EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 7. 2021 COM(2021) 389 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021



1. Úvod Účinné justičné systémy predstavujú nevyhnutný predpoklad vykonávania práva EÚ a dodržiavania zásady právneho štátu, ako aj hodnôt, na ktorých je založená EÚ. Pri uplatňovaní práva EÚ konajú vnútroštátne súdy ako súdy EÚ. Účinné presadzovanie práv a povinností stanovených podľa práva EÚ zabezpečujú v prvom rade vnútroštátne súdy [článok 19 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“)]. Okrem toho sú účinné justičné systémy nevyhnutným predpokladom vzájomnej dôvery, investičného prostredia a udržateľnosti dlhodobého rastu. Z tohto dôvodu je zlepšenie efektívnosti, kvality a nezávislosti vnútroštátnych justičných systémov naďalej jednou z priorít európskeho semestra – ročného cyklu koordinácie hospodárskych politík EÚ. V ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 (), v ktorej sa stanovujú priority hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti pre EÚ, sa opätovne zdôrazňuje prepojenie medzi účinnými justičnými systémami a podnikateľským prostredím v členských štátoch. Dobre fungujúce a plne nezávislé justičné systémy môžu mať priaznivý vplyv na investície, a tým prispievať k produktivite a konkurencieschopnosti. Dôležité sú aj na zabezpečenie účinného cezhraničného presadzovania zmlúv a správnych rozhodnutí, ako aj na riešenie sporov, čo je nevyhnutným predpokladom fungovania jednotného trhu ( ). V tomto kontexte sa v porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície uvádza ročný prehľad ukazovateľov zameraných na základné parametre účinných justičných systémov: ·efektívnosť, ·kvalitu a ·nezávislosť. Vo jeho vydaní z roku 2021 (ďalej len „porovnávací prehľad“) sú podrobnejšie rozpracované ukazovatele všetkých troch prvkov vrátane digitalizácie justície, ktorá je osobitne dôležitá na zabezpečenie fungovania súdov počas pandémie COVID-19 a všeobecnejšie aj na podporu efektívnych a dostupných justičných systémov ( ).  Európsky mechanizmus právneho štátu – Ako bolo oznámené v politických usmerneniach predsedníčky Komisie von der Leyenovej, Komisia zaviedla komplexný európsky mechanizmus právneho štátu na prehĺbenie monitorovania situácie v členských štátoch. Mechanizmus právneho štátu funguje ako preventívny nástroj na prehĺbenie dialógu a spoločnej informovanosti o problémoch v oblasti právneho štátu. Ťažiskom nového mechanizmu je výročná správa o právnom štáte, v ktorej sa uvádza syntéza významného vývoja (priaznivého aj nepriaznivého) vo všetkých členských štátoch a v Únii ako celku. Správa o právnom štáte za rok 2020 bola uverejnená 30. septembra 2020 a vychádzala z rôznych zdrojov vrátane porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície (). Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa ďalej rozpracúva tak, aby sa v ňom zohľadňovali aj potreby dodatočných komparatívnych informácií, ktoré boli zistené počas prípravy správy o právnom štáte za rok 2020, a aby sa ním ďalej podporovali výročné správy o právnom štáte.



Čo je to porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície? Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície je ročný komparatívny informačný nástroj. Jeho účelom je pomôcť EÚ a členským štátom zlepšiť účinnosť svojich vnútroštátnych justičných systémov poskytovaním objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných údajov o viacerých ukazovateľoch dôležitých z hľadiska posudzovania i) účinnosti; ii) kvality a iii) nezávislosti justičných systémov vo všetkých členských štátoch. Nepredstavuje rebríček krajín, ale prehľad fungovania všetkých justičných systémov na základe ukazovateľov, ktoré sú v spoločnom záujme všetkých členských štátov a sú pre ne relevantné. V porovnávacom prehľade sa nepropaguje žiadny osobitný typ justičného systému a ku všetkým členským štátom sa v ňom pristupuje rovnako. Účinnosť, kvalita a nezávislosť sú základnými parametrami účinného justičného systému bez ohľadu na model vnútroštátneho justičného systému alebo právnu tradíciu, z ktorej vychádza. Hodnoty týchto troch parametrov by sa mali vykladať spoločne, keďže všetky tri prvky sú často vzájomne prepojené (iniciatívy zamerané na zlepšenie jedného z nich môžu ovplyvniť iný). V porovnávacom prehľade sa uvádzajú najmä ukazovatele týkajúce sa občianskoprávnych, obchodných a správnych konaní, ako aj určitých trestných konaní s cieľom pomôcť členským štátom v úsilí o vytvorenie efektívnejšieho investičného, podnikateľského a občianskeho prostredia. Porovnávací prehľad je komparatívny nástroj, ktorý sa vyvíja v dialógu s členskými štátmi a Európskym parlamentom ( ). Jeho cieľom je identifikovať základné parametre účinného justičného systému a poskytnúť relevantné ročné údaje. Aká je metodika porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície?

Porovnávací prehľad vychádza z rôznych zdrojov informácií. Väčšinu kvantitatívnych údajov poskytuje Komisia Rady Európy pre efektívnosť justície (CEPEJ), s ktorou Komisia uzatvorila zmluvu o vypracovaní každoročnej osobitnej štúdie. Tieto údaje sa týkajú rokov 2012 – 2019 a poskytli ich členské štáty podľa metodiky CEPEJ. V štúdii sú uvedené aj podrobné komentáre a prehľady o jednotlivých krajinách, ktoré poskytujú širšie súvislosti. Mali by sa vykladať spoločne s uvedenými údajmi ( ). Údaje o dĺžke konaní, ktoré zhromaždila komisia CEPEJ, ukazujú „čas rozsúdenia“, čo je vypočítaná dĺžka súdnych konaní (na základe pomeru medzi prebiehajúcimi a vyriešenými vecami). Údaje o efektívnosti súdov pri uplatňovaní práva EÚ v špecifických oblastiach vyjadrujú priemernú dĺžku konania odvodenú od skutočnej dĺžky súdnych konaní. Je potrebné uviesť, že dĺžka súdnych konaní sa môže v jednotlivých oblastiach členského štátu výrazne líšiť, a to najmä v mestských centrách, v ktorých môžu mať obchodné činnosti za následok vyššiu zaťaženosť. Ďalšími zdrojmi údajov, ktoré sa týkajú obdobia 2012 až 2020, sú: skupina kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy ( ), Európska sieť súdnych rád (ENCJ) ( ), Sieť predsedov najvyšších súdov Európskej únie (NPSJC) ( ), Združenie štátnych rád a najvyšších správnych súdov EÚ (ACA-Europe) ( ), Európska sieť pre hospodársku súťaž (ESHS) ( ), komisia pre komunikáciu (COCOM) ( ), Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva ( ), sieť spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa (CPC) ( ), skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (EGMLTF) ( ), Eurostat ( ) a Európska sieť odbornej justičnej prípravy (EJTN). Metodika na vypracovanie porovnávacieho prehľadu sa v priebehu rokov ďalej rozvíjala a skvalitňovala v úzkej spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy, a to najmä prostredníctvom dotazníka (ktorý sa každoročne aktualizuje) a zberu údajov o určitých aspektoch fungovania justičných systémov. Údaje sú čoraz dostupnejšie, najmä pokiaľ ide o ukazovatele týkajúce sa efektívnosti justičných systémov, keďže mnohé členské štáty investovali do svojej kapacity s cieľom vypracúvať lepšie súdne štatistiky. Pretrvávajúce ťažkosti pri získavaní alebo poskytovaní údajov sú spôsobené buď nedostatočnými štatistickými kapacitami, alebo skutočnosťou, že vnútroštátne kategórie, v rámci ktorých sa údaje zbierajú, nezodpovedajú presne tým, ktoré sa používajú v porovnávacom prehľade. Len vo veľmi malom počte prípadov chýbajú údaje preto, lebo ich vnútroštátne orgány neposkytli. Komisia naďalej nabáda členské štáty, aby počet chýbajúcich údajov ďalej znižovali. Ako prispieva porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície k príprave európskeho semestra a ako súvisí s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti? Porovnávací prehľad poskytuje prvky na posúdenie efektívnosti, kvality a nezávislosti vnútroštátnych justičných systémov s cieľom pomôcť členským štátom zlepšovať účinnosť svojich vnútroštátnych justičných systémov. Porovnávaním informácií o justičných systémoch uľahčuje porovnávací prehľad identifikáciu najlepších postupov a nedostatkov, ako aj sledovanie výzev a dosiahnutého pokroku. V rámci európskeho semestra sa jednotlivé krajiny hodnotia prostredníctvom dvojstranného dialógu s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi a zainteresovanými stranami. Ak majú zistené nedostatky makroekonomický význam, analýza v rámci európskeho semestra môže viesť k tomu, že Komisia navrhne Rade prijať odporúčania pre jednotlivé krajiny na zlepšenie vnútroštátnych justičných systémov v jednotlivých členských štátoch ( ). V rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa sprístupní viac ako 670 miliárd EUR v pôžičkách a grantoch, z ktorých bude musieť každý členský štát minimálne 20 % prideliť na digitálnu transformáciu. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ponúka príležitosť na riešenie odporúčaní pre jednotlivé krajiny v súvislosti s vnútroštátnymi justičnými systémami a na zrýchlenie vnútroštátneho úsilia pri dokončovaní digitálnej transformácie justičných systémov. V tejto súvislosti musí Komisia posúdiť, či sa má pomocou plánov obnovy a odolnosti členských štátov prispieť k účinnému riešeniu všetkých problémov identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny alebo významnej časti týchto problémov, prípadne problémov identifikovaných v iných relevantných dokumentoch Komisie prijatých v súvislosti s európskym semestrom (). Prečo sú účinné justičné systémy dôležité, aby bolo podnikateľské prostredie priaznivé pre investície? Účinné justičné systémy, v ktorých sa dodržiava zásada právneho štátu, majú priaznivý hospodársky vplyv. Tam, kde systémy súdnictva zaručujú presadzovanie práv, budú veritelia s vyššou pravdepodobnosťou poskytovať úvery, podniky to bude odrádzať od špekulácií, transakčné náklady sa znížia a inovatívne podniky budú s vyššou pravdepodobnosťou investovať. Priaznivý vplyv dobre fungujúcich vnútroštátnych justičných systémov na hospodárstvo bol potvrdený v celom rade štúdií a v odbornej literatúre, a to aj zo strany Medzinárodného menového fondu ( ), Európskej centrálnej banky ( ), OECD ( ), Svetového ekonomického fóra ( ) a Svetovej banky ( ). Zo štúdie vyplýva, že skrátenie dĺžky súdnych konaní o 1 % [dĺžka vyjadrená ako čas rozsúdenia ( )] môže prispieť k rastu počtu podnikov ( ) a že zvýšenie podielu spoločností, ktoré vnímajú justičný systém ako nezávislý, o 1 % sa zvykne spájať s vyšším obratom a rastom produktivity podnikov ( ). Ďalšia štúdia poukázala na pozitívnu koreláciu medzi vnímanou nezávislosťou súdnictva a tokmi priamych zahraničných investícií ( ). Okrem toho bol význam účinnosti vnútroštátnych justičných systémov pre spoločnosti vyzdvihnutý vo viacerých prieskumoch. V jednom prieskume napríklad 93 % veľkých spoločností uviedlo, že systematicky a priebežne skúmajú podmienky právneho štátu (vrátane nezávislosti súdnictva) v krajinách, v ktorých investujú ( ). V inom prieskume viac ako polovica malých a stredných podnikov (MSP) uviedla, že náklady a príliš dlhé trvanie súdnych konaní patria medzi hlavné dôvody, ktoré ich odrádzajú od začatia konania na súde vo veci porušenia práv duševného vlastníctva ( ). Aj v oznámení Komisie s názvom Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu ( ) a akčnom pláne presadzovania jednotného trhu ( ) sa uvádzajú zistenia o dôležitosti účinných justičných systémov pre fungovanie jednotného trhu, a najmä pre podniky. Ako Komisia podporuje vykonávanie dobrých reforiem justície prostredníctvom technickej podpory? Členské štáty môžu využiť technickú podporu, ktorú poskytuje Komisia prostredníctvom Generálneho riaditeľstva pre podporu štrukturálnych reforiem (GR REFORM) v rámci Nástroja technickej podpory ( ) s celkovým rozpočtom 864,4 milióna EUR na obdobie 2021 – 2027. Na obdobie 2017 – 2020 má program na podporu štrukturálnych reforiem pridelený rozpočet vo výške 222,8 milióna EUR, pričom sa z neho podporilo v 27 členských štátoch viac ako 1 000 projektov reforiem v mnohých oblastiach. V oblasti justície sem patrí napríklad technická podpora v súvislosti so zlepšením efektívnosti súdneho systému, s reformou mapy súdnictva, organizáciou súdov, návrhom alebo uskutočnením programov elektronickej a kybernetickej justície, so systémom správy prípadov, s procesom výberu a povyšovania sudcov, odbornou prípravou sudcov, zlepšovaním rámcov platobnej neschopnosti a mimosúdnym riešením spotrebiteľských sporov. Okrem toho Nástroj technickej podpory dopĺňa aj opatrenia Komisie na riešenie hospodárskych dôsledkov pandémie COVID-19, konkrétne Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, a možno z neho poskytovať členským štátom podporu pri príprave a vykonávaní plánov obnovy a odolnosti. Prečo Komisia monitoruje digitalizáciu vnútroštátnych justičných systémov? Digitalizácia justície je kľúčovým predpokladom dosiahnutia vyššej účinnosti justičných systémov a samozrejmým nástrojom na posilnenie a uľahčenie prístupu k spravodlivosti. Pandémia COVID-19 upozornila na to, že členské štáty musia zrýchliť modernizačné reformy v tejto oblasti. Od roku 2013 sú súčasťou porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície určité komparatívne informácie týkajúce sa digitalizácie justície v jednotlivých členských štátoch, ako napríklad online prístupu k rozsudkom alebo elektronických podaní a ich spracovania. Oznámenie Komisie s názvom Digitalizácia justície v Európskej únii Súbor príležitostí (), prijaté v decembri 2020, predstavuje stratégiu zameranú na zlepšovanie prístupu k spravodlivosti a zlepšovanie účinnosti justičných systémov pomocou technológie. Ako sa zdôrazňuje v oznámení, do porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície sa bude od roku 2021 začleňovať aj množstvo ďalších ukazovateľov. Cieľom je zabezpečiť komplexné a včasné dôsledné monitorovanie oblastí pokroku, ako aj problémov, ktorým čelia členské štáty pri úsilí o digitalizáciu svojich justičných systémov.

2. Kontext: Udalosti v oblasti reforiem justície v roku 2020

V roku 2020 mnohé členské štáty pokračovali v úsilí o zvýšenie účinnosti svojich vnútroštátnych justičných systémov. Na obrázku č. 1 sa uvádza aktualizovaný prehľad prijatých a plánovaných opatrení vo viacerých oblastiach justičných systémov členských štátov zapojených do reformných činností. Obrázok č. 1: Legislatívna a regulačná činnosť týkajúca sa justičných systémov v roku 2020 (prijaté opatrenia/prerokúvané iniciatívy podľa členských štátov) [zdroj: Európska komisia ( )] Oblasťou, ktorej sa venovala osobitná pozornosť, bolo v roku 2020 vo viacerých členských štátoch naďalej procesné právo, keďže sa ho týkal značný objem prebiehajúcej alebo plánovanej legislatívnej činnosti. Zvýšený objem činnosti sa zaznamenal aj v súvislosti s reformami postavenia sudcov a pravidlami pre odborníkov pracujúcich v oblasti práva. V množstve členských štátov sa zavádzali právne predpisy o využívaní informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) do justičných systémov. Dynamika opatrení z predchádzajúcich rokov, ktoré sa týkali správy súdov, pokračovala aj v roku 2020. Činnosť v ďalších oblastiach, napríklad metód alternatívneho riešenia sporov (ARS), pravidiel pre prokurátorov alebo súdnych poplatkov, sa spomalila. Niektoré členské štáty už aktívne využívajú alebo plánujú využívať vo svojich justičných systémoch umelú inteligenciu. V prehľade sa potvrdzuje zistenie, že reformy v oblasti justície si vyžadujú určitý čas − niekedy od ich oznámenia cez prijatie legislatívnych a regulačných opatrení až po reálne vykonávanie prijatých opatrení uplynie niekoľko rokov. Pandémia COVID-19 takisto priniesla nové výzvy, ktoré poukázali na dôležitosť zrýchlenia reforiem v oblasti digitalizácie justičného systému. V tejto súvislosti viaceré členské štáty prijali nové opatrenia na zabezpečenie normálneho fungovania súdov, ktorými sa zároveň zaručoval nepretržitý a jednoduchý prístup k spravodlivosti pre všetkých, a to najmä prostredníctvom prijatia procesných pravidiel. Združenie štátnych rád a najvyšších správnych súdov EÚ (ďalej len „ACA-Europe“) vypracovalo dotazník na preskúmanie vplyvu pandémie COVID-19 na výkon činnosti najvyšších súdov. Respondentmi boli najvyššie správne súdy a najvyššie súdy [členovia Siete predsedov najvyšších súdov EÚ (NPSJC)]. Bez toho, aby boli preskúmané hmotnoprávne opatrenia prijaté na riešenie vplyvov pandémie COVID-19, sa na obrázku č. 2 uvádzajú zmeny procesného práva prijaté členskými štátmi na uľahčenie justičných funkcií súdov, a to buď prostredníctvom nových právnych predpisov, alebo rozhodnutí najvyššieho súdu či nariadení alebo postupov súdu. Obrázok č. 2: Zmeny procesných pravidiel na najvyšších súdoch v dôsledku pandémie COVID-19 [zdroj: ACA-Europe a NPSJC ( )] (*) V prípade každého členského štátu ľavý stĺpec predstavuje postupy na najvyšších súdoch a pravý stĺpec predstavuje postupy na najvyšších správnych súdoch (stĺpec označený písmenom „A“). (*) Členské štáty sú uvedené v abecednom poradí podľa zemepisných názvov v pôvodnom jazyku. BE: Conseil d’Etat (štátna rada) a Cour de Cassation (najvyšší súd). BG: Върховен административен съд (najvyšší správny súd). CZ: Nejvyšší správní soud (najvyšší správny súd) a Nejvyšší soud (najvyšší súd). DE: Bundesverwaltungsgericht (spolkový správny súd). EE: Riikohus (najvyšší súd). IE: Chúirt Uachtarach (najvyšší súd). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (štátna rada). ES: Tribunal Supremo (najvyšší súd). FR: Conseil d’Etat (štátna rada) a Cour de Cassation (najvyšší súd). HR: Visoki upravni (najvyšší správny súd). IT: Consiglio de Stato (štátna rada). CY: Supreme Court (najvyšší súd). LV: Augstākā tiesa (najvyšší súd). LT: Vyriausiasis Administracinis Teismas (najvyšší správny súd). LU: Cour administrative (správny súd) a Cour de cassation (najvyšší súd). HU: Kúria (najvyšší súd). MT: Court of Appeal (odvolací súd). NL: Hoge Raad (najvyšší súd), Centrale Raad van Beroep (najvyšší správny súd pre sociálne veci), Raad van State (štátna rada). AT: Verwaltungsgerichtshof (najvyšší správny súd), Personalsenat (špeciálny hodnotiaci senát) vyššieho súdu, Oberster Gerichtshof (najvyšší súd). PL: Naczelny Sąd Administracyjny (najvyšší správny súd) PT: Supremo Tribunal Administrativo (najvyšší správny súd). RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (najvyšší súd). SI: Vrhovno sodišče (najvyšší súd). SK: Najvyšší súd. FI: Korkein hallinto-oikeus (najvyšší správny súd). SE: Högsta förvaltningsdomstolen (najvyšší správny súd). Údaje neposkytli: BG: Върховен касационен съд (najvyšší súd); HR: Vrhovni sud (najvyšší súd); IT: Corte Suprema di Cassazione (najvyšší súd); SE: Högsta domstolen (najvyšší súd). 3. Hlavné zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2021 Základnými parametrami účinného justičného systému sú efektívnosť, kvalita a nezávislosť a porovnávací prehľad obsahuje ukazovatele týkajúce sa všetkých troch parametrov. 3.1. Efektívnosť justičných systémov V porovnávacom prehľade sa uvádzajú ukazovatele efektívnosti konaní vo všeobecných oblastiach – v občianskoprávnych, obchodných a správnych konaniach – a v špecifických oblastiach, v ktorých správne orgány a súdy uplatňujú právo EÚ ( ). 3.1.1. Vývoj zaťaženosti Zaťaženosť vnútroštátnych justičných systémov sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom v niektorých členských štátoch zvýšila, pričom v ostatných sa znížila alebo zostala stabilná. Celkovo je naďalej v jednotlivých členských štátoch rôznorodá (obrázok č. 3). Z toho vyplýva, že na zabezpečenie účinnosti justičných systémov je naďalej dôležité venovať pozornosť vývoju zaťaženosti. Obrázok č. 3: Počet nových občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) [zdroj: štúdia CEPEJ ( )] (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné nesporové konania, správne konania a iné trestné konania. Zmeny metodiky v LV (retroaktívne uplatnené na rok 2017) na SK a v SE (do údajov za rok 2017 boli v súlade s metodikou CEPEJ zahrnuté konania podľa migračného práva ako správne konania).

Obrázok č. 4: Počet nových občianskoprávnych a obchodných sporových konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi účastníkmi konania, napr. zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní, v ktorých nedochádza k popretiu uplatneného nároku, napr. k podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky v EL a na SK. Údaje za NL zahŕňajú nesporové konania. Obrázok č. 5: Počet nových správnych konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi jednotlivcami a miestnymi, regionálnymi alebo vnútroštátnymi orgánmi. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne. Dejudicializácia niektorých administratívnych postupov sa v RO uskutočnila v roku 2018. Zmeny metodiky v EL, na SK a v SE. V SE boli do správnych konaní zahrnuté konania v oblasti migrácie (retroaktívne uplatnené na rok 2017).

3.1.2. Všeobecné údaje o efektívnosti Ukazovatele efektívnosti konaní vo všeobecných oblastiach občianskoprávnych, obchodných a správnych konaní sú: i) odhadovaná dĺžka konaní (čas rozsúdenia); ii) miera vyriešenia vecí a iii) počet prebiehajúcich konaní.  Odhadovaná dĺžka konaní – Dĺžka konaní predstavuje odhadovaný čas (v dňoch) potrebný na vyriešenie veci na súde, čiže čas, ktorý potrebuje súd na vynesenie rozhodnutia v prvej inštancii. Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených vecí vydelený počtom vyriešených vecí na konci roka a vynásobený 365 (dňami) ( ). Je to vypočítaný počet predstavujúci odhadovaný minimálny čas, ktorý potrebuje súd na vyriešenie veci pri zachovaní aktuálnych pracovných podmienok. Čím vyššia je hodnota, tým vyššia je pravdepodobnosť, že prijatie rozhodnutia bude súdu trvať dlhšie. Príslušné údaje sa týkajú najmä konaní na súdoch prvej inštancie a porovnávajú sa s údajmi za roky 2012, 2017, 2018 a 2019( ), ak sú k dispozícii. Na obrázkoch č. 8 a 10 sa znázorňuje čas rozsúdenia v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach a v správnych konaniach v roku 2019 na súdoch všetkých inštancií a na obrázku č. 22 priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa priania špinavých peňazí na súdoch prvej inštancie. Obrázok č. 6: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*)(prvá inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné nesporové konania, správne konania a iné trestné konania. Zmeny metodiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 na SK a v LV: prudký pokles je dôsledkom reformy súdneho systému, kontroly chýb a čistenia údajov v súdnom informačnom systéme. Obrázok č. 7: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych a obchodných sporových konaní na súdoch prvej inštancie v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi účastníkmi konania, napr. zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní, v ktorých nedochádza k popretiu uplatneného nároku, napr. k podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 na SK. Údaje za NL zahŕňajú nesporové konania. Obrázok č. 8: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych a obchodných sporových konaní na súdoch všetkých inštancií v roku 2019 (*) (prvá, druhá a tretia inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ)

(*) Poradie je určené podľa inštancie súdu s najdlhším trvaním konania v každom členskom štáte. Žiadne údaje nie sú k dispozícii o súdoch prvej a druhej inštancie v BE, BG a IE, o súdoch druhej inštancie v NL, o súdoch druhej a tretej inštancie v AT ani o súdoch tretej inštancie v DE a HR. Na MT nie je súd tretej inštancie. Prístup k súdu tretej inštancie môže byť v niektorých členských štátoch obmedzený. Obrázok č. 9: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie správnych konaní na súdoch prvej inštancie v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi jednotlivcami a miestnymi, regionálnymi alebo vnútroštátnymi orgánmi. Zmeny metodiky v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 aj na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne. CY: počet nevyriešených vecí sa v roku 2018 zvýšil v dôsledku spoločného súdenia rôznych vecí, stiahnutia 2 724 konsolidovaných vecí a vytvorenia správneho súdu v roku 2015. Obrázok č. 10: Odhadovaný čas potrebný na vyriešenie správnych konaní na súdoch všetkých inštancií v roku 2019 (*) (prvá a príp. druhá a tretia inštancia/dni) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Poradie je určené podľa inštancie súdu s najdlhším trvaním konania v každom členskom štáte. K dispozícii nie sú údaje: o súde prvej inštancie v LU, o súdoch druhej inštancie na MT a v RO a o súde tretej inštancie v PL. Najvyšší správny alebo iný najvyšší súd je jedinou odvolacou inštanciou v CZ, IT, na CY, v AT, SI a FI. Súd tretej inštancie pre tento druh konaní neexistuje v HR, LT, LU a na MT. Najvyšší správny súd je prvou a jedinou inštanciou pre určité konania v BE. V niektorých členských štátoch môže byť obmedzený prístup k súdu tretej inštancie. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.



 Miera vyriešenia vecí – Miera vyriešenia vecí je pomer počtu vyriešených vecí k počtu nových vecí. Meria sa ňou, či sa súd stíha zaoberať novými vecami. Keď sa miera vyriešenia vecí približne rovná 100 % alebo je vyššia, znamená to, že justičný systém je schopný vyriešiť prinajmenšom toľko vecí, koľko bolo predložených nových vecí. Keď je miera vyriešenia vecí nižšia ako 100 %, znamená to, že súdy riešia menej vecí, ako je počet nových vecí. Obrázok č. 11: Podiel vyriešenia občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/% – hodnoty nad 100 % znamenajú, že sa vyrieši viac vecí, než bolo predložených nových, a hodnoty pod 100 % znamenajú, že sa vyrieši menej vecí, než bolo predložených nových) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné nesporové konania, správne konania a iné trestné konania. Zmeny metodiky na SK. IE: predpokladá sa, že v dôsledku metodiky je počet vyriešených vecí podhodnotený. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená v roku 2013. Obrázok č. 12: Podiel vyriešenia občianskoprávnych a obchodných sporových konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/%) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Zmeny metodiky v EL a na SK. IE: predpokladá sa, že v dôsledku metodiky je počet vyriešených vecí podhodnotený. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená v roku 2013. Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania. Obrázok č. 13: Podiel vyriešenia správnych konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/%) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené (CY v roku 2018 = 219 %; IT v roku 2012 = 279,8 %). Zmeny metodiky v EL a na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne. Na CY sa počet nevyriešených vecí zvýšil v dôsledku spoločného súdenia rôznych vecí, stiahnutia 2 724 konsolidovaných vecí a vytvorenia správneho súdu v roku 2015.

 Prebiehajúce konania – Počet prebiehajúcich konaní vyjadruje počet vecí, ktoré na konci príslušného roka ešte treba riešiť. Tento faktor vplýva aj na čas rozsúdenia. Obrázok č. 14: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné konania vo veciach registrov, iné nesporové konania, správne konania a iné trestné konania. Zmeny metodiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 na SK. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená v roku 2013. Obrázok č. 15: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych a obchodných sporových konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Zmeny metodiky v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 na SK. IT: odlišná klasifikácia občianskoprávnych konaní zavedená v roku 2013. Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania. Obrázok č. 16: Počet prebiehajúcich správnych konaní v rokoch 2012, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené (EL v roku 2012 = 3,5). Zmeny metodiky v EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v CZ a do roku 2016 aj na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.



3.1.3. Efektívnosť v špecifických oblastiach práva EÚ V tomto oddiele sa dopĺňajú všeobecné údaje týkajúce sa efektívnosti justičných systémov a uvádzajú sa v ňom údaje o priemernej dĺžke konaní ( ) v špecifických oblastiach, keď sa uplatňuje právo EÚ. Porovnávací prehľad za rok 2021 vychádza z predchádzajúcich údajov o hospodárskej súťaži, elektronických komunikáciách, ochrannej známke EÚ, spotrebiteľskom práve a boji proti praniu špinavých peňazí. Tieto oblasti sa vyberajú vzhľadom na ich význam pre jednotný trh a podnikateľské prostredie. Dlhotrvajúce prieťahy v súdnom konaní môžu mať vo všeobecnosti negatívne dôsledky na práva vyplývajúce z práva EÚ, napr. keď už nie sú dostupné vhodné opravné prostriedky alebo nemožno vymôcť náhradu za vážne finančné škody. – Hospodárska súťaž – Účinným presadzovaním práva hospodárskej súťaže sa zaručujú rovnaké podmienky pre podniky, a preto je nevyhnutné na zabezpečenie atraktívneho podnikateľského prostredia. Na obrázku č. 17 je znázornená priemerná dĺžka konaní v prípadoch odvolania proti rozhodnutiam vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže podľa článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) ( ). Obrázok č. 17: Hospodárska súťaž: priemerná dĺžka súdneho preskúmania v rokoch 2013, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a Európska sieť pre hospodársku súťaž) (*) IE a AT: scenár nemožno uplatniť, keďže orgány nie sú oprávnené prijímať príslušné rozhodnutia. AT: údaje zahŕňajú veci, o ktorých rozhodoval súd pre hospodársku súťaž (Kartellgericht) a ktoré sa týkajú porušenia článkov 101 a 102 ZFEÚ, no nevzťahujú sa na odvolania proti rozhodnutiu vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže. V IT boli použité odhady dĺžky. Prázdny stĺpec môže znamenať, že členský štát neoznámil za daný rok žiadne konania. Počet konaní je vo viacerých členských štátoch nízky (menej než päť ročne), v dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho konania.

– Elektronické komunikácie – Cieľom právnych predpisov EÚ o elektronických komunikáciách je podnecovať hospodársku súťaž, prispievať k rozvoju jednotného trhu a vytvárať investície, inovácie a rast. Priaznivé účinky na spotrebiteľov možno dosiahnuť prostredníctvom účinného presadzovania týchto právnych predpisov, ktoré môže viesť k nižším cenám a kvalitnejším službám pre koncových používateľov. Na obrázku č. 18 sa uvádza priemerná dĺžka súdneho preskúmania rozhodnutí vnútroštátnych regulačných orgánov uplatňujúcich právo Únie v oblasti elektronických komunikácií ( ). Vzťahuje sa na široké spektrum vecí od komplexnejších preskúmaní „analýzy trhu“ po otázky zamerané na spotrebiteľa. Obrázok č. 18: Elektronické komunikácie: priemerná dĺžka súdneho preskúmania v rokoch 2013, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a Komunikačný výbor) (*) Počet konaní v jednotlivých členských štátoch sa líši. Prázdny stĺpec znamená, že členský štát neoznámil za daný rok žiadne konanie (okrem údajov o PT za roky 2017 – 2019 a RO za rok 2018: žiadne údaje); v niektorých prípadoch môže obmedzený počet relevantných konaní (CY, MT, SK, FI, SE) spôsobiť závislosť ročných údajov od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho konania a v dôsledku toho veľké rozdiely medzi jednotlivými rokmi; DK: kvázisúdny orgán zodpovedný za odvolania prvej inštancie; EE: priemerná dĺžka súdneho preskúmania v roku 2013 bola 18 dní; ES, AT a PL: zodpovedné sú rôzne súdy v závislosti od predmetu konania. – Ochranná známka EÚ – Účinné presadzovanie práv duševného vlastníctva je nevyhnutné na podporu investícií do inovácií. V právnych predpisoch EÚ o ochranných známkach EÚ ( ) sa pripisuje významná úloha vnútroštátnym súdom, ktoré konajú ako súdy EÚ a prijímajú rozhodnutia s vplyvom na jednotný trh. Na obrázku č. 19 je znázornená priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa porušenia práv na ochrannú známku EÚ v právnych sporoch medzi súkromnými stranami.



Obrázok č. 19: Ochranná známka EÚ: priemerná dĺžka konaní týkajúcich sa porušenia práv ochrannej známky EÚ v rokoch 2013, 2017 – 2019 (*)(prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva) (*) FR, IT, LT, LU: namiesto údajov z určitých rokov sa použila vzorka konaní; DK: údaje zo všetkých konaní týkajúcich sa ochranných známok – nielen ochrannej známky EÚ – v rámci vyšších obchodných a námorných súdov; za roky 2018 a 2019 nie sú v dôsledku zmien systému zberu údajov k dispozícii žiadne údaje o priemernej dĺžke; EL: údaje z dvoch súdov na základe váženého priemeru dĺžky konania; ES: do výpočtu priemernej dĺžky sú zahrnuté konania, ktoré sa týkali iných titulov duševného vlastníctva EÚ. – Ochrana spotrebiteľa – Účinným presadzovaním právnych predpisov o ochrane spotrebiteľa sa zabezpečuje, že spotrebitelia môžu využiť svoje práva a podniky porušujúce právne predpisy na ochranu spotrebiteľov nie sú nespravodlivo zvýhodnené. Orgány a súdy na ochranu spotrebiteľa zohrávajú kľúčovú úlohu pri presadzovaní právnych predpisov EÚ o ochrane spotrebiteľa ( ) v rámci rôznych vnútroštátnych systémov presadzovania práva. Na obrázku č. 20 je znázornená priemerná dĺžka súdneho preskúmania rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa uplatňujúcich právo EÚ. Účinné presadzovanie práva si môže v prípade spotrebiteľov alebo spoločností vyžadovať súčinnosť reťazca aktérov, nielen súdov, ale aj správnych orgánov. Na ďalšie preskúmanie tohto reťazca presadzovania práva je znázornená dĺžka konania orgánov na ochranu spotrebiteľa. Na obrázku č. 21 sa znázorňuje priemerný čas, ktorý potrebovali od začiatku konania do vydania správneho rozhodnutia vnútroštátne orgány na ochranu spotrebiteľa v rokoch 2014, 2016, 2018 – 2019. Príslušné rozhodnutia zahŕňajú vyhlásenia o porušení hmotnoprávnych pravidiel, predbežné opatrenia, príkazy na zdržanie sa konania a podnety na začatie alebo ukončenie súdneho konania.



Obrázok č. 20: Ochrana spotrebiteľa: priemerná dĺžka súdneho preskúmania v rokoch 2013, 2016, 2018 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a sieť spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa) (*) DE, LU, AT: scenár nemožno uplatniť, keďže orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia o porušeniach príslušných pravidiel na ochranu spotrebiteľa; v EE, na CY, v NL, SI a FI je počet relevantných konaní za rok 2019 nízky (menej než päť); odhad priemernej dĺžky konaní poskytli EL a RO za určité roky.

Obrázok č. 21: Ochrana spotrebiteľa: priemerná dĺžka konania orgánov na ochranu spotrebiteľa do vydania správneho rozhodnutia v rokoch 2014, 2016, 2018 – 2019 (*)(prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a sieť spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa) (*) DE, LU, AT: scenár nemožno uplatniť, keďže orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia o porušeniach príslušných pravidiel na ochranu spotrebiteľa; na CY je počet relevantných konaní za rok 2019 nízky (menej než päť); odhad priemernej dĺžky konaní poskytli DK, EL, FR, RO a FI za určité roky.

– Pranie špinavých peňazí – Okrem prispievania k boju proti trestnej činnosti je účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí rozhodujúca pre dobrý stav, integritu a stabilitu finančného sektora, dôveru vo finančný systém a spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu ( ). Pranie špinavých peňazí môže odrádzať zahraničných investorov, narúšať medzinárodné kapitálové toky a negatívne ovplyvňovať makroekonomickú výkonnosť krajiny, v dôsledku čoho dochádza k znižovaniu úrovne blahobytu a odčerpávaniu zdrojov z produktívnejších hospodárskych činností ( ). V smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa od členských štátov vyžaduje, aby viedli štatistiky o účinnosti svojich systémov na boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu ( ). V spolupráci s členskými štátmi bol zber údajov vykonaný pomocou aktualizovaného dotazníka o súdnych fázach vnútroštátnych režimov boja proti praniu špinavých peňazí. Na obrázku č. 22 sa znázorňuje priemerná dĺžka konania súdov prvej inštancie, ktoré sa zaoberali trestnými činmi prania špinavých peňazí. Obrázok č. 22: Pranie špinavých peňazí: priemerná dĺžka súdneho konania v rokoch 2014, 2017 – 2019 (*) (prvá inštancia/dni) (zdroj: Európska komisia a skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu) (*) Žiadne údaje za rok 2019: BE, DE, IE, EL, FR, HR, CY a PL. BG: priemerná dĺžka konaní sa vypočítala odo dňa začatia súdneho konania do dňa vydania rozhodnutia súdu v mesiacoch; LU: medián v roku 2017: 36 dní; v roku 2018: 49 dní; priemerná dĺžka v roku 2018: 57 dní (sedem konaní); ES, NL: odhadovaná dĺžka; CZ: dĺžka v mesiacoch; HU: priemerný počet dní bol vypočítaný iba na základe počtu konaní, ktoré sa skončili odsúdením. PT: priemerný počet dní bol vypočítaný na základe vzorky. IT: údaje sa týkajú odvolacích súdov, ktoré tvoria približne 99 % v roku 2017; údaje sa týkajú hlavného aj predbežného súdneho pojednávania; CY: v závažných veciach prejednávaných pred porotným súdom sa rozhoduje priemerne do jedného roka. V menej závažných veciach prejednávaných pred okresnými súdmi sa rozhoduje dlhšie; SK*: údaje zodpovedajú priemernej dĺžke celých konaní, teda vrátane odvolacieho súdu. 3.1.4. Závery týkajúce sa efektívnosti justičných systémov Efektívny justičný systém riadi zaťaženosť a nevybavené prípady a vydáva rozhodnutia bez zbytočného zdržania. Hlavnými ukazovateľmi použitými v porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície na preskúmanie efektívnosti justičných systémov sú preto dĺžka konaní (odhadovaný alebo priemerný čas potrebný na vyriešenie veci v dňoch), miera vyriešenia vecí (pomer počtu vyriešených vecí k počtu nových vecí) a počet prebiehajúcich konaní (ktoré ku koncu roka ešte treba riešiť). Všeobecné údaje o efektívnosti Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021 obsahuje údaje o efektívnosti za osem rokov (2012 – 2019). Toto časové obdobie umožňuje identifikovať určité trendy a zohľadniť skutočnosť, že reformy v oblasti justície si často vyžadujú čas na preukázanie ich vplyvu. Z údajov o občianskoprávnych, obchodných a správnych konaniach dostupných od roku 2012 vyplýva, že efektívnosť sa v 10 členských štátoch zlepšila alebo zostala nezmenená, pričom v deviatich členských štátoch sa znížila, hoci často len okrajovo. Priaznivý vývoj možno pozorovať vo viacerých členských štátov, ktoré boli v rámci európskeho semestra identifikované ako krajiny čeliace problémom ( ): ·Z existujúcich údajov za tieto členské štáty vyplýva, že od roku 2012 sa takmer vo všetkých týchto členských štátoch dĺžka súdnych konaní v prvej inštancii v širokej kategórii „všetkých konaní“ (obrázok č. 6) a občianskoprávnych a obchodných sporových konaní (obrázok č. 7) skrátila alebo zostala bez zmeny. V takmer všetkých týchto členských štátoch sa dĺžka správnych konaní (obrázok č. 9) od roku 2012 skrátila alebo zostala nezmenená. Celkovo zaznamenala v roku 2019 nárast v dĺžke konaní polovica členských štátov. ·V porovnávacom prehľade sa uvádzajú údaje o dĺžke konaní na súdoch všetkých inštancií v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach (obrázok č. 8), ako aj v správnych konaniach (obrázok č. 10). Z údajov vyplýva, že v členských štátoch, ktoré boli identifikované ako krajiny čeliace problémom s dĺžkou konaní na súdoch prvej inštancie, fungujú efektívnejšie súdy vyšších inštancií. V niektorých členských štátoch, ktoré čelia problémom, však trvajú konania na súdoch vyšších inštancií v priemere dokonca dlhšie než na súdoch prvej inštancie. ·V širokej kategórii „všetkých konaní“ a v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach (obrázky č. 11 a 12) sa od roku 2012 zvýšil celkový počet členských štátov, v ktorých je miera vyriešenia vecí vyššia ako 100 %. V roku 2019 väčšina členských štátov vrátane väčšiny tých, ktoré čelia problémom, uviedla vysokú mieru vyriešenia vecí (viac ako 97 %), čo znamená, že súdy sú vo všeobecnosti schopné riešiť nové veci v týchto kategóriách. V prípade správnych konaní (obrázok č. 13) možno pozorovať väčší medziročný rozdiel v miere vyriešenia vecí, ktorá celkovo zostáva nižšia než v iných kategóriách konaní, pričom v niektorých členských štátoch sa naďalej dosahuje pokrok. Konkrétne viac ako polovica členských štátov čeliacich problémom vykazuje od roku 2012 nárast miery vyriešenia vecí v správnych konaniach. ·Od roku 2012 sa naďalej dosahuje pokrok v takmer všetkých členských štátoch, ktoré čelia najzásadnejším problémom s nevybavenými prípadmi, a to bez ohľadu na kategóriu konaní. Často sa dosiahol významný pokrok pri znižovaní počtu prebiehajúcich konaní, a to v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach (obrázok č. 15), ako aj v správnych konaniach (obrázok č. 16). Napriek týmto zlepšeniam pretrvávajú výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, v ktorých je pomerne málo prebiehajúcich konaní, a členskými štátmi s vysokým počtom prebiehajúcich konaní. Efektívnosť v špecifických oblastiach práva Únie Údaje o priemernej dĺžke konaní v špecifických oblastiach práva EÚ (obrázky č. 17 – 22) poskytujú prehľad o fungovaní justičných systémov v týchto druhoch obchodných sporov. Údaje o efektívnosti v špecifických oblastiach práva sa zbierajú na základe úzko vymedzených scenárov a počet relevantných konaní môže byť nízky. V porovnaní s vypočítanou dĺžkou konania uvedenou vo všeobecných údajoch o efektívnosti však tieto údaje vyjadrujú skutočnú priemernú dĺžku všetkých relevantných konaní v špecifických oblastiach v príslušnom roku. Preto stojí za povšimnutie, že viaceré členské štáty, ktoré sa na základe všeobecných údajov o efektívnosti nezaraďujú medzi krajiny čeliace problémom, uvádzajú výrazne dlhšie časy konaní v špecifických oblastiach práva EÚ. Súčasne sa môžu značne líšiť aj dĺžky konaní v rôznych špecifických oblastiach v tom istom členskom štáte. Údaje o špecifických oblastiach práva EÚ poukazujú na tieto trendy: ·Pokiaľ ide o konania týkajúce sa hospodárskej súťaže (obrázok č. 17), hoci sa celková zaťaženosť, ktorej čelia súdy vo všetkých členských štátoch, mierne znížila, súdne preskúmanie sa v siedmich členských štátoch skrátilo alebo zostalo nezmenené, pričom v ďalších deviatich členských štátoch sa predĺžilo. Tak ako v roku 2018, aj v roku 2019 len dva členské štáty vykázali priemernú dĺžku viac ako 1 000 dní, čím pokračoval priaznivý trend v tejto oblasti. ·V oblasti elektronických komunikácií (obrázok č. 18) sa zaťaženosť na súdoch v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi znížila, čím sa zvrátil nepriaznivý trend predlžovania konaní pozorovaný v roku 2018. V roku 2019 väčšina členských štátov zaznamenala skrátenie priemernej dĺžky konaní alebo stabilný stav v porovnaní s rokom 2018, pričom len niekoľko z nich zaznamenalo predĺženie. ·V oblasti konaní týkajúcich sa porušenia práv ochrannej známky EÚ (obrázok č. 19) sa v roku 2019 trendy v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi stabilizovali. Väčšina členských štátov si dokázala so zaťažením lepšie poradiť a zaznamenala skrátené alebo stabilné dĺžky konaní, pričom niekoľko ďalších zaznamenalo jednoznačné predĺženie priemernej dĺžky konaní. ·Možný kombinovaný účinok konaní reťazca presadzovania práva pozostávajúci zo správneho konania aj súdneho preskúmania je uvedený v oblasti práva EÚ na ochranu spotrebiteľa (obrázky č. 20 a 21). Šesť členských štátov uviedlo, že v roku 2019 trvalo ich orgánom na ochranu spotrebiteľa dospieť k rozhodnutiu vo veci týkajúcej sa spotrebiteľského práva EÚ v priemere menej ako tri mesiace, zatiaľ čo v šiestich ďalších členských štátoch im to trvalo viac ako šesť mesiacov. Ak boli rozhodnutia orgánov na ochranu spotrebiteľa napadnuté na súdoch, v roku 2019 sa trendy v oblasti dĺžky súdneho preskúmania správnych rozhodnutí do veľkej miery líšili, pričom v porovnaní s rokom 2018 došlo v šiestich štátoch k predĺženiu a v šiestich ďalších k skráteniu. V dvoch členských štátoch priemerná dĺžka súdneho preskúmania naďalej presahuje 1 000 dní. ·Účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí má zásadný význam z hľadiska ochrany finančného systému, spravodlivej hospodárskej súťaže a zabránenia nepriaznivým hospodárskym dôsledkom. Problémy súvisiace s dĺžkou súdnych konaní pri trestných činoch prania špinavých peňazí môžu ovplyvniť účinný boj proti praniu špinavých peňazí. Na obrázku č. 22 sa uvádzajú aktualizované údaje o dĺžke súdnych konaní v súvislosti s trestnými činmi prania špinavých peňazí, Vyplýva z neho, že zatiaľ čo vo viac ako polovici členských štátov trvajú súdne konania v prvej inštancii priemerne rok, v niektorých členských štátoch trvajú priemerne dva roky ( ). 3.2. Kvalita justičných systémov Neexistuje jednotný spôsob merania kvality justičných systémov. V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa pokračuje v skúmaní faktorov, ktoré sú všeobecne uznávané za relevantné z hľadiska zvyšovania kvality justície. Sú zoskupené do štyroch kategórií: 1. prístupnosť spravodlivosti pre občanov a podniky; 2. primerané finančné a ľudské zdroje; 3. zavedenie nástrojov hodnotenia a 4. digitalizácia. 3.2.1. Prístupnosť Prístupnosť sa vyžaduje v rámci celého justičného reťazca, aby ľudia mohli získavať relevantné informácie – o justičnom systéme, spôsobe, ako podať žalobu, a súvisiacich finančných aspektoch, ako aj o stave konania až do jeho konca – aby bol rozsudok prístupný online. – Právna pomoc, súdne poplatky a právne poplatky – Náklady súdneho sporu predstavujú kľúčový faktor prístupu k spravodlivosti. Vysoké náklady súdneho sporu vrátane súdnych ( ) a právnych poplatkov ( ) môžu sťažovať prístup k spravodlivosti. Náklady súdneho sporu v občianskoprávnych a obchodných veciach nie sú na úrovni EÚ harmonizované. Riadia sa vnútroštátnymi právnymi predpismi, a preto sa v jednotlivých členských štátoch líšia.

Prístup k právnej pomoci je základným právom zakotveným v Charte základných práv EÚ ( ). Umožňuje prístup k spravodlivosti tým, ktorí by nedokázali znášať náklady súdneho sporu. Väčšina členských štátov poskytuje právnu pomoc na základe príjmu žiadateľa ( ). Na obrázku č. 23 je znázornená dostupnosť úplnej alebo čiastočnej právnej pomoci v konkrétnej spotrebiteľskej veci s hodnotou sporu vo výške 6 000 EUR. Uvádza sa v ňom porovnanie hraníc príjmu na poskytnutie právnej pomoci s hranicou chudoby podľa Eurostatu v každom členskom štáte v percentuálnom vyjadrení ( ). Ak je napríklad prah na poskytnutie právnej pomoci na úrovni 20 %, znamená to, že žiadateľ s príjmom o 20 % vyšším ako príslušná hranica chudoby v jeho členskom štáte podľa Eurostatu bude stále oprávnený na poskytnutie právnej pomoci. Ak je však prah na poskytnutie právnej pomoci na mínusovej úrovni, znamená to, že osoba s príjmom nižším ako príslušná hranica chudoby nemusí byť oprávnená na poskytnutie právnej pomoci. Niektoré členské štáty uplatňujú systém právnej pomoci, ktorý zabezpečuje 100 % pokrytie trov súvisiacich s právnym sporom (úplná právna pomoc), doplnený systémom pokrývajúcim čiastkové trovy (čiastočná právna pomoc), pričom pri systéme čiastočnej právnej pomoci sa uplatňujú iné kritériá oprávnenosti než pri systéme úplnej právnej pomoci. Iné členské štáty uplatňujú iba systém úplnej alebo iba systém čiastočnej právnej pomoci. Obrázok č. 23: Hranica príjmu na poskytnutie právnej pomoci v konkrétnej spotrebiteľskej veci, 2020 (*) (rozdiely v % oproti hranici chudoby podľa Eurostatu) [zdroj: Európska komisia a CCBE ( )] (*) EE: rozhodnutie o poskytnutí právnej pomoci nie je založené na výške finančných zdrojov žiadateľa; IE: čiastočná právna pomoc musí zohľadňovať aj disponibilné aktíva žiadateľa; LV: hranice príjmu sa líšia v závislosti od obcí, na obrázku sa znázorňuje horný limit; PT: o právnej pomoci rozhoduje verejná správa, pričom ministerstvo sociálnych vecí posudzuje finančnú situáciu žiadateľa podľa práva. Väčšina členských štátov vyžaduje, aby účastníci konania pri začatí súdneho konania zaplatili súdny poplatok. Príjemcovia právnej pomoci sú často oslobodení od súdnych poplatkov. Len v Bulharsku, Estónsku, Írsku, Holandsku, Poľsku a Slovinsku nie sú príjemcovia právnej pomoci automaticky oslobodení od súdnych poplatkov. V Českej republike o oslobodení príjemcu právnej pomoci od povinnosti zaplatiť súdny poplatok rozhoduje v každom jednotlivom prípade súd. V Luxembursku nemusia účastníci sporu, ktorí využívajú právnu pomoc, zaplatiť úradný poplatok ako navrhovateľ. Na obrázku č. 24 sa porovnáva pre uvedené dva scenáre úroveň súdnych poplatkov ako podiel hodnoty sporu. Ak sú napríklad súdne poplatky zobrazené na obrázku ďalej ako 10 % sporu v hodnote 6 000 EUR, spotrebiteľ bude musieť na začatie súdneho konania zaplatiť súdny poplatok vo výške 600 EUR. Nízka hodnota sporu je založená na hranici rizika chudoby podľa Eurostatu pre každý členský štát. Obrázok č. 24: Súdny poplatok na začatie súdneho konania v konkrétnej spotrebiteľskej veci, 2020 (*) (úroveň súdneho poplatku ako podiel hodnoty sporu) [zdroj: Európska komisia a CCBE ( )] (*) „Nízka hodnota sporu“ je hodnota, ktorá zodpovedá hranici chudoby podľa Eurostatu pre jednu osobu v každom členskom štáte prevedenej na mesačný príjem (napr. v roku 2019 sa táto hodnota pohybovala od 193 EUR v RO do 1 824 EUR v LU); ES, PT: neboli poskytnuté žiadne údaje; BG, RO: neboli poskytnuté žiadne informácie o súdnych poplatkoch v prípade nízkej hodnoty sporu; LU: účastníci sporu musia v prípade, že sa im neposkytuje právna pomoc, zaplatiť pri začatí konania úradný poplatok ako navrhovateľ; NL: súdne poplatky v prípade príjmu do 2 325 EUR mesačne. AT: maximálna výška súdnych poplatkov závisí od inštancie súdu. SE: súdne poplatky v občianskoprávnych konaniach sa líšia v závislosti od druhu veci. V prípade sporov s hodnotou sporu do 2 253 EUR je súdny poplatok 86 EUR. V prípade hodnoty sporu nad 2 253 EUR je súdny poplatok 267 EUR. V prípade iných druhov sporov platia iné súdne poplatky.



Efektívne vymáhanie plnenia zmlúv je pre hospodárstvo nevyhnutné. Pravdepodobnosť vymoženia skutočných nákladov súdneho sporu posilňuje postavenie veriteľa, ktorý sa usiluje o vymoženie plnenia zmluvy. Zvyčajne musí veriteľ ako navrhovateľ zaplatiť súdny poplatok za podanie žaloby na súd. Vo všeobecnosti platí, že súdy nariadia žalovanému, ktorý bol neúspešným účastníkom konania, v plnej výške uhradiť súdne poplatky znášané navrhovateľom, ktorý bol úspešným účastníkom konania. Na obrázku č. 25 sa uvádza úroveň súdnych poplatkov potrebných na začatie súdneho konania v konkrétnej obchodnej veci týkajúcej sa sporu medzi dvomi spoločnosťami v cezhraničnom obchodnom spore o vymáhaní plnenia zmluvy s hodnotou na úrovni 20 000 EUR. Obrázok č. 25: Súdny poplatok na začatie súdneho konania v konkrétnej obchodnej veci, 2020 (*) (v EUR) [zdroj: Európska komisia a CCBE ( )] (*) O vymožení súdnych poplatkov sa rozhoduje individuálne v ES a EL. V HU nemá úspešný účastník konania možnosť vymôcť súdne poplatky v plnej výške. Veriteľ musí zvyčajne znášať poplatky za vlastného advokáta nielen vo fáze sporu, ale aj vo fáze pred ním. Pokiaľ ide o úhradu, väčšina členských štátov uplatňuje pravidlo, podľa ktorého strana, ktorá je neúspešným účastníkom konania, znáša nielen vlastné náklady na právne úkony, ale aj náklady úspešného účastníka konania. Týmto pravidlom sa odrádza od podávania žalôb s malou pravdepodobnosťou úspechu a podporuje podávanie žalôb s veľkou pravdepodobnosťou úspechu. Na obrázku č. 26 sa znázorňuje suma, ktorú by súd priznal úspešnému navrhovateľovi v scenári s konkrétnou obchodnou vecou (pozri poznámku pod čiarou č. 58). Možno rozlišovať medzi tromi systémami poplatkov: 1. v členských štátoch so zákonným systémom poplatkov závisí úhrada právnych poplatkov od úrovne zákonných poplatkov za prácu advokáta, ktorá sa v jednotlivých členských štátoch do veľkej miery líši; 2. v členských štátoch bez zákonného systému poplatkov existuje úhrada právnych poplatkov v plnej (Maďarsko, Portugalsko, Fínsko) alebo čiastočnej (Poľsko, Lotyšsko, Luxembursko) výške; a 3. v mnohých členských štátoch o úhrade rozhoduje súd individuálne. Obrázok č. 26: Vymožiteľnosť právnych poplatkov v obchodnom spore, 2020 (*) (v EUR) [zdroj: Európska komisia a CCBE ( )]

(*) Na tomto obrázku právne poplatky nezahŕňajú správne náklady ani prípadnú DPH. Hypotetický právny poplatok v scenári fázy sporu má výšku 1 650 EUR. Vymoženie v plnej výške v systémoch bez zákonných poplatkov znamená, že túto sumu (1 650 EUR) možno vymôcť. Členské štáty s čiastočnou vymožiteľnosťou (PL, LV, LU) sú zoradené podľa vymožiteľných právnych poplatkov (od najvyšších po najnižšie, v rozsahu od 1 275 EUR do 500 EUR). Obrázok neobsahuje informácie o vymožiteľnosti právnych poplatkov za fázu pred sporom, ktorá sa nepredpokladá vo všetkých členských štátoch. AT: scenár nie je v plnej miere uplatniteľný na systém úhrady AT; MT: na MT neexistuje koncepcia hodinových právnych poplatkov, úhrada sa stanovuje na základe hodnoty sporu; IT: v IT existujú zákonné poplatky (v scenári 3 235 EUR), ale súd môže rozhodnúť o úhrade v stanovenom rozsahu; LT: súd rozhodne na základe pokynov ministerstva spravodlivosti, maximálna výška v scenári by bola 3 350 EUR.



– Prístup k alternatívnym metódam riešenia sporov – Na obrázku č. 27 sa znázorňuje úsilie členských štátov o podporu dobrovoľného využívania metód alternatívneho riešenia sporov (ARS) prostredníctvom konkrétnych stimulov, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od oblasti práva ( ). Obrázok č. 27: Podpora a stimulácia využívania metód ARS, 2020 (*) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Možné maximum: 68 bodov. Súhrnné ukazovatele založené na týchto ukazovateľoch: 1. webové sídlo poskytujúce informácie o ARS; 2. osvetové kampane v médiách; 3. brožúry pre širokú verejnosť; 4. súd zabezpečuje na požiadanie osobitné informačné stretnutia o ARS; 5. koordinátori ARS/mediácie na súdoch; 6. uverejnenie hodnotení využívania ARS; 7. uverejnenie štatistík o využívaní ARS; 8. právna pomoc pokrýva (čiastočne alebo úplne) náklady spojené s ARS; 9. úplná alebo čiastočná náhrada súdnych poplatkov (vrátane kolkovného), ak je ARS úspešné; 10. na postup ARS nie je potrebný advokát; 11. sudca môže konať ako mediátor; 12. dohodu, ktorú dosiahli účastníci konania, možno presadiť prostredníctvom súdu; 13. možnosť začať konanie/podať žalobu a predložiť listinný dôkaz online; 14. účastníci konania môžu byť informovaní o začatí a jednotlivých krokoch konania elektronicky; 15. možnosť online úhrady príslušných poplatkov; 16. využívanie technológií (aplikácií umelej inteligencie, chatbotu) na uľahčenie predloženia a riešenia sporov a 17. iné prostriedky. Za každý z týchto 17 ukazovateľov sa pridelil jeden bod za každú oblasť práva. IE: správne konania sú zahrnuté do kategórie občianskoprávnych a obchodných konaní; EL: ARS existuje v oblasti postupu verejného obstarávania na odvolacích správnych súdoch; ES: ARS je povinné v pracovnoprávnych veciach; PT: v občianskoprávnych a obchodných sporoch sa súdne poplatky preplácajú iba v prípade zmierovacích sporov; SK: slovenský právny poriadok nepodporuje využívanie ARS na administratívne účely; FI: spotrebiteľské a pracovnoprávne spory sa takisto považujú za občianskoprávne konania; SE: pokiaľ ide o ARS, sudcovia majú procesnú diskrečnú právomoc; pokus o zmier, ak to nie je nevhodné z hľadiska povahy konania, je povinnou úlohou sudcu.

– Súdnictvo zohľadňujúce potreby detí – Na obrázku č. 28 sa znázorňujú rôzne opatrenia v členských štátoch, ktorými sa dosahuje lepšia prístupnosť súdnictva deťom a lepšie zohľadnenie ich potrieb, napríklad poskytovaním informácií o konaniach, ktoré sú vhodné pre deti, alebo prijímaním opatrení, aby deti nemuseli absolvovať viacero pojednávaní. Obrázok č. 28: Súdnictvo zohľadňujúce potreby detí, 2020 (*) [zdroj: Európska komisia ( )] 3.2.2. Zdroje Na riadne fungovanie justičného systému sú potrebné dostatočné zdroje vrátane nevyhnutných investícií do fyzickej a technickej infraštruktúry a náležite kvalifikovaných, vyškolených a primerane odmeňovaných pracovníkov všetkých kategórií. Bez primeraného vybavenia, nástrojov alebo personálu s požadovanou kvalifikáciou, zručnosťami a prístupom k priebežnej odbornej príprave je ohrozená kvalita konaní a rozhodnutí. – Finančné zdroje – Na nasledujúcich obrázkoch sa znázorňujú skutočné výdavky verejnej správy na fungovanie justičného systému (okrem väzníc) na obyvateľa (obrázok č. 29) aj ako podiel na hrubom domácom produkte (HDP) (obrázok č. 30) a napokon hlavné kategórie výdavkov na súdy (obrázok č. 31) ( ). Obrázok č. 29: Celkové výdavky verejnej správy na súdy v EUR na obyvateľa, 2012, 2017 – 2019 (*) (zdroj: Eurostat) (*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov v roku 2019 (od najvyšších po najnižšie). Nasledujúce údaje sú predbežné: ES (2019), FR (2018, 2019), PT (2019) a SK (všetky roky). Údaje získané 8. apríla 2021. Obrázok č. 30: Celkové výdavky verejnej správy na súdy ako percentuálny podiel HDP, 2012, 2017 – 2019 (*) (zdroj: Eurostat)

(*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov v roku 2019 (od najvyšších po najnižšie). Nasledujúce údaje sú predbežné: ES (2019), FR (2018, 2019), PT (2019) a SK (všetky roky). Údaje získané 8. apríla 2021.



Na obrázku č. 31 sa znázorňujú hlavné hospodárske kategórie, ktoré zahŕňajú výdavky verejnej správy na súdy: 1. mzdy a platy sudcov a zamestnancov súdov vrátane sociálnych príspevkov [„odmeny zamestnancov“ ( )]; 2. prevádzkové náklady na tovar a služby spotrebúvané súdmi, ako sú náklady na prenájom budov, nákup kancelárskych potrieb, energie a právnu pomoc [„medzispotreba“ ( )]; 3. investície do dlhodobého majetku, ako sú súdne budovy a softvér [„tvorba hrubého fixného kapitálu“ ( )]; a 4. ostatné výdavky. Obrázok č. 31: Celkové výdavky verejnej správy na súdy podľa kategórií (*) (v roku 2019 ako percentuálny podiel výdavkov) (zdroj: Eurostat) (*) Nasledujúce údaje sú predbežné: ES (2019), FR (2018, 2019), PT (2019) a SK (všetky roky). Údaje získané 8. apríla 2021.



– Ľudské zdroje – Pre kvalitu justičného systému sú zásadné primerané ľudské zdroje. Rozmanitosť sudcov vrátane vyváženého zastúpenia mužov a žien prináša doplňujúce vedomosti, zručnosti a skúsenosti a odzrkadľuje realitu spoločnosti. Obrázok č. 32: Počet sudcov, 2012 – 2019 (*) (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória pozostáva zo sudcov, ktorí pracujú na plný úväzok. Nezahŕňa Rechtspfleger/súdnych úradníkov, ktorí existujú v niektorých členských štátoch. AT: údaje o správnom súdnictve sa zaviedli v roku 2016; EL: od roku 2016 zahŕňajú údaje o počte sudcov z povolania všetky oblasti trestného a občianskeho súdnictva, ako aj sudcov správnych orgánov; IT: neberú sa do úvahy regionálne komisie pre audit, miestne daňové komisie a vojenské súdy. Správne súdnictvo sa zohľadňuje od roku 2018. Obrázok č. 33: Podiel sudkýň z povolania na najvyšších súdoch v rokoch 2018 – 2020 (*) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Údaje sú zoradené podľa hodnôt za rok 2020, od najvyššej po najnižšiu.





Obrázok č. 34: Počet advokátov, 2012 – 2019 (*) (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ) (*) Podľa metodiky CEPEJ je advokát osoba kvalifikovaná a oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať súdom podania a konať v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať na súde alebo poskytovať právne rady a zastupovať klientov v právnych záležitostiach [odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2000) 21 o slobodnom výkone profesie advokáta]. DE: v Nemecku sa nerozlišuje medzi rôznymi skupinami advokátov, napríklad medzi právnymi zástupcami (solicitors) a obhajcami (barristers); FI: od roku 2015 sa do počtu advokátov zahŕňajú advokáti pracujúci v súkromnom sektore, ako aj advokáti pracujúci vo verejnom sektore. – Odborná príprava – Odborná justičná príprava je dôležitá aj preto, že prispieva ku kvalite súdnych rozhodnutí a justičných služieb poskytovaných občanom. Súbor ďalej uvedených údajov sa vzťahuje na odbornú justičnú prípravu v širokej škále oblastí zahŕňajúcich komunikáciu s účastníkmi konania a s novinármi, ako aj justičné zručnosti. Obrázok č. 35: Podiel sudcov, ktorí sa zúčastňujú na priebežnej odbornej príprave zameranej na rôzne druhy zručností, 2019 (*) (ako percentuálny podiel celkového počtu sudcov, ktorí sa zúčastňujú na týchto druhoch odbornej prípravy) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Na obrázku č. 35 sa znázorňuje rozdelenie sudcov, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach priebežnej odbornej prípravy (t. j. uskutočňovaných po období úvodnej prípravy na vykonávanie povolania sudcu) v každej zo štyroch identifikovaných oblastí, ako percentuálny podiel celkového počtu sudcov vyškolených v týchto druhoch odbornej prípravy. Právna odborná príprava nie je zohľadnená. Orgány pre justičnú odbornú prípravu v EL, na MT a v PT neposkytovali špecifickú odbornú prípravu pre vybraté zručnosti; DK: vrátane zamestnancov súdov; AT: vrátane prokurátorov. Obrázok č. 36: Dostupnosť odbornej prípravy pre sudcov v oblasti komunikácie, 2020 (*) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Možné maximum: 14 bodov. Členské štáty dostali 1 bod, ak majú zabezpečenú úvodnú odbornú prípravu, a 1 bod, ak majú zabezpečenú priebežnú odbornú prípravu (najviac 2 body za každý typ odbornej prípravy). Zdroj údajov sa v porovnaní s predchádzajúcimi vydaniami porovnávacieho prehľadu v oblasti justície zmenil, čo má vplyv na porovnateľnosť údajov. DK: pandémia COVID-19 mala v roku 2020 výrazne nepriaznivý vplyv na ponuku kontinuálnych kurzov a seminárov. HU: niektoré kurzy odbornej prípravy museli byť v dôsledku pandémie COVID-19 zrušené. 3.2.3. Hodnotiace nástroje Pravidelné hodnotenie by mohlo zlepšiť schopnosť justičného systému reagovať na súčasné a budúce problémy, a tým prispieť k skvalitňovaniu justičného systému. Prieskumy (obrázok č. 37) sú potrebné na posúdenie fungovania justičných systémov z perspektívy odborníkov pracujúcich v oblasti práva a účastníkov konaní. Predpokladom zlepšenia kvality justičných systémov sú primerané opatrenia nadväzujúce na zistenia z prieskumov (obrázok č. 38). Obrázok č. 37: Témy prieskumov vykonaných medzi účastníkmi konaní alebo odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva, 2019 (*) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Členské štáty dostali jeden bod za každú tému prieskumu bez ohľadu na to, či sa prieskum vykonal na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni či na úrovni súdov. Kategória „Iné témy“ obsahuje: prieskumy medzi advokátmi o fungovaní určitých súdov (ES); prieskumy medzi účastníkmi sporu o práci určitých súdov (LV); prieskum medzi súdnymi orgánmi a vyššími súdnymi úradníkmi týkajúci sa množstva tém, napríklad fyzickej prístupnosti a vybavenia určeného pre deti, úctivého zaobchádzania s účastníkmi konania a potreby politiky ukladania trestov (MT). V DE sa uskutočnilo množstvo rôznych prieskumov na úrovni spolkových krajín. Obrázok č. 38: Opatrenia nadväzujúce na prieskumy vykonané medzi účastníkmi konaní alebo odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva, 2019 (*) [zdroj: Európska komisia ( )]

(*) Členské štáty dostali po jednom bode za každý typ nadväzujúceho opatrenia.

3.2.4. Digitalizácia Využívanie informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) môže posilniť justičné systémy členských štátov a zabezpečiť ich lepšiu prístupnosť, účinnosť, odolnosť a pripravenosť na riešenie súčasných aj budúcich problémov. Pandémia COVID-19 mala nepriaznivý vplyv aj na vnútroštátne justičné systémy a upriamila pozornosť na množstvo problémov, ktoré ovplyvňujú fungovanie súdnictva. V starších vydaniach porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície sa uvádzali komparatívne údaje o určitých aspektoch IKT v justičných systémoch. Ako bolo uvedené v oznámení Komisie z 2. decembra 2020 s názvom Digitalizácia justície v EÚ (), porovnávací prehľad bol podstatne rozšírený o ďalšie údaje týkajúce sa digitalizácie v členských štátoch. Malo by sa tým umožniť dôsledné monitorovanie oblastí pokroku a nevyriešených problémov. Ústretové súdnictvo musí občanom poskytovať informácie o vnútroštátnych justičných systémoch ľahko prístupným spôsobom, ale aj vo forme vhodnej pre konkrétne skupiny spoločnosti, ktoré by inak mali ťažkosti s prístupom k týmto informáciám. Na obrázku č. 39 je znázornená online dostupnosť informácií o konkrétnych aspektoch vnútroštátnych justičných systémov pre konkrétne skupiny spoločnosti. Obrázok č. 39: Online dostupnosť informácií o justičnom systéme pre širokú verejnosť, 2020(*) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) DE: každá spolková krajina a spolková úroveň samostatne rozhoduje o tom, ktoré informácie poskytne online.



– Pravidlá týkajúce sa digitalizácie – Využívanie digitálnych riešení v občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach si často vyžaduje vhodnú reguláciu vo vnútroštátnych procesných pravidlách. Na obrázku č. 40 sa znázorňuje možnosť účasti rôznych aktérov pomocou technológie komunikácie na diaľku (napríklad videokonferencií) a odráža súčasná situácia v oblasti prípustnosti digitálnych dôkazov. Obrázok č. 40: Procesné pravidlá umožňujúce využívanie digitálnych technológií na súdoch v občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach (*) (*) V prípade každého členského štátu predstavuje prvý stĺpec procesné pravidlá pre občianskoprávne/obchodné konania, druhý stĺpec pre správne konania a tretí stĺpec pre trestné konania. Možné maximum: 12 bodov. V prípade každého kritéria sa dva body pridelili, ak je možnosť k dispozícii pri všetkých občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach (pri trestných konaniach bola možnosť vypočutia účastníkov konania rozdelená na žalovaných a obete). Body sa vydelia dvoma, ak možnosť nie je k dispozícii pri všetkých konaniach. V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi občianskoprávnymi/obchodnými a správnymi konaniami, sa za obidve oblasti pridelil rovnaký počet bodov. LU, CY a HR: žiadne údaje týkajúce sa správnych konaní.



– Využívanie digitálnych nástrojov – Okrem procesných pravidiel týkajúcich sa digitalizácie musia mať súdy a prokuratúry zavedené aj vhodné nástroje a infraštruktúru na zabezpečovanie komunikácie na diaľku a vzdialeného prístupu na pracovisko (obrázok č. 41). Takisto je potrebná primeraná infraštruktúra a vybavenie pre zabezpečenú elektronickú komunikáciu medzi súdmi/prokuratúrami a odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva a inštitúciami (obrázky č. 42 a 43). IKT vrátane inovačnej technológie zohrávajú významnú úlohu pri podpore práce súdnych orgánov, a tým významne prispievajú k skvalitňovaniu justičných systémov. Dostupnosť najrôznejších digitálnych nástrojov pre sudcov, prokurátorov a zamestnancov súdov môže uľahčovať pracovné procesy, zabezpečovať spravodlivé rozdelenie pracovného zaťaženia a viesť k významnej úspore času.

Obrázok č. 41: Využívanie digitálnych technológií na súdoch a prokuratúrach (*) (*) Možné maximum: 7 bodov. V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak súdy a prokuratúry využívali danú technológiu, a 0,5 bodu, ak technológiu nevyužívali vždy.



Zabezpečená elektronická komunikácia môže prispieť k skvalitneniu justičných systémov. Možnosť súdov elektronicky komunikovať medzi sebou, ako aj s odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva a ďalšími inštitúciami, môže uľahčiť procesy a zmierniť potrebu tlačenej komunikácie a fyzickej prítomnosti, čím sa prispeje k skráteniu predsúdnych činností a súdnych konaní. Obrázok č. 42: Súdy: nástroje elektronickej komunikácie (*) (*) Možné maximum: 5 bodov. V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak majú súdy k dispozícii zabezpečenú elektronickú komunikáciu. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je k dispozícii vo všetkých prípadoch. Prokuratúry predstavujú základný predpoklad fungovania systému trestnej justície. Takisto môžu využívať výhody prístupu k zabezpečenému kanálu elektronickej komunikácie, ktorý im uľahčuje prácu a vedie k skvalitňovaniu súdnych konaní. Možnosť zabezpečenej elektronickej komunikácie medzi prokuratúrami a vyšetrovacími orgánmi, obhajcami a súdmi prispieva k rýchlejšej a efektívnejšej príprave konaní pred súdom. Obrázok č. 43: Prokuratúra: nástroje elektronickej komunikácie (*) (*) Možné maximum: 5 bodov. V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak majú prokuratúry k dispozícii zabezpečenú elektronickú komunikáciu. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je k dispozícii vo všetkých prípadoch. Dostupnosť nástrojov elektronickej komunikácie pre prokuratúry zahŕňa aj komunikáciu s advokátmi, ktorí sú zamestnancami prokuratúry.



– Online prístup k súdom – Schopnosť dokončiť konkrétne kroky súdneho postupu elektronickými prostriedkami je dôležitou súčasťou kvality justičných systémov. Elektronické podávanie žalôb, ako aj možnosť sledovať a urýchliť konania online alebo ovplyvniť elektronické doručovanie dokumentov, môžu hmatateľne uľahčiť prístup občanov aj podnikov (alebo ich právnych zástupcov) k spravodlivosti a obmedziť zdržania aj náklady. Dostupnosť takýchto digitálnych verejných služieb posunie súdy o ďalší krok bližšie k občanom a podnikom, čo bude viesť k zvýšeniu dôvery v justičný systém. Obrázok č. 44: Digitálne riešenia na začatie a sledovanie občianskoprávnych/obchodných a správnych konaní (*) (*) Možné maximum: 9 bodov. V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak je možnosť k dispozícii pri všetkých občianskoprávnych/obchodných a správnych konaniach. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je k dispozícii vo všetkých prípadoch. V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi občianskoprávnymi/obchodnými a správnymi konaniami, sa za obidve oblasti pridelil rovnaký počet bodov. HR: žiadne údaje týkajúce sa správnych konaní.



Využívanie digitálnych nástrojov pri uskutočňovaní a sledovaní súdnych konaní v trestných veciach môže prispieť aj k dodržiavaniu práv obetí a žalovaných. Digitálne riešenia môžu napríklad zabezpečiť dôvernú diaľkovú komunikáciu medzi žalovanými a ich advokátmi, umožniť zaisteným žalovaným pripraviť sa na pojednávanie alebo prispieť k tomu, aby sa zabránilo druhotnej viktimizácii obetí trestných činov.

Obrázok č. 45: Digitálne riešenia na uskutočňovanie a sledovanie súdnych konaní v trestných veciach (*) (*) Možné maximum: 6 bodov. V prípade každého kritéria sa jeden bod pridelil, ak je možnosť k dispozícii pri všetkých trestných konaniach. 0,5 bodu sa pridelilo, ak táto možnosť nie je k dispozícii vo všetkých prípadoch. – Prístup k rozsudkom – Zabezpečením online prístupu k rozsudkom sa zvyšuje transparentnosť justičných systémov, pomáha občanom a podnikom pochopiť svoje práva a môže sa prispievať ku konzistentnosti judikatúry. Mechanizmy zverejňovania súdnych rozhodnutí online sú základným predpokladom na vytvorenie ľahko použiteľných vyhľadávacích prostriedkov ( ), ktoré uľahčujú prístup k judikatúre odborníkom pracujúcim v oblasti práva aj širokej verejnosti. Bezproblémový prístup k judikatúre a jej jednoduché opakované použitie umožňuje inovačné aplikácie právnických technológií („legal tech“) na podporu aplikujúcich odborníkov. Pri zverejňovaní súdnych rozhodnutí online treba vyvážiť rôzne záujmy, a to v medziach stanovených v právnych a politických rámcoch. Na spracovanie osobných údajov súdmi sa v plnej miere uplatňuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov (). Pri posudzovaní toho, ktoré údaje sa majú zverejniť, je potrebné dosiahnuť spravodlivú rovnováhu medzi právom na ochranu údajov, právom na zverejnenie súdnych rozhodnutí a transparentnosťou justičného systému. Platí to najmä vtedy, ak sa zverejnenie týchto údajov odôvodňuje prevažujúcim verejným záujmom. V právnych predpisoch alebo praxi mnohých krajín sa vyžaduje, aby boli súdne rozhodnutia pred zverejnením systematicky alebo na vyžiadanie anonymizované alebo pseudonymizované ( ). Na údaje súdnych orgánov sa vzťahuje aj právny predpis EÚ o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora ( ). Dostupnosť súdnych rozhodnutí v strojovo čitateľnom formáte ( ) uľahčuje využívanie algoritmov v justičnom systéme ( ). Obrázok č. 46: Online prístup širokej verejnosti k zverejneným rozsudkom, 2020 (*) (v občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach na súdoch všetkých inštancií) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Možné maximum: 9 bodov. Za každú inštanciu súdu sa udelil jeden bod, ak boli dostupné všetky rozsudky v občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach (0,5 bodu, ak boli dostupné len niektoré rozsudky). V prípade členských štátov s dvojstupňovým systémom súdov sa body pridelili za tri stupne, pričom odzrkadľujú príslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu. V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi týmito dvoma oblasťami práva (občianskoprávne/obchodné a správne konania), sa za obidve oblasti pridelil rovnaký počet bodov. BE: v občianskoprávnych a trestných konaniach rozhoduje o zverejnení svojich rozsudkov každý súd samostatne; DE: o online dostupnosti rozsudkov prvej inštancie rozhoduje každá spolková krajina samostatne; IE: v trestných veciach nie sú skrátené konania vo všeobecnosti predmetom písomného rozsudku; AT: v prvej a druhej inštancii rozhodujú o tom, ktoré rozsudky majú byť zverejnené, sudcovia. Rozhodnutia Najvyššieho súdu, ktorými sa zamieta odvolanie bez podrobného odôvodnenia, sa neuverejňujú. NL: súdy rozhodujú o zverejnení podľa uverejnených kritérií; PT: v občianskoprávnych a trestných konaniach rozhoduje o zverejnení komisia zriadená v rámci súdu. SK: v prípade občianskoprávnych a trestných konaní sa rozhodnutia vydané v pojednávaniach, z ktorých bola vylúčená verejnosť, a platobné príkazy nezverejňujú. FI: o tom, ktoré rozsudky sa zverejňujú, rozhodujú súdy. Obrázok č. 47: Mechanizmy prípravy strojovo čitateľných súdnych rozhodnutí, 2020 (*) (v občianskoprávnych/obchodných, správnych a trestných konaniach na súdoch všetkých inštancií) [zdroj: Európska komisia ( )] (*) Možné maximum: 24 bodov podľa druhu vecí. Za každú z troch inštancií (prvú, druhú, poslednú) sa udeľuje jeden bod, ak sú sprístupnené všetky súdne rozhodnutia. Ak sú v konkrétnej inštancii sprístupnené len niektoré súdne rozhodnutia, udeľuje sa len pol bodu. V prípade členských štátov s dvojstupňovým systémom súdov sa body pridelili za tri stupne, pričom odzrkadľujú príslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu. V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi správnymi a občianskoprávnymi/obchodnými konaniami, sa za obidve oblasti práva pridelil rovnaký počet bodov. ES: využívanie databázy Všeobecnej súdnej rady (CGPJ) na komerčné účely alebo hromadné sťahovanie informácií nie je povolené. Opakované použitie týchto informácií na vypracovanie databáz alebo na komerčné účely sa musí uskutočňovať na základe postupov a podmienok stanovených CGPJ prostredníctvom jej centra súdnej dokumentácie; IE: rozsudky v trestných konaniach sa anonymizujú (t. j. vtedy, ak sa to vyžaduje zákonom alebo ak sudca v súlade so zásadami stanovenými v judikatúre nariadi, aby sa nezverejnila totožnosť účastníkov konania alebo osôb) a splnomocnený sudca musí uviesť, že každý obsah, ktorým by sa odhalila chránená totožnosť osoby, sa má upraviť.

3.2.5. Závery týkajúce sa kvality justičných systémov Ľahký prístup, primerané zdroje, účinné hodnotiace nástroje a digitalizácia sú faktory, ktoré prispievajú k vysokej kvalite justičných systémov. Od účinného justičného systému očakávajú občania a podniky vysokokvalitné rozhodnutia. V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 je uvedená porovnávacia analýza týchto faktorov. Prístupnosť V tomto vydaní sa znovu skúma množstvo prvkov, ktoré prispievajú k ústretovosti justičného systému voči občanom: ·Dostupnosť právnej pomoci a úroveň súdnych poplatkov majú významný vplyv na prístup k spravodlivosti, najmä pre chudobných ľudí. Z obrázka č. 23 vyplýva, že v niektorých členských štátoch by sa spotrebiteľom, ktorých príjem je nižší ako hranica chudoby podľa Eurostatu, právna pomoc neposkytla. V porovnaní s rokom 2019 sa prístupnosť právnej pomoci zúžila približne v tretine členských štátov a rozšírila v piatich členských štátoch, a to najmä pokiaľ ide o čiastočnú právnu pomoc. Tento vývoj je v súlade s dlhodobým trendom zhoršovania prístupu k právnej pomoci v niektorých členských štátoch. Úroveň súdnych poplatkov (obrázok č. 24) zostala od roku 2016 v podstate nezmenená, hoci niektoré členské štáty zvýšili úroveň súdnych poplatkov v prípade nízkej hodnoty sporu. Bremeno súdnych poplatkov je naďalej proporčne vyššie v prípade nízkej hodnoty sporu. Náročnosť získania právnej pomoci by mohla v kombinácii so značnými úrovňami súdnych poplatkov v niektorých členských štátoch chudobných ľudí odrádzať od prístupu k spravodlivosti. ·Úroveň súdnych poplatkov v prípade obchodného sporu (obrázok č. 25) sa v jednotlivých členských štátoch do veľkej miery líši (od 0,1 % do 6 % hodnoty sporu), pričom len dva členské štáty nemajú vôbec žiadne súdne poplatky. Na obrázku č. 26 sa znázorňuje, do akej miery môže úspešný účastník obchodného konania vymôcť právne náklady. Veľké rozdiely vo vymožiteľnosti právnych poplatkov vo fáze sporu sa vyskytujú nielen medzi členskými štátmi so zákonným systémom poplatkov a bez neho, ale aj v rámci týchto skupín (najmä viac či menej veľkorysými zákonnými systémami poplatkov). Okrem toho v mnohých členských štátoch vymožiteľnosť právnych nákladov závisí od diskrečnej právomoci súdov. Úroveň veľkorysosti systému na vymáhanie právnych poplatkov môže mať rovnako stimulujúce ako odrádzajúce účinky na pravdepodobnosť podania žaloby, a teda aj na celkový prístup k spravodlivosti. ·V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa analýza rozširuje o spôsoby, ktorými členské štáty propagujú dobrovoľné využívanie metód alternatívneho riešenia sporov (ARS) (obrázok č. 27) na riešenie súkromných sporov, najmä možnosti využívania digitálnych technológií. Sedemnásť členských štátov poskytuje možnosť začať konanie alebo podať žalobu a predložiť listinné dôkazy online aspoň pri určitých druhoch sporov. V 19 členských štátoch môžu byť účastníci konania elektronicky informovaní o začatí a jednotlivých krokoch konania a v 12 členských štátoch môžu uhradiť príslušné poplatky online. V 8 členských štátoch možno využiť technológie ako aplikácie umelej inteligencie alebo chatboty na uľahčenie predkladania a riešenia sporov. ·V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa druhýkrát predkladá konsolidovaný prehľad opatrení prijatých členskými štátmi v oblasti justičného systému zohľadňujúceho potreby detí (obrázok č. 28). Všetky členské štáty prijali aspoň určité zmeny, pričom k najčastejším patria opatrenia na zabezpečenie vypočutí so zohľadnením potrieb detí (a to aj v konkrétnom prostredí) a predchádzanie viacerým vypočutiam detí. Takmer všetky členské štáty takisto zabezpečujú kurzy odbornej prípravy pre sudcov týkajúce sa súdnictva zohľadňujúceho potreby detí. Zdroje Vysokokvalitné justičné systémy v členských štátoch si vyžadujú dostatočnú úroveň finančných a ľudských zdrojov vrátane potrebných investícií do materiálnej a technickej infraštruktúry, náležitú počiatočnú a pokračujúcu odbornú prípravu, ako aj rozmanitosť sudcov vrátane vyváženého zastúpenia mužov a žien. Z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2021 vyplýva nasledujúce: ·Pokiaľ ide o finančné zdroje, z údajov vyplýva, že vo všeobecnosti zostali celkové výdavky verejnej správy v roku 2019 na súdoch v členských štátoch väčšinou nezmenené, pričom medzi členskými štátmi pretrvávajú výrazné rozdiely v skutočných sumách, a to v EUR na obyvateľa, ako aj v percentuálnom vyjadrení HDP medzi členskými štátmi (obrázky č. 29 a 30). Takmer všetky členské štáty zvýšili v roku 2019 výdavky na obyvateľa (nárast v porovnaní s rokom 2018) a väčšina zvýšila aj výdavky v percentuálnom vyjadrení HDP. ·Tak ako v roku 2020 aj v porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa uvádza rozdelenie celkových výdavkov do rôznych kategórií na základe údajov získaných Eurostatom. Z obrázka č. 31 vyplýva, že medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely v štruktúre výdavkov. Na jednej strane, zatiaľ čo najväčší podiel vo väčšine členských štátov predstavujú mzdy a platy sudcov a zamestnancov súdov (vrátane sociálnych príspevkov), investície do dlhodobého majetku, ako sú napríklad súdne budovy a softvér, predstavujú malý podiel. Na druhej strane sú výdavky na prevádzkové náklady (napr. prenájom budov, právnu pomoc a iný spotrebný tovar) v niekoľkých členských štátoch v porovnaní s ostatnými podstatne vyššie. Toto rozdelenie zostáva medziročne relatívne nezmenené. ·Ženy stále vo väčšine členských štátov tvoria menej ako 50 percent sudcov na najvyšších súdoch (obrázok č. 33). Vývoj za trojročné obdobie od roku 2018 do roku 2020 ukazuje, že trendy v jednotlivých členských štátoch sa líšia, ale pomer sudkýň na najvyšších súdoch sa od roku 2010 vo väčšine členských štátov zvýšil. ·Pokiaľ ide o odbornú prípravu sudcov, takmer všetky členské štáty zabezpečujú aspoň určitú priebežnú odbornú prípravu v oblasti spôsobilosti súdiť, ale menší počet už ponúka odbornú prípravu v oblasti IT zručností, riadenia súdov a justičnej etiky. Podiel sudcov, ktorí absolvujú odbornú prípravu v oblasti IT zručností, je v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne vyšší (obrázok č. 35). Pokiaľ ide o odbornú prípravu týkajúcu sa komunikácie so zraniteľnými skupinami účastníkov konaní (obrázok č. 36), väčšina členských štátov zabezpečuje odbornú prípravu zameranú na obete rodovo motivovaného násilia a viac ako polovica členských štátov zabezpečuje odbornú prípravu zameranú na rodovo citlivé postupy, žiadateľov o azyl alebo osoby s odlišným kultúrnym, náboženským, etnickým alebo jazykovým pôvodom. Odborná príprava zameraná na komunikáciu so zrakovo alebo sluchovo postihnutými osobami je k dispozícii v približne polovici členských štátov. Odborná príprava týkajúca sa zvyšovania informovanosti a boja proti dezinformáciám je k dispozícii iba v o niečo viac ako polovici členských štátov. Hodnotiace nástroje ·Využívanie prieskumov medzi účastníkmi konaní a odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva (obrázok č. 37) bolo v roku 2019 o niečo intenzívnejšie ako v predchádzajúcich rokoch, pričom stabilný počet členských štátov sa rozhodol neuskutočňovať žiadne prieskumy. Podľa všetkého však medzi členskými štátmi, ktoré nevykonávajú prieskumy, existujú odchýlky, z ktorých vyplýva, že niekedy sa prieskumy uskutočňujú iba každý druhý rok alebo raz za niekoľko rokov. Prístupnosť, útvar súdu pre služby zákazníkom, súdne pojednávania a rozsudky, ako aj celková dôvera v justičný systém, sú naďalej bežnými témami prieskumov, iba niekoľko členských štátov sa však zaujímalo o spokojnosť skupín s osobitnými potrebami alebo o informovanosť jednotlivcov o právach. Takmer všetky členské štáty, ktoré využívali prieskumy, zabezpečili aj nadväzujúce opatrenia (obrázok č. 38), hoci aj naďalej pretrvávajú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o ich rozsah. Výsledky boli vo všeobecnosti použité na vypracovanie výročných alebo osobitných správ a v mnohých členských štátoch poslúžili na hodnotenie alebo identifikovanie potreby zmeny právneho predpisu. Digitalizácia ·Od vydania za rok 2021 obsahuje porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície rozšírený prvok podrobného preskúmania aspektu digitalizácie justície. Hoci väčšina členských štátov už v rôznych kontextoch a v rôznej miere využíva digitálne riešenia, existuje významný priestor na zlepšenie. ·Takmer všetky členské štáty poskytujú prístup k niektorým online informáciám o svojom justičnom systéme vrátane centralizovaného webového portálu s elektronickými tlačivami a interaktívnym poučením o vymáhateľných právach (obrázok č. 39). Rozdiely sú v obsahu informácií a ich vhodnosti, pokiaľ ide o potreby ľudí. Iba obmedzený počet členských štátov (12) napríklad umožňuje ľuďom prostredníctvom interaktívnej online simulácie zistiť, či majú nárok na právnu pomoc. Webové sídlo s elektronickými tlačivami pre verejnosť a spoločnosti alebo informáciami pre cudzincov je však k dispozícii vo väčšine členských štátov. ·Menej ako polovica členských štátov má zavedené procesné pravidlá týkajúce sa digitalizácie, ktoré umožňujú využívanie komunikácie na diaľku a prípustnosť dôkazov predkladaných iba v digitálnom formáte. V zostávajúcich členských štátoch je to možné iba za určitých okolností. ·Pokiaľ ide o využívanie digitálnych technológií na súdoch a prokuratúrach, väčšina členských štátov už má na súdoch, prokuratúrach a pre zamestnancov k dispozícii rôzne digitálne nástroje. Hoci má väčšina členských štátov zavedené systémy správy vecí, systémy videokonferencií a možnosť práce na diaľku, stále je potrebné zabezpečiť širšiu dostupnosť systémov automatického prideľovania vecí, umelej inteligencie a blockchainových nástrojov. ·Vo väčšine členských štátov majú súdy k dispozícii zabezpečené elektronické nástroje na komunikáciu. V mnohých členských štátoch však súdy dokážu komunikovať prostredníctvom zabezpečených elektronických riešení iba s určitými odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva a/alebo vnútroštátnymi orgánmi. V prípade prokuratúr menej ako tretina členských štátov komplexne poskytuje zabezpečenú elektronickú komunikáciu s odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva a vnútroštátnymi orgánmi. ·Pri občianskoprávnych/obchodných a správnych konaniach poskytuje väčšina členských štátov občanov a podnikom (alebo ich právnym zástupcom) online prístup k prebiehajúcim alebo uzavretým veciam, hoci v rôznej miere. Pri trestných konaniach však majú žalovaní a obete vo väčšine členských štátov veľmi obmedzené možnosti sledovať svoje konanie alebo sa na ňom zúčastňovať pomocou digitálnych riešení, zatiaľ čo v niektorých členských štátoch táto možnosť vôbec neexistuje. ·V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi zostal online prístup k rozsudkom súdu (obrázok č. 46) nezmenený, najmä pokiaľ ide o zverejňovanie rozsudkov najvyššej inštancie: 17 členských štátov zverejňuje všetky rozsudky najvyššej inštancie v občianskoprávnych/obchodných a správnych konaniach a 15 členských štátov zverejňuje aj trestné rozsudky najvyššej inštancie. Tieto čísla podnecujú všetky členské štáty, aby sa ďalej zlepšovali, keďže rozhodnutia najvyššej inštancie zohrávajú dôležitú úlohu z hľadiska konzistentnosti judikatúry. Ani v oblasti zverejňovania rozsudkov súdov druhej inštancie nedošlo k pokroku. V roku 2020 iba deväť členských štátov zverejňovalo všetky rozsudky v občianskoprávnych/obchodných a správnych konaniach súdov druhej inštancie online a šesť členských štátov tak robilo v prípade rozsudkov súdov druhej inštancie v trestnom konaní, čo je menej ako v roku 2019. ·V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície za rok 2021 sa naďalej analyzujú mechanizmy zavedené v členských štátoch na uľahčenie prípravy strojovo čitateľných súdnych rozhodnutí (obrázok č. 47). Všetky členské štáty majú zavedené prinajmenšom určité mechanizmy pre občianskoprávne/obchodné, správne a trestné konania, hoci medzi jednotlivými členskými štátmi možno pozorovať značné odchýlky. Správne súdy sú zrejme vo vytváraní kľúčových faktorov na využívanie algoritmov v justičnom systéme pokročilejšie. Vo všeobecnosti možno pozorovať tendenciu zavádzať ďalšie mechanizmy, a to najmä pokiaľ ide o dostupnosť metaúdajov v rozsudkoch, napríklad kľúčových slov a dátumu vydania rozhodnutia, ako aj reguláciu osobných údajov v zverejňovaných rozsudkoch. Väčšina členských štátov zaznamenala v roku 2020 zlepšenie oproti roku 2019. Justičné systémy, v ktorých boli zavedené mechanizmy na modelovanie rozsudkov podľa noriem pre strojovú čitateľnosť, majú podľa všetkého potenciál dosahovať v budúcnosti lepšie výsledky.



3.3. Nezávislosť Nezávislosť súdnictva, ktorá je nevyhnutým predpokladom rozhodovania súdov, je jednou z požiadaviek, ktorá vychádza zo zásady účinnej súdnej ochrany uvedenej v článku 19 ZEÚ a z práva na účinný prostriedok nápravy pred súdom, ktoré je zakotvené v článku 47 Charty základných práv Európskej únie ( ). Pri tejto požiadavke sa predpokladá: a) vonkajšia nezávislosť, keď dotknutý orgán vykonáva svoje funkcie autonómne bez akýchkoľvek hierarchických prekážok alebo podriadenosti inému orgánu a bez prijímania akýchkoľvek príkazov alebo pokynov z iného zdroja, čiže je chránený pred vonkajšími zásahmi alebo tlakom, ktorý by mohol negatívne ovplyvňovať nezávislý úsudok členov orgánu a ich rozhodnutia; a b) vnútorná nezávislosť a nestrannosť, keď sa pri konaní v predmetnej veci dodržiava rovnaký odstup od účastníkov konania a ich konkrétnych záujmov ( ).

Nezávislosť súdnictva zaručuje ochranu všetkých práv jednotlivcov podľa práva EÚ a zabezpečenie spoločných hodnôt členských štátov, ktoré sú stanovené v článku 2 ZEÚ, najmä hodnoty právneho štátu ( ). Zachovanie právneho poriadku EÚ je mimoriadne dôležité pre všetkých občanov aj podniky, ktorých práva a slobody sú chránené právom EÚ. Vnímaná nezávislosť súdnictva je činiteľom, ktorý podporuje rast, pretože vnímanie nedostatku nezávislosti môže odrádzať od investovania ( ). Okrem ukazovateľov vnímanej nezávislosti súdnictva z rôznych zdrojov je v porovnávacom prehľade uvedených viacero ukazovateľov spôsobu organizácie justičných systémov na ochranu nezávislosti súdnictva v určitých typoch situácií, keď by mohla byť ohrozená nezávislosť. Na základe príspevkov Európskej siete súdnych rád (ENCJ), Siete predsedov najvyšších súdov Európskej únie (NPSJC) a skupiny expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu obsahuje porovnávací prehľad ukazovatele týkajúce sa zapojených úradov a postavenia uchádzačov o vymenovanie za sudcov najvyššieho súdu, prehľad hierarchie právomocí v rámci prokuratúr, ako aj možnosť preskúmať rozhodnutie prokurátora o nezačatí trestného stíhania v danej veci.

3.3.1. Vnímaná nezávislosť súdnictva Obrázok č. 48: Vnímanie nezávislosti súdov a sudcov širokou verejnosťou (*)[zdroj: Eurobarometer ( ) – svetlé farby: 2016, 2019 a 2020, tmavé farby: 2021] (*) Členské štáty sú zoradené najprv podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi dobrá alebo pomerne dobrá (celkovo dobrá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je pomerne zlá alebo veľmi zlá (celkovo zlá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej aj zlej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi dobrá; ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej, celkovo zlej a veľmi dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi zlá. Na obrázku č. 49 sa znázorňujú hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti súdov a sudcov, ktoré uviedli respondenti. Respondenti zo širokej verejnosti, ktorí nezávislosť justičného systému vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z troch dôvodov na vysvetlenie svojho hodnotenia. Členské štáty sú uvedené v rovnakom poradí ako na obrázku č. 48. Obrázok č. 49: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti širokou verejnosťou (podiel všetkých respondentov – vyššia hodnota znamená väčší vplyv) [zdroj: Eurobarometer ( )] Obrázok č. 50: Vnímanie nezávislosti súdov a sudcov spoločnosťami (*) [zdroj: Eurobarometer ( ) – svetlé farby: 2016, 2019 a 2020, tmavé farby: 2021] (*) Členské štáty sú zoradené najprv podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi dobrá alebo pomerne dobrá (celkovo dobrá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je pomerne zlá alebo veľmi zlá (celkovo zlá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej aj zlej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi dobrá; ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej, celkovo zlej a veľmi dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percentuálneho podielu respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a sudcov je veľmi zlá. Na obrázku č. 51 sa znázorňujú hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti súdov a sudcov, ktoré uviedli respondenti. Respondenti spomedzi spoločností, ktoré nezávislosť justičného systému vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z troch dôvodov na vysvetlenie svojho hodnotenia. Členské štáty sú uvedené v rovnakom poradí ako na obrázku č. 50. Obrázok č. 51: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti spoločnosťami (podiel všetkých respondentov – vyššia hodnota znamená väčší vplyv) [zdroj: Eurobarometer ( )]



3.3.2. Štrukturálna nezávislosť Záruky štrukturálnej nezávislosti si vyžadujú existenciu pravidiel, najmä pokiaľ ide o zloženie daného súdu a vymenúvanie, dĺžku funkčného obdobia a dôvody neprítomnosti, zamietnutia alebo odvolania jeho členov, aby sa odstránili akékoľvek oprávnené pochybnosti účastníkov konania, pokiaľ ide o jeho neovplyvniteľnosť vonkajšími faktormi a neutralitu vo vzťahu k protichodným záujmom ( ). Týmito pravidlami sa musí konkrétne nielen zabraňovať priamemu ovplyvňovaniu vo forme pokynov, ale aj takým druhom ovplyvňovania, ktoré sú nepriame a môžu mať vplyv na rozhodnutia dotknutých sudcov ( ).

Boli vypracované európske normy, najmä Radou Európy, napríklad v odporúčaní Rady Európy z roku 2010 Sudcovia: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť ( ). V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície sa uvádzajú určité ukazovatele toho, čo je relevantné pri posudzovaní spôsobu organizácie justičných systémov, aby bola zabezpečená nezávislosť súdnictva. V tomto vydaní porovnávacieho prehľadu sa osobitne uvádzajú nové ukazovatele týkajúce sa zapojených úradov a postavenia uchádzačov o vymenovanie za sudcov najvyššieho súdu (obrázky č. 52 – 54) ( ). Takisto sa v ňom uvádza prehľad hierarchie právomocí v rámci prokuratúr, ako aj možnosť preskúmať rozhodnutie prokurátora o nezačatí trestného stíhania v danej veci (obrázky č. 55 – 57) ( ). Obrázky obsahujú vnútroštátne rámce, ktoré sa uplatňovali v decembri 2020. Obrázky uvedené v porovnávacom prehľade neposkytujú posúdenie ani nepredstavujú kvantitatívne údaje o účinnosti záruk. Ich cieľom nie je zobraziť zložitosť a podrobnosti postupov a sprievodných záruk. Treba takisto poznamenať, že v záujme zaručenia nezávislosti súdnictva je nevyhnutné aj vykonávanie politík a postupov na podporu integrity a na zamedzenie korupcie v súdnictve. Účinná ochrana nezávislosti súdnictva si okrem toho okrem príslušných potrebných noriem vyžaduje aj kultúru integrity a nestrannosti, ktorú rešpektujú všetci sudcovia a širšia spoločnosť. – Vymenovanie sudcov najvyššieho súdu – Najvyššie súdy sú ako súdy poslednej inštancie nevyhnutne dôležité na zabezpečenie jednotného uplatňovania práva v členských štátoch. Postup vymenúvania sudcov najvyššieho súdu s cieľom zabezpečiť ich nezávislosť a nestrannosť organizujú členské štáty. V tomto zmysle sa v európskych právnych predpisoch vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, že na sudcov nebude po ich vymenovaní pri výkone ich úloh menovací orgán vyvíjať žiadny vplyv ani tlak ( ). Takisto je potrebné zabezpečiť také hmotnoprávne podmienky a podrobné procesné pravidlá, ktorými sa riadi prijímanie rozhodnutí o vymenovaní, aby nevznikali oprávnené pochybnosti jednotlivcov o neovplyvniteľnosti sudcov vonkajším faktormi ani o ich neutralite vo vzťahu k protichodným záujmom ( ). Účasť nezávislých orgánov, akými sú napríklad súdne rady, na procese menovania sudcov môže v zásade prispieť k objektívnosti celého procesu, ak je daný orgán dostatočne nezávislý od zákonodarnej a legislatívnej moci ( ).



Na obrázku č. 52 je znázornený prehľad orgánov a úradov, ktoré navrhujú sudcov na vymenovanie za sudcov najvyššieho súdu, a orgánov, ktoré ich menujú, ako aj orgánov, s ktorými sa ich menovanie konzultuje (napr. sudcov). Obrázok č. 52: Vymenovanie sudcov najvyššieho súdu: navrhujúce a menovacie orgány (*) ( ) AT: návrh: špecializovaná komora najvyššieho súdu; menovanie: predseda súdu na odporúčanie ministra spravodlivosti. LU: návrh a menovanie: Cour supérieure de justice; DE: návrh: Richterwahlausschuss [výberová komisia sudcov pozostávajúca z ministrov spravodlivosti 16 spolkových krajín a 16 členov zvolených spolkovým parlamentom (Bundestag)] alebo ministerstvo spravodlivosti; menovanie: Richterwahlausschuss po porade s Präsidialrat (plénum najvyššieho súdu pozostávajúce z jeho predsedu a sudcov zvolených všetkými sudcami súdu predloží odôvodnené stanovisko k osobnostnej a profesijnej spôsobilosti každého uchádzača) a na základe povinného súhlasu ministra spravodlivosti; formálne vymenúvanie vykonáva predseda; SK: návrh: predseda súdu alebo súdna rada; menovanie: hlava štátu na základe odporúčania súdnej rady; SE: návrh: rada pre navrhovanie sudcov; menovanie: vláda; HR: návrh: uchádzači sa sami prihlasujú do konkurzu; EE: návrh: predseda najvyššieho súdu po otvorenom konkurze; predseda najvyššieho súdu najskôr zváži stanovisko najvyššieho súdu en banc a Rady pre správu súdov; NL: návrh: najvyšší súd; menovanie: parlament; PL: návrh: Národná súdna rada; menovanie: prezident republiky; RO: menovanie nikto nenavrhuje; Vyššia súdna rada organizuje konkurz prostredníctvom Národného súdneho inštitútu; CY: prezident vykonáva menovanie na odporúčanie predsedu najvyššieho súdu; EL: návrh: minister spravodlivosti; menovanie: súdna rada na základe prezidentského dekrétu, ktorým sa vykonáva rozhodnutie; BG: menovanie sa nenavrhuje: uskutočňuje sa konkurz; menovanie: príslušné kolégium pri Najvyššej súdnej rade; LT: v grafe sa znázorňuje proces najvyššieho súdu. Sudcu najvyššieho súdu menuje Seimas (návrh: prezident republiky). Uchádzačov vyberá výberová komisia. Prezidentovi republiky poskytuje poradenstvo súdna rada; menovanie: parlament. Sudcov najvyššieho správneho súdu menuje prezident republiky. LV: návrh: predseda súdu na základe povinného stanoviska príslušného oddelenia najvyššieho súdu; menovanie: parlament v prípade externých uchádzačov a súdna rada v prípade sudcov; IT: na návrh CPGA (súdnej rady) vydá prezident republiky dekrét o menovaní sudcov štátnej rady; FR: menovacím orgánom je prezident republiky, ktorý musí formálne menovať sudcov (na základe odporúčania CSM) prostredníctvom dekrétu; BE: návrh: súdna rada na