Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

(2019/C 215/04)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013.

Žiadosť o schválenie tejto nepodstatnej zmeny je uverejnená v databáze Komisie DOOR.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

EÚ č.: PDO-GR-00520-AM01 – 16.5.2018

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2. Členský štát alebo tretia krajina

Grécko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Sušené, lúpané a drvené klíčne listy hrachoru popínavého Lathyrus clymenum L. (z čeľade bôbovité – Fabaceae), žltkastej farby, tvaru splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Vyznačujú sa vysokým obsahom bielkovín a zvýšeným obsahom sacharidov. Z fyzikálno-chemického hľadiska sa „Fava Santorinis“ vyznačuje dobrou varivosťou (veľmi krátky čas varu) a varený výrobok a jedlá z neho pripravené majú jedinečné organoleptické kvality, ako napríklad jemnú, ľahkú štruktúru a mierne sladkastú chuť.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kvality výrobku „Fava Santorinis“ sa utvárajú počas týchto fáz výroby: pestovanie rastliny Lathyrus clymenum L. (hrachor), zrenie (sušenie) semien, lúpanie a balenie. Jednotlivé fázy výroby sa musia uskutočňovať vo vymedzenej oblasti, pretože výrobok má svoj špecifický charakter vďaka typickým environmentálnym a pestovateľským podmienkam a procesu sušenia (využívanie pôdy na Santoríne) a zmena týchto parametrov predstavuje najväčšie riziko zmeny vlastností „Fava Santorinis“.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Proces balenia by sa mal vykonávať v rámci vymedzenej zemepisnej oblasti, aby sa tak zaručila kvalita a zabezpečila účinná kontrola pôvodu konečného výrobku. Vhodné balenie spracovaného výrobku by sa malo uskutočniť hneď a bezprostredne po olúpaní a oddelení klíčnych listov, aby sa zabránilo zvlhnutiu citlivého konečného výrobku. Balenie výrobku mimo Santorínu by si vyžadovalo prepravu vo veľkom na mori, pri ktorej existuje vysoké riziko zvlhnutia a napadnutia škodcami a chorobami, čo by viedlo z zhoršeniu kvality výrobku.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa pestuje a spracúva „Fava Santorinis“, zahŕňa ostrovy Santorín, Thirasia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani a Askania v prefektúre Kyklady v regióne južná Egeis v Gréckej republike.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

a) Podnebie: uvedené údaje sa považujú za osobitné klimatické podmienky, ktoré majú pre kvalitu „Fava Santorinis“ zásadný význam: 1. priemerná ročná relatívna vlhkosť vzduchu 71 %; 2. maximálny ročný úhrn zrážok 370 mm; 3. severné vetry, ktoré vanú celý rok; 4. priemerná ročná teplota 17,5 °C; 5. 202 dní slnečného svitu v roku; 6. prakticky žiadne mrazy.

b) Pôda: materský substrát vulkanickej pôdy, ktorá sa nachádza prakticky na celom ostrove Santorín; pozostáva z treťohorných usadenín santorínskych pôd, pemzy a lávy. Tieto pôdy sú hlboké, s malou alebo žiadnou výmoľovou eróziou a miernym sklonom svahu. Vo všeobecnosti majú tieto pôdy jemnú štruktúru a neobsahujú žiadne základné anorganické látky, ako sú draslík alebo dusík; sú veľmi chudobné na organickú hmotu. Zdroje pôdnej vody sú minimálne alebo neexistujú vôbec.

5.2. Špecifické vlastnosti výrobku

Jedinečnosť „Fava Santorinis“ spočíva v tom, že sa získava zo špecifického druhu rastliny, t. j. Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých (Fabacae). Táto rastlina sa pestuje výhradne vo vymedzenej oblasti a iba na účely výroby „Fava Santorinis“.

Špecifické vlastnosti výrobku, ktorými sa odlišuje od podobných výrobkov, sú dané jeho jedinečným pôvodom. Hlavné vlastnosti výrobku:

Fyzikálne vlastnosti: „Fava Santorinis“ pozostáva z oddelených klíčnych listov semien žltkastej farby, ktoré majú tvar splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Percentuálny podiel rozdrvených klíčnych listov sa pohybuje od 1 % do 5 % v závislosti od výrobného procesu.

Chemické vlastnosti: vďaka pôdnym a poveternostným podmienkam a rastlinnej odrode má „Fava Santorinis“ veľmi vysoký obsah sacharidov (63 %) a bielkovín (20 %).

Je potrebné poznamenať, že „Fava Santorinis“ dodáva potravinám určité osobitné organoleptické vlastnosti, ktoré ich odlišujú od ostatných strukovinových jedál. Preto sa „Fava Santorinis“ vysoko cení. Jeho typické vlastnosti sú:

jemná, ľahká štruktúra: je spôsobená malými rozmermi a rovnorodosťou klíčnych listov a ich vysokým obsahom sacharidov.

Trvanlivosť výrobku: je spôsobená vysokým stupňom dehydratácie a čistoty semien.

Jednoduchá príprava: vďaka malým rozmerom, rovnorodosti klíčnych listov a vysokým obsahom sacharidov má výrobok krátky čas varu a na varenie je potrebné len minimálne množstvo vody.

Chuť: cukry, ktoré sa nachádzajú v rastlinnom pletive, dodávajú výrobku sladkastú chuť, ktorou sa odlišuje od podobných výrobkov, ktoré majú horkastú chuť.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku:

Rôzne jedinečné vlastnosti „Fava Santorinis“, vyjadrené ako fyzikálno-chemické vlastnosti a organoleptické vlastnosti jedál pripravených z „Fava Santorinis“, sú výsledkom kombinácie environmentálnych faktorov, znalosťami miestnych výrobcov a jedinečných genetických zdrojov.

Rastlina Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých sa tu pestuje už od antických čias, pretože už vtedy boli známe jej jedinečné vlastnosti. To je dôvodom, prečo sa „Fava Santorinis“ vysoko cení v porovnaní s ostatnými podobnými výrobkami.

a) Akosť: ako už bolo uvedené, rozvoj osobitných kvalít „Fava Santorinis“ je výsledkom kombinácie troch faktorov. Vplyv každého z týchto faktorov je stručne opísaný nižšie: Genetický materiál: už od antických čias sa odroda rastliny, z ktorej sa získava „Fava Santorinis“ (Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých), pestuje výhradne na ostrove Santorín a okolitých ostrovčekoch. Pestovanie iných odrôd hrachoru je totiž náročné alebo dokonca nemožné z dôvodu prevládajúcich špecifických pôdnych a poveternostných podmienok. Semená, ktoré boli vymlátené ako posledné, sa zvyčajne odložia na výsev v nasledujúcom roku, vďaka čomu sa táto rastlina, ktorá je špecifickou miestnou odrodou strukoviny používanou výhradne na získavanie renomovanej „Fava Santorinis“, pestuje na ostrove Santorín už 3 500 rokov. Svoje fyzikálne vlastnosti má „Fava Santorinis“ z rastliny Lathyrus clymenum L.; tieto vlastnosti sú totiž spojené s osobitným fenotypovým prejavom hlavných druhových vlastností, ako sú veľkosť a farba klíčnych listov. Geneticky danou kvalitatívnou vlastnosťou je aj osobitné chemické zloženie klíčnych listov. Odborné znalosti: nízky obsah vlhkosti v semenách a nízke percento rozdrvených klíčnych listov sú výsledkom miestnych znalostí o jedinečnom spôsobe pestovania Lathyrus clymenum L., ako aj o spracovaní jej semien. Metódy siatia, zberu a mlátenia odzrkadľujú špecifické pestovateľské postupy, ktoré sú prispôsobené miestnemu prostrediu, a výber reprodukčného materiálu na nasledujúci rok zabezpečuje kontinuitu úrody. Vyvinuli sa osobitné pracovné postupy týkajúce sa zrenia semien, ktoré pozostávajú z dvoch hlavných prvkov, ktoré spájajú produkciu „Fava Santorinis“ s prostredím ostrova: využívanie miestnej pôdy a vykopaných skladov na uchovávanie a skladovanie semien. Takýto postup chráni semená pred škodcami a prispieva k dosiahnutiu požadovanej tvrdosti, aby sa mohli ďalej spracovávať bez toho, aby sa rozdrvili. V súčasnosti, keď sú k dispozícii moderné zariadenia a komory na zrenie, môže zrenie prebiehať aj v osobitných zariadeniach s riadenými podmienkami teploty a vlhkosti alebo v sušičkách, pomocou sudov na skladovanie vyrobených z moderných materiálov potravinovej akostnej triedy. Čas zrenia sa tak môže skrátiť až na tri mesiace. Konečný výrobok však musí mať maximálny obsah vlhkosti 13 %, ktorý je typický pre „Fava Santorinis“.

b) Prostredie: vplyv prostredia sa týka pestovania Lathyrus clymenum L., vývoja jej kvantitatívnych vlastností (napríklad chemické zloženie klíčnych listov) a prítomnosť jedinečných pestovateľských faktorov (napríklad miestna pôda). Medzi jedinečné environmentálne podmienky, ktoré viedli k selekcii rastliny Lathyrus clymenum L. a utváraniu spôsobov jej pestovania, patrí silný vietor, obmedzené vodné zdroje a neúrodná pôda. Keďže ide o plazivú rastlinu, je chránená pred silným vetrom, a vzhľadom na to, že je suchomilná, dokáže prežiť v takmer púštnych podmienkach. Okrem toho vďaka svojej schopnosti zadržiavať atmosférický dusík je táto rastlina schopná vydržať nedostatok základných živín. Najpresvedčivejším dôkazom, že sa táto rastlina prispôsobila prostrediu na ostrove Santorín, je skutočnosť, že prežila výbuch sopky. Nedostatok vody vysvetľuje vysoký obsah cukru v rastline, ktorý jej umožňuje lepšie absorbovať vodu osmózou.

c) Povesť: zmienky o výskyte „Fava Santorinis“ vo vymedzenej zemepisnej oblasti siahajú do 16. storočia pred n. l., čo potvrdzujú archeologické nálezy z neskorej bronzovej doby v Akrotiri (v „západnom dome“). Našli sa tu totiž zvyšky uskladnených semien, ktoré boli identifikované ako semená Lathyrus clymenum L. Prvá písomná zmienka o názve „fava“ pochádza zo šiesteho, resp. piateho storočia pred n. l. Konkrétne sa spomína ako jedlo chudoby vo fragmentoch nezachovanej Aischylovej tragédie. Prvá spojitosť medzi názvom „fava“ a potravinou, ktorú dnes poznáme, pochádza z 2. storočia n. l., keď Dioskourides uvádza „favu“ ako latinské meno bôbu obyčajného (Vicia faba L.), najbežnejšej strukoviny používanej na prípravu pokrmov. V 6. storočí n. l. spomína Cyril zo Skytopolisu používanie „pisarie“, teda drobného hrachu, na prípravu „favy“, čím prvýkrát v literárnom texte stanovil spojitosť starogréckeho pojmu „arakiskos“ s produkciou „favy“. „Fava“ sa ako jeden z tradičných santorínskych výrobkov uvádza v súpisoch z roku 1850 ako štvrtá najdôležitejšia plodina. V roku 1914 sa Gennadios zmieňuje o jej vynikajúcej kvalite, pričom ako rastlinu, z ktorej sa „Fava Santorinis“ získava, uvádza hrach. Tento vzájomný vzťah sa spomína v mnohých zdrojoch z 20. storočia, ale až v roku 1943 identifikoval Rechinger miestnu rastlinu ako Lathyrus clymenum L. Až v 21. storočí sa objasnilo, že miestnym tradičným názvom „arakas“ (hrach) sa vlastne označuje Lathyrus clymenum L. – na účely vyhotovenia tohto dokumentu sa vzorky uvedenej rastliny zaslali do laboratória rastlinnej taxonómie Poľnohospodárskej univerzity v Aténach, kde boli identifikované ako Lathyrus clymenum L. Z uvedených informácii teda jasne vyplýva, že „Fava Santorinis“ sa v tejto oblasti pestuje vyše 3 600 rokov.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/specifications_fava_santorinis150518.pdf