Uznesenie Európskeho parlamentu o revidovanej stratégii trvalo udržateľného rozvoja



Úradný vestník 300 E , 09/12/2006 S. 0487 - 0491



P6_TA(2006)0272 Stratégia trvalo udržateľného rozvoja Uznesenie Európskeho parlamentu o revidovanej stratégii trvalo udržateľného rozvoja Európsky parlament, - so zreteľom na stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, ktorú prijala Európska rada v Göteborgu 15. a 16. júna 2001, a Johannesburský akčný program prijatý na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002, - so zreteľom na oznámenie Komisie o preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja: platforma činnosti (KOM(2005)0658), - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli zo 16. a 17. júna 2005 a svoje vlastné predchádzajúce uznesenia v tejto veci, - so zreteľom na otázky na ústne zodpovedanie pre Komisiu a Radu, - so zreteľom na článok 108 ods. 5 rokovacieho poriadku, A. so zreteľom na pretrvávanie neudržateľných tendencií v mnohých oblastiach, ako je napríklad využívanie pôdy a pôdnych zdrojov, doprava, klimatické zmeny, rybné hospodárstvo, využívanie fosílnych palív a znižovanie biodiverzity, B. poukazujúc na význam troch ústredných a súvisiacich cieľov, ktorými sú ochrana životného prostredia, sociálna rovnosť a súdržnosť a hospodárska prosperita, a so zreteľom na to, že je potrebné zabezpečiť primeranú integráciu a uplatňovanie týchto troch prvkov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni Európskej únie, ako aj na celosvetovej úrovni, C. so zreteľom na základné zásady tejto politiky, ktoré musia posilniť trvalo udržateľný rozvoj, predovšetkým tie zásady, ktoré sa týkajú kvality života a solidarity v rámci jednotlivých generácií, ako aj medzi nimi, D. keďže je potrebné, aby v rámci kultúry došlo k zmene smerom k spoločnosti založenej na zásadách trvalo udržateľného rozvoja, čo si vyžaduje dlhodobé politiky, ktoré by sa zameriavali na zrušenie závislosti hospodárskeho rastu od využívania prírodných zdrojov, E. keďže veľká časť európskej populácie aj naďalej čelí vážnym ekonomickým a sociálnym problémom, akými sú napríklad chudoba, nezamestnanosť a sociálne vylúčenie, a keďže väčšina sociálne vylúčených ľudí často bojuje s najhoršími sociálnymi podmienkami vrátane zlého ubytovania a zdravia; aj so zreteľom na dramatické demografické zmeny v EÚ a negatívny vývoj v najmenej rozvinutých krajinách, Celkové vyhodnotenie Nedostatok ambícií 1. vyjadruje sklamanie z nedostatočného pokroku v oblasti rozvoja a následných opatrení v súvislosti so stratégiou trvalo udržateľného rozvoja, ktorá bola prijatá v roku 2001 v Göteborgu; 2. domnieva sa, že akčná platforma Komisie, pokiaľ ide o revíziu stratégie trvalo udržateľného rozvoja, je príliš opatrná a nedostatočná a vo svojej súčasnej podobe nedokáže mobilizovať verejnú mienku ani tvorcov politiky k dôležitým úlohám, ktoré treba plniť; 3. víta však hodnotnú prácu rakúskeho predsedníctva v súvislosti so snahou o obnovenie stratégie trvalo udržateľného rozvoja, o posilnenie návrhov Komisie, o zjednotenie existujúcich cieľov a ukazovateľov v rámci jednotného a koherentnejšieho rámca a tiež o presadenie niektorých nových koncepcií; Spojenie s lisabonskou stratégiou 4. domnieva sa, že prijatie stratégií týkajúcich sa viacerých oblastí, ako napríklad stratégií prijatých v Cardiffe, Lisabone a Göteborgu, má hodnotu len vtedy, ak za nimi bude nasledovať jasný a logický nadradený proces; 5. konštatuje, že v lisabonskej stratégií musia byť environmentálne ciele rovnako dôležité ako konkurencieschopnosť a tvorba pracovných miest, kým v stratégií trvalo udržateľného rozvoja musí byť udržateľnosť hospodárstva a znižovanie chudoby rovnocenné s environmentálnymi cieľmi; 6. v tejto súvislosti berie na vedomie mnohé doplnkové prvky novej stratégie trvalo udržateľného rozvoja a lisabonskej stratégie, ktorými sú napríklad ich spoločné ciele v oblasti zvýšenej konkurencieschopnosti, vytváranie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest, väčšie sociálne začlenenie, ochrana životného prostredia a prevencia rizík; 7. navrhuje, aby sa prijali konkrétne kroky na včasné vykonávanie a koordináciu činností s nimi súvisiacich, predovšetkým prostredníctvom zlučiteľných postupov monitorovania a preskúmania; 8. okrem toho navrhuje ako konkrétny krok smerom k účinnej koordinácii lisabonskej stratégie a stratégie trvalo udržateľného rozvoja, aby sa nevyhnutná transformácia systémov energetiky a dopravy, ktorá sa musí opierať o oddelenie energetických požiadaviek od hospodárskeho rastu a o prechod na ekologickejšie spôsoby dopravy, ktoré sú kľúčovým cieľom stratégie trvalo udržateľného rozvoja, využila na urýchlenie rastu, zvýšenie zamestnanosti a vývozu v rámci lisabonskej stratégie; 9. berie okrem toho na vedomie rozhodnutie jarného zasadnutia Európskej rady v roku 2006 o tom, aby sa každoročne počas jarného zasadnutia Európskej rady preskúmala energetická politika a aby činnosti s tým súvisiace zapadali do širšieho rámca stratégie trvalo udržateľného rozvoja, ako aj rámca lisabonskej stratégie; Posilňovanie stratégie Podpora cieľov: stanovenie jasných strednodobých a dlhodobých cieľov a úloh 10. konštatuje, že pojem "trvalo udržateľný rozvoj" má tú výhodu, že je skutočne prierezový a že v sebe obsahuje hospodárske, sociálne a environmentálne ciele; okrem toho sa však domnieva, že vzhľadom na rôzne interpretácie tohto pojmu je nevyhnutné čo najviac ho spresniť; 11. súhlasí v tejto súvislosti so siedmymi kľúčovými oblasťami, ktoré by sa na základe návrhu mali stať súčasťou revidovanej stratégie trvalo udržateľného rozvoja (klimatické zmeny a čistejšia energia, verejné zdravie, sociálne vylúčenie, demografia a migrácia, riadenie prírodných zdrojov, trvalo udržateľná doprava, celosvetová chudoba a rozvojové ciele); 12. žiada Komisiu, aby prehodnotila ciele a úlohy na zabezpečenie čo najvyššej úrovne ambícií a postarala sa o to, aby boli merateľné a konkrétne, aby sa tak umožnilo podrobné a detailné hodnotenie pokroku; 13. vzhľadom na ambiciózny cieľ zvrátiť vývin v oblasti straty biodiverzity v Európe a vo svete do roku 2010 zdôrazňuje význam problematiky verejného zdravia a ochrany biodiverzity a navrhuje, aby sa tieto témy buď priradili ako nové kľúčové oblasti do stratégie trvalo udržateľného rozvoja, alebo sa na ne aspoň osobitne poukázalo v osobitných častiach o zdraví a riadení prírodných zdrojov; 14. zdôrazňuje dôležitosť rodovej rovnosti v trvalo udržateľnom rozvoji; podčiarkuje skutočnosť, že spoločné ciele lisabonskej stratégie a stratégie trvalo udržateľného rozvoja nemožno dosiahnuť bez riešenia súčasných nerovností a lepšieho využívania mužského aj ženského potenciálu; zdôrazňuje preto skutočnosť, že začlenenie do spoločnosti sa musí chápať v čom najširšom zmysle vrátane rozmeru rodovej rovnosti; 15. domnieva sa preto, že obmedzený počet strednodobých a dlhodobých cieľov by sa mal buď potvrdiť, alebo stanoviť, mal by sa opierať o zásadu prevencie, mal by byť ambiciózny a reálny a mal by sa primerane a systematicky uplatňovať a monitorovať; je presvedčený, že tieto ciele by sa mali zamerať predovšetkým na negatívne tendencie v oblasti využívania pôdy a pôdnych zdrojov, dopravu, klimatické zmeny, rybné hospodárstvo, využívanie fosílnych palív a znižovanie biodiverzity a mali by sa snažiť podporiť aj prechod na iné spôsoby dopravy, oddelenie hospodárskeho rastu od dopravy a zníženie emisií skleníkových plynov v súvislosti s otepľovaním o maximálne 2°C v porovnaní s úrovňami pred industrializáciou; 16. podporuje navrhovaný nový dôraz na snahu o meranie účinnosti zdrojov prostredníctvom zavedenia systému zúčtovania v oblasti environmentálnych zdrojov; navrhuje vyvinúť osobitné úsilie s cieľom dôsledne monitorovať vplyv EÚ na ekológiu vo svete, analyzovať environmentálny vplyv spotreby, ako aj výroby a ako cieľ stanoviť, aby sa vplyv EÚ systematicky znižoval; 17. víta návrh Komisie na vyhlásenie Európskeho roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu; nabáda Komisiu, aby navrhla špecifickejšie iniciatívy a účinnejšie vykonávacie opatrenia, aby bolo možné dosiahnuť skutočný pokrok; poukazuje v tomto smere, ako na príklad, na iniciatívu Komisie, ktorá sa zameriava na analýzu vplyvu starnúcej spoločnosti a ktorá sa usiluje vypracovať konkrétne riešenia na základe účasti rôznych úrovní politického rozhodovania v EÚ, ako aj občianskej spoločnosti; Zlepšenie kvality rastu ako podmienka stratégie trvalo udržateľného rozvoja 18. domnieva sa, že dôraz kladený na HDP pri meraní pokroku spoločnosti by mal byť vyvážený rovnakým záujmom o kvalitatívnu stránku rastu, keďže tá je podmienkou trvalo udržateľného rozvoja; myslí si preto, že treba dosiahnuť dohodu o obmedzenom počte kľúčových ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa budú prezentovať a podrobne prediskutovávať pri výročnom posúdení stratégie trvalo udržateľného rozvoja; domnieva sa, že tieto ukazovatele by mali patriť medzi základné aspekty kvality života a mali by umožniť kvantitatívne a rýchle posúdenie zdravia (kvalita a rozloženie zdravotnej starostlivosti, priemerná dĺžka života, detská úmrtnosť atď.), informovanosti (vzdelávanie a kultúra, dostupnosť informačných a komunikačných technológií atď.), sociálneho začlenenia (účasť na spoločenskom rozhodovaní a spoločenskom kapitáli atď.) a kvality životného prostredia (znečisťovanie vzduchu a vody atď.); 19. požaduje ďalší rozvoj európskeho sociálneho modelu a na základe tohto modelu požaduje odporúčania, aby členské štáty podnikli opatrenia proti "neudržateľným" trendom chudoby, sociálnemu vylúčeniu a dôsledkom starnutia spoločnosti; domnieva sa, že na tento cieľ by bolo potrebné vytvoriť ukazovatele sociálnej situácie, ktoré by sa potom zahrnuli do posudzovania vplyvu trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že Európa potrebuje makroekonomický rámec na podporu trvalo udržateľného rozvoja, ktorý by posilňoval interné ekologické požiadavky, zamestnanosť a sociálnu súdržnosť; 20. domnieva sa, že v trvalo udržateľnom rozvoji netreba vidieť donucovanie, ale skôr príležitosť pre hospodárstvo, podnet na technologickú inováciu a investovanie; žiada preto Komisiu, aby zabezpečila účinnú koordináciu stratégií rastu EÚ, ktorá by zjednotila informačné a komunikačné technológie, ako aj technológie účinne využívajúce zdroje v záujme trvalo udržateľného rozvoja a "rozumného rastu" doma i v zahraničí; 21. je presvedčený, že podpora spoločnosti založenej na poznatkoch, informovanosti a spoluúčasti, ako i na sociálnom začlenení a medziľudských vzťahoch by mala presiahnuť rámec lisabonskej agendy; domnieva sa, že to bude predstavovať spoločnosť vyššej kvality a spoločnosť, ktorá prostredníctvom rozšírenej podpory informačných a komunikačných technológií bude môcť znížiť požiadavky na energiu a ďalšie prírodné zdroje; Posilnenie riadenia trvalo udržateľného rozvoja na národnej úrovni, úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni 22. je presvedčený, že na účely jej riadneho vykonania je potrebné stratégiu trvalo udržateľného rozvoja systematicky monitorovať; 23. je odhodlaný uskutočňovať pravidelné plenárne diskusie o úlohách a cieľoch stratégie trvalo udržateľného rozvoja, založené na príspevkoch všetkých príslušných výborov, aby Európsky parlament mohol včas zaujať stanovisko k priebehu a prioritám stratégie trvalo udržateľného rozvoja a aby ich tak mohla Európska rada vziať v plnej miere do úvahy pri preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja; ďalej sa domnieva, že by mal usporadúvať pravidelné dialógy s národnými parlamentmi členských štátov a s parlamentmi regiónov na všeobecnom alebo dvojstrannom základe, aby zistil osvedčené postupy trvalo udržateľného rozvoja a aby sa umožnila výmena skúseností s vykonávaním stratégie trvalo udržateľného rozvoja v celoeurópskom meradle i v jednotlivých štátoch; 24. zdôrazňuje dôležitosť národných stratégií trvalo udržateľného rozvoja v rámci každého členského štátu a potrebu vzájomnej výmeny osvedčených postupov medzi nimi; ďalej zdôrazňuje potrebu konať v oblasti stratégie trvalo udržateľného rozvoja na regionálnej a miestnej úrovni, ako i na úrovni jednotlivých občanov formou posilnenia vzdelávania, spôsobov účasti a verejnej informovanosti o zásadách trvalo udržateľného rozvoja; 25. domnieva sa, že preskúmanie trvalo udržateľného rozvoja by malo byť hlavnou črtou všetkých hodnotení vplyvu nových opatrení v oblasti politiky EÚ a monitorovania vykonávania politiky ex post; 26. je presvedčený, že činnosť na úrovni EÚ je potrebné dopĺňať činnosťou na medzinárodnej úrovni s cieľom podporovať presadzovanie zásad trvalo udržateľného rozvoja vo svete, v neposlednom rade v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, s cieľom podporovať hospodársky rast, znižovať chudobu a pritom šetriť obmedzené zdroje a ochraňovať globálne životné prostredie; 27. žiada preto systematickejšie ročné monitorovanie pokroku pri plnení cieľov Johannesburského akčného plánu a rozvojových cieľov milénia; 28. uznáva, že rozvojové krajiny nemusia pri rozvoji svojho hospodárstva opakovať chyby priemyselných krajín, pokiaľ ide o znečisťovanie životného prostredia; žiada tiež zahrnutie zásad trvalo udržateľného rozvoja do činností rozvojovej spolupráce EÚ a zabezpečenie náležitého financovania, aby sa mohli riešiť problémy a potreby v oblasti globálneho životného prostredia; Doplňujúce opatrenia 29. zdôrazňuje potrebu doplňujúcich opatrení, ako sú napríklad udržateľné daňové opatrenia a verejné obstarávanie a čo najrýchlejšie odstránenie neudržateľných verejných dotácií v mnohých oblastiach politiky, najmä v oblasti energetiky a poľnohospodárstva; je presvedčený, že trvalo udržateľný rozvoj sa nedosiahne, ak sa daňové zaťaženie nepresunie z práce na oblasť využívania zdrojov a znečisťovania životného prostredia; 30. zdôrazňuje dôležitosť programov rozvoja vidieka a poľnohospodárstva (tradičného i organického) pre trvalo udržateľný rozvoj, keďže iba hospodársky a ekologicky funkčné poľnohospodárske oblasti môžu zvrátiť trend vyľudňovania vidieka a ochrániť tak základné infraštruktúry; žiada vyvíjať konkrétne výskumné úsilie vzhľadom na možné dôsledky klimatických zmien na zásoby vody a kvalitu pôdy v stredomorskej oblasti; 31. zdôrazňuje významnú úlohu vedy a inovácie pri riešení mnohých problémov vymedzených v stratégii trvalo udržateľného rozvoja vrátane konkurencieschopnosti; vyjadruje poľutovanie, že podpora výskumu v oblasti energetiky vo verejnom sektore sa v poslednom čase v rámci EÚ a jej členských štátov drasticky znížila, a žiada najmä výrazné zvýšenie podpory obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti; 32. uznáva, že klimatická bezpečnosť a potreba prelomiť závislosť od fosílnych palív sa stávajú hlavnými prioritami politického rozhodovania v rámci EÚ a vyžadujú si nielen náročné domáce opatrenia na zníženie množstva skleníkových plynov, ale aj výraznú finančnú podporu technologickej spolupráce s rozvojovými krajinami na stimuláciu investovania do energeticky účinných technológií a technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého; zdôrazňuje význam úspor energie ako najvýznamnejšieho zdroja energie v Európe, ktorý nemá žiadne negatívne dôsledky na životné prostredie; 33. je presvedčený, že ciele stratégie trvalo udržateľného rozvoja sa musia odraziť vo využívaní rozpočtu EÚ v období 2007 - 2013 a že pomôžu stanoviť program dôkladného preskúmania rozpočtu EÚ 2008/2009; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004)0492) jednoznačne stanovuje, že ciele fondov sa realizujú v rámci trvalo udržateľného rozvoja, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že vyčlenenie pomoci spolufinancovanej z fondov sa nezhoduje so stratégiou trvalo udržateľného rozvoja, a domnieva sa, že by sa to malo preskúmať; 34. napokon trvá na tom, aby sa opatrenia na podporu trvalo udržateľného rozvoja posudzovali nielen z hľadiska krátkodobých výdavkov, ale aj z hľadiska ich dlhodobého prínosu, a aby sa v plnej miere brali do úvahy aj náklady spôsobené nečinnosťou; * * * 35. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. --------------------------------------------------