(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(23)Poľský systém vzdelávania a odbornej prípravy naďalej čelí výzvam z hľadiska kvality a inkluzívnosti. Tieto problémy ešte zhoršila pandémia s dlhšími obdobiami diaľkového vzdelávania. Učiteľom, žiakom a celkovej populácii chýbajú digitálne zručnosti. V školách a domácnostiach s deťmi je stále nedostatočne dostupné vybavenie IKT a pripojiteľnosť. Kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov je nepostačujúca. Navyše sú platy učiteľov relatívne nízke v porovnaní so štandardmi OECD. To má vplyv na finančnú príťažlivosť tohto povolania a spolu s nedostatočným profesijným rozvojom prispieva k značnému nedostatku zamestnancov. Veľký prílev ľudí vysídlených z Ukrajiny si vyžaduje značné úsilie na zabezpečenie primeranej reakcie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Výrazný nesúlad medzi zručnosťami a potrebami trhu práce vedie k nedostatku pracovnej sily, čoho dôkazom sú ťažkosti, ktorým čelia zamestnávatelia pri obsadzovaní voľných pracovných miest.

(22)Miera nezamestnanosti v Poľsku dosahuje historické minimum, ale účasť niektorých skupín na trhu práce je i naďalej obmedzená. Účasť detí do troch rokov na formálnej starostlivosti o deti je naďalej jednou z najnižších spomedzi krajín EÚ a obmedzený prístup k zariadeniam starostlivosti o deti bráni ženám vstúpiť na trh práce. Okrem toho k odlevu pracovnej sily z trhu vedie aj nedostatočná podpora dlhodobej starostlivosti a nižší vek odchodu do dôchodku. Rozdiely na trhu práce majú vplyv aj na ľudí so zdravotným postihnutím, starších ľudí a ľudí s nízkou kvalifikáciou, ktorí vykazujú mieru zamestnanosti pod príslušnými priemermi EÚ. Zatiaľ čo v posledných rokoch možno pozorovať neustály pokles počtu atypických pracovných zmlúv, mladí a nízkokvalifikovaní pracovníci bývajú aj naďalej zamestnaní na základe zmlúv na dobu určitú a formou samostatnej zárobkovej činnosti s nízkymi príspevkami na sociálne zabezpečenie, čím sa zvyšuje riziko nedostatočnosti ich budúcich dôchodkov.

(20)Poľsko je jednou z najrýchlejšie starnúcich krajín v EÚ a demografické trendy z dlhodobého hľadiska ovplyvnia dôchodkový systém. Súčasný príspevkovo definovaný dôchodkový systém zabezpečuje finančnú rovnováhu systému, ale nezohľadňuje primeranosť budúcich dávok. V dôsledku nízkeho skutočného veku odchodu do dôchodku, predlžujúcej sa strednej dĺžky života a niektorých ďalších prvkov systému však dôjde k tomu, že budúce dôchodkové dávky budú v porovnaní s konečným platom výrazne nižšie. Znamenalo by to, že veľká časť dôchodcov by bola ohrozená chudobou. Z analýzy Komisie vyplýva, že len na udržanie dávok na súčasnej úrovni by Poľsko muselo do roku 2070 vynaložiť ďalších 6,7 % svojho HDP. Hlavné problémy v poľskom dôchodkovom systéme sa týkajú nízkeho skutočného veku odchodu do dôchodku a osobitných dôchodkových režimov (napr. poľnohospodári, uniformované služby), ktoré sú nákladné a v porovnaní so všeobecným systémom zvýhodňujú svojich členov.

(19)Očakáva sa, že prebiehajúca reforma rozpočtového systému po úplnom vykonaní zvýši efektívnosť výdavkov tým, že odstráni dlhodobé nedostatky v rozpočtovom procese. Patria medzi ne zložité a zastarané rozpočtové klasifikácie; suboptimálne zaznamenávanie informácií; absencia skutočného strednodobého plánovania a chýbajúci priamy pákový efekt na rozpočtový proces vyplývajúci z preskúmavania výdavkov. Predpokladá sa, že verejné financie Poľska budú v dlhodobom horizonte čeliť tlakom vyplývajúcim z vyšších výdavkov, najmä v dôsledku starnutia obyvateľstva. Tieto faktory znásobujú potrebu zaviesť nové nástroje na posilnenie riadenia výdavkov vrátane pravidelného posudzovania ich účinnosti a efektívnosti. Počas pandémie sa však väčšina výdavkov na opatrenia súvisiace s ochorením COVID-19 poskytovala prostredníctvom špecializovaného fondu spravovaného rozvojovou bankou a prostredníctvom finančného nástroja mimo rozpočtu. Hoci to orgánom poskytlo väčšiu flexibilitu pri riadení výdavkov súvisiacich s krízou a umožnilo im to vyhnúť sa prekročeniu ústavných úrovní dlhu ústrednej štátnej správy, zároveň sa tým obmedzila parlamentná kontrola výdavkov a prístup verejnosti k včasným informáciám o verejných výdavkoch.

(18)V konvergenčnom programe na rok 2022 sa očakáva postupný pokles deficitu verejných financií, a to v roku 2024 na 3,1 % HDP a do roku 2025 na 2,5 % HDP. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií klesne do roku 2025 pod úroveň 3 % HDP. Nie sú však k dispozícii žiadne informácie o plánovaných základných konsolidačných opatreniach. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 51,0 % v roku 2024 a ďalej na 49,7 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(13)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v konvergenčnom programe na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,8 % a v roku 2023 o 3,2 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,7 % a v roku 2023 na úrovni 3,0 %, a to najmä v dôsledku vyššej predpokladanej inflácie, ktorá podľa všetkého negatívne ovplyvní súkromnú spotrebu a investície, a nižšieho príspevku čistého vývozu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2022 očakáva, že celkový deficit sa zvýši na 4,3 % HDP v roku 2022 a v roku 2023 klesne na 3,7 % HDP. Do zvýšenia v roku 2022 sa premietli najmä vysoké náklady na pomoc pre vysídlené osoby z Ukrajiny, opatrenia súvisiace s vysokými cenami energií a veľká daňová reforma (tzv. poľská dohoda). Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 52,1 % a v roku 2023 na 51,5 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 4,0 % HDP v roku 2022 a 4,4 % HDP v roku 2023. Pre rok 2022 je nižší ako deficit predpokladaný v konvergenčnom programe na rok 2022, a to najmä v dôsledku vyššieho predpokladaného nominálneho HDP. Pre rok 2023 sa odhaduje vyšší deficit ako v konvergenčnom programe, a to predovšetkým v dôsledku nižších príjmov a predpokladaného zvýšenia nákladov na pomoc pre vysídlené osoby z Ukrajiny. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s nižším pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 50,8 % v roku 2022 a 49,8 % v roku 2023. Rozdiel je spôsobený vyššou predpokladanou infláciou a odlišnými východiskami pre zosúladenie dlhu a deficitu v roku 2023.

(12)Rada 20. júla 2020 odporučila Poľsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Poľska znížil zo 6,9 % HDP v roku 2020 na 1,9 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Poľsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 4,5 % HDP v roku 2020 na 2,7 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Poľsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 53,8 % HDP.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 ku konvergenčnému programu na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(25)Pri značnej časti sociálnych výdavkov sa nezohľadňujú rôzne úrovne príjmov, čím vzniká priestor na lepšie zacielenie. Niektoré sociálne výdavky nie sú cielené a neposkytujú sa podľa výšky príjmu, ako napríklad dodatočná jednorazová dávka vyplácaná každoročne dôchodcom. Nárok na sociálne dávky je zároveň obmedzený pre osoby pracujúce na základe občianskoprávnych zmlúv, v dôsledku čoho je táto skupina zraniteľnejšia. Hoci sa podiel ľudí ohrozených chudobou neustále znižuje z 21 % v roku 2016 na 17 % v roku 2020, výzvy pretrvávajú. Rastúcemu riziku chudoby budú vystavení najmä niektorí starší ľudia. To sa bude týkať najmä žien, ktoré mávajú kratšiu pracovnú kariéru, takže v budúcnosti budú mať nižšie dôchodkové dávky. Lepšie zacielenie dávok, napríklad častejším uplatňovaním prístupu založeného na zisťovaní výšky príjmu, by viedlo k efektívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov v boji proti chudobe a pri podpore tých, ktorí to najviac potrebujú.

(26)S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Napriek určitému pokroku však Poľsko zaostáva, pokiaľ ide o inovačné výstupy. Celkové výdavky na výskum a vývoj sú nízke a pohybujú sa na úrovni 1,39 % HDP. Výdavky podnikov na výskum a vývoj zostávajú výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 0,87 % v roku 2020 a podiel inovačných spoločností je podľa prieskumu Spoločenstva o inováciách naďalej slabý. Poľsko sa v európskom prehľade výsledkov inovácie za rok 2021 umiestnilo na štvrtom mieste odspodu a je zaradené do poslednej kategórie „noví inovátori“. Čoraz väčšia fragmentácia súčasných nástrojov na podporu výskumu narúša spoluprácu medzi vedou a podnikmi, čo predstavuje kľúčovú prekážku brániacu posilneniu inovácie. Okrem toho nízke manažérske zručnosti a slabé zavádzanie technológií vo firmách prispievajú k výrazným rozdielom v produktivite medzi MSP a veľkými spoločnosťami, čím sa obmedzujú inovácie a rast produktivity.

(27)Digitalizácia v Poľsku zaostáva. Najmä nízka úroveň digitálnych zručností obmedzuje schopnosť firiem investovať do pokročilých digitalizovaných riešení a posunúť sa v hodnotovom reťazci smerom nahor, čo zároveň prispieva k nedostatku pracovnej sily a zručností. Pokiaľ ide o digitálnu infraštruktúru, využívanie pevného širokopásmového pripojenia sa síce zvyšuje, ale v oblasti rozvoja 5G stále existujú veľké problémy. Konkrétne len 34 % domácností bolo v roku 2021 pokrytých technológiou 5G, čo je pod priemerom EÚ na úrovni 65 %, a pripravenosť na 5G siete nenapreduje, keďže ešte nebolo pridelené harmonizované rádiové frekvenčné spektrum na zavádzanie 5G. Väčšie využívanie digitálnych technológií vo verejnej správe by napokon mohlo zlepšiť aj poskytovanie verejných služieb a pomôcť znížiť zbytočnú regulačnú a administratívnu záťaž.

(28)Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie aj v udržateľnom hospodárskom raste zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Úroveň právneho štátu sa v Poľsku zhoršila a nezávislosť súdnictva naďalej vyvoláva vážne obavy, ako vyplýva z viacerých rozsudkov Súdneho dvora Európskej únie a Európskeho súdu pre ľudské práva. Komisia navyše v roku 2021 začala proti Poľsku postup v prípade nesplnenia povinnosti, a to v nadväznosti na určité rozsudky poľského ústavného súdu, v ktorých sa spochybnila najmä prednosť práva EÚ, čo ohrozuje fungovanie poľského právneho poriadku a právneho poriadku Únie.

(29)Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Podmienky pre investície však naďalej naštrbuje nepredvídateľné a zaťažujúce regulačné prostredie. Časté zmeny kľúčových právnych predpisov zvyšujú neistotu a náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky, najmä z dôvodu nedostatočných konzultácií so zainteresovanými stranami počas legislatívneho procesu. Súkromné investície ako percentuálny podiel HDP od roku 2016 klesajú a v roku 2020 dosiahli len 18,5 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ a priemerom iných krajín v regióne. To by mohlo spomaliť ďalšie zvyšovanie produktivity a z dlhodobého hľadiska obmedziť schopnosť Poľska udržať si hospodársky rast, najmä vzhľadom na to, že zvyšujúce sa jednotkové náklady práce majú negatívny vplyv na nákladovú konkurencieschopnosť.

(30)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(31)Energetický mix Poľska je naďalej vo veľkej miere závislý od fosílnych palív, ktoré v roku 2020 predstavovali 86 % dodávok energie, z čoho 40 % tvorilo samotné uhlie. Zemný plyn predstavuje 17 % energetického mixu, zatiaľ čo ropa predstavuje 28,9 %, pričom jej podiel sa v posledných rokoch zvyšuje. Miera dekarbonizácie v Poľsku je pomalá. Do roku 2020 poľské hospodárstvo zaznamenalo iba 8 % zníženie celkových emisií v porovnaní s rokom 2005.Intenzita emisií skleníkových plynov v hospodárstve je o 54 % vyššia ako priemer EÚ. Na dosiahnutie pokroku v znižovaní emisií v celom hospodárstve je potrebná revidovaná, ambicióznejšia energetická politika a cielené opatrenia týkajúce sa sektorov mimo ETS. Zatiaľ čo Poľsko produkuje približne 80 % uhlia, ktoré spotrebúva, jeho závislosť od Ruska – vypočítaná ako podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze uhlia – sa zvýšila a v roku 2020 dosiahla 74 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 54 %. V prípade ropy je Poľsko závislé od zahraničných dodávateľov, pokiaľ ide o takmer všetok svoj dopyt, pričom dovoz z Ruska predstavuje 72 % celkových zahraničných dodávok v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 26 %. Závislosť Poľska od Ruska v prípade zemného plynu predstavuje 55 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 44 %. Očakáva sa, že prebiehajúce a plánované infraštruktúrne projekty v Poľsku a susedných krajinách (vrátane prepojenia GIPL s Litvou, ktoré je v prevádzke od 1. mája 2022) spolu s príslušnými dodávateľskými zmluvami podstatne zmiernia závislosť Poľska od ruského plynu. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa predišlo odkázanosti na uhlie a negenerovali sa uviaznuté aktíva a aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Platnosť dlhodobej zmluvy o dodávkach plynu medzi Poľskom a ruským Gazpromom uplynie koncom roka 2022 a Poľsko ju neplánuje obnoviť. Priamy vplyv pozastavenia dodávok plynu spoločnosťou Gazprom od apríla 2022 na energetickú bezpečnosť Poľska je výrazne miernejší vďaka prístupu Poľska k alternatívnym dodávkam v rámci EÚ aj mimo nej. Toto pozastavenie si však vyžaduje urýchlenie prebiehajúcich a plánovaných projektov diverzifikácie dodávok, ako aj zvýšenú koordináciu ďalších opatrení v rámci EÚ.

(32)Urýchlené zavádzanie nových kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov má zásadný význam pre zníženie závislosti Poľska od dovozu fosílnych palív a zníženie emisií skleníkových plynov. Súčasné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedené v národných energetických a klimatických plánoch nie sú dostatočne ambiciózne. Existujú však významné regulačné, procesné a administratívne prekážky, ktoré obmedzujú zavádzanie kapacít energie z obnoviteľných zdrojov a spomaľujú integráciu týchto zdrojov energie do sústavy. Ide napríklad o reštriktívne pravidlá týkajúce sa energetických družstiev, reštriktívne pravidlá a zdĺhavé postupy povoľovania zariadení na výrobu veternej energie na pevnine, zložitosť a nestabilitu daňových predpisov alebo zdĺhavé postupy pripojenia do elektrizačnej sústavy. Infraštruktúrne prekážky, ako je nedostatočná kapacita distribučnej sústavy, takisto spomaľujú integráciu obnoviteľných zdrojov energie a mali by sa riešiť primeranými stimulmi. V oznámení REPowerEU sa uvádza, že zvýšenie výroby udržateľného biometánu prispeje k postupnému ukončeniu závislosti EÚ od ruských fosílnych palív. V tejto súvislosti má Poľsko priestor na zužitkovanie nevyužitého potenciálu biometánu za dodržania príslušných kritérií udržateľnosti, a to prostredníctvom vhodnej stratégie na vytvorenie trhu s udržateľným biometánom a konkrétnych návrhov týkajúcich sa jeho štruktúry. Udržateľný biometán možno využívať najmä pri kombinovanej výrobe tepla a elektriny a vodíka z obnoviteľných zdrojov, čo by mohlo pomôcť dekarbonizovať odvetvia, ktoré v tejto súvislosti predstavujú výzvu. Poľský národný program rekonštrukcie je významnou iniciatívou, ktorej cieľom je nahradiť kotly znečisťujúce ovzdušie a zlepšiť energetickú efektívnosť budov. Mohol by však byť efektívnejší a lepšie zacielený na domácnosti s nízkymi príjmami a budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou. Okrem toho existuje priestor na lepšie rozvrhnutie dotácií na výmenu tepelných zdrojov tak, aby nedošlo k odkázanosti na plyn a aby sa poskytli silnejšie stimuly na hĺbkovú obnovu a zavádzanie tepelných čerpadiel, a to v súlade s cieľmi stratégie „vlna obnovy“ a oznámenia REPowerEU. Významný potenciál úspory nákladov, ktorý prináša zlepšenie energetickej efektívnosti, otvára možnosti pre využívanie návratných finančných nástrojov, ktoré by sa mohli použiť na zvýšenie miery rekonštrukcií obytných, verejných a komerčných budov. To by ďalej zlepšilo kvalitu ovzdušia, urýchlilo úspory energie a znížilo dopyt po fosílnych palivách pri vykurovaní. Na to, aby Poľsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, budú potrebné vyššie ambície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a zvyšovania energetickej efektívnosti.

(33)Doprava je po výrobe energie druhým najviac znečisťujúcim odvetvím a predstavuje približne 70 % celkovej spotreby ropy. Obrovský podiel sektorových emisií tvorí cestná doprava. Nevyhnutné sú preto promptné opatrenia na dekarbonizáciu mobility. V tejto súvislosti by pomohli stimuly pre kolektívne, nízkouhlíkové a aktívne druhy dopravy. Zvýšenie atraktívnosti a dostupnosti verejnej dopravy, a to aj vo vidieckych oblastiach, a lepšie prepojenie predmestí s centrami aglomerácií by pomohli znížiť znečistenie ovzdušia, riešiť vylúčenie a zlepšiť kvalitu života. Podiel vozidiel s nulovými emisiami v evidencii nových vozidiel bol v roku 2020 na úrovni 0,8 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 5,3 %. Mala by sa zvážiť ďalšia podpora na uľahčenie nákupu elektrického vozidla a značné investície do nabíjacej infraštruktúry.

(34)Ciele poľskej národnej energetickej stratégie sa musia revidovať smerom nahor v súlade s ambicióznejším cieľom EÚ v oblasti klímy do roku 2030. Pevný, stabilný a aktuálny strategický rámec má zásadný význam pre usmerňovanie a stimuláciu verejných a súkromných investícií do zelenej transformácie. Poľsko by malo zvážiť toto zvýšenie úrovne ambícií s cieľom poskytnúť investorom istotu a zvýšiť predvídateľnosť podnikateľského prostredia a zároveň urýchliť svoju energetickú transformáciu v súlade s oznámením REPowerEU.

(35)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Poľsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Poľsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(36)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala konvergenčný program na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; zefektívniť verejné výdavky, a to aj pokračovaním v reforme rozpočtového procesu; zabezpečiť primeranosť budúcich dôchodkových dávok a udržateľnosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a uskutočnením reformy preferenčných dôchodkových systémov;

2.urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.zvýšiť účasť osôb na trhu práce, a to aj zlepšením prístupu k starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti, a odstrániť pretrvávajúce prekážky brániace trvalejším druhom pracovného pomeru; podporovať kvalitné vzdelávanie a zručnosti relevantné pre pracovný trh, najmä prostredníctvom vzdelávania dospelých a zlepšenia digitálnych zručností; lepšie zacieliť sociálne dávky a zabezpečiť prístup k nim pre osoby v núdzi;

4.zvýšiť odolnosť, dostupnosť a účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dostatočných zdrojov na obrátenie pyramídy starostlivosti a urýchlením zavádzania služieb elektronického zdravotníctva; posilniť inovačnú kapacitu hospodárstva, a to aj podporou výskumných inštitúcií a ich úzkej spolupráce s podnikmi; ďalej posilniť digitalizáciu podnikov a verejnej správy, a to aj prostredníctvom rozvoja infraštruktúry;

5.posilniť investičné prostredie, a to najmä zaručením nezávislosti súdnictva; zabezpečiť účinné verejné konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov do procesu tvorby politík;

6.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív odstránením regulačných, administratívnych a infraštruktúrnych prekážok s cieľom urýchliť povoľovanie a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie; reformovať politiky obnovy budov a systémy podpory s cieľom motivovať k vyššej energetickej efektívnosti, podporovať úspory energie a rýchlejšie vyraďovanie fosílnych palív pri vykurovaní, ako aj rýchlejšie zavádzanie tepelných čerpadiel; urýchliť prechod na verejnú dopravu a aktívnu mobilitu a stimulmi a investíciami do nabíjacej infraštruktúry podporiť rýchlejšie zavádzanie elektrických vozidiel; zlepšiť dlhodobé a strednodobé strategické plánovanie zelenej transformácie aktualizáciou národných energetických politík v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody a oznámením REPowerEU, aby sa podnikateľskej komunite poskytla istota a aby sa účinne využívalo financovanie s cieľom urýchliť investície do čistej energie.

V Bruseli