Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fondoch peňažného trhu /* COM/2013/0615 final - 2013/0306 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Fondy peňažného trhu (FPT) sú dôležitým zdrojom krátkodobého financovania finančných inštitúcií, podnikov a vlád. V Európe sa v držbe FPT nachádza približne 22 % krátkodobých dlhových cenných papierov, ktoré emitovali buď vlády, alebo podnikový sektor. FPT majú v držbe 38 % krátkodobých dlhových nástrojov emitovaných bankovým sektorom. Na strane dopytu poskytujú FPT nástroj riadenia krátkodobej peňažnej hotovosti, ktorým sa zabezpečuje vysoká miera likvidity, diverzifikácie a stability hodnoty v kombinácii s trhovým výnosom. FPT využívajú prevažne podniky, ktoré chcú krátkodobo investovať svoju prebytočnú peňažnú hotovosť, napríklad do okamihu splatnosti veľkých výdavkov, ako sú mzdy. FPT preto predstavujú dôležitý spojovací článok medzi dopytom po krátkodobých finančných prostriedkoch a ich ponukou. FPT, ktoré spravujú aktíva v hodnote približne 1 000 miliárd EUR, predstavujú kategóriu fondov, ktorá sa líši od všetkých ostatných vzájomných fondov. Väčšina FPT, približne 80 % z hľadiska aktív a 60 % z hľadiska finančných prostriedkov, sa riadi pravidlami smernice 2009/65/ES o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP). Ostatné FPT by sa od júla 2013 mali riadiť pravidlami smernice 2011/61/EÚ o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIF). Priemerná veľkosť FPT výrazne prevyšuje priemernú veľkosť fondu PKIPCP. Napríklad jednotlivý FPT môže dosiahnuť veľkosť 50 miliárd EUR. FPT majú sídlo v malom počte členských štátov, pričom viac ako 95 % trhu pripadá na Francúzsko, Írsko a Luxembursko. Trh je však do veľkej miery prepojený s ostatnými krajinami z dôvodu vysokého podielu cezhraničných investícií a investorov a cezhraničných vzťahov umožňujúcich šírenie nákazy medzi FPT a jeho sponzorom, ktorý má vo väčšine prípadov sídlo v inej krajine, ako je krajina, v ktorej má sídlo FPT. Vzhľadom na systémovú previazanosť FPT s bankovým sektorom na jednej strane a podnikovými a vládnymi financiami na druhej strane je fungovanie FPT v centre pozornosti medzinárodnej práce o tieňovom bankovníctve. Rada pre finančnú stabilitu (FSB) a iné inštitúcie, napríklad Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) a Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) analyzovali finančný sektor a dospeli k záveru, že určité činnosti a subjekty majú systémový význam, ktorým sa však regulačné orgány dostatočne nezaoberali. V oblasti správy aktív boli FPT označené ako systémovo relevantné. Európsky parlament prijal v novembri 2012 uznesenie o tieňovom bankovníctve, v ktorom vyzýva Komisiu, aby predložila návrh s osobitným zameraním na otázku fondov peňažného trhu[1]. ESRB poskytol dôkladnú analýzu systémových rizík spojených s fungovaním FPT. Jeho odporúčania sa týkali najmä stability a likvidity FPT a zahŕňajú aj dodatočné pravidlá transparentnosti a podávania správ. Tieto odporúčania boli v rozsiahlej miere zohľadnené v návrhu Komisie, pričom sa prihliadalo aj na ich možné negatívne vplyvy na financovanie európskeho hospodárstva. FPT predstavujú vhodný nástroj pre investorov, pretože majú podobné vlastnosti ako bankové vklady: okamžitý prístup k likvidite a relatívnu stabilitu hodnoty. Investori vnímajú FPT na základe týchto charakteristických vlastností ako bezpečnú a diverzifikovanejšiu alternatívu bankových vkladov. FPT sú však v skutočnosti klasickými investičnými fondmi spojenými s trhovými rizikami, ktoré sa viažu na každé investovanie do fondov. Z toho dôvodu, keď ceny aktív, do ktorých sú investované FPT, začnú klesať, najmä počas stresových trhových podmienok, FPT nemôže vždy dodržať prísľub okamžitého vyplatenia a udržať hodnotu podielového listu alebo akcie emitovanej fondom peňažného trhu pre investorov. Niektorí sponzori fondu (prevažne banky) môžu byť schopní „podložiť“ hodnoty akcií poskytnutím podpory od sponzora, zatiaľ čo iní (prevažne správcovia aktív) na to nemusia mať kapitál. Vzhľadom na nesúlad splatností medzi dennou likviditou, ktorú ponúka FPT investorom, a likviditou aktív nachádzajúcich sa v portfóliu FPT, nemusí byť okamžité vyplatenie vždy možné. Prísľub stabilných odkupných cien často podčiarkuje rating AAA. Nevýhodou je, že hneď, ako investori zaznamenajú riziko, že by FPT nemuseli dodržať prísľub likvidity a stabilného vyplácania v ktoromkoľvek okamžiku, budú žiadať o vyplatenie, čo môže prípadne viesť k takzvanému hromadnému výberu vkladov investormi („run“). Hromadné výbery vkladov investormi sú charakterizované masovými a náhlymi žiadosťami o vyplatenie od veľkej skupiny investorov, ktorých cieľom je predísť stratám a odpredať podielové listy alebo akcie za čo najvyššiu cenu. Hromadné výbery vkladov investormi sú systémovo relevantné, pretože nútia FPT rýchlo predať svoje aktíva, aby mohli vyhovieť nevybaveným žiadostiam o vyplatenie. Samotná špirála vyplatení urýchľuje pokles čistej hodnoty aktív fondu a prehlbuje tak poklesy čistej hodnoty aktív a strach, že peňažný trh ako celok nie je stabilný. Keďže FPT zohrávajú ústrednú úlohu v krátkodobom financovaní subjektov, ako sú banky, podniky alebo vlády, hromadné výbery vkladov investormi vo FPT môžu mať širšie makroekonomické dôsledky. Kým banky majú najväčší podiel (85 %) na 1000 miliardách EUR vo forme finančných nástrojov emitovaných vo FPT, vlády predstavujú podiel približne 10 %, pričom podniky zhruba 5 %. Vlády a veľmi veľké podniky využívajú peňažný trh ako prostriedok na získanie krátkodobého financovania podobne ako bankové úverové linky. Problémy súvisiace s hromadnými výbermi vkladov investormi majú systémový charakter z dôvodu: 1) úzkeho prepojenia FPT na reálnu ekonomiku (úloha, ktorú FPT zohrávajú pri uspokojovaní krátkodobých finančných potrieb subjektov využívajúcich peňažný trh ako nástroj financovania), 2) ich prepojenia na sponzorov. Hromadné výbery vkladov investormi okrem toho súvisia aj s aspektom ochrany investorov, pretože investori, ktorí požiadajú o vyplatenie neskôr (zvyčajne súkromní investori), sa v porovnaní s investormi, ktorí žiadajú o vyplatenie skôr, nachádzajú v nevýhode. V navrhovanom nariadení sa tieto problémy riešia. Zavádzajú sa ním spoločné normy na zvýšenie likvidity FPT, ako aj na zabezpečenie stability ich štruktúry. Zavedú sa jednotné pravidlá na zabezpečenie minimálnej úrovne aktív s dennou a týždennou likviditou. Stanovia sa štandardizované postupy, ktoré správcom fondov umožnia lepšie pochopiť ich základňu investorov. Zavádzajú sa aj spoločné pravidlá, ktorými sa zaručí, že FPT budú investovať do vysoko kvalitných a dobre diverzifikovaných aktív s dobrou kreditnou kvalitou. Týmito opatreniami sa zabezpečí, že likvidita fondov bude v prípade žiadostí investorov o vyplatenie dostatočná. Stabilita FPT sa zabezpečí vypracovaním jasných a harmonizovaných pravidiel oceňovania aktív, do ktorých FPT investujú. Týmito pravidlami oceňovania sa znovu potvrdí očividná pravda, že FPT sú normálne vzájomné fondy, ktorých investičné aktíva podliehajú cenovým výkyvom. Niektoré FPT budú mať možnosť udržať si takú metodiku účtovníctva, ktorá umožní stabilnú cenu upisovania a vyplácania pod podmienkou, že si vytvoria náležité rezervy peňažnej hotovosti. Táto tzv. „rezerva pre čistú hodnotu aktív“ má slúžiť na absorbovanie trhových pohybov súvisiacich s kapitálovými trhmi. Malo by sa tak zároveň zabrániť nepripravenosti sponzorov v prípade, že ich FPT vyžadujú externú podporu. Táto rezerva bude tvoriť 3 % aktív spravovaných FPT. Podľa sledovaných prípadov podpory zo strany sponzorov počas krízy (123 prípadov vo FPT v USA) bola podpora len v troch prípadoch vyššia ako 3 %. Keď fond Reserve Primary Fund v roku 2008 zlyhal, stratil 3 % z expozície na úrovni 1,5 % voči aktívam Lehman. Rezerva nebude držiteľom akcií s konštantnou čistou hodnotou aktív poskytovať úplnú záruku, ale táto úroveň predstavuje rovnováhu medzi potrebou mať stabilný a bezpečný model konštantnej čistej hodnoty aktív a finančnými kapacitami správcov. Náklady pre FPT budú závisieť od finančných nákladov každého správcu. Tieto náklady sa môžu pohybovať od 3 % do 10 % ročne. V prípade uplatnenia na rezervu vo výške 3 % by to viedlo k zvýšeniu poplatkov za riadenie o 0,09 % až 0,30 % ročne. Očakáva sa, že časť tohto zvýšenia poplatkov uhradí správca, zatiaľ čo zvyšok sa prenesie na investorov. Zvýšenie poplatkov bude mať vplyv na výnosy, ktoré môžu investori dosiahnuť pri investovaní do FPT, ale na druhej strane získajú produkt s dodatočnou úrovňou ochrany proti pohybom na trhu v prípade podkladových aktív. Okrem týchto ustanovení sa pomocou spoločného pravidla týkajúceho sa ratingu zabezpečí, že správcovia fondov a investori sa prestanú spoliehať na externé úverové ratingy, ktoré by v prípade ich poklesu mohli ohroziť fungovanie peňažného trhu. Tieto opatrenia budú sprevádzané zvýšenými požiadavkami na transparentnosť s cieľom zaistiť, aby investor správne chápal profil rizika a výnosu svojich investícií. Navrhované nariadenie bude vychádzať z existujúcich postupov udeľovania povolení pre PKIPCP, ktoré sú harmonizované smernicou o PKIPCP. Zavedie sa ním harmonizovaný postup udeľovania povolení pre AIF ako FPT, keďže smernicou o správcoch AIF (alternatívne investičné fondy) sa prenecháva udeľovanie povolenia AIF členským štátom. Harmonizovaný postup pre FPT v podobe AIF bude odrážať harmonizovaný postup udeľovania povolenia stanovený pre PKIPCP. Správcovia budú aj naďalej regulovaní smernicou o PKIPCP alebo o správcoch AIF, ale správcovia a fondy patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia budú musieť spĺňať tieto doplňujúce pravidlá špecifické pre produkty FPT. Účelom týchto jednotných pravidiel je zabezpečiť integritu vnútorného trhu a zvýšiť jeho odolnosť s cieľom minimalizovať účinky novej krízy. Investori získajú informácie o rizikách spojených s týmito regulovanými produktmi, ako aj istotu, pokiaľ ide o homogénne investičné ponuky súvisiace s fondmi peňažných trhov v Únii. Z harmonizovaných pravidiel pre produkty budú mať prospech správcovia v celej Európe. Emitenti nástrojov peňažného trhu budú profitovať zo stabilnejšieho prostredia, ktoré bude zachovávať úlohu FPT ako nástroja financovania. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 2.1. Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia sa už od začiatku roka 2012 zúčastňovala na rozsiahlych konzultáciách so zástupcami širokej škály organizácií. Táto interakcia nadobudla podobu bilaterálnych a multilaterálnych zasadnutí, jednej verejnej konzultácie o tieňovom bankovníctve, jednej verejnej konzultácie o problematike správy aktív vrátane FPT a verejnej konferencie o tieňovom bankovníctve. Komisia získala prostredníctvom tohto procesu množstvo informácií o fungovaní trhu FPT a jeho rôznych segmentoch, ako aj stanoviská k problémom, ktoré treba riešiť, a k tomu, ako ich treba riešiť. 2.1.1. Zelená kniha o tieňovom bankovníctve Reakcie na zelenú knihu poskytli rozsiahly obraz o sektore európskeho tieňového bankovníctva. Preto bolo možné na základe verejných konzultácií so správcami aktív, ktoré sa začali v júli 2012, vypracovať konkrétnejšie otázky špecifické pre hospodárenie s FPT. Verejná konferencia, ktorá sa konala v apríli 2012 a na ktorej sa zúčastnili zainteresované strany z EÚ a USA, takisto obsahovala časť venovanú FPT. Zástupcovia regulačných orgánov a odvetvia, ktorí tvorili panel FPT, predstavili svoje názory na potrebu reformy trhu FPT v EÚ. 2.1.2. Konzultácie o správe aktív Kapitola o FPT bola začlenená do všeobecnejších verejných konzultácií o rôznych problémoch správy aktív, ktoré boli uverejnené 26. júla 2012 (tieto konzultácie boli ukončené 18. októbra 2012). Útvarom Komisie bolo doručených 56 odpovedí týkajúcich sa oddielu o FPT. 2.2. Posúdenie vplyvu V súlade so svojou politikou „lepšej regulácie“ Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu, v rámci ktorého preskúmala rôzne alternatívy politiky. V záujme zabezpečenia likvidity a stability FPT analyzovala celkovo 16 možností. Všetky tieto možnosti boli analyzované na základe všeobecných cieľov, konkrétne zlepšenia finančnej stability na jednotnom trhu a zvýšenia ochrany investorov do FPT, ako aj na základe špecifickejších cieľov tejto iniciatívy: i) zabrániť riziku nákazy reálnej ekonomiky, ii) zabrániť riziku nákazy sponzora a iii) zmierniť nevýhody pre tých, ktorí žiadajú o vyplatenie neskoro, najmä so zreteľom na vyplatenia za stresových trhových podmienok. Analyzoval sa vplyv vrátane nákladov a prínosov na rôzne zainteresované strany, investorov, správcov aktív, emitentov krátkodobých dlhopisov a sponzorov. Takáto analýza viedla k záveru v prospech vytvorenia komplexnejšieho rámca pre FPT: zvýšených úrovní likvidity a stabilnejšej štruktúry. Očakáva sa, že vplyv uprednostňovaných možností bude prínosom pre FPT a peňažný trh všeobecne, pretože sa zvýši ich odolnosť voči stresovým trhovým podmienkam. To povedie k stabilizovaniu prostredia peňažného trhu v Európe, čo bude prínosom pre investorov, emitentov krátkodobých dlhopisov a banky sponzorujúce FPT. Dňa 16. januára 2013 sa uskutočnilo stretnutie útvarov GR MARKT a Rady pre posudzovanie vplyvu. Rada analyzovala toto posúdenie vplyvu a 18. januára 2013 predložila svoje kladné stanovisko. Počas stretnutia poskytli členovia Rady útvarom GR MARKT pripomienky týkajúce sa zlepšenia obsahu posúdenia vplyvu, ktoré viedli k určitým zmenám konečného návrhu. Vymedzenie problému sa upravilo tak, aby obsahovalo podrobnejšie informácie o trhoch s FPT, a jeho opis bol rozšírený o ďalšie príklady v Únii, ktoré poukazujú najmä na cezhraničný rozmer problémov. Ciele a možnosti sa lepšie prepojili so zistenými problémami a použili sa lepšie merateľné operatívne ciele. Podrobnejšie sa vysvetlil vplyv na investorov, ako aj náklady na dodržiavanie predpisov, ktoré by priniesli plánované opatrenia. Podrobnejšie sa opísal aj vplyv na členské štáty a medzinárodnú regulačnú súdržnosť. Nakoniec sa systematicky zapracovali názory zainteresovaných strán, najmä v tých častiach, v ktorých sa analyzovali a porovnávali jednotlivé možnosti. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ a výber právnej formy Článok 114 ods. 1 ZFEÚ predstavuje právny základ pre nariadenie, ktorým sa vytvárajú jednotné ustanovenia zamerané na fungovanie vnútorného trhu. Prudenciálnymi požiadavkami týkajúcimi sa produktov sa stanovujú obmedzenia rizík súvisiacich s FPT. Ako takými sa nimi nereguluje prístup k činnostiam v oblasti správy aktív, ale riadi sa nimi spôsob vykonávania týchto činností s cieľom zabezpečiť ochranu investorov a finančnú stabilitu. Posilňuje sa nimi správne a bezpečné fungovanie vnútorného trhu. Pri presadzovaní cieľa integrity vnútorného trhu sa prostredníctvom navrhovaného legislatívneho opatrenia vytvorí regulačný rámec pre FPT, ktorého úlohou bude zabezpečiť zvýšenú ochranu investorov vo FPT, ako aj zvýšiť finančnú stabilitu tak, že sa zabráni riziku nákazy. Navrhované ustanovenia sa osobitne zamerajú na zaistenie primeranej likvidity fondu, aby bolo možné čeliť žiadostiam investorov o vyplatenie, a nato, aby boli štruktúry FPT dostatočne bezpečné a odolali nepriaznivým trhovým podmienkam. Nariadenie sa považuje za najvhodnejší právny nástroj na zavedenie jednotných požiadaviek, ktoré sa okrem iného budú týkať rozsahu oprávnených aktív, pravidiel diverzifikácie, pravidiel týkajúcich sa vystaveniu kreditnému, úrokovému riziku a riziku likvidity, ako aj pravidiel týkajúcich sa udelenia povolenia fondom, ktoré plánujú účasť na investíciách na peňažných trhoch. V podstate ide o prudenciálne požiadavky na produkty, ktorých cieľom je zaistiť väčšiu bezpečnosť a efektívnosť európskych FPT a znížiť súvisiace obavy zo systémového rizika. Začatie vykonávania činností správcu fondov je regulované buď smernicou o PKIPCP alebo smernicou o správcoch AIF. Činnosti správcov budú aj naďalej predmetom smernice o správcoch AIF alebo smernice o PKIPCP, ale pravidlá týkajúce sa produktov, patriace do rámca smernice o PKIPCP, sa doplnia o pravidlá týkajúce sa produktov, ktoré sú uvedené v tomto novom nariadení. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Vnútroštátne regulačné prístupy sú svojím charakterom obmedzené na príslušný členský štát. Regulovanie profilu produktu a likvidity FPT len na vnútroštátnej úrovni spôsobuje riziko, že ako FPT sa budú predávať odlišné produkty. To by viedlo k zmäteniu investorov a bránilo by to vytvoreniu rovnakých podmienok v rámci Únie pre tých, ktorí ponúkajú FPT profesionálnym alebo retailovým investorom. Rovnako by rôzne vnútroštátne prístupy týkajúce sa základných vlastností FPT zvýšili riziko cezhraničnej nákazy, najmä v prípade, že sa emitenti a FPT nachádzajú v odlišných členských štátoch. Keďže FPT investujú do širokej škály finančných nástrojov v celej EÚ, zlyhanie jedného FPT (z dôvodu nedostatočnej regulácie na vnútroštátnej úrovni) by malo dôsledky pre financovanie vlád a podnikov v rámci EÚ. Okrem toho, keďže mnohé hospodárske subjekty, ktoré ponúkajú FPT v Európe, majú sídlo v iných členských štátoch ako v tých, v ktorých sa fondy uvádzajú na trh, vytvorenie stabilného rámca je veľmi dôležité, aby sa zamedzilo cezhraničnej nákaze. Cezhraničnej nákaze by sa malo zabrániť aj medzi FPT a jeho sponzorom, ktorý sa často nachádza v inom členskom štáte. Osobitne kritická je situácia vtedy, keď sa sponzor nachádza v členskom štáte, ktorý nemusí mať rozpočtové zdroje na záchranu sponzora, ktorý zlyhal. Pokiaľ ide o proporcionalitu, cieľom návrhu je dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi sledovaným verejným záujmom a nákladovou efektívnosťou opatrenia. Požiadavky uložené rôznym stranám boli dôkladne nastavené. Vo všetkých prípadoch, keď to bolo možné, boli tieto požiadavky vypracované ako minimálne normy (napr. denná alebo týždenná likvidita, obmedzenia koncentrácie emitentov) a regulačné požiadavky sa upravili tak, aby zbytočne nenarúšali existujúce obchodné modely (napr. zabezpečením primeraných prechodných období pred tým, ako sa musí čistá hodnota aktív FPT zmeniť, alebo tým, že sa prevádzkovatelia budú môcť rozhodnúť medzi prísnymi kapitálovými požiadavkami a zmenou čistej hodnoty aktív svojich FPT). Pri vypracúvaní týchto požiadaviek sa zvážila najmä potreba vyváženia ochrany investorov, zamedzenie cezhraničnej nákazy, efektívnosť trhov, financovanie európskeho priemyselného odvetvia a náklady pre toto odvetvie. 3.3. Vplyv na problematiku základných práv Tento návrh je relevantný vzhľadom na svoj vplyv na dve základné práva Európskej charty základných práv, konkrétne slobodu podnikania (články 16 a 22) a ochranu spotrebiteľa (článok 38). Cieľom návrhu súvisiacim so všeobecným záujmom, ktorým sa odôvodňujú určité obmedzenia uvedených základných práv, je zaistiť integritu a stabilitu trhu. Sloboda podnikania môže byť ovplyvnená nutnosťou sledovať špecifické ciele spočívajúce v zabezpečení dostatočnej likvidity, prevencii rizika šírenia nákazy a posilnení ochrany záujmov investorov. Tento návrh však plne rešpektuje podstatu tejto základnej slobody. Navrhovanými novými pravidlami sa celkovo posilní právo na ochranu spotrebiteľa (článok 38) a zároveň sa budú rešpektovať základné práva a dodržiavať zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie. 3.4. Podrobné vysvetlenia návrhu Návrh nariadenia o fondoch peňažného trhu (FPT) je rozčlenený do deviatich kapitol. 3.4.1. Kapitola I – Všeobecné ustanovenia (články 1 – 6) Kapitola I sa týka všeobecných pravidiel, napríklad predmetu a rozsahu pôsobnosti navrhovaných pravidiel, vymedzení pojmov, povoľovania FPT a vzájomného pôsobenia navrhovaného nariadenia s existujúcimi pravidlami obsiahnutými v smerniciach 2009/65/ES (PKIPCP) a 2011/61/EÚ (smernica o správcoch AIF). V článku 1 sa spresňuje predmet a rozsah pôsobnosti navrhovaného nariadenia, ktoré sa uplatňuje na všetky FPT, ktoré sú založené, spravované a/alebo uvádzané na trh v Únii a spresňuje sa, že požiadavky uvedené v tomto nariadení majú byť vyčerpávajúce, teda skoncipované tak, aby na vnútroštátnej úrovni neponechávali žiadny priestor na pridávanie požiadaviek, ktoré sa právnymi predpismi nevyžadujú (tzv. gold-plating). FPT sú buď PKIPCP alebo AIF, ktoré investujú do krátkodobých finančných nástrojov a majú špecifické ciele. Článok 2 obsahuje základné vymedzenia pojmov potrebné na jednotné uplatňovanie navrhovaného nariadenia. Článkom 3 sa vyžaduje, aby boli podniky kolektívneho investovania výslovne povolené ako FPT, a to buď v rámci harmonizovaného postupu udeľovania povolenia PKIPCP alebo na základe nového harmonizovaného postupu stanoveného v článku 4 pre AIF. Článkom 5 sa vyhradzuje označenie „FPT“ len pre fondy, ktoré sú v súlade s týmto nariadením. V článku 6 sa opisuje vzájomné pôsobenie medzi existujúcimi pravidlami o PKIPCP a smernice o správcoch AIF a novým nariadením o FPT, a v zásade sa konkrétne uvádza, že dodržiavanie tohto nariadenia je povinnosťou správcu FPT. 3.4.2. Kapitola II – Povinnosti týkajúce sa investičných politík FPT (články 7 – 20) Kapitola II obsahuje pravidlá týkajúce sa prípustných investičných politík, ktoré má FPT sledovať, ako sú oprávnené aktíva, diverzifikácia, koncentrácia a kreditná kvalita investičných aktív. V článku 7 sa opisuje súvislosť s pravidlami PKIPCP o investičných politikách a navrhovanými pravidlami o investičných politikách FPT so zreteľom na skutočnosť, že FPT predstavuje lex specialis v súvislosti s pravidlami o PKIPCP, ktoré sú konkrétne uvedené v článku 7. V článku 8 sa opisujú štyri kategórie finančných aktív, do ktorých môžu FPT investovať: nástroje peňažného trhu, vklady v úverových inštitúciách, finančné deriváty a zmluvy o obrátených repo transakciách. FPT na druhej strane nemôžu investovať do žiadnych iných aktív, zapájať sa do predaja nástrojov peňažného trhu nakrátko, prevziať expozíciu voči akciám alebo komoditám, uzatvárať zmluvy o požičiavaní alebo vypožičiavaní cenných papierov, zmluvy o repo transakciách alebo požičiavať alebo vypožičiavať peňažnú hotovosť, keďže tieto triedy aktív a praktiky by ohrozili profil likvidity FPT. V článkoch 9 až 13 sa ďalej opisujú podmienky oprávnenosti pre tieto štyri kategórie aktív, do ktorých môže FPT investovať. Článok 13 konkrétne obsahuje pravidlá, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bol kolaterál získaný výmenou za zmluvu o obrátených repo transakciách dostatočne likvidný, aby ho bolo možné v prípade potreby rýchlo predať. Článok 14 obsahuje podrobné pravidlá o diverzifikácii oprávnených investičných aktív, ktoré musí každý FPT dodržiavať, ako sú napríklad horné obmedzenia pre jednotlivých emitentov (percentuálny podiel spravovaných aktív FPT) a pravidlá týkajúce sa maximálnej expozície voči riziku, ktorú môže mať FPT voči jednej protistrane. Na druhej strane, článok 15 sa zameriava na maximálne obmedzenia, ktoré môže mať FPT (ako investor) u jedného emitenta (obmedzenia koncentrácie). S cieľom obmedziť automatické spoliehanie sa na externé ratingy obsahujú články 16 až 19 podrobné pravidlá týkajúce sa interného hodnotenia kreditnej kvality investičných nástrojov FPT. V článku 20 sa opisujú požiadavky na riadenie týkajúce sa procesu prideľovania interného úverového ratingu, najmä úlohy vrcholového manažmentu. 3.4.3. Kapitola III – Povinnosti týkajúce sa riadenia rizík FPT (články 21 – 25) Kapitola III sa týka aspektov riadenia rizík, ako sú profil splatnosti a likvidity aktív FPT, vyžiadanie ratingov a tzv. politiky „poznaj svojho klienta“ a stresové testovanie, ktoré je FPT povinný zaviesť. Nové pravidlá o váženej priemernej splatnosti a váženej priemernej životnosti v spojení s požiadavkami na držbu aktív so splatnosťou do jedného dňa a so splatnosťou do jedného týždňa sú základnými prvkami pri zvyšovaní profilu likvidity FPT a teda jeho schopnosti splniť žiadosti investorov o vyplatenie. Článok 21 obsahuje dôležité ustanovenie o profile splatnosti, ktoré musia krátkodobé FPT dodržiavať. Článok 22 obsahuje zodpovedajúce pravidlá pre štandardné FPT, ktoré investujú do dlhodobejších nástrojov než krátkodobý FPT. Štandardné FPT majú rozdielne limity splatnosti, akými sú napríklad vážená priemerná životnosť a vážená priemerná splatnosť, a v súvislosti s investíciami do nástrojov peňažného trhu emitovaných tým istým subjektom môžu využívať nižší limit diverzifikácie. Tieto prvky sú v súlade s cieľom štandardných FPT ponúkať mierne vyššie výnosy, než sú sadzby peňažného trhu. Charakteristické vlastnosti tejto kategórie FPT sú takisto v súlade so skutočnosťou, že štandardné FPT nemožno spravovať ako FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív (článok 22 ods. 5), a sú teda menej náchylné na hromadné výbery finančných prostriedkov. Článkom 23 sa zabraňuje tomu, aby si FPT vyžiadal alebo aby financoval externé úverové ratingy a tým sa dopĺňajú pravidlá o interných ratingoch uvedené v článkoch 16 až 19. Článkom 24 sa zavádzajú požiadavky zásady „poznaj svojho klienta“. Cieľom týchto pravidiel je umožniť FPT lepšie predvídať cykly vyplatenia. Článok 25 obsahuje pravidlá týkajúce stresového testovania. 3.4.4. Kapitola IV – Pravidlá oceňovania (články 26 – 28) Kapitola IV sa zaoberá oceňovaním investičných aktív FPT a výpočtom čistej hodnoty aktív FPT na podielový list alebo akciu. Články 26 až 28 obsahujú pravidlá týkajúce sa toho, ako musí FPT oceňovať svoje jednotlivé investičné aktíva, vypočítavať čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu FPT, ako aj periodicitu vykonávania oboch oceňovaní. Aj keď existuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého sa uprednostňuje oceňovanie trhovou cenou, FPT môžu využívať aj oceňovanie na základe modelu v prípade, že oceňovanie trhovou cenou nie je možné alebo údaje o trhu nie sú dostatočne kvalitné. Len FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív môžu oceňovať aktíva aj amortizovanou cenou. Metóda zvolená na výpočet čistej hodnoty aktív je mimoriadne dôležitá najmä pri emisii a vyplácaní akcií alebo podielových listov vo FPT (článok 26). 3.4.5. Kapitola V – Osobitné požiadavky na FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív (články 29 – 34) Kapitola V obsahuje osobitné požiadavky na FPT, ktoré oceňujú svoje aktíva amortizovanou cenou alebo zakladajú ich propagáciu na konštantnej čistej hodnote aktív na podielový list alebo akciu, alebo zaokrúhľujú konštantnú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu na najbližší percentuálny bod, takzvaný FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív. Článok 29 obsahuje špecifické požiadavky týkajúce sa udeľovania povolenia, ktoré sa vzťahujú len na FPT, ktoré na oceňovanie svojich aktív využívajú amortizovanú cenu alebo presadzujú konštantnú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu, alebo zaokrúhľujú konštantnú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu na najbližší percentuálny bod. Tieto FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív musia vytvoriť a po celý čas udržiavať rezervu vo výške aspoň 3 % z celkovej hodnoty svojich aktív. V článku 30 sa opisuje vytvorenie rezervy („rezerva pre čistú hodnotu aktív“), zatiaľ čo v článku 31 sa opisuje jej fungovanie. Najdôležitejšie je, že článok 31 obsahuje pravidlo, že rezerva pre čistú hodnotu aktív sa môže použiť len na vyrovnanie rozdielu medzi konštantnou čistou hodnotou aktív na podielový list alebo akciu a „reálnou“ hodnotou podielového listu alebo akcie. Článok 31 okrem toho obsahuje pravidlá o tom, kedy sa musí rezerva pre čistú hodnotu aktív odpísať z účtu a kedy sa musí pripísať na účet. Nakoniec, články 32 až 34 obsahujú povinnosť doplniť rezervu a dôsledky v prípade nedoplnenia rezervy pre čistú hodnotu aktív. 3.4.6. Kapitola VI – Externá podpora (články 35 – 36) Kapitola VI obsahuje pravidlá týkajúce sa externej podpory. Ustanovuje sa v nej pravidlo, že FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív môžu prijímať externú podporu iba z rezervy pre čistú hodnotu aktív, zatiaľ čo ostatné FPT majú spravidla zakázané prijímať externú podporu. V článku 35 sa opisuje, čo treba chápať ako externú podporu a obsahuje informatívne vymenovanie príkladov externej podpory. Tento článok má dvojaký cieľ: zabezpečiť, aby sa všetka podpora „od sponzorov“ poskytovala FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív prostredníctvom transparentného mechanizmu stanoveného v článku 31 s použitím vopred vytvorenej rezervy pre čistú hodnotu aktív alebo v prípade, že sa podpora sponzora poskytne iným FPT, aby príslušné orgány schválili túto podporu len vtedy, ak je poskytnutie podpory ad hoc od sponzora odôvodnené výnimočnými okolnosťami spojenými s udržaním finančnej stability (článok 36). 3.4.7. Kapitola VII – Požiadavky na transparentnosť (články 37 – 38) Kapitola VII obsahuje pravidlá transparentnosti pri ponúkaní FPT investorom a požiadavky na podávanie správ príslušným orgánom. Článok 37 obsahuje osobitné požiadavky na transparentnosť. V článku 38 sa stanovujú požiadavky na podávanie správ pre všetky FPT a uplatňujú sa spolu s požiadavkami uvedenými v smerniciach 2009/65 a 2011/61. 3.4.8. Kapitola VIII – Dohľad (články 39 – 42) Kapitola VIII obsahuje uplatniteľné pravidlá o dohľade nad FPT: v článku 39 sa objasňujú úlohy príslušných orgánov pre FPT a správcu FPT. V článku 40 sa uvádza, že právomoci príslušných orgánov podľa smernice o PKIPCP a smernice o správcoch AIF by sa mali vykonávať aj so zreteľom na navrhované nariadenie. Článok 41 odkazuje na právomoci ESMA, zatiaľ čo článok 42 sa týka spolupráce medzi orgánmi. 3.4.9. Kapitola IX – Záverečné ustanovenia (články 43 – 46) Kapitola IX obsahuje pravidlá o zaobchádzaní s existujúcimi PKIPCP a AIF pôsobiacimi ako FPT s cieľom zabezpečiť ich súlad s novými pravidlami o FPT, ako aj doložku o preskúmaní v súvislosti s uplatňovaním rezerv pre čistú hodnotu aktív na určité FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív. V článku 43 sa konkrétne uvádza, ako by existujúce PKIPCP a AIF, ktoré spĺňajú kritériá vymedzenia FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív, mali postupne vytvárať rezervu pre čistú hodnotu aktív. V článku 45 sa uvádza, že uplatňovanie rezerv pre čistú hodnotu aktív na FPT s konštantnou čistou hodnotou, ktoré zameriavajú svoje portfóliá na dlhové nástroje, ktoré emitovali alebo sa za ne zaručili členské štáty, by sa malo preskúmať do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. 4. VPLYV NA ROZPOČET Práca na reforme FPT bola úzko koordinovaná s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA). Experti z Komisie pre oblasť správy fondov boli v pravidelnom kontakte s kolegami z ESMA, a to v kontexte operatívnej pracovnej skupiny pre FPT a Stáleho výboru pre služby správy investícií, ktorý bol zriadený v ESMA. ESMA pozastavil prebiehajúce práce na FPT, pretože Komisia oznámila svoj zámer navrhnúť v tejto oblasti právne predpisy, okrem iného zakotvením určitých zásad stanovených v existujúcich usmerneniach CESR a ESMA o FPT do korpusu primárnej legislatívy. K pozastaveniu došlo na základe toho, že ESMA už začal pracovať na „metodikách alternatívneho ratingu“. Cieľom tohto pracovného toku bolo nahradiť úverové ratingy, ktoré pre nástroje peňažného trhu vydávajú ratingové agentúry. ESMA pozastavil tento pracovný tok s úmyslom počkať na formálny mandát, ktorý by táto práca nadobudla na základe navrhovaných právnych predpisov. Okrem toho sa ESMA v rámci svojho úsilia o vytvorenie konvergencie v oblasti FPT už zapojil aj do vytvorenia databázy o postupoch dohľadu a dodržiavania existujúcich usmernení. ESMA je teda už spôsobilý na vykonávanie mandátu uvedeného v navrhovanom nariadení; všetky činnosti sa začali už pred vydaním návrhu Komisie o FPT. Komisia za týchto okolností nezistila vplyv na rozpočet EÚ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nebudú pre ESMA potrebné žiadne ďalšie finančné prostriedky ani pracovné miesta na plnenie úloh, ktorými bude poverený na základe tohto navrhnutého právneho predpisu: vývoj metodiky alternatívneho ratingu a vytvorenie databázy schválených FPT. Ako sa už objasnilo, tieto úlohy sú už súčasťou zavedených pracovných tokov v ESMA. Práca na vymedzení operačných pravidiel v oblasti FPT už okrem toho patrí do rozsahu pôsobnosti existujúcich právomocí ESMA: ESMA už v rámci svojej celkovej úlohy dohľadu a vytvárania regulačnej konvergencie v oblasti fondov PKIPCP vyčlenil personálne zdroje na rozvoj nástrojov politiky a dohľadu nad FPT, ktoré tvorí osobitná kategória fondov regulovaných buď ako PKIPCP, alebo ako AIF. Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR) ako predchodca orgánu ESMA vydal v rámci tohto úsilia v máji 2010 rozsiahle usmernenia pre FPT (CESR 10/049). ESMA vypracoval v roku 2012 finančne nákladné partnerské preskúmanie s cieľom vyhodnotiť, ako členské štáty uplatňovali tieto usmernenia v praxi (12 členských štátov tieto usmernenia uplatňovalo, zatiaľ čo osem ich netransponovalo do svojej regulačnej praxe). V roku 2013 boli usmernenia týkajúce sa FPT doplnené o podrobné otázky a odpovede. 2013/0306 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fondoch peňažného trhu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Fondy peňažného trhu (FPT) poskytujú finančným inštitúciám, podnikom a vládam krátkodobú finančné prostriedky. Poskytovaním finančných prostriedkov týmto subjektom prispievajú fondy peňažného trhu k financovaniu európskeho hospodárstva. (2) Na strane dopytu predstavujú FPT nástroj riadenia krátkodobej peňažnej hotovosti prostriedkov, ktorým sa zabezpečuje vysoká miera likvidity, diverzifikácie, stability investovanej istiny v kombinácii s trhovým výnosom. FPT využívajú prevažne podniky, ktoré chcú krátkodobo investovať svoju prebytočnú peňažnú hotovosť. FPT preto predstavujú dôležitý spojovací článok medzi dopytom po krátkodobých peňažných prostriedkoch a ich ponukou. (3) Udalosti, ku ktorým došlo počas finančnej krízy, upriamili pozornosť na niekoľko aspektov FPT, na základe ktorých sú v čase zložitej situácie na finančných trhoch zraniteľnejšie, a preto môžu šíriť alebo prehlbovať riziká vo finančnom systéme. Keď začnú klesať ceny aktív, do ktorých sú FPT investované, najmä počas napätej situácie na trhu, FPT nemôže vždy dodržať prísľub okamžitého vyplatenia a udržať hodnotu istiny podielového listu alebo akcie, ktoré FPT emitoval pre investorov. Táto situácia môže viesť k masovým a náhlym žiadostiam o vyplatenie, čo môže mať širšie makroekonomické dôsledky. (4) V dôsledku veľkých žiadostí o vyplatenie sú FPT nútené predať niektoré zo svojich investičných aktív na upadajúcom trhu, čo prispieva ku kríze likvidity. Za týchto okolností môžu emitenti peňažného trhu čeliť vážnym ťažkostiam s financovaním v prípade vyčerpania trhu s komerčnými cennými papiermi a inými nástrojmi peňažného trhu. Každá nákaza trhu krátkodobého financovania by tak mohla predstavovať priame a zásadné ťažkosti pre financovanie finančných inštitúcií, podnikov a vlád, teda pre hospodárstvo. (5) Správcovia aktív môžu s pomocou sponzorov rozhodnúť o poskytnutí ľubovoľnej podpory na udržanie likvidity a stability svojich FPT. Sponzori sú pri strate hodnoty často nútení podporovať svoje sponzorované FPT z dôvodu rizika poškodenia dobrého mena a obavy, že by sa panika mohla rozšíriť na iné podniky sponzora. V závislosti od veľkosti fondu a miery tlaku na vyplatenie môže podpora sponzorov dosiahnuť rozmery, ktoré presahujú ich ihneď dostupné rezervy. Je preto dôležité stanoviť rámec jednotných pravidiel, aby sa zabránilo zlyhaniu sponzora a riziku nákazy ostatných subjektov, ktoré sponzorujú FPT. (6) Na účely zachovania integrity a stability vnútorného trhu podporovaním odolnejších FPT a obmedzením kanálov nákazy je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa fungovania FPT, najmä zloženia portfólia FPT. V Únii sa musia stanoviť jednotné pravidlá, aby sa zabezpečilo, že FPT budú schopné okamžite vyplatiť investorov, najmä počas napätých situácií na trhu. Jednotné pravidlá týkajúce sa portfólia fondov peňažného trhu sú potrebné aj na to, aby sa zabezpečilo, že FPT budú schopné čeliť masovým a náhlym žiadostiam o vyplatenie veľkej skupiny investorov. (7) Jednotné pravidlá o FPT sú potrebné aj na zabezpečenie bezproblémového fungovania trhu krátkodobého financovania pre finančné inštitúcie, podnikových emitentov krátkodobých dlhopisov a vlád. Musí sa nimi zabezpečiť aj rovnaké zaobchádzanie s investormi do FPT a zabrániť tomu, aby tí, ktorí odpredávajú neskoro, museli znášať ďalšie nepríjemnosti v prípade dočasného pozastavenia vyplácania alebo likvidácie. (8) Je potrebné zabezpečiť zosúladenie prudenciálnych požiadaviek týkajúcich sa FPT stanovením jasných pravidiel, ktorými sa FPT a ich správcom v celej Únii priamo ukladajú povinnosti. Posilnila by sa tak stabilita FPT ako zdroja krátkodobého financovania pre vládny a podnikový sektor v celej Únii. Zároveň by sa zabezpečilo, že FPT zostanú aj naďalej spoľahlivým nástrojom na uspokojovanie potrieb priemyslu Únie v oblasti riadenia peňažnej hotovosti. (9) Usmernenia pre FPT, ktoré prijal Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR) na vytvorenie minimálnych rovnakých podmienok pre FPT v Únii, uplatňovalo rok po nadobudnutí ich účinnosti iba 12 členských štátov, čím sa preukazuje pretrvávanie rôznorodých vnútroštátnych predpisov. Rozdielnymi vnútroštátnymi prístupmi sa nerieši zraniteľnosť peňažných trhov Únie, čo sa prejavilo počas finančnej krízy, a zmierňovanie rizík nákazy, čím sa ohrozuje fungovanie a stabilita vnútorného trhu. Tieto spoločné pravidlá o FPT by preto mali poskytovať vysokú úroveň ochrany investorov a malo by sa pomocou nich predchádzať prípadným rizikám nákazy vyplývajúcim z možných hromadných výberov vkladov investormi vo FPT, prípadne by sa tieto riziká mali zmierňovať. (10) V prípade neexistencie nariadenia, ktorým sa stanovujú pravidlá pre FPT, by sa na vnútroštátnej úrovni aj naďalej mohli prijímať odlišné opatrenia, ktoré by naďalej viedli k značnému narúšaniu hospodárskej súťaže vyplývajúcemu z významných rozdielov v základných normách na ochranu investícií. Odlišné požiadavky na zloženie portfólia, oprávnené aktíva, ich splatnosť, likviditu a diverzifikáciu, ako aj kreditnú kvalitu emitentov nástrojov peňažného trhu vedú k rôznym úrovniam ochrany investorov z dôvodu odlišnej miery rizika spojeného s investičným návrhom súvisiacim s fondom peňažného trhu. Neprijatie prísnych spoločných pravidiel týkajúcich sa FPT na vnútornom trhu bráni jednotnej ochrane investorov a poskytuje im rôzne podnety na odpredanie ich investícií, a teda na začatie hromadného výberu vkladov („run“). Prijatím jednotného súboru pravidiel je preto potrebné zabrániť nákaze trhu krátkodobého financovania a sponzorov FPT, ktorá by do veľkej miery ohrozila stabilitu finančného trhu Únie. (11) Nové pravidlá o FPT sú úzko spojené so smernicou 2009/65/ES[3] a smernicou 2011/61/EÚ[4], keďže tvoria právny rámec upravujúci zriaďovanie, správu a uvádzanie FPT na trh v Únii. (12) Podniky kolektívneho investovania v Únii môžu pôsobiť ako podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), ktoré spravujú správcovia PKIPCP alebo investičné spoločnosti, ktoré majú povolenie na základe smernice 2009/65/ES, alebo ako alternatívne investičné fondy (AIF), ktoré spravujú správcovia alternatívnych investičných fondov (správcovia AIF), ktorí majú povolenie alebo sú registrovaní na základe smernice 2011/61/EÚ. Novými pravidlami o FPT sa dopĺňajú ustanovenia uvedených smerníc. Nové pravidlá o FPT by sa teda mali uplatňovať spolu s pravidlami stanovenými v smerniciach 2009/65/ES a 2011/61/EÚ. Súčasne by sa niektoré pravidlá týkajúce sa investičných politík PKIPCP stanovených v kapitole VII smernice 2009/65/ES mali výslovne prestať uplatňovať a v týchto nových jednotných ustanoveniach o FPT by sa mali stanoviť špecifické pravidlá pre produkty. (13) Na podniky kolektívneho investovania, ktorých charakteristické vlastnosti zodpovedajú charakteristickým vlastnostiam FPT, by sa mali uplatňovať harmonizované pravidlá. Pre PKIPCP a AIF, ktoré investujú do krátkodobých aktív, napríklad nástrojov peňažného trhu alebo vkladov, alebo ktoré uzatvárajú zmluvy o obrátených repo transakciách alebo určité zmluvy o derivátoch s jediným účelom hedžingu rizík spojených s inými investíciami fondu, a ktorých cieľom je poskytnúť návratnosť v súlade so sadzbami peňažného trhu alebo zachovať hodnotu investície, by malo byť dodržiavanie nových pravidiel týkajúcich sa FPT povinné. (14) Špecifickosť FPT vyplýva z kombinácie aktív, do ktorých investujú, a cieľov, na ktoré sa zameriavajú. Cieľ poskytnutia návratnosti v súlade so sadzbami peňažného trhu a cieľ zachovania hodnoty investície sa navzájom nevylučujú. FPT môže sledovať buď jeden z týchto cieľov alebo obidva ciele spoločne. (15) Cieľ poskytnutia návratnosti v súlade so sadzbami peňažného trhu by sa mal chápať v širšom význame. Predpokladaná návratnosť sa nemusí úplne zhodovať so sadzbou EONIA, Libor, Euribor alebo inou príslušnou sadzbou peňažného trhu. Cieľ prekonať sadzbu peňažného trhu na základe mierneho rozpätia by sa nemal považovať za vyčleňovanie PKIPCP alebo AIF mimo rozsahu pôsobnosti nových jednotných pravidiel. (16) Cieľ zachovania hodnoty investície by sa nemal chápať ako kapitálová záruka prisľúbená fondom. Mal by sa chápať ako cieľ, ktorý sa PKIPCP alebo AIF snažia dosiahnuť. Pokles hodnoty investícií by nemal znamenať, že podnik kolektívneho investovania zmenil cieľ zachovania hodnoty investície. (17) Je dôležité, aby PKIPCP a AIF, ktoré majú charakteristické vlastnosti FPT, boli identifikované ako FPT, a aby sa ich schopnosť priebežne dodržiavať nové jednotné pravidlá týkajúce sa FPT explicitne overovala. Príslušné orgány by na tento účel mali udeliť FPT povolenie. Pre PKIPCP by povolenie ako FPT malo byť súčasťou povolenia ako PKIPCP v súlade s harmonizovaným postupom stanoveným v smernici 2009/65/ES. V prípade AIF, na ktoré sa nevzťahuje harmonizovaný postup udeľovania povolení a dohľadu podľa smernice 2011/61/EÚ, je potrebné stanoviť spoločné základné pravidlá udeľovania povolení, ktoré odzrkadľujú platné harmonizované pravidlá týkajúce sa PKIPCP. Týmito postupmi by sa malo zabezpečiť, aby AIF, ktorému bolo udelené povolenie ako FPT, mal správcu alternatívneho investičného fondu (správca AIF), ktorému bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2011/61/EÚ. (18) S cieľom zabezpečiť, aby sa na všetky podniky kolektívneho investovania, ktoré majú charakteristické vlastnosti FPT, vzťahovali nové spoločné pravidlá o FPT, je potrebné zakázať používanie označenia „FPT“ alebo akéhokoľvek iného pojmu, ktorý naznačuje, že podniky kolektívneho investovania majú charakteristické vlastnosti FPT, pokiaľ nie sú dodržané ustanovenia tohto nariadenia. S cieľom zabrániť obchádzaniu pravidiel týkajúcich sa FPT by príslušné orgány mali monitorovať trhové postupy podnikov kolektívneho investovania založených alebo uvádzaných na trh v rámci ich jurisdikcie, aby sa overilo, či nezneužívajú označenie FPT alebo nenaznačujú, že ide o FPT bez toho, aby bol dodržaný súlad s novým regulačným rámcom. (19) Nové pravidlá vzťahujúce sa na FPT by mali vychádzať z existujúceho regulačného rámca stanoveného na základe smernice 2009/65/ES a smernice 2011/61/EÚ, ako aj aktov prijatých na ich vykonávanie. Preto by sa okrem pravidiel o produktoch stanovených v existujúcich právnych predpisoch Únie mali uplatňovať aj pravidlá o produktoch týkajúce sa FPT, pokiaľ sa výslovne neprestali uplatňovať. Okrem toho by sa na FPT mali uplatňovať pravidlá týkajúce sa správy a uvádzania na trh stanovené v existujúcom rámci so zreteľom na skutočnosť, či ide o PKIPCP alebo AIF. Takisto pravidlá týkajúce sa cezhraničného poskytovania služieb a slobody usadenia, ktoré sú stanovené v smerniciach 2009/65/ES a 2011/61/E,Ú by sa mali uplatňovať zodpovedajúcim spôsobom na cezhraničné činnosti FPT. (20) Vzhľadom na to, že PKIPCP a AIF môžu mať odlišné právne formy, ktoré im nemusia nevyhnutne poskytnúť právnu subjektivitu, ustanovenia, podľa ktorých sú FPT povinné prijať opatrenia, by sa mali chápať ako odkaz na správcu FPT v prípadoch, keď bol FPT založený ako PKIPCP alebo AIF, ktorý nie je oprávnený konať vo vlastnom mene, pretože ako taký nemá právnu subjektivitu. (21) Pravidlá týkajúce sa portfólia FPT by mali vyžadovať jasnú identifikáciu kategórií aktív, ktoré by mali byť oprávnené na investície zo strany FPT, a podmienok, za ktorých sú oprávnené. Na zabezpečenie integrity FPT je takisto potrebné zakázať, aby sa FPT zapájali do určitých finančných transakcií, ktoré by mohli ohroziť ich investičnú stratégiu a ciele. (22) Nástroje peňažného trhu sú prevoditeľné nástroje, s ktorými sa bežne obchoduje na peňažnom trhu, napríklad štátne pokladničné poukážky a pokladničné poukážky miestnych orgánov, vkladové certifikáty, komerčné cenné papiere, bankové akcepty alebo strednodobé či krátkodobé obligácie. Na investovanie zo strany FPT by mali byť oprávnené len vtedy, ak dodržiavajú limity splatnosti a ak ich FPT považuje za nástroje s vysokou kreditnou kvalitou. (23) Krátkodobé obchodovateľné cenné papiere podložené aktívami by sa mali považovať za oprávnené nástroje peňažného trhu, pokiaľ spĺňajú dodatočné požiadavky. Vzhľadom na to, že počas krízy boli niektoré sekuritizácie obzvlášť nestabilné, je potrebné zaviesť limity splatnosti a kritériá kvality pre podkladové aktíva. Oprávnené by nemali byť všetky kategórie podkladových aktív, pretože niektoré kategórie boli nestabilnejšie než iné. Preto by sa podkladové aktíva mali skladať výlučne z krátkodobých dlhových nástrojov, ktoré emitovali podniky v rámci svojej obchodnej činnosti, ako sú napríklad obchodné pohľadávky. Nástroje ako pôžičky na motorové vozidlá a lízing, lízing na zariadenia, spotrebiteľské úvery, hypotekárne úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, pohľadávky z kreditných kariet alebo akýkoľvek iný typ nástroja spojený s nadobudnutím či financovaním služieb alebo tovarov spotrebiteľmi by nemali byť oprávnené. ESMA by mal byť poverený vypracovaním návrhu regulačných technických predpisov, ktorý predloží Komisii na schválenie, pokiaľ ide o podmienky a okolnosti, za ktorých sa podkladová expozícia alebo skupina expozícií považuje za expozíciu alebo skupinu expozícií pozostávajúcu výhradne z podnikových dlhových nástrojov, a o číselné hraničné hodnoty, na základe ktorých sa určuje, kedy majú podnikové dlhové nástroje vysokú kreditnú kvalitu a kedy sú likvidné. (24) FPT by mal mať možnosť investovať do vkladov v takom rozsahu, aby mohol kedykoľvek vybrať peňažné prostriedky. Účinná možnosť výberu by bola ohrozená, keby sankcie súvisiace s predčasným výberom boli také vysoké, že by prekročili úrok vzniknutý pred výberom. Z tohto dôvodu by mal FPT dbať na to, aby nevykonával vklady do úverovej inštitúcie, ktorá ukladá sankcie vyššie, ako sú priemerné sankcie, alebo aby nevykonával veľmi dlhodobé vklady, ak to môže viesť k príliš vysokým pokutám. (25) Finančné deriváty, ktoré môže FPT investovať, by mali slúžiť iba na účel zabezpečenia úrokovej sadzby a menového rizika, pričom ich podkladovým finančným nástrojom by mali byť iba úrokové sadzby, výmenné kurzy alebo indexy predstavujúce tieto kategórie. Využívanie derivátov na iný účel alebo derivátov na základe iných podkladových aktív by malo byť zakázané. Deriváty by sa mali využívať len ako doplnok k stratégii fondu, nie ako hlavný nástroj na dosiahnutie cieľov fondu. Ak FPT investuje do aktív denominovaných v inej mene, než je mena fondu, očakáva sa, že správca FPT bude hedžovať celú expozíciu voči devízovému riziku, a to aj prostredníctvom derivátov. (26) FPT by mohli používať zmluvy o obrátených repo transakciách ako prostriedok na investovanie prebytočnej peňažnej hotovosti na veľmi krátky čas za predpokladu, že táto pozícia bude plne zabezpečená. Na ochranu záujmov investorov je potrebné zabezpečiť, aby mal kolaterál stanovený v rámci zmlúv o obrátených repo transakciách vysokú kvalitu. Žiadne iné techniky účinnej správy portfólia vrátane požičiavania a vypožičiavania cenných papierov by FPT nemal používať, pretože je pravdepodobné, že ovplyvnia dosiahnutie investičných cieľov FPT. (27) S cieľom obmedziť riskovanie zo strany FPT je potrebné zmierniť riziko protistrany tak, že sa na portfólio FPT budú vzťahovať jasné požiadavky na diverzifikáciu. Na tento účel je takisto potrebné, aby sa zmluvy o obrátených repo transakciách plne zabezpečili a aby v záujme obmedzenia operačného rizika nemohla jedna protistrana zmluvy o obrátených repo transakciách predstavovať viac ako 20 % aktív FPT. Na všetky mimoburzové (OTC) deriváty by sa malo vzťahovať nariadenie (EÚ) č. 648/2012[5]. (28) Z dôvodu obozretnosti a s cieľom predísť vykonávaniu značného vplyvu na správu emitenta zo strany FPT je potrebné zabrániť nadmernej koncentrácii FPT v investíciách emitovaných tým istým emitentom. (29) FPT by mal byť zodpovedný za investovanie do vysoko kvalitných oprávnených aktív. FPT by mal preto mať obozretný a dôkladný postup interného hodnotenia s cieľom stanoviť kreditnú kvalitu nástrojov peňažného trhu, do ktorých má v úmysle investovať. Podľa právnych predpisov Únie, ktorými sa obmedzuje nadmerné spoliehanie sa na úverové ratingy, je dôležité, aby FPT pri posudzovaní oprávnených aktív predchádzali mechanickému spoliehaniu sa na ratingy, ktoré vydávajú ratingové agentúry. FPT by mal na tento účel zaviesť systém interných ratingov založený na harmonizovanej ratingovej stupnici a postupoch interného hodnotenia. (30) S cieľom zabrániť tomu, aby správcovia FPT používali odlišné hodnotiace kritériá na vyhodnotenie kreditného rizika nástroja peňažného trhu a pripisovali tak tomu istému nástroju odlišné rizikové vlastnosti, je dôležité, aby správcovia vychádzali z rovnakých kritérií. Na tento účel by sa hodnotiace kritériá mali presne vymedziť a harmonizovať. Príkladom interných ratingových kritérií sú kvantitatívne opatrenia týkajúce sa emitenta nástroja, ako sú finančné ukazovatele, dynamika súvahy, pravidlá týkajúce sa ziskovosti, ktoré sa hodnotia a porovnávajú s opatreniami rovnocenných partnerov a skupín z tohto odvetvia, kvalitatívne opatrenia týkajúce sa emitenta nástroja, ako sú účinnosť riadenia, podniková stratégia, ktoré sa analyzujú s cieľom určiť, či celková stratégia emitenta nezhorší jeho budúcu kreditnú kvalitu. Najvyššie interné ratingy by mali odrážať skutočnosť, že úverová bonita emitenta nástrojov sa po celý čas drží na najvyššej možnej úrovni. (31) Správca by mal v záujme vypracovania transparentného a uceleného systému interných ratingov zaznamenať postupy používané pri internom hodnotení. Tým by sa malo zabezpečiť, aby sa tieto postupy riadili jasným súborom pravidiel, ktoré možno monitorovať, a aby sa použité metodiky na požiadanie oznamovali zainteresovaným stranám. (32) V záujme zníženia rizika portfólia FPT je dôležité stanoviť limity splatnosti a určiť maximálnu prípustnú váženú priemernú splatnosť a váženú priemernú životnosť. (33) Vážená priemerná splatnosť sa používa na meranie citlivosti FPT na meniace sa úrokové sadzby na peňažnom trhu. Pri určovaní váženej priemernej splatnosti by mali správcovia zohľadniť vplyv finančných derivátov, vkladov a zmlúv o obrátených repo transakciách a zohľadniť ich vplyv na úrokové riziko FPT. Keď FPT vstupuje do swapovej transakcie, aby získal expozíciu voči nástroju s pevnou sadzbou namiesto pohyblivej úrokovej sadzby, malo by sa to pri určovaní váženej priemernej splatnosti vziať do úvahy. (34) Vážená priemerná životnosť sa používa na meranie kreditného rizika, pretože čím dlhšie sa odkladá splatenie istiny, tým väčšie je kreditné riziko. Vážená priemerná životnosť sa používa aj na obmedzenie rizika likvidity. Na rozdiel od výpočtu váženej priemernej splatnosti neumožňuje výpočet váženej priemernej životnosti cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou a štruktúrovaných finančných nástrojov použitie časového obdobia zostávajúceho do ďalšieho nastavenia úrokovej sadzby a namiesto toho používa len stanovenú konečnú splatnosť finančného nástroja. Obdobie splatnosti používané na výpočet váženej priemernej životnosti sa zakladá na zostatkovej splatnosti do zmluvne dohodnutého splatenia, keďže je to jediný dátum, keď si správcovská spoločnosť môže byť istá, že dôjde k vyplateniu nástroja. Vlastnosti nástroja, napríklad možnosť vyplatenia ku konkrétnym dátumom, tzv. predajné opcie, nemožno zohľadniť pri výpočte váženej priemernej životnosti. (35) S cieľom posilniť schopnosť FPT uspokojiť žiadosti o vyplatenie a zabrániť tomu, aby boli aktíva FPT predané s výraznou zľavou, by FPT mali priebežne držať minimálnu výšku likvidných aktív splatných do jedného dňa alebo do jedného týždňa. Na výpočet podielu aktív splatných do jedného dňa a splatných do jedného týždňa by sa mal stanoviť dátum zmluvne dohodnutého splatenia aktív. Môže sa zohľadniť aj možnosť správcu ukončiť zmluvu v krátkodobom horizonte. Ak možno napríklad vypovedať zmluvu o obrátených repo transakciách s oznámením jeden deň vopred, mala by sa považovať za aktívum so splatnosťou do jedného dňa. Ak má správca možnosť vybrať peňažné prostriedky z vkladového účtu s oznámením jeden deň vopred, môžu sa považovať za aktívum so splatnosťou do jedného dňa. (36) Vzhľadom na to, že FPT môžu investovať do aktív s rôznym rozpätím splatnosti, investori by mali byť schopní rozlišovať medzi rôznymi kategóriami FPT. FPT by sa preto mali klasifikovať ako krátkodobé FPT alebo ako štandardné FPT. Cieľom krátkodobých FPT je ponúkať výnosy porovnateľné so sadzbami peňažného trhu a zároveň zabezpečiť čo najvyššiu úroveň bezpečnosti pre investorov. V prípade váženej priemernej splatnosti a váženej priemernej životnosti sa riziko trvania a kreditné riziko krátkodobých FPT udržiavajú na nízkych úrovniach. (37) Cieľom štandardných FPT je zabezpečiť mierne vyššiu návratnosť, ako je návratnosť na peňažnom trhu, preto investujú do aktív s predĺženou splatnosťou. Okrem toho, na dosiahnutie tejto vyššej výkonnosti by táto kategória FPT mala mať možnosť využívať rozšírené obmedzenia rizika portfólia, ako je vážená priemerná splatnosť a vážená priemerná životnosť. (38) V súlade s pravidlami stanovenými v článku 84 smernice 2009/65/ES majú správcovia PKIPCP FPT možnosť dočasne pozastaviť vyplácanie vo výnimočných prípadoch, keď si to vyžadujú okolnosti. V súlade s pravidlami stanovenými v článku 16 smernice 2011/61/EÚ a článku 47 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 231/2013[6] môžu správcovia FPT ako AIF využívať osobitné mechanizmy s cieľom pokryť nepredvídanú nelikviditu aktív fondu. (39) Je dôležité, aby riadenie rizík FPT nebolo skreslené krátkodobými rozhodnutiami ovplyvnenými prípadným ratingom FPT. Z toho dôvodu je potrebné zakázať FPT alebo jeho správcovi žiadať, aby FPT pridelila rating ratingová agentúra, s cieľom zabrániť tomu, aby sa tento externý rating využíval na marketingové účely. FPT alebo jeho správca by takisto mali upustiť od využívania alternatívnych metód na získanie ratingu FPT. Ak FPT získa externý rating buď z vlastnej iniciatívy ratingovej agentúry, alebo na základe žiadosti tretej strany nezávislej od FPT, alebo správcu a nekoná v ich mene, správca FPT by sa nemal spoliehať na kritériá uvedeného externého ratingu. Na zabezpečenie primeraného riadenia likvidity je potrebné, aby FPT zaviedli primerané opatrenia a postupy s cieľom poznať svojich investorov. Opatrenia, ktoré musí správca zaviesť, by mali prispieť k pochopeniu investorskej základne FPT tak, aby bolo možné predvídať vyplácanie vo väčších množstvách. S cieľom predísť tomu, aby FPT museli čeliť náhlym masovým žiadostiam o vyplatenie, by sa osobitná pozornosť mala venovať veľkým investorom, ktorí tvoria podstatnú časť aktív FPT, ako v prípade jedného investora predstavujúceho viac ako podiel aktív so splatnosťou do jedného dňa. V takomto prípade by mal FPT zvýšiť svoj podiel aktív so splatnosťou do jedného dňa na úroveň podielu uvedeného investora. Správca by sa mal podľa možnosti zamerať na totožnosť investorov, dokonca aj keď sú zastúpení zverenými účtami, portálmi alebo iným nepriamym kupujúcim. (40) FPT by v rámci obozretného riadenia rizík mali pravidelne vykonávať stresové testovanie. Očakáva sa, že správcovia FPT budú konať v záujme posilnenia odolnosti FPT v prípade, že stresové testovanie vykáže nedostatky. (41) S cieľom zohľadniť skutočnú hodnotu aktív by využívanie oceňovania trhovou cenou malo byť uprednostňovanou metódou oceňovania aktív FPT. Správca by nemal mať možnosť využívať metódu oceňovania na základe modelu v prípade, že oceňovanie trhovou cenou poskytuje spoľahlivé údaje o hodnote aktív, keďže metóda oceňovania na základe modelu má sklon poskytovať menej presné ocenenie. Očakáva sa, že aktíva, ako sú všeobecne štátne pokladničné poukážky, pokladničné poukážky miestnych orgánov a strednodobé či krátkodobé obligácie, budú mať spoľahlivé ocenenie trhovou cenou. Pri oceňovaní komerčných cenných papierov alebo vkladových certifikátov by mal správca overiť, či sekundárny trh poskytuje presné stanovenie cien. Cena odkúpenia, ktorú ponúka emitent, by sa takisto mala považovať za dobrý odhad hodnoty komerčných cenných papierov. Vo všetkých ostatných prípadoch by mal správca odhadnúť hodnotu, napríklad pomocou údajov o trhu, ako sú výnosy z porovnateľných emisií a od porovnateľných emitentov. (42) Cieľom FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív je zachovať kapitál investície a zároveň zabezpečiť vysokú mieru likvidity. Väčšina FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív má pri prerozdeľovaní príjmov investorom čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu, napríklad 1 EUR, USD alebo GBP. Ostatné hromadia príjmy v čistej hodnote aktív fondu pri zachovaní skutočnej hodnoty aktív na konštantnej hodnote. (43) V snahe zohľadniť špecifiká FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív je potrebné, aby mohli FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív používať na stanovenie konštantnej čistej hodnoty aktív na podielový list alebo akciu aj účtovnú metódu amortizovanej ceny. Bez toho, aby bolo dotknuté uvedené, na účely zabezpečenia priebežného monitorovania rozdielu medzi konštantnou čistou hodnotou aktív na podielový list alebo akciu a čistou hodnotou aktív na podielový list alebo akciu by FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív mali počítať hodnotu svojich aktív aj na základe metódy oceňovania trhovou cenou alebo oceňovania na základe modelu. (44) Keďže FPT by mal uverejniť čistú hodnotu aktív, ktorá odráža všetky zmeny hodnoty jeho aktív, uverejnená čistá hodnota aktív by sa mala zaokrúhliť maximálne na najbližší bázický bod alebo jeho ekvivalent. Ak sa teda čistá hodnota aktív uverejňuje v konkrétnej mene, napríklad 1 EUR, k prírastkovej zmene hodnoty by malo dochádzať pri každých 0,0001 EUR. V prípade čistej hodnoty aktív vo výške 100 EUR by k prírastkovej zmene hodnoty malo dochádzať pri každých 0,01 EUR. Iba v prípade, že FPT je FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív, môže uverejniť cenu, ktorá celkom nezodpovedá zmenám hodnoty jeho aktív. V takomto prípade možno čistú hodnotu aktív zaokrúhliť na najbližší cent pre čistú hodnotu aktív pri sume 1 EUR (pri každej zmene na úrovni 0,01 EUR). (45) FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív by mal vždy mať rezervu pre čistú hodnotu aktív vo výške aspoň 3 % jeho čistých aktív, aby bolo možné pokryť každodenné výkyvy hodnoty aktív FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív a aby mohol poskytovať konštantnú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu. Rezerva pre čistú hodnotu aktív by mala slúžiť ako tlmiaci mechanizmus na zachovanie konštantnej čistej hodnoty aktív. Všetky rozdiely medzi konštantnou čistou hodnotou aktív na podielový list alebo akciu a čistou hodnotu aktív na podielový list alebo akciu by sa mali neutralizovať pomocou rezervy pre čistú hodnotu aktív. Počas napätých situácií na trhu, keď sa tieto rozdiely môžu rýchlo zvýšiť, by sa mal zaviesť postup, ktorým sa zabezpečí účasť celého riadiaceho reťazca. Takýto eskalačný postup by vrcholovému manažmentu umožnil urýchlene prijať nápravné opatrenia. (46) Keďže FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív, ktorý neudržiava rezervu pre čistú hodnotu aktív na požadovanej úrovni, nie je schopný udržať konštantnú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu, malo by sa od neho požadovať, aby zmenil čistú hodnotu aktív a aby prestal fungovať ako FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív. Ak však napriek využívaniu eskalačného postupu zostáva výška rezervy pre čistú hodnotu aktív počas jedného mesiaca pod požadovanou hranicou 3 % o 10 bázických bodov, FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív by sa mal automaticky zmeniť na FPT, ktorý nemá možnosť využívať účtovnú metódu amortizovanej ceny alebo zaokrúhľovanie na najbližší percentuálny bod. Ak má príslušný orgán pred uplynutím jedného mesiaca povoleného na doplnenie odôvodnené príčiny preukazujúce neschopnosť FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív doplniť rezervu, mal by byť oprávnený zmeniť FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív na iný FPT než FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív. Rezerva pre čistú hodnotu aktív je jediný nástroj, prostredníctvom ktorého možno FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív poskytnúť externú podporu. (47) Externá podpora poskytovaná inému FPT ako FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív s cieľom zaručiť likviditu alebo stabilitu FPT, alebo ktorá má de facto takéto účinky, zvyšuje riziko nákazy medzi sektorom FPT a zvyšným finančným sektorom. Tretie strany poskytujúce túto podporu o to majú záujem buď preto, že majú hospodársky záujem v správcovskej spoločnosti spravujúcej FPT, alebo preto, že chcú zabrániť poškodeniu svojho dobrého mena v prípade, že by sa ich meno spájalo so zlyhaním FPT. Keďže sa však tieto tretie strany výslovne nezaviazali poskytovať alebo zaručiť podporu, nie je isté, či bude takáto podpora FPT v prípade potreby poskytnutá. Za týchto okolností môžu diskrečné opatrenia podpory sponzora prispievať k neistote účastníkov trhu v súvislosti s tým, kto bude znášať prípadné straty FPT. Táto neistota pravdepodobne vedie k ešte väčšej zraniteľnosti FPT voči hromadnému výberu vkladov investormi počas období finančnej nestability, keď dochádza k väčším finančným rizikám a obavám týkajúcim sa dobrého stavu sponzorov a ich schopnosti poskytovať podporu pridruženým FPT. Z týchto dôvodov by sa FPT nemali spoliehať na externú podporu, aby udržali svoju likviditu a stabilitu svojej čistej hodnoty aktív na podielový list alebo akciu, pokiaľ príslušný orgán pre FPT túto externú podporu výslovne neschválil s cieľom udržať stabilitu finančných trhov. (48) Investori by predtým, ako investujú do FPT, mali byť jasne informovaní o tom, či ide o krátkodobý alebo štandardný FPT a či ide o FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív alebo nie. S cieľom predísť mylným očakávaniam investorov sa v marketingovom dokumente takisto musí jasne uviesť, že FPT nie sú zaručeným investičným nástrojom. FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív by mali investorom jasne objasniť mechanizmus rezervy, ktorý používajú na udržanie čistej hodnoty aktív na podielový list alebo akciu. (49) V záujme zabezpečenia toho, že príslušné orgány budú schopné odhaliť a monitorovať riziká na trhu FPT a reagovať na ne, by FPT mali svojím príslušným orgánom okrem správ už požadovaných na základe smerníc 2009/65/ES alebo 2011/61/EÚ predkladať aj podrobný zoznam informácií. Príslušné orgány by mali tieto údaje zhromažďovať v celej Únii jednotným spôsobom s cieľom získať reálne znalosti o hlavnom vývoji na trhu FPT. Na zjednodušenie hromadnej analýzy potenciálnych vplyvov trhu FPT v Únii by sa tieto údaje mali zaslať Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), ktorý by mal pre FPT vytvoriť centrálnu databázu. (50) Príslušný orgán pre FPT by mal overiť, či je FPT schopný priebežne dodržiavať toto nariadenie. Keďže príslušné orgány už disponujú rozsiahlymi právomocami podľa smerníc 2009/65/ES a 2011/61/EÚ, je nevyhnutné, aby sa tieto právomoci rozšírili a aby sa mohli uplatňovať s odkazom na nové spoločné pravidlá týkajúce sa FPT. Príslušné orgány pre PKIPCP alebo AIF by mali takisto overiť dodržiavanie pravidiel všetkými podnikmi kolektívneho investovania, ktoré majú vlastnosti FPT a ktoré existujú v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. (51) Komisia by mala prijať delegované akty v oblasti postupu interného hodnotenia podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. (52) Komisia by mala byť takisto splnomocnená prijímať vykonávacie technické predpisy prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010[7]. ESMA by mal byť poverený vypracovaním návrhu vykonávacích technických predpisov, ktorý predloží Komisii, pokiaľ ide o vzor správy s informáciami o FPT, ktorá je určená príslušným orgánom. (53) ESMA by mal byť schopný vykonávať všetky právomoci, ktoré mu boli pridelené podľa smerníc 2009/65/ES a 2011/61/EÚ v súvislosti s týmto nariadením. Zároveň je poverený aj vypracovaním návrhu regulačných a vykonávacích technických predpisov. (54) Je potrebné vykonať preskúmanie tohto nariadenia s cieľom posúdiť primeranosť oslobodenia určitých FPT s konštantnou čistou hodnotou, ktoré zameriavajú svoje investičné portfóliá na dlhové nástroje, ktoré emitovali členské štáty, od požiadavky vytvoriť kapitálovú rezervu, ktorej výška dosahuje aspoň 3 % celkovej hodnoty aktív FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív. Komisia by preto tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia mala analyzovať skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia a vplyvy na rôzne hospodárske aspekty súvisiace s FPT. Dlhové nástroje, ktoré emitovali alebo sa za ne zaručili členské štáty, predstavujú osobitnú kategóriu investícií, ktorá sa vyznačuje špecifickými kreditnými a likvidnými charakteristikami. Štátne dlhové nástroje navyše zohrávajú významnú úlohu pri financovaní členských štátov. Komisia by mala posúdiť vývoj trhu so štátnymi dlhovými nástrojmi, ktoré emitovali alebo sa za ne zaručili členské štáty, ako aj možnosť vytvoriť osobitný rámec pre FPT, ktoré zameriavajú svoju investičnú politiku na tento typ dlhových nástrojov. (55) Nové jednotné pravidlá týkajúce sa FPT by mali byť v súlade s ustanoveniami smernice 95/46/ES[8] a s nariadením (ES) č. 45/2001[9]. (56) Keďže ciele tohto nariadenia, a to zabezpečenie jednotných prudenciálnych požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na FPT v celej Únii, pri úplnom zohľadnení potreby vyvážiť bezpečnosť a spoľahlivosť FPT s účinným fungovaním peňažných trhov a náklady rôznych zúčastnených strán, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (57) Nové jednotné pravidlá o FPT rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, najmä pokiaľ ide o ochranu spotrebiteľa, slobodu podnikania a ochranu osobných údajov. Nové jednotné pravidlá o FPT by sa mali uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa finančných nástrojov, ktoré fond peňažného trhu (FPT) môže investovať, jeho portfólia a oceňovania a požiadaviek na predkladanie správ v súvislosti s FPT, ktorý je usadený v Únii, spravovaný v Únii alebo sa uvádza na trh v Únii. Toto nariadenie sa vzťahuje na podniky kolektívneho investovania, ktoré vyžadujú povolenie ako PKIPCP podľa smernice 2009/65/ES alebo ktoré sú AIF podľa smernice 2011/61/EÚ, ktoré investujú do krátkodobých aktív a ktorých osobitným alebo kumulatívnym cieľom je ponúkať výnosy v súlade so sadzbami peňažného trhu alebo zachovať hodnotu investície. 2. Členské štáty nesmú v oblasti pôsobnosti tohto nariadenia dopĺňať žiadne ďalšie požiadavky. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1. „krátkodobé aktíva“ sú finančné aktíva so zostatkovou splatnosťou, ktorá nepresahuje dva roky; 2. „nástroje peňažného trhu“ sú nástroje peňažného trhu v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. o) smernice 2009/65/ES; 3. „prevoditeľné cenné papiere“ sú prevoditeľné cenné papiere v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. n) smernice 2009/65/ES; 4. „zmluva o repo transakciách“ je každá zmluva, na základe ktorej jedna strana prevádza cenné papiere alebo práva vzťahujúce sa na toto vlastnícke právo na protistranu s prísľubom ich spätného odkúpenia za stanovenú cenu k budúcemu dátumu, ktorý je stanovený alebo sa stanoví; 5. „zmluva o obrátených repo transakciách“ je každá zmluva, na základe ktorej jedna strana získava cenné papiere alebo práva vzťahujúce sa na toto vlastnícke právo od protistrany s prísľubom ich spätného predaja za stanovenú cenu k budúcemu dátumu, ktorý je stanovený alebo sa stanoví; 6. „požičiavanie cenných papierov“ a „vypožičiavanie cenných papierov“ je každá transakcia, pri ktorej inštitúcia alebo jej protistrana prevádza cenné papiere s prísľubom, že dlžník vráti rovnocenné cenné papiere k určitému budúcemu dátumu alebo keď ho o to požiada prevádzajúca strana, pričom uvedená transakcia je požičiavaním cenných papierov v prípade inštitúcie, ktorá prevádza cenné papiere, a vypožičiavaním cenných papierov v prípade inštitúcie, na ktorú sa tieto cenné papiere prevádzajú; 7. „sekuritizácia“ je sekuritizácia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 61 nariadenia č. 575/2013[10]; 8. „podnikové dlhové nástroje“ sú dlhové nástroje emitované podnikom, ktorý je skutočne zapojený do výroby tovaru alebo obchodovania s tovarom alebo do poskytovania nefinančných služieb alebo obchodovania s týmito službami; 9. „oceňovanie trhovou cenou“ je oceňovanie pozícií na základe ľahko dostupných zatváracích cien pochádzajúcich z nezávislých zdrojov vrátane cien na burze, aktuálnych cien zo systému alebo kotácií od niekoľkých nezávislých renomovaných poskytovateľov investičných služieb; 10. „oceňovanie na základe modelu“ je oceňovanie, ktoré musí byť porovnateľné s referenčnou hodnotou, extrapolované alebo inak vypočítané z jedného alebo viacerých trhových vstupov; 11. „metóda amortizovanej ceny“ je metóda oceňovania, v ktorej sa nadobúdacia cena aktíva upraví o amortizáciu prémií (alebo diskontov) až do splatnosti; 12. „fond peňažného trhu s konštantnou čistou hodnotou aktív“ (ďalej len „FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív“) je fond peňažného trhu, ktorý udržiava nemennú čistú hodnotu aktív na podielový list alebo akciu, pričom príjmy fondu sa pripisujú denne alebo sa môžu vyplácať investorovi a aktíva sú vo všeobecnosti oceňované metódou amortizovanej ceny alebo sa čistá hodnota aktív zaokrúhľuje na najbližší percentuálny bod alebo jeho ekvivalent v menovej jednotke; 13. „krátkodobý FPT“ je fond peňažného trhu, ktorý investuje do oprávnených nástrojov peňažného trhu uvedených v článku 9 ods. 1; 14. „štandardný FPT“ je fond peňažného trhu, ktorý investuje do oprávnených nástrojov peňažného trhu uvedených v článku 9 ods. 1 a 2; 15. „úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia č. 575/2013; 16. „príslušný orgán pre FPT“ je: a) v prípade PKIPCP príslušný orgán domovského členského štátu PKIPCP určený v súlade s článkom 97 smernice 2009/65/ES; b) v prípade AIF z EÚ príslušný orgán domovského členského štátu AIF v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. p) smernice 2011/61/EÚ; c) v prípade AIF z krajiny mimo EÚ: i) príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa AIF z krajiny mimo EÚ uvádza na trh v Únii bez povolenia; ii) príslušný orgán správcu AIF z EÚ spravujúceho AIF z krajiny mimo EÚ v prípade, keď sa AIF z krajiny mimo EÚ uvádza na trh v Únii s povolením alebo sa neuvádza na trh v Únii; iii) príslušný orgán referenčného členského štátu, ak AIF z krajiny mimo EÚ nespravuje správca AIF z EÚ a ak sa uvádza na trh v Únii s povolením; 17. „domovský členský štát FPT“ je členský štát, v ktorom je FPT povolený; 18. „vážená priemerná splatnosť“ je priemerná dĺžka trvania až do zmluvne dohodnutej splatnosti všetkých podkladových aktív vo fonde, ktorá odzrkadľuje relatívne podiely v každom aktíve alebo, ak je kratšia než zmluvne dohodnutá splatnosť, do ďalšieho nastavenia úrokovej sadzby na sadzbu peňažného trhu; 19. „vážená priemerná životnosť“ je priemerná dĺžka trvania až do zmluvne dohodnutej splatnosti všetkých podkladových aktív vo fonde, ktorá odzrkadľuje relatívne podiely v každom aktíve; 20. „zmluvne dohodnutá splatnosť“ je dátum, keď sa má splatiť istina cenného papiera v plnej výške, pričom tento dátum nie je predmetom voliteľnosti; 21. „zostatková splatnosť“ je dĺžka trvania až do zmluvne dohodnutej splatnosti; 22. „predaj nakrátko“ je nekrytý predaj nástrojov peňažného trhu. Článok 3 Udeľovanie povolení FPT 1. Žiadny podnik kolektívneho investovania sa nesmie usadiť, uvádzať na trh ani spravovať v Únii ako FPT, pokiaľ mu nebolo udelené povolenie v súlade s týmto nariadením. Takéto povolenie je platné vo všetkých členských štátoch. 2. Podniku kolektívneho investovania, ktorý si vyžaduje povolenie ako PKIPCP podľa smernice 2009/65/ES, sa udeľuje povolenie ako FPT v rámci postupu udeľovania povolení podľa smernice 2009/65/ES. 3. Podniku kolektívneho investovania, ktorý je AIF, sa udeľuje povolenie ako FPT podľa postupu udeľovania povolení stanoveného v článku 4. 4. Žiadny podnik kolektívneho investovania nesmie získať povolenie ako FPT, pokiaľ príslušný orgán pre FPT nie je presvedčený o tom, že FPT bude schopný spĺňať všetky požiadavky tohto nariadenia. 5. Na účely udelenia povolenia predkladá FPT svojmu príslušnému orgánu tieto dokumenty: a) štatút alebo zakladajúce dokumenty fondu; b) údaje o totožnosti správcu; c) údaje o totožnosti depozitára; d) opis FPT alebo akékoľvek informácie o FPT dostupné investorom; e) opis opatrení a postupov potrebných na splnenie požiadaviek uvedených v kapitolách II až VII alebo akékoľvek informácie o týchto opatreniach a postupoch; f) akékoľvek ďalšie informácie alebo dokumenty, ktoré požaduje príslušný orgán pre FPT na overenie plnenia požiadaviek tohto nariadenia. 6. Príslušné orgány štvrťročne informujú ESMA o povoleniach, ktoré boli udelené alebo zrušené podľa tohto nariadenia. 7. ESMA vedie ústredný verejný register so záznamom o každom FPT, ktorému bolo udelené povolenie podľa tohto nariadenia, o type daného FPT, jeho správcovi a o príslušnom orgáne pre FPT. Register je prístupný v elektronickej podobe. Článok 4 Postup udeľovania povolení AIF ako FPT 1. AIF sa udeľuje povolenie ako FPT len v prípade, keď príslušný orgán pre AIF schválil žiadosť správcu AIF, ktorému bolo udelené povolenie podľa smernice 2011/61/EÚ na spravovanie AIF, štatút fondu a výber depozitára. 2. Pri predkladaní žiadosti o spravovanie AIF správca AIF s povolením poskytuje príslušnému orgánu pre FPT: a) písomný súhlas depozitára; b) informácie o podmienkach delegovania v súvislosti s riadením portfólia a rizík a správou v súvislosti s AIF; c) informácie o investičných stratégiách, rizikovom profile a ďalších charakteristických vlastnostiach AIF, na ktorých spravovanie bolo správcovi AIF udelené povolenie. Príslušný orgán pre FPT môže príslušný orgán správcu AIF požiadať o objasnenie a informácie, pokiaľ ide o dokumentáciu uvedenú v predchádzajúcom pododseku alebo o osvedčenie o tom, či FPT patria do rozsahu pôsobnosti povolenia správcu AIF na spravovanie. Príslušný orgán správcu AIF poskytne odpoveď do 10 pracovných dní od doručenia žiadosti, ktorú predložil príslušný orgán pre FPT. 3. Akékoľvek následné zmeny dokumentácie uvedenej v odseku 2 musí správca AIF ihneď oznámiť príslušnému orgánu pre FPT. 4. Príslušný orgán pre FPT môže zamietnuť žiadosť správcu AIF len v týchto prípadoch: a) správca AIF nedodržiava toto nariadenie; b) správca AIF nedodržiava smernicu 2011/61/EÚ; c) správca AIF nezískal povolenie od svojho príslušného orgánu na spravovanie FPT; d) správca AIF neposkytol dokumentáciu uvedenú v odseku 2. Pred zamietnutím žiadosti sa príslušný orgán pre FPT poradí s príslušným orgánom správcu AIF. 5. Povolenie AIF ako FPT nesmie podliehať požiadavke, aby AIF spravoval správca AIF, ktorý má povolenie v domovskom členskom štáte AIF, alebo aby správca AIF vykonával alebo delegoval činnosti v domovskom členskom štáte AIF. 6. Správca AIF musí byť do dvoch mesiacov od predloženia úplnej žiadosti informovaný o tom, či AIF ako FPT bolo udelené povolenie alebo nie. 7. Príslušný orgán pre FPT nesmie udeliť povolenie, ak právne dôvody bránia AIF uvádzať jeho podielové listy alebo akcie na trh v jeho domovskom členskom štáte. Článok 5 Používanie označenia ako FPT 1. PKIPCP alebo AIF používa označenie „fond peňažného trhu“ alebo „FPT“ vo vzťahu k sebe samému alebo v súvislosti s podielovými listami alebo akciami, ktoré emituje, len ak bolo PKIPCP alebo AIF udelené povolenie v súlade s týmto nariadením. PKIPCP alebo AIF používa označenie, ktoré naznačuje fond peňažného trhu, alebo používa pojmy ako „peňažná hotovosť“, „likvidný“, „peniaze“, „vysoko likvidný“, „podobný vkladom“ alebo podobné slová, len ak mu bolo udelené povolenie v súlade s týmto nariadením. 2. Používanie označenia „fond peňažného trhu“, „FPT“ alebo označenia, ktoré naznačuje FPT, alebo používanie pojmov uvedených v odseku 1 zahŕňa ich používanie v akýchkoľvek externých alebo interných dokumentoch, správach, vyhláseniach, reklamách, oznámeniach, listoch alebo akýchkoľvek iných materiáloch adresovaných alebo určených na distribúciu potenciálnym investorom, podielovým vlastníkom, akcionárom alebo príslušným orgánom v písomnej, ústnej, elektronickej alebo akejkoľvek inej podobe. Článok 6 Uplatniteľné pravidlá 1. FPT musí vždy dodržiavať ustanovenia tohto nariadenia. 2. FPT, ktorý je PKIPCP, a jeho správca musia vždy dodržiavať požiadavky smernice 2009/65/ES, ak sa v tomto nariadení nestanovuje inak. 3. FPT, ktorý je AIF, a jeho správca musia vždy dodržiavať požiadavky smernice 2011/61/EÚ, ak sa v tomto nariadení nestanovuje inak. 4. Správca FPT je zodpovedný za zabezpečovanie súladu s týmto nariadením. Správca je zodpovedný za všetky straty alebo škody vyplývajúce z nesúladu s týmto nariadením. 5. Toto nariadenie nezabraňuje FPT v uplatňovaní investičných limitov, ktoré sú prísnejšie než limity požadované v tomto nariadení. Kapitola II Povinnosti týkajúce sa investičných politík FPT Oddiel I Všeobecné pravidlá a oprávnené aktíva Článok 7 Všeobecné zásady 1. Ak FPT pozostáva z viac než jedného podfondu, každý podfond sa na účely kapitol II až VII považuje za samostatný FPT. 2. Na FPT, ktorým bolo udelené povolenie ako PKIPCP, sa nevzťahujú povinnosti týkajúce sa investičných politík PKIPCP stanovené v článkoch 49, 50, 50a, článku 51 ods. 2 a článkoch 52 až 57 smernice 2009/65/ES, ak sa v tomto nariadení výslovne nestanovuje inak. Článok 8 Oprávnené aktíva 1. FPT investuje len do jednej alebo viacerých z týchto kategórií finančných aktív a len za podmienok stanovených v tomto nariadení: a) nástroje peňažného trhu; b) vklady v úverových inštitúciách; c) finančné derivátové nástroje; d) zmluvy o obrátených repo transakciách. 2. FPT nesmie vykonávať žiadnu z týchto činností: a) investovať do iných aktív okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 1; b) predávať nástroje peňažného trhu nakrátko; c) prevziať priamu alebo nepriamu expozíciu voči akciám alebo komoditám okrem iného aj prostredníctvom derivátov, osvedčení, ktoré ich zastupujú, indexov, ktoré sú na nich založené, alebo iného prostriedku alebo nástroja, v dôsledku ktorého by vznikla expozícia voči nim; d) uzatvárať zmluvy o požičiavaní cenných papierov alebo zmluvy o vypožičiavaní cenných papierov a zmluvy o repo transakciách alebo akékoľvek iné zmluvy, ktoré by zaťažili aktíva FPT; e) požičiavanie a vypožičiavanie peňažnej hotovosti. Článok 9 Oprávnené nástroje peňažného trhu 1. FPT môže investovať nástroj peňažného trhu za predpokladu, že spĺňa všetky tieto požiadavky: a) patrí do jednej z kategórií nástrojov peňažného trhu uvedených v článku 50 ods. 1 písm. a), b), c) alebo h) smernice 2009/65/ES; b) vykazuje jednu z týchto alternatívnych charakteristických vlastností: i) v čase emisie má zmluvne dohodnutú splatnosť 397 dní alebo menej; ii) má zostatkovú splatnosť 397 dní alebo menej; c) emitent nástroja peňažného trhu získal jeden z dvoch najvyšších interných ratingových stupňov podľa pravidiel stanovených v článkoch 16 až 19 tohto nariadenia; d) v prípade jeho expozície vyplývajúcej zo sekuritizácie sa naň vzťahujú dodatočné požiadavky stanovené v článku 10. 2. Štandardné FPT môžu investovať aj do nástroja peňažného trhu, v prípade ktorého sa vykonáva pravidelná úprava výnosov v súlade s podmienkami peňažného trhu každých 397 dní alebo častejšie a ktorého zostatková splatnosť zároveň nepresahuje dva roky. 3. Odsek 1 písm. c) sa nevzťahuje na nástroje peňažného trhu, ktoré emitoval alebo sa za ne zaručil ústredný orgán alebo centrálna banka členského štátu, Európska centrálna banka, Únia, Európsky mechanizmus pre stabilitu alebo Európska investičná banka. Článok 10 Oprávnené sekuritizácie 1. Sekuritizácia sa považuje za oprávnenú, ak sú splnené všetky tieto podmienky: a) podkladová expozícia alebo skupina expozícií pozostáva výhradne z podnikových dlhových nástrojov; b) podkladové podnikové dlhové nástroje majú vysokú kreditnú kvalitu a sú likvidné; c) podkladové podnikové dlhové nástroje majú v čase emisie zmluvne dohodnutú splatnosť 397 dní alebo menej alebo majú zostatkovú splatnosť 397 dní alebo menej. 2. Na účely jednotného uplatňovania odseku 1 ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí: a) podmienky a okolnosti, za ktorých sa podkladová expozícia alebo skupina expozícií považuje za expozíciu alebo skupinu expozícií pozostávajúcu výhradne z podnikových dlhových nástrojov; b) podmienky a číselné prahové hodnoty, na základe ktorých sa určuje, kedy majú podnikové dlhové nástroje vysokú kreditnú kvalitu a kedy sú likvidné. ESMA predloží návrh regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku Komisii do […]. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Článok 11 Oprávnené vklady v úverových inštitúciách FPT môže investovať vklad v úverovej inštitúcii, ak sú splnené všetky tieto podmienky: a) vklad je splatný na požiadanie alebo sa môže kedykoľvek vybrať; b) splatnosť vkladu nepresahuje 12 mesiacov; c) úverová inštitúcia má sídlo v členskom štáte, alebo keď má úverová inštitúcia sídlo v tretej krajine, podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré sa považujú za rovnocenné pravidlám stanoveným v práve Únie v súlade s postupom stanoveným v článku 107 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Článok 12 Oprávnené finančné derivátové nástroje FPT môže investovať finančný derivátový nástroj, ak sa s ním obchoduje na regulovanom trhu uvedenom v článku 50 ods. 1 písm. a), b) alebo c) smernice 2009/65/ES alebo mimo burzy (OTC), za predpokladu, že sú v každom prípade splnené všetky tieto podmienky: a) podklad derivátového nástroja sa skladá z úrokových sadzieb, výmenných kurzov, mien alebo indexov, ktoré zastupujú jednu z týchto kategórií; b) derivátový nástroj slúži len na účely hedžingu rizika trvania a devízového rizika vyplývajúceho z iných investícií FPT; c) protistrany transakcií s OTC derivátmi sú inštitúcie, ktoré podliehajú prudenciálnym pravidlám a prudenciálnemu dohľadu a ktoré patria do kategórií, ktoré schválili príslušné orgány domovského členského štátu FPT; d) OTC deriváty podliehajú dennému spoľahlivému a overiteľnému oceňovaniu a na základe podnetu FPT sa môžu kedykoľvek za svoju reálnu hodnotu predať, likvidovať alebo vyrovnať protiobchodom. Článok 13 Oprávnené zmluvy o obrátených repo transakciách 1. FPT môže uzatvárať zmluvy o obrátených repo transakciách, ak sú splnené všetky tieto podmienky: a) FPT má právo kedykoľvek ukončiť zmluvu s výpovednou lehotou maximálne dvoch pracovných dní; b) trhová hodnota aktív prijatých v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách sa vždy aspoň rovná hodnote vydanej peňažnej hotovosti. 2. Aktíva, ktoré prijal FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách, sú nástroje peňažného trhu v súlade s článkom 9. 3. FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách nesmie prijímať sekuritizácie v zmysle vymedzenia v článku 10. Aktíva, ktoré prijal FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách, sa nesmú predať, znovu investovať, prisľúbiť ani inak previesť. 4. Aktíva, ktoré prijal FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách, sa zahŕňajú do výpočtu limitov diverzifikácie a koncentrácie stanovených v tomto nariadení. 5. Odchylne od odseku 2 môže FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách prijať iné likvidné prevoditeľné cenné papiere alebo nástroje peňažného trhu, než sú likvidné prevoditeľné cenné papiere alebo nástroje peňažného trhu, ktoré sú v súlade s článkom 9, za predpokladu, že uvedené aktíva spĺňajú jednu z týchto podmienok: a) sú vysokej kreditnej kvality a emitoval ich alebo sa za ne zaručil ústredný orgán alebo centrálna banka členského štátu, Európska centrálna banka, Únia, Európsky mechanizmus pre stabilitu, Európska investičná banka; b) emitoval ich alebo sa za ne zaručil ústredný orgán alebo centrálna banka tretej krajiny, za predpokladu, že emitent aktív z danej tretej krajiny získal jeden z dvoch najvyšších interných ratingových stupňov podľa pravidiel stanovených v článkoch 16 až 19. Informácie o aktívach, ktoré prijal FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách podľa prvého pododseku, sa poskytujú investorom do FPT. Aktíva, ktoré prijal FPT v rámci zmluvy o obrátených repo transakciách podľa prvého pododseku, podliehajú pravidlám stanoveným v článku 14 ods. 6. 6. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 44 s cieľom bližšie určiť kvantitatívne a kvalitatívne požiadavky na likviditu vzťahujúce sa na aktíva uvedené v odseku 5 a kvantitatívne a kvalitatívne požiadavky na kreditnú kvalitu vzťahujúce sa na aktíva uvedené v odseku 5 písm. a). Komisia na tento účel zohľadňuje správu uvedenú v článku [509 ods. 3] nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Komisia prijme delegovaný akt uvedený v prvom pododseku najneskôr 31. decembra 2014. Oddiel II Ustanovenia o investičných politikách Článok 14 Diverzifikácia 1. FPT investuje najviac 5 % svojich aktív do: a) nástrojov peňažného trhu emitovaných tým istým subjektom; b) vkladov v tej istej úverovej inštitúcii. 2. Súhrn všetkých expozícií vyplývajúcich zo sekuritizácií nesmie prekročiť 10 % aktív FPT. 3. Súhrnná riziková expozícia voči tej istej protistrane FPT vyplývajúca z transakcií s OTC derivátmi nesmie prekročiť 5 % jeho aktív. 4. Súhrnná suma peňažnej hotovosti poskytnutej tej istej protistrane FPT v rámci zmlúv o obrátených repo transakciách nesmie prekročiť 20 % jeho aktív. 5. Bez toho, aby boli dotknuté jednotlivé limity stanovené v odsekoch 1 a 3, FPT nesmie kombinovať nasledujúce prvky v prípade, že by to viedlo k investovaniu viac než 10 % jeho aktív do jedného subjektu: a) investície do nástrojov peňažného trhu emitovaných daným subjektom; b) vklady v danom subjekte; c) OTC finančné derivátové nástroje, v dôsledku ktorých daný subjekt preberá expozíciu voči riziku protistrany. 6. Odchylne od odseku 1 písm. a) môže príslušný orgán udeliť FPT povolenie, aby FPT v súlade so zásadou rozloženia rizík investoval až 100 % svojich aktív do rôznych nástrojov peňažného trhu, ktoré emitoval alebo sa za ne zaručil ústredný, regionálny alebo miestny orgán alebo centrálna banka členského štátu, Európska centrálna banka, Únia, Európsky mechanizmus pre stabilitu alebo Európska investičná banka, ústredný orgán alebo centrálna banka tretej krajiny alebo subjekt medzinárodného práva verejného, ktorého členom je jeden alebo viac členských štátov. Prvý pododsek sa uplatňuje, len ak sú splnené všetky tieto požiadavky: a) FPT má v držbe nástroje peňažného trhu, ktoré pochádzajú aspoň zo šiestich rôznych emisií príslušného emitenta; b) FPT obmedzuje investície do nástrojov peňažného trhu z tej istej emisie na maximálne 30 % svojich aktív; c) FPT v štatúte alebo zakladajúcich dokumentoch fondu výslovne uvádza ústredný, regionálny alebo miestny orgán alebo centrálnu banku členského štátu, Európsku centrálnu banku, Úniu, Európsky mechanizmus pre stabilitu alebo Európsku investičnú banku, ústredný orgán alebo centrálnu banku tretej krajiny alebo subjekt medzinárodného práva verejného, ktorého členom je jeden alebo viac členských štátov, pričom uvedené subjekty emitujú alebo ručia za nástroje peňažného trhu, do ktorých má FPT v úmysle investovať viac ako 5 % svojich aktív; d) FPT zreteľne vo svojom prospekte a marketingovom oznámení upozorňuje na uplatňovanie tejto výnimky a uvádza ústredný, regionálny alebo miestny orgán alebo centrálnu banku členského štátu, Európsku centrálnu banku, Úniu, Európsky mechanizmus pre stabilitu, Európsku investičnú banku, ústredný orgán alebo centrálnu banku tretej krajiny alebo subjekt medzinárodného práva verejného, ktorého členom je jeden alebo viac členských štátov, pričom uvedené subjekty emitujú alebo ručia za nástroje peňažného trhu, do ktorých má FPT v úmysle investovať viac ako 5 % svojich aktív. 7. Spoločnosti, ktoré na účely konsolidovaných účtovných závierok v zmysle úpravy v smernici Rady 83/349/EHS[11] alebo v súlade s uznávanými medzinárodnými účtovnými pravidlami patria do tej istej skupiny, sa na účely výpočtu limitov uvedených v odsekoch 1 až 5 považujú za jeden subjekt. Článok 15 Koncentrácia 1. FPT nesmie mať v držbe viac než 10 % nástrojov peňažného trhu emitovaných jedným subjektom. 2. Limit stanovený v odseku 1 sa neuplatňuje v súvislosti s držbou nástrojov peňažného trhu, ktoré emitoval alebo sa za ne zaručil ústredný, regionálny alebo miestny orgán alebo centrálna banka členského štátu, Európska centrálna banka, Únia, Európsky mechanizmus pre stabilitu alebo Európska investičná banka, ústredný orgán alebo centrálna banka tretej krajiny alebo subjekt medzinárodného práva verejného, ktorého členom je jeden alebo viac členských štátov. ODDIEL III KREDITNÁ KVALITA NÁSTROJOV PEŇAŽNÉHO TRHU Článok 16 Postup interného hodnotenia 1. Správca FPT stanoví, zavedie a dôsledne uplatňuje obozretný a dôkladný postup interného hodnotenia na stanovenie kreditnej kvality nástrojov peňažného trhu s prihliadnutím na emitenta nástroja a charakteristické vlastnosti samotného nástroja. 2. Postup interného hodnotenia je založený na systéme interných ratingov a na obozretných, dôkladných, systematických a priebežných metódach priraďovania. Metódy priraďovania podliehajú validácii správcu na základe minulých skúseností a empirických dôkazov vrátane spätného testovania. 3. Postup interného hodnotenia musí byť v súlade s týmito požiadavkami: a) správca FPT zabezpečuje, aby informácie použité pri priraďovaní interného kreditného ratingu boli dostatočne kvalitné, aktuálne a zo spoľahlivých zdrojov. Uvedený správca zavedie a udržiava účinný postup na získavanie a aktualizáciu relevantných informácií o charakteristických vlastnostiach emitenta; b) správca FPT prijíma a vykonáva náležité opatrenia na zabezpečenie toho, aby priraďovanie jeho interných ratingov bolo založené na dôkladnej analýze všetkých dostupných a relevantných informácií a aby zahŕňalo všetky relevantné faktory, ktoré ovplyvňujú úverovú bonitu emitenta; c) správca FPT priebežne monitoruje priraďovanie interných ratingov a aspoň raz za rok preskúmava všetky priradené interné ratingy. Uvedený správca preskúmava priradenie vždy, keď dôjde k podstatnej zmene, ktorá by mohla mať vplyv na interný kreditný rating. Správca zavádza interné opatrenia na monitorovanie vplyvu zmien makroekonomických podmienok, podmienok peňažného trhu alebo osobitných podmienok týkajúcich sa emitenta na jeho interné kreditné ratingy; d) ak ratingová agentúra registrovaná v Európskom orgáne pre cenné papiere a trhy (ESMA) priradí kreditný rating emitentovi nástroja peňažného trhu, na účely písmena c) sa za podstatnú zmenu považuje zníženie ratingu pod dva najvyššie krátkodobé kreditné ratingy použité uvedenou agentúrou a od správcu sa vyžaduje, aby vykonal nový postup priraďovania; e) metódy priraďovania sa preskúmavajú aspoň raz za rok, aby sa určilo, či sú naďalej vhodné pre aktuálne portfólio a vonkajšie podmienky; f) ak sa metódy, modely alebo kľúčové ratingové predpoklady použité v rámci postupov interného hodnotenia zmenia, správca FPT preskúma všetky dotknuté interné kreditné ratingy čo najskôr a najneskôr jeden mesiac po zmene; g) priraďovanie interných ratingov a ich pravidelné preskúmanie správcom FPT nesmú vykonávať osoby, ktoré vykonávajú riadenie portfólia FPT alebo sú zaň zodpovedné. Článok 17 Systém interných ratingov 1. Každému emitentovi nástroja peňažného trhu, do ktorého má FPT v úmysle investovať, sa priraďuje interný rating podľa postupu interného hodnotenia. 2. Štruktúra systému interných ratingov musí spĺňať všetky tieto požiadavky: a) systém interných ratingov je založený na jednotnej ratingovej stupnici, ktorá odzrkadľuje výlučne kvantifikáciu kreditného rizika emitenta. Ratingová stupnica má šesť stupňov pre emitentov, ktorí nezlyhali, a jeden stupeň pre emitentov, ktorí zlyhali; b) medzi stupňami emitenta odzrkadľujúcimi kreditné riziko emitenta a ratingovými kritériami používanými na určenie daného stupňa kreditného rizika existuje jasný vzťah; c) v systéme interných ratingov sa zohľadňuje krátkodobá povaha nástrojov peňažného trhu. 3. Ratingové kritériá uvedené v odseku 2 písm. b) musia spĺňať všetky tieto požiadavky: a) zahŕňajú aspoň kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele o emitentovi nástroja a makroekonomickú situáciu a situáciu na finančnom trhu; b) odkazujú na spoločné číselné a kvalitatívne referenčné hodnoty použité na účel hodnotenia kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov; c) sú primerané pre konkrétny typ emitenta. Rozlišujú sa aspoň tieto typy emitentov: štátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej moci, finančné spoločnosti a nefinančné spoločnosti; d) v prípade expozície vyplývajúcej zo sekuritizácií zohľadňujú kreditné riziko emitenta, štruktúru sekuritizácie a kreditné riziko podkladových aktív. Článok 18 Dokumentácia 1. Správca FPT zdokumentuje svoj postup interného hodnotenia a systém interných ratingov. Dokumentácia zahŕňa: a) návrh jeho postupov interného hodnotenia a systémov interných ratingov a ich prevádzkové podrobnosti takým spôsobom, ktorý príslušným orgánom umožňuje pochopiť zaradenie do konkrétnych stupňov a posúdiť vhodnosť zaradenia do stupňa; b) dôvody správcovho výberu ratingových kritérií a frekvencie ich preskúmavania a analýzu, o ktorú sa opiera jeho výber. Táto analýza zahŕňa parametre, model a limity modelu použitého na výber ratingových kritérií; c) všetky podstatné zmeny postupu interného hodnotenia vrátane určenia ich príčin; d) organizáciu postupu interného hodnotenia vrátane postupu priraďovania ratingov a štruktúry internej kontroly; e) úplnú históriu interných ratingov priradených emitentom a uznaným ručiteľom; f) dátumy priradenia interných ratingov; g) kľúčové údaje a metódy použité na odvodenie interného ratingu vrátane kľúčových ratingových predpokladov; h) totožnosť osoby alebo osôb zodpovedných za priradenie interného ratingu. 2. Postup interného hodnotenia je podrobne opísaný v štatúte alebo zakladajúcich dokumentoch FPT a všetky dokumenty uvedené v odseku 1 sa sprístupňujú na žiadosť príslušných orgánov pre FPT a príslušných orgánov správcu FPT. Článok 19 Delegované akty Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 44, v ktorých sa bližšie určujú tieto body: a) podmienky, za ktorých sa metódy priraďovania považujú za obozretné, dôkladné, systematické a priebežné, a podmienky validácie podľa článku 16 ods. 2; b) vymedzenia každého stupňa v súvislosti s kvantifikáciou kreditného rizika emitenta podľa článku 17 ods. 2 písm. a) a kritériá na kvantifikáciu kreditného rizika podľa článku 17 ods. 2 písm. b); c) presné referenčné hodnoty pre každý kvalitatívny ukazovateľ a číselné referenčné hodnoty pre každý kvantitatívny ukazovateľ. Tieto referenčné hodnoty pre ukazovatele sa bližšie určujú pre každý ratingový stupeň s prihliadnutím na kritériá uvedené v článku 17 ods. 3; d) význam slovného spojenia „podstatná zmena“ uvedeného v článku 16 ods. 3 písm. c). Článok 20 Riadenie hodnotenia kreditnej kvality 1. Postupy interného hodnotenia schvaľuje vrcholový manažment, riadiaci orgán a funkcia dohľadu správcu FPT, ak existuje. Tieto strany musia mať dobré znalosti o postupoch interného hodnotenia, systémoch interných ratingov, a metódach priraďovania, ktoré používa správca, a musia dôkladne rozumieť súvisiacim správam. 2. Nevyhnutnou súčasťou predkladania správ stranám uvedeným v odseku 1 je analýza profilu kreditného rizika FPT založená na interných ratingoch. Správy zahŕňajú aspoň rizikový profil podľa jednotlivých stupňov, migráciu medzi stupňami, odhad príslušných parametrov pre jednotlivé stupne a porovnanie realizovaných mier zlyhania. Frekvencia predkladania správ závisí od významu a druhu informácií a je aspoň ročná. 3. Vrcholový manažment priebežne zabezpečuje riadne fungovanie postupu interného hodnotenia. Vrcholový manažment je pravidelne informovaný o výsledkoch postupu interného hodnotenia, oblastiach, v ktorých boli zistené nedostatky, a o úsilí a opatreniach prijatých na zlepšenie predtým zistených nedostatkov. Kapitola III Povinnosti týkajúce sa riadenia rizík FPT Článok 21 Pravidlá týkajúce sa portfólia krátkodobých FPT Portfólio krátkodobého FPT musí vždy spĺňať všetky tieto požiadavky: a) jeho vážená priemerná splatnosť nepresahuje 60 dní; b) jeho vážená priemerná životnosť nepresahuje 120 dní; c) aspoň 10 % jeho aktív sa skladá z aktív splatných do jedného dňa. Krátkodobý FPT nesmie nadobudnúť žiadne iné aktíva okrem aktív splatných do jedného dňa, ak by v dôsledku tohto nadobudnutia krátkodobý FPT investoval menej než 10 % svojho portfólia do aktív splatných do jedného dňa; d) aspoň 20 % jeho aktív sa skladá z aktív splatných do jedného týždňa. Krátkodobý FPT nesmie nadobudnúť žiadne iné aktíva okrem aktív splatných do jedného týždňa, ak by v dôsledku tohto nadobudnutia krátkodobý FPT investoval menej než 20 % svojho portfólia do aktív splatných do jedného týždňa. Článok 22 Pravidlá týkajúce sa portfólia štandardných FPT 1. Štandardný FPT musí vždy spĺňať všetky tieto požiadavky: a) vážená priemerná splatnosť jeho portfólia nikdy nepresahuje 6 mesiacov; b) vážená priemerná životnosť jeho portfólia nikdy nepresahuje 12 mesiacov; c) aspoň 10 % jeho aktív sa skladá z aktív splatných do jedného dňa. Štandardný FPT nesmie nadobudnúť žiadne iné aktíva okrem aktív splatných do jedného dňa, ak by v dôsledku tohto nadobudnutia štandardný FPT investoval menej než 10 % svojho portfólia do aktív splatných do jedného dňa; d) aspoň 20 % jeho aktív sa skladá z aktív splatných do jedného týždňa. Štandardný FPT nesmie nadobudnúť žiadne iné aktíva okrem aktív splatných do jedného týždňa, ak by v dôsledku tohto nadobudnutia štandardný FPT investoval menej než 20 % svojho portfólia do aktív splatných do jedného týždňa. 2. Štandardný FPT môže investovať až do 10 % svojich aktív do nástrojov peňažného trhu emitovaných jedným subjektom. 3. Bez toho, aby bol dotknutý individuálny limit stanovený v odseku 2, môže štandardný FPT kombinovať ktorékoľvek z nasledujúcich prvkov v prípade, že by to viedlo k investovaniu až 15 % jeho aktív do jedného subjektu: a) investície do nástrojov peňažného trhu emitovaných