EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 2.12.2011 
SEK(2011) 1417 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a 
rybárstvo 
 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady 
o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady 
(ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady (EÚ) 
č. XXX/2011 o integrovanej námornej politike 
 
{KOM(2011) 804 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1416 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. VEREJNÉ NÁSTROJE FINAN ČNEJ PODPORY SRP  A INP 
Spoločná rybárska politika (SRP) má v r okoch 2007 – 2013 k dispozícii tieto finan čné 
nástroje:  
– Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH)  (spoločné hospodárenie)  je 
hlavný finan čný pilier SRP. Rozpo čet: 4,304 milióna EUR.  
– Druhý finan čný nástroj  (priame hospodárenie) podporuje: kontrolu 
a presadzovanie (345 miliónov EUR), zber údajov a vedecké poradenstvo 
(360 miliónov EUR), riadenie ( 45 miliónov EUR) a dobrovo ľné a povinné 
príspevky regionálnym organizáciám pre ri adenie rybného hospodárstva 
(RFMO) (9,8 milióna EUR v roku 2010).  
– Európsky po ľnohospodársky záru čný fond (EPZF)  (priame hospodárenie) 
financuje spolo čnú organizáciu trhu s výrobka mi rybolovu a akvakultúry 
(15 miliónov EUR ro čne) a kompenzáciu za dodato čné náklady vynaložené na 
podporu predaja výrobkov rybolovu z najvzdialenejších regiónov (15 miliónov EUR ro čne). 
– Financovanie  integrovanej námornej politiky (INP)  (priame hospodárenie) 
predstavovalo  20,4 milióna EUR (2008 – 2010). Nové nariadenie, ktoré sa 
v súčasnosti nachádza vo fáze spolurozhodovania, má by ť prijaté do konca 
roka 2011 s cie ľom financova ť INP v rokoch 2011 – 2013. 
Druhý finan čný nástroj financuje aj dohody o partne rstve v sektore rybolovu. Tieto dohody, 
podobne ako povinné príspevky or ganizáciám RFMO, majú svoj vlastný právny základ 
a naďalej zostanú mimo dosahu Európskeho f ondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR). 
2. V
YMEDZENIE PROBLÉMU  
Pri posúdení vplyvu reformy SRP sa dospelo  k záveru, že naprie k pokroku od roku 2002 
politika SRP nedokázala dosiahnu ť svoje ciele environmentáln ej, hospodárskej a sociálnej 
udržateľnosti. Určitú časť tohto zlyhania je možné pripísa ť financovaniu SRP. Dá sa to 
vysvetliť problémami spojenými s ich návrhom a mechanizmom realizácie , najmä fondu 
EFRH, a nedostatkom ich ú činnosti, pokia ľ ide o obsah.  
Pokiaľ ide o návrh , každý finan čný nástroj má svoje vlastn é systémy tvorby programov, 
sledovania, hodnotenia a kontroly a o každom sa rokuje samostatne. To vedie k vyššej 
zložitosti koordinácie a dosia hnutia kritického množstva. Koor dinácia s inými štrukturálnymi 
fondmi prostredníctvom „demarka čných línií“ je tiež nedostato čná na zaistenie synergie a na 
zabránenie zdvojeniu. 
Navyše, fondu EFRH chýba zameranie na  strategické priority SRP. Opera čné programy často 
vytvárajú „ponuku“ opatrení, z ktorých si členské štáty môžu vybra ť. Mnohé členské štáty 
uprednost ňujú investíciu do u ľahčenia absorpcie namiesto zamerania sa na priority SRP. To 
ešte podporuje absencia podmienok spojených s pl nením týchto priorít a slabé a nesúrodé 
sledovanie a hodnotenie: každý členský štát si ur čil vlastné ukazovatele, čo bráni spájaniu 
a porovnávaniu.  
 
SK 2   SK Navyše, 75 % prostriedkov fondu EFRH sa pride ľuje na základe minulého podielu rybného 
hospodárstva v politike súdržnosti. V prípade zvyšných 25 % (nekonvergen čné regióny) je 
prideľovanie založené na ve ľkosti rybárskeho sektora. Výsle dkom sú obrovské nerovnosti (až 
30:1) v zmysle množstva podpory na osobu, a to na úkor nekonvergen čných členských štátov 
s veľkým odvetvím rybolovu a akvakultúry, zatia ľ čo v iných členských štátoch sa spája 
veľké množstvo pridelených finan čných prostriedkov s pomerne malým odvetvím rybolovu 
a akvakultúry. Tieto skuto čnosti, spolu s dlhým procesom nastavenia riadiacich a kontrolných 
systémov a prípravy opera čných programov, ktoré sú predpokl adom realizácie fondu EFRH, 
sú hlavným vysvetlením pre sú časnú malú absorpciu fondov EFRH (20 % k októbru 2011).  
Nedostatok strategického prístupu vysvet ľuje tiež nedostatok krit ického rozsahu mnohých 
projektov a ve ľmi obmedzené využívanie možností fondu EFRH v oblasti životného 
prostredia. 
Tieto problémy návrhu sa vz ťahujú najmä na časť financovania pod spolo čným hospodárením 
fondu EFRH, ktorá realizuje vä čšinu celkového dostupného financ ovania. V prípade nástrojov 
pod priamym hospodárením sa najvýznamnejší problém týka fragmentácie podpory pre SRP 
a INP a vysokého administratívneho za ťaženia súvisiaceho s centrálnym rozpo čtovým 
riadením.  
Pokiaľ ide o nedostatok ú činnosti , financovaniu SRP sa z environmentálneho h ľadiska 
nepodarilo odstráni ť nadmernú kapacitu. Napriek sume 1,7 miliardy EUR vynaloženej od 
roku 1994 na vyra ďovanie sa skuto čná kapacita rybolovu vo vä čšine flotíl EÚ neznížila. 
Nadmerná kapacita je hlavnou hnacou silou nadmerného rybolovu a nízkej ekonomickej 
ziskovosti. Verejné fi nancovanie tiež len ve ľmi málo ovplyvnilo vysokú úrove ň odpadu 
v mnohých rybných hospodárstvach EÚ. Sú časťou nového návrhu reformy SRP je zákaz 
odvrhovania úlovku, ktorý by mal zvýši ť dopyt po selektívnom rybárskom výstroji a nových 
technikách rybolovu.  
Ďalším kľúčovým faktorom pre úspech reformova nej SRP je poskytovanie vedeckého 
poradenstva a hospodárskych údajov. Vedecké poradenstvo je v sú časnosti dostupné pre 45 % 
komerčne využívaných populácií rýb, za ktoré je zodpovedná EÚ; toto číslo sa musí 
v nasledujúcom roku zvýši ť, aby sa zabezpe čil prechod na udržate ľný rybolov. Koordinácia 
s údajmi z iných námorných oblastí je slabá a súlad je nedostato čný. 
Akvakultúra je ďalšou oblas ťou, v ktorej je potrebné zvýši ť efektívnos ť verejného 
financovania. Viac dôrazu by sa malo klás ť na strategický prístup, ktorý podporuje 
ekologický rast v akvakultúre . Verejná podpora bude tiež pomáha ť rozvoju služieb ochrany 
životného prostredia pri rozsiahlej akvakultú re v citlivých biotop och (napr. zvýšením 
biodiverzity).  
Nakoniec, sú časný stav námorného priest orového plánovania nesta čí na riešenie konkurencie 
o priestor medzi námornými aktivitami, čo má nepriaznivé ú činky aj na životné prostredie, aj 
na hospodárstvo. 
Z hospodárskeho h ľadiska  finančné nástroje nevyriešili medzeru v inovácii v rámci 
európskeho rybárstva a akvakultú ry (produktivita práce je o 25 % nižšia ako priemer EÚ). 
Nízka miera inovácie s časti vysvet ľuje slabý výkon flotíl EÚ a stagnáciu výroby akvakultúry 
v priebehu posledných 15 rokov. Medzera v inováciách často súvisí s malou ve ľkosťou 
podnikov: 91 % rybárskych podnikov vlastní jedno plavidlo a 98 % podnikov v oblasti 
akvakultúry sú malé a stredné podniky. Malá ve ľkosť obmedzuje prístup k financovaniu 
a poisteniu. 
 
SK 3   SK Táto medzera sa výrazne prejavuje najmä v oblasti marketingu a komercializácie. Ďalšou 
oblasťou je vysoká spotreba ener gie, najmä v sektore lovu. 
Napokon, výsledkom segmentácie námornej politiky je, že sa nevyužívajú možné synergie, 
a nedostatok primeranej podpory pre výskum t echnologických inovác ií. To tiež brzdí 
jednoznačné pochopenie toho, kde leží skuto čný potenciál rastu námorníctva.  
Zo sociálneho h ľadiska platí, že pracovn é miesta, ktoré ponúka sektor lovu,  nie sú 
atraktívne. Význam rybolovu v mnohých pobrežnýc h komunitách klesá. V mnohých z nich 
nahrádzajú rybné hospodárstvo ako zdroj príjmu a často aj pracovných miest nové aktivity, 
v niektorých však neexistu jú alternatívy na výber. Navyše, nová SRP by v krátkodobom 
horizonte mohla spôsobi ť ďalšie straty pracovných mies t v sektore výlovu a pomocných 
službách. Preto niektoré komunity zo strednodobého h ľadiska nemusia by ť životaschopné.  
3. KOHO TO OVPLYVNÍ ? 
Úspešná SRP a INP sú hlavným dô vodom existencie verejnej finan čnej podpory. Vzh ľadom 
na to sú zainteresované strany, ktoré to ovp lyvní, tie isté ako v správe o posúdení vplyvu 
reformy SRP: 
Zainteresovaná 
strana  Opis zainteresovanej strany  Hlavné záujmy  
Sektor rybolovu 
v EÚ Majitelia plavidiel, ich prevádzkovatelia 
a posádka.  Udržanie ziskovosti a živobytia.  
Sektor 
akvakultúry  Výrobcovia v oblasti akvakultúry.  Idem. 
Závislé podniky 
a komunity  Podniky a komunity závislé od rybného 
hospodárstva.  Idem. Životaschopnos ť komunít v rybárskych 
oblastiach.  
Spracovate ľský 
sektor Spracovatelia dovezených surovín aj surovín 
ulovených vo vodách EÚ.  Zvyšovanie pridanej hodnoty. Získanie prístupu 
k stabilným zásobám.  
Regulačné 
orgány odvetvia  Vnútroštátne, regionálne a miestne regula čné 
rybárske orgány.  Optimalizácia verejnej finan čnej podpory s cie ľom 
dosiahnuť ciele politiky. Zabezpe čenie dodávky 
potravín.  
Sektorový výskum  Vedecké orgány prispievajúce k ochrane 
a hospodáreniu so zásobami rýb.  Príspevok k ú činnému riadeniu rybného 
hospodárstva prostredníctvom v časného prístupu 
k vysokokvalitným údajom.  
Spotrebitelia  Osoby, ktoré konzumujú rybárske výrobky 
a výrobky akvakultúry.  Dostupnos ť, cena, kvalita a nutri čné hodnoty 
rybárskych výrobkov s rôznymi stup ňami 
environmentálneho doh ľadu. 
Tretie krajiny  Rybársky sektor, ktorý konkuruje flotilám EÚ. 
Výrobcovia a vývozcovia produktov akvakultúry.  Konflikt záujmov medzi tými, pre ktorých je EÚ 
vývozným trhom, a miestnymi rybárskymi 
komunitami, ktoré čelia konkurencii flotíl EÚ pri 
prístupe k miestnym zdrojom.  
MVO, občianska 
spoločnosť 
a občania EÚ  MVO, ktoré obhajujú udržate ľné hospodárenie. 
Širšia verejnos ť, ktorá má záujem a staros ť 
o rybárstvo a morské prostredie.  Udržiavanie zásob rýb, biodiverzity 
a spoločenskej hodnoty oceánov , riek a jazier 
spolu s hospodársky a sociálne udržate ľným 
priemyslom. Primeraná dodávka potravín.  
 
4. PRÁVO KONA Ť 
Európska únia má výlu čnú právomoc pri ochrane morských biologických zdrojov. Navyše 
(t. j. pre časti SRP, ktoré podliehajú spolo čnému hospodáreniu) sa uplat ňujú zásady 
subsidiarity a proporciona lity. Návrh budúceho rozpo čtu EÚ má zdôvodnenie výrazne 
založené na subsidiarite, ke ďže je už zameraný na „oblasti politiky, v ktorých môže by ť EÚ 
 
SK 4   SK efektívnejšia pri činnosti prostredníctvom úrovne EÚ v sú časnej atmosfére, ke ď členské štáty 
prijímajú úsporné opatrenia a zavádza sa fiškálna konsolidácia“. 
Návrh v súvislosti s rybolovom a námornými aktivitami obsahuje nový fond EFNR postavený 
na 4 pilieroch: inteligentnom  a ekologickom rybárstve, inteligentnej a ekologickej 
akvakultúre, udržate ľnom a inkluzívnom územnom rozvoji a integrovanej námornej politike. 
Prvé tri piliere sa budú spravova ť v rámci spolo čného hospodárenia, posledný bude podlieha ť 
priamemu centralizovanému hospodá reniu. Fond EFNR bude navyše zah ŕňať sprievodné 
opatrenia v oblastiach zberu údajov a ved eckého poradenstva, kont roly, riadenia, trhov 
s rybárskymi výrobkami (vrátane na jvzdialenejších regiónov), dobrovo ľných platieb 
organizáciám RFMO a technickej pomoci.  
5. CIELE FONDU EFNR  
EFNR bude podporova ť: 
– ciele novej politiky SRP, udržate ľné a konkurencieschopné rybné hospodárstvo 
a akvakultúru,  
– ďalší rozvoj INP,  
– vyvážený rozvoj rybárskych oblastí. 
Dosiahnutím týchto cie ľov EFNR tiež prispeje k stratégii Európa 2020, najmä k trom 
hlavným iniciatívam: Európa efektívne využív ajúca zdroje, inovácia v Únii a program pre 
nové zručnosti a nové pracovné miesta. Ur čili sa tieto konkrétne ciele. 
5.1. Konkrétne ciele súvisiace s návrhom EFNR 
– Preskúma ť kritériá pride ľovania, 
– zamerať sa na inteligentné ekologick é investície a územný rozvoj, 
– zlepšiť stratégiu a tvorbu programov, 
– podporova ť kolektívne prístupy, 
– stanoviť rámec sledovania a hodnotenia na základe spolo čných ukazovate ľov, 
– posilniť podmienky, 
– využiť synergie medzi finan čnými nástrojmi SRP a INP. Zjednoduši ť plnenie 
a znížiť administratívne za ťaženie a 
– využiť synergie s inými fondmi EÚ (napr. LIFE). 
5.2. Konkrétne ciele súvisiace s obsahom EFNR  
– Odstrániť neefektívne dotácie, 
– znížiť vplyv rybného hospodárstva na životné prostredie,  
 
SK 5   SK – v súlade s udržate ľným rybným hospodárstvom prispie ť k riadeniu a ochrane 
morských ekosystémov a k cie ľom rámcovej smernice o námornej stratégii 
a sústavy Natura 2000, 
– podporova ť ekologický rast akvakultúry,  
– zvýšiť dostupnos ť vedeckého poradenstva a vedeckých údajov, koordinova ť 
údaje rybného hospodárstva a INP, 
– zaistiť súlad so SRP,  
– podporova ť cezhrani čné riadenie prímorských oblastí EÚ / riadenie 
prímorských oblastí EÚ založené na ekosystémoch, 
– zvýšiť inováciu, 
– podporova ť zdravie a starostlivos ť o zvieratá,  
– vyriešiť segmentáciu námorných politík a prispie ť k určeniu príležitostí pre 
rast, 
– znížiť spotrebu energie a 
– zlepšiť atraktivitu pracovných miest a životaschopnos ť pobrežných komunít. 
6. MOŽNOSTI POLITIKY  
Vypracované boli tri možnos ti reformy. V súlade s reformou SRP a s návrhom budúceho 
rozpočtu EÚ boli možnosti „žiadna politika“ a „statu s quo“ zamietnuté. Druhá z nich sa však 
zachovala ako základ. 
6.1. Spoločné prvky 
Možnosti reformy majú spolo čné prvky, ktoré predur čuje návrh novej SRP a oznámenie 
Komisie o EFNR: 
• EFNR je sú časťou spoločného strategického rámca a rozsahu spolo čného nariadenia. 
• Kritériá pride ľovania sú v súlade s ve ľkosťou rybárskeho odvetvia. 
• Väčšina dotácií pre flotily je zastavená.  
• Spoločná organizácia trhu je za členená do EFNR, zo 6 interven čných nástrojov zostala 
zachovaná iba pomoc pri skladovaní.  
• Do EFNR je za členený systém odškodnenia najvzdialenejších regiónov. 
• Kritický rozsah sa dosahuje prostr edníctvom dôrazu na kolektívne činnosti, organizácií 
výrobcov, iných kolektívnych orgánov a miestnych ak čných skupín v rámci územného 
rozvoja.  
• Podmienenos ť je zavedená na základe: rozsahu oprávnenosti a obsahu, súladu 
s kontrolnými nariadeniami a nariadeniami o nelegálnom, neregulovanom a nehlásenom 
rybolove, súladu s povinnos ťami zberu údajov a súladu s požiadavkou prijatia 
vnútroštátneho strategické ho plánu pre akvakultúru. 
 
SK 6   SK • Sledovanie je založené na spolo čnom rámci a súbore spolo čných ukazovate ľov. 
Finančné prostriedky pridelené EFNR predstavujú 6,692 miliardy EUR (v sú časných cenách). 
Na základe hodnotenia ex ante by jeho rozdel enie medzi politické oblasti malo vyzera ť takto: 
Oblasti  Percento z EFNR v rokoch 2014 – 2020  
Bývalá časť EFRH (z ktorej)  67 – 70 %  
- Rybárstvo  30 – 35 %  
- Akvakultúra  15 – 17,5 %  
- Miestny rozvoj  15 – 17,5 %  
Dobrovoľný príspevok medzinárodným 
organizáciám vrátane organizácií RFMO  1,5 – 2,0 %  
Zber údajov a vedecké poradenstvo  7 – 8 %  
Kontrola a presadzovanie  10 – 11 %  
Politika trhu vrátane kompenzácie 
najvzdialenejším regiónom  2,5 – 3 %  
Riadenie  0,8 – 1 %  
INP 6 – 7 %  
 
6.2. Obsah   
Možnosť č. 1: „EFRH +“  (rovnako ako možnosti 1 a 1a v posúdení vplyvu reformy politiky 
SPHR) skúša vplyv riešenia všetkých probl émov návrhu a obsahu, ktoré súvisia s bývalou 
časťou EFRH, vrátane zastavenia trvalého a do časného pozastavenia rybolovných činností, 
silnejšej strategickej tvorby programov (CSF), podmienenosti prepojenej s cie ľmi SRP, 
nového rámca hodnotenia a sledovania a uprednost ňovania kolektívnych projektov. Územný 
rozvoj je posilnený a lepšie koordinovaný pros tredníctvom iných inicia tív miestneho rozvoja. 
Súčasná štruktúra finan čných nástrojov sa zachová, hoci prebiehajú snahy o lepšiu 
koordináciu ich rozsahu a cie ľov. 
Možnosť č. 2: „EFRH + integrácia“ : Oproti možnosti č. 1 sú navyše finan čné nástroje SRP 
začlenené do nového fondu, ale na ďalej sa budú riadi ť osobitne pod ľa súčasných režimov 
vykonávania (spolo čné alebo priame hospodárenie). In tegrovaná námorná politika nebude 
súčasťou budúceho fondu. 
Možnosť č. 3: „Konvergencia EFNR“:  Začlenenie zberu údajov, kontroly, spolo čnej 
organizácie trhu a nástroja pre najv zdialenejšie regióny do EFNR pod spolo čné hospodárenie. 
Integrovaná námorná politika bude sú časťou budúceho fondu. 
 
SK 7   SK 7. POSÚDENIE MOŽNOSTÍ A  PREFEROVANÁ MOŽNOS Ť 
Porovnanie možností je založené na analýze ich potenciálu zníži ť odvrhovanie úlovkov, 
vyplniť medzeru v inováciách a vytvori ť pracovné miesta v pobrežných komunitách. 
Možnosť č. 3 je preferovaná z dôvodu vpl yvov aj nákladovej efektívnosti činnosti EÚ. 
 Environmentálna 
udržateľnosť Hospodárska 
udržateľnosť Sociálna 
udržateľnosť Zjednodušenie 
a administratívne 
zaťaženie  Nákladová 
efektívnos ť 
Status quo  (-) (-) (-) (-) (-) 
EFNR +  (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
EFNR + integrácia  (XX) (XX) (XX) (XXx)  (XXx)  
Konvergencia 
EFNR  (XXx)  (XXx)  (XXx)  (XXX)  (XXX)  
8. SLEDOVANIE A  HODNOTENIE  
EFNR by mal ma ť silný systém sledovania a hodnotenia. Komisia a členské štáty by sa mali 
dohodnúť na spolo čných ukazovate ľoch výstupu, výsledku a vpl yvu založených na údajoch 
vyzbieraných na úrovni opatrenia ale bo programu a zhrnutých na úrovni členských štátov 
alebo EÚ.