SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín za obdobie rokov 2007 – 2009 [správa predložená v súlade s článkom 48 ods. 3 písm. b) rozhodnutia Rady 2007/435/ES z 25. júna 2007]

1. ÚVOD

Európska únia ustanovila na obdobie rokov 2007 – 2013 všeobecný program „Solidarita a riadenie migračných tokov“ s celkovými pridelenými rozpočtovými prostriedkami vo výške 4 032 miliónov EUR, ako je v súčasnosti plánované[1]. Všeobecný program pozostáva zo štyroch fondov a jeho cieľom je spravodlivé rozdelenie zodpovedností medzi členské štáty, pokiaľ ide o finančné zaťaženie vyplývajúce zo zavedenia integrovaného riadenia vonkajších hraníc EÚ a z vykonávania spoločných politík v oblasti azylu a prisťahovalectva[2].

Jeden zo štyroch fondov je Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín[3] (ďalej len „fond“) zriadený na obdobie rokov 2007 – 2013 s predbežným celkovým rozpočtom vo výške 825 miliónov EUR.

V „základnom akte“, ktorým sa zriaďuje fond (t. j. v uvedenom rozhodnutí Rady) sa požaduje, aby Komisia predložila priebežnú správu o dosiahnutých výsledkoch a o kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch implementácie fondu[4].

V správe sú na základe správ členských štátov v prvej polovici roka 2010[5] uvedené výsledky dosiahnuté v ročných programov 2007, 2008 a 2009 a doplnené o informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii v prvom štvrťroku 2011.

2. CIEĽ, ROZSAH PÔSOBNOSTI, ÚČEL A PRIORITY FONDU

Všeobecným cieľom fondu je podporovať úsilie členských štátov, ktoré vyvíjajú na to, aby umožnili štátnym príslušníkom tretích krajín s rozdielnym hospodárskym, sociálnym, kultúrnym, náboženským, jazykovým a etnickým pôvodom spĺňať podmienky na udelenie pobytu a zjednodušiť ich integráciu do európskych spoločností. Fond sa zameriava predovšetkým na opatrenia súvisiace s integráciou štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí práve pricestovali.

Na dosiahnutie tohto cieľa prispieva fond k rozvoju a vykonávaniu národných stratégií integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín vo všetkých aspektoch spoločnosti, berúc do úvahy najmä zásadu, že integrácia je dynamický dvojsmerný proces vzájomného prispôsobovania sa všetkých prisťahovalcov a obyvateľov členských štátov.

Do rozsahu pôsobnosti fondu patria štátni príslušníci tretích krajín s riadnym pobytom, t. j. každá osoba, ktorá nie je občanom EÚ v zmysle článku 17 ods. 1 zmluvy, ale nepatrí do cieľovej skupiny Európskeho fondu pre utečencov.

Fond prispieva k plneniu týchto osobitných cieľov:

a) zjednodušovať vypracovávania a vykonávania postupov prijatia, ktoré súvisia s procesom integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a podporujú ho;

b) rozvíjať a implementovať proces integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí práve pricestovali, v členských štátoch;

c) zvyšovať schopnosť členských štátov vypracovávať, implementovať, monitorovať a hodnotiť politiky a opatrenia na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín;

d) vymieňať informácie a najlepšie postupy a spolupracovať v rámci členských štátov a medzi nimi, pokiaľ ide o vypracovávanie, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie politík a opatrení na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín.

Fond vykonávajú členské štáty najmä v rámci zdieľaného hospodárenia. Prostredníctvom ročných programov predložených členskými štátmi slúži rozpočet EÚ na podporu aktivít členských štátov v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín podľa podmienok jednotlivých štátov a miestnych podmienok na budovanie kapacít vo verejných aj súkromných službách, ktoré sa zaoberajú štátnymi príslušníkmi z tretích krajín.

Akcie sú spolufinancované v súlade so strategickými usmerneniami Komisie[6], v ktorých sú stanovené štyri priority: 1. vykonávanie akcií na zavedenia „spoločných základných zásad pre politiku integrácie prisťahovalcov v Európskej únii“ do praxe; 2. vypracovanie ukazovateľov a metodík hodnotenia na posúdenie pokroku, úpravu politík a opatrení a uľahčenie koordinácie komparatívneho vzdelávania; 3. budovanie kapacít v rámci politiky, koordinácia a budovanie medzikultúrnych znalostí na rôznych úrovniach a rezortoch vlády v členských štátoch a 4. výmena skúseností, osvedčených postupov a informácií v oblasti integrácie medzi členskými štátmi. Členské štáty musia realizovať aspoň tri tieto priority, z ktorých priority 1 a 2 sú povinné, mnohé členské štáty sa však rozhodli realizovať všetky štyri.

Okrem toho v strategických usmerneniach sa stanovilo päť osobitných priorít, ktoré možno uplatniť v rámci ktorejkoľvek z už uvedených priorít. Pri projektoch, ktoré realizujú jednu alebo viac osobitných priorít, sa podiel financovania EÚ môže zvýšiť. Osobitné priority sú:

– osobitná priorita 1: účasť štátnych príslušníkov tretích krajín ako prostriedok podpory ich integrácie do spoločnosti (akcie, ktoré si vyžadujú účasť štátnych príslušníkov tretích krajín na tvorbe a uskutočňovaní politík a opatrení integrácie),

– osobitná priorita 2: osobitné cieľové skupiny (akcie vrátane prípravných programov a činností, ktorých hlavným cieľom je zameranie sa na osobitné potreby určitých skupín, napríklad žien, mládeže, detí, starších, negramotných a zdravotne postihnutých osôb),

– osobitná priorita 3: inovačné prípravné programy a činnosti (akcie na rozvoj inovačných prípravných programov a činností s cieľom umožniť štátnym príslušníkom tretích krajín pracovať a študovať súčasne, napr. formou kurzov popri zamestnaní, zrýchlených kurzov, diaľkového štúdia alebo štúdia prostredníctvom internetu atď.),

– osobitná priorita 4: medzikultúrny dialóg (akcie, ktorých cieľom je podpora vzájomného pôsobenia a výmeny, napríklad rozvoj medzikultúrneho dialógu, ktorého cieľom je najmä vyriešiť možný konflikt spôsobený kultúrnymi alebo náboženskými rozdielmi a tým zlepšiť integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do spoločností členských štátov, ich hodnôt a spôsobov života),

– osobitná priorita 5: zapojenie hostiteľskej spoločnosti do procesu integrácie (akcie zamerané na účinné spôsoby zvyšovania povedomia a na aktívnu účasť hostiteľskej spoločnosti na integračnom procese).

Okrem národných programov až 7 % dostupných zdrojov EÚ môže použiť priamo Komisia na nadnárodné projekty, štúdie alebo iné typy akcií v záujme EÚ prostredníctvom „akcií Spoločenstva“.

Na rozpočtové roky 2003 – 2006 boli do rozpočtu EÚ zahrnuté prípravné akcie, najmä „prípravné akcie na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín (INTI)“. Tento nástroj priniesol prvé praktické skúsenosti s nadnárodnými projektmi a pomohol tak rozmanitým organizáciám v členských štátoch pripraviť sa na zriadenie fondu v roku 2007[7].

3. ROZPOČTOVÉ ZDROJE

Rozpočtové prostriedky Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 – 2013 sú uvedené v tejto tabuľke.

Tabuľka 1 – Rozpočet EÚ určený pre Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, 2007 – 2013

Sumy v EUR

EUR || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 (*) || 2013 (*) || Spolu

ČŠ spolu || 60 357 000 || 72 075 000 || 90 675 000 || 102 765 000 || 122 295 000 || 152 750 000 || 171 550 000 || 772 467 000

Spoločenstvo Akcie || 4 543 000 || 5 425 000 || 6 825 000 || 7 735 000 || 9 205 000 || 9 750 000 || 10.950.000 || 54 433 000

SPOLU || 64 900 000 || 77.500.000 || 97 500 000 || 110 500 000 || 131 500 000 || 162 500 000 || 182 500 000 || 826 900 000

(*) Skutočné rozpočtové prostriedky od roku 2007 do roku 2011 vrátane. Sumy na rok 2012, ako sú uvedené v návrhu rozpočtu. Sumy na rok 2013 sú predbežné.

Na vykonávaní fondu sa podieľajú všetky členské štáty okrem Dánska v súlade s Protokolom o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii. Prostriedky, ktoré sú k dispozícii pre národné programy, sa každoročne rozdeľujú medzi ostatných 26 členských štátov na základe dvoch kritérií: i) priemerný počet štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom v každom členskom štáte počas predchádzajúcich troch rokov a ii) počet štátnych príslušníkov tretích krajín (okrem niektorých osobitných kategórií), ktorí získali povolenie vydané každým členským štátom na pobyt na jeho území počas predchádzajúcich troch rokov s platnými váhovými koeficientmi.

Maximálny príspevok fondu na projekty v členských štátoch je stanovený na 50 % celkových nákladov na akciu a na 75 % v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond, a na akcie, ktoré zohľadňujú osobitné priority stanovené v strategických usmerneniach.

4. PRÍPRAVA VYKONÁVANIA V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH

Komisia prijala pravidlá pre vykonávanie fondu[8] spoločné pre všetky štyri fondy s niektorými výnimkami, aby zabezpečila harmonizované uplatňovanie a vytvorila spoločné predlohy pre programovanie a vykazovanie. Tieto pravidlá zahŕňajú okrem iného postupy výberu a kritériá oprávnenosti, pokiaľ ide o výdavky vynaložené v rámci fondu. Ďalšou dôležitou súčasťou usmernenia bolo vypracovanie príručky o oprávnenosti, ktoré nasledovalo v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Príručka obsahuje praktické príklady a najlepšie postupy v oblasti riadenia projektov, ktoré sa pravidelne aktualizujú. Organizovali sa informačné stretnutia o pravidlách týkajúcich sa oprávnenosti výdavkov. Ďalšie všeobecné usmernenie bolo poskytnuté na zasadnutí „výboru SOLID“ a na troch konferenciách o fondoch (v roku 2008 o fondoch všeobecne a v roku 2009 pre audítorské orgány a o programovaní a hodnotení).

Aj keď členské štáty sú zodpovedné za riadenie finančných prostriedkov v rámci programov, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ nesie Komisia. Členské štáty sú teda zodpovedné za vytvorenie vnútroštátneho systému riadenia a kontroly fondu, ktorý pozostáva zo „zodpovedného orgánu“ príslušného za riadenie programu (v prípade potreby podporovaného povereným orgánom), z audítorského orgánu zodpovedného za overovanie efektívneho fungovania systému riadenia a kontroly a z certifikačného orgánu, ktorý certifikuje výkazy výdavkov pred ich odoslaním Komisii. Spoločne sú tieto orgány zodpovedné za zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami pridelenými členskému štátu.

Každý členský štát predložil Komisii opis svojho systému riadenia a kontroly, aby Komisia mohla overiť dodržiavanie platných predpisov. Na konci roka 2010 vydala Komisia takmer ku všetkým týmto opisom stanovisko „bez výhrad“. Okrem toho boli v 17 členských štátoch do konca roku 2010 vykonané audity na mieste týkajúce sa systémov riadenia a kontroly fondu (ktoré môžu byť bežné aj u iných fondov všeobecného programu) a audity v ďalších siedmich členských štátov sa uskutočnia v roku 2011. Ukázalo sa, že väčšina systémov fungovala primerane, avšak v niektorých prípadoch boli potrebné určité zlepšenia. V tejto fáze auditov, ktoré budú prebiehať počas celého programového obdobia na roky 2007 – 2013, sa audity týkali najmä výberových konaní, ľudských zdrojov dostupných orgánom a dokumentácie o vykonaných postupoch a úlohách. Vo všeobecnosti sa ukazuje, že väčšina členských štátov má zavedené účinné systémy.

5. VIACROČNÉ PROGRAMY NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013

Schvaľovanie viacročných programov fondu bolo pre väčšinu členských štátov dokončené do konca roka 2008 a pre všetky ostatné začiatkom roka 2009. Aby nedošlo k oneskoreniu vykonávania, ktoré prebieha prostredníctvom ročných programov, Komisia zariadila súčasne schválenie viacročných programov a prvých dvoch ročných programov na rok 2007 a na rok 2008.

Viacročné programy, ktoré nevyžadujú finančné rozhodnutie, predstavujú strategický rámec dohodnutý Komisiou a každým členským štátom pre spoločné využívanie vnútroštátnych prostriedkov a prostriedkov fondu počas celého programového obdobia na obdobie rokov 2007 – 2013. Na úrovni EÚ podporia viacročné programy veľké množstvo akcií na podporu integrácie príslušníkov tretích krajín v celkovej výške takmer 1 400 mil. EUR v období rokov 2007 – 2013[9].

Tabuľka 2: Celkové náklady na všetky viacročné programy a zdroje financovania

2007 – 2013

(Konsolidácia všetkých finančných plánov na viacročné programy členských štátov na sedemročné obdobie)

Všetky sumy sú v miliónoch EUR a sú orientačné

Zdroj finančných prostriedkov || || Orientačné sumy || %

Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín || A || 769 mil. EUR(*) || 55,6 %

Národné verejné zdroje || B || 456 mil. EUR || 32,9 %

Verejné finančné prostriedky spolu || C = A +B || 1 225 mil. EUR || 88,5 %

Pridelené súkromné finančné prostriedky || D || 159 mil. EUR || 11,5 %

Náklady všetkých viacročných programov, 2007 – 2013, spolu || E = C+ D || 1 384 mil. EUR || 100 %

(*) Pridelené rozpočtové prostriedky Fondu zahrnuté do viacročných programov členských štátov, ktoré boli navrhnuté v roku 2008, boli založené na rozpočtových prostriedkoch schválených rozpočtovým orgánom na roky 2007 a 2008 a na odhadoch rozpočtu pre zostávajúcu časť programového obdobia. Preto sa celková suma 769 mil. EUR mierne líši od celkovej sumy 772 467 000 EUR v tabuľke 1, ktorá je založená na skutočných rozpočtových prostriedkoch fondu od roku 2007 do roku 2011 a odhadoch na roky 2012 a 2013.

Na základe informácií týkajúcich sa zavedenia vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti integrácie, vykonávania národných integračných programov a vyhlásení členských štátov vo viacročných programoch je zrejmé, že niektoré členské štáty nemali v čase zavedenia programov veľké skúsenosti s opatreniami určenými konkrétne na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Týkalo sa to napríklad Grécka, Maďarska, Írska, Litvy a Rumunska. Naopak niektoré členské štáty, ako napr. Francúzsko, Rakúsko, Holandsko alebo Španielsko, už mohli stavať na vlastných vnútroštátnych skúsenostiach vrátane významných finančných programov.

Prioritné potreby pre účinnú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín sa v jednotlivých členských štátov líšili v závislosti od príslušnej histórie prisťahovalectva, podielu štátnych príslušníkov tretích krajín na celkovej populácii, aktuálnych migračných tokoch, hospodárskej a sociálnej situácii a podmienok, dostupnosti štruktúr a služieb na podporu integrácie a inštitucionálneho usporiadania. Napriek týmto rozdielom boli niektoré priority v oblasti intervencií pre väčšinu členských štátov spoločné. Prvou je „obojsmerný prístup“, ktorý zohľadňuje zásadu, že do procesu integrácie by mali byť zapojení tak novo prichádzajúci, ako aj prijímajúca spoločnosť (21 členských štátov), čo zahŕňa zlepšenie tolerancie, zvyšovanie povedomia a boja proti diskriminácii migrantov a podporovanie medzikultúrneho dialógu. Druhá kľúčová výzva (15 členských štátov) sa týkala potreby občianskej orientácie a poskytovania informácií štátnym príslušníkom tretích krajín o histórii, inštitúciách, základných normách a hodnotách prijímajúcej krajiny. Treťou veľkou výzvou (13 členských štátov) bolo prispôsobiť verejné a súkromné služby potrebám multikultúrnej spoločnosti, a budovanie kapacít pre organizácie, ktoré sú vo vzájomnom styku s príslušníkmi tretích krajín. Napokon k zrejmým prioritným potrebám patrilo aj zlepšovanie jazykových znalostí (12 členských štátov).

Na prioritu 1 (pozri kapitolu 2) bude pridelený zďaleka najväčší podiel prostriedkov fondu v období 2007 – 2013 (plánovaný 75 % podiel na úrovni EÚ v rozsahu od 94 % v Českej republike do 41 % vo Fínsku), značne vyšší ako na priority 2 (12 % na úrovni EÚ), 3 (9 %) a 4 (4 %). Fínsko, ktoré kladie pomerne väčší dôraz na prioritu 2, je jediným členským štátom, kde sa očakáva pridelenie menej ako 50 % z prostriedkov fondu na prioritu 1.

Graf 1: Rozdelenie prostriedkov EÚ medzi štyri priority vo viacročných programoch

V základnom akte fondu sa vyžaduje, aby každý členský štát v súlade s existujúcimi vnútroštátnymi predpismi a postupmi vytvoril partnerstvo s orgánmi a subjektmi, ktoré sa zúčastňujú na vykonávaní viacročného programu alebo ktoré môžu užitočným spôsobom prispieť k jeho rozvoju. Do partnerstva fondu musia byť zapojené orgány zodpovedné za riadenie Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre utečencov.

Viacročné programy obsahujú opis organizačnej štruktúry v každom členskom štáte. Výbory partnerstiev často pozostávajú z niektorých ministerstiev, už uvedených vykonávacích orgánov Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre utečencov a v menšej miere z miestnych orgánov a mimovládnych organizácií. V niektorých členských štátoch výbory partnerstiev pracujú na dvoch úrovniach, t. j. všeobecný výbor a osobitné pracovné skupiny alebo skupiny odborníkov. Okrem formálnych výborov väčšina členských štátov organizuje pravidelné stretnutia (napr. raz alebo dvakrát do roka) so všetkými organizáciami vykonávajúcimi program, aby posúdili úspechy a nedostatky a diskutovali o financovaní priorít pre nasledujúce ročné programy.

Komplementárnosť fondu s inými nástrojmi financovania EÚ je v členských štátoch v prvom rade zabezpečená na základe úzkej spolupráce medzi riadiacimi orgánmi zodpovednými za rôzne finančné prostriedky v rámci partnerstva. Táto spolupráca zvyčajne zahŕňa konzultáciu príslušných orgánov pri plánovaní a programovaní a pri zostavovaní zoznamu konkrétnych projektov vybraných na financovanie. K tomu dochádza jednoducho vtedy, keď ten istý orgán je zodpovedný za viaceré fondy v rámci všeobecného programu (napr. v Českej republike, Fínsku, Grécku, Írsku, Maďarsku, Nemecku, Rumunsku, Slovensku, Slovinsku, Spojenom kráľovstve, Španielsku a Taliansku je jeden a ten istý orgán zodpovedný za fond ako aj za Európsky fond pre utečencov. Okrem toho v mnohých členských štátoch sa od žiadateľov o financovanie požaduje, aby uviedli prípadné ďalšie zdroje financovania z EÚ alebo z vnútroštátnych prostriedkov alebo odôvodnili relevantnosť fondu vo vzťahu k ostatným dostupným fondom EÚ alebo sa zaviazali k tomu, že nebudú využívať ďalšie finančné prostriedky EÚ na projekty podporované fondom.

Na zabránenie akémukoľvek prekrývaniu medzi fondom a ďalšími finančnými nástrojmi EÚ niektoré členské štáty sa postarali o to, aby fond dopĺňal akcie Európskeho sociálneho fondu, napríklad využívaním fondu na zvýšenie úrovne zručností štátnych príslušníkov tretích krajín na takú úroveň, aká sa vyžaduje pre účasť na opatreniach zameraných na integráciu na trh práce, ktoré sú financované z Európskeho sociálneho fondu. V niektorých členských štátoch sa vytvorili skutočné synergie medzi fondom a Európskym sociálnym fondom, najmä ak orgán zodpovedný za fond je zodpovedný aj za Európsky sociálny fond, ako napr. v Belgicku, Španielsku alebo Švédsku.

Okrem tohto prípadu v niektorých členských štátoch je orgán zodpovedný za fond tiež členom partnerstva Európskeho sociálneho fondu. Tak je tomu napríklad v Rakúsku, Maďarsku, Írsku.

6. PLNENIE ROZPOČTU EURÓPSKEHO FONDU PRE INTEGRÁCIU ŠTÁTNYCH PRÍSLUŠNÍKOV TRETÍCH KRAJÍN NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2009

Vykazované obdobie rokov 2007 – 2009 sa týka 29 % celkovej referenčnej sumy fondu v celkovej výške 239,9 mil. EUR dostupných rozpočtových prostriedkov EÚ na akcie v rámci zdieľaného i priameho hospodárenia.

6.1. Národné programy vykonávané v rámci zdieľaného hospodárenia

Za prvé tri roky vykonávania fondu bolo schválených 78 ročných programov, v prípade ktorých bolo viazaných spolu asi 223,1 mil. EUR. Rozdelenie prostriedkov fondu medzi členské štáty pomocou kľúča na rozdelenie stanoveného v právnom základe, je uvedené v grafe 2.

Graf 2: Rozdelenie zdrojov EÚ viazaných na národné programy, 2007 – 2009

Sumy v mil. EUR (zaokrúhlené)

V období rokov 2007 – 2009 piatimi hlavnými príjemcami boli Španielsko (34,7 mil. EUR), Spojené kráľovstvo (34,3 mil. EUR), Nemecko (33,6 mil. EUR) a Taliansko (30 mil. EUR) (každý mal na národné programy pridelených 13 % až 15 % celkových prostriedkov EÚ), po nich nasleduje Francúzsko (18,2 mil. EUR alebo 8 % z celku). Spoločne dostali približne 68 % celkovej sumy pridelenej na národné programy v sledovanom období.

Ďalej s určitým rozdielom nasledovalo osem členských štátov, pričom každý mal v období rokov 2007 – 2009 pridelené 2 % až 3 % prostriedkov fondu, t. j. pridelené rozpočtové prostriedky boli vo výške 4,5 až 5,5 mil. EUR (Rakúsko , Belgicko, Česká republika, Grécko, Holandsko, Poľsko, Portugalsko a Švédsko).

Všetky ostatné členské štáty dostali od 0,7 % do 1,7 % dostupných prostriedkov fondu. Pridelené rozpočtové prostriedky na obdobie rokov 2007 – 2009 pre 13 členských štátov sa pohybovali od 1,59 mil. EUR (Malta) do 3,75 mil. EUR (Maďarsko).

V období od roku 2007 do roku 2011 zostalo rovnakých päť hlavných prijímajúcich členských štátov, avšak ich poradie sa trochu zmenilo: na prvé miesto sa v roku 2011 dostalo Taliansko, potom Spojené kráľovstvo, Španielsko, Nemecko a Francúzsko. Odráža to príslušný rozsah toku prisťahovalectva a veľkosť skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom počas referenčného obdobia použitého na rozdelenie prostriedkov fondu medzi členské štáty[10].

Ak sa prostriedky poskytované na základe ročných programov z vnútroštátnych rozpočtov a od príjemcov pripočítajú k príspevku z fondu, celkové náklady všetkých operácií, ktoré sa mali financovať, boli vo výške 371 mil. EUR na obdobie troch rokov 2007 – 2009. Príspevok z fondu tvoril 60 % tejto sumy, verejné finančné prostriedky členských štátov tvorili takmer 35 % (128,7 mil. EUR) a napokon príspevok samotných príjemcov bol približne 5 % plánovaných celkových nákladov (19,5 mil. EUR). Tieto percentuálne podiely sú spravidla v súlade s tými, ktoré boli stanovené vo viacročných programoch (pozri tabuľku 2 v kapitole 5), so zreteľom na skutočnosť, že predpokladaný príspevok príjemcov sa samozrejme mohol „plánovať“ len na začiatku programového obdobia na roky 2007 – 2013.

Na každý ročný program členské štáty mohli využiť až 7 % rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na rok + 30 000 EUR na financovanie technickej pomoci na správu fondu. Prostriedky vyčlenené na technickú pomoc v členských štátoch predstavovali celkove 5 mil. EUR (2007), 5,8 mil. EUR (2008) a 7,1 mil. EUR (2009).

Podľa miery čerpania uvedenej na konci roka 2010 záväzky v členských štátoch boli pomerne vysoké za rok 2007 (82 % prostriedkov) a za rok 2008 (83 %) a v roku 2009 dosiahli takmer 100 %. Za rok 2007 šesť členských štátov uviedlo záväzky vo výške takmer 100 % a v štyroch ďalších členských štátoch dosiahli 90 % alebo viac. Za rok 2008 štyri členské štáty dosiahli mieru záväzkov takmer 100 % a sedem ďalších malo pokrytých záväzkami najmenej 90 % pridelených rozpočtových prostriedkov.

Záväzky počas obdobia rokov 2007 – 2009 vyjadrujú celkový obraz vykonávania národných programov. Vo väčšine členských štátov boli programy výrazne ovplyvnené oneskoreniami v počiatočnej fáze v rokoch 2007 a 2008 (pozri kapitolu 7.4), ale mnohým členským štátom sa podarilo postupne vyriešiť tieto problémy, čo viedlo v roku 2009 vo väčšine členských štátov k pomerne bezproblémovému vykonávaniu viacročných programov.

6.2. Akcie Spoločenstva

Na každý z rokov 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011 Komisia prijala ročný pracovný program, v ktorom sú stanovené priority a ciele akcií Spoločenstva v rámci fondu, ako aj akcie plánované na podporu. Akcie Spoločenstva sú vždy zamerané na nadnárodné projekty a akcie v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú v záujme Únie.

Počas uvedeného obdobia sa poskytli granty na základe výziev na predloženie návrhov, ktoré boli otvorené pre všetky typy organizácií s požiadavkou, aby v prípade každého projektu účastníci boli najmenej z troch až piatich členských štátov. Priority stanovené vo výzvach na predloženie návrhov zahŕňali okrem iného: podporu integračných stratégií a opatrení zameraných na osobitné skupiny, napr. migrujúce ženy a deti, integračné opatrenia na miestnej úrovni, napr. riadenie rozmanitosti v mestských štvrtiach, zisťovanie názorov verejnosti a migrantov na integračný proces, skúmanie väzieb medzi politikami prijímania a integračnými procesmi atď. Celkove od roku 2007 do roku 2010 Komisia financovala prostredníctvom grantov 37 nadnárodných projektov, na ktoré bolo pridelených 17,85 mil. EUR.

Okrem grantov, na ktoré sa použila väčšina dostupných zdrojov EÚ, v rámci akcií Spoločenstva bolo financovaných niekoľko verejných obstarávaní. V tejto súvislosti obzvlášť zaujímavé sú tieto projekty:

• podpora poskytovaná Európskemu fóru pre integráciu[11] zriadenému Komisiou a zástupcami občianskej spoločnosti ako fórum na diskusiu a výmenu názorov v oblasti integrácie, ktoré sa od roku 2008 schádza dvakrát ročne,

• Európska webová stránka o integrácii[12]: je interaktívna webová stránka prístupná všetkým zainteresovaným stranám v oblasti integrácie, na ktorej možno nájsť rozsiahlu dokumentáciu, správy, osvedčené postupy zo všetkých členských štátov EÚ a ktorá umožňuje výmenu informácií,

• Príručka o integrácii pre tvorcov politiky a odborníkov[13], ktorá vyšla postupne v troch vydaniach. Cieľom príručky je zhromažďovať a šíriť osvedčené postupy v rôznych oblastiach integrácie, ako napr. „masmédiá a integrácia“, „zvyšovanie povedomia a posilňovanie postavenia migrantov“, „získanie štátnej príslušnosti a prax aktívneho občianstva“, „Mladí prisťahovalci, vzdelávanie a trh práce“ atď.

7. VYKONÁVANIE PROGRAMOV NA ROKY 2007, 2008 A 2009 V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH

Členské štáty mali podľa základného aktu[14] povinnosť predložiť Komisii najneskôr do 30. júna 2010 hodnotiacu správu o vykonávaní akcií spolufinancovaných fondom. Všetky použili spoločnú predlohu, ktorú poskytla Komisia. V tejto skorej fáze vykonávania viacročných programov (v júni 2010 mali členské štáty k dispozícii konečné údaje o dokončených projektoch len v prípade ročného programu na rok 2007, pričom vykonávanie programu na rok 2008 bolo práve ukončené a program na rok 2009 prebiehal) sa správy členských štátov nutne zameriavajú vo väčšej miere na aspekty vykonávania, než na výsledky a vplyvy. Tie sa budú uvádzať v národných hodnotiacich správach o výsledkoch a vplyvoch akcií spolufinancovaných fondom za obdobie rokov 2007 až 2010, ktoré členské štáty musia predložiť Komisii do 30. júna 2012.

V tejto kapitole sa uvádzajú a porovnávajú údaje a čísla týkajúce sa vykonávania ročných programov na roky 2007, 2008 a 2009, ktoré členské štáty uviedli v správach. Potrebné je zdôrazniť, že čísla v tabuľke sú priemerné hodnoty, ktoré nemusia vždy odrážajú odchýlky od trendu. Vždy, keď to bolo možné, sa zmeny či odchýlky od priemerných výsledkov označili.

7.1. Prehľad

Do 30. júna 2010 bolo v členských štátoch financovaných z fondu spolu 1 949 projektov v rámci prvých troch ročných programov na roky 2007, 2008 a 2009. To zodpovedá na úrovni EÚ priemeru 75 projektom financovaným v každom členskom štáte v prípade troch ročných programov, avšak so značnými rozdielmi medzi jednotlivými členskými štátmi (pozri tabuľku 4 nižšie).

Tabuľka 4: Projekty financované v rámci troch ročných programov na roky 2007, 2008 a 2009

Členské štáty || Program na rok 2007 || Program na rok 2008 || Program na rok 2009 * || Spolu na obdobie rokov 2007 – 2009

Belgicko || 13 || 14 || 21 || 48

Bulharsko || 13 || 14 || 0 || 27

Cyprus || 3 || 10 || 8 || 21

Česká republika || 2 || 27 || 17 || 46

Estónsko || 17 || 76 || 72 || 165

Fínsko || 10 || 18 || 12 || 40

Francúzsko || 2 || 3 || 29 || 34

Grécko || 7 || 11 || 0 || 18

Holandsko || 3 || 9 || 6 || 18

Írsko || 8 || 0 || 0 || 8

Litva || 16 || 12 || 12 || 40

Lotyšsko || 13 || 17 || 0 || 30

Luxembursko || 3 || 12 || 14 || 29

Maďarsko || 19 || 22 || 20 || 61

Malta || 0 || 1 || 3 || 4

Nemecko || 162 || 148 || 59 || 369

Poľsko || 35 || 36 || 0 || 71

Portugalsko || 12 || 10 || 3 || 25

Rakúsko || 34 || 31 || 39 || 104

Rumunsko || 1 || 7 || 4 || 12

Slovenská republika || 11 || 5 || 10 || 26

Slovinsko || 3 || 2 || 0 || 5

Spojené kráľovstvo || 8 || 11 || 10 || 29

Španielsko || 169 || 241 || 120 || 530

Švédsko || 9 || 19 || 0 || 28

Taliansko || 54 || 48 || 59 || 161

Spolu EÚ || 627 || 804 || 518 || 1949

* K 30. júnu 2010 ešte stále prebiehal výber projektov a financovanie v rámci programu na rok 2009.

Aj keď členské štáty s najvyššími sumami pridelených rozpočtových prostriedkov bývajú spravidla aj štátmi s najväčším počtom financovaných projektov (Španielsko 530 projektov, Nemecko 369 projektov, Taliansko 161 projektov) a opačne členské štáty s najnižšími sumami pridelených rozpočtových prostriedkov bývajú štátmi s najmenším počtom financovaných projektov (Malta 4 projekty, Slovinsko 5 projektov a Írsko 8 projektov), počet projektov nie je vždy v súlade s výškou sumy pridelených rozpočtových prostriedkov. Napríklad Estónsko s pomerne malou pridelenou sumou financovalo v podstate asi toľko projektov ako Taliansko. Naopak Spojené kráľovstvo, ktoré patrí k hlavným príjemcom, sústredilo svoje zdroje na obmedzený počet väčších projektov (okolo 30). Počet projektov v členských štátoch teda odráža stratégiu financovania (rozsiahla podpora projektov oproti koncentrácii), ktorá je tiež zrejmá z priemernej výšky finančných prostriedkov EÚ na jeden projekt.

Projekty financované v rámci národných programov boli spravidla malé až stredne veľké s priemernou výškou finančných prostriedkov EÚ približne 76 000 EUR na projekt. V 16 členských štátoch (Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Fínsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovensko, Španielsko a Švédsko) to bolo ešte menej, t. j. od 18 338 EUR až 68 952 EUR. Medzi členské štáty s najnižšou priemernou výškou finančných prostriedkov EÚ na projekt patrí Estónsko, Bulharsko, Luxembursko a Poľsko (pozri ďalej tabuľku 5).

Naopak v 10 členských štátoch bola priemerná výška finančných prostriedkov EÚ na projekt vyššia než celkový priemer EÚ (Cyprus, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Malta, Rumunsko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Taliansko). K členským štátom s najvyššou priemernou sumou finančných prostriedkov EÚ na projekt patrilo Francúzsko, nasledované s určitým odstupom Spojeným kráľovstvom, Slovinskom a Holandskom.

Tabuľka 5: Priemerná výška finančných prostriedkov z EIF na projekt na dva programové roky 2007 a 2008*

* K 30. júnu 2010 výber projektov a financovanie na rok 2009 ešte neboli ukončené, takže výpočet priemernej výšky finančných prostriedkov EÚ je založený len na prvých dvoch ročných programoch.

7.2. Metódy realizácie, výber a financovanie projektov

V rámci všeobecného programu si členské štáty môžu zvoliť z dvoch metód realizácie:

• zodpovedný orgán koná ako „verejný obstarávateľ“, pričom projekty sa spravidla realizujú na základe otvorených výziev na predloženie návrhov (v riadne odôvodnených prípadoch granty možno udeliť aj bez výzvy na predloženie návrhov) alebo

• zodpovedný orgán koná ako „výkonný orgán“, pričom zodpovedný orgán sa rozhodne realizovať projekty priamo, sám alebo spolu s vnútroštátnym orgánom kompetentným na základe svojich odborných znalostí, vysokej úrovne špecializácie alebo administratívnych právomocí, pretože povaha projektov neposkytuje žiadnu inú možnosť realizácie; ide napríklad o monopolné situácie de jure alebo bezpečnostné dôvody.

Ako sa očakávalo vzhľadom na cieľ fondu a rozmanité zainteresované strany v tejto oblasti, výrazne prevažovala metóda „verejného obstarávateľa“ s 95 % všetkých financovaných projektov (1 852 zo všetkých projektov). Všetky členské štáty realizovali svoje programy celkove alebo čiastočne metódou „verejného obstarávateľa“.

Len deväť členských štátov (Cyprus, Estónsko, Francúzsko, Lotyšsko, Slovensko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko) použilo metódu „výkonného orgánu“ v celkove 97 projektoch. Okrem toho väčšina projektov realizovaná metódou „výkonného orgánu“ bola financovaná na začiatku viacročného programového obdobia a ich počet sa postupne znižoval.

V rámci metódy „verejného obstarávateľa“ len osem členských štátov (Francúzsko, Írsko, Holandsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Rakúsko a Slovinsko) organizovali len jednu výzvu na predloženie návrhov pre každý ročný program. Vo všetkých ostatných členských štátoch aspoň pre jeden z ročných programov boli potrebné viaceré výzvy, pretože jedna výzva nebola postačujúca na úplné využitie pridelených rozpočtových prostriedkov ani na pokrytie samostatných oblastí intervencie v rámci programu.

Na základe výziev na predloženie návrhov bolo dovedna predložených pozoruhodných 5 234 návrhov v priebehu trojročného obdobia. Návrhy predkladali všetky typy organizácií: národné, regionálne a miestne orgány, rôzne mimovládne organizácie, vzdelávacie a výskumné inštitúcie atď. V rámci samotného ročného programu na rok 2009 bolo predložených takmer 2 000 návrhov (pozri tabuľku 6).

V dôsledku veľmi vysokej odozvy na výzvy na predloženie návrhov sa mohlo vybrať len 47 % prijatých návrhov, z ktorých bolo financovaných 73 %. Niektoré členské štáty uviedli ako obmedzujúci faktor dostupné finančné prostriedky (napr. Bulharsko, Estónsko, Litva, Taliansko), ale toto nebol jediný dôvod pre odmietnutie návrhov alebo neposkytnutie finančných prostriedkov na všetky vybrané návrhy. Napríklad ďalšia analýza vybraných návrhov, ktorú uskutočnili zodpovedné orgány, mohla prípadne viesť k neposkytnutiu finančných prostriedkov na základe toho, že situácia organizácie realizujúcej projekt sa zhoršila, alebo už nedokázala zodpovedajúco zaistiť potrebný doplňujúci finančný podiel, alebo nebolo možné poskytnúť dôležité technické údaje pre uzavretie dohody o grante a pod. Zodpovedné orgány teda pristupovali vážne k svojej úlohe v súvislosti s financovaním projektov zo zdrojov fondu.

Tabuľka 6: Prijaté, vybrané a financované projekty v období rokov 2007 – 2009 v rámci metódy „verejného obstarávateľa“ na základe výziev na predloženie návrhov

Členské štáty || Program na rok 2007 || Program na rok 2008 || Program na rok 2009 || Spolu na obdobie rokov 2007 – 2009

Doručené návrhy || Vybrané projekty || Financované projekty || Doručené návrhy || Vybrané projekty || Financované projekty || Doručené návrhy || Vybrané projekty || Financované projekty || Doručené návrhy || Vybrané projekty || Financované projekty

Belgicko || 14 || 14 || 13 || 14 || 14 || 14 || 25 || 23 || 21 || 53 || 51 || 48

Bulharsko || 40 || 22 || 13 || 56 || 31 || 14 || 0 || 0 || 0 || 96 || 53 || 27

Cyprus || 2 || 0 || 0 || 18 || 7 || 7 || 17 || 5 || 5 || 37 || 12 || 12

Česká republika || 2 || 2 || 2 || 48 || 28 || 27 || 27 || 19 || 17 || 77 || 49 || 46

Estónsko || 31 || 5 || 5 || 134 || 72 || 71 || 110 || 81 || 69 || 275 || 158 || 145

Fínsko || 47 || 10 || 10 || 23 || 18 || 18 || 48 || 12 || 12 || 118 || 40 || 40

Francúzsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 135 || 30 || 27 || 135 || 30 || 27

Grécko || 56 || 8 || 7 || 46 || 11 || 11 || 0 || 0 || 0 || 102 || 19 || 18

Holandsko || 5 || 3 || 3 || 12 || 9 || 9 || 16 || 6 || 6 || 33 || 18 || 18

Írsko || 41 || 10 || 8 || 0 || 0 || 0 || 29 || 0 || 0 || 70 || 10 || 8

Litva || 17 || 16 || 16 || 14 || 13 || 12 || 27 || 16 || 12 || 58 || 45 || 40

Lotyšsko || 14 || 11 || 11 || 21 || 15 || 15 || 0 || 0 || 0 || 35 || 26 || 26

Luxembursko || 7 || 3 || 3 || 19 || 12 || 12 || 20 || 15 || 14 || 46 || 30 || 29

Maďarsko || 34 || 19 || 19 || 45 || 22 || 22 || 45 || 20 || 20 || 124 || 61 || 61

Malta || 9 || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 4 || 3 || 3 || 14 || 4 || 4

Nemecko || 336 || 162 || 162 || 236 || 148 || 148 || 305 || 59 || 59 || 877 || 369 || 369

Poľsko || 45 || 37 || 35 || 57 || 36 || 36 || 53 || 0 || 0 || 155 || 73 || 71

Portugalsko || 13 || 12 || 12 || 12 || 12 || 10 || 3 || 3 || 3 || 28 || 27 || 25

Rakúsko || 48 || 34 || 34 || 70 || 31 || 31 || 119 || 40 || 39 || 237 || 105 || 104

Rumunsko || 5 || 3 || 1 || 15 || 8 || 7 || 16 || 4 || 4 || 36 || 15 || 12

Slovenská republika || 14 || 10 || 10 || 7 || 5 || 5 || 18 || 10 || 10 || 39 || 25 || 25

Slovinsko || 2 || 2 || 2 || 1 || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 || 3 || 3 || 3

Spojené kráľovstvo || 34 || 12 || 7 || 29 || 11 || 11 || 84 || 36 || 10 || 147 || 59 || 28

Španielsko || 437 || 126 || 126 || 331 || 233 || 233 || 258 || 115 || 115 || 1026 || 474 || 474

Švédsko || 74 || 9 || 9 || 0 || 19 || 19 || 38 || 0 || 0 || 112 || 28 || 28

Taliansko || 405 || 171 || 41 || 373 || 145 || 28 || 523 || 350 || 38 || 1301 || 666 || 107

Spolu EÚ || 1732 || 701 || 549 || 1582 || 902 || 762 || 1920 || 847 || 484 || 5234 || 2450 || 1795

Poznámka: Zahrnuté sú len predložené, vybrané a financované návrhy/projekty v rámci metódy „verejného obstarávateľa“ na základe výziev na predloženie návrhov (nie projekty financované bez výzvy na predloženie návrhov na základe výnimky alebo projekty financované v rámci metódy „výkonného orgánu“). Ak bola pre ročný program organizovaná viac než jedna výzva na predloženie návrhov, údaje predstavujú súhrn celkového počtu predložených návrhov, schválených projektov a projektov financovaných pre všetky výzvy v rámci tohto konkrétneho ročného programu.

7.3. Oblasti projektov – realizácia priorít a osobitných priorít

Vzhľadom na veľmi vysoký počet financovaných projektov a rôznorodosť organizácií realizujúcich projekty posudzované obdobie zahŕňalo široký rozsah aspektov. Financované projekty možno rozdeliť všeobecne do troch kategórií podľa ich hlavného „cieľa“, t. j. projekty zamerané na: štátnych príslušníkov tretích krajín v prvom rade, verejné a súkromné služby zaoberajúce sa štátnymi príslušníkmi tretích krajín a prijímajúcu spoločnosť (pozri tabuľku 7). Podrobný opis typov financovaných akcií sa uvádza ďalej v texte.

K najčastejším oblastiam podporovaným fondom v členských štátoch patria opatrenia zamerané na štátnych príslušníkov tretích krajín v prvom rade, konkrétnejšie na projekty týkajúce sa informácií a vzdelávania vrátane jazykových znalostí, praktických informácií a občianskej orientácie. „Obojsmerný prístup“ bol takmer rovnako dôležitý.

Aj keď len druhé v poradí, rovnako dôležité sú opatrenia na budovanie kapacít v širšom zmysle (prispôsobenie a koordinácia verejných a súkromných služieb), spolupráca medzi členskými štátmi a opatrenia zamerané na prijímajúcu spoločnosť na podporu medzikultúrneho dialógu, ktoré boli financované vo väčšine členských štátov. Zaujímavé je, že spolupráca medzi členskými štátmi spolu s výskumom, štúdiami, monitorovaním a hodnotením sa rozvíjali vo väčšej miere, než sa na začiatku programového obdobia predpokladalo.

Projekty na realizáciu priority 1 predstavovali asi 80 % všetkých projektov, omnoho viac ako projekty v rámci priority 3 (10 %), priority 2 (6 %) a priority 4 (4 %). Prioritné akcie sú v súlade s celkovými sumami plánovanými na začiatku programového obdobia. Zo všetkých štyroch „osobitných cieľov“ fondu (pozri kapitolu 2) jasne prevláda ten, ktorý zodpovedá cieľu „rozvoj a uskutočňovanie procesu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí práve pricestovali, v členských štátoch“, s takmer 70 % všetkých financovaných projektov. Je to v súlade s ustanovením v základnom akte, „Fond sa zameria v prvom rade na opatrenia súvisiace s integráciou štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí práve pricestovali.“

Členské štáty využívali v značnej miere možnosť vyššej miery spolufinancovania projektov zo strany EÚ, v rámci ktorých sa realizuje jedna alebo viac osobitných priorít, 62 % všetkých projektov. Najväčší podiel tvoria projekty realizujúce viac než jednu osobitnú prioritu, nasledujú projekty, v rámci ktorých sa realizujú osobitné priority 2 a 5. Medzi členskými štátmi však existujú značné rozdiely. Napríklad v Lotyšsku, Španielsku a Taliansku sa realizovali projekty v rámci každej z piatich osobitných priorít. Naopak v Rakúsku, na Cypre a v Slovinsku sa realizovala len jedna z osobitných priorít (osobitná priorita 4), ako aj vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve (osobitná priorita 2). Na Malte, v Španielsku a Švédsku sa vo všetkých projektoch financovaných v rámci metódy „verejného obstarávateľa“ realizovala jedna alebo viac osobitných priorít.

Celkovo sa potreby priorít identifikované v štádiu plánovania v rámci viacročného programu v zásade potvrdili, pričom hlavné zmeny boli výsledkom aktuálnych návrhov predložených organizáciami, ktoré realizovali projekty po výzvach na predloženie návrhov.

Tabuľka 7: Zhrnutie opatrení financovaných členskými štátmi v rámci ročných programov na obdobie rokov 2007 – 2009

„Cieľová skupina“ || Druh opatrenia || Priorita 1 || Priorita 2 || Priorita 3 || Priorita 4 || Členské štáty spolu

Štátni príslušníci tretích krajín || Zlepšenie jazykových znalostí (a budovanie kapacít v tejto oblasti) || 20: AT, BE, CY, CZ, DE, EE, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, PL, RO, SK, SI, ES, UK || || 2: BE, CY || 1: MT || 21: AT, BE, CY, CZ, DE, EE, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, PL, RO, SK, SI, ES, UK

Šírenie všeobecných a praktických informácií (práva a povinnosti, dostupné služby atď.), ako aj občianska orientácia (kultúra, história, inštitúcie hostiteľského členského štátu) || 22: AT, BE, BG, CY, CZ, EE, FI, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, PL, PT, RO, SK, SI, ES, SE, UK || 1: IT || 6: BE, EE, FI, HU, IT, LV || 2: BE, MT || 23: AT, BE, BG, CY, CZ, EE, FI, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, PL, PT, RO, SK, SI, ES, SE, UK

Prístup k ďalším formám vzdelávania || 6: BE, EE, EL, LV, SE, UK || 1: CZ || || || 7: BE, CZ, EE, EL, LV, SE, UK

Predbežné opatrenia na uľahčenie následného prístupu na trh práce, účasť v zamestnaní, hospodárskom živote a zvýšenie sebestačnosti || 12: AT, BG, DE, EL, LT, MT, PL, PT, RO, SK, ES, SE || 1: CZ || 3: FI, LV, LT || || 15: AT, BG, CZ, DE, FI, EL, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SK, ES, SE

Sociálne a právne usmernenie a poradenstvo || 11: BE, CZ, FI, FR, HU, LV, PL, PT, RO, SK, ES || || 3: CZ, FI, LV || || 11: BE, CZ, FI, FR, HU, LV, PL, PT, RO, SK, ES

Obojsmerný prístup: uľahčovanie alebo podporovanie účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na občianskom živote, službách a výmenách s hostiteľskou spoločnosťou || 14: AT, CY, DE, EE, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, SK, ES, SE || || 3: FI, LV, SK || 1: MT || 15: AT, CY, DE, EE, FI, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, SK, ES, SE

Zdravie || 3: CZ, ES, SE || || 2: CZ, PL || || 4: CZ, PL, ES, SE

Opatrenia zamerané na zraniteľné skupiny || 10: AT, BE, DE, CZ, FI, FR, IT, ES, SE, UK || || || 1: IT || 10: AT, BE, CZ, DE, FI, FR, IT, ES, SE, UK

Modernizácia prijímajúcich služieb vrátane nástrojov a právnych predpisov || 5: BE, CZ, IE, LV, UK || 1: BE || || || 5: BE, CZ, IE, LV, UK

Bývanie || 2: PL, ES || || || || 2: PL, ES

Opatrenia pred odchodom (opatrenia zamerané na štátnych príslušníkov tretích krajín pred ich príchodom do hostiteľského členského štátu) || 3: BE, FI, EL || || || || 3: BE, FI, EL

Tabuľka 7: Zhrnutie opatrení financovaných členskými štátmi v rámci ročných programov na obdobie rokov 2007 – 2009 (pokračovanie)

„Cieľová skupina“ || Druh opatrenia || Priorita 1 || Priorita 2 || Priorita 3 || Priorita 4 || Členské štáty spolu

Tvorcovia politík, pracovníci verejných a súkromných orgánov zaoberajúci sa integráciou a ďalšie osoby v styku s príslušníkmi tretích krajín alebo otázkami integrácie || Prispôsobenie verejných a súkromných služieb potrebám multikultúrnej spoločnosti prostredníctvom vzdelávania, budovania kapacít a zvyšovania povedomia || 10: AT, CZ, EE, FR, HU, IT, LV, LT, PT, RO || 1: EE || 16: AT, BG, CY, CZ, EE, FI, EL, HU, LV, LT, LU, MT, PT, RO, SK, ES || 1: HU || 18: AT, BG, CY, CZ, EE, FI, FR, EL, HU, IT, LV, LT, LU, MT, PT, RO, SK, ES

Výskum týkajúci sa situácie štátnych príslušníkov tretích krajín v členskom štáte najmä, pokiaľ ide o postoj spoločnosti voči štátnym príslušníkom tretích krajín zameraný na lepšie prispôsobenie integračných opatrení a postupov ich potrebám || 6: BG, HU, IT, LV, RO, SE || 15: AT, BE, BG, CY, CZ, FI, EL, HU, IT, LT, LU, PL, RO, SK, UK || 4: AT, IT, PT, RO || 1: IT || 18: AT, BE, BG, CY, CZ, FI, EL, HU, IT, LV, LT, LU, PL, PT, RO, SK, SE, UK

Analýza a hodnotenie integračných opatrení a procesov vo všeobecnosti a v členskom štáte, najmä minulé a súčasné, s cieľom zvýšiť účinnosť || 4: MT, NL, SK, SE || 12: BG, CY, CZ, EE, FI, EL, IT, LV, LU, PL, PT, ES || 2: IT, RO || 1: IT || 17: BG, CY, CZ, EE, FI, EL, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, ES, SE

Vývoj monitorovania a hodnotenia metodík a nástrojov vrátane ukazovateľov || || 13: AT, BG, CY, DE, EE, FI, EL, HU, IT, LU, PL, SK, UK || 1: IT || 1: SK || 13: AT, BG, CY, DE, EE, FI, EL, HU, IT, LU, PL, SK, UK

Koordinácia služieb a politík a výmen medzi rôznymi subjektmi v členskom štáte || 3: EL, IT, PT || 6: LV, LT, PT, RO, SK, ES || 11: AT, BG, CY, DE, EL, HU, LT, LU, PL, PT, ES || 6: HU, LV, LU, NL, SK, ES || 16: AT, BG, CY, DE, EL, HU, IT, LV, LT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, ES

Koordinácia a spolupráca medzi členskými štátmi || || 1: LT || 2: LT, SK || 11: AT, CY, CZ, EE, EL, HU, IT, LU, MT, NL, SE || 13: AT, CY, CZ, EE, EL, HU, IT, LT, LU, MT, NL, SK, SE

Zapojenie médií || 5: CZ, EL, HU, LT, SK || || 1: CY || || 6: CY, CZ, EL, HU, LT, SK

Prijímajúca spoločnosť || Zvyšovanie tolerancie, povedomia a úrovne medzikultúrneho dialógu || 12: AT, CZ, DE, EE, EL, HU, IT, LT, LU, MT, PT, SK || 2: BG, PT || 6: AT, BG, CY, DE, LU, MT || 1: MT || 14: AT, BG, CY, CZ, DE, EE, EL, HU, IT, LT, LU, MT, PT, SK

Hlavná oblasť, v ktorej boli projekty financované v rámci priority 1 (akcie na zavedenie „spoločných základných zásad pre politiku integrácie prisťahovalcov v Európskej únii“ do praxe), sa vzťahovala na poskytovanie všeobecných aj praktických informácií a občianskej orientácie štátnym príslušníkom z tretích krajín a ktorá bola realizovaná vo väčšine členských štátov. Projekty zahŕňali napríklad:

– šírenie informačných materiálov v papierovej forme, v elektronickej forme (webové portály atď.) alebo prostredníctvom e-learningu,

– orientáciu prostredníctvom úvodných školení, seminárov, školení atď.,

– rozvoj sietí informačných centier a prijímacích služieb,

– organizovanie študijných návštev pre štátnych príslušníkov tretích krajín v štátnych inštitúciách, historických pamiatkach, múzeách,

– mentorstvo alebo vedenie zo strany miestneho obyvateľstva na usmernenie štátnych príslušníkov tretích krajín pri ich integrácii do prijímajúcej spoločnosti.

Druhou oblasťou bolo jazykové vzdelávanie buď vo forme vzdelávacích kurzov a iného vzdelávacieho materiálu pre štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane e-learningu, alebo vývoj osobitných metód výučby prispôsobených štátnym príslušníkom tretích krajín.

Podpora „obojsmerného prístupu k integrácii“ bola financovaná prostredníctvom širokého radu činností, často inovatívneho charakteru, ako napr. organizovanie festivalov, umeleckých súťaží a výstav, účasť rodičov štátnych príslušníkov tretích krajín v školách alebo letných táboroch pre deti štátnych príslušníkov tretích krajín a pre miestne deti. Projekty zamerané na zlepšenie tolerancie, zvyšovanie povedomia a podporu medzikultúrneho dialógu zahŕňali podobné aktivity, ako napr. športové a kultúrne podujatia, televízne seriály určené pre prijímajúcu spoločnosť a pod.

Predbežné opatrenia na uľahčenie prístupu na trh práce a účasť na hospodárskom živote zahŕňali napríklad prístup k inému vzdelávaniu ako jazykové či odborné vzdelávanie alebo poskytovanie hodnotenia zručností a rekvalifikačných kurzov.

Prispôsobovanie verejných a súkromných služieb potrebám multikultúrnej spoločnosti prostredníctvom zvyšovania povedomia a budovania kapacít zahŕňalo organizovanie špeciálnych školení, workshopov, seminárov a distribúciu informačných materiálov.

Opatrenia zamerané na zraniteľné skupiny sa sústreďovali na ženy a deti. V rámci projektov im bola poskytnutá osobitná podpora pri odchode zo záchytných stredísk, zariadení bývania, priama pomoc pri hľadaní zamestnania, pomoc pri prístupe k zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám atď.

Príklady projektov v rámci priority 1

Grécko v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) organizovalo v Moldavsku vzdelávací a informačný program zameraný na potenciálnych migrantov. Počas štyroch mesiacov sa v rámci programu poskytovali formálne a neformálne informácie o jazyku, inštitúciách a hodnotách gréckej spoločnosti, praktické informácie o právach a povinnostiach migrantov a potrebných postupoch pre legálny vstup a pobyt na gréckom území a poradenstvo pri voľbe povolania, aby sa dali lepšie zosúladiť zručnosti štátnych príslušníkov tretích krajín s aktuálnym dopytom na gréckom trhu práce. Projekt bol zameraný na skupinu, ktorá je spravidla ťažko zastihnuteľná. Očakáva sa tiež, že bude mať pozitívny vplyv na migráciu uľahčením legálnej, a teda odrádzaním od nelegálnej migrácie do Grécka. V Taliansku projekt realizovaný samosprávou mesta Benátky bol zameraný na jazykové a občianske vzdelávanie zraniteľných skupín, ako sú napr. negramotní štátni príslušníci tretích krajín, ženy a novo prichádzajúca mládež. V rámci projektu sa účastníkom poskytovali flexibilné a im prispôsobené aktivity, ako aj inovatívne vzdelávacie techniky a podpora (sprostredkovanie medzi kultúrami a opatrovanie detí, využívanie nových technológií a pod.). Sieť partnerov z verejného a súkromného sektora umožnila neustále sledovanie aktivít voči plánom. Na záver sa usporiadalo stretnutie, na ktorom účastníci dostali svoje osvedčenie o účasti na jednotlivých aktivitách projektu. V Portugalsku projekt rozvíjal sprostredkovanie medzi kultúrami vo verejných službách prostredníctvom partnerstiev zahŕňajúcich verejné služby, mediátorov a vysokoškolské vzdelávanie. V súčasnosti možno vidieť predbežné výsledky: školenia, integrácia mediátorov do inštitúcií a postupov sprostredkovania medzi kultúrami. V mediácii, ktorú ponúkajú verejné služby, sa bude pokračovať a bude sa posilňovať. Do národného katalógu kvalifikácií sa zahrnie profil úrovne III a referenčný systém pre vzdelávanie a vysoké školy by ich mohli prevziať na vyššej úrovni. V projekte, ktorý prebieha v Českej republike, sa k rodinám štátnych príslušníkov tretích krajín prideľujú miestne rodiny, ktoré bývajú v rovnakej oblasti. Projekt sa vzťahuje na celé územie. Môže sa považovať za doplnkovú činnosť k zriaďovaniu integračných centier v každom regióne krajiny. Zlučovanie rodín do dvojíc, tak aby miestni obyvatelia mohli pomôcť štátnym príslušníkom tretích krajín, vypĺňa medzeru medzi potrebami príslušníkov tretích krajín a službami, ktoré systém na integráciu v Českej republike je postupne schopný poskytovať. Projekt je podporený rozsiahlou mediálnou kampaňou. Maďarsko podporilo projekt zameraný na zvýšenie informovanosti ľudí v Budapešti o prítomnosti komunít migrantov žijúcich v hlavnom meste a ich príspevku k multikulturalizmu v Budapešti. V populárnej kultúrnej inštitúcii, ktorá sa nachádza v centre Budapešti, sa zorganizovali štyri festivaly. Každý festival predstavil široké spektrum kultúrnych aspektov (napr. ručné práce, hudbu, tanec, filmy, výstavy fotografií a pod.) z rôznych skupín štátnych príslušníkov tretích krajín. Podujatia boli podporené mnohými komunikačnými aktivitami. Projekt úspešne prispel k zvýšeniu informovanosti obyvateľov Budapešti o prítomnosti štátnych príslušníkov tretích krajín v tomto meste a k podpore medzikultúrneho dialógu.

V prípade projektov v rámci priority 2 „vypracovanie ukazovateľov a metodík hodnotenia na posúdenie pokroku, úpravu politík a opatrení a uľahčenie koordinácie komparatívneho vzdelávania“ sa financovali výskumné aktivity v oblasti skúmania situácie štátnych príslušníkov tretích krajín v členských štátoch a skúmania postoja spoločnosti voči štátnym príslušníkom tretích krajín s cieľom prispôsobiť integračné opatrenia potrebám. Tieto zahŕňali zhromažďovanie údajov o štátnych príslušníkoch tretích krajín v členskom štáte, kvalitatívny výskum, ako napr. diskusné skupiny so zástupcami mimovládnych organizácií a vzdelávacieho systému, rozhovory so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a odborníkmi. Financované boli aj ďalšie špecifickejšie štúdie, napríklad na integráciu detí štátnych príslušníkov tretích krajín vo vzdelávacom systéme.

Okrem uvedeného sa podporovali analýzy a hodnotenie integračných politík a opatrení vrátane analýzy právneho rámca a administratívnych postupov, vypracovania ukazovateľov a metodík hodnotenia, koordinácie služieb a aktérov na výmenu informácií, štatistických údajov a správ týkajúcich sa integrácie.

Príklady projektov v rámci priority 2

V Poľsku sa výskumný projekt zaoberal diskrimináciou príslušníkov tretích krajín, najmä prostredníctvom podporných aktivít a informačných kampaní zameraných na subjekty s rozhodovacou právomocou. V projekte sa zohľadnili výsledky nedávneho dôležitého prieskumu situácie štátnych príslušníkov tretích krajín v Poľsku, najmä vo vzťahu k zamestnanosti. V rámci projektu sa vykonali tieto aktivity: sociologický prieskum, na ktorom sa zúčastnilo 360 štátnych príslušníkov tretích krajín a 30 úradníkov a odborníkov na problematiku integrácie a diskriminácie cudzincov v Poľsku; analýza sociálnych a právnych aspektov diskriminácie v 30 právnych aktoch; prieskum ochoty zamestnávateľov zamestnať rôzne kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín; vydanie a zverejnenie dvoch prác o problémoch v tejto oblasti s odporúčaniami adresovanými subjektom s rozhodovacou právomocou a štátnym príslušníkom tretích krajín v Poľsku a semináre na propagáciu výsledkov.

V Litve sa vykonala štúdia uskutočniteľnosti týkajúca sa prístupu štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce, ktorej cieľom bolo zlepšiť znalosti o ich potrebách. Potom ako boli identifikované najdôležitejšie problémy a ťažkosti, ktorým štátni príslušníci tretích krajín čelia, výsledky projektu teraz v značnej miere využívajú mnohé sociálne skupiny a litovské inštitúcie.

Na Slovensku sa v rámci projektu uskutočnila štúdia zameraná na integráciu detí z radov migrantov do systému vzdelávania na základnej škole. Okrem posúdenia potrieb, výziev a obmedzení táto štúdia prispela k vypracovaniu vyučovacích modulov a materiálov pre detí z radov migrantov, ktoré predtým neexistovali.

Vo Francúzsku sa v rámci rozsiahleho štatistického zisťovania po prvýkrát skúmal proces integrácie niekoľkých tisícov príslušníkov tretích krajín počas viacerých rokov, t. j. počas niekoľkých mesiacov po príchode, o rok neskôr a o tri roky neskôr. Otázky sú zamerané na situáciu pred príchodom a na administratívny proces po príchode a neskôr na nadobudnutie jazykových znalostí, prístup k zamestnaniu, bývaniu a ďalej na prístup k vzdelávaniu, zdravotníckym službám, spoločenskému životu a pod. Prieskum by mal poskytnúť subjektom s rozhodovacou právomocou a službám zaoberajúcim sa integráciou rozsiahle poznatky o integračnom procese a naznačiť spôsoby na zlepšenie politiky v oblasti integrácie.

V rámci Priority 3 („budovanie kapacít v rámci politiky, koordinácia a budovanie medzikultúrnych znalostí na rôznych úrovniach a rezortoch vlády v členských štátoch“) členské štáty financovali činnosti v oblasti prispôsobovania verejných a súkromných služieb potrebám multikultúrnej spoločnosti prostredníctvom vzdelávania, budovania kapacít a zvyšovania povedomia, najmä pre pracovníkov vládnych alebo mimovládnych orgánov a ďalších osôb, ktoré sú v styku s príslušníkmi tretích krajín. K týmto činnostiam patrili hlavne školenia a semináre pre verejné a súkromné inštitúcie zamerané na zvyšovanie povedomia a tolerancie v súvislosti s rozmanitosťou, koordinácia služieb a politík v členských štátoch, distribúcia príručiek, vytváranie partnerstiev s miestnymi úradmi a pod.

Príklady projektov v rámci priority 3

V Rakúsku sa v rámci projektu založenom na integračnom a monitorovacom centre zhromažďujú údaje o migrácii a integrácii. Centrum zriadilo webovú stránku a odbornú knižnicu a vydáva štvrťročný bulletin. Zainteresovaným stranám v oblasti integrácie poskytuje údaje a nástroje na účely integrácie, informácie o projektoch v oblasti integrácie a podporuje vytváranie sietí. Monitorovacia činnosť umožní posúdenie vplyvu integračných aktivít a v dlhodobom horizonte prispeje k sociálnej a politickej diskusii o otázkach integrácie.

Na Cypre sa organizovali špeciálne pre učiteľov semináre vrátane osobitných školení o medzikultúrnom vzdelávaní a výučbe gréčtiny ako druhého alebo cudzieho jazyka. Cieľom tejto akcie bolo zlepšiť schopnosti učiteľov pri riešení integračných problémov. Na seminároch učitelia nadobudli predovšetkým potrebné znalosti a informácie o nových vyučovacích metódach a najlepších postupoch, ktoré sa majú používať vo výučbe štátnych príslušníkov tretích krajín. Učitelia prijali tieto semináre veľmi pozitívne, pretože ich považovali za veľmi užitočné pre pochopenie vnímania detí štátnych príslušníkov tretích krajín a poskytovali im základné informácie a postupy, aby vedeli správne pracovať s touto cieľovou skupinou.

Projekt realizovaný vo Fínsku bol zameraný na zvyšovanie informovanosti orgánov na regionálnej úrovni o štátnych príslušníkoch thajskej komunity, ktorá je obzvlášť zraniteľná, pretože sa ľahko môže dostať mimo oblasť pôsobnosti opatrení orgánov. Projekt poukázal na problémy z pohľadu štátnych príslušníkov tretích krajín a výsledkom bolo vytvorenie sietí spolupráce medzi rôznymi subjektmi, ako aj vzájomné zvyšovanie informovanosti a odovzdávanie poznatkov. Zhromaždilo sa mnoho informácií o cieľovej skupine a tie sa dajú využiť pri plánovaní verejných služieb a organizovaní spolupráce s tretím sektorom. Výsledky projektu sa využívajú pri vzdelávaní policajného zboru a na prípravu a realizáciu komunálnej politiky a opatrení v oblasti integrácie. Môžu sa tiež použiť v prípade iných cieľových skupín.

Napokon v rámci priority 4 („výmena skúseností, osvedčených postupov a informácií v oblasti integrácie medzi členskými štátmi“) projekty boli zamerané nielen na koordináciu a spoluprácu medzi verejnými orgánmi členských štátov, ale aj na podporu mimovládnych organizácií členských štátov, ktoré sa podieľajú na výmene informácií a postupov.

Príklady projektov v rámci priority 4

Verejná správa v Estónsku organizovala študijné návštevy a semináre s inými členskými štátmi na výmenu informácií, skúseností a osvedčených postupov o integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín. V Taliansku ministerstvo vnútra začalo projekt spolupráce s verejnými správami iných členských štátov týkajúci sa rôznych tém v oblasti integrácie. K týmto témam patrí: integrácia štatistických údajov, osvedčené postupy pri práci so zraniteľnými skupinami, dohovor o integrácii, porovnávacia analýza talianskeho práva a práva iných členských štátov týkajúcich sa občianstva.

Niektoré členské štáty (Česká republika, Grécko, Holandsko, Malta, Maďarsko, Rakúsko, Slovenská republika, Španielsko a Švédsko) financovali semináre, konferencie, siete a študijné návštevy, ktoré navrhli vládne a mimovládne organizácie na výmenu skúseností a osvedčených postupov s organizáciami z iných členských štátov.

Luxembursko financovalo viaceré projekty zahŕňajúce spoluprácu s organizáciami zo susedných členských štátov, Belgicka, Francúzska a Nemecka. V rámci jedného z projektov sa začali zhromažďovať vyčerpávajúce informácie o organizáciách štátnych príslušníkov tretích krajín v týchto členských štátoch, čo povedie k vzájomnej spolupráci v oblasti rôznych tém týkajúcich sa integrácie. V ďalšom projekte organizácia so sídlom v Luxembursku vychádzala zo skúseností francúzskej organizácie pri zriaďovaní a zlepšovaní medzikultúrnych tlmočníckych služieb (tlmočníci školení so zreteľom na kultúrne hodnoty štátnych príslušníkov tretích krajín rôzneho pôvodu).

7.4. Hodnotenie vykonávania a predbežné výsledky

Väčšina členských štátov mala problémy pri vykonávaní prvých dvoch ročných programov na roky 2007 a 2008: buď pre oneskorenia alebo pre ťažkosti s úplným vykonávaním programov. Najčastejším dôvodom bolo oneskorené schválenie programov (čo na začiatku každého nového finančného nástroja EÚ nie je celkom nezvyčajná situácia), keďže schválenie bolo často nevyhnutnou podmienkou na uverejnenie výziev na predloženie návrhov alebo na financovanie vybraných projektov. Iné časté dôvody boli finalizácia organizačných a administratívnych opatrení v rámci členského štátu predtým, než programy mohli byť skutočne realizované; nedostatok skúseností zodpovedných orgánov a príjemcov; potreba organizovať viac než jednu výzvu na predloženie návrhov, ak oprávnené projekty nestačili na úplné využitie pridelených rozpočtových prostriedkov fondu; a čo je dôležité, ťažkosti vykonávacích organizácií pri zabezpečovaní spolufinancovania vo veľmi zložitej hospodárskej situácii. Mnohé členské štáty, aby dobehli omeškanie, začali ročné programy na roky 2007 a 2008 súčasne, napríklad uverejnili výzvy na predloženie návrhov vzťahujúce sa na oba programy. Napriek tomu však bola potrebná urýchlená realizácia. Výsledkom bol napätý časový rámec pre vykonávacie organizácie a administratívna záťaž pre zodpovedné orgány, čo bránilo niektorým členským štátom preformulovať svoje ročné programy, ak ich výzvy na predloženie návrhov boli neúspešné.

Situácia sa však výrazne zlepšila v prípade ročného programu na rok 2009, keď len deväť členských štátov oznámilo oneskorenie vykonávania.

Napriek týmto problémom väčšina členských štátov stále očakáva dokončenie plánovaných akcií a dosiahnutie cieľov stanovených v ročných programoch. V tejto fáze sa hodnotenie v členských štátoch zakladá na druhoch a počte financovaných projektov posudzovaných podľa indikatívnych cieľov stanovených v programoch pre každú akciu a na aktuálnych výstupoch, ktoré boli dostupné v čase predkladania správy Komisii. Podrobné informácie o výsledkoch a vplyvoch budú k dispozícii v hodnotení ex post v roku 2012.

V pätnástich členských štátoch (Bulharsko, Cyprus, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Litva, Lotyšsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko) sa oba ročné programy na roky 2007 a 2008 v podstate úplne zrealizovali (v niektorých prípadoch po revízii zo strany Komisie). V Belgicku, Českej republike, Luxembursku, Maďarsku a Slovinsku len program na rok 2008 bol realizovaný v plnom rozsahu, zatiaľ čo v Bulharsku sa plne realizoval len program na rok 2007. V 19 členských štátoch (Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko) sa cielené výsledky projektov dosiahli alebo pravdepodobne dosiahnu po dokončení. Dva členské štáty (Česká republika a Luxembursko) uviedli, že len v prípade programu na rok 2008 sa očakáva dosiahnutie predpokladaných výsledkov.

Vo všeobecnosti fond umožnil niektorým členským štátom (napr. Maďarsku, Slovensku) navrhnúť po prvýkrát komplexný politický rámec na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín zahŕňajúci všetky spoločné základné zásady. V iných členských štátoch, ako napr. v Bulharsku, na Cypre, v Estónsku a Grécku, kde národný rámec pre integráciu bol zavedený, fond poskytol finančné prostriedky na jeho realizáciu. Napokon v členských štátoch s väčšími skúsenosťami sa fond, ktorý často dopĺňa existujúce finančné zdroje, sústredil na osobitné opatrenia alebo osobitné skupiny, ktoré zvyčaje nepatria do oblasti pôsobnosti bežných nástrojov financovania. V tejto súvislosti fond významne prispel v oblastiach, ako napr. jazykové znalosti, podpora zmysluplných kontaktov a konštruktívneho dialógu medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a prijímajúcou spoločnosťou a riešenie zdravotných problémov štátnych príslušníkov tretích krajín.

7.5. Celkové hodnotenie a návrhy na zlepšenie zo strany členských štátov

Vo všetkých členských štátoch (okrem Holandska a Poľska) sa priority programov a akcie stanovené v programoch považovali za relevantné pre národné potreby a ciele v oblasti integrácie. V niektorých nových členských štátoch (napr. v Bulharsku, na Cypre a v Českej republike) boli programy obzvlášť relevantné, pretože v poslednej dobe došlo k značnému zvýšeniu počtu migrantov z tretích krajín. V niekoľkých členských štátoch sa niektoré akcie museli upraviť v dôsledku hospodárskej krízy (Rumunsko, Španielsko) alebo v dôsledku zmeny migračných tokov (Spojené kráľovstvo), celkove však priority a akcie zostali relevantné.

V Holandsku pridelené rozpočtové prostriedky fondu predstavovali pomerne malú časť národného rozpočtu na integráciu a neboli považované za skutočný prínos pre národné stratégie. V Poľsku sa pozorovalo v priebehu realizácie, že na podporu národných stratégií by bola účinnejšia širšia škála akcií. Pôvodné opatrenia sa museli prepracovať a spojiť, aby dokázali lepšie riešiť domáce potreby.

Aj keď sedem členských štátov (Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Estónsko, Holandsko, Malta a Švédsko) nemohlo ešte schopné vyhodnotiť, či ich program splnil svoje ciele, všetkých ostatných 19 členských štátov považovalo programy za účinné: projekty boli úspešne realizované a výsledky boli do značnej miery v súlade s ich cieľmi.

Názory týkajúce sa efektívnosti boli zmiešané. Aj keď väčšina členských štátov bola spokojná, že projekty dosiahli svoje ciele za primeranú cenu, čo bolo požiadavkou výberu, panoval dojem, že administratívne náklady boli vysoké a riadenie projektov vyžadovalo viac pracovníkov a finančných zdrojov, ako sa očakávalo.

Komplementarita medzi fondom a inými finančnými nástrojmi EÚ sa dosiahla na základe postupov stanovených na začiatku programov, hoci s určitými problémami. Najväčším problémom pritom bola nevyhnutnosť zabrániť prekrývaniu s cieľovou skupinou Európskeho fondu pre utečencov.

Napokon takmer vo všetkých členských štátoch sa fond vnímal ako skutočná pridaná hodnota. Vďaka nemu sa dosiahli výsledky v oblasti integrácie, ktoré sa nedali dosiahnuť prostredníctvom existujúcich národných programov, politík, rozpočtov a iných finančných nástrojov EÚ. Medzi tieto výsledky patrí zasadenie projektov do rámca konzistentnej, špecifickej stratégie a politiky; dopĺňanie a koordinácia s inými fondmi, národnými a európskymi nástrojmi a pridávanie nových, dôležitých aspektov integrácie k existujúcim programom; posilňovanie aktivít vykonávaných mimovládnymi organizáciami a miestnymi orgánmi; a podpora dialógu a výmeny názorov medzi zainteresovanými stranami zapojenými do procesu integrácie.

Keďže rozsah oprávnených akcií sa považoval za primeraný, odporúčania členských štátov sa zamerali na zjednodušenie existujúceho systému, ktorý sa v niektorých mnohých ohľadoch považoval za príliš zložitý:

– Administratívna záťaž spojená s ročnými programami by sa mala byť znížiť nahradením súčasného systému viacročného programu postupujúceho po ročných programoch len jedným viacročným programom. V priebehu realizácie programu by sa mala umožniť väčšia flexibilita bez potreby revízie zo strany Komisie. Obdobie oprávnenosti ročných programov, ak majú pokračovať, by sa mohlo rozšíriť. Požiadavky na podávanie správ by sa mali obmedziť.

– Pravidlá oprávnenosti pre výdavky by sa mali vysvetliť, zjednodušiť a mali by byť flexibilnejšie, aby sa zvýšila účinnosť a znížila administratívna záťaž, s možnosťou ponechať na členské štáty stanovenie a uplatňovanie vlastných pravidiel oprávnenosti.

– Rozsah pôsobnosti fondu by sa mal rozšíriť na osoby, ktoré patria do cieľovej skupiny Európskeho fondu pre utečencov.

– Miera spolufinancovania EÚ by sa mala zvýšiť až na 75 % v prípade každého projektu a podiel príspevku EÚ uhradený v rámci prvého predbežného financovania by sa mal zvýšiť, aby sa poskytla väčšia podpora projektom v čase, keď sa začínajú, a aby sa uľahčila realizácia programu. Druhé predbežné financovanie by sa potom mohlo zrušiť. Rozpočet na technickú pomoc by sa tiež mal zvýšiť na pokrytie skutočných administratívnych nákladov.

– Komisia by mohla viac podporiť vykonávanie v členských štátoch, najmä posilnením výmeny poznatkov a podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi, aby sa užitočné informácie rýchlo dostali k všetkým členským štátom a pod. Okrem informácií poskytovaných vo výbore SOLID by boli užitočné online databázy alebo špecializovaná webová stránka s celou dokumentáciou. Napokon, v budúcnosti by sa právny rámec mal dokončiť pred začiatkom programového obdobia a programy by sa mali čo najskôr schváliť.

8. ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY A ODPORÚČANIA

Z vykonávania viacročných programov na roky 2007 – 2013 pomocou fondu počas prvých troch rokov možno vyvodiť takéto hodnotenie:

– Po problémoch s vykonávaním ročných programov na roky 2007 a 2008 väčšina členských štátov dokázala dohnať meškanie a od roku 2009 vykonávala ročné programy bez väčšieho oneskorenia. Nevylučuje to niektoré zostávajúce problémy, ktoré Komisia skúma s dotknutými členskými štátmi. Doteraz dokončené projekty spravidla spĺňajú svoje plánované ciele a prinajmenšom od ročného programu na rok 2009 sa očakáva, že väčšina členských štátov dosiahne ciele programov.

– Fond získal uznanie vo väčšine členských štátov a najmä medzi organizáciami, ktoré vykonávajú projekty. Dokazuje to najmä veľmi vysoká miera odozvy na výzvy na predloženie návrhov v rámci ročného programu na rok 2009 a rozsah organizácií zapojených v členských štátoch.

– Fond vypĺňa medzeru a vo väčšine členských štátov sa vníma tak, že prináša skutočnú pridanú hodnotu bez ohľadu na to, či členské štáty mali alebo nemali predchádzajúce skúsenosti s integráciou štátnych príslušníkov tretích krajín.

– Na druhej strane rámec programovania a vykonávania fondu sa zdá byť príliš zložitý vzhľadom na druh financovaných akcií, zapojené prijímajúce organizácie a vysoký počet projektov.

V reakcii na obavy členských štátov Komisia uskutočnila v roku 2011 významnú revíziu pravidiel vykonávania pre všetky štyri fondy všeobecného programu. Najväčšia časť pozostáva z podstatného zjednodušenia pravidiel oprávnenosti s novými pravidlami, ktoré sa uplatňujú od vykonávania ročných programov na rok 2011 (najneskôr) a ktoré sú v úplnom súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania, transparentnosti a zákazu diskriminácie, aj v prípade projektov financovaných v rámci ročných programov na roky 2009 a 2010[15]. Členské štáty revíziu uvítali. Ďalšie podnety členských štátov na zlepšenie sa posúdia v súvislosti s návrhmi týkajúcimi sa budúcich finančných nástrojov v oblasti vnútorných záležitostí, ktoré Komisia predloží tento rok v rámci budúceho viacročného finančného rámca platného od roku 2014.

V zvyšných dvoch rokoch súčasného programového obdobia sa očakáva veľmi výrazné zvýšenie rozpočtových prostriedkov fondu na 162,5 mil. EUR v roku 2012 a 182,5 mil. EUR v roku 2013 (t. j. spolu za dva roky 42 % z rozpočtových prostriedkov fondu pridelených na celé obdobie rokov 2007 – 2013) v porovnaní s 131,5 mil. EUR v roku 2011 a 110,5 mil. EUR v roku 2010[16]. V tejto súvislosti Komisia plánuje diskutovať s členskými štátmi o tom, ako čo najlepšie využiť dostupné zdroje so zreteľom na potreby politiky a vykonávania v nasledujúcich rokoch. Podľa názoru Komisie existujú štyri hlavné oblasti, ktoré si zasluhujú ďalšie kroky a pozornosť.

– Posilnenie aktívnej účasti občanov tretích krajín, a prijímajúcej spoločnosti v procese integrácie v súvislosti s „obojsmerným procesom“: podpora komplexných integračných programov, ako aj účasti štátnych príslušníkov tretích krajín v príslušných poradných orgánoch a sieťach, zvýšenie účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na kolektívnom živote, posilnenie vnímania verejnosti, pokiaľ ide o migráciu, vrátane poznatkov o prínose migrácie k samotnej prijímajúcej spoločnosti a pod.

– Zvýšenie účinnosti integračných opatrení zameraných na osobitné potreby zraniteľných skupín (ženy, deti a mládež, maloletí bez sprievodu s právnym postavením, staršie osoby, obete obchodovania s ľuďmi atď.), rozširovanie vzdelávacích príležitostí pre deti, podporovanie úlohy žien v integrácii, posilnenie ich autonómie v spoločnosti a zvyšovanie úrovne ich znalostí o právach a ich účasti na verejnom živote, podporovanie integrácie maloletých bez sprievodu, ktorým bolo udelené právne postavenie a pod.

– Podpora integrácie na miestnej úrovni a prístupu zdola nahor k integrácii, ako aj viacúrovňovej spolupráce medzi jednotlivými úrovňami správy zapojenej do navrhovania integračných stratégií a opatrení: podpora integračných procesov na miestnej úrovni vrátane partnerstiev so zapojením všetkých zainteresovaných strán, zlepšenie integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín na miestnej úrovni, pokiaľ ide o bývanie, školy, sociálnu pomoc, zdravotníctvo, vzdelávanie, podporu inkluzívnych mestských štvrtí a miestnych integračných iniciatív zdola nahor a pod.

– Rozvoj opatrení na podporu integrácie už v krajinách pôvodu bez toho, aby účasť štátnych príslušníkov tretích krajín na týchto opatreniach predstavovala predpoklad pre ich prijatie: informácie napríklad o vízach, pracovnom povolení, jazyku, inštitúciách a hodnotách prijímajúcej krajiny; odborné vzdelávanie na zosúladenie zručností so skutočnými potrebami trhu práce prijímajúcej krajiny a pod.

Komisia s členskými štátmi preskúma, ako by sa uvedené prioritné oblasti mohli ďalej podporiť vo zvyšných ročných programoch, počnúc ročnými programami na rok 2012, ktoré členské štáty musia predložiť do 1. novembra 2011.

---------------

[1] Ak nie je uvedené inak, všetky rozpočtové údaje uvedené v správe sú založené na skutočných rozpočtových prostriedkoch doteraz schválených rozpočtovým orgánom.

[2] KOM(2005)123 v konečnom znení.

[3] Rozhodnutie 2007/435/ES, Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2007, s.18.

[4] Článok 48 ods. 3 písm. b) základného aktu:

[5] Súhrnná správa a správy jednotlivých krajín sú k dispozícii na http://ec.europa.eu/home-affairs/funding/integration/funding_integration_en.htm.

[6] Rozhodnutie Komisie K(2007) 3926 v konečnom znení, 21.8.2007.

[7] Hodnotenie prípravných akcií INTI je k dispozícii na http://ec.europa.eu/home-affairs/funding/integration/funding_integration_en.htm.

[8] Rozhodnutie Komisie 2008/457/ES, Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2008, s. 69.

[9] Zhrnutie všetkých viacročných programov bude k dispozícii na http://ec.europa.eu/ewsi/en/index.cfm.

[10] Viac informácií sa uvádza v dokumente KOM(2011) 448 a SEK(2011) 940 o uplatňovaní kritérií rozdelenia zdrojov medzi členské štáty v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín a Európskeho fondu pre návrat.

[11] Ďalšie informácie o Európskom fóre pre integráciu sa uvádzajú na http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm.

[12] http://ec.europa.eu/ewsi/en/index.cfm.

[13] http://ec.europa.eu/ewsi/en/resources/detail.cfm?ID_ITEMS=12892.

[14] Článok 48 ods. 2 písm. a) rozhodnutia 2007/435/ES.

[15] Revízia pravidiel vykonávania Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín bola schválená rozhodnutím Komisie K(2011) 1289 z 3.3.2011.

[16] Údaje sa vzťahujú na ročné programy a akcie Spoločenstva.