SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 10.11.2010 
KOM(2010) 639 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Energia 2020 
Stratégia pre konkurencieschopnú, udržate ľnú a bezpe čnú energetiku 
SEK(2010) 1346 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Energia 2020 
Stratégia pre konkurencieschopnú, udržate ľnú a bezpe čnú energetiku 
ÚVOD 
Cena za zlyhanie je privysoká. Energia je životodarnou silou našej spolo čnosti. Blahobyt a prosperita našej spolo čnosti, 
priemyslu a hospodárstva závisí od bezpe čnej, zabezpe čenej, udržate ľnej a cenovo prijate ľnej 
energie. Emisie súvisiace s energetikou zárove ň predstavujú takmer 80 % celkových emisií 
skleníkových plynov EÚ. Energetická skúška sa tak stáva jednou z najvä čších skúšok pre 
Európu. Potrvá desa ťročia, kým sa naše energetické systémy ocitnú na bezpe čnejšej a 
udržateľnej ceste. Ale rozhodnutia, ktoré nás povedú správnym smerom, sú neodkladne 
potrebné, pretože ak sa nám nepodarí vytvori ť dobre fungujúci európsky trh s energiou, len 
tým zvýšime náklady pre spotrebite ľov a vystavíme riziku európsku konkurencieschopnos ť. 
Počas najbližších desiatich rokov sú potrebné investície do ener getiky rádovo vo výške 1 
bilióna EUR, tak na diverzifikovanie existujúci ch zdrojov a výmenu zariadení, ako aj na 
udržanie kroku s náro čnými a meniacimi sa požiadavkami na energiu. Európske hospodárstva 
si musia vybera ť medzi energetickými produktmi a infraštruktúrami v dôsledku 
štrukturálnych zmien v dodávkach energie čiastočne vyplývajúcich zo zmien v domácej 
produkcii. Nutnos ť takéhoto výberu budeme poci ťovať najbližších 30 rokov, ba aj dlhšie. Na 
to, aby sme mohli čo najrýchlejšie prija ť takéto rozhodnutia, po trebujeme ambiciózny 
politický rámec. Odkladanie takýchto rozhodnutí bude ma ť pre spolo čnosť nesmierne 
negatívne dôsledky, tak z h ľadiska dlhodobých nákladov, ako aj bezpe čnosti. 
Spoločná energetická politika EÚ  sa vyvinula okolo spolo čného cieľa zabezpe čiť nepretržitú 
fyzickú dostupnos ť energetických výrobkov a služ ieb na trhu za ceny prijate ľ
né pre všetkých 
spotrebite ľov (súkromných aj priemyselných) a zárove ň prispieť k širším spolo čenským a 
klimatickým cie ľom EÚ. Ústredné ciele en ergetickej politiky (bezpe čnosť dodávok, 
konkurencieschopnos ť a udržate ľnosť) sú teraz sú časťou Lisabonskej zmluvy1. Tým je jasne 
povedané, čo sa očakáva od Európy v oblasti energetiky. Aj ke ď sa na ceste k týmto cie ľom 
dosiahol istý pokrok, energetické systémy Eu rópy sa adaptujú príliš pomaly a škála 
problémov sa zatia ľ zväčšuje. Nadchádzajúce rozšírenia EÚ  túto výzvu ešte zvýraznia, 
nakoľko Únia bude prijíma ť krajiny so zastaranou infraštruktúrou a menej 
konkurencieschopnými spôsobmi úspory energie. 
Európska rada schválila v roku 2007 ambiciózne  ciele v oblasti energetiky a zmeny klímy do 
roku 2020 – zníži ť emisie skleníkových plynov o 20 % s možnos ťou zvýšenia tohto záväzku 
na 30 %, ak na to budú vhodné podmienky2, zvýšiť podiel obnovite ľnej energie na 20 % a 
                                                 
1 Článok 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). 
2 Európska rada konkrétne uviedla: „za predpokladu, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu na 
porovnate ľné zníženia emisií a rozvojové krajiny s vy spelejším hospodárstvom ad ekvátne prispejú na 
základe svojej zodpovednosti a svojich možností“. 
SK 3   SK dosiahnuť 20 % zlepšenie energetickej efektívnosti.  Tieto ciele trvalo  podporuje aj Európsky 
parlament. Európska rada tiež prijala dl hodobý záväzok smerovania k dekarbonizácii s cie ľom 
pre EÚ a ostatné priemyseln e rozvinuté krajiny zníži ť do roku 2050 emisie o 80 až 95 %.  
Nie je však pravdepodobné, že sa pri existujúcej straté gii podarí splni ť všetky ciele na rok 
2020, a na dlhodobejšie výzvy je táto  stratégia úplne nedostato čná. Energetické a klimatické 
ciele EÚ boli v členené do Stratégie na zabezpe čenie inteligen tného, udržate ľného a 
inkluzívneho rastu Európa 20203, ktorú Európska rada schválila  v júni 2010, a do jej hlavnej 
iniciatívy „Európa efektívne využívajúca zdroje“. Naliehavou úlohou pre EÚ je dohodnú ť sa 
na nástrojoch umož ňujúcich potrebnú zmenu a tým zabezpe čiť, aby sa Európa mohla vymani ť 
z recesie a vykro čiť po konkurencieschopnejšej, bezpe čnejšej a udržate ľnejšej ceste. 
Napriek dôležitosti cie ľov energetickej politiky sú v realizácii vážne nedostatky.  
Vnútorný trh s energiou je ešte  vždy roztrieštený a nenap ĺňa svoj potenciál transparentnosti, 
dostupnosti a výberu. Spolo čnosti prerástli štátne hranice, ale ich rozvoj ešte stále spoma ľuje 
množstvo rôznych vnútroštátnych pravidiel a pr aktík. Otvorenej a spravodlivej hospodárskej 
súťaži ešte stále stojí v ceste mnoho prekážok4. Nedávna štúdia o podmienkach spotrebite ľov 
na maloobchodných trhoch s elektrickou energiou nazna čuje, že spotrebitelia majú 
suboptimálny výber5. Vykonávanie právnych pr edpisov týkajúcich sa vnútorného trhu je 
neuspokojivé, ke ďže len v súvislosti s druhým balíkom o vnútornom trhu s energiou z roku 
2003 prebieha vyše 40 konaní o porušení právnych predpisov. 
Bezpečnosť vnútorných dodávok energie ohrozujú oneskorenia v investovaní a 
technologickom pokroku6. V súčasnosti sa takmer 45 % elektrickej energie v Európe vyrába z 
nízkouhlíkových energetických zdrojov, najmä v jadrových a vodných elektrár ňach. V 
dôsledku obmedzenej životnosti týchto zariadení by niektoré časti EÚ mohli do roku 2020 
stratiť až tretinu zo svojich vý robných kapacít. To znamená, že treba nahradi ť a rozšíri ť 
existujúce kapacity, nájs ť bezpečné alternatívy v podobe nefo sílnych palív, prispôsobi ť siete 
obnoviteľným zdrojom energie a dosiahnu ť skutočne integrovaný vnútorný trh s energiou. 
Zároveň však členské štáty potrebujú postupne odstráni ť dotácie na environmentálne škodlivé 
činnosti. 
Kvalita vnútroštátnych ak čných plánov energetickej  efektívnosti, ktoré členské štáty 
pripravovali od roku 2008, je však neuspokojivá, pretože nevyužívajú rozsiahle ponúkajúce sa 
možnosti. Prechod na využívanie obnovite ľnej energie a zvýšenie energetickej efektívnosti v 
doprave je príliš pomalý. Hoci sme celkove na dobrej ceste k cie ľu 20 % energie z 
obnoviteľných zdrojov, od dosiahnutia cie ľov stanovených v oblasti en ergetickej efektívnosti 
sme ešte ve ľmi vzdialení. 
                                                 
3 Oznámenie Komisie (dok. 7110/10 z 5. marca 2010). 
4 Ako potvrdzuje vyšetrovanie Komisie v odvetviach energetiky, oznámenie Komisie z 1. januára 2007 
Vyšetrovanie pod ľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1/2003 v odvetviach plynáren stva a elektrickej energie 
v Európe – KOM(2006) 851 – a celý rad vyšetrovaní protikonkuren čného správania v odvetví (napr. 
IP/10/494 zo 4. mája 2010). 
5 Štúdia o fungovaní maloobchodných trhov s elektrickou energiou pre spotrebite ľov v Európskej únii, 
november 2010. 
6 ESPPS-E (ENTSO-Electricity) odha duje, že EÚ potrebuje v najbliž ších desiatich rokoch vybudova ť 
alebo renovova ť 30 000 km sie ťových káblov. 
SK 4   SK Na medzinárodnej úrovni sa venuje málo poz ornosti varovaniam pred úbytkom zásob ropy v 
budúcnosti7. Napriek vážnym krízam dodávok pl ynu, ktoré zapôsobili ako varovanie a 
odhalili zranite ľnosť Európy, ešte stále neexistuje spolo čný prístup k partnerským, 
dodávateľským či tranzitným krajinám. Potenciál pre ďalší rozvoj domácich zdrojov fosílnych 
palív EÚ vrátane nekonven čných plynov existuje a úlohu, ktorú zohrajú, treba posúdi ť s 
prísnou objektívnos ťou. 
Vzájomná energetická závislos ť členských štátov si vyžaduje ďalšie európske opatrenia.  
Politiky týkajúce sa energetiky by sa mali pripravova ť na úrovni EÚ. Rozhodnutia o 
energetickej politike prijaté jedným členským štátom nevyhnutne ovplyvnia iné členské štáty. 
Optimálny energetický mix vrát ane rýchleho rozvoja obnovite ľných zdrojov si vyžaduje 
prinajmenšom kontinentálny trh. Energetika je sektor trhu, v ktorom  sa na celoeurópskej 
úrovni dá dosiahnu ť najväčšia hospodárska efektívnos ť. Roztrieštené trhy nielenže ohrozujú 
bezpečnosť dodávok, ale obmedzujú aj prínosy hospodárskej sú ťaže na trhu s energiou. 
Nadišiel čas pre skuto čne európsku energetickú politiku.  
V čase celosvetovo sa zvyšujúcej hospodárskej sú ťaže v oblasti zdrojov energie musí EÚ 
zostať príťažlivým trhom pre spolo čnosti. Nová európska ener getická stratégia musí 
podporova ť integrovaný priemyselný prístup, ktorý nedávno prezentovala Európska komisia8, 
najmä preto, lebo energia zostáva dôležitým nákladovým faktorom pre priemysel9. EÚ musí 
tiež skonsolidova ť svoju konkurencieschopnos ť na trhoch s energetickými technológiami. 
Podiel obnovite ľnej energie v energetickom mixe EÚ stabilne stúpal a roku 2008 dosiahol asi 
10 hrubej kone čnej spotreby energie. V roku 2009 62 % novoinštalovaných kapacít na výrobu 
elektrickej energie v EÚ využívalo obnovite ľné zdroje, najmä veternú a slne čnú energiu. 
Vedúce postavenie Európy je však ohrozené. Nezávislý Index atraktívnosti energie z 
obnoviteľných zdrojov z roku 201010 teraz uvádza USA a Čínu ako najlepšie príležitosti na 
investovanie do obnovite ľnej energie. Sú potrebné nové stimuly; Viac než kedyko ľvek 
predtým je potrebné, aby vedenie EÚ reagovalo na tieto výzvy. 
V medzinárodných otázkach týkajúcich sa energetiky by EÚ mohla vystupova ť oveľa 
silnejšie a ú činnejšie, keby skonsolidovala svoje spolo čné záujmy a ambície. Napriek tomu, 
že spotrebúva jednu pätinu svetovej energie, EÚ na ďalej ovplyv ňuje medzinárodné trhy s 
energiou menej intenzívne, než by sa dalo o čakávať vzhľadom na jej ekonomickú váhu. 
Svetové trhy s energiou za čínajú poci ťovať nedostatok, pri čom o nárast svetového dopytu sa 
postarali najmä rozvíjajúce sa ázi jské krajiny a Stredný východ11. V dôsledku toho sa dá 
očakávať, že EÚ ako najvä čší svetový dovozca energie bude vystavený vä čšiemu riziku 
týkajúcemu sa dodávok.  
Zaradenie energetickej politiky do Zmluvy o EÚ si vyžaduje nové vyhliadky. 
Musíme stava ť na tom, čo sme dosiahli, a by ť smelší pri svojich ambíciách. 
EÚ si nemôže dovoli ť nenaplnenie svojich en ergetických ambícií. Preto Komisia navrhuje 
novú energetickú stratégiu do roku 2020. Tým sa skons olidujú opatrenia, ktor é sa už prijali, a 
                                                 
7 Napr. dokumenty IEA Vyhliadky svetovej energetiky na rok 2009 a 2010. 
8 Oznámenie o „integrovanej priemyselnej po litike vo veku globalizáci e“ (KOM 2010) 619. 
9 Napríklad sa odhaduje, že ceny elektrickej energie v Európe sú o 21 % vyššie než v Spojených štátoch a 
o 197 % vyššie než v Číne. 
10 Číslo 26, august 2010. 
11 Medzinárodná agentúra pre energiu, Vyhliadky svetovej energetiky 2010. 
SK 5   SK zintenzívnia aktivity v oblasti ach, kde sa objavujú nové výz vy. Je to výsledok obsiahlych 
debát v inštitúciách EÚ a šir okých verejných konzultácií.  
Dôraz sa tu nekladie na porovnávaciu analýzu rozli čných zdrojov energie, ale skôr na kroky, 
ktoré treba podniknú ť na naplnenie európskych strednodobých politických cie ľov. V 
pripravovanom pláne („roadmap“) pre oblas ť energetiky do roku 2050 sa predložia rôzne 
scenáre z h ľadiska energetického mixu, v ktorých sa  opíšu spôsoby dosia hnutia európskeho 
dlhodobého cie ľa dekarbonizácie a to, čo z nich vyplýva pre ro zhodnutia týkajúce sa 
energetickej politiky. V tejto stratégii sa stanovujú úvodné politické rozhodnutia, ktoré budú potrebné pre dosiahnutie energetických cie ľov do roku 2020 v sú časnej podobe. Plány 
nízkouhlíkového hospodárstva a energetiky do roku 2050 budú obsahova ť ďalšie informácie a 
vodidlá pre tento ak čný program a jeho realizáciu  tým, že ponúknu dlhodobú víziu. 
Súrne potrebujeme ďalekosiahle zmeny vo výrobe, využívaní a dodávaní energie.  
V prvom rade sa v stratégii zdôraz ňuje potreba zmeni ť vyváženos ť energetických opatrení v 
prospech politiky orientovanej na dopyt, posilnenie postavenia spotrebite ľov a oddelenie 
hospodárskeho rastu od spotreby energie.  Najmä odvetvia dopravy a výstavby si musia 
osvojiť politiky aktívnych úspor energie a diverzifikácie smerom k nezne čisťujúcim zdrojom 
energie. Nad rámec schémy obchodovania s emisiami (ETS) by stratégia mala pomôc ť pri 
vytvorení trhových podmienok podporujúcich vyššie úspory energie a viac investícií do 
nízkouhlíkových zdrojov, využíva ť široký rozsah centra lizovanej i distribuovanej 
obnoviteľnej energie, ako aj k ľúčové technológie na ukladanie energie a elektromobilitu 
(najmä elektrické vozidlá a verejnú dopravu).  
Energetická politika je hlavným  príspevkom k dosiahnutiu cie ľa novej stratégie, ktorým je 
inteligentný, udržate ľný a inkluzívny rast na podpor u silnej, diverzifikovanej a 
konkurencieschopnej priemyslovej základne. V tomto kontexte Európa musí uzna ť, že jej 
priemyslová základ
ňa potrebuje všetky odvetvia v rámci celého hodnotového re ťazca. 
Verejné orgány musia ís ť príkladom: Každý rok sa na činnosť verejných orgánov minie 16 % 
HDP EÚ, okolo 1 500 miliárd. Pravidlá verejného obstarávania by mali vyžadova ť 
podmienky efektívnosti s cie ľom zvyšova ť úspory energie a rozširova ť inovačné riešenia, 
najmä v budovách a doprave. Na zlepšenie ener getickej efektívnosti by sa mal plne využi ť 
potenciál trhovo orientova ných aj iných politických  nástrojov vrátane zda ňovania. 
Na strane zásobovania musí na ďalej zosta ť prioritou rozvoj bezpe čných a 
konkurencieschopných zdrojov energie. V oblas ti výroby elektrickej energie by mali 
investície vies ť k tomu, aby do za čiatku dvadsiatych rokov (roku  2020) takmer dve tretiny 
elektrickej energie pochádzal i z nízkouhlíkových zdrojov, pri čom súčasný podiel je 45 %. V 
tomto kontexte by sa mali prioritou sta ť obnovite ľné energie. V stratégii sa musí vytvori ť 
rámec na úrovni EÚ, ktorý by pri rešpektovaní národných rozdielov nielen umožnil členským 
štátom prekona ť stanovené ciele, ale navyše do roku 2020 zabezpe čil ekonomickú 
konkurencieschopnos ť obnovite ľných zdrojov energie a pr íslušných technológií. 
Musí otvorene a objektívne posúdi ť príspevok jadrovej energie, ktorá v sú časnosti vytvára 
približne jednu tretinu elektrickej energie EÚ, a dvoch tretín jej elektrickej energie 
vyrobených bez využitia uhlíka. Musia sa prísne uplat ňovať úplné ustanovenia Zmluvy o 
Euratome, najmä pokia ľ ide o bezpe čnosť. Vzhľadom na obnovený záujem o túto formu 
výroby energie v Európe aj na celom svete musí pokra čovať výskum technol ógií riadenia 
rádioaktívneho odpadu a ich bezpe čnej realizácie, ako aj príprava na vzdialenejšiu budúcnos ť 
SK 6   SK prostredníctvom vývoja systémov štiepenia no vej generácie, na zvýšenie udržate ľnosti a 
kogeneráciu tepla a elektrickej ener gie a na jadrovú syntézu (ITER). 
Pokiaľ ide o ropu a zemný plyn, zvyšujúce sa pož iadavky na dovoz a zvyšujúci sa dopyt v 
krajinách s rýchlo rastúcim hospodárstvom a rozvojových krajinách si  vyžadujú silnejšie 
mechanizmy na zabezpe čenie nových, diverz ifikovaných a bezpe čných dodávate ľských trás. 
Tak ako prístup k rope, dôležitou sú časťou dodávate ľského re ťazca je aj rafinérska 
infraštruktúra. EÚ je silným geopolitickým partnerom na trhoch s energiou a musí ma ť 
schopnosť správať sa podľa toho.  
Nová energetická stratégia sa sústre ďuje na päť priorít:  
1. Dosiahnutie energeticky efektívnej Európy; 2. Vybudovanie skuto čného celoeurópskeho integr ovaného trhu s energiou; 
3. Posilnenie postavenia spotrebite ľov a dosiahnutie najvyššej úrovne bezpe čnosti a 
zabezpečenia; 
4. Rozšírenie vedúceho postavenia Európy v oblasti energetických technológií a 
inovácií; 
5. Posilnenie vonkajšieho rozmeru trhu EÚ s energiou.  
1. E
FEKTÍVNE VYUŽÍVANIE ENERGIE SA PREMIETNE DO 20 %  ÚSPOR DO ROKU 2020 
Európa si nemôže dovoli ť plytvať energiou. Energetická efektívnos ť je jedným z ústredných 
cieľov na rok 2020, ako aj hlavným faktor om pri dosahovaní našich dlhodobých 
energetických a klimatických cie ľov. EÚ potrebuje rozvinú ť novú stratégiu energetickej 
efektívnosti, ktorá umožní všetkým členským štátom ďalej oddeľovať svoju spotrebu energie 
od hospodárskeho rastu. Táto stratégia zoh ľadní rozdiely medzi členskými štátmi z h ľadiska 
energetických potrieb. Energetická efektívnos ť je nákladovo najú činnejším prostriedkom na 
zníženie emisií, zlepšenie energetickej bezpe čnosti a konkurenciescho pnosti, na dosiahnutie 
toho, aby bola spotreba energie pre spotrebite ľov cenovo prijate ľnejšia, ako aj na vytváranie 
pracovných miest vrátane miest vo vývozných odvetviach. Predovšetkým však poskytuje 
hmatateľné výhody pre ob čanov: Priemerné ro čné úspory energie na domácnos ť môžu 
dosiahnuť až 1 000 EUR12. 
Je potrebné vyrieši ť paradox, v ďaka ktorému dopyt po energeti cky intenzívnejších alebo 
nových výrobkoch preváži úspory vyplývajúce z en ergetickej efektívnosti. Je najvyšší čas, 
aby sme prešli od slov k činom. Energetická efektívnos ť sa musí presadi ť vo všetkých 
príslušných oblastiach politiky vrátane vzdelávania a školenia, aby sa zmenili pretrvávajúce návyky. Kritériá energetickej efektívnosti sa musia uplat ňovať vo všetkých sférach vrátane 
prideľovania verejných prostriedkov.  
Úsilie treba sústredi ť na celý energetický re ťazec, počnúc výrobou energie cez jej prenos a 
distribúciu až po kone čnú spotrebu. Ú činné monitorovanie zhody, adekvátny dozor nad 
                                                
 
12 KOM(2008) 772. 
SK 7   SK trhom, široké využívanie energetických služ ieb a auditov, ako aj materiálová efektívnos ť a 
recyklovanie – to všetko sú nevyhnutné zložky. 
Ešte sme ve ľmi ďaleko od dosiahnutia cie ľa 20 % úspor energie. Nová stratégia si preto 
vyžaduje posilnený politický záväzok na jeho na plnenie prostredníctvom  jasného definovania 
cieľa, ktorý sa má dosiahnu ť, a účinného monitorovania zhody. Členské štáty i regionálne a 
miestne orgány sa vyzývajú na zintenzívnenie sv ojho úsilia o realizovanie adekvátnych politík 
a plné využívanie dostupných nástrojov, cie ľov a indikátorov s podrobnými vnútroštátnymi 
akčnými plánmi energetickej efektívnosti. 
Osobitná pozornos ť by sa mala venova ť sektorom s najvä čším potenciálom pre zvýšenie 
energetickej efektívnosti, najmä ex istujúcim budovám a odvetviu dopravy. Členské štáty sa 
dohodli na právne záväzných klimatických cie ľoch pre tieto a iné sektory mimo rámca ETS, 
ale ešte musia realizova ť patričné opatrenia13. Preskúmanie smernice o zdanení energií by 
mohlo ma ť usmerňujúci účinok s potenciálnym dlhodobým ná rastom efektívnosti. Treba 
pripraviť opatrenia na významné urýchlenie mi ery renovácií s použitím energeticky 
efektívnych výrobkov a tec hnológií. V reziden čných oblastiach treba vyrieši ť problém 
rozdielnych motiva čných činiteľov pre vlastníkov a nájomníkov. Pokia ľ ide o podstatnú časť 
verejných budov, orgány potrebujú využíva ť všetky príležitosti, ktor é sa naskytnú, vrátane 
tých, ktoré sa ponúkajú v rámci regionálnej politiky EÚ, na zlepšenie energetickej 
efektívnosti a autonómnosti budov. V sektore dopravy by sa mal využi ť významný potenciál 
napríklad v multimodálnych riešeniach, efektívnych vozidlách a efektívnom vedení vozidiel. 
Informačné a komunika čné technológie majú významnú úlohu pri zlepšovaní efektívnosti 
sektorov najvä čších emitentov. Tieto technológie ponúkajú  potenciál štrukturálneho prechodu 
na výrobky a služby menej náro čné na zdroje, úspory energi e v budovách a energetických 
sieťach, ako aj efektívnejších inteligentnýc h dopravných systémov s nižšou spotrebou 
energie14. 
Priemyselné odvetvie potrebuje v členiť do svojho obchodného modelu ciele energetickej 
efektívnosti a inovácie energetických technológií. V prípade vä čších spolo čností k tomu 
významne prispieva ETS, ale treba širšie využíva ť iné nástroje vrátane energetických auditov 
a energetických riadiacich systémov v menších spolo čnostiach a podporných mechanizmov 
pre MSP. Referen čné porovnávanie efektívnosti môže spolo čnostiam nazna čiť, ako sú na tom 
z hľadiska efektívnosti v porovn aní s konkurenciou. Efektívnos ť vrátane efektívneho 
využívania elektrickej energie sa musí sta ť sama osebe ziskotvorným činiteľom prinášajúcim 
významný rozvoj vnútorného trhu s technikami a praktikami umož ňujúcimi úspory energie a 
medzinárodné obchodné príležitosti. Rámec široke j efektívnosti využívania  zdrojov by takéto 
úspory ešte zvýšil. 
Je potrebné, aby verejný sektor šiel príkladom. Pre spotrebu vo verejnom sektore by sa mali 
stanoviť ambiciózne ciele. Verejn é obstarávanie by malo podporova ť energeticky efektívne 
výsledky. Mali by sa podpori ť inovačné integrované energetické ri ešenia na miestnej úrovni 
prispievajúce k prechodu na takzvané „inte ligentné mestá“. Mestské správy predstavujú 
významných aktérov požadovanej zmeny, a pret o ich iniciatívy, ako je napríklad Dohovor 
primátorov (Covenant of Mayors), by sa mali ďalej posil ňovať. Veľké mestá a mestské 
oblasti, ktoré spotrebúvajú až 80 % energie, sú zárove ň súčasťou problému aj sú časťou 
riešenia vedúceho k vä čšej energetickej efektívnosti.  
                                                 
13 Rozhodnutie o spolo čnom úsilí č. 406/2009/ES. 
14 Špecifické opatrenia sa stanovili v Digitá lnej agende pre Európu, KOM(2010)245.  
SK 8   SK Politiky efektívnosti zdrojov vrátane invest ícií do energetickej efektívnosti vyžadujú často 
krátkodobé, inicia čné náklady predtým, než vygeneru jú strednodobé a dlhodobé prínosy. Sú 
potrebné nástroje na povzbudenie nových inve stícií do energeticky ef ektívnych technológií a 
praktík. Finan čná podpora EÚ môže ma ť vysoký pákový faktor a musia sa rozvíja ť inovačné 
riešenia. Inova čné a starostlivo uvážené15 využívanie da ňovej a cenovej polit iky by sa malo 
preskúma ť ako nástroj na povzbudenie zmien správa nia alebo financovania investícií.  
Po pláne energetickej ú činnosti, ktorý sa má predloži ť začiatkom roku 2011, budú nasledova ť 
v priebehu tohto roka konkrétne regula čné návrhy. Plán sa bude venova ť aj otázkam 
financovania z h ľadiska prístupu k financiám, dostupnosti inova čných finan čných produktov, 
stimulov na zavádzanie investícií do energetickej ú činnosti, ako aj úlohy financovania EÚ, 
najmä štrukturálnych fondov, ďalej stavajúc na existujú cich úspešných príkladoch. 
Priorita 1: Dosiahnutie en ergeticky efektívnej Európy  
Opatrenie č. 1: Čerpanie z najvä čšieho potenciálu na úspory energie – budov a dopravy  
– Miera renovácií by sa mala urýchli ť na európskej, vnútroštátnej aj miestnej úrovni 
investičnými stimulmi, širším využívaním spolo čností poskytujúcich energetické 
služby, inova čných finan čných nástrojov s vysokými pákovými faktormi a finan čného 
inžinierstva. V tomto kontexte rozdelenie investi čných stimulov medzi vlastníkov a 
nájomníkov sa v nadchádzajúcic h návrhoch Komisie bude rieši ť energetické 
označovanie budov (využívanie certifikátov na trhu s nehnute ľnosťami a v politikách 
verejnej podpory). 
– Verejné orgány musia ís ť príkladom. Pri všetkých ve rejných obstarávaniach prác, 
služieb alebo výrobkov by sa mali uplat ňovať energetické kritériá (týkajúce sa 
efektívnosti, obnovite ľných zdrojov a inteligentných sietí). Sú potrebné programy a 
prostriedky technickej pomoci rozvíjajúce schopnosti ú častníkov trhu s energetickými 
službami vytvára ť a štruktúrova ť finančné prostriedky na projek ty, a to zamerané tak 
na verejné orgány, ako aj na súkrom ných aktérov. Programy financovania z 
prostriedkov EÚ sa zamerajú  na projekty úspor energi e a urobia z energetickej 
účinnosti významnú podmienku pre poskytovanie finan čnej podpory. 
– Pripravovaná biela kniha o budúcej politike v oblasti dopravy bude obsahova ť celý 
rad opatrení na zlepšenie udržate ľnosti dopravy a zníženie ropnej závislosti. Budú 
medzi ne patri ť iniciatívy zamerané na zvýšenie energetickej ú činnosti systému 
dopravy vrátane podpory čistej mestskej mobility a multimodálnych dopravných 
riešení, inteligentného riadenia  dopravy a noriem energetickej ú činnosti pre všetky 
vozidlá, adekvátnych ekonomi ckých signálov a podpory udržate ľného správania. V 
tomto kontexte by sa mal preskúma ť systém ozna čovania efektívne jších áut. 
Opatrenie č. 2: Posilnenie priemyselnej konkurencieschopnosti zefektívnením priemyslu  
– Komisia sa bude usilova ť o podporenie konkurencies chopnosti prostredníctvom 
energetickej efektívnosti tým, že rozš íri požiadavky ekodizajnu na výrobky náro čné 
na energiu a zdroje, a ak to bude vhodné , doplní ich o požiadavky na systémovej 
úrovni. Mal by sa preskúma ť potenciálny vplyv dobrovo ľných dohôd s odvetviami 
priemyslu náro čnými na energiu a zdroje. Malo by sa zavies ť rozsiahlejšie 
                                                 
15 Najmä s oh ľadom na možné kumulatívne ú činky rôznych opatrení vychádzajúcich z trhu.  
SK 9   SK energetické ozna čovanie, aby sa zabezpe čila možnos ť podrobnejšieho porovnania 
výrobkov. 
– V priemysle a v sektore sl užieb by sa mali realizova ť schémy riadenia energetiky 
(napr. audity, plány, manažéri energetiky). Mal by sa klás ť mimoriadny dôraz na 
MSP formou špecializovaných podporných mechanizmov.  
Opatrenie č. 3: Posilnenie efektívnosti v dodávkach energie  
– Energetická efektívnos ť vo výrobe ako aj v distribúcii by sa mala sta ť dôležitým 
kritériom pri schva ľovaní výrobných kapacít a treba sa usilova ť o významné zvýšenie 
nárastu vysokoú činnej kogenerácie, dia ľkového vykurovania a chladenia. 
– Od distribu čných a dodávate ľských spolo čností (v rámci maloobchodu) by sa malo 
žiadať, aby zabezpe čili dokumentované úspory energie medzi svojimi zákazníkmi pri 
využití takých prostriedkov, ako sú energe tické služby tretích strán, dedikované 
nástroje ako „biele certifikáty“, verej noprospešné poplatky ale bo ich ekvivalent a 
zrýchlené zavádzanie inova čných nástrojov, ako sú „inteligentné meracie zariadenia“, 
ktoré by mali by ť orientované na spotrebite ľa a ľahko použite ľné, a tak predstavova ť 
skutočný prínos pre spotrebite ľov. 
Opatrenie č. 4: Využi ť čo najlepšie vnútroštátne ak čné plány energetickej efektívnosti  
– Vnútroštátne ak čné plány energetickej efektívnosti umož ňujú komplexné referen čné 
porovnávanie energetickej ef ektívnosti vrátane merate ľných cieľov a indikátorov 
monitorovania pokroku, ktoré berú do úva hy relatívne východi skové pozície a 
vnútroštátne osobitosti. Vý stupy mechanizmu každoro čného preskúmania by sa mali 
napájať na ciele energetickej efektívnosti Európy 2020.  
2. Z ABEZPE ČENIE VO ĽNÉHO POHYBU ENERGIE  
Európske trhy s energiou sa otvorili, čo občanom prinesie výhodu spo ľahlivejšej a 
udržateľnejšej energie za konkuren čné ceny. Tento potenciál sa však plne nezrealizuje bez 
intenzívneho úsilia o vytvorenie integrovanejšieho, prepojenejšieho a konkurencieschopnejšieho trhu. 
Trhy s elektrickou energiou a so zemným plynom ešte nefungujú ako jednotný trh. Trh je 
zatiaľ do zna čnej miery roztrieštený na vnútro štátne trhy s množstvom prekážok 
znemožňujúcich otvorenie a spravodlivú hospodársku sú ťaž. Väčšina trhov s energiou má ešte 
stále z h ľadiska rozsahu vnútroštátny charak ter a sú vysoko koncentrované, pri čom 
etablované spolo čnosti často majú de facto  monopolné postavenie. Re gulácie cien energie v 
mnohých členských štátoch ďalej redukuje hospodársku sú ťaž
16. Vzhľadom na ešte existujúce 
antikonkuren čné praktiky v energetickom sektore17 je potrebné, aby hospodársku sú ťaž 
proaktívne presadzovali aj členské štáty, a nielen Komisi a. Zlepšená hospodárska sú ťaž na 
trhoch s energiou prispeje k vytvoreniu správnych  stimulov pre požadovan é investície a zníži 
príslušné náklady na minimálnu nutnú úrove ň. 
                                                 
16 Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou KOM(2010) 84. 
17 Po tom, ako vyšetrovanie odhalilo  viaceré problémy s hospodárskou sú ťažou v sektore energetiky, čo 
viedlo k deviatim významným protitrustovým rozhodnutiam, Komisia pokra čuje v posudzovaní situácie 
v hospodárskej sú ťaži na európskych trhoch s energiou. 
SK 10   SK Zavedením právneho rámca zameraného na podporu dosiahnutia cie ľa 20 % obnovite ľnej 
energie v roku 2020 Európa urobila len prvý krok v tejto oblasti Je potrebné zabezpe čiť, aby 
sa právne predpisy plne vykonávali a u ľahčili prechod na širšie využívanie obnovite ľnej 
energie v desa ťročiach nasledujúcich po roku 2020. Pr ávny rámec sa musí riadne 
presadzova ť, aby investori nabrali odvahu na investovanie do nových možností výroby, 
dopravy a ukladania v oblasti obnovite ľných zdrojov. Vplyv smernice o obnovite ľnej energii 
sa bude posudzova ť od roku 2011 v súvislosti s možnos ťou jej posilnenia alebo rozšírenia v 
potrebných oblastiach a v potrebnom čase. 
Ďalší vývoj obnovite ľnej energie bude aj na ďalej do istého času závisie ť od podporných 
schém. Komisia musí zohra ť svoju úlohu pri zabezpe čení toho, aby tieto schémy boli 
udržateľné, konzistentné s technickým pokrokom a aby nebránili inovácii alebo hospodárskej 
súťaži. Musí však zabezpe čiť aj požadovaný stupe ň konvergencie alebo harmonizácie medzi 
vnútroštátnymi schémami, nako ľko trh s obnovite ľnými druhmi energie prechádza od 
miestnych k cezhrani čným dodávkam. V tomto kontexte by sa mali potrebné požiadavky 
kladené na celoeurópske obchodovanie s obnovite ľnou energiou vymedzi ť na základe 
osvedčených postupov. Vo vhodných prípadoch by sa v súlade s pravidlami štátnej pomoci 
malo zmobilizova ť širšie využívanie vyvážených, nákladovo efektívnych a predvídate ľných 
zásobovacích taríf, technologic ky špecifickejšej podpory a finan čných nástrojov. Bolo by 
predovšetkým vhodné vyhýba ť sa retroaktívnym zmen ám podporných schém vzh ľadom na 
negatívny ú činok takýchto zmien na dôveru investorov. 
Ako sa uvádza v Montiho správe, novou výzvou v súvislosti s rokom 2020 je vytvorenie 
chrbticovej siete umož ňujúcej nasmerova ť dodávky elektrickej energie a zemného plynu tam, 
kde budú potrebné. Bez riadne j infraštruktúry v rámci cel ej Európy, ktorá by bola z h ľadiska 
prepravných možností porovnate ľná s inými strategickými sekt ormi, ako sú telekomunikácie 
alebo doprava, však trh nikdy nenaplní o čakávania, aké sa na ň kladú. Je potrebné vyvinú ť 
ďalšie úsilie smerujúce k modernizáci i energetickej infraštruktúry, obzvláš ť v členských 
štátoch, ktoré pristúpili v roku 2004, ako aj v menej rozvinutých regiónoch. 
Čo je najdôležitejšie, Európe st ále chýba infraštruktúra distribu čných sústav, ktorá umožní, 
aby sa obnovite ľné zdroje rozvíjali a sú ťažili za vyrovnaných podmienok s tradi čnými 
zdrojmi. Sú časné projekty rozsiahlych veterných par kov na severe a solárnych zariadení na 
juhu vyžadujú zodpovedajúce elektr ické vedenia schopné prenáša ť túto ekologickú energiu do 
oblastí s vysokou spotrebou. Dnešné distribu čné sústavy majú problém s absorbovaním 
objemov obnovite ľnej energie, s ktorými rátajú ci ele na rok 2020 (33 % hrubej výroby 
elektrickej energie).  
Inteligentné meracie zariadenia a energetické distribu čné sústavy sú k ľúčom k plnému 
využitiu potenciálu obnovite ľnej energie a k úsporám energie, ako aj k zlepšeniam v oblasti 
energetických služieb. Ja sná politika a spolo čné normy týkajúce sa inteligentných meracích 
zariadení a inteligentných distribu čných sústav18 sú potrebné dávno pred rokom 2020 na 
zabezpečenie interoperability v rámci celej siete. 
A konečne povinnos ť solidarity medzi členskými štátmi nebude ni č platná bez dostato čnej 
vnútornej infraštruktúry a prepojení cez vonkajšie  hranice a v morských oblastiach. EÚ ako 
veľkého dovozcu energie priamo ovplyv ňuje rozvoj sietí v susedných krajinách. Výstavbe 
                                                 
18 Európska komisia zriadila pracovnú skupinu pre inteligentné distribu čné sústavy, ktorá má diskutova ť o 
realizácii inteligentných distribu čných sústav na európskej úrovni: 
http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm . 
SK 11   SK nových prepojení na vonkajších hraniciach by sa mala venova ť rovnaká pozornos ť a príprava 
politík ako v prípade vnútroúnij ných projektov. Takéto prepoj enia nie sú dôležité len pre 
našich susedov, ale aj na zabezpe čenie stability a bezpe čnosti dodávok EÚ. Osobitný dôraz sa 
bude klás ť na južný koridor a na ú činné odštartovanie projek tov v európskom záujme, 
predovšetkým Nabucca a ITGI. 
Do roku 2020 bude potrebné preinvestova ť asi 1 miliardu EUR na výmenu zastaraných 
kapacít, modernizáciu a adaptáciu infraštrukt úr a uspokojenie narastajúceho a meniaceho sa 
dopytu po nízkouhlíkovej energii. Kým investi čné rozhodnutia zostávanú najmä doménou 
trhových aktérov (energetických spolo čností, prevádzkovate ľov sústav a spotrebite ľov), 
verejná politika má rozhodujúcu úlohu pri vytvára ní stabilného a transparentného rámca pre 
investičné rozhodnutia. Nové nástroje  vytvorené tretím balíkom o vnútornom trhu s energiou 
vrátane Agentúry pre spoluprácu regula čných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a nových 
sietí prevádzkovate ľov prenosových sústav pre elektric kú energiu a zemný plyn (ENTSO-E a 
ENTSO-G) by sa v nadchádzajúcich rokoch mali kone čne využiť na ďalšiu integráciu trhov s 
energiou. Regionálne iniciatívy19 by mali slúži ť ako odrazové mostíky pre európsky trh.  
Investície do infraštruktúr sa budú aj na ďalej financova ť hlavne z taríf platených 
používate ľmi. Vzhľadom na rozsah investícií, ich pova hu a strategický charakter však 
nemožno predpoklada ť, že všetky potrebné investície pos kytne len sám trh. Komisia prijme 
novú stratégiu rozvoja energetickej infraštruktúry, a by povzbudila dostato čné investície do 
distribučných sústav pre elektrickú  energiu, zemný plyn, ropu a iné sektory energetiky. Za 
predpokladu stability dodávok v energetickom  mixe EÚ bude v nadchádzajúcich rokoch 
naďalej zohráva ť kľúčovú úlohu zemný plyn, ktorého dôležitos ť sa ešte zvýši tým, že bude 
slúžiť ako záložné palivo pre va riabilnú výrobu elektrickej en ergie. To si vyžaduje 
diverzifikáciu dovozov tak v oblasti pl ynovodov, ako aj zariadení na skvapal ňovanie zemného 
plynu, pri čom od domácich plynovodných sietí sa o čakáva zvýšená prepojenos ť.  
Odhliadnuc od finan čných otázok významným brzdiacim činiteľom môžu by ť komplexné a 
zdĺhavé administratívne postupy. Existujúce prav idlá a postupy pre projekty v európskom 
záujme (napr. bezpe čnosť obsluhy dodávok, solidaritu aleb o ciele integrovania obnovite ľných 
zdrojov) bude treba zlepši ť a významne zjednoduši ť pri rešpektovaní  zásad verejnej 
akceptácie a existujúcich prá vnych predpisov z oblasti životn ého prostredia. Komunity na 
miestnej, regionálnej i celoštátnej úrovni  sa konštruktívnejšie zaangažujú do podpory 
projektov v európskom záujme, ak tieto projekty budú znamena ť aj konkrétny prínos pre ne v 
krátkom časovom horizonte, napríklad privilegov aný prístup k verejným financiám. 
Priorita 2: Vybudovanie celoeuróps keho integrovaného trhu s energiou  
Opatrenie č. 1: Včasné a presné vykonávanie právn ych predpisov týkajúcich sa 
vnútorného trhu  
– Komisia bude na ďalej zabezpe čovať správnu a v časnú realizáciu existujúceho 
vnútorného trhu s energiou a politi ku silnej konkurencieschopnosti. Pre ďalšiu 
integráciu trhu s energiou je nevyhnutná konsolidácia regula čného rámca (napr. 
                                                 
19 Napr. Baltský trh s energiou, Stredomorský okruh. 
SK 12   SK sieťový kódex) doplnená inými opatreniami, ako je prepojenie trhov, vývoj cie ľového 
modelu20 a stabilný rámec pre obchodované trhy vo forme ú činnej transparentnosti a 
dohľadu. Ak sa tieto opatre nie ukážu ako nedostato čné, alebo požiadavky ACER-u 
ako prive ľmi úzko vymedzené, bude sa uvažova ť o ďalších legislatívnych 
opatreniach. 
Opatrenie č. 2: Vytvorenie podrobného plánu európskej infraštruktúry na roky 2020 - 
2030  
– Nadchádzajúce oznámenie Komisie o in fraštruktúre umožní Európe, aby ur čila 
prioritnú infraštruktúr u, ktorú treba vytvori ť pre fungujúci vnútorný trh, zabezpe čila 
integráciu rozsiahlej výroby obnovite ľnej energie a zaru čila bezpečnosť dodávok v 
súlade s výh ľadovým plánom udržate ľného európskeho energetického systému do 
roku 2050. V roku 2015 by už žiaden členský štát nemal by ť izolovaný od 
európskeho vnútorného trhu. P okryjú sa aj cezhrani čné koridory. Plá ny rozvoja sietí 
ENTSO-E a ENTSO-G na 10 rokov sa za čnú realizova ť za pomoci ACER spolu so 
všetkými príslušnými zainteresovanými stranami. Tieto postupy budú vychádza ť z 
úspešných regionálnych iniciatív, ako je tá , ktorá vznikla v Baltskom regióne, a budú 
zahŕňať aj posúdenie potrebných zariadení ur čených na ukladanie a opatrení v rámci 
prispôsobovania sa zmene klímy vrátane mo žných budúcich potrieb infraštruktúry pre 
dopravu CO 2 v EÚ. 
– Návrhy Komisie smerujú aj k príprave distribu čných sústav na nevyhnutné zmeny 
dopytu, ktoré vyplynú z energetických a dopravný ch politík, ako je elektromobilita a 
zvýšenie decentralizovanej ako aj ve ľkoobjemovej výroby elektrickej energie. 
– Komisia navrhne budúci rok súbor  politických nástrojov na re alizáciu priorít v oblasti 
strategickej infraštruktú ry na najbližšie dve desa ťročia. Patrí k nim nová metóda 
vymedzenia strategických infraštruktúr,  ktorá bude dôležitá pre Európsku úniu ako 
celok z h ľadiska konkurencieschopného po skytovania energie, udržate ľnosti 
životného prostredia a prístupu k obnovite ľným zdrojom, ako aj bezpe čnosti dodávok. 
Tieto dôležité časti sa v celkovom postupe mapovania jasne identifikujú a dostanú 
označenie „v európskom záujme“, aby mohli využi ť výhody zlepšeného 
povoľovacieho postupu a v prípade potreby kon centrované financovanie. Dôležitú 
úlohu pri tom zohrá výberovos ť. Prepojenia sietí s tretími krajinami sa príslušne 
zohľadnia.  
– ACER, ENTSO-E a ENTSO-G dostanú mandát na vytvorenie podrobného plánu 
európskych distribu čných sústav elektrickej energie a zemného plynu v horizonte 
rokov 2020 – 2030. Po ňom by mala nasledova ť dlhodobejšia vízia vychádzajúca z 
plánu energetiky do roku 2050, ktorý sa má predloži ť v roku 2011.  
Opatrenie č. 3: Zjednodušenie schva ľovacích postupov a trhových pravidiel pre rozvoj 
infraštruktúry  
– Komisia navrhne zavedenie schémy povo ľovania pre projekty „v európskom 
záujme“, aby zlepšila sú časný postup napríklad menovaním jediného orgánu na 
                                                                                                                                                         
20 Cie ľový model pre elektrickú energiu vyvinula v kontexte Florentského fóra takzvaná príležitostná (ad 
hoc) poradná skupina. Usmernenia a kódex pre implementáciu tohto cie ľového modelu sa pripravujú. 
Cieľový model pre plyn sa vyvíja v rámci Madridského fóra. 
SK 13   SK vnútroštátnej úrovni pri rešpektovaní bezpe čnostných a ochrannýc h noriem a zaistení 
plného súladu s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Zjednodušené 
a zlepšené postupy umožnia vä čšiu transparentnos ť a zabezpe čia otvorené a 
transparentné rokovania na miestnej, regi onálnej a vnútroštátnej úrovni s cie ľom 
zlepšiť dôveru verejnosti a prijímanie inštalác ií. Okrem toho sa preskúmajú možnosti 
pozitívneho odme ňovania prostredníctvom zlepše ného prístupu k verejným 
prostriedkom tých regiónov a členských štátov, ktoré sa konštruktívne a úspešne budú 
podieľať na zabezpe čovaní včasnej realizácie projektov v európskom záujme. 
– Aby sa do roku 2014 realizovalo prepojenie  trhov, ACER v rámci svojho mandátu 
zabezpečí vymedzenie a realizáciu všetkých te chnických (harmonizácia, normalizácia 
atď.) i regula čných požiadaviek spojených s cezhrani čným prepojením sietí; prístup k 
obnoviteľným zdrojom; a integrácia nových technológií. V súlade s tým bude 
pripravený podrobný program opatrení na pomoc členským štátom pri procese 
zavádzania inteligentných meracích zariadení/inteligentných distribu čných sústav 
(vrátane zobrazovania informácií pre spotrebite ľov) a podpore nových energetických 
služieb. 
Opatrenie č. 4: Vytvorenie správneho finan čného rámca  
– Uznávajúc skuto čnosť, že rozvoj infraštruktúry prebieha z vä čšej časti na komer čnom 
základe, Komisia vymedzí metodiku, ktorou bude možné analyzova ť optimálnos ť 
vyváženia verejného a súkromného financovania (vychádzajúcu zo zásad 
uplatňovaných v celej Únii, ako sú: zásady „platí používate ľ“, „platí prijímate ľ 
výhody“ – pokia ľ ide o cezhrani čné alokovane nákladov a pr ínosov – a zásadu „platí 
daňovník“ pre komer čne nepriechodnú infraštruktúru s „prínosom pre celú EÚ“. Toto 
sa zadefinuje v súlade s príslušnými pravidlami štátnej pomoci. V prípade projektov 
„v európskom záujme“ s neexistujúcou alebo malou komer čnou priechodnos ťou bude 
navrhnutý inova čný mechanizmus financovania s ma ximálnym pákovým efektom na 
verejnú podporu, aby sa zlepšila investi čná klíma v záujme pokrytia hlavných rizík 
alebo urýchlenia realizácie  projektu. Rozvoj vhodných ener getických infraštruktúr je 
kritickou a naliehavou požia davkou. Vyžaduje si širší poh ľad na nové nástroje 
financovania (súkromné aj verejné zdroje), ako aj mobilizáciu dodato čných zdrojov v 
súvislosti s ďalším viacro čným finan čným rámcom.  
3. B EZPEČNÁ, ZABEZPE ČENÁ A CENOVO PRIJATE ĽNÁ ENERGIA PRE OB ČANOV A 
PODNIKY  
Dobre fungujúci integrovaný vnútorný tr h je prínosom pre spotrebite ľov vďaka širšiemu 
výberu a nižším cenám. Mnohí spotrebitelia  však nechápu, že sú na tom lepšie v ďaka 
otvoreniu trhu a hospodárskej sú ťaži medzi rôznymi dodávate ľmi. Jednotliví spotrebitelia si 
musia uvedomova ť a uplatňovať svoje práva pod ľa právnych predpisov EÚ. Mali by by ť 
schopní využíva ť príležitosti, ktoré vytvára otvorenie trhu, a cíti ť istotu, že majú prístup k 
energetickým službám, ktoré potrebujú, v kval ite a emisnom profile, aké požadujú. Otvorenie 
trhov môže prinies ť najlepšie ceny, výber, inováciu a služ by zákazníkom, ak ide ruku v ruke s 
opatreniami zaru čujúcimi dôveru, chrániacimi spotrebite ľov a podporujúcimi ich pri 
osvojovaní aktívnej úlohy, ktorá sa od nich o čakáva v rámci liberalizácie. 
Zdá sa však, že ob čania si neuvedomujú práva, ktoré im vyplývajú z právnych predpisov EÚ, 
alebo sa ich zdráhajú uplat ňovať. Je potrebné vyvinú ť oveľa väčšie úsilie pri informovaní 
spotrebite ľov o ich právach a ich zapájaní do vnút orného trhu. Podobne je potrebné jasnejšie 
SK 14   SK vyjadriť potenciál na znižovanie nákladov na en ergie prostredníctvom  jej šetrenia. Ob čianske 
fórum (Londýn) a Fórum udržate ľnej energetiky (Bukureš ť) vznikli s cie ľom zlepši ť 
energetickú situáciu spotrebite ľov z malých domácností a mali by sa h ľadať spôsoby, ako 
dosiahnuť, aby lepšie vnímali potreby spotrebite ľov. 
Pozícia v oblasti konkurencieschopnosti významných sektorov európskeho hospodárstva 
závisí aj od dostupnosti bezpe čnej energie za prijate ľné ceny. Energia, najmä elektrická, tvorí 
podstatnú časť celkových výrobných nákladov hlavných európskych priemyselných odvetví 
vrátane ve ľkých, malých a stredných podnikov.  
Na medzinárodnom trhu s ropnými dodávkami by do roku 2020 mohla vzniknú ť veľmi napätá 
situácia, čo znamená, že pre spotrebite ľov v EÚ je dôležité zintenzívni ť úsilie o obmedzenie 
dopytu po rope. K tomu zatia ľ nedochádza. Je potrebné, aby si  spotrebitelia lepšie uvedomili 
nutnosť obmedziť svoju spotrebu fosílnych palív, a potrebujú sa nau čiť, ako znižova ť náklady 
v čase rastúcich cien. V tomto oh ľade môžu pomôc ť „ľahko použite ľné“ inteligentné 
distribučné sústavy, inteligentné meracie zariad enia a fakturácia. Ale je potrebný aj 
proaktívnejší prístup spotrebite ľov. S cieľom pomôc ť spotrebite ľom zúčastňovať sa na trhu by 
sa mali zavies ť opatrenia na zvýšenie inform ovanosti o príležitostiach, zlepši ť cenové 
porovnania a u ľahčiť zmenu dodávate ľa a zlepšiť postupy vybavovania s ťažností. 
Poskytovanie cenovo prijate ľných a spo ľahlivých dodávok spotrebite ľom je hlavne úlohou 
vnútorného trhu. Fungujúci vnúto rný trh založený na dostato čnej prenosovej a úložnej 
infraštruktúre je najlepšou zárukou bezpe čnosti dodávok, pretože ener gia na základe trhových 
mechanizmov pote čie tam, kde je potrebná. Sú však potrebné záchranné siete, napríklad v 
prípade zranite ľných spotrebite ľov, alebo v čase krízy dodávok, s ktorou si trhové 
mechanizmy nevedia uspokojivo poradi ť. Vnútorný trh je narušovaný, aj ke ď členské štáty 
nie sú plne prepojené, ako je to v príp ade pobaltských štátov. Nariadenie o bezpe čnosti 
dodávok plynu je dôležité preto, lebo zabezpe čuje, aby trhy boli plne pripravené vyrovna ť sa s 
krízou a domáci spotrebite lia boli chránení. Rozširovanie prepojenosti medzi členskými 
štátmi, ako aj aktívne presadzovanie hospodárskej sú ťaže Komisiou a členskými štátmi môže 
prispieť k ďalšej diverzifikácii zdro jov dodávok, najmä v tých členských štátoch, ktoré sú v 
súčasnosti závislé od jedného alebo nieko ľkých málo zdrojov dodávok. 
Energetická politika je zodpovedn á aj za ochranu európskych ob čanov pred rizikami 
súvisiacimi s výrobou a prepravou energie. EÚ si musí na ďalej udržiava ť popredné svetové 
postavenie v oblasti vývoja systémov bezpe čnej jadrovej energetiky, prepravy rádioaktívnych 
materiálov ako aj riadenia jadrového odpadu. Me dzinárodná spolupráca na systéme jadrových 
záruk zohráva významnú úlohu pri zais ťovaní jadrovej bezpe čnosti a vytváraní solídneho a 
silného režimu nešírenia jadrových zbraní. V sektore ťažby a konverzie zemného plynu by 
mal legislatívny rámec EÚ zaru čiť najvyššiu úrove ň bezpečnosti a režim jednozna čnej 
zodpovednosti za škody spôsobené zariadeniami na ťažbu ropy a zemného plynu.  
Priorita 3: Posilnenie postavenia spotrebite ľov a dosiahnutie najvyššej úrovne 
bezpečnosti a zabezpe čenia 
Opatrenie č. 1: Zmeny energeticke j politiky vedúce k vä čšej orientácii na spotrebite ľa 
– Presadzovanie aktívnej politiky hospodárskej sú ťaže na európskej a vnútroštátnej 
úrovni je neodmyslite ľné, ak chceme podpori ť konkurencieschopnos ť a zaručiť, aby 
spotrebitelia získali prís tup k energii za prijate ľné ceny. 
SK 15   SK – Komisia navrhne opatrenia, ktoré spotrebite ľom pomôžu lepšie sa zapoji ť do trhu s 
energiou v súlade s tretím energetickým  balíkom. Medzi tieto opatrenia patria 
príprava usmernení vychádzajúcich z osved čených postupov v oblasti zmeny 
dodávateľa, ďalšia realizácia a monitorovanie odporú čaní týkajúcich sa fakturácie a 
vybavovania s ťažností. a ur čenie najlepších postupov v alternatívnych schémach 
riešenia sporov. Nástroj na  porovnávanie cien vychádzaj úci z metodiky, ktorý majú 
vyvinúť regulačné orgány z oblasti energetiky a iné príslušné orgány, by sa mal 
sprístupni ť všetkým spotrebite ľom a dodávatelia by mali poskytova ť aktualizované 
informácie o ich tarifách a ponukách. A kone čne ďalšie snahy by sa mali zamera ť na 
presunutie dôrazu z cien ener gií na náklady na energie pr ostredníctvom rozvoja trhu 
s energetickými službami. 
– Komisia bude uverej ňovať pravidelné správy o referen čnom hodnotení posudzujúce 
úroveň vykonávania ustanovení nariaden ia týkajúcich sa spotrebite ľov a celkovú 
úroveň ochrany v rámci vnútorného trhu. Mimoriadny dôraz sa bude klás ť na 
zraniteľných zákazníkov a postupy umož ňujúce zákazníkom zníži ť spotrebu energie. 
– Regulačné orgány za pomoci londýnskeho Ob čianskeho fóra a (bukureš ťského) fóra 
udržateľnosti by mali vystup ňovať úsilie o zlepšenie fungovania maloobchodného 
trhu. 
Opatrenie č. 2: Priebežné zlepšovanie v oblasti bezpe čnosti a zabezpe čenia 
– Komisia prehodnocuje podmienky zabezpe čenia ťažby ropy a zemného plynu na 
mori vzhľadom na nehodu zariadenia Deepwater Horizont s cie ľom zavies ť prísne 
opatrenia, po čnúc prevenciou a kon čiac reakciou a otázkami zodpovednosti, ktoré 
zaručia najvyššiu úrove ň ochrany v rámci EÚ a zvyšku sveta. 
– Právny rámec jadrovej bezpe čnosti a ochrany sa ďalej rozšíri prostredníctvom 
priebežného hodnotenia smernice o jadrovej bezpe čnosti, vykonávania smernice o 
jadrovom odpade, úprave vymedzenia základných bezpe čnostných noriem na 
ochranu pracovníkov aj obyvate ľstva a návrhu európskeho prístupu k režimom 
jadrovej zodpovednosti. Aktívne by sa mala presadzova ť aj väčšia harmonizácia 
návrhov jadrových zariadení a certifikáci a na medzinárodnej úrovni. Všetky tieto 
opatrenia by mali EÚ umožni ť udržať si vedúce postavenie v bezpe čnej jadrovej 
energetike a prispie ť k celosvetovému zodpovednému využívaniu jadrovej energie. 
– Rovnaké bezpe čnostné a ochranné h ľadiská sa budú uplat ňovať aj pri príprave a 
zavádzaní nových energetických technológií (vodíková bezpe čnosť, bezpečnosť CO 2, 
dopravná sie ť, ukladanie CO 2 atď. 
4. D OSIAHNUTIE TECHNOLOGICKÉHO PRECHODU  
Bez technologického prechodu EÚ nenaplní  svoje ambície do roku 2050 dekarbonizova ť 
sektory výroby elektricke j energie a dopravy. Vzh ľadom na časové aspekty rozvoja a šírenia 
energetických technológií je  naliehavejšia než kedyko ľvek predtým potreba prinesenia 
nových vysokovýkonných nízkouhlíkových technol ógií na európsky trh. Schéma 
obchodovania s emisiami EÚ je významným hnacím činiteľom na strane dopytu, 
podporujúcim nasadenie inova čných nízkouhlíkových technológií. Nové technológie však 
SK 16   SK budú prenika ť na trhy rýchlejšie a hospodárnejšie, ak sa budú vyvíja ť formou spolupráce na 
úrovni EÚ.  
Celoeurópske plánovanie a manažment je vrc holne dôležitý pre st abilitu investícií, 
podnikate ľskú dôveru a politickú súdržnos ť. Strategický plán en ergetických technológií 
(SET) stanovuje strednodobú stratégiu platnú pr e všetky sektory. Je však potrebné urýchli ť 
rozvojové a demonštra čné projekty pre hlavné technológ ie (biopalivá druhej generácie, 
inteligentné distribu čné sústavy, inteligentné mestá a inteligentné siete, zachytávanie a 
ukladanie oxidu uhli čitého, ukladanie elektrickej energie a elektromobilita, jadrová energetika 
novej generácie, obnovite ľné vykurovanie a chladenie). Podobne bola kritická povaha 
inovácií zdôraznená v hlavnej iniciatíve  „Únia inovácií“ stratégie Európa 202021. 
Zdroje potrebné v nasledujúcich dvoch desa ťročiach na vyvinutie tých to technológií sú ve ľmi 
významné, najmä ak sa vnímajú v kontexte sú časnej hospodárskej klímy. Ve ľké projekty, ako 
vyše 140 GW elektrickej energie z príb režných veterných elektrární, v sú časnosti 
plánovaných európskymi spolo čnosťami, developermi a vládami zvä čša v Severnom mori, 
alebo iniciatívy Desertec a Medring, sa dotýkajú nieko ľkých členských štátov. Celoeurópska 
koordinácia a spolupráca by mala zah ŕňať spoločné využívanie rozli čných zdrojov 
financovania. Bude sa o čakávať, že prispejú všetky zú častnené strany. Komisia sa bude 
usilovať o využitie z rozpo čtu EÚ s cie ľom ďalej zvyšova ť celkovú úrove ň financovania. 
EÚ čelí ostrému konkuren čnému boju na medzinárodných trhoch s technológiami. Krajiny 
ako Čína, Japonsko, Južná Kórea a USA si vytý čili ambiciózne priemyselné stratégie na 
trhoch so solárnou, veternou a jadrovou en ergiou. Výskumní pracovníci a spolo čnosti EÚ 
potrebujú zvýši ť úsilie, ak sa chcú udrža ť v popredí rozvíjajúceho sa medzinárodného trhu s 
energetickými technológi ami a v prípadoch, ke ď je to vzájomne výhodné, by mali 
zintenzívni ť spoluprácu s tretími krajinami na špecifických technológiách.  
Priorita 4: Rozšírenie vedúceho postavenia Eu rópy v oblasti energetických technológií a 
inovácií  
Opatrenie č. 1: Bezodkladná realizácia plánu SET  
– Komisia posilní realizáciu plánu SET, najmä spolo čné programy európskej aliancie 
pre energetický výskum (EERA) a šes ť európskych priemyselných iniciatív (veterná 
energia; solárna energia; bioenergia; inteligentné distribu čné sústavy; jadrové 
štiepenie; a CCS). Zintenzívni sa spolupráca s členskými štátmi na financovaní aktivít 
technologických plánov na roky 2010 – 2020 a na zabezpe čovaní úspechu súvisiacich 
rozsiahlych demonštra čných programov, napríklad v rámci programu Rezerva pre 
nových ú častníkov (NER300)22. Dostupné financovanie z prostriedkov 
Spoločenstva23 sa sústredí na iniciatívy obsiahnuté v pláne SET.  
– Technologické plány európskych priemyse lných iniciatív na roky 2010 – 2020 sa 
realizujú od tohto roka a dos tane sa im zvýšenej podpory.  Budú ma ť rozhodujúci 
význam z h ľadiska prípravy nasledujúceho finan čného rámca, pokia ľ ide o 
                                                 
21 SEK(2010)1161, 6. október 2010. 
22 Revidovaná smernica o ETS (2009/29/ES) predpokladá možnos ť disponovania 300 mil. príspevkom 
ETS z rezervy pre nových ú častníkov (NER) na podporu CCS na komer čnej úrovni a inova čných 
demonštra čných projektov RES na území Únie. 
23 Financovanie dostupné v rámci sú časných finan čných výhľadov. 
SK 17   SK konsolidovaný, pravidelne posudzovaný, efektív nejší a cielenejší program výskumu v 
oblasti energetiky. V tomto kontexte Komisia podporí rozvoj strategických 
výskumných infraštruktúr pre oblas ť energetiky v Európe, pretože významne 
prispievajú k skracovaniu vzdialenosti me dzi výskumom a technologickým rozvojom. 
Preskúma aj iné možnosti s ve ľkým potenciálom, ako je energia z morských 
obnoviteľných zdrojov a vykurovanie a chladenie z obnovite ľných zdrojov.  
Opatrenie č. 2: Komisia za čne realizova ť štyri nové rozsiahle európske projekty  
– 1. Komisia za čne rozvíja ť významnú európsku iniciatívu týkajúcu sa inteligentných 
distribučných sústav s cie ľom prepojenia celého systém u distribúcie elektrickej 
energie, po čnúc príbrežnými veternými farmam i v Severnom mori a solárnymi 
závodmi na juhu cez existujúce priehrady s hydroelektrár ňami až po jednotlivé 
domácnosti, a zárove ň bude zvyšova ť inteligenciu, efektívnos ť a spoľahlivosť 
elektrických sietí.  
– 2. Obnovenie vedúceho postavenia Euró py v oblasti ukladania elektriny 
(veľkoobjemového i pre vozidlá). Za čnú sa rozvíja ť ambiciózne projekty v oblastiach 
hydrokapacity, ukladania stla čeného vzduchu, batériového ukladania a iných 
inovačných technológií ukladania, ako je vodí ková. Tým sa pripraví elektriza čná 
sústava na všetkých napä ťových úrovniach na výrazný nárast maloobjemovej 
decentralizovanej a rozsiahlej centr alizovanej elektrickej energie z obnovite ľných 
zdrojov.  
– 3. Realizácia ve ľkoobjemovej udržate ľnej výroby biopaliva, a to  aj s prihliadnutím na 
prebiehajúce preskúmanie týkajúce sa vplyvu nepriamej zmeny využívania 
poľnohospodárskej pôdy. Čoskoro sa za čne realizova ť Európska iniciatíva pre 
priemyselnú bioenergiu24 s rozpočtom 9 miliárd EUR a s cie ľom zabezpe čiť, aby trh 
rýchlo prijal udržate ľné biopalivá druhej generácie.  
– 4. Umožnenie mestám, mestským a vidieckym oblastiam využíva ť rôzne spôsoby 
zvyšovania úspor energie. Inova čné partnerstvo „inteligentné mestá“, s realizáciou 
ktorého sa má za čať začiatkom roku 2011, spojí to najlepšie z oblastí obnovite ľnej 
energie, energetickej efektí vnosti, inteligentných elektriza čných sústav, čistej 
mestskej dopravy, ako je napríklad elektromobilita, distribu čných sústav 
inteligentného vykurovani a a chladenia v kombinácii s vysoko inova čnými nástrojmi 
inteligencie a IKT. Pri uvo ľňovaní tohto potenciálu môže zohra ť významnú úlohu 
regionálna politika EÚ. Vidieck e oblasti majú v tomto oh ľade takisto významný 
potenciál a na finan čné zabezpe čenie takýchto inova čných projektov by mohli využi ť 
EPFRV.  
Opatrenie č. 3: Zabezpe čenie dlhodobej technologickej  konkurencieschopnosti EÚ  
– S cieľom položi ť základy našej budúcej konkur encieschopnosti v silnej 
medzinárodnej konkurencii Komisia navrhne iniciatívu s rozpo čtom 1 miliardy 
EUR25 na podporu hrani čného výskumu potrebného na získanie vedeckých 
poznatkov nevyhnutných na dosiahnutie prielomu v oblasti nízkouhlíkovej 
                                                                                                                                                         
24 Pozri poznámku č. 23. 
25 Pozri poznámku č. 23. 
SK 18   SK energetiky. 
– Vedúce postavenie EÚ sa musí udržiava ť aj vo výskumnom projekte ITER s 
globálnym významom. Komisia zabezpe čí účinné riadenie (vrátane obmedzovania 
nákladov) a vytvorenie priemyslovej hodnoty projektu ITER a európskeho programu 
syntézy. 
– Komisia rozvinie výskumný program EÚ pr e energetické materiály, ktorý sektoru 
energetiky EÚ umožní, aby si udržal konkurencieschopnos ť napriek znižujúcim sa 
zásobám vzácnych kovov.  
5. S ILNÉ MEDZINÁRODNÉ PARTNERSTVO , PREDOVŠETKÝM S NAŠIMI SUSEDMI  
Európsky trh s energiou je najvä čší svetový regionálny trh (vyše 500 miliónov spotrebite ľov) 
a najväčší dovozca energie. Pravda, rovna ká spolupráca a vedomie spolo čného cieľa, aké 
viedlo k prijatiu hlavných cie ľov EÚ v energetickej a klim atickej oblasti, sa zatia ľ neprejavuje 
vo vonkajšej energetickej politike.  Niektoré z problémov, ktorým čelí EÚ – zmena klímy, 
prístup k rope a zemnému plynu, rozvoj  technológií, energetická efektívnos ť – sú spolo čnými 
problémami vä čšiny krajín a ich riešenie si  vyžaduje medzinárodnú spoluprácu. Členské štáty 
opakovane vyzvali EÚ, aby v tretích krajinác h hovorila jedným hlasom. V praxi nemajú 
vnútroštátne iniciatívy dostato čný pákový efekt na to, aby využili silu ve ľkosti trhu EÚ a 
lepšie vyjadrovali záujmy Únie.  
Medzinárodná energetická politika musí sledova ť spoločné ciele zabezpe čenia dodávok, 
konkurencieschopnosti a udržate ľnosti. Kým vz ťahy s krajinami vyvážajúcimi ropu a 
tranzitnými krajinami sú dôležité, rastie význam vz ťahov so štátmi, ktoré sú ve ľkými 
spotrebite ľmi energie, a najmä s krajinami s rých lo rastúcim hospodárstvom a rozvojovými 
krajinami. Na vyzdvihnutie ľudí z chudoby je potrebný príst up k energii, pretože cie ľ 
odstrániť extrémnu chudobu do roku 2015 nemožno splni ť bez významných pokrokov v 
zlepšovaní tohto prístupu. Aby to neuškodilo iným cie ľom politík, jadrom tak energetickej, 
ako aj rozvojovej politiky musí by ť udržateľný rozvoj, ako sa navrhuje v zelenej knihe o 
rozvojovej politike26.  
Nové formy dodávok a dopytu na svetových tr hoch s energiou a rastúca konkurencia v 
súvislosti so zdrojmi energie spôs obujú, že pre EÚ sa stáva nevyhnutnos ťou, aby bola 
schopná ú činne presadzova ť svoju kombinovanú trhovú váhu vo vz ťahu k správaniu tretích 
krajín v oblasti energie. Európa by sa mala dosta ť do takého postavenia, aby bola do roku 
2020 schopná opiera ť sa o významné ďalšie zdroje dodávok energie a prenosové trasy. 
Potreba medzinárodných rieš ení nás zaväzuje  presadzova ť agendu dekarbonizácie a 
energetickej efektívnosti v rozhovoroch s naši mi hlavnými partnermi a v medzinárodných 
rokovaniach a rámcoch. ETS je hybnou s ilou medzinárodných trhov s uhlíkom a ďalšie 
opatrenia by mali vychádza ť z existujúcich opatrení na ďalší rozvoj týchto trhov. Ako 
priekopník v rozvoji politík má EÚ vä čší priestor na ovplyvnenie pripravovaných 
environmentálnych noriem a získanie rešpektu pre transparentné a konkuren čné trhy.  
                                                 
26 Ne členské krajiny OECD by mohli by ť zodpovedné za celý predpokladaný nárast emisií CO 2 do roku 
2030; pravda, nadchádzajúci všeobecný prístup k moderným energetickým službám pre všetkých 
znamená zvýšenie emisií CO 2 len o 0,8 %, dokument IEA Vyhliadky svetovej energetiky na rok 2009 a 
osobitný predbežný vý ňatok z vyhliadok IEA na rok 2010 pre Samit o rozvojových cie ľoch milénia. 
SK 19   SK EÚ už vytvorila celý rad doplnkových a cie ľových rámcov, siahajúcich od špecifických 
ustanoveniach o energetike v dvojstranných dohodách s tretími krajinami (dohoda o vo ľnom 
obchode, dohody o partnerstve a spolupráci, asocia čné dohody at ď) a memorandá o 
porozumení o spolupráci v energetike až po mnohostranné dohody, ako zmluva o 
Energetickom spolo čenstve27 a účasť na dohovore o Energetickej charte. V sú časnosti rokuje 
s niekoľkými krajinami o nových dohodách obsahujúcich významné ustanovenia o 
energetike.  
EÚ teraz musí formalizova ť zásadu, pod ľa ktorej členské štáty konajú v dvojstranných 
vzťahoch týkajúcich sa energetických vz ťahov s k ľúčovými partnermi a v globálnych 
diskusiách na prospech EÚ ako celku. Vy chádzajúc z právneho základu v Lisabonskej 
zmluve, ktorá objas ňuje a posil ňuje vonkajšie rozmery, vonkajšia energetická politika EÚ 
musí zabezpe čovať účinnú solidaritu, zodpovednos ť a transparentnos ť medzi členskými 
štátmi, odráža ť záujmy EÚ a zais ťovať bezpečnosť vnútorného trhu EÚ s energiou. Je 
potrebné dosiahnu ť účinnejšiu koordináciu na úrovni EÚ a členských štátov. 
V jadrovej oblasti priniesla medzinárodná  spolupráca dobré výsledky. Toto je obzvláš ť 
relevantné, pretože susedné krajiny prevádzkujú alebo plánujú prevádzkova ť jadrové 
elektrárne. EÚ teraz musí povzbudzova ť partnerské štáty, aby sa postarali o právnu záväznos ť 
a účinnú realizáciu v celosvetovom meradle vš etkých existujúcich medzinárodných noriem a 
postupov v oblasti jadrovej bezpe čnosti a ochrany. EÚ je v obzvláš ť dobrej pozícii, pretože 
prvá pristúpila k takýmto opatreniam v oblasti bezpe čnosti a ochrany a má na tento ú čel 
nástroje spolupráce. 
Vonkajší rozmer energetic kej politiky EÚ je život ne dôležitý pre bezpe čnosť dodávok EÚ a 
navyše musí by ť konzistentný a vzájomne sa posil ňujúci s ostatnými vonkajšími aktivitami 
EÚ (rozvoj, obchod, klíma a biodiverzita, spolo čná zahrani čná a bezpe čnostná politika a iné). 
Musí sa dosiahnu ť synergia medzi cie ľmi energetiky a inými politikami a nástrojmi vrátane 
obchodu, dvojstranných dohôd a nástrojov rozvoja spolupráce a naopak. 
Zabezpečenie energie je úzko prepojené so zahrani čnými a bezpe čnostnými prioritami EÚ28. 
Diverzifikácia palív, zdrojov dodávok a tranz itných liniek je r ovnako nevyhnutná pre 
bezpečnosť EÚ, ako sú správne riadenie, rešpek tovanie právnych predpisov a ochrana 
európskych i zahrani čných investícií v krajin ách vyrábajúcich energiu a tranzitných krajinách. 
Navyše politika EÚ bude venova ť zvláštnu pozornos ť bezpečnosti a zabezpe čeniu ropovodov 
a plynovodov a s nimi súvisiacej výrobnej a prepravnej infraštruktúry, pri čom bude 
kombinova ť energetickú politiku s nástrojmi SZBP. 
V roku 2011 Komisia predstav í konkrétne návrhy na posilne nie celkovej konzistentnosti a 
efektívnosti našej vonkaj šej energetickej polit iky, týkajúce sa ú časti členských štátov, rôznych 
vonkajších politík Európskej únie a vonkajších podporných programov.  
Priorita 5: Posilnenie vonkaj šieho rozmeru trhu s energiou EÚ  
                                                 
27 Zmluva o Energetickom spolo čenstve podporuje integráciu tr hu, ale aj transpozíciu acquis  a 
implementáciu na západnom Balkáne a rozširuje vnútorný trh EÚ s energiou o juhovýchodnú Európu. 
Nie je to len rámec spolupráce, ale právne záväzný nástroj na prípravu pristúpenia k EÚ. K zmluve o Energetickom spolo čenstve sa pridávajú ďalšie strany. Moldavsko je už členom; Ukrajina a Turecko sa 
pripravujú na pripojenie. 
28 Európska bezpe čnostná stratégia schválená Európskou radou v decembri 2003. 
SK 20   SK Opatrenie č. 1: Integrácia trhov s energiou a regula čného rámca s našimi susedmi  
– Zmluva o Energetickom spolo čenstve by sa mala realizova ť a rozšíriť na všetkých 
susedov EÚ, ktorí sú ochotní prija ť trhový model EÚ. V tomto kontexte by sa mala 
presadzova ť integrácia trhu a regula čná konvergencia komplexnými dohodami EÚ 
vychádzajúcimi z pravidiel EÚ s ú častníckymi krajinami Európskej susedskej 
politiky a procesu rozširovania, najmä v obl asti Stredozemného mora, a s tranzitnými 
krajinami, ako sú Ukrajina a Tureck o. Navyše zmluva o Energetickom spolo čenstve 
by sa mala preh ĺbiť rozšírením nového acquis  na signatárov zmluvy. Tento prístup 
by posilnil ú časť susedných krajín na vnútornom trhu a sú časne poskytol rovnaké 
východiskové podmienky a záruky proti rizi ku presúvania emisií uhlíka sektorom 
energetiky. 
– Komisia navrhne mechanizmy na zosúla denie existujúcich medzinárodných dohôd 
(najmä v plynárenskom sektore) s pravid lami medzinárodného trhu a na posilnenie 
spolupráce medzi členskými štátmi pri uzatváraní nových. Budú predložené aj 
návrhy na stanovenie potrebného regula čného rámca medzi EÚ a tretími krajinami na 
rozvoj strategických trás od nových dodávate ľov, najmä v okolí Južného koridoru a 
južného Stredomoria. Budú sa rieši ť otázky dodávok vrátane rozvoja sietí a možných 
opatrení na zoskupovanie dodávok, ako aj as pekty regulácie, najmä tie, ktoré sa 
týkajú slobody tranzitu a zabezpe čenia investícií. 
– Mobilizuje sa technická pomoc EÚ pri ú činnej realizácii acquis  v oblasti vnútorného 
trhu a modernizácii sektoru energetiky v susedných krajinách pri zlepšení 
koordinácie schém podpory poskytovanej EÚ, jej členskými štátmi a 
medzinárodným spolo čenstvom. 
Opatrenie č. 2: Zriadenie privilego vaného partnerstva s k ľúčovými partnermi  
– V rámci snahy o diverzifikáciu zdroj ov a trás dovozov EÚ zriadi posilnené 
energetické partnerstvá s k ľúčovými dodávate ľmi a tranzitnými krajinami. Ich 
cieľom bude podpora k ľúčových zásad, ako sú tie, ktoré sú obsiahnuté v dohovore o 
Energetickej charte (napríklad  sloboda tranzitu, transparentnos ť, bezpečnosť, 
investičné príležitosti, ako aj sú lad s medzinárodným právom).  
Opatrenie č. 3: Podpora globálnej úlohy EÚ v obla sti budúcej nízkouhlíkovej energetiky  
– Energetická efektívnos ť, čisté technológie a bezpe čná a udržate ľná nízkouhlíková 
energetika by sa mali integrova ť do aktivít EÚ a dvojstra nnej spolupráce, najmä s 
veľkými spotrebite ľmi a rýchlo rastúcimi hospodárstvami a s globálnymi 
partnerstvami. 
– Komisia za čne významnú spoluprácu s Afrikou na  energetických iniciatívach s 
cieľom postupne poskytnú ť udržateľnú energiu všetkým ob čanom v súlade so 
zelenou knihou o politike rozvoja.  
Opatrenie č. 4: Podpora celosvetových noriem právne záväznej jadrovej bezpe čnosti, 
ochrany a nešírenia jadrových zbraní  
– Komisia vyvinie iniciatívy zamerané na podpor u partnerských štátov pri snahách o 
dosiahnutie toho, aby sa normy jadrovej bezpe čnosti, ochrany a nešírenia jadrových 
zbraní stali právne záväznými a aby sa ú činne realizovali na celom svete, najmä 
SK 21   SK prostredníctvom posilnenej spolupráce s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú 
energiu a uzavretia dohôd o Euratome s k ľúčovými jadrovými dodávate ľmi a 
používate ľskými krajinami. 
ZÁVERY  
EÚ je na prahu bezprecedentného obdobia ener getickej politiky. Trhy  s energiou boli v 
posledných rokoch do zna čnej miery chránené pred ú činkami globálnych trhových turbulencií 
vďaka liberalizácii, dostato čným zásobám a výrobným kapacitám a adekvátnym možnostiam 
dovozu. Možno však o čakávať dramatické zmeny. Ceny energie ovplyvní obrovská potreba 
investícií do sektora energetiky, ako aj kabot ážne ceny a vyššie medzinárodné ceny energie. 
Konkurencieschopnos ť, bezpečnosť dodávok a klimatické ciele budú ohrozené, ak sa 
neaktualizujú elektriza čné sústavy, zastarané výrobné kapacity nenahradia 
konkurencieschopnými a čistejšími alternatívami a energia sa nebude využíva ť efektívnejšie v 
rámci celého energetického re ťazca. 
Členské štáty a priemyselné odvetvia si uvedomujú rozsiahlos ť tejto výzvy. Bezpe čné 
dodávky energie, efektívne využívanie zdrojov, prijate ľné ceny a inova čné riešenia sú 
nevyhnutnými predpokladmi pre náš dlhodobo udržate ľný rast, vytváranie pracovných miest a 
kvalitu života. Členské štáty súhlasili, že tieto problémy sa najú činnejšie vyriešia politikami a 
opatreniami na úrovni EÚ, čiže „poeurópštením“ energetickej politiky. Patrí sem 
nasmerovanie finan čnej podpory EÚ na ve rejné priority, na ktoré nesta čí trh a ktoré prinášajú 
najväčšiu európsku pridanú hodnotu. 
Nová energetická straté gia EÚ si bude vyžadova ť značné úsilie v oblasti technických inovácií 
a investícií. Bude podporova ť dynamický a konkuren čný trh a povedie k významnému 
posilneniu inštitucionálnych opatrení na monitorovanie a usmer ňovanie tohto vývoja. Zlepší 
bezpečnosť a udržate ľnosť energetických systémov, riadenia  sústav a regulácie trhu s 
energiou. Jej sú časťou bude rozsiahle úsilie zameran é na informovanie maloodberate ľov z 
domácností i podnikových ve ľkoodberate ľov, na posilnenie ich postavenia a na ich 
zaangažovanie do adaptácie na budúcnos ť, ktorú predstavuje udržate ľná energia, napríklad 
úsporami energie, znižovaním množstva odpa du a prechodom na níz kouhlíkové technológie a 
palivá. Investície do nízkouhlíkovej výroby energie ďalej podporia nástroje založené na trhu, 
ako je obchodovanie s emisiami a zda ňovanie. Nová stratégia prines ie prvé kroky v príprave 
EÚ na ešte vä čšie výzvy, ktorým bude Ún ia pravdepodobne musie ť čeliť do roku 2020. 
Predovšetkým zabezpe čí lepšie riadenie a koordináciu na európskej úrovni, tak pokia ľ ide o 
vnútorné opatrenia, ako aj vo vz ťahu k vonkajším partnerom.  
Globálny energetický systém  vstupuje do fázy rých leho prechodu s potenciálne 
ďalekosiahlymi dôsledkami, ktoré budeme poci ťovať v nasledujúcich desa ťročiach. Európa 
musí kona ť, kým sa nezavrie okno príležitosti. Času nemáme nazvyš. Preto Komisia predloží 
väčšinu návrhov na dosiahnutie cie ľov do roku 2020 v priebehu  nadchádzajúcich 18 
mesiacov. Budeme potrebova ť, aby sa rýchlo prediskutovali, schválili a za čali vykonáva ť. EÚ 
tak bude môc ť lepšie posklada ť jednotlivé segmenty umož ňujúce dosiahnutie výsledkov 
plánovaných na rok 2020 – normy, predpis y, nariadenia, plány, projekty, finan čné a ľudské 
zdroje, trhy s technológiami, spolo čenské očakávania a tak ďalej – a pripravi ť občanov 
Európy na výzvy, pred ktorými sa ocitáme.  
Pretože dosiahnutie zmien v energetickom systéme si vyžaduje dos ť veľa času, ani to, ak 
opatrenia prijmeme už dnes, nám nezaru čí, že štrukturálne zme ny potrebné na prechod na 
SK 22   SK nízkouhlíkové hospodárstvo, stihneme dokon čiť do roku 2020, čiže v období, ktoré pokrýva 
táto stratégia. Pret o je nevyhnutné pozera ť aj ďalej, za rámec tejto stratégie, a uisti ť sa, že EÚ 
je dobre pripravená na ciel stanovený do roku 2050 – bezpe čný, konkurencieschopný a 
nízkouhlíkový energetický systém. Komisia preto túto stratégiu doplní kompletným plánom 
energetiky do roku 2050, v ktorom budú opatrenia predstavené v tomto oz námení zasadené do 
dlhodobejšieho rámca a v ktorom sa zvážia ďalšie a dopl ňujúce kroky.