplyvu ruskej invázie na Ukrajinu na hospodárstvo, a to napriek tomu, že podpora hospodárstva spojená s pandémiou COVID-19 bude v roku 2022 výrazne nižšia ako v roku 2021. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP vzrastie v roku 2022 na 45,7 % a v roku 2023 klesne na 45,2 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 7,2 % HDP v roku 2022 a 3,0 % HDP v roku 2023. Ide o vyšší deficit, než sa predpokladá v programe stability na rok 2022, a to najmä v dôsledku dodatočných politických opatrení zahrnutých v prognóze Komisie, konkrétne vytvorenia štátnych bezpečnostných rezerv dodávok energie v súlade s nedávnymi zmenami zákona o energetike (odhadovaný fiškálny vplyv na úrovni 0,6 % HDP v roku 2022). Vytvorenie rezerv bolo vierohodne oznámené, ale v čase prípravy programu stability nebolo známe. V prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá pomer verejného dlhu k HDP na úrovni 47,0 % v roku 2022 a 46,5 % v roku 2023, čo presahuje predpoklad obsiahnutý v programe stability. Rozdiel je spôsobený vyššou prognózou deficitu a nižšou prognózou nominálneho HDP.

Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 2,3 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Lotyšska.

(15)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 5,2 % HDP v roku 2021 na 0,8 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,9 % HDP v roku 2022, pričom sa očakáva, že v roku 2023 sa postupne zrušia. Tieto opatrenia sú tvorené najmä cenovými stropmi cien energie pre domácnosti a podnikateľov, plným pokrytím určitých podzložiek sadzieb za elektrinu štátom, ako aj podporou konkrétnych sociálnych skupín a chudobnejších domácností. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Určité z nich nie sú cielené, a to najmä všeobecné cenové stropy cien energie. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,3 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,5 % HDP, ako aj zvýšením nákladov na výdavky na obranu o 0,1 % HDP v roku 2022 a o 0,3 % HDP v roku 2023.

(16)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Lotyšsko v roku 2022 zachovalo podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Rada takisto Lotyšsku odporučila, aby udržiavalo pod kontrolou rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Lotyšsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(17)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Lotyšska na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň -3,3 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady. Lotyšsko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,8 % HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,3 percentuálneho bodu. Lotyšsko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,5 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (0,8 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,3 % HDP). Lotyšsko má vo všeobecnosti pod kontrolou rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v roku 2022, keďže významný expanzívny príspevok bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v roku 2022 je spôsobený najmä opatreniami na riešenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ako aj nákladmi na poskytovanie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny.

(18)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať +3,2 % HDP. Predpokladá sa, že Lotyšsko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 zvýšiť o 0,9 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,8 percentuálneho bodu. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 2,7 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,9 % HDP) a ďalšie náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(19)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 2,3 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 1,7 % HDP. Deficit verejných financií má preto počas časového rámca programu zostať pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladá postupné ukončovanie podporných programov a stabilný rast daňových príjmov. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 44,5 % v roku 2024 a na 43,4 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte nízke.

(20)Daňové príjmy Lotyšska ako podiel na HDP sú výrazne pod priemerom EÚ, čo obmedzuje financovanie verejných služieb. Lotyšsko má najnižšie príjmy z výberu daní z príjmov právnických osôb v EÚ (0,7 % HDP v roku 2020), zatiaľ čo príjmy z daní z nehnuteľností predstavujú 1,0 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 2,3 % HDP. Okrem toho, zatiaľ čo daňovo-odvodové zaťaženie osoby s priemerným zárobkom sa pohybuje približne na úrovni priemeru EÚ, implicitná sadzba dane z práce patrí medzi najnižšie v EÚ, čo poukazuje na značný priestor na zvýšenie príjmov zo zdaňovania práce prostredníctvom lepšieho výberu a vyššej progresívnosti. Verejné výdavky Lotyšska na zdravotnú starostlivosť a sociálnu ochranu sú v porovnaní s priemerom EÚ obzvlášť nízke, čo bráni včasnému a rovnakému prístupu k zdravotnej starostlivosti a primeranej sociálnej pomoci. V dôsledku toho sa Lotyšsko vyznačuje jednou z najvyšších príjmových nerovností, najnižším vplyvom sociálnych transferov na znižovanie chudoby a dosahuje najhoršie výsledky v oblasti zdravia v EÚ. Napriek nedávnemu zvyšovaniu dosahuje minimálny príjem, minimálne dôchodky a dávky v invalidite úroveň pod hranicou chudoby. Obmedzený prístup zraniteľných skupín k sociálnej pomoci a službám a ich kvalita ďalej bránia sociálnemu začleneniu. Systém dlhodobej starostlivosti je nedostatočne rozvinutý a disponuje obmedzenou ponukou služieb domácej a komunitných služieb. Sociálne bývanie je obmedzené a často neposkytuje primerané životné podmienky. Okrem toho sa sociálna pomoc v jednotlivých obciach líši a často nie je dostatočne cielená. Najlepší potenciál na zvýšenie daňových príjmov ponúka vyššie zdanenie majetku a kapitálu a väčšia progresívnosť zdaňovania príjmov, keďže tieto zdroje sú v porovnaní s priemerom EÚ naďalej nedostatočne využívané. Okrem toho by sa nad rámec opatrení plánovaných v pláne obnovy a odolnosti malo pokračovať v úsilí o obmedzenie tieňového hospodárstva.

(21)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Lotyšsku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Plán Lotyšska zahŕňa predovšetkým opatrenia, ktorými sa v rôznej miere rieši všetkých šesť rozsiahlych výziev – fiškálna oblasť, ľudský kapitál, verejná správa, produktivita a digitálna a zelená transformácia. Plán zahŕňa reformy týkajúce sa riadenia a financovania inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, vykonávania komplexnej stratégie zameranej na ľudské zdroje v oblasti zdravotnej starostlivosti a zavedenia indexácie dávok minimálneho príjmu. Medzi rozsiahle investície patrí ekologizácia oblasti dopravy v Rige prostredníctvom nákupu ekologických vozidiel verejnej dopravy a energetická obnova súkromných aj verejných budov a podnikov. Významné investície sa plánujú aj na podporu regionálneho rozvoja: výstavba škôl, priemyselných parkov a cenovo dostupného bývania a modernizácia nemocníc. Očakáva sa, že tieto opatrenia udržateľným spôsobom podporia rastový potenciál hospodárstva.

(22)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Lotyšska prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú v Lotyšsku 37,6 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 21 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Lotyšsku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

(23)Lotyšsko zatiaľ formálne nepredložilo partnerskú dohodu a ostatné programové dokumenty politiky súdržnosti. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Lotyšsko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

(24)Okrem hospodárskych a sociálnych výziev, ktorými sa zaoberá plán obnovy a odolnosti, Lotyšsko čelí viacerým ďalším výzvam vrátane prístupu k bankovým úverom. Úverový tok do súkromného sektora sa počas väčšiny uplynulých desiatich rokov pohyboval v záporných číslach. V roku 2016 dosiahol kladnú úroveň, ale miera rastu úverov zostala pod mierou rastu HDP. V roku 2020 bol dlh súkromného sektora na úrovni 66,5 % HDP v porovnaní so 78,3 % HDP v období o päť rokov skôr. Pre malé a stredné podniky je obzvlášť ťažké získať úver – čiastočne z dôvodu ich vyššieho úverového rizika, ale čelia aj relatívne vysokým nákladom na úvery a administratívnemu zaťaženiu. Okrem toho nedostatočná likvidita aktív ponúkaných ako kolaterál spôsobuje, že je obzvlášť ťažké získať úver mimo regiónu Rigy. To predstavuje významnú prekážku v poskytovaní hypotekárnych úverov aj v poskytovaní úverov podnikom. Ďalej by sa mohla zvýšiť cenová dostupnosť financovania spotrebiteľských zelených technológií prostredníctvom lacnejších a dlhodobejších úverových produktov. Politické úsilie sa zameriava najmä na podporu poskytovania úverov ich kombinovaním s verejnými grantmi. To však prináša značné náklady pre štátny rozpočet, a preto nejde o udržateľný spôsob podpory poskytovania úverov. Zmiernenie obmedzení poskytovania úverov si vyžaduje všeobecné zlepšenie transparentnosti a dôvery v podnikateľské prostredie vrátane obmedzenia tieňového hospodárstva. Okrem toho existuje priestor na zvýšenie miery návratnosti úverov, čo by znížilo náklady bánk spojené s nesplácanými úvermi a k čomu by mohol prispieť účinnejší právny systém. Cielené úverové a záručné schémy by mohli pomôcť znížiť riziká likvidity, ktorým čelia banky pri prijímaní kolaterálu na relatívne nelikvidných trhoch. Verejné schémy poskytovania úverov na strategicky dôležité investície, ako je zelená transformácia a regionálny rozvoj, by mohli zvýšiť účinnú hospodársku súťaž na bankovom trhu alebo vyplniť medzeru na trhu v prípadoch, keď sú bankové úvery buď príliš drahé, alebo nie sú dostupné. Okrem toho verejné schémy poskytovania záruk a úverov ponúkajú výrazne nákladovo efektívnejší spôsob podpory súkromných úverov než grantové schémy. Popri prekážkach v poskytovaní bankových úverov existuje v Lotyšsku nedostatočne rozvinutý trh s alternatívnymi zdrojmi financovania, ktorý má potenciál zlepšiť prístup firiem k financovaniu.