P6_TA(2005)0153

Finančné trhy

Uznesenie Európskeho parlamentu o súčasnom stave integrácie finančných trhov EÚ (2005/2026(INI))

Európsky parlament,

- so zreteľom na uskutočňovanie Akčného plánu pre finančné služby (FSAP) (KOM(1999)0232), prijatého Komisiou, najmä na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES zo 4. novembra 2003 o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie [1], smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu) [2], smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi [3] a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o eminentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu [4],

- so zreteľom na smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/107/ES [5] a 2001/108/ES [6] z 21. januára 2002, ktorými sa mení a dopĺňa smernica Rady 85/611/EHS o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) [7],

- so zreteľom na tretiu správu medziinštitucionálnej monitorovacej skupiny pre Lamfalussyho proces,

- so zreteľom na štyri správy štyroch nezávislých skupín odborníkov o stave finančnej integrácie v odvetviach bankovníctva, poisťovníctva, cenných papierov a manažmentu aktív uverejnené Komisiou v máji 2004 a na pripomienky účastníkov finančných trhov k tejto správe,

- so zreteľom na svoje uznesenie z 21. novembra 2002 o predpisoch týkajúcich sa dozoru v Európskej únii [8],

- so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2004 o budúcnosti rizikových fondov a derivátov [9],

- so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2004 o úlohe a metódach ratingových agentúr [10],

- so zreteľom na správu Výboru európskych regulátorov cenných papierov (CESR) známu ako Himalaya o "monitorovacích nástrojoch pre trhy s cennými papiermi v EÚ",

- so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

- so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0087/2005),

A. keďže 11. mája 1999 Komisia prijala FSAP, ktorého účelom je zvýšenie investícií, rastu a konkurencieschopnosti, zlepšenie bezpečnosti a stability a poskytnutie transparentnosti a ochrany pre všetky zúčastnené strany,

B. keďže cezhraničný obchod je najmä v oblasti finančných produktov naďalej roztrieštený a obmedzujú ho mnohé prekážky v právnej a daňovej oblasti, kultúrne rozdiely a vnútroštátne právne predpisy, ktoré sa navzájom veľmi odlišujú najmä v otázkach ochrany spotrebiteľa,

C. keďže by sa mal vymedziť a prediskutovať rozsah pôsobnosti ďalších legislatívnych a nelegislatívnych opatrení na úrovni EÚ a ich dôsledky na zúčastnené strany, mali by sa platné predpisy a najmä dokončenie vnútorného trhu vyhodnotiť po konzultácii so všetkými príslušnými zúčastnenými stranami; keďže by sa mali použiť zásady lepšej regulácie a mali by sa vykonať analýzy nákladov a ziskov,

D. keďže regulačné a dozorné prostredie by malo vytvoriť rámec, ktorý prispeje k uskutočneniu jednotného trhu s finančnými službami, v ktorom spoločnosti pôsobia účinne a efektívne; takýto rámec by sa mal uplatňovať a presadzovať rovnakým spôsobom bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte sa vykonáva podnikateľská činnosť,

E. keďže cieľom Lamfalussyho procesu je zabezpečenie vysokej kvality a pružnosti právnych predpisov, jednotnosti uplatňovania a dozoru, transparentnosti inštitúcií a vysokej úrovne konzultácií; keďže dosiahnutie týchto cieľov, politická a demokratická zodpovednosť celkového procesu a účasť legislatívnych a nelegislatívnych zainteresovaných strán by sa mali podrobne vyhodnotiť,

A. Všeobecné perspektívy

1. berie na vedomie, že FSAP sa považuje z hľadiska legislatívneho postupu za úspech, pretože sa už podarilo prijať 39 zo 42 opatrení; konštatuje však, že je príliš skoro na konečné hodnotenie, pretože sa ešte neprijali mnohé vykonávacie opatrenia, lehota na vykonávanie ešte neuplynula a neuskutočnila sa ani transpozícia na úrovni členských štátov; navrhuje, aby Komisia vykonala úplné a verejné zhodnotenie súčasného FSAP z hľadiska účinnosti po dokončení transpozície;

2. zdôrazňuje, že efektívna transpozícia a uplatňovanie, ako aj posilnená zhoda vnútroštátnych monitorovacích postupov, budú kľúčom k úspechu FSAP; vyzýva európske inštitúcie, aby zabezpečili efektívne fungovanie Lamfalussyho procesu na všetkých úrovniach, najmä aby výbory na úrovni 3 vykonávali svoju funkciu a aby bola prostredníctvom realizačných postupov na úrovni 4 zabezpečená primeraná a včasná transpozícia pravidiel EÚ do vnútroštátnej legislatívy;

3. odporúča, aby sa venovala väčšia politická pozornosť vykonávaniu a uplatňovaniu existujúcich právnych predpisov; aby sa zaručila demokratická kontrola procesu vykonávania, zamýšľa usporiadať rozhovory na systematickom základe na úrovni svojich príslušných výborov so všetkými zúčastnenými stranami;

4. pripomína, že uznanie práva napadnúť vykonávacie predpisy na úrovni 2 a ustanovenia v tomto zmysle v Zmluve o ES boli predpokladom podpory Lamfalussyho procesu Európskym parlamentom a jeho rozšírenia na bankové, poistné, dôchodkové fondy a sektory PKIPCP a klauzúl spôsobujúcich zánik platnosti v rôznych smerniciach;

5. verí, že zásady lepšej regulácie, ustanovené v roku 2002 v Akčnom pláne Komisie pre lepšiu reguláciu (KOM(2002)0278) by sa mali dodržiavať; najmä všetky budúce opatrenia zamerané na opravu konkrétnych zlyhaní trhu by mali zahŕňať analýzu nákladov a prínosov nelegislatívnych možností na riešenia zlyhaní;

6. verí, že na vytvorenie vhodnej legislatívy je veľmi dôležitá konzultácia všetkých zúčastnených strán a žiada Komisiu, aby sem zahrnula aj formálny dialóg s predstaviteľmi asociácií finančných poskytovateľov aj spotrebiteľov, vrátane asociácií malých akcionárov, sociálnych partnerov a malých a stredných podnikov;

7. ľutuje nedostatočnú účasť spotrebiteľov a užívateľov v súvislosti s právnymi predpismi, ktoré pokrývajú finančné služby; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali programy na zvyšovanie povedomia spotrebiteľov a vzdelávacie iniciatívy a vytvorenie osobitných iniciatív spotrebiteľov v rámci odvetvia financií; pripomína význam konzultačného procesu, ktorý vedie CESR a zúčastnených predstaviteľov spotrebiteľských združení a nalieha na zúčastnené skupiny, aby zohrali aktívnu úlohu a hodnotne prispeli k procesu rozhodovania;

8. verí, že politika a právne predpisy zamerané na finančnú integráciu by mali byť založené na kľúčových zásadách a cieľoch typu odporúčaného Lamfalussyho správou a správou skupiny odborníkov pre cenné papiere, vrátane toho, že právne predpisy by mali uržiavať dôveru v trhy EÚ a vysokú úroveň riadneho dohľadu; prispieť k stabilite systémov; zabezpečiť vhodné úrovne ochrany spotrebiteľa primerané rôznym stupňom možného rizika; rešpektovať zásady subsidiarity a proporcionality; podporovať hospodársku súťaž; zabezpečiť, aby bola regulácia účinná a neodradzovala, ale povzbudzovala k inováciám; vziať do úvahy európske a širšie medzinárodné rozmery trhov; zakladať sa na dôkazoch a podliehať analýze regulačného dopadu; podporovať nelegislatívne riešenia; zakladať sa na dôkladnej konzultácii a odôvodnenom hodnotení konzultačných reakcií; udržovať medzinárodnú konkurencieschopnosť európskych trhov; a byť doprevádzané účinným vykonávaním a presadzovaním na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ;

9. domnieva sa, že pri posudzovaní vplyvu nariadenia o finančných službách EÚ na konkurencieschopnosť finančných podnikov a centier v EÚ je potrebný celkový pohľad, zohľadňujúci skutočnosť, že finančné trhy sú globálne a vyžadujú si medzinárodné riešenia, nielen riešenia na úrovni EÚ;

B. Systém dohľadu a regulačný systém

10. podotýka, že konvergencia postupov dohľadu orgánov členských štátov je kľúčom k efektívnym cezhraničným operáciám; domnieva sa, že spolupráca a vzájomná dôvera orgánov dohľadu je nevyhnutná a vyzýva tieto orgány na posilnenie spolupráce;

11. poukazuje na dôležitosť koordinácie transpozície členskými štátmi, ktorá zabráni tomu, aby sa výhody harmonizácie stratili vo fáze transpozície; podporuje iniciatívu Komisie organizovať pre členské štáty neformálne pracovné stretnutia na túto tému a navrhuje, aby bol do tohto procesu zahrnutý predstaviteľ príslušného výboru; žiada o zasielanie správ o výsledku stretnutí, čo umožní uplatňovať výsady efektívnejšie než je ustanovené v Lamfalussyho postupe;

12. víta tzv. správu Himalaya, ktorá bola predložená na pripomienkovanie CESR ako základ ďalšej diskusie a súhlasí s jej ústrednými odporúčaniami, najmä tými, ktoré sa týkajú konvergencie právomocí dohľadu a zodpovedností podliehajúcich parlamentnej kontrole; odporúča, aby mali CESR, Výbor európskeho bankového dohľadu (CEBS) a Výbor európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a zamestnaneckými dôchodkovými systémami (CEIOPS) úlohu porovnávania a dohľadu, aby spolu úzko spolupracovali vychádzajúc so súčasného rámca dohľadu, a okrem toho, aby členské štáty vykonali potrebné kroky na prispôsobenie pracovných metód a zvýšili zdroje vnútroštátnych systémov dohľadu;

13. je si vedomý, že konvergencia regulačných právomocí a sankčných systémov sa následkom rôznych vnútroštátnych zvyklostí dosahuje zložitejším spôsobom; avšak vyzýva Komisiu spolu s Výborom pre finančné služby a CESR, CEBS a CEIOPS, aby jasne určili, v ktorých oblastiach môže táto rozličnosť spôsobiť problémy narušiť vykonávanie opatrení FSAP;

14. žiada, na zabezpečenie demokratickej zodpovednosti a umožnenia plného uplatnenia výsad Európskeho parlamentu podľa Lamfalussyho postupu, aby výbory regulátorov zodpovedné nielen za cenné papiere, ale aj bankovníctvo a poisťovníctvo, boli vypočuté dvakrát do roka príslušným výborom Európskeho parlamentu s cieľom podať správu o svojich aktivitách; žiada tiež, aby sa tento výbor stal oficiálnym príjemcom listov a všetkých ostatných dokumentov, ktoré výbory regulátorov zasielajú Komisii a Rade;

15. podporuje postupný, dobrovoľný prístup zdola nahor zameraný na štandardizáciu a zabezpečenie konvergenčných postupov na účely možného vypracovania európskych štandardov, ktoré zabezpečia väčšiu transparentnosť a bezpečnosť pre účastníkov trhu v celej Európskej únii;

16. konštatuje, že európske finančné trhy sú veľmi dynamické a že predovšetkým koncentrácia európskych búrz cenných papierov a ďalšia konsolidácia veľkých európskych bánk a finančných koncernov si vyžaduje odpoveď zo strany EÚ, ktorá zposkytne primeraný, účinný a koordinovaný dohľad; opäť v tejto súvislosti poukazuje na výzvu, ktorou je vytvorenie integrovaného európskeho systému dohľadu, ktorý bude odrážať potrebu prevziať zodpovednosť zo strany všetkých členských štátov v súlade so zásadou vzájomného uznávania, aby sa zabezpečila ochrana záujmov spoločností a občanov bez ohľadu na to kde pôsobia;

17. vyzýva európske inštitúcie, aby podporovali zbližovanie cez postupné hodnotenie či je úroveň spolupráce medzi orgánmi dohľadu dostatočná alebo či možno v rozumnom čase zvážiť vytvorenie spôsobu integrovaného dohľadu na európskej úrovni, ktorý zahŕňa okrem iných možností dvojstupňový systém dohľadu na európskej úrovni nad veľkými cezhraničnými účastníkmi bez tohho, aby boli narušené podmienky hospodárskej súťaže pre cezhraničných a miestnych účastníkov;

18. považuje koncepciu vedúceho alebo konsolidujúceho orgánu dohľadu s cezhraničnými právomocami, ako sa uvádza v návrhu Smernice o kapitálových požiadavkách (KOM(2004)0486) za dôležitú a pozitívnu; obhajuje vytvorenie adekvátnych usmernení alebo, vo vhodnom čase, pravidiel na presun rozhodovacích právomocí medzi orgánmi dohľadu, na riešenie konfliktov a na núdzové rozhodovanie; poznamenáva, že sprostredkovanie prostredníctvom CESR, CEBS alebo CEIOPS v prípadoch za ktoré sú zodpovedné, môže byť krokom vpred; žiada Komisiu, aby posúdila možnosť vypracovania návrhov, ktorých cieľom bude umožniť výborom Európskeho spoločenstva vykonať tieto úlohy;

19. hoci uznáva potrebu toho, aby boli vnútroštátne orgány dohľadu schopné konať samostatne v rámci právomocí, ktoré im boli zverené smernicami a nariadeniami Spoločenstva, ako aj vnútroštátne právne predpisy, považuje za nanajvýš dôležité zaručiť politickú zodpovednosť systému dohľadu na európskej a vnútroštátnej úrovni; všíma si medzery v parlamentnom preskúmaní a demokratickej kontrole najmä v súvislosti s prácou vykonávanou na úrovni 3, kvôli presunu právomocí na európsku úroveň alebo kvoli iniciatívam orgánov dohľadu v európskej koordinačnej štruktúre, čo môže mať významný dopad na jednotný trh; vyzýva všetky výbory na úrovni 3, aby venovali veľkú pozornosť poskytnutiu rozumného právneho základu svojich krokov a vyhli sa riešeniu politických otázok a predišli predsudkom voči pripravovanému právu Spoločenstva; zamýšľa organizovať na úrovni príslušných výborov Európskeho parlamentu pravidelné a formalizované vypočutia odborníkov a rozpravy za účasti Komisie, Európskej centrálnej banky, CESR, CEBS a CEIOPS;

20. zaoberá sa zabezpečením politickej a demokratickej zodpovednosti v oblastiach, v ktorých sa iné regulačné orgány, akým je napríklad Rada pre Medzinárodné účtovné štandardy (IASB), Medzinárodná rada pre medzinárodné štandardy auditu a poistenia (IAASB) alebo Akčná finančná jednotka (FATF) zaoberajú "technickými opatreniami", ktoré môžu mať vplyv aj na oblasti, ktoré sa netýkajú vo veľkej miere len technických záležitostí, ale aj väčšiny politických zásad, o ktorých by sa malo rozhodovať na európskej úrovni; navrhuje vytvorenie medziinštitucionálneho dialógu za účasti relevantných orgánov vo forme pracovnej skupiny pre vypracovanie postupov pre rozhodovací postup na európskej úrovni v prípadoch, keď bude EÚ viazaná takýmito vonkajšími opatreniami; zastáva názor, že akýkoľvek zvolený postup musí zabezpečiť účasť Európskeho parlamentu a Rady s možnosťou zamietnuť štandardy nezlučiteľné s európskym záujmom;

21. zdôrazňuje význam budovania a udržiavania úzkych vzťahov s dôležitými partnermi v USA a na iných dôležitých finančných trhoch; dôrazne žiada Komisiu a CESR, CEBS a CEIOPS, aby úzko koordinovali svoje kontakty s príslušnými politickými a dozornými orgánmi a informovali o nich svoje kompetentné výbory a udržiavali dialóg ohľadne týchto kontaktov so všetkými zúčastnenými stranami v EÚ; zamýšľa posilniť kontakty príslušných výborov so svojimi partnermi v Kongrese USA a inde;

C. Kontrola Akčného plánu pre finančné služby (FSAP)

22. konštatuje, že okrem legislatívnych iniciatív, ktoré sú v príprave, ako napríklad kapitálové požiadavky pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti, zaistenie, platobná schopnosť II, štatutárny audit, pranie špinavých peňazí, právny rámec pre platby, započítanie a urovnanie a činnosť v oblasti riadenia podnikov a práva spoločností, spolu so značným počtom pripravovaných opatrení na úrovni 2, by Komisia mala predkladať len cielené a dobre odôvodnené a vyhodnotené návrhy, ktoré by mala sprevádzať analýza dopadov a odôvodnenie výberu legislatívnych alebo nelegislatívnych prostriedkov na dosiahnutie zamýšľaných cieľov;

23. podotýka, že existujú smernice, ktoré sa prekrývajú, čo môže viesť k protichodným a zdvojeným požiadavkám; podporuje funkčný prístup založený na vyhodnocovaní rizík (budúcej) legislatívy, ktorý umožní rovnaké podmienky hospodárskej súťaže pre podobné produkty rôznych poskytovateľov; vyzýva Komisiu na využitie existujúcich revíznych klauzúl, ktoré sú ustanovené v príslušných smerniciach Spoločenstva na vyhodnotenie, a prípadnú úpravu, súčasnej sady nástrojov, predovšetkým vzhľadom na nebezpečenstvo narušenia hospodárskej súťaže a/alebo právneho vákua alebo dokonca nesúladu; vyzýva Komisiu, aby pri hodnotení FSAP alebo pri vytváraní budúcich návrhov zabezpečila, aby boli horizontálne smernice v tejto oblasti v súlade so smernicami o ochrane spotrebiteľa; ďalej žiada Komisiu, aby čo najskôr pozmenila alebo odstránila akékoľvek právne predpisy, ktoré narušujú plynulé fungovanie európskych finančných trhov;

24. navrhuje taký prístup k právnym predpisom, ktorý zabezpečí spravodlivú hospodársku súťaž medzi viacerými poskytovateľmi a ich obchodnými modelmi, štruktúrami, distribučnými kanálmi a diverzifikovanými produktmi;

25. dôrazne vyzýva Komisiu, aby posúdila v kontexte prebiehajúcej analýzy manažmentu aktív v Európe a nejasného rozdielu medzi rôznymi manažmentmi aktív potrebu úplného horizontálneho regulačného prístupu pre manažment aktív, nie prostredníctvom nového samostatného piliera, ale pokrytím a zosúladením relevantných aspektov trhov s finančnými nástrojmi, PKIPCP, smerníc týkajúcich sa inštitúcií zabezpečujúcich zamestnanecký dôchodok a životné poistenie s cieľom dosiahnuť riadne funkčný, skutočne integrovaný, bezpečný a všeobecne konkurencieschopný jednotný trh v oblasti manažmentu aktív;

26. vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila mnohé vnútroštátne systémy pre rizikový kapitál, najmä pre inovatívne zakladanie firiem a mikropôžičky; podporuje návrh smernice o kapitálových požiadavkách, ktorá umožní preferenčné zaobchádzanie s týmito systémami; vyzýva na vypracovanie príslušných opatrení týkajúcich sa podpory, dohľadu a boja proti diskriminácii pre cezhraničné navýšenie kapitálu skúsenými investormi a investície prostredníctvom fondov pre rizikový kapitál;

27. upozorňuje na súčasný rozmach súkromného kapitálu a žiada Komisiu sledovať tento vývoj s cieľom prispieť k inovácii a rastu hospodárstva a zároveň hodnotiť riziká pre neskúsených investorov a naplniť požiadavky transparentnosti;

28. požaduje analýzu tých podnikových štruktúr, ktoré predstavovali najvýznamnejšie finančné alebo systémové riziká a žiada, aby sa upriamila osobitná pozornosť na tzv. offshore podnikanie (vrátane podnikania, pri ktorom sa využívajú subjekty na osobitné účely neprimerane alebo za neprimeraných okolností);

29. zdôrazňuje úlohu politiky hospodárskej súťaže pri monitorovaní a zlepšovaní fungovania finančných trhov v Európskej únii; nalieha na zainteresovaných komisárov a riaditeľstvá, aby úzko spolupracovali a boli aktívnejší pokiaľ ide o možnú koncentráciu európskych búrz;

30. dôrazne žiada Komisiu, aby riešila všetky dôležité zostávajúce bariéry cezhraničného poskytovania finančných služieb v rámci EÚ ako napr. tie, ktoré sú uvedené v Giovanniho správe, a preskúmala spôsoby znižovania diskriminačných a protisúťažných daňových bariér, pričom by brala do úvahy právomoc členských štátov v tejto oblasti;

31. vyzýva členské štáty, aby pokročili vo vykonávaní smernice o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia [11] a vytvorili integrovaný vnútorný trh pre investície do doplnkových dôchodkových fondov a rozšírili tak možnosti a alternatívy pre sporiteľov a poskytli im čo najvyšší výnos, berúc ohľad na kľúčovú úlohu, ktoré zohrávajú poistenia pri integrovaní, zaručení účinnosti a likvidity na európskych trhoch a ich rastúci význam z hľadiska udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia s ohľadom na skutočnosť, že obyvateľstvo Únie starne;

32. vyzýva Komisiu, aby reagovala na iniciatívne správy, ktoré prijal Európsky parlament počas predchádzajúceho legislatívneho obdobia; so záujmom podotýka, že snahy Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere a CESR o zvýšenie transparentnosti a zlepšenie riadenia pôžičkových ratingových agentúr a navrhuje, aby Komisia so zreteľom na založenie systému EÚ na uznávanie orgánov vonkajšieho vyhodnocovania pôžičiek podľa článku 81 návrhu smernice o kapitálových požiadavkách vyhodnotila situáciu v oblasti hospodárskej súťaže a možného konfliktu záujmov; vyzýva Komisiu, aby oznámila svoje zistenia Európskemu parlamentu;

33. všíma si nárast v objeme aktív dosiahnutý prostredníctvom rizikových fondov a ostatných produktov kolektívneho sporenia mimo rámca smernice PKIPCP; všíma si iniciatívy Komisie pre cenné papiere a burzu v USA na registráciu manažérov a/alebo poradcov rizikových fondov a žiada Komisiu, aby zvážila potrebu týchto krokov v EÚ;

34. poznamenáva kľúčovú dôležitosť reformy a modernizácie účtovných štandardov a štandardov auditu; zdôrazňuje potrebu etického a zodpovedného správania nie len audítorov ale aj investičných bánk, právnických firiem a ostatných, ktorí sú zainteresovaní v poradenstve pre spoločnosti ohľadom finančného manažmentu a účtovných praktík; s radosťou očakáva ďalší rozvoj Akčného plánu pre riadenie podnikov (KOM (2003)0284); víta zbližovanie vnútroštátnych kódexov riadenia podnikov založené na zásade "splnenia alebo vysvetlenia", víta založenie Európskeho fóra riadenia podnikov;

35. žiada, aby Komisia poskytla podrobnú štúdiu retailových finančných služieb s osobitným dôrazom na bankové služby v rôznych členských štátoch, ktorá by identifikovala hlavné bariéry hospodárskej súťaže a ďalšej integrácie; vrátane kultúrnych alebo spoločenských rozdielov; uznáva, že nižšia úroveň cezhraničnej činnosti neznamená nedostatok konkurencie v národných retailových trhoch; uznáva tiež význam slobody usadiť sa, ktorá umožňuje účastníkom trhu činnosť v mnohých rozdielnych národných trhoch retailových služieb aj v prípade, ak je cezhraničný obchod obmedzený;

36. domnieva sa, že v členských štátoch existujú dlhé a odlišné tradície v ochrane spotrebiteľa; poznamenáva, že v časti odvetvia finančných služieb je snaha o minimálnu harmonizáciu, zatiaľ čo určití odborníci, najmä odvetvie bankovníctva, obhajujú cielenú harmonizáciu s cieľom skutočne vyrovnať podmienky hospodárskej súťaže; preto dôrazne žiada Komisiu, aby usporiadala diskusiu o základnej štruktúre trhu finančných služieb EÚ a mala na pamäti záujmy spotrebiteľov a odborníkov a globálnu európsku konkurencieschopnosť;

37. poznamenáva, že rozvoj internetu a elektronického bankovníctva môže zvýšiť dopyt po cezhraničných finančných produktoch; žiada Komisiu, aby zhodnotila vykonávanie a efektívnosť smernice o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku [12];

38. podotýka, že aj napriek súčasnému nízkemu dopytu po cezhraničných finančných službách existuje značný dopyt určitých skupín medzinárodne mobilných spotrebiteľov akými sú napríklad osoby dochádzajúce do zamestnania cez hranice a osoby žijúce v zahraničí po produktoch finančných služieb, na ktoré si zvykli; domnieva sa, že pre takéto skupiny a účely zapojené do "paneurópskeho" systému v rámci 26. Európskeho režimu (podobný napr. Štatútu európskeho podniku) môžu ponúknuť dobrovoľnú alternatívu; vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila uskutočniteľnosť takéhoto systému v rámci určitých finančných služieb;

39. uvedomuje si, že pre ďalšie skupiny spotrebiteľov závisí potenciálny úžitok z jednotného trhu vo finančných službách od aktivít zahraničných a domácich operátorov na domácich trhoch spotrebiteľov; poznamenáva, že zvýšená súťaž by nemala viesť k finančnému vylúčeniu spotrebiteľov; usudzuje, že základné finančné služby by mali zostať dostupné a prístupné každému občanovi EÚ; žiada Komisiu o vyhodnotenie situácie v členských štátoch;

*

* *

40. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

[1] Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 64.

[2] Ú. v. EÚ L 96, 12.4.2003, s. 16.

[3] Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

[4] Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38.

[5] Ú. v. ES L 41, 13.2.2002, s. 20.

[6] Ú. v. ES L 41, 13.2.2002, s. 35.

[7] Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3.

[8] Ú. v. EÚ C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

[9] Ú. v. EÚ C 92 E, 16.4.2004, s. 407.

[10] Ú. v. EÚ C 97 E, 22.4.2004, s. 117.

[11] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 235, 23.9.2003, s. 10).

[12] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES z 23. septembra 2002 o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 16).

--------------------------------------------------