SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 20.5.2009 
SEK(2009) 640 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprevádzajúci  
 
Návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
o európskom programe pozorova nia Zeme (GMES) a jeho po čiatočnej prevádzke 
(2011 – 2013) 
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
  
 
{KOM(2009) 223} 
{SEK(2009) 639}  
SK 2   SK ZHRNUTIE 
Toto posúdenie vplyvu pripravili útvary Komisie s cie ľom podpori ť nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady o európskom program e pozorovania Zeme (GMES) a jeho po čiatočnej 
prevádzke (2011 – 2013) predložené  Komisiou. Obsahuje aj hodnotenie ex ante  v súlade 
s článkom 21 ods. 1 pravidiel na vykonávanie nariadenia o rozpo čtových pravidlách1.  
GMES je a aj zostane spolufinancované na  európskej, medzivládnych a vnútroštátnych 
úrovniach na základe partnerstiev medzi rozli čnými subjektmi. EÚ bude koordinova ť tieto 
partnerstvá a tiež riadi ť svoj vlastný príspevok GMES , ktorý pozostáva z vývojovej činnosti 
a prevádzkovej fázy. 
Pokiaľ ide o vývojovú činnosť, tento príspevok spo číva predovšetkým v spolufinancovaní 
výskumnej činnosti v rámci 7. RP a 6. RP2. Prvé prevádzkové služby v oblasti zvládania 
núdzových situácií a monitorovania krajiny sú  financované v rámci prípravných akcií 
a niektorých prevádzkových pr vkov v oblasti krajiny (Corine Land Cover, Urban Atlas).  
Na začiatku budúceho desa ťročia (2011 – 2013) by mohli by ť prevádzkové služby 
poskytované v širšom meradle. Je možné,  že budú potrebné investície na vybudovanie 
primeranej infraštruktúry pre spracovate ľský reťazec požadovaných služieb a zavádzanie 
produktov založených na prototypoch vyvinutýc h v rámci predchádzajúcej výskumnej 
činnosti. 7. RP je nást roj výskumu a vývoja a jeho ú čelom preto nie je podporova ť počiatočnú 
prevádzku GMES do takej miery, aká je nutná na jej zabezpe čenie na trvalejšom základe. 
Preto je nevyhnutné zavies ť primerané mechanizmy pre intervenciu Spolo čenstva. Toto je 
problém, ktorý má navrhované nariadenie rieši ť. Očakáva sa, že kompletný program GMES, 
v rámci ktorého by mohla by ť financovaná iniciatíva GMES  v dlhodobom horizonte, sa bude 
realizovať počas platnosti budúceho viacro čného finan čného rámca (od roku 2014). Celkové 
finančné potreby GMES po roku 2013 budú predmeto m budúcej analýzy vedenej Komisiou 
na základe ur čených zásad zdie ľania nákladov a posúdenia nákl adov založeného na rozsahu 
služieb.  
V tejto súvislosti je potrebné pripomenú ť, že prístup k financovaniu GMES z dlhodobého 
hľadiska by mal by ť vybudovaný modulárnym spôsobom. To znamená, že každ é rozšírenie 
služieb GMES a každý nový vývoj GMES budú posudzované na základe kritéria pomeru efektivity nákladov, potrieb užívate ľov a záujmov politiky EÚ. V období rokov 2011 – 2013 
budú v rámci po čiatočnej prevádzky GMES financované činnosti v týchto oblastiach: 
                                                
 
1 Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné 
pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré 
sa vzťahujú na všeobecný rozpo čet Európskych spolo čenstiev, (Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1), 
naposledy zmenené a doplnené nari adením Komisie (ES, Euratom) č. 478/2007 z 23. apríla 2007, (Ú. v. 
EÚ L 111, 28.4.2007, s. 13). 
2 Na projekty GMES v rámci 6. RP investovala EÚ 100 miliónov EUR a Európska vesmírna agentúra 
investovala ďalších 100 miliónov EUR na projekty v oblasti služieb poskytovaných v rámci GMES. Na 
spoluprácu v oblasti vesmírneho výskumu v rámci 7. RP vy člení EÚ 430 miliónov EUR na projekty 
GMES a získavanie údajov pre útvary GMES v období rokov 2007 až 2013. Ďalších 624 miliónov EUR 
z rozpočtu na tému „vesmír“ v rámci 7. RP sa pris peje na rozvoj programu Európskej vesmírnej 
agentúry v rámci zložky GMES „vesmír“, ktorého celkové náklady (vrátane finan čných príspevkov 
členských štátov Európskej vesmírnej agentúry) sa blížia k 2246 miliónom EUR (odhad na základe 
hospodárskych podmienok roku 2008). 
SK 3   SK • služby zásahov v núdzových situáciách,  
• služby monitorovania krajiny, 
a doplnkové aktivity vrátane: 
• opatrení na podporu prijatia služieb užívate ľmi, 
• prístup k údajom, 
• zložka GMES „vesmír“. 
Tieto špecifické kritér iá boli použité na výber činností pre po čiatočnú prevádzku GMES: 
• dostatočná technická vyspelos ť, 
• kontinuita s prípravnou akciou 2008 – 2010, 
• preukázaný potenciál pre vývoj nadväzujúcich služieb, 
• poskytovatelia služieb sú priemyse lné subjekty a preto by bez dodato čnej intervencie zo 
strany EÚ činnosti ukon čili, zatiaľ čo v oblasti monitorovania oceánov a morí a atmosféry 
sú služby poskytované predovšetkým vere jnými inštitúciami, ktoré budú schopné 
pokračovať v činnostiach (hoci pravdepodobne v menej ambicióznom rozsahu) pred rokom 
2013 bez podpory Spolo čenstva a 
• pokiaľ ide o služby poskytované v núdzových situ áciách, je zrejmé, že by bolo lepšie 
sprístupni ť mapy núdzových situácií na prevádzkove j báze pre orgány civilnej ochrany už 
v roku 2011, a nie až v roku 2014. 
Príslušné posúdenie vplyvu je založené na rozsiahlych konz ultáciách so zainteresovanými 
subjektmi, ktoré potvrdili potrebu služieb GMES z h ľadiska životného pros tredia a politiky. 
Nedostatok služieb v oblasti operatívnych zás ahov v núdzových situáciách a monitorovania 
krajiny za koordinácie EÚ v období rokov 2011 – 2013 by mal za následok tieto problémy: 
• existuje riziko, že ke ď sa existujúce výskumné projekty skon čia (v roku 2011), orgány 
civilnej ochrany bu ď nebudú ma ť počas obdobia, na ktoré sa vz ťahuje príslušné 
navrhované nariadenie, žiaden príst up k mapám núdzových situácií, alebo budú 
pokračovať v ich vytváraní z vlastných zdrojo v nekoordinovaným spôsobom a budú sa 
teda musie ť spoliehať na údaje získané za ve ľmi vysoké kúpne ceny,  
• užívatelia služieb monitorovania kraji ny (napr. environmentálne agentúry) by čelili 
podobným problémom v rozpätí rokov 2011 až 2013, vrátane toho, že by príslušné 
produkty neboli na ďalej dostato čne dostupné a za rozumných podmienok by neboli 
dostupné ani údaje z pozorovania Zeme (predovšetkým údaje zo satelitov), 
• bez činnosti Spolo čenstva v období 2011 až 2013 umož ňujúcej po čiatočné operatívne 
monitorovanie krajiny a služby zásahov v núdzových situáciách existuje riziko 
neprijateľného prerušenia medzi výskumnými pr ojektmi poskytujúcimi predprevádzkové 
služby a službami poskytovanými v ko mpletnom programe GMES od roku 2014, 
SK 4   SK • existuje riziko, že dlhá pauza medzi koncom výskumných činností a za čiatkom kompletnej 
prevádzky po roku 2014 by významne oslabila  vzostup konkurencies chopnosti príslušného 
odvetvia a vznik komer čne životaschopných riešení medzi rokmi 2011 a 2013. 
V reakcii na túto výzvu má príslušné navrhova né nariadenie tieto špecifické ciele: 
• umožniť poskytovanie služieb zásahov v núdzových situáciách civilným orgánom ochrany, 
• umožniť poskytovanie služieb monitorovania kr ajiny verejným orgánom (vrátane 
environmentálnych agentúr) v Európe, 
• prispieť k produkcii a dostupnosti informácií o životnom prostredí pre verejnos ť, 
• stimulova ť rast nadväzujúcich sektorov pozorovania Zeme, pokia ľ ide o zamestnanos ť, 
inovácie a medzinárodnú konkurencieschopnos ť. 
Prevádzkovými cie ľmi príslušného navrhova ného nariadenia sú: 
• umožniť poskytovanie týchto prevádzkových sl užieb zásahov v núdzových situáciách 
medzi rokmi 2011 a 2013: 
– európska služba mapovania pr e zásahy v núdzových situáciách a 
– integrácia produktov pre zása hy v núdzových situáciách, 
• umožniť poskytovanie týchto prevádzkových služ ieb monitorovania krajiny medzi rokmi 
2011 a 2013: 
– služba periodického mapova nia krajinnej pokrývky, 
– aktivity dynamického monitorovania kr ajiny vrátane základných klimatických 
premenných na podporu monitorovania zmeny klímy,  
• vykonáva ť doplnkové aktivity medzi rokmi 2011 a 2013 vrátane opat rení na podporu 
prijatia prevádzkových služieb užívate ľmi, získavania údajov na podporu služieb 
a prevádzky zložky GMES „vesmír“. 
Politické možnosti na dosiahnutie cie ľov definovaných v kapitole 3 príslušného posúdenia 
vplyvu sú tieto: 
• základný scenár („nerobi ť nič“), 
• možnosť 1: výlučne otvorená metóda koordinácie, 
• možnosť 2: regula čné opatrenie, 
• možnosť 3: financovanie Spolo čenstvom. 
Tieto možnosti sa navzájom nevylu čujú. Všetky tri je možné skombinova ť. V záujme 
jednoznačnosti je však vplyv každej z týchto  možností analyzovaný osve. Navyše, po čiatočná 
prevádzka GMES sa zrealizuje v rámci sprá vneho rámca podrobne opísaného v oznámení 
nazvanom „Globálne monitorovanie ži votného prostredia: Záleží nám na vä čšej bezpe čnosti 
SK 5   SK našej planéty“, KOM(2008) 748 z 12. 11. 2008, a v sprievodnom posúdení vplyvu. Nakoniec, 
analýza rozli čných možností je založená na predpoklade, že údaje a informácie z GMES budú 
plne a verejne prístupné. Komisia bude na ďalej skúma ť, či by mohol rozvoj trhových 
príležitostí a spoplat ňovanie užívate ľov na úrovni nákladov eventuálne umožni ť zníženie 
pomeru verejných investícií po roku 2014. 
V tabuľke uvedenej nižšie sú porovnané príslušné možnosti vzh ľadom na uvedené ciele 
a zásadu efektívnosti nákladov. 
Možno
sť Pravdepodobnos ť dosiahnutia 
príslušných cie ľov a 
zodpovedajúcich ziskov  Celkové náklady (vrátane rozpo čtu 
Spoločenstva a rozpo čtov členských štátov 
(ČŠ)) Efektívnos ť 
nákladov  
1 + Rozpočet Spoločenstva: 
• Rozpočtové 
prostriedky -  
• Ľudské zdroje +  
• Administratívne 
výdavky +  Náklady v ČŠ 
 
++++ + 
2 + Rozpočet Spoločenstva: 
• Rozpočtové 
prostriedky -  
• Ľudské zdroje +  
• Administratívne 
výdavky +  Náklady v ČŠ  
  
++++ + 
3 +++ Rozpočet Spoločenstva: 
• Rozpočtové 
prostriedky ++  
• Ľudské zdroje +  
• Administratívne 
výdavky +  Náklady v ČŠ 
+++ 
+++ 
Pravdepodobnos ť dosiahnutia príslušných cie ľov je rozobraná v častiach 5.2.1., 5.3.1 a 5.4.1 
príslušného posúdenia vplyvu. Predpokladá sa , že možnosti 1 a 2 by pravdepodobne nesplnili 
špecifické ciele po čiatočnej prevádzky GMES kvôli i) problémom s poskytovaním služieb na 
celoeurópskej úrovni, ii) nedostatku kapacít a know-how v niektorých členských štátoch 
a iii) nedostatku trvalej udržate ľnosti (predovšetkým z rozpo čtových dôvodov). 
V časti 5.4 a prílohe V sa kvantifikujú benefity v prípade naplnenia cie ľov v plnom rozsahu. 
V referen čnom roku (2012) by ro čné benefity priamo súvisiace s GMES zah ŕňali 
135 miliónov EUR na služby v prípadoch záplav, 9 miliónov EUR na služby v prípadoch živelných požiarov, minimálne 75 miliónov EUR na odles ňovanie a 56 miliónov EUR na 
urbánne plánovanie, pri čom je potrebné uváži ť, že tieto číselné údaje i) sú založené na 
konzervatívnych odhadoch a ii) nezah ŕňajú benefity súvisiace napríklad so zásahmi 
v núdzových situáciách sope čných erupcií a zemetrasení, ani benefity spojené so zvýšením 
efektívnosti po ľnohospodárstva a s rozvojom vidieka.  
Pokiaľ ide o náklady, nesta čí sa zamera ť len na náklady ES, ktoré by dosiahli 150 miliónov 
EUR na celé obdobie po čiatočnej prevádzky GMES (2011 – 2013), (vrátane 43 miliónov 
EUR na sprievodné výskumné aktivity financ ované v rámci 7. RP). Do úvahy treba vzia ť aj 
náklady na úrovni členských štátov. Hoci nie sú dost upné žiadne podrobné odhady nákladov 
vzniknutých členským štátom, predchádzajúce skúse nosti z programu Corine land cover 
a údaje predložené EEA ukazujú, že by mohli by ť trojnásobne vyššie ako náklady ES. 
SK 6   SK Predpokladá sa, že obidve možnosti, 1 aj 2, by viedli k vyšším celkovým nákladom EÚ 
a členských štátov z dôvodu i) vyšších nákla dov na získavanie údajov potrebných na 
poskytovanie príslušných služieb kvôli nedosta tku úspor z rozsahu a protiváhy kúpnej sily 
a ii) potreby duplikácie infraštruktúry v prípade úplne decentralizovaného poskytovania 
príslušnej služby. 
Možnosť 3 je preto uprednost ňovanou možnos ťou na obdobie rokov 2011 – 2013, ke ďže sa 
preukázalo, že by pri výbere tejto možnosti i) bolo ve ľmi pravdepodobné splnenie 
špecifických cie ľov počiatočnej prevádzky GMES a ii) celk ové náklady by sa mohli zníži ť 
okrem iného prostredníctvom centralizovaného poskytovania údajov potrebných pre príslušné 
služby. V každom prípade by malo by ť financovanie EÚ sprevádzané koordina čnou 
činnosťou. Nie je pravdepodobné, že po čas obdobia, na ktoré sa vz ťahuje príslušné 
navrhované nariadenie, nadobudne ú činnosť nariadenie týkajúce sa špecificky GMES. 
Hodnotiace úlohy sa vykonajú v troch fázach (ex ante, priebežne a ex post). Okrem tohto 
posúdenia vplyvu sa predpokl adá, že Komisia uskuto ční hodnotenia i) prípravnej akcie 
a ii) činností prístupu k údajom s cie ľom pripravi ť prvý pracovný program pre prevádzkovú 
činnosť. Okrem toho bude pripravená správa  o priebežnom hodnotení do konca roku 2012. 
Nakoniec, po skon čení počiatočnej prevádzkovej činnosti, bude pripravené hodnotenie 
ex post. 
Komisia zabezpe čí, aby sa v zákazkách a grantoch uzatvorených v rámci prevádzkových 
služieb v núdzových situáciách a služieb monito rovania krajiny ustanovil dozor a finan čná 
kontrola zo strany Komisie, v prípade potreby  prostredníctvom kontrol na mieste vrátane 
náhodných kontrol a auditov zo stra ny Dvoru audítorov. Ak to bude  potrebné, Komisii by pri 
monitorovaní implementácie prís lušného programu  mohli asistova ť externí technickí experti. 
Na základe výsledkov kontrol na mieste Komisia zabezpe čí, aby sa pôvodne schválený rozsah 
alebo podmienky pride ľovania finan čného príspevku ako aj harmonogram platieb v prípade 
potreby upravili. 
Okrem finan čného doh ľadu Komisia zavedie mechanizmy zabezpe čenia stabilnej kvality 
príslušných poskytovaných služ ieb. Komisia bude organizova ť fóra určené pre užívate ľov 
s cieľom zabezpe čiť, aby príslušné služby odzrkad ľovali ich potreby.