P6_TA(2006)0214
Verejné financie v HMÚ
Uznesenie Európskeho parlamentu o verejných financiách v Hospodárskej a menovej únii (HMÚ)
(2005/2166(INI))
Európsky parlament,
—so zreteľom na oznámenie Komisie o verejných financiách v HMÚ –2005 (KOM(2005)0231),
—so zreteľom na integrované usmernenia Komisie pre rast a zamestnanosť (2005 –2008)
(KOM(2005)0141),
—so zreteľom na hospodárske predpovede Komisie z jesene 2005 (1),
—so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1056/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa mení a dopĺňa naria-
denie (ES) č. 1467/97 o urých ľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (2),
—so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. júla 2005 pre Taliansko s cieľom odstrániť nadmerný
schodok (3),
—so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/729/ES zo 7. júna 2005, ktorým sa zrušuje rozhodnutie
2005/136/ES o existencii nadmerného deficitu v Holandsku (4),
—so zreteľom na odporúčanie Rady zo 7. októbra 2005 s cieľom odstrániť nadmerný schodok
v Portugalsku (5),
—so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/843/ES z 8. novembra 2005, ktoré v súlade s článkom 104
ods. 8 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že akcia Maďarska, v reakcii na odporú-
čanie Rady z 8. marca 2005 v zmysle článku 104 ods. 7 zmluvy sa ukázala ako nedostatočná (6),
—so zrete ľom na rozhodnutie Rady z 24. januára 2006 o existencii nadmerného schodku vo Veľkej
Británii (7),
—so zreteľom na výročnú správu Európskeho odborového inštitútu z roku 2005 o koordinácii kolektív-
neho vyjednávania v Európe,
—so zreteľom na Svetový ekonomický výhľad Medzinárodného menového fondu o globalizácii a vonkajšej
nerovnováhe z apríla 2005,
—so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0162/2006),
1. vyjadruje svoje obavy z dôvodu, po prvé, stále pomalého rastu v Európe od roku 2002, ktorý sa
v eurozóne zrýchľuje iba postupne z 0,6 % v roku 2003 na 1,3 % v roku 2005, na rozdiel od miery rastuv USA vo výške 3,5 % v roku 2005 a oživenia japonskej ekonomiky poháňanej domácim súkromnýmkoncovým dopytom; po druhé, stále vysokej miery nezamestnanosti, ktorá predstavuje 9 % v EÚ-25 a 8,1 %v EÚ-15; po tretie, z dôvodu produkčnej medzery, ktorá je v súčasnosti na úrovni -1 % HDP a ukazuje, že
hospodársky rast EÚ zostáva výrazne pod úrovňou dlhodobého potenciálu, keďže ho obmedzujú štruktu-
rálne nepružnosti, slabý vnútorný dopyt a nedostatok správnej vyváženosti v kombinácii makroekonomic-
kých politík; zdôrazňuje, že potenciál rastu európskeho hospodárstva je naďalej neprimerane malý, iba na
úrovni približne 2 %, čo je oveľa menej ako údaje zaznamenané inde vo svete; doknieva sa, že tento poten-
ciál rastu nepostačuje na tvorbu pracovných príležitostí a znižovanie miery nezamestnanosti, ani na rozvojEÚ-25;7.12.2006 C 297 E/233 Úradný vestník Európskej únie
V stredu 17. mája 2006SK
(1) European economy č. 5/2005.
(2) Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5.
(3) 11124/05, ECOFIN 242.
(4) Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 89.
(5) 12401/05, ECOFIN 289.
(6) Ú. v. EÚ L 314, 30.11.2005, s. 18.
(7) 5366/06, ECOFIN 11.
2. zdôrazňuje riziko rýchlych úprav globálnej nerovnováhy, ktoré by mohlo viesť k poklesu dopytu
v Spojených štátoch a tým k nižšiemu exportu a slabšiemu rastu v EÚ, a zdôrazňuje, že tento účinok by
mohol ešte zvýšiť kolísanie výmenného kurzu eura a amerického dolára;
3. všíma si nepriaznivé dôsledky kolísania ceny ropy a zvýšenia interného dopytu a rastu v EÚ a hrozbu
druhotných dôsledkov tohto javu, víta zodpovedné správanie sociálnych a hospodárskych subjektov, ktoré sa
snažia zabrániť týmto dôsledkom napriek slabej spotrebe domácností; poukazuje na to, že nevyhnutnou
podmienkou politiky trvalo udržateľ ných verejných financií je stabilné, otvorené a konkurencieschopné
makroekonomické politické rozhodovanie;
4. vyjadruje svoje obavy vzhľadom na nízku súkromnú spotrebu, najmä v určitých členských štátoch,
ktorá prispela k malej miere rastu v EÚ a tým k súčasnej globálnej nerovnováhe a ktorú spôsobuje prevláda-júca atmosféra neistoty vzhľadom na zamestnanosť a dôchodky, stále vysoká miera nezamestnanosti a nízky
rast reálnych miezd; pripomína záväzok podporovať vývoj nominálnej mzdy a mzdových nákladov v súlade
s cenovou stabilitou a trendom strednodobej produktivity v rámci integrovaného usmernenia 4;
5. víta nárast investičných výdavkov, spôsobený obnovením dôvery medzi podnikateľmi a súčasnými
stabilizovanými ziskovými maržami, ako uvádzajú hospodárske výhľady z jesene 2005 Medzinárodnéhomenového fondu i Komisie; domnieva sa, že stále existuje priestor a potreba ďalšieho urýchľovania investi č-
ných aktivít, a tak vyzýva na uskuto čnenie štrukturálnych reforiem a ďalších opatrení, ktoré by natrvalo
zlepšili investičné prostredie a zvýšili investície;
6. podporuje preorientovanie verejných politík a výdavkov smerom k inovácii, obnovite ľnej energii, vzde-
lávaniu a školeniu, výskumu, informačným technológiám, telekomunikáciám, dopravným sieťam atď.;
7. ľutuje, že finančný rámec EÚ na roky 2007 –2013 dostatočne neodráža prioritu prisúdenú výdavkom
v rámci cieľov lisabonskej stratégie; zdôrazňuje, že príspevky do rozpočtu EÚ by sa mali posudzovať na
základe budúcich prínosov so zohľadnením ich pozitívneho efektu prelievania a pákového efektu za predpo-
kladu, že rozpočet EÚ je dostatočne orientovaný na výdavky prinášajúce evidentnú pridanú hodnotu;
8. poznamenáva, že zdravé verejné financie nie sú prvoplánovým cieľom, ale prostriedkom, ktorý člen-
ským štátom umožní splniť ich verejné povinnosti; zdôrazňuje význam zdravších fiškálnych pozícií pre rast
kvality, tvorbu pracovných príležitostí a lisabonskú stratégiu, konštatuje však, že v dôsledku nesprávneho
uplatňovania Paktu stability a rastu sa napriek fiškálnemu rámcu od minulého roka nedosiahlo žiadne
výrazné zlepšenie fiškálnych pozícií členských štátov; konštatuje, že väčšina členských štátov ešte nedosiahla
strednodobé ciele, pokiaľ ide o ich platobnú bilanciu; poznamenáva, že deficit v roku 2005 dosiahol 2,9 %
HDP v eurozóne a 2,7 % v celej EÚ, že jedenásť členských štátov vykazuje deficit presahujúci 3 % HDP,
pričom k týmto štátom patria štyri najsilnejš ie ekonomiky EÚ, konkrétne Francúzsko, Nemecko, Taliansko
a Veľká Británia a že od leta 2004 bol proti desiatim členským štátom začatý postup pri nadmernom defi-
cite;
9. zdôrazňuje význam opatrení na riešenie pretrvávajúcich fiškálnych tlakov; víta skutočnosť, že orgány
členských štátov vypracovali politiky a verejné záväzky v oblasti znižovania fiškálnych deficitov;
10. vyjadruje svoje obavy týkajúce sa výhľadov na dlhodobú rozpočtovú udržateľnosť vzhľadom na
zvýšenie miery verejného zadĺženia zo 69,2 % v roku 2002 na 71,7 % v roku 2005 v eurozóne a zo 61,4 %
v roku 2002 na 64,1 % v roku 2005 v EÚ-25, spôsobené malým rastom HDP, krátkodobými politikami nakontrolu schodku a nedostatkom odhodlaného úsilia pri znižovaní rozpočtového schodku prostredníctvomštrukturálnych reforiem;
11. zdôrazňuje, že vzhľadom na malú dôveru spotrebiteľ ov a investorov v EÚ je nevyhnutné napraviť
verejné deficity; vyjadruje sklamanie z posledných trendov v oblasti verejných financií a poznamenáva, že
deficity členských štátov sú oveľa vyššie, než ako si to vyžaduje európske hospodárstvo; konštatuje, že vlády
na ospravedlnenie deficitov argumentujú nízkym rastom, a to napriek skutočnosti, že deficity bránia uzdra-
vovaniu hospodárstva a spôsobujú vyhrotenie hospodárskeho cyklu; vyzýva na ambicióznejšie zníženie
verejných deficitov v roku 2006, než je len hospodárska úprava uskutočnená v očakávaní vyššieho európ-
skeho rastu;7.12.2006 C 297 E/234 Úradný vestník Európskej únie
V stredu 17. mája 2006SK
12. vyzýva na vyššiu transparentnosť verejných financií jednotlivých členských štátov vrátane implicitných
záväzkov, napríklad penzijných záväzkov vo verejnom sektore, ktoré podstatne zvýšia zaťaženie verejného
sektora dlhmi v nasledujúcich rokoch;
13. pripomína svoju požiadavku vyhnúť sa procyklickým politikám; zdôrazňuje význam uskuto čnenia
štrukturálnych a daňových reforiem a súčasne zdôrazňuje, že by sa mala venovať primeraná pozornosť ich
vhodnému načasovaniu;
14. nabáda k ďalšiemu výskumu rôznych druhov a opatrení štrukturálnych a makroekonomických refo-
riem a ich vzájomného pôsobenia a vplyvu na rozličné fázy hospodárskeho cyklu, s cieľom určiť najlepší
možný prostriedok na posilnenie verejných financií a zároveň na uskuto čňovanie lisabonskej stratégie;
15. zdôrazňuje, že chýbajúca politická vôľa obmedziť verejné výdavky, príliš optimistické výhľady
v súvislosti s príjmami, kreatívne účtovníctvo a fiškálna konsolidácia založená najmä na jednorazovýchopatreniach prispeli vo veľkej miere kuvzniku rozpočtových odchýlok a nedostatočnej sile fiškálneho rámca;
16. odporúča, aby sa preskúmalo, či je potrebné stanoviť jednotný harmonogram rozpočtových postupov
v celej EÚ, podľa možnosti na dvojročnom základe; domnieva sa, že príprava rozpočtov členských štátov
musí vychádzať z jednotných predpokladov, pokiaľ ide o kľúčové hospodárske parametre, napríklad
o trendy týkajúce sa cien ropy a výmenných kurzov; žiada preto, aby sa jednotne posúdili kľúčové hospo-
dárske parametre a aby sa stanovili v rámci celej EÚ;
17. vyzýva členské štáty, aby sa urýchlene venovali problematike starnutia spoločnosti a vyrovnali sa
s dynamikou zadlženia, a to najmä tie členské štáty, ktorých dlhodobý udržateľný vývoj je ohrozený;
18. nabáda k dôraznejšiemu zameraniu sa na udržateľnosť rozpočtových reforiem, pokiaľ ide o opatrenia
v oblasti výdavkov aj príjmov, pričom je potrebné zachovať stav trvalo udržateľ ných verejných financií
a primerané poskytovanie verejných služieb vrátane fiškálnej disciplíny a riziká explicitných a implicitnýchpodmienených záväzkov;
19. zdôrazňuje význam snahy Komisie a Rady zlepšiť riadenie v oblasti štatistiky zlepšením vykazovania
finančných údajov s odporúčaním pre členské štáty týkajúcim sa celoeurópskych noriem pre štatistické úrady
vrátane zásad profesionálnej nezávislosti, dôvernosti, spoľahlivosti a včasnosti údajov a vhodnosti zdrojov
štatistických úradov a zlepšeného monitorovania Komisie;
20. domnieva sa, že existuje priestor pre zlepšenie účtovania verejných aktív a implicitných záväzkov
s cieľom zvýšiť transparentnosť, porovnate ľnosť a poskytnúť spoľahlivejší základ pre rozhodovanie;
domnieva sa, že Komisia by mohla v tejto oblasti spustiť iniciatívu;
21. odporúča, aby Komisia pripravila štúdiu o osvedčených postupoch týkajúcich sa štatistického riadenia
v súvislosti s vykazovaním finančných údajov a účtovania verejných aktív a pasív v členských štátoch;
22. podporuje vytváranie národných správ o dlhodobej udržateľnosti verejných financií s cieľom zvýšiť
uvedomenie si a dôveryhodnosť národných záväzkov a domnieva sa, že národné parlamenty by mali by ť
zapojené do tejto úlohy;
23. zdôrazňuje význam toho, aby fiškálne politiky nových členských štátov dohnali priemerné úrovne
príjmov a finančného rozvoja v EÚ prostredníctvom daňových a výdavkových politík vyznačujúcich sa účin-nosťou, transparentnosťou a spoľahlivosťou a zameraných na zvyšovanie rastu, udržateľnosť a modernizáciu
a stabilizáciu hospodárstva;
24. odsudzuje nedostatok koordinácie politiky v eurozóne, upriamuje pozornosť na rozdiely vo fiškálnych
politikách členských štátov v eurozóne a je znepokojený možnými protichodnými účinkami takéhoto nedo-
statku koordinácie;7.12.2006 C 297 E/235 Úradný vestník Európskej únie
V stredu 17. mája 2006SK
25. vyjadruje poľutovanie nad nedostatkami súčasného rámca makroekonomickej koordinácie v Rade
ECOFIN, ako aj nad nedostatkom koordinácie medzi členskými štátmi; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila
štúdiu týkajúcu sa hospodárskych výhod a obmedzení výraznejšej koordinácie hospodárskej politiky; žiada
v rámci kolínskeho procesu aktívnejší makroekonomický dialóg medzi ECOFIN, Európskou centrálnoubankou a európskymi sociálnymi partnermi;
26. vyzýva Radu, aby upravila časový plán makroekonomickej koordinácie tak, aby mal Európsky parla-
ment dostatok času na predloženie svojho príspevku;
27. vyzýva predsedu euroskupiny, aby navrhol detailný akčný plán na trvanie jeho funkčného obdobia,
pričom jasne definuje svoje ciele a plánované opatrenia; očakáva pravidelné správy o úrovni dosiahnutéhoplnenia;
28. vyzýva členské štáty, aby prijali svoj záväzok v súlade s článkom 99 zmluvy a považovali svoje hospo-
dárske politiky za záležitosť spoločného záujmu a koordinovali ich, pripomína členským štátom, že lepšie
koordinované politiky a lepšia kombinácia politík by mohli zlepšiť ich celkový výsledok; vyzýva na väčšie
uvedomenie si vplyvu národnej hospodárskej politiky na úrovni EÚ a záväzok považovať hospodársku poli-
tiku za spoločný záujem a koordinovať ju;
29. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom člen-
ských štátov a európskym sociálnym partnerom.7.12.2006 C 297 E/236 Úradný vestník Európskej únie
V stredu 17. mája 2006SK