Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008 /* SEK/2006/0112 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 1.2.2006 SEK(2006) 112 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt prvýkrát zmenený a doplnený. Hoci reforma uznala užitočnosť paktu z hľadiska upevňovania fiškálnej disciplíny, usilovala sa o posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predkladať programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú programy stability, resp. ich aktualizácie a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predkladajú konvergenčné programy, resp. ich aktualizácie). Prvý konvergenčný program Slovinska bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením 5. júla 2004 svoje stanovisko k tomuto programu. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s tým istým postupom posudzuje Komisia a preskúmava uvedený výbor, a môže ich preskúmať aj Rada. Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanoviť opatrenia politiky zamerané na jeho dosiahnutie a udržanie, vrátane uvedenia sprievodných hospodárskych predpokladov. V dôsledku reformy paktu by sa mal strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, ako aj z hľadiska fiškálneho rizika pre udržateľnosť odlišovať. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom lepšej rozpočtovej disciplíny v hodpodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo pri dočasnej odchýlke od strednodobého cieľa, či pri procese úpravy smerujúcej k nemu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť. So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld, ako aj na všeobecné usmernenia hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008 Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Slovinska a na základe nasledujúceho hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu. Hodnotenie 1. Druhá aktualizácia konvergenčného programu Slovinska na obdobie rokov 2005 – 2008 bola predložená 8. decembra 2005. Aktualizovaný program vcelku dodržiava modelovú štruktúru a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy podľa nového kódexu pravidiel[3]. 2. Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovinsko, aby (i) využilo všetky možnosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a (ii) prijalo ďalšie opatrenia na posilnenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vrátane reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. 3. Po prechodnej recesii na začiatku deväťdesiatych rokov slovinská ekonomika zaznamenala za poslednú dekádu obnovenie silného rastu HDP na priemernej úrovni 4 %. Inflačné tlaky boli úspešne obmedzené a ku koncu roka 2005 rast spotrebiteľských cien dosiahol priemer EÚ. Saldo verejných financií sa v roku 1997 zhoršilo a odvtedy bolo negatívne, s deficitom na priemernej úrovni 3 % HDP podľa metodiky ESA 95 v priebehu rokov 2000 – 2004. 4. Makroekonomický scenár, podľa ktorého sa predpokladá udržanie rastu HDP na úrovni okolo 4 % počas obdobia programu pri narastajúcom domácom dopyte, sa zdá byť dosiahnuteľný. Cyklické podmienky sa pravdepodobne budú postupne zlepšovať, negatívna produkčná medzera, ktorá mala podľa odhadov dosiahnuť v roku 2005 1 % HDP, sa pravdepodobne do konca tohto obdobia uzavrie. Predpoklady rastu nezahŕňajú vplyv plánu reformy schváleného v októbri 2005, ktorý podľa očakávaní po roku 2008 urýchli rast v priemere na viac ako 5 %. Keďže v programe nie sú uvedené podrobnosti o vplyve štrukturálnych reforiem na (potenciálny) rast, znie to trochu optimisticky. 5. V roku 2005 bola inflácia premenlivá, no v priemere ďalej klesala až na úroveň 2,5 % ku koncu roka (3,7 % v roku 2004). Vláda pokračovala v obozretnom prístupe pri regulácii riadenia nárastov cien a úprav nepriamych daní. Okrem toho pravidelné úpravy spotrebných daní na zabránenie nepriaznivým účinkom vysokých cien ropy pomohli udržaniu inflácie. Dezinflácia bola navyše posilnená členstvom v ERM II. Odkedy Slovinsko dňa 28. júna 2004 vstúpilo do ERM II, toliar sa udržal veľmi blízko centrálnej parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Od apríla 2004 sa rozpätie dlhodobej úrokovej sadzby pohybovalo v rámci 100 bázických bodov, výnimočne však aj oveľa nižšie, vo veľkej miere v závislosti od vývoja výnosov zo štátnych dlhopisov v eurozóne. Menové orgány pri úprave politiky úrokových sadzieb využívajú obmedzenia, aby pri rozbiehaní vstupu do HMÚ udržali infláciu pod kontrolou. V horizonte programu sa očakáva ustálenie inflácie na úrovni okolo 2,5 %, čo sa zdá byť reálne, bude však potrebné ďalšie odstraňovanie zostávajúcej štrukturálnej nepružnosti. Pre zavedenie eura na začiatku roka 2007 je podľa programu rozhodujúca umiernenosť mzdových požiadaviek a zdravé verejné financie. 6. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií za rok 2005 na úrovni 1,7 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,1 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Predbežný výsledok je lepší než očakávaný, nakoľko príjmy boli na základe nového systému priamych daní, ktorý nadobudol účinnosť od 1. januára 2005, podhodnotené. 7. Cieľom aktualizovaného programu je vytvorenie podmienok pre úspešné začlenenie sa do HMÚ pri dosiahnutí priemernej úrovne príjmov EÚ. Rozpočtová stratégia je prispôsobená udržaniu deficitu verejných financií výrazne pod úrovňou 3 % HDP a dosiahnutiu strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu do roku 2008. Na tento účel program zavádza opatrenia daňovej reformy vedúce k poklesu podielu príjmov v percentuálnom vyjadrení vo vzťahu k HDP o 1,8 % a opatrenia na strane výdavkov vedúce k poklesu pomeru výdavkov o 2,5 % HDP. Program predpokladá posunutie procesu konsolidácie. Na začiatku obdobia programu sa očakáva udržanie deficitu verejných financií na úrovni 1,7 % HDP s následným postupným klesaním na úroveň 1,4 % v roku 2007 a 1,0 % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia posúva dosiahnutie cieľového deficitu na úrovni 1 % HDP o jeden rok pri vcelku nezmenenom makroekonomickom scenári. 8. Na základe výpočtov útvarov Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky a v súlade s údajmi v programe sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, o 0,2 percentuálneho bodu HDP v horizonte programu. Štrukturálny deficit bol v roku 2005 na úrovni 1¼ % HDP. Po miernom zhoršení na úroveň 1½ % HDP v roku 2006 sa predpokladá jeho postupné zlepšovanie. Nový program stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu v zmysle Paktu stability a rastu dosiahnuť štrukturálny deficit na úrovni 1,0 % HDP do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je ambicióznejší než minimálna referenčná hodnota (s odhadom deficitu takmer na úrovni 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo prispieť k naplneniu cieľa zabezpečenia bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože je v medziach stanovených pre eurozónu a členské štáty ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel, pričom zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte. 9. Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi sú vcelku vyvážené. Slovinsko v posledných rokoch zaznamenalo lepšie než očakávané rozpočtové výsledky, tiež vďaka účinnému rozpočtovému mechanizmu zabezpečujúcemu verejné výdavky v prípade neočakávaného nedostatku príjmov. V prípade včasnej implementácie štrukturálnych reforiem môžu byť predpoklady rastu takisto lepšie než sa očakáva. Chýbajúci jasný časový rozvrh krátenia vládnych výdavkov na vyrovnanie straty príjmov v dôsledku daňovej reformy a najmä v zmysle nedávneho rozhodnutia o znovuzavedení indexácie dôchodkov do miezd však môže realizáciu cieľov obmedziť. Najmä vysoký podiel povinných výdavkov (viac ako 80 % celkových výdavkov) je založený na prísnom regulačnom rámci, ktorého reštrukturalizácia s flexibilnejším prístupom si vyžaduje dosiahnutie politického konsenzu. 10. Na základe tohto hodnotenia rizika rozpočtová pozícia v aktualizovanom programe pravdepodobne zabezpečí dostatočne bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hranice deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických pohyboch počas obdobia programu. Zdá sa, že stratégia bude tiež dostačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2008, teda podľa plánu. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu však nie je plne v súlade s paktom, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje „referenčnú hodnotu“ pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a ďalej špecifikuje, že úprava by v hospodársky priaznivom období mala byť vyššia. Zatiaľ čo sa cyklické podmienky v horizonte programu trvale zlepšujú, zlepšenie štrukturálneho salda sa očakáva len o 0,25 % HDP. 11. Program využíva dočasnú odchýlku na základe „dôležitých štrukturálnych reforiem“ v zmysle revidovaného Paktu stability a rastu a nového kódexu správania. Odklon od referenčnej hodnoty pre rýchlosť štrukturálnych úprav podľa paktu je spôsobený potrebou dodatočného fiškálneho úsilia na riešenie nedostatku príjmov v dôsledku daňovej reformy a negatívnej produkčnej medzery, ktorej uzatvorenie sa očakáva až ku koncu obdobia programu. Štrukturálne reformy, na ktorých sa dočasná odchýlka zakladá, však nie sú dostatočne podrobne uvedené. Okrem toho v programe chýba analýza nákladov a výhod, ako aj preukázanie značného výhodného vplyvu na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Preto dočasná odchýlka od procesu úprav smerom k strednodobému cieľu programu nie je v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu. 12. Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a na nízkej úrovni počas obdobia programu zostane. Odhaduje sa, že v roku 2005 dlh klesne na 29,3 % HDP. V priebehu dvoch nasledujúcich rokov program odhaduje mierne zvýšenie dlhového pomeru s vrcholom na úrovni 29,8 % HDP v roku 2007. Do roku 2008 sa odhaduje zníženie dlhu na 29,4 % v dôsledku očakávaného priaznivého kapitálového vyrovnania. 13. Vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vzniká pre Slovinsko veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie. Pomerne nízky dlhový pomer prispeje k obmedzeniu vplyvu starnutia populácie na rozpočet. Slovinsko však stále čelí obrovskému nárastu vládnych výdavkov. Hoci v roku 1999 dôchodková reforma značne zmiernila budúci nárast výdavkov, jej účinok bol čiastočne vyrovnaný novým pravidlom indexácie, t. j. prechodom od čiastočnej k úplnej indexácii miezd. Ďalšie zmeny dôchodkových schém podľa programu budú v určitom štádiu vyžadovať obmedzenie budúceho zvýšenia vládnych výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť. Ak sa na uvoľnenie tlaku na výdavky spojené so starnutím populácie neprijmú ďalšie opatrenia, dlhodobá udržateľnosť verejných financií bude ohrozená. V tejto súvislosti je dôležité starostlivé plánovanie a včasné prijatie opatrení. 14. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú v plnom rozsahu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií však nie je jasne stanovená ako priorita politiky. Opatrenia sú stále vágne a neumožňujú hodnotenie realizovateľnosti stratégie z dlhodobého hľadiska. 15. Národný program reforiem Slovinska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s aktualizovanou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje ako kľúčovú prioritu prijatie eura v roku 2007. Prispôsobením na vytvorenie podmienok pre úspešné zapojenie sa do HMÚ vrátane zvýšenia kvality verejných financií je aktualizovaný konvergenčný program úzko prepojený s vyčerpávajúcim zoznamom opatrení politiky v národnom programe reforiem. Avšak nakoľko množstvo opatrení zostáva do veľkej miery nešpecifikovaných, vplyv na rozpočet v prípade opatrení uvedených v národnom programe reforiem nebol v rozpočtovej prognóze konvergenčného programu zohľadnený. Cieľom aktualizovaného programu je v priebehu plánovaného postupného procesu fiškálnych úprav udržať infláciu na úrovni blízko priemeru EÚ. Vzhľadom na toto hodnotenie by Slovinsko malo: i) rýchlejšie napredovať v dosahovaní strednodobého cieľa programu, najmä špecifikovaním a implementáciou opatrení nevyhnutných na plánované zníženie pomeru výdavkov, ako aj posilnením úsilia v procese úprav a ii) prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vo vzťahu k dôchodkovému systému. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PRIJALA TOTO STANOVISKO: 16. Po prechodnej recesii na začiatku deväťdesiatych rokov slovinská ekonomika zaznamenala za poslednú dekádu obnovenie silného rastu HDP na priemernej úrovni 4 %. Inflačné tlaky boli úspešne obmedzené a ku koncu roka 2005 rast spotrebiteľských cien dosiahol priemer EÚ. Saldo verejných financií sa v roku 1997 zhoršilo a odvtedy bolo negatívne, s deficitom na priemernej úrovni 3 % HDP podľa metodiky ESA 95 v priebehu rokov 2000 – 2004. 17. Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovinsko, aby (i) využilo všetky možnosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a (ii) prijalo ďalšie opatrenia na posilnenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vrátane reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. 18. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií za rok 2005 na úrovni 1,7 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,1 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Predbežný výsledok je lepší než očakávaný, nakoľko príjmy boli na základe nového systému priamych daní, ktorý nadobudol účinnosť od 1. januára 2005, podhodnotené. 19. Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovinska na roky 2005 až 2008. Aktualizovaný program vcelku dodržiava modelovú štruktúru a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy podľa nového kódexu pravidiel[5]. 20. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá po roku 2005 trvalý rast reálneho HDP na úrovni okolo 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných údajov sa zdá, že tento scenár je založený na dosiahnuteľných predpokladoch rastu. Cyklické podmienky sa pravdepodobne budú postupne zlepšovať, negatívna produkčná medzera, ktorá mala podľa odhadov dosiahnuť v roku 2005 1 % HDP, sa pravdepodobne do konca tohto obdobia uzavrie. Prognóza pre infláciu podľa programu sa tiež javí ako realistická. Pokiaľ ide o „dôležité štrukturálne reformy“ v zmysle Paktu stability a rastu, program uvádza komplexné sociálno ekonomické reformy zamerané na zlepšenie konkurencieschopnosti slovinského priemyslu, ktorých implementácia sa začala v roku 2005. Očakáva sa, že posilnia rast HDP od roku 2008 v priemere na viac než 5 % ročne. Podporná analýza programu nie je dostatočne podrobná a očakávaný vplyv na rast sa zdá byť príliš optimistický. 21. Cieľom aktualizovaného programu je vytvorenie podmienok pre úspešné začlenenie sa do HMÚ pri dosiahnutí priemernej úrovne príjmov EÚ. Rozpočtová stratégia je prispôsobená udržaniu deficitu verejných financií výrazne pod úrovňou 3 % HDP a dosiahnutiu strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu do roku 2008. Na tento účel program zavádza opatrenia daňovej reformy vedúce k poklesu podielu príjmov v percentuálnom vyjadrení vo vzťahu k HDP o 1,8 % a opatrenia na strane výdavkov vedúce k poklesu pomeru výdavkov o 2,5 % HDP. Program predpokladá posunutie procesu konsolidácie. Na začiatku obdobia programu sa očakáva udržanie deficitu verejných financií na úrovni 1,7 % HDP s následným postupným klesaním na úroveň 1,4 % v roku 2007 a 1,0 % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia posúva dosiahnutie cieľového deficitu na úrovni 1 % HDP o jeden rok pri vcelku nezmenenom makroekonomickom scenári. 22. Počas obdobia programu sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) počítaného podľa spoločne odsúhlasenej metodiky o 0,25 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho deficitu na úrovni 1 % HDP, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je ambicióznejší než minimálna referenčná hodnota (s odhadom deficitu takmer na úrovni 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo prispieť k naplneniu cieľa zabezpečenia bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože je v medziach stanovených pre eurozónu a členské štáty ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe správania, pričom adekvátne odráža dlhový pomer a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte. 23. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovou prognózou v programe sú vcelku vyvážené. Slovinsko v posledných rokoch zaznamenalo lepšie než očakávané rozpočtové výsledky, tiež vďaka účinnému rozpočtovému mechanizmu zabezpečujúcemu verejné výdavky v prípade neočakávaného nedostatku príjmov. V prípade včasnej implementácie štrukturálnych reforiem môžu byť predpoklady rastu takisto lepšie než sa očakáva. Chýbajúci jasný časový rozvrh krátenia vládnych výdavkov na vyrovnanie straty príjmov v dôsledku daňovej reformy a najmä v zmysle nedávneho rozhodnutia o znovuzavedení indexácie dôchodkov do miezd však môže realizáciu cieľov obmedziť. Najmä vysoký podiel povinných výdavkov (viac ako 80 % celkových výdavkov) je založený na prísnom regulačnom rámci, ktorého reštrukturalizácia s flexibilnejším prístupom si vyžaduje dosiahnutie politického konsenzu. 24. Na základe tohto hodnotenia rizika rozpočtová pozícia v aktualizovanom programe pravdepodobne zabezpečí dostatočne bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hranice deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických pohyboch počas obdobia programu. Zdá sa, že stratégia bude tiež dostačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2008, teda podľa plánu. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu však nie je plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje referenčnú hodnotu pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a ďalej špecifikuje, že úprava by v hospodársky priaznivom období mala byť vyššia a v hospodársky nepriaznivom období by mohla byť nižšia. Zatiaľ čo sa cyklické podmienky v horizonte programu trvale zlepšujú, zlepšenie štrukturálneho salda sa očakáva len o 0,25 % HDP. 25. Podľa Paktu stability a rastu by sa pri definovaní procesu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu alebo pre umožnenie dočasnej odchýlky od strednodobého cieľa programu mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia vymedzená v programe zahŕňa dočasnú odchýlku od procesu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu. V priebehu rokov 2005 až 2007, keď sa majú postupne závadzať vyššie uvedené ekonomické reformy, sa úprava smerom k strednodobému cieľu programu uskutočňuje v malom rozsahu, resp. vôbec. Štrukturálne reformy, na ktorých sa dočasná odchýlka zakladá, však nie sú dostatočne podrobne uvedené. Okrem toho v programe chýba analýza nákladov a výhod, ako aj preukázanie značného výhodného vplyvu na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Preto dočasná odchýlka od procesu úprav smerom k strednodobému cieľu programu nie je v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu. 26. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2005 dosiahne 29,0 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V priebehu dvoch nasledujúcich rokov program odhaduje mierne zvýšenie dlhového pomeru s vrcholom na úrovni 29,8 % HDP v roku 2007. Do roku 2008 sa odhaduje pokles dlhu na 29,4 % HDP. 27. Vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vzniká pre Slovinsko veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu[6]. Pomerne nízky dlhový pomer prispeje k obmedzeniu vplyvu starnutia populácie na rozpočet. Slovinsko však stále čelí obrovskému nárastu vládnych výdavkov. Hoci v roku 1999 dôchodková reforma značne zmiernila budúci nárast výdavkov, jej účinok bol čiastočne vyrovnaný novým pravidlom indexácie (prechodom od čiastočnej k úplnej indexácii miezd). Ďalšie zmeny dôchodkových schém podľa programu budú v určitom štádiu vyžadovať obmedzenie budúceho zvýšenia vládnych výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť. Ak sa na uvoľnenie tlaku na výdavky spojené so starnutím populácie neprijmú ďalšie opatrenia, dlhodobá udržateľnosť verejných financií bude ohrozená. V tejto súvislosti je dôležité starostlivé plánovanie a včasné prijatie opatrení. 28. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú v plnom rozsahu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií však nie je jasne stanovená ako priorita politiky. Opatrenia sú stále vágne a neumožňujú hodnotenie realizovateľnosti stratégie z dlhodobého hľadiska. 29. Národný program reforiem Slovinska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s aktualizovanou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje ako kľúčovú prioritu prijatie eura v roku 2007. Prispôsobením na vytvorenie podmienok pre úspešné zapojenie sa do HMÚ vrátane zvýšenia kvality verejných financií je aktualizovaný konvergenčný program úzko prepojený s vyčerpávajúcim zoznamom opatrení politiky v národnom programe reforiem. Avšak nakoľko množstvo opatrení zostáva do veľkej miery nešpecifikovaných, vplyv na rozpočet v prípade opatrení uvedených v národnom programe reforiem nebol v rozpočtovej prognóze konvergenčného programu zohľadnený. V zmysle uvedeného hodnotenia Rada konštatuje, že cieľom aktualizovaného programu je v priebehu plánovaného postupného procesu fiškálnych úprav udržať infláciu na úrovni blízko priemeru EÚ. Rada zastáva názor, že Slovinsko by malo: i) rýchlejšie napredovať v dosahovaní strednodobého cieľa programu, najmä špecifikovaním a implementáciou opatrení nevyhnutných na plánované zníženie pomeru výdavkov, ako aj posilnením úsilia v procese úprav a ii) prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vo vzťahu k dôchodkovému systému. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | neuv. | KP jan. 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | neuv. | Inflácia HICP (%) | KP dec. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | neuv. | KP jan. 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20051 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | KOM nov. 20055 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | neuv. | KP jan. 20051 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | KOM nov. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,9 | -1,6 | neuv. | KP jan. 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2005 | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | KOM nov. 2005 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | neuv. | KP jan. 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20051 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | KOM nov. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. | KP jan. 20051 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20053 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | KOM nov. 20054 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. | KP jan. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | KOM nov. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | neuv. | KP jan. 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe údajov v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V odhadoch útvarov Komisie nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Na základe odhadu potenciálneho rastu na úrovni 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,5 % v príslušných rokoch obdobia 2004 – 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [3] Program má nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel. Nie sú napríklad uvedené povinné údaje o raste produktivity práce. Chýbajú aj niektoré nepovinné údaje o vývoji na trhu práce, odvetvových saldách a vývoji verejného dlhu. Tabuľka s údajmi o verejných výdavkoch podľa funkčnej klasifikácie takisto chýba. [4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] Program má nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel. Nie sú napríklad uvedené povinné údaje o raste produktivity práce. Chýbajú niektoré nepovinné údaje o vývoji na trhu práce, odvetvových saldách a vývoji verejného dlhu. Tabuľka s údajmi o verejných výdavkoch podľa funkčnej klasifikácie takisto chýba. [6] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).