P9_TA(2021)0427

Ochrana pracovníkov pred azbestom

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane pracovníkov pred azbestom (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

— so zreteľom na články 152 a 154 ZFEÚ týkajúce sa úlohy sociálnych partnerov a konzultácie s nimi,

— so zreteľom na článok 153 ods. 1 a 2 ZFEÚ,

— so zreteľom na článok 192 ods. 1, 3, 4 a 5 ZFEÚ,

— so zreteľom na článok 194 ods. 2 ZFEÚ,

— so zreteľom na článok 114 ods. 1 ZFEÚ,

— so zreteľom na článok 168 ZFEÚ,

— so zreteľom na článok 169 ods. 3 ZFEÚ,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/148/ES z 30. novembra 2009 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (1),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (2),

— so zreteľom na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (3),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (šiesta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS) (4),

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, ktorý spoločne 17. novembra 2017 vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. marca 2021 s názvom Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (COM(2021)0102),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 o ohrození zdravia pri práci s azbestom a vyhliadkach na úplné odstránenie existujúceho azbestu (5),

— so zreteľom na praktické usmernenia Komisie k informovaniu a odbornej príprave pracovníkov, ktorí sa podieľajú na odstraňovaní azbestu alebo údržbe (2012),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. júna 2014 o strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020 (COM(2014)0332),

— so zreteľom na správu Komisie z novembra 2015 s názvom Evaluation of the Practical Implementation of the EU Occupational Safety and Health (OSH) Directives in EU Member States (Hodnotenie vykonávania smerníc EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) v členských štátoch EÚ v praxi),

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. mája 2019 s názvom Práca s azbestom pri energetickej renovácii,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. februára 2015 s názvom Zbavme sa v EÚ azbestu,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2021 o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 305/2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh (nariadenie o stavebných výrobkoch) (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii pre chemické látky v záujme udržateľnosti (7),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti. Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok (COM(2020)0667),

— so zreteľom na závery Rady z 12. marca 2021 s názvom Stratégia Únie pre chemikálie vyrábané a používané udržateľným spôsobom: čas na výsledky,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. februára 2021 s názvom Európsky plán na boj proti rakovine (COM(2021)0044),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo. Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. októbra 2015 s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky (COM(2015)0550),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (COM(2020)0274),

— so zreteľom na správu Európskej chemickej agentúry z 1. februára 2021 s názvom ECHA Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace (ECHA Vedecká správa v oblasti hodnotenia hraničných hodnôt pre azbest na pracovisku),

— so zreteľom na správu Komisie zo septembra 2020 s názvom Conquering Cancer: mission possible (Boj proti rakovine – uskutočniteľná misia),

— so zreteľom na odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie z marca 2014 uvedené v informačnom prehľade s názvom Odstránenie chorôb spojených s azbestom,

— so zreteľom na ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja, najmä na cieľ č. 3 týkajúci sa zabezpečenia zdravého života a podpory blahobytu pre všetkých v každom veku,

— so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0275/2021),

A. keďže pri stanovovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa musí zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia;

B. keďže azbest spôsobuje v Únii 30 000 až 90 000 úmrtí ročne;

C. keďže najbežnejšou rakovinou súvisiacou so zamestnaním je rakovina pľúc, ktorá predstavuje 54 % až 75 % prípadov rakoviny súvisiacej so zamestnaním, a keďže azbest je hlavnou príčinou rakoviny pľúc (45 %) (8); keďže vystavenie účinkom azbestu v kombinácii s konzumáciou tabaku značne zvyšuje riziko vzniku rakoviny pľúc (9);

D. keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny (IARC) uznala azbest za preukázaný karcinogén (skupina 1) zodpovedný za azbestózu, rakovinu pľúc a mezotelióm, ako aj za rakovinu hrtanu a vaječníkov; keďže by sa mal podporovať výskum iných druhov rakoviny spôsobených azbestom, ako aj iných nerakovinových zdravotných problémov (10); keďže už aj u ľudí vystavených veľmi nízkym hladinám azbestových vláken vrátane chryzotilových vláken bolo pozorované zvýšené riziko výskytu rakoviny; keďže azbest môže spôsobiť iné nezhubné pľúcne a pleurárne poruchy vrátane pleurálnych plakov, pleurálneho zahustenia a benígnych pleurálnych výpotkov;

E. keďže azbest je v Únii zakázaný od roku 2005; keďže niektoré členské štáty azbest zakázali už v 80. rokoch minulého storočia; keďže členské štáty musia zabezpečiť, aby azbestové vlákna boli čo najskôr úplne vyradené; keďže povaha a rozsah používania azbestu sa medzi členskými štátmi značne líši;

F. keďže v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (11) (nariadenie REACH) sa spresnilo, že výroba, predaj a používanie azbestových vláken a výrobkov obsahujúcich tieto vlákna, ktoré sú pridané zámerne, sú zakázané, a keďže cieľom nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1005 (12), ktorým sa mení príloha XVII k nariadeniu REACH, je zabezpečiť úplné vyradenie azbestových výrobkov v členských štátoch do 1. júla 2025;

G. keďže azbest je veľmi nebezpečný karcinogén, ktorý sa celosvetovo používa v stavebníctve a iných materiáloch v mnohých oblastiach každodenného života; keďže mnohým rozličným skupinám vrátane pracovníkov v odvetví výstavby a renovácie, baníctva a nakladania s odpadom, hasičov, ako aj vlastníkov a nájomcov domov hrozí riziko vystavenia účinkom azbestu; keďže najškodlivejšie účinky vdychovaných azbestových vlákien a chorôb súvisiacich s azbestom na zdravie sa môžu prejaviť až po 40 rokoch; keďže sa očakáva, že výskyt prípadov v Únii dosiahne vrchol okolo roku 2025 (13);

H. keďže mnohé choroby súvisiace s azbestom sa napriek existujúcim predpisom na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni príliš často neuznávajú za chorobu z povolania, a tak obete nemajú nárok na odškodnenie za chorobu z povolania, k čomu treba pridať fyzické utrpenie z choroby; keďže odborové zväzy a združenia zastupujúce obete zohrávajú dôležitú úlohu pri poskytovaní pomoci obetiam chorôb z povolania v rámci postupov uznávania a žiadostí o odškodnenie;

I. keďže na riadenie azbestu v budovách vrátane opustených budov a na jeho bezpečné odstránenie je potrebné úplné posúdenie zdravia a bezpečnosti pri práci vo vzťahu k plánu Únie na zlepšenie tepelnej izolácie jej zastavaného prostredia s cieľom dosiahnuť úspory energie a stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom; keďže obnova budov na zvýšenie energetickej hospodárnosti často zahŕňa manipuláciu s materiálmi, ako sú strechy, steny alebo elektrické inštalácie, ktoré by mohli obsahovať azbest, ak sa ich výstavba uskutočnila pred vydaním predpisov alebo zákazu používania azbestu na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni; keďže podstatná časť existujúceho zastavaného prostredia v Únii má viac ako 50 rokov; keďže zhoršovanie stavu budov Únie zvyšuje riziko expozície životného prostredia, čo predstavuje hrozbu pre mnohé rozličné skupiny obyvateľstva, čo by mohlo viesť najmä k väčšiemu počtu prípadov mezoteliómu; keďže choroby súvisiace s azbestom boli pozorované u obyvateľstva žijúceho v blízkosti priemyselných areálov; keďže účinky vystavenia životného prostredia na zdravie boli do značnej miery podhodnotené (14); keďže úrovne vystavenia životného prostredia azbestu môžu dosiahnuť úrovne pracovného vystavenia; keďže je potrebný ďalší výskum rizík spojených s azbestom prostredníctvom takýchto environmentálnych ciest;

J. keďže vytváranie skládok s azbestovým odpadom nie je životaschopných dlhodobým riešením, pretože odpad budú musieť riešiť budúce generácie, keďže azbestové vlákna sú v priebehu času prakticky nezničiteľné; keďže by sa malo zabrániť uvoľňovaniu azbestových vlákien do životného prostredia; keďže je potrebné vyvinúť nákladovo efektívne metódy inertizácie odpadu obsahujúceho azbest s cieľom deaktivovať aktívne azbestové vlákna a premeniť ich na materiály, ktoré nepredstavujú riziká pre verejné zdravie;

K. keďže by sa mali podporovať výskum a inovácie s cieľom zlepšiť kontrolu azbestu, identifikáciu iných druhov rakoviny súvisiacich s azbestom ako rakovina pľúc a mezoteliómy, techniky bezpečného odstraňovania, nakladanie s odpadom a bezpečnosť vystavených pracovníkov a užívateľov budov vrátane upozorňovania na azbest v reálnom čase a technológie odhaľovania azbestu;

L. keďže podľa článku 191 ods. 1 ZFEÚ politika Únie v oblasti životného prostredia je prispievať k dosahovaniu cieľov, ako je ochrana zdravia jej občanov, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora rozvážneho a racionálneho využívania prírodných zdrojov a podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení regionálnych alebo svetových problémov životného prostredia;

M. keďže podľa článku 191 ods. 2 ZFEÚ politika Únie týkajúca sa životného prostredia má vychádzať zo zásady predbežnej opatrnosti, zo zásady prijímania preventívnych opatrení, zo zásady nápravy škôd na životnom prostredí prioritne pri zdroji a zo zásady, že znečisťovateľ platí;

N. keďže v článku 37 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že vysoká úroveň ochrany životného prostredia a zlepšovanie jeho kvality sa musia začleniť do politík Únie a zabezpečovať v súlade so zásadou udržateľného rozvoja;

O. keďže právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie sa stáva všeobecne uznávaným, pretože za posledné roky sa zvýšil počet krajín, ktoré toto právo uznávajú, pričom viac ako 155 krajín toto právo alebo jeho prvky uznalo vo svojich vnútroštátnych právnych systémoch;

P. keďže podľa Európskej chemickej agentúry (ďalej len „ECHA“) je azbest bezprahovým karcinogénom; keďže existujúca záväzná hraničná hodnota expozície pri práci pre azbest je 0,1 vlákna/cm3 ako 8-hodinový časovo vážený priemer; keďže výbor agentúry ECHA pre hodnotenie rizík pripravuje stanovisko v záujme zníženia záväznej hraničnej hodnoty expozície pri práci pre azbest; keďže expozícia by sa mala vždy, pokiaľ je to technicky možné, znížiť, najmä ak neexistuje bezpečná prahová hodnota; keďže v dôsledku toho by sa hraničná hodnota expozície pri práci mala preskúmať, aby sa zohľadnil najnovší vedecký a technický vývoj, a zodpovedajúcim spôsobom by sa mala revidovať;

Q. keďže 80 % uznaných prípadov rakoviny ako choroby z povolania v členských štátoch je spojených s azbestom; keďže 98 % ľudských nákladov vrátane vplyvu na kvalitu života a rodiny pracovníkov znášajú pracovníci; keďže z odhadov vyplýva, že náklady na rakovinu ako chorobu z povolania v Únii predstavujú 270 až 610 miliárd EUR ročne, alebo 1,8 % až 4,1 % HDP (15); keďže opatrenia na posilnenie politík na predchádzanie zlému zdravotnému stavu sú kľúčové na zabezpečenie toho, aby pracovníci a ich rodiny mohli žiť zdravší život;

R. keďže azbest sa vo veľkej miere používa v bývaní a predstavuje zdravotné riziká; keďže medzinárodné organizácie a členské štáty uznávajú právo na primerané bývanie, ktoré je okrem iného vymedzené ako ochrana pred ohrozením zdravia, ako ľudské právo a ako kľúč k riešeniu nerovností v oblasti zdravia; keďže bezpečné odstraňovanie azbestu prispeje ku kvalitnému bývaniu pre všetkých, najmä pre majiteľov a nájomcov s nízkymi príjmami, ktorých podmienky bývania sa v posledných desaťročiach zhoršili;

S. keďže bezpečné odstraňovanie azbestu by sa nemalo používať ako zámienka na praktiky, ako je vysťahovanie nájomníkov z dôvodu, že ich domovy sa musia renovovať;

T. keďže zavedenie požiadaviek na bezpečné odstránenie azbestu musí byť sociálne spravodlivé a musia ho sprevádzať vhodné opatrenia na podporu vlastníkov budov pri financovaní potrebných renovácií, ako aj sprievodné opatrenia na budovanie kapacít pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), ktoré vykonávajú príslušné práce; keďže by sa zároveň mali zabezpečiť finančné prostriedky Únie v rámci Vlny obnovy pre Európu stanovenej v oznámení Komisie zo 14. októbra 2020 (ďalej len „vlna obnovy“) pre príjemcov, ktorí sú v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorých cieľom je chrániť pracovníkov pred vystavením azbestu;

U. keďže azbest sa naďalej nachádza v mnohých administratívnych budovách, školách, obydliach, infraštruktúre, prostriedkoch hromadnej dopravy a vo vodovodných sieťach; keďže časom sa zabúda, že bola táto látka použitá a že je prítomná; keďže prítomnosť azbestu a chýbajúce poznatky o tom predstavujú nebezpečenstvo pre všetkých obyvateľov a užívateľov budov;

V. keďže v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (16) sa členské štáty vyzvali, aby do roku 2030 eliminovali úmrtia súvisiace s prácou a znížili množstvo chorôb z povolania, a Komisiu, aby zrevidovala smernicu 2004/37/ES;

W. keďže v oznámení Komisie z 3. februára 2021 sa uvádza, že 52 % ročných úmrtí pri práci v Únii možno pripísať rakovine súvisiacej s prácou; keďže zlepšenie včasnej diagnostiky, liečby a rehabilitácie sú prioritami plánu Únie na boj proti rakovine a mali by byť prínosom pre pacientov trpiacich chorobami súvisiacimi s azbestom; keďže Komisia má v úmysle v roku 2022 predložiť legislatívny návrh na ďalšie zníženie expozície pracovníkov azbestu ako súčasť svojho plánu;

X. keďže Európsky pilier sociálnych práv (ďalej len „pilier“) bol prijatý v reakcii na sociálne výzvy v Únii; keďže pilier zahŕňa 20 zásad rozdelených do troch kategórií: rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky a sociálna ochrana a začleňovanie; keďže v zásade 10 sa stanovuje vysoká úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov pri práci, ktorá by mala zahŕňať ochranu pracovníkov pred vystavením karcinogénnym a mutagénnym látkam na pracovisku;

Y. keďže kríza zdôraznila význam prevencie chorôb z povolania a investovania do cenovo dostupného verejného zdravia pre všetkých; keďže inšpektoráty práce, odborové zväzy a zástupcovia pôsobiaci v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku zohrávajú kľúčovú úlohu pri účinnej inšpekcii a presadzovaní pravidiel a predpisov týkajúcich sa azbestu; keďže účinné, primerané a odrádzajúce sankcie sú kľúčom k odrádzaniu zamestnávateľov od porušovania predpisov o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci a k zabezpečeniu spravodlivej hospodárskej súťaže na vnútornom trhu;

Z. keďže zastavané prostredie má výrazný vplyv na mnohé odvetvia hospodárstva, na lokálnu zamestnanosť a kvalitu života; keďže cieľom novej udržateľnej stratégie Komisie pre zastavané prostredie je okrem iného podporovať zásady obehovosti počas celého životného cyklu budov; keďže nový akčný plán Komisie pre obehové hospodárstvo stanovený v jej oznámení z 11. marca 2020 zahŕňa cielené iniciatívy na riešenie hodnotových reťazcov kľúčových produktov, ako sú stavebníctvo a budovy; keďže v oznámení Komisie z 1. júla 2020 sa uznáva, že odvetvie stavebníctva bude musieť investovať do zvyšovania úrovne zručností pracovnej sily s cieľom uspokojiť potreby zelenej transformácie, pokiaľ ide o ekologický dizajn a materiály, energetickú účinnosť, obehovosť a obnovu; keďže dostupnosť kvalifikovaných stavebných pracovníkov je kľúčom k úspechu vlny obnovy;

AA. keďže azbest a materiály a výrobky obsahujúce azbest sa stále môžu legálne vyrábať, spracúvať, dovážať a vyvážať vo viac ako 100 krajinách na celom svete vrátane krajín v regiónoch susediacich s Úniou; keďže nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 649/2012 (17) sa ustanovuje vykonávanie Rotterdamského dohovoru o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení na dovoz a vývoz vybraných nebezpečných chemických látok a prípravkov v medzinárodnom obchode revidovaného v roku 2019 (Rotterdamský dohovor), podľa ktorého sa pred vývozom výrobku obsahujúceho toxické chemikálie vyžaduje osobitný súhlas danej krajiny; keďže zintenzívnenie úsilia o zabránenie uvádzania nevyhovujúcich výrobkov na trh Únie bolo v oznámení Komisie z 28. októbra 2015 označené za prioritu; keďže napriek zákazom Únie a vnútroštátnym zákazom a existujúcej regulácii azbest stále vstupuje na vnútorný trh (18); keďže kým sa azbest legálne vyrába a uvádza na trh na celom svete, vždy existuje riziko, že sa dostane na vnútorný trh;

AB. keďže spoľahlivé registre osôb, ktoré boli v minulosti alebo sú v súčasnosti vystavené azbestu, sú dôležité na zabezpečenie lekárskeho dohľadu a uľahčenie uznávania chorôb z povolania, pričom treba dodržiavať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (19); keďže členské štáty majú rôzne spôsoby organizovania vnútroštátnych systémov sociálneho poistenia, pokiaľ ide o pracovné úrazy alebo choroby z povolania, vrátane doplnkovej úlohy kolektívnych zmlúv; keďže je potrebné rešpektovať zásady, ktoré sú základom takýchto systémov, a autonómiu sociálnych partnerov;

AC. keďže v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. februára 2015 s názvom Zbavme sa v EÚ azbestu sa uvádza, že by sa malo zabezpečiť, aby sa na úrovni členských štátov registrovali všetky prípady azbestózy, mezoteliómu a iných ochorení súvisiacich s azbestom, a to systematickým zberom údajov o chorobách z povolania spôsobených azbestom, ale aj o takýchto chorobách, ktoré s výkonom povolania nesúvisia, aby sa kategorizovali a úradne registrovali pleurálne plaky ako choroba súvisiaca s azbestom, aby sa s pomocou špecializovaných monitorovacích stredísk zabezpečilo spoľahlivé zmapovanie výskytu azbestu a aby bol zdravotnícky personál náležite vyškolený, aby mohol plniť svoju povinnosť spoľahlivo určovať diagnózu;

AD. keďže platné právne predpisy v niektorých členských štátoch ukladajú určité povinnosti vlastníkom, správcom alebo manažérom budov obsahujúcich azbest, len keď začnú používať budovu alebo plánujú začať jej demoláciu, ale neukladajú ich pri predaji budovy vybavenej produktmi s obsahom azbestu;

Európska stratégia na odstránenie všetkého azbestu

1. poukazuje na to, že bezpečné odstránenie azbestu je príkladom potreby uplatňovať zásadu „zdravie vo všetkých politikách“ uvedenú v článku 168 ods. 1 ZFEÚ, keďže je priamo spojená s týmito nedávnymi a nadchádzajúcimi politickými iniciatívami Únie: nový rámec Únie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti, zelená dohoda s vlnou obnovy, Next Generation EU, viacročný finančný rámec, európsky plán na boj proti rakovine, balík Únie týkajúci sa stratégie v oblasti odpadov a obehového hospodárstva; zdôrazňuje, že pri nakladaní s azbestom by sa mala v plnej miere uplatňovať zásada predbežnej opatrnosti; vyzýva Komisiu, aby navrhla zodpovedajúcu revíziu príslušných právnych predpisov Únie o odpadoch;

2. zdôrazňuje, že bezpečné odstránenie azbestu je ťažkou a naliehavou úlohou a opakuje svoju výzvu na komplexný a integrovaný prístup spájajúci niekoľko oblastí politiky; poukazuje na to, že hlavnou prioritou by mali byť bezpečné pracovné podmienky;

3. vyzýva Komisiu, aby predložila európsku stratégiu na odstránenie všetkého azbestu, ktorá by zahŕňala tieto prvky: a) európsky rámec pre vnútroštátne stratégie na bezpečné odstránenie všetkého azbestu v členských štátoch, ktorý by mal zahŕňať legislatívny návrh na zavedenie minimálnych noriem pre verejne prístupné vnútroštátne registre azbestu; b) návrh na aktualizáciu smernice 2009/148/ES, aby sa posilnili opatrenia Únie na ochranu pracovníkov pred ohrozením azbestom a aby sa predišlo novej vlne obetí azbestu počas vlny obnovy; c) legislatívny návrh na: i) uznanie chorôb z povolania vrátane všetkých známych chorôb súvisiacich s azbestom s minimálnymi normami pre postupy uznania a ii) minimálne normy pre odškodňovanie obetí chorôb z povolania súvisiacich s azbestom; d) návrh na aktualizáciu smernice 2010/31/EÚ s cieľom zaviesť požiadavku na povinnú kontrolu prítomnosti azbestu a ďalších nebezpečných látok a ich následné odstránenie pred začatím renovačných prác v záujme ochrany zdravia pracovníkov v stavebníctve; e) legislatívny návrh, v ktorom sa zohľadnia platné vnútroštátne predpisy, ako aj posúdenie vplyvu na najúčinnejšie modely povinnej kontroly budov pozostávajúce z diagnostiky povrchu, pokiaľ ide o prítomnosť azbestu, odborným subjektom s príslušnými kvalifikáciami a povoleniami, pred predajom alebo prenajatím a na zavedenie certifikátov o azbeste pre budovy postavené pred rokom 2005 alebo rokom, keď bol zavedený zodpovedajúci vnútroštátny zákaz azbestu, podľa toho, čo nastalo skôr;

4. konštatuje, že komplexné stratégie odstraňovania budú mať finančné a administratívne dôsledky pre vlastníkov budov, verejné orgány a podniky, najmä MSP vrátane mikropodnikov a prinesú značné pracovné zaťaženie certifikačných orgánov; zdôrazňuje preto, že by sa mali poskytnúť primerané prechodné obdobia a primeraná regulačná a finančná podpora;

5. zdôrazňuje, že je potrebné zmobilizovať všetky existujúce mechanizmy financovania dostupné na úrovni Únie a členských štátov, a zdôrazňuje, že Komisia už jasne uviedla, že členské štáty môžu na nakladanie s azbestom a jeho odstraňovanie prideliť prostriedky z európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) ( 20 ) ; v tejto súvislosti vyzýva na mobilizáciu prostriedkov z EŠIF s cieľom zlepšiť spoľahlivosť a rýchlosť kontroly azbestu a merania, odstraňovania a bezpečného nakladania s odpadom v súlade s cieľmi príslušných národných alebo regionálnych programov; zdôrazňuje, že zásadný význam má podpora výskumu a vývoja, najmä pokiaľ ide o vývoj a zlepšovanie cesty na trh pre technológie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane systémov merania v reálnom čase a výstražných systémov pre azbest, ako aj nákladovo efektívnych metód a technológií inertizácie azbestu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využívali všetky nástroje na podporu investícií do technológií udržateľného spracovania, a to aj prostredníctvom osobitných dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu;

6. zdôrazňuje, že finančné prostriedky Únie v rámci vlny obnovy by mali byť vyhradené pre príjemcov, ktorí sú v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi predpismi zameranými na ochranu pracovníkov pred azbestom; požaduje systém na zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky Únie od tých príjemcov, ktorí nedodržiavajú pravidlá Únie a vnútroštátne pravidlá o ochrane pracovníkov pred azbestom, získali späť;

7. vyzýva na posilnenie Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) s cieľom poskytnúť účinné nástroje, ako je technická a vedecká podpora na zvýšenie úsilia v oblasti prevencie, lepšie monitorovanie registrácie pracovísk obsahujúcich azbest a sledovanie pracovníkov, ktorí s ním boli alebo mohli byť v kontakte, a na zlepšenie odbornej prípravy a ochranných prostriedkov poskytovaných pracovníkom; vyzýva na zriadenie európskej platformy v pôsobnosti agentúry EU-OSHA, ktorá by prezentovala osvedčené postupy odstraňovania azbestu a bezpečného zneškodňovania azbestu, ktoré sa už zaviedli vo viacerých členských štátoch, a zabezpečila výmenu takýchto osvedčených postupov;

8. poukazuje na to, že inšpektoráty práce zohrávajú dôležitú úlohu pri prevencii a monitorovaní vystavenia azbestu a tiež v tom, že pomáhajú zvyšovať poskytovanie odborných znalostí a informácií na úrovni podnikov; vyzýva členské štáty, aby zvýšili počet inšpektorov práce, kvalitu inšpektorátov práce a inšpekcií, ako aj frekvenciu inšpekcií; zastáva názor, že členské štáty by mali výrazne ísť nad rámec odporúčania Medzinárodnej organizácie práce, ktorým je mať minimálne jedného inšpektora na každých 10 000 pracovníkov; naliehavo vyzýva členské štáty, aby podnikom, ktoré si neplnia svoje povinnosti týkajúce sa najmä bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ukladali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie;

9. domnieva sa, že je naliehavo potrebné zaručiť pre všetky obete azbestu účinný prístup k spravodlivosti a nápravu všetkých škôd na zdraví, nielen tých, ktoré súvisia s úzkosťou; zdôrazňuje, že všetky náklady na zdravotnú starostlivosť súvisiace s vystavením azbestu by mali hradiť zamestnávatelia, pokiaľ neprijali všetky primerané opatrenia a nevyvinuli v rámci svojich možností úsilie na zabránenie vystaveniu azbestu; vyzýva Komisiu, aby posúdila prípadnú potrebu právnych predpisov, ktorými sa zavedie všeobecný režim zodpovednosti za rozptýlené znečistenie s cieľom poskytnúť obetiam odškodnenie za všetky škody spôsobené rozptýleným znečistením vrátane škôd spôsobených azbestom;

Európska rámcová smernica pre vnútroštátne stratégie na odstránenie azbestu

10. víta vlnu obnovy, ktorej cieľom je do roku 2030 obnoviť 35 miliónov budov; súhlasí s názorom vyjadreným v oznámení, že osobitná pozornosť by sa mala venovať ochrane pracovníkov, ktorí renovujú staré budovy a zasahujú v rámci núdzových operácií, pred vystavením azbestu;

11. zdôrazňuje, že lepšie preventívne opatrenia a riadenie rizík, pokiaľ ide o riziká spojené s azbestom, si vyžadujú prístup k relevantným informáciám, ktoré sú prispôsobené potrebám priamo dotknutých osôb;

12. vyzýva Komisiu, aby podporila šírenie informácií o rôznych systémoch bezpečného a riadneho odstraňovania alebo likvidácie výrobkov obsahujúcich azbest, ktoré sú založené na najlepších dostupných technikách;

13. zdôrazňuje, že riziká vyplývajúce z vystavenia obyvateľstva prirodzene sa vyskytujúcim azbestovým materiálom sú tiež oblasťou, kde sú potrebné informácie;

14. trvá na tom, že každá iniciatíva Únie na podporu energetickej obnovy by mala byť sociálne spravodlivá a mala by zahŕňať záväzné opatrenia na ochranu zdravia užívateľov budov a pracovníkov, a to aj prostredníctvom identifikácie budov, v ktorých sa nachádza azbest, s cieľom umožniť bezpečné odstraňovanie azbestu a ďalších nebezpečných materiálov;

15. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že prístup k dôstojnému, cenovo dostupnému a zdravému bývaniu bude jedným zo základných kameňov akčného plánu piliera;

16. víta skutočnosť, že niekoľko členských štátov a regiónov v súčasnosti plní ambiciózne plány na odstránenie azbestu zo zastavaného prostredia s jasnými harmonogramami, a to vrátane Holandska, Poľska a Flámska;

17. opakuje svoju výzvu Komisii, aby po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov stanovila právny rámec pre posúdenie všetkého existujúceho azbestu v budovách a infraštruktúre v členských štátoch a odhadla náklady na jeho bezpečné odstránenie v každom členskom štáte;

18. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh rámcovej smernice, podľa ktorej členské štáty stanovia vnútroštátne plány na odstránenie azbestu zahŕňajúce jasné a reálne harmonogramy vrátane priorít a priebežných cieľov, zisťovania prítomnosti azbestu a jeho registrácie, financovania a podpory vlastníkov domov a MSP, opatrení na ochranu pracovníkov pred rizikom vystavenia azbestu v súlade so smernicou 2009/148/ES, ako aj bezpečnej likvidácie azbestu s cieľom predísť tomu, aby azbest vstúpil do procesov recyklácie;

19. trvá na tom, že je potrebné vykonávať dlhodobý epidemiologický dohľad s cieľom posúdiť účinnosť prijatých opatrení; zdôrazňuje, že mezotelióm je ochorenie, ktorého hlavným rizikovým faktorom je azbest, a že počet diagnostikovaných mezoteliómov je relevantným ukazovateľom epidemiologického dohľadu; žiada preto, aby sa nahlasovanie mezoteliómu príslušným orgánom stalo povinným;

20. poukazuje na to, že podľa nedávnych štúdií môže byť vystavenie azbestu mimo pracoviska príčinou 20 % mezoteliómov v priemyselne vyspelých krajinách ( 21 )

21. pripomína predpokladaný nárast stavebných prác vzhľadom na vlnu obnovy, ktorú bude sprevádzať zvýšená expozícia azbestovým vláknam pri práci a v životnom prostredí; zdôrazňuje, že v rámci vlny obnovy treba nahrádzať azbest energeticky účinnými materiálmi;

22. opakuje svoju výzvu na vytvorenie vnútroštátnych verejných registrov azbestu; vyzýva Komisiu, aby v návrhu rámcovej smernice zaviedla minimálne normy pre verejne prístupné vnútroštátne digitálne registre azbestu a ďalších nebezpečných látok vo verejných budovách a v budovách v súkromnom vlastníctve; zdôrazňuje, že registre azbestu by mali byť kompatibilné s databázami a registrami týkajúcimi sa energetickej hospodárnosti a mali by byť vyplnené prostredníctvom spoločných nástrojov, ako sú pasportov obnovy budov, v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679;

23. vyzýva Európsku environmentálnu agentúru, aby uskutočnila ďalší výskum prítomnosti azbestu v riekach a ich okolitých prítokoch a jeho účinkov na vegetáciu a voľne žijúce živočíchy, ako je napríklad výskum, ktorý vykonala Agentúra Spojených štátov na ochranu životného prostredia ( 22 )

24. zdôrazňuje, že pozaďové úrovne koncentrácie azbestu v atmosfére by sa mali monitorovať a merať vo všetkých členských štátoch, že by sa mali sprístupniť informácie a že by sa mali zaviesť hraničné hodnoty vystavenia pre obytné priestory;

25. berie na vedomie odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „WHO“) z roku 2017 ( 23 ) , v ktorých sa uvádza, že nie je potrebné zaradiť azbestové vlákna do prílohy I k smernici Rady 98/83/ES ( 24 ) , a v ktorých sa dospelo k záveru, že azbestové vlákna v pitnej vode nepredstavujú žiadnu hrozbu pre zdravie; pripomína, že talianski vedci vo svojej štúdii nastolili dôležitú otázku, či požívanie vody, ktorá obsahuje azbestové vlákna, zvyšuje riziko vzniku rakoviny žalúdka a rakoviny hrubého čreva a konečníka ( 25 ) ; zdôrazňuje, že potenciálne choroby súvisiace s azbestom, ktoré môžu byť spôsobené konzumáciou vody obsahujúcej takéto vlákna z azbestových potrubí, by sa mohli prejaviť až o niekoľko desaťročí; zdôrazňuje, že hoci táto talianska štúdia sama osebe neumožňuje v tomto štádiu definitívne vyvodiť záver o súvislosti medzi požitím azbestu vo vode a vznikom rakoviny gastrointestinálneho traktu, vzhľadom na pretrvávajúce neistoty by sa mala uplatňovať zásada predbežnej opatrnosti; domnieva sa, že v tejto dôležitej otázke by sa malo vykonať viac výskumu; vyzýva preto členské štáty, aby pravidelne monitorovali kvalitu vody používanej na odber pitnej vody a v prípade rizika pre ľudské zdravie prijali potrebné preventívne a zmierňujúce opatrenia;

26. je znepokojený stavom siete distribúcie pitnej vody v Únii a prítomnosťou azbestocementových potrubí, pri ktorých poškodení sa do vody uvoľňujú azbestové vlákna; ďalej pripomína, že v súlade s odporúčaniami WHO by sa pre pitnú vodu už nemali používať ani schvaľovať azbestocementové potrubia ( 26 ) ; domnieva sa, že v rámci európskej stratégie úplného odstránenia azbestu a prostredníctvom európskeho plánu obnovy a plánov členských štátov by sa mal vypracovať a vykonať komplexný plán obnovy európskej siete distribúcie pitnej vody a odstraňovania azbestu z nej;

Aktualizácia smernice 2009/148/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci

27. pripomína, že azbest zostáva jedným z najväčších problémov v oblasti ochrany zdravia pri práci a že vo svete je azbestu na pracovisku vystavených 125 miliónov osôb ( 27 ) napriek tomu, že jeho zdravotné riziká sú známe už desaťročia;

28. poukazuje na to, že každý rok zomrie v dôsledku vystavenia azbestu približne 250 000 ľudí ( 28 ) ; poukazuje na to, že za posledné roky sa úmrtnosť na choroby súvisiace s vystavením azbestovým vláknam dokonca zvýšila;

29. vyzýva Komisiu, aby aktualizovala smernicu 2009/148/ES a zohľadnila najnovšie vedecké poznatky a technický vývoj vrátane hodnotenia rôznych druhov azbestových vláken a ich nepriaznivých účinkov na zdravie, a tiež aby začala konzultačný proces na účely aktualizácie zoznamu vláknitých kremičitanov v rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice a v tejto súvislosti zvážila zahrnutie riebekitu, winchitu, richteritu, fluóro-edenitu a erionitu do zoznamu, v ktorom sa už uvádza aktinolit, antofylit, tremolit a grunerit;

30. zdôrazňuje, že smernica 2009/148/ES sa uplatňuje na všetky činnosti, pri ktorých pracovníci v priebehu svojej práce sú alebo môžu byť vystavení prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest; požaduje prísnejšie ustanovenia, ktorými sa zabezpečí ochrana všetkých pracovníkov na miestach odstraňovania azbestu vrátane pracovníkov, ktorí vstupujú na pracovisko po odstránení azbestu; žiada, aby sa väčší dôraz kládol na potrebu zahrnúť všetky rizikové povolania vrátane pracovníkov v oblasti renovácie a demolácie, správcov odpadu, baníkov a hasičov do vnútroštátneho vykonávania uvedenej smernice;

31. je znepokojený, že podľa najnovšieho vedeckého výskumu a odporúčaní v oblasti medicíny neexistuje prahová hodnota, pod ktorou je koncentrácia azbestových vlákien vo vzduchu neškodná ( 29 ) ; v tejto súvislosti sa domnieva, že žiadne výnimky z ochranných opatrení podľa smernice 2009/148/ES nemožno odôvodniť odkazom na hraničnú hodnotu vystavenia pri práci; žiada, aby smernica 2009/148/ES v plnej miere zohľadňovala zásadu, že počas činností, pri ktorých pracovníci sú alebo môžu byť počas svojej práce vystavení prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest, by sa mali vždy prijať vhodné osobné ochranné opatrenia; domnieva sa, že pri posudzovaní rizík by sa mala zohľadniť nebezpečná povaha nedrobivých materiálov obsahujúcich azbest; požaduje individuálne posúdenie rizika v súvislosti s plánovaným pracovným procesom s cieľom určiť potrebné ochranné opatrenia;

32. trvá na tom, že bezpečné odstránenie a likvidácia častí a materiálov obsahujúcich azbest je prioritou, pretože oprava, údržba, zalievanie alebo tmelenie vedie len k oddialeniu odstraňovania, čím sa riziká pre obyvateľov a pracovníkov prenášajú o niekoľko rokov neskôr; požaduje zákaz zalievania a tmelenia materiálov obsahujúcich azbest, ktoré možno technicky odstrániť; trvá na tom, že tento zákaz by mal zabrániť tomu, aby sa najskromnejšie domácnosti dostali do situácie, keď si nemôžu dovoliť potrebnú renováciu; zdôrazňuje preto potrebu vhodných sprievodných opatrení; trvá na tom, že je dôležité identifikovať, registrovať a pravidelne monitorovať stavby obsahujúce azbest, ktoré nemožno odstrániť v krátkodobom horizonte, ako napríklad betónové steny budov;

33. odporúča vytvoriť súčinnosť s databázou, ktorú zriaďuje ECHA s cieľom zhromažďovať informácie a zlepšovať poznatky o látkach vzbudzujúcich obavy vo výrobkoch a vo výrobkoch, keď sa stanú odpadom;

34. pripomína základnú právnu zásadu ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, podľa ktorej sa na dosiahnutie najvyššej možnej úrovne ochrany musia vždy využívať pokročilé technológie; požaduje posilnenie minimálnych technických požiadaviek na zníženie koncentrácie azbestových vlákien vo vzduchu na najnižšiu technicky možnú úroveň, a to aj znižovaním prašnosti a odsávaním prachu pri zdroji, priebežným usadzovaním a prostriedkami na dekontamináciu; požaduje minimálne požiadavky na rozdiel v tlaku medzi ohradeným priestorom, kde sa pracuje s azbestom, a okolím, prívod čerstvého vzduchu a filtre HEPA;

35. zdôrazňuje, že je potrebné, aby aktualizované minimálne technické požiadavky obsahovali ustanovenia, ktoré budú držať krok s technologickým vývojom; zdôrazňuje, že by sa malo ďalej skúmať požadované používanie robotov a iných vyspelých technológií, a to aj prostredníctvom výskumu a systematickejšej výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi, s cieľom priebežne vypracúvať nové normy ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov; konštatuje, že optická mikroskopia nie je najnovšou dostupnou technológiou na počítanie azbestových vlákien vo vzduchu, ktorý sa vdychuje, a že analytická transmisná elektrónová mikroskopia je citlivejšia a umožňuje rozlišovať a počítať azbestové vlákna; žiada, aby sa vždy, keď je to možné, používala analytická transmisná elektrónová mikroskopia alebo podobne pokročilé metódy počítania vlákien;

36. pripomína, že odoberanie vzoriek musí byť reprezentatívne vo vzťahu k osobnému vystaveniu pracovníka, čo znamená, že vzorky sa musia odoberať v reprezentatívnych a realistických situáciách vystavenia pracovníkov azbestovému prachu opakovaným meraním v pravidelných intervaloch počas konkrétnych prevádzkových fáz; domnieva sa, že ak sa odoberanie vzoriek nemôže vykonať spôsobom, ktorý by bol reprezentatívny vo vzťahu k osobnému vystaveniu daného pracovníka, mali by sa uplatniť všetky primerané ochranné opatrenia;

37. domnieva sa, že informácie v oznámení by mali obsahovať všetky prvky pridané do prílohy II, ako sú napríklad oblasti, v ktorých sa budú práce vykonávať, zariadenia používané na ochranu a dekontamináciu pracovníkov a plán likvidácie odpadu; domnieva sa, že príslušné vnútroštátne orgány by mali uchovávať uvedené informácie aspoň 40 rokov;

38. trvá na tom, že je dôležité zabezpečiť dostatočnú a cielenú administratívnu podporu zamestnávateľov pri transpozícii ochranných opatrení a notifikačných povinností, najmä MSP a mikropodnikov, aby sa zamedzilo nedodržiavaniu predpisov; zdôrazňuje, že zavedenie štandardizovaných postupov pre operácie s azbestovými látkami by pomohlo znížiť úrovne prachu z azbestových vlákien a náklady na príslušné operácie a uľahčiť plnenie notifikačných povinností;

39. konštatuje, že súčasná minimálna norma Únie pre hraničné hodnoty vystavenia azbestu pri práci je 100 000 vlákien na m 3 (0,1 vlákna/cm 3 ) a že väčšina členských štátov uplatňuje súčasnú minimálnu normu; zdôrazňuje, že niektoré členské štáty v záujme ochrany zdravia pracovníkov uplatňujú oveľa nižšie hraničné hodnoty vystavenia pri práci, napríklad hraničná hodnota vystavenia pri práci v Holandsku je 2 000 vlákien/m 3 (0,002);

40. zdôrazňuje, že vedúci výskumní pracovníci v oblasti medicíny z Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci dospeli k záveru, že hraničné hodnoty vystavenia riadne nechránia pred rakovinou, a navrhujú hraničnú hodnotu vystavenia pri práci 1 000 vlákien/m 3 (0,001 vlákna/cm 3 ); víta záväzok Komisie predložiť právny návrh na ďalšie zníženie vystavenia pracovníkov azbestu v roku 2022 a vyzýva Komisiu, aby prioritne aktualizovala tieto hodnoty vystavenia, ktoré by sa mali stanoviť na 0,001 vlákien/cm 3 (1 000 vlákien/m 3 ), s prihliadnutím na odporúčania rôznych zainteresovaných strán a po konzultácii s Poradným výborom pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci; zdôrazňuje potrebu primeraného prechodného obdobia na zavedenie novej metodiky a nových hodnôt vystavenia;

41. zdôrazňuje, že zamestnávatelia, ale aj vlastníci, hlavní zhotovitelia a verejní obstarávatelia, ktorí si objednávajú prácu, by mali byť povinní pred začiatkom každej práce v budovách, na lodiach, v lietadlách, na zariadeniach či výrobkoch vykonať diagnostiku azbestu; žiada, aby pred začatím prác v priestoroch postavených pred rokom 2005 alebo pred rokom zodpovedajúceho vnútroštátneho zákazu azbestu, podľa toho, čo nastalo skôr, vykonal kvalifikovaný a certifikovaný prevádzkovateľ komplexnú kontrolu prítomnosti materiálov obsahujúcich azbest; domnieva sa, že tieto kontroly by mali vždy zahŕňať diagnostiku prispôsobenú konkrétnemu pracovisku a v správe by sa mala uvádzať buď neprítomnosť, alebo prítomnosť azbestu, druh jeho vlákien, ak je prítomný, s podrobným opisom povahy kontaminácie a jeho presného umiestnenia a odhadovaných množstiev; domnieva sa, že okrem požiadaviek stanovených v článku 14 smernice 2009/148/ES by príloha k uvedenej smernici mala obsahovať požiadavky na minimálne trvanie odbornej prípravy potvrdené skúškou s ohľadom na príslušný druh práce; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu jednotnej metodiky posudzovania rizík s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v Únii a zabrániť fragmentácii vnútorného trhu;

42. je znepokojený, že požiadavky na odbornú prípravu a vydávanie osvedčení o absolvovanej odbornej príprave sa medzi členskými štátmi stále značne líšia, čo v kontexte cezhraničnej mobility pracovníkov predstavuje vážne nebezpečenstvo pre zdravie a bezpečnosť; vyzýva, aby sa prijala nová príloha k smernici 2009/148/ES s povinnými minimálnymi požiadavkami na odbornú prípravu na prácu s azbestom vrátane osobitných požiadaviek na pracovníkov podnikov, ktoré sa špecializujú na odstraňovanie azbestu, ako aj pracovníkov, ktorí by pri výkone svojej práce mohli prísť do kontaktu s materiálmi obsahujúcimi azbest; okrem požiadaviek stanovených v článku 14 smernice 2009/148/ES sa domnieva, že príloha k uvedenej smernici by mala obsahovať požiadavky na minimálne trvanie odbornej prípravy, pokiaľ ide o príslušný druh práce, primeranú dokumentáciu o takejto odbornej príprave a pravidelné intervaly, v ktorých musí jednotlivý pracovník absolvovať odbornú prípravu;

Uznávanie chorôb súvisiacich s azbestom a odškodňovanie za ne

43. vyzýva Komisiu, aby aktualizovala svoje odporúčanie z 19. septembra 2003 týkajúce sa európskeho zoznamu chorôb z povolania ( 30 ) o najnovšie dostupné vedecké poznatky z oblasti medicíny týkajúce sa chorôb z povolania, najmä pokiaľ ide o choroby súvisiace s azbestom;

44. vyzýva členské štáty, aby zjednodušili postupy uznávania obrátením dôkazného bremena, najmä ak boli vnútroštátne registre osôb pracujúcich s azbestom vytvorené len nedávno, a aby stanovili primerané odškodnenie pre pracovníkov trpiacich chorobami súvisiacimi s azbestom;

45. poukazuje na to, že choroby súvisiace s azbestom sú v dôsledku voľného pohybu cezhraničnou výzvou, a že by sa v tejto súvislosti mala najmä zohľadniť úloha mobilných pracovníkov; pripomína, že choroby z povolania a zdravotné riziká súvisiace s pracoviskom sú vždy spojené s konkrétnym povolaním, pracovnou činnosťou, pracoviskom a časom; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi predložila návrh smernice na základe článku 153 ods. 1 písm. a) a b) ZFEÚ, v ktorom stanoví minimálne normy Únie pre uznávanie chorôb z povolania vrátane chorôb súvisiacich s azbestom a odškodňovanie za ne;

46. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh, aby členské štáty zriadili vnútroštátnu funkciu alebo ombudsmana na pomoc obetiam chorôb z povolania, a najmä chorôb súvisiacich s azbestom, ktoré majú dlhé latentné obdobie, v rámci postupov uznávania; vyzýva členské štáty, aby podporovali zakladanie združení pacientov a odborových skupín pre obete chorôb súvisiacich s azbestom a ich rodiny, a trvá na tom, že je potrebné konzultovať s týmito združeniami s cieľom uľahčiť a zjednodušiť postupy uznávania; požaduje zvýšenie vnútroštátnych finančných prostriedkov na odškodnenie obetí chorôb súvisiacich s azbestom s cieľom zabezpečiť dostatočné pokrytie priamych, nepriamych a ľudských nákladov spojených s chorobou;

47. pripomína, že synergický účinok fajčenia a vystavenia azbestu značne zvyšuje riziko vzniku rakoviny pľúc; vyzýva členské štáty, aby navrhli program odvykania od fajčenia pre všetkých pracovníkov vystavených azbestu; opakuje, že fajčenie nesmie byť nikdy dôvodom na to, aby sa pracovníkovi neuznala choroba z povolania súvisiaca s azbestom alebo aby sa mu odoprelo právo žiadať odškodnenie a lekárske ošetrenie v súvislosti s touto chorobou;

48. požaduje lepšie hodnotenie rizík spojených s nepracovným sekundárnym vystavením, najmä v prípade rodinných príslušníkov, ktorí žijú s osobami pracujúcimi s azbestom; vyzýva členské štáty, aby uľahčili uznávanie a odškodnenie pre zdokumentované obete sekundárneho vystavenia prostredníctvom iného ako profesionálneho kontaktu s azbestom a aby pritom vychádzali z najlepších postupov členských štátov, ako je Dánsko; opätovne zdôrazňuje rodové hľadisko sekundárneho vystavenia;

49. zdôrazňuje, že existujú rôzne druhy vystavenia azbestu mimo pracoviska s potenciálne závažnými dôsledkami pre ľudské zdravie, a to vystavenie paraprofesijného (vrátane vystavenia účinkom azbestového prachu neúmyselne prenášaného pracovníkmi domov), domáceho (vrátane domácich predmetov s obsahom azbestu) alebo environmentálneho pôvodu (vrátane materiálov v budovách a zariadeniach alebo priemyselného pôvodu);

50. zdôrazňuje, že ženy, ktoré sú vystavené rizikám súvisiacim s azbestom, sú obzvlášť zraniteľné voči určitému typu vystavenia azbestu; požaduje lepšie uznanie rodového hľadiska v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých legislatívnych a nelegislatívnych nástrojoch v členských štátoch s cieľom zabezpečiť, aby žiadny rodový predsudok nemal vplyv na sledovanie, identifikáciu, liečbu alebo zohľadnenie choroby ako choroby súvisiacej s azbestom s následným vplyvom na úroveň odškodnenia obetí; žiada, aby sa pri diagnostikovaní chorôb viac zohľadňovali čistiace činnosti ako rizikové faktory; požaduje lepšie posúdenie rizika a identifikáciu vystavenia pracovníkov, ktorí sú upratovačmi, azbestu, najmä upratovačiek, ako aj osôb, ktoré vykonávajú neplatené domáce práce, ako je čistenie výrobkov, ktoré sú kontaminované azbestom;

51. zdôrazňuje, že pri pripisovaní nákladov na odstránenie azbestu by sa mala v čo najväčšej miere zohľadňovať zásada „znečisťovateľ platí“;

Kontrola prítomnosti azbestu pred prácami na energetickej obnove a predajom alebo prenajatím budovy

52. pripomína, že v odôvodnení 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 ( 31 ) , ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov, sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali zvýšenie energetickej hospodárnosti existujúcich budov, a to aj prostredníctvom odstraňovania azbestu a iných škodlivých látok, zabraňovania nezákonnému odstraňovaniu škodlivých látok a zjednodušenia dodržiavania existujúcich legislatívnych aktov;

53. vyzýva Komisiu, aby v kontexte vlny obnovy predložila návrh na zmenu článku 7 smernice 2010/31/EÚ, ktorou sa zavedie požiadavka na povinnú kontrolu a registráciu prítomnosti azbestu a ďalších nebezpečných látok a ich odstránenie pred začiatkom všetkých renovačných prác, pričom zohľadní článok 153 ods. 1 písm. a) ZFEÚ o zlepšovaní najmä pracovného prostredia s cieľom ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov;

54. vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, v ktorom sa zohľadnia platné vnútroštátne právne predpisy, ako aj posúdenie vplyvu na najúčinnejšie modely povinnej kontroly budov pozostávajúce z diagnostiky povrchu, pokiaľ ide o prítomnosť azbestu, odborným subjektom s príslušnými kvalifikáciami a povoleniami, pred predajom alebo prenajatím a na zavedenie certifikátov o azbeste pre budovy postavené pred rokom 2005 alebo rokom, keď bol zavedený zodpovedajúci vnútroštátny zákaz azbestu, podľa toho, čo nastalo skôr;

55. vyzýva členské štáty, aby prijali ochranné opatrenia pre nájomníkov, v prípade ktorých sa pred prácami na energetickej obnove nájde azbest; zdôrazňuje, že náklady na kontrolu a odstraňovanie by nemali platiť nájomníci; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že nájomníci dostanú úplné informácie o azbeste v budovách a že sa poskytnú v certifikáte o azbeste;

Únia ako celosvetový líder boja proti azbestu

56. víta závery Rady z 12. marca 2021, v ktorých sa zdôrazňuje potreba posilniť kapacity vnútroštátneho dohľadu nad trhom a úloha colných orgánov; vyzýva členské štáty, aby posilnili kontroly a dohľad nad trhom a spolupracovali s pohraničnými a colnými orgánmi iných členských štátov s cieľom zabrániť vstupu nelegálnych výrobkov obsahujúcich azbest na vnútorný trh; zdôrazňuje, že je dôležité podporovať a rozvíjať udržateľné riešenia demontáže plavidiel v rámci Únie v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo s cieľom zabrániť nepriaznivým účinkom na zdravie pracovníkov v dôsledku vystavenia azbestu pri demontáži plavidiel; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vysoké normy ochrany pracovníkov pred vystavením azbestu v zariadeniach na recykláciu lodí schválených Úniou v tretích krajinách; vyzýva Komisiu, aby začala štúdiu mapujúcu rozsah nezákonného dovozu výrobkov a materiálov obsahujúcich azbest do Únie a načrtávajúcu možné opatrenia na posilnenie dohľadu nad trhom, ktorá by mohla zahŕňať možnosť obmedzenia prístupu k dokom, prístavným zariadeniam a dočasnému uskladneniu v rámci Únie pre plavidlá, ktoré prevážajú výrobky alebo materiály obsahujúce azbest ako náklad v tranzite;

57. vyzýva Komisiu, aby ako hlavnú prioritu určila zaradenie chryzotilového azbestu do zoznamu v prílohe III k Rotterdamskému dohovoru a celosvetový zákaz azbestu; vyzýva Úniu, aby spolu s medzinárodnými organizáciami presadzovala také nástroje, ktorými by sa trh s azbestom označil za obchodovanie s toxickými látkami; vyzýva Úniu, aby začlenila boj proti azbestu a chorobám súvisiacim s azbestom do vonkajších politík; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili svoju podporu vrátane finančnej podpory pre globálnych aktérov vyvíjajúcich činnosť zameranú proti azbestu a chorobám súvisiacim s azbestom vrátane WHO; odsudzuje finančné investovanie do svetových azbestových odvetví;

58. pripomína, že tretina obyvateľov európskeho regiónu WHO žije v krajinách, ktoré ešte nezakázali používanie všetkých foriem azbestu ( 32 ) ; zdôrazňuje, že 16 európskych krajín naďalej používa azbest, najmä ako stavebný materiál, a naďalej ho vyrába a vyváža;

Finančné aspekty

59. vyzýva Komisiu, aby posúdila finančný vplyv požiadaviek Európskeho parlamentu v súlade s odsekmi 17 a 18 tohto uznesenia a bodom 3 prílohy I;

o

o o

60. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii a Rade.

(1) Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2009, s. 28.

(2) Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3) Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50.

(5) Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 102.

(6) Prijaté texty, P9_TA(2021)0074.

(7) Prijaté texty, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

(12) Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1005 z 22. júna 2016, ktorým sa mení príloha XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH), pokiaľ ide o azbestové vlákna (chryzotil) (Ú. v. EÚ L 165, 23.6.2016, s. 4).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relations between Historical Asbestos consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium (Pochopenie epidémie spôsobenej ľudskou činnosťou: Súvislosti medzi historickou spotrebou azbestu a úmrtnosťou v dôsledku mezoteliómu v Belgicku), Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma (Vystavenie životného prostredia azbestu, od geológie po mezotelióm), Bayram, Mehmeta; Bakan a Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine (Súčasné názory v pľúcnej medecíne), 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Prijaté texty, P9_TA(2020)0371.

(17) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 649/2012 zo 4. júla 2012 o vývoze a dovoze nebezpečných chemikálií (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (Vplyv vystavenia azbestu mimo pracoviska na zdravie: čo vieme?) (z webového sídla nih.gov).

(22) Washington State Department of Health (Ministerstvo zdravotníctva štátu Washington) (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos (Odporúčania v súvislosti s prirodzeným výskytom azbestu v rieke Swift Creek) United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (Agentúra Spojených štátov na ochranu životného prostredia, Swift Creek) (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23) WHO, Regionálny úrad pre Európu, Projekt spolupráce zameraný na parametre pitnej vody ako podpora pre preskúmanie prílohy I k smernici Rady 98/83/ES o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (smernica o pitnej vode), odporúčania, 2017.

(24) Smernica Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (Ú. v. ES L 330, 5.12.1998, s. 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27) WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases (Azbest: odstránenie ochorení súvisiacich s azbestom), 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. Global Asbestos Disaster (Svetová azbestová katastrofa) Int. J. Environ. Res. Public Health 15, č. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000.

(29) ECHA, Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace (Vedecká správa v oblasti hodnotenia hraničných hodnôt pre azbest na pracovisku), 1. február 2021.

(30) Odporúčanie Komisie C(2003) 3297 z 19. septembra 2003 týkajúce sa európskeho zoznamu chorôb z povolania (Ú. v. EÚ L 238, 25.9.2003, s. 28).

(31) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment