EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 7. 2019 COM(2019) 339 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2018

{SWD(2019) 297 final}



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2018 1.Podpora konkurencieschopného vnútorného trhu v prospech európskych podnikov a spotrebiteľov V roku 2018 si pripomíname 60. výročie nadobudnutia platnosti Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, ktorá je základom dnešnej Európskej únie. Európska únia, v ktorej súťaží 24,5 milióna malých, stredných a veľkých podnikov o obslúženie 500 miliónov spotrebiteľov EÚ, v súčasnosti naďalej poskytuje živý vnútorný trh, ktorý prispieva ku konkurencieschopnosti priemyslu EÚ a udržateľnému rozvoju európskeho hospodárstva založeného na hodnotách konkurencieschopného sociálneho trhu. EÚ sa od samého začiatku opierala o pravidlá zmluvy , ktoré poskytovali Komisii právomoc chrániť spravodlivú, nenarúšanú hospodársku súťaž na vnútornom trhu. V pravidlách hospodárskej súťaže EÚ sa stanovuje presne vymedzený právny rámec pre podniky na vykonávanie obchodnej činnosti na vnútornom trhu, ktorý umožňuje podnikom všetkých veľkostí spravodlivo súťažiť medzi sebou. Tento právny rámec sa vyvíjal v priebehu posledných šiestich desaťročí, striktne však dodržiava zásadu právneho štátu pod prísnym dohľadom európskych súdov. Komisia vo svojej každodennej praxi presadzovania práva dôsledne uplatňuje zásady nediskriminácie, spravodlivosti v konaní, transparentnosti, predvídateľnosti, práva byť vypočutý a ochrany dôvernosti. Vďaka predvídateľnosti a dôveryhodnosti systému EÚ sa Komisia stala jedným z popredných a najvplyvnejších orgánov na ochranu hospodárskej súťaže na svete. S cieľom posilniť účinky svojich opatrení v oblasti presadzovania Komisia úzko spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže a vnútroštátnymi súdmi členských štátov a aktívne spolupracuje s orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže na celom svete, a to tak na bilaterálnej úrovni, ako aj na niekoľkých medzinárodných fórach, ako sú napr. OECD, Medzinárodná sieť pre hospodársku súťaž a UNCTAD, na vytvorení skutočne globálnych rovnakých podmienok a zabezpečení rešpektovania právneho štátu. Komisia prijala 7. júna 2018 návrh Programu pre jednotný trh ako súčasť viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie rokov 2021 – 2027. Návrh zahŕňa aj nový program v oblasti hospodárskej súťaže, ktorý má na dané programové obdobie vyčlenený orientačný rozpočet vo výške 140 miliónov EUR. Program v oblasti hospodárskej súťaže po prijatí spoluzákonodarcami umožní Komisii lepšie reagovať na nové problémy týkajúce sa politiky hospodárskej súťaže EÚ, pokiaľ ide o využívanie veľkých údajov (big data), používanie algoritmov a iné rýchlo sa rozvíjajúce oblasti v čoraz viac digitálnom prostredí, ako aj posilňovať siete spolupráce medzi orgánmi členských štátov a samotnou Komisiou v záujme podpory spravodlivej hospodárskej súťaže na jednotnom trhu. V roku 2018 sa činnosti Komisie v oblasti politiky hospodárskej súťaže naďalej zameriavali na trhy, ktoré sú dôležité pre občanov EÚ a podniky v EÚ, ako sú telekomunikačný a digitálny sektor, finančné služby, energetika a životné prostredie, poľnohospodárstvo a potraviny, doprava a výroba. Táto správa nie je vyčerpávajúcim zhrnutím činností, ktoré Komisia v roku 2018 vykonala v oblasti politiky hospodárskej súťaže. Doplňujúce a podrobnejšie informácie možno nájsť v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie a na webovom sídle GR pre hospodársku súťaž . 2. Posilnenie účinnosti presadzovania hospodárskej súťaže Komisia sa neprestajne usiluje o zefektívnenie postupov vo veciach týkajúcich sa hospodárskej súťaže a vyhodnocovanie hospodárskych dôsledkov svojich predchádzajúcich rozhodnutí s cieľom ďalej posilniť včasnosť, efektívnosť a účinnosť svojich opatrení na presadzovanie práva v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže EÚ. V decembri 2018 Komisia uverejnila aktualizované usmernenia pre podniky týkajúce sa obchodných tajomstiev a iných dôverných informácií v antitrustových konaniach, ako aj usmernenia a vzory týkajúce sa používania tzv. kruhov dôvernosti na účely prístupu k spisom. Prístup podnikov k informáciám zo spisu Komisie je základným procedurálnym postupom v antitrustových konaniach. Tieto dva nové usmerňovacie dokumenty sú súčasťou prebiehajúcej činnosti Komisie zameranej na zlepšenie včasnosti a efektívnosti postupov hospodárskej súťaže a zároveň zabezpečenie riadneho procesu a práv podnikov na obhajobu. Dopĺňajú predchádzajúce usmernenie Komisie o najlepších postupoch v dátových priestoroch , usmernenie o požiadavkách na dôvernosť v procese prípravy verejných verzií jej rozhodnutí , ako aj odporúčania na predkladanie dokumentov v elektronickom formáte . V súlade s účinným rámcom na odmeňovanie spolupráce spoločností vyšetrovaných v súvislosti s kartelmi a prvým prípadom nesúvisiacim s kartelom z roku 2016 Komisia s prihliadnutím na spoluprácu vyšetrovaných spoločností uzavrela v roku 2018 niekoľko antitrustových prípadov nesúvisiacich s kartelom. Takáto spolupráca umožňuje Komisii zvýšiť relevantnosť a vplyv jej rozhodnutí urýchlením vyšetrovaní, zatiaľ čo spoločnosti môžu mať prospech zo značného zníženia pokút v závislosti od povahy a načasovania svojej spolupráce. V decembri 2018 Komisia uverejnila neformálne usmernenie o tom, ako môžu spoločnosti spolupracovať na antitrustových vyšetrovaniach výmenou za nižšie pokuty . Európsky parlament a Rada prijmú návrh Komisie na zefektívnenie orgánov členských štátov na ochranu hospodárskej súťaže Európsky parlament a Rada prijali 11. decembra 2018 takzvanú smernicu ESHS+ , ktorá orgány členských štátov na ochranu hospodárskej súťaže oprávňuje na účinnejšie presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ v oblasti antitrustovej politiky. Smernica vychádzala z návrhu Komisie z marca 2017 , ktorý bol založený na verejnej konzultácii medzi novembrom 2015 a februárom 2016. Smernica ESHS+ zabezpečí, aby vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže mali pri uplatňovaní rovnakých právnych ustanovení – antitrustových pravidiel EÚ – k dispozícii účinné nástroje na presadzovanie práva a zdroje potrebné na odhaľovanie a sankcionovanie spoločností, ktoré porušujú pravidlá hospodárskej súťaže EÚ. Takisto zabezpečí, aby mohli svoje rozhodnutia prijímať úplne nezávisle, na základe faktov a práva. Nové pravidlá prispievajú k cieľu skutočného jednotného trhu a podporujú všeobecný cieľ konkurencieschopných trhov, pracovných miest a rastu. Smernica ESHS+ sa musí transponovať do 4. februára 2021. Komisia bude počas dvojročného vykonávacieho obdobia, ktoré začne plynúť uverejnením smernice v úradnom vestníku, monitorovať proces transpozície a pomáhať členským štátom pri transponovaní smernice do vnútroštátneho práva. Výhody plynúce z modernizácie pravidiel štátnej pomoci Od mája 2012 Komisia zavádza veľký balík reforiem, ktoré sú zamerané na modernizáciu štátnej pomoci. Tento konzistentný balík reforiem umožňuje členským štátom zavádzať opatrenia štátnej pomoci, ktorými sa urýchli podpora investícií, hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest. V rámci tohto balíka boli v roku 2014 zavedené nové pravidlá – najmä tzv. všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách , ktoré bolo ďalej zmenené v roku 2017. Tieto pravidlá znížili administratívnu záťaž spojenú s opatreniami pomoci s menej rušivým vplyvom na hospodársku súťaž, ktoré členské štáty už nemusia oznamovať Komisii. Opatrenia, ktoré by mohli vážne narúšať hospodársku súťaž alebo spôsobiť fragmentáciu jednotného trhu, však budú naďalej podliehať dôkladnému preskúmaniu. V súvislosti s viacročným finančným rámcom na obdobie rokov 2021 – 2027 Komisia navrhla zjednodušiť spoločné investície zahŕňajúce financovanie zo strany EÚ a investície členských štátov, a to prostredníctvom ďalšieho rozšírenia splnomocňujúceho nariadenia EÚ o štátnej pomoci, ktoré je právnym základom na prijatie všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci z roku 2018 potvrdila výhody plynúce z balíka modernizácie štátnej pomoci. Od roku 2015 viac ako 96 % nových zavedených opatrení pomoci podlieha všeobecnému nariadeniu o skupinových výnimkách, vďaka čomu ich členské štáty môžu vykonávať rýchlejšie a kontrola štátnej pomoci môže vo väčšej miere „zohrávať zásadnú úlohu v zásadných otázkach a menšiu úlohu v menej dôležitých otázkach“. Z rastúceho podielu výdavkov podliehajúcich všeobecnému nariadeniu o skupinových výnimkách vyplýva aj to, že opatrenia štátnej pomoci, ktoré Komisia zaregistrovala, členské štáty v priemere realizovali oveľa rýchlejšie ako v minulosti: v porovnaní s rokom 2013 sa priemerný čas na vykonanie opatrení štátnej pomoci znížil o 15 % . V oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ) sa podľa výročných správ o SVHZ, ktoré predložili členské štáty, v súlade s rozhodnutím o SVHZ na viac ako 90 % opatrení pomoci takisto vzťahuje skupinová výnimka. Čím väčšia transparentnosť sprevádza využívanie štátnej pomoci, tým je pravdepodobnejšie, že presadzovanie bude účinnejšie. Na tento účel útvary Komisie uľahčujú dodržiavanie ustanovení o transparentnosti obsiahnutých v balíku modernizácie štátnej pomoci prostredníctvom vypracovania modulu transparentného prideľovania v spolupráci s členskými štátmi, teda nového informačného nástroja na predkladanie a uverejňovanie údajov o štátnej pomoci, ktorá presahuje sumu 500 000 EUR. Ku koncu roka 2018 bolo do modulu transparentného prideľovania zapojených 25 členských štátov. Týchto 25 členských štátov a Island uverejnili viac ako 43 000 udelení pomoci. V roku 2018 Komisia v súlade so svojimi usmerneniami o lepšej právnej regulácii začala s hodnotením pravidiel štátnej pomoci prijatých v rámci balíka modernizácie štátnej pomoci, ako aj usmernení o železniciach a poistení krátkodobých vývozných úverov. Hodnotenie má formu „kontroly vhodnosti“ , aby sa overilo, či pravidlá skutočne fungovali tak, ako bolo zamýšľané, a či sú vhodné na daný účel. Poskytne základ na rozhodnutia, ktoré Komisia prijme v budúcnosti v súvislosti s otázkou, či by sa pravidlá mali ďalej predlžovať, alebo aktualizovať. Boj proti kartelom pokračuje Komisia nedávno zriadila nástroj anonymného oznamovateľa , ktorý jednotlivcom, ktorí majú vedomosti o kartelovom správaní alebo iných porušeniach antitrustových pravidiel, zjednodušuje informovanie Komisie prostredníctvom obojsmerného šifrovaného systému zasielania správ o protisúťažnom správaní, pričom ich anonymita zostane zachovaná. V roku 2018 Komisia naďalej dosahovala dobré výsledky v oblasti presadzovania predpisov zameraných proti tvrdým kartelom, čím preukázala účinnosť konania o urovnaní, v rámci ktorého sa prijalo 75 % rozhodnutí prijatých v roku 2018. Konanie o urovnaní pomáha rýchlejšie odhaliť tajné kartely, vďaka čomu sa uvoľňujú cenné zdroje na ďalšie vyšetrovania. V rámci urovnania podniky, ktoré sa zúčastnili na karteli, uznávajú svoju účasť na porušení a svoju zodpovednosť zaň. Urovnanie umožňuje Komisii uplatniť zjednodušený postup a skrátiť trvanie a náklady vyšetrovania, pričom spoločnosti majú prospech z rýchlejších rozhodnutí a zníženia pokút o 10 %. Komisia 21. februára 2018 uložila celkovú pokutu vo výške 546 miliónov EUR za účasť na karteli v troch rôznych veciach týkajúcich sa námornej prepravy automobilov a dodávok náhradných dielov pre automobily . Rozhodnutia Komisie týkajúce sa námorných prepravcov automobilov a dodávateľov náhradných dielov pre automobily: boj proti tvrdým kartelom, ktoré ovplyvňujú európskych spotrebiteľov a priemysel V troch samostatných rozhodnutiach Komisia uložila pokutu námorným prepravcom automobilov vo výške 395 miliónov EUR, dodávateľom zapaľovacích sviečok vo výške 76 miliónov EUR a dodávateľom brzdových systémov vo výške 75 miliónov EUR za porušenie antitrustových pravidiel EÚ. Všetky spoločnosti uznali svoju účasť na karteloch a súhlasili s urovnaním vecí. Všetky veci sa začali so žiadosťami podanými na základe oznámenia o zhovievavosti. Úspešní žiadatelia o imunitu, ktorí sa zúčastňovali na týchto karteloch, sa vyhli pokutám, pretože Komisii odhalili existenciu týchto kartelov. Takmer šesť rokov, od októbra 2006 do septembra 2012, päť prepravcov (čílsky námorný prepravca CSAV, japonskí prepravcovia „K“ Line, MOL a NYK a nórsko-švédsky prepravca WWL-EUKOR) tvorilo kartel na trhu prepravy nových automobilov, nákladných vozidiel a iných veľkých vozidiel na šírom mori na rôznych trasách medzi Európou a inými kontinentmi. Prepravcovia sa dohodli na zachovaní súčasného stavu na trhu a na vzájomnom rešpektovaní tradičných obchodných činností na určitých trasách alebo s určitými zákazníkmi, pričom uvádzali umelo vysoké ceny alebo vôbec nepredkladali ponuky v reakcii na výzvy na predloženie ponúk od výrobcov vozidiel. Kartel sa dotkol dovozcov automobilov, výrobcov vozidiel (ako vývozcov) a konečných zákazníkov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP). Počas vyšetrovania Komisia spolupracovala s mnohými orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže z celého sveta vrátane Austrálie, Kanady, Japonska a USA. Spoločnosť MOL odhalila existenciu kartelu, čím získala plnú imunitu a vyhla sa pokute vo výške približne 203 miliónov EUR. V automobilovom sektore Komisia uložila sankcie v dvoch ďalších prípadoch kartelov. Išlo o oblasť zapaľovacích sviečok (automobilových elektrických zariadení), v ktorej sa dodávatelia Bosch (Nemecko) a NGK (Japonsko) tajne dohodli so spoločnosťou Denso (Japonsko). Kartel trval od roku 2000 do roku 2011 a jeho cieľom bolo vyhnúť sa hospodárskej súťaži tým, že spoločnosti vzájomne rešpektovali svojich tradičných zákazníkov a zachovávali súčasný stav v odvetví zapaľovacích sviečok v EHP. Spoločnosť Denso získala úplnú imunitu za odhalenie existencie kartelu a vyhla sa pokute vo výške približne 1 milióna EUR. Druhé rozhodnutie Komisie sa týkalo dvoch porušení v odvetví brzdových systémov. Prvý kartel sa týkal dodávok hydraulických brzdových systémov. Zahŕňal spoločnosti TRW (USA, v súčasnosti spoločnosť ZF TRW, Nemecko), Bosch (Nemecko) a Continental (Nemecko) a trval od februára 2007 do marca 2011. Druhé porušenie, ktoré trvalo od septembra 2010 do júla 2011, sa týkalo dodávky elektronických brzdových systémov a podieľali sa na ňom spoločnosti Bosch a Continental. V prípade obidvoch porušení sa dodávatelia automobilových dielov sústredili na koordináciu svojho trhového správania prostredníctvom výmeny citlivých informácií vrátane informácií o cenách. Odhalením kartelov a získaním úplnej imunity sa spoločnosť TRW vyhla pokute vo výške približne 54 miliónov EUR a spoločnosť Continental pokute vo výške približne 22 miliónov EUR. Rozhodnutia o karteli týkajúce sa zapaľovacích sviečok a brzdových systémov sú súčasťou série významných vyšetrovaní kartelov v odvetví automobilových dielov. Komisia už pokutovala dodávateľov automobilových ložísk , káblových zväzkov v automobiloch , pružnej peny používanej (okrem iného) v automobilových sedadlách , nezávislých vykurovacích telies v osobných a nákladných automobiloch , alternátorov a spúšťačov , tepelných systémov , osvetľovacích systémov a systémov bezpečnosti cestujúcich . Okrem toho 18. septembra 2018 Komisia začala hĺbkové vyšetrovanie možnej tajnej dohody výrobcov automobilov v súvislosti s technologickým vývojom systémov na znižovanie emisií pre osobné automobily. V októbri 2017 Komisia vykonala inšpekcie v priestoroch spoločností BMW, Daimler, Volkswagen a Audi v Nemecku v rámci svojho počiatočného vyšetrovania v tejto veci. Komisia skúma, či sa tieto spoločnosti nedohodli, že si navzájom nebudú konkurovať v oblasti vývoja a zavádzania systémov kontroly emisií v automobiloch predávaných v EHP. Takýmito systémami regulácie emisií sú systémy selektívnej katalytickej redukcie (SCR), ktoré znižujú emisie oxidov dusíka (NOx) osobných automobilov s dieselovými motormi, a časticové filtre „Otto“ (OPF), ktoré znižujú emisie tuhých častíc osobných automobilov s benzínovými motormi. Formálnym začatím konania nie je dotknutý výsledok vyšetrovania. Komisia 21. marca 2018 vydala rozhodnutie týkajúce sa kartelu v odvetví kondenzátorov. Kondenzátory sú elektrické komponenty, ktoré uchovávajú energiu a nachádzajú sa v širokej škále elektronických zariadení používaných spotrebiteľmi. Ôsmim výrobcom bola uložená pokuta v celkovej výške 254 miliónov EUR za účasť na kartelových praktikách od roku 1998 do roku 2012. Komisia sankcionuje predčasnú realizáciu fúzií Podľa pravidiel EÚ v oblasti fúzií sa vyžaduje, aby spoločnosti oznámili Komisii svoje plánované zlúčenia na úrovni EÚ na účely preskúmania (ďalej len „notifikačná povinnosť“) a nevykonávali ich, kým ich Komisia nepovolí (ďalej len „povinnosť zdržať sa konania“). Povinnosť zdržať sa konania bráni potenciálne nenapraviteľnému negatívnemu vplyvu transakcií na jednotný trh, kým sa neuzavrie vyšetrovanie Komisie. Komisia 24. apríla 2018 uložila spoločnosti Altice , ktorá sídli v Holandsku, pokutu vo výške 124,5 milióna EUR za realizáciu akvizície portugalského telekomunikačného operátora PT Portugal pred tým, ako túto skutočnosť oznámila Komisia alebo ako ju Komisia schválila (tzv. gun jumping alebo transakcia pred vydaním rozhodnutia). Pokuta by mala odradiť ostatné spoločnosti od porušovania pravidiel. Realizácia fúzií pred ich oznámením alebo schválením narúša účinnosť systému EÚ na kontrolu fúzií, ktorý chráni európskych spotrebiteľov pred fúziou, ktorá by viedla k vyšším cenám alebo obmedzenejšiemu výberu. 3. Vyrovnávanie sa s novými výzvami v digitálnej ekonomike

V priebehu uplynulých šiestich desaťročí európskej politiky hospodárskej súťaže sa trhy výrazne zmenili. Najmä digitalizácia ekonomiky výrazne zmenila správanie spotrebiteľov a spôsob fungovania trhov. Samostatnú výzvu v kontexte rastúceho významu algoritmov predstavujú dáta. Algoritmy potrebujú dáta, aby sa učili: čím väčšie množstvo dát je k dispozícii, tým sú algoritmy inteligentnejšie. Ďalším zaujímavým aspektom je rastúca trhová sila digitálnych platforiem na trhu s duálnou úlohou, ktoré poskytujú distribučný kanál pre ostatných a zároveň propagujú svoje vlastné produkty. Európa potrebuje skutočne prepojený digitálny jednotný trh, aby maximálne využila potenciál a príležitosti, ktoré so sebou prináša digitálna technológia. Politika hospodárskej súťaže je neoddeliteľnou súčasťou vytvárania dobre fungujúceho digitálneho jednotného trhu. Digitálna éra priviedla do popredia aj úplne nových účastníkov trhu, z ktorých niektorí veľmi rýchlo vyrástli a stali sa hlavnými poskytovateľmi technológií. Inovácie týchto úspešných spoločností, ktoré dominujú na mnohých nových a rozvíjajúcich sa digitálnych trhoch, uľahčili život občanom aj podnikom. Treba však zabrániť tomu, aby tieto spoločnosti využívali svoj vplyv na oslabovanie konkurencie iných spoločností. Existujúce nariadenie o pravidlách ochrany údajov pomáha zabezpečiť, aby trhy v Európe slúžili ľuďom, a nie naopak, pričom nariadenie podporujúce povinnosti transparentnosti v súvislosti s online platformami , ktoré má ten istý účel, je predmetom preskúmania Rady a Parlamentu. V roku 2018 sa Komisia začala zaoberať otázkou, ako môže politika hospodárskej súťaže najlepšie slúžiť európskym spotrebiteľom v rýchlo sa meniacom svete. Na tento účel Komisia vymenovala profesorku Heike Schweitzerovú, profesora Jacqua Crémera a odborného asistenta Yvesa-Alexandra de Montjoye za osobitných poradcov pre oblasť budúcich výziev, ktoré pre politiku hospodárskej súťaže vyplývajú z digitalizácie . Správa osobitných poradcov s názvom Politika hospodárskej súťaže pre digitálny vek bola uverejnená 4. apríla 2019 . Osobitní poradcovia vo svojej správe i) určujú, čo považujú za hlavné špecifické črty digitálnych trhov; ii) prezentujú svoje stanoviská k cieľom práva hospodárskej súťaže EÚ v digitálnom veku; a iii) diskutujú o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže na digitálne platformy a dáta, ako aj o úlohe kontroly fúzií pri zachovávaní hospodárskej súťaže a inovácií. Cieľom správy je poskytnúť Komisii vstupné informácie k jej úvahám o otázke, ako môže politika hospodárskej súťaže najlepšie slúžiť európskym spotrebiteľom v rýchlo sa meniacom svete. Presadzovanie antitrustovej politiky s cieľom hájiť inovácie na digitálnych trhoch Komisia 18. júla 2018 prijala rozhodnutie , v ktorom konštatovala, že spoločnosť Google zneužila svoje dominantné postavenie, a uložila spoločnosti pokutu vo výške 4,34 miliardy EUR za protisúťažné obmedzenia, ktoré spoločnosť od roku 2011 uplatňovala na výrobcov mobilných zariadení a prevádzkovateľov sietí s cieľom upevniť si svoje dominantné postavenie v oblasti všeobecného internetového vyhľadávania. Vec „Google Android“: obnova výhod efektívnej hospodárskej súťaže v mobilnej sfére pre európskych spotrebiteľov Vyhľadávací nástroj spoločnosti Google je jej hlavným produktom, pričom ročné tržby z reklám presahujú 95 miliárd USD, a to najmä vďaka rastúcemu využívaniu inteligentných mobilných zariadení. Mobilný internet dnes tvorí viac ako polovicu celosvetového internetového dátového toku. Okrem toho približne 80 % inteligentných mobilných zariadení v Európe a na celom svete funguje na systéme Android, čo spolu predstavuje viac ako 2,2 miliardy zariadení. Rozhodnutie Komisie sa vzťahuje na tri typy obmedzení, ktoré spoločnosť Google uložila výrobcom mobilných zariadení a sieťovým operátorom, aby zabezpečila, že dátový tok sa presmeruje do vyhľadávača Google: – Po prvé spoločnosť Google požiadala výrobcov, aby predinštalovali aplikáciu vyhľadávania a prehliadač spoločnosti Google na zariadeniach, ktoré fungujú na mobilnom operačnom systéme Android. Výrobcovia tejto požiadavke museli vyhovieť, ak chceli predávať zariadenia s obchodom aplikácií Google. – Po druhé spoločnosť Google zaplatila výrobcom a sieťovým operátorom, aby zabezpečila, že na týchto zariadeniach bude predinštalovaná iba aplikácia vyhľadávania Google. – Po tretie spoločnosť Google bránila vývoju konkurenčných mobilných operačných systémov. Tie mohli poskytnúť platformu pre konkurenčné vyhľadávače a presmerovať tak dátový tok k nim. Komisia vo svojom rozhodnutí dospela k záveru, že tieto tri typy zneužívania sú súčasťou celkovej stratégie spoločnosti Google na posilnenie jej dominantného postavenia v oblasti všeobecného internetového vyhľadávania v čase, keď význam mobilného internetu výrazne rastie. Zatiaľ čo dominantné postavenie na trhu ako také nie je podľa antitrustových pravidiel EÚ protiprávne, spoločnosti s takýmto dominantným postavením nesú osobitnú zodpovednosť za to, aby nezneužívali svoje dominantné postavenie tým, že budú obmedzovať hospodársku súťaž, či už na trhu, kde majú dominantné postavenie, alebo na oddelených, ale súvisiacich trhoch. Správanie spoločnosti Google zabránilo ostatným spoločnostiam súťažiť na základe kvality výrobkov a inovovať, a preto bolo porušením antitrustových pravidiel EÚ. Čo je najdôležitejšie, európskych spotrebiteľov ukrátilo o výhody efektívnej hospodárskej súťaže v dôležitej mobilnej sfére. Komisia vo svojom rozhodnutí požadovala, aby spoločnosť Google účinne ukončila svoje protiprávne konanie, a to do 90 dní od rozhodnutia. V rozhodnutí Komisie sa vyžaduje, aby spoločnosť Google prinajmenšom prestala uplatňovať tri typy obmedzení opísaných vyššie a nevrátila sa k ich uplatňovaniu. V rozhodnutí sa takisto vyžaduje, aby sa spoločnosť Google zdržala akéhokoľvek opatrenia, ktoré má rovnaký alebo rovnocenný cieľ alebo účinok ako tieto praktiky. Komisia bude veľmi pozorne monitorovať dodržiavanie tohto rozhodnutia. Toto rozhodnutie však nebráni spoločnosti Google v zavádzaní primeraného,​ spravodlivého a objektívneho systému na zabezpečenie správneho fungovania zariadení so systémom Android pomocou aplikácií a služieb spoločnosti Google bez toho, aby to ovplyvnilo slobodu výrobcov zariadení vyrábať zariadenia založené na platforme Android. Komisia v roku 2018 pokračovala vo vyšetrovaní obmedzení, ktoré spoločnosť Google uplatnila na zobrazovanie reklám na vyhľadávanie od konkurentov spoločnosti Google (AdSense) na určitých webových sídlach tretích strán. Komisia 20. marca 2019 uložila spoločnosti Google pokutu za tieto obmedzenia vo výške 1,49 miliardy EUR . Komisia 24. januára 2018 uložila pokutu vo výške 997 miliónov EUR spoločnosti Qualcomm za zneužívanie dominantného postavenia na trhu s LTE čipovými súpravami pre základné frekvenčné pásmo, čím porušila antitrustové pravidlá EÚ. V rozhodnutí Komisie sa vyžaduje, aby sa spoločnosť Qualcomm v budúcnosti zdržala akýchkoľvek praktík, ktoré majú rovnaký alebo rovnocenný cieľ alebo účinok. Trh s LTE čipovými súpravami pre základné frekvenčné pásmo sa vyznačuje vysokými prekážkami vstupu a spoločnosť Qualcomm je nepochybne najväčším svetovým dodávateľom. V rokoch 2011 – 2016 spoločnosť Qualcomm uskutočnila významné platby spoločnosti Apple pod podmienkou, že spoločnosť Apple bude vo svojich zariadeniach iPhone a iPad používať výlučne čipové súpravy spoločnosti Qualcomm. Platby za exkluzivitu odopierali konkurentom možnosť konkurovať na základe kvality výrobkov a ukrátili európskych spotrebiteľov o skutočnú voľbu a inovácie. Účinné presadzovanie práva proti kartelom chráni konkurenčné vstupné ceny digitálnych zariadení Komisia 21. marca 2018 uložila pokutu ôsmim výrobcom kondenzátorov (Elna, Hitachi Chemical, Holy Stone, Matsuo, NEC Tokin, Nichicon, Nippon Chemi-Con a Rubycon) vo výške 254 miliónov EUR za účasť na 14-ročnom karteli v oblasti dodávok elektrolytických kondenzátorov. Kondenzátory sú elektrické komponenty, ktoré elektrostaticky uchovávajú energiu v elektrickom poli a ktoré sa používajú v širokej škále elektrických a elektronických výrobkov. Stretnutia a kontakty kartelu prebiehali najmä v Japonsku, ale kartel fungoval v celosvetovom meradle, a to aj v EHP. Spoločnosti sa pravidelne stretávali a vymieňali si citlivé obchodné informácie o budúcich cenách a o budúcich potrebách vyplývajúcich z ponuky a dopytu. Cieľom bolo koordinovať budúce správanie a brániť cenovej konkurencii. Spoločnosť Sanyo Electric Co., Ltd. a jej materská spoločnosť Panasonic Corporation získali plnú imunitu za odhalenie existencie kartelu Komisii a vyhli sa pokute.

Vyšetrovanie Komisie bolo súčasťou globálneho úsilia. Orgány na ochranu hospodárskej súťaže v Brazílii, Japonsku, Singapure a na Taiwane uložili účastníkom kartelu s kondenzátormi pokuty ešte pred tým, ako Komisia prijala svoje rozhodnutie. V októbri 2018 sa spoločnosť Nippon Chemi-Con stala ôsmou spoločnosťou, ktorej bola uložená pokuta, a to v Spojených štátoch. Ďalšie kroky prijal juhokórejský orgán na ochranu hospodárskej súťaže, ktorý v decembri 2018 pokutoval deväť spoločností. Antitrustové pravidlá EÚ chránia cenovú súťaž a lepší výber pre spotrebiteľov v oblasti elektronického obchodu Elektronický obchod prináša spotrebiteľom aj podnikom značné možnosti. Európski spotrebitelia majú na výber zo širšej ponuky tovarov a služieb, majú možnosť nakupovať zo zahraničia a môžu porovnať ceny predajcov v celej Európe. Na celom jednotnom trhu, ktorý zahŕňa 500 miliónov ľudí, môžu obchodovať aj podniky, pričom im na to stačí jedno webové sídlo, ktoré im slúži ako viditeľné predajné miesto. Rýchlo rastúci trh online obchodovania v Európe každoročne dosahuje objem vyše 500 miliárd EUR, pričom viac ako polovica Európanov nakupuje online. Z prieskumu Komisie v odvetví elektronického obchodu, ktorého výsledky Komisia uverejnila 10. mája 2017 ako súčasť stratégie digitálneho jednotného trhu, vyplýva, že obmedzenia súvisiace s cenami ďalšieho predaja sú jednoznačne najrozšírenejšími obmedzeniami hospodárskej súťaže na trhoch elektronického obchodu. Účinné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže v tejto oblasti je preto veľmi dôležité. Zistenia takisto poukázali na čoraz rozšírenejšie používanie automatického softvéru, ktorý maloobchodníci používajú na monitorovanie a určovanie cien. Riešenie problému cenových zásahov: Komisia uložila pokutu štyrom výrobcom spotrebnej elektroniky za určovanie online cien ďalšieho predaja Komisia prijala 24. júla 2018 samostatné rozhodnutia , ktorými uložila spoločnostiam Asus (Taiwan), Denon & Marantz, Pioneer (Japonsko) a Philips (Holandsko) pokutu v celkovej výške 111 miliónov EUR za to, že svojim internetovým predajcom neumožnili určovať si svoje vlastné maloobchodné ceny široko používaných výrobkov spotrebnej elektroniky, ako sú kuchynské spotrebiče, notebooky a hi-fi výrobky. Tento druh správania sa nazýva stanovenie ceny pre ďalší predaj. Štyri spoločnosti sa takto správali v rokoch 2011 – 2015. Cenové zásahy obmedzili efektívnu cenovú súťaž medzi maloobchodníkmi a mali okamžitý účinok na milióny európskych spotrebiteľov, pre ktorých stúpli ceny kuchynských spotrebičov, sušičov vlasov, notebookov, slúchadiel a mnohých ďalších produktov dostupných od online maloobchodníkov. Štyria výrobcovia zasahovali najmä proti online predajcom, ktorí ponúkali svoje výrobky za nízke ceny. Ak by sa títo maloobchodníci nedržali cien, ktoré výrobcovia požadovali, boli by sankcionovaní, napríklad zablokovaním dodávok. Mnohé spoločnosti používajú cenové algoritmy, ktorými automaticky prispôsobujú svoje ceny cenám konkurentov. Cenové obmedzenia uložené online maloobchodníkom s nízkymi cenami tak mali širší vplyv na celkové online ceny týchto výrobkov spotrebnej elektroniky. Okrem toho používanie sofistikovaných monitorovacích nástrojov umožnilo výrobcom účinne sledovať nastavenie cien ďalšieho predaja v distribučnej sieti a urýchlene zasiahnuť v prípade, že ceny poklesli. Všetky štyri spoločnosti spolupracovali s Komisiou a poskytli jej relevantné dôkazy, pričom otvorene uznali skutočnosti a porušenia antitrustových pravidiel EÚ. Vďaka tejto spolupráci sa urýchlilo vyšetrovanie Komisie a zvýšil sa vplyv a význam rozhodnutia Komisie. Spoločnostiam sa zároveň znížili pokuty v závislosti od rozsahu ich spolupráce, a to od 40 % (v prípade spoločností Asus, Denon & Marantz a Philips) až po 50 % (v prípade spoločnosti Pioneer). Komisia vo svojej záverečnej správe o prieskume v odvetví elektronického obchodu zároveň dospela k záveru, že viac ako desatina vyšetrovaných maloobchodníkov mala vo svojich dohodách o distribúcii určené obmedzenia cezhraničného predaja. Komisia 17. decembra 2018 uložila pokutu odevnej spoločnosti Guess vo výške 40 miliónov EUR za protisúťažné dohody, ktorých cieľom bolo zablokovať cezhraničný predaj. Účelom dohôd o distribúcii spoločnosti Guess bolo zabrániť spotrebiteľom v EÚ, aby nakupovali v iných členských štátoch, a to tak, že bránili maloobchodníkom v reklame a predaji cez hranice. Vďaka tomu spoločnosť udržiavala umelo vysoké maloobchodné ceny, najmä v krajinách strednej a východnej Európy. Spoločnosť Guess v plnej miere spolupracovala s Komisiou tým, že uznala porušenie a poskytla relevantné dôkazy, vďaka čomu bola jej pokuta znížená o 50 % . Rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti Guess nadväzuje na výsledky odvetvového prieskumu. Komisia začala vyšetrovanie ako samostatný postup nezávislý od odvetvového prieskumu. Rozhodnutie sa okrem toho zaoberá otázkou obmedzení predaja, ktoré sú v rozpore s jednotným trhom, a dopĺňa pravidlá o neoprávnenom geografickom blokovaní, ktoré sú v platnosti od 3. decembra 2018 . Pravidlá štátnej pomoci EÚ umožňujú európskym vládam podporovať zavádzanie širokopásmového pripojenia Komisia definovala svoje ciele „digitálnej agendy“ a ciele pre „gigabitovú spoločnosť“ ako jednu zo svojich strategických priorít. Odhaduje sa, že dosiahnutie cieľov pripojiteľnosti digitálneho jednotného trhu na roky 2020 a 2025 si v nadchádzajúcom desaťročí vyžiada celkové investície vo výške približne 500 miliárd EUR. Hoci sa očakáva, že veľkú časť takýchto investícií pokryje súkromné financovanie, na zabezpečenie toho, aby vidiecke a odľahlé oblasti nezostali pozadu, je potrebné verejné financovanie. Cieľom kontroly štátnej pomoci je zabezpečiť, aby takéto verejné investície nevytláčali (plánované) súkromné investície a aby verejne financovaná infraštruktúra bola otvorená pre všetkých prevádzkovateľov. V tejto súvislosti Európska komisia v roku 2018 v súlade s usmerneniami o širokopásmovom pripojení schválila bavorský projekt na zavedenie sietí s veľmi vysokou kapacitou v šiestich obciach. Išlo o prvý prípad, keď sa Komisia zaoberala podporným opatrením v súlade so zámermi oznámenia o gigabitovej spoločnosti. Rýchlosť prenosu ďaleko prevyšuje rýchlosť, ktorú používatelia v cieľových oblastiach doteraz mali k dispozícii. Nové siete preto prinesú výrazné zlepšenie v súlade so strategickými cieľmi oznámenia o gigabitovej spoločnosti. Pravidlá štátnej pomoci EÚ umožňujú členským štátom spoločne podporovať dôležité projekty spoločného európskeho záujmu V júni 2014 Komisia prijala oznámenie o dôležitých projektoch spoločného európskeho záujmu (IPCEI) s cieľom motivovať členské štáty, aby podporovali projekty, ktoré jednoznačne prispievajú k hospodárskemu rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti Európy. Rámec dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu dopĺňa ostatné pravidlá štátnej pomoci, ako je všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách a rámec pre výskum, vývoj a inovácie , ktorý umožňuje podporovať inovačné projekty a zároveň obmedzuje potenciálne narušenia hospodárskej súťaže. Pravidlá tak umožňujú prelomový výskum a inovácie a spoločné využívanie výsledkov, pričom sa zabezpečí, že podpora zo strany daňovníkov bude skutočne slúžiť európskym občanom. V decembri 2018 Komisia dospela k záveru, že integrovaný projekt pre výskum a inováciu v mikroelektronike, ktorý spoločne oznámili Francúzsko , Nemecko , Taliansko a Spojené kráľovstvo , je v súlade s pravidlami štátnej pomoci EÚ a prispieva k spoločnému európskemu záujmu. Komisia označila mikroelektroniku za jednu zo šiestich kľúčových technológií, ktoré sú nevyhnutné pre budúci priemyselný rozvoj . Štyri členské štáty poskytnú až 1,75 miliardy EUR na financovanie tohto projektu, ktorého cieľom je umožniť výskum a vývoj inovačných technológií a komponentov (napr. čipy, vyspelé optické zariadenia, integrované obvody a inteligentné snímače), ktoré následne možno integrovať do veľkého súboru nadväzujúcich technológií. Patria medzi ne spotrebné zariadenia, napr. domáce spotrebiče a automatizované vozidlá, a komerčné a priemyselné zariadenia, napr. systémy regulácie batérií používaných na elektrickú mobilitu a skladovanie energie. Očakáva sa, že projekt bude predovšetkým stimulovať ďalší výskum a inovácie v nadväzujúcich oblastiach, najmä v širokej oblasti internetu vecí a prepojených alebo autonómnych vozidiel. V rámci projektu by sa malo uvoľniť ďalších 6 miliárd EUR vo forme súkromných investícií, pričom projekt by sa mal dokončiť do roku 2024. 4. Politika hospodárskej súťaže na podporu cieľov EÚ v oblasti energetiky a životného prostredia Komisia pokračuje vo svojom úsilí o vytvorenie európskej energetickej únie, v ktorej bude môcť voľne a bezpečne plynúť čistá energia. Spoľahlivé dodávky energie pre podniky aj spotrebiteľov za rozumné ceny a s minimálnym vplyvom na životné prostredie sú pre európske hospodárstvo veľmi dôležité. Štátna pomoc na podporu ekologizácie hospodárstva

Pravidlá štátnej pomoci zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore ekologických a energeticky účinných spôsobov výroby a spotreby elektrickej energie. Zároveň podporujú investície nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti dodávok pri súčasnej dekarbonizácii európskeho energetického systému. V tejto súvislosti pravidlá štátnej pomoci pomáhajú EÚ dosiahnuť ambiciózne ciele v oblasti energetiky a klímy s čo najnižšími nákladmi pre daňovníkov a bez neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže na jednotnom trhu, a zároveň pomáhajú splniť záväzok vyplývajúci z Parížskej dohody, t. j. znížiť emisie v rámci EÚ do roku 2030 najmenej o 40 %. V roku 2018 sa pokračovalo v intenzívnom presadzovaní pravidiel štátnej pomoci v oblasti obnoviteľnej energie. Komisia schválila 21 schém na podporu obnoviteľných zdrojov energie a energeticky účinných elektrární. V dôsledku toho takmer všetky členské štáty v súčasnosti majú povolenie používať štátnu pomoc vo svojich schémach na podporu obnoviteľných zdrojov energie a kombinovanej výroby tepla a elektriny (KVET). Napríklad vo Flámsku dostávajú vysoko účinné zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny certifikáty výmenou za svoju úsporu energie a následne môžu tieto certifikáty predávať na trhu a získať tak dodatočné výnosy nad rámec bežnej trhovej ceny elektriny . V prípadoch týkajúcich sa obnoviteľnej energie, v ktorých bola v roku 2018 schválená štátna pomoc, sa vychádzalo z usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky z roku 2014. Toto usmernenie umožnilo rastúcemu počtu členských štátov podporovať udržateľnú energiu prostredníctvom súťažných a technologicky neutrálnych ponukových konaní a integrovať obnoviteľné zdroje energie na trh s elektrickou energiou. Vďaka tomu spotrebiteľom v systéme elektrickej energie ako takom klesli náklady. Napríklad prvé technologicky neutrálne ponukové konanie v Dánsku schválené v roku 2018 prinieslo rekordne nízke ceny, pričom podporu získali projekty solárnej aj veternej energie na pevnine. Okrem toho Komisia 26. februára 2018 schválila schému verejnej podpory vo výške 70 miliónov EUR pre elektrické autobusy a nabíjaciu infraštruktúru v Nemecku, ktorá má trvať do konca roka 2021. Prevádzkovatelia verejnej dopravy musia na to, aby mali nárok na podporu, zabezpečiť, aby ich elektrické a dobíjateľné hybridné autobusy využívali elektrinu z obnoviteľných zdrojov. Komisia schválila 14. novembra 2018 verejnú podporu vo výške 107 miliónov EUR na ekologizáciu autobusov v Nemecku. V rámci tejto ekologizácie sa majú modernizovať dieselové autobusy používané vo verejnej osobnej doprave približne v 90 obciach, v ktorých boli v rokoch 2016 alebo 2017 prekročené limity emisií oxidov dusíka. Obidve opatrenia sú v súlade s environmentálnymi cieľmi EÚ, ako aj s európskou stratégiou pre nízkoemisnú mobilitu a jej podporou prechodu na vozidlá s nulovými emisiami v mestách a vytvorenia trhu s takýmito vozidlami. Regulácia trhu s elektrickou energiou pri plnení cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy Kapacitné mechanizmy sú zamerané na zaistenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Kapacitné mechanizmy zvyčajne poskytovateľom kapacity ponúkajú dodatočné odmeny nad rámec príjmov z predaja elektrickej energie na trhu, a to výmenou za udržiavanie existujúcej kapacity alebo investovanie do novej kapacity potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Kapacitné mechanizmy však nemôžu nahradiť reformy trhu s elektrickou energiou na vnútroštátnej a európskej úrovni. Členské štáty musia zároveň realizovať trhové reformy s cieľom reagovať na zlyhania trhu alebo regulácie, ktoré odrádzajú prevádzkovateľov energie od toho, aby investovali do energetických kapacít v súlade s cieľmi Únie v oblasti dekarbonizácie. Komisia vo svojej správe z roku 2016 o sektorovom zisťovaní týkajúcom sa kapacitných mechanizmov dospela k záveru, že kapacitné mechanizmy môžu ovplyvniť zmes zdrojov používaných na výrobu, a najmä nástroje zamerané na podporu dekarbonizácie. S cieľom podporiť kapacity, ktoré nie sú založené na fosílnych palivách, Komisia odporučila, aby kritériá oprávnenosti alebo prideľovania pomoci v prípade kapacitných mechanizmov umožňovali, aby obnoviteľné zdroje a prevádzkovatelia na strane dopytu konkurovali ostatným kapacitám. V opačnom prípade hrozí riziko, že kapacitné mechanizmy ohrozia ciele dekarbonizácie a zároveň zvýšia cenu bezpečnosti dodávok energie. Dňa 18. decembra 2018 sa dosiahla politická dohoda o balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov . Tento balík predstavuje dôležitý krok smerom k dekarbonizácii európskeho energetického systému. Budúce kapacitné mechanizmy budú zahŕňať nové obmedzenia týkajúce sa emisií uhlíka pochádzajúcich z fosílnych palív. Okrem toho sa balíkom zavádza nová štruktúra trhu s cieľom vytvoriť správne investičné stimuly a umožniť ďalší rozvoj obnoviteľných zdrojov energie v odvetví elektrickej energie. Opatrenia štátnej pomoci naďalej zaisťujú bezpečnosť dodávok energie pre európskych občanov a podniky Komisia 7. februára 2018 schválila šesť kapacitných mechanizmov v odvetví elektrickej energie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok energie v Belgicku , Francúzsku , Nemecku , Grécku , Taliansku a Poľsku . Ďalší kapacitný mechanizmus bol schválený 30. júla 2018 pre Grécko . Komisia, ktorá pri svojich rozhodnutiach vychádzala z usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky z roku 2014, dospela k záveru, že tieto opatrenia prispejú k zaisteniu bezpečnosti dodávok energie bez toho, aby spôsobili zvýšenie cien elektrickej energie pre spotrebiteľov alebo aby bránili tokom elektrickej energie cez hranice EÚ, a teda že sú v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci. Sedem schválených kapacitných mechanizmov sa týka viac ako polovice obyvateľstva EÚ. Zahŕňajú celý rad rôznych typov mechanizmov, ktoré riešia osobitné potreby v jednotlivých členských štátoch. Sedem rozhodnutí podporuje stratégiu Komisie týkajúcu sa energetickej únie, ktorej cieľom je zabezpečiť bezpečnú a konkurencieschopnú energiu v Európe. Prostredníctvom systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) pravidlá štátnej pomoci zohrávajú kľúčovú úlohu aj pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy, pretože vedú k znižovaniu nepriamych nákladov na trhu EÚ s uhlíkom v odvetviach s najväčšou spotrebou elektrickej energie. Základnou zásadou ETS je, aby znečisťovatelia platili za svoje emisie uhlíka. Mimo EÚ však túto zásadu neuplatňujú všetky krajiny. Ak by podniky museli premiestniť časť svojej výroby mimo EÚ v dôsledku nákladov na emisie oxidu uhličitého, viedlo by to k zvýšeniu celosvetových emisií uhlíka. Keďže výrobcovia elektriny nedostávajú bezplatné kvóty, musia ich kupovať, v dôsledku čoho sa zvyšuje cena elektriny pre spotrebiteľov. Na tento účel môžu členské štáty čiastočne odškodniť spotrebiteľov s vysokým odberom elektrickej energie za nepriame náklady, ktoré musia znášať v súvislosti s ETS. V roku 2012 Komisia prijala usmernenia, v ktorých stanovila, za akých podmienok môžu členské štáty poskytnúť takúto čiastočnú kompenzáciu považovanú za štátnu pomoc v období obchodovania 2012 – 2020. Rada a Parlament prijali 14. marca 2018 revidovanú smernicu o ETS na obdobie rokov 2021 – 2030. Zdôrazňuje sa v nej, že členské štáty by sa mali snažiť obmedziť svoju kompenzáciu na 25 % svojich príjmov z aukcií v rámci ETS. Komisia preto 20. decembra 2018 začala proces revízie usmernení o štátnej pomoci v súvislosti s ETS. Podpora otvorených a integrovaných trhov s plynom a elektrickou energiou Na dosiahnutie svojich ambícií zakotvených v Parížskej dohode musí EÚ vo svojom energetickom mixe zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ako sú veterná a slnečná energia, a zároveň zabezpečiť dostupnosť plynu za konkurencieschopné ceny ako flexibilnej záložnej kapacity. Efektívna hospodárska súťaž na európskych trhoch so zemným plynom nezávisí len od presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EÚ, ale aj od investícií do diverzifikácie dodávok zemného plynu, dobre cielených európskych a vnútroštátnych právnych predpisov a od ich riadneho vykonávania. Toto všetko prispieva k európskej energetickej únii, ktorá je kľúčovou prioritou Komisie. V roku 2018 Komisia pokračovala v podpore rozvoja otvoreného a konkurencieschopného trhu s energiou v prospech spotrebiteľov v súlade s cieľmi energetickej únie. Komisia prijala 24. mája 2018 rozhodnutie o odstránení prekážok, ktoré zaviedla spoločnosť Gazprom a ktoré ovplyvnili voľný tok plynu v strednej a východnej Európe, a uložila spoločnosti Gazprom súbor povinností, pokiaľ ide o jej budúce správanie. Rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti Gazprom: umožnenie voľného toku plynu za konkurenčné ceny Spoločnosť Gazprom je dominantným dodávateľom zemného plynu vo viacerých krajinách strednej a východnej Európy. V apríli 2015 Komisia vyjadrila svoje znepokojenie nad tým, že spoločnosť Gazprom porušila antitrustové pravidlá EÚ vykonávaním celkovej stratégie zameranej na rozdelenie trhov s plynom pozdĺž štátnych hraníc v ôsmich členských štátoch: v Bulharsku, Českej republike, Estónsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litve, Poľsku a na Slovensku. Táto stratégia umožnila spoločnosti Gazprom účtovať vyššie ceny plynu v piatich z týchto členských štátov (Bulharsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva a Poľsko).

Na to, aby spoločnosť Gazprom rozptýlila obavy Komisie v súvislosti s hospodárskou súťažou, musí si plniť súbor povinností zameraných na zabezpečenie voľného toku plynu za konkurenčné ceny v strednej a východnej Európe. Tieto povinnosti uložené spoločnosti Gazprom budú platiť osem rokov. Zohľadnila sa v nich spätná väzba od zainteresovaných strán v trhovom teste, ktorý Komisia spustila v marci 2017. Povinnosti spoločnosti Gazprom možno rozdeliť na štyri časti. Po prvé zákazníkom spoločnosti Gazprom sa už nebráni v opätovnom predaji nakúpeného plynu cez hranice. Po druhé zákazníci majú väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o otázku, kde chcú odoberať plyn od spoločnosti Gazprom (niektoré časti strednej a východnej Európy, konkrétne pobaltské štáty a Bulharsko, sú stále izolované od ostatných členských štátov pre nedostatok prepojovacích vedení). Po tretie zákazníci majú k dispozícii účinný nástroj na zabezpečenie toho, aby ich cena plynu odrážala cenovú úroveň na konkurenčných trhoch so zemným plynom v západnej Európe, najmä v uzloch skvapalneného plynu. Po štvrté spoločnosť Gazprom nemôže konať v súvislosti so žiadnymi výhodami týkajúcimi sa plynovej infraštruktúry. Tieto kombinované povinnosti riešia obavy Komisie týkajúce sa hospodárskej súťaže a dosahujú jej ciele, t. j. umožnenie voľného toku plynu v strednej a východnej Európe za konkurenčné ceny. Komisia rozhodla, že tieto povinnosti (takzvané „záväzky“) sa pre spoločnosť Gazprom stanú právne záväznými, čo znamená, že ak spoločnosť poruší ktorúkoľvek z týchto povinností, Komisia jej môže uložiť pokutu až do výšky 10 % jej celosvetového obratu. Komisia začala 21. júna 2018 formálne vyšetrovacie konanie s cieľom posúdiť, či dohody o dodávkach medzi spoločnosťou Qatar Petroleum vyvážajúcou skvapalnený zemný plyn a európskymi dovozcami nebránia voľnému toku plynu v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ. Spoločnosť Qatar Petroleum je najväčším vývozcom skvapalneného zemného plynu na celom svete a do Európy. Jej dovoz predstavuje približne 40 % celkového dovozu skvapalneného zemného plynu do EÚ, pričom podiel dovozu do niektorých členských štátov je výrazne vyšší. Komisia bude ďalej skúmať, či dlhodobé dohody spoločnosti Qatar Petroleum (uzatvárané zvyčajne na obdobie 20 alebo 25 rokov) týkajúce sa dodávok skvapalneného zemného plynu do EHP obsahujú územné obmedzenia, ktoré rozdeľujú vnútorný trh EÚ so zemným plynom. Komisia prijala 7. decembra 2018 rozhodnutie, na základe ktorého sa záväzky ponúknuté nemeckým prevádzkovateľom rozvodnej siete TenneT zamerané na výrazné zvýšenie cezhraničných tokov elektrickej energie medzi Dánskom a Nemeckom stali právne záväznými. Spoločnosť TenneT zabezpečí, aby bola vždy k dispozícii špecifická zaručená kapacita, čo umožní viacerým výrobcom elektrickej energie prístup na nemecký veľkoobchodný trh. Takýto postup je plne v súlade s ambíciami Komisie zvýšiť konkurencieschopnosť a integráciu európskeho trhu s energiou a uľahčiť prechod Únie k čistejším obnoviteľným zdrojom energie v prospech spotrebiteľov. Komisia 17. decembra 2018 uložila spoločnosti Bulgarian Energy Holding (BEH), jej dcérskej spoločnosti pre dodávku plynu Bulgargaz a jej dcérskej spoločnosti pre plynovú infraštruktúru Bulgartransgaz (skupina BEH) pokutu vo výške 77 miliónov EUR za porušenie antitrustových pravidiel EÚ . Okrem toho Komisia pokračuje vo svojom vyšetrovaní rumunského prevádzkovateľa prepravnej siete Transgaz v súvislosti s potenciálnymi vývoznými obmedzeniami zemného plynu. 5. Ochrana hospodárskej súťaže na jednotnom trhu Úspešné globálne spoločnosti často prirodzene vyrastú na konkurenčných domácich trhoch vďaka svojim obchodným skúsenostiam a inovatívnosti. V niektorých prípadoch však spoločnosti môžu dospieť k záveru, že fúzie by im pomohli získať veľkosť a silu potrebnú na efektívnejšie súťaženie v Európe aj v zahraničí. Podľa všetkého očakávajú, že vďaka fúziám budú môcť skombinovať komplementárne portfóliá, dosiahnu úspory z rozsahu alebo sa ľahšie dostanú na nové trhy alebo do nových geografických oblastí. Pokiaľ sa tieto výhody realizujú, môžu byť prospešné aj pre ich zákazníkov. Kontrola fúzií v EÚ umožňuje spoločnostiam rásť nadobúdaním iných podnikov a zároveň zachováva výber, kvalitu, inovácie a konkurenčné ceny pre občanov a podniky v EÚ. Kľúčové koncentrácie v agrochemickom sektore Semená a pesticídy sú pre poľnohospodárov a v konečnom dôsledku pre spotrebiteľov nevyhnutné. Komisia zabezpečuje efektívnu hospodársku súťaž v tomto sektore tak, aby mali poľnohospodári prístup k inovačným výrobkom, lepšej kvalite a konkurenčným cenám. Pri posudzovaní nedávnych fúzií medzi spoločnosťami Dow a DuPont a medzi spoločnosťami Syngenta a ChemChina na tomto koncentrovanom trhu Komisia hodnotila ich vplyv na všetky aspekty hospodárskej súťaže vrátane nákladov pre poľnohospodárov a inovácií. Obidve rozhodnutia nasledovali po hĺbkovom preskúmaní navrhovaných transakcií. Komisia 21. marca 2018 po hĺbkovom preskúmaní podmienečne schválila plány spoločnosti Bayer na kúpu spoločnosti Monsanto podľa nariadenia EÚ o fúziách. Fúzia bola podmienená odpredajom rozsiahleho nápravného balíka v hodnote vyše 6 miliárd EUR, ktorým sa rieši problém prekrývania aktivít strán v oblasti semien, pesticídov a digitálneho poľnohospodárstva. Podmienené schválenie fúzie spoločností Bayer a Monsanto: zachovanie hospodárskej súťaže a inovácií na trhu s agrochemikáliami Spoločnosť Bayer (Nemecko) a spoločnosť Monsanto (Spojené štáty americké) sú hlavnými subjektmi v odvetví výroby semien a pesticídov. Spoločnosť Monsanto je najväčším svetovým dodávateľom semien, pričom väčšinu svojho predaja realizuje v USA a Latinskej Amerike (v Európe sa predáva menej ako 10 % jej výrobkov). Spoločnosť Bayer je druhým najväčším dodávateľom pesticídov na svete a v Európe predáva približne 30 % svojich výrobkov. Je takisto dôležitým globálne aktívnym dodávateľom semien pre množstvo plodín. V rámci hĺbkového vyšetrovania Komisia posúdila viac ako 2 000 rôznych trhov s výrobkami a preskúmala 2,7 milióna interných dokumentov. Konkrétne sa v prieskume trhu zistili obavy z narušenia hospodárskej súťaže v oblastiach pesticídov, semien a znakov, ako aj v oblasti digitálneho poľnohospodárstva. Na odstránenie obáv zistených v súvislosti s hospodárskou súťažou Komisia vo svojom rozhodnutí z 21. marca 2018 výslovne požadovala, aby spoločnosť Bayer predala vhodnému kupujúcemu svoje príslušné podniky a aktíva v hodnote 6 miliárd EUR vrátane výskumu a vývoja. Komisia dospela k záveru, že odpredajový balík umožňuje vhodnému konkurentovi trvalo nahradiť konkurenčné obmedzenie spoločnosti Bayer na príslušných trhoch a pokračovať v inovovaní v prospech všetkých Európanov, spotrebiteľov aj poľnohospodárov, ako aj životného prostredia. Komisia 30. apríla 2018 v súlade s nariadením EÚ o fúziách podmienečne schválila nadobudnutie častí podniku Bayer Crop Science spoločnosťou BASF v súvislosti so záväzkami spoločností Bayer/Monsanto týkajúcimi sa odpredaja v dôsledku fúzie. Komisia svojím rozhodnutím o spoločnostiach Bayer/Monsanto zabezpečila, že počet globálnych aktérov, ktorí aktívne súťažia na týchto koncentrovaných trhoch, zostane rovnaký, čím zároveň zabezpečila, že efektívna hospodárska súťaž a inovácie v oblasti semien, znakov, pesticídov a trhov s digitálnym poľnohospodárstvom bude pokračovať a že poľnohospodári si budú môcť vybrať z rovnako veľkej ponuky dodávateľov semien a pesticídov na týchto trhoch, z akej mohli vyberať predtým. Vďaka tejto transakcii vznikla najväčšia globálna integrovaná spoločnosť na výrobu semien a pesticídov. Vzhľadom na celosvetový rozsah činností spoločností Bayer a Monsanto Komisia v tomto prípade úzko spolupracovala s viacerými orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže, najmä s ministerstvom spravodlivosti v Spojených štátoch amerických a s antitrustovými orgánmi Austrálie, Brazílie, Kanady, Indie, Číny a Južnej Afriky.

So semenami a pesticídmi sú spojené aj ďalšie dôležité otázky, ktoré presahujú rámec politiky hospodárskej súťaže, ako je ochrana spotrebiteľa, bezpečnosť potravín a zabezpečenie najvyšších noriem pre životné prostredie a klímu. Existujúce vnútroštátne a európske regulačné normy v týchto oblastiach zostanú aj po týchto fúziách rovnako prísne ako pred nimi a budú sa naďalej uplatňovať. Zachovanie efektívnej hospodárskej súťaže na európskych trhoch s oceľou Oceľ je nevyhnutným vstupom pre mnohé európske priemyselné odvetvia a výrobky a európske oceliarske odvetvie zamestnáva približne 360 000 ľudí vo viac ako 500 výrobných prevádzkach v 23 členských štátoch. Po hĺbkovom preskúmaní Komisia 7. mája 2018 schválila nadobudnutie spoločnosti Ilva spoločnosťou ArcelorMittal , najväčším výrobcom plochej uhlíkovej ocele v Európe a na svete. Rozhodnutie Komisie je podmienené odpredajom rozsiahleho nápravného balíka na ochranu efektívnej hospodárskej súťaže na európskych trhoch s oceľou v prospech spotrebiteľov a podnikov. Podmienečné schválenie nadobudnutia spoločnosti Ilva spoločnosťou ArcelorMittal Komisiou Spoločnosť ArcelorMittal so sídlom v Luxemburgu ovláda širokú výrobnú sieť v Európskom hospodárskom priestore, zatiaľ čo spoločnosť Ilva má značné výrobné aktíva v Taliansku vrátane svojej oceliarne v Tarante – najväčšej integrovanej výrobne plochej uhlíkovej ocele na jednom mieste v Európe. Nadobudnutím spoločnosti Ilva spoločnosťou ArcelorMittal vznikol najväčší výrobca ocele v Európe. V rámci hĺbkového vyšetrovania Komisia preskúmala viac ako 800 000 interných dokumentov a zohľadnila spätnú väzbu od viac ako 200 zákazníkov pôsobiacich v širokom spektre odvetví, ako sú stavebníctvo, výroba automobilov, domáce spotrebiče a rúry. Títo zákazníci sa spoliehajú na konkurenčné ceny ocele, aby mohli konkurovať dovážaným výrobkom na jednotnom trhu, ako aj na svetových trhoch. S cieľom rozptýliť obavy Komisie z narušenia hospodárskej súťaže v odvetví plochých výrobkov z ocele valcovanej za tepla, za studena a z galvanizovanej uhlíkovej ocele spoločnosť ArcelorMittal navrhla, že predá niekoľko svojich oceliarní v Európe jednému alebo viacerým kupujúcim, ktorí dlhodobo konkurujú spoločnosti ArcelorMittal. Komisia dospela k záveru, že navrhovaná transakcia upravená záväzkami zabezpečuje zachovanie hospodárskej súťaže na európskych trhoch s oceľou a nemá za následok vyššie ceny, čo je v záujme európskych výrobných odvetví a spotrebiteľov. Rozhodnutie je podmienené úplným splnením záväzkov. Kontrola fúzií tak ide ruka v ruke s rozhodnými opatreniami EÚ na ochranu oceliarskeho priemyslu EÚ pred nečestným narúšaním obchodu z tretích krajín. Komisia prihliada na obavy európskeho oceliarskeho priemyslu, ale aj mnohých európskych podnikov, ktoré využívajú oceľ ako vstupný materiál. V súčasnosti existujú rôzne opatrenia na ochranu obchodu vzťahujúce sa na dovoz ocele a výrobkov zo železa z krajín, ako sú Čína, Rusko, India a niekoľko ďalších krajín. Okrem toho v súčasnosti prebieha niekoľko prešetrovaní na ochranu obchodu, ktoré sa týkajú výrobkov z ocele. Komisia sa navyše zúčastňuje na Globálnom fóre pre nadmernú kapacitu ocele, ktoré je zamerané na riešenie základných príčin nadmernej celosvetovej kapacity v oceliarskom priemysle s cieľom navrhnúť konkrétne politické riešenia. Predaj aktív spoločnosti Ilva spoločnosti ArcelorMittal by mal zároveň pomôcť urýchliť naliehavé environmentálne sanačné práce v regióne Tarent. Tieto základné práce na odstraňovaní znečistenia by mali bezodkladne pokračovať v záujme ochrany zdravia okolitého obyvateľstva a životného prostredia, ako bolo dohodnuté v rokoch 2016 – 2017 s talianskymi orgánmi. V samostatnom prešetrovaní podľa pravidiel štátnej pomoci Komisia 21. decembra 2017 dospela k záveru, že dve pôžičky, ktoré Taliansko v roku 2015 poskytlo spoločnosti Ilva, predstavovali neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc. Komisia požiadala Taliansko, aby od spoločnosti Ilva vymohlo neoprávnene vyplatené prostriedky vo výške približne 84 miliónov EUR. Hĺbkové vyšetrovanie Komisie týkajúce sa navrhovaného nadobudnutia spoločnosti Alstom spoločnosťou Siemens Vlaky a návestné zariadenia, ktoré ich navádzajú, sú nevyhnutnou súčasťou dopravy v Európe. Európska komisia začala 13. júla 2018 hĺbkové vyšetrovanie s cieľom posúdiť navrhované nadobudnutie spoločnosti Alstom spoločnosťou Siemens na základe nariadenia EÚ o fúziách. Spoločnosť Siemens (Nemecko) a spoločnosť Alstom (Francúzsko) sú svetovými lídrami v železničnej doprave a navrhovaná transakcia by spojila dvoch najväčších dodávateľov železničných koľajových vozidiel a návestných zariadení v EHP, a to nielen z hľadiska veľkosti kombinovaných operácií, ale aj z hľadiska ich geografickej stopy. Obavy Komisie sa týkali možnosti obmedzenia hospodárskej súťaže na trhoch, na ktorých by bol subjekt po fúzii aktívny, najmä pokiaľ ide o dodávky niekoľkých druhov vlakov (železničných koľajových vozidiel) a návestných systémov železničným prevádzkovateľom. Mohlo by to viesť k vyšším cenám, menšiemu výberu dodávateľov a inovatívnych výrobkov na úkor prevádzkovateľov vlakov, manažérov infraštruktúry a v konečnom dôsledku aj miliónov Európanov, ktorí každodenne využívajú železničnú dopravu na prácu alebo na voľný čas. Komisia usúdila, že k vstupu nových konkurentov na trhy so železničnými koľajovými vozidlami alebo návestnými zariadeniami v EHP, najmä potenciálnych čínskych dodávateľov, v blízkej budúcnosti pravdepodobne nedôjde. Komisia vykonala hĺbkové vyšetrovanie účinkov transakcie s cieľom určiť, či jej obavy z narušenia hospodárskej súťaže boli opodstatnené. Dospela k záveru, že fúzia by poškodila hospodársku súťaž na trhoch so železničnými návestnými systémami a vysokorýchlostnými vlakmi. Strany neponúkli dostatočné nápravné opatrenia, ktorými by tieto obavy rozptýlili. Komisia 6. februára 2019 zakázala spoločnosti Siemens navrhované nadobudnutie spoločnosti Alstom na základe nariadenia EÚ o fúziách . Podpora konkurencieschopného dopravného trhu Konkurencieschopné a efektívne odvetvie dopravy je nevyhnutné pre dobre fungujúci jednotný trh, stratégiu udržateľného rastu a otvorené hospodárstvo integrované do globálnych trhov. Veľmi výrazný nárast leteckej dopravy pokračoval aj v roku 2018, čiastočne v dôsledku pozitívneho účinku intenzívnej hospodárskej súťaže medzi leteckými spoločnosťami a letiskami. Prioritou zostáva zachovanie efektívnej hospodárskej súťaže v tomto odvetví. Pokiaľ ide o letiská, Komisia prijala rozhodnutie, podľa ktorého dvadsaťročné predĺženie koncesie pre aténske medzinárodné letisko Eleftherios Venizelos nepredstavuje štátnu pomoc . Toto rozhodnutie prijala až po tom, ako sa počiatočný koncesný poplatok vo výške 484 miliónov EUR založený na finančných a obchodných parametroch, ktoré neboli v súlade s trhovými podmienkami, zvýšil na 1,115 miliardy EUR. S prihliadnutím na túto zvýšenú cenu Komisia dospela k záveru, že predĺženie koncesie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože spoločnosť Athens International Airport S.A. zaplatí primeraný trhový poplatok, aby mohla pokračovať v prevádzke aténskeho medzinárodného letiska Eleftherios Venizelos.

V novembri 2018 Komisia začala konanie podľa článku 101 ZFEÚ proti spoločnostiam Amadeus a Sabre , popredným svetovým dodávateľom počítačových rezervačných systémov. Vyšetrovanie sa zameriava na možné obmedzenia hospodárskej súťaže na trhu služieb distribúcie leteniek. Komisia sa obáva, že takéto obmedzenia by mohli vytvoriť prekážky pre inovácie a zvýšiť náklady na distribúciu leteniek, čo by v konečnom dôsledku zvýšilo ceny leteniek pre cestujúcich. Pokiaľ ide o odvetvie leteckej dopravy, rozhodnutia Komisie o fúziách v súvislosti s konkurzom spoločnosti Air Berlin umožnili včasné nadobudnutie aktív spoločnosti Air Berlin silnými konkurentmi, čo nielenže zachová, ale aj posilní hospodársku súťaž na rôznych letiskách v Nemecku a Rakúsku v prospech mnohých Európanov, ktorí lietajú cez tieto letiská . S cieľom zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže prostredníctvom poskytovania štátnej pomoci leteckým spoločnostiam v hospodárskych ťažkostiach Komisia začala aj formálne vyšetrovanie preklenovacieho úveru vo výške 900 miliónov EUR, ktorý Taliansko poskytlo spoločnosti Alitalia v priebehu roka 2017 . 6. Zvýšenie odolnosti finančného sektora v kontexte bankovej únie Všeobecná stabilizácia finančného sektora a postupné vykonávanie regulačného rámca bankovej únie viedli k menšiemu počtu zásahov z verejného rozpočtu, a teda k zníženiu nových prípadov štátnej pomoci v tomto sektore. Komisia navyše bola schopná dokončiť monitorovanie ďalších desiatich bánk, pokiaľ ide o záväzky vyplývajúce z predchádzajúcich rozhodnutí o štátnej pomoci, ako aj uzavrieť niekoľko dlho otvorených prípadov. V Nemecku Komisia v roku 2018 schválila privatizáciu HSH Nordbank bez poskytnutia pomoci, ktorá bola výsledkom otvoreného a konkurenčného procesu vedúceho k predaju banky za pozitívnu cenu a ktorá znamenala reštrukturalizáciu banky s cieľom obnoviť jej dlhodobú životaschopnosť . Slovinsko predalo 65 % svojho podielu v skupine NLB v súlade so súborom revidovaných záväzkov schválených Komisiou v roku 2018 . Tento predaj bol kľúčovým prvkom posúdenia životaschopnosti, ktoré Komisia vykonala v súvislosti s rozhodnutím o štátnej pomoci pre NLB z roku 2013. Komisia naďalej monitoruje plnenie zostávajúcich záväzkov zo strany Slovinska. Napriek zlepšeniu odolnosti bankového sektora v EÚ sa niektoré časti finančného sektora stále vyrovnávajú so staršími problémami, ktoré pochádzajú ešte z obdobia pred prijatím rámca o bankovej únii, najmä stále vysokou úrovňou nesplácaných úverov v niektorých členských štátoch. Pri riešení týchto otázok naďalej zohráva ústrednú úlohu kontrola štátnej pomoci vo finančnom sektore zo strany Komisie. V roku 2018 Komisia schválila likvidačnú pomoc na predaj druhej najväčšej banky Cypru, Cyperskej družstevnej banky, a na likvidáciu zostávajúceho subjektu . To umožnilo riadny odchod banky, ktorá už v minulosti dvakrát získala štátnu podporu, z trhu a umožnilo odstránenie takmer 30 % cyperských nesplácaných úverov z domáceho bankového systému. Na Cypre Komisia zároveň schválila schému ESTIA na podporu súkromných domácností a mikropodnikov, ktoré čelia ťažkostiam pri splácaní hypotekárnych úverov a riskujú stratu svojho primárneho bydliska alebo sídla . V Taliansku bola schéma talianskych štátnych záruk na uľahčenie sekuritizácie nesplácaných úverov (GACS) pôvodne schválená vo februári 2016 a následne predĺžená do začiatku marca 2019 . V rámci schémy budú talianske banky naďalej schopné financovať likvidáciu vybratých nesplácaných úverov pomocou štátnej záruky poskytnutej za trhových podmienok. Schéma GACS významnou mierou prispela k odstráneniu nesplácaných úverov z talianskeho bankového systému: od začiatku fungovania schémy GACS do polovice novembra 2018 bolo vďaka schéme zlikvidovaných približne 17 rôznych nesplácaných úverov, čo predstavovalo približne 60 % celkového čistého poklesu nesplácaných úverov v Taliansku počas tohto obdobia (približne 51 miliárd EUR v hrubých nesplácaných úveroch). 7. Zabezpečenie rovnakých podmienok v oblasti daní Dôvera v jednotný trh EÚ závisí od vytvorenia rovnakých podmienok pre spoločnosti, aby mohli súťažiť na základe kvality výrobkov, aj pokiaľ ide o zdaňovanie. Napríklad členský štát nemôže poskytnúť daňové výhody nadnárodným skupinám, ktoré nie sú dostupné iným spoločnostiam (často miestnym podnikom), pretože by to vážne narušilo hospodársku súťaž. Komisia pokračuje v boji proti selektívnym daňovým výhodám Komisia 20. júna 2018 dospela k záveru, že luxemburské daňové zaobchádzanie so spoločnosťou Engie , dodávateľom plynu a elektrickej energie, bolo z hľadiska postupov štátnej pomoci EÚ neoprávnené a nezlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci EÚ. V dôsledku toho sa od Luxemburska požadovalo, aby od spoločnosti Engie získalo späť viac ako 120 miliónov EUR. Ukončenie selektívnych daňových výhod: Rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti Engie Po hĺbkovom vyšetrovaní, ktoré sa začalo v septembri 2016, Komisia dospela k záveru, že dva súbory daňových rozhodnutí, ktoré Luxembursko vydalo, umelo znížili daňové zaťaženie spoločnosti Engie v Luxembursku približne na desaťročie, a to bez akéhokoľvek opodstatneného odôvodnenia. V rokoch 2008 a 2010 spoločnosť Engie zaviedla dve komplexné vnútropodnikové finančné štruktúry pre dve spoločnosti skupiny Engie v Luxembursku, Engie LNG Supply a Engie Treasury Management. Išlo o trojstrannú transakciu medzi spoločnosťou Engie LNG Supply, spoločnosťou Engie Treasury Management a dvoma ďalšími spoločnosťami skupiny Engie v Luxembursku. Z vyšetrovania Komisie vyplynulo, že daňové rozhodnutia vydané Luxemburskom mali za následok, že sa s touto transakciou zaobchádzalo nekonzistentne, raz ako s dlhom, raz ako s vlastným kapitálom, čo nezodpovedalo ekonomickej realite, keďže sa tým umelo znížilo daňové zaťaženie spoločnosti. V dôsledku toho spoločnosť Engie platila približne desať rokov efektívnu sadzbu dane z príjmov právnických osôb z niektorých ziskov v Luxembursku vo výške 0,3 %. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že daňové rozhodnutie poskytlo spoločnosti Engie selektívnu hospodársku výhodu. Rozhodnutia umožnili spoločnosti Engie vyhnúť sa plateniu akejkoľvek dane z 99 % zisku, ktoré spoločnosti Engie LNG Supply a Engie Treasury Management v Luxembursku vygenerovali. Luxembursko bolo požiadané, aby od spoločnosti Engie získalo späť viac ako 120 miliónov EUR nezaplatených daní. Komisia uvítala legislatívne kroky, ktoré luxemburská vláda prijala s cieľom zmeniť svoj daňový zákonník a zosúladiť príslušné ustanovenia s projektom OECD na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov . Tieto kroky zahŕňajú aj zmenu zákona o dani z príjmov právnických osôb s cieľom zabrániť tomu, aby zisky vyplývajúce z konverzie úverov na akcie zostali nezdanené. Zmeny sa však netýkajú trojstranných transakcií, ako sú transakcie, ktoré vykonáva spoločnosť Engie.

Pravidlá štátnej pomoci EÚ členským štátom neumožňujú, aby poskytovali nespravodlivé daňové výhody len vybratým spoločnostiam. Členské štáty nemôžu diskriminovať spoločnosti v rovnakej právnej a faktickej situácii z hľadiska cieľa tých istých vnútroštátnych právnych predpisov. Takáto diskriminácia narúša hospodársku súťaž a podľa pravidiel štátnej pomoci je protiprávna. Podľa pravidiel štátnej pomoci sa okrem toho vyžaduje vrátenie neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci v záujme odstránenia narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vzniklo v dôsledku tejto pomoci. Na základe pravidiel štátnej pomoci sa neukladajú žiadne pokuty a vymáhaním sa daná spoločnosť nesankcionuje, iba sa ním zabezpečuje, že s danou spoločnosťou sa zaobchádza rovnako ako s inými spoločnosťami. Komisia 19. septembra 2018 konštatovala, že nezdanenie niektorých ziskov spoločnosti McDonald's v Luxembursku nepredstavovalo neoprávnenú štátnu pomoc. Toto zaobchádzanie, ktoré bolo v súlade s vnútroštátnymi daňovými zákonmi a zmluvou o zamedzení dvojitého zdanenia medzi Luxemburskom a Spojenými štátmi, neposkytlo selektívnu výhodu spoločnosti McDonald's, ale bolo dôsledkom nesúladu medzi daňovými zákonmi v Luxembursku a Spojených štátoch amerických. Komisia preto dospela k záveru, že Luxembursko neporušilo pravidlá EÚ o štátnej pomoci. Jednou z uvedených zmien daňového zákonníka na účely zosúladenia daňového práva s projektom OECD na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov bolo, že Luxembursko sprísnilo kritériá svojho daňového zákonníka, na základe ktorých sa vymedzuje stála prevádzkareň. Podľa nových ustanovení, ktoré nadobudli účinnosť 1. januára 2019, môže Luxembursko za určitých podmienok vyžadovať od spoločností, ktoré tvrdia, že sú zdaniteľné v zahraničí, aby predložili potvrdenie, že skutočne podliehajú zdaneniu v inej krajine. Okrem toho Komisia 19. decembra 2018 dospela k záveru, že Gibraltár poskytoval neoprávnené daňové výhody nadnárodným spoločnostiam prostredníctvom režimu oslobodenia právnických osôb od dane z príjmu z úrokov a licenčných poplatkov od roku 2011 do roku 2013, ako aj prostredníctvom piatich individuálnych daňových rozhodnutí, ktoré poskytovali selektívne daňové výhody na určité príjmy generované holandskými komanditnými spoločnosťami. Príjemcovia pomoci musia vrátiť Gibraltáru nezaplatené dane vo výške približne 100 miliónov EUR. Počas vyšetrovania Komisie Gibraltár zmenil svoje daňové pravidlá s cieľom zdokonaliť svoj postup pri rozhodovaní o daniach, posilniť pravidlá týkajúce sa transferového oceňovania, sprísniť povinnosti daňovníkov (napr. podávanie ročných výkazov, poskytovanie zmysluplných informácií v žiadostiach o rozhodnutia) a zlepšiť transparentnosť spôsobu vykonávania svojho územného systému zdaňovania. Komisia uvítala tieto zlepšené pravidlá, ktoré nadobudli účinnosť v októbri 2018. Komisia pokračuje vo svojich vyšetrovaniach týkajúcich sa daňových rozhodnutí vydaných Holandskom v prospech spoločnosti Inter IKEA a daňového režimu pre nadnárodné spoločnosti v Spojenom kráľovstve . Vyšetrovania Komisie týkajúce sa individuálnych daňových rozhodnutí v členských štátoch preukazujú svoju účinnosť Samotné záväzné daňové stanoviská nepredstavujú z hľadiska pravidiel hospodárskej súťaže EÚ problém, pokiaľ len potvrdzujú, že daňové dojednania medzi spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny sú v súlade s príslušnými daňovými právnymi predpismi. Daňové rozhodnutia, ktoré poskytujú špecifickú daňovú výhodu konkrétnym spoločnostiam, však môžu narušiť hospodársku súťaž na jednotnom trhu EÚ, čo je v rozpore s pravidlami EÚ o štátnej pomoci. Členské štáty dosiahli významný pokrok pri vykonávaní rozhodnutí Komisie o vymáhaní nezaplatených daní, ktoré Komisia prijala v predchádzajúcom roku, čo de facto bráni spoločnostiam v tom, aby naďalej využívali neoprávnené výhody. V máji 2018 Luxembursko od spoločnosti Amazon úspešne vymohlo vyše 260 miliónov EUR a úroky z vymáhania vo výške 21 miliónov EUR. V októbri 2018 Luxembursko vymohlo od spoločnosti Engie vyše 120 miliónov EUR a úroky z vymáhania vo výške 1 milióna EUR. V tom istom mesiaci Írsko vymohlo plnú výšku neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci od spoločnosti Apple, t. j. 13,1 miliardy EUR a úroky z vymáhania vo výške približne 1,2 miliardy EUR. Vo všetkých týchto prípadoch sú peniaze uložené na viazanom účte až do výsledku prebiehajúceho odvolania proti rozhodnutiu Komisie na súdoch EÚ. 8. Spájanie síl na podporu globálnej kultúry hospodárskej súťaže Keďže svetové trhy sa naďalej integrujú a čoraz viac spoločností sa spolieha na globálne hodnotové reťazce, orgány na ochranu hospodárskej súťaže musia viac ako kedykoľvek predtým prehĺbiť svoju spoluprácu a dohodnúť sa na spoločných normách a postupoch. Účinné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže závisí v rastúcej miere od spolupráce s ostatnými orgánmi presadzovania. Keď obchodné postupy spoločnosti poškodzujú hospodársku súťaž v rôznych krajinách a na rôznych kontinentoch, spravodlivé a rovnaké trhové podmienky možno obnoviť, len ak budú orgány presadzovania konať ako jeden tím. Komisia je na čele medzinárodnej spolupráce v oblasti hospodárskej súťaže na multilaterálnej aj na bilaterálnej úrovni. Komisia bola v roku 2001 jedným zo zakladajúcich členov Medzinárodnej siete pre hospodársku súťaž, ktorá má teraz viac ako 130 členov. Komisia je takisto aktívna na všetkých medzinárodných fórach, ktoré sa venujú hospodárskej súťaži, vrátane OECD, UNCTAD, WTO a Svetovej banky . Na bilaterálnej úrovni sa Komisia zameriava na podporu rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni prostredníctvom integrovania ustanovení o hospodárskej súťaži a štátnej pomoci do dohôd o voľnom obchode a dohôd o pridružení. V roku 2018 Komisia pokračovala v rokovaniach s Čile, Mexikom, Mercosurom, Azerbajdžanom, Tuniskom, Indonéziou, Andorrou, Monakom a San Marínom a začala rokovania s Austráliou, Novým Zélandom, Kirgizskom a Uzbekistanom. Koncom roka 2018 sa vyjednávači Európskej únie a Švajčiarska dohodli na znení inštitucionálnej rámcovej dohody, ktorá obsahuje aj pravidlá štátnej pomoci. Komisia sa navyše angažuje v rôznych činnostiach spolupráce s orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže vo viacerých tretích krajinách na základe dohôd alebo memoránd o porozumení. V júni 2018 Komisia podpísala administratívnu dohodu s Mexikom. V roku 2018 GR pre hospodársku súťaž pokračovalo v spolupráci s čínskou štátnou správou pre reguláciu trhu (SAMR), ktorá bola zriadená v roku 2018 v dôsledku reorganizácie čínskej ústrednej správy, na politike hospodárskej súťaže a na jednotlivých prípadoch, pričom spolu viedli dialóg aj o kontrole štátnej pomoci. SAMR zoskupuje protimonopolné úrady ministerstva obchodu, národnej komisie pre rozvoj a reformy (NDRC) a štátnej správy pre priemysel a obchod, ako aj úrad pre kontrolu spravodlivej hospodárskej súťaže NDRC. Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž spolupracovalo so SAMR na piatich prípadoch preskúmania fúzií a reagovalo na výzvu SAMR na poskytnutie pripomienok k návrhom nariadení zakazujúcich zneužívanie dominantného postavenia na trhu. Okrem toho malo niekoľko výmen na technickej úrovni, pokiaľ ide o činnosti SAMR zamerané na podporu jej systému kontroly spravodlivej hospodárskej súťaže. Komisia je naďalej odhodlaná podporovať kultúru ďalekosiahlej hospodárskej súťaže, ako aj presadzovanie globálnych rovnakých podmienok, v ktorých môžu spoločnosti súťažiť na základe kvality výrobkov. V roku 2018 Komisia pokračovala vo svojom úsilí o zlepšenie multilaterálnych pravidiel týkajúcich sa dotácií ako súčasť koncepcie EÚ na modernizáciu WTO. Hlavným cieľom je zvýšiť transparentnosť, zaviesť lepšie pravidlá týkajúce sa škodlivých dotácií a primerane riešiť problémy týkajúce sa štátnych podnikov. Okrem toho sa Komisia naďalej angažovala v sektorových iniciatívach na riešenie dotácií v medzinárodnom kontexte, ako napríklad pre oceľ (Globálne fórum skupiny G20 pre nadmernú kapacitu ocele), pre polovodiče (usmernenie o regionálnej pomoci pre polovodičový priemysel) a pre stavbu lodí (OECD). Napokon, Komisia naďalej spolupracuje s členskými štátmi EÚ v rámci skupiny medzinárodných dotačných politík, ktorej cieľom je výmena názorov a koordinovanie iniciatív v oblasti medzinárodných dotácií na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni. Zachovanie pravidelného a konštruktívneho dialógu medzi inštitúciami Európsky parlament, Rada a poradné výbory so svojimi špecifickými úlohami voči európskym občanom a zainteresovaným stranám sú kľúčovými partnermi v dialógu o politike hospodárskej súťaže. V apríli si komisárka Vestagerová vymenila názory s plenárnym zasadnutím Parlamentu o prebiehajúcich všeobecných výsledkoch politiky hospodárskej súťaže. V októbri diskutovala o prínosoch hospodárskej súťaže na zvýšenie konkurencieschopnosti európskych priemyselných odvetví. V novembri privítala spolu s Parlamentom finalizáciu novej smernice, ktorá má zabezpečiť účinnejšie presadzovanie európskych pravidiel hospodárskej súťaže vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže. Komisárka takisto viedla tematické rozpravy s výbormi v Parlamente: s Výborom pre hospodárske a menové veci v júni a októbri a s Výborom pre priemysel a výskum v júli. Generálny riaditeľ Johannes Laitenberger v máji navštívil osobitnú pracovnú skupinu pre hospodársku súťaž Výboru pre hospodárske a menové veci. V novembri mal výmenu názorov s celým Výborom pre hospodárske a menové veci, ktorá nasledovala po prípravnej rozprave zástupcu generálneho riaditeľa Carlesa Esteva Mossa v tomto výbore v októbri. Parlament, podobne ako v predchádzajúcich rokoch, prijal uznesenie o výročnej správe Komisie o politike hospodárskej súťaže. Schválil dôslednú politiku hospodárskej súťaže, ktorá zachováva integritu vnútorného trhu a pre občanov zabezpečuje prijateľné ceny, výber a inovácie na trhu. Išlo o vítanú podporu úsilia, ktoré Komisia v roku 2018 vynaložila na boj proti protiprávnym kartelom a zneužívaniu dominantných trhových postavení spoločností a na preskúmanie fúzií a štátnej pomoci poskytnutej na našom jednotnom trhu. V roku 2018 sa Parlament takisto naďalej zapájal do boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Parlament uvítal, že kontrola štátnej pomoci sa preukázala ako efektívna v boji proti selektívnym daňovým výhodám pre nadnárodné spoločnosti. Komisia v roku 2018 ďalej prijímala významné opatrenia v tejto oblasti . Zaujala systematický prístup k analýze dôkazov o daňových rozhodnutiach zo všetkých členských štátov.