SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O POSKYTOVANÍ INFORMÁCIÍ O BEZPEČNOM POUŽÍVANÍ CHEMICKÝCH LÁTOK /* COM/2012/0630 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O POSKYTOVANÍ INFORMÁCIÍ O BEZPEČNOM POUŽÍVANÍ CHEMICKÝCH LÁTOK (Text s významom pre EHP) Slovník ECHA Európska chemická agentúra CLP Nariadenie (ES) č. 1272/2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí GHS Globálny harmonizovaný systém klasifikácie a označovania chemických látok REACH Nariadenie (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok RCN Sieť pre poskytovanie informácií o riziku (Risk Communication Network) MSCA Príslušný orgán členských štátov (Member States Competent Authority) SDS Karta bezpečnostných údajov 1. Úvod Európska únia vyvíja systémy na poskytovanie informácií o nebezpečných vlastnostiach chemických látok a zodpovedajúcich kontrolných opatreniach – od roku 1967[1] pre látky a od roku 1988[2] pre zmesi (predtým „prípravky“). Klasifikačné systémy používané v iných krajinách sa však líšili a nie vždy boli navzájom kompatibilné, čo si často v prípade jedného chemického výrobku vyžadovalo viaceré etikety a karty bezpečnostných údajov. Konferencia OSN na tému životné prostredie a rozvoj preto udelila medzinárodný mandát na harmonizáciu klasifikácie nebezpečenstva do roku 2000. Vzniklo z toho prvé znenie Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemických látok (GHS), ktoré bolo prijaté v roku 2002 a uverejnené v nasledujúcom roku. Odvtedy sa GHS aktualizuje každé dva roky. GHS je systém OSN na identifikáciu nebezpečnosti chemických látok a na informovanie používateľov o týchto nebezpečenstvách prostredníctvom štandardných symbolov (piktogramov) a varovaní na etiketách obalov a prostredníctvom kariet bezpečnostných údajov (SDS). CLP je nariadenie EÚ o klasifikácii, označovaní a balení chemických látok a zmesí[3]. Predchádzajúce právne predpisy EÚ o klasifikácii, označovaní a balení chemických látok sa ním zosúlaďujú s GHS. Nariadením CLP by sa mala zlepšiť ochrana ľudského zdravia a životného prostredia a zároveň zabezpečiť voľný pohyb chemických látok a zmesí a zvýšiť konkurencieschopnosť a inovácie. Nariadenie CLP nadobudlo účinnosť 20. januára 2009. Podľa nariadenia bola lehota na prispôsobenie klasifikácie látok novým pravidlám 1. december 2010. V prípade zmesí platí lehota 1. jún 2015. Nariadenie CLP po tomto prechodnom období nahradí predchádzajúce pravidlá týkajúce sa klasifikácie, označovania a balenia látok (smernica 67/548/EHS) a súčasné pravidlá týkajúce sa prípravkov (smernica 1999/45/ES). Článkom 34 nariadenia CLP sa stanovuje, že: 1. Do 20. januára 2012 uskutoční agentúra štúdiu o poskytovaní informácií širokej verejnosti o bezpečnom používaní látok a zmesí a možnej potrebe uviesť na etiketách dodatočné informácie. Táto štúdia sa uskutoční po porade s príslušnými orgánmi a zainteresovanými stranami a malo by sa pri nej prípadne čerpať z príslušných najlepších postupov. 2. Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá označovania ustanovené v tejto hlave, predloží Komisia na základe štúdie uvedenej v odseku 1 Európskemu parlamentu a Rade správu a v odôvodnenom prípade predloží legislatívny návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia. Európska chemická agentúra (ECHA) posúdila zistenia celoeurópskeho prieskumu Eurobarometer a ďalšej, zacielenejšej štúdie o vnímaní rizika. V súlade s článkom 34 ods. 1 nariadenia CLP zverejnila ECHA v nadväznosti na to 20. januára svoju štúdiu. Táto správa bola vypracovaná na základe štúdie ECHA v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia CLP. 2. Štúdia o poskytovaní informácií o chemických látkach širokej verejnosti Nariadením CLP sa zavádzajú klasifikačné kritériá a pravidlá označovania dohodnuté na úrovni OSN do právnych predpisov EÚ. V základných zásadách sú v skutočnosti dosť podobné predchádzajúcim právnym predpisom EÚ. Podľa nariadenia musia spoločnosti svoje nebezpečné chemické látky pred ich uvedením na trh vhodným spôsobom klasifikovať, označovať a baliť. Podľa nariadenia CLP sa široká verejnosť informuje o nebezpečnosti[4] chemických látok najmä prostredníctvom označovania. Označenie nebezpečnosti podľa nariadenia CLP obsahuje najmä tieto prvky: a) výstražný piktogram (podľa prílohy V k nariadeniu CLP) ako grafická kompozícia, ktorá obsahuje symbol a iný grafický prvok, ktoré majú vyjadrovať osobitné informácie o príslušnej nebezpečnosti; b) výstražné slovo, ktoré označuje relatívnu úroveň závažnosti nebezpečnosti s cieľom upozorniť čitateľa na potenciálnu nebezpečnosť (t. j. nebezpečenstvo, pozor); c) bezpečnostné upozornenie, ktoré opisuje odporúčané opatrenia na minimalizovanie nepriaznivých účinkov alebo zabránenie nepriaznivým účinkom, ktoré vyplývajú z expozície nebezpečnej látke alebo zmesi pri jej používaní alebo zneškodňovaní (bezpečnostné upozornenia sú štandardizované a sú vymedzené v prílohe IV k nariadeniu CLP); d) výstražné upozornenie, ktoré vymedzuje povahu nebezpečnosti nebezpečnej látky alebo zmesi a v ktorom sa prípadne uvádza aj stupeň nebezpečnosti (výstražné upozornenia sú štandardizované a sú vymedzené v prílohe IV k nariadeniu CLP) ECHA uskutočnila v súlade s článkom 34 ods. 1 nariadenia CLP štúdiu na vyhodnotenie poskytovania informácií širokej verejnosti o bezpečnom používaní látok a zmesí a možnej potreby uvádzať na etikete ďalšie informácie. Štúdia bola založená na dvoch hlavných prvkoch: a) Prieskum verejnej mienky Eurobarometer z roku 2010, v ktorom sa zisťovalo, ako európski občania vnímajú zrozumiteľnosť označovania a chápanie významu zodpovedajúcich výstražných piktogramov. Výsledky prieskumu, na ktorom sa zúčastnilo viac ako 26 000 osôb zo všetkých členských štátov, zverejnené v roku 2011 sa považovali za reprezentatívne názory 500 mil. občanov EÚ. b) Dodatočná kvalitatívna štúdia, ktorú v roku 2011 uskutočnila skupina európskych akademických pracovníkov s odbornými znalosťami v oblasti vnímania rizika, výskumu a analýzy s cieľom zistiť ďalšie aspekty verejného vnímania a jednotlivých modelov správania. Štúdia pozostávala z rozhovorov s viac ako 240 občanmi v troch členských štátoch a jej cieľom bolo zistiť, ako ľudia hodnotia chemické výrobky a aká je súvislosť medzi týmito hodnoteniami a bezpečným správaním. ECHA zaslala 20. januára 2012 Komisii správu týkajúcu sa štúdie o poskytovaní informácií o bezpečnom používaní chemických látok širokej verejnosti[5]. V nasledujúcich oddieloch tejto správy sú zhrnuté najdôležitejšie zistenia štúdie, tieto zistenia sa porovnávajú s inými podobnými správami, ktoré poskytli medzinárodne uznávané organizácie (UN, UNITAR atď.), a vyvodzujú sa závery k otázkam, či je zmena nariadenia CLP odôvodnená. 3. Zistenia týkajúce sa poskytovania informácií o chemických látkach širokej verejnosti 3.1. Poznanie piktogramov CLP a iných prvkov označovania a chápanie ich významu Z prieskumov, ktoré sa vykonali pre štúdiu ECHA, jasne vyplynulo, že v poznaní a chápaní významu nových výstražných piktogramov sú v jednotlivých členských štátoch veľké rozdiely a že vo všeobecnosti je úroveň chápania potreby bezpečnostných opatrení pri používaní chemických výrobkov nízka. Okrem toho má podľa nich väčšina respondentov pocit, že sú len dosť slabo informovaní alebo nie dobre informovaní o nebezpečenstve spojenom s chemickými výrobkami. Z prieskumu Eurobarometer vyplynulo najmä to, že v EÚ ako celku je najbežnejším spôsobom na zistenie toho, či je chemický výrobok nebezpečný, čítanie bezpečnostných pokynov. Potvrdilo sa to v prípade výrobkov, ktoré sa považujú za najnebezpečnejšie, ako napr. pesticídy a insekticídy (50 % respondentov si pred ich použitím vždy prečíta bezpečnostné pokyny). Naopak v prípade iných kategórií výrobkov, ako sú napr. autokozmetické výrobky a čistiace prostriedky do domácností, menej ako jedna tretina respondentov uviedla, že pred ich použitím si prečíta bezpečnostné pokyny. Druhý prieskum týkajúci sa vnímania rizika zdôraznil, že medzi vnímaním rizika a bezpečným správaním je len dosť malá korelácia. Znamená to, že samotné vnímanie nie je dostatočným impulzom pre bezpečné správanie. Naproti tomu sa zdá, že omnoho dôležitejšiu úlohu zohráva emocionálne správanie a minulé skúsenosti. Podľa informácií získaných z dvoch uvedených prieskumov zohľadnených v štúdii ECHA široká verejnosť niektoré nové výstražné piktogramy dobre pozná (pozri obr. 1), ale iné nie. Je dôležité pripomenúť, že mnohé nové piktogramy zavedené nariadením CLP sú dosť podobné existujúcim etiketám podľa predchádzajúcich právnych predpisov EÚ; niektoré sa odlišujú len farbou pozadia (oranžová na starých etiketách, biela na nových) a tvarom (štvorec na starých piktogramoch, šikmo otočený štvorec s červeným okrajom [diamant] na nových piktogramoch podľa nariadenia CLP). Obrázok 1: Nový piktogram pre horľavosť podľa nariadenia CLP a predchádzajúci piktogram, veľmi dobrá miera jeho poznania širokou verejnosťou (nad 80 %). Rovnako sa často správne chápe aj význam piktogramov, ktoré majú podobného predchodcu (pozri obrázok 2). Obrázok 2: Nový piktogram pre výbušniny podľa nariadenia CLP a predchádzajúci piktogram, veľmi dobrá miera chápania jeho významu širokou verejnosťou (nad 80 %). Nie je prekvapením, že nové piktogramy podľa nariadenia CLP, ktoré nemajú žiadneho podobného „predchodcu“ podľa predchádzajúcich právnych predpisov, široká verejnosť málo pozná alebo sotva chápe ich význam (pozri obrázok 3). Obrázok 3: Nový piktogram pre vážne nebezpečenstvo pre zdravie podľa nariadenia CLP, ktorý predtým neexistoval, veľmi nízka miera poznania (20 %) a chápania jeho významu (12 %) širokou verejnosťou V niektorých osobitných prípadoch však boli zistenia dosť prekvapujúce: Nový piktogram s výkričníkom (pozri obrázok 4) poznalo 59 % opýtaných, hoci v systéme EÚ nemal žiadneho podobného predchodcu. Význam (nebezpečenstvo pre zdravie)[6] však chápe len 11 % opýtaných. Význam „lebky so skríženými kosťami“ (pozri obrázok 5) chápe len jedna tretina opýtaných, zatiaľ čo z iných štúdií vyplynula oveľa vyššia miera chápania významu[7]. Obrázok 4: Nový piktogram pre nebezpečenstvo pre zdravie podľa nariadenia CLP, ktorý poznalo 59 % opýtaných, ale ktorého význam chápe len 11 % širokej verejnosti Obrázok 5: Nový piktogram pre akútnu toxicitu podľa nariadenia CLP a predchádzajúci piktogram, nízka miera chápania významu širokou verejnosťou (33%). Pokiaľ ide o výstražné slová, z prieskumu Eurobarometer vyplynulo, že väčšina ľudí v EÚ považuje slovo „nebezpečenstvo“ vo všeobecnosti za silnejšie ako slovo „varovanie“. V niektorých členských štátoch však výsledky vyzerali inak, čo zdôrazňuje, že štandardizácia a preklad neprestáva byť vo všetkých 27 členských štátoch EÚ s mnohými rôznymi jazykmi výzvou. Okrem toho z prieskumov nevyplynuli žiadne priame zistenia týkajúce sa zrozumiteľnosti výstražných upozornení a bezpečnostných upozornení. Vzhľadom na dôležitosť týchto prvkov pri informovaní o nebezpečnosti by sa ďalšími prešetrovaniami mala zhodnotiť aj miera chápania výstražných a bezpečnostných upozornení. 3.2 Potreba činností zameraných na zvyšovanie informovanosti a školení Z prieskumov týkajúcich sa miery poznania a chápania významu piktogramov CLP vyplynulo v prvom rade to, že sú potrebné činnosti na zvyšovanie informovanosti, aby široká verejnosť lepšie poznala a chápala význam nových etikiet podľa nariadenia CLP. Treba však poznamenať, že nové označovanie je v súčasnosti povinné len v prípade chemických látok, zatiaľ čo väčšina chemických výrobkov, ktoré sa predávajú širokej verejnosti, sú vlastne zmesi, pre ktoré nariadenie CLP platí od 1. júna 2015. Predsa len je dôležité zvýšiť povedomie verejnosti a podporiť chápanie označenia nebezpečnosti a súvisiacich bezpečnostných opatrení. Podľa zistenia štúdie ECHA musia činnosti na zvýšenie informovanosti zohľadňovať vnútroštátne modely vnímania nebezpečenstva a mali by sa zamerať na širokú verejnosť, ako aj na konkrétne cieľové skupiny, ako sú rodiny, domácnosti jednotlivcov, školopovinné deti atď. s použitím rôznych didaktických pomôcok (webové stránky, letáky, audiovizuálne materiály atď.). V skutočnosti sú medzi jednotlivými členskými štátmi a aj medzi jednotlivými podskupinami obyvateľov toho istého členského štátu výrazné rozdiely vo vnímaní nebezpečnosti určitých chemických látok. Poskytovanie informácií a činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti preto budú musieť osloviť verejnosť jednotlivých členských štátov diferencovaným spôsobom a v tej súvislosti zohľadňovať jazykové bariéry a používať vhodné komunikačné kanály, napr. inteligentné mediálne aplikácie alebo sociálne médiá. Vo všeobecnejšom zmysle by uvedené činnosti mali byť zamerané na: obnovovanie znalostí/zoznamovanie verejnosti s novými piktogramami a výstražnými slovami, vyzývanie širokej verejnosti, aby skutočne čítala etikety a prezerala si piktogramy, výstražné a bezpečnostné upozornenia, aby sa tak zvýšila informovanosť, poskytovanie informácií o možných dôsledkoch nevhodnej manipulácie s nebezpečnými výrobkami s cieľom zbaviť sa falošného pocitu bezpečnosti. Činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti sa musia prispôsobiť inštitucionálnym kapacitám a zdrojom, ktoré majú k dispozícii zúčastnené verejné a súkromné subjekty. Mali by sa prispôsobiť aj rôznym prostrediam a šíriť adresné informácie napríklad v miestach predaja, na verejných priestranstvách, v školách alebo v domácnostiach. Deti patria pravdepodobne medzi najohrozenejšie cieľové skupiny, a preto by mali byť dobre informované o nebezpečnosti výrobkov. Budú sa musieť vypracovať osobitné pedagogické materiály na distribúciu do škôl – niektoré členské štáty už tieto činnosti vykonávajú[8]. ECHA sa pri príprave aj pri uskutočňovaní štúdie opierala o rozsiahle konzultácie so Sieťou pre poskytovanie informácií o riziku zriadenej na jeseň 2008. Jednou z úloh Siete pre poskytovanie informácií o riziku je vytvoriť mechanizmus na výmenu informácií, skúseností, prípadových štúdií a najlepších postupov medzi subjektmi zodpovednými za koordináciu poskytovania informácií o riziku v rámci orgánov zodpovedných za REACH (MSCA) a ECHA. Sieť tým môže pomôcť členom naplniť ich potrebu komunikácie so širokou verejnosťou týkajúcej sa rizík a bezpečného používania chemických látok tým, že sa zabráni protirečivým vyjadreniam zo strany verejných orgánov a že sa stanovia najlepšie postupy informovania o rizikách. ECHA má vďaka pravidelným kontaktom s MSCA a ich odborníkmi na CLP, ako aj vďaka jej podpore národného helpdesku pre CLP (prostredníctvom siete HelpNet národných helpdeskov pre REACH a CLP) dobrú východiskovú pozíciu na trvalé uskutočňovanie a koordinovanie činností týkajúcich sa CLP zameraných na zvyšovanie informovanosti. 3.3. Vzhľad výrobku a informácie o nebezpečnosti na etikete Zo štúdie agentúry ECHA vyplynulo, že informácie o nebezpečnosti chemickej látky vyjadrené výslovne alebo implicitne na jej obale môžu prevážiť nad informáciami na etikete CLP. Napríklad vnímanie nebezpečenstva môžu výrazne ovplyvniť všetky tieto faktory: · tvar a farba obalu (napr. červená/čierna farba oproti zelenej/bielej), · prítomnosť vizuálnych prvkov na výrobku, ktoré vyvolávajú dojem „neškodnosti“ (napríklad obrázky dieťaťa, matky, kvetu, stromu atď.), · poznanie obchodnej značky a jej uznávanie, · vnímanie výrobku skôr ako „prírodného“ než priemyselného na základe nejednoznačných vizuálnych prvkov (motív voľne žijúcich zvierat, lesa atď.). V štúdii ECHA sa odporúča vyzvať výrobné odvetvie, aby lepšie zosúladilo vzhľad a obal výrobku s informáciami o nebezpečnosti na etiketách, pričom využitím faktorov riadiacich správanie sa zosilní výpoveď na etikete a tým sa podporí vhodné bezpečné správanie spotrebiteľov. V skutočnosti by podľa ECHA atraktívne balenie nemalo spotrebiteľa zviesť k tomu, aby ignoroval alebo podceňoval varovania, ktoré sú povinné podľa nariadenia CLP. Preto môže byť snaha o zosúladenie informácií o nebezpečnosti výrobku, ktoré sprostredkúva vzhľad obalu a obsah etikety možnou cestou na zvyšovanie informovanosti a zlepšenie správania v súvislosti s bezpečným používaním chemických látok. Orgány, výrobcovia a distribútori by sa v tejto oblasti mohli pokúsiť – prostredníctvom dobrovoľných spoločných akcií verejných a súkromných aktérov – podporiť samoregulačné opatrenia (treba poznamenať, že už prebiehajú niektoré iniciatívy, v rámci ktorých výrobné odvetvie uskutočnilo dobrovoľné kampane na zvýšenie informovanosti používateľov svojich výrobkov a na podporu ich bezpečného používania[9]. Okrem toho by sa malo zohľadniť aj to, že podľa predchádzajúcich štúdií o vnímaní výstražných upozornení zo strany spotrebiteľov môže prebytok informácií na etikete upozorňujúcich na všetky potenciálne nebezpečenstvá odviesť ich pozornosť[10]. Naopak varovania zamerané na konkrétne nebezpečenstvá (vo forme piktogramov) môžu zvýšiť pozornosť a tým zvýšiť ochranu spotrebiteľa. Preto by sa možné zmeny požiadaviek na označovanie mali zamerať na zjednodušenie obsahu a zlepšenie úpravy, a nie na pridávanie ďalších informácií. 3.4. Nová analýza po roku 2015 Ako už bolo uvedené, oba prieskumy v teréne poskytli spätnú väzbu o poznaní a chápaní (či o ich absencii) hlavných prvkov poskytovania informácií o rizikách a jednotlivých piktogramoch CLP. Z ich zistení vyplýva, že v prípade niektorých výstražných piktogramov je miera poznania a chápania ich významu veľmi nízka. Neprekvapuje to vzhľadom na skutočnosť, že ustanovenia hlavy III a IV nariadenia CLP o „informovaní o nebezpečnosti prostredníctvom označovania“ a „obaloch“ nadobudli účinnosť pre jednotlivé látky len 1. decembra 2010 (pozri článok 62 nariadenia CLP). Okrem toho prevažná väčšina chemických výrobkov, ktoré používajú spotrebitelia, sú vlastne zmesi viacerých látok. Pre zmesi platia ustanovenia CLP až od 1. júna 2015. Počas prechodného obdobia stále platí predchádzajúci systém označovania a výstražných piktogramov pre zmesi (smernica 1999/45/ES). Spotrebitelia budú preto na chemických výrobkoch, ktoré kupujú, aj naďalej vídať najmä staré piktogramy. Keďže v článku 34 ods. 1 nariadenia CLP sa stanovila lehota do 20. januára 2012, štúdia ECHA sa musela uskutočniť trochu predčasne a prieskum Eurobarometer sa realizoval v čase (od novembra do decembra 2010), keď sa verejnosť v reálnom živote s piktogramami ešte takmer vôbec nestretla. V čase, keď sa malo na základe „kvalitatívneho výskumu“ (v júli 2011) zozbierať viac informácií, povinnosť používať piktogramy CLP na označovanie a balenie látok bola v účinnosti menej ako rok, zatiaľ čo zmesi sa naďalej označovali takmer výlučne podľa predchádzajúcich právnych predpisov. Preto sa zdá byť vhodné znovu vyhodnotiť mieru chápania významu piktogramov k neskoršiemu dátumu, keď budú skúsenosti európskych občanov s piktogramami lepšie a budú ich viac poznať, podľa možnosti potom, ako sa piktogramy CLP stanú povinné aj pre zmesi. Nová analýza vplyvu piktogramov CLP na správanie občanov EÚ a toho, do akej miery sú pre nich piktogramy zrozumiteľné, by sa mala uskutočniť niekedy po júni 2015. 4. Záver Na základe zistení štúdie ECHA uskutočnenej v súlade s článkom 34 ods. 1 nariadenia CLP a ďalších štúdií v tej istej oblasti sa neodporúča zmeniť samotné piktogramy CLP, keďže je výhodnejšie umožniť verejnosti, aby si zvykla na nový globálny systém, pričom sa má neustále zlepšovať chápanie nebezpečnosti chemických látok vo všeobecnosti a podporovať bezpečnejšie používanie najmä chemikálií používaných v domácnostiach. Keďže navrhovaná zmena piktogramov CLP by si vyžadovala nové rokovania o príslušných ustanoveniach GHS zavedených v multilaterálnom rámci OSN, zmena dohovoru týkajúceho sa etikiet v súčasnosti nemá význam. Namiesto toho sa má ťažisko činností v tomto okamihu sústrediť na zvyšovanie informovanosti a podporu znalostí. Komisia sa preto domnieva, že legislatívny návrh na zmenu a doplnenie nariadenia CLP v súčasnosti nie je odôvodnený a odporúča tieto opatrenia: mali by sa pripraviť a uskutočniť činnosti na zvyšovanie informovanosti s cieľom podporiť bezpečné používanie chemických látok občanmi EÚ, ktoré bude koordinovať/podporovať Sieť pre poskytovanie informácií o riziku a helpdesk agentúry ECHA – podľa možnosti v období do termínu, od ktorého začnú povinnosti na označovanie podľa CLP platiť aj pre chemické zmesi (1. júna 2015), výrobcovia a dovozcovia by mohli byť motivovaní k lepšiemu zosúladeniu vzhľadu a obalu výrobku s informáciami o nebezpečnosti na etiketách, malo by sa podporiť zjednodušenie obsahu a zlepšenie úpravy etikiet pre látky a zmesi (napríklad poskytnutím ďalšieho usmernenia týkajúceho sa vypustenia určitých informačných prvkov a pravidiel priority), má sa uskutočniť ďalšia analýza chápania bezpečného používania látok a zmesí niekedy po 1. júni 2015 (aj so zhodnotením výstražných a bezpečnostných upozornení). [1] Smernica Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok, Ú. v. ES 196, 16.8.1967, s. 1-98. [2] Smernica Rady 88/379/EHS zo 7. júna 1988 o aproximácii právnych predpisov, nariadení a administratívnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na klasifikáciu, balenie a označovanie nebezpečných prípravkov, Ú. v. ES L 187, 16.7.1988, s. 14-30. [3] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, Ú. V. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1. [4] Pojem nebezpečenstvo sa podľa kritérií nariadenia CLP týka vlastnej schopnosti chemických látok alebo zmesí vyvolať nežiaduce účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie. [5] Štúdia je k dispozícii na webovej stránke ECHA: http://echa.europa.eu/documents/10162/13559/clp_study_en.pdf [6] Predpokladá sa, že poznanie symbolu vyplýva zo skutočnosti, že ľudia vídajú výkričník v rôznych súvislostiach, napr. na dopravných značkách. [7] Environmental research 108 (2008) 419-427 a projekt španielskeho národného spotrebiteľského inštitútu „Product Safety. Pictograms Safety and danger“ 2011. Treba však poznamenať, že v štúdii ECHA mali spotrebitelia priamo uviesť význam bez toho, aby dostali rôzne možnosti výberu, ako to mohlo byť v iných štúdiách. [8] Sieť pre poskytovanie informácií o riziku agentúry ECHA je inštitucionálne fórum na výmenu skúseností členských štátov v oblasti komunikácie týkajúcej sa bezpečného používania chemických látok http://echa.europa.eu/en/web/guest/about-us/partners-and-networks/risk-communication-network [9] http://www.cleanright.eu/ [10] Štúdia o zrozumiteľnosti etikiet na základe smernice 88/379/EHS o nebezpečných prípravkoch, GR III Európskej komisie, 1999; GHS OSN, 4. revidované vydanie, 2012, príloha 5 „Consumer Product labelling based on the likelyhood of injury“ (Označovanie spotrebných výrobkov na základe pravdepodobnosti zdravotnej ujmy).