SK Úradný vestník Európskej únie C 48/87

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Vzťahy medzi EÚ a Kanadou (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 48/16

Spravodajca: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 26. februára 2009 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vzťahy medzi EÚ a Kanadou“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 3. septembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 465. plenárnom zasadnutí 15. a 16. septembra 2010 (schôdza zo 16. septembra 2010) jednomyseľne prijal nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európska aj kanadská občianska spoločnosť majú spoločné hodnoty, vrátane hospodárskych hodnôt, ktoré sú základom identity našej spoločnosti v 21. storočí. Zosúladenie našich princípov môže byť prínosom pre Európsku úniu ako aj Kanadu, a v konečnom dôsledku aj pre celé medzinárodné spoločenstvo.

1.2 Kanada by preto mala byť referenčným partnerom EÚ. Naše vzťahy sú v súčasnosti primerané, hoci by sa dali označiť ako zdržanlivé. EHSV preto víta otvorenie rokovaní o uzatvorení Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody. Táto dohoda prináša veľké očakávania nielen pokiaľ ide o budúce vzťahy medzi EÚ a Kanadou, ale aj pre transatlantické vzťahy. Pripomeňme, že USA a Kanada sú, spolu s Mexikom, signatármi dohody NAFTA, a že Kanada preto môže predstavovať vstupnú bránu na trh USA, ktorý zďaleka nie je zanedbateľný.

1.3 EHSV víta výsledky nedávneho summitu EÚ – Kanada, ktorý sa uskutočnil 6. mája 2010. Čo sa týka rozdielov pri udeľovaní víz, EHSV víta skutočnosť, že sa vedúci predstavitelia zaviazali vyriešiť túto otázku a domnievajú sa, že zámer Kanady prehodnotiť svoju azylovú politiku by mal prispieť k vyriešeniu vízovej povinnosti všetkých občanov EÚ a k vytvoreniu plne recipročného režimu.

1.4 EHSV sa domnieva, že zaradenie špecifických podmienok účasti a vyjadrenia súhlasu provincií, teritórií a občianskej spoločnosti do rokovaní bude mať kľúčový význam pre úspešné vykonávanie dohody. Otvorenie trhov s verejným obstarávaním je jedným z aspektov, ktoré sú pre EÚ veľmi zaujímavé. Kanadské provincie majú v tejto oblasti veľmi rozsiahle právomoci a preto by mali byť tiež zapojené do rokovaní o týchto otázkach. Vzhľadom na rozdiely v názoroch jednotlivých sociálnych a hospodárskych aktérov na túto otázku sa EHSV domnieva, že v tejto súvislosti bude v rámci rokovaní treba počítať s aktívnou účasťou sociálnych partnerov.

1.5 EHSV je priaznivo naklonený možnosti, aby Európsky parlament v rámci tohto procesu zabezpečil primerané monitorovanie a informovanie počas rokovaní, a aby sa neobmedzil len na schválenie a ratifikáciu konečného znenia, ktoré sú stanovené v Lisabonskej zmluve.

1.6 Bolo by vhodné, aby po uzatvorení dohody Spoločný poradný výbor EÚ – Kanada plnil podobné funkcie ako Transatlantická hospodárska rada, ktorú založili EÚ a USA. Jeho cieľom by malo byť medziiným dosiahnuť regulačnú konvergenciu medzi EÚ a Kanadou.

1.7 EÚ by sa mala usilovať o ambicióznu dohodu, ktorá bude pokrývať všetky aspekty obchodných vzťahov EÚ a Kanady, vrátane verejného obstarávania. V tejto súvislosti je obzvlášť dôležité, aby sa neodkladne riešili reálne prekážky, s ktorými sa stretávajú podniky, a to harmonizáciou právnych predpisov a odstránením netarifných prekážok obchodu.

1.8 V dohode by sa tiež mali zohľadniť environmentálne aspekty a aspekty trvalo udržateľného rozvoja.

1.9 EHSV sa domnieva, že EÚ ani Kanada si nemôžu nechať ujsť príležitosť posilniť svoje vzťahy, čo prospeje aj ich spoločnosti. Preto by bolo vhodné, aby obe strany udržiavali nepretržitý dialóg so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti, a to nielen počas rokovaní, ale aj pri uplatňovaní výsledkov budúcej dohody, ktorú by postupne ďalej vylepšovali.

1.10 EHSV navrhuje, aby sa v rámci dohody vytvoril zmiešaný poradný orgán organizovanej občianskej spoločnosti EÚ a Kanady. Tento orgán by mal poradnú funkciu vo vzťahu k spoločnému orgánu, ktorý by sa vytvoril ako hlavný politický prvok dohody, a mohol by v rámci konzultácií vypracúvať stanoviská na žiadosť tohto orgánu v otázkach, ktoré budú spadať do pôsobnosti dohody. Tento poradný výbor by mohol byť vytvorený podľa vzoru iných zmiešaných poradných orgánov občianskej spoločnosti. Najaktuálnejším príkladom takéhoto orgánu je zmiešaný poradný výbor, ktorý je začlenený do Dohody o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou z roku 2010.

2. Úvod

2.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa zaoberal otázkou vzťahov medzi Európskou úniou (EÚ) a Kanadou v roku 1996. (1) Odvtedy sa udialo mnoho zmien a zmenil sa aj kontext, v ktorom sa naše vzťahy rozvíjajú, čo potvrdzuje potrebu vypracovať predkladané stanovisko.

2.2 Európska aj kanadská občianska spoločnosť majú spoločné hodnoty, ktoré sú základom identity našej spoločnosti v 21. storočí. Zosúladenie našich princípov v otázkach ako hospodárstvo, politika v oblasti životného prostredia, bezpečnosť, prisťahovalectvo atď. môže byť prínosom pre Európsku úniu ako aj Kanadu, a v konečnom dôsledku aj pre celé medzinárodné spoločenstvo. Popritom by sa mala posilniť naša multilaterálna spolupráca v otázkach, ako sú hospodárske riadenie, klimatické zmeny a riešenie konfliktov.

2.3 Mnohé odvetvia našich hospodárstiev sa navzájom výrazne dopĺňajú a obe strany presadzujú spoločné hospodárske hodnoty, ktoré uľahčia prijatie dohody. Dňa 6. mája 2009 sa v Prahe uskutočnil summit EÚ – Kanada, ktorého hlavným úspechom bolo otvorenie rokovaní o vzájomnej Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode (CETA).

2.4 EHSV víta otvorenie rokovaní o tejto dohode a dúfa, že bude začiatkom novej etapy vo vzťahoch medzi EÚ a Kanadou a podnieti spoluprácu, ktorá bude prospešná pre obe strany. Táto dohoda tiež vyšle medzinárodnému spoločenstvu jasný signál o tom, že EÚ a Kanada v súčasnej hospodárskej a finančnej kríze odmietajú protekcionizmus. Okrem toho je pri posilňovaní transatlantických vzťahov neodmysliteľné plné zapojenie Kanady.

2.5 Treba zdôrazniť, že keď pristúpime k uzatvoreniu uvedenej dohody, bude to po dlhšom čase prvá obchodná dohoda medzi spoločenstvom krajín, ktorých väčšia časť je členom OECD a ktoré všetky kladú veľký dôraz na hospodársky rast a vytváranie pracovných miest. Dúfame preto, že táto dohoda bude predstavovať pevný základ v otázkach týkajúcich sa trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja, ako aj spolupráce s občianskou spoločnosťou a monitorovania vykonávania tejto dohody.

3. Občianska spoločnosť v Kanade

3.1 Kanadský systém konzultácií s občianskou spoločnosťou sa líši od európskeho systému. Na občiansku spoločnosť sa v Kanade obracajú parlamentné výbory, ako aj ministri federálnej vlády. Tieto konzultácie prebiehajú systémom ad hoc. Konzultácie s ministrami federálnej vlády sú v rámci parlamentných postupov v Kanade povinné a pri schvaľovaní legislatívy v parlamente sa musí vždy preukázať, že sa takéto konzultácie uskutočnili. Bežné sú aj konzultácie s občianskou spoločnosťou na úrovni jednotlivých provincií.

3.2 Približne 4,6 milióna (2) pracujúcich sa v Kanade združuje v odboroch, čo predstavuje 26,1 % celkového počtu pracujúcich. Napriek tomu, že za posledných desať rokov sa členstvo v odboroch zvýšilo o viac ako pol milióna pracujúcich, vzhľadom na úmerný nárast počtu pracovných miest sa percentuálny podiel členov odborov takmer vôbec nezmenil a v uvedenom období sa udržal na podobnej úrovni.

3.3 Hlavným odborovým hnutím v Kanade je Kanadský kongres práce (CLC) (3). Väčšina národných odborových zväzov v Kanade je členom CLC. CLC zastrešuje 12 provinčných a teritoriálnych federácií a 136 rád práce, ktoré zastupujú približne tri milióny pracujúcich. CLC sa zasadzuje za primeranejšie mzdy a pracovné podmienky, zlepšenie zdravotných a bezpečnostných noriem, spravodlivý daňový systém, sociálne programy zahŕňajúce starostlivosť o deti, zdravotné poistenie a dôchodok. Presadzuje aj zlepšenie vzdelávacích programov a programov na vytváranie pracovných miest.

3.4 Kanadská rada podnikateľov (4) je hlavnou organizáciou zastupujúcou podnikateľov. Tvorí ju približne 150 členov, ktorí sú delegovaní hlavnými kanadskými podnikmi, a združuje tiež významných podnikateľov zo všetkých výrobných odvetví. Hlavným cieľom tejto organizácie je presadzovať postoje podnikateľov na troch úrovniach: kanadskej, severoamerickej a celosvetovej. Svoju činnosť v rámci Kanady zameriava na vnútroštátne otázky ako menová a fiškálna politika, životné prostredie, konkurencieschopnosť, právo obchodných spoločností a legislatíva. V rámci Severnej Ameriky sa zameriava hlavne na vzájomnú hospodársku závislosť USA a Kanady a na Severoamerickú dohodu o voľnom obchode (NAFTA). Na celosvetovej úrovni sa sústreďuje na otázky medzinárodného zdanenia, obchodu, investícií a politiky rozvoja, ako aj na bilaterálne a multilaterálne vzťahy.

3.5 Kanadská federácia nezávislých podnikov (5) má na národnej úrovni 105 000 členov, ktorí zastupujú všetky odvetvia. Jej cieľom je zastupovať záujmy MSP na federálnej, provinčnej a teritoriálnej úrovni. Existuje tiež Kanadská obchodná komora (6), ktorá je vplyvnou organizáciou na národnej úrovni.

3.6 Pokiaľ ide o spotrebiteľov, Združenie kanadských spotrebiteľov (7) je zrejme najreprezentatívnejšou organizáciou. Jeho hlavným cieľom je informovať spotrebiteľov (8), ako aj sprostredkovať ich názory vláde a podnikom pri riešení konfliktov súvisiacich s oblasťou spotreby.

3.7 V Kanade pôsobí tiež viacero organizácií poľnohospodárov. Najväčšou je Kanadská federácia poľnohospodárstva (FCA) (9) s viac ako 200 000 členmi. FCA bola založená v roku 1935 s cieľom sprostredkovať postoje kanadských poľnohospodárov. Ide o „zastrešujúcu organizáciu“, ktorá zastupuje provinčné organizácie a národné skupiny producentov. Podporuje záujmy kanadského poľnohospodárstva a potravinárskeho odvetvia.

3.8 Odvetvie rybného hospodárstva zastupuje predovšetkým Kanadská rada pre rybolov (CCP) (10). CCP zastupuje odvetvie rybného hospodárstva na národnej úrovni a zastrešuje približne 100 členských podnikov, ktoré spracovávajú väčšinu kanadskej produkcie rybolovu a morských produktov.

4. Nový impulz pre vzťahy EÚ – Kanada: hospodárska výmena a politické vzťahy

4.1 Kanada je štrnástou ekonomikou sveta s HDP 1,51 bilióna USD (11). Hlavným ekonomickým odvetvím v Kanade sú služby, ktoré v roku 2008 predstavovali 69,6 % HDP (12) a zamestnávali tri štvrtiny ekonomicky aktívnych kanadských obyvateľov (13).

4.2 Jej odhadovaná obchodná bilancia za rok 2009 je deficitná s dovozom v hodnote 34309 miliónov USD, zatiaľ čo v roku 2008 dosiahla zostatok 7606 miliónov USD. Hlavným predmetom vývozu sú: automobilové vozidlá a ich dielce, priemyselné stroje, lietadlá, telekomunikačné zariadenia, chemické produkty, plasty a hnojivá. Podľa spoločného dokumentu EÚ – Kanada z marca 2009 je každé piate pracovné miesto v Kanade spojené s obchodom.

4.3 Formálne vzťahy medzi EÚ a Kanadou sa začali rozvíjať v roku 1959 podpísaním „Dohody o spolupráci pre mierové využívanie jadrovej energie“. Odvtedy obe strany podpísali ďalšie dohody a vyhlásenia. V súlade s novým transatlantickým programom podpísaným s USA v roku 1995 bolo v decembri 1996 na summite EÚ – Kanada schválené politické vyhlásenie a akčný plán s cieľom rozvíjať bilaterálne politické a ekonomické vzťahy a podporovať spoluprácu v multilaterálnych otázkach. Uvedený program počítal tiež s organizovaním polročných summitov venovaných hodnoteniu a podpore bilaterálnych vzťahov.

4.4 Kanada a EÚ majú silne rozvinuté vzájomné vzťahy v oblasti hospodárstva. V roku 2009 predstavovala výmena tovarov medzi obomi partnermi 40,2 miliárd EUR (14) a výmena obchodných služieb (okrem verejných služieb) dosiahla 18,8 miliárd EUR. Okrem toho sa v posledných rokoch objavuje pozitívny trend, kedy sa medzi rokmi 2000 a 2009 zvýšil vývoz tovarov z EÚ do Kanady z 21,1 na 22,4 miliárd EUR, zatiaľ čo v rovnakom období sa dovoz tovarov do EÚ z Kanady znížil z 19 na 17,8 miliárd EUR. Obchodný zostatok EÚ tak v poslednom desaťročí vzrástol z 2,1 na 4,7 miliárd EUR. Hlavnými produktmi vývozu z EÚ do Kanady sú lieky, automobilové vozidlá a motory pre lietadlá. Hlavnými produktmi vývozu z Kanady do EÚ sú lietadlá, diamanty, železná ruda, lieky a urán. V roku 2009 bol zostatok v obchodovaní so službami tiež v prospech EÚ vo výške 2,5 miliárd EUR.

4.5 Jedným z hlavných záujmov EÚ v ekonomickej oblasti je liberalizácia trhu s verejným obstarávaním. Zatiaľ čo kanadské spoločnosti majú voľný prístup k uzatváraniu zmlúv o verejnom obstarávaní v Európe vďaka tomu, že EÚ aj Kanada sú signatármi Dohody o verejnom obstarávaní (z roku 1994) Svetovej obchodnej organizácie (WTO), s európskymi spoločnosťami sa v Kanade recipročne nezaobchádza. Provincie majú právomoci v odvetviach, ako sú energetika, životné prostredie, doprava a zdravotníctvo. Je preto dôležité zahrnúť túto otázku do procesu rokovaní, aby sa dosiahla uspokojujúca dohoda, ktorá bude ekonomicky prospešná pre EÚ. Začiatkom tohto roka podpísala Kanada obchodnú dohodu s USA s cieľom otvoriť svoje trhy s verejným obstarávaním na subregionálnej úrovni. Kanada predložila tento návrh ako reakciu na protekcionárske opatrenia „Buy America“, ktoré zaviedli USA na stimulovanie svojho hospodárstva. Dohoda svedčí o ochote provincií otvoriť svoje trhy s verejným obstarávaním medzinárodnej hospodárskej súťaži.

4.6 Bilaterálne vzťahy EÚ – Kanada sa doteraz opierali predovšetkým o tieto nástroje:

— Rámcová dohoda o hospodárskej a obchodnej spolupráci z roku 1976.

— Transatlantická deklarácia z roku 1990, ktorou sa vytvára inštitucionálny rámec pre summity EÚ – Kanada, ako aj zasadnutia ministrov.

— Akčný plán a Politická deklarácia o vzťahoch EÚ – Kanada z roku 1996, ktorá obsahuje tri základné kapitoly: hospodárske a obchodné vzťahy, zahraničná a bezpečnostná politika a nadnárodné záležitosti.

— V nadväznosti na summit v Ottawe v marci 2004 bol prijatý nový Program pre združenie, v rámci ktorého sa začali rozvíjať vzťahy v doposiaľ nedotknutých oblastiach (medzinárodná koordinácia, spoločná účasť na mierových misiách, rozvojová spolupráca, vedecká spolupráca, spravodlivosť a zahraničné záležitosti atď.) a schválil sa rokovací rámec Dohody o podpore obchodovania a investícií – TIEA.

4.7 Vo všeobecnosti treba uviesť, že vzťahy medzi Kanadou a EÚ sú na vynikajúcej úrovni. Hlavnými spornými politickými bodmi medzi Kanadou a EÚ sú otázky súvisiace s Arktídou, európsky zákaz obchodovania s výrobkami z tuleňov a vízová povinnosť zavedená pre niektoré členské štáty EÚ zo strany Kanady.

Na jednej strane bezprostredné otvorenie plavebných trás v Severnom ľadovom oceáne vyvoláva sériu otázok o suverenite, vzhľadom na to, že sa až doposiaľ nepočítalo s možnosťou komerčne využívať túto oblasť. Predpokladá sa, že v tejto oblasti by sa mohlo nachádzať 20 % svetových zásob ropy a zemného plynu. Zároveň by sa tu mohli otvoriť nové veľmi atraktívne alternatívne obchodné trasy. Absencia multilaterálnej normy alebo regulácie predstavuje tému, ktorou je nutné zaoberať sa v strednodobom horizonte skôr, ako sa objavia nezrovnalosti alebo spory o suverenitu na tomto území. V decembri 2009 Rada EÚ stanovila tri hlavné ciele pre politiku v oblasti Arktídy: 1) ochrana a zachovanie Arktídy so súhlasom jej obyvateľstva, 2) podpora udržateľného využívania zdrojov a 3) prispievanie k multilaterálnemu spravovaniu Arktídy založenom na Dohovore OSN o námornom práve (UNCLOS).

Na druhej strane Kanada požaduje víza od občanov Českej republiky, Rumunska a Bulharska s odôvodnením, že občania uvedených krajín zneužívajú systém podávania žiadostí o azyl. Vzhľadom na to, že vízová politika EÚ je založená na reciprocite, je potrebné urýchlene nájsť riešenie predtým, ako bude EÚ nútená prijať opatrenia tohto typu. Bulharsko a Rumunsko sa usilujú o splnenie kritérií, ktoré stanovila Kanada na zrušenie vízovej povinnosti. V súvislosti s Českou republikou Kanada nestanovila konkrétne opatrenia na zrušenie vízovej povinnosti. Kanada odôvodňuje svoj postup nemožnosťou brániť sa pred falošnými žiadosťami o azyl. V súčasnosti navrhuje novelu legislatívy, ale potrvá ešte určitý čas, kým sa novela dostane do parlamentu.

4.8 V tejto súvislosti EHSV víta výsledky nedávneho summitu EÚ – Kanada, ktorý sa uskutočnil 6. mája 2010, a na ktorom sa vedúci predstavitelia zaviazali vyriešiť túto otázku a domnievajú sa, že zámer Kanady prehodnotiť svoju azylovú politiku by mal prispieť k vyriešeniu vízovej povinnosti všetkých občanov EÚ.

5. Hodnotenie komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou

5.1 Počas summitu EÚ – Kanada, ktorý sa uskutočnil 6. mája 2010 v Prahe, sa začali rokovania o uzatvorení komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody.

5.2 Štúdia o nákladoch a prínosoch užšieho hospodárskeho prepojenia medzi EÚ a Kanadou, ktorú spoločne vykonali EÚ a Kanada, preukázala, že obe by získali väčšie výhody zrušením ciel, liberalizovaním obchodu v oblasti služieb a odstránením necolných prekážok pre tovar a investície.

5.3 Podľa týchto informácií sú najvhodnejšími oblasťami pre dohodu obchod s tovarom, zdravotnícke a fytosanitárne otázky, technické prekážky pre obchodovanie, podpora obchodu, colné postupy, cezhraničné obchodovanie so službami, verejné obstarávanie, spolupráca v oblasti právnych predpisov, duševné vlastníctvo, pohyb osôb, politika v oblasti hospodárskej súťaže, inštitucionálne záväzky a riešenie sporov, ako aj trvalo udržateľný rozvoj. Netarifné prekážky obchodu a regulácia sú najdôležitejšie otázky, o ktorých sa bude diskutovať počas rokovaní.

5.4 Liberalizácia obchodu s tovarom a službami medzi oboma partnermi by mohla priniesť v bilaterálnej obchodnej výmene možný nárast o 20 %. Okrem toho sa odhaduje, že sedem rokov od nadobudnutia platnosti dohody o uvedených otázkach by EÚ dosiahla reálne príjmy 11,6 miliárd EUR a Kanada by získala ďalších 8,2 miliárd. Celkový vývoz z EÚ do Kanady by do roku 2014 vzrástol o 24,3 % ( 17000 miliónov EUR), zatiaľ čo kanadský vývoz by vzrástol o 20,6 % ( 8600 miliónov EUR).

5.5 Štúdia uvádza, že existuje priestor na naplnenie spolupráce prostredníctvom spolupráce vo vede a technike vďaka spoločnému výskumnému programu, najmä v strategických oblastiach, akými sú energetika a životné prostredie, čisté uhlie a zachytávanie a skladovanie CO2, bioenergia a vytváranie inteligentných elektrorozvodných sietí.

5.6 Ďalšími oblasťami pre intenzívnejšiu spoluprácu v rámci dohody by medzi inými boli bezpečnosť, otázky sociálneho zabezpečenia, systému spolupráce pri uznávaní kvalifikácií a spolupráca v rámci Organizácie pre rybolov na severozápade Atlantického oceána.

5.7 Z obchodného hľadiska colné aspekty nie sú zdrojom problémov pri rokovaniach. Dôležitým hľadiskom počas rokovaní bude harmonizácia legislatívy, pretože smerovanie k ekonomike služieb a zahraničným investíciám pripisuje regulačnému rámcu ešte dôležitejšiu úlohu. Systém legislatívnych kompetencií rozdelených medzi federálnu vládu, provincie a teritóriá by však mohol v tejto súvislosti predstavovať prekážku pri rokovaniach o dohode.

5.8 Vzhľadom na to sa provinciám výnimočne umožnilo priame zapojenie do rokovacieho procesu, keďže EÚ má záujem o ich účasť. Za rokovania je zodpovedný predstaviteľ federálnej vlády, ale môžu sa objaviť rozpory v oblasti spoločných alebo výlučných právomocí medzi jednotlivými provinciami, ako aj s federálnou vládou.

5.9 Kanada nemá skutočný jednotný trh. Federálna vláda, ako aj provincie chápu potrebu vytvoriť vnútorný trh, ale v súčasnosti je to len silná politická vôľa. Svetová hospodárska kríza však podnecuje Kanadu, aby podpísala dohodu čo najskôr, keďže jej to umožní diverzifikovať svoje vonkajšie trhy mimo USA.

5.10 Pokiaľ ide o citlivejšie odvetvia, hlavným predmetom obchodných konfliktov medzi USA a Kanadou je automobilový priemysel. Naopak v rybolove panujú dobré vzťahy a nebude dominantnou témou rokovaní. V odvetví energetiky chce EÚ diverzifikovať poskytovateľov dodávok energie. V tomto kontexte sú naplánované rokovania o osobitnej dohode o energetike, ale v súčasnosti ide len o návrh. Ďalšími odvetviami, v ktorých majú európske podniky problémy pri obchodovaní s Kanadou, sú letecký, bankový sektor a sektor verejného obstarávania. EÚ a Kanada sa tiež líšia v koncepcii zemepisných označení a poľnohospodárskych otázkach.

5.11 Z environmentálneho hľadiska federálne a provinčné vlády musia pracovať na spoločnej pozícii v otázkach životného prostredia, najmä pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov. Provincie majú rozličné postoje: zatiaľ čo Québec, Ontario, Britská Kolumbia a Manitoba sú súčasťou Západnej iniciatívy pre klímu a majú prostriedky určené na prispôsobenie sa klimatickým zmenám a ich zmiernenie, Alberta a Newfoundland, ktorých ekonomiky sú výrazné závislé od produkcie ropy, ju nepodpísali. Táto téma ostáva nedoriešená a nie je pravdepodobné, že táto časť rokovaní vyústi do platnej dohody o tejto otázke, ktorá by v žiadnom prípade nemala smerovať k prijatiu postojov vytvárajúcich nevýhodné podmienky pre konkurencieschopnosť európskych podnikov. Kanada však už prijala záväzok investovať do technológií čistej energie a vytvorenia bilaterálnej spolupráce v strategickej oblasti jadrovej energie.

6. Postoje občianskej spoločnosti v súvislosti s dohodou EÚ – Kanada

6.1 Zamestnávatelia

6.1.1 Európski zamestnávatelia (BUSINESSEUROPE) žiadajú o odstránenie colných a necolných prekážok, bez toho, aby sa vylúčila akákoľvek časť cla; väčší prístup k verejnému obstarávaniu na všetkých úrovniach (národná a subnárodná); záväzok k harmonizácii noriem v prioritných sektoroch; väčšiu ochranu duševného vlastníctva (vrátane ochrany označení pôvodu, najmä pri alkoholických nápojoch); mechanizmus urovnávania sporov; a väčšiu pracovnú mobilitu vrátane vzájomného uznávania kvalifikácií zamestnancov podnikov a niektorých profesií ako sú zdravotné sestry alebo advokáti.

6.1.2 Dohoda otvorí nové možnosti obchodovania medzi partnermi, ktorí majú podobnú úroveň rozvoja a podobné plány v rámci obchodnej politiky. Prosperita je úzko spojená s hospodárskou politikou prameniacou z obchodnej liberalizácie a priťahovania priamych zahraničných investícií. V súčasnosti je ešte dôležitejšie udržiavať otvorené trhy, keďže ide o dôležitý stimul pre investície, inováciu a rast.

6.1.3 Podnikateľská obec uznáva prevahu multilaterálnych obchodných pravidiel, ktoré riadia medzinárodný obchod, ale domnieva sa, že by mohlo prísť k posunu prostredníctvom ambicióznejších bilaterálnych dohôd, ktoré umožnia rýchlejšie odstraňovanie obchodných bariér, najmä necolných, rozvoj obchodovania so službami a investícií.

6.1.4 Ambiciózna a podrobná dohoda medzi EÚ a Kanadou bude mať priaznivý vplyv na utuženie ekonomických vzťahov medzi obomi stranami, ktoré sa v posledných vzťahoch zintenzívňovali nielen prostredníctvom vývozu, ale aj zložitejších operácií v sektore služieb a v zakladaní podnikov.

6.1.5 Dohoda bude impulzom na zintenzívnenie bilaterálnych ekonomických a obchodných tokov. Rokovania by mali vyústiť do vytvárania obchodných príležitostí v odvetviach, v ktorých podniky výrazne preukázali svoju konkurencieschopnosť na svetovom trhu, akými sú energetika, najmä v sektore obnoviteľných zdrojov, riadenie infraštruktúry, finančné služby, stavebníctvo, služby a technológie v oblasti životného prostredia alebo telekomunikácie.

6.1.6 Všeobecným cieľom je vytvárať viac príležitostí s menšími bariérami, čiže ponúkať nové obchodné príležitosti pre podniky prostredníctvom odstraňovania prekážok pre vývoz tovaru, služieb a kapitálu.

6.1.7 Dohoda rozhodujúcim spôsobom prispeje k väčšej integrácii ekonomiky EÚ a Kanady a podporí hospodársku obnovu oboch strán v čase krízy prostredníctvom expanzie obchodných a investičných tokov.

6.1.8 Medzinárodný obchod môže a musí plniť významnú úlohu hnacej sily rastu a rozvoja na svetovej úrovni, pričom obchodná politika prostredníctvom otvorenia trhov musí predstavovať významnú časť ekonomickej politiky EÚ.

6.2 Odborové organizácie

6.2.1 Európske a medzinárodné odborové zväzy (FSESP, CES, CSI) sformulovali odporúčania týkajúce sa pracovných práv a plnenia základných dohovorov o práci Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č 98 (o kolektívnom vyjednávaní), č. 138 (o minimálnom veku), č. 94 (o pracovných doložkách vo verejných zmluvách) a č. 29 (o nútenej práci), ako aj ďalších prvkov dôstojnej práce. Požadujú, aby obe strany predkladali pravidelné informácie o plnení uvedených záväzkov. V tejto súvislosti pripomínajú, že Kanadský kongres práce často predkladá v MOP sťažnosti kvôli neplneniu dohovorov o práci v Kanade na úrovni provincií. Hoci federálne zákony zabezpečujú pracovníkom právo združovať sa v odboroch, rozličné právne predpisy v provinciách obmedzujú odborové práva v celej krajine, čo vyvoláva kritiku MOP.

6.2.2 Obe strany sa tiež musia zaviazať, že budú rešpektovať normy OECD týkajúce sa nadnárodných spoločností a Tripartitné vyhlásenie tripartity MOP o nadnárodných spoločnostiach a sociálnej politike, a že nebudú znižovať pracovné štandardy s cieľom pritiahnuť zahraničné investície.

6.2.3 Európska konfederácia odborových zväzov (CES) by v dohode uvítala významnú kapitolu o udržateľnom rozvoji, vrátane záväzného mechanizmu, ktorý zabezpečí vykonávanie základných dohovorov o práci.

6.2.4 Na druhej strane FSESP požaduje, aby dohoda chránila súčasné a budúce verejné služby, na čo je potrebné zabezpečiť regulovanie na národnej úrovni.

6.2.5 Pokiaľ ide o kanadské odborové zväzy, Kanadský kongres práce dôrazne podporuje využitie verejného obstarávania na dosiahnutie sociálnych a environmentálnych cieľov a cieľov hospodárskeho rozvoja a nesúhlasí s ďalším rozširovaním rozsahu verejného obstarávania na štátne podniky (Crown Corporations) a vlády na nižšej než federálnej úrovni.

6.2.6 Kanadský kongres práce tiež veľmi znepokojuje skutočnosť, že prípadné konflikty záujmov medzi investormi a štátom by mohli ohroziť verejné služby a vnútroštátnu reguláciu, ako aj dôsledky nadmernej ochrany duševného vlastníctva, predovšetkým na ceny liekov.

6.2.7 Musí existovať záväzný mechanizmus, pomocou ktorého organizácie zamestnávateľov a zamestnancov oboch strán môžu požadovať kroky vlád.

6.2.8 Požaduje sa ustanovenie Fóra pre obchod a udržateľný rozvoj, ktoré bude vyvážene vykonávať konzultácie so zamestnancami, zamestnávateľmi a ďalšími organizáciami občianskej spoločnosti. Kanadské organizácie práce tvrdia, že v rámci konzultačného procesu sa v súčasnosti uprednostňujú podnikateľské názory.

6.2.9 Požaduje sa tiež zavedenie jasných klauzúl o dodržiavaní multilaterálnych dohôd o životnom prostredí, vrátane Kjótskeho protokolu. Táto kapitola by mala zahŕňať aj dodržiavanie dohovorov o ľudských právach, vrátane politických a občianskych práv, ktoré sú veľmi významné pre sociálny rozmer udržateľného rozvoja.

6.3 Rôzne oblasti činnosti

6.3.1 Poľnohospodárske odvetvie požaduje, aby vyjednávači EÚ zohľadňovali citlivé produkty v tejto oblasti. V súvislosti s normami pôvodu odporúča, aby ako vzor slúžila Dohoda s Južnou Kóreou. Kľúčovým je mliekarenské odvetvie a od dohody sa očakáva, že vytvorí nové príležitosti pre uvedenie európskych produktov na trh. V mäsopriemysle má EÚ defenzívne záujmy a žiada kvóty pre bravčové a hydinové mesto, vajcia a vaječné produkty. Toto odvetvie má tiež veľmi silné záujmy v súvislosti s obilninami, najmä pšenicou a nesúhlasí so zvýšením kvóty pre Kanadu. Bolo by preto vhodné, aby kanadská vláda upozornila Svetovú obchodnú organizáciu na právne predpisy, ktoré môžu byť prekážkou obchodu, aby Výbor pre technické prekážky obchodu mohol analyzovať jej súlad, ako v prípade kanadského zákona C-32 o prísadách tabakových výrobkov.

6.3.2 Pokiaľ ide o vzdelávanie a odbornú prípravu, EHSV pripomína, že možnosť spolupráce medzi EÚ a Kanadou v tejto oblasti sa uviedla už v spoločnom vyhlásení z novembra 1990. V roku 2006 EÚ a Kanada rozšírili dohodu na oblasť vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže na obdobie 2009 – 2013. Ide o prvú bilaterálnu dohodu podpísanú EÚ, ktorá hovorí o spolupráci v prospech mladých mimo oblasti vyššieho vzdelávania. Napriek tomu sa zdá, že na uvedenú dohodu neboli vyčlenené dostatočné finančné prostriedky. EHSV požaduje, aby sa táto činnosť primerane financovala, a aby sa poskytla finančná pomoc aj pre sociálnych pracovníkov, ktorí pracujú s deťmi alebo mládežou v EÚ, a ktorí by mohli pracovať v rámci výmeny skúseností a spoločných aktivít s podobnými organizáciami v Kanade.

7. Postoj Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ku Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode

7.1 EHSV podporuje rast a liberalizáciu obchodných výmen a v tomto zmysle víta otvorenie rokovaní o dohode EÚ – Kanada, hoci vyslovuje poľutovanie nad neúspechom rokovania za okrúhlym stolom v Dauhe a pripomína, že uprednostňuje multilaterálnu formu a odmieta obchodný protekcionizmus.

7.2 EHSV podporuje všetky kroky zamerané na riešenie ojedinelých sporných faktorov v bilaterálnych otázkach (prístup k Arktíde, víza, obchodovanie s výrobkami z tuleňov) a pripomína význam tejto dohody pre podporu výmen medzi EÚ a celým severoamerickým regiónom v rámci dohody NAFTA. V tejto súvislosti odporúča, aby sa zabezpečilo primerané sledovanie uvedených otázok v Európskom parlamente počas všetkých fáz rokovania o dohode, čo napomôže konečnému schváleniu v tejto inštitúcii.

7.3 EHSV vyslovuje potešenie nad výbornými vzťahmi medzi EÚ a Kanadou a povzbudzuje obe strany, aby tieto vzťahy zamerali na posilnenie spojenectiev s multilaterálnymi cieľmi v politickej oblasti, najmä pri rozhodných krokoch a konkrétnych opatreniach v prospech obnovy svetovej ekonomiky a iných otázkach, akými sú nešírenie jadrových zbraní, klimatické zmeny alebo spoločné riešenie krízových situácií (mierové misie, prírodné katastrofy).

7.4 EHSV jednoznačne obhajuje model európskeho sociálneho dialógu a občianskeho dialógu. Zdôrazňuje preto potrebu vypočuť názory sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti a zapájať ich do rokovaní o dohode a do jej neskoršieho vykonávania.

7.5 EHSV sa domnieva, že v budúcej dohode by sa malo uvažovať o vytvorení zmiešaného poradného výboru EÚ – Kanada zloženého zo zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti, ktorého úlohu by bolo podporovať dialóg a spoluprácu v ekonomických, sociálnych a environmentálnych aspektoch vo vzťahoch medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa budú objavovať v rámci vykonávania dohody. Vzhľadom na absenciu inštitucionálneho partnera zastupujúceho kanadskú organizovanú občiansku spoločnosť EHSV navrhuje preskúmať spoločne s kanadskými organizáciami občianskej spoločnosti, ako čo najlepšie určiť účasť v uvedenom budúcom výbore.

V Bruseli 16. septembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Stanovisko EXT/142 „Vzťahy medzi Európskou úniou a Kanadou“, Brusel, 27. novembra 1996.

(2) Labour Force Survey 2008, Štatistický úrad Kanady.

(3) http://canadianlabour.ca.

(4) http://www.ceocouncil.ca/en/.

(5) http://www.cfib.org.

(6) http://www.chamber.ca.

(7) http://www.consumer.ca.

(8) Ďalšími organizáciami spotrebiteľov sú: Kanadská spotrebiteľská rada; Spoločnosť podnikových spotrebiteľov Kanady; Výber spotrebiteľov; a Zväz spotrebiteľov.

(9) http://www.cfa-fca.ca/pages/home.php.

(10) http://www.fisheriescouncil.ca/.

(11) Podľa odhadov na rok 2009 to malo byť 1,3 biliónov USD a v roku 20081,4 biliónov USD. MMF World Economic Outlook Database. Október 2009.

(12) https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ca.html.

(13) Zdroj: Instituto Español de Comercio Exterior – ICEX.

(14) Eurostat.