[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 13.4.2011 KOM(2011) 168 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Inteligentnejšie zdaňovanie energie v EÚ:návrh revízie smernice o zdaňovaní energie OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Inteligentnejšie zdaňovanie energie v EÚ:návrh revízie smernice o zdaňovaní energie 1. Potreba konať v oblasti zdaňovania energie a environmentálneho zdaňovania Zdaňovanie energie ako kľúčová hnacia sila smerom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 EÚ si v oblasti klímy a energie stanovila súbor náročných právne záväzných cieľov, ktoré sa majú splniť do roku 2020. Tieto ciele sa konkretizujú v stratégii Európa 2020, v ktorej sa vymedzujú výzvy, s ktorými sa Európa bude musieť v nasledujúcom desaťročí vyrovnať v hospodárskej, environmentálnej a sociálnej oblasti, a v ktorej sa ako priorita stanovuje udržateľný rozvoj vedúci k ekologickejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu, ktoré efektívnejšie využíva zdroje[1]. Patrí medzi ne aj záväzok vo väčšej miere zosúladiť zdaňovanie energie s cieľmi EÚ v oblasti energie a boja proti zmene klímy, ako sa vyžaduje v záveroch Európskej rady z marca 2008[2] a ako Komisia prioritne zdôraznila vo svojom ročnom prieskume rastu za rok 2011[3]. Zdaňovanie energie zohráva pri správnych motivačných faktoroch dôležitú úlohu pri dosahovaní týchto cieľov. Spotreba energie je v skutočnosti zodpovedná za väčšinu emisií skleníkových plynov a predstavuje 79 % všetkých emisií plynov. Členské štáty sa ako súčasť stratégie Európa 2020 zaviazali stanoviť vnútroštátne ciele energetickej účinnosti vedúce k podstatným úsporám energie. Finančná a hospodárska kríza však podstatne zmenila prostredie, v ktorom vykonávame našu činnosť. Podniky a spoločenstvá v celej Európe vystavila obrovskému tlaku a zároveň vyvinula aj značný nátlak na verejné financie. Právne záväzné ciele v oblasti energie a boja proti zmene klímy sú však súčasťou našej udržateľnej budúcnosti a sú našou dlhodobou cestou smerujúcou k udržateľnému a silnému zotaveniu z krízy. Otázkou je, ako tieto ciele dosiahnuť nákladovo najefektívnejším spôsobom – pre vlády, podniky a občanov – a ako zároveň získať prínosy pre hospodárstvo. Potrebujeme politické riešenia, ktoré sa navzájom posilňujú, a nielen zlepšujú stav životného prostredia, ale aj podporujú hospodárstvo a zabraňujú sociálnej núdzi. Kľúčové otázky reformy zdaňovania energie Je to práve tento kontext, v ktorom Komisia predkladá svoj návrh revízie smernice 2003/96/ES[4] (ďalej len „smernica o zdaňovaní energie“ alebo „SZE“), aby členským štátom umožnila najlepšie využiť existujúci nástroj v novom politickom rámci. Racionálnejšie a cielenejšie zdaňovanie energie prispeje technologicky neutrálnym spôsobom k „čistejšej“ a účinnejšej spotrebe energie, čím podporí udržateľný rast. Stručne možno povedať, že návrhom revízie SZE sa: - znovu vytvorí rovnováha medzi daňovým zaťažením rôznych palív vrátane obnoviteľných energií, a to objektívnym spôsobom (vychádzajúc z energetického obsahu a z emisií CO2), - na vnútornom trhu poskytne rámec na zdaňovanie CO2 a týmto spôsobom sa ocenia emisie CO2 , na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ pre obchodovanie s emisiami. Návrh sa takisto dobre hodí k prebiehajúcim diskusiám o reštrukturalizácii a modernizácii daňových systémov ako súčasti vnútroštátnych stratégií na prekonanie finančnej a hospodárskej krízy. Ďalej sa ním ukazuje cesta smerom ku kvalitatívne lepšiemu spôsobu vytvárania príjmov v súlade so stratégiou Európa 2020 a potreba podporiť udržateľné zotavenie hospodárstva a vytváranie pracovných miest. Cieľom návrhu ako takého nie je zvyšovať dodatočné príjmy, ale skôr znovu vytvoriť rovnováhu medzi daňovým zaťažením rôznych zdrojov energie a rôznych spotrebiteľov energie [v rámci systému EÚ pre obchodovanie s emisiami (ďalej len „EÚ-SOE“) a mimo jeho rámca]. Ak sa však členské štáty rozhodnú vykonávať zrevidovanú SZE spôsobom, ktorým sa vytvárajú dodatočné príjmy, Komisia ich podnieti, aby tieto príjmy použili vhodným spôsobom v súlade s ich osobitnou rozpočtovou situáciou. Mohlo by to znamenať, že zdroje sa využijú na potreby fiškálnej konsolidácie. Zmena zdaňovania formou čiastočného alebo úplného využitia dodatočných príjmov s cieľom znížiť daňové zaťaženie pracovných síl, čo by pôsobilo v prospech rastu, by bola v súlade so stratégiou 2020. Inou možnou alternatívou posilňujúcou rast, ktorú by si členské štáty mohli vybrať, by mohlo byť využitie dodatočných príjmov na ďalšiu motiváciu „zeleného“ výskumu a vývoja, ako aj „zelených investícií“, najmä pokiaľ ide o MSP. Dodatočné príjmy by sa takisto mohli využiť na zmiernenie vplyvu príslušných politík na príjem domácností, a to tak, že by sa z nich kompenzovali menej majetné segmenty obyvateľstva. Najlepším príkladom sú cielené subvencie pre domácnosti s nízkym príjmom (paušálne šeky, ktoré nezávisia od spotreby energie). Uvedený graf znázorňuje vývoj príjmov z environmentálnej dane a dane z energie ako % z celkových daňových príjmov v krajinách EÚ-25 od roku 1995 do roku 2008. Počas tohto obdobia zaznamenali oba druhy príjmov zníženie o približne 1 %, z čoho vyplýva, že vo všeobecnosti existuje priestor na zvýšenie zdaňovania energie a environmentálneho zdaňovania všeobecne. [pic] Zdroj: Daňové trendy v Európskej únii, vydanie z roku 2010, Eurostat, Európska komisia. V oblasti environmentálneho zdaňovania je potrebná ďalšia koordinácia Hoci SZE má jednoznačne rozhodujúci význam, v širšej oblasti environmentálneho zdaňovania sa na podporu stratégie Európa 2020 môže a musí vykonať viac. Potrebná je najmä dôkladnejšia diskusia o využívaní daní podporujúcom prechod k udržateľnému hospodárstvu. Takisto je potrebné zohľadniť aktuálny vývoj (napr. zavedenie dane z odpadu, dane z plastových tašiek a dane z leteniek v členských štátoch). Členské štáty môžu podľa článku 1 ods. 2 smernice 2008/118/EHS zaviesť takéto nové dane za predpokladu, že nepovedú k vzniku formalít spojených s prekročením hraníc medzi členskými štátmi. Členské štáty by takisto mali zaistiť, aby pri zdaňovaní nedochádzalo k diskriminácii, čím zabránia vzniku narušení vnútorného trhu (články 34 – 36 a 110 ZFEÚ). Riadne fungovanie vnútorného trhu si vyžaduje vzájomné informovanie o daniach členských štátov v tejto oblasti a koordináciu takýchto daní, aby sa tak napr. odstránila diskriminácia pri zdaňovaní výrobkov, ktoré si priamo konkurujú a na ktoré sa vzťahujú rôzne daňové režimy. Komisia sa zaviazala zohľadniť závery týchto diskusií a podporovať potrebnú koordináciu v tejto oblasti, a to okrem iného prostredníctvom náležitých diskusií s členskými štátmi (napr. v rámci skupiny pre daňovú politiku a na úrovni Rady) a s ostatnými zainteresovanými stranami. Pokiaľ ide o širší politický kontext, výsledky Konferencie OSN o zmene klímy, ktorá sa od 29. novembra do 10. decembra 2010 konala v mexickom Cancune, predstavujú takisto dôležitý medzník v budúcom vývoji vlastných ambícií EÚ v tejto oblasti. 2. KONTEXT NÁVRHU Súčasná smernica o zdaňovaní energie je neudržateľná a stanovujú sa ňou nesprávne motivačné faktory V SZE sa stanovujú minimálne sadzby pre zdaňovanie energetických výrobkov používaných ako motorové palivá, energetických výrobkov používaných ako vykurovacie palivá a minimálne sadzby pre zdaňovanie elektrickej energie. Minimálne sadzby sa vo všeobecnosti vzťahujú na objem spotrebovaného energetického výrobku. Uvedené grafy znázorňujú súčasné minimálne sadzby najbežnejšie používaných energetických výrobkov, pričom sa zohľadňujú emisie CO2 (sadzba v EUR na tonu CO2) a energetický obsah [sadzba v EUR na gigajoule (GJ)][5]: Motorové palivá [pic][pic] Vykurovacie palivá [pic][pic] Zdroj: Vlastné výpočty. Tieto grafy jasne znázorňujú, že súčasné minimálne sadzby vychádzajúce z objemu spotrebovaných energetických výrobkov neodrážajú energetický obsah (pozri grafy 2 a 4) v energetických výrobkoch alebo ich emisie CO2 (pozri grafy 1 a 3), čo vedie k neefektívnemu využívaniu energie a k narušeniam vnútorného trhu. Takisto sa nimi vytvárajú motivačné faktory, ktoré sú v rozpore sú súčasnými cieľmi EÚ v oblasti energie a boja proti zmene klímy, napr. podpora používania uhlia ako vykurovacieho paliva (nižšia sadzba dane tak pri zohľadnení emisií CO2, ako aj pri zohľadnení energetického obsahu vyjadreného v GJ). Pokiaľ ide o motorové palivá, nižšie minimá pre naftu ďalej posilňujú prirodzenú výhodu, ktorú má nafta v porovnaní s benzínom z dôvodu vyššieho energetického obsahu. Súčasnými minimálnymi sadzbami sa takisto diskriminujú obnoviteľné zdroje energie, ktoré sa v podstate zdaňujú sadzbou bežných palív, ktoré nahradzujú, hoci ich energetický obsah je nižší (pozri graf č. 2, z ktorého vyplýva, že E85 podlieha vyššej dani ako benzín, čo znamená, že jeho nižšia energetická hodnota a lepšie výsledky, pokiaľ ide o emisie CO2, sa neberú do úvahy). Súčasnými minimálnymi sadzbami sa okrem toho nevytvárajú rovnaké podmienky pre všetky podniky, ktoré sú spotrebiteľmi, keďže v praxi sa niektoré podnikateľské subjekty môžu v porovnaní s inými nachádzať v lepšej situácii v závislosti od zdroja energie, ktorý využívajú. Revízia SZE je nevyhnutná na to, aby uvedená smernica vo väčšej miere zodpovedala iným politikám EÚ SZE nevytvára z hľadiska politiky v oblasti energií motiváciu alebo aspoň cenové signály podporujúce alternatívne energie alebo nižšiu spotrebu energie spotrebiteľmi. Pri zdaňovaní založenom na objeme dnes etanol v skutočnosti predstavuje najviac zdanený energetický výrobok. Rovnako to platí aj pre zdroje energie, ktoré sa používajú na vykurovanie, kde uhlie v súčasnosti predstavuje najmenej zdanený zdroj energie. Z hľadiska životného prostredia vytvárajú sektory mimo EÚ SOE, ako napr. doprava, malé priemyselné zariadenia, poľnohospodárstvo a domácnosti, polovicu emisií CO2 . Eventuálne nedostatočná koordinácia SZE a EÚ SOE tu môže spôsobiť vznik dvojitého zaťaženia, alebo na druhej strane môže viesť k „vyzutiu sa“ zo zodpovednosti za emisie. Tieto sektory by v najhoršom prípade neprispievali k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti boja proti zmene klímy a energie. Súčasné zaobchádzanie s biopalivami okrem toho neumožňuje, aby sa v plnej miere využil ich možný kladný environmentálny potenciál. Z hľadiska jednotného trhu členské štáty v súčasnosti nemôžu zdaňovať emisie CO2 v takom rozsahu, v akom by chceli, keďže takýto postup by mohol znevýhodniť ich podniky alebo podnietiť spotrebiteľov, aby palivá nakupovali v členských štátoch s nižším daňovým zaťažením, čo by viedlo k strate príjmov. V členských štátoch sa začína vykonávať celý rad rôznych prístupov k environmentálnemu zdaňovaniu, čo môže v rámci jednotného trhu viesť k narušeniam a dvojitému zdaneniu. Prečo teraz? Keďže mnohé členské štáty teraz vymedzujú svoje politické stratégie na prekonanie hospodárskej a finančnej krízy a zvažujú štrukturálne reformy svojich fiškálnych politík a daňových systémov, revízia smernice o zdaňovaní energie prichádza vo veľmi vhodnom čase, lebo poskytuje možnosti splniť zároveň environmentálne aj hospodárske ciele. Keď je zdaňovanie dobre nastavené, môže zohrávať významnú úlohu pri podporovaní dosiahnutia cieľov EÚ v oblasti energie a boja proti zmene klímy a pri podporovaní udržateľného rozvoja vedúc k ekologickejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu, ktoré efektívnejšie využíva zdroje. Je to tak aj v časoch zvyšovania cien energie, keď je čoraz dôležitejšie reštrukturalizovať zdaňovanie energie s cieľom poskytovať správne motivačné faktory, aby sa celkovo spotrebovávalo menej energie a aby energia pochádzala zo zdrojov, ktoré menej zaťažujú životné prostredie. Členské štáty v súčasnosti navrhujú a vykonávajú svoje stratégie zamerané na splnenie cieľov EÚ v oblasti energie a boja proti zmene klímy na obdobie 2013 – 2020. Týmto návrhom by sa poskytla jasná odpoveď na otázku, akú úlohu by v tejto súvislosti mohli zohrávať dane. Účelom revidovanej smernice o zdaňovaní energie je takisto doplniť tretiu etapu EÚ SOE (2013 – 2020) a je preto súrne potrebné predložiť príslušný návrh teraz, aby sa Rade poskytol dostatočný čas na jeho schválenie. Z hľadiska vnútorného trhu je takisto dôležité, aby sa teraz zriadil spoločný rámec na zdaňovanie CO2. Členské štáty začínajú zavádzať vlastné dane z CO2 a ich prístupy sa môžu navzájom líšiť. Nekonzistentné vnútroštátne politiky by mohli spôsobiť ťažkosti podnikom vykonávajúcim činnosť v rôznych členských štátoch a mohli by narušiť hospodársku súťaž v rámci EÚ. Je lepšie zaviesť prístup na úrovni EÚ teraz, keď mnohé členské štáty ešte stále len zvažujú vnútroštátne právne predpisy v tejto oblasti, ako neskôr, kedy by mohli byť potrebné komplexné opätovné prispôsobenia vnútroštátnych právnych predpisov. Včasná revízia SZE stanovená v návrhu Komisie je zo všetkých týchto dôvodov nevyhnutná. 3. Kľúčové prvky návrhu Návrhom revízie smernice o zdaňovaní energie sa zefektívňujú existujúce dane z energie a zavádzajú sa rámcové pravidlá zdaňovania CO 2 v rámci jednotného trhu , takže dane z CO2 môžu účinne doplniť EÚ SOE. Minimálna sadzba zdaňovania energetických výrobkov sa v rámci návrhu rozdeľuje na dve časti: - Zdaňovanie vzťahujúce sa na CO 2 , ktoré vychádza z množstva emisií CO 2 daného energetického výrobku, sadzba sa stanovila na 20 EUR za tonu CO2. Časť zdaňovanie vzťahujúca sa na CO2 by sa rovnala nule v prípade všetkých biopalív, ktoré spĺňajú kritéria udržateľnosti stanovené v článku 17 smernice 2009/28/ES. Takýmto zdaňovaním sa všetkým nízkouhlíkovým zdrojom energie poskytne technologicky neutrálna výhoda. Zavedením časti zdaňovania vzťahujúcej sa na CO2 sa SZE takisto lepšie zosúladí s EÚ SOE. Zdaňovanie sa bude vzťahovať na všetkých emitentov, ktorí nie sú zahrnutí v EÚ SOE, tých, ktorí už dnes podliehajú zdaneniu, ako aj na všetky malé zariadenia vyňaté z EÚ SOE, aj keď energiu využívajú na iné ako vykurovacie účely. Emitenti zahrnutí do EÚ ETS budú zároveň vyňatí z časti zdaňovania vzťahujúcej sa na CO2, a to nezávisle od skutočného rozsahu EÚ SOE. - Zdaňovanie všeobecnej spotreby energie, ktoré vychádza z energetického obsahu meraného v GJ , a to nezávisle od energetického výrobku, čím sa poskytuje motivácia šetriť energiu. V dani sa odzrkadlí skutočná energia, ktorú výrobok vytvára, a energeticky účinná spotreba by sa automaticky odmenila. V prípade motorových palív je minimálna úroveň zdaňovania stanovená na 9,6 EUR na gigajoule, čo zodpovedá súčasnej minimálnej sadzbe, ktoré sa uplatňuje v prípade benzínu, mínus príslušná časť miním, ktorá pripadá na CO2. V prípade vykurovacích palív sa súčasná minimálna úroveň pre elektrickú energiu vo výške 0,15 EUR na gigajoule (čo zodpovedá približne 0,5 euro na MWh) uplatňuje na všetky energetické výrobky, ktoré sa používajú na vykurovanie, pričom sa zohľadňuje energetický obsah príslušného výrobku. Rozsah zdaňovania energie zostáva nezmenený a vzťahuje sa na použitie na účely vykurovania, na požitie v motorových palivách a na spotrebu elektrickej energie v podobných situáciách. S cieľom udržať motivačný účinok by sa reálna hodnota minimálnych úrovní zdaňovania mala aj neskôr zachovať. Minimálne sadzby zdaňovania všeobecnej spotreby energie by sa mali v pravidelných intervaloch automaticky prispôsobovať, aby sa v nich zohľadnil vývoj reálnej hodnoty s cieľom zachovať súčasnú úroveň harmonizácie sadzieb. Keďže zdaňovanie vzťahujúce sa na CO2 dopĺňa vykonávanie smernice 2003/87/ES, minimálna úroveň zdaňovania CO2 by sa mala riadiť vývojom trhových cien kvót emisií CO2. Komisia zastáva názor, že by sa mala stanoviť metóda automatického výpočtu takéhoto prispôsobenia. Vývoj takejto metódy by sa však mal zakladať na objektívnych dôkazoch získaných sledovaním fungovania trhu s emisnými kvótami v podmienkach nových úprav pre 3. etapu EÚ SOE. V čase predkladania tohto návrhu preto nie je možné reagovať na tento aspekt. Táto otázka sa bude preto riešiť v revízii, ktorú Komisia plánuje predložiť po prvýkrát v roku 2015 s cieľom navrhnúť metódu automatického prispôsobenia, ktorá by sa mohla uplatňovať čo možno najskôr po tomto dátume. Subvencie s opačným účinkom sa zrušia... Návrhom revízie SZE sa zrušia subvencie a nezrovnalosti, ktoré v zdaňovaní energie v súčasnosti existujú. Znižuje sa ním daňové zaťaženie obnoviteľných energií a objektívne sa znovu vytvára rovnováha medzi daňovým zaťažením rôznych fosílnych palív (pričom sa vychádza z energetického obsahu a emisií CO2). V dôsledku toho sa na zdroje energie bohaté na CO2 alebo s vyšším energetickým obsahom bude na fyzickú jednotku objemu vzťahovať vyššie zdaňovanie. Podnieti sa tým spotreba zdrojov energie, ktoré sú zdrojom nižších emisií CO2, a viac sa tým zvýhodní energetická účinnosť v súlade s politikami EÚ v oblasti klímy a energií, ktoré sa tým podporia. Energetické výrobky s vysokým energetickým obsahom (ako napr. nafta, LPG a stlačený zemný plyn) budú naďalej atraktívne, ale v konečnom dôsledku budú ostatným výrobkom konkurovať za spravodlivejších podmienok bez dodatočných daňových subvencií. Zmeny, ktoré sa návrhom zavádzajú, v plnej miere zodpovedajú politikám EÚ 2020 a priamo sa v nich odzrkadľujú záväzky, ktoré členské štáty EÚ už prijali. Takisto to znamená, že sa už nebude ďalej rozlišovať medzi daňovými sadzbami pre súkromné využitie dopravy a jej obchodné využitie, čím sa zaistí, aby sa aj sektor dopravy, ktorý predstavuje najrýchlejšie rastúci zdroj emisií, začlenil do úsilia o zníženie emisií. … náležite sa však zohľadňujú širšie súvislosti… Pokiaľ ide o konkurenčné subjekty mimo EÚ , aby sa zabránilo situácii, keď by z dôvodov zdaňovania vzťahujúceho sa na CO2 európske spoločnosti odišli z Európy a emisie by v celosvetovom meradle zostali bez zmeny alebo by sa zvyšovali („únik uhlíka“), návrh zavádza v sektoroch, ktoré sa považujú za sektory so značným rizikom úniku uhlíka, postup podobný bezplatnému prideľovaniu kvót v rámci EÚ SOE. Malým priemyselným zariadeniam, ktoré podliehajú zdaňovaniu vzťahujúcemu sa na CO2, sa udelí paušálny daňový kredit vypočítaný na základe referenčnej hodnoty pre palivá. Týmto spôsobom sa zachová environmentálny účinok dane a spoločnostiam sa poskytne kompenzácia. Ostatné sektory alebo čiastkové sektory hospodárstva môžu takisto podliehať úniku uhlíka. Pokiaľ ide o sektor poľnohospodárstva, Komisia v súčasnosti pripravuje správu, v ktorej sa skúma riziko úniku uhlíka v tomto sektore. Hneď ako bude táto správa k dispozícii, Komisia príjme vhodné následné opatrenia na zaistenie toho, aby sa na všetky sektory náchylné na únik uhlíka v rámci budúcej SZE vzťahovala rovnaká úprava, a to buď zaistením toho, aby sa závery správy zohľadnili počas prebiehajúcich diskusií o návrhu, ktorým sa reviduje SZE, v Rade alebo prostredníctvom samostatnej legislatívnej iniciatívny, ak správa nebude k dispozícii pred prijatím návrhu. Komisia s prihliadnutím na štruktúru záväzkov v oblasti zníženia emisií EÚ do roku 2020 a s prihliadnutím na zásadu solidarity medzi členskými štátmi navrhuje poskytnúť prechodné obdobia na postupné zavedenie zdaňovania vzťahujúceho sa na CO2 v prípade použití na iné účely než v rámci motorových palív v situáciách, keď si plnenie týchto záväzkov vyžaduje od určitých členských štátov vynaloženie menšieho úsilia (Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Slovensko). A s osobitnými situáciami sa bude naďalej náležite zaobchádzať … Komisia venovala pri pripravovaní návrhu dôkladnú pozornosť zaisteniu toho, aby návrh neviedol k náhlym zmenám cenových úrovní, ktoré by mohli viesť k neprijateľným ťažkostiam alebo núdzi dotknutých strán: Vzhľadom na skutočnosť, že rozdiely v zdaňovaní vykurovania domácností sú pre riadne fungovanie vnútorného trhu menej relevantné, a že náklady na vykurovanie by v sociálnej oblasti mohli predstavovať v niektorých členských štátoch dôležitý aspekt, Komisia navrhuje, aby sa členským štátom zachovala možnosť uplatňovať vzhľadom na energetické výrobky a elektrickú energiu daňové výnimky alebo úľavy a možnosť rozšíriť túto úpravu na všetky vykurovacie palivá. Na energetické zdroje s vysokým obsahom CO 2 (ako napr. uhlie) sa v rámci zrevidovaného systému bude vzťahovať vyšší poplatok. Zmenou sa zaistí, aby všetci spotrebitelia energie, nie len tí, ktorí sú začlenení do systému EÚ pre obchodovanie s emisiami, boli motivovaní prejsť na „čistejšie“ zdroje energie. Návrhom sa zároveň zavádza pravidlo, že externé náklady emisií CO2 sa zohľadňujú len raz. Priamy cenový vplyv na spotrebiteľov uhlia by bol v dôsledku toho obmedzený, keďže uhlie sa využíva predovšetkým v ťažkom priemysle a pri výrobe energie, ktorá je už zahrnutá do EÚ SOE. Rozhodnutie o tom, či zmierniť vplyv na domácnosti alebo či sa mu úplne vyhnúť, sa okrem toho v rámci návrhu ponecháva úplne na členské štáty. Na naftu sa postupne budú vzťahovať vyššie minimálne úrovne zdaňovania na liter než na benzín, čo je dôsledkom toho, že nafta má vyšší energetický obsah, a že na liter vytvára viac emisií CO2 než benzín. Nafta si aj v rámci nového systému zachová svoju výhodu súvisiacu s najazdenou vzdialenosťou, ale zrušením subvencií na naftu sa podporí zlepšovanie energetickej účinnosti benzínových motorov a takisto sa vytvorí trh alternatívnych zdrojov energie a zdrojov energie, ktoré sú zdrojom nižších emisií CO2, pričom sa očakáva, že takéto zdroje sa v nasledujúcom desaťročí stanú na trhu s palivami bežnejšími. Opätovným vytvorením rovnováhy medzi zdaňovaním benzínu a nafty sa takisto pomôže znovu vytvoriť rovnováhu medzi ponukou a dopytom na európskom trhu s palivami, na ktorom rastie potreba dovážať naftu. Vzhľadom na skutočnosť, že európski výrobcovia automobilov v značnej miere investovali do dieselovej technológie a na skutočnosť, že vozidlá využívajúce alternatívne palivá alebo elektrický pohon ešte nie sú k dispozícii vo väčších množstvách, sa zosúladenie zdaňovania všetkých motorových palív zavedie v období 2013 – 2023 postupne v rámci troch etáp. Postupným zavádzaním novej daňovej úpravy pre naftu sa sektoru obchodnej dopravy takisto poskytne obdobie na prispôsobenie sa. Na motorové palivá, ktoré sa používajú v poľnohospodárstve, akvakultúre a záhradníctve sa vzťahujú nižšie minimálne sadzby a táto úprava sa zachová aj v rámci revízie SZE. Revízia SZE sa dotkne súčasnej možnosti členských štátov v plnej miere vyňať zo zdaňovania motorové palivá a vykurovacie palivá, ako aj elektrickú energiu, ktoré sa spotrebúvajú v týchto sektoroch. Na základe zrevidovanej SZE sa na ne bude vzťahovať tá časť dane, ktorá súvisí s CO2, ako aj tá časť dane, ktorá súvisí so všeobecnou spotrebou energie. Úplné vyňatie z tejto druhej časti dane bude naďalej možné v prípadoch zlepšenia energetickej účinnosti, teda na rozdiel od súčasnej situácie len s protihodnotou. Členské štáty budú v dôsledku toho teda naďalej schopné poskytovať výhodnejšiu úpravu sektorom prvovýroby a zároveň zaisťovať väčšiu mieru konzistentnosti pri zdaňovaní sektora, na ktorý sa v súčasnosti vzťahujú rôzne výnimky. 4. Vplyvy návrhu Útvary Komisie vypracovali posúdenie vplyvu, v ktorom skúmali vplyvy možných variantov revízie smernice o zdaňovaní energie. Na základe tohto posúdenia vplyvu, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto oznámením a návrhom revízie SZE, je možné vyvodiť niekoľko dôležitých záverov. Revízia SZE môže viesť k „dvojitému prínosu“, ale v každom prípade je prospešná... Zrevidovanou SZE sa znovu vytvorí rovnováha medzi daňovým zaťažením fosílnych a nefosílnych zdrojov energie a v určitej miere aj medzi daňovým zaťažením sektorov zahrnutých do SOE a sektorov nezahrnutých do SOE. Hoci je na členských štátoch, aby sa rozhodli, ako využijú možné dodatočné príjmy, pri modelovaní v rámci posúdenia vplyvu sa vychádza z predpokladu, že všetky dodatočné príjmy sa použijú na zníženie daňového zaťaženia pracovných síl Tento predpoklad vychádza z postupov v mnohých členských štátoch, ktoré vykonali reformy v oblasti environmentálnej dane, a je v súlade so všeobecnou orientáciou SZE ako takej [6], v rámci ktorej sa podporuje zásada daňovej neutrality ako prostriedku na modernizáciu daňových systémov v prospech tak životného prostredia, ako aj zamestnanosti. Takéto modelovanie potvrdilo, že zdaňovanie energie by prostredníctvom revízie SZE v každom prípade prispelo k plneniu cieľom stratégie Európa 2020 a zároveň by z neho vyplynuli hmatateľné hospodárske prínosy. Aj keby sa príjmy z dane z energie „opätovne nevyužili“ v rámci hospodárstva prostredníctvom nižšieho daňového zaťaženia pracovných síl, príspevok k fiškálnej konsolidácii by aj tak pomohol reagovať na vysoké rozpočtové potreby spôsobené krízou. Návrhom sa ešte viac vytvárajú rovnaké podmienky pre európske podniky . Nové minimá sa na vnútornom trhu stanú skutočnými referenčnými hodnotami, keďže pre každý zdroj energie stanovujú objektívnu hodnotu a so všetkými spotrebiteľmi energie zaobchádzajú rovnocenne, nezávisle od toho, aký energetický výrobok spotrebúvajú. ... presný účinok závisí od rozhodnutí členských štátov Presný účinok revízie SZE bude vo veľkej miere závisieť od už existujúcich vnútroštátnych sadzieb a rozhodnutí, ktoré členské štáty príjmu v súlade so zásadou subsidiarity, najmä pokiaľ ide o rovnováhu medzi časťou dane vzťahujúcou sa na CO2 a časťou týkajúcou sa energie a pokiaľ ide o uplatňované sadzby dane. Účinok návrhu takisto závisí od rozsahu, v ktorom by sa členské štáty rozhodli využiť prechodné obdobia a možnosti obsiahnuté v návrhu s cieľom zohľadniť súvislosti a osobitné situácie opísané v oddiele 3 tohto dokumentu. Pokiaľ ide o vykurovacie palivá, na opis pravdepodobného účinku je napr. možné identifikovať tieto dva scenáre: - Scenár č. 1 pre extrémne prípady, v ktorom sa predpokladá, že členské štáty sa popri svojich existujúcich vnútroštátnych sadzbách daní rozhodnú zaviesť zdaňovanie vzťahujúce sa na CO2, pričom uplatnia navrhovanú minimálnu úroveň 20 EUR za tonu CO2. Ich súčasné sadzby by sa potom stali sadzbami pre zdaňovanie všeobecnej spotreby energie. - Scenár č. 2, v ktorom sa predpokladá, že členské štáty zrevidujú svoje daňové sadzby len ak to bude potrebné na dodržanie miním EÚ a sadzbu zdaňovania vzťahujúceho sa na CO2 stanovia na 20 EUR za tonu CO2. Znamenalo by to, že svoje súčasné sadzby rozdelia medzi časť zdaňovania vzťahujúcu sa na CO2 vo výške 20 EUR na tonu a časť zdaňovania vzťahujúcu sa na všeobecnú spotrebu energie. V uvedenej tabuľke je znázornený súhrnný účinok týchto scenárov v krajinách EÚ 27 za predpokladu, že príjmy sa opätovne využívajú na zníženie daňového zaťaženia pracovných síl podľa výpočtov z posúdenia vplyvu, ktoré je priložené k návrhu: Vplyv revízie SZE vyplývajúci zo zmien týkajúcich sa vykurovacích palív (EÚ 27) Vplyv na rozpočet (Zmena ročných daňových príjmov) | Vplyv na životné prostredie (Zníženie emisií CO2 v sektoroch, ktoré nepatria do SOE, do roku 2020) | Sociálny vplyv (% zmeny v reálnom príjme domácností do roku 2020) | Scenár č. 1 | +39,6 miliárd eur | -4% | +0,29 % | Scenár č. 2 | +20 miliárd eur | -0,84 % | +0,08 % | Zdroj: Posúdenie vplyvu – Sprievodný dokument k návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/96/ES – Kapitoly 5.2 ., 5.3. and 5.4. (Scenár 1); modelovanie s E3ME od Cambridge economics (Scenár 2). Tieto údaje je potrebné vyhodnotiť vo vzťahu k celkovým cieľom stratégie Európa 2020, ktoré sa už spomenuli. Vplyv na emisie CO2 je značný a mohol by dosiahnuť 2 % celkových emisií EÚ alebo približne 4 % emisií mimo EÚ SOE. V absolútnych hodnotách to zodpovedá 92 miliónom t CO2 a predstavuje to viac ako jednu tretinu (približne 37 %) úsilia o zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré je potrebné mimo EÚ SOE. Podobne by počet dodatočných pracovných miest vytvorených v dôsledku reformy SZE postupom časom rástol a v absolútnom vyjadrení by mohol v roku 2030 dosiahnuť 1 milión, ak vychádzame z najambicióznejšieho variantu politiky [7]. Pri tomto variante politiky je možné očakávať ďalší hospodársky rast dosahujúci 0,27 HDP. Pozitívny vplyv na zamestnanosť vychádza z modelovacieho predpokladu, že dodatočné príjmy zo zdaňovania energie by sa využili na zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie zo strany zamestnávateľov. ...a celkovým posúdením po piatich rokoch sa umožní dôkladne vyhodnotiť politiku ex-post. Hoci sa súčasný návrh zakladá na komplexnom posúdení vplyvu a na analýzach politiky, hospodárske podmienky, ako aj rámcové environmentálne a technologické podmienky sa môžu v budúcnosti zmeniť. Komisia preto považuje za vhodné preskúmať vplyv zmenenej a doplnenej SZE po piatich rokoch (od jej prijatia), aby lepšie pochopila vplyv novej daňovej štruktúry z hľadiska cieľov navrhovanej revízie. Komisia preto plánuje predložiť Rade správu, ktorá bude v prípade potreby obsahovať návrhy na zmenu a doplnenie príslušných pravidiel. Týka sa to najmä (1) prispôsobenia minimálnej úrovne dane z CO2 vývoju trhovej ceny kvót emisií CO2 v EÚ s cieľom automaticky prepojiť ceny kvót CO2 a minimálnu úroveň dane z CO2; (2) prispôsobenia vnútroštátnych systémov, pokiaľ ide o výnimky a daňové úľavy vzťahujúce sa na zdaňovanie domácnosti, palivá používané na účely leteckej a námornej navigácie vzhľadom na výsledky medzinárodných rokovaní, elektrickú energiu vyrobenú na pobreží a priamo poskytovanú plavidlám zakotveným v prístave (elektrická energia z pobrežnej elektroenergetickej siete), alternatívne palivá, zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého a (3) zdaňovania elektrickej energie používanej v doprave. 5. Záver Revíziou SZE, ktorú Komisia navrhuje, sa zmení súčasná štruktúra systému zdaňovania energie, aby sa tak stala efektívnejšou a konzistentnejšou. Zlepší sa ňou fungovanie vnútorného trhu a vytvoria sa ním rovnaké podmienky pre podniky, s ktorými sa bude zaobchádzať rovnocenne bez ohľadu na to, či spotrebovávajú ropu, zemný plyn, uhlie alebo biomasu. Najdôležitejšie je, že návrh bude mať v oblasti životného prostredia značných usmerňujúci účinok, a tým prispeje k uskutočneniu cieľom stratégie Európa 2020. Z dlhodobejšieho hľadiska pomôže takýto nový rámec EÚ členským štátom vykonávať na vnútroštátnej úrovni ambicióznejšie politiky – a to tak na základe potreby splniť ciele v oblasti životného prostredia, ako aj na základe fiškálnych potrieb – čím návrh získava potenciál viesť k zlepšeniu účinnosti, ktoré ďaleko presahuje vplyvy/zlepšenia v čase vykonávania. Členským štátom teda umožňuje splniť si záväzky v rámci stratégie Európa 2020 nákladovo efektívnym spôsobom a poskytuje im právnu istotu pre štrukturálne reformy ich fiškálnych politík a daňových systémov, ktoré prebiehajú s cieľom prekonať hospodársku a finančnú krízu. Novým rámcom sa zároveň podporí udržateľný hospodársky rozvoj a vytváranie pracovných miest. Stručne možno povedať, že inteligentnejšie zdaňovanie energie pomôže životnému prostrediu i hospodárstvu. [1] Oznámenie Komisie: Európa 2002 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020, 3.3.2010. [2] Európska rada z 13. až 14. marca 2008, závery predsedníctva (7652/1/08 rev.1, 20.5.2008). [3] Ročný prieskum rastu – KOM (2011)11. [4] Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51). [5] Zdroj: Vlastné výpočty na základe súčasnej SZE (príloha I, tabuľka A), smernice 2006/32/ES (energetický obsah výrobkov), rozhodnutia Komisie 2007/589 (faktory emisií CO2. E85 je energetický výrobok, ktorý sa skladá z 85 % etanolu a 15 % benzínu). [6] Pozri 11. odôvodnenie smernice 2003/96/ES. [7] Odkazy a ďalšie vysvetlenia nájdete v súvisiacom posúdení vplyvu, ktoré vypracovali útvary Komisie.