SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 6. 5. 2013  
SWD(2013) 166 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykoná vaných na zabezpe čenie 
uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravi e zvierat a dobré 
životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a rastlinný rozmnožovací materiál a pre 
prípravky na ochran u rastlín a o zmene nariadení (ES) č. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, na riadení (EÚ) 
č. 1151/2012 a [...]/2013 [ Úrad pre publikácie, vložte číslo nariadenia, ktorým sa stanovuje 
hospodárenie s výdavkami tý kajúcimi sa potravinového re ťazca, zdravia a dobrých 
životných podmienok zvierat ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho 
materiálu ] a smerníc 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ ES, 2008/120/ES 
a 2009/128/ES (nariadenie o úradných kontrolách) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpe čenie 
uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré 
životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín  a rastlinný rozmnožovací materiál a pre 
prípravky na ochranu rastlí n a o zmene nariadení (ES) č. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, nariadení (EÚ) 
č. 1151/2012 a [...]/2013 [ Úrad pre publikácie, vložte číslo nariadenia, ktorým sa stanovuje 
hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového re ťazca, zdravia a dobrých 
životných podmienok zvierat ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho 
materiálu ] a smerníc 98/58/ES, 1999/74/ES , 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES 
a 2009/128/ES (nariadenie o úradných kontrolách) 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Všeobecný kontext  
Zodpovednos ť presadzova ť právne predpisy Európskej únie (EÚ) 
o agropotravinovom re ťazci je na členských štátoch, ktorých orgány monitorujú, aby 
sa v celej EÚ ú činne vykonávali relevantné pož iadavky. Orgány tak overujú, či sú 
činnosti prevádzkovate ľov a ich tovar uvádzaný na trh EÚ (vyrobený v EÚ alebo 
dovezený z tretích krajín) v súlade s pr íslušnými normami a požiadavkami EÚ 
v oblasti agropotravinového re ťazca. Všetci prevádzkovatelia podnikov podliehajú 
úradným kontrolám bez oh ľadu na svoju ve ľkosť v závislosti od rizika, ktoré môžu 
rôzne činnosti predstavova ť pre bezpe čnosť agropotravinového re ťazca. Menšie 
podniky vrátane mikropodnikov predstavujú v skuto čnosti viac ako polovicu 
celkového po čtu prevádzkovate ľov vo vä čšine členských štátov a môžu 
nepozorovane predstavova ť závažné riziká napriek menšiemu rozsahu svojich 
činností (ako v prípade nedávnej krízy v súvislosti s Escherichia coli ). 
Harmonizované pravidlá EÚ na úpravu kontrolných činností vykonávaných 
členskými štátmi sa ustanovujú v nariadení č. 882/2004 ( ďalej len „nariadenie“) 
s cieľom vytvori ť integrovaný a jednotný prístup k úradným kontrolám na všetkých 
stupňoch agropotravinového re ťazca. V nariadení sa stanovuje všeobecný rámec pre 
úradné kontroly v oblastiach potravinového a krmivového práva a pravidiel 
týkajúcich sa zdravia zvierat a do brých životných podmienok zvierat  
a stanovujú sa pravidlá na úpravu organizácie  a aj financovania  týchto kontrol.  
Napriek uvedenému integrovanému  prístupu sa kontroly, pokia ľ ide o zdravie zvierat 
(domáceho a dovážaného tovaru), a kontroly rezíduí veterinárnych liekov 
 
SK 3   SK z historických dôvodov na ďalej regulovali samostatne. Ur čité odvetvia patriace do 
agropotravinového re ťazca neboli navyše zahrnuté do ro zsahu pôsobnosti nariadenia 
– t. j. zdravie rastlín, rastlinný rozmnožovací materiál, ved ľajšie živo číšne 
produkty  –, pre ne boli vypracované šp ecifické odvetvové režimy.  
Nariadením sa zaviedli významné zlep šenia spôsobu, akým príslušné orgány 
organizujú a vykonávajú úradné kontroly celého agropotravinového re ťazca, čo 
položilo základy pre integrovanejší a horizontálny prístup.  Dôkazy zhromaždené 
v priebehu posledných piatich rokov (s pätná väzba od prís lušných orgánov členských 
štátov, zainteresovaných strán a audity Potravinového a veterinárneho úradu GR 
SANCO) ukázali nedostatky vyplývajúce z neúplného vykonávania/dosiahnutia určitých zásad/cie ľov a zo skuto čnosti, že integrovaný prís tup k úradným kontrolám 
je len čiastočne konsolidovaný.  
Preskúmanie nariadenia je sú časťou balíka, ktorý zah ŕňa aj tri iné vä čšie 
preskúmania na modernizáciu acquis  v oblasti zdravia zvie rat, zdravia rastlín 
a rastlinného rozmnožovacieho materiálu
1. Jeho cie ľom je teda modernizácia 
a integrácia systému úradných kont rol spôsobom, ktorý konzistentne 
sprevádza zvyšovanie úrovne straté gií EÚ v týchto odvetviach.  
Vymedzenie problému  
Hoci členské štáty zabezpe čujú dobrú úrove ň vykonávania úradných kontrol v celom 
agropotravinovom re ťazci a zaznamenal sa pokrok pri používaní nástrojov na 
presadzovanie práva stanovených nariadením , zistili sa nedostatky vyplývajúce na 
jednej strane z úpravy rámca úradných kontrol  a na druhej strane z neistôt 
týkajúcich sa dostupnosti dostato čných zdrojov na primerané financovanie 
úradných kontrol .  
Úprava rámca úradných kontrol 
(1) Hlavný cie ľ nariadenia vyvinú ť integrovaný a jednotný prístup k úradným 
kontrolám ešte nie je úplne dosiahnutý: pravidlá o úradných kontrolách EÚ pre 
odvetvia mimo jeho rozsahu pôsobnosti nie sú úplne zladené so zásadami a požiadavkami stanovenými v nariadení. Viedlo to k  nezrovnalostiam  
a právnym medzerám , keďže týmto odvetviam chýbajú dôležité ustanovenia 
zabezpečujúce zodpovednos ť, správnos ť a účinnosť činností presadzovania 
práva (pozri príklady na s. 7 a 8 sprá vy). Kontrolné orgány tak fungujú na 
základe rôznych prístupo v a za rôznych podmienok v závislosti od konkrétnych 
pravidiel pre agropotravinový re ťazec, ktoré majú presadzova ť, bez toho, aby 
tieto rozdiely boli opodstatnené.  
(2) V nariadení sa požaduje, aby úradné kontroly vychádzali z rizika  s cieľom 
maximalizova ť efektívnos ť kontrolných činností zameraných na ochranu 
zdravia. V sú časnosti sú dve oblasti, v ktorých sa  tento prístup stále nepoužíva, 
a to úradné kontroly ur čitého tovaru pochádzajúceho z tretích krajín 
vykonávané na hraniciach  a úradné kontroly rezíduí veterinárnych liekov  
                                                
 
1 Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k preskúmaniam zdravia zvierat a zdravia rastlín, 
už má pozitívne stanoviská od výboru pre posudzovanie vplyvu. Prebieha posúdenie vplyvu v súvislosti s preskúmaním rastlinného rozmnožovacieho materiálu.  
 
SK 4   SK (pozri príklady na s. 8 a 9 správy). Hlavné dôvody toho sú, že tieto kontroly 
v súčasnosti predpisujú pravidlá EÚ , ktoré existovali ešte pred 
nariadením, ktoré ním neboli zrušen é a v ktorých sa nezriadili vhodné 
mechanizmy na zoh ľadnenie skuto čného rizika, ktoré môže predstavova ť 
určitý tovar, podnikate ľská činnosť alebo tretia krajina.  Vedie to k tomu, že 
zdroje sa – vo všetkých členských štátoch – pride ľujú na kontroly, ktorých 
riziko to neodôvod ňuje, a k následnému zna čnému plytvaniu verejných zdrojov 
(časom a peniazmi), ktoré by sa mohli využi ť tam, kde sú riziká vä čšie. 
Neefektívne využívanie zd rojov vedie tiež k zbyto čnej záťaži 
prevádzkovate ľov (čas, personál, vybavenie a zariadenia mobilizované na 
umožnenie kontrol).   
(3) Na príslušné orgány členských štátov sa kladie zbyto čné administratívne 
zaťaženie . Patrí sem napr. povinnos ť pre členské štáty predklada ť Komisii na 
schválenie každoro čné aktualizácie ich mon itorovacích plánov kontroly 
veterinárnych rezíduí . Rovnako prebyto čné sú aj povinnosti podáva ť 
samostatné správy v špecifických odvetviach, čím dochádza k duplicite popri 
všeobecnej požiadavke na podávanie správ v nariadení. Toto za ťaženie 
vyplýva z povinností členských štátov stanovených v smernici 96/23/ES.  
(4) V nariadení sa ďalej od úradných labor atórií vyžaduje, ab y boli akreditované 
v súlade s normou EN ISO/IEC 17025, neumož ňuje však do časné opatrenia pre 
prípady núdze alebo prípady, ke ď laboratóriá musia používa ť novú metódu, 
ktorá ešte nie je zahrnutá v akreditá cii (pozri príklady na s. 10 správy). 
Podobne sa neumož ňuje pružnos ť pre malé laboratóriá, ktoré vykonávajú 
veľmi jednoduché typy testov (pozri príklady na s. 10 správy).  
(5) V nariadení je nieko ľko zásad a mechanizmov, ktoré príslušné orgány 
členských štátov presadzujú nerovnomerne alebo sa používajú v rámci 
postupov, ktoré sa medzi jednotlivými členskými štátmi líšia. Ide 
predovšetkým o žiadosti o administratívnu spoluprácu i) medzi členskými 
štátmi na cezhrani čné presadzovanie práva a ii ) medzi sanitárnymi orgánmi 
a colnými orgánmi. Členské štáty však tento nást roj nevyužívajú v plnej miere 
a/alebo majú ťažkosti s porozumením podmienok jeho uplat ňovania (pozri 
príklady na s. 10 správy). Ďalšia požiadavka, ktorá je predmetom rozdielnych 
postupov v členských štátoch, je povinnos ť príslušných orgánov členských 
štátov zabezpe čiť kontrolné činnosti „s vysokou úrov ňou transparentnosti“, 
pokiaľ ide o prevádzkovate ľov a verejnos ť vo všeobecnosti. Prí činou je najmä 
skutočnosť, že v nariadení nie je stanoven é žiadne komplexné usmernenie 
o tom, ako sa má spolupráca realizova ť (časový harmonogram, vymie ňané 
informácie at ď.) a aké informácie by sa mali sprístupni ť verejnosti. Komisia 
navyše nie je splnomocnená stanovi ť bližšie podrobnosti a jednotné spôsoby 
vykonávania. 
Financovanie úradných kontrol 
(1) Členské štáty majú zaisti ť dostatok primeraných dostupných finan čných 
zdrojov na finan čné kontroly. Informácie z členských štátov a audity 
Potravinového a veterinárneho úradu (FVO) však nazna čujú rozsiahle 
ťažkosti  v členských štátoch pri pride ľovaní primeraných zdrojov kontrolným 
útvarom. V prílohe XV (s. 132 správy) je uvedených nieko ľko významných 
 
SK 5   SK prípadov, ke ď inšpektori EÚ v priebehu pos ledných štyroch rokov hlásili, že 
dôvodom zistených nedostatkov kontrolných činností alebo neuspokojivej 
alebo nedostato čnej úrovne kontrol je skuto čnosť, že chýbajú zdroje alebo sú 
nedostato čné (pozri príklady na s. 11 správy). Tieto ťažkosti ešte zhoršila 
pretrvávajúca hospodárska a finan čná kríza a existuje riziko, že ďalší tlak na 
verejné financie a na prostriedky na úradné kontroly môže nepriaznivo 
ovplyvniť schopnos ť členských štátov zabezpe čiť efektívne úradné kontroly, 
a teda aj úrove ň ochrany ponúkanú právnymi predpismi EÚ.  
V záujme zníženia závislosti financovania kontrol od verejných financií sa 
v nariadení ur čujú viaceré kontrolné činnosti (predovšetkým v prípade výroby 
mäsa, mlieka a rýb a kontrol vykonávanýc h na hraniciach EÚ), v prípade 
ktorých členské štáty vyberajú poplatky od prevádzkovate ľov (povinný 
poplatok)  v záujme návratnost i nákladov na kontroly . V prípade ostatných 
kontrolných činností sa členské štáty môžu rozhodnú ť, či budú od 
prevádzkovate ľov vybera ť poplatky, alebo nie. 
Povinné poplatky v sú časnej úprave však členským štátom neumož ňujú 
návratnos ť všetkých nákladov a zabezpe čenie stabilného prísunu zdrojov na 
financovanie vykonávania kontrol. 
Značné rozdiely v sumách, ktoré jednotlivé členské štáty vyberú v záujme 
návratnosti nákladov na kontrolné činnosti, okrem toho vyvolávali u podnikov 
v EÚ dojem, že náklady na činnosti úradných kontrol nie sú medzi 
prevádzkovate ľmi agropotravinového re ťazca v EÚ rovnomerne či spravodlivo 
rozdelené. Prevádzkovatelia sa tiež s ťažujú, že sú časný systém dostato čne 
neodmeňuje správanie podnikov, ktoré dodržiava jú pravidlá (a dožadujú sa 
prístupu typu bonus malus ). 
(2) V prípadoch, ke ď sa od prevádzkovate ľov požadujú platby povinných 
poplatkov, môže by ť vplyv týchto poplatkov vä čší na mikropodniky  pre ich 
nižší obrat/celkový objem výroby. Hoci v sú časnosti neexistujú žiadne dôkazy 
o tom, že povinné poplatky vyberané na základe sú časného rámca majú 
v skutočnosti nepriaznivé alebo neprimerané ú činky na mikropodniky, potreba 
umožniť kontrolným orgánom návratnos ť nákladov s cie ľom zaistiť dostatočné 
zdroje na úradné kontroly by mala by ť vyvážená a posudzovaná vo vz ťahu 
k potrebe zníži ť zaťaženie ve ľmi malých podnikov v súlade s novou politikou 
Komisie o „Minimalizovaní regula čného zaťaženia pre MSP – Prispôsobenie 
právnych predpisov EÚ potrebám mikropodnikov“2. Podľa tejto politiky by 
mali byť mikropodniky v zásade oslobodené od regula čného zaťaženia, pokia ľ 
nie je možné preukáza ť potrebu a primeranos ť ich zahrnutia do uvedeného 
rámca.  
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Existencia harmonizovaného legislatí vneho rámca EÚ na úpravu organizácie 
a vykonávania úradných kontrol na všetkých stup ňoch agropotravinového re ťazca je 
potrebná na zabezpe čenie jednotného vykonávania pr avidiel pre agropotravinový 
                                                 
2 KOM(2011) 803. 
 
SK 6   SK reťazec v celej EÚ a na bezproblémové  fungovanie vnútorného trhu. Toto 
zdôvodnenie, ktoré je stále platné, potvrdzuje existujú ce pravidlá o úradných 
kontrolách. Ke ďže problémy zistené v tomto preskúmaní sú spojené so sú časnou 
úpravou legislatívneho rámca EÚ, jeho reformu nie je možné dosiahnu ť len konaním 
členských štátov. Potrebný je zásah európskeho zákonodarcu. 
Pridaná hodnota jediného, jednotného súboru pravidiel EÚ na úpravu úradných 
kontrol spo číva v skuto čnosti, že vnútroštátnym orgánom presadzovania práva (a ich 
prevádzkovate ľom) poskytuje rámec, v rámci ktorého sa príslušné orgány môžu 
spoľahnúť na činnosti presadzovania práva vykonávané v iných členských štátoch 
a na reprodukovate ľnosť a vedeckú a technickú správnos ť výsledkov kontrol. 
Uvedený súbor zabezpe čí aj jednotné a konzistentné uplat ňovanie noriem EÚ 
v oblasti agropotravinového re ťazca potrebných na fungovanie jednotného trhu v 
jednotlivých členských štátoch a odvetviach.  
Efektívny systém úradných kontrol EÚ je  dôležitý pre vývozy a tiež pre dovozy EÚ. 
Schopnos ť EÚ vyváža ť do tretích krajín sa opiera o dobré meno a kvalitu jej 
výrobných noriem a o pridanú hodnotu tovaru EÚ, ktorú tovar EÚ preukázate ľne má 
v porovnaní s tovarom vyrobeným  mimo Európy. To možno na ďalej dosahova ť len 
prostredníctvom spo ľahlivého a dôveryhodného systém u úradných kontrol, ktorý 
zabezpečí konzistentné presadzovanie bezpe čnosti agropotravinového re ťazca EÚ 
a kvalitných noriem pre ň ako aj plnenie príslušných o čakávaní obchodných 
partnerov. Pokia ľ ide o dovoz, podstatné je, aby všetky potraviny na trhu EÚ boli 
bezpečné. Kontroly vykonávané príslušnými orgánmi členských štátov v prípade 
tovaru prichádzajúceho z tr etích krajín poskytnú dostato čné záruky, že tento tovar 
spĺňa rovnocenné bezpe čnostné úrovne. 
Pokiaľ ide o financovanie kontrol, spolo čné pravidlá EÚ zabezpe čia, že príslušné 
orgány môžu po čítať so spoľahlivým prísunom zdrojov na udržanie kontrolného 
úsilia na úrovni, ktorá je opods tatnená na základe rizík a potrieb presadzovania práva 
(napr. úrove ň nedodržiavania pravidiel). Usta noveniami o poplatkoch sa konkrétne 
zabezpečí, aby sa podniky manipulujúce s kr mivami/potravinami, ktoré priamo 
využívajú efektívne vykonávané kontroly, podie ľali na financovaní týchto kontrol 
s cieľom minimalizova ť závislos ť financovania kontrol od verejných financií. 
Spoločné pravidlá EÚ sú potrebné aj na zamedzenie diskriminácie medzi 
prevádzkovate ľmi v členskom štáte, v ktorom sa uplat ňuje zásada „používate ľ platí“ 
(a teda poplatky), a prevádzkovate ľmi v členskom štáte, kde to tak nie je. Len 
spoločné pravidlá EÚ môžu zabezpe čiť jednotný prístup k dosiahnutiu tohto cie ľa. 
Opatrenie EÚ by nemalo presiahnu ť rámec potrebný na dosiahnutie stanovených 
cieľov. V rámci tohto posúdenia vplyvu sa pres kúmala široká škála možností vrátane 
možnosti harmonizova ť úrovne poplatkov medzi členskými štátmi a možnosti 
deregulácie tejto oblasti. Zá merom analýzy bolo navrhnú ť najvhodnejšie riešenie, 
ako zabezpe čiť dostatočný a stabilný prísun zdrojov vy členených na úradné kontroly 
a súčasne ponecha ť členským štátom čas a pružnos ť potrebné na zoh ľadnenie ich 
vnútorných opatrení a šp ecifík ich podnikate ľskej populácie.  
3. C IELE POLITIKY  
Všeobecné  ciele (zna čne sa zhodujúce s cie ľmi zmluvy) sú: 
 
SK 7   SK 1. prispie ť k podporovaniu bezproblémového fungovania vnútorného trhu; 
2. udrža ť vysokú úrove ň ochrany zdravia ľudí, zvierat a rastlín a dobrých 
životných podmienok zvierat a zabráni ť tomu, aby potenciálne nevykonávanie 
právnych predpisov EÚ narušilo dosiahnutie tohto cie ľa; 
3. zabezpe čiť riadne a jednotné vykonávani e právnych predpisov EÚ. 
Osobitné  ciele sa stanovili s cie ľom odstráni ť osobitné prekážky zistené po čas 
analýzy, ktoré bránia alebo brzd ia dosiahnutie všeobecných cie ľov v tejto oblasti.  
Tabuľka 1: osobitné ciele a ich vz ťah k problémom  
 Predmetný problém  Osobitné ciele  
Rozporuplnosti, medzery a prelínanie sa 
kontrolných požiadaviek  Zabezpečiť komplexný a konzistentný prístup 
k úradným kontrolám v celom agropotravinovom reťazci
 
Nekonzistentné vykonávanie prístupu 
zohľadňujúceho riziko  Umožniť efektívne využívanie vnútroštátnych 
zdrojov na kontroly  
Administratívne za ťaženie a neprimerané 
požiadavky  Znížiť administratívne za ťaženie a odstráni ť 
nepotrebné požiadavky  
Zlepšiť transparentnos ť Úprava rámca úradných kontrol  
Rozdielne presadzova nie požiadaviek na 
spoluprácu a na transparentnos ť  
Podporiť spoluprácu medzi členskými štátmi na 
zlepšenie výsledkov úradných kontrol  Financovanie 
úradných kontrol  Ťažkosti a nespravodlivos ť vo financovaní 
činností úradných kontrol  – Zabezpe čiť dostupnos ť primeraných zdrojov 
– Zabezpe čiť rovnos ť a spravodlivos ť vo 
financovaní úradných kontrol 
– Zlepši ť transparentnos ť systému financovania 
úradných kontrol  
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Analýza dostupných možností sa vykonala v dvoch stup ňoch:   
(1) po prvé, posudzoval sa potenciálny vplyv dvoch možných zmien terajšieho 
stavu, konkrétne deregulácia fina ncovania úradných kontrol (možnos ť 1A) 
a oslobodenie mikropodnikov od systému poplatkov (možnos ť 1B)3; 
(2) výsledok analýzy v bode 1 sa potom použ il na vytvorenie možností 2 – 4, 
v ktorých sa kombinujú tie to prvky: i) rozšíri ť rozsah pôsobnosti nariadenia na 
odvetvia potravinového re ťazca, ktoré v sú časnosti nepatria do jeho rozsahu 
pôsobnosti (t. j. zdravie rastlín, ras tlinný rozmnožovací materiál a ved ľajšie 
                                                 
3 Hoci teoreticky možno možnosti 1A a 1B skombinova ť s inými prvkami možností 2 – 4, vzh ľadom na 
význam zmien, ktoré sa nimi majú zavies ť, sa prezentujú a hodnotia samostatne. V skuto čnosti by 
obidve podstatne zmenili sú časný rámec, pokia ľ ide o financovanie vnútroštátnych kontrolných 
systémov a spochybnili by ich platné zásady. Navyše kombinácia možností 1A a 1B s ostatnými 
prvkami možností 2 – 4 by neviedla k výrazným výmenám, a preto by sa analýza nákladov/prínosov možností 2 – 4 zmenila len nepatrne. 
 
SK 8   SK živočíšne produkty); ii) zdokonali ť a zjednoduši ť legislatívny rámec; iii) 
zabezpečiť plnú návratnos ť nákladov prostredníctvom poplatkov; iv) rozšíri ť 
zoznam kontrolných činností, pre ktoré je výber poplatkov od 
prevádzkovate ľov povinný. 
Základný scenár:  integrácia systému úradnýc h kontrol agr opotravinového re ťazca je 
len čiastočná, keďže niektoré odvetvia agropotravinového re ťazca sú mimo rozsahu 
pôsobnosti nariadenia. Úradné kontroly ur čitého tovaru prichá dzajúceho z tretích 
krajín vykonávané na vonkajších hranic iach EÚ a úradné kontroly rezíduí 
veterinárnych liekov nie sú v súlade s prístupom zoh ľadňujúcim riziko. Na ďalej to 
bude vytvára ť náklady, ktorým sa možno vyhnú ť (na pevne predpísané kontroly 
nezohľadňujúce riziko). Nekonzistentnos ť a neefektívnos ť pri nasadení úsilia a pri 
spolupráci medzi vnútroštátnymi orgánmi budú na ďalej prameni ť v neexistencii 
jednotného usmernenia o tom, ako vykonáva ť administratívnu spoluprácu 
a zabezpe čiť vysokú úrove ň transparentnosti. Nepredpokladá sa stanovenie výnimky 
z požiadavky na akreditáci u úradných laboratórií.  
Výber poplatkov je povinný pre obmedzený po čet kontrolných činností. Členské 
štáty sa môžu rozhodnú ť pre výber štandardného poplatku EÚ stanoveného 
v nariadení, ktorý nezodpovedá skuto čným nákladom na kontroly. Vedie to k možnej 
nedostato čnej dostupnosti zdrojov a k riziku, že bude narušená schopnos ť 
kontrolného systému zabráni ť zdravotným rizikám v agropotravinovom re ťazci a 
obmedziť ich. 
Možnosť 1A – zrušenie pravidiel Únie o poplatkoch za kontroly : každý členský štát 
sa rozhodne pre prístup, ktorý bude uplat ňovať pri financovaní činností úradných 
kontrol, pokia ľ zabezpečí primeranú úrove ň zdrojov na kontroly. Vyžadovalo by si to 
zrušenie článkov 27 – 29  nariadenia a najmä povi nného výberu poplatkov v ur čitých 
oblastiach.  
Možnosť 1B – povinné oslobodenie mikropodnikov od uplat ňovania poplatkov:  táto 
možnosť zvolená s oh ľadom na pokra čujúce snahy Komisie podporova ť 
konkurencieschopnos ť mikropodnikov by si vyžadovala náležité obmedzenie 
rozsahu prevádzkovate ľov, od ktorých sa vyberajú pov inné poplatky, tak aby boli 
mikropodniky z neho vy ňaté. 
Možnosť 2 – zefektívnenie : zdokonali ť právny rámec zefektívnením pravidiel 
uplatniteľných na kontroly ur čitého tovaru z tretích krajín  vykonávané na 
vonkajších hraniciach EÚ a na kontroly rezíduí veterinárnych liekov , tak aby boli 
tieto pravidlá v súlade s prístupom zoh ľadňujúcim riziko . Zaviedla by sa možnos ť 
zriadiť mechanizmy koordinácie kontrol s ostatnými vnútroštátnymi orgánmi (na 
hraniciach a inde), aby sa využili všetky možné opera čné synergie . Zjednodušili  
by sa ustanovenia o úradných laboratóriách , v príslušných prípa doch by sa stanovili 
výnimky. Nadbyto čné/zastarané existujúce právne predpisy  by sa zrušili , aby sa 
odstránili prelínania a administratívna zá ťaž. Komisia  by sa splnomocnila , aby 
prostredníctvom delegovaných/vykonáv acích aktov bližšie vymedzila ur čité 
požiadavky, pre ktoré sú potrebné  podrobnejšie pravidlá (napr. administratívna 
spolupráca  a transparentnos ť). 
V prípadoch, ke ď je stanovená povinnos ť povinných poplatkov, by sa táto povinnos ť 
zachovala a zrušili  by sa sú časné prekážky plnej návr atnosti nákladov (napr. 
 
SK 9   SK harmonizované štandardné poplatky  EÚ). Poskytla by sa členským štátom možnos ť 
oslobodiť mikropodniky . Na uplat ňovanie systému plnej návratnosti nákladov by sa 
stanovilo prechodné obdobie 2 rokov .  
Možnosť 3 – zefektívnenie + integrácia : možnosť 3 doplňuje možnos ť 2, keďže by 
rozšírila rozsah pôsobnosti nariadenia  na odvetvia, ktoré sú v sú časnosti vy ňaté 
(zdravie rastlín, rastlinný rozmnožovací materiál a ved ľajšie živo číšne produkty), 
a dokončila by realizáciu „integráci e“ úradných kontrol. Pokia ľ ide o financovanie 
úradných kontrol, úradné  kontroly spojené s povinnos ťami týkajúcimi sa rastlinného 
pasu  a certifikácie  v oblasti rastlinného rozmnožovaci eho materiálu by sa pridali do 
zoznamu činností krytých povinnými poplatkami4.  
Možnosť 4 – zefektívnenie + integrácia + vä čšia návratnos ť nákladov : v rámci 
možnosti 4 by sa ako doplnenie možnosti 3 rozšíril zoznam povinných 
inšpekčných poplatkov  na všetky kontroly vykonávané krmivárskymi 
a potravinárskymi podnikmi, pre ktoré je stanovená povinnos ť registrácie  v súlade 
s pravidlami pre bezpe čnosť potravín a krmív . Stanovilo by sa prechodné 
trojročné obdobie na uplat ňovanie systému plnej návrat nosti nákladov s rozšíreným 
rozsahom pôsobnosti. 
Tabuľka 2: zhrnutie možností zahrnutých do analýzy  
 Rozsah pôsobnosti 
nariadenia  Právny rámec  Návratnos ť 
nákladov  Rozsah  
povinných poplatkov  
Základný scenár
 čiastočný (bez 
zdravia rastlín, 
rastlinného 
rozmnožovacieho 
materiálu, 
vedľajších 
živočíšnych 
produktov)  slabiny 
a nedostatky  čiastočná čiastočný (mäso, mlieko, 
produkty rybolovu, dovozy)  
Možnosť 
1A súčasný stav  súčasný stav  nie 
(deregulácia)  / 
Možnosť 
1B súčasný stav  súčasný stav  súčasný stav  výnimky pre mikropodniky  
Možnosť 2 súčasný stav  zdokonalený  úplná  súčasný stav  
Možnosť 3 rozšíriť o zdravie 
rastlín a rastlinný 
rozmnožovací 
materiál  zdokonalený úplná  PLUS zdravie rastlín a rastlinný 
rozmnožovací materiál  
Možnosť 4 rozšíriť o zdravie 
rastlín a rastlinný 
rozmnožovací 
materiál  zdokonalený úplná  VŠETCI registrovaní 
potravinárski a krmivárski 
prevádzkovatelia  
                                                 
4 Urobilo by sa to na zoh ľadnenie uprednost ňovanej možnosti zvolenej v rámci posúdenia vplyvu, ktoré 
je prílohou k preskúmaniu režimov zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu. 
 
SK 10   SK 5. P OSÚDENIE VPLYVU  
V posúdení vplyvu sa analyzujú pravdepodobné sociálne, hospodárske 
a environmentálne vplyvy – priame ale bo nepriame – rôznych možností politiky. 
Každá možnos ť sa posudzovala v porovnaní s teoretickým základným scenárom 
„ničnerobenia“, a opísané vplyvy sú preto dopl ňujúce k sú časnému stavu. 
Hospodárske vplyvy sa posudzovali na základe týchto kritérií: 
konkurencieschopnos ť, inovácie, udržate ľnosť, zjednodušenie a zníženie 
administratívnej zá ťaže. Pre analýzu sú rovnako dôle žité sociálne vplyvy 
(predovšetkým bezpečnosť, ale aj zodpovednos ť). V posúdení každej možnosti 
z hľadiska environmentálnych vplyvov a vplyvov na mieru nezamestnanosti sa 
nezistili významné vplyvy (negatívne ani pozitívne). 
Možnosť 1A – zrušenie pravidiel Únie o poplatkoch za kontroly  
Zrušenie existujúceho rámca EÚ o poplatko ch za inšpekcie pr avdepodobne povedie 
k vyšším rozdielom vo vnútroštátnych prístupoch a k možnému zníženiu zdrojov prideľovaných na kontroly. 
Hoci vplyv na úrove ň zdrojov, ktoré sa naozaj využívajú, by závisel od politických 
rozhodnutí jednotlivých členských štátov, a preto ho ni e je možné úplne predpoveda ť 
a analyzova ť, problémy zistené v súvislosti so sú časným režimom poplatkov, ako 
napríklad nedostato čná návratnos ť nákladov a závislos ť vykonávania kontrol od 
rozpočtových politík, by sa pr avdepodobne nevyriešili. Vzh ľadom na sú časnú 
hospodársku krízu je možné, že problémy by sa mohli zhorši ť, ak by rozhodnutia 
členských štátov viedli k zníženiu zdrojov dostupných na fungovanie vnútroštátnych 
kontrolných systémov. To by zas viedlo k tomu, že príslušné orgány by mali vä čšie 
ťažkosti udrža ť účinný doh ľad nad dodržiavaním bezpe čnostných požiadaviek 
v celom agropotravinovom re ťazci a zamedzi ť veľkým krízam a rieši ť ich. 
Zrušenie rámca EÚ by viedlo k zložit ejšiemu legislatívnemu prostrediu, ke ďže 
rozdiely medzi vnútroštát nymi pravidlami o financ ovaní kontrol by sa 
pravdepodobne zvä čšili. Mohlo by to vies ť k narušeniu hospodárskej sú ťaže, ak by 
prevádzkovatelia v jednom členskom štáte museli plati ť za kontroly, zatia ľ čo 
konkurenti v inom členskom štáte by nemuseli, čo by malo nepriaznivý vplyv na 
jednotný trh. 
Možnosť 1B – povinné oslobodenie mikropodnikov od uplat ňovania poplatkov
 
Povinné oslobodenie mikropodnikov od uplat ňovania poplatkov a sú časné zníženie 
finančnej záťaže mikropodnikov by narušilo cie ľ zabezpečiť udržateľnosť systému 
kontrol, a tým aj bezpe čnosť agropotravinového re ťazca. 
V 16 z 23 členských štátov, pre ktoré sú dostu pné údaje, predstavujú mikropodniky 
viac ako polovicu všetkých podnikov a v 9 tých to štátoch (AT, BE, CY, FI, IT, NL, 
PL, SE, SI) percentuálny podiel mikropodnikov  predstavuje dve tretiny (alebo viac) 
všetkých prevádzkovate ľov podnikov. Tam, kde mikropodni ky predstavujú drvivú 
väčšinu podnikov podliehajúcich poplatkom, by  ich oslobodenie od platieb týchto 
poplatkov malo vážny negatívny vplyv na po diel nákladov vybratých príslušnými 
orgánmi. Cie ľ zabezpečiť udržateľné financovanie kontrol prostredníctvom plnej 
 
SK 11   SK návratnosti nákladov by sa narušil, ke ďže kontroly by sa aj tak museli vykonáva ť 
u všetkých prevádzkovate ľov s frekvenciou ur čenou podľa rizika.  
Strata príjmov príslušných or gánov, ktorú predstavuje pred metné oslobodenie, by sa 
síce mohla vykompenzova ť prevodmi zo všeobecného rozpo čtu, opäť by to však 
vytvorilo silnú závislos ť kontrolných činností od verejných zdrojov, a tým by vznikla 
situácia – najmä v časoch krízy a obmedzených rozpo čtov – finan čnej neistoty, ktorá 
nie je v súlade s cie ľom zabezpe čiť konzistentné, efektívne a riziku úmerné kontrolné 
činnosti v celom agropotravinovom re ťazci. Nižší príjem príslušných orgánov by 
viedol k menšiemu po čtu kontrol a vyššej pravdepodobnosti nedodržiavania 
právnych predpisov EÚ týkajú cich sa agropotravinového re ťazca, 
ktorého bezpe čnosť by ohrozilo zvýšené riziko potravinových kríz.  
Na druhej strane, ak by sa strata pr íjmov vykompenzovala vyššími poplatkami 
vyberanými od vä čších podnikov, povinné oslobodenie mikropodnikov od poplatkov 
by viedlo k nespravodlivému zaobchádzaniu s vä čšími prevádzkovate ľmi 
a k možnému narušeniu hospodárskej sú ťaže.  
Na základe uvedenej analýzy, plne podporova nej príslušnými orgánmi a zástupcami 
odvetví, s ktorými sa vykonali konzultácie, sa usúdilo, že automatické oslobodenie mikropodnikov (alebo malých a strednýc h podnikov všeobecne) od uplat ňovania 
poplatkov má potenciál naruši ť cieľ zabezpe čiť udržateľnosť vnútroštátnych 
kontrolných systémov ako aj naruši ť hospodársku sú ťaž
5. V možnostiach uvedených 
ďalej v texte sa preto oslobodenie mikropodnikov od uplat ňovania poplatkov 
nahrádza mechanizmom, ktorým sa riešia tieto nedostatky. 
Možnosť 2 – zefektívnenie  
Zvýšená efektívnos ť používania zdrojov na kontroly na základe posúdenia rizika 
a mobilizácia vyhradených finan čných zdrojov by znížili  tlak na vnútroštátne 
financie, čím by sa umožnil pokrok smer om k dosiahnutiu primárneho cie ľa udržať 
efektívne kontroly a bezpe čnosť agropotravinového re ťazca. Členské štáty môžu 
v súlade s pravidlami o vnútroštátnej pomoci čiastočne alebo úplne oslobodi ť od 
poplatkov mikropodniky.  
Možnosť 2 by umožnila plné vykonávanie prístupu zoh ľadňujúceho riziko 
k úradným kontrolám v odvetviach, kde príslušné orgány členských štátov 
v súčasnosti nemôžu prispôsobi ť svoje kontrolné úsilie skuto čnému riziku (napr. 
úradné kontroly ur čitého tovaru z tretích krajín  vykonávané na hraniciach EÚ 
a úradné kontroly rezíduí veterinár nych liekov). Viedlo by to k lepšiemu 
prideľovaniu zdrojov na kontroly, a teda k efektívnejšiemu systému kontrol. Navyše, 
keby sa vnútroštátnym orgánom umožnilo zamera ť svoje kontrolné úsilie tam, kde je 
vyššie nedodržiavanie a riziká, minimalizovalo by to zá ťaž vyplývajúcu z úradných 
kontrol na podniky, ktoré dodržiavajú pravidlá, čo by malo pozitívny vplyv na ich 
konkurencieschopnos ť. 
                                                 
5 Tento záver platí aj v prípadoch, ke ď sa povinné poplatky vyberajú od všetkých registrovaných 
potravinárskych a krmivárskych prevádzkovate ľov (možnos ť 4), keďže podiel mikropodnikov 
v jednotlivých oblastiach agropotravinového re ťazca je vždy ve ľmi výrazný (z údajov uverejnených v 
apríli 2012 spolo čnosťou Fooddrinkeurope vyplýva, že 79 % prevádzkovate ľov v potravinárskom 
a nápojovom priemysle sú mikropodniky). 
 
SK 12   SK Prínosy v podobe zvýšenej efektívnosti a konkurencieschopnosti by však boli len 
čiastočné, lebo zdravie rastlín, rastlinný rozmnožovací materiál a ved ľajšie živo číšne 
produkty by neboli zahrnuté do rozsahu pôsobnosti nariad enia. Najvyhovujúcejšie 
prideľovanie zdrojov na kontroly sa môže dosiahnu ť len vtedy, ke ď budú príslušné 
orgány ur čovať prioritné riziká vo všetkých odvetviach agr opotravinového re ťazca 
spolu vrátane uvedených odvetví. Tomu bráni sú časná fragmentácia právnych 
predpisov o úradných kontrolách. 
Pokiaľ ide o financovanie úradných kontrol , požiadavka na členské štáty, aby 
zabezpečili plnú návratnos ť nákladov na kontroly tam, kde sa uplat ňujú povinné 
poplatky, by mobilizovala stabilnejšie plynutie finan čných zdrojov vyzbieraných 
prostredníctvom týchto poplatkov, čo by znížilo tlak na vnútroštátne rozpo čty. 
Náklady na kontroly sa vo vä čšine členských štátov vracajú prostredníctvom 
poplatkov len čiastočne, miera návratnosti sa pohybuj e od 20 % po vyše 80 %, a 8 
členských štátov zabezpe čuje návratnos ť všetkých nákladov. Zavedenie plnej 
návratnosti nákladov by v niektorý ch prípadoch znamenalo, že by sa ďalšia časť 
nákladov na kontroly preniesla na  a rozdelila medzi prevádzkovate ľov 
agropotravinového re ťazca. Zvýšenie úrovne povinných poplatkov, ktoré by bolo 
rozličné v závislosti od sú časnej miery návratnosti, by pod ľa predpokladov nemalo 
znamenať významné dodato čné zaťaženie prevádzkovate ľov, a to dokonca ani v 
odvetviach, kde majú náklady na kontroly najvä čší vplyv na celkové výrobné 
náklady prevádzkovate ľov – patria sem napr. inšpekcie mäsa (ke ď sa použijú údaje 
v rámčeku 6, s. 36, dospejeme k odhadu, že v závislosti od sú časného podielu 
návratnosti nákladov pre členské štáty by sa vyberali dodato čné poplatky 
zodpovedajúce približn e 0,2 – 0,8 % hodnoty ro čnej produkcie typického 
prevádzkovate ľa); zaručilo by to približne 0,9 – 3,4 miliardy EUR nových 
prostriedkov na rok pre úr adné kontroly vo všetkých členských štátoch6. 
Možnosťou 2 by sa odstránením používania štandardných poplatkov EÚ 
a požiadavkou, aby všetky poplatky vychá dzali z nákladov, vytvorili rovnaké 
podmienky pre všetkých prevádzkovate ľov, od ktorých sa vyberajú povinné 
poplatky. Novými ustanove niami sa zaistí, aby členské štáty mohli mechanizmy 
financovania kontrol použi ť na odme ňovanie podnikov s nízkym rizikom, ktoré 
dodržujú pravidlá, aj v prípadoch uplat ňovania paušálnych poplatkov na všetkých 
prevádzkovate ľov bez oh ľadu na to, či sa u nich v referen čnom období naozaj 
vykoná inšpekcia (platili by nižšiu sadz bu poplatku ako prevádzkovatelia, ktorí 
nedodržujú pravidlá). 
Predpokladá sa, že požiadavka vypo čítavať všetky poplatky na základe nákladov by 
priniesla obmedzené dodato čné administratívne za ťaženie členských štátov, ktoré 
v súčasnosti neur čujú poplatky na základe vzniknutých nákladov, ke ďže možno budú 
musieť zmeniť svoje administratívne postupy. Hoci vä čšina členských štátov 
vypočítava aspo ň časť povinných poplatkov na základe skuto čných nákladov, systém 
plne vychádzajúci z nákladov si môže vyžadova ť úpravu existujúcich systémov 
zohľadňovania nákladov. Predpokladá sa , že dodato čné náklady budú prijateľné 
pre verejné rozpo čty (podľa odhadov poskytnutých 2 členskými štátmi by sa 
                                                 
6 Hodnota výroby odvetvia 400 miliárd EUR/rok. Po čet podnikov 60 000 (Eurostat 2008). Priemerný 
ročný poplatok za inšpek cie na prevádzkovate ľa pri plnej návratnosti nákladov približne 80 000 
EUR/rok (údaje o odvetví). 
 
SK 13   SK pohybovali od niekoľkých tisícov EUR/rok v ekvivalente plného pracovného času 
vynaloženého na zber a kompiláciu údajov na výpo čet až po  vyššie sumy – 
jednorázovo 0,5 milióna EUR, ak by sa zaviedol IT nástroj schopný zaznamenáva ť 
čas a zdroje vynaložené na každú inšpekciu, pozri rám ček 6 na s. 31 správy). 
V možnosti 2 sa zoh ľadňuje potreba úprav, ke ď sa členským štátom poskytujú 2 roky 
na prípravu ich administratívnych systém ov na nový nákladov ý/poplatkový model. 
V možnosti 2 by sa zvýšila zodpovednos ť kontrolných činností, ke ďže by sa zaviedlo 
silnejšie prepojenie medzi nákladmi  a poplatkami prostredníctvom vyššej 
transparentnosti mechanizmov poplatkov (p revádzkovatelia by mohli jasne vidie ť, za 
čo musia plati ť, a ako sa poplatky vypo čítavajú vo vz ťahu k nákladom príslušných 
orgánov). Táto vä čšia prehľadnosť by priniesla lepšiu efektívnos ť systémov 
úradných kontrol a umožnila by aj lepší doh ľad Komisie nad vykonávaním. Vyššia 
transparentnos ť by ďalej podporila cie ľ zabezpe čiť, aby sa príjmy z poplatkov 
použili na ich plánovaný ú čel (kompenzácia nákladov na kontroly).  
Existencia možnosti  pre členské štáty zmierni ť dopad úplnej návratnosti nákladov na 
mikropodniky tým, že ich úplne alebo čiastočne oslobodia od platenia poplatkov za 
podmienky, že sa zo všeobecného rozpo čtu prevedie na príslušné orgány 
zodpovedajúca suma, nepripraví príslušné or gány o zdroje, ktoré sú potrebné na 
výkon ich kontrolných úloh.  
Možnosť 3 – zefektívnenie + integrácia  
Plne integrovaný systém kontrol celého agropotravinového re ťazca by maximalizoval 
efektívnos ť presadzovania práva prostredníctvo m zjednodušenia a zvýšenia synergií, 
čo by uľahčilo plnenie cie ľov právnych predpisov týka júcich sa agropotravinového 
reťazca. Členské štáty môžu čiastočne alebo úplne oslobodi ť od platenia poplatkov 
mikropodniky za podmienky, že príslušný členský štát prevedie príslušnému orgánu 
zo všeobecného rozpo čtu zodpovedajúcu sumu.  
Možnosťou 3 by sa rozšírením rozsahu pôsobnos ti nariadenia o zdravie rastlín, 
rastlinný rozmnožovací materiál a ved ľajšie živo číšne produkty okrem vplyvov 
vyzdvihnutých v rámci možnosti 2 zaist il harmonizovaný prístup k úradným 
kontrolám celého agropotravinového re ťazca, pričom by sa v tejto možnosti pod ľa 
potreby zoh ľadnili špecifiká každého odvetvia. Celkový systém by sa stal 
konzistentnejší a spo ľahlivejší, ke ďže všetky odvetvia by uplat ňovali rovnaké 
mechanizmy a úlohy. 
Počiatočné náklady vyplývajúce z povinnosti nove j akreditácie pre laboratóriá pre 
zdravie rastlín by znášala EÚ (pozri príl ohu XIX, s. 194) a plánuje sa prechodné 
päťročné obdobie na u ľahčenie bezproblémového zavedenia novej povinnosti. 
Možnosť 4 – zefektívnenie + integrácia + vä čšia návratnos ť nákladov  
Táto možnos ť by zväčšením rozsahu výberu povinných poplatkov o k ľúčové činnosti 
agropotravinového re ťazca zlepšila udržate ľnosť systému kontrol ako celku a znížila 
by jeho celkovú závislos ť od rozpo čtových rozhodnutí. Zabezpe čí aj spravodlivejší 
prístup k výberu poplatkov za inšpekcie tým, že odstráni vnímanú nespravodlivos ť 
súčasného systému, v ktorom sa poplatky vyberajú len od ur čitých kategórií 
prevádzkovate ľov. Členské štáty môžu čiastočne alebo úplne oslobodi ť od platenia 
 
SK 14   SK poplatkov mikropodniky za pod mienky, že príslušný členský štát prevedie 
príslušnému orgánu zo všeobecného rozpo čtu zodpovedajúcu sumu.  
Opodstatnenos ť tradičného obmedzenia povinných poplatkov na (v podstate) 
odvetvie mäsa a mlieka a na hrani čné kontroly produktov živo číšneho pôvodu je 
čoraz ťažšie zdôvodni ť. Toto obmedzenie predstavuje zdroj vnímanej 
nespravodlivosti u prevádzkovate ľov, ktorí musia plati ť poplatky. Vzh ľadom na 
nariadenie a na požiadavku na príslušné orgány posudzova ť riziká a plánova ť 
a vykonáva ť kontroly celého agropotravinového re ťazca sa strácajú dôvody pre 
výber poplatkov len od týchto odvetv í. V možnosti 4 sa zabezpe čuje, aby sa povinné 
poplatky vz ťahovali aj na k ľúčové oblasti agropotravinového re ťazca, kde 
potravinárski a krmivárski prevádzkovate lia priamo využívajú efektívne vykonávané 
kontroly, ke ďže tieto kontroly im pomáhajú doda ť na trh bezpe čné potraviny 
a krmivá. Rozšírením požiadavky na návratnos ť nákladov na všetky kontrolné 
činnosti zamerané na bezpe čnosť potravín a krmív sa zabezpe čí, aby sa pozitívne 
účinky možnosti 2 v podobe vyššej udržate ľnosti kontrol prejavili v širšom meradle.  
Hospodársky vplyv na jednotlivé členské štáty a prevádzkovate ľov by závisel od 
toho, či (a v akej miere) členské štáty už vyberajú poplatky od odvetví, ktoré 
nepodliehajú povinným poplatkom. Z údajov dostupných od členských štátov, ktoré 
tak robia, vyplýva, že sumy sa líšia pod ľa veľkosti/objemu výroby podniku 
a predstavujú zanedbate ľnú časť výrobných nákladov . Napríklad poplatky 
uplatňované ročne bez oh ľadu na to, či sa inšpekcia skuto čne vykoná po čas daného 
roka, sa môžu pohybova ť od malých (84,5 EUR/rok pre najmenšie reštaurácie 
v Belgicku) po vä čšie, stále však nie zna čné sumy (1 500 EUR/rok pre najvä čšie 
priemyselné pekárne v Taliansku) .  
V členských štátoch, kde sa vyberajú skuto čne vynaložené náklady za jednotlivé 
inšpekcie, sa sumy líšia v závislosti od hodinových nákladov kontrolných činností. 
Frekvencia úradných kontrol závisí od rizika, od záznamov, ako prevádzkovatelia 
dodržiavajú pravidlá, od spo ľahlivosti ich vlastných kontrol at ď. a líši sa pod ľa 
odvetvia a kategórie p odniku. Na znázornenie: typický príklad  je prípad 
maloobchodníka s potravinam i, ktorého kontroluje ro čne 1 inšpektor, ktorý strávi 1,5 
hodiny na vykonanie kontrol a 1,5 hodiny admi nistratívnej práce na vypracovanie 
správy o tejto kontrole. Táto hypotetická kontrola , vypočítaná na základe času 
vynaloženého na kontroly, by v Po ľsku stála približne 50 EUR/rok  a v Taliansku 
150 EUR/rok . Inšpekcie v reštauráciách majú podobnú frekvenciu, trvajú však 
dlhšie a stoja približne o 30 – 40 % viac (65 EUR/rok v Po ľsku až do 210 EUR/rok 
v Taliansku). V globálnom meradle by to zaru čilo sumu od 2,3 miliardy EUR do 
niekoľkonásobku tejto sumy (až do 37 miliárd EUR v hypotetickom prípade, keby sa 
od všetkých prevádzkovate ľov vyberali poplatky v sa dzbe, ktorá sa v sú časnosti 
vzťahuje na najvä čšie potravinárske podniky, t.  j. približne 1 500 EUR)7. 
Možnosť 4 by podobne ako možnos ť 2 viedla k obmedzenej prídavnej 
administratívnej zá ťaži príslušných orgánov na zr iadenie systému výberu poplatkov, 
pričom rozsah tejto zá ťaže je pravdepodobne porovnate ľný so záťažou v možnosti 2, 
                                                 
7 Kombinácia nových poplatkov pre odvetvia, na ktoré sa v sú časnosti vz ťahujú povinné poplatky (t. j. 
doplnenie poplatkov v odvetví výroby mäsa v možnosti 2), a poplatky vyberané prvýkrát v možnosti 4. 
Počet podnikov 25 miliónov (Eurostat 2008). Typické rozmedzie vyberaných poplatkov v možnosti 4 – 
85 – 1 500 EUR (pozri vyššie). 
 
SK 15   SK trochu zvýšený o vä čší rozsah výpo čtov. Tieto náklady by sa v priebehu času znížili, 
keď by sa mechanizmy výberu poplatkov stali efektívnejšie a ú činnejšie. Členským 
štátom by sa poskytlo prechodné obdobie 3 rokov.  
 
SK 16   SK 6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Tabuľka 3: možnosti v porovnaní s cie ľmi 
Všeobecné ciele  Možnosť 1A Možnosť 
1B Možnosť 2 Možnosť 3 Možnosť 4 
Prispieť k podporovaniu 
bezproblémového fungovania 
vnútorného trhu  (– –)  Rozdiely medzi 
členskými štátmi sa 
pravdepodobne zvýšia 
a ovplyvnia hospodársku sú ťaž  (0) (+) Narušenia 
spôsobené odlišnými 
postupmi (poplatky) sa 
odstránia (tam, kde sa v súčasnosti uplat ňujú 
povinné poplatky) (++) Ako v možnosti 
2, okrem toho vo 
všetkých  oblastiach 
agropotravinového reťazca by sa 
uplatňovali 
zefektívnené pravidlá pre úradné kontroly
 (+++)  Ako v možnosti 3, 
okrem toho by sa 
narušenia spojené 
s poplatkami odstránili aj v nových oblastiach 
s povinnými poplatkami  
Udržať vysokú úrove ň ochrany 
zdravia ľudí, zvierat a rastlín 
a dobrých životných podmienok zvierat a zabráni ť, aby tento cie ľ 
narušilo možné nevykonávanie 
právnych predpisov EÚ (–) Možné zníženie 
kontrol a schopnosti 
reagovať na riziká  (0) (+) Kontroly viac 
zohľadňujúce riziká by 
zvýšili efektívnos ť 
a schopnos ť reakcie na 
riziká  (++) Efektívnos ť 
kontrol sa 
maximalizuje a riziká suboptimálnej ochrany 
sa znížia (++) Ako v možnosti 3  
Zabezpečiť riadne a jednotné 
vykonávanie právnych predpisov 
EÚ (–) Možné 
suboptimálne 
presadzovanie práva, ak sa znížia zdroje (0) (+) Jasnejší zoznam 
činností, za ktoré sa 
majú vybera ť 
poplatky, a zoznam 
nákladov; len poplatky 
vychádzajúce z nákladov  (++) Rovnaké 
požiadavky a rovnaké 
úlohy vo všetkých  
odvetviach 
agropotravinového 
reťazca  (++) Ako v možnosti 3  
Zabezpečiť komplexný 
a konzistentný prístup k úradným 
kontrolám v celom 
agropotravinovom re ťazci (0) (0) (+) Konzistentné 
používanie zásady 
zohľadňovania rizika  (++) Rovnaké úlohy 
a mechanizmy 
používané všetkými 
odvetviami   (++) Ako v možnosti 3  
Umožniť efektívne využívanie 
vnútroštátnych zdrojov na 
kontroly  (0) (0) (+) Prístup plne 
založený na 
zohľadňovaní rizík   (++) Začlenenie 
všetkých oblastí 
agropotravinového 
reťazca by umožnilo 
určovanie prioritných 
rizík medzi 
jednotlivými odvetviami (++) Ako v možnosti 3  
Znížiť administratívne za ťaženie 
a odstráni ť nepotrebné 
požiadavky  (0) Odstraňuje 
administratívne 
zaťaženie spojené 
s pravidlami EÚ 
pre poplatky, ale 
členské štáty by 
spravovali svoje 
vlastné režimy  (0) (+) Zrušené 
nadbytočné plány 
a správy   (+) Ako v možnosti 2  (+) Ako v možnosti 2  
Podporiť užšiu spoluprácu medzi 
členskými štátmi na zlepšenie 
výsledkov úradných kontrol  (0) (0) (+) Môžu sa prija ť 
pravidlá 
pre administratívnu 
spoluprácu, vyvinú ť 
synergie (zhrnutie 
posúdenia vplyvu)  (++) Synergie možné 
aj s odvetvím zdravia 
rastlín a rastlinného 
rozmnožovacieho materiálu   (++) Ako v možnosti 3  
Zabezpečiť dostupnos ť 
primeraných zdrojov  (–) Dostatočné 
financovanie by 
záviselo od 
rozpočtových 
rozhodnutí – 
neschopnos ť 
zabezpečiť návratnos ť 
nákladov sa 
pravdepodobne zhorší 
v časoch krízy   (– –) 
Nedostato čn
é 
prostriedky, keďže sa 
nevyberajú 
poplatky od mikropodnik
ov
 (++) Keďže náklady 
by sa kryli 
z poplatkov, závislos ť 
od vnútorných rozpočtov a tlak na ne 
sa zníži (++) Ako v možnosti 
2 (+++) Ako v možnosti 2, 
v širšom meradle  
 
SK 17   SK Zabezpečiť rovnos ť 
a spravodlivos ť vo financovaní 
úradných kontrol  (–) Nie sú zaru čené 
rovnaké podmienky, 
keďže prístupy 
k poplatkom sa líšia   (–) Nie sú 
zaručené 
rovnaké podmienky, 
keďže 
mikropodniky sú 
zvýhodnené (+) Všetci 
prevádzkovatelia 
povinní plati ť povinné 
poplatky by platili 
skutočné náklady na 
kontroly
 (+) Ako v možnosti 2  (++) Ako v možnosti 2, 
okrem toho všetci 
prevádzkovatelia, ktorí najviac 
využívajú kontroly, by 
museli plati ť poplatky 
Zlepšiť transparentnos ť vrátane 
systému financovania úradných 
kontrol  (0)  (++) Možno presne 
vymedziť požiadavky 
na vysokú 
transparentnos ť; 
zvýšila by sa transparentnos ť 
mechanizmu 
poplatkov   (++) Ako v možnosti 
2  (++) Ako v možnosti 2  
 
 
SK 18   SK   Možnosť 1.A 
Deregulácia 
poplatkov  Možnosť 
1.B 
Oslobodi ť 
mikropod
niky Možnosť 2  
Zefektívnenie  Možnosť 3 
Zefektívnenie + 
integrácia8 Možnosť 4 
Zefektívnenie + 
integrácia + vä čšia 
návratnos ť nákladov  
  Opatrenia  EUR Opatrenia  EUR Opatrenia  EUR Opatreni
a EUR 
Nákla
dy Zriadenie 
a prevádzka 
režimu 
podávania 
správ pre 
výpočet 
a uloženie 
poplatkov  0,5 milióna 
EUR 
jednorazovo 
+ 
2 000 
EUR/rok  
(na jeden 
členský štát)  Rovnaké 
(ako 
možnosť 2 + 
zdravie 
rastlín a rastlinný 
rozmnožovac
í materiál) rovn
aké  Rovnaké ako 
možnosť 
2 a 3 rovnaké  
Príslušn
é 
orgány 
členskýc
h štátov  
Prínos
y Bude to závisie ť od 
rozhodnutí jednotlivých 
členských štátov, či chcú 
vyberať poplatky za úradné 
kontroly, alebo nie (1A), a či 
zabezpečia návratnos ť 
nákladov na kontroly 
mikropodnikov od iných 
podnikov ako aj od % takejto 
návratnosti (1B)  Stabilné 
financovani
e 
v oblastiach
, v ktorých 
sa už 
vyberajú 
poplatky, t. 
j. odvetvie 
výroby 
mäsa 
(doplniť % 
nákladov, 
ktoré sa už 
spoplatňuj
ú, na 
dosiahnutie 
plnej 
návratnosti 
nákladov)  Závisí od % 
návratnosti 
nákladov pre 
členské štáty. 
Približne 
0,9 – 3,4 
miliardy 
EUR nových 
prostriedkov 
ročne vo 
všetkých 
členských 
štátoch 
EÚ9,10 rovnaké  rovn
aké  Plná 
návratnos
ť 
nákladov 
všetkých 
úradných 
kontrol 
registrov
aných 
prevádzk
ovateľov 
+ 
doplnenie
, ako sa 
uvádza 
v možnos
ti 2 Približný 
súčet 
nových 
poplatkov 
2,3 – 37 
miliárd 
EUR/rok   
vo 
všetkých 
členských 
štátoch 
EÚ11 + 
0,9 – 3,4 
miliardy 
EUR 
ročne 
 
Prevádz
kovateli
a 
podniko
v Nákla
dy Bude to závisie ť od 
rozhodnutí jednotlivých 
členských štátov, či chcú 
vyberať poplatky za úradné 
kontroly, alebo nie (1A), a či 
zabezpečia návratnos ť 
nákladov na kontroly 
mikropodnikov od iných 
podnikov ako aj od % takejto 
návratnosti (1B)  Doplniť 
existujúce 
poplatky 
(odvetvie 
výroby 
mäsa) na 
dosiahnutie 
plnej 
návratnosti 
nákladov  Závisí od % 
návratnosti 
nákladov pre 
členské štáty. 
Približne 
0,9 – 3,4 
miliardy 
EUR  nových 
poplatkov 
(vo všetkých 
členských 
štátoch EÚ) 
(približne 
0,2 – 0,8 %  
ročnej Rovnaké 
(ako 
možnosť 2 + 
zdravie 
rastlín 
a rastlinný 
rozmnožovac
í materiál)  rovnaké  Nové 
náklady 
pre 
prevádzk
ovateľov, 
od 
ktorých 
sa 
v súčasno
sti 
nevyberaj
ú 
poplatky 
(odvetvia 
iné ako Približný 
súčet 
nových 
poplatkov 
2,3 – 37 
miliárd 
EUR/rok 
vo 
všetkých 
členských 
štátoch 
EÚ + 
0,9 – 3,4 
miliardy 
EUR 
                                                 
8 V možnosti 3 sú náklady/prínosy spojené so za členením zdravia rastlín, rastlinného rozmnožovacieho 
materiálu a ved ľajších živo číšnych produktov do rozsahu pôsobnosti, čoho vplyvy sa posudzovali 
v rámci príslušných posúdení vplyvu pre tieto odvetvia, ktoré tu nie sú zaradené. 
9 Hodnota výroby odvetvia 400 miliárd EUR/ rok (GR pre podnikanie a priemysel). Po čet podnikov 
60 000 (Eurostat 2008). Priemerný ro čný poplatok za inšpekcie na prevádzkovate ľa pri plnej 
návratnosti nákladov približne 80 000 EUR/rok (príloha XI k posúdeniu vplyvu). 
10 Vä čšina prevádzkovate ľov v jednotlivých členských štátoch musí v sú časnosti plati ť poplatky za 
inšpekcie vo výške 30 – 80 %, niektoré platia plných 100 %. 
11 Nové poplatky pre odvetvia, od ktorých sa budú prvýkrát vybera ť poplatky v rámci možnosti 4. Tieto 
údaje zodpovedajú dvom extrémnym hypotézam, že od všetkých prevádzkovate ľov sa poplatky budú 
vyberať v sadzbách, ktoré sa teraz používajú pre najmenšie a najvä čšie podniky. Po čet 
prevádzkovate ľov, na ktorých sa v sú časnosti nevz ťahujú poplatky – 25 miliónov (Eurostat 2008). 
 
SK 19   SK hodnoty 
výroby 
v odvetví 
výroby 
mäsa12) výroba 
mäsa) + 
doplnenie 
ako 
v možnos
ti 2 ročne 
Prínos
y Prístup ku 
kontrolám 
rezíduí 
veterinárnyc
h liekov 
zohľadňujú
ci riziko  Úspory 
v celej EÚ 
12,4 – 98,5 
milióna 
EUR/rok 
(nahradené 
poplatkami)  rovnaké  rovn
aké  Rovnaké ako 
možnosti 
2 a 3 rovnaké  
                                                                                                                                                         
12 Na základe odhadov odvetvia v Spojenom krá ľovstve. 
 
SK 20   SK Uprednost ňovaná možnos ť 
Dospelo sa k záveru, že možnosť 4 poskytuje najlepší spôsob, ako dosiahnu ť ciele 
(pozri zhrnutie v tabu ľke uvedenej nižšie). Hoci pl ná integrácia všetkých odvetví 
agropotravinového re ťazca do jedného právneho rámca predstavuje ur čité 
obmedzené súvisiace náklady, posky tuje najlepší prístup, pokia ľ ide o zjednodušenie, 
prehľadnosť, súdržnos ť a zníženie administratívnej zá ťaže. Pokia ľ ide o financovanie 
kontrol, možnosť 4 zachováva dlhodobú udržate ľnosť vnútroštátnych kontrolných 
systémov, ke ďže znižuje ich závislos ť od verejných financií a znižuje riziko vplyvu 
prebiehajúcej hospodárskej a finan čnej krízy na úrove ň zdrojov dostupných pre 
kontroly. Obmedzené prídavné  náklady pre prevádzkovate ľov vykompenzujú 
efektívnejšie kontroly, mechanizmy na odme ňovanie dodržiavania pravidiel 
a zvýšená zodpovednos ť kontrolných útvarov. 
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Preskúmanie legislatívneho rámca EÚ, ktorý sa vz ťahuje na úradné kontroly 
agropotravinového re ťazca, je zamerané na zlepše nie efektívnosti a konzistentnosti 
systému a na zabezpe čenie jeho dlhodobej udržate ľnosti. Dospelo sa k záveru, že 
akákoľvek možnos ť vyjasní existujúce pravidlá a u ľahčí ich používanie príslušnými 
orgánmi členských štátov. Na hodnotenie ús pechu zavedených opatrení sa ur čili tieto 
hlavné ukazovatele pokroku v súlade s operatívnymi cie ľmi politických opatrení: 
Operatívne ciele  Ukazovatele  
Zriadiť jeden a jednoduchší právny rámec pre úradné 
kontroly  – Počet žiadostí o právny výklad prijatých Komisiou  
– Počet právnych predpisov na úrovni EÚ, ktoré sa 
uplatňujú na úradné kontroly pod ľa odvetvia/produktu 
– Nahlásená zmena deklarovanej priemernej 
administratívnej zá ťaže odvetví a členských štátov  
Všetky kontroly vrátane hrani čných kontrol zoh ľadňujúce 
riziko Prieskumy v členských štátoch, či sa zdroje uvo ľnené týmto 
preskúmaním používajú na vykonávanie kontrol v oblastiach s vyšším rizikom 
Zvýšiť počet prípadov, ke ď sa cezhrani čné situácie 
presadzovania práva riešia prostredníctvom 
administratívnej pomoci a spolupráce  – Počet kontaktov prostredníctvom sty čných orgánov pre 
administratívnu spoluprácu stanovených v článku 35 
nariadenia 
– Počet sťažností hospodárskych prevádzkovate ľov na 
členské štáty, že neskoordinovali vyšetrovania 
v prípade cezhrani čného nedodržiavania pravidiel  
Zvýšiť počet formalizovaných nástrojov medzi 
príslušnými orgánmi a col nými orgánmi na vykonávanie 
úradných kontrol  Počet zmlúv o poskytovaní služ ieb formalizovaných medzi 
príslušnými orgánmi a iným i orgánmi vrátane colných 
orgánov  
Znížiť výskyt neuspokojivých výsledkov presadzovania 
práva v správach úradu FVO, ktoré sa pripísali 
nedostato čným zdrojom  Vývoj v po čte správ úradu FVO, ktoré poukazujú na 
nedostatok zdrojov v členských štátoch