OZNÁMENIE KOMISIE

o akčnom pláne v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu

(2020/C 164/06)

I. Úvod

Komisia je pevne odhodlaná bojovať proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci EÚ i v celosvetovom kontexte. V Európskej únii by mala existovať nulová tolerancia voči peňažným prostriedkom pochádzajúcim z nezákonnej činnosti. Nedávny nárast trestnej činnosti v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 (1) je pripomenutím, že páchatelia trestnej činnosti zneužijú akékoľvek spôsoby, ktoré sa im naskytnú, na páchanie svojej protizákonnej činnosti v neprospech spoločnosti. EÚ musí byť rovnako odhodlaná a zabezpečiť, aby nemohli využívať príjmy z tejto trestnej činnosti.

Za posledných tridsať rokov EÚ vypracovala rozsiahly regulačný rámec zameraný na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a na boj proti týmto javom, pričom tento rámec má oporu v judikatúre Súdneho dvora EÚ (2). Pravidlá EÚ majú široký záber a idú nad rámec medzinárodných noriem, ktoré prijala Finančná akčná skupina (FATF) (3). Rozsah podnikov a povolaní, na ktoré sa tieto pravidlá vzťahujú, stabilným tempom rastie.

Nedávny vývoj v oblasti právnych predpisov bol zameraný na posilnenie rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AML/CFT). Patria sem napríklad zmeny štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré boli zavedené prostredníctvom piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (4), modernizovaný mandát Európskeho orgánu pre bankovníctvo (5), nové ustanovenia, ktoré budú od júna 2021 platiť pre kontroly peňažných prostriedkov v hotovosti (6), zmeny smernice o kapitálových požiadavkách (CRDV) (7), nové pravidlá o prístupe orgánov presadzovania práva k finančným informáciám (8) a harmonizované vymedzenie trestných činov a sankcií za pranie špinavých peňazí (9).

EÚ okrem toho zriadila nový komplexný režim v oblasti ochrany oznamovateľov, ktorý sa má transponovať do decembra 2021 (10) a ktorým sa dopĺňajú existujúce pravidlá o ochrane oznamovateľov obsiahnuté vo štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Novým režimom sa posilní schopnosť vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ predchádzať narušeniam pravidiel, okrem iného v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, odhaľovať takéto narušenia a riešiť ich.

Napriek tomu sa však stále častejšie ozývajú hlasy, že tento rámec treba výrazne zlepšiť. Treba odstrániť zásadné rozdiely v spôsobe, akým sa rámec uplatňuje, ako aj závažné nedostatky pri presadzovaní pravidiel.

Vo svojom oznámení nazvanom Smerom k lepšiemu vykonávaniu rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (11) a v sprievodných správach z júla 2019 Komisia stanovila opatrenia potrebné na zabezpečenie komplexnej politiky EÚ v oblasti predchádzania praniu špinavých peňazí a boja proti financovaniu terorizmu (AML/CFT). Medzi tieto opatrenia patrí lepšie vykonávanie existujúcich pravidiel, podrobnejší a harmonizovaný súbor pravidiel, vysokokvalitný a konzistentný dohľad vrátane prenesenia osobitných úloh v oblasti dohľadu na orgán EÚ, prepojenie centralizovaných registrov bankových účtov a silnejší mechanizmus na koordináciu a podporu práce finančných spravodajských jednotiek (FIU).

Tento názor podporujú aj Európsky parlament a Rada. Vo svojom uznesení z 19. septembra 2019 (12) Európsky parlament vyzval na to, aby sa iniciatívam, ktoré by mohli posilniť opatrenia v oblasti AML/CFT, poskytli na úrovni EÚ väčšie stimuly a aby členské štáty urýchlene transponovali pravidlá EÚ do svojho práva. Rada pre hospodárske a finančné záležitosti 5. decembra 2019 prijala závery týkajúce sa strategických priorít pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (13), v ktorých vyzvala Komisiu, aby preskúmala opatrenia, ktoré by existujúci rámec mohli posilniť.

Komisia má v úmysle vykonať komplexnú politiku v oblasti AML/CFT, pričom táto politika bude prispôsobená osobitným hrozbám, rizikám a zraniteľným miestam, ktorým EÚ čelí (14), a bude navrhnutá tak, aby sa mohla efektívne vyvíjať a zároveň zohľadňovať inovácie. Odolnejším rámcom AML/CFT sa navyše podporí integrita finančného systému EÚ, ktorý je nevyhnutný na dobudovanie bankovej únie a hospodárskej a menovej únie.

S výhradou realizácie posúdenia vplyvu – vrátane vplyvu na základné práva – by sa mal zaviesť integrovaný systém EÚ v oblasti AML/CFT. Podľa vzoru reforiem, ktoré boli uvedené v oblasti prudenciálnej bankovej regulácie a dohľadu, by sa systém mal opierať o harmonizovaný súbor pravidiel a orgán dohľadu na úrovni EÚ, ktorý by fungoval v úzkej spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, s cieľom zabezpečiť vysokokvalitný a konzistentný dohľad na celom jednotnom trhu. Súbežne s týmito snahami by sa mal zriadiť koordinačný a podporný mechanizmus EÚ pre FIU, ktorý bude posilňovať ich účinnosť, a dosiahnuť prepojenie národných centralizovaných registrov bankových účtov, čím sa zrýchli cezhraničný prístup orgánov presadzovania práva a FIU k informáciám o bankových účtoch.

V tomto akčnom pláne sa uvádza, ako Komisia zamýšľa realizovať tieto ciele, pričom vychádza zo šiestich pilierov:

— zabezpečenie účinného vykonávania existujúceho rámca EÚ v oblasti AML/CFT,

— vytvorenie jednotného súboru pravidiel EÚ pre oblasť AML/CFT,

— realizácia dohľadu v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ,

— zriadenie podporného a koordinačného mechanizmu pre FIU,

— presadzovanie ustanovení trestného práva na úrovni Únie a výmeny informácií,

— posilnenie medzinárodného rozmeru rámca EÚ v oblasti AML/CFT.

II. Zabezpečenie účinného vykonávania existujúceho rámca EÚ v oblasti AML/CFT

Prvou prioritou je zabezpečiť, aby členské štáty, príslušné orgány a povinné subjekty dôsledne a účinne vykonávali pravidlá EÚ v oblasti AML/CFT. S týmto cieľom treba konať na niekoľkých frontoch.

Zabezpečenie účinnej transpozície a vykonávania smernice o boji proti praniu špinavých peňazí

V súvislosti s transpozíciou štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí spustila Komisia voči všetkým členským štátom konanie o nesplnení povinnosti z dôvodu neúplnej transpozície smernice. Niekoľko členských štátov na toto konanie reagovalo tak, že prijali nové právne predpisy, v dôsledku čoho bolo konanie o nesplnení povinnosti v prípade dotknutého členského štátu ukončené. Konania voči ostatným členským štátom stále prebiehajú. Štúdia, v ktorej sa hodnotí účinné uplatňovanie štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí v členských štátoch, bude dokončená v polovici roku 2021 a na jej základe sa vypracuje správa, ktorú má Komisia predložiť o účinnom uplatňovaní štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (15).

V súvislosti s transpozíciou piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, ktorá mala byť hotová do 10. januára 2020, Komisia už spustila niekoľko konaní o nesplnení povinnosti proti tým členským štátom, ktoré neoznámili transpozičné opatrenia. Komisia bude pozorne monitorovať zriaďovanie centrálnych mechanizmov bankových účtov a registrov konečných užívateľov výhod v členských štátoch, aby sa zabezpečilo, že budú obsahovať vysokokvalitné údaje.

Práce na prepájaní registrov konečných užívateľov výhod sa už začali a samotné prepojenie bude sprevádzkované v roku 2021. Komisia zároveň v roku 2021 vydá tretie nadnárodné posúdenie rizík s cieľom poskytnúť vstupy pre prístup založený na rizikách.

Monitorovanie kapacity členských štátov predchádzať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a bojovať proti nim

Pranie špinavých peňazí je škodlivé nielen pre stabilitu finančného systému EÚ, ale aj pre celé hospodárstvo, dobrú správu vecí verejných a dôveru investorov. V rámci cyklu európskeho semestra Komisia analyzuje, ako sa v členských štátoch v praxi uplatňujú pravidlá boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, na základe čoho potom Rada prijíma odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisiace s problematikou AML/CFT. Komisia navyše poskytuje členským štátom pri vykonávaní týchto nevyhnutných reforiem technickú pomoc s cieľom odstrániť určité najvýznamnejšie nedostatky systému EÚ v oblasti AML/CFT prostredníctvom programu na podporu štrukturálnych reforiem. Medzi tieto nedostatky patrí nedostatočný počet zamestnancov príslušných orgánov, nedostatky pri uplatňovaní prístupu založeného rizikách a zmierňovanie rizík vyplývajúcich zo zneužívania schránkových spoločností, zlatých víz a programov občianstva.

Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA)

Mandát EBA bol nedávno posilnený nariadením (EÚ) 2019/2175 (16), ktorým sa orgánu EBA zverila zodpovednosť za vedenie, koordináciu a monitorovanie úsilia v oblasti AML/CFT v súvislosti so všetkými poskytovateľmi finančných služieb EÚ a príslušnými orgánmi. EBA je zároveň splnomocnený zriadiť celoeurópsku databázu rizík a opatrení v oblasti dohľadu nad AML/CFT, pričom vykonáva posúdenia rizík príslušných orgánov a v prípade potreby od orgánov vyžaduje, aby prešetrili jednotlivé finančné inštitúcie a aby v súvislosti s nimi zvážili prijatie príslušných opatrení. Komisia očakáva, že EBA v plnej miere využije svoje posilnené právomoci, najmä pokiaľ ide o preskúmanie toho, či vnútroštátny orgán dohľadu pri plnení svojich úloh porušil právo Únie. Orgán EBA už začal realizovať preskúmania a vo februári 2020 uverejnil prvú správu (17). V tejto správe sa poukazuje na viaceré výzvy a konštatuje sa, že „prístupy príslušných orgánov k dohľadu nad bankami v rámci AML/CFT neboli vždy účinné“.

Ako sa uvádza v oddiele IV, zriadením orgánu dohľadu na úrovni EÚ sa zvýši miera dodržiavania týchto pravidiel. Tým sa zabezpečí, aby sa prijali primerané opatrenia s cieľom v prvom rade predchádzať praniu špinavých peňazí a ak to nemožno dosiahnuť, aby sa uložili účinné sankcie. Nový orgán dohľadu na úrovni EÚ bude koncipovaný tak, aby sa zabezpečilo, že bude mať v oblasti AML/CFT potrebné kompetencie, vyšetrovacie kapacity a právomoci a rozhodovaciu štruktúru na efektívnejšie vykonávanie predpisov a na to, aby mohol konať preventívne vždy vtedy, keď nastane určité podozrenie, aby sa zabezpečilo účinné uplatňovanie jednotného súboru pravidiel. Komisia zastáva názor, že s cieľom posúdiť účinnosť rámca AML/CFT v členských štátoch budú mať zásadný význam kontroly na mieste, aby sa v celej Únii zabezpečili vysoké normy kvality.

Komisia bude naďalej zabezpečovať úplnú a správnu transpozíciu pravidiel AML/CFT a v druhom štvrťroku 2020 navrhne odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa AML/CFT.

III. Vypracovanie posilneného súboru pravidiel

Právny rámec EÚ je ďalekosiahly. Postupne sa v ňom rozširoval rozsah takzvaných povinných subjektov (18) a zoznam predikatívnych trestných činov, kládol sa väčší dôraz na skutočné vlastníctvo a prístup založený na rizikách a vo veľkej miere sa odstránili prekážky brániace komunikácii a spolupráci medzi príslušnými orgánmi. Tento rámec poskytuje členským štátom komplexné regulačné prostredie na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

Súčasný prístup k právnym predpisom EÚ však viedol k rozdielnemu vykonávaniu rámca v jednotlivých členských štátoch a čiastočne aj k stanoveniu dodatočných požiadaviek, ktoré idú nad rámec požiadaviek vyplývajúcich z práva EÚ. Príkladom týchto opatrení je identifikácia ďalších povinných subjektov, ako sú platformy kolektívneho financovania alebo predajcovia diamantov, udelenie právomocí FIU na zmrazenie aktív a zavedenie obmedzení na hotovostné platby (19). Následkom je roztrieštené legislatívne prostredie v celej EÚ, čo vytvára dodatočné náklady a záťaž pre subjekty poskytujúce cezhraničné služby alebo spôsobuje regulatórnu arbitráž, keď podniky registrujú svoju činnosť tam, kde sú pravidlá uvoľnenejšie.

Nedostatočná podrobnosť uplatniteľných pravidiel a rozdelenia zodpovedností, pokiaľ ide o cezhraničné otázky, vedie k rozdielnym výkladom smernice v jednotlivých členských štátoch. Neadekvátna spolupráca medzi príslušnými orgánmi (FIU, orgány dohľadu, orgány presadzovania práva a colné a daňové orgány) na vnútroštátnej i cezhraničnej báze vytvára potenciálne medzery, ktoré môžu zneužiť páchatelia trestnej činnosti. Európske orgány dohľadu ďalej zistili (20), že v dôsledku rozdielov v regulačných prístupoch dohľadu a v dôsledku rozdielov v uplatňovaní prístupu založeného na rizikách dochádza k oslabeniu poskytovania cezhraničných služieb a zvýšeniu nákladov pre podniky, čím sa zároveň narúša bezproblémové fungovanie rámca EÚ v oblasti AML/CFT. Táto problematika je obzvlášť relevantná v oblasti finančných technológií (FinTech) a orgán EBA odporučil Komisii, aby harmonizovala požiadavky, ktoré by sa mali uplatňovať na tieto spoločnosti (21) v prípadoch, keď predstavujú riziká v oblasti prania špinavých peňazí/financovania terorizmu.

Právne predpisy EÚ v oblasti AML/CFT musia byť podrobnejšie, presnejšie a musia sa začať jednotnejšie vykonávať. Určité ďalšie požiadavky, ktoré členské štáty zaviedli pri transponovaní smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí, však môžu posilneniu rámca AML/CFT prospievať a mohli by sa začleniť do budúceho súboru pravidiel EÚ. V snahe obmedziť rozdiely pri výklade a uplatňovaní pravidiel by sa určité časti smernice o praní špinavých peňazí mali stať priamo uplatniteľnými ustanoveniami uvedenými v nariadení. Zahŕňať by to malo minimálne ustanovenia, v ktorých sa stanovuje zoznam povinných subjektov, požiadavky na povinnú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi, vnútorné kontroly, ohlasovacie povinnosti, ako aj ustanovenia o registroch konečných užívateľov výhod a centrálnych mechanizmoch bankových účtov. Zvážiť by sa mal aj harmonizovanejší prístup k identifikácii politicky exponovaných osôb. Osobitná pozornosť by sa mala venovať účinnosti systému tak, že sa uvedie viac podrobných údajov o štruktúre a úlohách dohľadu, pokiaľ ide o všetky povinné subjekty a úlohy FIU (pozri ďalšie oddiely). Integrovaný systém EÚ v oblasti AML/CFT si bude takisto vyžadovať dostatočne podrobný súbor pravidiel na uľahčenie priameho dohľadu.

Pokiaľ ide o osobitné pravidlá, ďalšia harmonizácia by sa navyše mohla dosiahnuť splnomocneniami, na základe ktorých by prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov bolo možné prijímať podrobnejšie pravidlá s cieľom prispôsobiť sa vývoju situácie.

Rozsah pôsobnosti právnych predpisov EÚ sa musí rozšíriť s cieľom reagovať na dôsledky technologických inovácií a vývoja v oblasti medzinárodných noriem. Úsilie na medzinárodnej úrovni naznačuje potrebu rozšíriť rozsah odvetví alebo subjektov, na ktoré sa budú vzťahovať pravidlá AML/CFT, a posúdiť, ako by sa tieto pravidlá mali vzťahovať na poskytovateľov služieb v oblasti virtuálnych aktív, ktorí sú doposiaľ mimo rozsahu ich pôsobnosti (22). Ďalšie opatrenia by mohli zahŕňať uľahčenie využívania digitálnej identifikácie na zisťovanie i overovanie totožnosti zákazníka na diaľku s cieľom vytvoriť obchodné vzťahy na diaľku alebo zavedenie stropu pre vysoké hotovostné platby. Aby sa urýchlil prístup orgánov presadzovania práva a FIU k finančným informáciám a uľahčila cezhraničná spolupráca, v celej EÚ navyše treba vzájomne prepojiť centrálne mechanizmy bankových účtov.

Vzhľadom na nárast najmä kybernetickej finančnej trestnej činnosti a podvodov by sa mohli zvážiť ustanovenia, ktoré by uľahčili administratívne zmrazenie pre FIU a ktoré by finančným inštitúciám ukladali povinnosť zaoberať sa žiadosťami o storno a vykonávať ich. Ďalšie riziká vyplývajú zo systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom. Náležitá pozornosť sa bude musieť venovať tomu, ako možno tieto riziká zmierniť. Zvážiť by sa mali aj rizikové odvetvia identifikované v rámci nadnárodného posúdenia rizík.

Pri zavádzaní takýchto nových opatrení bude dôležité udržiavať dodatočnú finančnú a administratívnu záťaž členských štátov a povinných subjektov na minimálnej úrovni a uplatňovať prístup založený na rizikách.

V nadväznosti na zvýšené sankcie za nedostatky v oblasti AML/CFT povinné subjekty hľadajú spôsoby, ako posilniť súlad s predpismi, počínajúc tým, že tejto oblasti pridelili extra zdroje a zriadili rozsiahle programy nápravy, cez radikálne prehodnotenie svojich obchodných modelov až po vyradenie určitých produktov, klientov či opustenie určitých trhov vrátane korešpondenčného bankovníctva. Pre oblasť poskytovania finančných služieb a financovania hospodárstva to môže mať neočakávané následky. Technologické riešenia, ktoré by mohli pomôcť zlepšiť odhaľovanie podozrivých transakcií a činností, musia byť v súlade s medzinárodnými normami a normami EÚ v oblasti AML/CFT a rešpektovať ďalšie pravidlá EÚ vrátane pravidiel o ochrane údajov a antitrustových pravidiel.

Keďže zámerom pravidiel Únie v oblasti AML/CFT nie je odopierať prístup k legitímnym finančným službám, treba dôkladnejšie objasniť, ako pravidlá v oblasti AML/CFT súvisia s inými právnymi predpismi vo finančnom sektore (23). Zvážiť by sa malo aj to, či a za akých okolností by pranie špinavých peňazí alebo financovanie terorizmu mohlo viesť k vyhláseniu zlyhania alebo pravdepodobného zlyhania a potenciálne spustiť riešenie krízovej situácie banky na základe smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (24) alebo likvidáciu na základe bežného konkurzného konania a potrebu odškodniť vkladateľov. Do smernice o systémoch ochrany vkladov (25) by sa mohli zapracovať jasnejšie ustanovenia s cieľom ešte viac znížiť riziko, že vkladateľom, ktorí sú podozriví z činností prania špinavých peňazí/financovania terorizmu, budú nahradené prostriedky v rámci úhrady zo systému ochrany vkladov, pričom by sa zároveň mali objasniť úlohy systémov ochrany vkladov a ďalších príslušných orgánov zodpovedných za oblasť AML/CFT. Ďalšie posúdenie by si zaslúžilo aj to, ako zosúladiť povinnosť vyplývajúcu zo smernice o platobných účtoch (26) poskytnúť každému zákazníkovi základný účet s povinnosťou vyplývajúcou z pravidiel AML/CFT ukončiť obchodný vzťah vtedy, ak povinné subjekty majú v súvislosti s konkrétnym zákazníkom podozrenie alebo ak nie je možné získať o klientovi aktualizované informácie. Napokon bude treba uskutočniť preskúmanie s cieľom posúdiť, či sú kategórie poskytovateľov platobných služieb, na ktorých sa v súčasnosti vzťahujú právne predpisy o AML/CFT, primerané.

Rámce finančných služieb by sa mohli ďalej rozpracovať, aby sa zabezpečilo, že orgány prudenciálneho dohľadu budú mať konkrétne povinnosti vymieňať si informácie so svojimi náprotivkami v oblasti AML/CFT. V rámci testov odbornosti a vhodnosti požadovaných v právnych predpisoch týkajúcich sa finančných služieb by sa mali v oblasti AML/CFT uplatňovať prísnejšie podmienky.

Pri prístupe k informáciám relevantným pre uskutočňovanie povinnej starostlivosti zákazníkov musia povinné subjekty a verejné orgány, ktoré si navzájom vymieňajú informácie, a to aj mimo EÚ, v plnej miere dodržiavať právne predpisy EÚ v oblasti ochrany osobných údajov. Obavy v súvislosti s ochranou údajov môžu napríklad vzniknúť pri poskytovaní prístupu povinným subjektom k určitým verejným registrom. Náročnosť zabezpečovania súladu s požiadavkami na ochranu osobných údajov a ich dôvernosti sa spomínala aj v kontexte výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi. Tieto otázky by sa mali náležite riešiť.

Komisia v prvom štvrťroku 2021 na základe dôkladného posúdenia vplyvu predloží legislatívne návrhy, ktorých cieľom bude zaviesť jednotný súbor pravidiel v oblasti AML/CFT.

IV. Realizácia dohľadu v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ

Stredobodom účinného rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je dohľad. Dôležitosť primeraného dohľadu potvrdil aj balík predpisov o boji proti praniu špinavých peňazí z júla 2019, v rámci ktorého analýza niekoľkých prípadov prania špinavých peňazí odhalila závažné nedostatky v oblasti riadenia rizík úverových inštitúcií a dohľadu nad nimi zo strany orgánov dohľadu v oblasti AML/CFT a orgánov prudenciálneho dohľadu. Nedávne údajné prípady prania špinavých peňazí, ktoré odhalili médiá venujúce sa investigatívnej žurnalistike, zároveň poukazujú na to, že dohľad nad nefinančnými subjektmi má mnoho nedostatkov.

Tieto zarážajúce otázky sú výsledkom tak návrhu rámca dohľadu, ako aj jeho vykonávania. Dohľad v oblasti AML/CFT v rámci EÚ je v súčasnosti na pleciach členských štátov. Jeho kvalita a účinnosť sa v jednotlivých členských štátoch EÚ rôznia, čo je spôsobené značnými rozdielmi v oblasti ľudských a finančných zdrojov, zručností a priorít, ktoré sa tejto úlohe venujú. Únia nemá zavedené dostatočne účinné opatrenia na zvládanie incidentov v oblasti AML/CFT, ktoré majú cezhraničný charakter. Rámec EÚ v oblasti AML/CFT je len taký silný ako jeho najslabšie miesto, a zlyhania jedného vnútroštátneho príslušného orgánu teda vytvárajú riziká pre celý jednotný trh. EÚ ako celok utrpela v dôsledku toho finančné a hospodárske straty a zároveň došlo aj k poškodeniu jej dobrej povesti.

EÚ si nemôže dovoliť čakať na to, kým sa prejavia ďalšie problémy, ale musí začať budovať účinný systém dohľadu v oblasti AML/CFT, ktorý bude prispievať k bezproblémovému fungovaniu jednotného trhu a bankovej únie. Vysokokvalitný dohľad v oblasti AML/CFT v celej EÚ je nevyhnutný na to, aby došlo k obnoveniu dôvery medzi jej občanmi a v širšom medzinárodnom spoločenstve.

Existuje jasná a preukázateľná potreba mať k dispozícii integrovaný systém dohľadu v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ, ktorým sa zabezpečí konzistentné, vysokokvalitné uplatňovanie súboru pravidiel v oblasti AML/CFT v celej EÚ a podporí sa efektívna spolupráca medzi všetkými relevantnými príslušnými orgánmi. Hoci sa príslušné odvetvia a otázky môžu značne líšiť, skúsenosti z vytvárania a fungovania existujúcich mechanizmov na úrovni EÚ, ktorým boli zverené centralizované úlohy v oblasti dohľadu, ako napríklad Jednotný mechanizmus dohľadu, Jednotná rada pre riešenie krízových situácií a Európsky systém orgánov finančného dohľadu, môžu poskytnúť užitočné poznatky.

Vytvorením systému dohľadu v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ s cieľom integrovať a doplniť vnútroštátne systémy sa odstráni fragmentácia systému dohľadu, zabezpečí sa harmonizované uplatňovanie pravidiel v oblasti AML/CFT v EÚ a ich účinné presadzovanie, ponúkne sa podpora pre činnosti dohľadu na mieste a zabezpečí sa nepretržitý tok informácií o prebiehajúcich opatreniach a významných zistených nedostatkoch. Dôležitým prvkom tohto systému budú naďalej vnútroštátne orgány dohľadu, ktoré zostanú zodpovedné za väčšiu časť dohľadu na každodennej báze. Prioritou je zriadiť jadro tohto systému na úrovni EÚ, pričom jeho funkcie, právomoci a interakcia s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu budú musieť byť jasne vymedzené v legislatívnom návrhu.

Funkcie orgánu dohľadu na úrovni EÚ v oblasti AML/CFT

Orgánu dohľadu EÚ v oblasti AML/CFT budú musieť byť zverené veľmi jasne vymedzené právomoci dohliadať na vnútroštátne orgány a poskytovať im príslušné pokyny, uskutočňovať rozličné úlohy súvisiace s oblasťou AML/CFT a posilňovať koordináciu s orgánmi dohľadu z krajín mimo EÚ. Vzájomné pôsobenie a príslušné právomoci orgánov dohľadu EÚ a vnútroštátnych orgánov dohľadu by mali byť vymedzené vo formalizovanom procese.

Potreba zabezpečiť vysokokvalitný dohľad v cezhraničných prípadoch a zabrániť slabým miestam v rámci dohľadu EÚ predstavuje presvedčivé dôvody na to, aby sa zriadil orgán EÚ, ktorému sa zveria úlohy priameho dohľadu v oblasti AML/CFT nad určitými povinnými subjektmi, za ktoré by tento orgán mohol mať výlučnú alebo spoločnú zodpovednosť. Vyplýva z toho, že orgán by mal mať možnosť preskúmať vnútorné politiky, postupy a kontroly, ako aj ich účinné vykonávanie subjektmi pod dohľadom, a zároveň preskúmať aj dokumentáciu týkajúcu sa jednotlivých transakcií a zákazníkov. Orgán dohľadu Únie by mohol byť – sám alebo spoločne s vnútroštátnym orgánom dohľadu – poverený úlohou vykonávať dohľad nad jasne vymedzenými povinnými subjektmi alebo druhmi činností za príslušné časové obdobie, a to na základe stupňa rizika, ktoré predstavujú. Orgán dohľadu EÚ by priniesol pridanú hodnotu tým, že by riziká monitoroval a posudzoval v celej EÚ. Čerpajúc inšpiráciu zo zriadenia orgánov EÚ, ktoré pôsobia v iných oblastiach, by dohľad EÚ mohol byť zabezpečený formou mechanizmu, ktorý by sa vyznačoval tým, že rozhodnutia by sa prijímali na úrovni EÚ a presadzovali by ich miestne kancelárie EÚ v členských štátoch.

Ďalšou možnosťou by mohlo byť zlúčenie právomocí priameho dohľadu v prípade niektorých druhov povinných subjektov, ktoré sa má uskutočniť v koordinácii s členskými štátmi, s právomocami v oblasti koordinácie iných subjektov a dohľadu nad nimi. Komisia navrhne mechanizmus dohľadu, v ktorom sa zohľadnia zásady proporcionality a subsidiarity a ktorý je v súlade s existujúcou judikatúrou so zreteľom na právomoci, ktoré možno udeliť agentúram Únie.

Rozsah dohľadu na úrovni EÚ

Riziká prania špinavých peňazí sa vyskytujú vo finančnom sektore i mimo neho, pričom sa postupne vyvíjajú a šíria sa z jedného členského štátu do druhého. Zavedenie účinnejšieho dohľadu by si vyžadovalo, aby mandát orgánu dohľadu EÚ v oblasti AML/CFT od samého začiatku pokrýval všetky rizikové oblasti, čím by sa uznala závažnosť rizík, ktorým čelia všetky odvetvia. Zabezpečilo by sa tým, aby orgán dohľadu EÚ mal od začiatku k dispozícii všetky potrebné nástroje na harmonizáciu postupov v celej EÚ a aby dokázal zabezpečovať vysokokvalitný dohľad vo všetkých odvetviach. Vzhľadom na zložitosť úloh a samotný počet povinných subjektov v celej EÚ by orgán dohľadu v oblasti AML/CFT mohol byť vytváraný vo viacerých fázach, aby sa mu umožnilo – v nadväznosti na jeho priebežnú konsolidáciu a preukázanie účinnosti – postupne pokryť všetky (finančné a nefinančné) odvetvia, pre ktoré platia povinnosti v oblasti AML/CFT.

Alternatívou by mohlo byť, že orgán dohľadu EÚ by niesol priamu zodpovednosť za finančný sektor v rámci integrovaného systému spolu s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a nepriamu zodpovednosť za dohľad nad nefinančným sektorom. Nepriamy dohľad nad nefinančným sektorom by orgánu EÚ umožňoval zakročiť vtedy, keď sa to bude považovať za nevyhnutné s ohľadom na zabezpečenie vysokokvalitného dohľadu nad nefinančným sektorom v celej Únii.

Ďalšie možnosti, z ktorých by vyplýval užší rozsah pôsobnosti, by znamenali, že orgán dohľadu EÚ by dohliadal len na finančné inštitúcie, na ktoré pripadá najväčšia časť všetkých finančných transakcií. Centralizácia dohľadu v tomto sektore by sa mohla dosiahnuť jednoduchšie, pretože ide o oblasť, ktorá je už regulovaná a do veľkej miery podlieha dohľadu. Táto možnosť by však v rámci dohľadu EÚ ponechala slabé miesta a nedokázal by sa ňou zabezpečiť účinný systém v oblasti AML/CFT.

Vo všetkých prípadoch si prístup k dohľadu v oblasti AML/CFT založený na rizikách, ako je zakotvený v práve Únie i v medzinárodných normách, vyžaduje, aby sa identifikovali rizikové faktory v oblasti prania špinavých peňazí/financovania terorizmu a aby sa na základe výsledkov špecializovaného posúdenia rizík pridelil príslušné zdroje pre oblasť dohľadu. Dohľad na úrovni EÚ musí byť navrhnutý tak, aby zohľadňoval riziká a ďalej rozvíjal odborné poznatky, ktoré v tejto súvislosti získali vnútroštátne orgány dohľadu.

Napokon by sa zároveň mohlo prešetriť, či by sa takémuto orgánu dohľadu mali zveriť určité právomoci v oblasti monitorovania a podpory vykonávania zmrazení aktív na základe reštriktívnych opatrení (sankcií) EÚ vo všetkých členských štátoch. Zatiaľ čo jednotlivé úlohy a výzvy, pokiaľ ide o AML/CFT a reštriktívne opatrenia, sa v jednotlivých rozmeroch tejto problematiky môžu líšiť, existujú aj určité spoločné výzvy a synergie, ktoré sa oplatí preskúmať.

Ktorý orgán EÚ?

Úloha zabezpečiť dohľad na úrovni EÚ sa môže prideliť buď existujúcej agentúre EÚ, konkrétne EBA, alebo novému špecializovanému orgánu.

V nedávno prijatých právnych predpisoch sa vyžaduje, aby EBA viedol, koordinoval a monitoroval úsilie o posilnenie opatrení v rámci AML/CFT v celej EÚ vo vzťahu k finančným inštitúciám. Poverenie orgánu EBA dodatočnými povinnosťami dohľadu v oblasti AML/CFT by prinieslo jasné výhody z hľadiska zabezpečenia kontinuity a urýchleného sprevádzkovania orgánu. Táto možnosť by si však vyžadovala aj významnú reformu orgánu EBA, ako aj rozsiahle budovanie znalostí a kompetencií v oblasti AML/CFT. Zásadným spôsobom by sa mali preskúmať jeho riadiace a rozhodovacie procesy, aby sa zaručilo, že rozhodnutia v oblasti dohľadu sa budú vždy prijímať nezávisle a výlučne v záujme EÚ. Navyše by muselo dôjsť k posilneniu jeho vyšetrovacej kapacity a právomoci. Dohľad nad povinnými subjektmi mimo finančného sektora by vzhľadom na špecifický mandát a schopnosti mohol byť na úrovni EBA náročný na organizáciu.

Alternatívne by sa mohol zriadiť nový špecializovaný orgán dohľadu EÚ v oblasti AML, ktorý by bol zodpovedný za dohľad nad povinnými subjektmi vo finančnom i nefinančnom sektore. To by umožnilo maximálnu flexibilitu pri navrhovaní systému upraveného na mieru, pokiaľ ide o jeho organizáciu a riadenie, so zjednodušenými a zrýchlenými rozhodovacími procesmi v záujme rýchlej reakcie na riziká, ako aj synergie s koordinačným a podporným mechanizmom pre FIU (pozri nasledujúci oddiel). Môže to však trvať dlhšie, kým by nový orgán mohol začať fungovať, náklady by mohli byť relatívne vyššie a museli by sa zohľadniť príslušné riziká. V závislosti od úloh, ktoré by tento orgán dostal, by sa malo zabrániť riziku zbytočného prekrývania a/alebo nezrovnalostiam v súvislosti s prácou iných orgánov dohľadu podobných EBA.

Kľúčovým faktorom by bol vplyv akejkoľvek možnosti na rozpočet. Najmä v súčasnej hospodárskej situácii by sa intenzívny dôraz mohol klásť na zabezpečenie financovania činností dohľadu prostredníctvom príspevkov dohliadaných subjektov súkromného sektora, ako je to už v prípade viacerých orgánov EÚ.

Komisia predloží návrhy na zriadenie orgánu dohľadu v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ v prvom štvrťroku 2021 na základe dôkladného posúdenia vplyvu možností týkajúcich sa jeho funkcií, rozsahu pôsobnosti a štruktúry.

V. Zriadenie koordinačného a podporného mechanizmu pre FIU

Súčasný rámec EÚ si vyžaduje, aby povinné subjekty ohlasovali všetky podozrivé transakcie vnútroštátnej jednotke FIU. Ohlasovanie zo strany povinných subjektov a údaje týkajúce sa hotovosti poskytované colnými orgánmi predstavujú základ, z ktorého FIU vychádzajú pri vykonávaní finančných analýz, ktoré následne zasielajú orgánom presadzovania práva, orgánom dohľadu, daňovým orgánom alebo iným FIU. Využívajú ich napríklad orgány presadzovania práva pri vyšetrovaní trestných činov. K usmerneniam a spätnej väzbe pre povinné subjekty prispieva aj strategická analýza trendov a modelov zo strany FIU, ktoré im pomáhajú pri identifikovaní spôsobov prania špinavých peňazí a financovania terorizmu.

Bolo identifikovaných viacero nedostatkov týkajúcich sa toho, ako uplatňujú pravidlá a spolupracujú medzi sebou a s inými orgánmi na domácej úrovni a v rámci EÚ.

Na domácej úrovni je používanie vzorov pre ohlasovanie povinných subjektov stále obmedzené a tieto vzory sú často prispôsobené potrebám konkrétnych podnikov (napríklad bánk). Viaceré FIU stále nemajú potrebné nástroje IT na účinné spracovanie a analýzu informácií.

Jednotky FIU sú v súvislosti s ohlasovaním povinné poskytovať spätnú väzbu povinným subjektom. Takáto spätná väzba však zostáva obmedzená. Ak sa správy povinných subjektov týkajú iného členského štátu, spätná väzba takmer neexistuje. Táto nedostatočná spätná väzba ponecháva povinné subjekty bez nástrojov potrebných na prispôsobenie alebo zacielenie ich preventívnych opatrení.

Obmedzená výmena informácií medzi jednotkami FIU a inými príslušnými orgánmi vyvoláva veľké obavy vzhľadom na cezhraničnú povahu veľkej časti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Napríklad, hoci colné orgány v EÚ poskytujú FIU pravidelné údaje týkajúce sa hotovosti, veľmi zriedka od nich dostanú spätnú väzbu, ktorá je nevyhnutná na konkrétnejšiu a účinnejšiu analýzu rizík.

Problémy v oblasti fungovania a hostingu siete FIU.net, t. j. systému EÚ na výmenu informácií medzi FIU, je takisto potrebné riešiť, pretože ide o starý IT nástroj, ktorý si vyžaduje zásadnú modernizáciu softvéru i hardvéru, ako aj rozvoj nových funkcií na uľahčenie spolupráce.

Väčšina podozrivých transakcií, ktoré boli ohlásené jednotkám FIU, má cezhraničný rozmer, spoločná analýza však zostáva obmedzená. Výsledkom sú chýbajúce prepojenia v záujme identifikácie cezhraničných prípadov. Na analyzovanie takýchto informácií v cezhraničnom kontexte sú potrebné rozvinuté schopnosti, najmä vzhľadom na čoraz väčšiu zložitosť prípadov prania špinavých peňazí.

Úloha koordinačného a podporného mechanizmu na úrovni EÚ

V rámci koordinačného a podporného mechanizmu FIU na úrovni EÚ by sa uvedené nedostatky odstránili. Tento mechanizmus by mal vedúcu úlohu pri koordinácii práce vnútroštátnych FIU. Malo by to zahŕňať identifikáciu podozrivých transakcií s cezhraničným rozmerom, spoločnú analýzu cezhraničných prípadov, identifikáciu trendov a faktorov dôležitých pre posudzovanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu na vnútroštátnej a nadnárodnej úrovni. Mechanizmus by mal prijímať alebo navrhovať aj vykonávacie opatrenia alebo normy schválené na základe harmonizovanejších ustanovení jednotného súboru pravidiel týkajúcich sa ohlasovacích povinností FIU, charakteristík, činností, spolupráce a vzorov FIU, a zároveň podporovať odbornú prípravu a budovanie kapacít v rámci FIU. Koordinačný a podporný mechanizmus na úrovni EÚ by mal zlepšiť aj spoluprácu medzi príslušnými orgánmi (FIU, orgány dohľadu, orgány presadzovania práva a colné a daňové orgány) na domácej i cezhraničnej úrovni, ako aj s jednotkami FIU z krajín mimo EÚ.

Predstavovalo by to prínosy pri budovaní centrálnejšej kapacity na základe IT nástrojov, ktorými by sa identifikovali cezhraničné podozrivé transakcie a uľahčila by sa identifikácia trendov.

V tomto kontexte je takisto dôležitá udržateľnosť siete FIU.net, ktorú v súčasnosti riadi Europol. Existuje naliehavá potreba investovať do rozvoja siete s cieľom prekonať súčasné problémy brániace výmene informácií a porovnávaniu údajov. Vzhľadom na plánovaný presun technickej správy systému z Europolu by sa malo identifikovať vhodné a finančne životaschopné riešenie. Komisia za krátky čas preberie riadenie siete FIU.net v záujme zabezpečenia pokračujúceho a nepretržitého fungovania systému (27). V dlhodobejšom horizonte by koordinačný a podporný mechanizmus EÚ mohol byť poverený hostingom siete FIU.net alebo jej nástupcu. Zvážiť by sa mohli aj iné vhodné riešenia.

Orgán zodpovedný za koordinačný a podporný mechanizmus na úrovni EÚ

Úloha zabezpečiť koordinačný a podporný mechanizmus pre FIU bude závisieť od úlohy, s ktorou sa pre tento mechanizmus počíta.

Pri plnení cieľa týkajúceho sa všeobecnej úlohy tohto koordinačného a podporného mechanizmu, ktorého zámerom je riešenie všetkých vyššie analyzovaných prvkov, by jeho riadenie mohla zabezpečovať existujúca agentúra EÚ alebo nový špecializovaný orgán. Ak sa zriadi nový orgán EÚ pre záležitosti dohľadu, mohol by byť poverený aj úlohou spravovania tohto mechanizmu. Na tento účel treba poznamenať, že dvanásť jednotiek FIU v EÚ má v súčasnosti úlohy dohľadu aspoň v nefinančnom sektore, zatiaľ čo niektoré z nich majú úlohy dohľadu vo všetkých sektoroch.

V rámci užšej úlohy koordinačného a podporného mechanizmu by sa vyriešili niektoré z identifikovaných nedostatkov, neviedlo by to však k účinnému koordinačnému a podpornému mechanizmu na úrovni EÚ. Za týchto okolností by sa mohlo uvažovať o niekoľkých možnostiach. Keby sa napríklad úlohy obmedzili na vydávanie návrhov regulačných predpisov a usmernení, mohlo by sa to dosiahnuť transformovaním platformy FIU, v súčasnosti neformálneho výboru Komisie, na komitologický výbor a ponechať na Komisiu, aby výsledky jeho práce prijímala prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov. Alternatívou by mohla byť formálna sieť FIU s vlastným mandátom a úlohami.

Nech by mal koordinačný a podporný mechanizmus akúkoľvek podobu, jeho riadiace a rozhodovacie procesy by mali byť dostatočne nezávislé, pričom by mali pracovať ako sieť vnútroštátnych FIU s jedným strediskom na úrovni EÚ.

Komisia predloží návrhy na zriadenie koordinačného a podporného mechanizmu EÚ pre FIU v prvom štvrťroku 2021 na základe dôkladného posúdenia vplyvu možností týkajúcich sa jeho úlohy a štruktúry. Komisia prevezme riadenie siete FIU.net v štvrtom štvrťroku 2020.

VI. Presadzovanie ustanovení trestného práva a výmena informácií na úrovni Únie

Viaceré legislatívne nástroje a inštitucionálne opatrenia uľahčujú presadzovanie ustanovení trestného práva a výmenu informácií na úrovni EÚ.

Najnovšie opatrenia odstránili medzery vo vymedzení a sankcionovaní prania špinavých peňazí v celej EÚ a uľahčili justičnú a policajnú spoluprácu (28). Komisia bude monitorovať ich včasnú transpozíciu a vykonávanie. Zintenzívnilo sa aj využívanie finančných informácií v prípade závažných trestných činov, a to zabezpečením priameho prístupu k centrálnemu mechanizmu bankových účtov pre orgány presadzovania práva, pričom sa zlepšila aj spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva, FIU a Europolom v prípade takýchto závažných trestných činov (29). Tieto opatrenia urýchlia vyšetrovanie trestných činov a umožnia orgánom účinnejšie bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti. Prepojením centrálneho mechanizmu bankových účtov v rámci EÚ sa urýchli prístup orgánov presadzovania práva a FIU k finančným informáciám a uľahčí sa cezhraničná spolupráca, pričom do tohto prepojenia by v každom prípade mali byť zapojené aj orgány presadzovania práva. Takéto prepojenie by sa malo zvážiť ako prioritná oblasť.

Boli stanovené významné normy pre vymáhanie príjmov z trestnej činnosti (30). Komisia v roku 2020 uverejní správu s cieľom poskytnúť prehľad o tom, ako sa uplatňujú tieto pravidlá, a predloží spôsoby na zlepšenie úlohy úradov pre vyhľadávanie majetku. Nové opatrenia, ktoré sa budú uplatňovať od decembra 2020 (31), uľahčia cezhraničné vymáhanie majetku a zjednodušia a urýchlia zmrazenie a konfiškáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti v celej EÚ.

Zároveň je bytostne dôležité aj vybudovať kapacitu na úrovni EÚ, ktorá by dokázala vyšetrovať a stíhať finančné trestné činy.

Europol zintenzívnil svoje úsilie s cieľom riešiť hospodársku a finančnú trestnú činnosť spolu s novým európskym centrom pre hospodársku a finančnú trestnú činnosť (EFECC), ktoré by malo byť sprevádzkované v priebehu roka 2020. EFECC sústredí do jedného subjektu v rámci Europolu všetky kapacity v oblasti finančných spravodajských informácií a hospodárskej trestnej činnosti a jeho snahou bude posilniť prevádzkovú účinnosť, zvýšiť prevádzkovú viditeľnosť a posilniť riadenie zainteresovaných strán a príležitosti na financovanie. Komisia plne podporuje zriadenie EFECC a domnieva sa, že týmto zriadením sa zdôrazňuje význam vyšetrovania finančných trestných činov vo všetkých oblastiach trestnej činnosti, za ktoré nesie Europol zodpovednosť.

Komisia sa domnieva, že EFECC sa stane prirodzeným náprotivkom koordinačného a podporného mechanizmu EÚ pre FIU a že tieto dva subjekty by mohli vyvinúť riešenia na podporu výmeny informácií, najmä v cezhraničných prípadoch.

S cieľom zlepšiť vyšetrovanie a stíhanie prípadov prania špinavých peňazí v celej EÚ Komisia financuje (32) operačnú sieť pre boj proti praniu špinavých peňazí (AMON), ktorá prepája príslušné orgány presadzovania práva. Sieť uľahčuje cezhraničné finančné vyšetrovania a má globálny dosah. Práca tejto siete by sa mala posilniť a podporovať a sieť by mala byť vybavená operačným rozpočtom na podporu konkrétnych prípadov. Mali by sa k nej pripojiť všetky členské štáty EÚ. Členské štáty by navyše mali naďalej čo najlepšie využívať podporu Eurojustu s cieľom uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v záujme podpory stíhania prípadov prania špinavých peňazí. Európska prokuratúra, ktorá má byť sprevádzkovaná koncom roka 2020, bude napokon kompetentná vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí súvisiace s trestnými činmi ohrozujúcimi rozpočet EÚ.

Naďalej je tu priestor na zlepšenie a podporu výmeny informácií medzi všetkými príslušnými orgánmi (FIU, orgány dohľadu, orgány presadzovania práva a colné a daňové orgány) na domácej aj cezhraničnej úrovni.

V súvislosti s lepším využívaním finančných spravodajských informácií by sa mala v čo najväčšej miere podporovať úloha verejno-súkromných partnerstiev (PPP), pretože v niektorých prípadoch by povaha informácií mohla obmedziť ich výmenu a takáto výmena zároveň musí byť v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov. Verejno-súkromné partnerstvá zahŕňajú výmenu informácií medzi orgánmi presadzovania práva, FIU a súkromným sektorom. Môžu mať rôzne formy. Niektoré sa obmedzujú na výmenu informácií o typológiách a trendoch zo strany FIU a orgánov presadzovania práva smerom k povinným subjektom. Iné pozostávajú z výmeny operačných informácií o podozrivých spravodajských službách zo strany orgánov presadzovania práva smerom k povinným subjektom na účely monitorovania transakcií týchto podozrivých spravodajských služieb. Každá výmena informácií, ktorá zahŕňa osobné údaje, musí byť v úplnom súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a musí rešpektovať mandáty zainteresovaných orgánov.

Súčasný rámec EÚ v oblasti AML/CFT už od FIU vyžaduje, aby si vymieňali typológie a trendy so súkromným sektorom. Táto povinnosť by sa mohla objasniť a posilniť v rámci uľahčovania niektorých typov verejno-súkromných partnerstiev a zlepšovania výmeny informácií. Komisia zároveň z dôvodu rozdielov v právnych rámcoch a praktických opatreniach v jednotlivých členských štátoch považuje za kľúčové, aby existovali usmernenia a vymieňali sa osvedčené postupy pre dotknuté verejno-súkromné partnerstvá, najmä v súvislosti s antitrustovými pravidlami, zárukami a obmedzeniami v súvislosti s ochranou údajov a zárukami v oblasti základných práv.

Komisia vydá usmernenia týkajúce sa verejno-súkromných partnerstiev do prvého štvrťroku 2021. Pokiaľ ide o aspekty ochrany údajov PPP, Komisia zváži možnosť požiadať Európsky výbor pre ochranu údajov, aby k nim vydali stanovisko. Zvážia sa možnosti, ako posilniť sieť AMON a zintenzívniť domácu a cezhraničnú výmenu informácií medzi všetkými príslušnými orgánmi.

VII. Posilnenie medzinárodného rozmeru rámca AML/CFT

Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu predstavujú globálne hrozby, proti ktorým je EÚ odhodlaná bojovať v spolupráci so svojimi medzinárodnými partnermi. Ako globálny tvorca noriem vedie FATF boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu v celosvetovom kontexte. Komisia aktívne prispieva k práci FATF a naďalej sa usiluje o vykonávanie noriem FATF a podporovanie ich dodržiavania v celosvetovom kontexte. Nový komplexný prístup k AML/CFT, ktorý potrebuje EÚ, si však vyžaduje intenzívnejšiu úlohu EÚ pri stanovovaní takýchto medzinárodných noriem.

Komisia v mene EÚ schválila nový mandát FATF (33) a plánuje zohrávať poprednú úlohu pri posilňovaní globálnych noriem a ich povyšovaní na úroveň vlastných noriem EÚ v kľúčových oblastiach. Jedným z príkladov je transparentnosť skutočného vlastníctva, pri ktorom EÚ využíva ambiciózny prístup k riešeniu rizík, ktoré predstavujú neprehľadné štruktúry. Podobne bude Komisia aktívne podporovať úsilie o riešenie nových a vznikajúcich rizík na celosvetovej úrovni. Aby sa to podarilo, je nevyhnutné, aby EÚ v rámci FATF vystupovala jednotne. Mohlo by sa to dosiahnuť poverením Komisie úlohou zastupovať Európsku úniu v rámci FATF, a to v súlade s ustanoveniami zmluvy. Ako prvý krok by sa mal zriadiť zlepšený koordinačný mechanizmus medzi Komisiou a členskými štátmi, aby predstavitelia EÚ vyjadrovali v rámci FATF koordinované pozície.

Vzájomné hodnotenia, ktoré vykonáva FATF, pomáhajú zvýšiť globálne dodržiavanie medzinárodných noriem, pretože skupinový tlak zostáva kľúčovou hnacou silou zmien. Doteraz sa pri hodnoteniach členských štátov EÚ v rámci AML/CFT nepodarilo primerane zohľadniť nadnárodný charakter pravidiel EÚ. Táto otázka sa stane ešte významnejšou, ak sa zavedú nové štruktúry, ako napríklad dohľad v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ a koordinačný a podporný mechanizmus pre FIU. Cieľom Komisie je zabezpečiť, aby sa normy, ktoré sa zavedú na úrovni EÚ, posudzovali rovnakým spôsobom. V tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť aj to, či má pravidlá EÚ posudzovať Finančná akčná skupina na úrovni EÚ.

Komisia musí aj naďalej vykonávať nezávislú politiku voči tretím krajinám s cieľom chrániť finančný systém EÚ. Povinné subjekty musia prijať zmierňujúce opatrenia založené na geografických a iných relevantných rizikových faktoroch. Vyžaduje sa od nich, aby zvýšili ostražitosť v prípade transakcií alebo obchodných vzťahov týkajúcich sa krajín so strategickými nedostatkami vo svojich rámcoch AML/CFT. Podľa piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí je Komisia povinná vybudovať autonómnu kapacitu na identifikáciu krajín, ktoré majú takéto strategické nedostatky (34).

Komisia identifikuje krajiny, ktoré predstavujú osobitnú hrozbu pre finančný systém Únie, s použitím nezávislej metodiky, ktorá náležite zohľadňuje synergiu s procesom zaradenia do zoznamu FATF, posilneného dialógu s tretími krajinami uskutočneného v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a podrobných konzultácií s expertmi z členských štátov. Na základe revidovanej metodiky (35), ktorá sa uverejňuje v rovnakom čase ako tento akčný plán, bude tento proces zahŕňať interakciu Komisie – v spolupráci s ESVČ – s tretími krajinami, v ktorých sú nedostatky identifikované na predbežnom základe, v prípade potreby so zreteľom na vypracovanie akčného plánu na riešenie týchto problémov. Po období pozorovania Komisia posúdi pokrok vo vykonávaní uvedených záväzkov s cieľom dokončiť svoje posúdenia.

Zoznam EÚ vysokorizikových tretích krajín je kľúčovým nástrojom pre povinné subjekty a orgány verejnej správy, mohol by však mať aj účinky mimo rámca AML/CFT. Komisia sa zaviazala monitorovať, či takéto zaradenie do zoznamu ovplyvní rozhodnutia o rovnocennosti (36), a zabezpečiť, aby sa v súvislosti s finančnými nástrojmi uplatňovali primerané záruky v súlade s článkom 155 nariadenia o rozpočtových pravidlách (37).

Skúsenosti získané z procesu zaradenia do zoznamu EÚ a stanovenia nových funkcií v oblasti AML/CFT na úrovni EÚ by mohli viesť k prehodnoteniu prístupu k rizikám, ktoré predstavujú tretie krajiny. Komisia by ako člen FATF mala naďalej zohľadňovať výzvy FATF na konanie, aby sa riešili riziká, ktoré predstavujú tretie krajiny, a aby sa zároveň zachovala schopnosť uplatňovať primerané opatrenia nezávisle od akýchkoľvek výziev FATF, ako si to vyžadujú medzinárodné normy. V tejto súvislosti by orgán dohľadu na úrovni EÚ mohol zároveň prispievať k zmierňovaniu rizík pochádzajúcich z tretích strán, a to tak, že by vypracoval primerané opatrenia na zmiernenie rizík pre povinné subjekty v závislosti od druhu a závažnosti nedostatkov. Zahŕňalo by to vypracovanie podrobnejších opatrení založených na rizikách v záujme riešenia rizík, ktoré predstavuje rámec AML/CFT v iných jurisdikciách. Takýto proces by zároveň mohol dopĺňať aj prístup založený na transakciách, keďže žiadna jurisdikcia nie je imúnna voči novo vznikajúcim rizikám v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Koordinačná a podporná funkcia pre FIU by podobne mohla poskytnúť cenné informácie na identifikáciu nových trendov a rizík, ktoré predstavujú tretie krajiny, ako aj možných problémov týkajúcich sa medzinárodnej spolupráce.

V rámci tohto súboru opatrení na riadenie vonkajších rizík Komisia vyvíja technický nástroj (38) na zabezpečenie technickej pomoci tretím krajinám s cieľom zvýšiť ich kapacitu a riešiť nedostatky v ich domácich rámcoch AML/CFT. Európska únia – ako jeden z hlavných medzinárodných darcov v tejto oblasti a na základe svojej rozsiahlej diplomatickej siete – by túto kapacitu využila na posilnenie prekážok, ktoré celosvetovo bránia praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Obchodná politika prispieva aj k rozvoju primeraných bezpečnostných záruk, pokiaľ ide o investície (39) a obchodné toky. Komisia sa bude snažiť získať od obchodných partnerov EÚ záväzky, aby implementovali opatrenia v oblasti AML/CFT a aby zachovali regulačný priestor na konanie, ak sa vo finančnom systéme EÚ prejavia riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu.

Spolu s týmto akčným plánom sa uverejňuje nová metodika posudzovania vysokorizikových tretích krajín. Komisia bude naďalej spolupracovať s členskými štátmi a zintenzívni svoje zapojenie do FATF tak, aby EÚ mohla zohrávať významnejšiu úlohu v celosvetovom kontexte.

VIII. Ďalší postup: Plán

Ako sa podrobne uvádza v tomto akčnom pláne, Komisia navrhne niekoľko opatrení na zlepšenie rámca AML/CFT. Vypracuje sa posúdenie vplyvu vrátane posúdenia vplyvu na základné práva, a najmä na právo na ochranu osobných údajov, s cieľom posúdiť jednotlivé možnosti legislatívnych zmien:

Opatrenia Prostriedky Harmonogram Účinné vykonávanie existujúceho rámca EÚ v oblasti AML/CFT Porušovanie práv/súdne konania Štúdia o uplatňovaní štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí Tretie nadnárodné posudzovanie rizík Práca na prepojení registrov konečných užívateľov výhod Odporúčania pre jednotlivé krajiny/Európsky semester Súčasná práca EBA Všetky opatrenia prebiehajú Posilnenie a rozvíjanie jednotného súboru pravidiel EÚ v oblasti AML/CFT Legislatívny návrh: — identifikovanie oblastí, ktoré sa majú zmeniť v nariadení spolu so zmenenou smernicou — stanovenie nových oblastí, ktoré sa majú regulovať na úrovni EÚ — identifikovanie zmien potrebných v súvislosti s inými existujúcimi právnymi predpismi Prvý štvrťrok 2021 Zavedenie dohľadu nad AML/CFT na úrovni EÚ Legislatívny návrh Prvý štvrťrok 2021 Zriadenie koordinačného a podporného mechanizmu pre FIU Legislatívny návrh Prvý štvrťrok 2021 Presun technickej správy siete FIU.net na Komisiu Štvrtý štvrťrok 2020 Presadzovanie trestného práva a výmena informácií Zriadenie EFECC Druhý štvrťrok 2020 Usmernenia týkajúce sa verejno-súkromných partnerstiev (PPP) a možné stanovisko EDPB k problematike ochrany údajov Prvý štvrťrok 2021 Monitorovanie transpozície a vykonávania smerníc o spolupráci v oblasti trestného práva a presadzovania práva Možnosti zlepšovania vnútroštátnej a cezhraničnej výmeny informácií medzi všetkými príslušnými orgánmi Posilnenie medzinárodného rozmeru Komisia zdokonalila metodiku na identifikáciu vysokorizikových tretích krajín Prvý štvrťrok 2020 Delegované akty Podľa potreby (predbežné plánovanie na rok 2020: druhý, tretí a štvrtý štvrťrok)

Komisia víta názory zainteresovaných strán na ďalšie napredovanie stanovené v tomto akčnom pláne a vyzýva ich, aby do 29. júla 2020 zasielali príspevky v odpovedi na dotazník dostupný na portáli „Vyjadrite sa“ (Have your Say).

(1) Europol, „Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis“ (Špekulácie v čase pandémie: ako zločinci zneužívajú krízu COVID-19), marec 2020. Európsky orgán pre bankovníctvo zároveň úverovým finančným inštitúciám pripomenul dôležitosť účinných systémov a kontrol a požiadal príslušné orgány, aby ich v tomto ohľade podporili. Pozri „Vyhlásenie EBA o opatreniach na zmiernenie rizika finančných trestných činov v čase pandémie COVID-19“.

(2) Súd uznal, že cieľ boja proti praniu špinavých peňazí súvisí s ochranou verejného poriadku a môže opodstatňovať obmedzenie základných slobôd zaručených zmluvou vrátane voľného pohybu kapitálu. Obmedzenia musia byť primerané (pozri vec Jyske Bank Gibraltar, C-212/11 a vec Lhu Zeng, C-190/17).

(3) FATF je medzivládny orgán, ktorý stanovuje normy a podporuje účinné vykonávanie opatrení na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Členmi FATF sú Komisia, 14 členských štátov EÚ a dva štáty EZVO-EHP, pričom 13 z týchto členských štátov sú členmi regionálnej organizácie Moneyval.

(4) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2175 z 18. decembra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov a nariadenie (EÚ) 2015/847 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ L 334, 27.12.2019, s. 1).

(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1672 z 23. októbra 2018 o kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie alebo opúšťajú Úniu, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1889/2005 (Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 6).

(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 253).

(8) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1153 z 20. júna 2019, ktorou sa stanovujú pravidlá uľahčovania využívania finančných a iných informácií na predchádzanie určitým trestným činom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2000/642/SVV (Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 122).

(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1673 z 23. októbra 2018 o boji proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 22).

(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

(11) COM(2019) 360 final.

(12) Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. septembra 2019 o stave vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí [2019/2820(RSP)]

(13) Závery Rady z 5. decembra 2019 o strategických prioritách v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (14823/19)

(14) Ako bolo zdôraznené v poslednom hodnotení nadnárodných rizík na úrovni Únie, správa Komisie o hodnotení rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré má vplyv na vnútorný trh a súvisí s cezhraničnou činnosťou [COM(2019) 370 final].

(15) Článok 65 ods. 1 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

(16) Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

(17) Správa orgánu EBA o prístupoch príslušných orgánov k dohľadu nad bankami v rámci boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (EBA/Rep/2020/06).

(18) Popri finančnom sektore, príslušníkoch právnického povolania a účtovníkoch sa rámec EÚ vzťahuje aj na realitných agentov, hazardné hry, osoby obchodujúce s tovarom, poskytovateľov pôsobiacich v oblasti výmenných služieb medzi virtuálnymi menami a menami s núteným obehom, poskytovateľov služieb peňaženky (custodian wallet providers), osoby obchodujúce s umeleckými dielami.

(19) Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o obmedzeniach platieb v hotovosti [COM(2018) 483 final]. Ďalšie cielené hodnotenie tejto problematiky bude predmetom preskúmania v priebehu roku 2021.

(20) Spoločné stanovisko európskych orgánov dohľadu k rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré majú vplyv na finančný sektor Európskej únie, 4. október 2019.

(21) Správa EBA o potenciálnych prekážkach pri cezhraničnom poskytovaní bankových a platobných služieb, 29. október 2019.

(22) Finančná akčná skupina (FATF) vymedzuje virtuálne aktíva ako digitálne reprezentácie hodnoty, s ktorými sa dá elektronicky obchodovať alebo ktoré sa môžu elektronicky prevádzať a ktoré možno používať na platobné alebo investičné účely. Virtuálne aktíva nezahŕňajú digitálne reprezentácie mien s núteným obehom, cenných papierov a iných finančných aktív, na ktoré sa už vzťahujú osobitné normy.

(23) Pozri aj oznámenie v pracovnom programe Komisie, že Komisia predloží legislatívny rámec o kryptoaktívach.

(24) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

(25) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

(26) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/92/EÚ z 23. júla 2014 o porovnateľnosti poplatkov za platobné účty, o presune platobných účtov a o prístupe k platobným účtom so základnými funkciami (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 214).

(27) Pri náležitom zohľadnení povahy dotknutých informácií.

(28) Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

(29) Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

(30) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39).

(31) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1805 zo 14. novembra 2018 o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s.1).

(32) Fondy pre vnútornú bezpečnosť – polícia

(33) Schválený ministrami a zástupcami Finančnej akčnej skupiny 12. apríla 2019.

(34) Pozri https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022

(35) SWD(2020) 99.

(36) Pozri COM(2019) 349 final, 29.7.2019.

(37) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(38) Globálny nástroj EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

(39) Pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452 z 19. marca 2019, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie (Ú. v. EÚ L 79I, 21.3.2019, s. 1).