Brusel, 29.9.2010 KOM(2010) 527 v konečnom znení 2010/0281 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Ukázalo sa, že vznik rozsiahlych makroekonomických nerovnováh vrátane hlbokých a trvalých rozdielov v trendoch konkurencieschopnosti Európsku úniu a najmä euro po nástupe krízy veľmi poškodil. Nízke náklady na financovanie v období pred krízou viedli k nesprávnemu rozdeľovaniu zdrojov, ktoré sa často prideľovali na menej produktívne využitie, čo v niektorých členských štátoch vyústilo do neudržateľnej miery spotreby, vzniku bublín na trhu s bývaním a hromadenia vonkajších a vnútorných dlhov. Preto je dôležité vypracovať nový štruktúrovaný postup na prevenciu a nápravu nepriaznivých makroekonomických nerovnováh v každom členskom štáte. Komisia vo svojom oznámení a správe s názvom EMU@10: úspechy a výzvy po 10 rokoch existencie hospodárskej a menovej únie[1] navrhla rozsiahly politický program s cieľom zlepšiť fungovanie HMÚ. Zdôraznila najmä potrebu rozšíriť hospodársky dohľad s cieľom odhaliť a vyriešiť makroekonomické nerovnováhy už v ranej fáze. Rozšírený dohľad pokladá za mimoriadne potrebný pri vonkajšej konkurencieschopnosti a salde bežných účtov, kde sa od zavedenia eura prejavujú významné rozdiely medzi členskými štátmi. V záujme vyriešenia uvedených problémov sa v júli 2008 Euroskupina dohodla iniciovať pravidelné preskúmanie vývoja konkurencieschopnosti v eurozóne, ktorý bol prospešný. Program Európa 2020 ustanovuje ambicióznu a ucelenú stratégiu smerujúcu k bezproblémovému a udržateľnému rastu hospodárstva EÚ. V súvislosti s krízou prináša nový dôraz na riešenie európskych slabých stránok dohľadu nad makrofinančnými a štrukturálnymi problémami. So zreteľom na hlbokú hospodársku a finančnú previazanosť v rámci eurozóny a jej vplyv na jednotnú menu požaduje stratégia Európa 2020 vytvorenie osobitného politického rámca pre eurozónu s cieľom riešiť širšie makroekonomické nerovnováhy[2]. Z tohto hľadiska je nevyhnutný mechanizmus zakotvený v právnych predpisoch, ktorý by slúžil na monitorovanie zdrojov makroekonomických nerovnováh a v prípade nutnosti by zaistil vhodné nápravné opatrenia. Nevyhnutné prepojenie medzi preventívnymi a nápravnými opatreniami je kľúčové v záujme prevencie bolestivých hospodárskych úprav, keď sa nerovnováhy vymknú z kontroly. 2. Výsledky konzultácií so zúčastnenými stranami Európska komisia v súvislosti s krízou nebývalých rozmerov a po prijatí naliehavých opatrení určených na riešenie bezprostredných potrieb rýchlo zareagovala a pripravila ambiciózny, ale realistický reformný program. Komisia program predstavila formou dvoch oznámení Európskemu parlamentu a Rade vydaných 12. mája a 30. júna 2010. Tým, že si ako komunikačný prostriedok zvolila verejné právne dokumenty, chcela vyjadriť svoju povinnosť viesť dialóg s členskými štátmi, Európskym parlamentom a ostatnými zúčastnenými stranami a zároveň predložiť praktické návrhy opatrenia. V oznámení z 12. mája 2010 Komisia ustanovila viacpilierový prístup na posilnenie koordinácie hospodárskych politík. V oznámení sa zdôrazňuje plné využívanie nástrojov dohľadu ustanovených v zmluve. V prípade potreby by sa existujúce nástroje mali pozmeniť a doplniť. Oznámenie vyzýva na dôslednejšie dodržiavanie Paktu o stabilite a raste a na rozšírenie hospodárskeho dohľadu. Na tento účel sa v oznámení navrhuje zavedenie tzv. „európskeho semestra“ pre koordináciu hospodárskej politiky, ktorý by členským štátom umožnil využiť výhody včasnej koordinácie na európskej úrovni. Nakoniec sa v oznámení ustanovujú zásady, ktoré by mali položiť základ stabilného rámca na zvládnutie krízy v členských štátoch eurozóny. Väčšina návrhov sa týka EÚ ako celku, problémy eurozóny sa budú riešiť na základe náročnejších pravidiel. Medzitým sa zvýšilo napätie na finančných trhoch a mimoriadne zasadnutie Rady ECOFIN 9. mája 2010 na základe návrhu Komisie rozhodlo o zavedení európskeho stabilizačného mechanizmu a zhodlo sa na pevnom záväzku urýchliť v odôvodnených prípadoch fiškálnu konsolidáciu. Dňa 30. júna 2010 prijala Európska komisia aktualizované oznámenie, ktoré podrobnejšie vymedzilo zásady hospodárskeho dohľadu ustanovené v oznámení z 12. mája. Zameralo sa na otázky vykonávania a presadzovania. Zdôraznilo, že EÚ potrebuje prísnejší makroekonomický dohľad nad jednotlivými štátmi, ktorý bude zahŕňať všetky relevantné oblasti hospodárskej politiky. Makroekonomickým nerovnováham treba venovať pozornosť spoločne s fiškálnou politikou a reformami podporujúcimi rast v rámci stratégie Európa 2020. Rozšírený dohľad sa má ukotviť v koncepcii tzv. európskeho semestra a má ho sprevádzať súbor sankcií s cieľom zabrániť odchýlkam, ktoré by mohli ohroziť finančnú stabilitu EÚ a eurozóny. Na fiškálnej strane treba posilniť preventívne aj nápravné časti Paktu o stabilite a raste. Komisia takisto predstavila rozsiahly náčrt riešenia makroekonomických nerovnováh medzi členskými štátmi. Komisia prispela formou uvedených oznámení k činnosti pracovnej skupiny pre správu ekonomických záležitostí vedenej predsedom Európskej rady, ktorá sa zriadila na marcovom zasadnutí Rady Európy. Pracovná skupina označila nerovnováhu za osobitný problém najmä v prípade členov eurozóny. Skupina takisto poukázala na potrebu dôkladnejšieho sledovania makroekonomického vývoja podľa malého súboru kľúčových ukazovateľov, predovšetkým prostredníctvom mechanizmu varovania. Zhodla sa na tom, že makroekonomický dohľad musí fungovať súbežne s rozpočtovým dohľadom v rámci Paktu o stabilite a raste. Európska rada činnosť pracovnej skupiny podrobne sledovala. Prvé usmernenia sa uviedli v záveroch zasadnutia Európskej rady zo 17. júna, ktoré sa zhodlo na vypracovaní hodnotiacej tabuľky s cieľom včas zistiť neudržateľné alebo nebezpečné trendy. Závery Európskej rady zo 16. septembra 2010 uvítali vypracovanie nového rámca makroekonomického dohľadu na monitorovanie a včasnú nápravu neudržateľných rozdielov a nerovnováh konkurencieschopnosti. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Plnohodnotný mechanizmus prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh sa skladá z dvoch návrhov nariadení. Prvý návrh načrtáva postup pri nadmerných nerovnováhach a druhý sa zameriava na súvisiace opatrenia na presadzovanie. Oba návrhy sú postupne opísané v tejto dôvodovej správe. V prvom návrhu sa ustanovuje rámec na zistenie a riešenie makroekonomických nerovnováh vrátane trendov zhoršovania konkurencieschopnosti. Tým dopĺňa postup makroštrukturálneho dohľadu na úrovni jednotlivých členských štátov, ktorý ustanovuje stratégia Európa 2020. Postup pri riešení nadmerných nerovnováh je úplne novým prvkom procesu hospodárskeho dohľadu. Zahŕňa pravidelné posudzovanie rizík nerovnováh vrátane mechanizmu varovania, ako aj pravidlá, ktoré sú vypracované tak, aby umožnili nápravné opatrenia v prípade rozšírenia škodlivej makroekonomickej nerovnováhy za hranice fiškálnej politiky. Postup pri riešení nadmerných nerovnováh sa týka každého členského štátu. Dohľad sa začína mechanizmom varovania, ktorého cieľom je identifikovať členské štáty s potenciálne problematickou úrovňou makroekonomickej nerovnováhy. Mechanizmus varovania pozostáva z hodnotiacej tabuľky (článok 3) podporenej kritickou analýzou. Hodnotiaca tabuľka je transparentná, primerane jednoduchá a doplnená ekonomickým zdôvodnením. Na tento účel sa využíva súbor ukazovateľov, ktorým sa má zaistiť včasné odhalenie nerovnováhy vznikajúcej v jednotlivých súčastiach hospodárstva. Súbor ukazovateľov by mal byť dostatočne široký, aby obsiahol všetky možné prípady závažnej nerovnováhy a zaručil dostatočnú citlivosť v záujme včasného odhalenia nerovnováhy. Hodnotiaca tabuľka sa bude skladať z niekoľkých ukazovateľov pre každý členský štát. V záujme zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti sa pre každý ukazovateľ stanovia a oznámia hraničné hodnoty varovaní. Pri niektorých ukazovateľoch budú hraničné hodnoty symetrické; zistia nadmerne vysokú, ako aj nadmerne nízku úroveň premennej. Treba však pamätať na to, že ukazovatele nemožno pokladať za politické ciele ani za politické nástroje. Napríklad deficit bežného účtu vo výške 3 % možno pokladať za prijateľný v konvergujúcom štáte so silnými investičnými potrebami, ale za neprijateľný v rozvinutejšom štáte s rýchlo starnúcim obyvateľstvom. Hraničné hodnoty treba teda chápať ako orientačné hodnoty usmerňujúce posudzovanie, ale nemali by sa vykladať mechanicky; mali by sa doplniť hospodárskym úsudkom a odborným posudkom zameraným na daný štát. Komisia vydá ukazovatele, z ktorých sa skladá hodnotiaca tabuľka, ich príslušné hodnoty a súvisiace východiskové metodiky v samostatnom dokumente s cieľom zaručiť úplnú transparentnosť fungovania mechanizmu varovania. Zloženie hodnotiacej tabuľky sa môže časom vyvíjať podľa meniacich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo v súvislosti s pokrokom v dostupnosti údajov. Možné ukazovatele by sa pravdepodobne týkali vonkajších aj vnútorných ukazovateľov. Pri zisťovaní vonkajších nerovnováh by pomohlo meranie zahraničnohospodárskej pozície (napr. bežných účtov a zahraničného dlhu) a cenovej alebo nákladovej konkurencieschopnosti (napr. skutočných platných výmenných kurzov). Použitie vnútrohospodárskych ukazovateľov (napr. zadlženia súkromného a verejného sektora) možno odôvodniť tým, že vonkajšie nerovnováhy sú sprevádzané vnútrohospodárskou nerovnováhou. Monitorovanie vnútrohospodárskych ukazovateľov má aj vlastné zdôvodnenie na základe skutočnosti, že vnútrohospodárske nerovnováhy môžu mať dôsledky v iných členských štátoch, najmä v podobe škodlivého finančného vplyvu. Spolu by tieto ukazovatele obsiahli väčšinu z analytických potrieb na predbežné posudzovanie prípadných nerovnováh. Komisia bude pravidelne zverejňovať výsledky hodnotiacej tabuľky a pripojí svoju správu, ktorá objasní potenciálne protichodné signály rôznych ukazovateľov (článok 4). Komisia na základe všetkých dostupných informácií zostaví zoznam členských štátov, ktorým pravdepodobne hrozí riziko nerovnováh. Včasná diskusia na túto tému v rámci Rady a euroskupiny umožní Komisii získať príslušnú spätnú väzbu od členských štátov a zaistiť transparentnosť svojich úvah. Po týchto diskusiách Komisia uskutoční hĺbkové kontroly jednotlivých členských štátov, v ktorých mechanizmus varovania naznačuje možné nerovnováhy alebo ich riziko (článok 5). Hĺbková kontrola bude pozostávať z podrobného preskúmania základných problémov v určenom členskom štáte. Kontrolu možno podľa potreby uskutočniť v spojení s dozornou misiou do dotknutého štátu. Zohľadní sa každé varovanie alebo odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká, ako aj politické zámery kontrolovaného členského štátu vyjadrené v stabilizačnom a konvergentnom programe a národnom programe reforiem. Táto hĺbková analýza vykonaná Komisiou môže mať tri rôzne výsledky, ako sa ustanovuje v článkoch 6 a 7. - Ak sa makroekonomické nerovnováhy považujú za bezproblémové, Komisia navrhne neprijímať ďalšie kroky. - Ak sa Komisia na základe hĺbkového prieskumu domnieva, že existujú makroekonomické nerovnováhy (alebo ich riziko), odporučí Rade, aby pre dotknutý členský štát v súlade s článkom 121 ods. 2 zmluvy prijala nevyhnutne potrebné preventívne odporúčania. Preventívne odporúčania môžu v súlade so širšími usmerneniami hospodárskej politiky a v závislosti od povahy nerovnováh reagovať na problémy z mnohých politických oblastí. - Ak hĺbkový prieskum poukáže na závažné nerovnováhy alebo na nerovnováhy, ktoré ohrozujú správne fungovanie hospodárskej a menovej únie v konkrétnom členskom štáte, Rada môže na základe odporúčaní Komisie prijať odporúčania podľa článku 121 ods. 4 zmluvy, ktoré skonštatujú existenciu nadmernej nerovnováhy a odporučia dotknutému členskému štátu, aby v stanovenej lehote prijal nápravné opatrenia a predstavil svoje politické zámery v rámci plánu nápravných opatrení. Na členské štáty s nadmernými nerovnováhami sa bude v zmysle postupu pri nadmerných nerovnováhach vyvíjať stupňovaný vzájomný tlak. Tieto „odporúčania v rámci postupu pri nadmerných nerovnováhach“ by sa mali zverejniť. Mali by byť podrobnejšie a normatívnejšie než „preventívne“ odporúčania ustanovené v článku 6. V závislosti od povahy nerovnováhy by politické nariadenia mohli reagovať na fiškálne, mzdové, makroštrukturálne a makroprudenciálne politické aspekty pod kontrolou štátnych orgánov. Po začatí postupu pri nadmerných nerovnováhach bude dotknutý členský štát povinný v stanovenom termíne prijať plán nápravných opatrení, ako sa ustanovuje v článku 8, s cieľom stanoviť plán realizácie vykonávacích politických opatrení. Plán nápravných opatrení by potvrdil odhodlanie dotknutého členského štátu pracovať na vyriešení svojej nerovnováhy. Do dvoch mesiacov od predloženia plánu nápravných opatrení a na základe správy Komisie posúdi plán nápravných opatrení Rada. Ak ho Rada bude pokladať za postačujúci, na základe návrhu Komisie prijme stanovisko, ktorým plán schváli. Ak sa opatrenia prijaté alebo predpokladané v pláne nápravných opatrení alebo harmonogram ich realizácie pokladajú z hľadiska uplatnení odporúčaní za nedostatočné, Rada na základe návrhu Komisie vyzve členský štát, aby plán nápravných opatrení v novej lehote zmenil a doplnil. Pružnosť zakotvená v postupe umožní Rade stanoviť pri vydaní odporúčaní v rámci postupu pri nadmerných nerovnováhach vhodnú lehotu a zohľadniť rozsah a naliehavosť nerovnováh, ako aj schopnosť politík riešiť danú situáciu. Na rozdiel od fiškálnej politiky nie sú pri riešení problému nerovnováhy všetky politické nástroje pod priamou kontrolou vlád jednotlivých členských štátov. Navyše nápravné politiky môžu mať v závislosti od povahy nerovnováh oneskorený vplyv. Napríklad v období desiatich rokov pred krízou v roku 2008 existovala v eurozóne trvalá divergencia konkurencieschopnosti a bilancií bežných účtov jej členských štátov. Náprava konkurencieschopnosti a vonkajších nerovnováh vyžaduje zásadné zmeny pomerných cien a nákladov a prerozdelenie dopytu a ponuky medzi neobchodovateľným sektorom a sektorom vývozu. Hospodárstva mnohých členských štátov eurozóny je formované relatívne rozsiahlymi obmedzeniami trhu práce a výrobkov, ktoré – bez príslušných reforiem – pravdepodobne predĺžia obdobie úprav. Vo všetkých prípadoch bude Komisia sledovať realizáciu nápravných opatrení dotknutými členskými štátmi, ktoré musia predkladať pravidelné správy o pokroku, ako sa ustanovuje v článku 9. Ak sa zmenia hospodárske okolnosti, odporúčania v rámci postupu pri nadmerných nerovnováhach sa môžu na základe odporúčaní Komisie zmeniť a doplniť. Rada podľa odporúčaní Komisie konštatuje, či dotknutý členský štát prijal alebo neprijal odporúčané nápravné opatrenia. Podmienky tohto posúdenia sú ustanovené v článku 10. Ak Rada rozhodne, že dotknutý členský štát prijal príslušné opatrenia, postup sa preruší. Prerušenie znamená, že členský štát dosahuje pri realizácii nápravného opatrenia uspokojivý pokrok. Z dôvodu možných dlhých lehôt medzi prijatím nápravného opatrenia a jeho praktickým účinkom by však účinné riešenie problému makroekonomickej nerovnováhy mohlo nejaký čas trvať. Kým sa postup pri nadmerných nerovnováhach účinne neukončí, dotknutý členský štát musí podávať pravidelné správy a podrobiť sa dohľadu. Nepretržité a úspešné nápravné opatrenia napokon pomôžu odstrániť nerovnováhu. Ako sa ustanovuje v článku 11, postup pri nadmerných nerovnováhach sa ukončí, keď Rada (na základe odporúčaní Komisie) dospeje k záveru, že v členskom štáte už nie je nadmerná nerovnováha. Ak dotknutý členský štát neprijme vhodné nápravné opatrenia, postup pri nadmerných nerovnováhach bude pokračovať. Rada by musela prijať revidované odporúčania s novým termínom – pravdepodobne kratším – na prijatie nápravných opatrení. V prípade členských štátov eurozóny povedie mechanizmus presadzovania až k sankciám opísaným v nariadení o opatreniach na presadenie nápravných opatrení pri nadmerných makroekonomických nerovnováhach v eurozóne. Okrem toho by sa nedostatočné dodržiavanie odporúčaní v rámci dohľadu nad nerovnováhami mohlo pri posudzovaní fiškálneho stavu podľa Paktu o stabilite a raste pokladať za priťažujúcu okolnosť, a mohlo by tak dochádzať k posilneniu súčinnosti medzi jednotlivými formami politík na úrovni presadzovania. Druhý návrh nariadenia sa týka presadzovania opatrení na nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh. Dopĺňa nariadenie o postupe pri nadmerných nerovnováhach a zameriava sa na členské štáty eurozóny. Spresňuje, že ak členský štát opakovane nepostupuje podľa odporúčaní Rady na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh, bude musieť uhradiť ročnú pokutu, kým Rada neskonštatuje, že sa vykonali nápravné opatrenia. Opakované nesplnenie odporúčaní sa vymedzuje ako nesplnenie odporúčaní Rady v novej lehote stanovenej v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (...). Členský štát bude musieť okrem toho uhradiť ročnú pokutu, ak Rade a Komisii opakovane nepredloží plán nápravných opatrení, ktoré budú postačujúce na realizáciu odporúčaní Rady. V tomto prípade sa opakované neplnenie vymedzuje ako nepredloženie dostatočného plánu nápravných opatrení v novej lehote stanovenej v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (...). Ročná pokuta bude pre členské štáty nutne motivovať, aby sa zaoberal odporúčaniami alebo pripravil dostatočný plán nápravných opatrení dokonca aj po uhradení prvej pokuty. V záujme rovnakého zaobchádzania so všetkými členskými štátmi by pokuta mala byť rovnaká pre všetky členské štáty eurozóny, a to vo výške 0,1 % HDP dotknutého členského štátu za predchádzajúci rok. Komisia spravidla navrhne maximálnu stanovenú výšku pokuty a tento návrh sa bude považovať za prijatý, okrem prípadov, keď Rada do desiatich dní odo dňa prijatia návrhu Komisie prijme kvalifikovanou väčšinou opačné rozhodnutie. Rada môže návrh Komisie jednomyseľne zmeniť a doplniť v súlade s článkom 293 ods. 1 zmluvy. Rada môže na základe návrhu Komisie rozhodnúť o zrušení alebo znížení pokuty. Komisia môže na tento účel predložiť návrh po posúdení zdôvodnenej žiadosti členského štátu, čím sa prenesie dôkazné bremeno súvisiace s uvalením sankcie. Okrem toho by Komisia mohla predložiť rovnaký návrh na základe mimoriadnych hospodárskych okolností, ako sa vymedzuje v Pakte o stabilite a raste (nariadenie č. 1467/97). Rozhodnutia Rady týkajúce sa týchto pokút budú prijímať len členovia zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro. Hlas člena Rady, ktorý zastupuje členský štát dotknutý rozhodnutiami, sa nezohľadní. Pokuty, ktoré sa ustanovujú v tomto návrhu nariadenia, predstavujú ďalší príjem podľa článku 311 zmluvy. V súlade s praxou ustanovenou v nápravnej časti Paktu o stabilite a raste (nariadenie č. 1467/97) sa tento príjem rozdelí medzi členské štáty, ktorých menou je euro a ktorých sa netýka postup pri nadmernej nerovnováhe v zmysle nariadenia č. (...) ani postup pri nadmernom deficite v zmysle nariadenia (ES) č. 1467/1997, a to pomerne podľa ich podielu na celkovom HND oprávnených členských štátov. 2010/0281 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na článok 121 ods. 6, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu právneho predpisu jednotlivým parlamentom členských štátov, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], konajúc v súlade s bežným legislatívny postupom, keďže: 1. Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Európskej únie, ako sa stanovuje v zmluve, by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad, medzi ktoré by mali patriť stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľná platobná bilancia. 2. Treba vychádzať zo skúseností získaných počas desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie. 3. Najmä dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov nad by sa mal rozšíriť nad rámec dohľadu nad rozpočtom s cieľom predchádzať nadmerným makroekonomickým nerovnováham a pomôcť postihnutým členským štátom vypracovať plány nápravy skôr, ako sa rozdiely pevne zakorenia. Rozšírenie rámca hospodárskeho dohľadu by malo prebiehať súčasne s prehĺbením fiškálneho dohľadu. 4. Je nevyhnutné podrobne legislatívne pripraviť postup, ktorý pomôže takéto nerovnováhy riešiť. 5. Viacstranný dohľad uvedený v článku 121 ods. 3 a ods. 4 zmluvy je vhodné doplniť konkrétnymi pravidlami zisťovania, prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh. 6. Tento postup by sa mal opierať o mechanizmus varovania na včasné odhalenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky spojenej s ekonomickým úsudkom. 7. Tabuľka by mala pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych a finančných ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh s príslušnými orientačnými hraničnými hodnotami. Zloženie hodnotiacej tabuľky sa môže meniť – okrem iného – podľa meniacich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. 8. Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými. Ekonomický posudok by mal zaistiť, že všetky informácie sa dajú do súvislosti, bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, a že sa stanú súčasťou súhrnnej analýzy. 9. Komisia by na základe postupu viacstranného dohľadu a mechanizmu varovania mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému prieskumu. Hĺbkový prieskum by mal zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováhy v skúmanom členskom štáte. V prípade členských štátov, ktorých menou je euro, by sa mal prerokovať s Radou a euroskupinou. 10. Postup monitorovania a nápravy škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri viacstrannom dohľade. Môžu to byť rozšírené dozorné misie Európskej komisie v členských štátoch a dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. 11. Pri posudzovaní nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť, miera, do akej ich možno považovať za neudržateľné, ako aj potenciálne negatívne hospodárske a finančné vedľajšie následky pre ostatné členské štáty. Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť úprav hospodárstva a záznamy o tom, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 zmluvy v rámci viacstranného dohľadu, predovšetkým treba brať zreteľ aj na široké usmernenia pre hospodárske politiky členských štátov a Európskej únie. 12. Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali určiť odporúčania týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu týkajúce sa nerovnováh by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov. Opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora. 13. Včasné varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Európskej únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy. Môžu takisto vyžadovať vhodné nadväzujúce opatrenia v kontexte dohľadu nad nerovnováhami. 14. Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováhy, ktorá ohrozuje riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmerných nerovnováhach, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením (EÚ) č. […/…][4], ak sa pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenia. 15. Každý členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada na základe správy Komisie. 16. Keďže členské štáty nedokážu dosiahnuť efektívny rámec zisťovania a prevencie makroekonomických nerovnováh z dôvodu vzájomných hlbokých obchodných a finančných prepojení a negatívnych vedľajších účinkov hospodárskych politík jednotlivých členských štátov na Európsku úniu a eurozónu ako celok a takýto rámec možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v rovnakom článku nepresahuje toto nariadenie rámec krokov nevyhnutne potrebných na dosiahnutie uvedených cieľov, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV ČLÁNOK 1 PREDMET ÚPRAVY Toto nariadenie ustanovuje podrobné pravidlá zisťovania, prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh v rámci Európskej únie. Článok 2Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia: (a) „nerovnováhy“ znamenajú makroekonomický vývoj, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku; (b) „nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. KAPITOLA II ZISťOVANIE NEROVNOVÁH ČLÁNOK 3 HODNOTIACA TABUľKA 1. Európska komisia pripraví po porade s členskými štátmi orientačnú hodnotiacu tabuľku ako pomôcku na včasné zistenie a monitorovanie nerovnováh. 2. Hodnotiaca tabuľka pozostáva zo súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre jednotlivé členské štáty. Komisia môže stanoviť orientačné nižšie alebo vyššie prahové hodnoty týchto ukazovateľov, ktoré budú slúžiť ako varovné úrovne. Hraničné hodnoty platné pre členské štáty, ktorých menou je euro, sa môžu líšiť od prahových hodnôt platných pre ostatné členské štáty. 3. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa majú zahrnúť do hodnotiacej tabuľky a prahových hodnôt pre ukazovatele, sa zverejní. 4. Komisia pravidelne posudzuje vhodnosť hodnotiacej tabuľky vrátane zloženia ukazovateľov, stanovených prahových hodnôt a použitej metodiky a tabuľku prispôsobí, ak je to nevyhnutné v záujme zachovania či rozšírenia schopnosti zistiť vznikajúce nerovnováhy a monitorovať ich vývoj. Zmeny vykonané v podkladovej metodike a zložení hodnotiacej tabuľky a súvisiacich prahových hodnôt sa zverejnia. Článok 4Mechanizmus varovania 1. Komisia aktualizuje hodnoty ukazovateľov v hodnotiacej tabuľke aspoň raz ročne pre každý členský štát. Aktualizovaná tabuľka sa zverejní. 2. Zverejnenie aktualizovanej tabuľky je sprevádzaná správa Komisie, ktorá obsahuje hospodárske a finančné hodnotenie so zreteľom na pohyb ukazovateľov, pričom v prípade potreby vychádza z ďalších hospodárskych a finančných ukazovateľov relevantných pre zisťovanie nerovnováh. Správa takisto uvedie, či prekročenie nižších alebo vyšších prahových hodnôt v jednom alebo niekoľkých členských štátoch obsahuje náznak možného vzniku nerovnováh. 3. Správa určí členské štáty, ktoré Komisia pokladá za postihnuté nerovnováhami alebo ktorým toto riziko hrozí. 4. V rámci viacstranného dohľadu podľa článku 121 ods. 3 zmluvy Rada správu Komisie prerokuje a prijme k nej závery. Euroskupina správu prerokuje, pokiaľ sa priamo alebo nepriamo týka členských štátov, ktorých menou je euro. Článok 5Hĺbková prieskum 1. Komisia na základe rokovaní v Rade a euroskupine podľa článku 4 ods. 4 pripraví hĺbkov ý prieskum v každom členskom štáte, ktorý považuje za postihnutý nerovnováhami alebo ktorému toto riziko hrozí. Toto posúdenie zahŕňa hodnotenie, či dotknutý členský štát postihli alebo nepostihli nerovnováhy a či ide o nadmerné nerovnováhy. 2. Hĺbkový prieskum sa zverejní. Zohľadní najmä: (a) podľa potreby, či preskúmavaný členský štát prijal vhodné opatrenie v reakcii na odporúčania alebo výzvy Rady prijaté v súlade s článkami 121 a 126 zmluvy a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia; (b) politické zámery preskúmavaného členského štátu vyjadrené v stabilizačnom a konvergentnom programe a národnom programe reforiem; (c) všetky včasné varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká týkajúce sa preskúmavaného členského štátu. Článok 6Preventívne opatrenia 1. Ak Komisia na základe hĺbkového prieskumu uvedeného v článku 5 tohto nariadenia dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú nerovnováhy, informuje o tom Radu. Rada na základe odporúčaní Komisie môže dotknutému členskému štátu určiť nevyhnutne potrebné odporúčania v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 2 zmluvy. 2. Rada informuje o svojich odporúčaniach Európsky parlament. Odporúčania Rady sa zverejnia. 3. Rada uvedené odporúčania každý rok posúdi a môže ich podľa potreby zmeniť a doplniť v súlade s odsekom 1. KAPITOLA III POSTUP PRI NADMERNÝCH NEROVNOVÁHACH ČLÁNOK 7 ZAčATIE POSTUPU PRI NADMERNÝCH NEROVNOVÁHACH 1. Ak Komisia na základe hĺbkového prieskumu uvedeného v článku 5 tohto nariadenia dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú nadmerné nerovnováhy, informuje o tom Radu. 2. Rada môže na základe odporúčaní Komisie prijať odporúčania v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy, v ktorých skonštatuje existenciu nadmerných nerovnováh a odporučí príslušnému členskému štátu, aby prijal nápravné opatrenia. Tieto odporúčania stanovia povahu nerovnováh a spresnia nápravné opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť, ako lehotu, v ktorej musí príslušný členský štát nápravné opatrenia prijať. Rada môže podľa článku 121 ods. 4 zmluvy svoje odporúčania zverejniť. Článok 8Plán nápravných opatrení 1. Každý členský štát, v ktorom sa začne postup pri nadmerných nerovnováhach, predloží Rade a Komisii plán nápravných opatrení v lehote stanovenej v odporúčaniach v súlade s článkom 7. Plán nápravných opatrení ustanoví osobitné a konkrétne politické opatrenia, ktoré dotknutý členský štát vykonal alebo má v úmysle vykonať, a zahŕňa harmonogram ich vykonania. 2. Do dvoch mesiacov od predloženia plánu nápravných opatrení a podľa správy Komisie posúdi plán nápravných opatrení Rada. Ak bude plán pokladať za dostatočný, na základe návrhu Komisie prijme stanovisko, ktorým ho schváli. Ak Rada pokladá opatrenia prijaté alebo navrhnuté v pláne nápravných opatrení alebo harmonogram ich vykonania z hľadiska uplatnení odporúčaní za nedostatočné, na základe návrhu Komisie vyzve členský štát, aby plán nápravných opatrení v novej lehote zmenil a doplnil. Zmenený a doplnený plán nápravných opatrení sa preskúma podľa postupu ustanoveného v tomto odseku. 3. Plán nápravných opatrení, správa Komisie a výzva Rady uvedené v odseku 2 sa zverejnia. Článok 9 Monitorovanie nápravných opatrení 1. Komisia monitoruje vykonávanie odporúčaných nápravných opatrení a plánu nápravných opatrení členským štátom. Členský štát na tento účel podáva Rade a Komisii pravidelné správy o pokroku podľa harmonogramu vypracovaného Radou v odporúčaniach uvedených v článku 7 ods. 2. 2. Správy o pokroku členského štátu Rada zverejní. 3. Komisia môže v danom členskom štáte uskutočniť dozorné misie s cieľom monitorovať plnenie plánu nápravných opatrení. 4. V prípade zmeny hospodárskej situácie môže Rada na odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť odporúčania prijaté na základe článku 7 v súlade s postupom uvedeným v tomto článku. Dotknutý členský štát predloží revidovaný plán nápravných opatrení, ktorý sa posúdi v súlade s postupom ustanoveným v článku 8. Článok 10Posudzovanie nápravných opatrení 1. Rada na základe správy Komisie konštatuje, či dotknutý členský štát prijal alebo neprijal odporúčané nápravné opatrenia. 2. Správa Komisie sa zverejní. 3. Rada prijme závery v lehote stanovenej v odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 7. 4. Ak Rada dospeje k záveru, že dotknutý členský štát neuskutočnil odporúčané nápravné opatrenia, prijme na základe odporúčaní Komisie revidované odporúčania podľa článku 7, v ktorých stanoví novú lehotu uskutočnenia nápravných opatrení a nového posudzovania v súlade s týmto článkom. 5. Keď Rada konštatuje, že dotknutý členský štát prijal odporúčané nápravné opatrenia, postup pri nadmerných nerovnováhach sa preruší. 6. Stav prerušenia postupu pre príslušné členské štáty Rada pravidelne vyhodnocuje v súlade s postupom ustanoveným v odsekoch 1 až 5. Článok 11Ukončenie postupu pri nadmerných nerovnováhach Postup pri nadmerných nerovnováhach sa ukončí, keď Rada na základe odporúčaní Komisie dospeje k záveru, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou nerovnováhou. KAPITOLA IV ZÁVEREčNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 12 NADOBUDNUTIE ÚčINNOSTI Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu Predseda Predseda [1] Európske hospodárstvo č. 2/2008, Európska komisia, GR Hospodárske a finančné záležitosti. [2] Komisia v minulosti opakovane požadovala hlbšiu a širšiu hospodársku koordináciu v eurozóne vrátane Výročného vyhlásenia o eurozóne za rok 2009 a oznámenia z roku 2008 HMÚ@10: úspechy a výzvy po 10 rokoch existencie hospodárskej a menovej únie. [3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [4] Ú. v. EÚ L […], […], […].