Návrh rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Civilná justícia“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ {SEK(2005) 434} /* KOM/2005/0122 v konečnom znení - COD 2005/0040 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 6.4.2005 KOM(2005) 122 v konečnom znení 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0039 (CNS) 2005/0040 (COD) OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU ktorým sa ustanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa ustanovuje osobitný program „Základné práva a občianstvo“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa ustanovuje osobitný program „Trestná justícia“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Civilná justícia“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ (predložené Komisiou) {SEK(2005) 434} OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU ktorým sa ustanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 Oznámenie, ktoré stanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“, je súčasťou jednotného súboru návrhov, ktoré majú za cieľ primerane podporiť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v súlade s finančnými výhľadmi na rok 2007. Tri kľúčové ciele slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa budú rozvíjať paralelne a rovnako intenzívne, a tým umožnia vyrovnaný prístup založený na princípoch demokracie, rešpektovania základných práv a slobôd a právneho štátu. Každý z týchto cieľov podlieha rámcovému programu, pričom poskytuje potrebnú súdržnosť intervencií v každej oblasti politiky a zreteľne spája politické ciele a zdroje, ktoré sú k dispozícii na ich podporu. Táto štruktúra okrem iného predstavuje významné zjednodušenie a racionalizáciu existujúcej finančnej podpory v oblasti slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, a tým umožňuje väčšiu flexibilitu pri rozdeľovaní priorít a zvyšovaní celkovej transparentnosti. 1. ÚVOD Vytvorením jednotného trhu a zavedením jednotnej meny postúpila európska integrácia vpred najmä v ekonomickej oblasti. Vytvorenie integrovanej, ekonomickej oblasti bez hraníc sa ukončilo tak, ako predpokladala Amsterdamská zmluva, vytvorením priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Je potrebné, aby sa táto oblasť naďalej rozvíjala a posilňovala. V oznámení pod názvom „Budujeme našu spoločnú budúcnosť: politické výzvy a rozpočtové prostriedky v rozšírenej Únii na obdobie rokov 2007 až 2013“[1] Komisia uviedla, že „ sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú základnými hodnotami, ktoré tvoria kľúčové komponenty európskeho modelu spoločnosti. (...) V tomto kontexte predstavuje rozvíjanie tejto dimenzie Európskej únie nové hranice integrácie: skutočný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je nevyhnutným stavebným kameňom Európskej únie v jadre politického projektu rozšírenej Únie“ [2] . Rôzne aspekty priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vytvárajú rovnováhu medzi zárukou základných práv jednotlivca a plnením základných povinností zo strany Únie[3]. Rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zodpovedá hlavnému záujmu občanov členských štátov prednesenému v rámci Únie. Z tohto dôvodu Európska rada prijala v novembri 2004 Haagsky program, ako pokračovanie programu prijatého Európskou radou v Tampere v roku 1999. Na základe výsledkov programu z Tampere predstavuje Haagsky program novú agendu, ktorá Únii umožňuje ďalej rozvíjať to, čo sa už dosiahlo a zároveň plniť nové výzvy. Zdôrazňuje tiež, že vytvorenie Európy pre občanov si vyžaduje nielen úplné rešpektovanie základných práv, ale aj aktívnu podporu týchto práv. Ústavná zmluva uznala hodnoty a ciele Únie zapracovaním Charty základných práv. Okrem toho pristúpenie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ESĽP) posilní európsky záväzok ochraňovať ľudské práva vytvorením vonkajšej justičnej kontroly Európskej únie pokiaľ ide o rešpektovanie ľudských práv[4]. Zvýšená ochrana a podpora základných práv tiež znamená, že by sa mali prijímať zosúladené opatrenia proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu prostredníctvom väčšej podpory dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu s cieľom posilňovať porozumenie a vzájomné poznanie. Takýto vývoj má za následok významné posilnenie základných hodnôt, ktoré stoja v centre európskeho projektu. Únia bude právne viazaná nielen rešpektovať tieto práva a hodnoty, ale tiež zaistiť, aby boli účinne podporované vo všetkých oblastiach politiky (vnútorných aj vonkajších), v ktorých má pôsobnosť Európska únia. Urýchlene sa bude musieť zvýšiť aj monitorovanie činností, aby sa zabezpečilo, že členské štáty prijmú vo svojich oblastiach pôsobnosti rovnaký prístup, najmä v kontexte vzrastajúcej a stále rôznorodejšej Únie a nových výziev. Podpora občianstva Európskej únie by mala rozvíjať pocity príslušnosti k Únii, ktorá zdieľa rovnaké základné práva a hodnoty, chrániac a rešpektujúc pritom rozmanitosť kultúr a tradícií národov Európy. Boj proti násiliu jednoznačne predstavuje časť ochrany základných práv tak, ako stanovuje Charta základných práv, obzvlášť právo na fyzickú integritu. Spojenie medzi násilím a niektorými základnými právami (sloboda, bezpečnosť, zdravie, zamestnanosť, atď.) je tak silné, že by sa mala podporovať spoločná implementácia týchto práv, pretože patria k fyzickej integrite osoby. To isté platí o boji proti užívaniu a pašovaniu drog, teda oblasti, v ktorej sa od roku 1990 na európskej úrovni plní obsiahla, multidisciplinárna a integrovaná stratégia, avšak bez jasne definovanej finančnej podpory. Táto stratégia je založená na piatich základných elementoch: znížení dopytu, znížení ponuky a boji proti nezákonnému pašovaniu, medzinárodnej spolupráci a koordinácii na vnútroštátnej aj európskej úrovni a na informovanosti, výskume a hodnotení. Vytvorenie Európy pre občanov v sebe tiež zahŕňa vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti, založeného na princípe vzájomného uznávania a budovania dôvery: hranice medzi krajinami by už nemali byť prekážkou riešenia občianskoprávnych a obchodných záležitostí, začatia súdneho konania alebo výkonu rozhodnutí. Zatiaľ čo zásada voľného pohybu umožňuje jednotlivcom a podnikom sledovať ich občianske a obchodné záujmy v iných členských štátoch, vyžaduje tiež opatrenia v oblasti trestného práva, ktoré zabezpečia, že zločin a jeho páchatelia sa nebudú nikde cítiť bezpečne. Jednotlivcom a podnikom by sa teda nemalo brániť, ani by nemali byť odrádzaní od uplatňovania svojich práv len z dôvodu nekompatibility a zložitosti právnych a administratívnych systémov v členských štátoch. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje stabilný finančný rámec. Príprava nasledujúcich finančných výhľadov na obdobie rokov 2007 až 2013 ponúka významnú príležitosť zohľadniť uvedený vývoj a na jeho základe vytvoriť podobu politického projektu pre rozšírenú Európu. 2. NAVRHOVANÉ OPATRENIE – RÁMCOVÝ PROGRAM „ZÁKLADNÉ PRÁVA A SPRAVODLIVOSť“ 2.1. Ciele a štruktúra programu Ako odpoveď na uvedené výzvy bolo navrhnuté vytvoriť rámcový program pre „Základné práva a spravodlivosť“, ktorý má štyri osobitné ciele: 1. podporovať rozvoj európskej spoločnosti založenej na občianstve Európskej únie a rešpektujúcej základné práva stanovené v Charte základných práv; bojovať proti antisemitizmu, rasizmu a xenofóbii a posilňovať občiansku spoločnosť vo sfére základných práv. 2. bojom proti násiliu, informovanosťou a prevenciou drog prispievať k vytvoreniu oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 3. podporovať justičnú spoluprácu s cieľom prispieť k vytvoreniu európskej oblasti spravodlivosti v občianskoprávnych a obchodných veciach. 4. podporovať justičnú spoluprácu s cieľom prispieť k vytvoreniu európskej oblasti spravodlivosti v trestnoprávnych veciach. Tieto ciele majú v zmluvách rôzny právny základ. Rámcový program sa preto bude skladať zo štyroch osobitných legislatívnych aktov. Napriek tomu bude zachovaná politická súdržnosť, keďže každý z týchto programov odráža politické ciele, ktoré spolu s troma ostatnými umožnia rozvoj európskeho občianstva a oblasti spravodlivosti. Spojenie týchto čiastkových politických oblastí do jedného rámcového programu nielen zvýši ich celkovú súdržnosť, ale poskytne tiež lepšiu odpoveď na potreby občanov. To umožní, aby sa nové, neočakávané problémy riešili flexibilnejšie. V oblasti základných práv a občianstva je konečným cieľom vytvoriť skutočnú kultúru základných práv medzi občanmi Európy. Preto je mimoriadne dôležité usilovať sa o šírenie informácií o základných právach, jednak prostredníctvom všeobecných informačných kampaní a jednak v reakcii na individuálne žiadosti. To nemožno oddeliť od potreby zvýšiť činnosti, vrátane legislatívnej činnosti, na podporu uplatňovania určitých práv, napr. práva na fyzickú integritu osoby a práv súvisiacich s občianstvom Únie, a členským štátom poskytovať pomoc a stimulovať ich pri plnení povinností v oblasti ich pôsobnosti. Boj proti násiliu vo všetkých jeho formách (sexuálnej, psychologickej a fyzickej), ku ktorému dochádza vo verejnej aj v súkromnej sfére, zahŕňa: podporu obetiam a rizikovým skupinám (deti, mladí ľudia a ženy); pomoc a podporu neziskovým organizáciám a iným organizáciám pôsobiacim v tejto oblasti; šírenie výsledkov dosiahnutých v rámci dvoch programov Daphne vrátane ich úpravy, odovzdania a použitia ďalšími príjemcami v iných geografických oblastiach; určenie opatrení, ktoré prispejú k pozitívnemu zaobchádzaniu s ľuďmi vystavenými riziku násilia. Vzhľadom na boj proti užívaniu drog hlavnou výzvou zostáva šírenie informácií, a tiež ďalší výskum, ktorého výsledky sa využijú pri vzdelávaní, prevencii a programoch znižovania škôd. Dôležitými problémami sú zníženie dopytu po drogách, a rovnako aj zníženie ponuky drog. V tejto oblasti musia byť prijaté opatrenia na zastavenie nezákonného obchodovania s drogami a drogovej trestnej činnosti, najmä ak ide o nové syntetické drogy a chemické prekurzory, a opatrenia na boj proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti. Justičná spolupráca sa týka zvýšeného úsilia o monitorovanie uplatňovania existujúceho acquis členskými štátmi v občianskoprávnej aj trestnoprávnej oblasti a zbližovania vnútroštátnych právnych predpisov. Program podporuje rôzne opatrenia, konkrétne zlepšenie prístupu k spravodlivosti a jej účinnosti, rieši vzájomné uznávanie v širšom zmysle, vrátane uznávania rozhodnutí a dokumentov iných, ako tie, ktoré vydávajú justičné orgány, posilňuje mechanizmus poskytovania informácií verejnosti a podporuje odbornú prípravu a výmenu odborníkov pokiaľ ide o nástroje spolupráce v tejto oblasti. To podporí implementáciu legislatívnych opatrení, ktoré sa majú prijať, a rozvoj spoločných nástrojov pre spoluprácu a rovnakých noriem pre určité postupy, napríklad pravidlá pre zhromažďovanie dôkazov. Okrem toho sa podporí aj prijatie predpisov o ochrane jednotlivcov zúčastnených na trestnom konaní, teda obžalovaných, svedkov alebo obetí. V rámci štyroch cieľov je zaručená celková súdržnosť prostredníctvom spoločnej implementácie a pravidiel na ich používanie, v súlade s rovnakým strategickým kalendárom, koordinovaným hodnotením a procesmi preskúmavania (pozri bod 3.2). Program preto zaistí racionalizáciu a zjednodušenie, zvýši transparentnosť a efektívnosť finančných prostriedkov Spoločenstva. Spoločnou horizontálnou prioritou štyroch politických oblastí tiež bude zabezpečenie aktívnej účasti príslušných účastníkov a lepšie reakcie na požiadavky zo strany občianskej spoločnosti. 2.2. Európska pridaná hodnota Tento program ako katalyzátor poskytne pridanú hodnotu existujúcim vnútroštátnym opatreniam v tejto oblasti: spolupráca podporovaná z finančných prostriedkov zvyšuje uvedomovanie si spoločne zdieľaných problémov a hodnôt medzi členskými štátmi, a tým uľahčuje vytváranie spoločných prístupov, vrátane právnych predpisov v tejto oblasti. Toto sa dosiahne implementáciou dohodnutých politických cieľov EÚ a podporou ich uplatňovania vo vnútroštátnej politike, napomáhaním transpozície právnych predpisov Európskej únie a ich jednotného uplatňovania v celej Európe, podporou spolupráce a koordinačných mechanizmov medzi členskými štátmi a spoluprácou medzi organizáciami občianskej spoločnosti na európskej úrovni. V rámci všetkých osobitných programov sa použijú spoločné hodnotiace kritériá na posúdenie európskej pridanej hodnoty vo vzťahu ku konkrétnemu druhu vyššie uvedeného účinku. Kritériami sú napríklad: - podpora tých činností, ktoré sú na európskej úrovni výlučne potrebné na udržanie cieľov, právnych predpisov a implemetačných mechanizmov Európskej únie; - podpora činností, ktoré majú doplnkový charakter k činnostiam financovaným na vnútroštátnej úrovni. - posilňovanie vnútroštátnej výmeny na úrovni Európskej únie, vytváranie synergického účinku a úspor z rozsahu. - aktívne zapojenie predstaviteľov členských štátov a ostatných účastníkov do implementácie programu s cieľom maximalizovať komplementaritu s existujúcimi činnosťami. 2.3. Komplementarita s inými nástrojmi a opatreniami politiky Program očakáva súčinnosť s prácou Agentúry pre základné práva, vybudovanej pri existujúcom Európskom monitorovacom centre pre rasizmus a xenofóbiu (EUMC) so sídlom vo Viedni, ktorá bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 1035/97 z 2. júna 1997.[5] Prostredníctvom oznámenia[6] Komisia započala konzultácie so širokou verejnosťou o budúcej oblasti pôsobenia tejto agentúry a jej úlohách. Konzultácie sa zameriavali na občiansku spoločnosť, napríklad na neziskové organizácie zaoberajúce sa ochranou ľudských práv, vnútroštátne inštitúcie na podporu a ochranu ľudských práv, členské štáty, inštitúcie EÚ, EUMC a Radu Európy. Výsledky týchto konzultácií sa zohľadnia pri definovaní konkrétnych úloh agentúry. Jej hlavným cieľom však bude zhromažďovanie údajov a analýzy zamerané na definovanie politiky Únie v oblasti základných práv. Pokiaľ ide o justičnú spoluprácu v občianskoprávnych veciach, opatrenia programu sa budú koordinovať s opatreniami Európskej justičnej siete v občianskoprávnych a obchodných veciach, zriadenej rozhodnutím Rady 2001/470/ES dňa 28. mája 2001[7], na zlepšenie, zjednodušenie a urýchlenie efektívnej justičnej spolupráce medzi členskými štátmi v občianskoprávnych a obchodných veciach. V rámci osobitného programu trestnoprávnej justície sa bude venovať zvláštna pozornosť orgánu Eurojust, ktorý bol zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/JHA dňa 28. februára 2002[8]. Eurojust je orgánom Európskej únie, ktorého úlohou je zvyšovať efektívnosť príslušných inštitúcií v členských štátoch pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní závažnej cezhraničnej a organizovanej trestnej činnosti, vrátane terorizmu, a to stimuláciou a zlepšovaním spolupráce medzi týmito inštitúciami. Eurojust kladie dôraz na zabezpečenie plnej spolupráce medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, a preto tvorí základný doplnok k rámcovému programu „Základné práva a spravodlivosť“. Pokiaľ ide o ciele poskytovania informácií a prevenciu užívania drog zahrnuté v tomto programe, je nevyhnutná zvýšená spolupráca s tretími štátmi, a tiež úzka spolupráca s Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA). Agentúra so sídlom v Lisabone bola zriadená nariadením Rady (EHS) č. 302/93 z 8. februára 1993[9] v znení nariadenia Rady (ES) č. 3294/94 z 22. decembra 1994[10]. Jej poslaním je zber a šírenie nestranných, spoľahlivých a porovnateľných informácií o drogách a drogovej závislosti v Európe. Za týmto účelom spolupracuje s nečlenskými krajinami EÚ, medzinárodnými organizáciami s podobným zameraním, konkrétne: s Medzinárodným programom OSN na kontrolu drog (UNDCP), Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO), so Skupinou Pompidou Rady Európy, Svetovou colnou organizáciou (WCO), Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (Interpol) a Európskym policajným úradom (Europol). 3. RACIONALIZÁCIA A ZJEDNODUšENIE 3.1. Prechod od existujúcich dokumentov Hodnotenie opatrení, ktoré Európska únia podporovala v týchto oblastiach počas viacročného obdobia uznáva potrebu v nich pokračovať, keďže sa zaoberajú osobitnými a reálnymi problémami, prispievajú k ich riešeniu pozitívnym spôsobom a dopĺňajú vnútroštátne opatrenia prijímané v tejto oblasti. Identifikovalo sa však aj niekoľko slabých stránok, ktorými je potrebné sa zaoberať, aby sa pri európskych opatreniach dosiahli lepšie výsledky. Nízke rozpočtové položky alebo ad hoc financovanie s obmedzeným trvaním a bez celkovej súdržnosti v súčasnosti bránia tomu, aby sa aktivity Únie stali dostatočne účinnými na dosiahnutie cieľov a bránia tiež maximálnemu využitiu ľudských a finančných zdrojov. Osobitná implementácia týchto programov znamená, že sa súčinnosť nevyužíva dostatočne a môže dôjsť k zbytočnému prekrývaniu. Na dosiahnutie najlepších možných výsledkov je potrebné prehodnotiť ciele, druhy opatrení a rozsah každého programu. Navrhnutý program stavia na skúsenostiach, ktoré sa získali pri existujúcich opatreniach v týchto oblastiach. Rozvíja prevažne dve existujúce prípravné opatrenia o ochrane a podpore základných práv a o podpore občianskej spoločnosti v desiatich nových členských štátoch, ktoré budú rozšírené na všetky členské štáty. Špeciálny dôraz sa bude klásť na základné práva odvodené od občianstva Únie na podporu demokratickej účasti. Pokiaľ ide o cieľ podpory justičnej spolupráce program spája opatrenia na podporu spolupráce v oblasti občianskeho a trestného práva, aby sa medzi nimi zaistila lepšia koordinácia so zreteľom na nadobudnutie platnosti ústavnej zmluvy, ktoré bude znamenať zrušenie pilierovej štruktúry. Justičná spolupráca v občianskoprávnych veciach už bola podporovaná v predchádzajúcich programoch a justičná spolupráca v trestnoprávnych veciach bola súčasťou programu AGIS. Súčasný návrh má za cieľ dosiahnuť zlepšenú odozvu na politické očakávania posilňovania spravodlivosti vyžadované Haagskym programom a na potreby justičných orgánov, právnikov a občianskej spoločnosti vo všeobecnosti. Posilní sa odborné vzdelávanie sudcov a prokurátorov a program tiež bude mať potrebnú flexibilitu, ktorá by zohľadňovala implementáciu nových opatrení, napríklad elektronického systému na výmenu informácií o trestných registroch. Čo sa týka boja proti násiliu program stavia na existujúcom programe Daphne II s úpravami, ktoré lepšie reagujú na potreby občianskej spoločnosti, vrátane možnosti realizácie nových foriem opatrení. Opatrenia na prevenciu drog a informovanosť smerujú ku konsolidácii prebiehajúcich opatrení podľa rôznych programov, a tým zvyšujú transparentnosť medzi občanmi a všetkými zúčastnenými subjektami. Podporí sa monitorovanie a hodnotenie opatrení týkajúcich sa implementácie osobitných opatrení na základe akčného plánu EÚ a vyžaduje sa vyššie zapojenie občianskej spoločnosti. 3.2. Spoločné ustanovenia o riadení Hlavným cieľom rámcového programu „Základné práva a spravodlivosť“ je zjednodušiť a racionalizovať právne a riadiace nástroje, zmodernizovať rozpočtovú štruktúru, zvýšiť súdržnosť a konzistentnosť medzi programami a vyhnúť sa duplicite dokumentov. Súčasný program predstavuje dôležitý krok pokiaľ ide o zjednodušenie a flexibilitu. Počet rozpočtových položiek a právnych nástrojov bol skutočne znížený. Táto koncentrácia zdrojov Únie ponúka lepšiu finančnú transparentnosť a možnosť lepšie posúdiť pridanú hodnotu opatrení Únie. Maximalizuje výkon prostredníctvom zvýšenej konzistentnosti cieľov rôznych špecifických programov a posilňovaním spolupráce a partnerstva so všetkými zúčastnenými subjektami. Z navrhovaného zjednodušenia a racionalizácie budú čerpať výhody koneční užívatelia, keďže sa tým zvýši prehľadnosť, zrozumiteľnosť a súdržnosť nástrojov. Pre potenciálnych príjemcov bude jednoduchšie žiadať o financovanie v rôznych oblastiach vďaka štandardizovanému prístupu a vykonávacím predpisom. Program bude priamo riadiť Komisia. Alternatívne realizačné mechanizmy (externalizácia alebo spoločné riadenie) boli podrobne preskúmané, ale z pohľadu nákladov neboli v tomto štádiu efektívne pri relatívne malých čiastkach. Ak je potrebné dosiahnuť ciele stanovené v rámcovom programe, je možné počítať s nastavením rôznych spôsobov riadenia alebo/a rôznymi štruktúrami. Úroveň ľudských zdrojov vyžadovaná pre riadenie tohto programu je nevyhnutne relatívne vysoká. Harmonizácia postupov získaných zapojením osobitných programov do jednotnej štruktúry však počíta s racionalizáciou z tohto hľadiska, kvôli úsporám z rozsahu. Napríklad racionalizácia monitorovania a hodnotiacich postupov počíta s lepšími výsledkami a uľahčí prenos osvedčených postupov. Existencia jednotného výboru pre štyri osobitné programy tiež vo veľkej miere uľahčí každodenné riadenie rámcového programu. Ďalšia racionalizácia je možná po nadobudnutí platnosti ústavnej zmluvy. Rámcový program bol navrhnutý v súlade s ustanoveniami súčasných zmlúv, ale do štruktúry programu bol zabudovaný plynulý prechod na novú štruktúru predpokladanú v ústave, spolu s ďalšou možnou harmonizáciou medzi osobitými programami civilnej a trestnej justície. 4. FINANčNÉ ZDROJE Celková čiastka navrhnutá pre rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ predstavuje 543 milióna eur na obdobie rokov 2007 až 2013 (v súčasných cenách). V rámci tohto rozpočtu je 93,8 milióna eur vyhradených na program Základné práva a občianstvo, 106,5 milióna eur na Program civilnej justície, 196,2 milióna eur na Program trestnej justície a 135,4 milióna eur na program Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť. V rámci referenčnej čiastky sa na administratívne výdavky pridáva čiastka 11,1 milióna eur. Pre to isté obdobie je vyhradená suma 164,9 milióna eur pre Agentúru pre základné práva, čiastka 110,6 milióna eur pre Európske centrum pre drogy a drogovú závislosť a čiastka 133,4 milióna eur pre Eurojust. Tieto čiastky boli určené na základe vyššie uvedených a opísaných potrieb. Pritom sa zohľadnila aj skúsenosť získaná pri predchádzajúcich opatreniach a programoch súvisiacich s problémami základných práv a spravodlivosti. 5. ZÁVERY Nové finančné výhľady poskytujú príležitosť nielen pre lepšie zosúladenie cieľov a zdrojov, ale aj pre zjednodušenie a racionalizáciu nástrojov zabezpečujúcich optimálne využívanie finančných prostriedkov Európskej únie. Rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ spája osobitné programy, ktoré navzájom úzko súvisia. Dohodnuté opatrenia v rámci týchto osobitných programov umožnia účinnejšie reagovať na konečný cieľ, ktorým je vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. PRÍLOHA ktorou sa ustanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 Komplementarita s pôsobením agentúr a s inými nástrojmi v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Na základe finančných perspektív sa počíta s tým, že niekoľko doplnkových nástrojov pomôže dosiahnuť politické ciele stanovené pre oblasť spravodlivosti, slobody a bezpečnosti: - rámcový program nahradí veľké množstvo rozpočtových položiek, ktoré v tejto oblasti v súčasnosti riadi Komisia; - financovanie agentúr Spoločenstvom a orgány Spoločenstva alebo Únie; - rozvoj a riadenie súvisiacich informačných systémov veľkého rozsahu. Finančnými perspektívami sa budú riadiť tieto agentúry alebo orgány, ktoré majú vzťah k vyššie uvedenému rámcovému programu: - Európske centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) zriadené nariadením Rady (EHS) č. 302/93 z 8. februára 1993 o zriadení Európskeho centra pre drogy a drogovú závislosť (Ú. v. ES L 36, 12.2.1993, s. 1), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1651/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 30) a ktorého návrh je predložený (návrh na nariadenie Rady predložený Komisiou dňa 19. decembra 2003 o Európskom centre pre drogy a drogovú závislosť - KOM(2003) 808). - Monitorovacie centrum pre rasizmus a xenofóbiu , ktoré sa zmení na Agentúru pre základné práva (návrh Komisie plánovaný na máj 2005), ktorá je v súčasnosti zriadená na základe nariadenia Rady (ES) č. 1035/97 z 2. júna 1997 o zriadení Európskeho monitorovacieho centra pre rasizmus a xenofóbiu (Ú. v. ES L 151, 10.6.1997, s. 1). - Eurojust zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/JHA z 28. februára 2002 o založení agentúry Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažnej organizovanej trestnej činnosti (Ú. v. ES L 63, 6.3.2002, s. 1), naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2003/659/JHA (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 44). Na základe vyššie uvedených bodov rozpočtové zdroje pre uvedené agentúry Spoločenstva nie sú zahrnuté v rámcovom programe. Musia však byť zahrnuté medzi výdavkami pre politiku JLS v položke 3 finančného rámca Spoločenstva. DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Súvislosti Príprava finančných výhľadov na obdobie 2007 až 2013 bola od počiatku vedená politickým prístupom s cieľom zabezpečiť súlad medzi politickými cieľmi a finančnými prostriedkami pre ich plnenie. V tomto kontexte je vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti považované za jednu z hlavných priorít Európskej únie na nasledujúce roky, ktorá sa má podporovať vyššími finančnými zdrojmi. Komisia vo svojich oznámeniach „ Budujeme našu spoločnú budúcnosť: politické výzvy a rozpočtové prostriedky pre rozšírenú Úniu na obdobie rokov 2007 až 2013 “[11] a „ Finančné výhľady 2007 – 2013 “[12] zdôraznila tiež význam využitia revízie právnych nástrojov pre nasledujúce finančné výhľady s cieľom uskutočniť dôležitý krok smerom k zjednodušeniu. Rozdelením návrhu na tri všeobecné a politické programy („Solidarita a riadenie migračných tokov“, „Základné práva a spravodlivosť“, „Bezpečnosť a ochrana slobôd“) Komisia stanovila prehľadný rámec pre rozvoj finančných opatrení Spoločenstva na podporu troch cieľov, a to spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. 2. Odôvodnenie opatrenia 2.1. Analýza problému Boj proti násiliu jednoznačne predstavuje časť ochrany základných práv tak, ako stanovuje Charta základných práv, obzvlášť právo na fyzickú integritu. Spojenie medzi násilím a niektorými základnými právami (sloboda, bezpečnosť, zdravie, zamestnanosť, atď.) je tak silné, že by sa mala podporovať spoločná implementácia týchto práv, pretože sa týkajú fyzickej integrity osoby. Špecifické formy násilia, napríklad rasovo motivované násilie a násilie rodovo orientované alebo sexuálne násilie, si vyžadujú osobitný prístup, pre ktorý by bola užitočná výmena informácií na európskej úrovni a rozvoj osvedčených postupov. Pri definovaní prístupu podľa nových finančných výhľadov je nutné zohľadniť potrebu globálnejšieho a vhodnejšieho riešenia problémov násilia a začať od existujúcich opatrení. Vytvorenie oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by sa tiež malo týkať užívania a nezákonného obchodovania s drogami, ktoré sú jedným z hlavných problémov európskej spoločnosti. Od roku 1990 sa navrhovala obsiahla, multidisciplinárna a integrovaná stratégia, avšak bez jasne definovanej finančnej podpory. Táto stratégia je založená na piatich základných elementoch: i) znížení dopytu, ii) znížení ponuky a boji proti nezákonnému obchodovaniu, iii) medzinárodnej spolupráci, iv) koordinácii na vnútroštátnej aj európskej úrovni a v) na informačnom výskume a hodnotení. 2.2. Cesta vpred Hlavné výzvy, ktorým Únia čelí v súvislosti s riešením drogovej problematiky počas nasledujúceho obdobia finančných výhľadov, možno definovať takto: - informácie a výskum, vrátane pokračovania v činnosti Európskeho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA); - zníženie dopytu po drogách, keďže dopyt podporuje nárast drogového fenoménu: vzdelávacie a prevenčné programy a programy znižovania škôd; - zníženie ponuky drog s cieľom zastaviť nezákonné obchodovanie a drogovú trestnú činnosť, najmä pokiaľ ide o nové syntetické drogy a chemické prekurzory, a opatrenia na boj proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti; - zvýšenie spolupráce s tretími štátmi týkajúce sa zníženia ponuky a dopytu po drogách; - súčasne s vývojom nových foriem drog bude potrebná ďalšia legislatívna činnosť napríklad na vytvorenie pevne stanoveného kontrolného mechanizmu pre nové formy drog. 2.3. Ciele programu a súvisiace ukazovatele - Definície všeobecných, osobitných a operatívnych cieľov Bojom proti násiliu, informovanosťou a prevenciou drog prispievať k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. | Ochraňovať občanov pred násilím a dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia, blahobytu a sociálnej súdržnosti. | Ochrana a boj proti všetkým formám násilia voči deťom, mladým ľuďom a ženám vo verejnej alebo súkromnej sfére Podpora obetiam a rizikovým skupinám. Pomoc a podpora neziskovým organizáciám a iným organizáciám pôsobiacim v tejto oblasti. Šírenie výsledkov dosiahnutých v rámci dvoch programov Daphne vrátane ich úpravy, odovzdania a použitia ďalšími príjemcami v iných geografických oblastiach. Určenie opatrení, ktoré prispejú k pozitívnemu zaobchádzaniu s ľuďmi vystavenými riziku násilia. | Prevencia a znižovanie užívania drog, závislosti a škôd spôsobených drogami. | Zapojenie občianskej spoločnosti do implementácie a rozvoja stratégie pre drogy a akčných plánov EÚ. Monitorovanie, implementácia a hodnotenie implementácie konkrétnych opatrení prijatých podľa Akčného plánu pre drogy 2005-2008 a 2009-2012. | Podpora nadnárodných opatrení na zvýšenie povedomia vo vyššie uvedených oblastiach. | Zavedenie multidisciplinárnych sieti; zabezpečenie rozšírenia vedomostného základu, výmeny informácií a určenie a šírenie osvedčených postupov, prostredníctvom odborného vzdelávania, študijných pobytov a výmeny pracovníkov. Rozvoj a implementácia opatrení zameraných na zvyšovanie povedomia konkrétnej cieľovej skupiny s cieľom podporiť rozvoj nulovej tolerancie násilia a rozvoj pomoci obetiam a podporu pri oznamovaní násilia. Zvyšovanie povedomia pokiaľ ide o zdravotné a sociálne problémy spôsobené s užívaním drog a podpora otvoreného dialógu smerom k lepšiemu porozumeniu drogového fenoménu. | Všetky uvedené ciele sú v súlade s celkovým cieľom všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“, ktorým je podpora vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. - Komplementarita/súdržnosť s ostatnými dokumentmi Pri príprave tohto programu sa venovala osobitná pozornosť zabezpečeniu súdržnosti s inými programami finančných aktivít v tej istej oblasti politiky, k ich komplementarite a súčinnosti medzi nimi. Tento program je doplnený ďalšími osobitnými programami v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“, najmä osobitným programom „Základné práva a občianstvo“, ktorého cieľom je podpora základných práv a hodnôt Európskej únie pri ochrane a rešpektovaní rozmanitosti kultúry a tradícií národov Európy. Vyžaduje sa tiež komplementarita s činnosťou Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť, ktorého cieľom je zber a šírenie objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných informácií o drogovom fenoméne a drogovej závislosti v Európe. Centrum preto spolupracuje s nečlenskými krajinami EÚ a s medzinárodnými organizáciami zaoberajúcimi sa týmto problémom. Osobitná pozornosť bude venovaná všeobecným programom „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ a „Solidarita a riadenie migračných tokov“, keďže dopĺňajú súčasný program a určite sa dosiahne synergický efekt aj medzi týmito dvoma programami, najmä v oblasti boja proti trestnej činnosti, či už je to rasovo motivované násilie, násilie rodovo alebo sexuálne orientované alebo drogová trestná činnosť. Súčasný program môžu dopĺňať aj ďalšie programy, napríklad „Bezpečnejší internet“, „Zdravotný program“, „Program ochrany pred zranením“, Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj a program „Mládež“. 3. Hodnotenie 3.1. Skúsenosti získané pri priebežnom/záverečnom hodnotení Program Daphne bol dvakrát posudzovaný Komisiou. Správa o priebežnom hodnotení bola predložená v roku 2002[13] a záverečná správa v roku 2004[14]. Priebežná aj záverečná správa o programe Daphne (2000-2003) ukázali, že organizácie získali zo svojej účasti v európskom partnerstve a príležitosť pracovať spoločne vyústila do účinnejšieho programovania a lepšieho využívania zdrojov. Záverečná správa naznačila, že zostal priestor na určité zlepšenia ako napríklad vytvorenie užívateľskej podpory a zvýšený dôraz na šírenie a program Daphne II bol upravený v súlade s touto správou. Keďže uvedené zmeny štruktúry programu sú pomerne nové nie je potrebné robiť žiadne podstatné zmeny. Akčný plán pre drogy (2000-2004) Komisia hodnotila pri dvoch príležitostiach: zo strednodobého hľadiska[15] a na konci programu[16]. Nový akčný plán (2005-2008) sa zameriava najmä na tie oblasti, v ktorých podľa hodnotenia existuje potreba ďalšieho postupu. Podľa uvedeného hodnotenia sú na dosiahnutie cieľov potrebné určité zlepšenia. Zdôraznilo sa napríklad, že občianska spoločnosť by mala byť naďalej zapájaná do prípravy a rozvoja politík EÚ v tejto oblasti. Vyžaduje sa tiež lepšia koordinácia vnútroštátnych opatrení, vrátane opatrení na medzinárodnej úrovni. Takisto je potrebné podporovať a ďalej rozvíjať sieť vzájomných kontaktov a výmenu osvedčených postupov. 3.2. Hodnotenie ex-ante Pracovný dokument Komisie o hodnotení ex-ante všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ preukázal, že politika zvolená na dosiahnutie vytýčených cieľov, bola primeraná. 4. Právny základ a odôvodnenie nástrojov politiky 4.1. Právny základ Tento osobitný program v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ sa zakladá na článku 152 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Článok 152 Zmluvy o ES, ktorý sa týka zdravia verejnosti, jasne stanovuje, že definovanie a implementácia všetkých politík a činností Spoločenstva zabezpečí vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia. Ďalej hovorí o tom, že Spoločenstvo dopĺňa činnosť členských štátov pri znižovaní poškodzovania zdravia spojeného s drogami, vrátane informačnej a preventívnej činnosti. Zabezpečenie vysokej úrovne ľudského zdravia ochranou ľudí pred násilím a rozvoj informačných a preventívnych opatrení pokiaľ ide o drogy je jedným z hlavných cieľov tohto programu. Z tohto dôvodu je právny základ dostatočný. 4.2. Opatrenia definované v rámci programu Predpokladá sa prijatie rôznych druhov opatrení, napríklad: - konkrétne opatrenia prijaté Komisiou, napríklad štúdie a výskum, prieskumy verejnej mienky, určenie ukazovateľov a spoločnej metodiky, zber, spracovanie a šírenie údajov a štatistík, semináre, konferencie a stretnutia expertov, organizovanie verejných kampaní a stretnutí, rozvoj a podpora webových stránok, príprava a šírenie informačných materiálov, podpora a riadenie kontaktov medzi vnútroštátnymi expertmi, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti; - opatrenia na poskytovanie finančnej podpory pre konkrétne projekty v záujme Spoločenstva v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; - opatrenia na poskytovanie finančnej podpory pre činnosť neziskových organizácií alebo iných subjektov v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; - prevádzkový grant pre Európsku federáciu nezvestných a sexuálne zneužívaných detí, ktorej cieľom je hájiť spoločné európske záujmy v oblasti práv a ochrany detí. 4.3. Subsidiarita a proporcionalita Tento návrh rešpektuje princípy subsidiarity a proporcionality stanovené v článku 5 Zmluvy o ES a jej príslušnom protokole. Pokiaľ ide o subsidiaritu program nemá v úmysle zasahovať do oblastí upravených vnútroštátnymi programami vytvorenými vnútroštátnymi orgánmi v každom členskom štáte, ale zameriava sa na oblasti, v ktorých môže byť vytvorená európska pridaná hodnota. Z tohto dôvodu možno väčšinu činností podporovaných programom chápať ako doplnkové k vnútroštátnym opatreniam a ako činností, ktoré sa snažia v maximálnej možnej miere zúžitkovať súčinnosť opatrení uskutočňovaných na medzinárodnej a regionálnej úrovni. Pokiaľ ide o proporcionalitu, tento nový program bol navrhnutý tak, aby bol čo najjednoduchší nielen čo sa týka formy opatrenia – definícia opatrenia v legislatívnom texte zostáva čo najvšeobecnejšia – ale tiež pokiaľ ide o administratívne a finančné požiadavky pre jeho implementáciu. Komisia sa snažila nájsť správnu rovnováhu medzi flexibilitou a jednoduchým použitím na jednej strane a jasným účelom a vhodnými finančnými a procesnými zárukami na strane druhej. V súlade s usmerneniami uvedenými v protokole o uplatňovaní oboch princípov je jasné, že problémy, ktoré má tento program riešiť, majú nadnárodný aspekt, a preto okrem výhod z opatrení prijatých na úrovni členských štátov bude uvedené opatrenie na úrovni Spoločenstva prinášať výhody naviac. 4.4. Zjednodušenie a racionalizácia Navrhovaný prístup prispeje k hlavnému cieľu zjednodušenia nástrojov pokiaľ ide o ich právnu aj riadiacu stránku a k zredukovaniu štruktúry rozpočtu. Zvýši tiež súdržnosť a súlad medzi nástrojmi a vyhne sa ich duplicite. Na zvládnutie budúceho rozšírenia budú potrebné dodatočné ľudské zdroje a ich lepšie rozdelenie sa dosiahne zastavením malých rozpočtových položiek (ktoré pohlcujú neprimerané množstvo zdrojov) a prerozdelením existujúcich programov do jednotného, súdržného a redukovaného programu. To bude mať za následok lepšiu proporcionalitu medzi výškou výdavkov a administratívnymi nákladmi na ich riadenie. Z navrhovaného zjednodušenia a racionalizácie budú čerpať výhody koneční užívatelia, keďže sa tým zvýši prehľadnosť, zrozumiteľnosť a súdržnosť nástrojov. Pre potenciálnych príjemcov bude jednoduchšie žiadať o finančné prostriedky vďaka štandardizovanému prístupu a zosúladeniu vykonávacích ustanovení. Komisia môže rozhodnúť o tom, že určitú časť realizácie rozpočtu zverí agentúram upraveným právom Spoločenstva, na ktoré odkazuje článok 54 ods. 2 písm. a) finančného nariadenia. Komisia určí tieto agentúry v súlade s ustanoveniami článkov 55 a 56 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článku 37 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002. Komisia preskúma súlad s princípmi hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti. Pred prenesením kompetencií Komisia prostredníctvom predchádzajúceho posúdenia zabezpečí, že vytvorenie agentúry je v súlade so zásadou spoľahlivého finančného hospodárenia. Nový navrhovaný nástroj pokračuje v ceste, ktorú Komisia určila pokiaľ ide o politické a finančné výzvy od roku 2007. Cieľom je doplniť, zjednodušiť a racionalizovať existujúce nástroje, zabezpečiť potrebnú flexibilitu vo vzťahu k novým výzvam a hladký prechod na nový právny rámec po nadobudnutí platnosti ústavnej zmluvy. 5. Vplyv na rozpočet Náklady na všeobecný program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 predstavujú 543 milióna eur. Na tento konkrétny program sa vyčlení 138,2 milióna eur. 2005/0037 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje osobitný program „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 152, so zreteľom na návrh Komisie[17], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[18], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[19], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy[20], keďže: (1) Zmluva o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že pri definovaní a implementácii všetkých politík a činností Spoločenstva musí byť zabezpečená vysoká úroveň zdravia ľudí; Článok 3 ods. 1 písm. p) zmluvy vyžaduje, aby v sebe každé opatrenie Spoločenstva zahŕňalo aspekt ochrany zdravia ľudí. (2) Opatrenia Spoločenstva by mali dopĺňať vnútroštátnu politiku zameranú na zlepšenie zdravia verejnosti, odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie ľudí a znižovanie škôd na zdraví súvisiacich s drogovou závislosťou. (3) Fyzické, sexuálne a psychologické násilie voči deťom, mladým ľuďom a ženám, vrátane hrozieb takéhoto násilia, donútenie a svojvoľné pozbavenie slobody verejne alebo v súkromnom živote, predstavuje porušenie práva na život, bezpečnosť, slobodu, dôstojnosť a fyzickú a citovú integritu a závažné ohrozenie fyzického a mentálneho zdravia obetí takého násilia. Vplyv takého násilia, ktoré je rozšírené v celom Spoločenstve, predstavuje pre zdravie skutočnú hrozbu a bráni vo výkone bezpečných, slobodných a rovných občianskych práv. (4) Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) definuje zdravie ako stav úplnej fyzickej, mentálnej a sociálnej pohody a nielen neprítomnosť choroby alebo poruchy. Podľa rezolúcie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia z roku 1996 je násilie celosvetovým zdravotným problémom spoločnosti. Vo svojej správe o násilí a zdraví z 3. októbra 2002 WHO odporúča podporovať primárne preventívne opatrenia, posilňovať opatrenia voči obetiam násilia a zvyšovať spoluprácu a výmenu informácií o prevencii násilia. (5) Tieto princípy potvrdzuje množstvo dohovorov, deklarácií a protokolov najvýznamnejších medzinárodných organizácií a inštitúcií ako napríklad OSN, Medzinárodná organizácia práce, Svetová konferencia žien a Svetový kongres proti sexuálnemu zneužívaniu detí na komerčné účely. (6) Charta základných práv Európskej únie[21] potvrdzuje, inter alia , právo na dôstojnosť, rovnosť a solidaritu. Obsahuje množstvo osobitných ustanovení o ochrane a podpore fyzickej a mentálnej integrity, rovnakého prístupu k mužom a ženám, právach dieťaťa a nediskriminácii, a tiež o zákaze neľudského a ponižujúceho zaobchádzania, zákaze otroctva a nútených prác a detskej práce. Opätovne potvrdzuje, že pri definovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva sa kladie dôraz na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia. (7) Európsky parlament vyzval Komisiu, aby navrhla a realizovala akčné programy na boj proti takému násiliu, inter alia , v jeho rezolúcii z 19. mája 2000 o oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Za ďalšie opatrenia v boji proti nezákonnému obchodovaniu so ženami“[22] a z 20. septembra 2001 o mrzačení ženských pohlavných orgánov[23]. (8) Akčný program zavedený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 293/2000/ES z 24. januára 2000 o prijatí akčného programu Spoločenstva (program Daphne) (2000 až 2003) o preventívnych opatreniach na boj proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám[24] pomohol zvýšiť povedomie v rámci EÚ a zlepšiť a konsolidovať spoluprácu medzi organizáciami, ktoré sú v členských štátoch aktívne v oblasti boja proti násiliu. (9) Akčný program zavedený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 803/2004/ES z 21. apríla 2004 o prijatí akčného programu Spoločenstva (2004 až 2008) o prevencii a boji proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám a ochrane obetí a rizikových skupín (program Daphne II)[25] ďalej rozvíja výsledky dosiahnuté v programe Daphne; Podľa článku 8 ods. 2 tohto rozhodnutia Komisia prijme potrebné kroky na zabezpečenie súladu ročných finančných prostriedkov s novými finančnými výhľadmi. (10) Je žiaduce zabezpečiť pokračovanie projektov Daphne a Daphne II. (11) Podľa výskumov miera chorobnosti a úmrtnosti spojená s drogovou závislosťou ovplyvňuje pomerne veľký počet európskeho obyvateľstva, a preto škody na zdraví súvisiace s touto závislosťou predstavujú závažný problém pre zdravie verejnosti. (12) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o výsledkoch záverečného hodnotenia Stratégie EÚ pre drogy a Akčného plánu pre drogy (2000-2004)[26] poukázalo na potrebu pravidelného zapájania občianskej spoločnosti do formulovania drogovej politiky EÚ. (13) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o prijatí akčného programu v oblasti zdravia verejnosti (2003-2008) zahŕňa rozvoj stratégie a opatrení týkajúcich sa drogovej závislosti ako jedného z dôležitých zdravotných ukazovateľov súvisiacich so spôsobom života. (14) Vo svojom odporúčaní z 18. júna 2003 o prevencii a znížení škôd na zdraví spojených s drogovou závislosťou[27] Rada odporúčala, aby členské štáty stanovili prevenciu drogovej závislosti a znižovanie súvisiacich rizík ako cieľ pre problematiku zdravia verejnosti a aby podľa toho rozvíjali a implementovali celkovú stratégiu. (15) V decembri 2004 Európska rada schválila Stratégiu Európskej únie pre drogy pre roky 2005-2012, ktorá zahŕňa všetky aktivity EÚ spojené s drogami a stanovuje hlavné ciele. Tieto ciele zahŕňajú dosiahnutie vysokej úrovne ochrany zdravia, blahobytu a sociálnej súdržnosti prostredníctvom prevencie a zníženia užívania drog, drogovej závislosti a škôd na zdraví a spoločnosti spôsobených drogami. (16) Komisia prijala Akčný plán pre drogy 2005-2008[28] ako zásadný dokument pre transpozíciu 28. stratégie Európskej únie pre drogy pre roky 2005-2012 do konkrétnych opatrení. Konečným cieľom akčného plánu je podstatne znížiť užívanie drog medzi populáciou, znížiť sociálne škody a ujmy na zdraví spôsobené týmto užívaním a nezákonným obchodom s drogami. (17) Je dôležité a potrebné rozpoznať závažné bezprostredné a dlhotrvajúce následky násilia a drog pre zdravie, psychologický a sociálny vývoj a pre rovnaké príležitosti dotknutých subjektov, jednotlivcov, rodín a spoločenstiev a vysoké sociálne a ekonomické náklady spoločnosti ako celku. (18) Európska únia môže poskytnúť pridanú hodnotu k opatreniam prijatým členskými štátmi v oblasti informovanosti a prevencie drog, konkrétne dopĺňaním týchto opatrení a podporou súčinnosti. (19) Pokiaľ ide o prevenciu násilia, vrátane využívania a sexuálneho zneužívania páchaného na deťoch, mladých ľuďoch a ženách a ochranu obetí a rizikových skupín, Európska únia môže poskytnúť pridanú hodnotu najmä pri týchto opatreniach prijatých členskými štátmi: šírenie a výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov; podpora inovatívneho prístupu; spoločné stanovovanie priorít; rozvoj vzájomných kontaktov podľa potreby; výber projektov týkajúcich sa celého Spoločenstva; a motivácia a mobilizácia všetkých dotknutých strán. Tieto opatrenia sa týkajú tiež detí a žien zavlečených do členských štátov pri nezákonnom obchodovaní. (20) Európska federácia nezvestných a sexuálne zneužívaných detí združuje rôzne neziskové organizácie na európskej úrovni, ktoré sa venujú problémom miznutia a sexuálneho zneužívania detí. Federácia zvyšuje povedomie a bojuje proti fenoménu nezvestných a sexuálne zneužívaných detí sprostredkovaním komunikácie medzi európskymi organizáciami smerom k účinnejšiemu prístupu, podporovaním vytvorenia Európskeho študijného centra na centralizáciu a analýzu údajov týkajúcich sa týchto fenoménov a podporou a riadením aktivít na zlepšenie situácie maloletých, nezvestných a/alebo sexuálne zneužívaných a aktivít zameraných na zmenu právnych noriem, mentality a správania v Európe. (21) Ciele navrhovaného opatrenia, konkrétne prevencie a boja proti všetkým formám násilia voči deťom, mladým ľuďom a ženám, prevencie drog a informovanosti, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov kvôli potrebe výmeny informácií na úrovni EÚ a šíreniu osvedčených postupov v rámci celého Spoločenstva. To možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. Kvôli potrebe koordinovaného a multidisciplárneho prístupu a z dôvodu rozsahu alebo dosahu iniciatívy, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity stanoveným v článku 5 zmluvy. V súlade s princípom proporcionality stanoveným v tomto článku, toto rozhodnutie nejde nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov. (22) Mali by byť tiež prijaté vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a nevyhnutné kroky na vymáhanie ušlých, nezákonne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov. (23) Týmto rozhodnutím sa vytvára finančný rámec na celé obdobie trvania programu, ktorý bude základným referenčným bodom pre rozpočtový orgán, v zmysle bodu 33 Medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení postupu zostavovania rozpočtu[29]. (24) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o finančnom nariadení platnom pre spoločný rozpočet Európskych spoločenstiev[30], ďalej len „finančné nariadenie“, a nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342 z 23. decembra 2002 o podrobných pravidlách pre uplatňovanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[31], ktoré chráni finančné záujmy Spoločenstva, sa musí uplatňovať pri dodržiavaní princípov jednoduchosti a konzistentnosti pri výbere rozpočtových nástrojov, obmedzení počtu prípadov, v ktorých má Komisia priamu zodpovednosť za ich implementáciu a riadenie a požadovanej proporcionality medzi výškou zdrojov a administratívnymi nákladmi súvisiacimi s ich využívaním. (25) Finančné nariadenie vyžaduje, aby bol na poskytovanie prevádzkových grantov prijatý základný akt. (26) V súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa stanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[32], vykonávacie predpisy pre toto rozhodnutie sa príjmu použitím poradného postupu stanoveného v článku 3 tohto rozhodnutia. To je primerané, keďže program nemá významný dopad na rozpočet Spoločenstva. ROZHODLI TAKTO: Článok 1 Vznik programu 1. Toto rozhodnutie zavádza program „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“, ďalej len „program“, ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ s cieľom prispieť k posilneniu oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 2. Program zahŕňa obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 Všeobecné ciele 1. Tento program má tieto všeobecné ciele: (a) bojom proti násiliu, informovanosťou a prevenciou drog prispievať k vytvoreniu oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. (b) ochraňovať občanov pred násilím a dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia, blahobytu a sociálnej súdržnosti. (c) prevencia a znižovanie užívania drog, závislosti a škôd spôsobených drogami. 2. Bez toho, aby boli dotknuté ciele a právomoci Európskeho spoločenstva, všeobecné ciele toho programu prispejú k rozvoju politík Spoločenstva, konkrétne k tým, ktoré súvisia s ochranou zdravia verejnosti, rovnosťou pohlaví, ochranou práv detí a s bojom proti nezákonnému obchodovaniu s ľuďmi a sexuálnemu zneužívaniu. Článok 3 Osobitné ciele Tento program má tieto osobitné ciele: (a) Prevencia a ochrana pred všetkými formami násilia proti deťom, mladým ľuďom a ženám, ku ktorému dochádza v súkromnej alebo verejnej sfére, prijatím preventívnych opatrení a poskytovaním podpory obetiam a rizikovým skupinám týmito spôsobmi: - pomoc a podpora neziskových organizácií a ostatných organizácií, ktoré sú aktívne v oblasti ochrany a prevencie násilia a pomoci obetiam; - rozvoj a implementácia opatrení na zvýšenie povedomia so zameraním na konkrétnu cieľovú skupinu, príprava materiálov pre už existujúce opatrenia alebo prispôsobenie a využívanie existujúcich materiálov v ostatných geografických oblastiach alebo pre iné cieľové skupiny; - šírenie výsledkov dosiahnutých v rámci dvoch programov Daphne vrátane ich úpravy, odovzdania a použitia ďalšími príjemcami v iných geografických oblastiach; - určenie a zlepšenie opatrení, ktoré prispievajú k pozitívnemu prístupu k ľuďom ohrozeným násilím, konkrétne tie, ktoré smerujú k zvýšeniu rešpektu voči nim a podporujú ich pocit pohody a sebanaplnenia. (b) Podporovať nadnárodné opatrenia - na zavedenie multidisciplinárnych sieti; - na zabezpečenie rozšírenia vedomostného základu, výmeny informácií a určenie a šírenie osvedčených postupov, prostredníctvom odborného vzdelávania, študijných pobytov a výmeny pracovníkov. - na zvýšenie povedomia voči násiliu medzi cieľovými skupinami, napríklad medzi konkrétnymi profesiami, na zlepšenie jeho porozumenia, na podporu rozvoja nulovej tolerancie voči násiliu a na poskytovanie podpory obetiam a oznamovanie násilia príslušným orgánom; - na štúdium fenoménov súvisiacich s násilím, na skúmanie a zameriavanie sa na prvotné príčiny násilia na všetkých úrovniach spoločnosti; - na zvyšovanie povedomia pokiaľ ide o zdravotné a sociálne problémy spôsobené užívaním drog a podpora otvoreného dialógu smerom k lepšiemu porozumeniu drogového fenoménu. (c) Zapojenie občianskej spoločnosti do implementácie a rozvoja stratégie pre drogy a akčných plánov EÚ. (d) Monitorovanie, implementácia a hodnotenie implementácie konkrétnych opatrení prijatých podľa Akčných plánov pre drogy 2005-2008 a 2009-2012. Článok 4 Opatrenia Vzhľadom na presadzovanie všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 2 a 3 tento program podporuje tieto druhy opatrení: (a) konkrétne opatrenia prijaté Komisiou, napríklad štúdie a výskum, prieskumy verejnej mienky, určenie ukazovateľov a spoločnej metodiky, zber, spracovanie a šírenie údajov a štatistík, semináre, konferencie a stretnutia expertov, organizovanie verejných kampaní a stretnutí, rozvoj a podpora webových stránok, príprava a šírenie informačných materiálov, podpora a riadenie kontaktov medzi vnútroštátnymi expertmi, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti; alebo (b) osobitné nadnárodné projekty v záujme Spoločenstva predložené aspoň troma členskými štátmi v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; alebo (c) podpora činností neziskových organizácií alebo ostatných subjektov, ktoré sa zameriavajú na ciele v spoločnom európskom záujme, týkajúce sa všeobecných cieľov programu v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch. (d) Prevádzkový grant na spolufinancovanie výdavkov súvisiacich s trvalým pracovným programom Európskej federácie nezvestných a sexuálne zneužívaných detí, ktorej cieľom je hájiť spoločné európske záujmy v oblasti práv a ochrany detí. Článok 5 Účasť Na opatreniach programu sa môžu zúčastniť tieto štáty, ďalej len „zúčastnené štáty“: (a) Štáty EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s ustanoveniami tejto dohody. (b) Kandidátske krajiny pridružené k EÚ, a tiež štáty západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú stabilizačného a asociačného procesu v súlade s podmienkami stanovenými v dohodách o pridružení alebo v ich dodatkových protokoloch súvisiacich s účasťou v programoch Spoločenstva, ktoré boli alebo majú byť uzatvorené s týmito štátmi. (c) Do projektov sa môžu zapojiť aj kandidátske krajiny, ktoré sa nezúčastňujú na tomto programe, ak to prispeje k ich príprave na pristúpenie, alebo ostatné tretie krajiny, ktoré sa nezúčastňujú na tomto programe, ak to slúži cieľu daných projektov. Článok 6 Cieľové skupiny 1. Program je určený pre všetky skupiny, ktoré sa priamo alebo nepriamo zaoberajú fenoménom násilia a drog. 2. Pokiaľ ide o boj proti násiliu, hlavnými cieľovými skupinami sú obete násilia a skupiny ohrozené násilím. Ďalšie cieľové skupiny tvoria, inter alia , učitelia a vzdelávací pracovníci, polícia a sociálni pracovníci, miestne a vnútroštátne orgány, medicínski a paramedicínski pracovníci, justičný aparát, neziskové organizácie, odbory a náboženské spoločnosti. Významné je tiež zamýšľať sa na jednej strane nad programami pre obete a na druhej strane nad programami pre páchateľov, s cieľom prevencie násilia. 3. Pokiaľ ide o drogy, mládež, zraniteľné skupiny a problematické susedstvo predstavujú rizikové skupiny a je potrebné ich identifikovať ako cieľové skupiny. Ďalšie cieľové skupiny tvoria, inter alia , učitelia a vzdelávací pracovníci, sociálni pracovníci, miestne a celoštátne orgány, medicínski a paramedicínski pracovníci, justičný aparát, neziskové organizácie, odbory a náboženské spoločnosti. Článok 7 Prístup k programu Prístup k tomuto programu majú verejné alebo súkromné organizácie a inštitúcie (miestne orgány na príslušnej úrovni, univerzitné odbory a výskumné centrá), ktoré sa zameriavajú na prevenciu a boj proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám, na ochranu pred takým násilím, na poskytovanie podpory obetiam, na realizáciu opatrení zameraných sa podporu odmietania takého násilia alebo na podporu zmien v prístupe a správaní vo vzťahu k zraniteľným skupinám a obetiam násilia. Prístup k programu majú tiež verejné a súkromné organizácie a inštitúcie (miestne orgány na príslušnej úrovni, univerzitné odbory a výskumné centrá), ktoré sa zameriavajú na poskytovanie informácií a prevenciu užívania drog. Článok 8 Druhy opatrení 1. Financovanie Spoločenstva môže mať tieto právne formy: - grant - uzatvorenie zmluvy na základe verejného obstarávania. 2. Granty Spoločenstva sa udeľujú sa základe predchádzajúcej výzvy na predloženie ponúk, s výnimkou náležite opodstatnených výnimočných naliehavých prípadov alebo v prípade, že charakteristika príjemcu neumožňuje iný postup v prípade daného opatrenia, a poskytujú sa vo forme prevádzkových grantov a grantov pre opatrenia. Maximálna úroveň financovania sa presne určí v ročných pracovných programoch. 3. Okrem toho sa predpokladajú výdavky na dodatočné opatrenia prostredníctvom uzatvorenia zmlúv na základe verejného obstarávania a v týchto prípadoch financovanie Spoločenstva zahŕňa nákup tovarov a služieb. To zahŕňa, inter alia , výdavky na poskytovanie informácií a komunikáciu, prípravu, realizáciu, monitoring, kontrolu a hodnotenie projektov, politík, programov a právnych predpisov. Článok 9 Vykonávacie opatrenia 1. Komisia implementuje pomoc Spoločenstva v súlade s finančným nariadením Rady (nariadenie Rady (ES/Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002) platnom pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. 2. Na implementáciu programu Komisia, v rámci limitov všeobecných cieľov stanovených v článku 2, prijme ročný pracovný program, v ktorom určí osobitné ciele, tematické priority, opis sprievodných opatrení predpokladaných v článku 8, a v prípade potreby, zoznam ďalších opatrení. 3. Ročný pracovný program sa prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 10 ods. 2. 4. Pri hodnotiacich postupoch a postupoch pre udeľovanie grantov pre opatrenia sa vezmú do úvahy, inter alia , tieto kritériá: (a) súlad s ročným pracovným programom, všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 2 a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach špecifikovanými v článkoch 3 a 4; (b) kvalita navrhovaného opatrenia pokiaľ ide o jeho koncepciu, organizáciu, prezentáciu a očakávané výsledky; (c) výška požadovaných finančných prostriedkov od Spoločenstva a jej primeranosť vo vzťahu k očakávaným výsledkom; (d) vplyv očakávaných výsledkov na všeobecné ciele definované v článku 2 a na opatrenia prijaté v rôznych oblastiach špecifikované v článku 3 a 4. 5. Uplatňovanie prevádzkových grantov, na ktoré odkazuje článok 4 ods. 3 a 4 sa posúdi na základe: - súladu s cieľmi programu; - kvality navrhovaných činností; - pravdepodobného viacnásobného efektu týchto činností na verejnosť; - geografického vplyvu uskutočňovaných činností; - zapojenia občanov do organizácie dotknutých orgánov; - pomeru nákladov voči zisku z navrhovaných činností. 6. Podľa článku 113 ods. 2 finančného nariadenia sa na prevádzkové granty, poskytnuté Európskej federácii nezvestných a sexuálne zneužívaných detí, nevzťahuje princíp postupného znižovania, keďže jej cieľom je hájiť spoločné európske záujmy v oblasti práv a ochrany detí. Článok 10 Výbor 1. Komisii pomáha výbor, ďalej len „výbor“, zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, berúc do úvahy ustanovenia jeho článku 8. 3. Výbor prijíma svoj rokovací poriadok. Článok 11 Komplementarita 1. Obzvlášť v rámci všeobecných programov „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ a „Solidarita a riadenie migračných tokov“, Siedmeho rámcového programu výskumu a vývoja, ale rovnako aj v rámci programov ochrany zdravia a programu „Bezpečnejší internet“, sa vyžaduje súčinnosť a komplementarita s ostatnými nástrojmi Spoločenstva. Aktívne sa presadzuje komplementarita s činnosťou Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť. Štatistické údaje z informácií o násilí a drogách sa pripravujú v spolupráci s členskými štátmi pri použití štatistického programu Spoločenstva v prípade potreby. 2. Program využíva zdroje spoločne s ostatnými nástrojmi Spoločenstva, najmä so všeobecnými programami „Bezpečnosť a ochrana slobôd“, „Solidarita a riadenie migračných tokov“ a Siedmym rámcovým programom výskumu a vývoja s cieľom implementovať opatrenia na splnenie cieľov programov. 3. Operácie financované podľa tohto rozhodnutia neobdržia pomoc na rovnaký účel podľa iných finančných nástrojov Spoločenstva. Príjemcovia podľa tohto rozhodnutia poskytujú Komisii informácie o finančných prostriedkoch, ktoré získajú z rozpočtu Spoločenstva alebo z iných zdrojov, ako aj informácie o aktuálnych žiadostiach o financovanie. Článok 12 Rozpočtové zdroje 1. Rozpočet pre implementáciu tohto nástroja predstavuje 138,2 milióna eur na obdobie stanovené v článku 1. 2. Rozpočtové zdroje vyhradené na opatrenia stanovené v tomto programe sa začlenia do ročne viazaných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Ročné viazané rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov. Článok 13 Monitorovanie 1. Pri akomkoľvek opatrení financovanom podľa programu príjemca predkladá technické a finančné správy o postupe činností. Záverečná správa sa predkladá do troch mesiacov od ukončenia opatrenia. Komisia určí formu a obsah správ. 2. Bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie auditov uskutočňovaných Dvorom audítorov v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi audítorskými orgánmi a odbormi podľa článku 248 zmluvy alebo akákoľvek kontrola uskutočňovaná podľa článku 279(c) zmluvy, zamestnanci a ostatní pracovníci Komisie môžu vykonávať kontroly na mieste, vrátane testovacích kontrol, zameraných na opatrenia financované podľa tohto programu. 3. Zmluvy a dohody, uzatvorené podľa tohto rozhodnutia, stanovia najmä dozor a finančnú kontrolu Komisie (alebo jej oprávneného zástupcu), podľa potreby na mieste, a audit vykonávaný Dvorom audítorov. 4. Príjemca finančnej pomoci má pre Komisiu k dispozícii všetky podporné dokumenty týkajúce sa výdavkov na opatrenie počas obdobia piatich rokov od poslednej platby určenej na akékoľvek opatrenie. 5. Na základe výsledkov správ a testovacích kontrol, na ktoré odkazujú odseky 1 a 2, Komisia podľa potreby upraví rozsah alebo podmienky rozdelenia pôvodne schválenej finančnej pomoci a časový rozvrh platieb. 6. Komisia prijme všetky kroky potrebné na overenie toho, že financované opatrenia sú vykonávané riadne a v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia a finančného nariadenia. Článok 14 Ochrana finančných záujmov Spoločenstva 1. Komisia zabezpečí, aby pri realizácii opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti sprenevere, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam účinnými kontrolami a vymáhaním nenáležite vyplatených čiastok a v prípade zistenia nezrovnalostí, účinnými, primeranými a odrádzajúcimi pokutami v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. 2. Pre opatrenia Spoločenstva financované podľa tohto programu platí nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96 na akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva, vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe programu, vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny účinok na všeobecný rozpočet Spoločenstiev alebo na nimi riadené rozpočty. 3. Ak Komisia zistí nezrovnalosti, vrátane porušenia ustanovení tohto rozhodnutia, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorej bola poskytnutá sporná čiastka, alebo ak vyjde najavo, že opatrenie bolo bez žiadosti o súhlas Komisie zmenené takým spôsobom, že odporuje povahe alebo vykonávacím podmienkam projektu, zníži, pozastaví alebo vymáha finančnú pomoc späť. 4. Ak neboli dodržané finančné limity alebo ak je vzhľadom na postup dosiahnutý pri uskutočňovaní opatrenia opodstatnená len časť pridelenej finančnej pomoci, Komisia požiada príjemcu, aby v stanovenej dobe predložil stanovisko. Ak príjemca nepredloží uspokojivú odpoveď, Komisia môže zrušiť zostávajúcu časť finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených čiastok. 5. Každá nenáležite vyplatená čiastka sa vráti Komisii. Ku každej čiastke, ktorá nebola zaplatená v riadnom čase sa pripočíta úrok podľa podmienok stanovených vo finančnom nariadení. Článok 15 Hodnotenie 1. Program je pravidelne monitorovaný s cieľom sledovať implementáciu činností uskutočňovaných podľa neho. 2. Komisia zabezpečí pravidelné, nezávislé, externé hodnotenie programu. 3. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade: (a) priebežnú hodnotiacu správu o získaných výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch implementácie tohto programu najneskôr do 31. marca 2011; (b) oznámenie o pokračovaní tohto programu najneskôr do 30. augusta 2012; (c) správu o hodnotení ex-post najneskôr do 31. decembra 2014. Článok 16 Prechodné opatrenia Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 803/2004/ES z 21. apríla 2004 o prijatí akčného programu Spoločenstva (2004 až 2008) o prevencii a boji proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám a ochrane obetí a rizikových skupín (program Daphne II) sa týmto ruší. Opatrenia, ktoré sa začali pred 31. decembrom 2006 podľa tohto rozhodnutia, sa ním ďalej riadia až do ich ukončenia. Výbor zriadený podľa článku 7 tohto rozhodnutia sa nahradí jedným z výborov stanovených v článku 10 tohto rozhodnutia. Článok 17 Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od 1. januára 2007. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu předseda predseda DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Súvislosti Príprava finančných výhľadov na obdobie 2007 až 2013 bola od počiatku vedená politickým prístupom s cieľom zabezpečiť súlad medzi politickými cieľmi a finančnými prostriedkami pre ich plnenie. V tomto kontexte je vytvorenie oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti považované za jednu z hlavných priorít Európskej únie na nasledujúce roky, ktorá sa má podporovať vyššími finančnými zdrojmi. Komisia vo svojich oznámeniach „ Budujeme našu spoločnú budúcnosť: politické výzvy a rozpočtové prostriedky pre rozšírenú Úniu na obdobie rokov 2007 až 2013 “[33] a „ Finančné výhľady 2007 – 2013 “[34] zdôraznila tiež význam využitia revízie právnych nástrojov pre nasledujúce finančné výhľady s cieľom uskutočniť dôležitý krok smerom k zjednodušeniu. Rozdelením návrhu na tri všeobecné a politické programy („Solidarita a riadenie migračných tokov“, „Základné práva a spravodlivosť“, „Bezpečnosť a ochrana slobôd“) Komisia stanovila prehľadný rámec pre rozvoj finančných opatrení Spoločenstva na podporu troch cieľov, a to spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. 2. Odôvodnenie opatrenia 2.1. Analýza problému Podpora občianstva Európskej únie by mala rozvíjať pocity príslušnosti k únii, ktorá zdieľa rovnaké základné práva a hodnoty, chrániac a rešpektujúc pritom rozmanitosť kultúr a tradícií národov Európy. Zmluva o založení Európskeho spoločenstva zakladá európske občianstvo a práva a povinnosti občanov EÚ a Zmluva o Európskej únii spolu s Chartou základných práv tvorí základ pre politiku EÚ vo vzťahu k základným právam. Hlavné výzvy, ktorým Únia čelí v súvislosti s touto oblasťou politiky počas nasledujúceho obdobia finančných výhľadov možno definovať takto: 1. Inkorporácia Charty základných práv Európskej únie do ústavnej zmluvy, otvorenie cesty na pristúpenie Únie k Európskemu dohovoru o ľudských právach a článok 7 Zmluvy o EÚ o monitorovacom mechanizme zavedenom zmluvou z Nice v sebe spoločne obsahujú podstatné posilnenie a sfunkčnenie základných hodnôt, ktoré tvoria základ európskeho projektu. 2. Po inkorporácii Charty základných práv do ústavnej zmluvy Únia bude povinná nielen rešpektovať tieto práva, ale pri rešpektovaní princípu subsidiarity bude tiež povinná zabezpečiť ich účinnú podporu vo všetkých oblastiach politiky (vnútorných aj vonkajších), v ktorých má pôsobnosť. 3. Urýchlene sa bude musieť zvýšiť aj monitorovanie činností, aby sa zabezpečilo, že členské štáty prijmú vo svojich oblastiach pôsobnosti rovnaký prístup, najmä v kontexte vzrastajúcej a stále viac rôznorodej Únie a nových výziev. 4. Neziskové organizácie a iné subjekty občianskej spoločnosti hrajú dôležitú úlohu pri podpore a ochrane základných práv v celej Únii a pri poskytovaní pomoci občanom spoznať ich práva a plne ich uplatňovať. Je preto potrebné zabezpečiť, aby bola úroveň opatrení a záväzkov pre tieto subjekty rovnaká vo všetkých členských štátoch. Podpora občianskej spoločnosti a vytvárania kontaktov je preto nevyhnutná. 5. Podpora dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu, ktoré možno pokladať za dôležité prostriedky boja proti diskriminácii a podpora základných práv, vzájomného porozumenia a mieru. 2.2. Cesta vpred Cieľom tohto osobitného programu v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ je podstatný rozvoj dvoch existujúcich opatrení (podpora základných práv a podpora občianskej spoločnosti), ktoré zavádzajú nové ciele, akými sú napríklad boj proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu, konkrétne prostredníctvom podpory dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu na úrovni EÚ. Podpora občianskej spoločnosti vzhľadom na základné práva sa rozšíri tak, aby zahŕňala všetky členské štáty, keďže súčasné prípravné opatrenie zahŕňa len desať nových členských štátov. Osobitná pozornosť sa bude venovať právam odvodeným od občianstva Únie, uznaným Chartou ako základné práva, konkrétne podpore demokratickej účasti. Plánuje sa podstatné zvýšenie financií, ktoré odráža rastúci význam týchto oblastí a pozitívne reaguje na subjekty občianskej spoločnosti. 2.3. Ciele programu a súvisiace ukazovatele - Definície všeobecných, osobitných a operatívnych cieľov Podporovať rozvoj európskej spoločnosti založenej na občianstve Európskej únie a rešpektujúcej základné práva stanovené v Charte základných práv. | Podporovať Chartu základných práv a informovať občanov o ich právach, ktoré požívajú ako občania EÚ a povzbudzovať ich k aktívnej účasti na demokratickom živote Únie. | Podporovať opatrenia na zvyšovanie povedomia. | Pravidelne hodnotiť situáciu v oblasti základných práv v Európskej únii a jej členských štátoch, v rozsahu pôsobnosti práva Spoločenstva, používaním Charty základných práv ako vodítka a v prípade potreby získavať názory na špecifické otázky súvisiace so základnými právami. | Pravidelne pripravovať správy alebo stanoviská o situácii v oblasti základných práv v EÚ. | Vysvetľovať dôsledky inkorporácie Charty základných práv do ústavy a pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ľudských právach. | Podporovať informačné kampane v týchto oblastiach. | Bojovať proti antisemitizmu, rasizmu a xenofóbii a posilňovať občiansku spoločnosť vo sfére základných práv. | Podporovať neziskové organizácie a ostatné subjekty občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť ich schopnosti aktívnej účasti pri podpore základných práv. Bojovať proti antisemitizmu, rasizmu a xenofóbii za pomoci lepšieho porozumenia a zvýšenej tolerancie v celej Európskej únii. Podporovať mier a základné práva konkrétne prostredníctvom dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu na úrovni EÚ. | Viesť otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s občianskou spoločnosťou pokiaľ ide o základné práva. Podporovať opatrenia na zvyšovanie povedomia. Finančne podporovať činnosť neziskových organizácií alebo iných subjektov, ktoré sledujú spoločné európske záujmy. Vypracovávať štúdie a analýzy v týchto oblastiach. | Všetky uvedené ciele sú v súlade s celkovým cieľom všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“, ktorým je podpora vytvorenia oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. - Komplementarita/súdržnosť s ostatnými dokumentmi S cieľom vyhnúť sa zbytočnému prekrývaniu a zabezpečiť súčinnosť sa tento program usiluje o komplementaritu s činnosťou budúcej Agentúry pre základné práva, ktorá nahradí existujúce Európske monitorovacie centrum pre rasizmus a xenofóbiu. Tento program dopĺňajú ostatné osobitné programy v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“, najmä osobitný program „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“ zameraný na boj proti násiliu, ktorý je súčasťou ochrany základných práv tak, ako sú stanovené v charte, najmä práva na fyzickú integritu, a riešenie problému užívania drog a nezákonného obchodovania s drogami. Osobitná pozornosť sa bude venovať aj všeobecným programom „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ a „Solidarita a riadenie migračných tokov“, keďže dopĺňajú súčasný program a s ktorými sa určite dosiahne súčinnosť. Pozornosť sa zameriava aj na dialóg s migrantmi s cieľom posilniť toleranciu a vzájomné porozumenie, ktoré prispievajú k integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín. Významné sú aj ostatné programy, najmä Program zamestnanosti a sociálneho rozvoja (PROGRESS) a Program aktívneho občianstva, s cieľom vyhnúť sa zbytočnému prekrývaniu a zabezpečiť súdržnosť a komplementaritu, pokiaľ ide o opatrenia podporované v súčasnom programe, ktoré by mohli mať pozitívny vplyv na boj proti diskriminácii a podporu multikulturálneho dialógu. Pri implementácii programov sa v prípade potreby koordinácie činností uskutočňovaných podľa každého z nich vyžaduje komplementarita. 3. Hodnotenie 3.1. Skúsenosti získané pri priebežnom/záverečnom hodnotení Dve existujúce prípravné opatrenia majú za cieľ podporu základných práv a občianskej spoločnosti. Prvé prípravné opatrenie týkajúce sa základných práv financuje v súčasnosti dva rôzne projekty: ročnú správu o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii a jej členských štátoch vypracovanú nezávislými odborníkmi a projekty, ktoré majú za cieľ jednak poskytovať informácie o Charte základných práv všetkým osobám s bydliskom v Európskej únii a jednak zvyšovať povedomie pokiaľ ide o základné práva v kontexte práva Únie. Druhé prípravné opatrenie má za cieľ podporu občianskej spoločnosti v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004. Hoci na riadne hodnotenie týchto prípravných opatrení je ešte príliš skoro, nadšená účasť občianskej spoločnosti potvrdzuje potrebu prijať štruktúrovaný program na zabezpečenie ďalšieho trvania týchto opatrení vo väčšom rozsahu. Okrem toho udržiavanie pravidelných kontaktov s občianskou spoločnosťou potvrdzuje, že otvorený a pravidelný dialóg s neziskovými organizáciami v oblasti základných práv je potrebné ďalej rozvíjať a zdôrazňovať potrebu kampaní na zvyšovanie povedomia v tejto oblasti a tiež potrebu podpory vytvárania kontaktov medzi neziskovými organizáciami z rôznych členských štátov. 3.2. Hodnotenie ex-ante Pracovný dokument Komisie o hodnotení ex-ante všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ preukázal, že politika zvolená na dosiahnutie vytýčených cieľov, bola primeraná. 4. Právny základ a odôvodnenie nástrojov politiky 4.1. Právny základ Tento osobitný program v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ sa zakladá na článku 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Tento článok predpokladá, že opatrenie Spoločenstva prichádza do úvahy aj v tom prípade, ak mu zmluva nezveruje žiadne osobitné právomoci, ale dotknuté opatrenie je potrebné na dosiahnutie jedného z cieľov Spoločenstva. Ciele tohto programu nemajú osobitný právny základ v zmluve, keďže sa týkajú všeobecne podpory základných práv v charte a nielen podpory niekoľkých konkrétnych základných práv, pre ktoré existuje osobitný právny základ. Napriek tomu však prispejú k definícii a implementácii kompetencií a politík EÚ prostredníctvom zvyšovania povedomia medzi občanmi Európskej únie o ich základných právach podľa práva Spoločenstva. Navrhovaný právny základ je primeraný, keďže program prispieva k dosiahnutiu cieľov Spoločenstva. 4.2. Opatrenia definované v rámci programu Predpokladá sa prijatie rôznych druhov opatrení, napríklad: - konkrétne opatrenia prijaté Komisiou, napríklad štúdie a výskum, prieskumy verejnej mienky, určenie ukazovateľov a spoločnej metodiky, zber, spracovanie a šírenie údajov a štatistík, semináre, konferencie a stretnutia expertov, organizovanie verejných kampaní a stretnutí, rozvoj a podpora webových stránok, príprava a šírenie informačných materiálov, podpora a riadenie kontaktov medzi vnútroštátnymi expertmi, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti; - opatrenia na poskytovanie finančnej podpory pre konkrétne projekty v záujme Spoločenstva v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; - opatrenia na poskytovanie finančnej podpory pre činnosť neziskových organizácií alebo iných subjektov v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; - prevádzkový grant pre Združenie štátnych rád a najvyšších súdnych inštitúcií Európskej únie, ktoré sledujú spoločné európske záujmy prostredníctvom výmeny názorov a skúseností v záležitostiach týkajúcich sa právnej vedy, organizácie a fungovania jeho členov pri vykonávaní ich súdnych a/alebo poradných funkcií, najmä pokiaľ ide o právo Spoločenstva. 4.3. Subsidiarita a proporcionalita Tento návrh rešpektuje princípy subsidiarity a proporcionality stanovené v článku 5 Zmluvy o ES a jej príslušnom protokole. Pokiaľ ide o subsidiaritu program nemá v úmysle zasahovať do oblastí upravených vnútroštátnymi programami vytvorenými vnútroštátnymi orgánmi v každom členskom štáte, ale zameriava sa na oblasti, v ktorých môže byť vytvorená európska pridaná hodnota. Z tohto dôvodu možno väčšinu činností podporovaných programom chápať ako doplnkové k vnútroštátnym opatreniam a ako činností, ktoré sa snažia v maximálnej možnej miere zúžitkovať súčinnosť opatrení uskutočňovaných na medzinárodnej a regionálnej úrovni. Pokiaľ ide o proporcionalitu, tento nový program bol navrhnutý tak, aby bol čo najjednoduchší nielen čo sa týka formy opatrenia – definícia opatrenia v legislatívnom texte zostáva čo najvšeobecnejšia – ale tiež pokiaľ ide o administratívne a finančné požiadavky pre jeho implementáciu. Komisia sa snažila nájsť správnu rovnováhu medzi flexibilitou a jednoduchým použitím na jednej strane a jasným účelom a vhodnými finančnými a procesnými zárukami na strane druhej. V súlade s usmerneniami uvedenými v protokole o uplatňovaní oboch princípov je jasné, že problémy, ktoré má tento program riešiť, majú nadnárodný aspekt, a preto okrem výhod z opatrení prijatých na úrovni členských štátov bude uvedené opatrenie na úrovni Spoločenstva prinášať výhody naviac. 4.4. Zjednodušenie a racionalizácia Navrhovaný prístup prispeje k hlavnému cieľu zjednodušenia nástrojov pokiaľ ide o ich právnu aj riadiacu stránku a k zredukovaniu štruktúry rozpočtu. Zvýši tiež súdržnosť a súlad medzi nástrojmi a vyhne sa ich duplicite. Na zvládnutie budúceho rozšírenia budú potrebné dodatočné ľudské zdroje a ich lepšie rozdelenie sa dosiahne zastavením malých rozpočtových položiek (ktoré pohlcujú neprimerané množstvo zdrojov) a prerozdelením existujúcich programov do jednotného, súdržného a redukovaného programu. To bude mať za následok lepšiu proporcionalitu medzi výškou výdavkov a administratívnymi nákladmi na ich riadenie. Z navrhovaného zjednodušenia a racionalizácie budú čerpať výhody koneční užívatelia, keďže sa tým zvýši prehľadnosť, zrozumiteľnosť a súdržnosť nástrojov. Pre potenciálnych príjemcov bude jednoduchšie žiadať o finančné prostriedky vďaka štandardizovanému prístupu a zosúladeniu vykonávacích ustanovení. Komisia môže rozhodnúť o tom, že určitú časť realizácie rozpočtu zverí agentúram upraveným právom Spoločenstva, na ktoré odkazuje článok 54 ods. 2 písm. a) finančného nariadenia. Komisia určí tieto agentúry v súlade s ustanoveniami článkov 55 a 56 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článku 37 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002. Komisia preskúma súlad s princípmi hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti. Pred prenesením kompetencií Komisia prostredníctvom predchádzajúceho posúdenia zabezpečí, že vytvorenie agentúry je v súlade so zásadou spoľahlivého finančného hospodárenia. Nový navrhovaný nástroj pokračuje v ceste, ktorú Komisia určila pokiaľ ide o politické a finančné výzvy od roku 2007. Cieľom je doplniť, zjednodušiť a racionalizovať existujúce nástroje, zabezpečiť potrebnú flexibilitu vo vzťahu k novým cieľom a hladký prechod na nový právny rámec po nadobudnutí platnosti ústavnej zmluvy. 5. Vplyv na rozpočet Náklady na všeobecný program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 predstavujú 543 milióna eur. Na tento konkrétny program sa vyčlení 96,5 milióna eur. 2005/0038 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa ustanovuje osobitný program „Základné práva a občianstvo“ na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 308, so zreteľom na návrh Komisie[35], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[36],, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[37], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[38], keďže: (1) Článok 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že Únia je založená na princípoch slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu, teda princípoch, ktoré sú spoločné pre všetky členské štáty. (2) Článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii konštatuje, že Únia rešpektuje základné ľudské práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktoré vyplývajú zo spoločných ústavných tradícií členských štátov, ako všeobecných princípov práva Spoločenstva. (3) Charta základných práv Európskej únie, ktorá bola vyhlásená 7. decembra 2000, obsahuje základné hodnoty, na ktorých je Únia založená.[39] (4) Tak, ako uvádza Haagsky program schválený Európskou radou na jej zasadnutí v Bruseli v dňoch 4. a 5. novembra 2004, inkorporácia charty do Zmluvy zakladajúcej ústavu pre Európu a pristúpenie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd bude pre Európsku úniu predstavovať právny záväzok pri dodržaní princípu subsidiarity zabezpečiť, že základné práva sú nielen rešpektované, ale aj aktívne presadzované vo všetkých oblastiach jej činnosti. (5) Vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu o článku 7 Zmluvy o Európskej únii[40] Komisia zdôraznila význam, ktorý má občianska spoločnosť pri ochrane a presadzovaní základných práv; Komisia by preto mala zaviesť pravidelný dialóg s občianskou spoločnosťou. (6) Komisia zdôrazňuje dôležitosť informácií a komunikácie pokiaľ ide o práva, ktoré občianstvo Európskej únie zveruje svojim občanom, na zlepšenie ich informovanosti v súvislosti s ich právami a pre ich lepší prístup k spoľahlivým informáciám. (7) V novembri 2004 Európska rada uznala dôležitosť komunikácie s cieľom priblížiť všetkých ľudí k európskemu projektu prostredníctvom aktívneho občianstva. (8) Združenie štátnych rád a najvyšších súdnych inštitúcií Európskej únie podporuje výmenu názorov a skúseností v záležitostiach týkajúcich sa právnej vedy, organizácie a fungovania jeho členov pri vykonávaní ich súdnych a/alebo poradných funkcií, najmä pokiaľ ide o právo Spoločenstva, a tým sleduje spoločné európske záujmy. (9) Zmluva nestanovuje iné právomoci pre prijatie tohto nariadenia, než sú právomoci uvedené v článku 308. (10) Mali by byť tiež prijaté vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a nevyhnutné kroky na vymáhanie ušlých, nezákonne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov. (11) Týmto rozhodnutím sa vytvára finančný rámec na celé obdobie trvania programu, ktorý bude základným referenčným bodom pre rozpočtový orgán, v zmysle bodu 33 Medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení postupu zostavovania rozpočtu[41], (12) Ciele programu, osobitné ciele na presadzovanie Charty základných práv vrátane práv odvodených od občianstva EÚ, podpora združení občianskej spoločnosti, boj proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu prostredníctvom dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu alebo vplyvu opatrení sa lepšie dosiahnu na úrovni Spoločenstva. Spoločenstvo môže prijímať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity stanoveným v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality, tak ako ju uvádza tento článok, toto rozhodnutie nejde nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (13) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o finančnom nariadení platnom pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[42], ďalej len „finančné nariadenie“, a nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342 z 23. decembra 2002 o podrobných pravidlách pre uplatňovanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[43], ktoré chráni finančné záujmy Spoločenstva, sa musí uplatňovať pri dodržiavaní princípov jednoduchosti a konzistentnosti pri výbere rozpočtových nástrojov, obmedzení počtu prípadov, v ktorých má Komisia priamu zodpovednosť za ich implementáciu a riadenie a požadovanej proporcionality medzi výškou zdrojov a administratívnymi nákladmi súvisiacimi s ich využívaním. (14) Finančné nariadenie vyžaduje, aby bol na poskytovanie prevádzkových grantov prijatý základný akt. (15) V súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa stanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[44], vykonávacie predpisy pre toto rozhodnutie sa príjmu použitím poradného postupu stanoveného v článku 3 tohto rozhodnutia. To je primerané, keďže program nemá významný dopad na rozpočet Spoločenstva. ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Vznik programu 1. Toto rozhodnutie zavádza program „Základné práva a občianstvo“, ďalej len „program“, ako súčasť všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ s cieľom prispieť k posilneniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 2. Program zahŕňa obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 Všeobecné ciele 1. Tento program má tieto všeobecné ciele: (a) podporovať rozvoj európskej spoločnosti založenej na rešpektovaní základných práv stanovených v Charte základných práv Európskej únie, vrátane práv odvodených od občianstva Európskej únie, ktoré má predstavovať základný status občanov členských štátov. (b) posilňovať občiansku spoločnosť a podporovať s ňou otvorený, transparentný a pravidelný dialóg čo sa týka základných práv. (c) bojovať proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu. 2. Všeobecné ciele programu sú doplnkové k cieľom Agentúry pre základné práva, ktorá nahradí Európske monitorovacie centrum pre rasizmus a xenofóbiu. 3. Bez toho, aby boli dotknuté ciele a právomoci Európskeho spoločenstva, všeobecné ciele programu prispievajú k rozvoju politík Spoločenstva rešpektujúcich základné práva. Článok 3 Osobitné ciele Tento program má tieto osobitné ciele: (a) Presadzovať Chartu základných práv a informovať všetkých ľudí o ich právach, vrátane práv odvodených od občianstva EÚ, s cieľom podporovať občanov Európskej únie k aktívnej účasti na demokratickom živote Únie. (b) Pravidelne hodnotiť situáciu v oblasti základných práv v Európskej únii a jej členských štátoch, v rozsahu pôsobnosti práva Spoločenstva, používaním Charty základných práv ako vodítka, a v prípade potreby získavať názory na špecifické otázky súvisiace so základnými právami. (c) Vysvetľovať dôsledky inkorporácie Charty základných práv do ústavy a pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ľudských právach. (d) Podporovať neziskové organizácie a ostatné subjekty občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť ich schopnosti aktívnej účasti pri podpore základných práv, právneho štátu a demokracie. (e) Podporovať mier a základné práva konkrétne prostredníctvom dialógu medzi náboženstvami a multikulturálneho dialógu na úrovni EÚ. Článok 4 Opatrenia Vzhľadom na presadzovanie všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 2 a 3 tento program podporuje tieto druhy opatrení: (a) konkrétne opatrenia prijaté Komisiou, napríklad štúdie a výskum, prieskumy verejnej mienky, určenie ukazovateľov a spoločnej metodiky, zber, spracovanie a šírenie údajov a štatistík, semináre, konferencie a stretnutia expertov, organizovanie verejných kampaní a stretnutí; rozvoj a podpora webových stránok, príprava a šírenie informačných materiálov, podpora a riadenie kontaktov medzi vnútroštátnymi expertmi, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti; alebo (b) osobitné nadnárodné projekty v záujme Spoločenstva predložené aspoň troma členskými štátmi v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch; alebo (c) podpora činností neziskových organizácií alebo ostatných subjektov, ktoré sa zameriavajú na ciele v spoločnom európskom záujme, týkajúce sa všeobecných cieľov programu v súlade s podmienkami stanovenými v ročných pracovných programoch. (d) Prevádzkový grant na spolufinancovanie výdavkov súvisiacich so stálym pracovným programom Združenia štátnych rád a najvyšších súdnych inštitúcií Európskej únie, ktoré sledujú spoločné európske záujmy prostredníctvom výmeny názorov a skúseností v záležitostiach týkajúcich sa právnej vedy, organizácie a fungovania jeho členov pri vykonávaní ich súdnych a/alebo poradných funkcií, najmä pokiaľ ide o právo Spoločenstva. Článok 5 Účasť Na opatreniach programu sa môžu zúčastniť tieto štáty, ďalej len „zúčastnené štáty“: (a) Kandidátske krajiny pridružené k EÚ, a tiež štáty západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú stabilizačného a asociačného procesu v súlade s podmienkami stanovenými v dohodách o pridružení alebo v ich dodatkových protokoloch súvisiacich s účasťou v programoch Spoločenstva, ktoré boli alebo majú byť uzatvorené s týmito štátmi. (b) Do projektov sa môžu zapojiť aj kandidátske krajiny, ktoré sa nezúčastňujú na tomto programe, ak to prispeje k ich príprave na pristúpenie, alebo ostatné tretie krajiny, ktoré sa nezúčastňujú na tomto programe, ak to slúži cieľu daných projektov. Článok 6 Cieľové skupiny Cieľovými skupinami programu sú občania EÚ, štátni príslušníci tretích krajín s legálnym pobytom na území EÚ a združenia občianskej spoločnosti, ktoré aktívne pôsobia pri presadzovaní cieľov tohto programu. Článok 7 Prístup k programu Prístup k tomuto programu majú, inter alia , verejné alebo súkromné organizácie a inštitúcie, univerzity, výskumné centrá, neziskové organizácie, vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, medzinárodné organizácie a iné neziskové organizácie so sídlom v Európskej únii. Pre dosiahnutie svojich cieľov tento program umožňuje spoločné činnosti s príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti základných práv, napríklad s Radou Európy, na základe spoločnej účasti a v súlade s rôznymi pravidlami, ktoré sú bežné v každej inštitúcii alebo organizácii. Článok 8 Druhy opatrení 1. Financovanie Spoločenstva môže mať tieto právne formy: - grant - uzatvorenie zmluvy na základe verejného obstarávania. 2. Granty Spoločenstva sa udeľujú sa základe predchádzajúcej výzvy na predloženie ponúk, s výnimkou náležite opodstatnených výnimočných a naliehavých prípadov alebo v prípade, že charakteristika príjemcu neumožňuje iný postup v prípade daného opatrenia, a poskytujú sa vo forme prevádzkových grantov a grantov pre opatrenia. Maximálna úroveň financovania sa presne určí v ročných pracovných programoch. 3. Okrem toho sa predpokladajú výdavky na dodatočné opatrenia prostredníctvom uzatvorenia zmlúv na základe verejného obstarávania a v týchto prípadoch financovanie Spoločenstva zahŕňa nákup tovarov a služieb. To zahŕňa, inter alia , výdavky na poskytovanie informácií a komunikáciu, prípravu, realizáciu, monitorovanie, kontrolu a hodnotenie projektov, politík, programov a právnych predpisov. Článok 9 Vykonávacie opatrenia 1. Komisia implementuje pomoc Spoločenstva v súlade s finančným nariadením platným pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. 2. Na implementáciu programu Komisia, v rámci limitov všeobecných cieľov stanovených v článku 2, prijme ročný pracovný program, v ktorom určí osobitné ciele, tematické priority, opis sprievodných opatrení predpokladaných v článku 8, a v prípade potreby, zoznam ďalších opatrení. 3. Ročný pracovný program sa prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 10 ods. 2. 4. Pri hodnotiacich postupoch a postupoch pre udeľovanie grantov pre opatrenia sa vezmú do úvahy, inter alia , tieto kritériá: (a) súlad s ročným pracovným programom, všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 2 a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach špecifikovanými v článkoch 3 a 4; (b) kvalita navrhovaného opatrenia pokiaľ ide o jeho koncepciu, organizáciu, prezentáciu a očakávané výsledky; (c) výška požadovaných finančných prostriedkov od Spoločenstva a jej primeranosť vo vzťahu k očakávaným výsledkom; (d) vplyv očakávaných výsledkov na všeobecné ciele definované v článku 2 a na opatrenia prijaté v rôznych oblastiach špecifikované v článku 3 a 4. 5. Uplatňovanie prevádzkových grantov, na ktoré odkazuje článok 4 ods. 3 a 4, sa posúdi na základe: - súladu s cieľmi programu; - kvality navrhovaných činností; - pravdepodobného viacnásobného efektu týchto činností na verejnosť; - geografického vplyvu uskutočňovaných činností; - zapojenia občanov do organizácie dotknutých orgánov; - pomeru nákladov voči zisku z navrhovaných činností. 6. V súlade s článkom 113 ods. 2 finančného nariadenia sa na prevádzkový grant poskytnutý Združeniu štátnych rád a najvyšších súdnych inštitúcií Európskej únie neuplatňuje princíp postupného znižovania, keďže sleduje ciele v spoločnom európskom záujme. Článok 10 Výbor 1. Komisii pomáha výbor, ďalej len „výbor“, zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES. 3. Výbor prijíma svoj rokovací poriadok. Článok 11 Komplementarita 1. Obzvlášť v rámci všeobecných programov „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ a „Solidarita a riadenie migračných tokov“ a rovnako programu „Progress“, sa vyžaduje súčinnosť a vzájomné dopĺňanie sa s ostatnými nástrojmi Spoločenstva. Program sa usiluje aj o komplementaritu s činnosťou Agentúry pre základné práva, ktorá nahradí existujúce Európske monitorovacie centrum pre rasizmus a xenofóbiu. Štatistické údaje z informácií o základných právach a občianstve sa pripravujú v spolupráci s členskými štátmi pri použití štatistického programu Spoločenstva v prípade potreby. 2. Program využíva zdroje spoločne s ostatnými nástrojmi Spoločenstva, najmä so všeobecnými programami „Bezpečnosť a ochrana slobôd“, „Solidarita a riadenie migračných tokov“ s cieľom implementovať opatrenia na splnenie cieľov programov. 3. Operácie financované podľa tohto rozhodnutia neobdržia pomoc na rovnaký účel podľa iných finančných nástrojov Spoločenstva. Príjemcovia podľa tohto rozhodnutia poskytujú Komisii informácie o finančných prostriedkoch, ktoré získajú z rozpočtu Spoločenstva alebo z iných zdrojov, ako aj informácie o aktuálnych žiadostiach o financovanie. Článok 12 Rozpočtové zdroje Rozpočtové zdroje vyhradené na opatrenia stanovené v tomto programe sa začlenia do ročne viazaných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Ročné viazané rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov. Článok 13 Monitorovanie 1. Pri akomkoľvek opatrení financovanom podľa programu príjemca predkladá technické a finančné správy o postupe činností. Záverečná správa sa predkladá do troch mesiacov od ukončenia opatrenia. Komisia určí formu a obsah správ. 2. Bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie auditov uskutočňovaných Dvorom audítorov v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi audítorskými orgánmi a odbormi podľa článku 248 zmluvy alebo akákoľvek kontrola uskutočňovaná podľa článku 279(c) zmluvy, zamestnanci a ostatní pracovníci Komisie môžu vykonávať kontroly na mieste, vrátane testovacích kontrol, zameraných na opatrenia financované podľa tohto programu. 3. Zmluvy a dohody uzatvorené podľa tohto rozhodnutia stanovia najmä dozor a finančnú kontrolu Komisie (alebo jej oprávneného zástupcu), podľa potreby na mieste, a audit vykonávaný Dvorom audítorov. 4. Príjemca finančnej pomoci má pre Komisiu k dispozícii všetky podporné dokumenty týkajúce sa výdavkov na opatrenie počas obdobia piatich rokov od poslednej platby určenej na akékoľvek opatrenie. 5. Na základe výsledkov správ a testovacích kontrol, na ktoré odkazujú odseky 1 a 2, Komisia podľa potreby upraví rozsah alebo podmienky rozdelenia pôvodne schválenej finančnej pomoci a časový rozvrh platieb. 6. Komisia prijme všetky kroky potrebné na overenie toho, že financované opatrenia sú vykonávané riadne a v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia a finančného nariadenia. Článok 14 Ochrana finančných záujmov Spoločenstva 1. Komisia zabezpečí, aby pri realizácii opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti sprenevere, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam účinnými kontrolami a vymáhaním nenáležite vyplatených čiastok a v prípade zistenia nezrovnalostí, účinnými, primeranými a odrádzajúcimi pokutami v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. 2. Pre opatrenia Spoločenstva financované podľa tohto programu platí nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96 na akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva, vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe programu, vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny účinok na všeobecný rozpočet Spoločenstiev alebo na nimi riadené rozpočty. 3. Ak Komisia zistí nezrovnalosti, vrátane porušenia ustanovení tohto rozhodnutia, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorej bola poskytnutá sporná čiastka, alebo ak vyjde najavo, že opatrenie bolo bez žiadosti o súhlas Komisie zmenené takým spôsobom, že odporuje povahe alebo vykonávacím podmienkam projektu, zníži, pozastaví alebo vymáha finančnú pomoc späť. 4. Ak neboli dodržané finančné limity alebo ak je vzhľadom na postup dosiahnutý pri uskutočňovaní opatrenia opodstatnená len časť pridelenej finančnej pomoci, Komisia požiada príjemcu, aby v stanovenej dobe predložil stanovisko. Ak príjemca nepredloží uspokojivú odpoveď, Komisia môže zrušiť zostávajúcu časť finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených čiastok. 5. Každá nenáležite vyplatená čiastka sa vráti Komisii. Ku každej čiastke, ktorá nebola zaplatená v riadnom čase sa pripočíta úrok podľa podmienok stanovených vo finančnom nariadení. Článok 15 Hodnotenie 1. Program je pravidelne monitorovaný s cieľom sledovať implementáciu činností uskutočňovaných podľa neho. 2. Komisia zabezpečí pravidelné, nezávislé, externé hodnotenie programu. 3. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade: (a) priebežnú hodnotiacu správu o získaných výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch implementácie tohto programu najneskôr do 31. marca 2011; (b) oznámenie o pokračovaní tohto programu najneskôr do 30. augusta 2012; (c) správu o hodnotení ex-post najneskôr do 31. decembra 2014. Článok 16 Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od 1. januára 2007. V Bruseli […] Za Radu predseda DÔVODOVÁ SPRÁV