SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 20.5.2008 
SEK(2008) 1886 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
Návrhy 
 
NARIADENIE RADY, ktorým sa stanovujú spolo čné pravidlá režimov priamej 
podpory pre po ľnohospodárov v rámci spolo čnej poľnohospodárskej politiky a ktorým 
sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre po ľnohospodárov  
 
NARIADENIE RADY o úpravách spolo čnej poľnohospodárskej politiky zmenou 
a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. /2008 
 
NARIADENIE RADY, ktorým  sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka prostre dníctvom Európskeho po ľnohospodárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka (EPFRV) 
 
ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa mení a dop ĺňa rozhodnutie 2006/144/ES 
o strategických usmerneniach Spolo čenstva pre politiku rozvoj a vidieka (programovacie 
obdobie 2007 – 2013) 
 
Zhrnutie hodnotenia vplyvu  
  
{KOM(2008) 306 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 1885} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Cieľom „kontroly zdravotného stavu“ reformy SPP je posúdi ť skúsenosti z reformy SPP 
z roku 2003 a zavies ť úpravy, ktorými sa zjednoduší a zvýši efektívnos ť tejto politiky 
a umožní reagova ť na aktuálne trhové príležitosti, ako aj čeliť novým problémom.  
Prvé zistenia vyplývajúce z hodnotenia reformy z roku 2003 sú vo všeobecnosti pozitívne 
a vyplýva z nich, že v zostávajúcom období aktuálnych finan čných výhľadov (do roku 2013) 
nie je zásadná reforma potrebná a ani žiaduca.  Avšak z paralelného ro zvoja trhov a politiky 
a doterajších skúseností z implementácie reformy vyplýva, že po ľnohospodárstvo EÚ sa 
nachádza v prostredí, ktoré sa ve ľmi rýchlo mení, a že sú potrebné úpravy SPP, ktoré nebolo 
pri realizácii reformy v roku 2003 možné predpoklada ť. 
Tri hlavné otázky politiky, ktoré sú predmetom kontroly zdravotného stav u zaoberá, sa týkajú 
troch základných nariadení SPP: 
nariadenie (ES) č. 1782/2003 sa vz ťahuje na všetky otázky, ktor é sa týkajú podstaty podpory 
poľnohospodárov, režimu jednotnej platby, 
nariadenie (ES) č. 1234/2007 sa vz ťahuje na otázky, ktoré súvisi a s organizáciou jednotného 
spoločného trhu, 
nariadenie (ES) č. 1698/2005 sa vz ťahuje na otázky, ktoré sa týka jú politiky rozvoja vidieka. 
Predmetom hodnotenia vplyvu na zá klade preskúmania mnohých existujúcich interných aj 
externých štúdií sú uvedené otázky a anal ýza vplyvu potenciálnych zmien na SPP.  
Uskutočnila sa verejná konzultácia so zainteres ovanými stranami a dva verejné semináre 
s tematikou globálnej prezentácie v yhodnotenia stavu a problematiky mlie čnych výrobkov. 
Zainteresované strany boli vyzvané, aby sa podie ľali na príprave návrhov na základe 
dotazníka. Výsledkom tejto spolupráce bolo ve ľké množstvo odpovedí z mnohých členských 
štátov a od mnohých zainteresovaných strán. 
2. REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY  
Zavedením režimu jednotnej platby sa oddelená podpora po ľnohospodárskych podnikov opä ť 
stala základným prvkom reformy SPP z roku 2003. Pri implementácii režimu jednotnej platby 
si mohli členské štáty vybra ť jeden z dvoch základných modelov: historický model alebo 
regionálny model. Aktuálne právne predpisy  neobsahujú „doložku o revízii“, ktorá by 
členským štátom umožnila prispôsobi ť model režimu jednotnej platby.  
Keďže do režimu jednotnej platby patrí v rámci prebiehajúcej reform y SPP viac sektorov, je 
menej primárnych dôvodov na vylú čenie takejto možnosti. S cie ľom vyhodnoti ť vplyv 
povolenia uplat ňovať v členských štátoch paušálnejšie sa dzby sa analyzovali štyri rôzne 
možnosti. 
SK 3   SK Prechod na  celoeurópsku paušálnu sadzbu  za hektár by si pod ľa analýz nevyhnutne vyžadoval 
zásadnú reformu a rozsiahlu redistribúciu podpory medzi členskými štátmi. Premena režimu 
jednotnej platby na plochu , prechodného režimu platby na plochu v nových členských 
štátoch, na celoeurópsky režim trvalého ch arakteru by odporovala myšlienke oddelenej 
podpory, ke ďže by nešlo o systém založený na paušálnych nárokoch. Obe možnosti 
hodnotenia prechodu na paušálnu sadzbu  prostredníctvom harmonizácie platieb 
v regionálnom kontexte, či už podľa nároku alebo na hektár, sú zamerané na otázky ekvity 
súvisiace s distribúciou podpory pri minima lizácii vplyvu významných presunov podpory na 
hodnotu pozemkov.  
Potrebná je aj úprava článku 69 právneho predpisu o režime jednotnej podpory. Pôvodným 
účelom tohto článku bolo u ľahčiť prechod na systém odde ľovania pomoci, mohol by však 
umožniť aj jednoduchšie vykonanie potrebných úprav  vyplývajúcich zo zmien navrhovaných 
vo kontrole zdravotného stavu. Tieto úlohy sa  týkajú najmä rizík, ktorým budú musie ť čeliť 
niektoré regióny v súvislosti s po stupným rušením kvót na mlieko a ďalším odde ľovaním 
pomoci a v súvislosti s potrebou zavedenia ďalších politík riadenia rizika. Revízia by mohla 
členským štátom umožni ť využívanie časti dostupnej podpory v rámci režimu jednotnej 
platby, aby sa mohli zamera ť na sektory a regióny s osobitnými potrebami hospodárskeho, 
sociálneho a environmentálne ho charakteru, a tým zmierni ť negatívne vplyvy na príjmy 
s cieľom podpori ť životaschopnos ť vidieckych oblastí a propagova ť výhodné 
poľnohospodárske postupy. 
Ak chceme zabráni ť riziku zmene celkovej orientácie SPP na oddelenú pomoc, je potrebné 
rozdeliť výsledné národné balíky finan čných prostriedkov do dvoch rozdielnych ved ľajších 
čiastočných stropov. Jede n balík finan čných prostriedkov by bol ur čený na úpravu oddelenej 
podpory na vyššie paušálne platby v regiónoch, v ktorých by mohlo zr ušenie kvót na mlie čne 
výrobky a ďalšie odde ľovanie pomoci predstavova ť potenciálne riziká, prípadne na zavedenie 
opatrení na riadenie rizík, ktoré sp ĺňajú kritériá tzv. zeleného balí čka. Druhý čiastočný strop 
by slúžil na cielené opatrenia viazanej podpory a iné opatrenia riadenia rizika. 
Krížovým plnením sa vytvára spojenie medzi podporou po ľnohospodárskych podnikov 
a právnymi predpismi zameranými na po ľnohospodárske podniky, pret o bol jeho rozsah 
preverený s cie ľom zistiť, či je možné precíznejšie zameran ie sa na zákonné požiadavky na 
riadenie a DPEP, či by bolo možné viac zoh ľadniť otázky zmeny klímy a hospodárenia 
s vodou, ako aj či by pri krížovom plnení bolo možné zachova ť environmentálne výhody 
vyplývajúce z vy ňatia pôdy z produkcie. Zvažovali sa dve možnosti. Pri prvej možnosti sa 
identifikovali požiadavky, ktorých odstránenie by predstavovalo ve ľké administratívne 
zaťaženie, ale ktoré nemajú vplyv na aktuálne  ciele krížového plnenia. Ide napríklad 
o požiadavky, ktoré nie sú priamo spojené s po ľnohospodárskou činnosťou 
a poľnohospodárskou pôdou, porušenie ktorých nemožno pripísa ť konkrétnemu 
poľnohospodárovi, ke ďže patria do zodpovednosti členského štátu, a nie po ľnohospodára, 
a preto je ich kontrola pr i krížovom plnení zložitá. 
SK 4   SK Pri druhej možnosti sa zvažovalo rozšíren ie rozsahu krížového plnenia pridaním ur čitých 
dôležitých právnych aktov týkajúcich sa po ľnohospodárskych činností, ktoré by prispeli 
k vyriešeniu nových problémov a zachovania environmentálnych výhod vyplývajúcich 
z vyňatia pôdy z produkcie. Zvažovalo sa aj zaradenie hospodárenia s vodou do rozsahu 
krížového plnenia, napr. jeho za členenie do DPEP. S cie ľom zachova ť environmentálne 
výhody vyplývajúce z vy ňatia pôdy z produkcie sa uzna lo za vhodné zavedenie dodato čných 
štandardov pre ochranné pásy a posilnenie  aktuálnych štandardov na zachovanie krajinných 
prvkov. 
Pre niektoré sektory je dostupná čiastočne viazaná pomoc. Zostávajúca viazaná podpora by sa 
mala transformova ť na úplne oddelenú podporu, aby sa dos iahla lepšia orientácia na trh 
a konkurencieschopnos ť. V niektorých prípadoch by tento postup mohol ovplyvni ť 
environmentálne výhody zabezpe čované aktuálnymi nástrojmi politiky a životaschopnos ť 
vidieckych oblastí. Pod ľa analýzy by boli najviac ovplyvn ené sektory a regióny, v ktorých 
predstavujú viazané prémie dôležitý podiel na marži po ľnohospodárov, ide napríklad 
o sektory chovu doj čiacich kráv a oviec. V sektore obi lnín a ostatných systémoch produkcie 
hovädzieho a te ľacieho mäsa by neboli vplyvy také výrazné. 
Čo sa týka platobných obmedzení, v sú časnosti sa realizuje nieko ľko veľmi vysokých platieb 
a celý rad ve ľmi nízkych platieb. Zvažovalo sa zaved ene individuálnych ob medzení, ktorými 
by sa mohla zlepši ť rovnomernos ť distribúcie platieb po ľnohospodárom. Z analýzy vyplýva, 
že také opatrenie by sa vz ťahovalo na ve ľmi málo po ľnohospodárskych podnikov 
v obmedzenom po čte členských štátov, a to hlavne v EÚ-10, pri čom následkom by bolo 
významné zníženie úrovní pria mych platieb a riziko rozde ľovania po ľnohospodárskych 
podnikov s cie ľom obísť stropy. Na druhej strane, progr esívne individuálne obmedzenia 
umožňujú zachovanie všeobecnejšej pova hy opatrení v EÚ, ale budú ma ť oveľa miernejší 
vplyv na zníženie priamych platie b a príjmy v prípade dotknutých po ľnohospodárskych 
podnikov. 
Zvážilo sa zvýšenie nižších pl atobných obmedzení, pretože by sa  tak znížilo administratívne 
zaťaženie členských štátov. Pod ľa toho, ako sa obmedzenie nastaví, percento prijímate ľov 
vylúčených z platieb v rôznych členských štátoch by sa líšilo výraznou mierou. Ak budú 
môcť o minimálnej ploche, prípadne o minimálnom množstve, rozhodova ť členské štáty, 
budú sa môc ť zohľadňovať ich individuálne potreby. 
3. VYUŽÍVANIE TRHOVÝCH PRÍLEŽITOSTÍ  
Navrhované možnosti úprav intervencie v ob lasti obilnín a úprav v oblasti pôdy vy ňatej 
z produkcie sa hodnotili vzh ľadom na svoj potenciál pri zlepšovaní konkurencieschopnosti 
a orientácie na trh v rámci sektora, pri čom intervencia má na ďalej fungova ť ako záchranná 
sieť v prípade narušenia trhu, u ľahčovať reagovanie po ľnohospodárov na trhové podmienky 
a napomáha ť určovať opatrenia s podobnými environmentálnymi výhodami pre pôdu vy ňatú 
z produkcie v prípadoch, ke ď jej odstránenie môže by ť rizikové. 
Obmedzením množstva k ŕmneho zrna, ktorého sa má týka ť intervencia, na nulu sa v prípade 
potreby zjednodušuje podpora celého trhu s obilninami (ke ďže ceny obilnín sa menia 
súbežne) bez umelého narušenia konkurencieschopnosti ja čmeňa. Zavedením verejných 
súťaží sa zjednodušia a zharmonizujú pravidlá inte rvencie v oblasti obilnín s pravidlami iných 
SOT. 
SK 5   SK Zrušením povinnosti vy ňať pôdu z produkcie sa pravdepodobne  umožní návrat k produkcii 
približne na polovici plochy pôdy, ktorá je v sú časnosti povinne vy ňatá z produkcie. Navrhlo 
sa, aby sa zachovali environmentálne výhody pôdy vy ňatej z produkcie prostredníctvom 
zavedenia pevného percenta z celkovej plochy,  ktorá by bola plochou „environmentálnej 
kompenzácie/priority“ s ur čitými krajinnými prvkami. Nevý hodou takéhoto opatrenia by bola 
snaha rieši ť potenciálny problém, ktorý sa v sú časnosti vyskytuje v členských štátoch 
v rozličnej miere, rovnakým spôsobom vo všetkých členských štátoch, čím by sa 
environmentálne straty nekompenzovali nevyhnut ne na mieste, kde vznikli. Ak sa pevné 
percento pôdy vy ňatej z produkcie pre všetkých po ľnohospodárov nahradí novými 
štandardmi, v ktorých sa zoh ľadňujú vyššie uvedené krajinné prvky, bude tieto prvky rieši ť 
rozšírený zoznam DPEP lepšie, než to v sú časnosti robia členské štáty. Okrem toho, 
posilnením pôdy vy ňatej z produkcie v rámci piliera II sa umožní poskytovanie 
environmentálnych výhod tam, kde sú na jviac potrebné, ale ich vplyv bude závisie ť 
od príslušných ustanovení existujúcich programov rozvoja vidieka v jednotlivých členských 
štátoch. 
Kvóty na mlieko sú prekážkou dosahovania výsl edkov reformy SPP v sektore, pretože sú 
výsledkom obáv spred dvoch desa ťročí, pričom by mali skôr by ť reakciou na sú časné 
príležitosti. Vyhodnotilo sa pos tupné rušenie kvót na mlie čne výrobky a rôzne možnosti 
politiky sa porovnali s možnos ťou pokračovania kvót na mlie čne výrobky ako referen čným 
stavom. Ak by sa kvóty zachovali, obmedzená pr odukcia v kombinácii s rastúcim dopytom by 
mala za následok zvýšenie cien mlieka, a podobne by sa znížila orientácia na trh 
a konkurencieschopnos ť výrobcov a spracovate ľov. 
Na druhej strane zrušením kvót v období 2015/16 by sa s cie ľom uspokoji ť dopyt produkcia 
zvýšila a došlo by k významnému zníženiu ci en. Pri oboch možnostiach postupného rušenia 
kvót sa ceny znížia a v rámci produkcie sa zaznamenajú lepšie reakcie, rozsah úprav sa však líši. Pri zvýšení nižších ro čných kvót dôjde k hladšej úprave cien po čas prechodného obdobia, 
ale v oboch možnostiach postupného ruše nia kvót klesne cena masla na úrove ň intervenčnej 
ceny.  
Prechod na postupné rušenie kvót na mlie čne výrobky má sociálne aj environmentálne 
dôsledky. Hladkým prechodom sa pod ľa možností postupného ruše nia predíde rýchlej 
reštrukturalizácii a umožní príprava a úpravy sp rievodných opatrení na riešenie potenciálnych 
sociálnych aj environmentálnych pr oblémov, ktoré by sa mohli vyskytnú ť.  
A nakoniec, pokia ľ ide o zoznam režimov malej podpory, možnos ť zachovania statusu quo  
nie je z h ľadiska konkurencieschopnosti, orientácie na trh a zjednodušenia režimu podpory 
v súlade s reformou SPP z roku 2003. Hoci úpl né oddelenie pomoci by malo pozitívny vplyv 
na príjem po ľnohospodárskych podnikov vo vä čšine regiónov, ke ďže by sa zvýšila ú činnosť 
prenosu priamej podpory, mohlo by ovplyvni ť konkrétne regióny, kde je miestna produkcia 
životne dôležitá pre životaschopnos ť miestnych po ľnohospodársko-potravinárskych re ťazcov 
alebo pre životné prostredie, čím sa ukazuje potreba zaved enia rôznych prechodných stup ňov 
podľa jednotlivých sektorov. 
Vypracovala sa analýza o tom, ako čo najlepšie zoh ľadniť čoraz intenzívnejšiu potrebu 
poľnohospodárov používa ť nástroje riadenia rizika z dôvod u zvyšujúcich sa vplyvov zmeny 
klímy a vyššieho stup ňa orientácie na trh. Zavedenie nových nástrojov riadenia rizika by malo 
prispieť k stabilizácii príjmov po ľnohospodárskeho spolo č
enstva bez zbyto čného 
administratívneho za ťaženia a vysokých rozpo čtových nákladov. 
SK 6   SK Dospelo sa k presved čeniu, že cenové riziká sú dostato čne pokryté prostredníctvom 
intervenčného systému záchrannej siete a flexibility súvisiacej s oddelením pomoci; preto nie 
je potrebné, aby sa na ne vz ťahovali ďalšie nástroje riadenia ri zika. Rozšírenie režimu 
jednotnej platby na sekt ory, ktoré k nemu v sú časnosti nepatria, môže taktiež pozitívne 
prispieť k znižovaniu cenovej variability pre po ľnohospodárske spolo čenstvo. 
V súvislosti s potenciálne rast úcimi rizikami spojenými s produkciou sa v tomto štádiu 
nemôže celoeurópsky režim považova ť za realizovate ľný. Takýto režim by bol ve ľmi 
nákladný a za ťažil by po ľnohospodárov a členské štáty vä čším administratívnym bremenom. 
Vzhľadom na heterogénnos ť rizík a kríz, ktorým EÚ čelí, sa heterogénne nástroje javia ako 
najvhodnejšie riešenie na pomoc po ľnohospodárom pri riešení krízových situácií. 
Harmonizácia režimov pomoci podporovaných v sú časnosti prostriedkami štátnej pomoci na 
úrovni EÚ môže prispie ť k zvýšenej transparentnosti medzi členskými štátmi, pri čom zárove ň 
umožňuje, aby SPP lepšie plnila cie ľ stabilizácie príjmov pre po ľnohospodárske 
spoločenstvo. 
Zavedenie nových nástrojov riadenia rizika v rámci existujúcich nástrojov SPP ako jednej 
z možností v revidovanom článku 69 nebude ma ť vplyv na celkový rozpo čet EÚ. Národné 
príspevky budú závisie ť od preferencií členských štátov, ale zavedenie opatrenia bude 
v každom prípade dobrovo ľné. Navyše, programy rozvoja vidi eka obsahujú opatrenia priamo 
súvisiace s riadením rizika v oblasti po ľnohospodárstva a lesníctva, čím sa poskytuje 
doplnková podpora činností prevencie v oblastiach mate riálnych investícií alebo tvorby 
ľudského kapitálu. 
4. REAKCIA NA NOVÉ PROBLÉMY  
V oznámení o kontrole zdravotného stavu sa ur čilo množstvo nových a prebiehajúcich výziev, 
ktorým SPP čelí (napríklad zmena klímy, bioenergia , hospodárenie s vodou a biodiverzita), 
a za kľúčový nástroj na ich plnenie sa považuje rozvoj vidieka. Z previerky programov 
rozvoja vidieka vyplýva, že existujúce opatrenia  už poskytujú rôzne riešenia na plnenie 
nových výziev a že členské štáty už do svojich programov rozvoja vidieka na obdobie 2007 až 
2013 začlenili významné množstvo súvisiacich opatrení. 
Analýza vplyvu navrhnutých možností na ri ešenie nových problémov prostredníctvom 
opatrení na rozvoj vidieka sa zameriavala na  vplyv takýchto návrhov na zlepšenie schopnosti 
EÚ reagova ť na nové problémy prostredníctvom zav edenia a vykonávania opatrení druhého 
piliera v členských štátoch. Preskúmali sa štyri možnosti zameranie dodato čných finan čných 
prostriedkov prostredníctvom modulácie na existujúce opa trenia súvisiace s novými 
problémami s povinnos ťou podávania správ o novom financovaní a ukazovate ľoch opatrení 
v oblastiach, v ktorých sa nové problémy vzali do úvahy. 
Avšak, obmedzenia rozpo čtu na rozvoj vidieka po ro zhodnutí z roku 2005 o finan čných 
výhľadoch prestavujú prekážku pre realizáciu cie ľov druhého piliera v sú časnom 
rozpočtovom období. S cie ľom reagova ť na potrebu zvýšeného úsilia na plnenie nových 
výziev ur čených v oznámení o kontrole zdravotného stavu je takisto po trebné posilnenie 
rozpočtových zdrojov. 
SK 7   SK V analýze alternatívnych úrovní modulácie sa hodnotil ich vplyv na čisté rozpo čtové prevody 
medzi členskými štátmi a úrove ň prostriedkov na rozvoj vidi eka, ako aj vplyv na príjem 
poľnohospodárskych podnikov a príslušných sektorov. Ke ďže spôsob rozdelenia 
modulovaných prostriedkov medzi členské štáty (ke ďže nové členské štáty sú rovnako 
súčasťou systému) sa ešte neustanovil, cie ľom bolo poukáza ť na potenciálny vplyv 
spomínaných možností. Analyzovali sa rôzne možnosti, v rámci ktorých sa predpokladá 
všeobecný nárast modulácie dosah ovaný rovnakými krokmi od roku 2009, pri čom sa však 
zohľadňujú rôzne predpoklady týkajúce sa príspevkov nových členských štátov. Zachovaná 
možnosť, ktorá sa analyzovala, je vari antom myšlienky podporovanej Európskym 
parlamentom, ktorou sa zavádza progresív ny prvok v modulácii založenej na rôznych 
prahových hodnotách platieb, a tým riešia otáz ky ekvity v obmedzeniach jednotlivých 
výrobcov. 
5. ZÁVERY  
Z vývoja sú časných politík SPP vyplýva, že sú časný politický rámec reformovaný v roku 
2003 pozitívne prispieva k plneniu hlavných cie ľov SPP. Analýza poukazuje na oblasti, 
v ktorých môžu vies ť úpravy sú časných politík k optimálnejším riešeniam. 
Vzhľadom na jednotný režim platieb núti reali zácia jednotného režimu platieb a postupné 
rozširovanie odde ľovania pomoci na viac sektorov sa opä ť objavuje potreba umožni ť 
členským štátom zváži ť úpravy svojich modelov jednotného režimu platieb smerom 
k paušálnejším platbám. Taký mto postupom by sa mohli vyrieši ť obavy spolo čnosti 
z nerovnomerného rozde ľovania platieb medzi po ľnohospodárov. 
Ďalším odde ľovaním pomoci, ako aj za čleňovaním ďalších výrobcov v sektore, ktorí ešte nie 
sú začlenení do jednotného režimu platieb, sa pravdepodobne významne zvýši orientácia SPP 
na trh , ale v niektorých sekt oroch môže oddelenie pomoci vyvola ť potrebu zavies ť prechodné 
opatrenia s cie ľom riešiť hospodárske, sociálne a environmentálne problémy. Možné riešenia 
by mohla zabezpe čiť revízia článku 69 a prechodné obdobia. 
Zrevidovanie rozsahu krížového plnenia pr ispeje k zníženiu administratívnej zá ťaže, ako aj 
k plneniu nových výziev, ktoré ešte v roku 2003 neexistovali. Prostredníctvom 
kombinovaného ú činku úprav v oblasti krížového plnenia a opatrení na rozvoj vidieka sa 
zachovajú aj environmentálne výhody pôdy vy ňatej z produkcie. 
V oblasti po ľnohospodárskych trhov umožní postupné ru šenie kvót na mlieko a odstránenie 
pôdy vyňatej z produkcie po ľnohospodárom lepšie reagova ť na situácie na trhu. 
A nakoniec, previerka ukázala, že sú časný súbor nástrojov opatrení dostupných v rámci 
programov rozvoja vidieka sa javí na plnenie nových výziev ako dostato čný. Najlepším 
spôsobom na posilnenie úlohy týchto nástrojov v rámci politiky rozvoja vidieka sa zdá by ť 
vytvorenie mechanizmov, ktorými sa zaru čuje zvýšená kompetencia členských štátov, ako aj 
poskytovanie dodato čných finan čných zdrojov prostredníct vom progresívnej modulácie.