PRÍLOHA

Zoznam skratiek

Správcovia AIF – správcovia alternatívnych investičných fondov;

Nástroje AT1 – nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 v zmysle článku 52 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

BRRD (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (1) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 (2);

BRRD I – smernica 2014/59/EÚ, bez zmien;

CBR – požiadavka na kombinovaný vankúš podľa vymedzenia uvedeného v článku 128 bode 6 smernice o kapitálových požiadavkách;

Kapitál CET1 – vlastný kapitál Tier 1 v zmysle článku 50 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

CRD (smernica o kapitálových požiadavkách) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (4);

CRR (nariadenie o kapitálových požiadavkách) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (6);

EBA – Európsky orgán pre bankovníctvo;

ESMA – Európsky orgán pre cenné papiere a trhy;

Externá MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45e smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

G-SII – globálna systémovo významná inštitúcia;

Interná MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na dcérske spoločnosti subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, alebo subjektov tretích krajín, ktoré však samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45f smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

M-MDA – maximálna rozdeliteľná suma súvisiaca s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle článku 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

MiFID – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (7);

MPE – riešenie krízových situácií vo viacerých okamihoch;

MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky;

NCWO – zásada, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania;

SEL – podriadené oprávnené záväzky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 72a nariadenia o kapitálových požiadavkách, s výnimkou tých, ktoré sú stanovené v článku 72a ods. 1 písm. b) a v článku 72b ods. 3 až 5 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

Jednotná rada – Jednotná rada pre riešenie krízových situácií;

SRM – jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií;

SRMR (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (8) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 (9);

SRMR I – nariadenie (EÚ) č. 806/2014, bez zmien;

TEM – veľkosť celkovej expozície vypočítaná v súlade s článkami 429 a 429a nariadenia o kapitálových požiadavkách;

Nástroje kapitálu T2 – nástroje kapitálu Tier 2 v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 73 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TLAC – celková kapacita na absorpciu strát;

Minimálna požiadavka na TLAC – harmonizovaná minimálna úroveň normy TLAC pre inštitúcie G-SII v zmysle článkov 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách a článku 45d ods. 1 písm. a) a ods. 2 písm. a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

Norma TLAC – hlavné prvky celkovej kapacity na absorpciu strát uverejnené Radou pre finančnú stabilitu v novembri 2015;

Banky najvyššieho stupňa – subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a ktoré sú súčasťou skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, s aktívami prevyšujúcimi 100 miliárd EUR v zmysle článku 45c ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TREA – celková hodnota rizikovej expozície vypočítaná v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

PKIPCP – podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov.

Pokiaľ nie je ustanovené inak, všetky odkazy na právne ustanovenia v tejto prílohe sa majú chápať ako odkazy na právne ustanovenia smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

A. OTÁZKY SÚVISIACE S VYMEDZENÍM POJMOV

1. Otázka (článok 2)

Patria do „podriadených oprávnených nástrojov“ vymedzených v článku 2 ods. 1 bode 71b aj „podriadené oprávnené záväzky“ uvedené v článku 44a?

Odpoveď

„Podriadené oprávnené záväzky“ v zmysle článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk tvoria súčasť pojmu „podriadené oprávnené nástroje“, ktorý je vymedzený v článku 2 ods. 1 bode 71b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Pojem „podriadené oprávnené nástroje“ je širší než pojem „podriadené oprávnené záväzky“, pretože „podriadené oprávnené nástroje“ zahŕňajú aj nástroje kapitálu T2 spĺňajúce podmienky článku 72a ods. 1 písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách.

2. Otázka (článok 2)

Ktoré subjekty z tretích krajín by mali byť pri uplatnení vymedzenia pojmu „skupina, ktorej krízová situácia sa rieši“ z článku 2 ods. 1 bodu 83b začlenené do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a za akých podmienok?

Odpoveď

Začlenenie alebo nezačlenenie subjektov z tretích krajín do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, závisí od stratégie riešenia krízových situácií ustanovenej v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny. Táto stratégia sa určuje na základe rozhodnutia príslušného orgánu pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 12 ods. 1 a ods. 3 a článkom 45e ods. 2 in fine.

Ak sa v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny ustanovuje, že v prípade zlyhania dcérskej spoločnosti v tretej krajine poskytne tejto dcérskej spoločnosti podporu materská spoločnosť v Únii, mala by byť začlenená do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, vedenej danou materskou spoločnosťou v Únii. Na druhej strane, ak majú podľa plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny zlyhanie dcérskej spoločnosti v tretej krajine riešiť relevantné orgány z tretej krajiny na základe postupov riešenia krízových situácií tretej krajiny alebo iných postupov tretej krajiny, táto dcérska spoločnosť by nemala byť začlenená do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, vedenej materskou spoločnosťou v Únii.

3. Otázka (článok 2)

Aký je účel odkazu na článok 7 vo vymedzení pojmu „dcérska spoločnosť“ v článku 2 ods. 1 bode 5?

Odpoveď

Vymedzenie pojmu „dcérska spoločnosť“ v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk bolo zmenené v článku 2 ods. 1 bode 5 smernice (EÚ) 2019/879 s cieľom objasniť zaobchádzanie s úverovými inštitúciami, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, so samotným ústredným orgánom a s ich príslušnými dcérskymi spoločnosťami podľa konkrétnej štruktúry ich skupiny.

Zavedením druhej časti vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“ sa objasňuje, že pri uplatňovaní článkov 7, 12, 17, 18, 45 až 45m, 59 až 62, 91 a 92 by sa mal každý odkaz na „dcérsku spoločnosť“ vykladať tak, že zahŕňa aj subjekty, ktoré sú súčasťou skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, uvedené v článku 2 ods. 1 bode 83b písm. b), t. j. úverové inštitúcie trvalo pridružené k ústrednému orgánu, samotný ústredný orgán a ich príslušné dcérske spoločnosti. Vzhľadom na osobitnú vlastnícku štruktúru týchto skupín sa na tieto subjekty zvyčajne nevzťahuje prvá časť vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“. Toto rozšírenie rozsahu pojmu „dcérska spoločnosť“ by sa však malo uplatňovať len v prípade potreby a vhodným spôsobom, pričom by sa malo zohľadniť, ktoré subjekty z daných skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, by mali na základe rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií spĺňať ustanovenia článku 45e ods. 3.

V odkaze na článok 7 v druhej časti vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“ sa objasňuje, že toto ustanovenie, ktorým sa vyžaduje vypracovanie plánov ozdravenia na úrovni skupiny obsahujúcich opatrenia, ktoré sa môžu vykonávať na úrovni materskej spoločnosti v Únii a na úrovni každej jednotlivej dcérskej spoločnosti, sa uplatňuje aj na subjekty, ktoré tvoria súčasť skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, uvedené v článku 2 ods. 1 bode 83b písm. b). Hoci sa plány ozdravenia vypracúvajú pre celú skupinu, a nie pre skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši, určené orgánom pre riešenie krízových situácií v plánoch riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, legislatívnym zámerom bolo objasniť, že odkazy na pojem „dcérska spoločnosť“ v článku 7 sa môžu v prípade potreby a vhodným spôsobom vzťahovať aj na subjekty patriace do uvedených skupín, ktorých krízová situácia sa rieši.

4. Otázka (článok 2)

Ako sa vymedzuje pojem „ústredný orgán“ uvedený v článku 2 ods. 1 písm. a) bode 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nevymedzuje pojem „ústredný orgán“, keďže význam tohto pojmu sa môže líšiť v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov jednotlivých členských štátov. Každý členský štát môže vymedziť ústredný orgán na základe svojich právnych predpisov za predpokladu, že je k nemu pridružených viacero inštitúcií. Hoci charakteristiky uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách premietnuté do písmen a) až d) článku 45g smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk možno použiť ako odkaz, nevymedzuje sa v nich pojem „ústredný orgán“, iba charakteristiky pridruženia k ústrednému orgánu. V praxi to znamená, že subjekty, ktoré možno podľa vnútroštátnych právnych predpisov považovať za ústredné orgány, môžu využívať oslobodenia umožňované týmito ustanoveniami len vtedy, ak sú splnené ich podmienky.

Odkazy na ústredné orgány nie sú nové, keďže ich obsahuje už smernica BRRD I, a to najmä v článku 4 ods. 8 a 9.

B. OTÁZKY SÚVISIACE S PRÁVOMOCOU ZAKÁZAŤ URČITÉ ROZDEĽOVANIE VÝNOSOV STANOVENOU V ČLÁNKU 16A SMERNICE O OZDRAVENÍ A RIEŠENÍ KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ BÁNK

5. Otázka (článok 16a)

Ako sa má uplatňovať článok 16a na subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v rámci bežného konkurzného konania, zatiaľ čo ich príslušná minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky je stanovená na úrovni prekračujúcej sumu absorpcie strát podľa článku 45c ods. 2 druhého pododseku?

Odpoveď

V článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovuje, že právomoc obmedziť určité rozdeľovanie výnosov možno uplatňovať v situácii, keď subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s požiadavkami na vlastné zdroje v zmysle článku 141a ods. 1 písm. a), b) a c) smernice o kapitálových požiadavkách, nespĺňa však požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s požiadavkami v zmysle článkov 45c a 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (t. j. minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky). Toto ustanovenie sa uplatňuje aj na subjekty uvedené v článku 45c ods. 2 druhom pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, keď nie sú vylúčené z rozsahu uplatňovania článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

6. Otázka (článok 16a)

Článkom 16a sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje diskrečná právomoc zakázať rozdeľovanie výnosov vyššie ako M-MDA iba v prípadoch, ak dotknutá inštitúcia nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje v kombinácii s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vypočítanou na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície.

Patria sem aj prípady, keď subjekt nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s predbežnými cieľmi minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky stanovenými v článku 45m ods. 1 druhom pododseku? Mala by sa táto právomoc uplatňovať iba vtedy, keď subjekt nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s konečným cieľom minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky?

Odpoveď

Právomoc orgánov pre riešenie krízových situácií obmedziť určité rozdeľovanie výnosov subjektov stanovená v článku 16a ods. 1 sa začne uplatňovať iba v prípade, ak subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s príslušnými požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie v spojení s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Vzhľadom na to, že predbežný cieľ minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky uvedený v článku 45m ods. 1 druhom pododseku je pre subjekt v súlade s daným ustanovením záväzný, právomoc orgánov pre riešenie krízových situácií stanovená v článku 16a ods. 1 sa začne takisto uplatňovať až vtedy, keď subjekt splní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s príslušnými požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie v spojení s predbežným cieľom minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Táto právomoc je diskrečná a vzťahujú sa na ňu podmienky stanovené v článku 16a ods. 2 a ods. 3.

7. Otázka (článok 16a)

Znamená uplatňovanie článku 16a ods. 1 písm. b), že povinnosť uhradiť pohyblivú odmenu nemožno zakázať, ak bola vytvorená predtým, než subjekt nesplnil požiadavku na kombinovaný vankúš v situácii uvedenej v danom ustanovení?

Odpoveď

Ak sú splnené podmienky na výkon právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií zakázať určité rozdeľovanie výnosov, orgán pre riešenie krízových situácií môže zakázať subjektu rozdelenie výnosov vyššie ako M-MDA, a to prostredníctvom niektorého z týchto úkonov:

— vykonať rozdeľovanie výnosov v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1,

— uhradiť pohyblivú odmenu alebo dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia,

— uskutočňovať platby z nástrojov AT1.

V článku 16a ods. 1 písm. b) sa výslovne ustanovuje, že obmedzenia sa uplatňujú na nové povinnosti úhrady pohyblivej odmeny alebo na existujúce povinnosti úhrady pohyblivej odmeny, „ak povinnosť úhrady vznikla v čase, keď subjekt nespĺňal požiadavky na kombinovaný vankúš“. Ak teda povinnosť úhrady pohyblivej odmeny vznikla predtým, než subjekt nespĺňal požiadavku na kombinovaný vankúš, na túto platbu sa nevzťahujú obmedzenia stanovené v článku 16a ods. 1.

C. OTÁZKY SÚVISIACE S PLÁNOVANÍM RIEŠENIA KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

8. Otázka (článok 12)

V článku 12 ods. 3 písm. e) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovuje, že v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny sa „stanovia akékoľvek ďalšie opatrenia neuvedené v tejto smernici, ktoré príslušné orgány pre riešenie krízových situácií zamýšľajú uplatňovať v súvislosti so subjektmi v rámci každej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši“. Na aké druhy opatrení sa toto ustanovenie vzťahuje?

Odpoveď

Ďalšími opatreniami, ktoré sú ustanovené v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny uvedenom v článku 12 ods. 3 písm. e) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, sa vo všeobecnosti myslia nástroje a právomoci ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré nevyplývajú zo smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk podľa článku 1 ods. 2 a článku 37 ods. 9 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Tento prvok plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny sa už ustanovil v smernici BRRD I. Smernicou (EÚ) 2019/879 sa článok 12 ods. 3 písm. e) zmenil iba tak, že sa pridal odkaz na skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši.

9. Otázka (články 17 a 18)

Smernicou (EÚ) 2019/879 sa zmenili články 17 a 18 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa právomocí orgánov pre riešenie krízových situácií riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízových situácií tak, že odkazy na „inštitúciu“ sa nahradili odkazmi na „subjekt“.

Keďže pod pojmom „inštitúcia“ sa myslia iba úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a pod pojmom „subjekt“ všetky subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, znamená to, že v zmenených článkoch 17 a 18 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa teraz ustanovuje uplatňovanie právomocí riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízových situácií vo vzťahu k všetkým subjektom uvedeným v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Zmenou stanovenou v smernici (EÚ) 2019/879 sa rozšíril rozsah uplatňovania článkov 17 a 18 a orgánom pre riešenie krízových situácií teraz umožňuje uplatňovať ich ustanovenia na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) (t. j. na inštitúcie, finančné inštitúcie a určité holdingové spoločnosti).

10. Otázka (článok 17)

Podľa článku 17 ods. 3, keď sa subjektu oznámia podstatné prekážky brániace riešeniu krízovej situácie, dotknutý subjekt musí orgánu pre riešenie krízových situácií navrhnúť možné opatrenia na riešenie alebo odstránenie týchto prekážok. Orgán pre riešenie krízových situácií musí potom posúdiť, či sa navrhovanými opatreniami daná podstatná prekážka účinne vyrieši alebo odstráni.

Sú navrhované opatrenia po prijatí orgánom pre riešenie krízových situácií pre subjekt záväzné a môže orgán pre riešenie krízových situácií vymáhať ich vykonávanie?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa výslovne nestanovujú právne účinky opatrení navrhovaných subjektom na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok brániacich riešeniu krízovej situácie, ktoré identifikoval orgán pre riešenie krízových situácií, po posúdení týchto opatrení orgánom pre riešenie krízových situácií ako účinných.

Na zabezpečenie účinného riešenia alebo odstránenia podstatných prekážok však musia byť opatrenia navrhované subjektom záväzné a vymožiteľné rovnako ako alternatívne opatrenia identifikované orgánom pre riešenie krízových situácií podľa článku 17 ods. 4 a ods. 5. Orgán pre riešenie krízových situácií by preto mal byť schopný žiadať subjekt o nápravu každého nesprávneho alebo nedostatočného vykonávania opatrení navrhnutých subjektom.

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa neuvádza, ako sa má toto vymáhanie zabezpečovať. Táto vec je preto v diskrečnej právomoci vnútroštátnych zákonodarcov. Členský štát môže napríklad vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch, ktorými sa transponuje smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ustanoviť, že opatrenia navrhované subjektom sa po prijatí orgánom pre riešenie krízových situácií stávajú záväznými. Prípadne sa môže vo vnútroštátnych právnych predpisoch od orgánov pre riešenie krízových situácií vyžadovať prijatie správneho rozhodnutia určeného dotknutým subjektom, v ktorom sa budú schvaľovať navrhované opatrenia a bude sa vyžadovať ich vykonanie.

11. Otázka (článok 17)

V článku 17 ods. 4 sa ustanovuje, že pokiaľ ide o určité opatrenia na odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízových situácií, „orgán pre riešenie krízových situácií zohľadní ohrozenie, ktoré uvedené prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie predstavujú pre finančnú stabilitu, a dôsledky opatrení na obchodnú činnosť subjektu, jeho stabilitu a schopnosť byť prínosom pre hospodárstvo.“

Čo sa myslí pod opatreniami uvedenými v článku 17 ods. 4 druhom pododseku poslednej vete, ktoré musí orgán pre riešenie krízových situácií zohľadniť: opatrenia na odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie, ktoré pôvodne navrhol subjekt, alebo alternatívne opatrenia navrhované orgánom pre riešenie krízových situácií?

Odpoveď

„Opatreniami“ uvedenými v článku 17 ods. 4 druhom pododseku poslednej vete, ktorých dôsledky na obchodnú činnosť a stabilitu dotknutého subjektu, ako aj na jeho schopnosť byť prínosom pre hospodárstvo, musí orgán pre riešenie krízových situácií zohľadniť, sa myslia alternatívne opatrenia, ktoré musí orgán pre riešenie krízových situácií identifikovať podľa prvej vety toho istého ustanovenia. Článok 17 ods. 4 druhý pododsek sa uplatňuje na identifikáciu alternatívnych opatrení orgánu pre riešenie krízových situácií.

12. Otázka (článok 18)

Pokiaľ ide o odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie na úrovni skupiny, článok 18 ods. 4 druhá veta sa týka „orgánov pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny“. Týka sa tento odkaz aj orgánu pre riešenie krízových situácií príslušného subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Článok 18 ods. 4 druhá veta sa týka orgánov materskej spoločnosti pre riešenie krízových situácií a všetkých dcérskych subjektov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Orgány pre riešenie krízových situácií subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši a ktoré samy nie sú materskými spoločnosťami v Únii, sú zahrnuté prostredníctvom odkazu na „orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností“.

13. Otázka (článok 18)

Podľa článku 18 ods. 6, 6a a 7, ktorý sa týka odstránenia prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie na úrovni skupiny, ak na konci príslušného obdobia na prijatie spoločného rozhodnutia uvedeného v článku 18 ods. 5 orgán pre riešenie krízových situácií postúpi vec uvedenú v článku 18 ods. 9 orgánu EBA na záväznú mediáciu, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prípadne orgán pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti musí odložiť prijatie rozhodnutia a počkať na akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže EBA prijať.

Môže záležitosti uvedené v článku 18 ods. 9 postúpiť orgánu EBA ktorýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií, teda aj taký, ktorý musí prijať rozhodnutie v prípade, že sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie?

Odpoveď

Prijímanie rozhodnutí uvedených v článku 18 ods. 6, 6a a 7 musí byť pozastavené, ak orgán pre riešenie krízových situácií postúpil v lehote uvedenej v článku 18 ods. 5 záležitosť uvedenú v článku 18 ods. 9 orgánu EBA na záväznú mediáciu. Takýmto orgánom pre riešenie krízových situácií môže byť akýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií, a to aj taký, ktorý prijíma rozhodnutie uvedené v článku 18 ods. 6, 6a alebo 7 v prípade, že sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie.

14. Otázka (články 13, 16, 18 a 45h)

Podľa článku 13 ods. 4, článku 16 ods. 3 a článku 18 ods. 1 sa prijatie plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny a prijatie opatrení na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie uskutočňuje prostredníctvom jedného spoločného rozhodnutia prijatého na úrovni celej skupiny.

Na druhej strane sa v článku 45h ustanovuje, že spoločné rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa prijímajú na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ale vždy so zapojením orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, a to aj vtedy, ak sa líši od orgánu pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši.

Znamená to, že v prípade skupín so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch sa orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti, ktoré nepatria do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, nezapájajú do prijímania spoločných rozhodnutí o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre danú skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Zmenami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk zavedenými smernicou (EÚ) 2019/879 sa stanovil iný rozhodovací postup pre plány riešenia krízovej situácie a na stanovenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky skupín, v ktorých sa krízové situácie riešia vo viacerých okamihoch (t. j. keď má skupina viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši).

Podľa článku 12 ods. 3 písm. a) a písm. aa) sa musia v plánoch riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny stanovovať opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré sa majú prijať v každom subjekte danej skupiny, ktorého krízová situácia sa rieši. V článku 13 ods. 4 sa preto ustanovuje, že plány riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny musia byť prijaté spoločným rozhodnutím orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny a orgánov pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností, a že súčasťou tohto spoločného rozhodnutia musí byť aj plánovanie opatrení na riešenie krízových situácií pre všetky subjekty danej skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši. Bez ohľadu na počet skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, existuje teda len jeden plán riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, ktorý sa prijme jedným spoločným rozhodnutím. Toto platí aj pre posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny podľa článku 16 a prijatie opatrení na riešenie alebo odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie uvedených v článku 18.

V prípade stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa však postup rozhodovania mení: už nevychádza z celkovej štruktúry skupiny, ale zo štruktúry každej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. V článku 45h ods. 1 sa skutočne ustanovuje, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky jednotlivých subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, a ich dcérskych spoločností, ktoré sú súčasťou rovnakej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, by sa mala určovať na základe spoločného rozhodnutia. Toto spoločné rozhodnutie by mal prijať orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny (ak je odlišný od predchádzajúceho orgánu) a orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a na ktoré sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vzťahuje individuálne. V prípade stratégie riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch teda platí, že zatiaľ čo orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny je do postupu prijímania spoločného rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre každú skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši, zapojený vždy, orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností patriace do inej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, sa na tomto postupe nepodieľajú.

D. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA KONKURZNÉHO KONANIA VO VZŤAHU K INŠTITÚCIÁM A SUBJEKTOM, NA KTORÉ SA NEVZŤAHUJE OPATRENIE NA RIEŠENIE KRÍZOVEJ SITUÁCIE

15. Otázka (článok 32b)

V článku 32b sa ustanovuje, že inštitúcia alebo subjekt sa musia zlikvidovať riadnym spôsobom v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, ak zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá a ak sa alternatívnymi opatreniami súkromného sektora alebo opatrením orgánu vykonávajúceho dohľad nedokáže zlyhaniu včas zabrániť, pričom opatrenie na riešenie krízovej situácie sa nepovažuje za opatrenie vo verejnom záujme.

V článku 32b sa odkazuje na podmienky z článku 32 ods. 1 písm. a) až c) týkajúce sa subjektov v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d). Článok 32 ods. 1 sa však uplatňuje iba na inštitúcie [t. j. subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a)]. Článok 32 ods. 1 sa uplatňuje na subjekty uvedené v písmenách b), c) a d) iba nepriamo, prostredníctvom krížového odkazu na toto ustanovenie v článku 33. Nemal by sa pre tieto subjekty v článku 32b uvádzať odkaz na článok 33, a nie na článok 32?

Odpoveď

Článok 32b sa týka iba podmienok z článku 32 ods. 1 písm. a) až c), a nie celého článku 32 ods. 1. Na článok 32 ods. 1 sa odkazuje správne, keďže podmienky uvedené v tomto ustanovení sa uplatňujú aj na subjekty v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) prostredníctvom odkazu na ne v článku 33.

16. Otázka (článok 32b)

Ako by mali členské štáty vykonať článok 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch a aký je vzťah tohto článku k odobratiu povolenia subjektu?

Odpoveď

Znenie článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je dostatočne široké, takže odráža aj rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi o platobnej neschopnosti inštitúcií a iných finančných subjektov v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Ak v prípade riešenia krízovej situácie zlyhávajúceho subjektu neexistuje verejný záujem, konkurzné konanie, ktoré je k dispozícii na vnútroštátnej úrovni, by sa malo preto uplatňovať, pokiaľ:

— spĺňa kritériá vymedzené v článku 2 ods. 47 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa pojmu „bežné konkurzné konanie“ a

— vedie k likvidácii subjektu v súlade s článkom 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Pokiaľ ide o odobratie povolenia subjektu, ktorý spĺňa podmienky uvedené v článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v danom ustanovení sa neurčuje žiadna osobitná požiadavka na odobratie povolenia po splnení podmienok, ani sa ním nemenia ustanovenia, ktorými sa upravuje odobratie povolenia. Povolenie sa teda naďalej odoberá na tom základe, ktorý existoval pred nadobudnutím účinnosti článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk – na základe článku 18 smernice o kapitálových požiadavkách a všetkých platných vnútroštátnych ustanovení.

Je úlohou členských štátov posúdiť, či nedostatočné ustanovenia o odoberaní povolenia bránia správnemu vykonávaniu článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a či sú v tomto smere možné a potrebné opatrenia na vnútroštátnej úrovni.

E. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA PRÁVOMOCÍ POZASTAVIŤ POVINNOSTI TÝKAJÚCE SA PLATIEB ALEBO DODANIA PODĽA ČLÁNKOV 33A A 69

17. Otázka (článok 33a)

V článku 33a ods. 1 sa členským štátom stanovuje povinnosť „zabezpeči[ť], aby orgány pre riešenie krízových situácií mali po konzultácii s príslušnými orgánmi, ktoré reagujú včas, právomoc pozastaviť akékoľvek povinnosti týkajúce sa platieb alebo dodania“.

Okrem toho sa v článku 45d ods. 4 uvádza, že „ak sú viaceré subjekty G-SII, ktoré patria do rovnakej G-SII, subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, príslušné orgány pre riešenie krízových situácií vypočítajú sumu uvedenú v odseku 3“.

Môže sa v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk od členských štátov vyžadovať, aby v prípade cezhraničnej finančnej inštitúcie alebo skupiny transpozičnými právnymi predpismi ukladali záväznú povinnosť príslušným orgánom alebo orgánom pre riešenie krízových situácií, ktoré nepatria do jurisdikcie členského štátu?

Odpoveď

Pri transponovaní smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa povinnosti členského štátu obmedzujú na to, čo je možné v rámci jurisdikčných právomocí a kompetencií daného členského štátu.

V článku 33a ods. 1, ani v článku 45d ods. 4 sa preto od členského štátu nevyžaduje uloženie povinností vyplývajúcich z uvedených článkov orgánom mimo jeho jurisdikcie.

18. Otázka (článok 33a)

Článkom 33a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa národným regulačným orgánom udeľuje právomoc pozastaviť určité povinnosti (moratórium) na základe vyhlásenia, že subjekt zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá. Podľa článku 33a ods. 3 môžu členské štáty ustanoviť, že orgány pre riešenie krízových situácií musia zabezpečiť, aby vkladatelia mali prístup k primeranej dennej sume.

V závislosti od spôsobu vnútroštátnej transpozície článku 33a sa môže vo vnútroštátnych právnych predpisoch buď presne upravovať, ako by sa mala vykonávať právomoc zabezpečiť prístup k dennej sume, vrátane vyčíslenia tejto sumy priamo v zákone, alebo sa môžu určiť kritériá pre orgán pre riešenie krízových situácií na vymedzenie tejto dennej sumy v každom jednotlivom prípade. Orgán pre riešenie krízových situácií bude potom musieť pri vykonávaní tejto právomoci uvedené kritériá dodržiavať.

V súvislosti s jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií by právomoc týkajúcu sa moratória v prípade inštitúcií v priamej zodpovednosti Jednotnej rady mali uplatňovať vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií s cieľom vykonať všetky rozhodnutia, ktoré im adresovala Jednotná rada.

V členských štátoch, ktoré transponujú článok 33a ods. 3 spôsobom, ktorým sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc rozhodovať o tom, či a do akej miery sa má zabezpečiť denná suma vkladov, ktorý orgán má prijímať tieto rozhodnutia pre subjekty patriace do priamej pôsobnosti Jednotnej rady: vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií alebo samotná Jednotná rada?

Odpoveď

Ak je článok 33a transponovaný spôsobom, ktorým sa orgánu pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc rozhodovať o tom, či sa umožní vkladateľom prístup k dennej sume a aká suma by to mala byť, túto právomoc môže vykonávať Jednotná rada v súlade s postupmi uvedenými v nariadení o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií pre subjekty patriace do priamej pôsobnosti Jednotnej rady. Týmto ustanovením sa v žiadnom prípade nebráni Jednotnej rade delegovať rozhodovanie o dennej sume na vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií bez potreby ďalšieho súhlasu Jednotnej rady so sumou.

Vzhľadom na osobitný charakter tejto úlohy a na to, že určovanie vhodnej sumy závisí od vnútroštátnych špecifík, by mala Jednotná rada pri určovaní príslušnej sumy v súlade s článkom 30 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií.

19. Otázka (články 33a a 69)

Podľa článku 33a ods. 3 a článku 69 ods. 5 tretieho pododseku „[č]lenské štáty môžu ustanoviť, aby v prípade, že sa právomoc pozastaviť povinnosti týkajúce sa platieb alebo dodania vykonáva vo vzťahu k oprávneným vkladom, orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečia, aby vkladatelia mali prístup k primeranej dennej sume týchto vkladov.“ Ako sa má táto denná suma vypočítať?

Okrem toho, na stranách 3 a 4 stanoviska orgánu EBA k vyplácaniu peňažných prostriedkov v rámci systému ochrany vkladov z 30. októbra 2019 sa uvádza: „Je žiaduce vykonať zmenu právneho rámca EÚ, aby sa zabezpečilo, že vkladatelia, ktorí nemajú prístup k splatným vkladom, ale ich vklady neboli označené za nedostupné, budú mať prístup k primeranej dennej sume svojich vkladov. Táto primeraná denná suma by sa nemala vyplácať z prostriedkov systému ochrany vkladov, ale z prostriedkov inštitúcie.“ Znamená to, že prostriedky zo systému ochrany vkladov nie je možné použiť na vyplácanie denných súm uvedených v článku 33a a článku 69?

Odpoveď

Členský štát vymedzí určovanie dennej sumy, a to buď presnejším stanovením danej sumy v transpozičných právnych predpisoch alebo delegovaním úlohy rozhodovať v jednotlivých prípadoch na orgán pre riešenie krízových situácií.

Zmyslom ustanovenia o dennej sume je umožniť vkladateľom zachovať si počas riešenia krízovej situácie prístup k časti svojich vkladov v inštitúcii. Prostriedky na zabezpečenie tohto vyplácania by preto mali pochádzať z prostriedkov inštitúcie, a to v rámci limitu sumy dostupnej na účte vkladateľa. Článok 11 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (10) podľa všetkého neposkytuje základ na podporu intervencie systému ochrany vkladov na financovanie výplaty dennej sumy počas riešenia krízovej situácie v inštitúcii.

20. Otázka (článok 33a)

Týka sa článok 33a ods. 8 aj prípadov, keď sa určí, že subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písm. b), c) alebo d) (finančné inštitúcie alebo určité holdingové spoločnosti) zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá?

Odpoveď

Článok 33a, vrátane jeho odseku 8, sa uplatňuje na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d). V otázke určovania subjektov, ktoré zlyhávajú alebo pravdepodobne zlyhajú, sa v článku 33a ods. 8 odkazuje na podmienku z článku 32 ods. 1 písm. a), ktorá sa takisto uplatňuje na tieto subjekty prostredníctvom krížového odkazu na článok 33.

F. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA PREDAJA PODRIADENÝCH OPRÁVNENÝCH ZÁVÄZKOV RETAILOVÝM KLIENTOM

21. Otázka (článok 44a)

Podriadené oprávnené záväzky môže predať každá osoba, ktorá takéto záväzky vlastní a má právo na ich predaj, napr. nefinančný subjekt alebo fyzická osoba. Musia v tomto prípade všetky subjekty a osoby dodržiavať článok 44a ods. 1 až 4?

Odpoveď

Článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vzťahuje na investičné spoločnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice MiFID, úverové inštitúcie, správcovské spoločnosti PKIPCP a správcov AIF, ktoré poskytujú investičné služby, alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov. Tieto subjekty sú „predávajúcimi“ na účely článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzhľadom na to, že len tieto subjekty sú kvalifikované na splnenie podmienok článku 44a, najmä na vykonanie testu vhodnosti v súlade s článkom 44a ods. 1 (pozri 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). Predaj podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom, ktorého sa ako predávajúci nezúčastňujú žiadne z týchto inštitúcií, preto nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 44a ods. 1 až 4 a v tomto prípade sa na predávajúcich podriadených oprávnených záväzkov nevzťahujú požiadavky v ňom uvedené.

22. Otázka (článok 44a)

V 10. otázke v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 sa do pojmu „predávajúci“ uvedeného v článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk začleňujú „správcovské spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF, ktoré poskytujú investičné služby alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov“. Môžete potvrdiť, že sa to týka iba prípadov, keď správcovské spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF ponúkajú služby podľa smernice MiFID individuálnym retailovým klientom, a nie keď ponúkajú službu riadenia kolektívneho portfólia?

Odpoveď

Článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vzťahuje na investičné spoločnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice MiFID, úverové inštitúcie, správcovské spoločnosti PKIPCP a správcov AIF, ktoré poskytujú investičné služby alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov. Tieto subjekty sú „predávajúcimi“ na účely článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (pozri 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

V tejto súvislosti by teda na to, aby sa ich týkal článok 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, museli vymedzení predávajúci poskytovať investičné služby alebo vykonávať investičné činnosti vo vzťahu k retailovému klientovi, ku ktorým patrí aj ich účasť na predaji podriadených oprávnených záväzkov retailovému klientovi ako protistrana.

23. Otázka (článok 44a)

Ako môžu vzhľadom na výklad pojmu „predávajúci“ z 10. otázky v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 členské štáty uložiť investičným spoločnostiam, správcovským spoločnostiam PKIPCP a správcom AIF povinnosti vyplývajúce z článku 44a ods. 1 až 4, ak podľa článku 1 nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a dané povinnosti sa nenachádzajú v právnych aktoch, ktoré sa na tieto subjekty vzťahujú?

Odpoveď

V článku 44a sa neuvádza žiadny konkrétny orgán zodpovedný za jeho presadzovanie. To znamená, že členské štáty môžu na účely presadzovania článku 44a určiť akýkoľvek vhodný orgán alebo orgány vrátane orgánov určených v zmysle smernice MiFID (orgány pre dodržiavanie primeraného správania na trhu). Orgány zodpovedné za presadzovanie článku 44a by mali na zabezpečenie účinného uplatňovania článku 44a predávajúcimi a ich retailovými klientmi využívať všetky opatrenia a sankcie, ktoré majú k dispozícii. Takéto sankcie by mali byť primerané a mali by sa pri nich dodržiavať základné práva vyplývajúce z práva Únie. Pozri aj 13. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020.

24. Otázka (článok 44a)

V odpovedi na 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 sa uvádza, že článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uplatňuje na množstvo subjektov vrátane investičných spoločností, nehovorí sa v nej však o „investičných sprostredkovateľoch“. Vzťahuje sa na osoby vylúčené zo smernice MiFID podľa jej článku 3 článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Na osoby, ktoré sú vylúčené zo smernice MiFID podľa jej článku 3, sa vzťahuje vnútroštátny režim a podľa smernice MiFID nevyužívajú právo poskytovať služby ani vykonávať činnosti ani zakladať pobočky v iných členských štátoch podľa. Tento vnútroštátny režim musí byť aspoň obdobou režimu smernice MiFID, a to okrem iných ustanovení aj pokiaľ ide o posúdenie vhodnosti z článku 25 ods. 2 smernice MiFID.

Tieto požiadavky na vhodnosť boli článkom 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk ešte viac sprísnené, najmä pokiaľ ide o podriadené oprávnené záväzky. Na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany investorov v súlade s článkom 3 smernice MiFID by preto mali členské štáty osobám vylúčeným zo smernice MiFID (investičným sprostredkovateľom) predávajúcim podriadené oprávnené záväzky retailovým klientom uložiť aj požiadavky, ktoré sú aspoň obdobou prísnejších požiadaviek z článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

25. Otázka (článok 44a)

V článku 44a ods. 1 druhom pododseku sa členským štátom poskytuje možnosť rozšíriť ustanovenia tohto článku aj na iné nástroje, ktoré sa kvalifikujú ako vlastné zdroje alebo záväzky použiteľné pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov.

Ak pri vnútroštátnej transpozícii smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk členský štát využije možnosť z článku 44a ods. 1 na začlenenie akcií do rozsahu pôsobnosti tohto ustanovenia, čo sa stane v prípade, ak úverová inštitúcia vyzve existujúcich akcionárov na využitie predkupného práva pri emisii, v dôsledku čoho budú môcť upisovatelia získať nové akcie, ale nie dividendy? Bude v tomto prípade predávajúci povinný vykonať na takýchto upisovateľoch test vhodnosti podľa článku 44a ods. 1?

Odpoveď

V článku 44a ods. 1 druhom pododseku sa členským štátom poskytuje možnosť rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto ustanovenia na vlastné zdroje alebo iné záväzky použiteľné pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 71 (pozri 14. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). Rozsah pôsobnosti článku 44a ods. 1 možno rozšíriť aj na akcie. V tomto zmysle sa v odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879 ustanovuje:

„Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť ďalej obmedziť pre určitých investorov marketing a predaj určitých iných nástrojov.“

Preto sa môže na každú transakciu, ktorá vedie k prevodu akcií na retailového klienta, potenciálne vzťahovať rozšírený rozsah pôsobnosti článku 44a ods. 1, pričom sa zároveň dodržia hospodárske a vlastnícke práva akcionárov.

26. Otázka (článok 44a)

Aký postup sa má dodržať v prípade, ak predávajúci v čase posúdenia vhodnosti uvedeného v článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo neskôr zistí, že informácie poskytnuté retailovým klientom podľa odseku 3 tohto článku sú nepresné? Keďže test vhodnosti sa vykonáva na základe ustanovení smernice MiFID, bude vhodné postupovať podľa článku 25 ods. 3 smernice MiFID, čo by znamenalo, že predávajúci by musel iba upozorniť klienta, že investičná spoločnosť nedokáže určiť, či predpokladaná služba alebo produkt sú pre klienta primerané, ale stále môže službu poskytnúť?

Mohli by členské štáty v prípade, že retailový klient nedodrží článok 44a ods. 3, uložiť prísnejšie opatrenia, t. j. odmietnutie poskytnutia služby, alebo článok 44a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk znamená, že príslušné orgány by mali postihovať retailových klientov za nedodržanie povinnosti poskytnúť predávajúcemu presné informácie?

Odpoveď

Podľa článku 44a ods. 1 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa môže predaj podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom uskutočniť iba vtedy, ak je predávajúci po vykonaní testu vhodnosti podľa článku 25 ods. 2 smernice MiFID presvedčený, že tieto záväzky sú vhodné pre retailového klienta (pozri odpoveď na 15. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

Podľa článku 44a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk musí predávajúci zabezpečiť, aby investície retailových klientov do podriadených oprávnených záväzkov neprekračovali určité limity.

Preto ak sú informácie poskytnuté retailovým klientom nepresné alebo nedostatočné na výkon testu vhodnosti alebo overenie limitov uvedených v článku 44a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, predávajúcemu by nemalo byť umožnené pokračovať v predaji podriadených oprávnených záväzkov retailovému klientovi.

V pravidlách vhodnosti sa neustanovujú sankcie, ktoré by bolo možné uložiť retailovým klientom. Predávajúci musí vykonať všetky primerané kroky na zabezpečenie spoľahlivosti informácií získaných o klientoch v súvislosti s posúdením vhodnosti. V rámci toho musí zabezpečiť, aby:

— si klienti uvedomovali, aké dôležité je poskytovať presné a aktuálne informácie,

— boli všetky nástroje na posúdenie znalostí a skúseností klientov vhodné na daný účel a správne navrhnuté na používanie pre jeho klientov,

— klienti pochopili otázky a

— prijali sa kroky na zabezpečenie konzistentnosti informácií klientov, ako napríklad zváženie toho, či neexistujú zjavné nepresnosti.

V článku 54 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/565 (11) sa uvádzajú aj dôsledky v prípade, ak spoločnosť nedostane potrebné informácie: spoločnosť nesmie klientovi alebo potenciálnemu klientovi odporučiť investičné služby ani finančné nástroje.

Ďalšie informácie o tom, ako by sa malo vlastné hodnotenie klientmi vyvážiť objektívnymi kritériami spoločností, sa uvádzajú v usmerneniach orgánu ESMA (12) o určitých aspektoch posúdenia vhodnosti podľa smernice MiFID:

„(…) potrebné, aby spoločnosti prijali náležité opatrenia na kontrolu spoľahlivosti, presnosti a dôslednosti informácií získaných o klientoch. Spoločnosti naďalej nesú zodpovednosť za zabezpečenie získania primeraných informácií na vykonanie posúdenia vhodnosti. V tejto súvislosti by sa žiadna dohoda podpísaná klientom alebo zverejnenie zo strany spoločnosti, zamerané na obmedzenie zodpovednosti spoločnosti v súvislosti s posúdením vhodnosti, nepovažovali za spĺňajúce príslušné požiadavky MiFID II a súvisiaceho delegovaného nariadenia.“

27. Otázka (článok 44a)

Podľa článku 44a ods. 2 musí predávajúci podriadených oprávnených záväzkov zabezpečiť, aby investície retailového klienta do podriadených oprávnených záväzkov neprekročili určitý limit jeho portfólia finančných nástrojov.

Podľa článku 44a ods. 4 zahŕňa portfólio finančných nástrojov retailového klienta hotovostné vklady a finančné nástroje, ale nezahŕňa žiadne finančné nástroje, ktoré boli poskytnuté ako kolaterál. Zahŕňa pojem „finančné nástroje, ktoré boli poskytnuté ako kolaterál“, aj finančné nástroje, ktoré klient poskytol ako kolaterál, alebo finančné nástroje, ktoré klient prijal ako kolaterál?

Odpoveď

Význam spojenia „poskytnuté ako kolaterál“ v článku 44a ods. 4 odkazuje na finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál retailovému klientovi.

Finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál retailovému klientovi treťou stranou by mali byť z jeho portfólia finančných nástrojov vylúčené z dôvodu limitov držby podriadených oprávnených záväzkov podľa článku 44a ods. 2. Prípadná strata v súvislosti s týmito finančnými nástrojmi neovplyvní priamo finančnú situáciu retailového klienta, keďže nástroje poskytnuté ako kolaterál predstavujú len zábezpeku, ktorou sa ručí za dlh tretej strany voči retailovému klientovi. Preto by mal byť kolaterál poskytnutý retailovému klientovi vylúčený z portfólia finančných nástrojov na účely výpočtu povolených limitov investícií do podriadených oprávnených záväzkov.

Finančné nástroje poskytnuté retailovým klientom ako kolaterál na ručenie za jeho vlastný dlh voči tretej strane by však nemali byť vylúčené z finančného portfólia retailového klienta, keďže každú stratu súvisiacu s týmito nástrojmi preberá priamo retailový klient. Tieto nástroje budú musieť byť retailovému klientovi vrátené po zániku dlhu retailového klienta voči tretej strane. Preto je kolaterál poskytnutý retailovým klientom relevantný na účely výpočtu povolených limitov investícií do podriadených oprávnených záväzkov.

28. Otázka (článok 44a)

Môžu sa pri transponovaní smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk do vnútroštátnych právnych predpisov skombinovať možnosti z článku 44a ods. 1 až 4 a ods. 5? Môže sa napríklad minimálna nominálna hodnota uvedená v odseku 5 ešte viac posilniť o ďalšiu podmienku stanovujúcu, že investície nepresiahnu 10 % celkového investičného portfólia, ktorá je uvedená v článku 44a ods. 2 písm. b)?

Odpoveď

V odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879 sa vysvetľuje, že článok 44a ods. 1 až 4 a článok 44a ods. 5 by sa nemali transponovať kumulatívne, ale dvoma alternatívnymi spôsobmi. Na posilnenie ochrany retailových investorov však členský štát môže ustanoviť pre minimálne nominálne hodnoty podriadených oprávnených záväzkov vyššiu sumu ako 50 000 EUR, ak sa rozhodne transponovať článok 44a ods. 5 (pozri aj odpoveď na 16. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

29. Otázka (článok 44a)

Vzťahuje sa minimálna nominálna hodnota aspoň 50 000 EUR uvedená v článku 44a ods. 5 na jeden záväzok alebo na skupinu záväzkov (ako hodnota za balík)?

Odpoveď

Pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty sa uplatňuje na každý jeden finančný nástroj, ktorý sa kvalifikuje ako podriadený oprávnený záväzok. Dôvod tohto pravidla sa uvádza v odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879:

„S cieľom zaistiť, aby retailoví investori neinvestovali nadmerne do určitých dlhových nástrojov, ktoré sú oprávnené pre MREL, by členské štáty mali zabezpečiť, aby minimálna nominálna hodnota takýchto nástrojov bola relatívne vysoká (…)“ (doplnené zvýraznenie).

30. Otázka (článok 44a)

Ak sa členský štát rozhodne transponovať článok 44a ods. 6, nebolo by povolené transponovať aj požiadavky z odseku 1, odseku 2 písm. a) a odsekov 3 a 4 toho istého článku?

Odpoveď

Možnosť stanovená v článku 44a ods. 6 je k dispozícii iba vtedy, ak sa dosiahne prahová hodnota 50 miliárd EUR, ktorá sa v ňom stanovuje (pozri 19. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). V rámci tejto možnosti musí členský štát okrem všeobecných pravidiel na ochranu investorov stanovených v smernici MiFID uplatňovať iba požiadavku na minimálnu prvotnú investíciu vo výške 10 000 EUR uvedenú v článku 44a ods. 2 písm. b).

Daný členský štát však môže uplatniť aj určité ďalšie požiadavky stanovené v článku 44a ods. 1 až 5, napríklad test vhodnosti uvedený v článku 44a ods. 1 alebo pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty pre podriadené oprávnené záväzky nižšie ako 50 000 EUR. Je to odôvodnené tým, že v článku 44a ods. 6 sa stanovuje nižšia ochrana retailových klientov ako v dvoch hlavných alternatívne dostupných možnostiach z článku 44a ods. 1 až 4 a v článku 44a ods. 5.

Zároveň sa musí táto možnosť uplatniť spoločne s niektorou z možností uvedených v článku 44a ods. 1 až 4 alebo článku 44a ods. 5 pre podriadené oprávnené záväzky emitované subjektmi usadenými v inom členskom štáte, ktoré nevyužívajú výhody zaobchádzania podľa možnosti uvedenej v článku 44a ods. 6 (pozri 12. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

31. Otázka (článok 44a)

Ak sa členský štát rozhodne transponovať článok 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, bude každý zákazník, ktorý si chce kúpiť podriadený oprávnený záväzok, klientom podľa článku 44a ods. 2 písm. b)?

Odpoveď

Ak kupujúcim podriadených oprávnených záväzkov nie je retailový klient podľa vymedzenia z článku 4 ods. 1 bodu 11 smernice MiFID, článok 44a ods. 6 sa neuplatňuje, keďže predaj klientom, ktorí nie sú retailovými klientmi, nie je v rozsahu pôsobnosti článku 44a ods. 1, od ktorého sa odchyľuje článok 44a ods. 6. Okrem toho sa uplatňujú aj požiadavky na ochranu investorov stanovené v smernici MiFID.

32. Otázka (článok 44a)

Mala by sa prahová hodnota 50 miliárd EUR z článku 44a ods. 6 vypočítať na základe hodnoty všetkých aktív subjektov pred riešením krízovej situácie, v čase začatia riešenia krízovej situácie alebo v čase emisie podriadených oprávnených záväzkov?

Odpoveď

V článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje osobitná možnosť menšej transpozície určená pre členské štáty s malými a menej likvidnými trhmi, ako sa to odzrkadľuje v prahovej hodnote 50 miliárd EUR stanovenej v tomto ustanovení. Túto prahovú hodnotu by mal posúdiť členský štát v čase transpozície smernice (EÚ) 2019/879. Keďže na túto možnosť transpozície sa vzťahuje podmienenosť prahovej hodnoty, členské štáty sú povinné pravidelne monitorovať a posudzovať, či ich trh spĺňa prahovú hodnotu 50 miliárd EUR a či je využitie možnosti stanovenej v článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk naďalej odôvodnené. Ak bola prahová hodnota prekročená, členský štát by si mal vybrať jednu z dvoch hlavných možností transpozície článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a zakotviť tieto pravidlá do vnútroštátnych právnych predpisov (pozri 20. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

G. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA MINIMÁLNEJ POŽIADAVKY NA VLASTNÉ ZDROJE A OPRÁVNENÉ ZÁVÄZKY

a) Oprávnené záväzky

33. Otázka (článok 45b a článok 45f)

V článkoch 45b a 45f smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnených záväzkov pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a pre dcérske spoločnosti subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré samy osebe nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. Aké kritériá oprávnenosti sa uplatňujú na subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v rámci bežného konkurzného konania? Ako by sa malo zaobchádzať s dodatočnými požiadavkami na vlastné zdroje stanovenými v článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách pri stanovovaní cieľa minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre tieto subjekty, ak takéto dodatočné požiadavky na vlastné zdroje neboli pre daný subjekt stanovené na individuálnom základe?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovujú iba dva súbory kritérií oprávnenosti na účely dosiahnutia súladu s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky:

— v článku 45b ods. 1 až 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a

— v článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo subjektu z tretej krajiny, no samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši.

Ak neexistujú konkrétne kritériá oprávnenosti pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v súlade s článkom 45c ods. 2 druhým pododsekom smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, tieto dva súbory kritérií by sa mali uplatňovať zodpovedajúcim spôsobom. V prípade subjektov, ktoré nie sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa budú uplatňovať kritériá z článku 45b ods. 1 až ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Platí to pre subjekty, ktoré sú materskými spoločnosťami, nie sú súčasťou skupiny podliehajúcej dohľadu na konsolidovanom základe alebo sú dcérskymi spoločnosťami materskej spoločnosti, ktorej plán riešenia krízovej situácie stanovuje jej likvidáciu. V prípade subjektov, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, by sa mali uplatňovať kritériá z článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

V každom prípade by sa mali kritériá oprávnenosti uplatňovať v závislosti od konkrétnych okolností prípadu. V prípade subjektov, ktoré nie sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa napríklad nemusí uplatňovať kritérium z článku 72b ods. 2 písm. b) bodu i) nariadenia o kapitálových požiadavkách (uplatniteľné prostredníctvom článku 45b ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), na základe ktorého sa neumožňuje vlastníctvo oprávnených záväzkov subjektom patriacim do rovnakej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, pretože v tomto prípade likvidačný subjekt nie je súčasťou skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Podobne platí, že na subjekty, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa nevzťahujú obmedzenia z článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa vlastníctva oprávnených záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, a existujúcimi akcionármi, ako aj vlastných zdrojov tretími stranami. V týchto situáciách sa neuplatňuje potreba zabezpečiť, aby výkon právomocí na odpísanie a konverziu nemal vplyv na kontrolu dcérskej spoločnosti subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, keďže dcérska spoločnosť sa bude v prípade zlyhania likvidovať.

Ak príslušný orgán neuloží dodatočné požiadavky na vlastné zdroje podľa článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách na rovnakom základe, na akom bude prijaté rozhodnutie o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, orgány pre riešenie krízových situácií by mali predpokladať, že dodatočné požiadavky na vlastné zdroje pre daný subjekt sa rovnajú nule. Ak sa však orgány pre riešenie krízových situácií domnievajú, že stanovenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky zohľadňujúce iba prudenciálne požiadavky uplatniteľné na individuálnom základe by dostatočne neodzrkadľovalo okrem iného obchodný model alebo rizikový profil subjektu podľa článku 45c ods. 1) písm. d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, môžu v súlade s článkom 45c ods. 2) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk posúdiť, či by minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala byť obmedzená na sumu absorpcie strát a zvýšiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky tak, aby primerane odzrkadľovala príslušnú časť konsolidovanej dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje, ktorú podľa článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách stanovil príslušný orgán. Pozri aj odpoveď na 35. otázku uvedenú v prílohe k oznámeniu Komisie z 29. septembra (13).

34. Otázka (článok 45b)

Aký je vzťah (ak existuje) medzi možným znížením 8 % požiadavky na celkové záväzky a vlastné zdroje z článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a možnou rezervou na využitie nadriadených záväzkov do výšky 3,5 % na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC ustanovenej v článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách? Ide o to, že v prípade G-SII sa musia vždy poskytnúť obe spoločne, aj keď iba čiastočne v prípade rezervy, ak to bude možné po posúdení na základe zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania?

Odpoveď

Rezervu na využitie nadriadených záväzkov do výšky 3,5 % celkovej hodnoty rizikovej expozície na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC uvedenej v článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách a zníženie minimálnej požiadavky podriadenosti uvedenej v článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk možno poskytnúť spoločne.

Dôvody poskytnutia rezervy aj zníženia sú rovnaké, t. j. podmienky uvedené v článku 72b ods. 3 písm. a) až c) nariadenia o kapitálových požiadavkách, ktoré sa týkajú neexistencie rizika porušenia zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania. Rezerva a zníženie sa však uplatňujú na iné požiadavky, ktoré sa môžu premietnuť do rôznych nominálnych hodnôt. Preto je možné splniť podmienky z článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách v rámci jednej požiadavky a zároveň ich nesplniť alebo splniť iba čiastočne v rámci druhej požiadavky.

Platí teda, že hoci rezervu a zníženie možno naozaj poskytnúť na účely dodržania minimálnej požiadavky na TLAC podľa článku 92a nariadenia o kapitálových požiadavkách, ako aj stanovenia platnej úrovne podriadenosti podľa článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nevyžaduje, aby sa poskytovali spoločne. Platné zákonné podmienky z článku 72b ods. 3 písm. a) až c) nariadenia o kapitálových požiadavkách musia byť splnené v oboch prípadoch.

35. Otázka (článok 45b)

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa už používa výlučne výraz „celkové pasíva vrátane vlastných zdrojov“, pričom predtým sa v článku 45 ods. 1 smernice BRRD I používal výraz „celkové pasíva a vlastné zdroje“. Je táto zmena len sémantická alebo predstavuje podstatnú zmenu spôsobu výpočtu súm?

Odpoveď

V anglickom znení smernice BRRD I sa v článku 45 ods. 1 nachádza výraz „celkové pasíva a vlastné zdroje“, ktorý bol však v smernici (EÚ) 2019/879 nahradený. V smernici (EÚ) 2019/879 sa tento výraz zjednotil so zvyšnými ustanoveniami smernice BRRD I aj smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v znení zmien smernice (EÚ) 2019/879, v ktorých sa používa výraz „celkové pasíva vrátane vlastných zdrojov“. Táto zmena nemá vplyv na význam výrazu, ktorý by sa mal preto vykladať rovnako v celej smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

b) Určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

36. Otázka (článok 45c)

Môžete potvrdiť, že výraz „kľúčové hospodárske funkcie“ použitý v článku 45c nie je novým pojmom a že má rovnaký význam ako výraz „kľúčové funkcie“, ktorý sa používa a vymedzuje v iných ustanoveniach smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Výraz „kľúčové hospodárske funkcie“ použitý v článku 45c ods. 3 ôsmom pododseku a v článku 45c ods. 7 ôsmom pododseku by sa mal vykladať rovnako ako výraz „kľúčové funkcie“ používaný v celom znení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 35.

37. Otázka (článok 45c)

V článku 45c ods. 2 sa vyžaduje, aby bol orgán pre riešenie krízových situácií povinný v prípade, ak je likvidácia uprednostňovanou stratégiou riešenia krízových situácií, posúdiť, či je opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát.

Ak orgán pre riešenie krízových situácií posúdi, že nie je opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát, je správne, že sa podľa článku 45c ods. 2 nepožaduje zmena stratégie v pláne riešenia krízovej situácie z likvidácie na riešenie krízovej situácie, ale namiesto toho sa orgánu pre riešenie krízových situácií umožňuje stanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na vyššej úrovni ako suma absorpcie strát?

Odpoveď

V článku 45c ods. 2 druhom a treťom pododseku sa stanovuje, ako určiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie umožňuje ich likvidáciu v prípade zlyhania.

Podľa tohto ustanovenia sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby posúdil, či je v prípade týchto subjektov opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na sumu absorpcie strát uvedenú v článku 45c ods. 2 písm. a) prvom pododseku. V rámci tohto posúdenia musia orgány pre riešenie krízových situácií vyhodnotiť najmä každý možný účinok takejto minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na finančnú stabilitu a riziko nákazy vo finančnom systéme. Ak po posúdení orgán pre riešenie krízových situácií dospeje k záveru, že obmedzenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát nie je opodstatnené, môže stanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na úrovni vyššej, než aká by vyplývala z článku 45c ods. 3 písm. a) bodu i) a písm. b) bodu i) alebo z článku 45c ods. 7 písm. a) bodu i) a písm. b) bodu i). Pozri aj 37. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 (14).

38. Otázka (článok 45c)

V článku 45c ods. 2 druhom pododseku sa vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií posúdili, či je oprávnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v prípade subjektov, ktoré sa majú likvidovať v rámci bežného konkurzného konania, na sumu absorpcie strát. V treťom pododseku tohto ustanovenia sa ďalej vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií zvážili akýkoľvek možný vplyv na finančnú stabilitu a na riziko nákazy vo finančnom systéme.

Malo by sa toto posúdenie uskutočniť s využitím:

— všeobecného prístupu, v rámci ktorého sa vypočíta jedno navýšenie, ktoré sa potom pripočíta k sume absorpcie strát každého subjektu, v prípade ktorého sa plánuje likvidácia v rámci bežného konkurzného konania v pôsobnosti príslušného orgánu pre riešenie krízových situácií, alebo

— konkrétneho prístupu, v rámci ktorého sa rozhodnutia o určení navýšenia a jeho kalibrácie prijímajú individuálne?

Odpoveď

Článok 45c ods. 2 druhý a tretí pododsek, v ktorom sa ustanovuje, ako určiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v prípade zlyhania, by sa mal uplatňovať individuálne. Toto je základná všeobecná zásada ustanovení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúcich sa stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Nevylučuje možnosť neskoršieho uplatnenia vnútorných politík orgánov pre riešenie krízových situácií v tejto veci na jednotlivé prípady.

39. Otázka (článok 45c)

Je pri výpočte súm rekapitalizácie z právneho hľadiska možné po vyriešení krízovej situácie stanoviť prísne stropy možného zníženia celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície na účely článku 45c ods. 3 piateho pododseku alebo by sa mali možné zníženie celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície vždy vypočítavať na základe de facto zníženia súvahy pri prihliadnutí na sumu absorpcie strát?

Odpoveď

Podľa článku 45c ods. 3 prvého pododseku by sa mal sumou rekapitalizácie po realizácii uprednostňovanej stratégie riešenia krízových situácií znovu obnoviť súlad s celkovými vlastnými zdrojmi subjektu a požiadavkami na ukazovateľ finančnej páky.

V článku 45c ods. 3 piatom pododseku sa vyžaduje, aby sa pri nastavovaní sumy rekapitalizácie v rámci kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky upravili možné zníženie celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície o všetky zmeny vyplývajúce z opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré sa predpokladá v pláne riešenia krízovej situácie (t. j. rozhodnutie o začatí riešenia krízovej situácie inštitúcie, uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonanie jednej alebo viacerých právomocí riešiť krízové situácie podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 40).

Znamená to, že každá úprava sumy rekapitalizácie by sa mala uskutočniť individuálne a mala by byť v súlade so všetkými zmenami vyplývajúcimi z plánovaných opatrení na riešenie krízových situácií. V čase plánovania riešenia krízových situácií a kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky musí úprava sumy rekapitalizácie vychádzať z odhadov potrieb rekapitalizácie po vyriešení krízovej situácie (t. j. odhadov zvýšenia alebo zníženia celkovej veľkosti súvahy a ostatných spúšťacích faktorov zmien v požiadavkách na vlastné zdroje subjektu a požiadavkách na ukazovateľ finančnej páky subjektu po vyriešení krízovej situácie). Preto z uplatňovania článku 45c ods. 3 v súlade s legislatívnym zámerom a štruktúrou minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vyplýva, že pri výpočte sumy rekapitalizácie sa očakávané straty pri riešení krízových situácií, ktoré vedú k zníženiu súvahy, ako je to uvedené v písmene a) piateho pododseku, rovnajú sume absorpcie strát vypočítanej podľa písmena a) bodu i) a písmena b) bodu i) prvého pododseku.

40. Otázka (článok 45c)

Podľa článku 45c ods. 3 a ods. 7 je kalibrácia externej MREL a internej MREL rovnaká. Je v prípade subjektov patriacich do pôsobnosti orgánu pre riešenie krízových situácií z právneho hľadiska možné, aby orgán pre riešenie krízových situácií začlenil vankúš dôvery trhu uvedený v šiestom pododseku týchto ustanovení iba v osobitných prípadoch (napr. s použitím kritérií súvisiacich s tým, že dcérska spoločnosť je závislá od veľkoobchodného financovania)?

Odpoveď

V článku 45c ods. 3 a ods. 7 sa stanovuje, že pri kalibrovaní externej a internej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky má orgán pre riešenie krízových situácií právomoc zvýšiť sumu rekapitalizácie, keď sa počíta na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície, o sumu dostatočnú na zachovanie dôvery trhu. Podľa týchto ustanovení ide o diskrečnú právomoc, ktorú by mal uplatňovať orgán pre riešenie krízových situácií individuálne. Nevylučuje možnosť neskoršieho uplatnenia vnútorných politík orgánov pre riešenie krízových situácií v tejto veci na jednotlivé prípady.

41. Otázka (článok 45c)

Mohli by ste objasniť, ako má orgán pre riešenie krízových situácií zvažovať kritériá z článku 45c ods. 6 pri posudzovaní toho, či uplatniť požiadavky z odseku 5 tohto článku na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, ktorý nie je G-SII, súčasťou G-SII ani bankou najvyššieho stupňa?

Odpoveď

Pri rozhodovaní o tom, či uplatniť požiadavky stanovené v článku 45c ods. 5 na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, ktorý nie je G-SII, súčasťou G-SII ani súčasťou skupiny s celkovými aktívami vyššími ako 100 miliárd EUR (banka najvyššieho stupňa), ktorej krízová situácia sa rieši, je kľúčovým faktorom v rozhodnutí orgánu pre riešenie krízových situácií posúdenie toho, či môže dotknutý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, v prípade zlyhania pravdepodobne predstavovať systémové riziko.

Okrem tohto posúdenia sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje aj prihliadnutie na tieto kritériá:

— prevalenciu vkladov a absenciu dlhových nástrojov v modeli financovania,

— v akom rozsahu je prístup na kapitálové trhy pre oprávnené záväzky obmedzený,

— v akom rozsahu je dotknutý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, závislý od vlastného kapitálu Tier 1 na splnenie svojej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Vzhľadom na to, že rozhodnutím orgánu pre riešenie krízových situácií sa uložia dotknutému subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prísnejšie požiadavky na kalibráciu minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (článok 45c ods. 5) a podriadenosť (článok 45b ods. 4, 7 a 8), sa týmito kritériami pomáha zabezpečovať primeranosť rozhodnutia sledovaným cieľom a prihliadnutie na charakteristiky dotknutého subjektu. Preto je možné dospieť k záveru, že ak sú splnené uvedené kritériá (t. j. prevalencia vkladov vo financovaní, obmedzený prístup na dlhové trhy, závislosť od vlastného kapitálu Tier 1 na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky) vo vzťahu k subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií by nemal na tento subjekt uplatniť požiadavky uvedené v článku 45c ods. 5, ak by to viedlo k neprimeranej minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. K tomuto záveru by sa nemalo dospieť automaticky a mal by závisieť od osobitnej situácie v konkrétnom prípade.

Uvedené tri kritériá možno nájsť aj v článku 45m ods. 7, v ktorom sa používajú na všeobecné stanovenie primeranej dĺžky prechodných období. Kritériá z článku 45m ods. 7 sa uvádzajú v článku 45m ods. 1 treťom pododseku a týkajú sa aj stanovovania prechodných období končiacich po 1. januári 2024. V prípade tohto konkrétneho rozhodnutia o predĺžení prechodného obdobia po 1. januári 2024 sa však od orgánov pre riešenie krízových situácií vyžaduje aj to, aby zohľadnili:

— vývoj finančnej situácie subjektu,

— vyhliadku, že tento subjekt dokáže v primeranom čase zabezpečiť súlad s MREL a jej prvkom podriadenosti,

— schopnosť nahradiť záväzky, ktoré viac nespĺňajú príslušné kritériá oprávnenosti alebo splatnosti, a ak to nie je možné, či je uvedená neschopnosť idiosynkratickej povahy alebo je dôsledkom narušenia celého trhu.

Stanovením prechodných období končiacich po 1. januári 2024 na základe článku 45m ods. 1 tretieho pododseku sa preto nebráni orgánu pre riešenie krízových situácií rozhodovať o uplatnení požiadaviek stanovených v článku 45c ods. 5 na ten istý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši. Podobne môže mať aj subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a na ktorý sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 45c ods. 5, prechodné obdobie končiace po 1. januári 2024 stanovené podľa článku 45m ods. 7.

42. Otázka (článok 45c)

Mali by podľa článku 45c ods. 10 orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány uskutočňovať vzájomné konzultácie alebo by mali orgány pre riešenie krízových situácií vyžadovať potrebné informácie od dotknutej inštitúcie?

Odpoveď

V článku 45c ods. 1 sa objasňuje, že minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorej kalibrácia sa podrobne opisuje v ďalších odsekoch článku 45c, musí stanoviť orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom. Okrem toho aby mohli orgány pre riešenie krízových situácií nakalibrovať minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, môžu v súlade s článkom 3 ods. 4 a článkom 90 ods. 1 vyžadovať potrebné informácie od príslušných orgánov s cieľom splniť úlohy podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

c) Určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre orgány pre riešenie krízových situácií v rámci inštitúcií G-SII

43. Otázka (článok 45d)

Čo znamená výraz „súčasť G-SII“ v článku 45d ods. 1?

Odpoveď

Inštitúcie G-SII sú vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 83c smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na základe krížového odkazu na článok 4 ods. 1 bodu 133 nariadenia o kapitálových požiadavkách. V druhom uvedenom ustanovení sa inštitúcie G-SII vymedzujú ako inštitúcie identifikované v súlade s článkom 131 ods. 1 a ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách. V článku 131 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách sa vyžaduje, aby členské štáty určili v rámci svojej jurisdikcie orgány poverené určovaním G-SII na konsolidovanom základe. V článku 131 ods. 2 sa ustanovuje metodika na tento účel.

V článku 131 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách sa ustanovuje, že inštitúciou G-SII musí byť niektorý z týchto subjektov:

a) skupina vedená materskou inštitúciou v EÚ, materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ; alebo

b) inštitúcia, ktorá nie je dcérskou spoločnosťou materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ.

Možnosť uvedená v písmene b) bola začlenená preto, aby sa zabezpečilo, že vymedzenie sa bude týkať aj teoretickej možnosti, že inštitúciou G-SII bude samostatná banka. Subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a ktorý je „súčasťou G-SII“, je preto subjektom, ktorý sám osebe nie je inštitúciou G-SII podľa článku 131 ods. 1 písm. b) smernice o kapitálových požiadavkách, ale je súčasťou prudenciálnej konsolidácie v súlade s písmenom a) daného ustanovenia. V praxi je to relevantné až vtedy, keď bol ako subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, identifikovaný nielen subjekt uvedený v článku 131 ods. 1 písm. a) smernice o kapitálových požiadavkách, ale aj ďalší subjekt zo skupiny G-SII, teda keď sa začne realizovať stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch. V tomto prípade by sa mal článok 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzťahovať na oba subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši.

44. Otázka (články 45d a 45h)

Čo sú to „subjekty G-SII, ktoré patria do rovnakej G-SII,“ uvedené v článku 45d ods. 4 a v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Inštitúcie G-SII sú vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 83c smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a v článku 4 ods. 1 bode 133 nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe odkazu na článok 131 ods. 1 a ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách.

V článku 4 ods. 1 bode 136 nariadenia o kapitálových požiadavkách sa subjekt G-SII vymedzuje ako „subjekt s právnou subjektivitou, ktorý je G-SII alebo ktorý tvorí časť G-SII alebo časť G-SII mimo EÚ“.

Tieto vymedzenia sú relevantné pri uplatňovaní článku 45d ods. 4 a článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. V praxi sa tieto ustanovenia týkajú situácie, keď skupina vedená inštitúciou G-SII obsahuje viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši (zvyčajne ide o samotnú G-SII a jeden alebo viacero ďalších subjektov), teda keď sa začína realizovať stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch.

45. Otázka (článok 45d)

Čo znamená výraz „materský subjekt v Únii“ v článku 45d ods. 4 písm. b)? Ide o materskú spoločnosť v Únii alebo o materskú inštitúciu v Únii?

Odpoveď

„Materský subjekt v Únii“ uvedený v článku 45d ods. 4 písm. b) je materskou spoločnosťou v Únii vymedzenou v článku 2 ods. 1 bode 85.

d) Uplatňovanie internej MREL na subjekty, ktoré samé osebe nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši

46. Otázka (článok 45f)

Podľa článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je záväzok oprávnený na splnenie internej MREL vtedy, ak spĺňa kritériá podriadenosti článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách.

Zároveň sa v článku 45f ods. 2 písm. a) bode iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk stanovuje, že oprávnené záväzky pre internú MREL musia mať „v bežnom insolvenčnom konaní nižšie postavenie ako nástroje, ktoré nespĺňajú podmienku uvedenú v bode i) a ktoré nie sú oprávnené z hľadiska požiadaviek na vlastné zdroje“.

Kritérium v bode i) sa však netýka postavenia v konkurznom konaní. Týka sa záväzkov, ktoré sú „emitované v prospech subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, a kúpené týmto subjektom, a to buď priamo alebo nepriamo prostredníctvom iných subjektov v tej istej skupine, ktorej krízová situácia sa rieši, ktoré kúpili záväzky od subjektu, na ktorý sa vzťahuje tento článok, alebo sú emitované v prospech existujúceho akcionára, ktorý nie je súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a kúpené týmto akcionárom, pokiaľ výkon právomoci na odpísanie alebo konverziu v súlade s článkami 59 až 62 neovplyvní kontrolu nad dcérskou spoločnosťou zo strany subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši“. Preto môžu mať záväzky uvedené v článku 45f ods. 2 písm. a) bode i) v podstate akékoľvek postavenie.

Môže postavenie uvedené v článku 45f ods. 2 písm. a) bode iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk závisieť od postavenia nástrojov, ktoré nespĺňajú kritérium z bodu i) toho istého ustanovenia, t. j. môže teda postavenie vyžadované pre nástroje internej MREL závisieť od postavenia nástrojov, ktoré dcérska spoločnosť emitovala mimo skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši? Znamenalo by to, že postavenie požadované na splnenie internej MREL sa musí posúdiť pre každú inštitúciu individuálne.

Odpoveď

Zo spoločného výkladu článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i), bodu ii) a bodu iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vyplývajú tieto požiadavky na postavenie oprávnených záväzkov pre internú MREL v konkurznom konaní:

— musia spĺňať všeobecné kritérium podriadenosti z článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách, t. j. podriadenosť vylúčeným záväzkom uvedeným v článku 72a ods. 2 nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk,

— musia spĺňať dodatočné kritérium podriadenosti na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i) a bodu iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v tom zmysle, že musia byť podriadené všetkým záväzkom, ktoré nie sú oprávnené pre internú MREL a nie sú vlastnými zdrojmi.

Dôvodom osobitnej požiadavky podriadenosti je zabezpečenie toho, aby oprávnené záväzky pre internú MREL nemali postavenie pari passu s ostatnými podriadenými záväzkami, ktoré nie sú oprávnené pre internú MREL podľa článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i). Zníži sa tým riziko pre pohľadávky v rámci zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania, v prípade, ak sú oprávnené záväzky pre internú MREL odpísané alebo konvertované podľa článku 59 ods. 1 písm. a) a ods. 1a nezávisle od opatrenia na riešenie krízovej situácie (t. j. v okamihu životaneschopnosti), keďže iba tieto oprávnené záväzky možno v takom prípade odpísať alebo konvertovať.

47. Otázka (článok 45f)

Sú sumy vlastného kapitálu Tier 1 a ostatných vlastných zdrojov uvedené v článku 45f ods. 2 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk po uplatnení odpočtov vykonaných podľa článkov 36, 56 a 66 nariadenia o kapitálových požiadavkách?

Odpoveď

Na účely dosiahnutia súladu s externou aj internou MREL by sa mali odkazy na „vlastné zdroje“ vykladať v súlade s článkom 2 ods. 1 bodom 38 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa odkazuje na vymedzenie z článku 4 ods. 1 bodu 118 nariadenia o kapitálových požiadavkách, a na ktorý sa vzťahujú dodatočné podmienky uvedené v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ako napríklad tie z článku 45f ods. 2 písm. b) bodu ii).

V tejto súvislosti sa v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia o kapitálových požiadavkách ustanovuje, že „vlastné zdroje“ sú súčtom kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2. Na druhej strane, v zodpovedajúcich ustanoveniach nariadenia o kapitálových požiadavkách týkajúcich sa výpočtu kapitálu Tier 1 (článok 25) a kapitálu Tier 2 (článok 71) sa jednoznačne uvádza, že sumy sa vyjadrujú po odpočtoch uvedených v článku 56 a článku 66 nariadenia o kapitálových požiadavkách.

Okrem toho, v článku 2 ods. 1 bode 68a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa pojem „vlastný kapitál Tier 1“ vymedzuje na základe krížového odkazu na článok 50 nariadenia o kapitálových požiadavkách, v ktorom sa objasňuje, že kapitál Tier 1 sa vypočíta po uplatnení zníženia odpočtov uvedených v článku 36 nariadenia o kapitálových požiadavkách.

48. Otázka (článok 45f)

Aký je rozdiel medzi odsekom 3 a odsekom 4 článku 45f?

Odpoveď

Rozdiel medzi odsekom 3 a odsekom 4 článku 45f sa týka vlastníckeho vzťahu medzi dcérskou spoločnosťou, v prípade ktorej je možné upustiť od internej MREL, a jej sprostredkujúcou alebo konečnou materskou spoločnosťou.

V odseku 3 sa hovorí o možnosti upustenia od internej MREL, ak majú dcérska spoločnosť a subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, sídlo v rovnakom členskom štáte, a ustanovujú sa podmienky, za ktorých sa môže toto upustenie uplatniť.

V odseku 4 sa hovorí o možnosti upustenia od internej MREL, ak majú dcérska spoločnosť a sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v rovnakom členskom štáte, zatiaľ čo konečná materská spoločnosť (subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši) má sídlo v inom členskom štáte. Preto sa v odseku 3 ustanovuje štruktúra priameho vlastníctva, zatiaľ čo v odseku 4 sa uvádza takzvaná reťazová štruktúra vo viacerých členských štátoch.

49. Otázka (článok 45f)

Podľa článku 45f môže orgán pre riešenie krízových situácií upustiť od uplatnenia internej MREL v dvoch prípadoch:

— ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte (odsek 3),

— ak dcérska spoločnosť a jej materská spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte, a to aj vtedy, ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je usadený v tom istom členskom štáte, za predpokladu, že materská spoločnosť okrem iného spĺňa subkonsolidovanú internú MREL (odsek 4).

Pokiaľ však ide o záruky ustanovené v článku 45f ods. 5, ich poskytnutie sa v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk predpokladá vyslovene len v prvej situácii, teda vtedy, ak majú subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť sídlo v rovnakom členskom štáte.

Nie je jasné, prečo je v prípade cezhraničných skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, možné uplatniť upustenie (ktoré možno považovať za „riskantnejší“ prístup), ale nie je možné povoliť splnenie internej MREL na základe záruky (ktorá je „menej riskantným“ prístupom).

Môže orgán pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti povoliť úplné alebo čiastočné splnenie požiadavky uvedenej v článku 45 ods. 1 na základe záruky, ktorú poskytne jej materská spoločnosť za podmienok článku 45f ods. 5, aj napriek tomu, že subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je usadený v tom istom členskom štáte ako dcérska spoločnosť?

Odpoveď

Článok 45f ods. 3 sa týka upustenia od internej MREL v situácii priameho vlastníctva medzi dcérskou spoločnosťou a subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, v tom istom členskom štáte, zatiaľ čo článok 45f ods. 4 sa týka upustenia od internej MREL v situácii, v ktorej majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte, ale subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši môže, ale nemusí, mať sídlo v tom istom členskom štáte.

Čo sa týka možnosti dcérskej spoločnosti čiastočne alebo úplne splniť internú MREL na základe zabezpečených záruk (článok 45f ods. 5), toto ustanovenie sa týka vyslovene situácie priameho vlastníctva medzi dcérskou spoločnosťou a subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, v tom istom členskom štáte, neobsahuje však rovnocenné ustanovenie pre situáciu, v ktorej majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte.

V druhom prípade by však malo byť takisto možné využiť zabezpečené záruky na splnenie internej MREL. Ak sa môže medzi dcérskou spoločnosťou a jej sprostredkujúcou materskou spoločnosťou so sídlom v tom istom členskom štáte využiť upustenie, malo by byť možné za podobných okolností využiť aj zabezpečenú záruku, a to najmä preto, lebo sa ňou zabezpečí lepšia ochrana dcérskej spoločnosti pri prijímaní príslušných zdrojov ako úplným upustením od minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

50. Otázka (článok 45f)

Aký je pri posudzovaní kritéria na uplatnenie upustenia od internej MREL z článku 45f ods. 3 písm. b) a článku 45f ods. 4 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo na použitie zabezpečených záruk podľa článku 45f ods. 5 cieľ minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorého splnenie sa posudzuje počas fázy budovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá bude prebiehať do roku 2024? Malo by sa splnenie posudzovať na základe konečného cieľa minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na rok 2024 alebo predbežného cieľa na rok 2022?

Môže orgán pre riešenie krízových situácií počas akéhokoľvek prechodného obdobia, ktoré bude možno stanovené, povoliť splnenie internej MREL so zárukami, ak sú dodržané všetky ostatné podmienky (iné ako splnenie cieľa externej MREL)?

Odpoveď

Pri posudzovaní toho, či subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo materská spoločnosť splnili minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky z článku 45e a článku 45 ods. 1, ktorá sa stanovuje v článku 45f ods. 3 a ods. 4 písm. b), by sa malo prihliadnuť na prechodné obdobia uvedené v článku 45m.

Preto by sa mal do roku 2024 súlad s článkom 45f ods. 3 písm. b) a ods. 4 písm. b) posudzovať na základe predbežného záväzného cieľa stanoveného v článku 45m ods. 1 druhom pododseku.

To znamená, že upustenie od internej MREL môže uplatniť dcérska spoločnosť, ktorá nie je subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo jeho materská spoločnosť spĺňajú predbežnú požiadavku na konsolidovanom základe a v čase rozhodnutia o upustení sú splnené všetky ostatné podmienky stanovené v článku 45f ods. 3 alebo ods. 4.

To isté sa týka splnenia podmienky z článku 45f ods. 3 písm. b) pri posudzovaní možnosti povoliť splnenie internej MREL v plnom rozsahu alebo čiastočne so zabezpečenými zárukami v súlade s článkom 45f ods. 5 prvým pododsekom.

51. Otázka (článok 45f)

V článku 45f ods. 3 a ods. 4 sa uvádza množstvo podmienok, na základe ktorých je možné upustiť od uplatňovania článku 45f. Zo znenia smernice však nie je jasné, či sa majú tieto podmienky splniť kumulatívne alebo jednotlivo.

Sú podmienky uvedené v článku 45f ods. 3 a ods. 4 kumulatívne alebo postačuje splniť niektorú z uvedených podmienok na to, aby sa dcérskej spoločnosti, ktorá nie je subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, povolilo upustenie od uplatňovania článku 45f?

Odpoveď

Na zabezpečenie uspokojivej miery obozretnosti a ochrany pri povoľovaní upustenia od internej MREL alebo pri umožňovaní využitia zabezpečených záruk sa majú podmienky stanovené v článku 45f ods. 3, 4 a 5 splniť kumulatívne.

52. Otázka (článok 45f)

Môžete vysvetliť dôvod stanovenia podmienok článku 45f ods. 5 na využitie zabezpečených záruk na splnenie internej MREL?

Odpoveď

V článku 45f ods. 5 sa orgánu pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti udeľuje právomoc povoliť splnenie jej internej MREL v plnom rozsahu alebo čiastočne so zárukou poskytnutou príslušným subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, keď sú subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť usadené v tom istom členskom štáte, keď sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a keď subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, spĺňa svoju externú MREL (pozri aj odpoveď na 49. otázku týkajúcu sa prípadov, keď majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte).

V článku 45f ods. 5 sa stanovuje súbor podmienok, ktoré musia záruky spĺňať, aby sa v prípade ich aktivácie zabezpečila ich účinnosť pri absorpcii strát a rekapitalizácii dcérskej spoločnosti, a to bez ohľadu na to, či subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, je v danom čase v krízovej situácii. Týmito podmienkami sa zabezpečuje, že:

— výška záruky je rovnaká ako výška internej MREL, ktorú nahrádza [písmeno a)],

— záruka je zabezpečená vo výške aspoň 50 % zaručenej sumy [písmeno c)],

— na záruku sa vzťahujú diskrečné (t. j. určenie, že dcérska spoločnosť už nie je životaschopná – okamih životaneschopnosti) aj automatické spúšťacie faktory (t. j. neschopnosť splatiť dlhy alebo iné záväzky, keď sa stanú splatnými), podľa toho, čo nastane skôr [písmeno b)],

— sa akceptuje len finančný kolaterál vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (15), t. j. dohody o finančnom kolateráli s prevodom vlastníckeho práva alebo záložné dohody o finančnom kolateráli (zálohy). Tým sa zabezpečuje rozšírená ochrana držiteľa kolaterálu, keďže podľa podmienok uvedenej smernice je takýto kolaterál vymožiteľný aj vtedy, ak je subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, platobne neschopný alebo sa jeho krízová situácia rieši [písmeno c)],

— kolaterál bude kvalitný (nezaťažený, podlieha haircutom) [písmená d) a e)],

— efektívna splatnosť kolaterálu bude spĺňať tú istú podmienku splatnosti ako oprávnené záväzky [písmeno f)] a

— by nemali existovať žiadne prekážky brániace prenosu kolaterálu, a to ani v prípadoch, kedy sa prijíma opatrenie na riešenie krízovej situácie subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši [písmeno g)].

53. Otázka (články 45f a 45g)

Je správne domnievať sa, že pojem „okamžitý“ použitý v článku 45f ods. 3 a ods. 4 písm. c) a v článku 45g písm. f) sa týka nielen prevodu vlastných zdrojov, ale aj splatenia záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, dcérskej spoločnosti?

Odpoveď

Podmienkou pre povolenie upustenia od internej MREL uvedenou v článku 45f ods. 3 písm. c) a ods. 4 písm. c) a v článku 45g písm. f) sa zabezpečuje, aby neexistovali žiadne súčasné ani predvídateľné prekážky (praktické či právne) brániace okamžitému prevodu vlastných zdrojov dcérskej spoločnosti a okamžitému splateniu jej záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo sprostredkujúcou materskou spoločnosťou.

e) Postup stanovenia minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

54. Otázka (článok 45h)

V článku 45h ods. 1 sa stanovuje, že orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny – ak je odlišný od predchádzajúceho orgánu – a orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši a na ktorú sa vzťahuje požiadavka uvedená v článku 45f na individuálnom základe, musia urobiť všetko, čo je v ich právomoci, aby dosiahli spoločné rozhodnutie. Bolo by v prípade cezhraničných skupín vhodné začleniť do transponujúcich vnútroštátnych právnych predpisov ustanovenie, ktorým by sa vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových situácií umožňovala spolupráca so všetkými príslušnými orgánmi?

Odpoveď

V článku 88 ods. 5 druhom pododseku sa už ustanovuje, že členovia kolégia pre riešenie krízových situácií musia úzko spolupracovať. Táto povinnosť sa vzťahuje na všetky úlohy uvedené v článku 88 ods. 1, súčasťou ktorých je určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky [písm. i) uvedeného ustanovenia].

Ustanovenie, ktorým by sa vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií umožňovala spolupráca s inými príslušnými orgánmi, by preto nebolo v rozpore s existujúcimi pravidlami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

55. Otázka (článok 45h)

V článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa odkazuje na článok 12 nariadenia o kapitálových požiadavkách. Zmenami zavedenými v nariadení o kapitálových požiadavkách nariadením (EÚ) 2019/876 sa však uvedený článok 12 zrušuje.

Môžete potvrdiť, že v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk by sa malo namiesto toho odkazovať na článok 12a nariadenia o kapitálových požiadavkách?

Odpoveď

Odkaz na článok 12 nariadenia o kapitálových požiadavkách v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa má vykladať ako odkaz na článok 12a nariadenia o kapitálových požiadavkách.

56. Otázka (článok 45h)

Článok 45h ods. 4 a ods. 5 sa uplatňuje na rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií v prípade nesúhlasu s konsolidovanou minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši (externá MREL), a individuálnou minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši (interná MREL).

Uplatňuje sa článok 45h ods. 6 aj vtedy, ak nebolo zároveň prijaté spoločné rozhodnutie o akejkoľvek z uvedených požiadaviek?

Odpoveď

Článok 45h ods. 6 sa zaoberá situáciou, keď medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií existuje nesúhlas týkajúci sa úrovne konsolidovanej požiadavky pre skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši, a požiadaviek dcérskych spoločností, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. V tomto prípade prijmú orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností rozhodnutie o individuálnej úrovni minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre dcérske spoločnosti v súlade s odsekom 5 (t. j. na základe riadneho zohľadnenia stanovísk orgánu pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši). Orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, takisto prijme rozhodnutie o konsolidovanej požiadavke na skupinu v súlade s krokmi uvedenými v odseku 4.

f) Prechodné opatrenia a opatrenia po riešení krízových situácií

57. Otázka (článok 45m)

Podľa článku 45m ods. 8 môžu orgány pre riešenie krízových situácií následne preskúmať prechodné obdobie alebo plánované ciele minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Týka sa toto ustanovenie iba plánovaných cieľov minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45m ods. 6 alebo možno následne preskúmať aj pôvodne stanovené prechodné obdobie podľa článku 45m ods. 1?

Odpoveď

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu preskúmať nielen plánovanú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45m ods. 6, ale aj pôvodne stanovené prechodné obdobie podľa článku 45m ods. 1.

Odkaz „s výhradou odseku 1“ na začiatku článku 45m ods. 8 má za cieľ zabezpečiť, aby orgán pre riešenie krízových situácií pri skúmaní prechodného obdobia dodržiaval pravidlá a kritériá v ňom ustanovené.

58. Otázka (článok 45m)

Môže sa úroveň predbežného cieľa stanovená podľa článku 45m ods. 1 druhého pododseku predĺžiť, ak orgány pre riešenie krízových situácií stanovia prechodné obdobie, ktoré trvá do 1. januára 2024 podľa tretieho pododseku tohto ustanovenia?

Odpoveď

Úroveň predbežného cieľa ustanovenú v článku 45m ods. 1 druhom pododseku musia subjekty dosiahnuť do 1. januára 2022 a orgán pre riešenie krízových situácií ju nemôže predĺžiť. Možnosť stanoviť prechodné obdobie, ktoré trvá do 1. januára 2024, uvedená v článku 45m ods. 1 treťom pododseku sa uplatňuje iba na konečnú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Je však potrebné poznamenať, že predbežným cieľom sa musí spravidla zabezpečiť lineárne zvyšovanie vlastných zdrojov a oprávnených záväzkov potrebných na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Predĺženie prechodného obdobia pre konečnú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na obdobie po 1. januári 2024 ovplyvňuje predbežný cieľ, ktorý majú stanoviť orgány pre riešenie krízových situácií, pretože má za následok nižší predbežný cieľ, ako je ten, ktorý by bol stanovený, ak by sa prechodné obdobie skončilo 1. januára 2024.

59. Otázka (článok 45m)

Podľa článku 45m ods. 1 druhého pododseku „[ú]rovne predbežného cieľa spravidla zabezpečia lineárne zvyšovanie oprávnených záväzkov a vlastných zdrojov potrebných na splnenie požiadavky“.

Môžete potvrdiť, že v uvedenom ustanovení sa pod pojmom „požiadavka“ myslí nielen celková kvantitatívna požiadavka, ale aj podriadenosť?

Odpoveď

Podľa článku 45m ods. 1 prvej vety druhého pododseku odkazujú úrovne predbežného cieľa, ktoré stanovuje orgán pre riešenie krízových situácií, na požiadavky z článku 45e alebo 45f (externá alebo interná MREL) a na požiadavky, ktoré vyplývajú z uplatňovania článku 45b ods. 4, 5, prípadne 7 (podriadenosť).

Pravidlo, podľa ktorého sa vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečili lineárne zvyšovanie, sa uplatňuje na všetky úrovne predbežného cieľa, ktoré má stanoviť orgán pre riešenie krízových situácií. Úrovňou predbežného cieľa týkajúcou sa celkovej kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by sa teda malo zabezpečiť lineárne zvyšovanie na splnenie konečnej externej alebo internej MREL stanovenej orgánom pre riešenie krízových situácií. Podobne aj v prípade podriadenosti platí, že podriadený predbežný cieľ by sa mal stanoviť vzhľadom na konečný cieľ pod