Overovanie majetkových priznaní sudcov a štátnych zástupcov je pre Štátnu súdnu radu a Radu štátnych zástupcov naďalej problémom. Zmenami zákona o Štátnej súdnej rade z roku 2018 a novým zákonom o Rade štátnych zástupcov z roku 2018 sa stanovil online systém majetkových priznaní súdnych funkcionárov. Cieľom online platformy je posilnenie integrity a transparentnosti, predchádzanie konfliktom záujmov, ako aj posilnenie dôvery verejnosti v justičný systém. Zverejnenie majetku sudcov a štátnych zástupcov, ktoré sa teraz očakáva v priebehu roka 2020, bolo odložené, keďže bolo nutné riešiť požiadavky na ochranu osobných údajov, ktoré vzniesol orgán pre ochranu osobných údajov. Plánovaný systém IT na automatizované overovanie majetkových priznaní však ešte stále nie je v prevádzke. Predovšetkým databáza majetkových priznaní ešte nie je prepojená s databázou daňového orgánu a katastra nehnuteľností. Preto v súčasnosti ešte nie je možné automaticky odhaliť nezrovnalosti medzi priznaným a skutočným majetkom. Aby Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov mohli účinne a rýchlo overovať priznania, pokiaľ možno ešte pred ich zverejnením na internete, potrebovali by podporu v podobe elektronických nástrojov a primeraných ľudských zdrojov. Ak sa má dosiahnuť deklarovaný cieľ reformy, ktorým je zvýšenie dôvery verejnosti v justičný systém, je dôležité, aby sa zverejňovali iba overené a opravené údaje.

Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov čelia problémom v dôsledku zmien, ktorými sa obmedzila ich úloha pri výbere sudcov a štátnych zástupcov. Zákon o Štátnej súdnej rade a zákon o Rade štátnych zástupcov boli zmenené v roku 2018. Tieto zmeny vyvolal rozsudok vydaný v roku 2018, v ktorom Ústavný súd rozhodol, že Štátna súdna rada neodôvodnila dostatočne svoje rozhodnutie týkajúce sa vymenovania sudcu na iný súd. Sudcovské a prokurátorské miesta sa obsadzujú v postupe založenom na zásluhách podľa systému bodovania, v ktorom sa zohľadňujú dva prvky. Prvým je konečné bodové hodnotenie kandidáta v Národnej škole pre sudcov alebo štátnych zástupcov alebo posúdenie sudcovskej činnosti v prípade, že ide o vymenovania existujúceho sudcu na iný súd. Druhým prvkom je pohovor pred príslušnou radou. Ako však upozornil Ústavný súd, napriek tomu, že bolo kandidátom udelených menej bodov, stále mohli byť vybraní bez riadneho odôvodnenia. Deklarovaným cieľom zmien z roku 2018 bolo zvýšiť objektívnosť a transparentnosť postupu vymenúvania, a to okrem iného aj znížením počtu bodov, ktoré môže každá rada udeliť kandidátom na základe pohovoru. Týmito zmenami sa však obmedzila možnosť rád rozlišovať medzi kandidátmi prostredníctvom udeľovania bodov po pohovore. Zmenami sa takisto obmedzil výber kandidátov, s ktorými môžu rady vykonať pohovor. Kombinovaným účinkom týchto zmien bolo obmedzenie úlohy rád pri výbere kandidátov na funkcie sudcov a prokurátorov. Dôsledky týchto zmien bolo možné vidieť v niektorých postupoch vymenúvania v rokoch 2019 a 2020, v ktorých rady čelili problémom, keď sa pokúšali vyhnúť tomu, aby z postupu vymenúvania zostalo len mechanické počítanie bodov. Rozhodnutie Ústavného súdu primalo Štátnu súdnu radu a Radu štátnych zástupcov, aby začali uvažovať o tom, ako zlepšiť odôvodnenie svojich rozhodnutí a stanovísk, okrem iného aj prostredníctvom jasnejšie vymedzených kritérií, ktoré sa majú vziať do úvahy pri prideľovaní bodov na pohovore. Možnosť ďalšieho zlepšenia kvality práce oboch rád vrátane dodržiavania najlepších postupov pri vymenúvaní sudcov vypracovaných v rámci súdnych rád si však vyžaduje veľa práce, a závisí teda od dostupnosti dostatočných finančných a ľudských zdrojov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že obe rady čelia významným problémom so zdrojmi a že ich administratívna kapacita je veľmi nízka aj napriek zvýšeniu finančných zdrojov.

Systém bŕzd a protiváh okrem iného podporujú online nástroje na konzultácie s verejnosťou a inými zainteresovanými stranami, ako aj ombudsman a komisár pre informácie zodpovedný za ochranu práva na prístup k verejným informáciám. Zapojenie občanov do rozhodovania je však naďalej pomerne slabé. Ústavné preskúmanie vykonáva Ústavný súd, a to aj na základe jednotlivých ústavných sťažností. Vláda pripravuje na roky 2020 – 2026 národný plán podpory občianskej spoločnosti.

Chorvátsky justičný systém dosial pokroky v znižovaní počtu nevybavených prípadov a zlepšovaní elektronickej komunikácie na súdoch, no stále má vážne problémy s efektívnosťou a kvalitou. Vnímaná miera nezávislosti súdnictva patrí aj naďalej k najnižším v EÚ. Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov, ktoré sú autonómnymi a nezávislými orgánmi, majú problém s adekvátnym výkonom svojich mandátov, keďže im chýba dostatok zdrojov a keďže ich úloha pri výbere sudcov a štátnych zástupcov je obmedzená. Týmto radám okrem toho chýba funkčný systém IT, ktorý by im umožnil účinne overovať majetkové priznania sudcov a štátnych zástupcov. Centralizované poštové doručovanie súdnych dokumentov je pozitívnym príkladom šetrenia zdrojov na súdoch.

Kvalita

Napriek neustálemu pokroku je používanie elektronickej komunikácie a elektronických systémov spravovania prípadov na súdoch naďalej obmedzené. Informačné a komunikačné technológie (IKT) používané na spravovanie prípadov a elektronická komunikácia medzi súdmi a účastníkmi konania patria k najmenej rozvinutým v EÚ. Nie vždy je napríklad možné podať vec alebo prijať predvolanie elektronickou formou. V posledných rokoch dochádza k neustálemu pokroku vo využívaní systému IKT na spravovanie prípadov vrátane plánov rozšíriť jednotný systém aj na správne súdy, ktoré v súčasnosti používajú starý systém IKT. Pokiaľ ide o elektronickú komunikáciu medzi súdmi a účastníkmi konania , možnosť elektronického podania žaloby bola zatiaľ zavedená na všetkých obchodných, župných a obecných súdoch. Stále však existuje priestor na zlepšenie, najmä na župných a obecných súdoch, kde možno naďalej pozorovať jej obmedzené využívanie pri komunikácii s daňovým orgánom a pri popularizácii týchto nástrojov medzi odborníkmi pracujúcimi v oblasti práva.

S cieľom odbremeniť administratívnych zamestnancov súdov a zrýchliť doručovanie súdnych rozhodnutí bolo v roku 2019 zavedené centralizované poštové doručovanie. Tento nástroj umožňuje súdom elektronické podanie dokumentov (podpísaných kvalifikovaným elektronickým podpisom) poskytovateľovi poštových služieb na účel doručenia dokumentov účastníkom konania vo forme listu (stav doručovania sa aktualizuje online). V máji 2020 sa množstvo dokumentov doručovaných prostredníctvom centralizovaného poštového doručovania zvýšilo na približne 80 % všetkých súdnych dokumentov na obchodných súdoch (približne 28 % na obecných súdoch), zatiaľ čo využívanie tohto spôsobu doručovania na župných súdoch zostáva slabé.

Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov, ako aj Úrad štátnych zástupcov čelia problémom s ľudskými zdrojmi. Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov majú značné právomoci , ale ich administratívna kapacita je naďalej veľmi obmedzená. Počet zamestnancov je veľmi nízky, keď sa vezme do úvahy, že od svojich sudcovských povinností je do veľkej miery oslobodený iba predseda Štátnej súdnej rady (75 %), zatiaľ čo ostatní členovia, ktorí sú sudcami, sú od svojich povinností oslobodení iba vo veľmi malej miere (20 %). V rokoch 2017 – 2019 sa finančné zdroje Štátnej súdnej rady zvýšili o 25 % a finančné zdroje Rady štátnych zástupcov sa zvýšili o 28 %. Vzhľadom na nedostatok finančných zdrojov však v roku 2020 Štátna súdna rada zamestnávala iba päť úradníkov, a to aj napriek tomu, že plán zamestnancov jej umožňoval zamestnávať jedenásť úradníkov. Rada štátnych zástupcov má iba troch úradníkov (plán zamestnancov umožňuje zamestnávať desať úradníkov). Vzhľadom na nedostatočné ľudské zdroje čelí Rada štátnych zástupcov ťažkostiam pri tvorbe strategického prístupu k zlepšeniu celkovej kvality Úradu štátnych zástupcov. Nedostatočné zdroje oboch rád predstavujú vážny problém najmä vzhľadom na plánované zverejnenie majetku a potrebu overiť informácie predložené 1 712 sudcami a 635 štátnymi zástupcami. Pokiaľ ide o Úrad štátnych zástupcov, ľudské zdroje sa zvýšili (noví zástupcovia štátnych zástupcov a praktikanti). Naďalej je však náročné prilákať kvalifikovaných kandidátov na pozície špecializovaných finančných vyšetrovateľov z dôvodu nekonkurencieschopných podmienok zamestnania. Nedostatok finančných odborníkov má negatívne dôsledky na schopnosť Rady štátnych zástupcov bojovať proti hospodárskym a finančným trestným činom, keďže títo vyšetrovatelia majú pomáhať štátnym zástupcom pri analýze zložitých finančných údajov. Úrad štátnych zástupcov navrhol vláde, aby zvýšila platy budúcim finančným vyšetrovateľom.

Po sebe nasledujúce reformy súdnej mapy, z ktorých posledná sa uskutočnila v roku 2019, prispeli k vyrovnaniu pracovného zaťaženia medzi sudcami a k zlepšeniu efektívnosti. Reformami súdnej mapy z roku 2015 sa znížil počet súdov prvého stupňa a zmenil sa spôsob prideľovania odvolaní všetkým súdom druhého stupňa, pričom niektoré z nich sa stali špecializovanými. V roku 2019 sa všetky priestupkové súdy začlenili do obecných súdov. Reforma sa odôvodňovala tým, že v posledných rokoch sa zaznamenal klesajúci trend v počte priestupkových konaní, čo si vyžadovalo pružnosť pri prideľovaní sudcov na tieto konania. Novou reformou by sa mohla zvýšiť efektívnosť, keďže v problémových oblastiach (napr. občianskoprávne veci) by mohlo pracovať viac sudcov. Na konci roka 2019 bolo pozastavené zriaďovanie špecializovaného druhostupňového Najvyššieho trestného súdu v nadväznosti na nariadenie predbežných opatrení Ústavného súdu, ktorý sa zaoberá žiadosťou o ústavné preskúmanie zmien, ktorými sa tento súd zriaďuje.

Zverejňovanie rozsudkov súdov prvého a druhého stupňa je naďalej veľmi obmedzené. Miera zverejňovania rozsudkov online je najnižšia v EÚ. Vylepšený systém IKT dokáže spracovať veľké množstvo rozsudkov. Zverejňovanie online je však naďalej veľmi obmedzené, keďže rozsudky sa systematicky nepripravujú (napr. neanonymizujú) a nenahrávajú na platformu. Úroveň strojovej čitateľnosti zverejnených rozsudkov, ktorá by umožnila vývoj služieb pre účastníkov konaní na základe riešení umelej inteligencie, je navyše druhá najnižšia v EÚ.

Efektívnosť

Hoci sa dosiahol pokrok pri riešení najstarších prípadov, počet nevybavených prípadov a dĺžka konaní na občianskych a obchodných súdoch naďalej patria k najhorším v EÚ. Priemerná dĺžka konaní na súde prvého stupňa v roku 2019 naďalej patrila k najdlhším v EÚ, pričom občianske sporové konania trvali približne 855 dní a obchodné sporové konania približne 735 dní, čo predstavuje nárast v porovnaní s rokom 2018. Priemerná dĺžka vykonávacieho konania na obecných a obchodných súdoch sa neustále zvyšovala a dosiahla 797 dní. Občianskoprávne sporové konania na župných súdoch druhého stupňa však v priemere trvali iba 258 dní. Podobne na Najvyššom obchodnom súde druhého stupňa sa priemerná dĺžka obchodných sporových konaní ďalej skracovala na 634 dní. Na Najvyššom súde trvalo vyriešenie občianskoprávnej veci v priemere 720 dní. Iniciatíva ministerstva spravodlivosti na vyriešenie prebiehajúcich prípadov starých najmenej desať rokov vytvorená v spolupráci s predsedami súdov, ktorí dobrovoľne pripravujú akčné plány, pokračovala s dobrými výsledkami. Od roku 2016 do roku 2019 sa počet týchto prípadov znížil približne o 50 %. Množstvo nevybavených obchodných prípadov sa naďalej zmenšovalo najmä vďaka zlepšeným podnikateľským konaniam, ktoré začínal Najvyšší obchodný súd. Napriek tomu, že na tomto súde došlo k nárastu množstva nových prípadov, sa počet nevybavených prípadov na konci roka 2019 v porovnaní s rokom 2018 znížil o viac než 20 %. Tieto zlepšenia pri riešení obchodných prípadov spočívajú v pridelení procesnej práce zamestnancom súdu, čo umožňuje sudcom sústrediť sa na vec samu. Reforma podnikateľského konania sa čiastočne rozširuje na obchodné súdy prvého stupňa. Ďalší pokrok pri zmenšovaní množstva nevybavených prípadov sa dosiahol aj v občianskoprávnych veciach vo všetkých stupňoch, ale obecné súdy v súčasnosti čelia výnimočnému prílevu vecí v súvislosti s úvermi spojenými so švajčiarskym frankom a s platobnou neschopnosťou osôb.

Cieľom zmien trestného konania je zvýšenie efektívnosti systému trestnej justície, v rámci ktorého je naďalej problémom značné množstvo nevybavených prípadov a zdĺhavé konania. V roku 2019 sa zväčšilo množstvo nevybavených prípadov a predĺžila sa dĺžka konania v rámci konaní v prvom stupni na obecných súdoch (v priemere na 678 dní) a na župných súdoch (v priemere na 930 dní). Tento nárast bol čiastočne spôsobený tým, že sa uprednostnilo riešenie najstarších vecí, ktoré zvyšovali priemernú dĺžku konania v prípade vyriešených vecí. Na Najvyššom súde však v roku 2019 riešenie trestnej veci trvalo v priemere iba 138 dní. Údajná nedostatočná procesná disciplína právnikov v rámci súdneho konania pri schvaľovaní obžalôb často vedie k značným omeškaniam. Cieľom zmien zákona o trestnom konaní z decembra 2019 je zrýchliť konanie pred obžalobným senátom a trestné konanie ako celok. V roku 2019 spracoval Úrad štátnych zástupcov viac trestných vecí, ako prijal (miera vyriešenia vecí 102 %), čím sa množstvo nevybavených prípadov znížilo takmer o 23 %.

II.Protikorupčný rámec

Chorvátsko vytvorilo právny a politický rámec na podporu integrity a predchádzanie korupcii vo verejnom sektore a na tento účel zriadilo sieť orgánov, ktoré prispievajú k tvorbe politiky vo všetkých zložkách vlády. Chorvátsko má špecializovanú prokuratúru poverenú stíhaním korupcie a organizovanej trestnej činnosti, ktorou je Úrad pre potláčanie korupcie a organizovanej trestnej činnosti (USKOK) , ako aj špecializované policajné oddelenie v rámci ministerstva vnútra s názvom Národný policajný úrad pre potláčanie korupcie a organizovanej trestnej činnosti (PNUSKOK). Toto oddelenie má poverenie predchádzať zložitým trestným činom súvisiacim s korupciou, odhaľovať ich a vyšetrovať.

V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International za rok 2019 Chorvátsko dosiahlo 47 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 18. mieste spomedzi členských štátov EÚ a celosvetovo na 63. mieste. Chorvátsko sa medzi členskými štátmi s najhoršími výsledkami umiestnilo aj v prieskume Eurobarometra z roku 2020 o tom, ako občania vnímajú korupciu. 97 % Chorvátov považuje korupciu vo svojej krajine za rozšírenú (priemer v EÚ je 71 %) a 54 % osôb má pocit, že sa ich korupcia osobne dotýka v ich každodennom živote (priemer v EÚ je 26 %). Pokiaľ ide o podniky, 91 % spoločností považuje korupciu za rozšírenú (priemer v EÚ je 63 %) a 57 % spoločností sa domnieva, že korupcia je problémom pri podnikaní (priemer v EÚ je 37 %). Okrem toho si 28 % ľudí myslí, že prebieha dostatok úspešných trestných stíhaní, ktoré by ľudí odradili od korupčných praktík (priemer v EÚ je 36 %), zatiaľ čo 16 % spoločností sa domnieva, že osoby a podniky pristihnuté pri podplácaní vysokopostaveného úradníka sú náležite potrestané (priemer v EÚ je 31 %).

Právny rámec je prevažne zavedený. V Trestnom zákone sa kriminalizujú rôzne druhy korupcie a stanovujú sa osobitné tresty, sankcie a opatrenia, ako je konfiškácia alebo zaistenie. V súlade so zákonom o vláde však členov vlády nemožno stíhať za trestný čin, za ktorý možno uložiť trest odňatia slobody do piatich rokov, bez predchádzajúceho súhlasu samotnej vlády. Skupina GRECO uviedla, že je potrebné preskúmať systém politických imunít členov vlády, keďže je príliš rozsiahly a treba z neho vylúčiť trestné činy spojené s korupciou s cieľom predísť tomu, aby predstavoval prekážku stíhania veľkej korupcie. V júli 2020 vláda oznámila, že navrhne zrušenie režimu imunity členov vlády.

Protikorupčná stratégia na roky 2015 – 2020 sa sústreďuje najmä na predchádzanie korupcii. Súčasťou stratégie je sedem horizontálnych cieľov a jedným z jej hlavných cieľov je „integrita politického systému a správy“. Zastrešujúcu stratégiu sprevádzali tri podrobnejšie dvojročné akčné plány. Plány sa zameriavali najmä na iniciatívy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a na tvorbu usmerňovacích príručiek, ako aj na plánovanie osobitných právnych predpisov. Plány na roky 2015 – 2016 a 2017 – 2018 boli oba vykonané čiastočne a z posúdení vyplýva, že 88 % činností plánovaných na rok 2019 je vykonaných alebo čiastočne vykonaných. Došlo však k omeškaniu v prípade určitých kľúčových legislatívnych iniciatív a iniciatív v oblasti integrity. V máji 2019 vláda prijala protikorupčný program pre štátom vlastnené podniky na roky 2019 – 2020 s opatreniami zameranými na zintenzívnenie vnútorného a vonkajšieho dohľadu nad spoločnosťami vo väčšinovom vlastníctve štátu a stanovenie transparentných kritérií na posudzovanie efektívnosti podniku. Ďalšie opatrenia sú zamerané na vytvorenie jasných pravidiel týkajúcich sa vymenúvania členov riadiacich a dozorných rád a na posilnenie mechanizmov na predchádzanie konfliktom záujmov. Navrhované vytvorenie pozícií úradníkov pre súlad a etiku s cieľom zvýšiť transparentnosť a efektívnosť v štátom vlastnených podnikoch však viaceré subjekty údajne nevykonali. Minister spravodlivosti a verejnej správy oznámil 18. septembra 2020 novú protikorupčnú stratégiu na roky 2021 až 2030.

Zriadila sa sieť orgánov na tvorbu protikorupčnej politiky vo všetkých zložkách vlády. Ministerstvo spravodlivosti je ústredným orgánom na predchádzanie korupcii so špecializovanou jednotkou na koordináciu vykonávania protikorupčných stratégií a súvisiacich akčných plánov. Takisto koná ako ústredný orgán pre výmenu údajov o potláčaní korupcie. Rada pre predchádzanie korupcii, ktorá je poradným orgánom vlády zloženým zo zástupcov verejných inštitúcií a mimovládnych organizácií, a Národná rada pre monitorovanie vykonávania stratégie na boj proti korupcii dvakrát ročne podávajú správy parlamentu. Okrem kľúčových represívnych orgánov, konkrétne úradov USKOK a PNUSKOK, existuje v rámci na predchádzanie korupcii niekoľko ďalších orgánov. Medzi tieto orgány patrí ministerstvo verejnej správy, Štátny audítorský úrad, Úrad boja proti praniu špinavých peňazí, Komisia pre predchádzanie konfliktom záujmov a Štátna komisia pre dohľad nad postupmi verejného obstarávania.

Zatiaľ čo zamestnanci verejnej správy dodržiavajú kódex správania, takýto kódex neexistuje pre poslancov parlamentu a osoby v najvyšších výkonných funkciách. V zákone o zamestnancoch verejnej správy a v etickom kódexe pre zamestnancov verejnej správy (kódex) sa stanovujú základné etické zásady. V kódexe sa uvádzajú pravidlá správania a zavádza sa inštitucionálny rámec na jeho vykonanie. Etická komisia pre zamestnancov verejnej správy je orgánom druhého stupňa, ktorý sa zaoberá sťažnosťami občanov a úradníkov. Oddelenie etiky v rámci ministerstva verejnej správy zabezpečuje vzdelávacie činnosti. Zatiaľ čo etický kódex pre zamestnancov verejnej správy existuje, kódex správania pre poslancov parlamentu chýba. V súvisiacom odporúčaní skupiny GRECO sa vyžaduje vytvorenie a prijatie takéhoto kódexu v spojení s mechanizmom dohľadu a presadzovania. Podobne neexistuje kódex správania pre osoby v najvyšších výkonných funkciách, v ktorom by sa uvádzali usmernenia ku konfliktom záujmov a iným záležitostiam spojeným s integritou.

Zaviedli sa právne predpisy o predchádzaní konfliktom záujmov, hoci si vyžadujú pozornosť, pokiaľ ide o ich vykonávanie a jasnú právomoc dozorného orgánu. V zákone o predchádzaní konfliktom záujmov sa uvádzajú podrobné pravidlá týkajúce sa konfliktov záujmov, nezlučiteľnosti, darov a finančných priznaní. Stanovujú sa v ňom všeobecné zásady konania pri výkone verejnej funkcie, a to aj pre osoby, ktorým boli zverené najvyššie výkonné funkcie. Ústredná úloha sa zákonom zveruje nezávislej Komisii pre riešenie konfliktov záujmov (ďalej len „komisia“), ktorá dohliada na vykonávanie zákona, overuje finančné priznania a uskutočňuje odbornú prípravu. Komisia môže začať konania o konfliktoch záujmov a vydávať rozhodnutia o tom, či konkrétne konanie predstavuje porušenie. Môže ukladať sankcie, ako je napomenutie alebo zrážka časti mesačného platu úradníka. Zohráva aktívnu úlohu pri dohliadaní na dodržiavanie zákona o predchádzaní konfliktom záujmov, najmä pokiaľ ide o najvyššie výkonné funkcie. Zatiaľ čo môže uložiť správne sankcie za nedodržiavanie pravidiel, zdá sa, že jej možnosť overovať informácie a presadzovať rozhodnutia je obmedzená neúplným prístupom k informáciám a nespoluprácou úradníkov. Pri súdnom preskúmaní boli rozhodnutia komisie zrušené, najmä pokiaľ ide o najvyššie výkonné funkcie. Svojimi minulými rozhodnutiami si vyslúžila kritiku vlády, čo viedlo k tomu, že komisia a mimovládne organizácie oznámili Rade Európy čoraz rozsiahlejšie nedodržiavanie jej rozhodnutí. Pokiaľ ide o kontroly finančných priznaní, komisia závisí od spolupráce orgánov. Skupina GRECO však vo vzťahu k úlohe komisie vydala niekoľko odporúčaní. Patrí k nim zlepšenie možností získavania informácií nevyhnutných na overovanie finančných priznaní, preskúmanie dostupných sankcií za porušenie zákona o predchádzaní konfliktom záujmov s cieľom zabezpečiť primerané následky a umožnenie účinného overovania finančných priznaní. Skupina GRECO takisto odporučila, aby sa zaviedla požiadavka sprístupnenia ad hoc v prípade najvyšších výkonných funkcií v situáciách konfliktov medzi súkromnými záujmami a úradnými funkciami. Zatiaľ čo orgány zvýšili rozpočet komisie a v roku 2020 plánujú zákon o predchádzaní konfliktom záujmov zmeniť, Európska komisia a medzinárodné hodnotenia zdôraznili, že je dôležité zabezpečiť, aby mala Komisia pre konflikty záujmov dostatočnú právomoc na ukladanie odrádzajúcich sankcií a plnenie svojej základnej preventívnej úlohy. Chorvátsko plánuje zmeny zákona o predchádzaní konfliktom záujmov a ministerstvo správy zriadilo pracovnú skupinu na vypracovanie tohto návrhu zmien.

Zatiaľ čo existujú opatrenia na predchádzanie korupcii na miestnej úrovni, zodpovedajúce mechanizmy dohľadu a presadzovania sú naďalej slabé. Chorvátsko zaviedlo rámec, ktorým sa spravuje predchádzanie konfliktom záujmov štátnych a miestnych úradníkov a ktorý pozostáva z osobitných zákonov. Zákon o zamestnancoch verejnej správy a zamestnancoch miestnej a regionálnej samosprávy sa uplatňuje na miestnych úradníkov zamestnaných v riadiacich orgánoch miestnych a regionálnych samosprávnych jednotiek. Zatiaľ čo sa ním nezakazuje existencia súkromných záujmov, zakazuje sa ním zneužitie funkcie v prípade nevyriešených konfliktov záujmov a zavádzajú sa ním sankcie za nedodržiavanie pravidiel. Napriek tomu však k veľkej väčšine prípadov korupcie dochádza na miestnej alebo župnej úrovni. Z prieskumu Eurobarometra vyplýva, že obavy v súvislosti s konfliktmi záujmov naďalej existujú na miestnej úrovni aj na úrovni štátom vlastnených a kontrolovaných spoločností, pričom mnohé z nich vlastnia/kontrolujú obce. Do súčasného rozsahu pôsobnosti právnych predpisov o konfliktoch záujmov však nepatria predsedovia a členovia rád spoločností, v ktorých má miestna samospráva väčšinový podiel, ako ani predsedovia a členovia rád spoločností, ktoré sú vo väčšinovom vlastníctve týchto spoločností. Chorvátsko však plánuje zmeny zákona o predchádzaní konfliktom záujmov a ministerstvo správy zriadilo pracovnú skupinu na vypracovanie tohto návrhu zmien. V súčasnom zákone o miestnej a regionálnej samospráve sa navyše miestnym úradníkom poskytuje značný priestor na úvahu pri rozhodovaní o disponovaní majetkom a financiami až do sumy jeden milión chorvátskych kún (HRK) a o vymenovaní členov rád miestnych verejných spoločností, čo ponecháva podstatný priestor na korupciu. Na regionálnej úrovni si nedávno 17 žúp zriadilo vlastné protikorupčné komisie a niektoré prijali vnútorné akčné plány boja proti korupcii a vytvorili si kódexy správania pre úradníkov na regionálnej úrovni.