Treba poznamenať, že táto správa je prvou správou s údajmi o používaní zvierat, ktoré boli zhromaždené v súlade so zmenenými požiadavkami na podávanie správ podľa smernice, ako sú stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2012/707/EÚ. Tieto požiadavky sú výrazne odlišné a pokrývajú oblasti používania zvierat, ktoré neboli súčasťou predchádzajúcich právnych predpisov. Preto podrobné informácie uvedené v tejto správe nemožno vo všeobecnosti porovnávať so skoršími správami, ktoré boli zverejnené na základe predchádzajúcej smernice 86/609/EHS.

Do rozsahu ročného štatistického vykazovania nepatria nižšie uvedené informácie, aj keď spadajú do rozsahu pôsobnosti smernice:

2.2.Údaje, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto správy

Nariadením sa takisto zrušila povinnosť Komisie predkladať štatistickú správu Európskemu parlamentu a Rade. Keďže zvýšená transparentnosť je jedným z hlavných cieľov smernice, Komisia považuje za vhodné, a zároveň potrebné z hľadiska podpory iných cieľov smernice, aby informácie predložené členskými štátmi boli sprístupňované každoročne až do roku 2022.

Nariadením (EÚ) 2019/1010 („nariadenie“) sa zmenil článok 54 ods. 2, podľa ktorého majú členské štáty povinnosť predkladať štatistické informácie Komisii elektronicky v nezhrnutom formáte. Vzhľadom na skutočnosť, že nariadenie bolo prijaté v júni 2019, bude prvý ročný súbor údajov v súlade s novým znením článku 54 ods. 2 získaný v roku 2020 a predloží sa Komisii do 10. novembra 2021. Tieto údaje členských štátov sa následne sprístupnia prostredníctvom databázy s otvoreným prístupom v roku 2022 spoločne s príslušnou súhrnnou správou.

Všeobecné informácie sa týkajú trojročného obdobia, a to rokov 2015 až 2017. V podrobnejšej analýze sa však používajú aktuálnejšie a pravdepodobne najpresnejšie údaje z roku 2017.

Očakáva sa, že v súlade s cieľmi smernice sa tým zlepší identifikácia oblastí použitia zvierat, na ktoré by sa malo zamerať úsilie pri vývoji a validácii alternatívnych prístupov.

Okrem usmernení k rámcu posudzovania krutosti, ktoré vypracovala Komisia v spolupráci so zainteresovanými stranami, boli niektoré členské štáty osobitne aktívne v úsilí zameranom na zvyšovanie kvality údajov. Niektoré organizácie z radov zainteresovaných strán navyše ponúkli semináre na riešenie problémov v súvislosti s vykazovaním intenzity krutosti. Vzhľadom na toto úsilie a iné činnosti sa očakáva, že kvalita štatistických údajov sa bude naďalej zvyšovať. Preto je zrejmé, že v údajoch o počtoch sa môžu vyskytovať fluktuácie, alebo dokonca to, čo sa v tomto včasnom štádiu môže javiť ako trend, môže byť spôsobené lepším pochopením povinností v oblasti podávania správ. Napokon treba dodať, že z rovnakých dôvodov je predčasné vyvodzovať jednoznačné závery o trendoch len na základe údajov za prvé tri roky.

Kontrola kvality údajov odhalila nedostatky, no z celkového posúdenia vyplynula kvalita na akceptovateľnej úrovni. Niektoré prvky nového podávania správ sa ukázali ako nesmierne náročné a vyžadovali si značné úsilie zo strany členských štátov a Komisie. Týkali sa najmä podávania správ o intenzite krutosti, ktorú zvieratá pociťujú, a konzistentnosti v podávaní správ o používaní zvierat na účely udržiavania geneticky modifikovaných zvierat v rámci členského štátu a medzi členskými štátmi, ako aj v priebehu rokov.

Vzhľadom na túto skutočnosť jediným porovnaním v obmedzenom rozsahu, o ktoré sa možno pokúsiť, je porovnanie počtov zvierat použitých po prvý raz na účely výskumu a testovania . Ani v tomto prípade však nie je porovnanie jednoznačné, pretože po prvé: do predchádzajúcich správ neboli zahrnuté bezstavovce v porovnaní so súčasnou správou a po druhé: predchádzajúce počty čiastočne zahŕňali tie zvieratá, ktoré boli použité na vytvorenie geneticky modifikovaných línií zvierat (ktoré sa teraz vykazujú oddelene), a preto porovnanie počtov zvierat medzi rokom 2011 a súčasnými počtami možno považovať len za odhad. Hlavné rozdiely sú zhrnuté nižšie:

Obrázok 5: Použitia súvisiace so základným výskumom podľa typu výskumu a krutosti v roku 2017

V období rokov 2015 až 2017 počet použití na účely plnenia legislatívnych požiadaviek klesol v prípade liekov na humánne použitie o 13 %, no na druhej strane bol zaznamenaný nárast použití súvisiacich s právnymi predpismi o zdravotníckych pomôckach (+23 %) a s právnymi predpismi o priemyselných chemikáliách (+17 %). V rámci právnych predpisov o kozmetických výrobkoch neboli vykázané žiadne použitia.

Obrázok 9: Použitia na regulačné účely podľa typu právnych predpisov v roku 2017

V období rokov 2015 až 2017 sa celkový počet použití na regulačné účely znížil o 7 %.

3.3.6.Použitia zvierat na účely bežnej výroby

V roku 2017 použitia na účely bežnej výroby dosiahli úroveň 450 000, čo predstavuje 5 % všetkých použití zvierat. Z tohto objemu súviselo 55 % použití s výrobou krvných produktov a 10 % s výrobou monoklonálnych protilátok metódou s využitím ascitu myší (obr. 10)

Obrázok 10: Použitia na účely bežnej výroby podľa typu výrobku a intenzity krutosti v roku 2017

3.3.7.Opakované použitie zvierat

V súlade so zásadami nahradenia, obmedzenia a zjemnenia možno celkový počet zvierat použitých v postupoch znížiť vykonaním viac než jedného postupu na jednom zvierati. Opätovné použitie zvierat je však povolené len za špecifických podmienok súvisiacich so skutočnou mierou krutosti, ktorú zviera pociťovalo pri predchádzajúcom postupe, a so zdravím a dobrými životnými podmienkami zvieraťa pri súčasnom zohľadnení zážitkov daného zvieraťa počas svojho života. Opätovné použitie nemožno schváliť v prípade postupu, pri ktorom sa predpokladá intenzita klasifikovaná ako „krutá“.

2 % všetkých použití boli uvedené ako opätovné použitia (tabuľka 7).

2015 2016 2017 Nie 98 % (9 590 379) 98 % (9 817 946) 98 % (9 388 162) Áno 2 % (192 191) 2 % (210 552) 2 % (193 579) Spolu 100 % (9 782 570) 100 % (10 028 498) 100 % (9 581 741)

Tabuľka 7: Opätovné použitia zvierat na účely výskumu, testovania, bežnej výroby a vzdelávania

V absolútnom vyjadrení boli hlavnými druhmi pri opätovnom využití na vedecké účely v roku 2017 myši, ovce, potkany, králiky, kone, somáre a ich krížence.

Z hľadiska podielu sa opätovné použitie vyskytovalo najčastejšie u veľkých cicavcov, napr. kone, somáre a ich krížence (82 %), ovce (71 %), mačky (44 %), psy (36 %) a makaky jávske (28 %). V prípade obojživelníkov sa opakovane používali často aj plazy (55 %) a pazúrnatky (37 %).

Z hľadiska účelu opätovného použitia sa v roku 2017 najväčší podiel pripisoval bežnej výrobe (12 %), a to najmä v prípade krvných produktov. Po nej nasledovalo vysokoškolské vzdelávanie alebo odborné vzdelávanie na účely zručností potrebných na výkon povolania (8 %).

Skutočná intenzita zažívanej krutosti pri opätovnom použití predstavovala v roku 2017 vo väčšine prípadov „slabú“ (t. j. miernu; 74 %) alebo „strednú“(19 %) intenzitu, pričom 6 % prípadov bolo klasifikovaných stupňom „bez možnosti zotavenia“ (t. j. bez nadobudnutia vedomia). Aj keď sa predpokladaná intenzita krutosti postupu klasifikuje na úrovni nižšej miery krutosti, konkrétny jedinec môže v dôsledku výskytu neočakávaných udalostí počas postupu pocítiť intenzitu klasifikovanú stupňom „krutá“. Len 0,2 % prípadov boli klasifikované stupňom „krutej“ intenzity.

3.3.8.Genetický status zvierat