Oznámenie KomisieEurópskemu parlamentu, rade a dvoru auditorov - Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medzi administratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby {SEK(2010) 640} {SEK(2010) 641} /* KOM/2010/0261 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 26.5.2010 KOM(2010) 261 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medziadministratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby {SEK(2010) 640} {SEK(2010) 641} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medziadministratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby 1. Kontext a cieľ oznámenia Komisia zodpovedá za plnenie rozpočtu a každoročne vypláca približne 130 miliárd EUR príjemcom v členských štátoch a ostatných krajinách celého sveta v rámci širokého spektra oblastí politík. Zatiaľ čo Komisia priamo riadi približne jednu pätinu rozpočtu, plnenie zostávajúcej časti je riadené spoločne s partnerskými subjektmi vrátane členských štátov, cez ktoré prechádza približne 75 % rozpočtu. Rizikové profily týchto činností sa líšia v závislosti od zložitosti právnych predpisov, dĺžky a komplexnosti reťazca kontroly, typov príjemcov a ďalších faktorov. Na zabezpečenie plnenia pravidiel a dosahovania cieľov politík sú potrebné stratégie kontroly prispôsobené rizikám a špecifikám každej oblasti politiky, v ktorých by bol stanovený druh a časový rozvrh kontrol, ktoré sa majú vykonať (preventívna, odhaľovacia alebo nápravná), s prihliadnutím na rôzne rizikové profily príjemcov. Pokiaľ ide o centrálne spravované výdavky, Komisia uhradila v roku 2009 viac než 500 000 individuálnych platieb celkovému počtu 85 000 rôznych subjektov alebo jednotlivcov (vrátane zamestnancov). Financovanie grantov zvyčajne zahŕňa predbežné financovanie, po ktorom nasledujú nároky na úhradu nákladov, ktorými sa predbežné financovanie „spotrebuje“ najmä na základe skutočne vzniknutých nákladov. V mnohých prípadoch Komisia vykonáva záverečnú kontrolu oprávnenosti nákladov v čase konečnej platby alebo po nej – v niektorých oblastiach to môže byť aj niekoľko rokov po úvodnom predbežnom financovaní. Táto kontrola sa často vykonáva na základe náhodného výberu a môže zahŕňať administratívne kontroly a/alebo kontroly na mieste. Pokiaľ ide o výdavky v rámci zdieľaného hospodárenia, Komisia uskutočňuje platby orgánom jednotlivých členských štátov, ktoré rozdeľujú a vyplácajú finančné prostriedky príjemcom. Členské štáty sú zodpovedné za kontrolu týchto početných konečných príjemcov (tak za administratívnu kontrolu, ktorá sa týka 100 % príjemcov, ako aj za kontrolu na mieste, ktorá sa zvyčajne týka najmenej 5 % príjemcov ročne). Len v oblasti rozvoja vidieka (druhý pilier všeobecnej poľnohospodárskej politiky) bol celkový počet príjemcov v roku 2008 približne 3,6 miliónov a suma poskytnutých prostriedkov predstavovala približne 13,7 miliárd EUR z verejných výdavkov, z toho 8,5 miliárd EUR z príspevkov EÚ. Každá schéma pomoci sa riadi finančným nariadením a vo väčšine prípadov aj špecifickými odvetvovými právnymi predpismi, v ktorých sú stanovené podmienky oprávnenosti pre náhradu výdavkov. Odvetvové právne predpisy sú zamerané na dosahovanie často veľmi špecifických cieľov politík. Zvyčajne sa vyznačujú určitou zložitosťou, ktorá môže viesť k chybným finančným požiadavkám príjemcov zapríčineným nesprávnym pochopením alebo nesprávnym výkladom podmienok oprávnenosti. Takéto finančné chyby sú v prevažnej väčšine prípadov neúmyselné a nepredstavujú podvodné konanie. Zložitosť právnych predpisov v spojení s možným dlhým časovým úsekom medzi predbežným financovaním a konečným nárokom na úhradu nákladov zvyšuje riziko výskytu chýb. K takýmto chybám dochádza z rôznych dôvodov a majú rozličnú podobu v závislosti od špecifického porušeného pravidla alebo zmluvnej požiadavky a charakteru tohto porušenia. Vo verejnom sektore bolo tradične hlavnou zásadou plnenie pravidiel, žiadne riskovanie a žiadne explicitné schválenie miery výskytu chýb, ktoré kontroly neodstránia alebo nie sú schopné včas odstrániť. Správca finančných prostriedkov je zodpovedný za zavedenie vierohodnej stratégie kontroly, ktorá nasmeruje kontrolné prostriedky k ich čo najlepšiemu využitiu a ktorá sa zameriava na príjemcov vysokých súm pomoci a vysokorizikových príjemcov bez toho, aby sa zanedbávali ostatní. Cieľom takejto stratégie je poskytnúť primeranú záruku, že finančné prostriedky boli vynaložené na plánované účely a zároveň zabezpečiť vhodnú rovnováhu medzi nákladmi na kontrolu a jej prínosmi (najmä zníženie a oprava chýb a odstrašujúci účinok). V praxi je určité množstvo rizika odôvodnené alebo „prípustné“, keďže zníženie chybovosti na „nulu“ je finančne príliš nákladné, alebo jednoducho neuskutočniteľné. Doteraz toto uznávanie odôvodneného rizika chybovosti nebolo explicitné. Dvor audítorov uplatňuje štandardnú 2 % úroveň závažnosti na zákonnosť a riadnosť príslušných operácií (tzv. „zelená“). Ak je miera chybovosti vypočítaná Dvorom audítorov medzi 2 % a 5 %, dostáva „žlté“ posúdenie a ak je nad 5 %, dostáva „červenú“. Komisii bolo každoročne udelené absolutórium napriek tomu, že miera chybovosti v niektorých oblastiach presahovala 2 %. Výsledok ročného hodnotenia hospodárenia Komisie s finančnými prostriedkami EÚ, ktorý vykonáva Dvor audítorov, sa v posledných rokoch zlepšil, miera chybovosti v niektorých oblastiach však ešte stále presahuje 2 % prah. S cieľom zabezpečiť „správnu kontrolu v správnom čase“ bude Komisia aj naďalej zlepšovať svoje systémy kontroly vrátane kontroly svojich implementačných partnerov. Keďže je však riziko medzi riadenými činnosťami rôzne, Komisia považuje za dôležité stanoviť primerané a motivujúce kritériá, na základe ktorých sa bude posudzovať jej manažment rizík v súlade s analýzou nákladov a prínosov. Orgán udeľujúci absolutórium to taktiež uznal a vyzval Komisiu, aby predložila návrhy prípustného rizika pre všetky oblasti rozpočtu[1]. Toto oznámenie nadväzuje na oznámenie z roku 2008 – Smerom k jednotnému chápaniu koncepcie prípustného rizika chyby {SEK(2008) 3054} a jeho účelom je splniť v ňom uvedené záväzky a očakávania Parlamentu a Rady. Prezentujú sa v ňom návrhy Komisie týkajúce sa úrovne prípustného rizika chyby pre politiky „Výskum, energetika a doprava “ a „Rozvoj vidieka“. Návrhy prípustného rizika chyby v ostatných oblastiach budú predložené koncom roka 2011. Toto oznámenie sa predkladá spolu s návrhom Komisie na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách vykonávanú každé tri roky, ktorý zahŕňa odsek o koncepcii prípustného rizika chyby. K tomuto oznámeniu sú pripojené dva pracovné dokumenty poskytujúce technické detaily metodík a výsledkov analýzy, z ktorých návrhy vychádzajú. V dokumentoch sa uvádzajú podrobné informácie o nákladoch na kontrolu a o miere výskytu chýb a skúma sa v nich závislosť medzi rozsahom vykonanej kontroly a úrovni chýb, ktoré môžu zostať nezistené. 2. Prečo je potrebné stanoviť prípustné riziko chyby? V čase prijatia právnych predpisov na roky 2007 – 2013 sa náklady na overenie dodržiavania podmienok oprávnenosti, ani riziko chybovosti nebrali výslovne do úvahy. Pre toto obdobie už Komisia zaviedla zjednodušenia v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky vrátane rozvoja vidieka a v tejto tendencii bude pokračovať aj v budúcnosti. Žiadne ďalšie zjednodušenie však nebude dostatočné na zníženie miery chybovosti v oblasti rozvoja vidieka pod 2 % prah stanovený Dvorom audítorov bez toho, aby ohrozilo ciele tejto politiky. V oblasti výskumu Komisia nedávno vydala oznámenie o zjednodušení zamerané na otvorenie medziinštitucionálnej diskusie na túto tému[2]. Rozsah ďalšieho zjednodušenia existujúcich právnych predpisov je však obmedzený vzhľadom na čas potrebný na jeho prediskutovanie, prijatie a nadobudnutie účinnosti. Prijatie prípustného rizika chyby by umožnilo Komisii optimalizovať kontrolu siedmeho rámcového programu (vytvorenie správnej rovnováhy medzi nákladmi na kontrolu a minimalizáciou rizika straty dobrej povesti) pred zavedením zjednodušenia, ktoré plánuje navrhnúť pre ôsmy rámcový program. Stanovením prípustného rizika chyby by sa uznalo, že v niektorých oblastiach rozsiahle kontrolné reťazce a náklady na kontrolu nedovoľujú dosiahnutie 2 % úrovne chybovosti bez toho, aby sa vynaložili príliš vysoké a neodôvodnené náklady (obrázok 1 zobrazuje toto prepojenie). Obrázok 1: vzájomná závislosť medzi zložitosťou právnych predpisov, mierami chybovosti a nákladmi na kontrolu [pic] Komisia je odhodlaná zaviesť spoľahlivé a účinné stratégie kontroly, zamerané na rizikové činnosti a činnosti s príjmom vysokých súm bez opomenutia ostatných činností. Rozhodnutie o prípustnom riziku chyby nebude znamenať, že daná miera chybovosti sa bude tolerovať na úrovni príjemcu: všetky zistené chyby budú opravené. Prípustné riziko chyby je výslovným vyjadrením už existujúceho implicitného posúdenia tým, že uznáva závislosť medzi legislatívnou zložitosťou a mierami chybovosti, ako aj skutočnosť, že systematické vykonávanie kontrol na mieste nie je možné, čo znamená, že niektoré chyby zostanú nezistené. Prístup na základe prípustného rizika poskytuje jasný pohľad na rovnováhu medzi finančným dosahom chýb, nákladmi na kontrolu a súvisiacim vymáhaním prostriedkov a spoľahlivou a účinnou metódou riadenia finančných prostriedkov EÚ. Úrovne prípustného rizika chyby pre jednotlivé oblasti politík alebo ich významné časti by mali byť založené na podrobnom preskúmaní nákladov na kontrolu všetkými zainteresovanými stranami v rámci inštitúcií a na výsledkoch týchto kontrol a kontrol Dvora audítorov. Pridaná hodnota vyplývajúca z výdavkov (správne výsledky politík za správnu cenu) je však v tomto kontexte aspoň tak dôležitá, keďže výdavky, ktoré nedosiahnu svoj cieľ, majú obmedzenú hodnotu, aj keď sú dokonale kontrolované. V dôsledku toho je potrebné začleniť politické imperatívy, a to najmä prínosy politík a aspekty súvisiace s ohrozením dobrej povesti, do diskusie o prípustnom riziku chyby. 3. Stanovenie úrovní prípustného rizika chyby S cieľom stanoviť právny rámec pre prijatie úrovní prípustného rizika chyby je koncepcia prípustného rizika chyby zahrnutá do návrhov na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách vykonávanú každé tri roky. Po medziinštitucionálnej diskusii o obsahu tohto oznámenia by úrovne prípustného rizika chyby mohli byť prijaté spoluzákonodarcom (Parlament a Rada) po konzultácii s Dvorom audítorov na základe legislatívnych návrhov Komisie. Komisia by potom zohľadnila rozhodnutie spoluzákonodarcu pri plnení rozpočtu a kontrole výdavkov. Na základe prípadných významných zmien v oblasti kontroly (napríklad zjednodušenia pravidiel oprávnenosti znižujúcich riziko chyby) by navrhla revízie úrovní prípustného rizika chyby. Rozhodnutia o úrovniach kontroly a prípustnom riziku chyby presahujú rámec čisto finančnej analýzy. Kontroly sú často považované príjemcami za zaťažujúce a môžu dosiahnuť takú úroveň, ktorá odradí od účasti na programoch, a tým ohrozí zámer prilákať najvhodnejších príjemcov a v dôsledku toho aj dosahovanie cieľov politík. Prípustná miera výskytu chýb môže byť tiež ovplyvnená politickými požiadavkami alebo úrovňou rizika ohrozenia dobrej povesti. Komisia bude aj po rozhodnutí o úrovniach prípustného rizika chyby naďalej uplatňovať účinné stratégie kontroly na zníženie miery výskytu chýb na základe analýzy nákladov a prínosov a bude venovať pozornosť zohľadneniu výsledkov v kontrolnom cykle, aby sa zabezpečilo odstraňovanie hlavných rizík. Na zníženie rizika výskytu chyby navrhne ďalšie zjednodušenia na obdobie po roku 2013. Zjednodušenie však predstavuje zodpovednosť, o ktorú sa Komisia delí so spoluzákonodarcom a členskými štátmi. 4. NÁVRHY KOMISIE Komisia postupne navrhne úrovne prípustného rizika chyby pre každú oblasť politiky alebo jej významnú časť. Toto oznámenie pokrýva politiky „Výskum, energetika a doprava“ a „Rozvoj vidieka“ na základe analýzy nákladov a prínosov a prepojenia medzi danými nákladmi spravovania a kontroly[3] a zostatkovou chybovosťou. V porovnaní s oznámením z roku 2008 sa metodika a kvalita podkladových údajov zlepšila. Každý model však nevyhnutne zahŕňa odhady, ako sa uvádza v podrobných pracovných dokumentoch Komisie. 4.1. Výskum, energetika a doprava Táto oblasť politiky sa v prevažnej miere implementuje centralizovaným priamym riadením. Platby v roku 2008 predstavovali okolo 7,2 miliárd EUR. Približne 76 % z tejto čiastky bolo určených na výskumné projekty vo viacročných rámcových programoch a približne 12 % na projekty v oblasti energetiky a dopravy, najmä na transeurópske siete. Tento návrh Komisie sa zakladá na analýze nákladov podľa kontrolných údajov zhromaždených útvarmi Komisie, údajoch o platbách za rok 2008 a chybách zistených Dvorom audítorov (vyhlásenie o vierohodnosti DAS 2008). Na základe údajov DAS Komisia odhadla mieru chybovosti na 3 % (tzv. žlté svetlo) pre túto kapitolu v roku 2008. Náklady na kontrolné činnosti Komisie v tejto oblasti predstavujú približne 267 miliónov EUR (3,6 % z platieb za rok 2008). Analýza, ktorá je podrobne vysvetlená v pripojenom pracovnom dokumente, ukazuje, že náklady na dosiahnutie 2 % úrovne chybovosti by mohli byť neprijateľne vysoké: na skutočné zaručenie miery výskytu chýb pod 2 % by bolo potrebných dodatočných 150 miliónov EUR a dosiahnutie pravdepodobnosti 2 % miery výskytu chýb (najpravdepodobnejšia chyba) by mohlo stáť dodatočných 90 miliónov EUR (model 1). Zníženie miery chybovosti o 1 % by pri danej úrovni kontroly predstavovalo približne 72 miliónov EUR, za predpokladu úplnej opravy všetkých chýb. Ďalšia analýza (model 2ab) ukazuje, že aj zníženie miery chybovosti zo súčasných 3 % na 2,5 % by bolo nákladné: 55 miliónov EUR za predpokladu náhodného odstránenia chýb zo súboru. Tretia analýza sa vykonala s cieľom preskúmať dosah zníženia počtu (a nákladov) kontrol na mieste na mieru výskytu chýb (model 2c). Výsledky ukázali, že pri prijatí vyššej miery výskytu chýb (3,5 %) by náklady na kontrolu klesali rýchlejšie, než suma predpokladaných vymáhaných prostriedkov vyplývajúcich z kontroly. Pri 4 % miere výskytu chýb by toto zníženie mohlo predstavovať takmer jednu tretinu súčasných nákladov. Výsledky analýz sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. Obrázok 2: Prehľad odhadovaného dosahu určitej miery chybovosti Miera chybovosti zmenená na | Zmena v odhadovaných nákladoch na kontrolu (v miliónoch EUR) | Odhadovaná zmena v sumách spätne získaných finančných prostriedkov (v miliónoch EUR) | 4 % (model 2c) | - 15,5 EUR | -3,1 EUR | 3,5 % (model 2c) | - 8,0 EUR | -1,5 EUR | 2,5 % (model 2ab) | + 0,9 EUR až 55 EUR– medián 28 EUR | +36 EUR | 2 % (model 1) | + 90 EUR až + 150 EUR | +72 EUR | Uvedené hodnoty ukazujú, že náklady na zníženie miery chybovosti na 2 % by mohli byť väčšie než hodnota tohto zníženia (72 miliónov EUR). Zníženie miery na 2,5 % by mohlo byť nákladovo efektívne, ale znamenalo by vykonanie približne 500 dodatočných auditov. Zvýšenie miery chybovosti by mohlo znamenať zníženie nákladov na kontrolu, ktoré by presahovalo hodnotu zníženia vyplývajúceho z hodnoty vymáhaných súm v prípade chyby. Všetky štatistické modely zahŕňajú určitý stupeň nepresnosti, keďže sú založené na odhadoch vychádzajúcich z náhodného výberu a možno očakávať, že sa v priebehu času budú v obmedzenom rozsahu meniť. Aby sa zohľadnila táto možná variácia, v návrhu Komisie sa stanovuje interval: spoluzákonodarca môže stanoviť hornú hranicu tohto intervalu. Použitie intervalu má ešte väčší význam z dôvodu, že DAS 2008 v podstate vychádza z platieb šiesteho rámcového programu, kým od roku 2010 bude prevládať siedmy rámcový program. Podľa informácií dostupných v súčasnosti budú výdavky siedmeho rámcového programu aj naďalej vykazovať miery chybovosti vyššie ako 2 % a budú porovnateľné alebo o niečo vyššie ako výdavky šiesteho rámcového programu, keďže: - granty budú aj naďalej založené na skutočných nákladoch príjemcov, nadhodnotenie pravdepodobne zostane hlavnou príčinou chýb, a - zníženie počtu požadovaných osvedčení o audite v dôsledku úsilia o zjednodušenie a pomerne nízky počet príjemcov, ktorí sa rozhodnú pre ex ante osvedčenie metodiky výpočtu nákladov, pravdepodobne zvýšia riziko výskytu chyby. Pokiaľ ide o šiesty rámcový program, Komisia výrazne prekročila počet pôvodne plánovaných auditov. Tieto dodatočné kontroly predstavovali pre príjemcov a útvary Komisie značnú záťaž, ale napriek tomu sa nimi nedosiahlo zníženie viacročnej úrovne chybovosti pod 2 %. Stanovenie vyššej úrovne prípustného rizika chyby spoluzákonodarcom umožní Komisii preskúmať svoju stratégiu kontroly a zamerať sa na cielené audity založené na riziku a predchádzanie podvodom. To by vytvorilo spoľahlivý rámec zodpovednosti s príslušným dôrazom na prevenciu a na načasovanie kontrol, pričom sa zachová primeraný prostriedok odradenia od protizákonného používania finančných prostriedkov. Komisia navrhuje úroveň prípustného rizika chyby v žltom pásme (2 % – 5 %). Miera chybovosti DAS približne v strede tohto pásma by bola prijateľná a odôvodnená. Pri prekročení tejto úrovne by boli potrebné doplnkové opatrenia na zníženie miery chybovosti prostredníctvom zvýšených kontrol, ktoré by boli zamerané na hlavné príčiny chýb a zohľadňovali by viacročný charakter výdavkov. Táto miera by sa vzťahovala na všetky rámcové programy pre výskum bez ohľadu na to, do akej kapitoly výročnej správy Dvora audítorov sú zaradené, ako aj na všetky činnosti zahrnuté do tejto analýzy, a to aj v prípade, že budú v budúcnosti preradené do iných kapitol výročnej správy Dvora audítorov. Táto úroveň by mohla byť revidovaná v prípade významných zmien v oblasti kontroly, ktoré by mali vplyv na mieru chybovosti DAS. | 4.2. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa implementuje členskými štátmi formou zdieľaného hospodárenia a tvorí súčasť kapitoly 5 výročnej správy Dvora audítorov. Vzhľadom na rôzne spôsoby hospodárenia a dostupné údaje (kontroly na úrovni príjemcov vykonávajú najmä členské štáty) sa analýzy v tejto oblasti odlišujú od analýz používaných v oblasti politiky Výskum, energetika a doprava. Platby v roku 2008 predstavovali približne 13,7 miliárd EUR celkových verejných výdavkov, z toho 8,5 miliárd EUR pochádzalo z EÚ (vrátane preddavkov). Tento sektor zahŕňal približne 16 % celkových výdavkov na poľnohospodárstvo. Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2008 dospel k záveru, že miera výskytu chýb v oblasti rozvoja vidieka prekročila 2 %, kým v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) bola nižšia ako 2 %. Tento návrh Komisie vychádza z mier výskytu chýb a nákladov na kontrolu udávaných členskými štátmi za rok 2008, ktoré majú podstatný vplyv na výdavky v roku 2009. Základom analýza boli miery výskytu chýb udávané členskými štátmi, pretože vzorka DAS Dvora audítorov je síce reprezentatívna pre celú kapitolu, ale nie je reprezentatívna pre samotný EPFRV. Štatistiky členských štátov zahŕňajú približne 300 000 kontrol na mieste a sú dostatočne rozsiahle na poskytnutie primeraného odhadu situácie v celom súbore. Vo veľkej miere už boli overené a potvrdené certifikačnými orgánmi členských štátov. Analýza, ktorá je podrobne vysvetlená v pripojenom pracovnom dokumente, ukazuje, že relatívne náklady na kontrolu v rámci EPFRV sú takmer trikrát vyššie ako náklady v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) (7,3 % z ročného rozpočtu programu v porovnaní s 2,7 %). Napriek týmto vysokým nákladom na kontrolu kumulatívna chybovosť udávaná členskými štátmi u EPFRV predstavuje 2,8 %. Vysvetľuje sa to zložitými pravidlami a podmienkami oprávnenosti, ktoré sú stanovené na dosiahnutie environmentálnych a politických cieľov, a ktorých overenie je náročné. Vzhľadom na vysoké náklady na kontrolu by akékoľvek zvýšenie miery kontrol na mieste nad súčasnú úroveň nebolo nákladovo efektívne – náklady na tieto kontroly by boli päťkrát vyššie ako vymáhaná suma, ktorú je možno v priemere očakávať (priemerná miera chybovosti vynásobená priemernou vrátenou sumou na jedného príjemcu). Politika rozvoja vidieka EÚ uznáva potrebu úsilia o hospodársky, environmentálny a sociálny pokrok ako troch navzájom sa posilňujúcich vlákien jedného lana. Jej cieľom je oživenie konkurencieschopnosti v poľnohospodárskom sektore, ohľaduplnosť k životnému prostrediu a ochrana prírodných zdrojov a hospodársky a sociálny rozvoj vidieckych oblastí. Žiadne ďalšie zjednodušenie pravidiel oprávnenosti v oblasti rozvoja vidieka však nebude postačujúce na zníženie miery chybovosti v tejto oblasti pod 2 % prah, ktorý v súčasnosti používa Dvor audítorov, bez toho, aby boli ohrozené ciele politiky. Zatiaľ čo je potrebné, aby Komisia a členské štáty maximalizovali účinnosť hospodárenia a systémov kontroly s cieľom predchádzať chybám, zisťovať a odstraňovať ich, Komisia zastáva názor, že zvýšenie kontrol v EPFRV by bolo nehospodárne. Údaje členských štátov potvrdzujú záver Dvora audítorov, že miera chybovosti v tejto oblasti je vyššia ako 2 %. Komisia pre výdavky v rámci EPFRV navrhuje úroveň prípustného rizika chyby v žltom pásme (2% – 5 %). Miera chybovosti DAS približne v strede tohto pásma by bola prijateľná a odôvodnená. Pri prekročení tejto úrovne by boli potrebné doplnkové opatrenia na zníženie miery chybovosti prostredníctvom zvýšených kontrol, ktoré by boli zamerané na hlavné príčiny chýb. Cieľ pre prvý pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky by zostal v zelenom pásme (2 %). | 5. ZÁVER V čase, keď Dvor audítorov zaviedol 2 % prah závažnosti, Komisia nemala spoľahlivé informácie o nákladoch na kontrolu. Dvor audítorov rozhodol o tomto prahu pri absencii akéhokoľvek náznaku opačného stanoviska na úrovni politík. Informácie o nákladoch na kontrolu sú však teraz už dostupné, čo umožňuje konkrétnu diskusiu medzi zainteresovanými stranami o nákladovej efektívnosti kontrol. Komisia zaznamenala výrazný pokrok a výsledky DAS za rok 2008 boli doposiaľ najlepšie. Tento pokrok bol zabezpečený zdokonalením systémov kontroly a väčším počtom kontrol, čo znamenalo zvýšenie nákladov a zaťaženia príjemcov (len samotné Generálne riaditeľstvo pre výskum vykonalo o 20 % viac kontrol príjemcov na mieste ako bolo pôvodne plánované pre šiesty rámcový program v období rokov 2007 – 2009). Komisia bude aj naďalej vyvíjať a implementovať spoľahlivé stratégie kontroly zabezpečujúce účinnú a včasnú kontrolu, zamerané na riziko a zohľadňujúce jej výsledky v kontrolnom cykle. Súčasné úrovne kontroly vrátane oblasti rozvoja vidieka sú vysoké, a pokiaľ ide o dve oblasti uvedené v predchádzajúcej časti, miera chybovosti DAS by sa mohla znížiť smerom na minimálnu nákladovo efektívnu úroveň. Útvary Komisie aj naďalej preukazujú účinnosť svojich stratégií kontroly vo svojich výročných správach o činnosti a prispôsobujú tieto stratégie rizikám a špecifikám každej oblasti politiky s cieľom zabezpečiť, aby odrážali skutočné riziká a situácie a umožnili prijímať informované rozhodnutia o nákladoch a prínosoch kontrol. Keďže toto úsilie je už preukázané, prípustné riziko chyby predstavuje dobrú investíciu a na základe toho môže spoluzákonodarca stanoviť vyšší prah prípustného rizika chyby, než je súčasná miera chybovosti. Toto by poskytlo orgánu udeľujúcemu absolutórium pevný základ pre posúdenie riadenia rizika zo strany Komisie. Prípustné riziko chyby by bolo ročným kritériom (v súlade s DAS), zatiaľ čo Komisia realizuje viacročné kontrolné systémy, avšak miery chybovosti na konci programu budú nižšie ako DAS v dôsledku finančných opráv a vrátenia neoprávnene vyplatených súm. Komisia bude v prípade potreby zisťovať mieru takejto zostatkovej chybovosti a bude aj naďalej opravovať všetky zistené chyby. Veľký počet príjemcov však znamená, že nie je možné systematické vykonávanie kontrol na mieste a že niektoré chyby zostanú nezistené. Komisia sa domnieva, že: - úroveň prípustného rizika chyby by sa pre obe oblasti politík, ktorých sa toto oznámenie týka, mala stanoviť v žltom pásme: 2 % – 5 %, - miera chybovosti DAS približne v strede tohto pásma by bola pre obe oblasti prijateľná a odôvodnená; pri prekročení tejto úrovne by boli potrebné doplnkové opatrenia na zníženie miery chybovosti prostredníctvom zvýšených kontrol, ktoré by boli zamerané na hlavné príčiny chýb, a - súbežne s prijatím odôvodnenej ročnej úrovne prípustného rizika chyby by mala monitorovať viacročné miery chybovosti a podávať o nich rozpočtovému orgánu správu vo vhodných termínoch v závislosti od cyklov programu. Komisia navrhla zakotviť koncepciu prípustného rizika chyby vo svojom návrhu na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách vykonávanú každé tri roky. Vzhľadom na čas potrebný na medziinštitucionálne diskusie o tomto návrhu pred nadobudnutím účinnosti a po prediskutovaní tohto oznámenia so spoluzákonodarcom Komisia predloží legislatívne návrhy s cieľom formalizovať úrovne prípustného rizika chyby pre oblasti „Výskum, energetika a doprava“ a „Rozvoj vidieka“. Komisia predloží konkrétne návrhy prípustného rizika chyby pre oblasti „Administratívne výdavky“ a „Vonkajšia pomoc, rozvojová pomoc a rozšírenie“ pred koncom roka 2010 a pre ostatné oblasti postupne v roku 2011. Navrhne zjednodušenie odvetvových právnych predpisov v rámci prípravy na nasledujúce kolo základných aktov s cieľom znížiť riziko chyby v období po roku 2013. Komisia je odhodlaná preukázať účinné fungovanie svojich systémov kontroly a odporučí svojim útvarom skvalitniť podávanie správ o účinnosti týchto systémov vo svojej najbližšej výročnej správe. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. apríla 2009 [P6_TA(2009)0289] s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2007, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry, bod 48 „[...] očakáva, že Komisia doplní túto prácu pri príprave svojho návrhu o prijateľnej úrovni rizika pre jednotlivé rozpočtové oblasti [...]“ . Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 [P7_TA(2010)0134] s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2008, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry, body 59 – 60. [2] Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum: [KOM(2010) 187]. [3] Tieto náklady zahŕňajú spravovanie programov a činnosti finančnej kontroly.