SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU (VIS) V ROKU 2011 (predkladaná podľa článku 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES) /* COM/2012/0376 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU (VIS) V ROKU 2011 (predkladaná podľa článku 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES) OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU (VIS) V ROKU 2011 (predkladaná podľa článku 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES) 2 1........... Úvod.............................................................................................................................. 4 2........... Právny rámec VIS.......................................................................................................... 4 3........... Pokrok v sledovanom období......................................................................................... 4 3.1........ Vývoj a testovanie centrálneho systému........................................................................... 4 3.2........ Vývoj systému biometrickej identifikácie (BMS).............................................................. 5 3.3........ Komunikačný mechanizmus VIS Mail............................................................................. 5 3.4........ Príprava prevádzok a sieť............................................................................................... 5 3.5........ Odovzdanie centrálneho systému francúzskym orgánom (C.SIS)...................................... 6 3.6........ Plánovanie členských štátov na vnútroštátnej úrovni......................................................... 6 3.7........ Sprevádzkovanie VIS v severnej Afrike.......................................................................... 7 3.8........ Sprevádzkovanie VIS v iných regiónoch ako severná Afrika............................................ 8 3.9........ Štatistické údaje............................................................................................................. 8 4........... Zmluva o údržbe VIS v prevádzkyschopnom stave a progresívnej údržbe (MWO/EM).... 9 5........... Informačná kampaň........................................................................................................ 9 6........... Riadenie projektu......................................................................................................... 10 6.1........ Plánovanie a rozpočet................................................................................................... 10 6.2........ Riadenie rizík................................................................................................................ 10 7........... Priatelia VIS................................................................................................................. 11 8........... Záver........................................................................................................................... 11 9........... Príloha: Pracovné skupiny VIS...................................................................................... 12 9.1........ Výbor SISVIS............................................................................................................. 12 9.2........ Stretnutia národných projektových manažérov (NPM) VIS........................................... 12 9.3........ Poradná skupina pre skúšky (TAG).............................................................................. 12 9.4........ Expertná skupina pre VIS Mail (VIS MEG).................................................................. 12 1. Úvod Komisia v súlade s článkom 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES z 8. júna 2004, ktorým sa vytvára vízový informačný systém[1], predkladá Rade a Európskemu parlamentu ôsmu správu o pokroku vývoja vízového informačného systému (VIS)[2]. Táto správa sa týka práce, ktorú Komisia vykonala od januára do decembra 2011. 2. Právny rámec VIS V zmysle článku 48 nariadenia o VIS[3] prijala Európska Komisia 21. septembra 2011 vykonávacie rozhodnutie, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) v prvom regióne (2011/636/EU)[4]. Rozhodlo sa, že prevádzka začne 11. októbra 2011 (pozri oddiel 3.7). Počas sledovaného obdobia bolo prijaté aj nariadenie Komisie č. 977/2011 z 3. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa vízový kódex[5]. V roku 2011 neboli okrem tohto rozhodnutia prijaté žiadne iné právne nástroje týkajúce sa systému VIS. 3. Pokrok v sledovanom období 3.1. Vývoj a testovanie centrálneho systému V sledovanom období došlo k úspešnému dokončeniu dvoch fáz testovania, pričom do prvej z nich sa zapojilo sedem účastníckych krajín a do druhej 16 (pôvodných sedem doplnilo ďalších deväť)[6]. Dve skúšobné fázy boli dokončené neskôr, ako sa pôvodne plánovalo, hoci stále v sledovanom období, v dôsledku opakovania niektorých testov, ktorým sa potvrdila stabilita a odolnosť systému. Napokon sa dospelo k záveru, že obe série testov vyhoveli zmluvným požiadavkám. Systém začal prevádzku 11. októbra 2011 na konzulárnych úradoch, ktoré vydávajú víza, v schengenských krajinách v severnej Afrike (Alžírsko, Egypt, Líbya, Mauritánia, Maroko a Tunisko). V súlade so zmeneným a doplneným Kódexom schengenských hraníc[7] dvadsať dní po začatí prevádzky, čiže 31. októbra 2011 začali členské štáty kontrolovať na všetkých schengenských hraničných priechodoch všetky víza cez systém VIS aspoň prostredníctvom vízovej nálepky. Dňa 19. decembra 2011 pristúpilo k Schengenu Lichtenštajnsko a úspešne sa pripojilo k systému VIS. 3.2. Vývoj systému biometrickej identifikácie (BMS) V sledovanom období systém biometrickej identifikácie (BMS), ktorý pre VIS zabezpečuje služby vyhľadávania zhodných odtlačkov prstov, poskytoval podporu pre skúšky operačného systému (OST) a skúšky predbežného prijatia systému (PSAT) bez zistených problémov. BMS začal prevádzku spolu s VIS 11. októbra 2011. Päťmesačné obdobie konečného prijatia systému sa začalo nasledujúci deň. V období od 11. októbra 2011 do 31. decembra 2011 bolo v BMS uložených spolu 170 138 súborov odtlačkov prstov. Veľkú väčšinu týchto odtlačkov prstov dodalo Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Španielsko. Členské štáty naďalej používali na vyhľadávanie odtlačkov prstov softvérové nástroje, ktoré im poskytol hlavný zmluvný partner pre vývoj systému biometrickej identifikácie. Niektoré členské štáty v prvých mesiacoch výrazne zlepšili kvalitu odtlačkov prstov. Kvalita odtlačkov, ktoré dodali niektoré členské štáty, by sa však mala ďalej zlepšiť. Členské štáty začali overovať odtlačky prstov na hraničných priechodoch, čo je v súlade s Kódexom schengenských hraníc v prechodnom období troch rokov nepovinné. 3.3. Komunikačný mechanizmus VIS Mail V sledovanom období sa z hľadiska mechanizmu VIS Mail dosiahli dva významné míľniky. Prvým z nich je spustenie prevádzky na konzulárnych úradoch v tomto regióne, ktoré si vymieňajú určitý počet správ konzulárnej spolupráce o produkčnej infraštruktúre VIS Mail. Druhým významným míľnikom je dokončenie technických špecifikácií druhej fázy VIS Mail. V tejto fáze, ktorá začne po celosvetovom zavedení VIS, sa do mechanizmu VIS Mail zapracujú funkcie schengenskej konzultačnej siete. Ku koncu sledovaného obdobia sa začal postup prijatia vykonávajúceho rozhodnutia Komisie o technických špecifikáciách. Výbor SISVIS v zložení VIS vyjadril 9. decembra 2011 pozitívny názor na návrh technických špecifikácií. Prijatie rozhodnutia sa očakáva v priebehu roku 2012 (pozri oddiel 9.1). 3.4. Príprava prevádzok a sieť V sledovanom období bolo Rumunsko pripojené k sieti sTESTA a Lichtenštajnsko začalo s prístupom do prevádzkového prostredia koncom decembra 2011. V sledovanom období patrilo k hlavným činnostiam v súvislosti so sieťou a) zabezpečovanie fungovania tzv. mechanizmu zlyhania z primárneho miesta na záložné; b) poskytovanie servera časového protokolu siete (Network Time Protocol) na časovú synchronizáciu medzi centrálou a členskými štátmi; c) obnova sieťovej technológie, ktorá posilnila odolnosť šifrovacích zariadení; d) preskúšanie poštového servera pre VIS Mail; e) poskytovanie komunikačnej infraštruktúry zamestnancom C.SIS na účely interakcie s členskými štátmi; f) poskytovanie webového portálu, ktorý obsahuje podrobné informácie o stave siete a ktorý je k dispozícii zamestnancom C.SIS na monitorovanie; a napokon g) monitorovanie siete VIS v kľúčových fázach preskúšavania pred začatím prevádzky VIS a bezprostredne po ňom. V prípade zlyhania vnútroštátneho systému zabezpečuje „mechanizmus zlyhania“ nepretržitosť prevádzky tým, že členským štátom umožňuje fungovanie na záložnom vnútroštátnom systéme. Tzv. mechanizmus zlyhania úspešne dokončilo spolu dvanásť členských štátov do konca roku 2011. Skúšanie mechanizmu bude v roku 2012 pokračovať v ďalších členských štátoch, ktoré majú záujem implementovať toto riešenie. 3.5. Odovzdanie centrálneho systému francúzskym orgánom (C.SIS) Po úspešnom ukončení všetkých skúšobných fáz bol centrálny systém v septembri 2011 postupne v priebehu troch týždňov odovzdaný francúzskym orgánom v Štrasburgu (C.SIS). Súčasťou tohto procesu boli rôzne technické činnosti súvisiace s VIS a BMS, napríklad vyčistenie databázy a nácvik rôznych prevádzkových postupov (napr. prepínanie tam a späť, spustenie a zastavenie). V prechodnom období, kým od 1. decembra 2012 neprevezme zodpovednosť riadiaci orgán (Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti), bude za prevádzkové riadenie systému zodpovedná Komisia. V súlade s nariadením o VIS môže Komisia poveriť prevádzkovým riadením systému VIS vnútroštátne verejné orgány v dvoch rôznych členských štátoch. S vnútroštátnymi orgánmi Francúzska sa uzavrela zmluva o poskytovaní služieb súvisiacich s prevádzkovým riadením. Okrem toho sa uzavreli zmluvy s Francúzskom a Rakúskom v súvislosti s infraštruktúrou centrálneho miesta v Štrasburgu a záložného miesta v St Johann im Pongau. 3.6. Plánovanie členských štátov na vnútroštátnej úrovni Okrem dostupnosti centrálneho VIS zohral v sprevádzkovaní systému rozhodujúcu úlohu aj pokrok vo vývoji vnútroštátnych projektov. Prostredníctvom mechanizmu mesačného podávania správ vytvoreného v rámci skupiny Priatelia VIS (pozri oddiel 7) všetky členské štáty zhodne uviedli, že podľa zatiaľ dosiahnutého pokroku dodržia stanovené termíny začatia prevádzky v prvom regióne, v ktorom sa systém zavádza (severná Afrika). Pokiaľ ide o testovanie súladu (CT) vnútroštátnych systémov, Česká republika a Grécko úspešne ukončili skúšky v prvej časti sledovaného obdobia, čím sa uzavrel cyklus testovania súladu so všetkými schengenskými krajinami. Podobne ako v roku 2010 sa v roku 2011 uskutočnili návštevy v Severnej Afrike s cieľom získať informácie na mieste o tom, do akej miery sú pripravené konzuláty členských krajín, a to najmä z hľadiska kapacity zhromažďovať a prenášať biometrické údaje žiadateľov o víza do systému VIS. Začiatkom októbra 2011 navštívili predstavitelia Komisie a predsedajúceho členského štátu Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci Tunisko (Tunis), Maroko (Casablanca a Rabat) a Líbyu (Tripolis), aby sa zúčastnili na zasadnutí o miestnej schengenskej spolupráci a pozreli si miestne konzulárne úrady. Celkovo sa uskutočnilo desať konzulárnych návštev. Z nich vyplynuli konkrétne právne a odborné odporúčania pre konzulárnych zamestnancov. 3.7. Sprevádzkovanie VIS v severnej Afrike Politické a právne hľadiská Na zasadnutí skupiny Priatelia VIS 16. marca 2011 niekoľko členských štátov uviedlo, že hoci technicky by boli pripravené napojiť sa na VIS koncom júna 2011, spustenie prevádzky v severnej Afrike[8] by uprednostnili až po ukončení vrcholu letnej sezóny udeľovania víz po výmene konzulárnych zamestnancov. Dosiahol sa konsenzus, že prevádzka sa začne 11. októbra 2011. V článku 48 nariadenia o VIS sa uvádza, že Komisia prijme rozhodnutie, ktorým určí dátum začatia prevádzky po tom, ako: a) Komisia oznámi úspešné ukončenie komplexného testu VIS spolu s členskými štátmi a b) všetky členské štáty oznámia Komisii, že sú pripravené na prenos údajov do centrálneho systému cez svoje vnútroštátne rozhrania a pripojiť sa do systému VIS na svojich konzulátoch v prvom regióne určenia. Pokiaľ ide o prvú podmienku, Komisia a experti z členských štátov dospeli 7. júla 2011 k názoru, že komplexné preskúšanie systému v členských štátoch bolo úspešne ukončené. Dňa 7. októbra bol Európskemu parlamentu odoslaný list komisárky Malmströmovej a výsledky testov. Pokiaľ ide o druhú podmienku, členské štáty boli vyzvané, aby poslali svoje oznámenia o pripravenosti do konca júla 2011. Prvé takéto oznámenie prišlo 5. júla 2011 a posledné 2. septembra 2011. Tieto dva výsledky umožnili Komisii, aby 21. septembra 2011 prijala vykonávacie rozhodnutie, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) v prvom regióne[9]. Prevádzkové aspekty Dňa 11. októbra 2011 sa všetky členské štáty úspešne pripojili do systému VIS v severnej Afrike. Prvým členským štátom bolo Švédsko s transakciou zaznamenanou o 6:00 UTC. Prvý deň sa takmer okamžite vyriešili menšie technické záležitosti na vnútroštátnej úrovni. Prvou krajinou, ktorá vydala víza s odtlačkami prstov, bolo Nemecko. K 31. októbru 2011 začali členské štáty na svojich vonkajších hraničných priechodoch kontrolovať číslo vízovej nálepky v systéme VIS, ako to stanovuje Kódex schengenských hraníc. 3.8. Sprevádzkovanie VIS v iných regiónoch ako severná Afrika Viacero členských štátov využilo možnosť ustanovenú v článku 48 ods. 3 nariadenia o VIS, aby okrem prvého regiónu zaviedli VIS aj v ďalších, a to pod podmienkou, že to vopred oznámia Komisii. Dňa 30. júna 2011 Maďarsko oznámilo, že v rámci pilotného projektu spolufinancovaného z Fondu pre vonkajšie hranice (EBF) od 11. októbra 2011 začne zhromažďovať odtlačky prstov žiadateľov o víza a používať VIS v Istanbule, Ankare a Kišiňove. Švajčiarsko 12. júla 2011 oznámilo, že od 11. októbra 2011 začne používať VIS na švajčiarskom území bez zhromažďovania odtlačkov prstov a pri udeľovaní víz na vonkajších hraničných priechodoch. Estónsko 15. septembra 2011 oznámilo, že od 11. októbra 2011 začne používať VIS spolu so zhromažďovaním odtlačkov prstov pri udeľovaní víz na vonkajších hraničných priechodoch. Okrem toho Estónsko 6. októbra 2011 oznámilo svoj úmysel začať od 11. októbra 2011 používať VIS bez zhromažďovania odtlačkov prstov na všetkých konzulátoch. Belgicko 7. októbra 2011 oznámilo, že od 11. októbra 2011 začne používať VIS bez zhromažďovania odtlačkov prstov na všetkých konzulátoch (okrem konzulátu v Konakry, kde Belgicko začalo používať VIS od 1. novembra 2011). Dva členské štáty poslali Komisii oznámenie po tom, ako začali prevádzkovať VIS mimo severnej Afriky. Napríklad Nemecko 12. októbra 2011 oznámilo, že 11. októbra 2011 začalo používať VIS so zhromažďovaním odtlačkov prstov pri udeľovaní víz na hraniciach. Island začal používať VIS pri udeľovaní víz na hraniciach 11. októbra 2011, pričom oznámenie bolo doručené 17. októbra 2011. Hoci sa nevyskytli žiadne konkrétne problémy, Komisia následne požiadala všetky členské štáty, aby svoj úmysel zaviesť VIS oznámili v dostatočnom predstihu pred akýmkoľvek zákonom stanoveným dátumom. Ďalej Komisia požiadala členské štáty, aby sa vždy vopred nakontaktovali na delegácie EÚ v dotknutých krajinách a prijali všetky opatrenia potrebné na informovanie žiadateľov o víza a miestnych orgánov, a to najmä v prípade, že majú v úmysle zhromažďovať od žiadateľov odtlačky prstov. Napokon Poľsko 19. októbra 2011 oznámilo, že bude VIS používať v Baku, Jerevane a Kuala Lumpur so zhromažďovaním biometrických údajov v rámci pilotného projektu spolufinancovaného z EBF. Pilotný projekt sa začal 26. októbra 2011 a jeho ukončenie sa očakáva 31. mája 2012. 3.9. Štatistické údaje Ku koncu sledovaného obdobia systém VIS úspešne spracoval 299 648 žiadostí o víza, z ktorých 229 124 viedlo k udeleniu schengenských víz a 33 451 bolo zamietnutých. Tieto údaje sa týkajú používania VIS v severnej Afrike, ako aj v iných častiach sveta, zo strany členských štátov spomínaných v predchádzajúcej časti. Pokiaľ ide o dosah na prevenciu podávania viacerých žiadostí o víza tou istou osobou, ku koncu sledovaného obdobia bolo vo VIS zistených 468 prípadov potenciálneho „visa shoppingu“, v ktorých odmietnutí žiadatelia podali novú žiadosť o víza. v jednom z týchto prípadov tá istá osoba podala päť žiadostí o víza na rôznych konzulátoch. Dva prípady sa týkajú štyroch žiadostí a sedem prípadov sa týka troch žiadostí. Ostatných 458 prípadov sa vzťahuje na dve žiadosti na osobu. Do jedného prípadu boli počas štyroch týždňov zapojené rôzne konzuláty, ktoré boli schopné jednotlivé žiadosti prepojiť. 4. Zmluva o údržbe VIS v prevádzkyschopnom stave a progresívnej údržbe (MWO/EM) Aby sa zabezpečila technická údržba VIS v prevádzkyschopnom stave a aby sa postupne zlepšoval výkon systému, keďže do VIS sa v nasledujúcich rokoch bude vkladať čoraz väčšie množstvo údajov, Komisia vyhlásila 14. júla 2011 verejné obstarávanie „Údržba v prevádzkyschopnom stave (MWO) a progresívna údržba (EM)“ VIS. Ku koncu sledovaného obdobia boli ukončené tieto fázy postupu: prijatie úvodných žiadostí v prvej fáze od šiestich uchádzačov (2. septembra 2011); výber piatich kandidátov na fázu technického hodnotenia a predloženie technických špecifikácií verejného obstarávania uchádzačom (polovica októbra 2011); predloženie technických ponúk zo strany kandidátov (23. decembra 2011). 5. Informačná kampaň Komisia vypracovala v spolupráci s externým dodávateľom a po porade s členskými štátmi informačný materiál v angličtine, francúzštine, nemčine, španielčine, arabčine, čínštine a ruštine, ktorý budú môcť členské štáty a Komisia využiť pri informačných kampaniach pred začatím prevádzky VIS a po ňom. Tento materiál dostali členské štáty v lete 2011. Okrem toho bol natočený videoklip, v ktorom sa vysvetľujú nové vízové postupy v systéme VIS. Tento videoklip bol poskytnutý európskym spravodajským portálom a členským štátom vo viacerých jazykoch. Napokon 11. októbra 2011 boli na webové stránky generálneho riaditeľstva pre vnútorné záležitosti doplnené aktualizované informácie týkajúce sa VIS. Onedlho po prijatí rozhodnutia 2011/636/EÚ[10] pozvalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti veľvyslancov Alžírska, Egypta, Maroka, Mauritánie a Tuniska, ktorí sídlia v Bruseli. Cieľom pozvania bolo poskytnúť im podrobné informácie o začatí prevádzky VIS, ktoré mali postúpiť svojim orgánom. Otázky veľvyslancov sa vzťahovali aj na rozsah výnimiek z požiadavky poskytovať odtlačky prstov a možnosť využívať externé zdroje. Po stretnutí bola veľvyslancom zaslaná informačná poznámka. Po týchto stretnutiach delegácie EÚ v tomto regióne pristúpili po porade s členskými štátmi prostredníctvom miestnej schengenskej spolupráce k informovaniu severoafrických orgánov na miestnej úrovni. Vedúci delegácie EÚ v Egypte sa stretol s miestnymi orgánmi 26. septembra 2011 v sprievode veľvyslancov Nemecka, Francúzska, Talianska a Poľska. Okrem toho sa 29. septembra 2011 na nemeckom veľvyslanectve konalo stretnutie s egyptskou podnikateľskou komunitou a 4. októbra 2011 bola na francúzskom veľvyslanectve usporiadaná tlačová konferencia. Pokiaľ ide o Líbyu, predstavitelia Komisie cestovali 27. – 29. septembra 2011 do Tripolisu, aby sa o. i. stretli so zástupcami líbyjského ministerstva zahraničných vecí a informovali ich o spustení VIS. Napokon v Maroku a Alžírsku delegácie EÚ poslali miestnym orgánom oznam. V deň začatia prevádzky sa usporiadali dve podujatia pre novinárov. V Bruseli sa konalo technické informačné stretnutie, po ktorom nasledovala tlačová konferencia hovorcu komisárky Malmströmovej. Vo Varšave mala komisárka Malmströmová tlačovú konferenciu spolu s poľským ministrom vnútra, na ktorej oznámili úspešné spustenie VIS. 6. Riadenie projektu 6.1. Plánovanie a rozpočet Celkové disponibilné viazané rozpočtové prostriedky na VIS predstavovali v roku 2011 sumu 31,2 mld. EUR, z ktorých sa použilo 95,06 %. V dôsledku obmedzených služieb na podporu testovania a presunu platieb spojených s definitívnym prijatím systému do roku 2012 sa použilo len 79,49 % platobných záväzkov. Rozpočtový riadok pre VIS má číslo 18.02.05. VIS || Dostupné VRP || Plnenie VRP || Spolu % || Dostupné PRP || Plnenie PRP || Spolu % C1 (úvery z rozhodnutia o financovaní VIS z roku 2011) || 21 200 000,00 EUR || 3 456 723,74 EUR || || 27 486 195,00 EUR || 22 037 191,85 EUR || C4 (úvery z príspevkov IS, NO, CH 2011) || 1 298 209,85 EUR || || || 1 298 209,85 EUR || 0,00 || C5 (úvery z príspevkov IS, NO, CH 2010) || 8 703 298,00 EUR || 8 703 298,00 EUR || || 4 115 456,44 EUR || 4 115 456,44 EUR || Globálny záväzok || || 17 500 000 EUR || || || || Spolu || 31 201 507,85 EUR || 29 660 022 EUR || 95,06 % || 32 899 861,29 EUR || 26 152 648,29 EUR || 79,49 % 6.2. Riadenie rizík V sledovanom období sa metodika riadenia rizík oproti predchádzajúcemu obdobiu nezmenila. Komisia každý mesiac stanovila hlavné riziká projektu (na centrálnej aj vnútroštátnej úrovni) a na stretnutí projektových manažérov VIS na vnútroštátnej úrovni ich prezentovala členským štátom. Pri vykonávaní tejto činnosti Komisii pomáhal zmluvný partner pre zabezpečenie kvality. Podobne ako v predchádzajúcom roku sa v kontexte skupiny Priatelia VIS diskutovalo aj o rizikách. Komisia v spolupráci s dvomi členskými štátmi predsedajúcimi Rade v zložení pre spravodlivosť a vnútorné veci posúdila hlavné riziká a rozdelila ich do kategórií podľa ich vplyvu na projekt. Pre každé riziko boli stanovené opatrenia na jeho zmiernenie. Komisia viedla register opatrení na vysokej úrovni a následne sledovala ich vykonávanie. Ku koncu roka 2011 patrili medzi najzávažnejšie zistené riziká: a) rýchlejšie spotrebovanie systémovej kapacity, než sa predpokladalo, v dôsledku toho, že členské štáty zavádzali systém v iných regiónoch skôr, ako sa to predpokladalo v plánovanom zavádzaní; b) odovzdanie centrálneho VIS z C.SIS agentúre EÚ zodpovednej za riadenie systémov IT a c) kvalita odtlačkov prstov počas prevádzky. Pre každé z týchto rizík sú stanovené zmierňujúce opatrenia a Komisia, členské štáty a hlavný zmluvný partner pre vývoj úzko spolupracujú na obmedzení vplyvu týchto rizík na projekt. 7. Priatelia VIS Skupina Priatelia VIS sa počas sledovaného obdobia stretli osemkrát – štyrikrát v prvom semestri a štyrikrát v druhom. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch tieto neformálne stretnutia na vysokej úrovni predstavovali fórum, na ktorom sa môžu konať transparentné diskusie o všetkých záležitostiach súvisiacich s VIS. Program stanovil členský štát predsedajúci Rade v zložení pre spravodlivosť a vnútorné veci, a to v koordinácii s generálnym sekretariátom Rady. Medzi body programu zväčša patrili aj informácie Komisie o aktuálnom technickom stave VIS, správa o rizikách a výsledky vnútroštátneho pokroku zo systému podávania správ. Osobitná pozornosť sa venovala monitorovaniu pokroku jednotlivých štátov v prvom regióne, v ktorom sa systém zavádza, ako aj prípravám informačnej kampane. V druhej časti sledovaného obdobia členský štát predsedajúci Rade v zložení pre spravodlivosť a vnútorné veci aktualizoval dotazníky tak, aby pokrývali aj prípravy na Blízkom Východe a v Perzskom zálive. Cieľom bolo posúdiť technickú pripravenosť členských štátov, ako aj ich úmysel začať v týchto regiónoch používať VIS po spustení prevádzky v severnej Afrike. Zhromaždenie týchto údajov umožnilo Poľsku otvoriť diskusiu o celkovom čase potrebnom na celosvetové zavedenie. Diskusia bude v roku 2012 pokračovať. Je potrebné poznamenať, že celková kvalita odpovedí členských štátov sa v priebehu sledovaného obdobia zlepšila. V niektorých prípadoch sa však objavili nezrovnalosti medzi informáciami o prípravách v severnej Afrike a oficiálnymi oznámeniami o pripravenosti v tomto regióne, ktoré boli postúpené Komisii. Boli spôsobené rôznymi výkladmi oznámení a v konečnom dôsledku nespôsobili žiadne problémy. Popri dotazníkoch o konzulárnych úradoch sa od členských štátov požaduje, aby poskytovali pravidelne aktualizované informácie o prípravách prebiehajúcich na vonkajších hraničných priechodoch a ich pripravenosti používať na hraniciach VIS na účely udeľovania víz. Aj v tejto oblasti sa kvalita odpovedí v sledovanom období zlepšila a umožnila prínosné monitorovanie situácie. Dánsko, ktoré bude predsedať v prvom polroku 2012, sa rozhodlo, že bude v tomto systéme podávania správ pokračovať. 8. Záver Tento rok bol charakteristický úspešným začatím prevádzky systému v severnej Afrike 11. októbra 2011 spolu so všetkými účastníckymi krajinami. VIS funguje od začiatku prevádzky bez problémov a všetky dostupné štatistiky poukazujú na to, že členské štáty systém plnohodnotne využívajú. VIS zároveň preukázal svoju užitočnosť pri zisťovaní viacnásobných žiadosti o víza podaných tou istou osobou na dvoch alebo viacerých konzulátoch. Komisia pravidelne poskytovala Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci informácie o vývoji projektu VIS a jeho aktuálnom stave, a bude tak robiť aj v budúcnosti. 9. Príloha: Pracovné skupiny VIS 9.1. Výbor SISVIS Výbor SISVIS v zložení pre VIS[11] v roku 2011 zasadol dvakrát, a to 23. júna a 2. septembra. Na prvom zasadnutí Komisia predložila neoficiálny dokument o určení ďalších regiónov, v ktorých sa zavedie VIS, predstavený už pri príležitosti stretnutia Priateľov VIS 20. júna 2011. V nadväznosti na pozitívnu odozvu vo výbore Komisia prikročí k prijatiu rozhodnutia. Na druhom zasadnutí výboru Komisia a delegáti diskutovali o návrhu technických špecifikácií pre komunikačný mechanizmus VIS Mail. Výbor potom písomným postupom pozitívne prijal návrh vykonávacieho rozhodnutia. Komisia začala svoj vnútorný postup prijímania rozhodnutia. Očakáva sa, že obidve rozhodnutia budú prijaté v roku 2012. 9.2. Stretnutia národných projektových manažérov (NPM) VIS V priebehu sledovaného obdobia Komisia zvolala desať stretnutí expertných skupín s projektovými manažérmi VIS členských štátov, na ktorých sa diskutovalo o stave projektu VIS, podrobných technických otázkach, otázkach plánovania, rizikách a činnostiach na centrálnej a vnútroštátnej úrovni. 9.3. Poradná skupina pre skúšky (TAG) V dôsledku intenzívneho skúšania počas sledovaného obdobia sa poradná pracovná skupina výboru SISVIS (v zložení pre VIS) často stretávala alebo organizovala konferenčné hovory. Jej úlohou bolo zabezpečiť, aby sa pri riešení otázok súvisiacich so skúškami postupovalo systematicky, a poskytovať Komisii poradenstvo ohľadne ukončenia cyklov skúšok VIS. Účastníci sformulovali odporúčania o skúšaní VIS počas všetkých skúšobných fáz, a to najmä v prípade priamej účasti členských štátov. 9.4. Expertná skupina pre VIS Mail (VIS MEG) Táto skupina sa počas sledovaného obdobia stretávala raz mesačne s cieľom podporiť implementáciu komunikačného mechanizmu VIS Mail. Pre rok 2012 sa dohodlo, že skupina sa bude stretávať každé dva mesiace. Komisia a členské štáty spolupracovali na systéme VIS Mail so zmluvným partnerom pre sieť a podporu im poskytuje zmluvný partner pre podporu a zabezpečenie kvality. [1] Ú. v. EÚ L 213, 15.6.2004, s. 5. [2] Siedma správa, t. j. správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vývoji vízového informačného systému (VIS) v roku 2010, bola uverejnená ako dokument KOM(2011) 346 v konečnom znení zo 14.6.2011. [3] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) – Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60. [4] Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 21. septembra 2011, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) v prvom regióne (2011/636/EÚ), Ú. v. EÚ L 249, 27.9.2011, s.18. [5] Ú. v. EÚ L 258, 4.10.2011, s. 9. [6] Do prvej skúšky (Prevádzkové skúšky systému – OST) sa zapojili Nemecko, Estónsko, Taliansko, Maďarsko, Slovinsko, Švédsko a Nórsko. Do druhej skúšky (Skúšky predbežného prijatia systému – PSAT) sa zapojili uvedené krajiny, ako aj Španielsko, Francúzsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Portugalsko, Slovensko, Fínsko a Švajčiarsko. [7] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 81/2009 zo 14. januára 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o používanie vízového informačného systému (VIS) podľa Kódexu schengenských hraníc, Ú. v. EÚ L 35, 4.2.2009, s. 56. [8] Podľa rozhodnutia Komisie 2010/49/ES z 30. novembra 2009, ktorým sa určujú prvé regióny pre začatie prevádzky vízového informačného systému (VIS), Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2010, s. 62, prvé tri regióny, v ktorých sa začne prevádzky VIS, sú severná Afrika, Blízky Východ a Perzský záliv. Severná Afrika pokrýva Alžírsko, Egypt, Líbyu, Mauritániu, Maroko a Tunisko. [9] Pozri poznámku pod čiarou 4 [10] Pozri poznámku pod čiarou č. 4 [11] Zriadený v článku 51 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II), Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4.