Reforma SRP je zakotvená v nariadení (EÚ) č 1380/2013 (ďalej len „základnom nariadení“). Podporuje sa v nej najmä udržateľný, ekosystémový prístup a prístup predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva s dôrazom na súdržnosť medzi vnútorným a vonkajším rozmerom. Rybolovné činnosti Únie mimo vôd Únie by sa mali riadiť rovnakými zásadami a normami, ktoré v rámci práva Únie platia pre oblasť SRP. Únia by mala byť schopná monitorovať svoju flotilu všade, kde pôsobí, a bez ohľadu na rámec, v ktorom pôsobí.¤ Súčasné nariadenie o udeľovaní oprávnení je potrebné zrevidovať tak, aby zodpovedalo cieľom novej SRP a aby sa zabezpečil súlad s nariadením o kontrole.

Objasnenie a zjednodušenie pravidiel by malo zefektívniť a zlepšiť vybavovanie žiadostí o oprávnenie, čo by prinieslo väčšiu istotu pre hospodárske subjekty a odstránilo by prekrývanie medzi relevantnými aktérmi. Pomohlo by to zlepšiť regulačný rámec, v ktorom pôsobí vonkajšia flotila, a zároveň by sa posilnila kontrola verejných orgánov.

Možnosť 5 – predstavuje kombináciu právnej istoty so širším rozsahom pôsobnosti, čím by vznikol úplný rámec, ktorým sa upravuje činnosť vonkajšej flotily EÚ vo vodách mimo Únie. Z tohto dôvodu sa daná možnosť považuje za najefektívnejšiu z hľadiska splnenia cieľov politiky, zabezpečenia právnej istoty a príspevku k medzinárodnej dôveryhodnosti Únie. Optimalizovala by environmentálne prínosy spojené s ochranou živých morských zdrojov a jej prínos by prevážil možné krátkodobé adaptačné náklady pre prevádzkovateľov a správne orgány. Zo sociálneho hľadiska možno všetky možnosti pokladať za neutrálne.

Cieľom návrhu je posilniť schopnosť EÚ monitorovať svoju flotilu bez ohľadu na rámec, v ktorom pôsobí. Zohľadňuje sa potreba nastoliť rovnováhu medzi zvýšením kontroly nad flotilou Únie a znížením pracovného zaťaženia vnútroštátnej správy a správy EÚ. Z posúdenia vplyvu vyplýva, že návrh by pomohol zjednodušiť súčasný systém. Očakávané výhody však jasne prevažujú vynaložené úsilie, najmä pokiaľ ide o pozitívny vplyv na riadenie zdrojov rybolovu. V tomto ohľade sú navrhované ustanovenia obmedzené na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa, a neprinášajú neprimerané zaťaženie•Výber nástroja

Hlava II – v kapitole I sa stanovuje základná zásada nariadenia, ktorou je, že skôr, než plavidlo začne vykonávať rybolov mimo vôd Únie, malo by mať oprávnenie jednak od svojho vlajkového členského štátu a jednak od pobrežného štátu, v ktorého vodách sa rybolovné činnosti vykonávajú. Vlajkový členský štát by mal toto oprávnenie vydať len vtedy, ak sú za všetkých okolností splnené kritériá oprávnenosti uvedené v článku 5. V tomto smere je zásadná zodpovednosť vlajkového štátu. Osobitné ustanovenie o zmene vlajky umožňuje vlajkovému členskému štátu lepšie rozpoznať, kedy postup zmeny vlajky signalizuje úmyselné nedodržanie predpisov, a teda nemožno vydať oprávnenie.

Návrh by sa mal podporiť vhodnými nástrojmi IT, ktoré zjednodušia spracovávanie a monitorovanie oprávnení na rybolov a podporia elektronickú výmenu údajov medzi vnútroštátnymi správami a Komisiou. Súčasne sa zvýši transparentnosť, keďže sa vytvorí register oprávnení na rybolov (pozostávajúci z verejnej aj zabezpečenej časti), ktorý všetkým zainteresovaným stranám umožní prístup k informáciám o činnosti vonkajšej flotily v súlade s predpismi týkajúcimi sa spracovávania osobných údajov.

(5)Na medzinárodnej úrovni sa čoraz viac pozornosti sústredí na otázku povinností a z nich vyplývajúcej zodpovednosti a záväzkov vlajkového štátu, resp. vlajkovej medzinárodnej organizácie, za ochranu živých zdrojov na šírom mori podľa dohovoru UNCLOS a hospodárenie s nimi. V rámci povinnosti náležitej starostlivosti vyplývajúcej z dohovoru UNCLOS to platí aj pre vymedzenie právomoci pobrežného štátu a právomoci vlajkového štátu, resp. právomoci vlajkovej medzinárodnej organizácie, pri zabezpečovaní vhodnej ochrany morských biologických zdrojov v morských oblastiach, ktoré patria do vnútroštátnej právomoci. Povinnosť náležitej starostlivosti je povinnosť štátu vynaložiť maximálne možné úsilie a urobiť všetko pre to, aby sa zabránilo nezákonnému rybolovu, čo zahŕňa povinnosť prijať potrebné administratívne a vynucovacie opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že rybárske plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou, jeho štátni príslušníci alebo rybárske plavidlá pôsobiace v jeho vodách sa nezapájajú do činností, ktorými sa porušujú platné ochranné a riadiace opatrenia. Z týchto dôvodov je dôležité organizovať jednak činnosti rybárskych plavidiel Únie mimo vôd Únie a jednak systém ich riadenia tak, aby Únia mohla efektívne a účinne plniť svoje medzinárodné záväzky a aby sa zabránilo situáciám, keď by Únia mohla byť napomenutá za medzinárodne protiprávne činy.

(4)Únia schválila Medzinárodný akčný plán organizácie FAO na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (IPOA-IUU), ktorý bol prijatý v roku 2001. V pláne IPOA-IUU a dobrovoľných usmerneniach FAO o činnosti vlajkového štátu, ktoré boli schválené v roku 2014, sa stanovuje, že vlajkový štát má zodpovednosť zabezpečiť dlhodobé zachovanie a udržateľné využívanie živých morských zdrojov a morských ekosystémov. V pláne IPOA-IUU sa stanovuje, že vlajkový štát by mal plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, vydávať oprávnenia na rybolov vo vodách mimo jeho zvrchovanosti alebo právomoci. V dobrovoľných usmerneniach sa okrem toho odporúča, aby vlajkový štát a pobrežný štát udelili oprávnenie, ak sa rybolovné činnosti vykonávajú na základe dohody o prístupe k rybolovným zdrojom alebo aj nad rámec takejto dohody. Oba štáty by sa mali uistiť o tom, že tieto činnosti nenarušia udržateľnosť populácií vo vodách pobrežného štátu (body 40 a 41).

(9)Nariadením Rady (ES) č. 1006/2008 sa mal vytvoriť spoločný základ pre udeľovanie oprávnení na rybolovné činnosti, ktoré vykonávajú plavidlá Únie mimo vôd Únie, s cieľom podporiť boj proti NNN rybolovu a lepšie kontrolovať a monitorovať flotilu EÚ všade na svete.

(10)Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 o NNN rybolove bolo prijaté paralelne s nariadením Rady (ES) č. 1006/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 (ďalej len „nariadenie o kontrole“) bolo prijaté o rok neskôr. Tieto nariadenia predstavujú tri vykonávacie piliere ustanovení o kontrole a presadzovaní pravidiel SRP.

(11)Tieto tri nariadenia sa však nevykonávali dôsledne; Nezrovnalosti vznikali najmä medzi nariadením o udeľovaní oprávnení a nariadením o kontrole, ktoré bolo prijaté až po nariadení o udeľovaní oprávnení. Pri vykonávaní nariadenia o udeľovaní oprávnení sa okrem toho ukázalo niekoľko nedostatkov, pretože sa ním neupravovali niektoré aspekty kontroly, napríklad prenájom plavidiel, zmenu vlajky a vydávanie oprávnení na rybolov príslušným orgánom tretej krajiny rybárskym plavidlám Únie nad rámec dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „priame oprávnenia“). Ako problematické sa ukázali aj niektoré nahlasovacie povinnosti, ako aj rozdelenie administratívnych úloh medzi členské štáty a Komisiu.

(12)Základný princíp tohto nariadenia spočíva v tom, že každé plavidlo Únie vykonávajúce rybolov mimo vôd Únie by malo mať oprávnenie od svojho vlajkového členského štátu a byť ním príslušne monitorované bez ohľadu na to, kde a v akom rámci pôsobí. Vydanie oprávnenia by malo závisieť od splnenia základného súboru spoločných kritérií oprávnenosti. Na základe informácií, ktoré členské štáty zhromažďujú a poskytujú Komisii, by Komisia mala mať možnosť kedykoľvek zasiahnuť do monitorovania rybolovných činností všetkých rybárskych plavidiel Únie v ľubovoľnej oblasti mimo vôd Únie.

(13)Podporné plavidlá môžu mať značný vplyv na spôsob, akým rybárske plavidlá vykonávajú svoje rybolovné činnosti, ako aj na množstvo rýb, ktoré môžu uloviť. Preto je potrebné zohľadňovať ich v procesoch vydávania oprávnení a podávania správ podľa tohto nariadenia.

(14)Zmena vlajky sa stáva problémom vtedy, keď je jej cieľom obídenie pravidiel SRP alebo existujúcich ochranných a riadiacich opatrení. Únia by preto mala mať možnosť vymedziť a zisťovať takéto konanie a zabraňovať mu. Po celý čas životnosti plavidla by mala byť zabezpečené, aby bolo vysledovateľné a aby sa dalo zistiť, či v minulosti dodržiavalo pravidlá. Tomuto účelu by mala slúžiť aj požiadavka na jedinečné číslo plavidla, ktoré udeľuje Medzinárodná námorná organizácia (IMO).

(15)Plavidlá Únie môžu pôsobiť vo vodách tretích krajín buď na základe ustanovení dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva uzavretých medzi Úniou a tretími krajinami, alebo – v prípade, že neexistuje platná dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva – na základe priameho oprávnenia na rybolov, ktoré udeľujú tretie krajiny. V oboch prípadoch by sa tieto činnosti mali vykonávať transparentne a udržateľne. Vlajkový členský štát by práve z tohto dôvodu mal mať právo povoliť – na základe stanoveného súboru kritérií a pod podmienkou monitorovania – plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou, aby mohli požiadať o priame oprávnenia od tretích pobrežných štátov a získať ich. Rybolovná činnosť by sa mala povoliť hneď, ako sa vlajkový členský štát presvedčí o tom, že nebude mať za následok narušenie udržateľnosti. Pokiaľ Komisia nemá ďalšie námietky, prevádzkovateľovi, ktorý získal oprávnenie od vlajkového členského štátu aj pobrežného štátu, by malo povoliť, aby začal rybolovnú činnosť.

(16)Osobitnou otázkou týkajúcou sa dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je prerozdelenie nevyužitých rybolovných možností, k čomu dochádza, keď členské štáty nevyužijú všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené relevantnými nariadeniami Rady. Keďže náklady na prístup stanovené v dohodách o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sú z veľkej časti financované z rozpočtu Únie, systém prerozdelenia je dôležitý z hľadiska ochrany finančných záujmov Únie a zabezpečuje sa ním, aby sa nepremrhala žiadna rybolovná možnosť, za ktorú sa zaplatilo. Je preto nevyhnutné objasniť a zlepšiť systém prerozdeľovania, ktorý by mal byť mechanizmom poslednej voľby. Mal by sa uplatňovať prechodne a nemal by mať vplyv na počiatočné rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty. K prerozdeleniu by malo dochádzať len vtedy, keď sa relevantné členské štáty vzdajú svojich práv na výmenu rybolovných možností medzi sebou.

(17)Rybolovné činnosti vykonávané v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva a na šírom mori by mal povoľovať aj vlajkový členský štát a mali by byť v súlade s konkrétnymi pravidlami regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo právnymi predpismi Únie, ktorými sa riadia rybolovné činnosti na šírom mori.

(18)Dohody o prenájme plavidiel môžu narušiť účinnosť ochranných a riadiacich opatrení, ako aj negatívne ovplyvniť udržateľné využívanie živých morských zdrojov. Preto je potrebné stanoviť právny rámec, ktorý Únii pomôže lepšie monitorovať činnosť prenajatých rybárskych plavidiel Únie na základe pravidiel prijatých relevantnou regionálnou organizáciou pre riadenie rybárstva.

(19)Postupy by mali byť transparentné a predvídateľné pre prevádzkovateľov z Únie aj z tretích krajín, ako aj pre ich príslušné orgány.

(20)Malo by sa zabezpečiť, aby prebiehala elektronická výmena údajov medzi členskými štátmi a Komisiou v zmysle nariadenia o kontrole. Členské štáty by mali zhromažďovať a spravovať všetky požadované údaje o svojich flotilách a ich rybolovných činnostiach a sprístupňovať ich Komisii. V záujme koordinácie týchto činností zberu údajov by okrem toho mali spolupracovať navzájom, s Komisiou a v relevantných prípadoch aj s tretími krajinami.

(21)V záujme zlepšenia transparentnosti a dostupnosti informácií o oprávneniach Únie na rybolov by Komisia mala zriadiť elektronický register oprávnení na rybolov, ktorý by pozostával z verejnej aj zabezpečenej časti. Informácie v registri oprávnení Únie na rybolov obsahujú osobné údaje. Spracovávanie osobných údajov na základe tohto nariadenia by malo byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001, smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES a platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.

(22)V záujme riadneho riešenia otázky prístupu rybárskych plavidiel plaviacich sa pod vlajkou tretej krajiny do vôd Únie by príslušné pravidlá mali zodpovedať pravidlám, ktoré pre rybárske plavidlá Únie platia podľa nariadenia o kontrole. Predovšetkým by článok 33 nariadenia daného nariadenia o nahlasovaní úlovkov údajov súvisiacich s úlovkami mal platiť aj pre plavidlá tretích krajín vykonávajúce rybolov vo vodách Únie.

(23)Rybárske plavidlá z tretích krajín bez oprávnenia podľa tohto nariadenia by pri prechode vodami Únie mali mať povinnosť zabezpečiť, aby ich rybársky výstroj bol zabezpečený tak, aby sa nedal ľahko použiť na rybolovné činnosti.

(24)Členské štáty by mali byť zodpovedné za kontrolu rybolovných činností plavidiel tretích krajín vo vodách Únie a v prípade porušenia pravidiel aj za ich zapísanie do národného registra stanoveného v článku 93 nariadenia o kontrole.

(25)V záujme zjednodušenia postupov udeľovania oprávnení by členské štáty a Komisia mali používať spoločný systém výmeny a uchovávania údajov, vďaka ktorému budú s minimálnym administratívnym zaťažením k dispozícií potrebné informácie a aktualizácie. V tomto ohľade je potrebné plne využiť aj údaje uvedené v registri flotily Únie.

(26)S cieľom zohľadniť technologický pokrok a následné možné nové požiadavky medzinárodného práva by mala byť na Komisiu delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s prijímaním zmien príloh k tomuto nariadeniu, v ktorých sa stanovuje zoznam údajov, ktoré musí prevádzkovateľ poskytnúť, aby získal oprávnenie na rybolov. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác vykonávala príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

(27)Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci, aby sa zabezpečili jednotné podmienky na vykonávanie ustanovení tohto nariadenia súvisiacich so zaznamenávaním, formátom a prenosom údajov týkajúcich sa oprávnení na rybolov poskytovaných členskými štátmi Komisii a do registra oprávnení Únie na rybolov a aby sa stanovila metodika prerozdeľovania nevyužitých rybolovných možností. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(28)Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, pokiaľ je naliehavo potrebné v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa prerozdeľovania rybolovných možností.