ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.14

poznamenáva, že okrem procedurálnych predpisov a predpisov o kompetenciách – ako je princíp odchodu z krajiny pôvodu, za ktorý je vyhlásený ako zodpovedný ten členský štát, ktorý zamestnancov vysiela -- uskutočňuje aj ďalšie podstatné ustanovenia, ktoré nadväzujú bezprostredne na platnú Smernicu o delegovaní zamestnancov v rámci poskytovania služieb a preto Smernicu dopĺňajú, prípadne vstupujú voči do konkurencie. Opatrenia, ktoré sú jednotlivým členským štátom povolené na vykonanie kontroly sú špecifikované a tým obmedzené. Čl. 17 (5) návrhu smernice stanovuje výnimku z princípu krajiny pôvodu pre smernicu o detašovaní pracovníkov, ale Výbor je pevne presvedčený, že zákaz ukladania akýchkoľvek povinností stanovený v článku 24 návrhu smernice robí výnimku v článku 17(5) absurdnou, pretože ostáva nedoriešené, akou cestou sa má členský štát pôvodu dozvedieť o prípadných priestupkoch v členskom štáte, do ktorého poslal svojho zamestnanca, (už nie je schopný vykonávať dohľad a ukladať tresty). I keby to bolo realizovateľné, naďalej ostáva nejasné, akým spôsobom má konať krajina pôvodu v cudzom štáte, v ktorom nemá žiadnu súdnu právomoc;
1.3

zastáva názor, že „mainstreaming“ (integrácia) inovačných technológií ako aj vývoj praktických prístupov a dlhodobých kompetencií by mali byť hlavnými cieľmi. Domnieva sa, že výsledky by nemali byť izolované od bežných postupov, ale by s nimi mali byť prepojené za účelom pridania nových dimenzií a zvýšenia efektivity. Miestne a regionálne úrady môžu byť nápomocné pri zavádzaní týchto postupov do miestnych systémov obstarávania služieb a miestnych politických sietí,
1.4

je toho názoru, že zavedenie opatrení, týkajúcich sa konečnej energetickej efektívnosti, ako úspora energie konečnými spotrebiteľmi a poskytovanie energetických služieb by sa malo zaradiť do kontextu trhov, orientovaných na konkurenciu; zároveň by zdôraznilo prioritu pre verejnú službu tak, aby mohla byť stále zodpovedná za kvalitu, bezpečnosť a prístupnosť;
1.6

povzbudzuje a rád by sa aktívne zapojil do nabádania regionálnych a miestnych orgánov k tomu, aby do roku 2007 vypracovali plány, ktoré by boli vopred zosúladené s možnosťami financovania prostredníctvom EÚ a zohľadnili by, že využívanie finančnej podpory EÚ si vyžaduje spolufinancovanie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;
1.30

oceňuje skutočnosť, že biela kniha rieši aj otázku spolupráce s rozvojovými krajinami s cieľom pomôcť im vybudovať kvalitné SVZ. Prístup k základným službám je nevyhnutným nástrojom pre rozvoj. Neexistujú žiaľ žiadne spoločne zdieľané princípy pre SVZ na medzinárodnej úrovni a ani spravodlivé postupy ich financovania. Za účelom zlepšenia SVZ v rozvojových krajinách by EÚ mala vytvoriť politiku regionálnej spolupráce, ktorá by umožňovala vytvorenie verejných aktív na medzinárodnej úrovni vybudovaním fungujúceho inštitucionálneho a regulačného rámca, ktorý by motivoval k investíciám do základných SVZ;
4.7

snaží sa o uznanie existencie veľkého počtu migrujúcich pracovníkov a potrebu vytvorenia mechanizmov, aby sa umožnilo imigrantom, ktorí porušujú imigračný zákon, legalizovať svoje právne postavenie, kde je to vhodné, a to bez zbytočného omeškania, pričom by sa prípady posudzovali individuálne za predpokladu, že je tento postup zlučiteľný s dôstojným prijatím imigrantov a vylúčením tých, ktorí sa dopustili priestupkov klasifikovaných ako závažných. Výbor regiónov by však rád upozornil na skutočnosť, že sa úpravy štatútu imigrantov vzhľadom na chýbajúce kontroly na vnútorných hraniciach odrazia aj na situácii v ostatných krajinách „Schengenu“. K opatreniam na legalizáciu prisťahovalcov treba preto pristupovať opatrne,
1.2

víta návrh rozpočtu pre realizáciu programu vo výške 1,055 miliárd eúr, upozorňujúc na potrebu tak vysokého rozpočtu z dôvodu pokrytia zvýšených potrieb 27 krajín (25 členských štátov plus Bulharsko a Island), ktoré sú zahrnuté do tohto programu. Dotknuté trhy sú nevyhnutne „trojstupňové“ so značnými rozdielmi v rozvoji audiovizuálneho sektoru, ktoré kolísajú od vysokého stupňa rozvoja až po takmer žiadny. Navýšenie spomínaného rozpočtu je len ďalším potvrdením významnej úlohy audiovizuálneho sektoru ako prostriedku na šírenie kultúrnych hodnôt v rámci budovania spoločnej európskej identity a povedomia európskych občanov;
1.11

poznamenáva, že v poľnohospodárskej politike tak Spoločenstva, ako aj členských štátov by sa mala uprednostňovať podpora ekologického poľnohospodárstva. Na ekologickú produkciu by sa mal vyčleniť oveľa väčší podiel fondov Spoločenstva aj jednotlivých štátov poskytovaných na podporu environmentálne priaznivejšej produkcie, než je tomu v súčasnosti. Ak sa majú dosiahnuť čo najpozitívnejšie environmentálne účinky, malo by byť ekologické poľnohospodárstvo aj uskutočniteľnou alternatívou pre farmárov v obrábaných oblastiach, ktoré sa najlepšie hodia na intenzívne poľnohospodárstvo;
4.3.3

(Oznámenie, bod 4.4.1) Vytvorenie fóra e-Zdravotníctva na vysokej úrovni na podporu Komisie poskytne ideálnu príležitosť na vytvorenie dôvery potvrdením, že všetky potrebné skupiny osôb so spoločnými záujmami budú angažované od úplného začiatku. Predpokladá sa, že toto fórum bude schopné vytvoriť pracovné skupiny pre špecifické témy, jednou z ktorých by mala byť univerzálnosť. Mala by existovať úzka spolupráca medzi fórom e-Zdravotníctva a skupinou na vysokej úrovni pre zdravotnícku starostlivosť a zdravotnícke služby, ktorá by sa mala vytvoriť v rámci oznámenia Komisie o mobilite pacientov.
1.7.

Súhlasí s potrebou zúčastnených krajín prijať osobitné opatrenia na odstránenie prekážok v mobilite beneficientov programov a zvoliť vhodné nástroje na úrovni jednotlivých štátov alebo EÚ, ktorými by sa mladým ľuďom zapojeným do programu uznala činnosť, ktorú vykonávajú ako dobrovoľníci, rovnako ako aj alternatívne či neformálne vzdelanie získané účasťou na programe, (non-formal and informal training), a to aj prostredníctvom včlenenia programu Mládež medzi ostatné akčné línie Spoločenstva.
1.15

Výbor regiónov zdôrazňuje napríklad doporučenie, ktoré je zamerané na to, aby výskumníci boli oslobodení od povinnosti mať povolenie, alebo to urobiť tak, že im takéto povolenie bude automaticky udelené, čo by mohlo prispieť k tomu, že by sa skrátil termín vybavenia žiadostí. Vzhľadom k tomu, že Európska únia potrebuje výskumníkov dlhodobo, a hlavne k tomu, že ich počet je vysoký, je rovnako vhodné neudeľovať pracovné povolenie a povolenie na pobyt na určité obdobie, iba keď je to nutné z dôvodov, ktoré sa viažu na potreby, požadované v krajine pôvodu (doporučenia 1a, 1c, 2b).
2.1.3

Navrhuje vytvorenie stredísk, ktoré by boli určené na podporu a pomoc obetiam teroristických útokov a ich rodinám, do ktorých by boli zapojení aj zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov, a žiada, aby boli financované zo zdrojov pochádzajúcich z rozpočtu Spoločenstva.
1.2.11

nebol by proti tomu, aby sa od agentúry žiadala štúdia v rámci uplatňovania článku 7 Zmluvy o EÚ, ktorý bol prevzatý do článku I-59 Zmluvy o Ústave, to znamená v prípade, že členský štát vážne a stále porušuje princípy, na ktorých sa Európska únia zakladá, a to v prípade, ak ju o to výslovne požiada Rada, Európsky parlament alebo Komisia. Táto štúdia by nemala byť vypracovaná z iniciatívy agentúry.
2.1.

žiada Komisiu, aby miestne a regionálne orgány aktívne zapojila do realizácie stratégie troch pilierov vytvorenej Komisiou a to predovšetkým do tretieho piliera, ktorý má slúžiť výrazne rozšírenému politickému a kultúrnemu dialógu medzi členskými štátmi EÚ a Tureckom;
2.9

trvá na tom, aby miestne a regionálne orgány a obce vo svojej legislatívnej činnosti dbali na to, aby boli uplatnené právne normy EÚ implementované na ich úrovni do bulharského práva, pokiaľ to spadá do oblasti kompetencií územných orgánov a obcí. Toto platí bezpodmienečne pre právne predpisy Spoločenstva, ktoré sú o. i. platné pre verejné obstarávanie, ako aj pre oblasti životného prostredia, hospodárskej súťaže a pre sociálnu oblasť;
4.4

vychádza z toho, že návrh ELAA predstavuje nosnú základňu pre budúce regulácie; pritom výbor pokladá za potrebné pre účel zaručenia efektívnej kontroly, personálne a organizačne zainteresovať Komisiu v činnosti orgánu, ktorý má ELAA v úmysle zriadiť pre získavanie a poskytovanie anonymných informácií. Okrem toho by malo byť podľa názoru výboru zabezpečené vedenie všetkých informačných tokov cez Komisiu resp. cez Komisiou určeného pozorovateľa alebo by tento orgán mal byť umiestnený priamo v Komisii. Toto by Komisii umožňovalo trvalo analyzovať účinky výmeny informácií na trh a na konkurenčný boj, ktorý na ňom prebieha. Keďže by sa spoľahlivé výsledky dali očakávať až po dlhšej dobe, bolo by vhodné schváliť termínovanú a skúšobnú reguláciu s možnosťou predĺženia;
1)

Vzhľadom k tomu, že za účelom dosiahnutia trvalých riešení by sa malo zlepšiť rozdelenie povinností medzi jednotlivými členskými štátmi v oblasti riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a ďalej by sa mala zvýšiť ochranná kapacita krajín pôvodu s úmyslom formulovať a vykonávať spoločnú utečeneckú politiku vo všetkých členských štátoch;
1.13

verí, že by mali existovať väčšie príležitosti pre výmenu skúseností a najlepšej praxe, vrátane aktivít ako napríklad skupinovej kritiky, pokiaľ ide o imigračnú politiku a konštatuje, že by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom zavedenia otvorenej metódy koordinácie pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a nalieha na Európsku radu, aby prijala návrhy Európskej komisie v tejto oblasti;
2.4

žiada objasniť pojem európskej pridanej hodnoty ako aj to, ako sa tento cieľ má prejaviť v povahe a vo výbere projektov, ktoré bude podporovať LIFE+, a vzhľadom na iné formy financovania EÚ, ktoré by pripadali do úvahy; v tomto ohľade podčiarkuje nevyhnutnosť stanoviť súbor objektívnych kritérií a preskúmať možnosť úprav v pomere k zjavnej európskej pridanej hodnote;
2.4

navrhuje vykonávať pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie IPA Európskou komisiou. Ak pôjde o regionálne a miestne záležitosti, malo by to byť v spolupráci s Výborom regiónov. Zlepšilo by to riadenie projektov, ktoré sa týkajú aktuálnych potrieb oboch strán, EÚ a kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajín.
1.15

potvrdzuje, že ustanovenie, že akékoľvek rozhodnutie pre neúčasť podpísané v tom istom čase ako pracovná zmluva bude neplatné, by zabezpečilo istú ochranu pre pracovníkov, ktorí by sa inak mohli cítiť byť nútení rozhodnúť sa pre neúčasť. Jednotlivci však môžu na začiatku svojho pracovného života u nového zamestnávateľa chcieť pracovať dlhšie, aby si zvýšili príjem, a tak musí byť jasné, v akom štádiu pracovnoprávneho pomeru má zamestnanec právo rozhodnúť sa pre neúčasť. Bolo by to hlavne dôležité tam, kde sú pracovníci angažovaní na základe krátkodobých pracovných zmlúv, aby sa vyriešila sezónna špička v pracovnom zaťažení. Aj vzhľadom na to, že neexistuje žiadne univerzálne pochopenie definície skúšobnej lehoty, ďalšia požiadavka, aby zamestnanec nemohol podpísať rozhodnutie pre neúčasť počas skúšobnej lehoty, povedie nielen k otázkam interpretácie, ale aj odopiera takémuto zamestnancovi schopnosť zvýšiť jeho príjem;
1.6

podčiarkuje, že na to, aby došlo k úspešnej sociálnej súdržnosti, musí byť integračná politika začlenená do všetkých oblastí politiky. Imigračná a integračná politika v EÚ musí byť v súlade so svojimi cieľmi v oblasti sociálnej a hospodárskej politiky, zahraničnej a rozvojovej politiky, ale aj s takými zásadnými európskymi hodnotami ako rovnosť príležitostí, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, tolerancia, rešpektovanie rôznorodosti, antidiskriminačné opatrenia a väčší podiel na živote spoločnosti;
1.11

poukazuje na to, že Komisia prijala v júli 2001 „Bielu knihu o európskom riadení“ s ktorou mal byť uvedený proces smerujúci k vypracovaniu politických opatrení Európskej únie; poukazuje ďalej na to, že do vytvárania a realizácie tohto procesu by mal byť zapojený väčší počet osôb a organizácií, aby sa zväčšila transparentnosť a prenieslo sa viac zodpovednosti na všetkých zúčastnených. Intenzívnejšie zapojenie regionálnych a územno-samosprávnych celkov do tvorby politických opatrení Európskej únie tiež poukazuje na to, že títo účastníci v niektorých členských štátoch hrajú dôležitú úlohu pri vypracovávaní politických opatrení, čo svedčí o ich rastúcej zodpovednosti a o intenzívnejšom zapojení občanov a základných demokratických organizácií do procesov miestnej demokracie; zastáva názor, že toto by malo byť zohľadnené pri stanovení právnych predpisov pre štrukturálne fondy, a najmä pre Európsky sociálny fond;
2.10

odporúča členským štátom, aby ešte raz zvážili vytvorenie fondu na prispôsobenie sa rastu alebo fondu na prispôsobenie sa globalizácii prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ, ktorý by dovoľoval Spoločenstvu zasiahnuť, ak by sa miestne alebo regionálne hospodárstvo dostalo do krízy v dôsledku reštrukturalizácie. VR sa domnieva, že prostriedky z tohto fondu by sa mohli využívať v prípade, keď daný región dosiahne hraničné hodnoty, vymedzené percentom pracujúcich postihnutých reštrukturalizáciou, ktorá sa nedala predvídať, ďalej mierou nezamestnanosti v regióne a vplyvom týchto otrasov na regionálny HND. Súhlasí s tým, aby sa z fondu kryli opatrenia na zmiernenie dôsledkov šoku v oblasti ľudského kapitálu, a to prostredníctvom odborného výcviku a premiestňovania pracovníkov, a odporúča, aby tento fond bol zriadený v rámci rozpočtu EÚ ako trvalý nezávislý fond s vlastným fixným ročným rozpočtom. VR podporuje návrh, aby boli fondu pridelené finančné prostriedky vo výške 1 miliardy EUR ročne;
1.2

je presvedčený, že diskusia o demografickom vývoji a riešení jeho dôsledkov sa musí odohrávať tak na európskej a národnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni. Takúto diskusiu je potrebné viesť v rámci uplatňovania Lisabonskej stratégie a ponúknuť v nej odpovede na tieto otázky: — Ako je možné posilniť solidaritu medzi generáciami silnejšou sociálnou integráciou mladých ľudí, ako aj starších občanov a dôchodcov? — Akým spôsobom je možné zabezpečiť kvalitu života, lepšiu zdravotnú starostlivosť pre všetkých a celoživotné vzdelávanie aj po odchode na dôchodok? — Ako môžu byť prispôsobené výrobné systémy a systémy sociálneho zabezpečenia potrebám starnúcej spoločnosti? — Ako je možné zabezpečiť, aby bolo starnutie populácie zohľadnené vo všetkých oblastiach politickej činnosti? — Ako je možné zlepšiť postavenie rodiny a slobodných rodičov v rámci spoločnosti? Výbor regiónov je presvedčený, že je nutné vytvoriť všestranne priaznivejšiu spoločenskú atmosféru a také podmienky pre rodiny, deti a ich rodičov alebo osoby, ktorým sú zverené, ako aj pre ostatné, od nich závislé osoby a ich rodinných príslušníkov, ktoré by umožňovali ľuďom realizovať vlastné životné stratégie pre naplnenie partnerských a rodičovských plánov a rešpektovali by pritom diferencované záujmy a potreby rôznych typov rodín a ich členov. To si vyžaduje predovšetkým zabezpečenie ekonomickej istoty rodín a vytvorenie perspektív do budúcnosti. V tomto zmysle je hospodárska politika a politika pracovného trhu priamym predpokladom pre úspešnú rodinnú politiku;
(4)

Kosovská vláda prijala 22. februára 2005 dokument „reforma miestnej správy – pracovný program pre rok 2005“. Cieľom reformy je zlepšiť služby na miestnej úrovni a prispieť tak k: a) zabezpečeniu vlády a udržateľných životných podmienok pre všetkých ľudí v Kosove; b) integrácii všetkých komunít do demokratických štruktúr v Kosove; c) zavedeniu a konsolidácii fungujúcich demokratických inštitúcií v Kosove tak, ako to právne predpisy vyžadujú.
2.18

Vyzýva rozpočtový orgán Spoločenstva, aby znížil finančnú hranicu pre oprávnenie na čerpanie finančných prostriedkov pre projekty predkladané v rámci programov Spoločenstva viazaných na zavedenie rovnosti mužov a žien do praxe, a to bez toho, aby znížili maximálnu hranicu čerpania prostriedkov. Toto zníženie je potrebné na to, aby pod programy Spoločenstva spadali aj projekty na spolufinancovanie takých rozmerov, ako sú schopné vypracovať mimovládne organizácie pôsobiace na miestnej a regionálnej úrovni. Okrem toho, ženské organizácie aktívne na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni a schopné vedenia nadnárodných projektov musia mať prístup ku financovaniu a nesmú byť vylúčené, pretože nie sú organizované na úrovni európskej;
5.

je presvedčený, že Európska únia by mala brať vážne výsledky francúzskeho a holandského referenda a aj by to mala navonok ukázať; domnieva sa, že pokračovanie procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave bez zmien pôvodne stanoveného časového plánu a bez vážnej úvahy na celoeurópskej úrovni by vyslalo negatívny signál pre európskych občanov a mohlo by vyvolať odmietnutie v ďalších členských štátoch;
2.9

Podporuje a znovu pripomína návrh Rady na stanovenie cieľov na obdobie po roku 2012, keďže sa, rovnako ako Rada, domnieva, že by bolo vhodné stanoviť pre rozvinuté krajiny redukčný limit v rozmedzí od 15 % do 30 % do roku 2020, a to podľa referenčných hodnôt stanovených Kjótskym protokolom. Po tomto období odporúča stanovenie hodnôt v zmysle záverov prijatých Európskou radou pre životné prostredie (60 % až 80 % do roku 2050).
2.20

poznamenáva, že zvyšovanie miery zamestnanosti a celoživotného vzdelávania si vyžadujú vytvorenie rozsiahlej siete vzdelávacích kapacít, ktorá by flexibilne reagovala na dopyt. Diaľkové štúdium by mohlo byť jedným z prostriedkov. Vzdelávanie v oblasti pracovnej politiky a odborné vzdelávanie by mali byť jasne definované a mala by byť odstránená ich duplicita;
1.6

žiada, aby sa verejne zhodnotila koordinácia a existujúca spolupráca medzi zodpovednými ústrednými a miestnymi orgánmi v súvislosti s otázkami návratu utečencov do vlasti, rekonštrukcie a vrátenia ubytovaní, uplatňovania predpisov, ktoré stanovujú kompenzácie za stratu ubytovacích a/alebo nájomníckych práv, boja proti národnostnej alebo etnickej diskriminácii pri zamestnávaní, ktoré sú základom pre opätovné socio-ekonomické začlenenie navrátilcov, ktoré by malo byť plánované na základe regionálnych programov a ktoré by sa malo pokladať za integrovanú súčasť miestneho rozvoja,
1.3.12

Víta myšlienku, že EÚ a stredomorské krajiny by sa mali zhodnúť na rokovaniach o liberalizácii a integrácii obchodu so službami a podnikmi a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ešte nevypracovala štúdiu zaoberajúcu sa vyhodnotením dosahu zriadenia zóny voľného obchodu. Vyhodnotenie by malo vziať do úvahy päť hlavných úloh, ktorými sa má zaoberať MEDA II: obyvateľstvo, zamestnanosť a migrácia, globalizácia, úbytok zdrojov a environmentálna výzva; pripomína, že tento dokument bol očakávaný od konferencie v Malte (Barcelona II, 1997) a výbor aj Európsky parlament ho žiadali pri viacerých príležitostiach;
2.2.8

navrhuje Európskej Komisii, aby do všetkých mechanizmov reaktivácie Lisabonskej stratégie zaradila úvahu o tom, aký prínos by mohli mať špecifické trojstranné zmluvy a dohody pre úspech tohoto strategického procesu, pričom by sa regiónom umožnilo, aby ešte viac participovali na svojom úspechu.
2.6

je presvedčený, že od medze 75 % HDP na obyvateľa ohľadom štátnej pomoci by sa malo upustiť pri regiónoch postihnutých štatistickými dopadmi, tak ako od nej upúšťa článok 5 návrhu nariadenia s ohľadom na všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch. Takto by sa dosiahla úplna zhoda medzi konvergenčným cieľom, ako je to stanovené v návrhoch právnych predpisov Komisie, a mapou pomoci pre regionálne účely, v ktorej by sa štatisticky postihnuté regióny odlišovali od ostatných regiónov zahrnutých do konvergenčného cieľa iba nižšou intenzitou pomoci v súlade s nižším objemom prostriedkov, ktoré by obdržali zo štrukturálnych fondov;
1.10

je toho názoru, že prijímanie jednotlivých pracovníkov by malo byť v zásade podmienené špecifickými pracovnými ponukami, Predsa len v určitých špecifických sektoroch trhu práce, kde je oveľa zložitejšie rozširovať informácie o existujúcich pracovných ponukách v krajinách pôvodu imigrantov, by mohlo byť do právnych noriem Spoločenstva pre legálny vstup imigrantov zaradené účelové povolenie na pobyt s časovo obmedzenou platnosťou na hľadania práce, ktoré by bolo upravované jednotlivými členskými štátmi. Pripravovaná legislatíva by tiež mala upravovať možnosť zmeny pracovného miesta a odvetvia, stanovujúc maximálnu dĺžku nezamestnanosti na obdobie do vypršania platnosti povolenia na pobyt, po uplynutí ktorého sa migrujúci pracovník musí vrátiť do krajiny pôvodu. Takáto striktná požiadavka by však spôsobila, že mnohí emigranti by sa naďalej uchyľovali k pašeráckym mafiám. Preto by mala existovať určitá flexibilita, ktorá na jednej strane dáva migrantom nádej a odvádza ich od mafií a na druhej strane poskytuje členským štátom určitú flexibilitu pri prijímaní občanov tretích krajín na základe predvídateľných požiadaviek trhu práce. Pripravovaná legislatíva stanovujúca maximálnu dĺžku obdobia nezamestnanosti predtým, než by sa migrujúci pracovník musel vrátiť do krajiny pôvodu, musí brať do úvahy okrem iného stupeň integrácie pracovníka, napríklad prítomnosť členov rodiny, školopovinnosť detí, dĺžku pobytu, počet odpracovaných rokov pred obdobím nezamestnanosti,
2.10

domnieva sa, že je potrebné prekonať abstraktné stanoviská typu „je nevyhnutné intenzívne zapojiť miestne a regionálne samosprávy“ a skôr by mali byť konkrétne zavedené do praxe tým, že by sa napríklad prijali pracovné postupy Rady, Komisie a Európskeho parlamentu. Bolo by možné uvažovať o tom, že by sa do vysvetľovacích častí stanovísk, návrhov a rozhodnutí týkajúcich sa oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zahrnula kapitola s názvom „Úloha miestnych a regionálnych samospráv“. Prínos takejto kapitoly by nespočíval natoľko v jej konečnom obsahu, ale skôr v impulzoch, ktoré by predstavovala pre prípravnú fázu dokumentov;
1.13

Odporúča, aby sa bez ohľadu na zlúčenie oblasti zdravia a spotrebiteľa do jedného spoločného programu aj v budúcnosti ich zvláštnosti zohľadňovali. Toto sa môže diať účelovým viazaním prostriedkov na politiku ochrany zdravia a spotrebiteľa. V programe Komisie je podrobne popísané rozdelenie prostriedkov v období rokov 2007-2013. Pokiaľ je to možné, mala by existovať možnosť v ďalšom priebehu programu meniť priority napr. v súvislosti s plánovaným hodnotením po troch rokoch. To by súhlasilo s úmyslom programu pracovať s pružnými akčnými plánmi.
1.26

zastáva názor, že informačné a komunikačné technológie sú prísľubom zvýšenia kvality života. Rozsiahlejším zavádzaním týchto technológií by sa mohli zlepšiť existujúce služby v zdravotníctve založené na využívaní IKT a zriadiť nové služby tohto druhu. Prispelo by sa tým k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva a umožnil by sa lepší a efektívnejší prístup občanov k verejným službám v zdravotníctve;
2.6

navrhuje zvážiť použitie podobného spôsobu pri predpokladanom výpočte certifikátov pre priemysel. Každý priemyselný komplex by dostal len toľko emisných certifikátov, koľko zodpovedá výrobe plánovaného množstva v zariadení s najvyšším štandardom energetickej účinnosti. Tieto opatrenia by znamenali presunutie nákladov na toho, kto ich spôsobil a priniesli by so sebou veľkú úsporu energie a emisií CO2 (otázka 2);
7.2

Miestna alebo regionálna samospráva, podľa vnútorného usporiadania každého členského štátu, ako inštitúcia, ktorá má najbližšie k občanom, a je miestom prvého kontaktu mladých ľudí v otázkach integrácie do politického, občianskeho a hospodárskeho života, musí mať v tomto procese možnosť účinne a v primeranom rozsahu plniť svoju úlohu. Proces konzultácií s miestnymi orgánmi by mal byť sprevádzaný opatreniami zameranými na: — zintenzívnenie výmeny skúseností medzi činiteľmi s rozhodovacou právomocou a aktérmi mládežníckej politiky na miestnej úrovni aj v záujme vzájomného porozumenia, — podporu vytvárania stálych sietí, výmeny a rozširovania osvedčených postupov a vzájomnej pomoci pri aktualizácii stratégií, metód a nástrojov na zvyšovanie zaangažovanosti mládeže. Konfrontácia so skúsenosťami z iných krajín prispieva k uvedomeniu si súvislostí a ich pretaveniu na skúsenosti a znižuje riziko, že by predčasne upadli do zabudnutia, — vytvorenie spôsobov a nástrojov účasti, ktoré by dávali priestor iniciatívam mladých ľudí, aby sa mohli angažovať v projektoch a aktivitách, ktoré iniciovali oni sami. Nadnárodným dialógom sa upevňujú a stabilizujú skúsenosti a znižuje sa riziko, že by predčasne upadli do zabudnutia.