SK Úradný vestník Európskej únie C 347/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Integrácia a sociálna agenda“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2010/C 347/03)

Spravodajca: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Pomocný spravodajca: Pedro ALMEIDA FREIRE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Integrácia a sociálna agenda“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. januára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 460. plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2010 (schôdza zo17. februára 2010) prijal 158 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor ako inštitúcia, ktorá sa výrazne podieľa na tvorbe a rozvoji agendy sociálnej politiky, a podporuje integráciu prisťahovalcov a etnických menšín, sa rozhodol vypracovať nasledujúce stanovisko z vlastnej iniciatívy, aby Európska únia poslinila prepojenie medzi integračnou politikou a agendou sociálnej politiky.

1.2 Rok 2010 bude veľmi dôležitým rokom pre sociálnu politiku Európskej únie. Bude Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Počas neho sa vypracuje stratégia EÚ do roku 2020 a schváli sa nová sociálna agenda.

1.3 Výbor sa nazdáva, že v rámci revízie sociálnej agendy po roku 2010 by sa mali výraznejšie zohľadniť sociálne dôsledky prisťahovalectva.

1.4 Vzhľadom na to, že prisťahovalectvo, integrácia a sociálna agenda patria do právomoci rôznych členov Komisie a generálnych riaditeľstiev, EHSV navrhuje zlepšiť politickú a administratívnu spoluprácu v rámci Európskej komisie.

1.5 Integračná politika musí byť prepojená s hlavnými cieľmi sociálnej politiky EÚ, aby mali všetci ľudia, aj príslušníci tretích krajín, európski občania prisťahovaleckého pôvodu a menšiny možnosť využiť svoju šancu. Rovnako aj boj proti sociálnemu vylúčeniu sa musí týkať všetkých ľudí, aj prisťahovalcov, či už ide o občanov EÚ alebo príslušníkov tretích krajín.

1.6 EHSV pokladá za prioritné posilnenie integrácie na európskej úrovni, pričom treba prihliadať na hospodársku krízu, situáciu prisťahovalcov a menšín v súvislosti so zamestnaním, na sociálne začlenenie, rovnosť mužov a žien, chudobu, vzdelávanie a odbornú prípravu, zdravie, sociálnu ochranu a boj proti diskriminácii.

1.7 Hľadisko rozmanitosti vyplývajúcej z prisťahovalectva musí byť horizontálne začlenené do tvorby a realizácie sociálnej politiky, pričom zároveň je potrebné pripraviť zvláštne politiky a opatrenia na integráciu prisťahovalcov a etnických menšín.

1.8 Vzhľadom na skúsenosti získané pri realizácií iných politík výbor navrhuje začať proces všeobecného zohľadňovania otázok integrácie v rôznych politických, legislatívnych a finančných nástrojoch EÚ s cieľom podporiť integráciu, rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu.

2. Prezentácia návrhu

2.1 Európska únia si vytvára spoločnú prisťahovaleckú politiku, k čomu výbor prispieva svojimi stanoviskami, pričom zdôrazňuje význam integrácie ako „kľúča k úspešnému prisťahovalectvu“ a uznáva, že je potrebné, aby európske spoločnosti zlepšili svoju schopnosť zvládať rozmanitosť spojenú s prisťahovalectvom a tým posilňovať sociálnu súdržnosť.

2.2 Za posledných desať rokov prisťahovalci výrazne prispeli k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju Európy (1). Mnoho mužov a žien z tretích krajín sa začlenilo do európskych trhov práce a tým prispeli k rastu hospodárstva, zamestnanosti, sociálnych odvodov a príjmov z daní.

2.3 EHSV navrhol „občiansku iniciatívu“, založenú na „postupnom vyrovnaní povinností a práv prisťahovalcov s ostatným obyvateľstvom, ako aj na zabezpečení prístupu k tovarom a službám a občianskej účasti za podmienok rovnakého zaobchádzania (2)“.

2.4 V roku 2010 bude potrebné obnoviť Lisabonskú stratégiu stratégiou EÚ do roku 2020 a sociálnu agendu a vyhodnotiť fond pre integráciu. EÚ už má okrem toho k dispozícii Lisabonskú zmluvu a Chartu základných práv, bude mať aj novú Komisiu (3) a Parlament bude v prvej časti legislatívneho obdobia.

2.5 Rok 2010 bude aj Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, obdobím vhodným na obnovu záväzku k solidarite, sociálnej spravodlivosti a väčšiemu začleneniu.

2.6 Integračná politika sa musí spájať s hlavnými cieľmi sociálnej politiky EÚ. EHSV navrhuje zlepšiť politickú a administratívnu spoluprácu v rámci Európskej komisie.

2.7 V čase hospodárskej krízy sa mnoho prisťahovalcov ocitá v tých najzraniteľnejších sociálnych skupinách a sú jej prvými obeťami. Ako prví strácajú zamestnanie, veľmi ťažko sa opäť začleňujú do trhu práce a sú vystavení nebezpečenstvu chudoby, čo sa týka hlavne žien prisťahovalkýň (4).

2.8 V mnohých prípadoch je u detí prisťahovalcov tiež vyššia pravdepodobnosť, že školskú dochádzku neukončia úspešne.

2.9 EHSV sa nazdáva, že je potrebné zintenzívniť boj proti diskriminácii rozvojom existujúcich legislatívnych nástrojov, posilnením verejnej politiky a integračných sociálnych záväzkov.

2.10 V súvislosti s hospodárskou krízou dochádza v politických a sociálnych rozpravách niektorých členských štátoch k stále silnejším verbálnym útokom na práva prisťahovalcov, čo vedie k tvrdšej legislatíve a narastajúcej xenofóbii.

2.11 Niektoré vlády tiež krátia verejné zdroje určené na opatrenia integračnej politiky, hoci v čase krízy sa majú investície do sociálnej politiky zvyšovať a nie znižovať.

2.12 EHSV sa nazdáva, že vhodná integračná politika je v rámci vhodnej spoločnej prisťahovaleckej politiky faktorom hospodárskej účinnosti a sociálnej súdržnosti.

2.13 V Európe sú integračné politiky veľmi rozdielne, pretože sa od seba odlišujú sociálne a politické kultúry a právne systémy. Avšak nie vo všetkých členských štátoch sa ciele integrácie spájajú so sociálnou politikou.

2.14 V Európskej únii neprebieha začleňovanie prisťahovalcov všade rovnakým tempom. V súčasnosti sú migračné procesy menej výrazné v nových členských krajinách strednej a východnej Európy, výraznejšie sú v krajinách južnej a západnej Európy. Skúsenosť však naznačuje, že v budúcnosti bude vo všetkých európskych krajinách vysoká úroveň prisťahovalectva.

2.15 Výbor by chcel pripomenúť, že z globálneho hľadiska európskej prisťahovaleckej politiky treba posilniť prepojenie medzi prisťahovalectvom a rozvojom. Z tohto hľadiska EHSV vypracoval dve stanoviská (5).

3. Integrácia

3.1 Proces sociálnej integrácie prebieha v rôznych oblastiach života ľudí: v rodine, v mestskej štvrti alebo meste, v práci, v odboroch, v podnikovej organizácii, v škole, v školiacich strediskách, v združeniach, v cirkevných inštitúciách, v športových kluboch, v ozbrojených zložkách atď.

3.2 Vzhľadom na to, že integrácia je proces, ktorý prebieha v sociálnych štruktúrach, na to, aby tento sociálny proces sprevádzali a podporovali vhodné politické opatrenia zo strany verejných orgánov, je potrebné dobré riadenie. Miestne a regionálne orgány disponujú v rámci svojich právomocí v jednotlivých členských štátoch politickými, legislatívnymi a finančnými nástrojmi, ktoré musia adekvátne využívať na účely integračnej politiky.

3.3 V bode 10 základných spoločných zásad (Príloha 1) sa navrhuje, aby bola integrácia súčasťou všetkých politických programov vo všetkých oblastiach vlády (mainstreaming).

3.4 EHSV vypracoval niekoľko stanovísk z vlastnej iniciatívy (6), pomocou ktorých sa snažil podporiť proaktívne integračné politiky EÚ s obojsmerným prístupom, zamerané na hostiteľskú spoločnosť i na prisťahovalcov s cieľom vytvoriť spoločnosť, v ktorej majú všetci občania bez ohľad na svoj pôvod rovnaké práva a povinnosti a uznávajú rovnaké hodnoty demokratickej, otvorenej a pluralitnej spoločnosti.

3.5 EHSV zastáva názor, že organizácie občianskej spoločnosti by mali zohrávať v integrácii hlavnú úlohu. Prisťahovalci a hostiteľská spoločnosť musia preukázať integračnú vôľu. Sociálni partneri a organizácie organizovanej občianskej spoločnosti musia byť zapojení do integračnej politiky a do boja proti diskriminácii.

3.6 Integrácia je sociálny proces, do ktorého sú zapojený tak prisťahovalci, ako aj hostiteľská spoločnosť. Musia byť doňho zapojené rôzne stupne verejnej správy a sociálni aktéri. Európske, vnútroštátne, regionálne a miestne úrady musia vypracovať programy v rámci svojich právomocí. Na zabezpečenie ich efektívnosti a všeobecnej súdržnosti sa musia programy a aktivity vhodne dopĺňať a koordinovať.

3.7 EHSV v inom stanovisku (7) navrhol väčšie zapojenie zo strany miestnych a regionálnych orgánov, pretože integrácia predstavuje výzvu hlavne na miestnej a regionálnej úrovni. Táto politika bude úspešnejšia, pokiaľ sa do nej zapoja miestne a regionálne orgány a aktívne sa na nej budú zúčastňovať organizácie organizovanej občianskej spoločnosti.

3.8 Integrácia je obojsmerný proces založený na právach a povinnostiach príslušníkov tretích krajín a hostiteľskej spoločnosti, ktorá umožňuje úplné zapojenie prisťahovalcov. V inom stanovisku EHSV definoval integráciu ako „postupné vyrovnanie povinností a práv prisťahovalcov so zvyškom populácie, ako aj zabezpečenie prístupu k tovarom a službám a občianskej účasti za podmienok rovnakého zaobchádzania“ (8).

3.9 EHSV zastáva názor, že prisťahovalci musia mať k integrácii kladný postoj, a že tento obojsmerný prístup znamená, že integrácia sa týka nielen prisťahovalcov, ale taktiež aj hostiteľskej spoločnosti.

3.10 Politika integrácie a sociálneho začlenenia musí byť zameraná na rôzne oblasti, medzi inými na prvé prijatie, vyučovanie jazykov, zákonov a zvykov, na boj proti diskriminácii, politiku zamestnanosti a odbornej prípravy, na rovnosť mužov a žien, vzdelávanie mládeže, politiku rodiny, politiku mládeže, bývanie, zdravotnú starostlivosť, boj proti chudobe, na rozšírenie sociálnych služieb a umožnenie občianskej účasti občanom prisťahovaleckého pôvodu.

3.11 Táto politika by mala umožniť harmonické súžitie osôb prisťahovaleckého pôvodu s európskymi hostiteľskými spoločnosťami, ktoré sa vyznačujú stále vyššou mierou etnickej a kultúrnej rozmanitosti.

3.12 V roku 2002 EHSV na konferencii (9), ktorú usporiadal spoločne s Komisiou, navrhol inštitúciám EÚ vypracovanie európskeho programu pre integráciu a vytvorenie príslušného fondu Spoločenstva. Komisia začala pilotný program zameraný na integráciu (INTI) a v roku 2006 navrhla vytvorenie integračného fondu, ktorý Rada schválila a v súčasnej dobe je súčasťou rozpočtu na roky 2007 – 2013.

3.13 V novembri 2004 Rada stanovila „spoločné základné zásady politiky integrácie prisťahovalcov v Európskej únii“ (10). Tieto zásady dopĺňajú legislatívny rámce v oblasti ľudských práv, nediskriminácie, rovnosti príležitostí a sociálneho začlenenia.

3.14 Výbor by chcel zdôrazniť význam spoločného európskeho prístupu, pretože predstavuje veľmi významný prínos pre integračné politiky a procesy: horizontálne vzťahy s ostatnými politikami EÚ: (okrem iného) so stratégiou EÚ do roku 2020, sociálnou agendou a s politikou súdržnosti. Prispieva tiež k posilneniu vzťahov medzi integráciou a hodnotami a zásadami EÚ, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv a v Európskom dohovore o ľudských právach.

3.15 Európsky fond pre integráciu je finančným nástrojom na rozvoj integračnej politiky s európskym prístupom a prínosom v rámci základných spoločných zásad. Právnym základom integračnej politiky je článok 63 Zmluvy. Táto politika je zameraná na príslušníkov tretích krajín, zatiaľ čo ESF je určený všetkým obyvateľom EÚ, medzi ktorými sú zahrnutí aj prisťahovalci. Preto sa fond pre integráciu a ESF navzájom dopĺňajú.

3.16 EHSV podporuje šesť politických cieľov európskeho fondu pre integráciu a čaká na priebežné hodnotenie fondu v roku 2010, aby mohol navrhnúť niekoľko zmien.

3.17 Nedávno vzniklo Európske fórum pre integráciu, aby sa občianska spoločnosť a organizácie prisťahovalcov mohli podieľať na vypracovaní integračnej politiky EÚ. Výbor sa výrazne zapája do činnosti fóra.

3.18 Európska rada vo svojich záveroch o integrácii z júna 2007 pokladá za potrebné pokročiť ďalej v spoločnej agende pre integráciu z roku 2005, a to rozvojom spoločných základných zásad.

3.19 EHSV by chcel tento prístup doplniť a pokladá za prioritné posilnenie integrácie na európskej úrovni, pričom treba prihliadať na situáciu prisťahovalcov a menšín v súvislosti so zamestnaním, sociálne začlenenie, rovnosť mužov a žien, chudobu, vzdelávanie a odbornú prípravu, zdravie, sociálnu ochranu a boj proti diskriminácii.

4. Agenda sociálnej politiky

4.1 V dôsledku medzinárodnej finančnej krízy sa Európska únia nachádza vo vážnej hospodárskej kríze, ktorá spôsobuje výrazné zhoršovanie sociálnej situácie. Kríza má veľmi negatívny dosah na integráciu.

4.2 Obnovená sociálna agenda (11) (2008) nemohla vzhľadom na dobu, kedy bola vypracovaná, zohľadniť výrazne negatívny vývoj hospodárskej krízy, zvýšenie nezamestnanosti, ani zhoršenie verejných financií a sociálnej situácie.

4.3 Európska komisia predpokladá, že hospodárska obnova bude pomalá a vytváranie pracovných miest sa oneskorí.

4.4 EHSV zastáva názor, že sociálna obnova bude v každom prípade oveľa pomalšia než hospodárska obnova. V tejto súvislosti bude úloha sociálnej politiky rozhodujúca.

4.5 Rok 2010 bude veľmi dôležitým rokom pre sociálnu politiku Európskej únie: bude Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Počas tohto roka bude vypracovaná stratégia EÚ do roku 2020 a schválená nová sociálna agenda s potrebnými opatreniami a nástrojmi.

4.6 Obnovená sociálna agenda (2008), ktorá uznáva významný prínos prisťahovalectva pre zamestnanosť v Európe, navrhuje zlepšenie integrácie a implementáciu sociálnej politiky v oblasti vzdelávania, zdravotníctva a bývania.

4.7 EHSV vo svojom stanovisku (12) z januára 2009 na tému „Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storočia“ uznal úspech tohto nového prístupu a priniesol niekoľko úvah o problémoch vyplývajúcich z nárastu migračných tokov a nepostačujúcich sociálnych politík.

4.8 Francúzske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska (13) na tému „Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti“, ktoré bolo prijaté v júli 2008. EHSV sa nazdáva, že nový sociálny akčný program by mal pomôcť čeliť ťažkej hospodárskej a sociálnej situácii. Výbor navrhol, aby nový program zohľadnil integračnú politiku, rovnosť zaobchádzania, rozvoj otvorenej metódy koordinácie, ako aj nárast prostriedkov pre fond pre integráciu.

4.9 Európsky parlament prijal 6. mája 2009 uznesenie (14) o sociálnej agende, v ktorom potvrdzuje, že prisťahovalecká politika sa musí zakladať na ľudských právach a musí pomáhať posilňovať protidiskriminačné právne predpisy a podporovať stratégiu integrácie a rovnosti príležitostí.

4.10 Osoby, ktoré sa nachádzajú v administratívne neprijateľnom postavení (teda osoby bez dokladov) sú veľmi zraniteľné, môžu sa stať obeťami pracovného vykorisťovania, dostať sa do tej najväčšej chudoby a sociálneho vylúčenia, a preto, ako navrhol výbor, administratívnu situáciu týchto osôb možno upraviť v rámci Európskeho paktu o azyle a prisťahovalectve, čím sa prispeje k ich sociálnemu a pracovnému začleneniu. Na druhej strane sa EHSV nazdáva, že sociálna politika EÚ by nemala osoby bez dokladov vylúčiť z cieľov a programov sociálneho začleňovania a ESF.

4.11 V nasledujúcich rokoch dôjde k nárastu vnútornej mobility európskych občanov a prisťahovalectva mnohých príslušníkov tretích krajín do Európy. Tieto procesy zvýšia národnostnú, etnickú, náboženskú a kultúrnu rozmanitosť Európskej únie.

4.12 Súčasná obnovená sociálna agenda však len v obmedzenom rozsahu zohľadňuje rozmanitosť európskej spoločnosti, integráciu prisťahovalcov a menšín, rovnosť zaobchádzania a boj proti diskriminácii. Výbor sa nazdáva, že v rámci revízie sociálnej agendy po roku 2010 by sa mali výraznejšie zohľadniť sociálne dôsledky prisťahovalectva tak pre prisťahovalcov, ako aj hostiteľskú spoločnosť.

4.13 Preto je potrebné posilniť väzby medzi sociálnou agendou a integráciou, v súvislosti s čím EHSV navrhuje, aby sa všeobecné zohľadňovanie (mainstreaming) integrácie stalo súčasťou rôznych politických, legislatívnych a finančných nástrojov EÚ s cieľom podporiť integráciu.

5. Niektoré politické oblasti

5.1 Deti a mládež

5.1.1 Politika mládeže by mala zohľadniť potreby a situáciu mladých prisťahovalcov v procese ich prechodu do života dospelých a pri ich sociálnej integrácii.

5.1.2 Mnoho mladých ľudí z rodín prisťahovalcov, tak chlapcov ako dievčat, je v práci úspešných a z mnohých sa stanú veľmi aktívni občania v rámci svojej komunity. Je však veľa aj takých, dokonca v druhej a tretej generácii, ktorí sa nachádzajú vo veľmi zraniteľnej situácii alebo čelia sociálnemu vylúčeniu. Mnohí z nich neukončia školskú dochádzku, a preto im hrozí väčšie nebezpečenstvo nezamestnanosti.

5.1.3 Veľmi dôležitá je podpora rodín. Podľa názoru výboru (15) by EÚ mala mať aktívnejšiu politiky rodiny.

5.1.4 Otvorená metóda koordinácie v oblasti mládeže by mala používať ukazovatele zohľadňujúce rozmanitosť, prisťahovalectvo a nediskrimnáciu.

5.1.5 Mali by sa využiť možnosti, ktoré ponúkajú európske programy zamerané na celoživotné vzdelávanie, mobilitu, podnikanie a občianstvo mládeže, a tým prekonať prekážky, na ktoré narážajú mladí prisťahovalci a podporiť výmenu skúseností.

5.2 Vzdelávanie a odborná príprava

5.2.1 Integračná politika členských štátov zahŕňa vzdelávanie a odbornú prípravu ako základné prvky tohto procesu. Deti a mladí ľudia z rodín prisťahovalcov a menšiny však často musia čeliť špecifickým prekážkam a výzvam, ktoré si vyžadujú zvláštnu pozornosť.

5.2.2 V mnohých prípadoch sú školské zariadenia zavalené problémami a výzvami, ktoré nedokážu vhodne riešiť. Je potrebné zlepšiť finančné zabezpečenie škôl, posilniť ducha otvorenosti a podporiť vyučujúcich pri medzikultúrnom vzdelávaní a riadení rozmanitosti.

5.2.3 Bude potrebné vytvoriť kvalitatívne ukazovatele vzdelávania, ktoré budú dostatočné pružné, aby sa dali prispôsobiť potrebám žiakov, ktorí sú stále rôznorodejší.

5.2.4 Rámec, ktorý ponúka otvorená metóda koordinácie v oblasti vzdelávania by mal pomôcť nájsť osvedčené postupy, ktorými by bolo možné predísť zlyhaniu mladých ľudí prisťahovaleckého pôvodu v škole.

5.2.5 Preto by potrebné stanoviť ukazovatele ako napríklad sociálno-ekonomický štatút, ukončenie školskej dochádzky (povinnej školskej dochádzky) zo strany mladých ľudí, rozmanitosť vyučujúcich, medzikultúrne zručnosti vyučujúcich, sociálna priepustnosť školského systému, koncentrácia žiakov prisťahovaleckého pôvodu, podpora mnohojazyčnosti vo vzdelávacom systéme, otvorenie vzdelávacích systémov všetkým deťom a mladým ľuďom atď.

5.2.6 Vo svojom stanovisku o migrácii, mobilite a integrácii (16) EHSV zdôraznil, že nevýhodná situácia, v ktorej sa nachádzajú prisťahovalci alebo osoby prisťahovaleckého pôvodu má vplyv na vzdelávanie dospelých: v menšej miere sa zapájajú do celoživotného vzdelávania, a kurzy, ktoré sú im ponúkané, sa obmedzujú na osvojenie si jazykových znalostí. Na zlepšenie integrácie by bolo potrebné ponuku celoživotného vzdelávania rozšíriť na všetkých obyvateľov, pričom dôraz by sa mal klásť na rovnosť prístupu osôb prisťahovaleckého pôvodu.

5.2.7 Do programov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe by sa mali začleniť programy, ktoré by sprostredkovali zvyky, históriu, hodnoty a zásady európskych demokracií, ako aj poznatky o kultúre a hodnotách spoločnosti pôvodu (populácie) prisťahovalcov (pokiaľ to ich počet umožní).

5.3 Zamestnanosť

5.3.1 EHSV pracuje na žiadosť španielskeho predsedníctva Rady EÚ na prieskumnom stanovisku (17) na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“, ktoré bude obsahovať aj návrhy pre európsku sociálnu agendu.

5.3.2 Prístup na trh práce je kľúčový pre proces integrácie, pretože práca v dôstojných podmienkach je nevyhnutná na dosiahnutie finančnej samostatnosti prisťahovalcov, pomáha rozvíjať sociálne vzťahy a vzájomné spoznávanie sa s hostiteľskou spoločnosťou.

5.3.3 V mnohých prípadoch sa však pracovníci z radov prisťahovalcov nachádzajú v znevýhodnenej situácií a sú vystavení priamej alebo nepriamej diskriminácii. Majú právne problémy pri uznávaní svojej kvalifikácie a právne predpisy v oblasti prisťahovalectva niektorých štátov obmedzujú možnosti pracovného rastu a zmeny zamestnania.

5.3.4 Pracovníci a pracovníčky z radov prisťahovalcov preto často zastávajú pracovné miesta nízkej kvality s nižšími mzdami a neistými podmienkami. V takejto ťažkej situácii sa nachádzajú predovšetkým ženy.

5.3.5 Tí, ktorí sú bez dokladov, a teda sú v administratívne neprijateľnom postavení, sa nachádzajú v tej najchúlostivejšej situácii: pracujú nelegálne a často sú obeťami pracovného vykorisťovania.

5.3.6 Nová generácia opatrení politiky zamestnanosti, ako aj opatrenia v rámci Európskeho sociálneho fondu a programu Progress by mali obsahovať špecifické kritéria a ukazovatele na zlepšenie prístupu prisťahovalcov k ponuke možností sociálno-pracovného začlenenia, vrátane samostatnej zárobkovej činnosti. Tieto možnosti by mohli okrem iných otázok a jazykového a kultúrneho vzdelávania, obsahovať aj opatrenia na posilnenie odborného vzdelávania prisťahovalcov v oblasti nových technológií a predchádzania pracovným úrazom na pracoviskách.

5.3.7 EHSV sa nazdáva, že legislatíva a verejné politiky by sa mali dopĺňať v spolupráci so sociálnymi partnermi, pretože integrácia v oblasti pracovného trhu je taktiež otázkou sociálneho prístupu a kompromisov medzi odborovými organizáciami a zamestnávateľmi.

5.3.8 Pracovníci z radov prisťahovalcov majú väčší predpoklad pre mobilitu, hoci právne predpisy niektorých štátov ju znemožňujú alebo obmedzujú. Smernica o štatúte osôb s dlhodobým pobytom (18) (ktorá je do právnych predpisov niektorých štátov nedostatočne transponovaná) môže mobilitu uľahčiť. Na podporu mobility pracovníkov prisťahovaleckého pôvodu v rámci EÚ môže byť efektívnejšie využívaná aj sieť EURES.

5.4 Podnikanie prisťahovalcov

5.4.1 Mnohí svoj migračný plán zakladajú na možnosti samostatne zárobkovej činnosti alebo vytvorenia podniku. Stále sa zvyšuje počet podnikov, ktorých zakladateľmi sú podnikatelia prisťahovaleckého pôvodu.

5.4.2 EHSV sa nazdáva, že podnikaniu prisťahovalcov by sa malo dostať podpory zo strany EÚ. Nástroje ESF na podporu podnikania by preto mali zohľadňovať aj populáciu prisťahovaleckého pôvodu.

5.4.3 Aj podnikateľské organizácie a obchodné komory by mali otvoriť dvere podnikateľom prisťahovaleckého pôvodu a aktívne podporovať ich vstup do riadiacich štruktúr.

5.4.4 Veľa podnikateľských aktivít prisťahovalcov sa realizuje v rámci sociálneho hospodárstva, a výbor sa preto nazdáva, že ich treba podporovať prostredníctvom nástrojov ESF a vnútroštátnych orgánov.

5.5 Sociálna ochrana

5.5.1 V Európe existujú rôzne vnútroštátne systémy dôchodkového zabezpečenia. Treba zaručiť, aby pracovníci prisťahovaleckého pôvodu prispievali do systémov dôchodkového zabezpečenia a mali bez diskriminácie nárok na príslušné dávky.

5.5.2 Treba zabezpečiť prenosnosť dôchodkov, aby sa zvýšila mobilita a aby boli pri návrate rešpektované príslušné dôchodkové nároky.

5.5.3 Otvorená metóda koordinácie by mala obsahovať ukazovatele na vyhodnotenie toho, či sú pracujúci prisťahovaleckého pôvodu zapájaní do systémov dôchodkového zabezpečenia bez vylúčenia a diskriminácie.

5.6 Bývanie

5.6.1 V dôsledku hospodárskej krízy sa v mnohých mestách zvyšuje počet ľudí bez strechy nad hlavou, z ktorých je väčšina prisťahovaleckého pôvodu.

5.6.2 V súčasnosti majú mnohí ľudia, predovšetkým mladí ľudia, problémy dostať sa k bývaniu.

5.6.3 Mnoho prisťahovalcov a príslušníkov menšín si tiež ťažko hľadá dôstojné bývanie. EHSV sa preto nazdáva, že politika bývania členských krajín by mala byť súčasťou integračnej politiky, boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

5.6.4 Mestá a mestské štvrte sú miestami, kde žije väčšina Európanov, ako aj prisťahovalcov a príslušníkov menšín. Vo svojom ďalšom stanovisku (7) EHSV zdôraznil úlohu miestnych a regionálnych orgánov v rámci integračnej politiky. Dobrá mestská politika môže podporiť integráciu a zabrániť vytváraniu nedôstojných mestských get, ktoré vznikajú v niektorých mestách.

5.6.5 Politika bývania by preto mala obsahovať kritéria, opatrenia a ukazovatele, ktoré by odstránili jestvujúce prekážky, a preto by sa mal uplatňovať proaktívny prístup, ktorý by zahŕňal celú spoločnosť, vrátane verejných orgánov a sociálnych aktérov.

5.7 Zdravie a iné služby

5.7.1 V niektorých členských štátoch mnohí prisťahovalci nemajú v rámci vnútroštátnych právnych predpisov prístup k systémom zdravotnej starostlivosti a preto nie sú vôbec chránení.

5.7.2 Systém koordinácie v oblasti zdravotnej starostlivosti a európske právne predpisy v oblasti prisťahovalectva by mali zaručiť prístup populácie prisťahovaleckého pôvodu ku kvalitným službám verejného zdravotníctva a zdravotnej starostlivosti za rovnakých podmienok. Systémy zdravotnej starostlivosti by sa mali tiež prispôsobiť sociálnej rozmanitosti.

5.7.3 Výbor zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch väčšinu pracovníkov v zdravotníctve a v oblasti starostlivosti o nezaopatrené osoby tvoria práve prisťahovalci.

5.7.4 Treba tiež zvýšiť úsilie v oblasti ochrany zdravia pri práci, pretože pracovníci prisťahovaleckého pôvodu sú často vystavovaní väčším nebezpečenstvám, nepoznajú dobre zákony a programy predchádzania pracovným úrazom.

5.7.5 V niektorých členských štátoch nemajú osoby prisťahovaleckého pôvodu prístup k sociálnym službám v plnom rozsahu a tieto služby nie sú pripravené na rozmanitosť populačných skupín. Výbor navrhuje Komisii, aby vyhodnotila kvalitu verejných služieb z hľadiska integrácie, rozmanitosti a nediskriminácie.

5.7.6 EHSV zastáva názor, že prisťahovalci by v oblasti zdravotnej a sociálnej politiky nemali byť diskriminovaní, pretože platia dane a odvody do systému sociálneho zabezpečenia rovnako ako zvyšok populácie. V súvislosti so súčasnou hospodárskou krízou a s rozpočtovými problémami je potrebné dosiahnuť, aby všetci platili dane a odvody so systémov sociálneho zabezpečenia s cieľom dosiahnuť udržateľnosť verejných služieb.

5.8 Chudoba a sociálne vylúčenie

5.8.1 Veľa ľudí prisťahovaleckého pôvodu žije v chudobe alebo im chudoba hrozí. Súčasná hospodárska kríza a nárast nezamestnanosti a nedostatočnej zamestnanosti túto situáciu ešte zhoršujú. Je nevyhnutné, aby mali osoby prisťahovaleckého pôvodu a príslušníci menšín prístup k rekvalifikačným programom, ochrane pred nezamestnanosťou, bývaniu a iným verejným sociálnym službám.

5.8.2 V EÚ bude rok 2010 Európskym rokom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Výbor sa nazdáva, že potrebné zlepšiť aktívne začlenenie prisťahovalcov a príslušníkov menšín, aby sa zaručil minimálny príjem, uľahčil prístup k verejným prostriedkom a službám a na trh práce.

5.8.3 EHSV upozorňuje na aktivity niektorých zločineckých sietí, ktoré pracovne vykorisťujú neregulárnych migrantov, hlavne v oblasti obchodovania s deťmi a ženami a ich prostitúcie. Boj politických a súdnych orgánov proti týmto mafiám musia sprevádzať opatrenia na pomoc a ochranu ich obetí.

5.9 Boj proti diskriminácii

5.9.1 Parlament (19) nedávno schválil uznesenie o novej antidiskriminačnej smernici, ktorá dopĺňa tri existujúce smernice (20). Aj EHSV vydal svoje stanovisko (21), v ktorom podporil návrh Komisie a navrhol, aby sa prihliadalo aj na viacnásobnú diskrimináciu.

5.9.2 Keď bude táto nová smernica, ktorá rozvíja článok 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, definitívne prijatá, zásada nediskriminácie sa rozšíri aj na oblasť vzdelávania, zdravia, sociálnej ochrany a bývania. EHSV vyzýva Radu, aby vzala do úvahy jeho stanovisko a túto smernicu chválila.

5.9.3 Osoby prisťahovaleckého pôvodu, (ženy, muži, dospelí a deti) sa často stávajú obeťami vystupňovanej diskriminácie, pretože majú právny štatút s menším stupňom ochrany, keďže ide o príslušníkov tretích krajín. Mnohí ľudia sa stávajú obeťami mnohonásobnej diskriminácie.

5.9.4 EHSV navrhuje Európskej komisii, aby vypracovala akčný plán boja proti mnohonásobnej diskriminácii a ponúka jej svoju spoluprácu na jeho vypracovaní.

5.9.5 Agentúra Európskej únie pre základné práva (22) by mala ja ďalej vypracúvať svoje správy o prípadoch priamej alebo nepriamej diskriminácie, ktorej obeťami sú mnohí prisťahovalci.

5.10 Rovnosť mužov a žien

5.10.1 Ženy prisťahovaleckého pôvodu majú špecifické problémy súvisiace s tým, že sú ženy. Preto je potrebné, aby integračná politika náležite zohľadnila rovnosť mužov a žien.

5.10.2 EHSV sa nazdáva, že tak v spoločných základných zásadách pre začlenenie, ako aj v sociálnej agende je potrebné posilniť prístup zohľadňujúci rovnosť mužov a žien, aby mali ženy prisťahovalkyne a príslušníčky etnických menšín rovnaké príležitosti a neboli vystavené diskriminácii.

5.11 Prisťahovalectvo a rozvoj

5.11.1 V iných stanoviskách EHSV upozornil na to (23), že prisťahovalecká politika by mohla prispievať k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju krajín pôvodu, právne predpisy EÚ týkajúce sa prisťahovalectva by však museli byť flexibilnejšie.

5.11.2 V oblasti vonkajšej politiky by sa EÚ mala na pôde OSN zasadiť za medzinárodný právny rámec pre prisťahovalectvo a podpísať v súčasnosti platný dohovor (24).

6. Nástroje sociálnej agendy

6.1 Mainstreaming

6.1.1 Mainstreaning (všeobecné uplatňovanie) integrácie zahŕňa takú organizáciu (reorganizáciu), rozvoj a hodnotenie politických procesov, aby sa hľadisko integrácie, rovnosti príležitostí a zaobchádzania a nediskriminácie prisťahovalcov začlenilo do všetkých cieľov, opatrení a nástrojov sociálnej agendy na všetkých úrovniach a vo všetkých etapách, a to zo strany všetkých subjektov zapojených do jej prijímania.

6.1.2 Vzhľadom na to, že v európskej únii existujú rôzne kultúrne modely, uplatnenie mainstreamingu by malo vo všeobecnosti zaručiť, aby sa skúsenosti, kvalifikácia, záujmy a potreby osôb z hľadiska integrácie a rozmanitosti dostali do všetkých opatrení bez ohľadu na ich druh a sociálny dosah, ako aj do hodnotenia týchto opatrení.

6.1.3 Tento proces by sa mal začať posúdením vplyvu, čo by umožnilo dopredu stanoviť potreby a tým zaručiť, aby bola do všetkých vybraných oblastí vhodne začlenená sociálna rozmanitosť. Preto by bolo potrebné urýchliť proces stanovenia integračných ukazovateľov, ktoré by dopĺňali ukazovatele použité v otvorenej metóde koordinácie na sociálne začlenenie. Európske fórum pre integráciu by mohlo spolupracovať pri vypracovaní týchto ukazovateľov.

6.1.4 Hlavnými kritériami pre uplatnenie mainstreamingu je vedúca úloha politických činiteľov a účasť všetkých zainteresovaných verejných a súkromných subjektov. Preto by sa mal stanoviť rámec spolupráce, v ktorom by sa mohli artikulovať rozhodovacie procesy zamerané na zmeny.

6.2 Legislatíva

6.2.1 EHSV sa nazdáva, že je potrebné, aby sa zvýšila kvalita spoločných európskych právnych predpisov o prisťahovalectve a aby smernice dostatočne chránili prisťahovalcov a s týmto cieľom vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (25), v ktorom navrhol, aby sa v prisťahovaleckej politike a právnych predpisoch v tejto oblasti EÚ primerane dodržiavali ľudské práva.

6.2.2 EHSV sa nazdáva, že po prijatí Štokholmského programu bude ľahšie dosiahnuť pokrok pri harmonizácii právnych predpisov o prisťahovalectve a azyle.

6.2.3 Nové antidiskriminačné právne predpisy, ktoré sú pripravované na základe článku 13 Zmluvy, musia byť zohľadnené aj pri tvorbe európskych právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva.

6.3 Sociálny dialóg

6.3.1 Úlohou sociálnych partnerov je podporovať rovnosť zaobchádzania v podnikoch prostredníctvom dialógu a rokovaní. EHSV a Dublinská nadácia usporiadali verejnú diskusiu v rámci prípravy jedného stanoviska (7). Závery tejto verejnej diskusie, uvedené v PRÍLOHE 3, môžu byť veľmi užitočné pre sociálnych partnerov a Komisiu v tom zmysle, aby integrácia na pracovnom trhu prebiehala za podmienok rovného zaobchádzania bez toho, aby dochádzalo k diskriminácii medzi domácimi zamestnancami a prisťahovalcami.

6.3.2 Sociálny dialóg prebiehajúci v rôznych oblastiach môže pomôcť aktívnemu začleňovaniu pracovníčok a pracovníkov prisťahovaleckého pôvodu a príslušníkov menšín. V prostredí podnikov je ľahšie dosiahnuť aktívnu účasť pracovníkov prisťahovaleckého pôvodu.

6.3.3 Európski sociálni partneri by mali byť dostatočne konzultovaní a mali by vypracovať stanovisko, ktoré by sa zohľadnilo pri vypracúvaní novej sociálnej agendy.

6.3.4 Španielske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska (26) na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“. V tomto stanovisku výbor navrhol niekoľko opatrení na zlepšenie integrácie z hľadiska zamestnanosti.

6.4 Občiansky dialóg

6.4.1 Občiansky dialóg je popri sociálnom dialógu vynikajúcim postupom riadenia, ktorý je súčasťou európskeho sociálneho modelu, a podľa názoru EHSV je nevyhnutým nástrojom pre rozvoj európskej sociálnej agendy a pre integráciu.

6.4.2 Na európskej úrovni je v politike integrácie a v sociálnej agende potrebné zlepšiť účasť organizácii občianskej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na oblasť ľudských práv a pomoc prisťahovalcom a príslušníkom menšín.

6.4.3 Európske fórum pre integráciu musí byť konzultované a musí sa aktívne podieľať na príprave novej sociálnej agendy EÚ.

6.4.4 Európska únia musí aj ďalej podnecovať medzikultúrny dialóg, ktorý dopĺňa integráciu a ciele sociálnej politiky.

6.5 Otvorená metóda koordinácie

6.5.1 V oblasti prisťahovaleckej politiky treba sfunkčniť otvorenú metódu koordinácie pre integráciu tak, ako to navrhuje Komisia a EHSV.

6.5.2 Rada sa rozhodla zlepšiť súčasnú mieru koordinácie a udeliť Komisii významnejšiu úlohu. Výbor toto rozhodnutie podporuje, nazdáva sa však, že by malo byť ambicióznejšie.

6.5.3 Táto metóda koordinácie by mala využívať špecifické kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele, pri tvorbe ktorých by mohli spolupracovať EHSV a Európske fórum pre integráciu.

6.5.4 Rôzne otvorené metódy koordinácie, ktoré sa využívajú v sociálnej politike, by mali zlepšiť ciele a ukazovatele integrácie v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany, zdravotnej starostlivosti a boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

6.6 Finančné krytie

6.6.1 Výbor zastáva názor, že je potrebné zvýšiť synergie a komplementaritu medzi sociálnym fondom a fondom pre integráciu.

6.6.2 Európsky sociálny fond je určený osobám, ktoré majú zvlášť veľké problémy pri hľadaní pracovného miesta, ako napríklad ženy, mladí ľudia alebo starší pracovníci. Pomáha tiež podnikom a ich pracovníkom prispôsobiť sa zmenám, ktoré so sebou prinášajú nové technológie a starnutie populácie. ESF musí do svojich cieľoch a programov počas terajšieho programovacieho obdobia (2007 – 2013), ako aj v budúcnosti vo väčšej miere uplatňovať hľadisko rozmanitosti vyplývajúcej z prisťahovalectva.

6.6.3 Po roku 2013 bude potrebné zvýšiť finančné prostriedky integračného fondu a udeliť Komisii viacej riadiacich právomocí.

6.6.4 Program Progress, ktorý je zameraný na poskytovanie finančnej pomoci pri dosahovaní cieľov Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, musí tiež posilniť integráciu a rozmanitosť v rámci piatich hlavných oblastí: zamestnanosti, sociálnej ochrany a integrácie, pracovných podmienok, nediskriminácie a rozmanitosti, ako aj rovnosti mužov a žien.

7. Inkluzívnejšie európske občianstvo

7.1 Európske demokratické spoločnosti sú slobodnými a otvorenými spoločnosťami a mali by byť založené na integrácii všetkých ľudí. Integračná politika a právne predpisy v oblasti prisťahovalectva by nikdy nemali byť použité ako politický alibizmus, ktorým sa upiera prisťahovalcom a menšinám právo na občianstvo.

7.2 EHSV sa nazdáva, že naša demokracia by mala mať širší základ a a mala by integrovať nových občanov, ktorí budú mať rovnaké práva a povinnosti. Národné a európske občianske práva by mali zahŕňať všetky formy rozmanitosti bez diskriminácie.

7.3 EHSV pripomína svoj návrh z iného stanoviska (27), aby sa európske občianstvo udeľovalo štátnym príslušníkom tretích krajín s dlhodobým pobytom. Výbor navrhuje Komisii a Európskemu parlamentu, aby tento návrh zaradili medzi ciele novej legislatívy.

7.4 Európska komisia musí prijať novú iniciatívu na podporu aktívneho občianstva príslušníkov tretích krajín a podnecovať ich k spoločenskej a politickej angažovanosti.

8. Nová Európska komisia

8.1 EHSV sa nazdáva, že vzhľadom na cieľ integrácie nie je vhodné, aby boli záležitosti prisťahovalectva v rámci nového kolégia členov Komisie v tom istom portfóliu ako bezpečnosť, keďže sa vytvára nové portfólio pre spravodlivosť a základné práva.

8.2 Spájanie prisťahovalectva s bezpečnosťou vysiela európskej spoločnosti a prisťahovalcom negatívne posolstvo, ktoré nie je v súlade s prvou zo základných spoločných zásad integrácie, teda obojsmernosťou. Posolstiev kriminalizujúcich prisťahovalectvo je v Európe už aj tak dosť!

8.3 Integrujúcim posolstvom by bolo začlenenie prisťahovalectva a azylu do portfólia spravodlivosti a základných práv, ako to navrhuje výbor.

8.4 V tejto súvislosti je zvlášť potrebné posilniť všeobecné zohľadňovanie integrácie v sociálnej agende a v ostatných politikách Spoločenstva, a to najmä vzhľadom na ochranu základných práv prisťahovalcov.

V Bruseli 17. februára 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) KOM(2008) 758 v konečnom znení.

(2) Ú. v. ES C 125, 27.5.2002.

(3) Záležitosti integrácie a sociálnej agendy spadajú do kompetencie rôznych členov Komisie a generálnych riaditeľstiev.

(4) Eurostat.

(5) Pozri nasledujúce stanoviská EHSV:

Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 91.

Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 82.

(6) Pozri nasledujúce stanoviská EHSV:

Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 95.

Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 112.

Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 92.

Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 128.

(7) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 128.

(8) Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, bod 1.4 (spravodajca pán PARIZA CASTAÑOS).

(9) Konferencia na tému „Prisťahovalectvo a úloha občianskej spoločnosti v rámci integrácie“, Brusel, 9. a 10. septembra 2002.

(10) Dokument 14615/04 z 19. novembra 2004.

(11) KOM(2008) 412 v konečnom znení.

(12) Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 65.

(13) Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 99.

(14) 2008/2330(INI).

(15) Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 66, a Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 66.

(16) Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 85.

(17) Prieskumné stanovisko EHSV na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“.

(18) Smernica 2003/109/ES.

(19) Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. apríla 2009 o návrhu smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu.

(20) Smernica 2000/43/ES, smernica 2004/113/ES, smernica 2000/78/ES.

(21) Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 19, a Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 102.

(22) Prieskum EU-MIDIS („Prieskum Európskej únie o menšinách a diskriminácii“), ktorý bol vykonaný na vzorke viacej než 23 000 osôb z etnických menšín a skupín prisťahovalcov a bol zameraný na ich skúseností s diskrimináciou, trestnými činmi s rasovým pozadím a prácou polície v EU.

(23) Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 91.

(24) Dohovor OSN o ochrane práv pracovníkov prisťahovaleckého pôvodu.

(25) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 29.

(26) Prieskumné stanovisko EHSV na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“. Spravodajca pán Pariza Castaños.

(27) Stanovisko z vlastnej iniciatívy Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2003.