SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 1.4.2009 
SEK(2009) 388 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k  
 
BIELA KNIHA 
 
Adaptácia na zmenu klímy: Európsky rámec opatrení 
    
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
{KOM(2009) 147 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 386} {SEK(2009) 387}  
SK 2   SK ZHRNUTIE  
1. ÚVOD 
Táto správa je zhrnutím správy o posúdení vplyvu1 k Bielej knihe Komisie o adaptácii na 
zmenu klímy2, ktorej cie ľom je naďalej na európskej úrovni diskutova ť o dôsledkoch zmeny 
klímy, ako aj podniknú ť kroky, ktorými sa zabezpe čí, že EÚ a členské štáty budú v každom 
ohľade schopné reagova ť na úrovni tvorby politiky, ako aj praktickej realizácie riešení so 
zreteľom na to, že vä čšinu adapta čných iniciatív je  potrebné vykona ť na vnútroštátnej, 
regionálnej alebo miestnej úrovni. 
V roku 2007 prijala Komisia Zelenú knihu o prispôsobení sa zmene klímy v Európe3, po 
ktorej nasledovali rozsiahle verejné a medziinštitucionálne konzultácie4. Pri posudzovaní 
vplyvov sa vychádzalo zo 4. správy IPCC5, zo správy EHP/JRC/WHO o dôsledkoch zmeny 
klímy v Európe6 a z veľkého množstva správ a výskumnýc h projektov o dôsledkoch zmeny 
klímy a adapta čných opatreniach. Existujú k nej tri sprievodné dokumenty zamerané na 
konkrétne sektory, ktoré sa ve nujú otázkam vody, pobrežia a mora7, poľnohospodárstva8 
a zdravia9. 
2. ADAPTÁCIA NA ZMENU KLÍMY : NOVÝ PROGRAM VEREJNÉHO PORIADKU  
2.1. Kľúčové pojmy 
Ohrozenos ť (IPCC, 2007) je miera vnímavosti systému vo či nepriaznivým ú činkom zmeny 
klímy (vrátane premenlivosti klímy a jej extrémov prejavov) a jeho neschopnosti vyrovna ť sa 
s nimi. Ohrozenos ť závisí od povahy, rozsahu a rýchlosti zmeny a variability klímy, ktorej je 
systém vystavený, ako aj od jeho citlivosti a schopnosti prispôsobi ť sa (obrázok 1). Odolnosť 
(IPCC, 2007) je naopak schopnos ť takéhoto systému pohlcova ť rušivé vplyvy bez toho, aby 
došlo k zmene základnej štruktúry a spôsobov fungovania. 
Z toho vyplýva, že proaktívne adapta čné opatrenia by sa nemali obmedzova ť na analýzu 
dôsledkov zmeny klímy a rozdielnej citlivosti rôznych sektorov, regiónov alebo sociálnych 
skupín. V prípade niektorých sektorov, re giónov alebo skupín by zmena klímy mohla 
poskytnúť príležitos ť na inováciu procesov, technol ógie a správy vecí verejných.  
                                                 
1 SEK(2009) 387. Správa o posúdení vplyvu uvádza viac informácií na úrovni jednotlivých sektorov 
a geografických území. 
2 KOM(2009) 147. 
3 KOM(2007) 354, http://ec.europa.eu/e nvironment/climat/ada ptation/index_en.htm  
4 http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm 
5 Alcamo et al., Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability. Príspevok pracovnej 
skupiny II k Štvrtej hodnotiacej správe medzivlá dneho panelu pre zmenu klímy, dostupné na 
http://www.ipcc.ch/ipccreports/assessments-reports.htm 
6 Ako sa zmena klímy prejavuje v Európe — Hodnotiaca správa EEA č. 4/2008 z roku 2008 založená na 
ukazovate ľoch ( Impacts of Europe's changi ng climate - 2008 indicator- based assessment, EEA Report 
No 4/2008 ), http://reports.eea.europa .eu/eea_report_2008_4/en/   
7 SEK(2009) 386. 
8 SEK(2009) 417. 
9 SEK(2009) 416. 
SK 3   SK Biodiverzita, ekosystémy, obyvate ľstvo a hospodárske subjekty sa v prípade, že sú ostatné 
podmienky priaznivé, dokážu prispôsobi ť autonómne, t. j. bez zásahu ústredného orgánu. 
Tým sa zmiernia kone čné dôsledky zmeny klímy a okrem toho sa využijú „príležitosti“, ktoré 
so sebou zmena klímy prináša. Na druhej strane sa tak aktivujú ďalšie hospodárske, sociálne 
a environmentálne vplyvy, čo spôsobí, že sa dôsledky zme ny klímy prejavia inde.  
SK 4   SK Obrázok 1 Graf pojmov pre ohrozenos ť zmenou klímy a adapta čné opatrenia. Zdroj: EHP 
(2008). 
Vystavenie Citlivosť
Schopnos ť
prispôsobi ťsaMožné dôsledky
Ohrozenos ťSociálno-ekonomická
a inštitucionálna 
kapacitaOchota
prispôsobi ťsaZmena klímy
AdaptáciaVystavenie Citlivosť
Schopnos ť
prispôsobi ťsaMožné dôsledky
Ohrozenos ťSociálno-ekonomická
a inštitucionálna 
kapacitaOchota
prispôsobi ťsaZmena klímy
Adaptácia
 
Preto bude potrebné naplánova ť adaptačné opatrenia, aby sa v rámci viacerých sektorov 
zabezpečila koncepcia  (často strednodobého a  dlhodobého charakteru ) zameraná na 
zvýšenie odolnosti prírodného a hospodárskeho systému a/alebo na u ľahčenie konkrétneho 
adaptačného opatrenia. Pokia ľ ide o informácie o ohrozenosti zmenou klímy, ako aj 
o nákladoch a výhodách možností adaptácie, zamera jú sa opatrenia v rámci verejného sektoru 
aj na zabezpe čovanie verejných statkov a rovnakých východiskových podmienok. 
Hlavné neistoty oh ľadom budúcej základnej línie adaptáci e hovoria v prospech realizácie 
pružného alebo prispôsobivého riadenia, v rámci ktorého sa bude posudzova ť solídnos ť 
alternatívnych st ratégií so zrete ľom na širokú škálu scenárov10. Analýza posúdenia vplyvu 
vychádza z celkového hodnotiaceho rámca, kt orý presahuje bezprostredné dôsledky 
a hospodárske následky zmeny klímy a zoh ľadňuje úlohu služieb ekosystémov a sociálny 
rozmer zmeny klímy (obrázok 2). To vytvára základ pre ďalšie začlenenie existujúcich 
informácií o potenciálnych dôsledkoch, ktoré môžu nasta ť na základe alternatívnych prognóz 
zmeny klímy, či už s autonómnou adaptáciou alebo bez nej. Poznatky, ktoré máme 
k dispozícií, sú zatia ľ mimoriadne nejednotné, a v rá mci 6. alebo 7. rámcového programu 
prebiehajú výskumné projekty, ktorých cie ľom je vypracova ť súbor jednotných scenárov 
určených na ďalšie integrované posudzovanie adapta čných a zmier ňovacích opatrení. 
                                                 
10 Hulme M. (2008), “Is Climate Prediction a Limit to Adaptation?”, prednáška na Európskej komisii, 22. 
máj 2008 - School of Environmental Sc iences, University of East Anglia 
SK 5   SK Obrázok 2: Re ťazenie možných dôsledkov zmeny klímy. Zdroj: GR pre životné prostredie, na 
základe (EHP, 2008) a (IPCC, 2007). Potenciá lne dôsledky sú všetky dôsledky, ktoré môžu 
nastať na základe prognóz zmeny klímy bez oh ľadu na prípadné adapta čné opatrenia. 
Zmena stavu a podporných 
služieb ekosystémov
Dôsledky na služby ekosystémov
Zásobovanie
(potraviny, sladká voda, drevo/vlákno, palivo)
Regulácia
(klíma, záplavy, choroby, čistenie vody)
KultúraHospodárske vplyvy
Infraštruktúry a hmotný kapitál
(škody, straty)
Výroba a spotreba
(Procesy, správanie spotrebite ľa, kolísanie rastového potenciálu
kolísanie/zlomové aktivity)
Zamestnanos ť
Stúpanie morskej 
hladiny
Záplavy
Suchá spôsobené
nedostatkom vodyFenológia druhov
Kvalita vodyLesné požiare
Degradácia pôdyRozloženie druhov
Topenie trvale 
zamrznutej pôdy/ ľaduZmena
klímy
Kolísanie emisií a 
koncentrácie 
skleníkových plynov
Kolísanie teploty a
zrážok
(priemery a extrémy)
Búrky
Ozón v prízemnej vrstveSociálne dôsledky
Zdravie (úmrtnos ť, chorobnos ť, produktivita práce)
Dôsledky na rozde ľovanie (sociálne skupiny, regióny)
Konflikty kvôli zdrojom
Migrácia
Sociálna štruktúra
Riadenie
 
2.2. Určenie najohrozenejších sektorov a regiónov EÚ 
Najohrozenejšími oblas ťami v Európe (EHP 2008) sú južná Európa, oblas ť Stredozemného 
mora, najvzdialenejšie regióny a Arktída. Osobitným problémom čelia aj horské oblasti 
(predovšetkým Alpy), ostrovy, pobrežné a mestské oblasti a husto osídle né záplavové oblasti. 
Prognózy pre severnú a západnú Európu predpove dajú pre prípad miernej zmeny klímy 
komplexnejšiu rovnováhu zá porných a kladných dôsledkov. 
V sektoroch, ktoré závisia od služieb ek osystémov, dostupnosti vody a klimatických 
podmienok, ako je po ľnohospodárstvo a lesníctvo, rybolov a akvakultúra, energetika 
a cestovný ruch, sa zmena klímy môže prejavi ť vo väčšom rozsahu.  
Najohrozenejšie skupiny (starší ľudia, deti, osoby so zdravotným postihnutím, chronicky 
chorí atď.) budú ma ť s adaptáciou viac problém ov. Z toho môže potenciálne vyplýva ť 
problém s rovnakým zaobchádzaním a rozde ľovaním. Vynára sa tiež otázka, či by sa 
plánované adapta čné opatrenia mali zamera ť konkrétne na tieto skup iny, alebo by sa mala 
uskutočniť distribučná analýza, ktorou sa zabezpe čí vyváženos ť adaptačnej stratégie. Hoci sa 
ako prekážka ú činnej adaptácie často uvádzajú chýbajúce zdroje  pre najohrozenejšie skupiny, 
je účinnosť adaptačných opatrení ohro zená inými finan čnými mechanizmami a zlyhaniami 
trhu. 
Aby bolo možné posúdi ť ďalšie balíky adapta čných opatrení pre celú EÚ, Európska komisia 
už skúma, nako ľko je uskuto čniteľné určiť ukazovate ľ (alebo súbor ukazovate ľov) 
ohrozenosti na úrovni jednotlivých sektorov a regiónov, a uvažuje o tom, aké možnosti 
v tomto smere existujú. V takom prípade by bolo potrebné kombinova ť ukazovatele na 
hospodárskej, sociálnej a envir onmentálnej úrovni pre rôzne klimatické scenáre tak, aby 
zodpovedali tým úrovniam rizík, ktoré ohrozujú rôzne sektory a regióny. 
SK 6   SK 2.3. Potreba lepšej koordinácie op atrení na rôznych úrovniach 
Niektoré členské štáty už o adaptácii ve ľa uvažovali a majú už zav edené príslušné politiky, 
kým iné sú stále v štádiu zis ťovania problémov alebo diskut ujú o smere, ktorým by sa 
opatrenia mali ubera ť. V existujúcich národných adapta čných plánoch sa uznáva, že je 
potrebná koordinácie medzi členskými štátmi a že je výhodné pristupova ť k adaptácii 
integrovaným a koordinovaným spôsobom na  úrovni EÚ. Opatrenia na úrovni EÚ sú 
potrebné z týchto dôvodov:  
• Zmena klímy bude ma ť za následok cezhraničné vplyvy  a budú sa vyžadova ť adaptačné 
opatrenia založené na spolupráci medzi rôznymi členskými štátmi a koordinácii 
s príslušnými tretími krajin ami (napr. základné opatre nia na ochranu pred povod ňami). 
• V adaptačnej stratégii sa musí zachova ť zmysel pre solidaritu , keďže prejavy zmeny 
klímy nebudú vo všetkých regiónoch rovnaké a budú ma ť variabilný charakter, z čoho 
vyplýva, že ich dôsledky v rámci EÚ sa môžu zna čne líšiť. 
• V snahe zabráni ť nevhodnej adaptácii  (t. j. adapta čným opatreniam, ktoré majú za 
následok, že sa dôsledky prejavia alebo zhor šia v inej oblasti, kr ajine, sektore alebo 
sociálnej skupine), je často vhodnejšie prija ť cezhraničné opatrenia aleb o na úrovni EÚ. 
• Zmena klímy sa výrazne prejaví v sekt oroch, ktoré sú prostredníctvom jednotného trhu 
a spoločných politík  dobre integrované na úrovni EÚ . Aspekt adaptácie sa môže 
zohľadniť vo výdavkových programoch EÚ  na doplnenie zdrojov, ktoré majú 
k dispozícii členské štáty. 
• Pokiaľ ide o vonkajšie vz ťahy, môže EÚ v ďaka lepšiemu pozícii pri rokovaniach 
v porovnaní s pozíciou jednotlivých členských štátov získa ť vedúce postavenie pri 
adaptácii v niektorých sektoroch. 
3. CIELE BIELEJ KNIHY  
Konkrétnym cie ľom oznámenia o adaptácii sa je ur čiť politické nástroje na úrovni EÚ 
a stanoviť plán práce v krátkodobom a strednodobom horizonte: 
– zlepšením znalostnej základne o ohro zenosti zmenou klímy (dôsledkov a schopnosti 
prispôsobi ť sa) a o nákladoch a výhodách možností adaptácie; 
– zabezpečením včasného vykonania opatrení bez negatív nych následkov a zabránením 
nevhodnej adaptácii prostredníctvom za členenia adapta čných opatrení do politiky EÚ; 
– zavedením postupu na lepšiu koordináciu adapta čných opatrení a na posúdenie 
nasledujúcich krokov vrátane iniciova nia diskusie o budúcom financovaní. 
4. PREVEROVANIE POTENCIÁLNYCH MOŽNOSTÍ  
Na dosiahnutie uvedených cie ľov je potrebné rozlišova ť dve úrovne možností: 
– celkovú koncepciu vykonávania adapta čnej politiky na všetkých úrovniach, 
SK 7   SK – rámec opatrení na úrovni EÚ.  
4.1. Možnosti adapta čnej koncepcie 
Vznikne množstvo verejných adapta čných stratégií, plánov a projektov a každý z nich si bude 
vyžadova ť posúdenie ohrozenosti a hodnotenie nákl adov a výhod. Možnosti adaptácie sa však 
dajú rozdeli ť do troch širších kategórií, ktor é vychádzajú z celkovej koncepcie: 
• „sivé“ infraštruktúrne koncepcie , t. j. fyzické zásahy alebo stavebné opatrenia s využitím 
inžinierskych služieb, na ú čely zvýšenia odolnosti budov a  infraštruktúr , ktoré majú 
zásadný význam z h ľadiska sociálneho a hospodárskeho blahobytu spolo čnosti, vo či 
extrémnym javom.  
• „zelené“ štrukturálne prístupy, ktoré pris pievajú k zvýšeniu od olnosti ekosystémov, 
a s cieľom zastavi ť stratu biologickej rozmanitos ti a degradáciu ekosystému a 
obnoviť vodné cykly, sú časne využívajú funkcie a služby, ktoré poskytujú 
ekosystémy, na dosiahnutie nákladovo ef ektívnejšieho a niek edy vhodnejšieho 
riešenia prispôsobenia sa ako ke ď sa opierajú iba o šedú infraštruktúru,  
• „mierne“ neštrukturálne koncepcie , v rámci ktorých sa navrhujú a uplat ňujú politiky a 
postupy, kontroly využívania pôdy, šírenie informácií a hospodárske stimuly na zníženie alebo prevenciu  ohrozenia katastrofami. Vyžadujú si  dôkladnejšie riad enie príslušných 
ľudských systémov . 
4.1.1.  Posudzovanie možností 
Táto správa o posúdení vplyvu nemôže obsiahnu ť rozdiely v ohrozenosti v rámci EÚ-27 
a jednotlivých sektorov, ani všetky rôzne možnos tí adaptácie. Okrem toho sa v tejto správe 
neuprednost ňuje jedna zvolená koncepcia prístup, ke ďže všetky 3 uvedené koncepcie musia 
byť súčasťou každého portfólia opatrení.  
Analýza nákladov a  výhod adapta č
ných opatrení  si vyžaduje zváženie všetkých opatrení na 
úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni (SPP a kohézne fondy, politika v oblasti životného prostredia, zdravotníctva a podnikania at ď.) a malo by sa posúdi ť, ako by nové smerovanie 
alebo úplná zmena širokého spektra politických opatrení mohlo prispie ť k zlepšeniu 
nákladovej efektívnosti, urýchleniu a vä čšej flexibilite adapta čných opatrení. Z dôvodu 
neistoty, ktorá je typická pre prognózy zmeny klímy, môže by ť náročné prijať včasné cielené 
opatrenia vo všetkých sektoroch. V časné opatrenia však môžu so sebou prinies ť jasné 
hospodárske výhody v ďaka predvídaniu potenciálnych škôd a minimalizácii hrozieb pre 
ekosystémy, ľudské zdravie, hospodársky rozvoj, maje tok a infraštruktúru. V prípade ur čitých 
investícií, ktoré budú plne funk čné aj vtedy, ke ď dôsledky zmeny klímy prejavia v plnej sile, 
by sa v procese rozhodovania mali už teraz zoh ľadniť súčasné prognózy zmeny klímy. 
V dôsledku autonómnych a plánovaných možností adaptácie môžu vzniknú ť náklady 
v oblasti životného prostredia , ktoré sa budú musie ť riešiť pri posudzovaní udržate ľnosti. 
V prvom rade je dôležité vykona ť integrované posúdenie zmier ňovacích a adapta čných 
stratégií: kým zmier ňujúce stratégie (v oblasti energeti ky aj využívania pôdy) by mali v plnej 
miere zoh ľadniť aspekt ohrozenosti týchto sektorov zmenou klímy, niektoré možnosti 
adaptácie (predovšetkým v oblasti zásobovania vodou a chladenia) si zaslúžia starostlivé 
posúdenie. Tým sa potvrdzuje, že inte grované posudzovanie pôdy a vody je dôležité 
z hľadiska zabezpe čenia optimálneho pride ľovania vzácnych prírodných zdrojov (pôda, 
SK 8   SK voda). Aj ďalšie vplyvy na životné pros tredie je nutné preskúma ť čo najskôr, aby bolo možné 
pripraviť udržateľné adapta čné opatrenia a vyhnú ť sa „nevhodnej adaptácii“. 
Pokiaľ ide o sociálne dôsledky , stratégia adaptácie na  zmenu klímy musí by ť sociálne 
spravodlivá, najmä vzh ľadom na dôsledky pre zamestnanos ť, rovnosť a rozdeľovanie. Ve ľký 
dôraz by sa mal klás ť na ľudský kapitál – a to od zlepše nia informovanosti o úlohách 
spojených s adaptáciou na zmenu klímy až po investície do vzdelávania a výchovy s cie ľom 
zabezpečiť Európanom zru čnosti a schopnosti potrebné na t o, aby sa prispôsobili zmene 
klímy. Adapta čné stratégie musia u ľahčiť štrukturálne zmeny (a k sú potrebné) a prinies ť nové 
príležitosti pre hospodársky rozvoj a vytvárani e „zelených pracovných miest“ pri zachovaní 
solidarity s ohrozenými skupinami. 
4.1.2.  Prioritný charakter adapta čných opatrení 
Existuje celá škála adapta čných opatrení, ktoré je potrebné vykona ť buď preto, lebo sú 
výhodné z krátkodobého h ľadiska bez oh ľadu na neistotu prognóz (tzv. opatrenia bez 
negatívnych následkov, „ no-regret measures “), alebo preto, že sú prínosné aj z h ľadiska 
zmiernenia, aj z h ľadiska adaptácie (tzv. všeobecne prospešné opatrenia, „ win-win 
measures “): 
• pri výbere alebo zmene umiestnenia nerozvíja ť a nebudova ť infraštruktúru vo 
vysoko rizikových oblastiach (napr. záplavo vé oblasti, oblasti s nedostatkom 
vody), 
• navrhovať infraštruktúry a budovy tak, aby bola minimalizovaná spotreba energie 
a vody a zlepši ť zadržiavanie vody a chladiacu kapacitu v mestských oblastiach, 
• manažova ť povodne a pobrežné oblasti, okrem iného vytváraním alebo obnovou 
záplavových oblastí alebo slanísk, v ďaka ktorým sa dajú lepšie zvláda ť záplavy či 
zvyšovanie výšky morskej hladiny a kt oré podporujú ciele podpory biodiverzity 
a ochrany biotopov, 
• zlepšovať pripravenos ť a plánovanie mimoriadnych udalostí s cie ľom zvláda ť 
riziká (vrátane tých, ktoré súvisia s klímou). 
4.2. Možnosti opatrení na úrovni EÚ 
Vzhľadom na uvedené ciele existu jú tri hlavné „strategické“ možnosti pre budúcu politiku EÚ 
na prispôsobenie sa: 
– Možnosť A (základný scenár):  adaptačné stratégie sa obmedzujú na autonómnu 
adaptáciu a na opatrenia na vnútroštátne j úrovni, kým politika EÚ ostáva bezo 
zmien. To by so sebou prinieslo vznik slabých miest a potenciál nevhodnej adaptácie. Táto možnos ť sa zamietla v za čiatočnej etape. 
– Možnosť B (postupné opatrenia, ktoré zodpovedajú potrebám a  smerujú 
k adaptačnej stratégii EÚ) : zistenia tejto správy sa použijú na to, aby sa adapta čná 
stratégia EÚ posunula o krok ďalej. Prednostne by sa využil potenciál iniciatív, ktoré 
už prebiehajú najmä na vnútroštátnej úr ovni, alebo programov na koordináciu a 
zlepšovanie informovanosti, a došlo by k podr obnému prevereniu celej škály politík 
a nástrojov EÚ. Sú časne by sa stanovili „zá sady riadenia“ adapta
čnej politiky EÚ, 
aby bolo možné monitorova ť pokrok a položi ť základy pre budúce opatrenia. 
SK 9   SK – Možnosť C (ak čný plán EÚ v  oblasti adaptácie):  išlo by o doplnenie 
predchádzajúcich možnosti, pri čom by sa uprednost ňovali nové legislatívne 
iniciatívy na podporu udržate ľných adapta čných opatrení. Došlo by k revízii 
a racionalizácii národných a regionálnych adapta čných stratégií. Vysoká miera 
neistoty, ktorá v sú časnosti panuje oh ľadom ohrozenosti dôsledkami zmeny klímy 
a nákladov a výhod adapta čných opatrení, nám však neumož ňuje dospie ť v predstihu 
ku konečného návrhu opatrení. Okrem toho dôvody pre opatrenie na úrovni EÚ 
(napr. využívanie pôdy ale bo lesníctvo) treba posúdi ť systematickejšie a ve ľa 
adaptačných opatrení patrí do vnútroštátnej al ebo miestnej kompetencie. Navyše, 
kým neboli stanovené politické  priority pre nový viacro čný finančný rámec na roky 
2013 až 2020, sa táto možnos ť považuje za pred časnú. 
Vzhľadom na sú časnú situáciu sa zvolila možnos ť B. Táto možnos ť predstavuje primeranú 
rovnováhu medzi potrebou strategickej vízie rozvoja adapta čnej politiky EÚ a potrebou 
pružného výberu politických priorít, ktorý zodpovedá  potrebám. To zodpovedá krátkodobej 
stratégii  (do roku 2012), ktorej ťažisko spo čiatku spo číva v súčasnom stave vykonávania 
právnych predpisov EÚ (vrátane prebiehajúcich iniciatív, ktoré ešte nedosiahli svoje ciele) 
a prípravou adapta čných stratégií a zodpove dajúcich programov členských štátov EÚ, ktoré 
vyplývajú z ich záväzkov v rámci UNFC CC. Za predpokladu, že sa budú vykonáva ť 
autonómne adapta čné opatrenia alebo adapta čné opatrenia riadené členskými štátmi, navrhuje 
sa používanie miernych nástrojov a podpor ných opatrení, ktoré môžu v krátkodobom 
horizonte urýchli ť adaptáciu, zabráni ť niektorým formám nevhodnej adaptácie a vytvori ť 
pridanú hodnotu EÚ pre príslušné programy. 
5. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Európska komisia vypracovala spolu s Eu rópskou environmentálnou agentúrou adapta čné 
ukazovatele s cie ľom poskytova ť informácie o ohrozenosti ur čitého sektora alebo regiónu 
a poskytova ť spätnú väzbu o tom, nako ľko sú politiky a programy vhodné na riešenie 
problémov, ako aj hodnoti ť ich primeranos ť, účinnosť a pružnos ť.  
Tieto celoeurópske k ľúčové adapta čné ukazovatele, ktoré vyc hádzajú zo schválených 
definícií, pomôžu Komisii pri podá vaní správ o dosiahnutom, a zabezpe čia pružnos ť pri 
politickom rozhodovaní. K prvej úprave ukazovate ľov by sa mohlo pristúpi ť po uzatvorení 
dohody UNFCCC o ďalších zmier ňovacích opatreniach, ke ďže miera ambicióznosti ďalších 
opatrení na znižovanie emisií ovplyvní  rozsah adaptácie v celej EÚ. 
Spôsob podávania správ sa stanoví neskôr, Budú vychádza ť z mechanizmu klíringového 
centra a budú sa zaklada ť na harmonizovanom prístupe zameranom na minimalizovaní 
administratívneho za ťaženia.