SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 29. 5. 2013  
COM(2013) 350 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
EURÓPSKY SEMESTER 2013: ODPORÚ ČANIA PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY 
 
VYVEDENIE EURÓPY Z KRÍZY 
 
 
3 
 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
EURÓPSKY SEMESTER 2013: ODPORÚ ČANIA PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY 
 
VYVEDENIE EURÓPY Z KRÍZY 
1. ÚVOD 
Komisia raz do roka preskúmava hos podársku a sociálnu situáciu v každom členskom štáte 
EÚ a vypracúva odporú čania pre jednotlivé krajiny s cie ľom usmerni ť národné politiky 
v nadchádzajúcom roku. Vzh ľadom na hlbokú hospodársku a finan čnú krízu, ktorá mnohým 
spôsobuje sociálne ťažkosti, a na sú časné prognózy, ktoré nazna čujú, že EÚ sa pomaly 
zotavuje z dlhotrvajúcej recesie, budú tohtoro čné odporú čania podlieha ť dôkladnej kontrole.  
Účelom pravidelného doh ľadu zo strany Komisie je: 
• Identifikova ť hlavné hospodárske a sociálne výzvy, ktorým čelí EÚ a eurozóna a ktoré 
svedčia o narastajúcej vzájomnej závislosti medzi našimi ekonomikami.  
• Posúdiť pokrok, zachyti ť varovné signály poukazujúce na problémy skôr, než tomu 
bolo v minulosti, a prostredníctvom odporú čaní usmerni ť členské štáty, aby svoje 
politiky vykonávali spôsobom, ktorý pomôže EÚ prispôsobi ť sa a dosiahnu ť 
udržateľný rast, ktorý prinesie pracovné pr íležitosti a dôstojnú životnú úrove ň pre 
všetkých ob čanov.  
Z analýzy Komisie predloženej sú časne s odporú čaniami za rok 2013 vyplýva, že EÚ 
uskutočňuje trvalé zmeny a rieši závažné štrukturálne problémy, ktoré sa nahromadili za 
posledné desa ťročie. Tieto zmeny sa odohrávajú na gl obálnom pozadí charakterizovanom 
potrebou reformy v najrozvinutejších e konomikách a silného hospodárskeho vývoja v 
rozvíjajúcich sa ekonomikách. Členské štáty uskuto čňujú nevyhnutné reformy a tvrdo pracujú 
na tom, aby dostali verejné financie pod kontrolu. Tempo a vplyv týchto snáh sa líšia od krajiny ku krajine – úpravy sú obzvláš ť markantné krajinách zapojených do programu 
a v zranite ľ
nejších členských štátoch. Úlohou je vykona ť odsúhlasené reformy, a to niekedy 
s naliehavejšou nutnos ťou a väčšími ambíciami. Ak sa Komisia domnieva, že sú potrebné 
prísnejšie opatrenia, uvedú sa v odporú čaniach. 
Za posledných pä ť rokov sa snahy zamerali na krízový manažment, opätovné nastolenie 
finančnej stability a zabezpe čenie eura, čo sú základné predpoklady budúceho rastu. 
V krátkodobom horizonte oživ eniu bráni vysoká úrove ň dlhov – tak verejných, ako aj 
súkromných – ktoré sa nahromadili v mnohých členských štátoch a skuto čnosť, že náprava 
situácie v bankovom sektore je pomalá na to , aby priniesla ovocie. Okrem toho rozsah 
a naliehavos ť nerovnováh nahromadených po čas niekoľkých rokov viedli k významným 
úpravám, ktoré je teraz potrebné vykona ť súčasne v celej Európe vzh ľadom na silnú 
vzájomnú závislos ť medzi ekonomikami EÚ.  
 
4 
 Nájdenie udržate ľnejšej cesty pre rast si vyžaduje viac času, než je želate ľné. Tých nieko ľko 
rokov charakterizovaných nízkym  alebo žiadnym rastom malo ďalekosiahly vplyv na 
spoločnosť a prinieslo ve ľmi vysoké miery nezamestnanosti a nárast chudoby v niektorých 
častiach Európy. Stredobodom verejn ej diskusie je momentálne  miera nerovností a otázka 
spravodlivosti, čo poukazuje na to, že ak majú ma ť politiky úspech, musia by ť nielen dobre 
navrhnuté, ale musia ma ť aj politickú a sociálnu podporu. Ne jasné vyhliadky na zlepšenie na 
trhu práce v krátkodobom horizonte budú ďalšou skúškou pre systémy sociálneho 
zabezpečenia členských štátov. Na to, aby dnešné rozhodnutia priniesli pozitívne ú činky 
v podobe dynamickejšieho hospodárstva charak terizovaného rastom a tvorbou pracovných 
miest, bude potrebný čas. 
Európa potrebuje fiškálnu konsolidáciu – udržate ľný rast nemožno budova ť na 
neudržate ľnom dlhu – a Európa potrebuje skuto čný rast, aby si ľudia mohli nájs ť udržateľné 
zamestnanie. Otázka nezamestnanosti mladých si vyžaduje prija ť osobitné a naliehavé 
opatrenia. Vzh ľadom na to, že sú časná kríza je štrukturálna i cyklická, je v záujme 
zabezpečenia oživenia a opätovného vyvážen ia ekonomiky potrebné zintenzívni ť tempo 
reforiem v celej EÚ. Krajiny s deficitom potrebujú posilni ť svoju konkurencieschopnos ť 
a krajiny s „prebytkom“ potrebujú odstráni ť štrukturálne prekážky, kt oré bránia v raste ich 
domáceho dopytu.  
Štrukturálne reformy môžu by ť náročné, ale pomáhajú rovnomernejšie rozloži ť zaťaženie 
spôsobené úpravami ako aj prínosy v rámci celej spolo čnosti. Znižovanie byrokracie pre 
podniky pomáha rozvoju priaznivého podnikate ľského prostredia, zniž ovanie cien služieb 
pomáha skupinám obyvate ľov s nízkymi príjmami a efektívnejšia verejná správa prináša 
kvalitnejšie a cenovo dostupnejšie soci álne služby. Nezamestnaní, najmä dlhodobo 
nezamestnaní, potrebujú ove ľa silnejšie podporné opatrenia , ktoré im pomôžu získa ť 
zručnosti alebo poradenstvo potrebn é na získanie nového zames tnania, rovnako ako mladí 
ľudia potrebujú opatrenia, ktor é im pomôžu úspešne zvládnu ť prechod zo vzdelávania do 
pracovného procesu.  Je potrebné nájs ť riešenia pre podniky so solídnymi podnikate ľskými 
plánmi, ktoré nemôžu získa ť prístup k financovaniu. Vo všetkých členských štátoch existuje 
potreba viac investova ť do zlepšenia úrovne systému vzdelávania, vybavi ť ľudí zručnosťami, 
ktoré si vyžaduje hospodárstvo 21. storo čia a posilni ť inovácie a konkurencieschopnos ť.  
Činnosť ECB rozhodne prispieva k odstra ňovaniu poci ťovaných rizík, pokia ľ ide o stabilitu 
eurozóny. Prenos nižších úrokových sadzie b a obnovenie normálneho poskytovania úverov 
pre hospodárstvo, najmä na okraji EÚ, sú vš ak stále narušené. Dobudovanie štruktúry 
hospodárskej a menovej únie (HMÚ), najmä bankovej únie, bude ma ť zásadný význam 
z hľadiska podpory udržate ľného rastu a predchádzania opätovnému výskytu nerovnováh. 
Z analýzy národných programov reforiem  vykonanej Komisiou jasne vyplýva, že členské 
štáty by mohli urobi ť viac, aby si dopomohli k rast u a vyviedli Európu z krízy. Neschopnos ť 
odstrániť prekážky a chopi ť sa príležitostí, r ovnako ako aj odolnos ť voči zmene a nedostatok 
zmyslu pre naliehavos ť v niektorých krajinách, to všetko do rôznej miery spolo čne prispieva 
k vytvoreniu prostredia, ktoré nepomáha podnikom rozvíja ť sa a vytvára ť pracovné miesta. 
Omeškanie pri vykonávaní potrebných reforiem len zvýši kone čné finančné, hospodárske 
a sociálne náklady s nimi spojené. Vzh ľadom na rozsah týchto výziev sa všetky 
zainteresované strany vrátan e sociálnych partnerov a ob čianskej spolo čnosti vyzývajú, aby 
spolupracovali s cie ľom nájsť a vykona ť vhodné opatrenia. Zásadný význam pre dosiahnutie 
týchto spolo čných cieľov bude ma ť zachovanie a preh ĺbenie európskeho jednotného trhu. 
 
5 
 2. CELKOVÉ POSÚDENIE  
Výzvy, pred ktorými stojí Únia, sú  zložité a je možné ich rieši ť len komplexným prístupom, 
ktorý spája tvorbu politiky a vyk onávanie na úrovni EÚ, ako aj na úrovni jednotlivých 
členských štátov. Toto je hlavný cie ľ procesu európskeho semestra. 
Z podrobnej analýzy, o ktorú sa opiera tent o balík opatrení, vy plývajú tieto skuto čnosti: 
• Prebieha opätovné vyvažovanie hospodárstva EÚ . V posledných rokoch sa 
uskutočňujú alebo sa za čali vykonáva ť široké reformy na odstránenie minulých 
nerovnováh a nasmerovanie ekonomiky na udržate ľnejšiu cestu.  Ve ľké 
a pretrvávajúce deficity bežného ú čtu v niektorých krajinách sa významne 
znížili, čo znižuje riziko náhlych prerušen í vonkajšieho financovania týchto 
ekonomík. Hoci potrvá dl ho, kým nastanú plné ú činky niektorých z týchto 
reforiem, v celej Európe už možno bada ť zlepšenia, napríklad pokia ľ ide 
o výsledky v oblasti vývozu alebo úrokové sa dzby, ktoré sa platia zo štátneho 
dlhu.  
• Nezamestnanos ť vrátane nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej 
nezamestnanosti dosiahla neprijate ľne vysoké úrovne  a je pravdepodobné, 
že v blízkej budúcnosti zostane vysoká, čo si vyžaduje rozhodné a naliehavé 
opatrenia. Uskuto čňujú sa reformy na zlepšenie odolnosti a flexibility trhu 
práce v niektorých častiach Európy, ale ešte po trvá dlho, kým sa dostavia 
výsledky v podobe nových pracovných miest v celom hospodárstve. 
• Prebieha fiškálna konsolidácia , čo pomáha dosta ť verejné financie opä ť pod 
kontrolu. Starnutie obyvate ľstva v mnohých členských štátoch však 
predstavuje výzvu pre ich budúcu finan čnú udržate ľnosť, pokiaľ ide 
o dôchodky a zdravotnú starostlivos ť, a preto je potrebné kona ť teraz, aby si 
Európania mohli aj v budúcnosti užíva ť vysokú životnú úrove ň.  
• Štrukturálne reformy sú dôležité  na naštartovanie rastu a majú dvojaký ú čel, 
jednak majú zníži ť nezamestnanos ť a jednak opätovne nastoli ť udržateľnosť 
verejných financií. Obnovenie konkur encieschopnosti doma je takisto k ľúčom 
k uchopeniu príležitostí na rast na celom svete. 
Z uvedenej analýzy možno vyvodi ť niekoľko ponaučení dôležitých z h ľadiska politiky: 
• V mnohých členských štátoch sú potrebné ďalšie opatrenia na odstránenie 
vysokých úrovní verejného a súkromného dlhu a musí prebehnú ť proces 
znižovania zadlženia nadmerne zadl žených ekonomík, ktorý je potrebne 
dôkladne riadi ť. Ako vyplýva z prieskumov E CB o úveroch, prioritou je 
pokračovanie v ozdravovaní bankové ho sektoru, aby mohol poskytova ť 
finančné prostriedky do produktívnych častí hospodárstva, najmä pre MSP. V 
tejto súvislosti by mohli zohráva ť dôležitú úlohu nové režimy financovania 
reálnej ekonomiky, ktoré vyvinuli Ko misia a EIB so zapojením ECB. 
Financovanie investícií zo štruktur álnych fondov EÚ bude v nadchádzajúcich 
rokoch zohráva ť v niektorých častiach EÚ k ľúčovú úlohu. Podpora 
alternatívnych zdrojov fina ncovania a znižovanie tradi čnej závislosti 
 
6 
 spoločností na financovaní z bánk má  takisto zásadný význam pre obnovenie 
normálneho poskytovania úverov pre hospodárstvo.  
• Členské štáty s vysokými mierami n ezamestnanosti potrebujú zintenzívni ť 
aktívne opatrenia trhu práce ako kurzy odbornej prípravy a služby 
zamestnanosti. Odporú čajú sa ďalšie reformy na u ľahčenie prístupu 
k zamestnaniu, predchádzanie pred časným odchodom z trhu práce, znižovanie 
nákladov na prácu a na boj proti se gmentácii trhu práce. Pri formovaní 
a vykonávaní týchto politík by mali zohráva ť kľúčovú úlohu sociálni partneri.  
Obzvlášť znepokojujúca je situácia nezamestnaných mladých ľudí. Na jej 
riešenie sa odporú čajú opatrenia v súlade s in iciatívou EÚ “Záruka pre 
mladých”, ktorú navrhla Komisi a a ktorú teraz odsúhlasili členské štáty EÚ. 
• Členské štáty potrebujú vykona ť viac v záujme posilnenia 
konkurencieschopnosti svojich ekonomík. Nákl ady na prácu zohrávajú dôležitú 
úlohu a je potrebné ich udržiava ť na úrovni, ktorá zodpovedá rastu produktivity 
a pokračovať v ich dôkladnej kontrole. Vä čšia hospodárska sú ťaž na trhoch 
s výrobkami a službami má takisto zásadný význam z h ľadiska zvýšenia 
úrovne produktivity ekonomiky a v záujme zníženia cien. Európa však nemôže 
a nebude zaklada ť svoju konkurencieschopnos ť v globálnom hospodárstve len 
na nákladoch. Pred krízou a po čas krízy sa nerealizovali potrebné investície vo 
všetkých členských štátoch do vzdelávania, zru čností, výskumu, inovácií 
a efektívneho využívania zdrojov. Nedostatok správnych zru čností, výrobkov a 
služieb vážne ohrozuje vyhliadky na budúci rast Európy a v tý chto oblastiach 
sa vyžadujú rýchle nápravné opatr enia, ktoré by boli v súlade s cie ľmi stratégie 
Európa 2020.  
• Je tu naliehavá potreba vynaloži ť väčšie úsilie o vytvoren ie podmienok, ktoré 
sú priaznivé pre roz voj podnikov, spotrebite ľské prostredie a tvorbu 
pracovných miest. Napríklad je stále potrebné podstatne zlepši ť fungovanie 
sieťových odvetví, konkurencieschopnos ť v kľúčových sektoroch služieb, ako 
je napr. maloobchodný predaj , je tu potreba zabezpe čiť ľahší prístup k ur čitým 
povolaniam a činnostiam ako aj potreba zlepši ť účinnosť verejnej správy. 
• Členské štáty s prebytkom na bežnom ú čte a dostato čným fiškálnym 
priestorom by mohli vykona ť viac v záujme zníženia vysokých daní 
a príspevkov do systému sociálneho zabezpe čenia, ktoré sa vyberajú z nízkych 
miezd. Nedávny vývoj v krajinách s prebytkom prispieva k pretrvávajúcemu dopytu a má takisto pozitívny presahujúci ú činok na iné časti EÚ. Tieto 
členské štáty by takisto mohli posilni ť domáci dopyt tým, že otvoria svoj sektor 
služieb prostredníctvom odstránen ia neodôvodnených obmedzení a prekážok 
pri vstupe do ich sektoru služieb, čím sa služby stanú cenovo dostupnejšími pre 
skupiny obyvate ľstva s nižšími príjmami a podporia sa nové investi čné 
príležitosti. 
• Vzhľadom na reálny pokrok, ktorý sa  dosiahol pri znižovaní rozpo čtových 
deficitov, ako aj na mi eru konsolidácie, ktorá sa už vykonala, a na hospodársku 
činnosť, ktorá bola slabšia, než sa o čakávalo, Pakt stability a rastu umož ňuje, 
aby sa v ur čitých prípadoch členským štátom poskytol dodato čný 
čas na 
zníženie deficitu pod úrove ň 3 % HDP. Ustúpenie od potrebnej konsolidácie 
 
7 
 však nie je riešením a niektoré členské štáty stále potrebujú vykona ť významné 
úpravy. Pre niektoré z nich  Komisia navrhuje poskytnú ť dodatočný čas na 
odstránenie ich nadmerné ho deficitu. Tento dodato čný čas sa nenavrhuje preto, 
aby poľavili v snahách – práve naopak je potrebné ho využi ť na zníženie 
štrukturálneho rozpo čtového deficitu, zintenzívnen ie reforiem a prípravu pôdy 
pre udržate ľné oživenie.  
• V rámci strednodobých fiškálnych stra tégií by sa mohlo a malo vykona ť viac v 
záujme zlepšenia efektívnosti verejných výdavkov a spravodlivosti a ú činnosti 
daňového systému. Je potrebné rieši ť neefektívnos ť, ktorá je sú časťou 
štruktúry da ňových systémov niektorých krajín (napríklad niektoré znížené 
sadzby a iné da ňové výnimky). Rovnako je  potrebné zintenzívni ť boj proti 
daňovým podvodom a da ňovým únikom. Napriek tomu, že priority sa líšia, 
odporúčajú sa v tejto súvisl osti niektoré smery činností. 
• Spravodlivos ť má zásadný význam pre udržate ľnosť a účinnosť reforiem. 
Kríza už mala trvalý vplyv na na jviac znevýhodnené skupiny našej spolo čnosti, 
pričom podiel ľudí ohrozených chudobou sa z vyšuje v mnohých krajinách. 
Členské štáty musia investova ť do svojho ľudského kapitálu a do zabezpe čenia 
náležitých služieb pre svojich ob čanov. Je potrebné venova ť väčšiu pozornos ť 
distribučnému vplyvu reforiem, aby sa zabezpe čilo, že prinesú trvalé výsledky 
v prospech všetkých. Nieko ľko členských štátov potrebuje venova ť viac 
pozornosti boju proti rôznym form ám chudoby, ako je chudoba detí, 
bezdomovectvo, chudoba zamestnaných a nadmerná zadlženos ť domácností, 
aby sa zabezpe čila účinnosť systémov sociálneho zabezpe čenia, ktoré sú 
zamerané na najviac postihnuté osoby. 
Rozhodnutia, ktoré sa už prijali na úr ovni EÚ, prispeli k reformnému úsiliu členských štátov, 
ale je potrebné vykona ť ďalšie naliehavé opatrenia: 
• Členské štáty, ktoré zažili ve ľkú finančnú tieseň, by mohli využi ť finančné 
poistky, ktoré sa nedáv no vytvorili na úrovni EÚ1. Udelenie finan čnej pomoci 
od EÚ/IMF je prísne podmienené. V ykonávanie týchto programov prebieha 
a dôkladne sa monitoruje.  
• Niekoľko zatiaľ neprijatých návrhov právnych predpisov EÚ má potenciál 
uvoľniť príležitosti pre rast a zamestnanos ť napríklad v oblasti služieb 
a prostredníctvom využívania digitálne ho hospodárstva. Komisia podá v rámci 
Paktu pre rast a zamestnanos ť správu o dosiahnutom pokroku na zasadaní 
Európskej rady v júni 2013.  
• Komisia navrhla v decembri 2012 balík opatrení pre zamestnanos ť mladých 
ľudí, ktorý zah ŕňa vytvorenie Európskeho združenia u čňovskej prípravy. 
Takisto sa v ňom navrhla záruka pre mladých, ktorá by mala zabezpe čiť, aby 
všetci mladí Európania dostali ponuku kvalitného zamestnania, možnos ť 
ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy, u čňovskej prípravy alebo stáže 
do štyroch mesiacov od ukon čenia školy alebo straty zamestnania. Rada prijala 
záruku pre mladých v apríli 2013. Na  podporu záruky pre mladých bolo 
                                                 
1 Najprv EFSM a ENFS a následne EMS. 
 
8 
 v rámci nadchádzajúceho viacro čného finan čného rámca vy členených 6 miliárd 
EUR, ktoré sa majú využíva ť spolu s prostriedkami z Európskeho sociálneho 
fondu prostredníctvom iniciatívy pre zamestnanos ť mladých ľudí. Komisia od 
roku 2012 pracuje prostredníctvom ak čných tímov pre zamestnanos ť mladých 
ľudí, aby pomohla členským štátom s najvyššími mierami nezamestnanosti 
mladých preprogramova ť štrukturálne financovanie od EÚ a zacieli ť ho na 
mladých ľudí. Takisto vedie partnerstvo s viacerými zainteresovanými 
stranami na riešenie nedostatku zru čností v oblasti informa čno-komunika čných 
technológií v EÚ a v záujme obsadenia nieko ľkých stoviek tisíc vo ľných 
pracovných miest, ktoré sa pre dpokladajú v oblasti týchto zru čností. 
• Súčasné právne predpisy posilnili hospodársku správu EÚ. Ich vykonanie 
posilní vierohodnos ť prebiehajúceho reformného pr ocesu. Zmluva o stabilite, 
koordinácii a správe v hospodárske j a menovej únii je teraz uplatnite ľná. Pakt 
stability a rastu bol posilnený a zaviedol sa nový postup v prípade 
makroekonomických nerovnováh (tzv. balík  šiestich legislatívnych aktov). 
Nové právne predpisy, ktoré posil ňujú koordináciu politík  v rámci eurozóny 
(tzv. balík dvoch legisl atívnych aktov), nadobudnú ú činnosť 30. mája 2013. 
• Ďalšie kroky na preh ĺbenie hospodárskej a menovej únie, najmä 
prostredníctvom zriadenia bankovej únie a ukon čenia súboru nástrojov 
finančných poistiek poskytovaných prostre dníctvom Európskeho mechanizmu 
pre stabilitu, ďalej posilnia rámec EÚ. Takisto pr ebiehajú diskusie o spôsoboch 
posilnenia sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie. 
• Hneď len čo sa dosiahne dohoda o ďalšom viacro čnom finan čnom rámci EÚ, 
bude možné za čať na účely podpory stratégie Európa  2020 pre inteligentný, 
udržateľný a inkluzívny rast využíva ť novú generáciu finan čných nástrojov 
EÚ, ako je Horizont 2020 v oblasti výs kumu a Nástroj na prepojenie Európy 
v oblasti infraštruktúry. Vä čšie zameranie štrukturálnych fondov EÚ na rast, 
konkurencieschopnos ť a zamestnanos ť môže prinies ť silný stimul pre rast v 
niektorých členských štátoch, v ktorých sa ve ľká časť verejných investícií 
spolufinancuje z rozpo čtu EÚ. Tohtoro čné odporú čania pre jednotlivé krajiny 
sú obzvláš ť dôležité z toho dôvodu, že členské štáty a regióny teraz ur čujú 
svoje investi čné priority v oblasti politiky súdržnosti na obdobie rokov 2014 –
 2020. 
3. KĽÚČOVÉ OBLASTI ČINNOSTÍ  
Európsky semester sa za čína tým, že Komisia uverejní ro čný prieskum rastu. Komisia 
zachovala pre rok 2013 rovnakých pä ť priorít ako pre rok 2012: 
• Realizácia diferencovanej fiškálne j konsolidácie, ktorá podporuje rast 
• Obnovenie normálneho poskytovania úverov pre hospodárstvo 
• Podpora rastu a konkurencieschopnosti v sú časnosti a v budúcnosti 
• Boj proti nezamestnanosti a sociálnym dôsledkom krízy 
 
9 
 • Modernizácia verejnej správy 
Európska rada podporila tieto priority  v marci 2013 a stanovila rámec pre činnosť členských 
štátov v uvedených oblastiach. V prílohe 1 sa poskytuje preh ľad odporú čaní pre každý 
z členských štátov, ktoré tvoria sú časť tohto balíka. V prílohe 2 sa sumarizuje pokrok 
v dosahovaní cie ľov stratégie 2020. Viac podkladových  informácií je k dispozícii 
v pracovných dokumentoch útvarov Komisie a v komparatívnych tematických dokumentoch 
uverejnených na webovej stránke ve novanej stratégii Európa 2020.  
Komisia taktiež vydala odporú čania pre eurozónu. Euroskupina by mala zohráva ť aktívnu 
úlohu v rámci posilneného doh ľadu nad eurozónou a zabezpe čiť celkový koherentný politický 
postoj a vykonanie reforiem potrebných v záuj me stability a rastu svojej ekonomiky. 
Euroskupina bude taktiež zohráva ť osobitnú úlohu pri prerokúva ní a koordinácii politických 
reforiem „ ex ante “ v budúcnosti, ako aj pri rýchlom prijímaní dôležitých politických 
rozhodnutí, ako sú napríklad rozhodnutia potrebné na ú čely prechodu na bankovú úniu. 
Tento balík odporú čaní vychádza aj z h ĺbkových preskúmaní, ktor é Komisia uverejnila 
10. apríla 2013 v rámci postupu v prípad e makroekonomických nerovnováh. V odporú čaniach 
pre jednotlivé krajiny sa 13 členským štátom, ktorých sa te nto postup týka, navrhlo, aby 
prihliadli na tieto nerovnováhy. 
Realizácia diferencovanej fiškálne j konsolidácie, ktorá podporuje rast 
Fiškálna konsolidácia nie je cie ľom, ale prostriedkom, ktorým by verejné orgány mali získa ť 
svoju fiškálnu suverenitu, aby mohli investova ť do udržate ľného rastu. Komisia vzh ľadom na 
vysoké verejné deficity a stúpajúce úrovne dlhu odporú ča fiškálnu konsolidáciu, ktorá by sa 
mala vykona ť diferencovaným spôsobom, ktorý by podporoval rast a ktorý by bol 
prispôsobený podmienkam v každej krajine.  
V prípade, že sa prijmú správn e opatrenia, budú sa fiškálna disciplína a rast navzájom 
podporova ť. Nedávnym príkladom sú baltské krajiny:  Po hlbokej recesii zaznamenávajú teraz 
Litva, Lotyšsko a Estónsko najvyššie miery hospodárskeho rastu v EÚ (v roku 2012: Litva 3,6 %, Lotyšsko 5,6 % a Estónsko 3,2 %). Tieto tri krajiny sa na za čiatku sústredili na 
fiškálnu konsolidáciu a opätovne  vyvážili svoje ekonomiky vo ve ľmi neistom prostredí. 
Zaznamenané zlepšenia ich konkurencie schopnosti teraz prinášajú ovocie, čo im pomáha 
konsolidova ť verejné financie a ďalej znižova ť nezamestnanos ť napriek tomu, že stále 
pretrvávajú obavy v súvislosti s vysokými úrov ňami chudoby a sociálneho vylú čenia. 
Fiškálna konsolidácia pokra čuje v celej Európe. Deficit EÚ  klesol z vrcholovej hodnoty –
6,9 % v roku 2009 na –4 % v roku 2012 a o čakáva sa, že klesne na –3,4 % v roku 2013 
vzhľadom na to, že narastajúci po čet členských štátov odstra ňuje svoj nadmerný deficit. 
Spôsoby konsolidácie, ktoré si členské štáty môžu zvoli ť v rámci postupu pri nadmernom 
deficite v záujme dosiahnutia cie ľov v oblasti deficitu a dlhu sa zakladajú na deficitoch 
meraných v štrukturálnom vyjad rení. Preto, ak významné zhoršenie ekonomických vyhliadok 
vedie k nesplneniu nominálneho cie ľa napriek tomu, že bolo vynalo žené požadované fiškálne 
úsilie, môže sa termín na odstránenie nadmerného deficitu pred ĺžiť. V súlade s odsúhlaseným 
rámcom EÚ sa v nedávnej minulosti tempo fi škálnej konsolidácie už prispôsobilo v prípade 
Grécka, Španielska a Portugalska a poskytlo im viac času na odstránenie ich nadmerných 
deficitov. Komisia teraz aktualizuje svoje odporú čania na základe najnovších informácií 
a vzhľadom na posúdenie ú činnosti opatrení prijímaných členskými štátmi (rám ček 1).  
 
10 
 Rámček 1. Situácia v členských štátoch so zrete ľom na Pakt stability a rastu 
podľa odporú čaní Komisie z 29. mája 2013  
Žiadny postup pri nadmernom deficite  BG, DE, EE, FI, LU, SE  
Zrušenie postupu pri nadmernom deficite  HU, IT, LT, LV, RO  
Prebiehajúce postupy pri nadmernom deficite s termínmi v roku 2013  AT, DK, CZ, SK  
Prebiehajúce postupy pri nadmernom deficite s termínmi v roku 2015 
alebo 2016  EL, IE, CY, UK  
Navrhnuté pred ĺženie termínu na splnenie fiškálnych cie ľov – nové 
termíny v roku 2014, 2015 alebo 2016  ES, FR, NL, PL, SI, PT  
Prvé kroky k otvoreniu postupu pri nadmernom deficite  MT 
Nedostato čné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu do roku 
2012 – zintenzívnenie postupu pri nadmernom deficite  BE 
Vďaka opatreniam prijatým na úrovni EÚ a snahám nieko ľkých členských štátov klesli 
úrokové sadzby splácané zo št átneho dlhu a viaceré kraj iny, ktorým kedysi hrozili 
neudržate ľne vysoké náklady na refinancova nie, sú teraz schopné financova ť svoj dlh pri 
oveľa nižšej sadzbe než pred rokom. Ale vzh ľadom na úrovne dlhu, ktoré sú už aj tak vysoké, 
a vzhľadom na náklady súvisiace so starnutím obyvate ľstva zostáva ich fiškálna a finan čná 
situácia aj na ďalej krehká.  
Vzhľadom na uvedené skuto čnosti sa má členským štátom v ďaka predĺženiu času na splnenie 
ich odsúhlasených cie ľov poskytnú ť možnosť urýchliť snahy o nápravu situácie v oblasti 
verejných financií a vykonanie zmeškaných refo riem. Reformné snahy sa musia zintenzívni ť, 
aby vierohodne priniesli požadované výsledky v nových termínoch a nadmerný deficit sa 
musí odstráni ť. Komisia bude situáciu dôsledne sledova ť a v prípade krajín eurozóny uplatní 
režimy posilnenej fiškálnej správy. Fi škálne inštitúcie by sa mali posilni ť tak na národnej 
úrovni, ako aj na nižších úrovniach pros tredníctvom zavedenia vierohodných a ú činných 
strednodobých rozpo čtových rámcov. 
Rovnako záleží aj na charaktere fiškálne j konsolidácie. V mnohých prípadoch došlo 
k zvýšeniu daní namiesto zníženia výdavkov. To je zvy čajne viac škodlivé pre rast než 
opačný prípad, najmä v krajinách s už aj ta k vysokými mierami zdanenia. Komisia odporú ča 
spôsoby, ktorými možno fiškálnu úpravu vykona ť tak, aby podporovala rast, a to pôsobením 
tak na príjmovú, ako aj na výdavkovú stranu rozpo čtov jednotlivých členských štátov.  
Pokiaľ ide o stranu príjmov, zásadným aspektom pr ebiehajúcich reforiem je štruktúra 
daňových systémov, a najmä presun da ňového základu z práce na iné zdroje. Pre mnohé 
členské štáty je prioritou obmedzi ť zdanenie práce v záujme zvýšenia stimulov pracova ť 
a znížiť relatívne vysoké náklady na prácu, najmä v prípade nízko kvalifikovaných 
pracovníkov (pozri rám ček 2). Zjavne tieto ve ľmi potrebné reformy musia by ť následne 
vykompenzované inými zdrojmi príjmov. Zvýšenie periodických daní z nehnute ľností sa vo 
viacerých členských štátoch stretáva s politic kými námietkami, ale môže sa navrhnú ť tak, aby 
predstavovalo ú činný a spravodlivý spôsob zvyš ovania verejných príjmov. Ďalšou stránkou 
presunu zdanenia je presun k environmentálnym daniam, ako je napríklad zdanenie zdrojov 
 
11 
 znečistenia a emisií skleníkových pl ynov. Tieto dane môžu podnieti ť vývoj nových 
technológií, podporova ť efektívne využívanie zdrojov a vytváranie ekologických pracovných 
miest, je však takisto potrebné monitorova ť vplyv vysokých cien energie na domácnosti 
a konkurencieschopnos ť vrátane odvetví náro čných na energie, aby sa budúce rozhodnutia 
prijímali na základe spo ľahlivých dôkazov.  
Väčšiu efektívnos ť a spravodlivos ť daňových systémov možno dosiahnu ť rozšírením 
súčasných da ňových základov. Vä čšina daňových systémov zah ŕňa výnimky, zvýhodnenia, 
znížené sadzby a iné špecifické režimy známe ako „da ňové výdavky“. Tieto nie sú vždy 
opodstatnené a môžu by ť neefektívnymi nástrojmi pri dosahovaní ich sociálnych, 
environmentálnych alebo hospodárskych cie ľov. Môžu takisto zah ŕňať diferencovaný prístup 
k platiteľom daní, ktorý nie je vždy opodstatnený, a tým sa znižuje spravodlivos ť systému. 
Taktiež môžu vytvára ť možnosti na manipuláciu, skomplikova ť daňový systém a zvýši ť 
náklady na dodržiavanie právny ch predpisov, ako aj admi nistratívne náklady. V nieko ľkých 
členských štátoch došlo k zvýšeniu daní, ale Komisia je toho názoru, že by sa mohlo vykona ť 
viac v záujme zníženia da ňových výdavkov a výnimiek vrátane environmentálne 
a ekonomicky škodlivých dotácií.  
Napríklad v sú časnosti vyberané príjmy z DPH predst avujú len polovicu z príjmov, ktoré by 
prinieslo plné uplat ňovanie štandardnej sadzby DPH (gra f 1). Daný rozdiel je odzrkadlením 
rozsahu da ňových úľav, medzier v daniach, nedostato čného dodržiavania predpisov 
a v niektorých prípadoch aj slabú da ňovú správu, čo znižuje ú činnosť systému DPH. 
Graf 1. Skuto čné príjmy z DPH v roku 2011 (% teoretický ch príjmov pri štandardných sadzbách)  
 
Zdroj: Európska komisia: Podiel príjm ov z DPH pozostáva z vybraných skuto čných príjmov z DPH vydelených vý sledkom štandardnej sadzby 
DPH a čistou kone čnou domácou spotrebou.Vysoká hodnota pre Luxembursko sa vysvet ľuje dôležitos ťou DPH vybratej z predaja 
nerezidentom.  
Činnosti zamerané na zlepšenie da ňovej disciplíny a boja pro ti podvodom majú zásadný 
význam z h ľadiska zvyšovania ú činnosti a spravodlivosti da ňového systému2. Opatrenia na 
úrovni jednotlivých členských štátov, na úrovni EÚ a na celosvetovej úrovni môžu 
spolupôsobi ť v záujme posilnenia da ňových systémov. Komisia je odhodlaná použi ť všetky 
nástroje, ktoré má k dispozícii, na zint enzívnenie boja proti podvodom a únikom a vyzýva 
                                                 
2  V roku 2012 Komisia predložila komplexný súbor opatrení na boj proti da ňovým podvodom a únikom 
na európskej a celosvetovej úrovni. 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/index_en.htm   
 
12 
 členské štáty, aby prijali opatrenia na ná rodnej úrovni a v koordinácii s ostatnými členskými 
štátmi aj na úrovni EÚ.   
Rámček 2. Príklady nedávnych opatrení na presun da ňového za ťaženia zo základov, ktoré 
narúšajú rast  
Belgicko prijalo ur čité opatrenia na zníženie sociálnych príspevkov pre MSP a ur čité kategórie 
zamestnancov. Zaviedol sa „pracovný bonus“ pre pr acovníkov s nízkymi mzdami , ktorý sa posilnil 
prostredníctvom zníženia soci álnych príspevkov zamestnávate ľov v kombinácii s úverom na da ň 
z príjmov fyzických osôb.   Dánsko postupne znižuje da ňové zaťaženie práce s cie ľom stimulova ť 
zamestnanos ť a rast. Ma ďarsko znížilo príspevky do systému sociálneho zabezpe čenia v prípade 
vybraných cie ľových skupín. Fínsko zvýšilo základné zvýhodnenia na uvo ľnenie zdanenia v prípade 
osôb s nízkymi príjmami.  Česká republika a Estónsko plánujú celkové zníženie da ňového zaťaženia 
práce.  
Pokiaľ ide o stranu výdavkov, Komisia zastáva názor, že by sa mala da ť prednosť verejným 
investíciám do výskumu, inovácií a ľudského kapitálu, a to aj prostredníctvom vä čšej 
nákladovej efektívnosti v prípade v ýdavkov. Dôvodom na obavy sú niektoré členské štáty, 
ktoré vykazujú nízku alebo klesajúcu úrove ň investícií do vzdelávani a (napríklad BG, EL, IT, 
SK a RO). Taktiež existuje priestor na  zachovanie alebo zlepšenie pokrytia a ú činnosti služieb 
zamestnanosti a aktívnych politík trhu práce, ako je napríklad odborná príprava pre 
nezamestnaných a režimy záruk pre mladých, a ko aj na zlepšenie nákladovej efektívnosti 
verejných výdavkov v mnohých oblastiach vrátan e zdravotnej a dlhodo bej starostlivosti. 
Starnutie obyvate ľstva predstavuje výzvu pre udržate ľnosť verejných financií v dôsledku 
potenciálneho nárastu nákla dov na zdravotnú starostlivos ť a štátom financované dôchodky. 
S cieľom pomôc ť v riešení tejto výzvy prostredníctvom sú časných opatrení Komisia odporú ča 
zvýšiť minimálny zákonný vek odchodu do dôchodku, ktorý by bol primeraný zvýšeniu 
strednej d ĺžky života, a postupne ruši ť režimy pred časného odchodu do dôchodku 
v kombinácii so snahami o udržanie celoživotného  vzdelávania a miery zamestnanosti starších 
pracovníkov. V tabu ľke 1 sa zhrnuté  najnovšie oz námené zmeny veku odchodu do dôchodku 
v členských štátoch.  
 
13 
 Tabuľka 1. Vek odchodu do dôchodku* v rámci EÚ 
Vek odchodu do 
dôchodku v roku 
2009 Vek odchodu do 
dôchodku v roku 
2020   Vek odchodu do 
dôchodku v roku 
2009 Vek odchodu do 
dôchodku v roku 
2020  
Ž=ženy   
(ak je odlišný)  Ž=ženy   
(ak je odlišný)  Ďalšie 
zvýšenia 
po roku 
2020 
 Ž= ženy   
(ak je odlišný)   Ž= ženy   
(ak je odlišný)  Ďalšie 
zvýšenia 
po roku 
2020 
BE 65  65   CR 65  65+ (3)   
BG 63 Ž: 60 65 Ž: 63  LV 62  63r9m  65 v r. 2025 
CZ   62         W: 56r8m (1) 63,8      Ž: 60r6m (1) 67+ (2) v r. 2044 LT 62r6m Ž: 60 64 Ž: 63 65 v r. 2026 
DK 65  66  67+ (3) LU 65  65   
DE 65  65,7  67 v r. 2029 HU 62  64  65 v r. 2022 
EE 63 Ž: 61 64  65 v r. 2026 MT 61 Ž: 60 63  65v r. 2026 
IE 66  66  68 v r. 2028 NL 65  66r8m  67+ (3) 
EL 65 Ž: 60 67  67+ (3) AT 65 Ž: 60 65 Ž: 60 65 v r. 2033 
ES 65  66r4m  67+ (3) PL 65 Ž: 60 67 Ž: 62 67 v r. 2040 
FR 60(1)  62 (1)   PT 65  65   
IT 65r4m   Ž: 60r4m 66r11m 67+ (3) RO 63r4m Ž: 58r4m 65 Ž: 61 65 / 63 (Ž) 
vr2030
SI 63 Ž: 61 65   
SK 62       Ž: 57r6m (1) 62+ (3)  62+ (3) 
FI 63-68 (4) 63-68 (4)  
SE 61-67 (4) 61-67 (4)  Zdroj: Európska komisia  
 
* Vek, v ktorom môžu ľudia prvý raz pobera ť plné dávky bez aktuárneho 
zníženia z dôvodu pred časného odchodu do dôchodku. Informácie založené 
na právnych predpisoch prijatých 30. apríla 2013. 
(1) Minimálny vek, líši sa v závislosti od podmienok ako po čet vychovaných 
detí alebo minimálne ukon čené obdobie poistenia 
(2) Zvyšuje sa o 2 mesiace každý rok až do ďalších zmien 
(3) Budúca úprava vzh ľadom na zvýšenie strednej d ĺžky života 
(4) Pružn ý vek odchodu do dôchodku prepojený s úrovňou dávo k 
UK 65 Ž: 60 66  67 v r. 2028 
V oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti je výzvou vyváženie potreby univerzálnej 
starostlivosti s narastajúcim dopytom zo strany starnúceho obyvate ľstva, technologickým 
vývojom a narastajúcimi o čakávaniami pacientov vo všetkých vekových skupinách. K viac 
než 70 % predpokladanému nárastu všetkých verejných výdavkov spojených so starnutím 
obyvateľstva dochádza v dôsledku zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. V záujme 
efektívnejšieho využitia obmedzenýc h verejných zdrojov a zabezpe čenia prístupu k vysoko 
kvalitnej starostlivosti  sú potrebné reformy. 
Obnovenie normálneho poskytovania úverov pre hospodárstvo 
Úverové podmienky, najmä v krajinách trpiacich finan čnou tiesňou, zostávajú sprísnené 
a ponuka úverov je obmedzená aj napriek rozsiahlej podpore zo strany vlád a uvo ľnenej 
menovej politike ECB. Situácia sa zhoršila  predovšetkým v Grécku, Írsku, Portugalsku 
a Slovinsku, ale tiež vo Francúzsku,  v Taliansku a Spojenom krá ľovstve. Nemecko je jedinou 
krajinou, v ktorej MSP zaznamenávajú pozitívne zlepšenie, pokia ľ ide o dostupnos ť 
bankových úverov. Na úvery pre MSP majú v ni ektorých krajinách vplyv obavy investorov 
v súvislosti so slabým hospodárskym a finan čným prostredím. Okrem toho ešte nebola 
ukončená prebiehajúca náprava situ ácie v bankovom sektore. Čistenie bankových súvah je aj 
naďalej prioritou v nieko ľkých členských štátoch v záujme obnovenia normálneho 
poskytovania úverov pre najproduktívnejšie časti hospodárstva.  
 
14 
 Graf 2. Úverové podmienky zostávajú sprí snené a úverové trhy sú roztrieštené  
 
-10010203040
03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13Ú verové štandardy  - posl edné 3 mesi ace
Ú verové štandardy  - posl edné 3 mesi ace saldo
sprísnenie ↑ ↓ zmiernenie
00,511,522,53
06 07 08 09 10 11 12 13ES IT
DE FR
*% (3-mesa čný pohyblivý priemer)
 
Vzhľadom na predchádzajúce úrovne neudržate ľného verejného a súkromného zadlženia je 
potrebná prebiehajúca náprava situácie v bankovom sektore.  Úprava by však nemala ís ť nad 
rámec toho, čo je nevyhnutné, a ani by nemala dosiahnu ť horšie výsledky v dôsledku zle 
fungujúcich roztrieštených trhov. Pret o by verejná politika mala fungova ť s cieľom posilni ť 
bankový sektor a pomôc ť odstráni ť prekážky vo financovaní spolo čností a investícií do 
infraštruktúry. 
Dôraz sa presunul zo zvyšovania kapitálu na odstra ňovanie zranite ľných miest v bankovom 
sektore. Mali by sa vykonáva ť zharmonizované prieskumy kvali ty aktív na úrovni celej EÚ 
ako súčasť snahy o obnovenie dôvery v ba nky EÚ a mala by sa zabezpe čiť transparentnos ť 
aktív a záväzkov bánk. To by malo umožni ť identifikáciu prípadných zostávajúcich 
zraniteľných miest a posilni ť dôveru v sektor ako celok.  
Zavedenie bankovej únie na úrovni EÚ s jediným subjektom doh ľadu a jediným 
mechanizmom na riešenie kríz ových situácií b ude dôležitou sú časťou zavŕšenia prestavby 
finančného sektora a obnovy normálneho poskytovani a úverov. Rekapitalizácia tých bánk, 
ktoré to potrebujú, by sa mala rýchlo ukon čiť, aby sa mohol nový jediný mechanizmus 
dohľadu stať plne operatívnym, pri čom následne by ho mal doplni ť jediný mechanizmus 
riešenia krízových situácií.  
Prioritou musí by ť vývoj alternatívnych zdrojov fina ncovania hospodárstva, ktoré by boli 
menej závislé od bankového financovania. Pokia ľ ide o financovanie podnikov, existujú 
náznaky postupného presunu smerom ku kapitálovým trhom, tento trend je však príliš pomalý 
na to, aby priniesol v blízkom čase výsledky. MSP okrem toho často nemajú priamy prístup k 
financovaniu z kapitálových tr hov. Boli odsúhlasené iniciatívy ako napríklad nové rámce EÚ 
pre investície do rizikového kapitá lu a do fondov sociálneho podnikania, v ďaka čomu sa 
zlepší situácia. Okrem toho splatený kapitál EIB sa zvýšil o 10 miliárd EUR, čo by malo 
pomôcť uvoľniť 180 miliárd EUR pre ďalšie investície v celej EÚ. Toto dodato čné 
financovanie umožní významné dodato čné úvery pre MSP, ktoré by mali ma ť široký Úverové podmienky v eurozóne  
Prieskum ECB o poskytovaní úverov Rozloženie úrokovej sadzby medzi menšie a 
väčšie úvery nefinan čným spolo čnostiam 
 
15 
 zemepisný a odvetvový dosah. Tempo poskytovania úverov z EIB, najmä pre MSP, je 
potrebné naliehavo zintenzívni ť.   
Malo by sa pripravi ť niekoľko ďalších opatrení na úrovni EÚ a jednotlivých členských štátov, 
aby sa u ľahčil prístup MSP k bankovému a nebankové mu financovaniu, ako napríklad 
zlepšenie rámca pre rizikový kapi tál, špecializované trhy pre MSP a združovanie MSP, nové 
sekuritiza čné nástroje pre MSP, stanovenie nor iem na posúdenie úverového hodnotenia MSP 
a podpora netradi čných zdrojov financovania ako lízing, financovanie dodávate ľského 
reťazca alebo kolektívne financovanie.  
V európskom Pakte pre rast a zamestnanos ť z júna 2012 sa zdôraznil význam investícií do 
infraštruktúry a poukázalo sa na úlohu štr ukturálnych fondov EÚ a EIB v tejto oblasti. 
Iniciatíva pod názvom dlhopisy  na projekty, ktorá sa za čala vykonáva ť v novembri 2012, 
môže zohra ť užitočnú úlohu pri opätovnom otváraní kapitálových trhov v Európe 
financovaniu infraštruktúry. Teraz je  potrebné túto iniciatívu rozšíri ť a rozvinú ť spolu s inými 
dlhovými nástrojmi v rámci Nástroja na prepojenie Európy (2014 – 2020). V marci 2013 Komisia takisto iniciovala zel enú knihu o dlhodobom financovaní
3 a vyzvala zainteresované 
strany, aby predložili svoje stanoviská k tomu, ako zlepši ť financovanie reálnej ekonomiky 
a odstráni ť prekážky stojace v ceste dlhodobým investíciám. 
Rámček 3. Príklady nedávnych snáh o u ľahčenie prístupu podnikov k financiám  
Dánsko podniklo iniciatívy s cie ľom riešiť prísne úverové podmienky okr em iného prostredníctvom 
vytvorenia štátneho investi čného fondu (Danish Growth Capital)  a vývoja balíka opatrení v oblasti 
úverov. Ďalší režim poskytuje záruky za úvery pre menšie bankové úvery v období rokov 2013 –
 2015. Estónska vláda podporuje financovanie spolo čností prostredníctvom fondov KredEx, Enterprise 
Estonia a Estonian Development Fund. Po ľsko zaviedlo novú záruku pre MSP a vytvorilo spolu 
s Európskym investi čným fondom a BGK nový rastový fond fondov na stimuláciu investícií do 
rizikového kapitálu, verejne neobchodovate ľných akcií a mezanínových fondov. V Taliansku sa 
podporuje využívanie nebankového financovania, a to aj pros tredníctvom príspevkov na nové 
korporatívne vlastné imanie, vytvorenie fondu pre udržate ľný rast a zavedenia kolektívneho 
financovania pre inovatívne za čínajúce podniky. Spojené krá ľovstvo zriadilo financovanie pre 
úverový systém, v rámci ktorého si môžu banky poži čiavať lacnejšie od Bank of England za 
predpokladu, že ur čitú časť z peňazí použijú na úvery podnikom. Štrukturálne fondy EÚ a činnosť EIB 
podporujú niektoré z týchto programov.  
Členské štáty ako Švédsko, Holandsko a Spojené krá ľovstvo potrebujú riadi ť úroveň  
súkromného dlhu a zranite ľnosť domácností, ktoré čelia možným posunom na trhu 
s nehnute ľnosťami4. Prijali sa ur čité opatrenia, napríklad pokia ľ ide o reguláciu a znižovanie 
daňových stimulov vedúcich k zadlženosti, ako sú napríklad da ňové úľavy z platieb úrokov z 
hypotekárnych úverov. Opatrenia na riešenie nerovnováh zaprí činených vysokou 
zadlženos ťou domácností a vysokými cenami nehnute ľností takisto prinášajú pozitívne 
výsledky v ďaka znižovaniu vplyvu rizikových úverov. Členské štáty by tiež mali rieši ť 
tendencie k zadlženosti, ktoré v sú časnosti existujú vo vä čšine systémov dane z príjmov 
právnických osôb.  
Podpora rastu a konkurencieschopnosti v sú časnosti a v budúcnosti 
                                                 
3  COM (2013) 150. 
4  Nerovnováhy pre tieto krajiny boli identifikov ané v tejto oblasti v rámci postupu v prípade 
makroekonomických nerovnováh. 
 
16 
 Veľa členských štátov zažíva pokles vo ve rejných a súkromných investíciách5 a zvýšenie 
úrokových sadzieb zo sporiacich vkladov, čo je pohá ňané snahou spolo čností a domácností 
znížiť existujúce úrovne dlhu a/alebo zvýši ť držbu aktív. Kým toto je nevyhnutné na strane 
jednotlivých spolo čností a domácností, má to tendenciu znižova ť celkový dopyt a vyžaduje si 
to komplexný súbor reforiem na trhu s výr obkami a na trhu prá ce v záujme zníženia 
negatívneho vplyvu na rast a s cie ľom podpori ť potenciál dlhodobejšieho rastu. 
Prednostné zameranie sa na rast a znovu nadobudnutie konkurencieschopnosti má zásadný 
význam pre úspešné a trvalé oživenie. A ko vyplýva z nedávnych výsledkov vývozu v Írsku, 
Španielsku a Portugalsku, dôlež ité úpravy zamerané na zlepše nie nákladovej a nenákladovej 
konkurencieschopnosti majú pozitívne ú činky, a to už aj v krátkodobom horizonte.  
Členské štáty s deficitom potrebujú prerozdeli ť zdroje z neobchodovate ľných sektorov (ako 
napríklad bývanie) do obchodovate ľných sektorov. Potrebujú posilni ť hospodársku sú ťaž vo 
všeobecnosti a sprístupni ť služby a netrhové služby vrátane sie ťových služieb. Členské štáty 
s prebytkom môžu tiež posilni ť domáci dopyt napríklad pros tredníctvom zníženia vysokých 
daní a príspevkov do systému sociálneho zabezpe čenia vyberaných z nízkych miezd. 
Nedávny mzdový vývoj o odolnos ť trhov práce v krajinách s pre bytkom prispejú k posilneniu 
domáceho dopytu a budú ma ť tiež pozitívny presahujúci ú činok všade inde v EÚ. Tieto 
členské štáty by mohli urobi ť viac v záujme sprístupnenia svojho sektoru služieb 
prostredníctvom odstránenia neopodstatn ených obmedzení a prekážok, ktoré znemož ňujú 
vstup, zvýšenia investícií, a zlepšenia cenove j dostupnosti služieb pre skupiny s nižšími 
príjmami. 
V nedávnej minulosti brzdilo konkurencieschopnos ť niektorých členských štátov zvyšovanie 
miezd, ktoré prevýšilo vývoj produktivity. Týmto členským štátom Komisia odporu čila 
preskúma ť mechanizmy stanovovania miezd s cie ľom zosúladi ť mzdy s vývojom produktivity 
a v tomto smere sa aj vynaložili snahy. Niektoré členské štáty vykonali legislatívne reformy 
alebo zaviedli stimuly na dosiahnutie také ho prepojenia. V iných prípadoch došlo k čiastočnej 
reforme systémov indexácie miezd alebo k zmrazeniu ich uplat ňovania, ale stále chýbajú 
štrukturálne reformy, ktorými by sa na trvalom základe prepojil vývoj miezd s produktivitou. 
Hoci sa odporú čania pre jednotlivé krajiny na r ok 2013 zachovali, boli preformulované 
s cieľom zohľadniť uskutočnené zmeny. 
Európa jasne potrebuje zintenzívni ť svoje inova čné snahy a pokra čovať v presune výrobných 
vzorcov smerom k činnostiam s vysokou pridanou hodnotou. Pod ľa posledného vydania 
prehľadu výsledkov inovácií v Únii, ktorý vypr acúva Komisia, existujú stále ve ľké rozdiely 
medzi členskými štátmi s najslabšími výsledka mi v inováciách (BG, RO, LV, PL) 
a členskými štátmi s najlepšími výsledkami (SE, DE, DK, FI). V dôsledku toho sa EÚ 
nachádza v rebrí čku za niektorými zo svojich k ľúčových konkurentov. 
Slabé výsledky v oblasti produktivity vyplývajú s časti z obmedzenej hospodárskej sú ťaže na 
trhoch s výrobkami a službami, ale tiež zo  slabých výsledkov v oblasti vzdelávania 
a výskumu a z neschopnosti pretavi ť výsledky výskumu do obchodovate ľných tovarov 
a služieb.Významný podiel súkromného výs kumu a vývoja financovaného z verejných 
prostriedkov sa uskuto čňuje prostredníctvom priamych dotácií.Mali by sa vyvinú ť 
alternatívne spôsoby podpory inova čných schopností ako napríklad da ňové stimuly na 
zvýšenie súkromného financovania a strate gické využívanie vere jného obstarávania. 
                                                 
5  V roku 2013 členské štáty za čali získava ť nové príjmy z auk čných výnosov z obchodovania s emisnými 
kvótami, ktoré možno použi ť na financovanie inovatívnych nízkouhlíkových projektov. 
 
17 
 Veľký potenciál sektoru služieb z h ľadiska hospodárstva a pracovných miest zostáva 
nevyužitý. Komisia odhaduje, že HDP  EÚ by sa mohol zvýši ť o hodnotu v rozmedzí 0,8 % až 
2,6 %, ak by členské štáty odstránili v súlade so smer nicou o službách obmedzenia v oblasti 
poskytovania služieb. Pod ľa najambicióznejšieho scenára by sa najvyššie prínosy získali na 
Cypre, v Španielsku, Spojenom krá ľovstve, Luxembursku, Holandsku, Dánsku, Rakúsku, vo 
Švédsku a vo Francúzsku6. Odporú čajú sa konkrétne opatr enia na zlepšenie 
konkurencieschopnosti v sektore služieb, a to  najmä v podobe odstránenia prekážok na 
maloobchodnom trhu a nadmerných obmed zení v poskytovaní odborných služieb 
a vykonávaní regulovaných povolaní. Plné vykona nie smernice EÚ o službách môže zohra ť 
dôležitú úlohu v rozvoji cezhrani čných služieb a pomôc ť zvýšiť produktivitu na domácich 
trhoch. 
Prioritou je zlepšenie podnikate ľského prostredia vo všeobecnos t i  a  u ž  s a  v  tejto súvislosti 
podniklo viacero pozitívnych krokov (pozri rám ček 4). Niektoré z týchto osved čených 
postupov by sa mohli širšie uplatni ť. 
Rámček 4. Príklady opatrení prijatých na ú čely rozvoja hospodárskych činností v sektore 
služieb  
V Poľsku, Nemecku, vo Francúzsku, na Cy pre a v Taliansku sa od nadobudnutia ú činnosti smernice 
o službách zmiernili predpisy, ktorými sa stanovuje právna forma spolo čností alebo vyžaduje 
kapitálové vlastníctvo.  Povinnos ť predchádzajúceho povolenia na založenie podniku bola teraz 
zrušená pre niektoré služby v Taliansku a pre viaceré služby vo Francúzsku. Na maloobchodnom trhu 
v Španielsku a Nemecku už nie je potrebné podrobi ť sa ekonomickému testu na ú čely otvorenia 
určitých prevádzok. Malta tiež zakázala povinné tarify pre regulované povolania , čo podnikom 
umožňuje stanovi ť si vlastné ceny.  
Nápomocné podnikate ľské prostredie je potrebné s cie ľom podpori ť začínajúc podniky 
a umožniť existujúcim firmám rás ť a priláka ť investície. Hoci sa v posledných piatich rokoch 
dosiahli ur čité zlepšenia, pokia ľ ide o podnikate ľské prostredie, situácia sa medzi jednotlivých 
členskými štátmi stále zna čne líši. Španielsko má ambi ciózny plán na zníženie 
administratívneho za ťaženia. Ak sa vykoná návr h zákona o jednote trhu pod ľa plánu, mohol 
by viesť v prvom roku k nárastu HDP o 1,28 %.  Francúzsko oznámilo dôležitý plán 
zjednodušenia a v Portugalsku a v Litve sa dosiahol významný pokrok v oblasti 
elektronického verejného obstarávania. 
Kvalita, dosah a dostupnos ť sieťových odvetví majú zásadný význam pre 
konkurencieschopnos ť hospodárstva. Nieko ľko odporú čaní sa týka rozvoja širokopásmového 
pripojenia, zlepšenia fungovania trhu s ener giou a zlepšení v odvetví dopravy (železni čná 
doprava, letiská, prístavy, cestná doprava). Rozvoj alebo renovácia hlavnej infraštruktúry 
v súlade s prioritami EÚ by mala zosta ť dôležitým zdrojom činností. Železni čný trh je 
najotvorenejší v Dánsku, Švédsku a v Spojenom krá ľovstve, kde sa zaznamenal nárast 
trhového podielu železni čnej dopravy. 
Potenciál ekologického hospodárstva vytvára ť pracovné miesta nie je plne využitý. Efektívne 
využívanie zdrojov má zmysel z hospodárskeho i environmentálneho h ľadiska a je 
neoddelite ľnou súčasťou našej konkurencies chopnosti v budúcnosti. Členské štáty by mali 
zvýšiť tieto investície ako sú časť modernizácie výrobných metód udržate ľnejším spôsobom. 
Opatrenia na zvýšenie energeti ckej efektívnosti zaostávajú na priek ich pozitívnemu vplyvu na 
                                                 
6  Pozri: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
 
18 
 zamestnanos ť a na finan čné úspory pre podniky a domácnosti7. Znižovanie emisií CO2, 
najmä z odvetvia dopravy a stavebníctva, je aj na ďalej jasnou prioritou v súlade so záväzkami 
EÚ. Mal by sa využi ť potenciál sektoru odpadu a recykláci e. Odhaduje sa, že plné vykonanie 
právnych predpisov EÚ o odpade by ro čne prinieslo úspory vo výške 72 miliárd EUR, zvýšilo 
by ročný obrat v sektore o 42 miliárd EUR a do roku 2020 by vytvorilo viac než 400 000 
pracovných miest8. 
Boj proti nezamestnanosti a sociálnym dôsledkom krízy  
Kríza mala závažný a trvalý vplyv na úrovne ne zamestnanosti a sociálnu situáciu v mnohých 
častiach Európy. Systémy sociálnej ochrany pomohli stlmi ť najhoršie sociálne dôsledky krízy, 
hoci niektoré z nich sú teraz pod tlakom v dôs ledku dlhého trvania krízy.  Ako však vyplýva z 
tabuľky 2 medzi jednotlivými členskými štátmi narastajú rozdiely. V nieko ľkých z nich 
prudko stúpli miery nezamestnanosti a po čet nezamestnaných dosiahol ve ľmi vysoké úrovne. 
Obzvlášť znepokojujúca je nezamestnanos ť mladých ľudí (priemerná miera nezamestnanosti 
23,5 %, ale 55,9 % v Španielsku a 62,5 % v Grécku) a zvyšujúci sa podiel a po čet dlhodobo 
nezamestnaných (zo 4,1 % v roku 2011 na 4,6 % pracovnej sily v roku 2012). 
Niektoré členské štáty však vykazujú výborné výsle dky v oblasti zamestnanosti. Rakúsko má 
najnižšiu mieru nezamestnanosti v EÚ, kt orá je v roku 2013 na  úrovni 4,7 %, pri čom jeho 
celková miera ú časti sa mierne zvýšila na viac ako 75 %. V Nemecku nezamestnanos ť klesla 
z viac než 8 % na 5,4 % v období len nieko ľkých rokov. V Spojenom krá ľovstve sa celková 
miera nezamestnanosti znížila z 8,2 % v roku 2011 na 7,7 % vo februári 2013. 
V niekoľkých členských štátoch sa zaviedli, v niek torých prípadoch po konzultácii so 
sociálnymi partnermi, dôležité re formy trhu práce, ktorých cie ľom je zlepši ť odolnosť trhu 
práce, zavies ť väčšiu vnútornú a vonkajšiu  flexibilitu, zníži ť segmentáciu a u ľahčiť prechod 
medzi zamestnaniami. Ide predovšetkým o kr ajiny zapojené do programov. Také reformy by 
mali postupne prinies ť očakávané výsledky. Je dôležité, aby sa v nich zoh ľadnila potreba 
posilniť práva pre budúcnos ť a zabezpe čiť zamestnate ľnosť pracovníkov. 
Vzhľadom na demografickú situáciu v EÚ sa reformy potrebujú tiež zamera ť na zvýšenie 
účasti žien a starších pracovníkov na trhu práce tým, že sa zabezpe čí, aby im da ňový systém 
a systém dávok poskytovali správne stimuly na  návrat do pracovného procesu a zotrvanie 
v ňom. Ku k ľúčovým nástrojom v tejto súvislosti patr í rozvoj raného vzdelávania detí 
a starostlivosti o deti, boj pro ti chudobe detí a predchádzanie pred časnému ukon čovaniu 
školskej dochádzky. Kvalita, cenová dostupnos ť a prístupnos ť príslušných služieb zohrávajú 
rozhodujúcu úlohu. 
Schopnos ť verejných služieb zamestnanosti zvláda ť narastajúci po čet nezamestnaných 
prechádza v krátkodobom horizonte náro čnou skúškou. Vo viacerých krajinách je potrebná 
účinnejšia pomoc pri h ľadaní zamestnania a príležitos ti odbornej prípravy vrátane podpory 
pre systémy mobility. Zo všetkých dôkazov vyplýva, že personalizovaná podpora prináša 
lepšie výsledky, avšak vo viacerých členských štátoch s vysokou mi erou nezamestnanosti sa v 
tomto smere nepodnikajú žiadne kroky, resp. sa nepodnikajú dostato čne rýchlo. Verejné 
služby nezamestnanosti, ktoré čelia narastajúcim požiadavkám, by sa mali usilova ť o zvýšenie 
svojej efektívnosti a zlepšenie spolupráce. 
                                                 
7  Dva členské štáty neoznámili svoje orienta čné ciele v blasti energetickej efektívnosti, ako sa vyžaduje 
podľa článkov 3 a 24 smernice o energetickej efektívnosti (2012/27/EÚ), a devä ť členských štátov 
predložilo neúplné oznámenia. 
8  Pozri: http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf 
 
19 
 Základné právo vo ľného pohybu zakotvené v zmluve zah ŕňa pracovné príležitosti. 
Predstavuje jednu z možností riešenia nesúladu medzi zru čnosťami a pracovnými miestami. 
Mobilita na trhu práce tiež predstavuje m echanizmus úpravy v rámci hospodárskej a menovej 
únie. Komisia bude rozvíja ť Európske služby zamestnanosti (EURES) tým, že zintenzívni 
a rozšíri ich činnosti okrem iného aj na podporu mobility mladých. 
Tabuľka 2. Miery nezamestnanosti a po čet nezamestnaných osôb, celkovo a v prípade mladých 
ľudí (vo veku pod 25 rokov) – marec 2013* 
 
* marec 2013 alebo najnovšie dostupné údaje 
Zdroj: Európska komisia  
 
Rovnako je potrebné fundamentálne jšie posúdenie toho, ako zvýši ť transparentnos ť 
a efektívnos ť poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy, ako dosiahnu ť lepšie zladenie 
medzi zru čnosťami a dostupnými pracovnými miestami a ako posilni ť súčinnosť medzi 
rôznymi poskytovate ľmi odbornej prípravy. Podiel osôb, ktorí pred časne ukon čujú školskú 
dochádzku, najmä osôb zo znevýhodnených skupín obyvate ľstva alebo pris ťahovalcov, je aj 
naďalej neprijate ľne vysoký vo viacerých členských štátoch a poskytovanie príležitostí 
celoživotného vzdelávani a nie je optimálne. Pred časné ukon čovanie školskej dochádzky je 
nad priemerom EÚ na Malte, v Španielsku, Portugalsku, Taliansku, Rumunsku a v Spojenom 
kráľovstve9, pričom Bulharsko, Rumunsko, Grécko, Ma ďarsko a Slovensko majú najnižšiu 
mieru účasti na celoživotnom vzdelávaní10. Tieto problémy existovali pred krízou, ale teraz sú 
obzvlášť problematické vzh ľadom na rozsah prebiehajúci ch ekonomických úprav a na 
perspektívu dlhšieho pracovného života.  Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými 
zručnosťami a s tým spojené obmedzenia v mnohých regiónoch a odvetviach sú ďalším 
príkladom nedostato čnosti niektorých systémov vz delávania a odbornej prípravy. 
Viacero členských štátov za čalo reformy svojich systémov odborného vzdelávania a odbornej 
prípravy s cie ľom prispôsobi ť zručnosti a schopnosti mladých ľudí potrebám na trhu práce. 
Niekoľko členských štátov položilo základy vysokokvalitnej u čňovskej prípravy a dvojitého 
                                                 
9  Pozri: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/21_early_school_leaving.pdf 
10  Pozri: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/th emes/22_quality_of_education_and_training.pdf EU 10,9 26 521 000 23,5 5 690 000
BE 8,2 403 000 22,4 93 000
BG 12,6 421 000 29,2 71 000
CZ 7,3 384 000 19,5 71 000
DK 7,2 210 000 14,5 65 000
DE 5,4 2 291 000 7,6 344 000
EE 9,4 66 000 21,9 15 000
IE 14,1 301 000 30,3 65 000
EL 27,0 1 320 000 62,5 186 000
ES 26,7 6 080 000 55,9 960 000
FR 11,0 3 254 000 26,5 773 000
IT 11,5 2 950 000 38,4 631 000
CY 14,2 63 000 32,3 14 000
LV 14,3 150 000 24,8 25 000EU 10,9 26 521 000 23,5 5 690 000
BE 8,2 403 000 22,4 93 000
BG 12,6 421 000 29,2 71 000
CZ 7,3 384 000 19,5 71 000
DK 7,2 210 000 14,5 65 000
DE 5,4 2 291 000 7,6 344 000
EE 9,4 66 000 21,9 15 000
IE 14,1 301 000 30,3 65 000
EL 27,0 1 320 000 62,5 186 000
ES 26,7 6 080 000 55,9 960 000
FR 11,0 3 254 000 26,5 773 000
IT 11,5 2 950 000 38,4 631 000
CY 14,2 63 000 32,3 14 000
LV 14,3 150 000 24,8 25 000LT  13,1 193 000 24,8 32 000
LU 5,7 14 000 19,7 3 000
HU 11,2 486 000 29,7 92 000
MT 6,5 12 000 14,7 4 000
NL 6,4 573 000 10,5 150 000
AT 4,7 207 000 7,6 46 000
PL 10,7 1 871 000 28,0 446 000
PT 17,5 939 000 38,3 154 000
RO 6,7 666 000 22,2 181 000
SI 9,9 102 000 24,4 17 000
SK 14,5 389 000 34,5 74 000
FI 8,2 219 000 19,8 66 000
SE 8,4 428 000 25,1 168 000
UK 7,7 2 452 000 20,2 914 000LT  13,1 193 000 24,8 32 000
LU 5,7 14 000 19,7 3 000
HU 11,2 486 000 29,7 92 000
MT 6,5 12 000 14,7 4 000
NL 6,4 573 000 10,5 150 000
AT 4,7 207 000 7,6 46 000
PL 10,7 1 871 000 28,0 446 000
PT 17,5 939 000 38,3 154 000
RO 6,7 666 000 22,2 181 000
SI 9,9 102 000 24,4 17 000
SK 14,5 389 000 34,5 74 000
FI 8,2 219 000 19,8 66 000
SE 8,4 428 000 25,1 168 000
UK 7,7 2 452 000 20,2 914 000Miery 
nezamestnanosti 
v% Počet 
nezamestnaný
ch osôb
(zaokrúhlený )Miery 
nezamestnanosti 
mladých v %Počet 
nezamestnaný
ch mladých
(zaokrúhlený )Miery 
nezamestnanosti 
v%Počet 
nezamestnaný
ch osôb
(zaokrúhlený )Miery 
nezamestnanosti 
mladých v %Počet 
nezamestnaný
ch mladých 
(zaokrúhlený)
 
20 
 odborného vzdelávania (Grécko, Španielsko, Ta liansko, Lotyšsko, Portugalsko, Slovensko), 
ale tento proces je stále vo svojej za čiatočnej fáze a bude si vyžadova ť intenzívne zapojenie 
sociálnych partnerov, aby bol úspešný. Ďalšie členské štáty iniciovali reformy na zvýšenie 
efektívnosti svojich systémov vysokoškolského vzdelávania s cie ľom zníži ť mieru 
predčasného ukon čovania vzdelávania a prispôsobi ť ich potrebám na trhu práce (Rakúsko, 
Taliansko, Po ľsko) a v čoraz väčšej miere používajú inova čné modely financovania založené 
na výsledkoch, aby dosiahli tieto ciele ( Česká republika, Ma ďarsko, Slovensko, Spojené 
kráľovstvo). 
Nárast nezamestnanosti os obitne postihol mladých ľudí. Na úrovni EÚ sa za čali presadzova ť 
dôležité snahy v záujme podpory vnútroštát nych a regionálnych stratégií (rám ček 5).  
Rámček 5. Vykonávanie iniciatívy EÚ „Záruka pre mladých“  
Na základe návrhu Komisie členské štáty súhlasili so zavedením záru ky pre mladých, v rámci ktorej sa 
má každému mladému človeku vo veku do 25 rokov zabezpe čiť kvalitná ponuka zamestnania, 
pokračovanie vo vzdelávaní, u čňovská príprava alebo stáž do štyr och mesiacov od straty zamestnania 
alebo ukon čenia formálneho vzdelávania. 
Fínsko zaviedlo záruku, prostredníctvom ktorej sa k aždej mladej osobe vo veku do 25 rokov (do 30 
rokov v prípade absolventov vysokoškolského vzde lávania) ponúkne zamestnanie, stáž, odborná 
príprava na pracovisku, miesto na štúdium alebo časový priestor na ú časť na seminári alebo odbornej 
rehabilitácii do troch mesiacov od straty zamestnania. V Rakúsku sa pre mladých ľudí vo veku od 19 
do 24 rokov zaviedla záruka pracovného miesta a odbornej prípravy. Nezamestnaným mladým ľuďom 
sa ponúkne zamestnanie, cielená odborná príprava al ebo dotované pracovné miesto v priebehu prvých 
šiestich mesiacov od ich zaevidovania vo verejnýc h službách zamestnanosti.Vo Švédsku sa uplat ňuje 
prístup zameraný na zlepšenie postavenia ml adých zaevidovaných nezamestnaných, ktorý sa za čína 
trojmesačným obdobím intenzívnej podpory pri h ľadaní zamestnania, za ktorým nasleduje proces 
aktívneho vyh ľadávania zodpovedajúcich pracovných ponúk v kombinácii s u čňovskou prípravou 
alebo ďalším vzdelávaním.  
Európska rada odsúhlasila návrh Ko misie, ktorým sa mala spusti ť iniciatíva na podporu zamestnanosti 
mladých ľudí. V rámci tejto iniciatívy sa po čas nadchádzajúceho viacro čného finan čného rámca 
(2014 – 2020) poskytne k dispozícii 6 miliárd EUR na podporu mladých ľudí, ktorí nemajú 
zamestnanie, nepokra čujú vo vzdelávaní, ani odbornej prípra ve, v regiónoch, v ktorých miera 
nezamestnanosti mladých prevyšuje 25 %. Táto iniciatíva môže zohráva ť kľúčovú úlohu pri podpore 
vykonávania záruky pre mladých. 
Závažné sociálne dôsledky krízy spôs obujú nárast úrovní chudoby vo viacerých členských 
štátoch. Niektoré z nich zvyšujú tempo sn áh v boji proti chudobe a sociálnemu vylú čeniu, ale 
je potrebné urobi ť viac, pokia ľ ide o posilnenie sociálnych záchranných sietí a zvýšenie 
dostatočnosti a nákladovej ú činnosti dávok, okrem iného aj prostredníctvom lepšieho 
zacielenia opatrení, administratívneho zjednodušenia a vä čšieho využívania práv. Dlhodobo 
nezamestnaným by sa mala poskytova ť podpora v ich snahách opätovne vstúpi ť na trh práce 
a v tejto súvislosti majú zásadný význam lepšie prepojenia medzi systémom sociálnej pomoci 
a aktivačnými opatreniami. 
Modernizácia verejnej správy  
Z krízy vyplynulo, že slabé stránky verejnej správy môžu naruši ť schopnos ť členských štátov 
vykonáva ť moderné hospodárske a sociálne polit iky orientované na reformy. Z potreby 
preskúma ť určité verejné služby zamestna nosti v súvislosti s nedostato čnou hospodárskou 
analytickou kapacitou s cie ľom navrhnú ť a vykona ť štrukturálne reformy, zlepši ť riadenie a 
 
21 
 zvýšiť nízke úrovne čerpania štrukturálnych fondov EÚ ja sne vyplýva potreba modernizácie 
verejnej správy členských štátov.  
Modernizácia verejnej správy vyžaduje posiln enie strategického návrhu a realizácie: 
Ministerstvá a verejné orgány na vnútroštátnej,  regionálnej a miestn ej úrovni by mali zlepši ť 
svoje schopnosti vymedzi ť kľúčové výzvy, identifikova ť hlavné priority na riešenie 
uvedených výziev, posúdi ť hospodársky, sociálny a envi ronmentálny vplyv zásahov a 
navrhnúť vhodné ak čné plány s jasným harmonogramom. Rozhodujúci je však integrovaný 
prístup: S cie ľom zabráni ť šíreniu stratégií reformy ve rejnej správy by vypracovanie a 
vykonanie takýchto stratégií malo by ť úzko koordinované v rámci všetkých relevantných 
oddelení.  
Moderná verejná správa je zák ladným faktorom na podporu návr hu a realizácie politík na 
povzbudenie zamestnanosti, rastu a konkurenci eschopnosti. Vytvor enie prostredia 
orientovaného na MSP napríklad vyžaduje ok rem iného zníženie administratívneho za ťaženia 
pri zakladaní nových podnikov a administratívne ho rámca na podporu inovácie. To zasa 
vyžaduje posilnenie administratívnej kapaci ty verejných orgánov a podporu online služieb a 
moderných informa čných infraštruktúr.  
Kvalifikovaní pracovníci verejnej  správy sú dôležití, najmä v časoch krízy, ke ď dochádza k 
obmedzovaniu verejných financií.  Dôležitá je nielen schopnos ť pritiahnu ť dobrý personál, ale 
si ho aj udrža ť, a tým zabezpe čiť príťažlivosť verejnej správy. To vyžaduje predovšetkým 
spoľahlivú politiku náboru, mechanizmy povyšova nia a kariérneho rozvoja, ako aj 
podporovanie vedenia, a to okrem iné ho vzdelávaním a odbornou prípravou.  
Niektoré členské štáty znižujú zamestnanos ť vo verejnom sektore a iné investujú do 
elektronickej verejnej správy s cie ľom zvýšiť efektívnos ť a nákladovú ú činnosť. Počas krízy 
sa takisto ukázal negatívny hospodársky vplyv poma lých a zastaraných právnych systémov a 
závažnosť kvality, nezávislosti a efektívnosti súdov pri udržiavaní alebo znovuzískaní dôvery 
investorov. Niektoré členské štáty teraz prijímajú opa trenia na preskúmanie právnych 
predpisov týkajúcich sa platobnej neschopnosti , na zvýšenie efektívnosti svojich súdnych 
systémov (Portugalsko a Španielsko), v prípade iných členských štátov (Malta, Rumunsko, 
Taliansko, Slovensko, Ma ďarsko, Lotyšsko a Bulharsko) však Komisia vydala odporú čania 
týkajúce sa rýchlejších a ú činnejších krokov a/alebo opatrení na  posilnenie nezávislosti súdov. 
Úsilie o reformovanie da ňových správ a právnych predpisov je potrebné aj s cie ľom zlepši ť 
disciplínu platcov dane a zníži ť administratívne náklady a nákl ady na dodržiavanie predpisov.  
Rámček 6. Príklady najnovších opatrení na riešenie da ňovej disciplíny a zlepšenie efektívnosti 
daňovej správy  
 
Na zlepšenie da ňovej disciplíny krajiny vykonávajú jednak dobrovo ľné opatrenia na dodržiavanie 
právnych predpisov, ako aj politiky presadzovania právnych predpisov. Kombinácia týchto postupov 
sa mení v súlade s vnútroštátnymi podmienka mi. Belgicko štvornásobne zvýšilo pokuty za da ňové 
podvody a da ňové orgány dostali vä čší prístup k osobným údajom. Bulharsko zaviedlo ďalšie 
elektronické služby a rozšírilo komunika čné kanály s informa čným centrom Národnej agentúry 
príjmov, čím sa zvýšilo využívanie informácií tretími stranami.  Česká republika pokra čovala v 
zefektívňovaní organizácie svojho da ňového orgánu (posun smerom k in tegrovanej agentúre príjmov) 
a posilnilo kapacitu svojho riadenia rizík zavedením pojmu „nespo ľahlivý platca DPH“. Taliansko na 
jednej strane zvyšuje po čet kontrol a sprís ňuje sankcie, sú časne však zvyšuje informa čné povinnosti 
platcov dane. Na druhej strane  krajina prijala takisto ur čitý počet zjednodušujúcich opatrení. Litva 
zlepšila stratégiu dodržiavania predpisov, z výšila pomoc poskytovanú platcom dane a zárove ň 
 
22 
 posilnila kontroly, najmä hotovostných transakcií. Sl ovenské zlepšilo techniky riadenia rizík s 
dôrazom na podvody pri odvodoch DPH a prijalo  opatrenia proti obchádzaniu povinných 
elektronických platieb nad ur čitým limitom.  
 
4. ZÁVER  
Krátkodobý hospodársky výh ľad pre Európu je stále slabý, ale mnohé opatrenia, ktoré teraz 
prijímajú členské štáty, pomáhajú vyvies ť EÚ z krízy. V eurozóne  sa znižujú nerovnováhy 
bežného ú čtu a bežný ú čet sa stáva prebytkovým. Vo všetkých členských štátoch sa musí 
pokračovať v dosahovaní rovnováhy: Kra jiny s deficitom musia oživi ť svoju 
konkurencieschopnos ť, zatiaľ čo krajiny s prebytkom musia odstráni ť prekážky rastu svojho 
domáceho dopytu. 
Štrukturálne reformy by sa mali uskuto čňovať intenzívnejšie, pretože táto situácia 
nepredstavuje bežný cyklický pokles. Často to však trvá ur čitý čas, kým sa výhody 
konkretizujú, a na základe minulých skúseností sa situácia v oblasti zamestnanosti prejaví s 
časovým sklzom. Aktívne politiky trhu prá ce sú rozhodujúce, a to najmä v boji s 
nezamestnanos ťou mladých. Ďalší čas navrhovaný na fiškálnu konsolidáciu pre niektoré 
členské štáty by sa mal využi ť na vykonanie ambicióznych št rukturálnych reforiem s cie ľom 
zvýšiť schopnos ť úpravy hospodárstva a oživi ť rast a zamestnanos ť. V boji s 
nezamestnanos ťou mladých je potrebná vä čšia naliehavos ť, ako aj zrýchlené rozhodovanie a 
mobilizácia finan čných prostriedkov na vnútroštátnej úrovni. Systém záruk pre mladých, 
ktorý navrhla Komisia a ktorý teraz prijímajú členské štáty, je v tomto oh ľade dôležitým 
prvkom a mal by sa rýchlo aktivova ť na vnútroštátnej úr ovni. Finalizovanie dohody o 
budúcom viacro čnom finan čnom rámci, ktorý poskytne dodato čné špecializované finan čné 
prostriedky na riešenie nezamestnanosti mladých, musí by ť takisto vysokou prioritou. 
Na oživenie investi čných úrovní, najmä v južnej Európe, bude dôležité oživenie schopnosti 
finančného sektora smerova ť úspory pre najproduktívnejších používate ľov.  Na toto úsilie by 
sa mali orientova ť všetky možné spôsoby a prostriedky, kt oré majú k dispozícii inštitúcie EÚ 
vrátane Európskej investi čnej banky, a to najmä vzh ľadom na prístup MSP k financiám. Pre 
hospodárstvo EÚ je rovnako dôležit é, aby prijalo a vykonalo viacro čný finančný rámec na 
roky 2014 – 2020. Komisia vyzýva Európsky parl ament a Radu, aby bezodkladne dosiahli 
dohodu. Členské štáty by mali zárove ň urýchliť prípravy budúceho viacro čného finan čného 
rámca tak, aby spolufinancovanie investíc ií zo strany EÚ a opatrenia na podporu 
zamestnanosti mohli by ť k dispozícii od za čiatku roka 2014 s cie ľom podpori ť vykonávanie 
reforiem požadovaných v odporú čaniach pre jednotlivé krajiny. Na posilnenie dôvery je 
zároveň potrebný rýchly pokrok v prípade bank ovej únie. V krátkodobom horizonte musíme 
zaistiť, aby sa súvahy bánk primerane kapitalizovali, v ďaka čomu môžu splni ť svoju úlohu pri 
finančnom sprostredkovaní a prispie ť k posilneniu rastového potenciálu Európy. 
Postup európskeho semestra je teraz už dobre etablovaný a pr acuje na dosiahnutí 
koordinovanejšej politiky v rámci EÚ. Zoh ľadňujú sa v ňom špecifické črty každej krajiny, 
pričom sa zárove ň sa vyvíjajú synergie v jednotlivých krajinách a pripúš ťa sa vzájomná 
závislosť medzi členskými štátmi EÚ. Pri vypracúva ní európskeho semestra na rok 2013 
Komisia zintenzívnila politic ké a technické kontakty s členskými štátmi. Mnohé členské štáty 
vyvinuli vä čšie úsilie na zapojenie  národných parlamentov, so ciálnych partnerov a ob čianskej 
 
23 
 spoločnosti do vypracúvania a prerokúvania svojic h národných programov reforiem. Pre ich 
úspešné zvládnutie bude rozhodujúca zodpovednos ť jednotlivých členských štátov. 
V Európe prebieha vlna refo riem, ktorá prinesie nový, udržate ľný rast orientovaný na tvorbu 
pracovných miest. V reakcii na tieto výzvy na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ 
nesmieme po ľaviť v bdelosti. Vykonávanie štrukturálnyc h reforiem bude v nadchádzajúcich 
mesiacoch spolo čným programom Európy. Spolo čným postupom na úrovni EÚ a členských 
štátov môžeme vyvies ť Európu zo sú časnej krízy na cestu inteligentného, udržate ľného 
a inkluzívneho rastu. 
  
 
 PRÍLOHA 1 - PREHĽAD ODPORÚ ČANÍ PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY NA OBDOBIE ROKOV 2013-2014  
Aktívna
politika
trhu
práce
AT
BE
BG
CZ
DEDK
EE
ES
FI
FR
HU
IT
LT
LU
LV
MT
NL
PL
RO
SE
SI
SK
UKZamestnanos ť a sociálne politiky
Dôchodkový 
systém a 
systém 
zdravotnej 
starostlivostiChudoba a 
sociálne 
vylúčenieÚčasť na trhu 
práceMechanizm y 
stanovovania 
miezdSegmentácia 
trhu práceFiškálny 
rámecDaneBankovníctvo 
a prístup k 
financiámVerejné financie Finan čný sektor Štrukturálne reformy
Trh s 
nehnuteľnosť
amiSieťové 
odvetviaHospodárska 
súťaž v 
sektore 
služiebVerejná 
správa a 
inteligentná 
reguláciaVýskum, 
vývoj a 
inovácieEfektívne 
využívanie 
zdrojovZdravé 
verejné 
financieVzdelávanie
 
Poznámka: Odporú čania Komisie na obdobie rokov 2013-2014 predložené 29. mája 2013. Cyprus, Grécko, Írsko a Portugalsko by mali splni ť záväzky v rámci programov 
finančnej pomoci EÚ/MMF. Viac informácií možno nájs ť na w ebovej stránke: http://ec.europa.eu/europe2020/index_sk.htm   
 
 PRÍLOHA 2 – PREHĽAD CIEĽOV STRATÉGIE EURÓPA 202011 
*Krajiny, ktoré vyjadrili svoj národný cie ľ vo vzťahu k inému ukazovate ľu, ako je ukazovate ľ hlavného cie ľa EÚ. 
Ciele 
členských 
štátov  Miera 
zamestnanosti 
(v %):  Výskum a vývoj 
v  % HDP  Ciele 
znižovania 
emisií (v 
porovnaní s 
úrovňami z 
roku 2005)12 
 Energia 
z obnovite ľných 
zdrojov  Energetická 
účinnosť13 
 Miera 
predčasného 
ukončenia 
školskej 
dochádzky v %  Terciárne vzdelávanie 
v % Zníženie po čtu obyvate ľov ohrozených 
chudobou alebo sociálnym vylú čením v 
počte osôb  
Hlavný cie ľ 
EÚ 75 %  3 % – 20 % 
(v porovnaní s 
úrovňami z 
roku 1990)  20 %  20 %  10 %  40 %  20 000 000  
Odhad EÚ  73,70 –  74 %  2,65 –  2,72 %  – 20 % 
(v porovnaní s 
úrovňami 
z roku 1990)  20 %  neuv. 10,3 – 10,5 % 37,6 – 38,0 %14  
AT 77 – 78 % 3,76 % –16 % 34 % 31,5 9,5 % 38 % (vrátane ISCED 
4a, ktorý bol v roku 
2010 na úrovni 
približne 12 %)  235 000 
BE 73,2 % 3,0 % –15 % 13 %  9,5 % 47 % 380 000 
BG 76 % 1,5 % 20 % 16 %  11 % 36 % 260  000* 
CY 75 – 77 % 0,5 % –5 % 13 % 2,8 10 % 46 % 27 000 
CZ 75 % 1 % (len verejný 
sektor)  9 % 13 %  5,5 % 32 % Zachovanie po čtu osôb ohrozených chudobou 
alebo sociálnym vylú čením na úrovni roku 
                                                 
11 Ciele jednotlivých štátov boli stanovené v národných programoch reforiem v apríli 2013. 
12 Ciele znižovania emisií členských štátov vymedzené v rozhodnutí 2009/406/ES (rozhodnutie o spolo čnom úsilí) sa vz ťahujú na emisie, ktoré nezah ŕňa systém 
obchodovania s emisiami. Emisie zahrnuté v systéme obchodovania s emisiami sa v porovnaní s úrov ňami z roku 2005 znížia o 21 %. Zodpovedajúce celkové 
zníženie emisií dosiah ne v porovnaní s úrov ňami z roku 1990 –20 %. 
13 V smernici o energetickej efektívnosti 2012/27/EÚ sa v článku 3 ods. 1 písm. a) stanovuje, že spotreba energie Únie v roku 2020 nesmie presiahnu ť 1474 Mtoe 
primárnej energetickej spotreby a 1078 Mtoe kone čnej energetickej spotreby. Všetky členské štáty okrem dvoch ( Česká republika a Luxembursko) stanovili svoje 
ciele do 30. apríla 2013, ale nie všetky  vyjadrili tieto ciele v primárnej a kone čnej energetickej spotrebe, ako sa požaduje v smernici. Tým sa vysvet ľuje, prečo 
chýbajú údaje za niektoré členské štáty a odhad na úrovni EÚ. V tejto tabu ľke sa uvádzajú len úrovne primárnej energetickej spotreby v roku 2020 vyjadrené v Mtoe. 
„*“ označuje, že cie ľ je predbežný. 
14 Výpo čet nezahŕňa ISCED 4 (Nemecko, Rakúsko). 
 
 2008 (15,3 % celkovej populácie) pri snahe 
znížiť tento počet o 30 000  
DE 77 % 3 % –14 % 18 % 251,0 <10 % 42 % (vrátane ISCED4, 
ktorý bol v roku 2010 
na úrovni 11,4 %)  320, 000 (dlhodobo nezamestnaní)* 
DK 80 % 3 % – 20 % 30 % 17,8 <10 % minimálne 40 %  22 000 (ľudia žijúci v domácnosti s ve ľmi 
nízkou intenzitou práce)*  
EE 76 % 3 % 11 % 25 % 6,5 9,5 % 40 % 61 860 ľudí mimo ohrozenia chudobou*  
EL 70 % 0,67 % –4 % 18 % 27,1  menej ako 10 %  32 % 450 000 
 
ES 74 % 2 % –10 % 20 % 121,6 15 % 44 % 1 400 000 – 1 500 000 
FI 78 % 4 % –16 % 38 % 35,9 8 % 42 %  
(úzke vnútroštátne 
vymedzenie)  150 000 
FR 75 % 3 % –14 % 23 % 236,3 9,5 % 50 % V súčasnosti žiadny nový cie ľ  
(cieľ bol platný do roku 2012) *  
HU 75 % 1,8 % 10 % 14,65 % 26,6 10 % 30,3 % 450 000 
IE 69– 71 % približne 2 %- 
2,5 % HND)  –20 % 16 % 13,9 8 % 60 % 200 000* 
IT 67– 69 % 1,53 % –13 % 17 % 158,0 15 – 16 % 26 – 27 % 2 200 000 
LT 72,8 % 1,9 % 15 % 23 %  <9 % 40 % 170 000 
LU 73 % 2,3 – 2,6 % –20 % 11 %  <10 % 66 % 6 000 
LV 73 % 1,5 % 17 % 40 % 5,23* 13,4 % 34 – 36 % 121 000* 
MT 62,9 % 0,67 % 5 % 10 % 0,825 29 % 33 % 6 560 
NL 80  % 2,5  % –16 % 14 % , <8  % >40 % 
Očakáva sa 45 % v roku 
2020 93 000* 
PL 71 % 1,7 % 14 % 15,48 % 96,4 4,5 % 45 % 1 500 000 
PT 75 % 3 % 1 % 31 % 22,5 10 % 40 % 200 000 
RO 70 % 2 % 19 % 24 %  11,3 % 26,7 % 580 000 
SE Výrazne nad 
80  % Približne 4  %  –17 % 49 % 36,7 – 66,0 <10 % 40 – 45 % Zníženie  % žien a mužov  ktorí netvoria sú časť 
pracovnej sily (okrem študentov na plný 
úväzok)  dlhodobo nezamestnaných alebo 
dlhodobo práceneschopných výrazne pod 14  % 
do roku 2020*  
SI 75 % 3 % 4 % 25 %  5 % 40 % 40 000 
 
 SK 72 % 1,2 % 13 % 14 % 16,2 6 % 40 % 170 000 
UK Žiadny cie ľ 
v NRP  Žiadny cie ľ 
v NRP  –16 % 15 % 177,6, Žiadny cie ľ 
v NRP  Žiadny cie ľ  
v NRP  Existujúce numerické ciele zákona o chudobe 
detí z roku 2010*  
HR15 
 59 % 1,4 % +26 % 20 %  4 % 35 % 100 000 
 
 
                                                 
15 Chorvátsko predložilo zoznam predbežných národných cie ľov na rok 2020. Vzh ľadom na ich predbežnú povahu nie sú zahrnuté do odhadov na úrovni EÚ.