[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 15.6.2005

KOM(2005) 259 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Samit OSN 2005 – Zvládnutie globálnych výziev a zabezpečenie úspešnej reformy OSN

OZNÁMENIE KOMISIERADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Samit OSN 2005 – Zvládnutie globálnych výziev a zabezpečenie úspešnej reformy OSN

Samit Organizácie Spojených národov (OSN), ktorý sa koná 14. – 16. septembra 2005 v New Yorku, je príležitosťou pre medzinárodné spoločenstvo, aby sa dohodlo na nových spoločných opatreniach a záväzkoch s cieľom zvládnuť najväčšie výzvy dnešného sveta a posilniť kapacity i efektívnosť OSN. Ako je zrejmé z Európskej bezpečnostnej stratégie a z oznámenia Komisie „Európska únia a OSN: voľba multilaterálnosti“[1] zo septembra 2003, EÚ sa aktívne zasadzuje za účinný multilaterálny prístup a splní očakávania medzinárodného spoločenstva, ktoré dúfa, že EÚ prispeje veľkou mierou k úspechu samitu OSN. EÚ sa neúnavne usiluje o to, aby sa výsledkami samitu zrealizovali jej ambície prijať konkrétne opatrenia na podporu plnej implementácie Miléniovej deklarácie a lepšie pripraviť OSN, aby mohla účinnejšie čeliť výzvam 21. storočia.

Návrhy Komisie v rozvojovej oblasti z 12. apríla 2005 a z nich vyplývajúci ambiciózny záväzok, ktorý EÚ prijala 24. mája 2005, jednoznačne dokazujú jej odhodlanie prispieť k úspechu samitu. EÚ zohráva úlohu aj pri napredovaní v iných oblastiach, napríklad pri zabezpečovaní mieru a dodržiavaní ľudských práv. Významným prínosom je rezolúcia, ktorú prijal Európsky parlament 9. júna 2005. EÚ musí dať najavo aj odhodlanosť zaistiť včasnú implementáciu výsledkov samitu a ukázať partnerom, akým spôsobom zamýšľa účinne prispieť k tejto implementácii vrátane využitia politík a nástrojov Spoločenstva. V tomto oznámení by Komisia na základe stanovísk dohodnutých v rámci EÚ rada predstavila konkrétne návrhy stanovísk a činností EÚ v súvislosti so samitom, ako aj nadväzujúce opatrenia pre viaceré kľúčové oblasti.

AMBICIÓZNE CIELE PRED SAMITOM A PEVNÉ ODHODLANIE IMPLEMENTOVAť VÝSLEDKY SAMITU

Komisia si od samitu sľubuje čo najviac jasných a konkrétnych riešení a po jeho skončení ich uskutočnenie v čo najkratšom čase. V návrhu výsledného dokumentu, ktorý 3. júna 2005[2] predložil predseda Valného zhromaždenia OSN Jean Ping, sa v určitých prípadoch naznačuje, že po samite bude potrebné vypracovať ďalšie podrobnosti. V tom prípade by sa mal všade tam, kde je to možné, stanoviť jasný časový rámec tohto procesu, ktorý by neohrozil žiadne rozhodnutia prijaté na samite.

EÚ podporuje opatrenia, ktoré umožnia zvládnuť najdôležitejšie výzvy dneška i reformu OSN, jej angažovanosť sa však samitom nekončí. Mala by ukázať, že je odhodlaná zabezpečiť realizáciu výsledkov samitu a nadviazať na ne. V súlade so svojou podporou účinnej multilaterálnosti by EÚ mala zreteľne prevziať vedúcu úlohu.

V tomto štádiu príprav na samit sa do predloženého oznámenia nemohli zahrnúť všetky otázky, ktoré sa na samite budú riešiť, ale zameriava sa v ňom len na niektoré problémy, ktoré sú z hľadiska EÚ kľúčové a k riešeniu ktorých má Komisia špecifickým spôsobom prispieť. S tým súvisiace obmedzenie počtu tém by preto nemalo znamenať, že ostatným otázkam z agendy samitu, ktorým sa oznámenie nevenuje, EÚ pripisuje menší význam. V oznámení sa už rozoberajú aj niektoré návrhy na implementáciu, ktoré by sa mali považovať za príklady zabezpečenia opatrení nadväzujúcich na samit.

1. Rozvoj: dodržanie sľubu o zvýšení objemu pomoci a zlepšenie jej účinnosti a koherentnosti politiky

Návrh výsledného dokumentu zo samitu, predložený predsedom Valného zhromaždenia, obsahuje v rozvojovej oblasti viaceré pozitívne odporúčania, ktoré sú dobrým základom pre úspešný výsledok v septembri. EÚ predovšetkým dúfa, že po tom, ako sa na základe konsenzu z Monterrey a barcelonských záväzkov v oblasti financovania rozvoja, najmä pokiaľ ide o oficiálnu rozvojovú pomoc (ďalej len „ORP“), pevne zaviazala k splneniu nových a ambicióznych cieľov týkajúcich sa politickej koherentnosti a osobitného dôrazu na Afriku, budú ostatné krajiny nasledovať jej príklad. Nový spoločný záväzok EÚ o dosiahnutí prahovej hranice 0,56 % HDP do roku 2010 (čo by sa malo v porovnaní so sumou očakávanou v roku 2006 prejaviť o 20 miliárd eur vyššou sumou, ktorá sa od roku 2010 ročne vynaloží na ORP) a 0,7 % do roku 2015 (čo by malo predstavovať ročne o 45 miliárd eur viac ako predtým) je dôležitým krokom smerom k medzinárodnej solidárnosti a jasným signálom, že EÚ sa zasadzuje za úspech samitu. Okrem toho sa EÚ v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami naďalej usiluje nájsť riešenia problémov neudržateľných dlhových zaťažení a snaží sa o plnú implementáciu posilnenej Iniciatívy pre vysoko zadlžené chudobné krajiny. Rozhodujúcim činiteľom bude dohodnúť sa na rozsahu a spôsobe ďalšieho multilaterálneho odpustenia dlhov, aby sa prístupom podľa jednotlivých prípadov zabezpečila dlhodobá únosnosť dlhov.

Okrem objemu pomoci sa EÚ rozhodla venovať osobitnú pozornosť jej kvalite a účinnosti a pri poskytovaní pomoci a jej ďalšom odviazaní sa bude snažiť o zlepšenie operačnej komplementárnosti. V budúcom návrhu vyhlásenia o novej rozvojovej politike Európskej únie Komisia navrhne spôsob, akým sa dá zabezpečiť, aby sa výsledky samitu zohľadnili v príslušných oblastiach.

Keďže na EÚ pripadá vyše 50 % svetovej ORP a na samotné Európske spoločenstvo 10 %, najdôležitejším cieľom je zlepšiť implementáciu. EÚ by mala obhajovať myšlienku, že samit OSN je vhodným fórom na zdôraznenie zlepšenia účinnosti pomoci. Od roku 2000 sa Komisia plne zapája do procesu reformy riadenia, ktorou sa podstatne urýchlilo a skvalitnilo poskytovanie vonkajšej pomoci Európskeho spoločenstva. Veľká reforma v oblasti rozvojovej politiky, posilnené strategické plánovanie a hodnotenie, zjednodušené riadiace štruktúry, zlepšené pracovné metódy a postúpenie rozhodovacích právomocí delegáciám Európskej komisie sú charakteristickými črtami tohto procesu. Toto všetko vyústilo do programu vonkajšej pomoci, ktorým sa na úrovni EÚ podporuje koordinácia a zabezpečuje koherentnosť.

Viac financií a zlepšené poskytovanie pomoci sú dôležité nástroje dopĺňajúce domáce úsilie rozvojových krajín, na ktorých v súlade s konsenzom z Monterrey spočíva primárna zodpovednosť. Popri tomto úsilí, výrazne zameranom aj na mobilizáciu domácich finančných zdrojov pre rozvoj, EÚ zdôraznila aj prínos politík, ktoré sa pomoci priamo netýkajú, k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov (ďalej len „MRC“). EÚ prijala súbor konkrétnych záväzkov na zvýšenie koherentnosti politiky a na opätovné potvrdenie záväzkov v prospech rozvoja, ktoré sa prijali v rámci politík nezaoberajúcich sa prednostne problematikou pomoci.

EÚ si uvedomuje ústrednú úlohu ôsmich MRC v procese znižovania chudoby a zvyšovania rastu vo všetkých rozvojových krajinách a opakuje svoj záväzok dosiahnuť všetky ciele. EÚ by mala plne uznať väzbu medzi dosiahnutím MRC a splnením ostatných záväzkov vyplývajúcich z dôležitých medzinárodných konferencií. Napríklad viaceré problémy týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja, sexuálneho a reprodukčného zdravia, zamestnanosti a dôstojnej práce si zasluhujú, aby sa odzrkadlili vo výsledkoch samitu.

Komisia navrhuje, aby EÚ v súvislosti s implementáciou výsledkov samitu vyjadrila svoju pripravenosť lepšie zladiť rozvojovú politiku s prioritami, ktoré vo svojich stratégiách na znižovanie chudoby stanovili rozvojové krajiny v súlade s MRC. Uľahčilo by sa tým ďalšie predvídateľné financovanie a zlepšila koordinácia i koherentnosť rozvojovej spolupráce. EÚ by mala na nevyhnutné prispôsobenia nabádať aj medzinárodné spoločenstvo darcov.

Špecifická nezávideniahodná situácia Afriky a menej sľubné vyhliadky tohto kontinentu na dosiahnutie MRC si zasluhujú osobitnú pozornosť. V máji Rada na základe návrhov Komisie prijala celý rad záväzkov, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby sa Afrika stala politickou prioritou, ako aj urýchliť kroky EÚ v obmedzenom počte oblastí. EÚ potvrdila, že zvýši finančnú pomoc pre Afriku rozprestierajúcu sa južne od Sahary a spoločne kontinentu poskytne najmenej 50 % dohodnutého zvýšenia prostriedkov ORP. Predstavovalo by to ročne o 10 miliárd eur viac ako v roku 2010 a o 22 miliárd eur viac ako v roku 2015. Zvýšenie podpory určenej pre Afriku si vyžiada ďalšie investície darcov a partnerských krajín do oblasti dobrej správy a riadenia, prepojiteľnosti, zabezpečenia potravinami, do ľudského, sociálneho a hospodárskeho rozvoja, poskytovania základných služieb a do trvalej udržateľnosti životného prostredia. Komisia potvrdzuje svoj zámer predložiť na jeseň návrhy na komplexnú a dlhodobú stratégiu EÚ pre Afriku, ktorú má Európska rada prijať v decembri 2005.

Pokiaľ ide o boj proti nákazlivým chorobám, EÚ obnovila a zdôraznila svoj záväzok bojovať proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostredníctvom externých opatrení nového Európskeho akčného programu, ktorý Komisia prijala v apríli 2005[3]. Týmto akčným programom sa uľahčí koordinácia a spoločné opatrenia v rámci EÚ (ES a členské štáty). Ako požiadala Rada vo svojich záveroch k Európskemu akčnému programu, Komisia a členské štáty navrhnú „cestovnú mapu“, aby sa zvýšila koherentnosť a koordinácia úsilia EÚ bojovať proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostredníctvom externých opatrení EÚ. Európsky akčný program a cestovná mapa môžu takisto pomôcť vytvoriť spojenie so spoločnou stratégiou agentúr OSN v oblasti boja proti týmto trom chorobám. EÚ by mala v tomto kontexte zdôrazniť, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť deťom, ktorých rodičia sú infikovaní vírusom HIV resp. trpia ochorením AIDS.

Európskej únii by malo záležať aj na úspešnom zavŕšení druhej fázy Svetového samitu o informačnej spoločnosti, ktorý sa v novembri 2005 bude konať v Tunise, pretože informačné a komunikačné technológie zohrávajú pri dosiahnutí MRC kľúčovú úlohu.

2. obchod a rozvoj: mobilizácia obchodu ako hnacej sily rozvoja

EÚ by prostredníctvom obchodnej politiky, ktorá podporuje aj iné politické priority, napríklad rozvoj, znižovanie chudoby, ochranu životného prostredia a dôstojnú prácu pre všetkých, mala energicky presadzovať mobilizáciu medzinárodného obchodu ako hnacej sily rozvoja . Vítanou by bola výzva samitu na rýchle ukončenie kola rokovaní z Dauhy, v ktorom sa kladie dôraz na rozvoj, najneskôr v roku 2006 a tak, aby sa tento sľub podpory rozvoja splnil. V máji 2005[4] EÚ potvrdila svoj pevný záväzok zasadiť sa za trvalo udržateľné a ambiciózne výsledky rozvojovej agendy z Dauhy, ktoré maximalizujú prínos pre rozvoj a prispievajú tým k splneniu MRC. EÚ bude pokračovať vo svojom úsilí aj v súvislosti s hongkonským zasadnutím ministrov v rámci Svetovej obchodnej organizácie v decembri 2005. Pozitívny výsledok by predstavoval nové príležitosti týkajúce sa prístupu k trhu pre tovary a služby z rozvojových krajín, ako aj pevné obchodné pravidlá podporujúce rozvoj.

Komisia si pripomína svoj záväzok[5] usilovať sa o dosiahnutie prístupu k trhu bez ciel a bez kvót pre všetky výrobky z najmenej rozvinutých krajín a je toho názoru, že vyspelé krajiny by mali tento svoj záväzok na samite OSN splniť.

Na samite by sa malo takisto uznať, že je dôležité, aby sa ďalšími finančnými prostriedkami podporili stratégie samotných rozvojových krajín, zamerané na prispôsobenie obchodu a na integráciu do multilaterálneho systému. EÚ bude aj naďalej pomáhať rozvojovým krajinám pri integrácii obchodu do ich národných rozvojových stratégií a pri zavádzaní potrebných vnútorných reforiem. V prospech rozvojových krajín bude EÚ pokračovať v zlepšovaní svojho Všeobecného systému preferencií a pravidiel o pôvode.

Na samite by sa mala uznať a podporiť aj úloha regionálnych organizácií a regionálnej integrácie v širokej škále oblastí vrátane obchodu, samozrejme pod podmienkou, že sú v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie. EÚ bude naďalej podporovať regionálnu integráciu ako osvedčenú stratégiu plynulej a postupnej integrácie rozvojových krajín do svetového hospodárstva, najmä v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (ďalej len „krajiny AKT“).

3. Zamestnanosť a sociálne otázky: zvýšená pozornosť sociálnemu rozmeru globalizácie

Na samite by sa mal opätovne potvrdiť prísľub nadviazať na kodanský samit a najmä podporiť dôstojnú prácu pre všetkých (vrátane riešenia problému zamestnávania detí), čo by sa malo zohľadniť v celosvetovom rozvojovom partnerstve a stať súčasťou národne realizovaných rozvojových stratégií. Dôstojná práca zahŕňa nielen podporu plnej a produktívnej zamestnanosti, ale aj celý rad iných kľúčových prvkov, akými sú základné pracovné normy, pracovné podmienky, rovnosť pohlaví, investovanie do ľudského kapitálu, sociálne istoty, bezpečnosť pri práci a sociálny dialóg. Potrebné je uznať dôležitosť integrovaného konceptu politík a koherentnosti politiky pre rozvoj a v tejto súvislosti na celosvetovej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni podporovať vzájomne sa posilňujúce politiky v oblastiach hospodárstvo, zamestnanosť, sociálne záležitosti a životné prostredie.

S cieľom podporiť dôstojnú prácu, ako aj lepšie využiť príležitosti a zvládnuť výzvy, ktoré prichádzajú s globalizáciou, je EÚ pevne odhodlaná zmobilizovať všetky svoje politiky, vrátane politík a nástrojov v oblastiach obchodu, rozvoja a vonkajších vzťahov. Na základe správy Svetovej komisie pre sociálnu dimenziu globalizácie a návrhov Európskej komisie[6] zdôraznila Európska rada v decembri 2004 význam posilnenia sociálnej dimenzie globalizácie, aby priniesla čo najväčšie výhody všetkým, mužom i ženám. S týmto cieľom bude EÚ spolupracovať s národnými orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Bude podporovať snahy o zabezpečenie koherentnosti politík medzi medzinárodnými inštitúciami a povzbudzovať k dialógu a spolupráci medzi Svetovou obchodnou organizáciou, brettonwoodskymi inštitúciami a Medzinárodnou organizáciou práce.

EÚ hodlá aj v budúcnosti zvyšovať podporu spravodlivému obchodu ako nástroju trvalo udržateľného rozvoja a eliminácie chudoby a naďalej sa usiluje o to, aby európske spoločnosti prijali koncepciu sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorou môžu významne prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju a znižovaniu chudoby.

4. Rovnosť pohlaví prostredníctvom jej presadzovania a špecifických opatrení

Rovnosť pohlaví je pre rozvoj a pre elimináciu chudoby, mier a bezpečnosť a pre ľudské práva kľúčovým prvkom a mala by sa znovu dôrazne potvrdiť a podporiť skombinovaním jej presadzovania a špecifických opatrení v rámci politík a programov vo všetkých oblastiach života. Toto by sa malo zohľadniť vo všetkých partnerstvách a národných rozvojových stratégiách vrátane stratégií znižovania chudoby. Malo by sa presadzovať vyrovnané zastúpenie oboch pohlaví pri rozhodovaní, aj v orgánoch a agentúrach OSN. Požiadavka rovnosti pohlaví by sa mala odzrkadliť vo výsledkoch samitu OSN a integrovať do opatrení nadväzujúcich na všetky významné konferencie OSN, týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti. Práve k tomu sa zaviazala EÚ pri príležitosti 10. výročia Pekinskej akčnej platformy. EÚ by sa mala snažiť, aby sa na samite potvrdilo odhodlanie rešpektovať právo žien na plné uplatňovanie všetkých ľudských práv, ako aj pripravenosť účinne bojovať proti obchodovaniu so ženami, ktoré je súčasťou obchodovania s ľuďmi. Osobitne by sa mala zdôrazniť nevyhnutnosť efektívnejšie riešiť problém násilia voči ženám.

Komisia bude naďalej podporovať iniciatívy v oblasti rovnosti pohlaví a špecifické opatrenia vo všetkých oblastiach rozvojovej spolupráce. V tejto súvislosti podnikla významné kroky smerom k budovaniu kapacít a odbornému vzdelávaniu. Na roky 2007 – 2009 sa plánuje rozšírený program na budovanie kapacít, ktorý bude zameraný na posilnenie kapacít kľúčových aktérov v partnerských krajinách. Komisia podporuje aj špecifické iniciatívy týkajúce sa rovnosti pohlaví s cieľom sledovať trendy, posilniť dialóg v krajine a rozvíjať národné rozvojové plány zohľadňujúce rovnosť pohlaví.

5. Trvalé udržanie nášho životného prostredia a ochrana základne prírodných zdrojov na účely rozvoja

Ak sa na samite majú splniť očakávania, kľúčovou črtou jeho výsledkov by sa malo stať uznanie dôležitosti trvalo udržateľného rozvoja a ochrany základne prírodných zdrojov pre rozvoj a elimináciu chudoby. Pre splnenie MRC týkajúcich sa chudoby, zdravia či rovnosti pohlaví je realizácia siedmeho miléniového rozvojového cieľa (trvalá udržateľnosť životného prostredia) skutočne veľmi dôležitá.

EÚ hrala vedúcu úlohu pri podpore trvalo udržateľného rozvoja a v celom rade svojich politík umožnila jeho spojenie s elimináciou chudoby. Vo svojej oblasti pôsobnosti i na medzinárodnej úrovni sa naďalej neúnavne snaží o splnenie a niekedy i prekročenie globálnych cieľov a ambícií týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja. Zaoberá sa problémom neudržateľnej spotreby a výroby a snaží sa o narušenie dôsledkovej väzby medzi hospodárskym rastom a zhoršením kvality životného prostredia[7]. Vyvinula aj vlastnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, ktorú v súčasnosti reviduje, aby sa posilnili jej medzinárodné aspekty.

EÚ vo svojej rozvojovej politike stále viac presadzuje environmentálne hľadisko a rozvojovým krajinám poskytuje podporu, aby im pomohla vziať na seba záväzky v rámci multilaterálnych environmentálnych dohôd. V súvislosti so svojím zameraním na Afriku EÚ rozšíri podporu boja proti zhoršeniu kvality životného prostredia. Zasadzuje sa za mechanizmy na ochranu rozvojových krajín pred nebezpečnými látkami a odpadom, umožňujúce odstraňovať najškodlivejšie látky, ktorých pôvodcom je človek.

EÚ bude naďalej podporovať viacero environmentálnych iniciatív a politík v prospech chudobného obyvateľstva. EÚ je napríklad najväčším svetovým poskytovateľom rozvojovej pomoci týkajúcej sa dodávok vody a čistenia odpadových vôd . Predovšetkým Vodná iniciatíva EÚ a nástroj AKT-EÚ pre vodu sú prostriedkami, ktoré boli založené na partnerstve, aby sa prispelo k dosiahnutiu medzinárodných cieľov v oblasti pitnej vody a čistenia odpadových vôd. V oblasti energetiky začala EÚ Energetickú iniciatívu EÚ na elimináciu chudoby a trvalo udržateľný rozvoj a schválila Energetickú vybavenosť AKT-EÚ , aby sa sprístupnili moderné služby v oblasti energie, vrátane trvalo udržateľného využívania biomasy pre potreby domácností. EÚ pokračuje v úsilí o zvýšenie podielu obnoviteľnej energie v rámci celého energetického spektra a spolu so svojimi partnermi z Johannesburskej koalície obnoviteľnej energie sa bude snažiť o dosiahnutie tohto cieľa.

Z problémov, ktorými sa samit bude zaoberať, by sa podľa Komisie mala osobitná pozornosť venovať týmto:

- Globálne výzvy spôsobené klimatickými zmenami si vyžadujú čo najužšiu spoluprácu všetkých krajín a ich účasť na efektívnych, úsporných a primeraných medzinárodných opatreniach, ktoré zodpovedajú ich spoločnej a pritom rozdielnej zodpovednosti a ich schopnostiam. Na samite by sa malo rozhodnúť o jednotnej celosvetovej akcii na zmiernenie klimatických zmien a obmedzenie ich negatívnych dôsledkov, ako aj o začatí formálnych rozhovorov v novembri/decembri 2005 na konferencii o klimatických zmenách v Montreale, ktoré sa budú týkať viac integrujúceho medzinárodného rámca na zvládnutie klimatických zmien po roku 2012. EÚ znovu potvrdila svoju podporu Kjótskemu protokolu a posilňuje začlenenie problematiky klimatických zmien do oblasti rozvojovej spolupráce[8]. Uznáva aj potrebu podporovať adaptačné snahy rozvojových krajín, najmä najchudobnejších a najviac postihnutých. EÚ začala pracovať na svojich strednodobých a dlhodobých stratégiách, aby doviedla boj proti klimatickým zmenám do úspešného konca tak v rámci EÚ, ako aj spolu s medzinárodným spoločenstvom[9]. S týmto cieľom vedie EÚ so svojimi medzinárodnými partnermi otvorený dialóg o budúcom vývoji medzinárodného režimu klimatických zmien po roku 2012 a o tom, ako sa týmto režimom môže podporiť trvalo udržateľný rozvoj rozvojových krajín.

- Ciele svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji, týkajúce sa biologickej diverzity , nie sú ani zďaleka splnené. Podľa miléniového hodnotenia ekosystému, uskutočneného Organizáciou Spojených národov, „ by bolo potrebné bezprecedentné úsilie, aby sa do roku 2010 dosiahlo významné spomalenie úbytku biologickej diverzity “. Zachovanie našej biologickej diverzity je kľúčom k dosiahnutiu MRC, najmä tých, ktoré sa týkajú chudoby, vody, zdravia a životného prostredia. Na samite by sa preto mali vyzvať všetky vlády na vystupňovanie individuálneho i spoločného úsilia o implementáciu Dohovoru o biologickej diverzite a o splnenie johannesburského záväzku, t. j. do roku 2010 výrazne spomaliť jej ubúdanie. EÚ sa zaviazala zastaviť úbytok biologickej diverzity v Európe do roku 2010 a Komisia na dosiahnutie tohto cieľa navrhuje preskúmať stratégiu EÚ, týkajúcu sa biologickej diverzity. Okrem toho zvýši prostriedky určené na podporu biologickej diverzity a posilní opatrenia na zohľadnenie obáv o biologickú diverzitu v oblasti rozvojovej pomoci.

- Dezertifikácia často postihuje najviac marginalizované skupiny v niektorých z najchudobnejších krajín sveta. Dohovorom OSN o boji proti dezertifikácii sa zatiaľ nedosiahli očakávané výsledky. S cieľom urýchliť implementáciu by sa malo na samite vyzvať, aby sa dezertifikácii v sektorových politikách a stratégiách venovalo viac pozornosti, a zmluvné strany dohovoru by sa mali požiadať, aby v rámci globálneho procesu merania pokroku stanovili na vnútroštátnej a regionálnej úrovni merateľné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2015.

- Trvalo udržateľné využívanie zdrojov a spravovanie svetového oceánu , zdroja, ktorý patrí celému ľudstvu, sú veľmi dôležité pre trvalo udržateľný rozvoj. EÚ podporuje kľúčový prínos OSN v oblasti spravovania svetového oceánu v rámci Dohovoru OSN o morskom práve a johannesburského implementačného plánu z roku 2002, týkajúceho sa Svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji. Komisia začala pracovať na Zelenej knihe zahŕňajúcej témy ako medzinárodné spravovanie svetového oceánu a morské právo, výmena údajov, výskum, bezpečnosť na mori, ochrana životného prostredia a hospodárne využívanie svetového oceánu a jeho zdrojov trvalo udržateľným spôsobom, ktorá sa má prijať v prvej polovici roku 2006 a je prvým krokom ku komplexnej morskej politike.

6. Zintenzívnenie predchádzania katastrofám a prípravy na ne

Náchylnosť na prírodné katastrofy predstavuje kľúčový problém a EÚ by mala na samite podporiť záväzok vytvoriť celosvetový systém včasného varovania pre všetky prírodné riziká a plne implementovať výsledok Svetovej konferencie o znižovaní rizika katastrof, ktorá sa konala v Kobe v januári 2005. Rozhodujúce je, aby sa predchádzanie katastrofám a pripravenosť na ne zohľadnili v stratégiách zameraných na MRC, v strategických dokumentoch na znižovanie chudoby a v národných stratégiách trvalo udržateľného rozvoja.

S vedomím, že samotným globálnym otepľovaním môže byť do roku 2050 ohrozených 200 miliónov ľudí sa EÚ snaží pomáhať obetiam takýchto katastrof vrátane tých, ktoré sú výsledkom zhoršenia kvality životného prostredia, či už sa obete nachádzajú vnútri postihnutej krajiny, alebo museli prekročiť štátne hranice, aby si našli prístrešie.

Komisia okrem toho načrtla opatrenia[10] na zlepšenie schopnosti EÚ reagovať na katastrofy a zdôraznila, že vyhlásenie a akčný rámec z Hyogo, prijaté na Svetovej konferencii o znižovaní rizika katastrof, by mali byť východiskom stratégie EÚ pre posilnenie preventívnych opatrení, včasného varovania a prípravy na katastrofy. EÚ by medziiným mala klásť osobitný dôraz na začlenenie znižovania rizika katastrof do politík trvalo udržateľného rozvoja a do programov v krajinách, ktoré postihla prírodná katastrofa, a na posilnenie inštitúcií, mechanizmov a kapacít na všetkých stupňoch, aby sa budovala odolnosť voči rizikám a pripravenosť na katastrofy (vnútri i mimo EÚ).

7. Mier a kolektívna bezpečnosť: zvýšenie účinnosti systému

Komisia sa domnieva, že je dôležité, aby sa vo výsledkoch samitu uznali súvislosti medzi bezpečnostnými hrozbami, ktoré prekračujú hranice (vrátane chudoby, ozbrojených konfliktov, násilia voči civilnému obyvateľstvu – najmä voči ženám a deťom, zbraní hromadného ničenia, terorizmu, organizovaného zločinu, zhoršenia kvality životného prostredia a infekčných chorôb), a aby sa zohľadnila potreba preventívne a integrovaným spôsobom (aj prostredníctvom rozvojovej pomoci na riešenie koreňov problémov) čeliť týmto hrozbám. Na základe tohto uznania by mal vzniknúť nový konsenzus týkajúci sa bezpečnosti.

7.1.1. Zabezpečenie mieru

Európska únia nedávno zdvojnásobila úsilie o posilnenie kapacít krízového manažmentu určeného na zvládnutie medzinárodných kríz, okrem iného aj v oblasti zabezpečenia mieru. Tento prínos je plne uznaný v návrhu výsledného dokumentu. Keďže si EÚ uvedomuje dôležitosť regionálneho prístupu pre zabezpečenie mieru, vytvorila nástroj pre mier, v rámci ktorého sa môžu podporiť africké kapacity na zabezpečenie mieru. Komisia bude naďalej prispievať k ďalšiemu rozvoju kapacít EÚ v oblasti krízového manažmentu.

7.1.2 . Komisia pre zabezpečenie mieru

Konsenzus o vytvorení Komisie pre zabezpečenie mieru je veľmi dôležitý. Takýto orgán by vyplnil viditeľnú medzeru v systéme OSN. EÚ by mala podporiť udelenie širokého mandátu, ktorý by odrážal globálny prístup k zabezpečeniu mieru, t. j. zahŕňal všetky na seba nadväzujúce súvislosti od zabezpečenia mieru až po dlhodobejšie rozvojové problémy. Počas stabilizačnej a rozvojovej fázy sa treba výrazne zamerať na konsolidáciu trvalo udržateľného mieru a na predchádzanie opakovanému vypuknutiu konfliktu. Na samite by sa malo rozhodnúť o vytvorení Komisie pre zabezpečenie mieru a o základných črtách jej mandátu, o väzbách súvisiacich s jej povinnosťou zodpovedať sa Bezpečnostnej rade OSN a Hospodárskej a sociálnej rade, o modalitách týkajúcich sa jej zloženia a o časovom rámci začatia jej činnosti. Malo by sa na ňom rozhodnúť aj o vytvorení úradu na podporu zabezpečenia mieru a takisto o zriadení stáleho viacročného fondu pre zabezpečenie mieru (súvisiace modality by sa mohli vypracovať po skončení samitu). Komisia navrhuje, aby EÚ podporila 31. december 2005 ako konečný termín vytvorenia Komisie pre zabezpečenie mieru, ktorý navrhol predseda Valného zhromaždenia.

Využitím nástrojov Európskeho spoločenstva a Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v súlade s Európskou bezpečnostnou stratégiou EÚ bezpochyby aktívne prispeje k budúcim aktivitám Komisie pre zabezpečenie mieru. EÚ už dlhé roky veľkou mierou prispieva k mierotvornému úsiliu na celom svete aj prostredníctvom nástrojov Európskeho spoločenstva v rámci svojich politík v oblasti vonkajších vzťahov a rozvoja. V ďalšom texte sú zvýraznené prvky týkajúce sa prvého piliera.

ES je vo vhodnej pozícii, aby riešilo výzvy vznikajúce po konfliktoch, ak sa vezmú do úvahy finančné sumy, ktoré má k dispozícii, a jeho široký geografický záber. Robí tak prostredníctvom celého radu rámcov politiky vonkajšej pomoci, cielených hospodárskych opatrení (okamžitá pomoc, obnova, rekonštrukcia a rozvoj) a osobitných programov na podporu ľudských práv, rovnosti pohlaví, budovania inštitúcií, demokratizácie a právneho štátu. Keďže riadi obchodnú politiku najväčšieho obchodného partnera na svete, môže okrem toho využiť nástroje súvisiace s obchodom, ktoré hrali a môžu hrať rozhodujúcu úlohu pri zvládaní výziev vznikajúcich po konfliktoch.

Z nedávnej minulosti možno vymenovať mnoho príkladov, keď Európske spoločenstvo poskytlo značnú pomoc na mierotvorné aktivity vo svete, či už išlo o Afganistan, Irak, Kosovo, Konžskú demokratickú republiku, Sudán, Pobrežie Slonoviny, Libériu, Africkú úniu a tri regionálne africké organizácie, Strednú a Latinskú Ameriku atď. Komisia zváži poučné poznatky z týchto a z iných skúseností i overené postupy, aby sa v úzkej spolupráci s vysokým splnomocnencom a zároveň generálnym tajomníkom podieľala na prínose EÚ do rokovaní o vytvorení a spôsobe práce Komisie pre zabezpečenie mieru, ktoré sa uskutočnia na úrovni OSN.

Vzhľadom na tieto skúsenosti a na svoj prínos k úsiliu o zabezpečenie mieru na celom svete by sa Európske spoločenstvo malo v plnej miere zúčastniť všetkých stretnutí Komisie pre zabezpečenie mieru .

7.1.3 . Sankcie

EÚ neustále zdôrazňovala svoju angažovanosť za rýchlu implementáciu všetkých sankcií Bezpečnostnej rady OSN. Mala by vyjadriť podporu akýmkoľvek snahám o posilnenie ich účinnej realizácie všetkými členmi OSN. Vo výsledkoch samitu by sa mala odraziť potreba ďalšieho posilnenia účinnosti jednotlivých cielených sankcií a zároveň by sa malo starostlivo zvážiť ďalšie zlepšenie postupov na doplňovanie do zoznamov a na výmaz z nich, aby sa zabezpečilo dodržiavanie základných práv. EÚ by mala zdôrazniť, že trvalá udržateľnosť jednotlivých cielených sankcií – nástroj, ktorý sa často využíva v mnohých sankčných režimoch BR OSN, v neposlednom rade v boji proti terorizmu – závisí aj od dodržiavania ľudských práv a vhodných prostriedkov na jeho zabezpečenie na úrovni OSN.

7.1.4 . Malé a ľahké zbrane

Hromadenie a šírenie malých a ľahkých zbraní je naďalej hrozbou pre medzinárodnú bezpečnosť, bezpečnosť osôb a sociálny a hospodársky rozvoj. Názor Komisie korešponduje s analýzou generálneho tajomníka OSN[11]. Tento problém vplýva najmä v Afrike veľmi negatívne na mier a trvalo udržateľný rozvoj. Preto je dôležité, aby sa na samite dohodlo na vytvorení právne záväzného medzinárodného nástroja na regulovanie označenia, zisťovania pôvodu, ako aj nezákonného sprostredkovateľstva malých a ľahkých zbraní. Konsenzus o takomto dohovore by sa mal dosiahnuť do budúcoročnej konferencie o preskúmaní akčného programu. Lídri by sa takisto mali zaviazať urýchliť vyjednávania o nástroji týkajúcom sa nezákonného sprostredkovateľstva dodávok zbraní. Samit by mal podporiť i vyjednávania o medzinárodnej dohode o obchodovaní so zbraňami. Snahy na samite by mali smerovať k lepšiemu začleneniu činností, ktorých cieľom je zničenie nadbytku malých a ľahkých zbraní, do demobilizácie, odzbrojenia a reintegrácie a do rozvojových procesov. Komisia zdôrazňuje pevnú podporu protokolu OSN o strelných zbraniach. V oblasti boja proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami prebiehajú viaceré iniciatívy členských štátov EÚ a Europolu, ktoré budú vplývať na predchádzanie konfliktom a na boj proti terorizmu.

Protipechotné míny sú aj naďalej jednou z najväčších bezpečnostných hrozieb pre obyvateľov mnohých krajín, najmä v regiónoch po konfliktoch. Potrebné je zabezpečiť pokračovanie pomoci na odstraňovanie mín a ničenie ich zásob a podporiť pristúpenie všetkých štátov k Dohovoru z Ottawy.

7.1.5 . Terorizmus a organizovaný zločin

Výsledky samitu by mali zahŕňať záväzný súhlas s implementáciou návrhu generálneho tajomníka OSN o celkovej stratégii OSN, týkajúcej sa boja proti terorizmu . Na samite by sa v priebehu 60. zasadnutia Valného zhromaždenia a najneskôr do júna 2006 malo podporiť aj uzavretie komplexného dohovoru o terorizme, ako navrhol predseda Valného zhromaždenia. Okrem toho je veľmi dôležité, aby sa vo výsledkoch samitu uznala nevyhnutnosť zaoberať sa prvotnými príčinami terorizmu a dôležitosť plného dodržiavania ľudských práv v boji proti terorizmu.

Účinné predchádzanie terorizmu a boj proti nemu si vyžadujú, aby sme pracovali v rámci jednotlivých krajín a spolupracovali s našimi partnermi vo svete. Okrem dialógov na politickej úrovni sa EÚ aktívne usiluje o medzinárodnú spoluprácu v oblasti technickej pomoci, aby pomohla krajinám implementovať rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1373 a podporila budovanie kapacít i hodnoty slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, právny štát a dobrú správu a riadenie.

Komisia sa takisto zasadzuje za vývoj multilaterálneho prístupu k boju proti organizovanému zločinu a snaží sa zabezpečiť celkovú ratifikáciu a implementáciu medzinárodných nástrojov, napríklad príslušných dohovorov OSN, ako aj za vývoj medzinárodných noriem a ustanovení vypracovaných na iných fórach, akými sú Rada Európy, G8, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe či Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Komisia a Úrad OSN pre drogy a kriminalitu podpísali dohodu o spolupráci[12], čím posilnili svoju kooperáciu v oblasti boja proti organizovanému zločinu a nezákonným drogám.

Transparentnosť a dobrá správa a riadenie v oblastiach financií, daní a súdnictva sú veľmi dôležité pri reagovaní na obavy súvisiace s bojom proti financovaniu terorizmu, financovaniu organizovaného zločinu, praniu špinavých peňazí, podnikateľským a finančným podvodom, daňovým podvodom a legálnemu vyhýbaniu sa plateniu daní, proti korupcii a iným deliktom. EÚ by preto mala svojich partnerov povzbudiť, aby prijali vysoké normy, pokiaľ ide o transparentnosť, výmenu informácií a spoluprácu medzi kompetentnými orgánmi.

7.1.6. Životné prostredie a bezpečnosť

Keďže bezpečnosť, rozvoj a ľudské práva sú navzájom úzko prepojené, musíme sa podľa názoru Komisie zaoberať bezpečnostnými obavami všetkých štátov a integrovaným spôsobom zohľadniť s tým súvisiace hospodárske, environmentálne a sociálne aspekty. Väzba medzi využívaním prírodných zdrojov (napríklad ťažba diamantov alebo dreva) a konfliktmi sa v niektorých z najbrutálnejších konfliktov nedávnej minulosti vyskytovala ako konštanta. Dôležitosť životného prostredia z hľadiska celosvetovej bezpečnosti, ako i hrozba, ktorú pre bezpečnosť predstavuje zhoršenie kvality životného prostredia, by sa mali na samite uznať. OSN by pri programovaní a formulácii politiky v oblasti predchádzania konfliktom, humanitárnej pomoci, zabezpečenia mieru a obnovy mala environmentálne otázky plne zohľadňovať. Komisia sa okrem toho domnieva, že by sa ďalej malo posúdiť:

- Posilnenie monitorovania zriedkavo sa vyskytujúcich, degradovaných, vzácnych a (alebo) cezhraničných prírodných zdrojov, najmä v oblastiach, v ktorých by sa mohli stať príčinou konfliktov, alebo v prípadoch, keby sa ich spoločným spravovaním mohli zlepšiť susedské vzťahy.

- Zriadenie štruktúry v rámci OSN, ktorá by skúmala väzbu medzi využívaním prírodných zdrojov a konfliktmi, čo by zodpovedalo snahám o riešenie prvotných príčin konfliktov systematickejším spôsobom.

- Povzbudzovanie vlád darcovských krajín k užšej spolupráci s krajinami vyvážajúcimi suroviny, ktoré sú vystavené rizikám konfliktov, aby sa v kľúčových surovinových sektoroch zlepšilo riadenie, transparentnosť a zisťovanie pôvodu.

K lepšiemu monitorovaniu prírodných zdrojov môže EÚ prispieť predovšetkým pomocou spoločnej iniciatívy Európskej komisie a Európskej vesmírnej agentúry, zameranej na zriadenie európskeho systému globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti do roku 2008.

8. Ľudské práva, demokracia a právny štát: zlepšenie systému na podporu ich realizácie

8.1.1 . Ľudské práva

EÚ by mala plne podporovať nahradenie Komisie OSN pre ľudské práva stálou Radou pre ľudské práva (ďalej len „RĽP“), ktorú by Valné zhromaždenie volilo priamo. Keďže členstvo v RĽP by znamenalo konkrétny záväzok podporovať a chrániť ľudské práva, mali by byť budúci členovia pripravení preskúmať a zlepšiť svoju vlastnú bilanciu ľudských práv. Môže to zahŕňať prípravu prezentácie s podrobným uvedením napr. záväzkov k ratifikácii a implementácii dohôd týkajúcich sa ľudských práv, plnenia povinnosti podávať správy orgánom dohôd o ľudských právach, aktívnej spolupráce s príslušnými mechanizmami OSN, ako aj iných vnútroštátnych a medzinárodných činností na podporu a ochranu ľudských práv.

RĽP by mala prevziať pozitívne prvky súčasného systému, okrem iného postupy pre jednotlivé krajiny alebo špecifické tematické postupy. Navrhovaný systém vzájomného preskúmania by však pred nový orgán postavil úplne novú a odlišnú úlohu. Všetky členské štáty OSN by mali byť priaznivo naklonené tomuto procesu, ktorý by mal zahrnúť všetky ľudské práva. Stupne ratifikácie kľúčových nástrojov z oblasti ľudských práv sú veľmi rozdielne a systém by sa preto nemal zakladať iba na plnení povinností vyplývajúcich pre príslušné posudzované krajiny z ratifikácií dohôd o ľudských právach, ale mal by hodnotiť pokrok na pozadí širšej palety noriem ľudských práv.

Je však potrebné, aby bolo vopred jasné, čo by takéto preskúmanie znamenalo. Mohlo by ísť o odporúčania na zlepšenie, ktoré by pravdepodobne sprevádzala technická pomoc, ale aj o kritické zhodnotenie. V každom prípade by RĽP mala byť kedykoľvek schopná upozorniť na náhle a výrazné zhoršenie úrovne dodržiavania ľudských práv v konkrétnej krajine. Táto „funkcia poplachu“ by bola dôležitou úlohou RĽP; ďalšia by spočívala v podpore a monitorovaní integrácie ľudských práv do všetkých aktivít ostatných orgánov OSN, vrátane Bezpečnostnej rady a Komisie pre zabezpečenie mieru.

Je žiaduce, aby nová RĽP začala činnosť čo najrýchlejšie po skončení samitu OSN a po predpokladanom vyjasnení ďalších podrobností týkajúcich sa jej zloženia a funkcií počas 60. zasadnutia VZ. Účinok procesu konečného usporiadania novej RĽP počas 60. zasadnutia Tretieho výboru VZ OSN a 62. zasadnutia Komisie pre ľudské práva by mala EÚ takisto bezodkladne zvážiť. S cieľom zaistiť efektívnu účasť štátov na procese vzájomného preskúmania by sa mal v dostatočnom predstihu zostaviť presný časový plán účasti štátov na tomto preskúmaní. EÚ by pri uvažovaní o možných opatreniach v jednotlivých krajinách mohla uplatniť princíp vzájomného preskúmania – spoluprácu v oblasti ľudských práv, vychádzajúcu zo solídneho posúdenia potrieb príslušnej krajiny za jej aktívnej účasti.

Popri vytvorení RĽP je neodmysliteľným doplnkom posilnenie Úradu vysokého komisára pre ľudské práva , vrátane väčšieho dôrazu na spoluprácu so štátmi v súvislosti s plnením ich záväzkov v oblasti ľudských práv. Podpora Úradu vysokého komisára pre ľudské práva Európskou úniou by mala vyústiť do trvalého úsilia o zabezpečenie dobrej pripravenosti tohto úradu, aby mohol zrealizovať transformáciu zakotvenú v akčnom pláne, ktorý bol predložený generálnemu tajomníkovi OSN v máji 2005. EÚ by mala zaistiť, aby sa v jej reakcii zohľadnil dôraz, ktorý plán kladie na intenzívnejšie angažovanie na úrovni jednotlivých krajín, čo dobre harmonizuje so zámerom EÚ zveriť väčšiu zodpovednosť krajinám, v ktorých sa operácie uskutočňujú. Popri pokračujúcom úsilí o zlepšenie koordinácie darcov by to malo znamenať i zlepšenú spoluprácu v oblasti politiky. Okrem toho by sa mohli zorganizovať pravidelné rokovania za okrúhlym stolom, na ktorých by sa stretli predstavitelia zastupiteľstiev členských štátov EÚ, delegácií Európskej komisie, OSN a iní kľúčoví aktéri a ktoré by prispeli k stanoveniu spoločných miestnych priorít v oblasti ľudských práv, aby sa podporilo lepšie zladenie činnosti. Poskytovaním technickej pomoci zameranej na podporu implementácie noriem týkajúcich sa ľudských práv na celom svete bude Komisia dopĺňať snahy vysokého komisára OSN pre ľudské práva.

EÚ by vo všeobecnosti mala zdôrazniť, že dodržiavanie a ochrana ľudských práv, t. j. všetkých občianskych, politických, ekonomických, sociálnych a kultúrnych práv, sú rozhodujúcimi faktormi pri zlepšovaní postavenia ľudí a ich životných podmienok.

8.1.2. Fond pre demokraciu

Navrhované vytvorenie Fondu pre demokraciu je vítanou iniciatívou. Komisia Európskej únii odporúča usilovať sa o to, aby fond fungoval na základe žiadostí krajín. Rovnako dôležitá je však požiadavka, aby fond podporoval aj občiansku spoločnosť. Úlohou fondu by mala byť podpora všetkých stránok demokratizácie, a nielen oblasti volieb. Osobitne by sa malo zvážiť, akým spôsobom by sa fond pre demokraciu mohol použiť na podporu dialógu o demokratických hodnotách medzi ľuďmi s rozdielnymi kultúrnymi, náboženskými a politickými predstavami.

Kroky, ktoré sú nevyhnutné na určenie spôsobu fungovania fondu, by sa mali podniknúť ihneď po skončení samitu, aby fond začal fungovať začiatkom roku 2006. Komisia sa bude svojou mierou podieľať na príspevku Európskej únie k diskusii o navrhovanom fonde pre demokraciu v rámci OSN a zaistí, aby sa jej programy a všetky nové aktivity na podporu demokracie pod vedením OSN navzájom dopĺňali.

V oblasti volieb pracuje Komisia už dlhé roky v úzkom partnerstve s útvarom OSN pre pomoc pri voľbách (United Nations Electoral Assistance Division) a so sieťou Rozvojový program OSN (United Nations Development Programme). V januári 2005 pred voľbami prezidenta, ústavodarného zhromaždenia a pred kurdskými voľbami v Iraku napríklad poskytla odborníkov pre tím technickej podpory OSN, ktorý pomáhal Nezávislej volebnej komisii v Iraku, a zároveň prispela na trustový fond spravovaný OSN viac ako tridsiatimi miliónmi eur s cieľom podporiť priebeh samotných volieb. Komisia úzko spolupracovala s OSN aj v mnohých častiach sveta, kde sa konali voľby, vrátane krajín ako Afganistan, Guinea-Bissau, Libanon, Nigéria a Indonézia. V rámci širšej kooperácie Európskej únie v prospech demokratizácie je Komisia pripravená s fondom úzko spolupracovať.

8.1.3. Zodpovednosť za ochranu

EÚ by mala podporovať koncept zodpovednosti za ochranu a zabezpečiť, aby sa prejavil konkrétnymi záväzkami a činnosťami štátov, vrátane plného využívania Medzinárodného trestného súdu. Koncept zodpovednosti za ochranu by sa mal na samite schváliť. Ak sa na samite rozhodne o vyzvaní Valného zhromaždenia na pokračovanie v diskusii o tejto otázke, mala by sa takáto výzva doplniť o jasný cieľ a časový rámec (najneskôr do 60. zasadnutia Valného zhromaždenia).

8.1.4. Bezpečnosť osôb

Komisia znovu potvrdzuje svoj záväzok podporovať bezpečnosť osôb ako prostriedok na posilnenie postavenia ľudí a na účinné riešenie bezpečnostných problémov. V tejto súvislosti bude najmä presadzovať opatrenia na ochranu detí, ktoré sa ocitli v strede ozbrojeného konfliktu, v neposlednom rade s cieľom znemožniť ich využívanie ako vojakov.

9. Humanitárna pomoc: posilnenie medzinárodných kapacít

V oblasti humanitárnych záležitostí by EÚ mala podporiť úsilie o posilnenie schopnosti humanitárneho systému účinne a nestranne reagovať na humanitárne krízy. EÚ by mala pozorne preskúmať odporúčania, ktoré vychádzajú z iniciatívy koordinátora pre okamžitú pomoc a zároveň zástupcu generálneho tajomníka pre humanitárne záležitosti, nazvanej „Preskúmanie humanitárnych intervencií“, a spolupracovať v rámci systému OSN, aby sa zabezpečili konkrétne nadväzujúce opatrenia. EÚ by mala podporiť OSN pri udržiavaní a ochrane humanitárneho prostredia a humanitárnych zásad tak prostredníctvom politickej práce, ako aj činnosti na mieste, aby sa zaistil bezpečný prístup k zraniteľným vrstvám obyvateľstva, zabezpečilo koherentnejšie financovanie, zlepšili miestne kapacity v oblastiach náchylných na katastrofy a posilnila vnútorná koordinačná úloha samotnej OSN a vedúca úloha humanitárneho koordinátora. Okrem toho sa odporúča, aby EÚ spolupracovala s OSN s cieľom prispieť k prijatiu Usmerňujúcich zásad pre vysídlencov vo vlastnej krajine za medzinárodné normy na ochranu vysídlencov vo vlastnej krajine a prevziať tieto zásady do vnútroštátnych právnych predpisov.

10. Posilnenie organizácie spojených národov: reforma inštitucionálnej štruktúry

10.1.1. Valné zhromaždenie

EÚ by mala zdôrazniť svoju podporu revitalizácii Valného zhromaždenia. Je potrebné obnoviť politickú prestíž Valného zhromaždenia, upevniť jeho postavenie ako hlavného univerzálneho poradného orgánu a v tomto smere podporiť závery samitu. Žiaduce by bolo i výraznejšie zameranie agendy Valného zhromaždenia na dohodnuté celosvetové priority OSN a na hlavné a reálne problémy súčasnosti. EÚ by sa mala takisto zasadiť za väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do práce OSN a za odporúčania, ktoré obsahuje správa F. H. Cardosa.

10.1.2. Hospodárska a sociálna rada

EÚ by mala vyjadriť podporu reforme Hospodárskej a sociálnej rady , aby sa rada stala funkčnejšou. Vo výsledkoch samitu by sa mala vyzdvihnúť jej úloha vo všetkých pilieroch trvalo udržateľného rozvoja, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby akákoľvek reforma Hospodárskej a sociálnej rady a jej činností bola zlučiteľná a v súlade s reformami Valného zhromaždenia a jeho výborov. V oblastiach rozvoja a hospodárskeho riadenia, ako aj v súvislosti s inými hospodárskymi, environmentálnymi a sociálnymi aspektmi je potrebné posilniť úlohu Hospodárskej a sociálnej rady ako mosta k iným inštitúciám a pri zabezpečovaní koherentnosti, koordinovanej implementácie a nadväznosti na významné konferencie a samity OSN.

10.1.3. Bezpečnostná rada

Mali by pokračovať diskusie medzi členmi OSN o komplexnej reforme Bezpečnostnej rady a o tom, akým spôsobom sa dá dosiahnuť, aby bola reprezentatívnejšia a transparentnejšia. V tomto kontexte je však nesmierne dôležité zabezpečiť, aby diskusie o reforme Bezpečnostnej rady OSN nebránili pokroku v iných oblastiach, ktoré sú na programe samitu.

10.1.4. Rada pre ľudské práva

RĽP sa v primeranom čase môže zriadiť ako hlavný orgán v rámci Charty, ale keďže by si to vyžiadalo revíziu Charty OSN, mohlo by sa prijať dočasné riešenie, t. j. RĽP vytvoriť ako orgán podriadený Valnému zhromaždeniu. EÚ by mala aj zabezpečiť, aby sa vytvorili mechanizmy, ktorými sa mimovládne organizácie prepoja s činnosťou RĽP. V procese vývoja systému preskúmania, súvisiaceho s RĽP, možno očakávať, že štát, ktorý sa do tohto systému a do osobitných mechanizmov úspešne zapojí, zlepší svoje vyhliadky na zvolenie do RĽP. EÚ by spolu s ostatnými členmi Západnej skupiny a inými regionálnymi skupinami OSN mala podrobnejšie preskúmať možnosť takéhoto prepojenia, a zároveň ísť príkladom .

10.1.5. Sekretariát OSN

Reforma sekretariátu OSN je rozhodujúcim prvkom implementácie reformy OSN. EÚ by mala zvýrazniť svoju podporu reformnému úsiliu generálneho tajomníka OSN a odhodlanie prispieť k preskúmaniu fungovania mechanizmov OSN na operačné činnosti organizácie v súlade s výsledkami samitu.

10.1.6. Koherentnosť systému OSN

Systém agentúr, fondov a programov OSN sa v priebehu rokov rozrástol, pokiaľ ide o objem a rozsah aktivít, čo viedlo k značnej duplikácii mandátov a činností rôznych orgánov v rámci systému. EÚ by sa mala aktívne zapájať do snáh o zlepšenie koherentnosti a účinnosti systému OSN, najmä čo sa týka činností na úrovni krajiny. Toto zlepšenie koherentnosti a koordinácie musí viesť aj k lepšej a systematickejšej spolupráci s ostatnými partnermi, okrem iného so Svetovou bankou. Agentúry, fondy a programy OSN by podľa toho mali organizovať svoje technické aktivity na úrovni krajiny s cieľom účinne podporiť tieto krajiny pri vypracovaní a implementácii národných stratégií na znižovanie chudoby, aby sa dosiahli MRC. Na usmernenie tohto procesu je úloha Rozvojového programu OSN a Rozvojovej skupiny OSN pri riadení tímov krajín rozhodujúca a spolu s koordinátorskou úlohou koordinátora zastupujúceho OSN na mieste by sa mala posilniť. Riadiace a výkonné rady agentúr, fondov a programov by mali tento proces plne podporiť a EÚ by mala hrať ústrednú úlohu v tejto dôležitej časti reformy OSN.

Pri vytváraní nových štruktúr a orgánov OSN je veľmi dôležitým prvkom aj posilnenie koherentnosti. Predovšetkým bude treba do systému OSN dobre začleniť novú Komisiu pre zabezpečenie mieru a Radu pre ľudské práva, vrátane vytvorenia účinných väzieb medzi nimi.

10.1.7. Správa a riadenie v oblasti životného prostredia

Zlepšená správa a riadenie v oblasti životného prostredia na všetkých úrovniach je významným prvkom snáh o znižovanie chudoby a dôležitou súčasťou agendy pre celosvetovú bezpečnosť. Mandát agentúr, fondov a programov OSN treba bezodkladne preskúmať, aby sa životné prostredie v celom systéme OSN viac zohľadňovalo. Partnerstvá medzi orgánmi OSN by sa mali podporovať všade tam, kde je to potrebné.

Na samite by sa malo prijať jednoznačné rozhodnutie o začatí procesu budovania environmentálnej organizácie OSN spolu s časovým plánom ďalších krokov. Organizácia by sa mala opierať o Environmentálny program OSN a dostať integrovaný a aktualizovaný mandát založený na stabilných, prispôsobiteľných a predvídateľných finančných príspevkoch, aby sa vyrovnala iným špecializovaným agentúram OSN. Environmentálna organizácia OSN so sídlom v Nairobi by podporila environmentálny rozmer trvalo udržateľného rozvoja integrovaným a koherentným spôsobom a s týmto cieľom úzko spolupracovala s multilaterálnymi organizáciami, pričom každá z nich by optimálne využívala svoje komparatívne výhody.

10.1.8. Vzťahy medzi OSN a regionálnymi organizáciami

Komisia navrhuje, aby EÚ privítala zámer generálneho tajomníka OSN uzavrieť dohody (alebo memorandá o porozumení) medzi OSN a regionálnymi organizáciami a aby starostlivo uvážila uzavretie takejto dohody alebo memoranda o porozumení s OSN na účely vytvorenia všeobecného inštitucionálneho rámca spolupráce, pričom by sa nadviazalo na existujúce spôsoby kooperácie. Pokiaľ ide o posilnenie kapacít regionálnych organizácií, EÚ zvýši svoju podporu budovaniu kapacít Africkej únie. Podporí implementáciu reforiem, ktoré vyplynú z Afrického mechanizmu vzájomného preskúmania, a vyzvala Komisiu na predloženie konkrétnych návrhov. V rámci Európskeho akčného plánu pre mier a bezpečnosť v Afrike a nástroja pre mier zvýši EÚ v oblasti mieru a bezpečnosti svoju podporu Africkej únii a iným regionálnym organizáciám.

ZÁVER

So stupňujúcimi sa prípravami na samit, pre ktoré bolo rozhodujúcim impulzom predloženie návrhu výsledného dokumentu, sa Európskej únii ponúka značný potenciál na to, aby v budúcich mesiacoch zohrávala vedúcu úlohu v spoločnom úsilí o úspech samitu a o premenu jeho výsledkov na konkrétne činy, čo od nej aj mnohí medzinárodní partneri vo veľkej miere očakávajú. Keďže EÚ prijala záväzky v oblasti rozvoja a pravidelne prispieva k mnohým dôležitým bodom diskusie, už v tomto štádiu by mala byť pripravená hľadieť za horizont samitu a prezentovať svoj názor na spôsob, akým sa výsledky samitu dajú účinne implementovať a otvorené problémy rýchlo doriešiť. Komisia sa domnieva, že EÚ by si v súvislosti so samitom mala predovšetkým naďalej zachovať vysoké ambície a osloviť ostatných aktérov diskusie o reforme, najmä ďalšie členské štáty OSN a zástupcov občianskej spoločnosti, a takisto čo najlepším spôsobom podporovať generálneho tajomníka OSN a jeho tím, ako aj predsedu VZ v prípravách na úspešný samit. EÚ doteraz jasne ukázala, že sa chce pričiniť o úspech samitu. Bude záležať na EÚ, či bude týmto smerom pokračovať, aby ostatní mohli ísť touto cestou.

[1] KOM(2003) 526, 10.9.2003, ktoré 8. decembra 2003 privítala Rada a 12. decembra 2003 Európska rada.

[2] http://www.un.org/ga/president/59/draft_outcome.htm

[3] KOM(2005) 179.

[4] Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, 23. – 24. mája 2005.

[5] Najmenej rozvinuté krajiny III, Brusel, máj 2001.

[6] KOM(2004) 383, 18.5.2004.

[7] Na základe konceptu životného cyklu výrobkov bola vyvinutá integrovaná politika výrobkov, bol vypracovaný aj Akčný plán pre environmentálne technológie; medzi budúce iniciatívy patria tematické stratégie trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a prevencie a recyklácie odpadov.

[8] „Klimatické zmeny v kontexte rozvojovej spolupráce“ - KOM(2003) 85 - a „Akčný plán dopĺňajúci stratégiu EÚ o klimatických zmenách v kontexte rozvojovej spolupráce, 2004 – 2008“, Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, 22. novembra 2004.

[9] „Víťazne v zápase s globálnymi klimatickými zmenami“ - KOM(2005) 35 - a Európska Rada, 25. – 26. marca 2005.

[10] KOM(2005) 153 o zlepšení schopnosti EÚ reagovať na katastrofy a krízové situácie v tretích krajinách a KOM(2005) 137 o zlepšení mechanizmu Spoločenstva na ochranu civilného obyvateľstva.

[11] Správa generálneho tajomníka OSN „Vo väčšej slobode“, marec 2005.

[12] Dohoda vo forme výmeny listov, podpísaná v januári 2005.