Osobitná správa č. 16/2011 „Finančná pomoc EÚ na vyradenie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku: Úspechy a výzvy do budúcnosti“





GLOSÁR Jadrová elektráreň : Elektrárne používajúce štiepne jadrové materiály ako palivo. Kritická cesta : V rámci bežného postupu projektového riadenia sa vypracúvajú podrobné rozvrhy projektov, v ktorých sa uvádzajú všetky úlohy potrebné na dosiahnutie projektových cieľov podľa stanoveného harmonogramu, ako aj vzájomná súvislosť medzi uvedenými úlohami. Kritická cesta v rámci týchto rozvrhov zahŕňa tie úlohy, ktorých implementácia by mohla ovplyvniť celkový harmonogram realizácie projektu. Materiály, ktoré sú produktom procesu vyraďovania : Po vyradení jadrovej elektrárne ostávajú rôzne materiály. Možno rozlíšiť tieto všeobecné kategórie: Nekontaminované materiály s komerčnou hodnotou Do tejto kategórie spravidla patrí špecifické technologické vybavenie a jadrové palivo alebo suroviny ako železo alebo oceľ. Konvenčný odpad Overí sa, že odpad nie je kontaminovaný rádioaktívnymi materiálmi, a zlikviduje sa v zvyčajných zariadeniach na spracovanie odpadu. Rádioaktívny odpad Táto kategória zahŕňa všetky materiály kontaminované rádioaktívnymi látkami. Materiály sa ďalej triedia podľa stupňa rádioaktivity (materiály s veľmi nízkou rádioaktivitou, nízkoaktívne, stredneaktívne alebo vysokoaktívne) a skupenstva (kvapalné, pevné alebo plynné). Každá kategória odpadu sa musí uložiť prostredníctvom osobitných tokov pre rádioaktívny odpad. Jadrové palivo V čerstvom (nepoužitom) i vyhoretom (použitom) jadrovom palive sa sústreďuje najväčšia časť rádioaktivity ktorejkoľvek jadrovej elektrárne. Palivo sa musí opätovne spracovať v špecializovaných zariadeniach. Nemodernizovateľné jadrové reaktory, na ktoré sa vzťahujú kontrolované programy : Na základe štúdie vypracovanej Komisiou v roku 1993 (KOM(93) 635 v konečnom znení) boli dva špecifické typy reaktorov vyhodnotené ako nedostatočne bezpečné a nemodernizovateľné: jadrové reaktory RBMK a VVER 440/230: "RBMK", teda kanálový reaktor s veľkým výkonom (Reaktor bolšoj moščnosti kanalnyj). K jadrovej havárii v atómovej elektrárni v Černobyle došlo na takomto type reaktora. "VVER", teda vodo-vodný energetický reaktor (Vodo-vodjanoj energetičeskij reaktor). Plán vyraďovania : Plán vyraďovania je hlavným dokumentom poskytujúcim podporu celému procesu vyraďovania. Obsahuje informácie popisujúce koncepciu vyraďovania navrhnutú jadrovou elektrárňou. Spravidla sa vypracúva pred tým, ako sa natrvalo ukončí prevádzka zariadenia, a vyžaduje si schválenie dozorným orgánom. Zariadenia a technológie na nakladanie s rádioaktívnym odpadom : Zariadenia a technológie na nakladanie s rádioaktívnym odpadom sú zariadenia, technické zručnosti a inštalácie potrebné na spätné vybratie odpadu z úložiska, úpravu, spracovanie, prepravu, uskladnenie a (ak je to možné) uloženie rádioaktívneho odpadu. Zásada "znečisťovateľ platí" : Zásada "znečisťovateľ platí" pochádza z konferencie OSN o životnom prostredí a rozvoji v roku 1992, počas ktorej sa ustanovilo, že: "Vnútroštátne orgány by mali podporiť internalizáciu škôd na životnom prostredí a využívanie ekonomických nástrojov a súčasne zohľadniť prístup, na základe ktorého znečisťovateľ v zásade hradí náklady spojené so znečistením, so zreteľom na verejný záujem a bez toho, aby sa deformoval medzinárodný obchod a investície". Táto zásada je súčasťou právneho rámca EÚ (pozri článok 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie). Záťažové testovanie : Cielené prehodnotenie bezpečnostných rezerv jadrových elektrární prevádzkovaných v EÚ pre prípad mimoriadnych udalostí ohrozujúcich bezpečnostné funkcie a vedúcich k vážnej havárii. ZHRNUTIE I. V rámci rokovaní o pristúpení do EÚ a s cieľom zvýšiť jadrovú bezpečnosť sa Bulharsko, Litva a Slovensko zaviazali k predčasnému odstaveniu a následnému vyradeniu ôsmich nemodernizovateľných jadrových reaktorov. Európska únia uznala mimoriadne sociálne, hospodárske a finančné bremeno tohto záväzku a rozhodla sa poskytnúť týmto trom krajinám finančný príspevok. II. Hlavným cieľom auditu Dvora audítorov bolo posúdiť účinnosť prispenia programov financovaných EÚ (1999 – 2010) k vyradeniu jadrových reaktorov a riešeniu dôsledkov ich predčasného odstavenia. III. Dvor audítorov dospel k záveru, že: a) v dôsledku pomerne voľného strategického rámca programy neťažia výhody z celkového posúdenia potrieb, zo stanovenia priorít, špecifických cieľov a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť. Zodpovednosť je rozptýlená, najmä pokiaľ ide o monitorovanie a dosahovanie celkových cieľov programu. Dohľad Komisie je zameraný na plnenie rozpočtu a realizáciu projektov; b) neexistuje celkové posúdenie pokroku v procese vyraďovania a zmiernenia účinkov predčasného odstavenia. Pri hlavných projektoch infraštruktúry boli zaznamenané oneskorenia a prekročenie stanovených nákladov; c) hoci boli reaktory odstavené v období rokov 2002 až 2009, programy zatiaľ nevyvolali potrebné organizačné zmeny, ktoré by prevádzkovateľov pretransformovali na účinné vyraďovacie organizácie; d) finančné zdroje, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii (vrátane príspevku EÚ do roku 2013 vo výške 2,85 mld. EUR), nebudú postačovať a deficit financovania je značný (približne 2,5 mld. EUR). IV. Dvor audítorov odporúča: a) Komisia by mala vytvoriť podmienky pre účinné, efektívne a hospodárne vynakladanie finančných prostriedkov EÚ. Mala by vypracovať podrobné posúdenie potrieb zobrazujúce doterajší postup programov, činnosti, ktoré je ešte potrebné vykonať, ako aj celkový plán financovania s uvedením zdrojov finančných prostriedkov. Pred vynaložením ďalších finančných prostriedkov by Komisia mala zanalyzovať disponibilné zdroje a očakávané prínosy. To by následne malo viesť k zosúladeniu cieľov s dostupnými finančnými prostriedkami v rozpočte a stanoveniu vhodných ukazovateľov výkonnosti, ktoré možno neskôr podľa potreby monitorovať a vykazovať; b) v prípade, že EÚ v súlade s návrhom Komisie rozhodne o poskytnutí ďalšej finančnej pomoci v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci, táto podpora by mala byť podmienená predbežným hodnotením pridanej hodnoty takejto pomoci pre EÚ, v ktorom sa stanovia konkrétne činnosti, ktoré sa majú financovať z rozpočtu EÚ, pričom sa zohľadnia aj iné nástroje financovania, napríklad štrukturálne fondy. ÚVOD ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 1. Vyradenie je posledným krokom v životnom cykle jadrovej elektrárne, ktorej životnosť je spravidla 30 až 40 rokov a pri najnovších zariadeniach až 60 rokov (pozri prílohu I). Vyraďovanie zahŕňa prípravné činnosti pred konečným odstavením (napríklad vypracovanie plánu vyraďovania, prípravu licenčnej dokumentácie a projektov odpadovej infraštruktúry) a všetky činnosti po odstavení reaktorov, akými sú odstránenie vyhoretých palivových článkov, dekontaminácia, demontáž a/alebo demolácia jadrových zariadení, uloženie zostávajúceho rádioaktívneho odpadu a environmentálna obnova kontaminovaného miesta. Proces vyraďovania je ukončený, keď sa zariadenie uvoľní spod regulačnej kontroly a rádiologických obmedzení. 2. Pri procese vyraďovania sa produkuje veľké množstvo materiálu. Pri likvidácii tohto materiálu ako odpadu vznikajú veľmi vysoké náklady z environmentálneho i finančného hľadiska [1]. Z tohto dôvodu sa na základe zásady "znečisťovateľ platí" a v súlade s dohodnutými medzinárodnými postupmi odporúča, aby prevádzkovatelia zabezpečili prístup k dostatočným finančným zdrojom na bezpečné vyradenie už predtým, ako sa jadrové zariadenie natrvalo odstaví. Tieto zdroje by mali pokryť všetky aspekty vyraďovania, od technického vyradenia jadrového zariadenia až po nakladanie s odpadom. Ak sa v priebehu realizácie projektu vyraďovania zistí, že výdavky na proces presahujú schválený odhad nákladov, prevádzkovateľ by mal pokryť dodatočné výdavky [2]. 3. Krajiny v prípade predčasného odstavenia čelia ďalším sociálnym, hospodárskym a finančným dôsledkom, predovšetkým pre pokles očakávanej produkcie a predaja elektriny, ako aj následkom potreby financovať alternatívne zdroje. 4. Vyraďovanie jadrových reaktorov bude v nadchádzajúcich rokoch čoraz dôležitejšou otázkou. Počet jadrových elektrární, ktoré sa v súčasnosti vyraďujú alebo sa plánujú vyradiť v krátkodobom alebo strednodobom horizonte, sa zvyšuje. Na konci júna 2011 bolo v Európskej únii 220 jadrových reaktorov. Ako vyplýva z grafu 1, 77 z týchto reaktorov bolo odstavených a väčšina z nich je v procese vyraďovania. Podobne asi tretina zo 143 reaktorov, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke v 14 členských štátoch EÚ, sa bude musieť odstaviť do roku 2025 [3]. A napokon je možné, že členské štáty a prevádzkovatelia jadrových elektrární budú musieť čeliť predčasnému odstaveniu ďalších elektrární v dôsledku záťažových testov, ktoré sa v súvislosti s jadrovými reaktormi majú vykonať do konca roku 2011 [4]. GRAF 1 JADROVÉ REAKTORY V EÚ K JÚNU 2011 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Informačný systém Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu týkajúci sa jadrových reaktorov (Power Reactor Information System – PRIS) FINANČNÁ POMOC EÚ NA PODPORU VYRAĎOVANIA JADROVÝCH ELEKTRÁRNÍ V BULHARSKU, LITVE A NA SLOVENSKU 5. Černobyľská havária v roku 1986 a jej cezhraničný dosah upozornili na celosvetovú dôležitosť jadrovej bezpečnosti. Táto udalosť vyvolala všeobecné obavy v súvislosti s prevádzkou nemodernizovateľných jadrových reaktorov v strednej a východnej Európe. S cieľom zvýšiť jadrovú bezpečnosť sa teda medzinárodné spoločenstvo a predovšetkým Európska únia rozhodli od začiatku 90. rokov poskytovať rôzne formy finančnej pomoci niekoľkým krajinám [5]. 6. V rámci rokovaní o pristúpení do Európskej únie sa Bulharsko, Litva a Slovensko zaviazali k predčasnému odstaveniu a následnému vyradeniu ôsmich reaktorov (pozri tabuľku 2). TABUĽKA 2 JADROVÉ ELEKTRÁRNE, KTORÉ SA MAJÚ PREDČASNE ODSTAVIŤ Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe informačného systému Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu týkajúceho sa jadrových reaktorov a a technickej dokumentácie zhromaždenej počas auditu. Jadrová elektráreň | Blok reaktora (a typ) | Začiatok komerčnej prevádzky | Predpokladaný dátum ukončenia (podľa plánu) | Skutočný dátum ukončenia (v súlade s dohodou) | Koniec vyraďovania (aktuálna prognóza) | Kozloduj (Bulharsko) | Blok 1 (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 | Blok 2 (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 | Blok 3 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 | Blok 4 (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 | Ignalina (Litva) | Blok 1 (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 | Blok 2 (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 | Bohunice V1 (Slovensko) | Blok 1 (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 | Blok 2 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 | 7. EÚ uznala, že vzhľadom na stratu významného podielu výrobnej kapacity tento záväzok predstavuje pre príslušné krajiny mimoriadne bremeno. S cieľom pomôcť týmto štátom splniť svoj záväzok sa preto EÚ rozhodla poskytnúť finančný príspevok, ktorý má dva ciele: a) podporiť úsilie prijímateľských krajín o vyradenie odstavených jadrových reaktorov ("opatrenia v súvislosti s vyraďovaním"); b) a podporiť riešenie dôsledkov predčasného odstavenia ("opatrenia na zmiernenie dôsledkov"). 8. Schéme financovania predloženej Komisiou nepredchádzalo komplexné predbežné hodnotenie, ktoré by pre schému bolo prospešné [6]. Financovanie sa malo poskytovať bežným pridelením na základe skutočných platobných potrieb prijímateľských štátov a ich schopnosťou čerpať finančné prostriedky. Programy boli navrhnuté na poskytovanie podpory všeobecne definovaných priorít: vyraďovanie, modernizácia so zreteľom na životné prostredie, modernizácia a výmena konvenčných výrobných kapacít, iné súvisiace opatrenia prispievajúce k modernizácii produkcie, rozvodu a distribúcie energie a k zabezpečovaniu dodávok energie a zlepšovaniu energetickej účinnosti. Celkové náklady a relatívna dôležitosť týchto priorít, podiel EÚ na týchto nákladoch ani časové lehoty opatrení EÚ neboli definované. V jednotlivých finančných rámcoch sa stanovili stropy dostupných finančných prostriedkov [7]. VYUŽÍVANIE A RIADENIE FINANČNEJ POMOCI EÚ 9. Ako sa uvádza v tabuľke 3, celkové finančné prostriedky EÚ dosiahli v období 1999 – 2013 výšku 2850 mil. EUR. K 31. decembru 2010 Komisia viazala vyše 70 % finančných prostriedkov z príspevku EÚ (teda 2066 mil. EUR). Platby zmluvným dodávateľom predstavovali 1030 mil. EUR, čo zodpovedá takmer polovici viazaných súm [8]. 60 % z tejto sumy sa použilo na opatrenia v súvislosti s vyraďovaním a 40 % na opatrenia na zmiernenie dôsledkov. Prehľad finančných tokov programov je znázornený v prílohe II. 10. V súlade s príslušnými ustanoveniami [9] Komisia delegovala riadenie väčšej časti (83 %) finančnej pomoci EÚ pridelenej na programy jednotlivých krajín na Európsku banku pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá riadi projekty jadrovej bezpečnosti a nástroje v súvislosti s vyraďovaním od začiatku 90. rokov. Na tento účel Komisia spolu s niektorými európskymi krajinami zriadila v roku 2001 tri medzinárodné fondy na podporu vyraďovania jadrových zariadení [10]. Medzi prijímateľskými krajinami, EBOR a prispievateľmi prostriedkov do fondu (pozri poznámku pod čiarou č. 10) bola podpísaná rámcová dohoda. TABUĽKA 3 PREHĽAD PODPORY EÚ PODĽA PROGRAMOV Zdroj: Právne základy a účtovné údaje Komisie Program | Príspevok EÚ (mil. EUR) | Podiel z celkovej sumy | Kozloduj | 870 | 30,5 % | Ignalina | 1367 | 48,0 % | Bohunice | 613 | 21,5 % | Spolu | 2850 | 100 % | 11. V právnom rámci stanovenom nariadeniami Rady je EBOR povinná hospodáriť s verejnými financiami pridelenými na programy týkajúce sa vyraďovania jadrových elektrární a monitorovať finančné hospodárenie v rámci týchto programov takým spôsobom, aby boli verejné financie optimálne využité. EBOR by ďalej mala vykonávať rozpočtové úlohy, ktoré jej zverila Komisia, a to v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách [11]. 12. V prípade Litvy Komisia navyše zverila časť pomoci paralelnému subjektu, Ústrednej riadiacej projektovej agentúre (Central Project Management Agency – CPMA) [12]. Toto rozhodnutie nasledovalo po usúdení, že krajina má vhodnú národnú implementačnú štruktúru. Riadiaca zodpovednosť agentúry je obdobou zodpovednosti EBOR. 13. Príslušné tri prijímateľské krajiny navrhujú projekty týkajúce sa pomoci po porade s EBOR alebo CPMA. Pri troch fondoch podpory projekty schvaľujú zhromaždenia prispievateľov (v ktorých je zastúpená aj Komisia). V prípade CPMA projekty priamo schvaľuje Komisia. V roku 2007 bol zriadený riadiaci výbor členských štátov, aby poskytoval podporu pri implementácii programov pomoci. Príspevok môže predstavovať až 100 % projektových nákladov. Predpokladá sa však, že sa bude vyvíjať úsilie o pokračovanie praxe spolufinancovania, ktorá bola zavedená v rámci predvstupovej pomoci [13]. 14. Projekty v zodpovednosti príjemcov grantov zvyčajne realizujú externí zmluvní dodávatelia [14]. Príslušné národné orgány, EBOR alebo CPMA monitorujú realizáciu projektov. Na základe ich správ zhromaždenia prispievateľov a následne Komisia vykonávajú dohľad nad realizáciou projektov. 15. Za použitie finančných prostriedkov EÚ, ktoré spravuje generálne riaditeľstvo pre energetiku, nesie konečnú zodpovednosť Komisia. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 16. Audit Dvora audítorov sa týkal implementácie troch programov v súvislosti s vyraďovaním jadrových zariadení od roku 1999 do konca roku 2010. Hlavným cieľom bolo posúdiť účinnosť programov vyraďovania jadrových zariadení financovaných EÚ so zreteľom na ich dva ciele (pozri bod 7). Audit bol zameraný na zodpovedanie troch otázok: a) Boli činnosti v rámci programu na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky navrhnuté v súlade s identifikovanými potrebami a boli doposiaľ vykonávané podľa plánu? b) Boli činnosti v rámci programu na zmiernenie dôsledkov predčasného odstavenia reaktorov navrhnuté v súlade s identifikovanými potrebami a boli doposiaľ vykonávané podľa plánu? c) Boli mechanizmy na zaistenie povinnosti zodpovedať sa a mechanizmy správy primerané na to, aby sa zabezpečilo účinné využitie finančných prostriedkov EÚ? 17. Audítorská práca zahŕňala: preskúmanie prípravnej a legislatívnej dokumentácie k programom a analýzu príslušných technických a finančných informácií; rozhovory v Komisii, EBOR a CPMA, na príslušných ministerstvách v prijímateľských krajinách a v elektrárňach; preskúmanie medzinárodných noriem a prípadov osvedčených postupov, najmä procesu vyraďovania jadrovej elektrárne v Greifswalde [15]; konzultácie s odborníkmi na projekty v oblasti vyraďovania jadrových zariadení; preskúmanie rozsahu a harmonogramu 149 projektov v aktuálnych portfóliách so zreteľom na identifikované potreby a celkové ciele programov; vyhodnotenie výsledkov reprezentatívnej vzorky 22 projektov (16 v súvislosti s vyraďovaním a šesť týkajúcich sa zmiernenia dôsledkov vyradenia) a kontroly vo všetkých troch prijímateľských krajinách [16]. PRIPOMIENKY DOSIAHNUTÝ POKROK V PROCESE VYRAĎOVANIA REAKTOROV 18. Ako sa spomína v bode 6, cieľ zlepšiť jadrovú bezpečnosť sa mal dosiahnuť predčasným odstavením a následným vyradením ôsmich nemodernizovateľných reaktorov z prevádzky. Bulharsko, Litva a Slovensko odstavili tieto reaktory v súlade so svojím záväzkom. Pokiaľ ide o vyraďovanie, dosiahli sa dôležité medzníky, hlavný proces však ešte len prebehne. IDENTIFIKÁCIA ČINNOSTÍ V RÁMCI VYRAĎOVANIA STÁLE PREBIEHA 19. Podrobné naplánovanie a riadenie všetkých činností, ktoré sa majú vykonať v priebehu procesu vyraďovania, je najdôležitejším faktorom úspechu. V medzinárodných normách sa stanovuje, že pred fázou implementácie vyraďovacích činností sa v pláne vyraďovania musí určiť spôsob riadenia projektu. Plán by mal vychádzať zo stratégie vyraďovania a malo by sa v ňom stanoviť poradie činností, ktoré sa majú vykonať, od odstavenia reaktorov až po konečné uloženie alebo uskladnenie odpadu [17]. 20. Hodnotenie plánovacích dokumentov k procesu vyraďovania v súvislosti s tromi elektrárňami je zhrnuté v tabuľke 4. Audítori zaznamenali niekoľko nedostatkov: a) Je potrebné vypracovať klasifikáciu a kvantifikáciu odpadu na spracovanie, ktoré budú slúžiť ako základ pre primeranú identifikáciu činností v rámci vyraďovania. V prípade elektrární Bohunice V1 bol súpis odpadu dokončený v júli 2010. Pokiaľ však ide o elektrárne v Ignaline a Kozloduji, inventáre rádioaktívneho odpadu neboli kompletné, keďže konkrétne množstvá jednotlivých typov rádioaktívneho materiálu na spracovanie neboli v tom čase ešte známe (rádiologická charakterizácia elektrární nebolo ukončená). Prevádzkovatelia elektrární používali plánovacie dokumenty, ktoré stále vychádzali z predbežných údajov o rádioaktívnom odpade. b) Plány vyraďovania by mali zahŕňať plány nakladania s rádioaktívnym odpadom, v ktorých sa stanovujú špecifické činnosti, zariadenia a technológie potrebné na demontáž, úpravu, prepravu, uskladnenie a konečné uloženie všetkých typov odpadu, najmä najkritickejších materiálov (nádoby reaktorov, primárne chladiace okruhy a iné objemné aktivované komponenty a vysokorádioaktívny odpad). Aj v jedinom prípade, keď bol inventár vypracovaný (Bohunice V1), nebol začlenený do podrobného plánu vyraďovania, v ktorom sa podrobne definuje spracovanie a ukladanie identifikovaného odpadu v priebehu celého procesu vyraďovania. Súčasný plán je zameraný len na prvú fázu vyraďovania, ktorá sa takmer výhradne týka nerádioaktívnych materiálov. c) Plány vyraďovania by mali obsahovať odhady úplných nákladov celého procesu vyraďovania a mali by sa aktualizovať tak často, ako je to potrebné na zabezpečenie platnosti odhadov. Odhady v plánoch vyraďovania, ktoré boli k dispozícii na konci roku 2010, však neboli úplné, pretože v nich neboli uvedené presné informácie o množstvách jednotlivých typov rádioaktívneho odpadu, ktorý sa má spracovať, a/alebo o zariadeniach a technológiách potrebných na jeho spracovanie. Tieto plány sa okrem toho nevzťahujú na celý proces vyraďovania elektrární. d) Medzi jednotlivými projektmi, činnosťami naplánovanými v plánoch vyraďovania a odhadmi nákladov by mala byť súvislosť, aby bolo možné primerane monitorovať proces vyraďovania. Ani jeden z troch programov nespĺňa túto normu. TABUĽKA 4 HODNOTENIE PLÁNOVANIA PROCESU VYRAĎOVANIA Audítorská otázka | HODNOTENIE DVORA AUDÍTOROV | PROGRAM KOZLODUJ (Bulharsko) | PROGRAM IGNALINA (Litva) | PROGRAM BOHUNICE V1 (Slovensko) | Bol vypracovaný úplný inventár odpadu? | Nie | Nie | Áno | Boli definované plány nakladania s odpadom? | Čiastočne | Čiastočne | Čiastočne | Bol vypracovaný primeraný odhad nákladov na proces vyraďovania? | Čiastočne | Čiastočne | Čiastočne | Zaviedli sa vhodné mechanizmy na monitorovanie plnenia plánov vyraďovania? | Nie | Nie | Nie | VEĽKÉ PROJEKTY INFRAŠTRUKTÚRY ČELIA ONESKORENIAM A PREKROČENIU STANOVENÝCH NÁKLADOV 21. K 31. decembru 2010 sa v rámci programov začala realizácia 101 projektov, ktoré prispeli k vyradeniu ôsmich reaktorov. Celková hodnota týchto projektov, ktoré boli takmer výhradne financované EÚ, dosiahla 1125 mil. EUR. V tabuľke 5 je uvedený prehľad projektov v súvislosti s vyraďovaním financovaných v rámci kontrolovaných programov. 22. Z analýzy projektov infraštruktúry kontrolovaných na mieste (pozri prílohu III) vyplývajú oneskorenia a prekročenie stanovených nákladov. Konkrétne sa oneskorujú kľúčové projekty v rámci kritickej cesty procesu vyraďovania, napríklad zariadenia na vyhoreté jadrové palivo a nakladanie s rádioaktívnym odpadom (t. j. skladovacie zariadenia pre vyhoreté palivo a zariadenia na spracovanie, uskladnenie a konečné uloženie rádioaktívneho materiálu). TABUĽKA 5 PREHĽAD PROJEKTOV V SÚVISLOSTI S VYRAĎOVANÍM JADROVÝCH ZARIADENÍ PODĽA PROGRAMU A FINANČNÉHO KANÁLU Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe informácií poskytnutých EBOR a CPMA. Program | Finančný kanál | Počet projektov | Celková hodnota projektov (mil. EUR) | Celková podpora EÚ (mil. EUR) | Kozloduj | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 | Ignalina | IIDSF CPMA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 | Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 | | Spolu | 101 | 1125,1 | 1048,1 | DEFICIT FINANCOVANIA JE ZNAČNÝ 23. V marci 2011 prijímateľské členské štáty aktualizovali svoje odhady nákladov na proces vyraďovania, ktoré dosiahli 5,3 mld. EUR [18]. Z porovnania finančných prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii na proces vyraďovania na národnej úrovni a úrovni programov, vyplýva deficit vo výške zhruba 2,5 mld. EUR (pozri tabuľku 6). 24. Slovensko sa zaviazalo k doplneniu chýbajúceho financovania potrebného na proces vyraďovania [19] a vytvorilo špeciálny mechanizmus financovania (daň z prenosu elektrickej energie), z ktorého sa bude prispievať na zníženie deficitu financovania. Litva ani Bulharsko nezaviedli žiadny podobný mechanizmus. Chýbajúce mechanizmy na zabezpečenie dostatočných finančných prostriedkov ohrozujú dokončenie procesov vyraďovania. DOSIAHNUTÝ POKROK V ZMIERŇOVANÍ DÔSLEDKOV ODSTAVENIA ELEKTRÁRNÍ NEPOSTAČUJÚCE POSÚDENIE POTRIEB V SÚVISLOSTI SO ZMIERŇOVANÍM DÔSLEDKOV 25. V súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia je stanovenie cieľov na základe posúdenia potrieb osvedčeným postupom pri všetkých výdavkových programoch [20]. Toto posúdenie by malo mať formu hodnotenia dôsledkov predčasného odstavenia (napr. strata elektrickej energie, zabezpečenie dodávky) vypracovaného podľa medzinárodných noriem. Pri návrhu potenciálnych opatrení, ktoré sa majú realizovať, by sa malo prihliadať na náklady v súvislosti so zmierňujúcim účinkom týchto opatrení [21]. Rozsah zmiernenia dôsledkov, ktoré sa dosiahne prostredníctvom financovaných projektov, sa musí posúdiť tak, že sa súčasne zistí, či je možné považovať ciele týkajúce sa zmiernenia dôsledkov za splnené. RÁMČEK 1 ONESKORENIA A PREKROČENIE STANOVENÝCH NÁKLADOV V Bulharsku bola v Kozloduji zvolená experimentálna technológia plazmového tavenia bez toho, aby sa primerane preukázala jej účinnosť a riadne zvážili náklady na projektovanie a vybudovanie (približne 30 mil. EUR v porovnaní s pätinou ceny za tradičné technológie). V Litve sa v čase auditu v porovnaní s pôvodnými lehotami na ukončenie stanovenými v zmluvách výrazne oneskorovali veľké projekty infraštruktúry, ktoré sú nevyhnutnou podmienkou pre vyradenie jadrovej elektrárne Ignalina. To sa týka predovšetkým: dočasného zariadenia na vyhoreté palivo – vyše 32 mesiacov; zariadenia na spätné vybratie pevného odpadu z úložiska – 44 mesiacov; zariadenia na spracovanie a uskladnenie pevného odpadu na nakladanie s krátkodobým a dlhodobým nízkoaktívnym a strednoaktívnym odpadom – 34 mesiacov. Celkové projektové náklady na dočasné zariadenie na vyhoreté palivo sa zvýšili o 22 mil. EUR (15,6 %). Na Slovensku v súvislosti s dočasným zariadením na uskladnenie rádioaktívneho odpadu v lokalite elektrární Bohunice, ktoré malo byť v roku 2010 už v prevádzke, v čase auditu stále prebiehala verejná súťaž. V dôsledku toho nedostupnosť ochranných priestorov uskladnenia bola identifikovaná ako potenciálna prekážka celkovej realizácie projektu vyraďovania. Zariadenie na uskladnenie materiálov z vyraďovania zaostáva o viac než jeden rok. Kým toto zariadenie nie je v prevádzke, z jadrovej elektrárne Bohunice V1 nemožno uvoľniť žiadne materiály. TABUĽKA 6 DEFICIT FINANCOVANIA PROCESU VYRAĎOVANIA JADROVÝCH ZARIADENÍ Zdroj: Plány vyraďovania a informácie poskytnuté počas zasadnutia výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v marci 2011 | Odhady v plánoch vyraďovania (mil. EUR) | Aktuálny odhad nákladov (mil. EUR) | Dostupné finančné prostriedky (všetky zdroje) (mil. EUR) | Deficit financovania (mil. EUR) | JE Kozloduj Bloky 1 až 4 | 1118 | 1243 | 664 | 579 | JE Ignalina Bloky 1 a 2 | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 | JE Bohunice V1 Bloky 1 a 2 | 950 | 1146 | 720 | 426 | SPOLU | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 | 26. V tabuľke 7 sú zhrnuté výsledky preskúmania Dvora audítorov týkajúceho sa posúdení potrieb, ktoré tvoria základ strategických plánov definovaných pre kontrolované projekty. Posúdenie potrieb na úrovni programu, z ktorej vyplynula konkrétna stratégia zmiernenia dôsledkov vyradenia jadrových zariadení, sa pôvodne vypracovala len pri programe Kozloduj. Toto posúdenie potrieb však už nie je aktuálne ani relevantné. V dôsledku toho sa akýkoľvek projekt, ktorý je v súlade s národnou stratégiou v oblasti energetiky, automaticky považuje za následok odstavenia elektrární. 27. EBOR vypracoval odhad potenciálneho dosahu plánovaných projektov len v prípade elektrární v Kozloduji. Pokiaľ ide o skutočne dosiahnuté výsledky opatrení na zmiernenie dôsledkov a ich prispenie k plneniu cieľov programu, implementačné orgány (EBOR, CPMA) ani Komisia ich nevyhodnotili. TABUĽKA 7 HODNOTENIE PLÁNOVANIA OPATRENÍ NA ZMIERNENIE DÔSLEDKOV VYRAĎOVANIA Audítorská otázka | HODNOTENIE DVORA AUDÍTOROV | PROGRAM KOZLODUJ (Bulharsko) | PROGRAM IGNALINA (Litva) | PROGRAM BOHUNICE (Slovensko) | Vykonalo sa posúdenie potrieb na úrovni programu? | Áno | Nie | Nie | Vyhodnotilo sa zmiernenie dôsledkov vyraďovania dosiahnuté prostredníctom programov? | Čiastočne | Nie | Nie | RÁMČEK 2 SLABÁ SÚVISLOSŤ MEDZI ČINNOSŤAMI NA ZMIERNENIE DÔSLEDKOV A PREDČASNÝM ODSTAVENÍM REAKTOROV V Bulharsku sa v rámci programu financovali zlepšenia energetickej účinnosti vo verejných budovách (školy, nemocnice, budovy ministerstiev, divadlá). Súvislosťou s odstavením blokov reaktora 1 až 4 v Kozloduji je, že energetická modernizácia vykompenzuje malú časť straty výrobnej kapacity pod podmienkou, že spotrebné trendy ostanú nezmenené. V Litve bol v rámci programu poskytnutý príspevok na mechanizmus modernizácie budov obývaných viacerými rodinami Agentúry pre bývanie a mestský rozvoj, ktorý bol zriadený na zlepšenie energetickej účinnosti 24000 obytných budov. Z programu Ignalina sa poskytla podpora na tretinu z približne 570 jednotlivých projektov, ktoré sa začali realizovať v rámci tejto schémy. Súvislosťou s odstavením jadrovej elektrárne Ignalina je, že v dôsledku energetickej modernizácie sa zníži spotreba a tým sa vykompenzuje časť straty výrobnej kapacity. V septembri 2009 sa ukončila činnosť mechanizmu a nahradil ho nástroj finančného inžinierstva financovaný zo štrukturálnych fondov. Na Slovensku sa modernizácia 220kV rozvodovej siete financovala v rámci programu s tým, že elektráreň Bohunice V1 bola jej hlavným dodávateľom energie. No sieť bola zastaraná už pred prijatím rozhodnutia o odstavení a bola by si vyžadovala modernizáciou, aj keby elektráreň ostala v prevádzke. Modernizácia bola výhodná hlavne pre ostatných prispievateľov do rozvodovej siete (napríklad, iné jadrové elektrárne). ŠIROKÁ ŠKÁLA FINANCOVANÝCH ČINNOSTÍ NA ZMIERNENIE DÔSLEDKOV VYRAĎOVANIA 28. V rámci programov sa poskytla podpora na niekoľko opatrení na zmiernenie dôsledkov straty výroby elektrickej energie po predčasnom odstavení jadrových elektrární. K 31. decembru 2010 sa v rámci programov začala realizácia 48 projektov, ktoré prispeli k zmierneniu dôsledkov predčasného odstavenia troch elektrární. Celková hodnota týchto projektov dosiahla 1,34 mld. EUR. EÚ poskytla vyše polovice z tejto sumy. V tabuľke 8 je uvedený prehľad projektov v súvislosti so zmierňovaním dôsledkov vyraďovania financovaných v rámci troch kontrolovaných programov. 29. Kontroly na mieste potvrdili, že jednotlivé projekty boli v súlade so všeobecne definovanými prioritami programov a prispeli k zmierneniu dôsledkov predčasného odstavenia ôsmich jadrových reaktorov (pozri prílohu IV). Miera dosiahnutého zmiernenia dôsledkov však nie je známa. Okrem toho nie vždy bolo možné určiť, či opatrenia na zmiernenie dôsledkov priamo súviseli s predčasným odstavením reaktorov, a preukázať, že v rámci opatrení na zmiernenie dôsledkov boli stanovené priority (pozri rámček 2). V situácii, keď sú zdroje nedostatočné, to ohrozuje dosahovanie cieľov programov a zdržiava ukončenie procesu vyraďovania. TABUĽKA 8 PREHĽAD PROJEKTOV V SÚVISLOSTI SO ZMIERŇOVANÍM DÔSLEDKOV VYRAĎOVANIA PODĽA PROGRAMU A FINANČNÉHO KANÁLU Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe informácií poskytnutých EBOR a CPMA Program | Finančný kanál | Počet projektov | Celková hodnota projektov (mil. EUR) | Celková podpora EÚ (mil. EUR) | Kozloduj | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 | Ignalina | IIDSF CPMA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 | Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 | | Spolu | 48 | 1343,2 | 728,8 | POVINNOSŤ ZODPOVEDAŤ SA ZA PROGRAM A ORGANIZÁCIA RIADENIA NEDOSTATOČNÁ POVINNOSŤ ZODPOVEDAŤ SA ZA VÝKONNOSŤ PROGRAMOV 30. Účinné riadenie si vyžaduje definovanie jasných hraníc zodpovednosti za využívanie zdrojov v rámci programov a dosahovanie cieľov. Bez ohľadu na spôsob hospodárenia by Komisia mala byť v pozícii využiť konečnú zodpovednosť za implementáciu programov a mala by byť povinná zodpovedať sa za vynakladanie finančných prostriedkov [22]. 31. Riadenie programov sa uskutočňuje na niekoľkých úrovniach. Konkrétne za zriadenie programov zodpovedá Komisia, EBOR, CPMA, zhromaždenie prispievateľov do medzinárodných fondov na podporu vyraďovania jadrových zariadení, prevádzkovatelia jadrových elektrární a príslušné členské štáty. Komisia nezabezpečila, aby všeobecné priority stanovené v zmluvách o pristúpení a následných nariadeniach Rady (pozri bod 8) vyústili do logického súboru cieľov a ukazovateľov. 32. Žiaden z uvedených subjektov nevytvoril systém na monitorovanie a posudzovanie pokroku dosahovania celkových cieľov programov, vyraďovania ôsmich reaktorov a zmierňovania dôsledkov ich odstavenia. Monitorovanie a vykazovanie dosiahnutých výsledkov programov na všetkých úrovniach bolo teda zložité. 33. V júli 2011 Komisia predložila správu o programe vyraďovania v Litve, na Slovensku a v Bulharsku, ktorá sa týkala najmä správy, vzniknutých výdavkov a pokroku hlavných projektov [23]. Určité informácie o pokroku troch programov týkajúcich sa vyraďovania jadrových zariadení boli poskytnuté aj na podporu každoročných rozhodnutí Komisie o financovaní a o dvoch správach o vynakladaní finančných zdrojov vyčlenených na vyraďovanie jadrových elektrární vo všetkých 27 členských štátoch, ktoré Komisia predložila v rokoch 2004 a 2007 [24]. 34. Správa z roku 2011 predstavuje prvé konsolidované posúdenie využívania finančných zdrojov vyčlenených pre Bulharsko, Litvu a Slovensko alebo posúdenie pokroku programov. Neuvádzajú sa v nej však jasné informácie o dosiahnutí celkových cieľov vyraďovania a zmiernenia dôsledkov. Pred uverejnením tejto správy bolo jediným dostupným zdrojom k tejto otázke hodnotenie v polovici obdobia uverejnené v roku 2007 [25], ktoré nezahŕňalo program Kozloduj, pretože vychádzal z odlišného právneho základu. 35. Nedostatok informácií a viacero úrovní riadenia spôsobili rozptýlenie zodpovednosti. Nebolo jasné, kto nesie celkovú zodpovednosť za implementáciu programu, a najmä či finančné prostriedky EÚ prinášali želaný účinok. Dohľad Komisie bol zameraný na plnenie finančných prostriedkov v rozpočte a realizáciu projektov namiesto toho, aby sa sústredil na mieru dosiahnutého pokroku smerom k celkovým cieľom programov. 36. Nedostatočné meranie pokroku dosahovania cieľov programov a nepostačujúce monitorovanie účinného využívania zdrojov zapríčinili, že nikto nezodpovedá za celkovú výkonnosť programu. NEÚPLNÉ ORGANIZAČNÉ ZMENY 37. Úspech procesu vyraďovania pri včasnom plnení plánovaných cieľov v medziach primeraných nákladov závisí od schopnosti prispôsobiť sa vyvíjajúcim sa potrebám. Vzťahuje sa to najmä na dosiahnutie hladkého prechodu jadrových elektrární od organizácie v prevádzke po organizáciu v procese vyraďovania [26]. Na tento účel by orgán pre vnútorné riadenie mal: stanoviť priority v rámci prideľovania dostupných zdrojov; koordinovať a monitorovať všetky činnosti až po ukončenie procesu vyraďovania; riadiť tímy zodpovedné za vyraďovanie s cieľom zabezpečiť bezpečnosť a nákladovú účinnosť projektu. 38. Významná časť výdavkov programov (26 %) bola pridelená na podporu plánovania a implementácie procesu vyraďovania, najmä prostredníctvom: plným pokrytím nákladov na špecializované konzultantské služby v oblasti vyraďovania jadrových zariadení začlenené do organizácií prevádzkovateľov elektrární vo výške 125 mil. EUR; pokrytím nákladov na zamestnancov vo výške 147 mil. EUR na približne 1500 zamestnancov vo všetkých troch elektrárňach. Tieto náklady sú navyše k prevádzkovým nákladom EBOR (16,8 mil. EUR) a CPMA (1,5 mil. EUR). 39. Reaktory boli odstavené v rokoch 2002 až 2009. Programy však zatiaľ nevyvolali potrebné organizačné zmeny, ktoré by prevádzkovateľov pretransformovali na účinné vyraďovacie organizácie. Dvor audítorov zaznamenal najmä, že: organizácie alebo útvary vyraďujúce jadrové zariadenia majú obmedzený vplyv na stanovovanie priorít a následné prideľovanie dostupných zdrojov; pre chýbajúce nástroje plánovania a monitorovania, tieto organizácie nedokážu posúdiť pokrok plnenia plánov vyraďovania jadrových zariadení; príslušné útvary stále vo veľkej miere závisia na práci externých konzultantov, aj pri úlohách čisto administratívneho charakteru. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 40. Finančná pomoc EÚ na podporu opatrení súvisiacich s vyraďovaním a opatrení na zmiernenie dôsledkov vyraďovania v Bulharsku, Litve a na Slovensku týmto členským štátom pomohla plniť ich záväzky týkajúce sa predčasného odstavenia ôsmich jadrových reaktorov. Reaktory sú v súčasnosti už odstavené a palivo z nich bolo sčasti odstránené, hlavné prípravné práce sa zrealizovali a začali sa demontážne práce. Po desiatich rokoch poskytovania pomoci EÚ je pokrok pomalý, pretože v rámci mnohých projektov stále prebiehajú prípravné činnosti. Keďže neexistuje žiadne komplexné posúdenie potrieb, situácia je pomerne nejasná, pokiaľ ide o potreby, ktoré sa majú splniť v dôsledku predčasného odstavenia. 41. Následkom pomerne voľného strategického rámca programy neťažia výhody z celkových posúdení potrieb a zo stanovenia priorít, špecifických cieľov a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť. Základné údaje o nakladaní s rádioaktívnym odpadom (a jeho charakterizácii) chýbajú alebo neboli vypracované do podrobných plánov vyraďovania. Doteraz neboli v plnej miere navrhnuté požadované technológie a zariadenia na spracovanie a uskladnenie rádioaktívneho odpadu. Zodpovednosť je rozptýlená. Dohľad Komisie je zameraný na plnenie rozpočtu a realizáciu projektov namiesto dosahovania celkových cieľov programov. 42. Hoci nie sú známe celkové náklady na ukončenie programov, je zrejmé, že vznikol značný deficit financovania. To ohrozuje dokončenie procesu vyraďovania. ODPORÚČANIE STANOVENIE ROZSAHU PODPORY EÚ SPÔSOBOM ZAMERANÝM NA VÝSLEDKY a) Komisia by mala vytvoriť podmienky pre účinné, efektívne a hospodárne vynakladanie finančných prostriedkov EÚ. Na tento účel: by mala vypracovať podrobné posúdenie potrieb zobrazujúce doterajší postup programov, činností, ktoré je ešte potrebné vykonať, ako aj celkový plán financovania s uvedením zdrojov finančných prostriedkov od rôznych zainteresovaných strán; pred vynaložením ďalších finančných prostriedkov by Komisia mala zanalyzovať disponibilné zdroje a očakávané prínosy. To by následne malo viesť k zosúladeniu cieľov s dostupnými finančnými prostriedkami v rozpočte a stanoveniu vhodných ukazovateľov výkonnosti, ktoré možno neskôr podľa potreby monitorovať a vykazovať za celkovú implementáciu programu. b) V prípade, že EÚ v súlade s návrhom Komisie rozhodne o poskytnutí ďalšej finančnej pomoci v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci, táto podpora by mala byť podmienená predbežným hodnotením pridanej hodnoty takejto pomoci pre EÚ, v ktorom sa stanovia konkrétne činnosti, ktoré sa majú financovať z rozpočtu EÚ, pričom sa zohľadnia aj iné nástroje financovania, napríklad štrukturálne fondy, ako aj podmienky vyplácania pomoci EÚ. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Harald NOACK, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 26. októbra 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Podľa Komisie suma potrebná na zabezpečenie obnovy miesta, kde sa nachádza jadrová elektráreň, sa v súčasnosti odhaduje zhruba na 10 až 15 % ceny počiatočných investícií na reaktor, ktorý sa má vyradiť z prevádzky (pozri KOM(2004) 179 v konečnom znení z 26. októbra 2004 – Správa o využívaní finančných zdrojov určených na likvidáciu jadrových elektrární). [2] Pozri body 3, 4 a 13 odporúčania Komisie 2006/851/Euratom z 24. októbra 2006 o správe finančných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a zaobchádzanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom (Ú. v. U L 330, 28.11.2006, s. 31). Európsky parlament, Rada a Komisia v medziinštitucionálnom vyhlásení z júla 2003 upozornili na potrebu dostatočných finančných zdrojov na proces vyraďovania a činnosti spojené s nakladaním s odpadom (pozri Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 56). Pozri tiež technický dokument Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu – MAAE (International Atomic Energy Agency – IAEA) č. 1476 o finančných aspektoch procesu vyraďovania (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf). [3] Pozri KOM(2007) 794 v konečnom znení z 12. decembra 2007, s. 10 – Druhá správa o využívaní finančných zdrojov vyčlenených na odstavenie jadrových zariadení, vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu. [4] Po nehode v jadrovej elektrárni Fukušima Daiči v marci 2011 Európska rada rozhodla, že je potrebné preveriť bezpečnosť všetkých jadrových elektrární v EÚ po komplexnom a transparentnom posúdení rizika a bezpečnosti ("záťažové testy"). Európska rada si predsavzala posúdiť počiatočné zistenia do konca roku 2011 na základe správy Komisie (pozri závery predsedníctva, 24. – 25. marca 2011, bod 31). [5] Hlavnými nástrojmi financovania EÚ boli programy TACIS (poskytovanie technickej pomoci partnerským krajinám vo východnej Európe a v Strednej Ázii) a PHARE (podpora finančnej a technickej spolupráce s kandidátskymi krajinami strednej a východnej Európy). Táto pomoc bola prínosom pre viacero krajín (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Litva, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Arménsko, Kazachstan, Rusko a Ukrajina). Dvor audítorov informoval o využívaní týchto finančných prostriedkov v osobitnej správe č. 25/98 (Ú. v. ES C 35, 9.2.1999, s. 1). [6] V právnych predpisoch EÚ sa požaduje, aby uvoľneniu zdrojov EÚ predchádzalo hodnotenie, na základe ktorého sa uistí, že výsledné prínosy sú úmerné vynaloženým zdrojom (pozri nariadenie Rady (ES, Euratom, ESUO) č. 2333/95 z 18. septembra 1995, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie o rozpočtových pravidlách z 21. decembra 1977, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 240, 7.10.1995, s. 1); pozri tiež článok 27 ods. 4 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1)). [7] Komisia v dokumente "Rozpočet stratégie Európa 2020", časť I, KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011 navrhuje pokračovať v poskytovaní finančnej pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových elektrární na obdobie 2014 – 2020 (rozpočtový riadok – Inteligentný a inkluzívny rast). [8] Komisia vyčleňuje rozpočtové prostriedky na špecifické dohody uzavreté so sprostredkovateľskými subjektmi (alebo v niektorých prípadoch s príjemcami) prostredníctvom schválenia jednotlivých záväzkov. Následne sa na tomto základe platby schvaľujú sprostredkovateľským subjektom, ktoré pridelia tieto zdroje na konkrétne projekty alebo zákazky. Nakoniec sprostredkovateľské subjekty vyplatia zdroje zmluvným dodávateľom. [9] V nariadení o rozpočtových pravidlách č. 1605/2002 (pozri články 53 až 57) sa stanovuje, že Komisia môže za určitých podmienok delegovať svoje implementačné úlohy. V zmluvách o pristúpení a v príslušných nariadeniach Rady sa navyše osobitne stanovuje, že Komisia môže takto konať. [10] Hlavným prispievateľom do troch medzinárodných fondov na podporu vyraďovania jadrových zariadení je EÚ (96 % z celkovej sumy). Ostatní európski darcovia poskytli 60 mil. EUR. Tvoria ich: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo, Nórsko a Švajčiarsko. Od roku 2004 je jediným prispievateľom EÚ. [11] Pozri nariadenie Rady č. 647/2010 z 13. júla 2010 (Bulharsko), nariadenie Rady č. 1990/2006 z 21. decembra 2006 (Litva) a nariadenie Rady č. 549/2007 zo 14. mája 2007 (Slovensko). EBOR hospodári s finančnými prostriedkami EÚ spôsobom "spoločného hospodárenia" v rámci plnenia rozpočtu, pri ktorom sa riadiace funkcie delegujú na medzinárodné organizácie. Delegovanie je podmienené uplatňovaním noriem pre účtovníctvo, audit, vnútornú kontrolu a postupy verejného obstarávania, ktoré poskytujú zábezpeky rovnocenné medzinárodne prijatým normám (článok 53d nariadenia č. 1605/2002). [12] CPMA hospodári s finančnými prostriedkami EÚ spôsobom "nepriameho centralizovaného hospodárenia" v rámci plnenia rozpočtu, pri ktorom Komisia deleguje vybrané úlohy na národnú agentúru. Delegovanie je podmienené uplatňovaním noriem pre účtovníctvo, audit, vnútornú kontrolu a postupy verejného obstarávania, ktoré poskytujú zábezpeky rovnocenné medzinárodne prijatým normám (články 53a, 54 až 57 nariadenia č. 1605/2002). CPMA riadi 332 mil. EUR, čiže 16 % celkovej podpory vyčlenenej týmto trom krajinám do konca roku 2010. [13] V nariadeniach Rady prijatých v rokoch 2006, 2007 a 2010 sa ráta s touto možnosťou (pozri poznámku pod čiarou č. 11). [14] Hlavnými príjemcami grantov na projekty v súvislosti s vyraďovaním jadrových zariadení sú prevádzkovatelia elektrární. Príjemcami pomoci na projekty na zmiernenie dôsledkov vyradenia jadrových zariadení sú hlavne verejné orgány alebo súkromné spoločnosti. [15] Vyraďovanie elektrárne v Greifswalde (Nemecko) považujú viaceré medzinárodné organizácie (Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu, Agentúra pre jadrovú energiu a Komisia) za osvedčený postup. [16] Postupy verejného obstarávania boli preskúmané v obmedzenej miere na základe vlastných postupov implementačných orgánov. Verejné súťaže na zákazky financované z medzinárodných fondov na podporu vyraďovania jadrových zariadení riadených EBOR vyhlasujú príjemcovia grantov. Firmy sa vyberajú v súlade s pravidlami EBOR pre verejné obstarávanie. EBOR v úlohe správcu fondov monitoruje tento postup. CPMA organizuje verejné súťaže v súlade s vnútroštátnymi pravidlami pre verejné obstarávanie. [17] To zahŕňa plán riadenia lokality, úlohy a zodpovednosť príslušných organizácií, bezpečnostné opatrenia a opatrenia na ochranu pred radiáciou, kontrolu kvality, plán nakladania s odpadom, požiadavky na dokumentáciu a uchovávanie záznamov, hodnotenie bezpečnosti a hodnotenie z hľadiska životného prostredia a súvisiace kritériá, opatrenia týkajúce sa dohľadu počas fázy implementácie, opatrenia v súvislosti s fyzickou ochranou v súlade s požiadavkami a akékoľvek iné požiadavky, ktoré stanovuje dozorný orgán (pozri bezpečnostnú požiadavku Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu č. WS-R-5, "Vyraďovanie zariadení využívajúcich rádioaktívny materiál" (Decommissioning of facilities using radioactive material), s. 10, Viedeň 2006, a technický dokument č. 1394 "Plánovanie, riadenie a organizácia procesu vyraďovania jadrových zariadení: získané poznatky" (Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned), Viedeň, máj 2004). [18] Príspevky v rámci zasadnutia výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení (Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee) dňa 16. marca 2011. [19] KOM(2004) 624 v konečnom znení z 29.9.2004, s. 3. [20] Poznámka pod čiarou č. 9. [21] Odporúčanie Komisie 2006/851/Euratom. [22] V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že Komisia plní rozpočet EÚ na vlastnú zodpovednosť (článok 17 ods. 1 Zmluvy o EÚ a článok 317 ZFEÚ). Požiadavka na kvantifikáciu cieľov a monitorovanie pokroku ich dosahovania sa stanovuje v právnych predpisoch EÚ od roku 1990 (pozri nariadenie Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 610/90 z 13. marca 1990, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie o rozpočtových pravidlách z 21. decembra 1977, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Táto koncepcia bola ďalej rozvinutá v roku 2002 zavedením kritérií SMART (pozri článok 27 ods. 3 nariadenia č. 1605/2002). [23] Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o použití finančných zdrojov v období od roku 2004 do roku 2009 poskytnutých Litve, Slovensku a Bulharsku na podporu pri vyraďovaní predčasne odstavených jadrových elektrární v súlade s aktmi o pristúpení (KOM(2011) 432). [24] KOM(2004) 719 a KOM(2007) 794. Tretia správa sa v súčasnosti pripravuje. [25] Hodnotenie v polovici obdobia týkajúce sa pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v Litve a na Slovensku predložené v rámci protokolov zmluvy o pristúpení, záverečná správa, september 2007. Hlavným záverom hodnotenia je, že program pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení v uvedených krajinách sa vyznačuje "rozmanitosťou". Najdôležitejším prvkom, ktorý vystupuje do popredia, je, že pomoc EÚ na vyraďovanie nevychádza z koherentnej stratégie. [26] Pozri IAEA, Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities, Technical reports series No. 399 (Organizácia a riadenie vyraďovania veľkých jadrových zariadení, technické správy, séria č. 399), Viedeň 2000; Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned (Plánovanie, riadenie a organizácia procesu vyraďovania jadrových zariadení, získané poznatky), IAEA-TECDOC-1394, Viedeň, máj 2004; Decommissioning of facilities using radioactive material, Safety requirements No WS-R-5 (Vyraďovanie zariadení využívajúcich rádioaktívny materiál, Bezpečnostné požiadavky WS-R-5), Viedeň, 2006. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ŽIVOTNÝ CYKLUS JADROVEJ ELEKTRÁRNE +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe všeobecných usmernení uverejnených Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a Agentúrou pre jadrovú energiu -------------------------------------------------- PRÍLOHA II PREHĽAD FINANČNÝCH TOKOV K 31. DECEMBRU 2010 Program Kozloduj (Bulharsko) +++++ TIFF +++++ Program Ignalina (Litva) +++++ TIFF +++++ Program Bohunice V-1 (Slovensko) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PRÍLOHA III HODNOTENIE 16 PROJEKTOV TÝKAJÚCICH SA VYRAĎOVANIA JADROVÝCH ZARIADENÍ JE | Projekt | Hodnotenie Dvora audítorov | Bohunice | Kontrolovaný projekt 1 Útvar projektového riadenia – Poradenské služby na podporu útvaru projektového riadenia v jadrovej elektrárni Bohunice V1 v súvislosti s bezpečnou a hospodárnou implementáciou všetkých činností financovaných z BIDSF v období 2003 – 2001 a na pokračovanie systematického rozvoja prísunu projektov na podporu vyraďovania Bohunice V1 s osobitným dôrazom na obdobie 2007 – 2013. | Konzultant pre útvar projektového riadenia zohrával kľúčovú úlohu v projektovaní a implementácii procesu vyraďovania, no vo formulácii a implementácii stratégie vyraďovania sa nedosiahol dostatočný pokrok. Nedostatky sú aj v organizačnej štruktúre. | Kontrolovaný projekt 2 Spoľahlivá dodávka tepla a pary: rekonštrukcia pomocnej kotolne v lokalite Bohunice: úprava pomocných systémov dodávky pary na zabezpečenie záložných systémov pre Bohunice V2 (elektráreň v prevádzke), Bohunice A1 (osobitná elektráreň vo vyraďovaní) a existujúce zariadenia pre vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad po odstavení elektrárne Bohunice V1. | Projekt dosiahol všetky svoje ciele. Nemá však jasnú súvislosť s procesom vyraďovania. Projekt sa týka skôr prevádzkovania jadrovej elektrárne Bohunice V2 než odstavenia elektrárne Bohunice V1. | Kontrolovaný projekt 3 Skladovacie zásobníky vyhoretého jadrového paliva: dodanie 26 pevných skladovacích zásobníkov na vyhoreté jadrové palivo a vykonávanie akejkoľvek súvisiacej služby týkajúcej sa výroby, prepravy, testovania a prijatia zásobníkov. | Počas auditu sa potvrdilo dosiahnutie všetkých projektových cieľov v súlade s harmonogramom a v medziach rozpočtu. Treba však poznamenať, že nakúpené zásobníky sa nebudú používať na vyhoreté jadrové palivo, ktoré sa skutočne odstráni z blokov JE Bohunice V1, a preto nie sú potrebné pre pokrok procesu vyraďovania elektrárne. | Kontrolovaný projekt 4 Štúdia realizovateľnosti rozšírenia republikového úložiska Mochovce | Tento projekt výrazne mešká, pretože jadrová elektráreň Bohunice V1 neposkytla informácie potrebné na vypracovanie štúdie. Niekoľko faktorov ohrozuje rozsah potenciálneho využitia štúdie realizovateľnosti. | Kontrolovaný projekt 5 Implementácia programu vyraďovania s využitím ľudských zdrojov dostupných v jadrovej elektrárni Bohunice V1: finančné ohodnotenie zamestnancov, ktorí sa podieľajú na príprave a implementácii činností týkajúcich sa vyraďovania s cieľom zachovať skúsenosti a poznatky zamestnancov elektrárne. | Finančné ohodnotenie zamestnancov, ktorí prispievali k implementácii úloh vo fáze pred vyraďovaním, neviedlo k organizačnej zmene, ktorá by: umožnila jasné vymedzenie zamestnancov prispievajúcich k prechodu k vyraďovacej organizácii;a zabezpečila centralizované a primerané monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním. | Ignalina | Kontrolovaný projekt 6 (IIDSF) Medzisklad vyhoretých palivových kaziet z blokov 1 a 2 jadrovej elektrárne Ignalina: projektovanie a vybudovanie medziskladu vyhoretého jadrového paliva pre 19000 vyhoretých palivových kaziet zostávajúcich v blokoch 1 a 2, ktoré sa majú uskladniť v zásobníkoch (navrhnutých a vyrobených v rámci projektu). | Realizácia tohto projektu výrazne mešká. Tieto oneskorenia vážne ovplyvňujú jadrovú bezpečnosť, kým všetky vyhoreté palivové články nebudú umiestnené v zásobníkoch, ako aj prevádzkové náklady elektrárne (dodatočné náklady na údržbu). | Kontrolovaný projekt 7 (IIDSF) Zariadenie na nakladanie s pevným odpadom a jeho uskladnenie: projektovanie, podpora na získanie licencií, verejné obstarávanie, vybudovanie a uvedenie nového zariadenia na nakladanie s pevným odpadom a jeho uskladnenie do prevádzky. Toto zariadenie sa má postaviť v jadrovej elektrárni Ignalina. | Realizácia projektu výrazne mešká (podprojekt B2, zariadenie na spätné vybratie pevného odpadu z úložiska) sa oneskorilo o 44 mesiacov a podprojekt B3/4, zariadenie na spracovanie a uskladnenie pevného odpadu, o 34 mesiacov). Tieto oneskorenia sú veľmi dôležité pre celkovú implementáciu programu vyraďovania, pretože dráhy nakladania s odpadom sú potrebné v skorých fázach, aby sa umožnila realizácia prvých projektov demontáže a dekontaminácie, a pravdepodobne povedú k čerpaniu dodatočných finančných prostriedkov z IIDSF, aby sa program vyraďovania mohol dokončiť. | Kontrolovaný projekt 8 (IIDSF) Spoľahlivé zdroje tepla a pary pre jadrovú elektráreň Ignalina a mesto Visaginas: obnova/náhrada a rozšírenie zastaranej dočasnej náhradnej kotolne na paru a teplo s cieľom zabezpečiť, aby po odstavení bloku 2 pokračovala spoľahlivá dodávka tepla a pary do jadrovej elektrárne Ignalina počas procesu vyraďovania a do okresnej vykurovacej sústavy vo Visaginase. | Projekt dosiahol pôvodné ciele, pokiaľ ide o ich charakter, harmonogram a rozpočet, a prispieva k implementácii procesu vyraďovania. Projekt bol potrebný v prvom rade pre zastaranosť súčasných systémov. Účasť útvaru projektového riadenia pre vyraďovanie na tomto projekte nebola potrebná, keďže výstavba priamo nesúvisela s otázkami vyraďovania jadrových zariadení. | Kontrolovaný projekt 9 (IIDSF) Projektovanie, plánovanie a získavanie povolení na demontážne a dekontaminačné činnosti a nástroje na demontáž a dekontamináciu budovy bloku 1 jadrovej elektrárne Ignalina, v ktorej sa nachádza turbína: príprava hlavného projektovania, plánovacie a licenčné dokumenty potrebné na získanie oprávnenia na implementáciu demontážnych a dekontaminačných činností v budove bloku 1 jadrovej elektrárne Ignalina, v ktorej sa nachádza turbína, a identifikácia a verejné obstarávanie v súvislosti s nástrojmi potrebnými na pokračovanie v demontážnych a dekontaminačných činnostiach. | Externalizácia činností tohto projektu nebola založená na primeranom posúdení dostupnosti potrebných zručností a technických schopností medzi zamestnancami elektrárne ani na zvážení efektívnosti voľby externalizácie z hľadiska nákladov. | Ignalina | Kontrolovaný projekt 10 (IIDSF) Podpora útvaru projektového riadenia: poskytovanie riadiacej a projektovacej podpory útvaru projektového riadenia zabezpečujúcemu služby v súvislosti s vyraďovaním v jadrovej elektrárni Ignalina. | Konzultant PMU výrazne prispel k vytvoreniu projektu vyraďovania. Zistilo sa však niekoľko nedostatkov: rozsah práce konzultanta prispieva k zvýšeniu nákladov (vykonávanie všeobecných úloh projektového riadenia a administratívnych úloh namiesto zamerania na špecifickú technickú expertízu v otázkach vyraďovania jadrových zariadení);nedostatočný rozvoj organizačnej štruktúry v JE Ignalina. | Kontrolovaný projekt 11 (CPMA) Infraštruktúra v mieste jadrovej elektrárne Ignalina: príprava lokality a rozvoj infraštruktúry (vyčistenie miesta, dodávka elektriny, dodávka tepla, telekomunikácie, dodávka vody) v rámci podpory implementácie veľkých projektov vyraďovania. | Realizácia tohto projektu bola vo všeobecnosti uspokojivá. Výrazné oneskorenia, ktoré však vznikli pri implementácii "materských" projektov vyraďovania (a obzvlášť pri podprojekte B3/4 týkajúcom sa zariadenia na spracovanie a uskladnenie pevného odpadu, pozri kontrolovaný projekt 7), ovplyvnili implementáciu podprojektov týkajúcich sa infraštruktúry lokality. | Kontrolovaný projekt 12 (CPMA) Povrchové úložisko pre odpad s veľmi nízkou rádioaktivitou: projektovanie, vybudovanie a získanie licencie na povrchové úložisko pre krátkodobý pevný odpad s veľmi nízkou rádioaktivitou. | Treba poznamenať, že: rozsah tohto projektu nezahŕňa všetky potrebné fázy pre uskladnenie rádioaktívneho odpadu v zariadení, ale len projektovanie povrchového úložiska a vybudovanie ochranného priestoru uskladnenia na účely zhromaždenia a bezpečného dočasného uskladnenia rádioaktívneho odpadu medzi cyklami uloženia;proces získavania stavebného povolenia v rámci projektu výrazne meškal. | Kozloduj | Kontrolovaný projekt 13 Útvar projektového riadenia – poradenské služby: poskytnutie poradenstva na pomoc jadrovej elektrárni Kozloduj pri implementácii podporných činností v rámci vyraďovania blokov 1 až 4. | Hoci konzultant pre útvar projektového riadenia zohrával kľúčovú úlohu pri úprave stratégie vyraďovania, v riadení tohto projektu sa vyskytujú rôzne nedostatky: oneskorenia projektu;nedostatočne spoľahlivé odhady nákladov na vyraďovanie;nedostatočná identifikácia činností, ktoré sa majú vykonať v súvislosti s vyraďovaním;chýbajúce inventáre rádioaktívneho odpadu;veľmi veľká časť konzultantskej práce sa týkala správy projektu namiesto technického poradenstva k implementácii procesu vyraďovania. | Kontrolovaný projekt 14 Zariadenie na suché uskladnenie vyhoretého jadrového paliva: projektovanie a vybudovanie zariadenia na suché uskladnenie vyhoretého jadrového paliva na skladovanie vyhoretých palivových kaziet v zásobníkoch. | Pri tomto projekte došlo k značnému oneskoreniu a prekročeniu stanoveného rozpočtu: ukončenie zariadenia na suché uskladnenie vyhoretého jadrového paliva mešká 2,5 roka;zmeny pôvodných požiadaviek spôsobili nárast ceny a zmena cenového základu zákazky viedla k doterajšiemu prekročeniu rozpočtu o 19 %. | Kontrolovaný projekt 15 Zariadenie na spracovanie a úpravu pevného odpadu s vysokým redukčným faktorom: projektovanie, vybudovanie a uvedenie zariadenia na plazmové tavenie do prevádzky s cieľom dosiahnuť vysoký redukčný faktor nízkoaktívneho a stredneaktívneho odpadu. | Pri tomto projekte existuje vážne riziko odchýlky nákladov. Experimentálna technológia bola zvolená bez: primeraného preukázania jej účinnosti;a riadneho zváženia nákladov na prevádzkovanie tohto zariadenia. | Kontrolovaný projekt 16 Ľudské zdroje: podpora účinného využívania ľudských zdrojov dostupných v blokoch 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj na implementáciu aktualizovanej stratégie vyraďovania, pričom sa zachováva expertíza zamestnancov na mieste a zabezpečuje dynamický prechod od prevádzky k vyraďovaniu. | Finančné ohodnotenie zamestnancov, ktorí prispievali k implementácii úloh vo fáze pred vyraďovaním, neviedlo k organizačnej zmene, ktorý by: umožnila jasné vymedzenie zamestnancov prispievajúcich k prechodu k vyraďovacej organizácii;a zabezpečila centralizované a primerané monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním. | -------------------------------------------------- PRÍLOHA IV HODNOTENIE ŠIESTICH PROJEKTOV NA ZMIERNENIE DÔSLEDKOV VYRAĎOVANIA JADROVÝCH ZARIADENÍ JE | Projekt | Hodnotenie Dvora audítorov | Bohunice | Kontrolovaný projekt 1 Rekonštrukcia rozvodne v Križovanoch: poskytovanie bezpečnej a spoľahlivej elektrickej energie pre národnú prenosovú sústavu po konečnom odstavení jadrovej elektrárne Bohunice V1 prostredníctvom rekonštrukcie 400 kV rozvodne v Križovanoch vrátane dodávok vybavenia, inštalácie, testovania a uvedenia do prevádzky a súvisiacich inžinierskych a technických služieb v období 2004 – 2009. | Počas auditu sa potvrdilo faktické ukončenie plánovaných rekonštrukčných prác v rámci harmonogramu a v medziach rozpočtu. Súvislosť medzi týmto projektom a odstavením elektrárne Bohunice V1 je však slabá. | Ignalina | Kontrolovaný projekt 2 (IIDSF) Modernizácia litovskej elektrárne a vybudovanie plynovej turbíny s kombinovaným cyklom: modernizácia litovskej elektrárne 1800 MWe z hľadiska životného prostredia, energetickej efektívnosti a spoľahlivosti s cieľom predĺžiť jej životnosť a zvýšiť bezpečnosť dodávok a stabilitu cien elektriny v Litve. | Počas auditu sa potvrdilo, že projekt dosiahol svoje výsledky, hoci pri zníženom rozsahu projektu (zníženie modernizovaných blokov litovskej elektrárne). Dvor audítorov poznamenáva, že z dôvodu ďalších udalostí sa upravili pôvodné strategické faktory zvažované pre projekty na zmiernenie dôsledkov vyraďovania. V dôsledku toho bude litovská elektráreň fungovať len ako rezerva výrobnej kapacity namiesto náhrady výrobnej kapacity, ako sa pôvodne plánovalo. | Kontrolovaný projekt 3 (CPMA) Úprava okresných vykurovacích rozvodní v bytových priestoroch 1 a 2+3 vo Visaginase: transformácia okresnej vykurovacej sústavy v meste Visaginas z "otvoreného" typu na "zatvorený" typ s cieľom zlepšiť jej efektívnosť a bezpečnosť dodávok tepla po konečnom odstavení jadrovej elektrárne Ignalina. | Počas auditu bolo zaznamenané výrazné meškanie realizácie tohto projektu. Najmä v súvislosti s druhou fázou týkajúcou sa druhej a tretej bytovej oblasti vo Visaginase vzniklo oneskorenie o takmer 18 mesiacov v porovnaní s plánom realizácie, a CPMA zvažovala ukončenie projektu v súčasnej podobe. | Kontrolovaný projekt 4 (CPMA) Prispenie do mechanizmu Agentúry pre bývanie a mestský rozvoj na podporu energetickej efektívnosti modernizáciou obytných budov s viacerými bytmi. | Pri kontrole na mieste sa potvrdili pozitívne výsledky, o ktorých informovala agentúra: pri spolufinancovaných projektoch došlo k 30 % a 60 % úspore energie na vykurovanie v porovnaní s pôvodnou spotrebou. Obmedzený podiel príspevku EÚ prideleného na program prostredníctvom kanála CPMA v rámci celkového mechanizmu (180 panelákov pre viac rodín v porovnaní s cieľovou populáciou 24000 obytných budov) znížil význam týchto pozitívnych výsledkov. | Kozloduj | Kontrolovaný projekt 5 Bulharský nástroj úverovej linky v súvislosti s energetickou efektívnosťou a obnoviteľnou energiou: zriadenie úverového nástroja, z ktorého sa mali financovať spoločnosti zo súkromného sektora v oblasti energetickej efektívnosti a malé projekty obnoviteľnej energie. | Pomocou nástroja úverovej linky sa dosiahli výsledky podľa stanovených cieľov, čo prispelo k zmierneniu dôsledkov predčasného dohodnutého odstavenia blokov 1 až 4 reaktora jadrovej elektrárne v Kozloduji. Avšak potreba pridelenia ďalších finančných prostriedkov KIDSF nie je úplne oprávnená, pretože financované podprojekty preukázali ekonomickú životaschopnosť a iné európske programy riešia podobné ciele. Príslušné verejné orgány v Bulharsku nie sú zainteresované do riadenia nástroja. Úplná externalizácia projektového riadenia obmedzuje koordináciu opatrení prijatých v rámci nástroja úverovej linky s opatreniami implementovanými v kontexte iných národných alebo európskych programov. | Kontrolovaný projekt 6 Opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách implementované na strane dopytu: modernizácia energetickej efektívnosti verejných budov (nemocnice, školy a iné). | Projekt dosiahol výsledky, ktoré prispievajú k zmierneniu dôsledkov predčasného odstavenia reaktorov 1 až 4 jadrovej elektrárne v Kozloduji. Keďže však existujú iné národné a európske programy na riešenie tých istých cieľov, potreba financovania KIDSF na zlepšenie energetickej efektívnosti verejných budov je otázna. | --------------------------------------------------