SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 28. 6. 2013  
COM(2013) 475 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Prvá správa o pokroku vo vykonávaní prac ovného dokumentu útvarov Komisie 
„Zníženie emisií zne čisťujúcich látok z námornej dopravy a súbor nástrojov pre 
udržateľnú vodnú dopravu“ 
Text s významom pre EHP 
 
 
SK 2   SK SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Prvá správa o pokroku vo vykonávaní prac ovného dokumentu útvarov Komisie 
„Zníženie emisií zne čisťujúcich látok z námornej dopravy a súbor nástrojov pre 
udržateľnú vodnú dopravu“ 
Text s významom pre EHP 
OBSAH 
1. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 4 
1.1. Ú čel prvej správy o pokroku a obdobie, za ktoré sa podáva správa ............................ 4 
1.2. Zhrnutie a štruktúra prvej správy o pokroku................................................................ 4 2. KRÁTKODOBÉ OPATRENIA – SÚ ČASNÝ STAV VYKONÁVANIA A ĎALŠIE 
KROKY........................................................................................................................ 5 
2.1. Nástroje EÚ na financovanie dopravy ......................................................................... 5 2.2. Európska investi čná banka (EIB)................................................................................. 7 
2.3. Vnútroštátne financovanie ........................................................................................... 8 2.3.1. Opatrenia štátnej pomoci.............................................................................................. 8 2.3.2. Vnútroštátne a regionálne režimy na podporu udržate ľnej námornej dopravy............ 9 
2.4. Medzinárodný dialóg a t echnická spolupráca.............................................................. 9 
3. STREDNODOBÉ A DLHODOBÉ OPATRENIA – SÚBOR NÁSTROJOV PRE 
UDRŽATE ĽNÚ VODNÚ DOPRAVU – SÚ ČASNÁ SITUÁCIA A ĎALŠIE 
KROKY ......................................................................................................................10 
3.1. Koordinácia so zainteresovanými stranami a členskými štátmi ................................ 10 
3.1.1. Usmernenia o vykonávaní smernice 2012/33/EÚ...................................................... 10 3.2. Regula čné opatrenia................................................................................................... 11 
3.2.1. Rámcové podmienky pre používanie skva palneného zemného plynu v námornej 
doprave ako lodného paliva ....................................................................................... 11 
3.2.1.1. Práca vykonávaná v IMO........................................................................................... 11 3.2.1.2. Práca vykonávaná v ISO ............................................................................................ 11 3.2.1.3. Práca vykonávaná na úrovni EÚ................................................................................ 12 3.2.2. Technológia čistenia................................................................................................... 13 
3.2.2.1. Schválenie palubných systémov čistenia výfukových plynov................................... 13 
3.2.2.2. Požiadavky na odpad vytváraný v čističkách............................................................. 13 
3.2.3. Pobrežná elektrina (SSE) ........................................................................................... 14 3.3. Rozvoj infraštruktúry ................................................................................................. 15 3.4. Výskum, technický rozvoj a inovácie ........................................................................ 15 4. ZÁVER ...................................................................................................................... 1 7 
 
SK 3   SK PRÍLOHA 1...................................................................................................................... ........ 18 
PRÍLOHA 2...................................................................................................................... ........ 22 
 
SK 4   SK 1. ÚVOD   
V septembri 2011 Komisia predložila pracovný dokument útvarov Komisie „Zníženie emisií 
znečisťujúcich látok z námornej dopra vy a súbor nástrojov pre udržate ľnú vodnú dopravu1“. 
Tento dokument sa uvádza ako „súbor nástro jov“, sprievodný dokument k návrhu zmeny 
smernice 1999/32/ES z 26. apríla 1999, ktor ou sa transponujú normy Medzinárodnej 
námornej organizácie (IMO) z roku 2008 o maximálnom obsahu síry prípustnom pre palivá 
používané v odvetví námornej dopravy.  
V súbore nástrojov je navrhnutých nieko ľko krátkodobých sprievodných opatrení v rámci 
súčasného finan čného výh ľadu s cieľom znížiť náklady v súvislosti s dodržiavaním súladu 
spojené s novými normami o níz kom obsahu síry. Navrhuje sa v ňom aj súbor strednodobých 
a dlhodobých sprievodných opatrení zameraných na riešenie úloh životného prostredia 
zo širšieho h ľadiska a ucelenejším spôsobom, pred kt orými stojí odvetvie námornej dopravy 
EÚ.  
1.1. Ú čel prvej správy o pokroku a obdobie, za ktoré sa podáva správa  
Európsky parlament a Rada prijali 21. novembra  2012 smernicu 2012/33/EÚ, ktorou sa mení 
a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokia ľ ide o obsah síry v lodných palivách2. Smernica 
podporuje alternatívne spôsoby zabezpe čenia súladu pod ľa technológie a nie pod ľa použitého 
paliva, napr. palubné systémy čistenia výfukových plynov, alternatívne palivá, ako je 
skvapalnený zemný plyn (LNG) a pobrežná elektrina.  
V článku 1 ods. 10 písm. c) druhom pododseku sm ernice 2012/33/EÚ sa požaduje, aby 
Komisia v spolupráci s členskými štátmi a zú častnenými stranami vypracuje „náležité 
opatrenia vrátane opatrení uvedených v pracovn om dokumente útvarov Komisie zo septembra 
2011 s cie ľom podpori ť súlad s normami tejto smernice pre oblas ť životného prostredia a 
minimalizova ť možné negatívne vplyvy“.  
Prvá správa o pokroku pokrýva obdobie od sept embra 2011 do januára 2013 a predstavuje 
súčasný stav vykonávania opatrení stanovených v súbore nástrojov a predkladajú sa v nej 
návrhy na užšiu spoluprácu medzi Komisiou, členskými štátmi a zainteresovanými stranami 
z odvetvia s cie ľom riadiť vykonávanie opatrení a poskytujú sa v nej prostriedky pre prípadné 
spracovanie ďalších opatrení. 
1.2. Zhrnutie a štruktúra prvej správy o pokroku  
Zavedenie technológie s cie ľom dodrža ť smernicu si vyžaduje kapitálové investície 
súkromného sektora, v prípad e potreby podporené verejným sekt orom. V kapitole 2 sa stru čne 
opisuje doterajší pokrok týkajú ci sa krátkodobých sprievodných opa trení, ktoré boli zamerané 
na zabezpe čenie, aby sú časné finan čné nástroje EÚ a vnútroštát ne systémy financovania aj 
naďalej poskytovali osobitnú podporu námorným projektom ú čelovo zameraným na podporu 
riešení zodpovedajúcich novej norme o nízkom obsahu síry. Uvádza výsledky vykonávania, 
ako aj problémy, ktoré bránia ich vykonáva niu, a navrhuje opatreni a na ich riešenie. 
Práca na zostavení strednodobých a dl hodobých sprievodných opatrení už za čala súborom 
opatrení zameraných na ur čenie a riešenie regula čných nedostatkov, ktoré bránia bezpe čnému 
a zaistenému zavádzaniu ekologických lodných t echnológií a používaniu a lternatívnych palív, 
najmä skvapalneného zemného plynu v námornej doprave, ako aj práca na vypracovaní potrebných noriem a rozvoji ekologickej infraštruktúry. V kapitole 3 sa stru
čne zhŕňa súčasný 
stav tohto procesu a uvádza ďalší postup pre Komisiu, členské štáty a zainteresované strany 
                                                 
1 SEK (2011) 1052 v kone čnom znení. 
2 Ú. v. EÚ L 327, 27.11.2012, s.1. 
 
SK 5   SK z odvetvia s cie ľom spolo čne postupova ť v zavádzaní súboru nástrojov. Komisia v tejto 
súvislosti navrhuje vytvori ť osobitnú skupinu expertov – Európske fórum pre udržate ľnú 
námornú dopravu (ESSF – European Sustainable Shipping Forum) V kap itole 4 sa predkladá 
záver a sumarizujú sa ďalšie kroky.  
V prílohe 1 k tejto správe je uvedený pl án postupu v zavádzaní súboru nástrojov pre 
udržateľnú vodnú dopravu a v prílohe 2 je zoznam pr ojektov spolufinancovaných námorných 
diaľnic a prístavov TEN-T na podporu politickej prio rity týkajúcej sa ní zkeho obsahu síry.  
2. KRÁTKODOBÉ  OPATRENIA  – SÚČASNÝ  STAV  VYKONÁVANIA  
A ĎALŠIE  KROKY 
2.1. Nástroje EÚ na financovanie dopravy  
V priebehu rokov 2011 a 2012 tr anseurópska dopravná sie ť (TEN-T) a druhé programy 
Marco Polo poskytli osobitnú finan čnú podporu pre námorné projekty zamerané na pomoc 
riešeniam pre dodržiavanie nových noriem týka júcich sa nízkeho obsahu síry, ktoré u ľahčia 
používanie palubných systémov čistenia výfukových plynov a alte rnatívnych palív, ako je 
skvapalnený zemný plyn a pobrežná elektrina. 
a) Program TEN-T 
Z programu TEN-T sa spolufinancovalo mnoh o projektov, ktoré prispeli k plneniu cie ľov 
zvýšenej podpory pre využívanie palív s nízkym obsahom síry, vrátane štúdií 
uskutočniteľnosti, projektových štúdií, pilo tných opatrení a prác, ktoré u ľahčujú rozvoj 
zelenej infraštruktúry, ako je skvapaln ený zemný plyn pre námornú dopravu, pobrežná 
infraštruktúra pre dopl ňovanie paliva, pobrežná dodávka elek trickej energie a technológia 
mokrého čistenia. Celková hodnota týchto spoluf inancovaných projektov námorných dia ľnic 
a prístavov TEN-T je 123,3 milióna EUR, z kt orých 56,9 milióna EUR je celkový príspevok 
EÚ.  
K rozvoju infraštruktúry na dopl ňovanie skvapalneného zemného plynu došlo nielen v oblasti 
kontroly emisií síry (SECA), ale aj v oblasti Stredozemného mora a Atlantického oceánu. 
Tento vývoj mal vä čšinou dobrovo ľný charakter z iniciatívy južných členských štátov EÚ 
a má potenciál prispie ť k zavádzaniu zariadení na dopl ňovanie skvapalneného zemného plynu 
v celej EÚ.  
Podpora pre ekologickejšie odvetvie námornej dopravy a súvisiaci ro zvoj infraštruktúry 
v prístavoch vrátane člnov na dopl ňovanie skvapalneného zemného plynu pre námorné lode 
zostane prioritou v rámci ďalších ročných a viacro čných výziev TEN-T na predkladanie 
návrhov. Musí sa tiež zamera ť na iné oparenia, ako je validácia a skúšanie inova čných 
ekologických technológií, podpora alternatívny ch palív vrátane skvapalneného zemného 
plynu a možnos ť konkrétnych úprav lodí s cie ľom splniť environmentálne normy. Bude tiež 
dôležité rieši ť nové opatrenia v kombinácii s modern izáciou existujúci ch a plánovaných 
spojení námorných dia ľnic. V prípade potreby sa vo vz ťahu k projektom TEN-T budú 
dodržiava ť pravidlá štátnej pomoci.  
b) Program Marco Polo II  
Programom Marco Polo3 sa v roku 2011 zaviedla osobitná politická priorita podporujúca 
projekty založené na príbrežnej ná mornej doprave, ktoré zavádzajú inova čnú technológiu 
znižovania emisií a efektívne prevádzkové postupy.  
                                                 
3 C (2011) 7317, 19.10.2011. 
 
SK 6   SK Avšak napriek výzve na predkladanie ná vrhov v roku 2011 priemysel reagoval nedostato čne, 
najmä v dôsledku zložitej hospodárskej a finan čnej situácie. To znamená že nebol vybraný 
žiadny projekt príbrežnej námornej dopravy zod povedajúci špecifickej priorite. Okrem toho 
otázky týkajúce sa konkurenci eschopnosti a ekologickosti pr íbrežnej námornej dopravy, 
vrátane pravdepodobných narušení logistického re ťazca alebo zmeny druhu dopravy 
z námornej spä ť na pozemnú v dôsledku zavedenia prís nejších noriem nízkeho obsahu síry 
v určenej kontrolnej oblasti emisií síry (SECA) v roku 2015, sa posudzujú v rámci 
sprievodného opatrenia „Príspevok k európskemu programu na podporu príbrežnej námornej 
dopravy“ . Toto opatrenie v sú časnej dobe vykonáva Európska sie ť príbrežnej námornej 
dopravy (ESN – European Shortsea Network) zložená zo stredísk pre podporu príbrežnej 
námornej dopravy (SPC – Shortsea Promotion Centres)4. Ako prvý krok má ESN do konca 
roku 2013 spracova ť metodiku pre zber údajov a posúd enie možného vplyvu na sektor 
príbrežnej námornej dopravy v oblasti kontroly emisií síry (SECA).  
Vo výzve programu Marco Polo z roku 2012 na predkladanie návrhov (s rozpo čtom 
64,6 milióna EUR) sa ponechali jeho priority  pre ekologickú príbrežnú námornú dopravu 
šetrnú k životnému prostrediu. Po čiatočné údaje ukazujú, že výzva z roku 2012 prilákala 
oveľa viac projektov príbrežn ej námornej dopravy ako v roku 2011 a výsledky hodnotenia 
projektov budú k dispozícii v prvej polovici roka 2013. 
S cieľom zabezpe čiť kontinuitu všetkých týchto inic iatív na základe budúceho viacro čného 
finančného rámca na roky 2014–2020 bude dôležité zaisti ť, aby činnosti na podpo ru opatrení, 
ktoré pomáhajú ekologickej námornej doprave, pokra čovali prostredníctvom následných 
opatrení programu Marco Polo v rámci revi dovaných transeurópskych dopravných sietí 
(TEN-T)5 a nástroja „Spájame Európu (CEF  – Connecting Europe Facility)6“. Návrhy 
Komisie týkajúce sa TEN-T a CEF sa v sú časnej dobe posudzujú v legislatívnom postupe 
medzi Európskym parlamentom a Radou. 
Ďalšie kroky  
                                                 
4 Pod ľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1692/2006 z 24. októbra 2006, 
ktorým sa ustanovuje druhý program Marco Polo na poskytovanie finan čnej pomoci Spolo čenstva 
na zlepšenie environmentálnych vlastností systému nákladnej dopravy („Marco Polo II“), Ú. v. ES L 
328, 24.11.2006, s. 1, pracovný program na rok 2011 zahrnul ďalšie štyri sprievodné opatrenia. 
„Príspevok k európskemu programu na podporu príbrežnej námornej dopravy (SSS – Short Sea 
Shipping)“  sa realizuje prostredníctvom grantu v zmysle článku 168 ods. 1 vykonávacích pravidiel 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet EÚ. Odhadovaný 
rozpočet je 350 000 EUR. 
5 Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej 
dopravnej siete, KOM(2011) 0650 v kone čnom znení.  
6 Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení nástroja „Spájame Európu“, KOM(2011) 
0665 v kone čnom znení. Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
1. Požiadať o financovanie na základe 
viacročných a ro čných výziev na predkladanie 
návrhov v rámci TEN-T 2012 ČŠ/odvetvie Uzatvorené 
28/02/2013 
2. Využiť príležitosti, ktoré poskytla výzva 
na predkladanie návrhov v rámci programu Marco Polo 2013 Odvetvie Prvá polovica 
roku 2013  
3. Analyzova ť možné spôsoby úpravy kritérií 
programu Marco Polo II s cie ľom lepšie EK/ČŠ Začiatkom roka 
2013 
 
SK 7   SK EK – Európska komisia, ČŠ – členské štáty, ESN – európska sie ť príbrežnej námornej dopravy, SPC – stredisko 
pre podporu príbrežnej dopravy. 
2.2. Európska investi čná banka (EIB)  
EIB naďalej poskytovala financovanie projektov ná mornej dopravy so zameraním na podporu 
ekologickej lodnej technológie a vyššej efektívnosti paliva v súla de s právnymi predpismi EÚ. 
Napríklad úvery EIB by mohli pokry ť polovicu nákladov vzniknutýc h v prípade nových lodí 
(najmä ak sa využije nová technológia) alebo projektov optimalizácie všetkých plavidiel, ako 
sú zariadenia na čistenie výfukových plynov a prispôsobe nie motorov na používanie 
skvapalneného zemného plynu, pokia ľ minimálna výška úveru bude 50 miliónov EUR. 
Doteraz však bolo Európskej investi čnej banke podaných málo žiadostí o financovanie. 
Jedna možnos ť, ako rieši ť nedostato čnú reakciu z odvetvia námornej dopravy, by mohlo by ť 
zaistenie vä čšej informovanosti o podmienkach poskytovania úverov EIB pre námornú 
dopravu. Ďalšie príležitosti by mohli vzniknú ť preskúmaním prípadných medziodvetvových 
partnerstiev7 (za účasti viacerých zainteresovaných strán), ktoré by mohli umožni ť spojenie 
partnerov, ktorí by spolupracovali s cie ľom rozvíja ť, po zabezpe čení ich financovania, 
a vykonáva ť námorné projekty, ktorých cie ľom by mohlo by ť okrem iného skúša ť, validova ť 
a zavádza ť ekologické lodné technológie. Spojenie vi acerých projektov m odernizácie, aby sa 
dosiahlo kritické množstvo potrebných investíc ií (t. j. vyše 50 mil. EUR), by mohla by ť ďalšia 
možnosť, ktorú by sektor mohol preskúma ť. Okrem toho by sa malo posúdi ť používanie 
ďalších inova čných finan čných nástrojov zavedených Európskou investi čnou bankou, ako je 
záruka za úvery pre TEN-T (LGTT – Loan Gu arantee for TEN-T), alebo pilotná fáza 
iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 20208 na financovanie ve ľkých 
projektov európskej infraštruktúr y námornej dopravy alebo finan čný nástroj s rozdelením 
rizika na financovanie pilotných a demonštra čných činností. Mala by sa vzia ť do úvahy aj 
posledná zelená kniha9 o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva. 
                                                 
7 Napr. spojenie medzi organizáciami z dvoch alebo viacerých sektorov , ako sú podnikate ľské, vládne a 
medzivládne organizácie, ktoré pôsob ia v oblasti námornej dopravy. 
8 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 670/2012 z 11. júla 2012, ktorým sa mení a dop ĺňa 
rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program 
pre konkurencieschopnos ť a inovácie (2007–2013), a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné pravidlá ude ľovania finan čnej pomoci Spolo čenstva v oblasti transeurópskych 
dopravných a energetických sietí. 
9 COM(2013) 150 final. odraziť trhové podmienky a umožni ť 
financovanie pre projekty ekologickej 
námornej dopravy  
4. Zabezpečiť lepšie využívanie nástrojov EÚ 
na financovanie dopravy a koordináciu s inými nástrojmi EÚ, t. j. štrukturálne fondy, úvery Európskej investi čnej banky at ď.  EK/ČŠ/ odvetvie Za čiatkom roka 
2013 
5. Zabezpečiť kontinuitu práce Európskej siete 
príbrežnej námornej dopravy týkajúcej sa 
možného vplyvu (napr. spätný prechod na iný 
druh dopravy) v sektore príbrežnej námornej 
dopravy v oblasti SECA  EK/ 
ESN/SPC  2013 –2014 
 
SK 8   SK Ďalšie kroky  
EIB – Európska investi čná banka, ESSF – Európske fórum pre udržate ľnú námornú dopravu   
2.3. Vnútroštátne financovanie  
2.3.1. Opatrenia štátnej pomoci zahrnuté do usmernení pre štátnu pomoc v oblasti 
životného prostredia  
Boli podrobnejšie vysvetlené podmienky uplat ňovania ustanovení štátnej pomoci na podporu 
včasného prispôsobenia sa novej environmentáln ej norme uvedené v oddieloch 3.1.1. a 3.1.2 
usmernení Spolo čenstva pre štátnu pomoc v obla sti ochrany životného prostredia10. Takže 
členské štáty, ktoré chcú poskytova ť podporu prevádzkovate ľom, ktorých sa dotýka norma 
o nízkom obsahu síry zavedená smernicou 2012/33/EÚ, môžu poskytnú ť štátnu pomoc na:  
• získanie nových lodí, ktoré sp ĺňajú nové limity obsahu síry, pokia ľ k akvizícii dôjde 
do jedného roka pred nadobudnutím ú činnosti novej normy, t. j. 
do 31. decembra 2013. Maximálna intenzita po moci je 10 %, 15 % a 20 % príslušne 
pre veľké, stredné a malé podniky;  
• vybavenie existujúcich  plavidiel, aby sp ĺňali nové limity obsahu síry (napr. 
inštalácia čističiek) pred nadobudnutím ú činnosti novej normy, t. j. 
do 31. decembra 2014. Maximálna intenzita po moci je 50 %, 60 % a 70 % príslušne 
pre veľké, stredné a malé podniky. 
Z dôvodu sú časných schodkov rozpo čtu a úsporných opatrení prijatých vä čšinou členských 
štátov EÚ bolo uplat ňovanie tejto možnosti obmedzen é. Doteraz je Fínsko jediným členským 
štátom, ktorý poskytol takúto podporu pre v časné prispôsobenie sa nedá vno prijatej smernici 
o obsahu síry. D ňa 7. decembra 2011 Komisia schválila fínsky mechanizmus podpory11 
a 23. januára 2013 prijala niekto ré zmeny pôvodného mechanizmu12. Na základe tohto 
                                                 
10 Ú. v. EÚ C 82. 1.4.2008, s.1. 
11 SA. 32118 – Fínsko – Mechanizmus všeobecných usmernení o investi čnej pomoci pre plavidlá na ú čel 
zvýšenia ochrany životného prostredia; Ú. v. EÚ C 22, 27.1.2012, s. 4. 
12 SA.35686 (2012/N) – Fínsko – „Zmeny schémy všeobecných usmernení o investi čnej pomoci pre 
plavidlá na ú čel zvýšenia ochrany životného prostredia“; uverejnené 23. januára 2013.  Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
6. Zaistiť väčšiu informovanos ť o rámcových 
podmienkach poskytovania úverov EIB pre 
námornú dopravu.  EIB/EK/odvetvie 2013–2014 
7. Preskúma ť príležitosti pre prípadné 
medziodvetvové partnerst vá, ktoré by mohli 
zabezpečiť financovanie EIB pre námorné 
projekty. EK/ESSF 2013–2014 
8. Preskúma ť využívanie záruky za úver pre TEN-T 
alebo pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na 
projekty v rámci stratégie Európa 2020 
na financovanie projektov infraštruktúry 
námornej dopravy s dlhými dobami návratnosti. EK/ČŠ/odvetvie/ 
ESSF 2013–2014 
9. Skúmať finan čné spájanie projektov 
modernizácie s cie ľom požiada ť o všeobecné 
úvery EIB. ESSF 2013–2014 
 
SK 9   SK mechanizmu poskytli fínske orgány navyš e individuálnu pomoc pre nový trajekt pohá ňaný 
skvapalneným zemným plynom na prepravu medzi Turku a Štokholmom13.  
2.3.2. Ostatné vnútroštátne a regi onálne mechanizmy na podporu udržate ľnej námornej 
dopravy  
Okrem opatrení na podporu v časného prispôsobenia sa novej environmentálnej norme je 
potrebné skúma ť prípad zvláštneho zapojenia verejnos ti na vnútroštátnej a/alebo regionálnej 
úrovni, aby bola možná udržate ľná námorná doprava v súlade s pravidlami štátnej pomoci. 
Mohlo by to ma ť formu stimulov pre ekologické l ode zastavujúce vo vnútroštátnych 
prístavoch, napr. ekologické prísta vné poplatky a prístavné tarify, da ňové výnimky alebo iné 
vnútroštátne mechanizmy, ktoré by mohli by ť v prospech investorov vynakladajúcich v čas 
investície do ekologickej lodnej technológie a podporovate ľov udržate ľnej námornej dopravy. 
Ďalšie kroky   
2.4. Medzinárodný dialóg a technická spolupráca  
Komisia za členila súbor nástrojov do programu zasadnutí, na ktorých sa uskuto čňuje 
bilaterálny a multilate rálny dialóg o námornej doprave s k ľúčovými partnermi vrátane 
Spojených štátov amerických, Číny, Japonska, Nórska a Brazílie. Cie ľom týchto výmen je 
zabezpečiť, aby hlavné partnerstvá boli in formované o návrhoch EÚ, dozvedie ť sa o úsiliach 
vynakladaných v tejto oblasti, ur čiť príležitosti pre spolo čné opatrenia, a zaisti ť celosvetovú 
kompatibilitu technických a prevádzkových opatrení. Koordi nácia s iniciatívami IMO, 
Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO) a iných pr íslušných orgánov bude dôležitá 
na zabezpe čenie celosvetovej inter operability prípadných t echnických a prevádzkových 
noriem, ktoré by sa mohli prija ť na úrovni EÚ alebo na medzinárodnej úrovni. 
Ďalšie kroky  
                                                 
13 SA.33382 – Fínsko – Štátna pomoc týkajúca sa ochrany životného prostredia pre spolo čnosť Viking 
Line Ltd., prijatá 25.4.2012, Ú. v. EÚ C 160, 6.6.2012, s. 9. Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
10. Preskúma ť zavedenie vnútroštátnych 
mechanizmov financova nia na podporu toho, aby 
vnútroštátni prevádzkova telia lodí dosiahli v čas 
súlad s normou týkajúcou sa nízkeho obsahu síry. ČŠ 2013–2014 
11. Určiť možné stimuly použite ľné na miestnej, 
vnútroštátnej a regionálnej úrovni, t. j. ekologické prístavné poplatky a tarify pre ekologické lode (v súlade  s pravidlami štátnej 
pomoci).  ČŠ/odvetvie 2013–2014 
Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
12. Pokračovať v medzinárodnom dialógu 
o námornej doprave s hlavnými medzinárodnými 
partnermi a v koordinácii súvisiacich otázok 
udržateľnosti námornej dopravy s IMO/ISO. EK s pomocou 
EMSA Priebežne 
 
SK 10   SK 3. STREDNODOBÉ  A DLHODOBÉ  OPATRENIA  – SÚČASNÁ  SITUÁCIA  
A ĎALŠIE  KROKY   
V udržate ľnom súbore nástrojov boli navrhnuté strednodobé a dlhodobé  sprievodné opatrenia 
spolu s týmito časťami: regula čné opatrenia EÚ, ekologická lodná  technológia a alternatívne 
palivá, ekologická infraštruktúra, možné príležitosti financovania, činnosti výskumu a vývoja, 
inovácie a medzinárodná spolupráca.  
3.1. Koordinácia so zainteresovanými stranami a členskými štátmi  
Vzhľadom na ve ľké množstvo možných prístupov a riešení a odrazenie potreby 
štruktúrovanejšej výmeny informácií a koordi nácie úsilí vyjadrene j mnohými odvetvovými 
zainteresovanými stranami a členskými štátmi, aby sa pokro čilo ďalej vo vykonávaní súboru 
nástrojov, Komisia pristúpi k vytvoreniu osobi tnej skupiny expertov – Európskeho fóra pre 
udržateľnú námornú dopravu (ESSF – European Sustainable Shipping Forum).  
ESSF sústredí zástupcov členských štátov, ako aj súkromné  a verejné organizácie, s cie ľom 
umožniť štrukturálny dialóg, výmenu osved čených postupov a technických poznatkov, 
spoluprácu a koordináciu medzi príslušnými verejnými a súkromnými zainteresovanými 
stranami odvetvia námornej dopravy a príslušnými útvarmi Komisie v spolo čne 
vytypovaných oblastiach. ESSF poskytne príležitos ť posúdiť praktické otázky, ktoré sa môžu 
vyskytnúť v priebehu vykonávacieho procesu, najmä po čas prechodnej fázy pred 
nadobudnutím ú činnosti nových noriem. ESSF teda poskyt ne aj platformu na prerokovanie 
krátkodobých opatrení opísaných vyššie v kapitole 2. V prípade potreby ESSF ďalej náležite 
prihliadne k regionálnym špecifikám. 
Predpokladá sa, že ESSF bude fungova ť s touto štruktúrou: plenár ne zasadnutie, sekretariát 
a nestále technické pracovné skupiny, aby sa postúpilo ďalej v práci ESSF na špecifických 
otázkach. Fórum ESSF bude pracova ť pod predsedníctvom Komisie a svoje stanovy bude 
schvaľovať na návrh Komisie. Predpokladá sa , že ESSF bude zriadené príslušným 
rozhodnutím Komisie.  
3.1.1. Usmernenia o vykonávaní smernice 2012/33/EÚ 
Smernica 2012/33/EÚ bola uverejnená v Úradnom vestníku EÚ 27. novembra 2012. Členské 
štáty musia do 18. júna 2014 transponova ť smernicu do svojich vnútroštátnych právnych 
predpisov. Smernica predpoklad á mnoho vykonávacích a dele govaných aktov, ktorých 
cieľom je okrem iného pomôc ť členským štátom v monitorovaní, vykonávaní a presadzovaní 
smernice. V smernici tiež predpokladá, že výb or a skupina expertov zložená z odborníkov 
členských štátov bude Komisii pomáha ť počas prípravy týchto aktov.  
Aby sa umožnil tento proces, po číta sa s tým, že skupina expertov, ktorá bude posudzova ť 
vykonávanie smernice 2012/33/EÚ, bude vytvorená v rámci ESSF.  
Ďalšie kroky  
Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
13. Vytvoriť Európske fórum pre udržate ľnú 
námornú dopravu (ESSF)  
 EK spolu 
so všetkými 
príslušnými 
zainteresovanými 
stranami  Prvá 
polovica 
roku 2013 
 
SK 11   SK 3.2. Regula čné opatrenia  
3.2.1. Rámcové podmienky pre používanie skv apalneného zemného plynu v námornej 
doprave ako lodného paliva  
Využitie potenciálu, ktorý poskytuje LNG ako l odné palivo, si vyžaduje, aby boli vynaložené 
čo najväčšie úsilia s cie ľom zaručiť, že sa zavedú všetky potrebné bezpe čnostné predpisy a že 
k tomu dôjde v čas, aby sa odstránila právna neistota. Práca pokra čuje na medzinárodnej 
úrovni, ako aj na úrovni IMO, ISO a EÚ, aby sa zabezpe čilo, že sa to uskuto ční. 
3.2.1.1. Práca vykonávaná v IMO Podvýbor IMO pre stla čené a skvapalnené plyny (BLG) spracováva v sú časnej dobe 
Medzinárodný kódexe pre plyn ako palivo (IGF), ktorý nahradí Do časné usmernenia IMO 
o plyne ako lodnom palive (MSC.285(86)). V sú časnosti sa ešte posudzujú dôležité technické 
otázky, napr. umiestnenie cisterny LNG, bezpe čnostné opatrenia pro ti poškodeniu pri 
zrážkach a uviaznutí na plyt čine, používanie prenosných ná drží alebo pravidlá pre úkony 
doplňovania paliva. Tieto technické otázky majú  rozhodujúci význam v neposlednom rade pre 
osobné lode. Budú sa musie ť posúdiť aj aspekty odbornej prípravy námorníkov. Dokon čenie 
Kódexu IGF sa o čakáva v roku 2014. 
3.2.1.2. Práca vykonávaná v ISO  V rámci ISO sa príslušný technický výbor (Pracovná skupina 10 ISO TC 67) zaoberá 
v súčasnosti spracovaním usmernení pre systémy a zariadenia na dodávky LNG ako paliva 
pre lode vrátane požiadaviek na bezpe čnosť, komponenty a systémy a odbornú prípravu. Prvý 
návrh usmernení bude dokon čený v roku 2013. Tieto usmernenia doplnia rozsiahlu prácu ISO 
týkajúcu sa LNG pre námornú dopravu. 14. Usporiada ť prvé plenárne zasadnutie ESSF 
a začať prácu technických pracovných skupín 
ESSF. 
 EK/ESSF Druhá 
polovica roku 2013 
15. Posúdiť vykonávanie smernice 2012/33/EÚ. EK, ČŠ, ESSF, 
odvetvie Druhá 
polovica 
obdobia 
rokov 2013 
–2015  
 
SK 12   SK  
3.2.1.3. Práca vykonávaná na úrovni EÚ  
(a) Povinné technické normy na zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá 
Dňa 24. januára 2013 Komisia predložila balík t ýkajúci sa ekologickej energie pre dopravu 
vrátane návrhu smernice Európskeho parlamentu  a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre 
alternatívne palivá14. V navrhnutej smernici sa od členských štátov požaduje zabezpe čiť, aby 
všetky námorné prístavy základnej siete TEN-T boli do 31. decembra 2020 vybavené plniacimi stanicami LNG pre námorné lode ( článok 6 ods. 2). V navrhnut ej smernici sa tiež 
požaduje, aby plniace stanice do 31. decembra 2015 sp ĺňali určité technické špecifikácie 
(článok 6 ods. 4). 
Plniace stanice LNG pre námorné lode musia sp ĺňať európske normy, ktoré sa ešte majú 
spracovať na základe celosvetovej normy ISO//TC67/WG10. 
(b) Postupy a pravidlá pre distribúciu a dopl ňovanie LNG v námornej doprave  
Skutočnosť, že na úrovni EÚ chýbajú spolo čné postupy a harmonizované pravidlá pre 
distribúciu a dopl ňovanie LNG pre lode, v sú časnosti rieši Komisia v spolupráci s Európskou 
námornou bezpe čnostnou agentúrou (EMSA). Táto práca bola podporená na zasadnutiach 
skupiny expertov ad hoc pre LNG v námornej dopr ave, ktoré Komisia a EMSA zorganizovali 
v apríli, júni a decembri 2012.  
Skupina expertov sa zamerala predovšetkým  na posúdenie platnýc h pravidiel a noriem 
týkajúcich sa LNG a na ur čenie potenciálnych prekážok, ktoré brzdia rozsiahle používanie 
LNG ako paliva pre lode v EÚ.  
Okrem toho Komisia za pomoci EMSA vykoná va a koordinuje svoju prácu v súlade 
s postupujúcim regula čným vývojom na medzinárodnej úrovni , na ktorej sa využívanie 
doplňovania LNG v námornej doprave rieši v rámci IMO, ISO, Medzinárodného združenia 
prístavov a prístavísk (IAPH) a Spolo čnosti medzinárodných prevádzkovate ľov cisternových 
lodí na prepravu plynu a terminálov (SIGTTO). 
EMSA si ďalej objednala extern ý odborný posudok pre vykonanie analýzy nedostatkov 
v oblasti noriem a pravidiel pre dopl ňovanie plynu na lodiach.  
Európska komisia bude pokra čovať v rokovaniach a pracova ť na prijatí rámcových 
podmienok v celej EÚ pre dopl ňovanie LNG kompatibilných na medzinárodnej úrovni. 
V pracovnom dokumente útvarov Ko misie „Opatrenia na komple xný rámec EÚ týkajúci sa 
LNG pre námornú dopravu“ sprevádzajúcom oz námenie o ekologickej energii pre dopravu: 
Európska stratégia pre alternatívne palivá
15 sa uvádzajú výsledky dosiahnuté doteraz a ďalšie 
kroky do konca roka 2014 zamerané na komplexný súbor pravidiel, noriem a usmernení.  
(c) Podporné opatrenia  
Európsky parlament navrhol aj prípravné opatrenia (s rozpo čtom 1 milión EUR) s cie ľom 
podporiť zavedenie náležitých rámcových podmie nok pre LNG v námornej doprave, napr. 
pomocou ú čelovo zameraných štúdií. Rozsah opatrenia sa ešte má dokon čiť a zohľadní sa 
výsledok práce na diferen čnej analýze, ktorú v roku 2012 uskuto čnila Komisia, EMSA 
a príslušné zainteresované strany. Môže podpori ť tiež všetky budúce opatrenia predpokladané 
s cieľom ďalšieho spracovávania rámcových podmienok pre používanie LNG v námornej 
doprave v nadväznosti na rokovania v ESSF. 
                                                 
14 COM(2013) 018 final. 
15 COM (2013) 17 final, 24.1.2013. 
 
SK 13   SK  
Ďalšie kroky týkajúce sa LNG v námornej doprave  
Vzhľadom na zložitos ť tejto otázky je potrebné rozšíri ť rozsah a ú časť na iné zainteresované 
strany v dodávate ľskom reťazci LNG pre námornú dopravu s cie ľom zahrnú ť príslušné 
orgány členských štátov. Predpokladá sa preto, že v rámci ESSF bude vytvorená pracovná 
skupina pre LNG v námornej doprave. Praco vná skupina bude vo svojej práci vychádza ť 
okrem iného z výsledkov skupiny e xpertov ad hoc pre LNG, odporú čaní vydaných v štúdii 
EMSA týkajúcej sa analýzy právnych nedostatkov a z ďalších štúdií uskuto čniteľnosti 
podporovaných programom TEN-T, t. j. Seve rný projekt EÚ týkajúci sa LNG a pod. 
Táto pracovná skupina bude poskytova ť poradenstvo pre ESSF o technických a právnych 
aspektoch zamerané na spracovanie rámc ových podmienok (normy, usmernenia a/alebo 
nariadenia) na u ľahčenie používania LNG ako paliva pr e námornú dopravu na úrovni EÚ 
a môže uskuto čniť tieto opatrenia: 
3.2.2. Technológia čistenia  
3.2.2.1. Schválenie palubných systémov čistenia výfukových plynov 
Harmonizované požiadavky na schválenie palubných systémov čistenia výfukových plynov 
(technológia čistenia) pre lode plávajúce pod vlajkou členského štátu EÚ boli zahrnuté 
do smernice Komisie 2011/ 75/EÚ z 2. septembra 201116, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 
                                                 
16 Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2011, s. 1. Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
16. Spracova ť spoločné, harmonizované usmernenia/ 
normy/pravidlá pre LNG ako paliva pre lode 
v námornej doprave, ktoré zah ŕňajú technické 
a prevádzkové aspekty a aspekty bezpe čnosti, 
ochrany a odbornej prípravy pre:  
a) dopravu, skladovanie a distribúciu  
b) dopl ňovanie paliva,  
c) používanie na palube lode EK/EMSA/ESSF 
 2013 –2014
17. Analyzova ť niektoré potenciálne prekážky trhu, 
ktoré brzdia zavádzanie LNG, t. j. organiza čné 
a prevádzkové a týkajúce sa nákladov a nedostatku informácií.  EK/ EMSA/ ESSF 2013 –2014
18. Udržiavať spojenie a zabezpe čiť koordináciu 
s postupujúcim regula čným vývojom na 
medzinárodnej úrovni, v rámci ktorého sa rieši 
používanie LNG v námornej doprave, t. j. v IMO, 
ISO, IAPH, SIGTTO at ď. EK/ EMSA/ ESSF 2013 –2014
19. Poskytova ť usmernenia a podporu na vytvorenie 
a posudzovanie efektívnych obchodných prípadov (koncepcia dodávate ľského reťazca LNG).  EK/ EMSA/ ESSF 2013 –2014
20. Zvýšiť informovanos ť verejnosti o prínosoch 
LNG v námornej doprave. EK/ EMSA/ ESSF 2013 –2014
 
SK 14   SK Rady 96/98/ES o vybavení námorných lodí17. Podľa týchto nových ustanovení, čističky 
umiestnené na palube lodí EÚ musia od 5. októbra 2012 sp ĺňať normy stanovené v prílohe 
A.118 k smernici.  
3.2.2.2. Požiadavky na odpad vznikajúci v čističkách 
Niektoré typy čističiek vytvárajú odpad, ktorý sa nemôže vypúš ťať do mora, ale musí sa s ním 
náležite zaobchádza ť. Preto požiadavky na odpad vytváraný v čističkách budú posudzova ť 
útvary Komisie po čas prebiehajúceho procesu preskúmania smernice Európskeho parlamentu 
a Rady 2000/59/ES z 27. novembra  2000 o prístavných zberných zariadeniach na lodný odpad 
a zvyšky nákladu. 
Ďalšie kroky v technológii čistenia  
S ohľadom na technické, prevádzkové a ekonom ické úlohy spojené s montážou, prevádzkou 
a údržbou systémov čistenia výfukových plynov ( čističky) sa predpokladá, že v rámci ESSF 
by mala by ť vytvorená pracovná skupina pre technológiu čistenia. Pracovná skupina bude 
okrem iného posudzova ť vhodnosť čističiek v súvislosti s ich namontovaním na všetky typy 
motorov a všetky kategórie a rozmery plavidiel, pokia ľ ide o počiatočné náklady, dostupnos ť, 
vyspelosť produktov, dobu návratnosti, likvidáciu zvyškov (kalu) a odbornú prípravu 
posádky.  Táto pracovná skupina bude pre ESSF poskytova ť poradenstvo v technických, 
ekonomických a prevádzkových aspektoch tý kajúcich sa používania technológie čistenia 
v námornej doprave. 
                                                 
17 Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 25. 
18 Príloha A.1 – Vybavenie, pre ktoré už v medzinárodných nástrojoch existujú podrobné normy 
na skúšanie . Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
21. Navrhnúť zahrnutie problematiky zvyškov zo 
systémov čistenia výfukových plynov 
do revidovanej smernice 2000/59/ES 
o prístavných zberných zariadeniach.  
 EK 2. štvrťrok 
2013 
22. Posúdiť potrebu usmernení a/alebo noriem pre 
technológiu čistenia zah ŕňajúcich technické 
a prevádzkové aspekty a aspekty bezpe čnosti 
vrátane odbornej prípravy posádok, ako aj aspekty zne čistenia mora.  EK/ EMSA/ ESSF 
 2013 –2014 
23. Určiť a analyzova ť potenciálne prekážky trhu, 
ktoré brzdia používanie technológie čistenia.  EK/ESSF 2013 –2014 
24. Zabezpečiť koordináciu s prebiehajúcimi 
regulačnými iniciatívami na medzinárodnej 
úrovni, t. j. prác a IMO na kritériách 
preplachovacej vody pre systémy čistenia 
výfukových plynov. EK s pomocou 
EMSA 2013 –2014 
25. Výmena informácii o prebiehajúcich 
a plánovaných projektoch a skúškach týkajúcich 
sa montáže čistiacej techniky na palube lodí.  EK/ EMSA/ ESSF 2013 –2014 
 
SK 15   SK 3.2.3. Pobrežná elektrina  
Už sa vynakladajú normaliza čné úsilia s cie ľom podpori ť zavedenie tejto technológie, ktorá 
môže zna čne znížiť miestne zne čistenie v prístavoch a mohla by sa v budúcnosti napája ť 
ekologickou morskou veternou energiou. V návrhu smernice o zavádzaní infraštruktúry pre 
alternatívne palivá19 sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpe čili, že sa dodávky 
pobrežnej elektrickej energie pre námorné lode zavedú v prístavoch, pokia ľ sú nákladovo 
efektívne a priaznivé pre životné  prostredie. Okrem toho sa v navrhnutej smernici vyžaduje, 
aby pobrežná elektrina sp ĺňala do 31. decembra 2015 príslušné normy EN a technické 
špecifikácie nedávno prijatej celosve tovej normy IEC/ISO/IEEE 80005-1.  
Ďalšie stimuly sa navrhujú v rámci sú časnej revízie smernice 2003/96/ES z 27. októbra 2003 
o reštrukturalizácii právneho rámca Spolo čenstva pre zda ňovanie energetických výrobkov 
a elektriny. V návrhu Komisi e sa stanovuje povinná do časná daňová výnimka pre pobrežnú 
elektrinu poskytovanú lodiam po čas zakotvenia v prístave. Ke ď bude smernica prijatá, bude 
sa tento stimul uplat ňovať po dobu 8 rokov. Avšak rokovania, aby sa v navrhnutých právnych 
predpisoch pokro čilo ďalej, ešte prebiehajú.  
Ďalšie kroky   
3.3. Rozvoj infraštruktúry  
V návrhu nového nariadenia TEN-T sa stano vujú požiadavky na infr aštruktúru, ktorých 
cieľom je u ľahčiť bezpečnú, efektívnu, inteligentnú, energeticky ú činnú a udržate ľnú 
dopravu. Náležitá pozornos ť sa venuje zavádzaniu nových technológií a inovácií vrátane 
najmä poskytovania plniacich zariadení pre a lternatívne palivá, ktoré sú potrebné na 
využívanie ekologických námorných technológií. Podpora TEN-T u ľahčí prechod 
na ekologickejšiu námornú dopravu na hlavných dopravných osiach pozd ĺž pobrežia EÚ a ich 
styčných plochách s pevninou.  
3.4. Výskum, technický rozvoj a inovácie  
Siedmy rámcový program EÚ (RP7) pre dopravu podporil mnoho výskumných projektov20 
so zvláštnym zrete ľom na spracovanie inova čných koncepcií námornej dopravy vrátane 
ekologických technológií lodí, stratégií alte rnatívnych palív a prev ádzky pre ekologickú 
námornú dopravu. Tieto opatrenia berú do úv ahy aj priority námorného strategického 
výskumného programu vymedzeného „tec hnologickou platformou WATERBORN“ 
                                                 
19 COM(2013) 18 final. 
20 Strategický výskum pre koncepcie inova čného pohonu námorných lodí – STREAMLINE (Strategic 
Research for Innovative Marine Propulsion Concepts), Techno lógie a scenáre pre námornú dopravu 
s nízkymi emisiami – TEFLES (Technologies and Scenarios for Low Emissions Shipping), Inova čný 
systém dodato čnej úpravy pre kontrolu emisií naftových motorov námorných lodí – DEECON 
(Innovative After-treatment System for Marine Diesel Engine Emission Control) a Elektronicky riadené 
vtlačovanie plynu pod vysokým tlakom pre dvojtaktné naftové motory námorných lodí – HELIOS 
(High Pressure Electronically Controlled Gas Injection for Marine Two-stroke Diesel Engines) sú 
príklady takých výskumných projektov financovaných Európskou úniou, ktoré je možné ďalej 
konzultova ť na internetovej stránke informa čnej služby Spolo čenstva pre výskum a vývoj – CORDIS 
(Community Research and Deve lopment Information Service) 
http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html Opatrenie Zodpovedné 
subjekty Termín 
26. Členské štáty a odvetvie v čo najväčšej miere 
využijú stimuly poskytnuté pre pobrežnú 
elektrinu.   ČŠ/odvetvie  31/12/ 2020  
 
SK 16   SK presadzovanou odvetvím, ktorá zoskupuje pr íslušné zainteresované strany zapojené 
do výskumu a vývoja námornej dopravy21. Technologická platforma „WATERBORN“ 
v súčasnej dobe aktualizuje svoj strategický plán výskumu s cie ľom poskytnú ť stanovisko 
k prioritám pre budúci pracovný program, ktorý sa má vykonáva ť v rámci programu 
„Horizont 2020“ – program EÚ týkajúci sa financovania výskumu a inovácií na roky 2014–
2020.  
Aby sa splnili úlohy v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré stoja pred odvetvím 
námornej dopravy, sú potrebné ďalšie investície do výskum u a vývoja spolu s viac 
koordinovaným a jednotným prís tupom námorného spolo čenstva EÚ. Bielou knihou z roku 
2011 „Plán jednotného európskeho dopravného prie storu - Vytvorenie konkurencieschopného 
dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje22“ sa stanovili náro čné ciele týkajúce sa 
zníženia emisií CO 2 z námornej dopravy. Kontakty zain teresovaných strán ukazujú, že 
odvetvie pracuje na inova čných technológiách smerujúcich k lodiam s nulovými emisiami23. 
Vyššia energetická ú činnosť plavidiel vedie všeobecne k celkovo nižšej spotrebe paliva a teda 
k priamemu zníženiu emisií škodlivín a CO 2. Tieto inova čné prístupy si vyžadujú spojenie 
niekoľkých nových technológií, komplexnejšie  štúdie a projekty validácie. 
Možnosti výskumu a vývoja pre uplat ňovanie súboru nástrojov udržate ľnej vodnej dopravy sa 
nachádzajú v programe Horizont 2020 v rámci spolo čenskej výzvy „Inteligentná, ekologická 
a integrovaná doprava“. Aby sa zabezpe čilo, že sa dosiahne optimálny prínos programu 
„Horizont 2020“, predpokladá sa vytvorenie  pracovnej skupiny pre výskum, inovácie 
a technológie v rámci ESSF. Pracovná skupi na spracuje pre ESSF zameranie výskumu 
a vývoja a požiadavky a rozhodnutia na po dporu súboru nástrojov prostredníctvom 
osobitného programu Horizont 2020. V prípade potreby sa zoh ľadnia regionálne špecifiká.  
Ďalšie kroky  
                                                 
21 http://www.water borne-tp.org/ 
22 COM(2011) 144 final. 
23 V poslednej správe LeaderSHIP uverejnenej 20. febr uára 2013 sa tiež uvažuje o koncepcii prípadného 
súkromno-verejného partnerstva zameraného na nu lové emisie/ nulové technické nehody plavidiel 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).  Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
27. Prispieť k stanoveniu pracovného programu pre 
výzvy na predkladanie návrhov v rámci 
programu HORIZONT 2020.  
a) navrhnú ť príslušné otázky a druhy opatrení.  
b) informova ť a vies ť zainteresované 
organizácie k tomu, aby čo najlepšie využili 
financovanie z programu Horizont 2020 na 
uplatňovanie súboru nástrojov.   
EK/WTP/ESSF/  V priebehu 
roka 2013 
a po roku 
2013 
28. Prispieť k plánu strategického výskumu 
a inovácií pre odvetvie námornej dopravy v 
rámci programu Horizont 2020.  
a) monitorova ť pokrok a aktualizova ť 
požiadavky na výskum a vývoj pre súbor nástrojov. 
b) napomáha ť uvedeniu opatrení EÚ týkajúcich 
sa výskumu a inovácií do súladu s vykonávaním  
EK/WTP/ESSF/ 
 
 
EK/WTP/ESSF/ 
    V priebehu 
roka 2013 
a po roku 
2013  
 
SK 17   SK 4. ZÁVER   
Komisia bude aj na ďalej úzko spolupracova ť s členskými štátmi a zainteresovanými stranami 
vo vykonávaní opatrení uvedených v pr acovnom dokumente útvarov Komisie 
zo 16. septembra 2011, ako aj v spracova ní iných opatrení, ktoré by podporili ďalšie plnenie 
normy týkajúcej sa nízkeho obs ahu síry a podporili udržate ľnú a konkurencieschopnú 
námornú dopravu EÚ. Na tento ú čel sa zavedie súbor opatrení uvedených v predchádzajúcich 
kapitolách a zhrnutých v pr ílohe 1 k tejto správe.  
Aby sa v tomto procese pokro čilo ďalej a aby bol koordinovaný, Komisia pristúpi 
k vytvoreniu širšieho fóra zainteresova ných strán – Európskeho fóra pre udržate ľnú námornú 
dopravu (ESSF). ESSF zaistí platformu na  štrukturálny dialóg, výmenu osved čených 
postupov a odborných poznatkov, spoluprácu a koor dináciu medzi príslušnými verejnými 
a súkromnými zainteresovanými stranami z odve tvia námornej dopravy a útvarmi Komisie 
v spoločne vytypovaných oblastiach. Fóru ESSF bude napomáha ť technická pracovná 
skupina, ktorá sa sústredí pr edovšetkým na technológiu čistenia a zavádzanie LNG 
v námornej doprave, koordináciu činností výskumu a vývoja a na inovácie (práca na základe 
širšieho zamerania výskumu a vývoja zais ťovaná technologickou platformou 
„WATERBORNE“) a finan čné aspekty a výmenu osved čených postupov na vykonávanie 
smernice 2012/33/EÚ.  
V polovici roku 2015 Komisia podá správu o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní týchto 
opatrení.  politiky.  
 
SK 18   SK PRÍLOHA 1: Plán postupu vo vykonávaní súboru nástrojov pre udržate ľnú vodnú 
dopravu   
 Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
1 Požiadať o financovanie na základe 
viacročných a ro čných výziev na predkladanie 
návrhov v rámci TEN-T 2012. ČŠ/odvetvie Uzatvorené 
28/02/2013
2 Využiť príležitosti, ktoré poskytla výzva 
na predkladanie návrhov v rámci programu Marco Polo 2013. Odvetvie Prvá 
polovica 
roku 2013 
3 Analyzova ť možné spôsoby úpravy kritérií 
programu Marco Polo II s cie ľom lepšie odrazi ť 
trhové podmienky a umožni ť financovanie pre 
projekty ekologickej námornej dopravy. EK/ČŠ Začiatkom 
roka 2013 
4 Zabezpečiť lepšie využívanie nástrojov EÚ 
na financovanie dopravy a koordináciu s inými nástrojmi EÚ, t. j. štrukturálne fondy, úvery Európskej investi čnej banky at ď.  EK/ČŠ/ odvetvie Začiatkom 
roka 2013 
5 Zabezpečiť kontinuitu práce Európskej siete 
príbrežnej námornej dopravy týkajúcej sa 
posúdenia pravdepodobného vplyvu (napr. 
spätný prechod na iný druh dopravy) v sektore 
príbrežnej námornej dopravy v oblasti SECA. EK/ESN/SPC 2013–2014 
6 Zaistiť väčšiu informovanos ť o rámcových 
podmienkach poskytovania úverov EIB pre námornú dopravu.  EIB/EK 2013–2014 
7 Preskúma ť príležitosti pre prípadné 
medziodvetvové partners tvá, ktoré by mohli 
zabezpečiť financovanie EIB pre námorné 
projekty. EK/ČŠ/odvetvie 
/ESSF 2013–2014 
8 Preskúma ť využívanie záruky za úver pre TEN-
T alebo pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 na financovanie projektov infraštruktúry námornej dopravy s dlhými dobami návratnosti. EK/ČŠ/odvetvie 
/ESSF 2013–2014 
9 Skúmať finan čné spájanie projektov 
modernizácie s cie ľom požiada ť o všeobecné 
úvery EIB. 
 ČŠ/odvetvie/ESSF 2013–2014 
10 Preskúma ť zavedenie vnútroštátnych 
mechanizmov financovania na podporu toho, ČŠ 2013–2014 
 
SK 19   SK  Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
aby vnútroštátni prevádz kovatelia lodí dosiahli 
včas súlad s normou týkajúcou sa nízkeho 
obsahu síry. 
11 Určiť možné stimuly použite ľné na miestnej, 
vnútroštátnej a regionál nej úrovni, t. j. 
ekologické prístavné poplatky a tarify pre 
ekologické lode (v súlade  s pravidlami štátnej 
pomoci).  ČŠ/odvetvie 2013–2014 
12 Pokračovať v medzinárodnom dialógu 
s hlavnými medzinárodnými partnermi o námornej doprave a v koordinácii súvisiacich 
otázok udržate ľnosti námornej dopravy 
s IMO/ISO. EK s pomocou EMSA Trvale 
13 Vytvoriť Európske fórum pre udržate ľnú 
námornú dopravu (ESSF) EK spolu s príslušnými 
zainteresovanými 
stranami Druhá 
polovica 
roku 2013 
14 Usporiada ť prvé plenárne zasadnutie ESSF 
a začať prácu technickýc h pracovných skupín 
ESSF. EK/ESSF Druhá 
polovica 
roku 2013 
15 Posúdiť vykonávanie smernice 2012/33/EÚ. EK/ ČŠ/ ESSF/ odvetvie Druhá 
polovica 
obdobia 
rokov 2013 
–2015  
16 Spracovať spolo čné, harmonizované 
usmernenia/ normy/pravidlá pre LNG ako paliva pre lode v námornej doprave, ktoré zahŕňajú technické a prevádzkové aspekty a 
aspekty bezpe čnosti, ochrany a odbornej 
prípravy pre:  
a) dopravu, skladovanie a 
distribúciu  
b) dopl ňovanie paliva, 
c) používanie na palube lodí.  EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
17 Analyzova ť niektoré potenciálne prekážky trhu, 
ktoré brzdia zavádzanie LNG, t. j. organiza čné 
a prevádzkové a týka júce sa nákladov 
a nedostatku informácií. EK/ EMSA/ ESSF  2013–2014 
18 Udržiavať spojenie a zabezpe čiť koordináciu 
s postupujúcim regula čným vývojom na 
medzinárodnej úrovni, v rámci ktorého sa rieši EK/ EMSA/ ESSF  2013–2014 
 
SK 20   SK  Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
používanie LNG v námornej doprave, t. j. 
v IMO, ISO, IAPH, SIGTTO at ď. 
19 Poskytova ť usmernenia a podporu pre 
vytvorenie a posudzovanie efektívnych 
obchodných prípadov (koncepcia 
dodávateľského reťazca LNG).  EK/ EMSA/ ESSF  2013–2014 
20 Zvýšiť informovanos ť verejnosti o prínosoch 
LNG v námornej doprave. EK/ EMSA/ ESSF  2013–2014 
21 Navrhnúť zahrnutie problematiky zvyškov zo 
systémov čistenia výfukových plynov 
do revidovanej smernice 2000/59/ES 
o prístavných zberných zariadeniach.  EK 2. štvrťrok 
2013  
22 Posúdiť potrebu usmernení a/alebo noriem pre 
technológiu čistenia zah ŕňajúcich technické 
a prevádzkové aspekty a aspekty bezpe čnosti 
vrátane odbornej prípravy posádok, ako aj aspekty zne čistenia mora.  EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
23 Určiť a analyzova ť potenciálne prekážky trhu, 
ktoré brzdia používanie technológie čistenia.  EK/ESSF 2013–2014 
24 Zabezpečiť koordináciu s prebiehajúcimi 
regulačnými iniciatívami na medzinárodnej 
úrovni, t. j. s prácou IMO na kritériách 
preplachovacej vody pre systémy čistenia 
výfukových plynov. EK/ESSF 2013–2014 
25 Výmena informácii o prebiehajúcich 
a plánovaných projektoch a skúškach 
týkajúcich sa montáže čistiacej techniky 
na palube lodí . EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
26 Členské štáty a odvetvie v čo najväčšej miere 
využijú stimuly poskytnuté pre pobrežnú elektrinu. ČŠ/odvetvie 31/12/2020 
27 Prispieť k stanoveniu pracovného programu pre 
výzvy na predkladanie návrhov v rámci 
programu HORIZONT 2020. Navrhnú ť 
príslušné otázky a druh y opatrení. Informova ť 
a viesť zainteresované organizácie k tomu, aby 
čo najlepšie využili finan čné prostriedky 
z programu Horizont 2020 na uplat ňovanie 
udržateľného súboru nástrojov.  EK/WTP/ESSF/ V priebehu 
roka 2013 
a po roku 
2013 
 
SK 21   SK  Opatrenie Zodpovedné subjekty Termín 
28 Prispieť k plánu strategického výskumu 
a inovácií pre odvetvie námornej dopravy v rámci programu Horizont 2020. Monitorova ť 
pokrok a aktualizova ť požiadavky na výskum 
a vývoj pre súbor nástrojov pre udržate ľnú 
vodnú dopravu. Napomáha ť uvedeniu opatrení 
EÚ týkajúcich sa výskumu a inovácií do súladu s vykonávaním politiky.  EK/WTP/ESSF/ V priebehu 
roka 2013 
a po roku 
2013 
 
SK 22   SK  
Príloha 2: Projekty námorných dia ľnic a prístavov podporované sie ťou TEN-T 
so špecifickým aspektom životného prostredia  
Uverejnené na: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects /ten-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Viac informácií o projekto ch financovaných sie ťou TEN-T je uverejnených na webovej stránke výkonnej agentúry TEN-T  
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Portfólio prebiehajúcich projektov 
námorných dia ľnic:        
         
Kód projektu  Názov  Druh 
opatrenia  Plánované 
trvanie 
(roky)   Pôvodný 
konečný 
termín  Odhadovaný 
konečný 
termín  Počiatočné 
celkové 
náklady 
(mil. EUR)  Podpora 
TEN-T (mil. 
EUR)    
2010-EU-21112-S  Infraštruktúra pl niacich staníc 
LNG a zavádzanie na lodiach Štúdie 3,2 31/03/2013 31/12/2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P  Baltské spojenie Gdy ňa-
Karlskrona  
(časť projektu týkajúca sa 
pobrežnej elektriny v jednom 
prístave a na dvoch plavidlách) Práce 4,8 31/10/2013 31/10/2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P  Dodávka pobrežnej elektriny – 
integrovaná sie ť Severného mora Práce 3,3 31/12/2014 31/12/2014 5,0 1,0  
2011-EU-21005-S  LNG v prístavoch Baltského mora Štúdie 3,0 31/12/2014 31/12/2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S  COSTA Štúdie 2,8 31/12/2013 31/12/2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M  Zelený most severného koridoru 
(časť projektu týkajúca sa 
montáže čističiek na dvoch 
plavidlách a pobrežnej elektriny 
v dvoch prístavoch) Zmiešané 
(štúdie 
a práce) 4,0 31/12/2014 31/12/2014 84,6 19,8 
 
Spolu            111,4 51,4  
Portfólio prebiehajúcich projektov 
prístavov:         
         
Kód projektu  Názov  Druh 
opatrenia  Plánované 
trvanie 
(roky)   Pôvodný 
konečný 
termín  Odhadovaný 
konečný 
termín  Počiatočné 
celkové 
náklady 
(mil. EUR)  Podpora 
TEN-T (mil. 
EUR)    
2011-ES-92138-S  Rozšírenie modrých koridorov 
používaním energie zemného 
plynu Štúdia 1,3 31/12/2013 31/12/2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S  Ekologické technológie 
a ekologicky ú činné alternatívy 
pre žeriavy a prevádzku na 
kontajnerových termináloch 
v prístavoch (GREENCRANES) Štúdia 1,9 31/05/2014 31/05/2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S  Make a Difference Štúdia 1,2 31/12/2014 31/12/2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S  Technické a projektové štúdie 
týkajúce sa zavedenia 
zásobníkových staníc LNG 
v prístave Dunkerque Štúdia 2,4 31/12/2014 31/12/2014 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P  Projekt Fjalir Práce 1,2 31/12/2013 31/12/2013 1,3 0,3  
Spolu            11,9 5,5