V tejto správe sa vo všeobecnosti dospelo k záveru, že Grécko napriek náročným okolnostiam spôsobeným pandémiou prijalo opatrenia potrebné na splnenie očakávaných osobitných záväzkov. Orgány dokázali uskutočniť viacero zásadných reforiem, a to aj v oblastiach, ktoré budú kľúčové pre zvládanie dlhodobých následkov súčasnej hospodárskej krízy a pre posilnenie kapacity verejnej správy na úspešné uskutočnenie plánu podpory obnovy a odolnosti. Európske inštitúcie vítajú úzku a konštruktívnu spoluprácu vo všetkých oblastiach a odporúčajú orgánom, aby udržali tempo a v prípade potreby zvýšili úsilie o nápravu oneskorení čiastočne spôsobených pandémiou, a to aj pokiaľ ide o reformy vo finančnom sektore.

Orgány uskutočňujú kroky na nápravu omeškaní spôsobených pandémiou. Po prvé oproti pôvodnému plánu sa objem nedoplatkov zvýšil od decembra 2020 do februára 2021 o 96 miliónov EUR, a to najmä z dôvodu nedostatku likvidity u niektorých subjektov. Orgány prijali opatrenia na nápravu situácie a poskytli aktualizovaný plán ich splácania, v ktorom sa potvrdzujú skôr dohodnuté ciele a zohľadňuje sa nová komplexná analýza faktorov, nad ktorými nemá verejná správa priamu kontrolu. Táto analýza je výsledkom dohody s európskymi inštitúciami a očakáva sa, že sa ňou podporí kredibilita a dosiahnuteľnosť týchto cieľov. Orgány súčasne dosahujú pokrok pri uskutočňovaní štrukturálnych opatrení s cieľom zohľadniť odporúčania Dvora audítorov Helénskej republiky najmä v súvislosti so zlepšeniami v oblasti informačných technológií, s vytváraním efektívnych systémov vnútornej kontroly, so zabezpečovaním personálnych potrieb a so zlepšeniami platobných postupov, pričom väčšina z nich by sa mala vyriešiť do polovice roka 2021. Po druhé, orgány úspešne dokončili postup precenenia v súvislosti s daňou z nehnuteľností ENFIA a odsúhlasili posun daňových priznaní z augusta 2022 na prvý štvrťrok 2022, keďže uskutočnenie reformy ešte v roku 2021 už nie je realizovateľné. Po tretie, obnovil sa postup aktualizácie zákonom stanovenej minimálnej mzdy, pričom sa očakáva jeho dokončenie do konca júla. Dlhoočakávaná reforma zákonníka práce bola predložená na verejnú konzultáciu a počas prvého júnového týždňa sa plánuje jej predloženie do parlamentu, čím sa dosiahne značná modernizácia pracovnoprávnych predpisov a otvorí sa cesta k ich kodifikácii, ktorá predstavuje osobitný záväzok. Napokon nastal v oblasti súdnych reforiem vítaný pokrok prijatím zákonníka pre súdnych zamestnancov a sekundárnych právnych predpisov pre jednotku „JustStat“, zatiaľ čo budú pokračovať práce na ďalších dôležitých zákonoch a pri zriaďovaní osobitných komôr. Digitalizácia súdnictva si zachováva dobrú dynamiku, no dlhodobo odkladané zavedenie povinného elektronického podania postupuje len na správnych súdoch, keďže jeho zavedenie na civilných a trestných súdoch súvisí s rozvojom druhej fázy systému na správu prípadov, pričom s ním súvisiace výberové konanie bude opätovne vyhlásené – s rozšíreným rozsahom – v júli 2021. Európske inštitúcie vyzvali orgány k tomu, aby voliteľne podporovali elektronické podanie na civilných a trestných súdoch.

Reformy pokračovali aj v iných dôležitých oblastiach. Orgány dosahujú pokrok pri vývoji prvej úrovne funkčnej klasifikácie verejných účtov, ktorá má byť dokončená v októbri 2021, a pripravili plán pre realizáciu jej druhej úrovne do apríla 2022. Funkčná klasifikácia je základným prvkom pri stanovení rozpočtu a politík. Uskutočnili sa významné kroky vrátane novej primárnej a sekundárnej legislatívy s cieľom zjednodušiť požiadavky týkajúce sa udeľovania licencií na investície a reformovať kontrolný rámec. Napriek zameraniu reforiem na široké spektrum odvetví boli zo súčasného balíka vynechané oblasti týkajúce sa udeľovania licencií pre podnikanie v oblasti vzdelávacích aktivít, ktorými sa však orgány budú zaoberať do septembra 2021. Konečne došlo k odblokovaniu výberového konania na nasadenie IT systému pre udeľovanie licencií a kontroly, pri ktorom sa vyskytli ťažkosti, a nedávno bolo zverejnené konečné rozhodnutie o zadaní zákazky. Katastrálna reforma prebieha v súlade so zrevidovaným plánom, pričom sa dosahuje dobrý pokrok v súvislosti s dokončením katastrálnych zameraní, zriaďovaním katastrálnych úradov a prípravou lesných máp. Schválenie 95 % všetkých máp sa dosiahne v prvom štvrťroku 2022 po predĺžení lehoty na podanie námietok z dôvodu pandémie a v súvislosti s odstránením administratívnych a legislatívnych prekážok. Helénska spoločnosť pre majetok a účasti pripravuje aktualizovaný strategický plán po tom, ako orgány vydali aktualizované ministerské usmernenie, ktorého súčasťou je nové zameranie na správu aktív na základe trhových princípov, pričom sa prijímajú vítané kroky na posilnenie úlohy tejto spoločnosti ako aktívneho akcionára. Dobrý pokrok sa dosiahol pri viacerých z prebiehajúcich privatizačných transakcií vrátane projektu Hellinikon, viacerých regionálnych prístavov, nehnuteľností a podzemného zásobníka zemného plynu v lokalite South Kavala. Pri ostatných prebiehajúcich opatreniach v súvislosti s koncesiou na diaľnicu Egnatia sa dosiahol len obmedzený pokrok a práce zaostávajú za plánom. V neposlednom rade orgány prijali relevantné opatrenia s cieľom zohľadniť zostávajúce opatrenia Skupiny štátov proti korupcii a stanoviť harmonogram na dokončenie tohto osobitného záväzku a zároveň uskutočnili dlhoočakávané zlepšenia, pokiaľ ide o postup podávania majetkových priznaní.

·Orgány dokončili reformu systému dotácií pre miestnu verejnú dopravu, čo predstavuje osobitný záväzok, a celoštátne zavedenie tretieho a posledného piliera garantovaného minimálneho príjmu, čo je takisto osobitný záväzok umožňujúci poskytovanie sociálnej podpory a individuálne prispôsobených služieb zamestnanosti pre príjemcov garantovaného minimálneho príjmu od 1. júna. Reformou garantovaného minimálneho príjmu sa už dosiahol viditeľný vplyv v podobe zníženia chudoby, hoci podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením zostáva stále jeden z najvyšších v EÚ (30 % v roku 2019). Orgány plánujú v septembri uzákoniť použitie systému posudzovania funkčného zdravotného postihnutia s cieľom posudzovať nárok na dávky v novom skúšobnom programe osobnej asistencie pre osoby so zdravotným postihnutím. Znamená to, že tento nový systém posudzovania sa bude priamo využívať pri prijímaní rozhodnutí o vecných dávkach od prvého štvrťroka budúceho roka bez toho, aby bolo potrebné ďalšie pilotné skúšanie systému posudzovania funkčného postihnutia.

·Očakáva sa, že reforma týkajúca sa otázok platobnej neschopnosti nadobudne podľa dohody účinnosť 1. júna po nadobudnutí účinnosti rámca o obnove spoločností a konkurze podnikov 1. marca. Tento zákon predstavuje zásadnú reformu rámca pre platobnú neschopnosť a jeho nadobudnutie účinnosti je dôsledkom značného implementačného úsilia, pokiaľ ide o jeho podrobné špecifikácie, ako aj zriadenie IT platformy prepojenej s platformami samotných bánk. Očakáva sa, že proces založenia subjektu na predaj a spätný prenájom bude trvať oproti pôvodným predpokladom podstatne dlhšie, nebudú sa však v súvislosti s ním vyžadovať zmeny príslušných právnych ustanovení a neovplyvní sa uskutočňovanie ostatných aspektov tohto rámca ani nedávno prijaté zrušenie odkladu vynucovacích opatrení. Tento systém môže predstavovať značné finančné náklady v prípade jeho začlenenia do verejnej správy, orgány sa preto vyzývajú, aby ho vykonávali spôsobom, ktorým sa takémuto riziku predíde.

Správa bola vypracovaná v kontexte pokračujúcich pandemických opatrení a opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, ale aj očakávaní týkajúcich sa postupného opätovného otvárania hospodárstva vďaka očkovacej kampani. Grécke hospodárstvo zaznamenalo v roku 2020 pokles o 8,2 %, čo je o niečo menej, než sa očakávalo, stále však podstatne viac než v prípade EÚ ako celku, a to hlavne z dôvodu významného postavenia odvetvia cestovného ruchu v rámci hospodárstva. Vzhľadom na nárast počtu nových prípadov koronavírusu orgány udržiavali v platnosti obmedzenia osobnej mobility a opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy, ktoré boli zavedené na konci roka 2020 a na začiatku tohto roka, pričom v poslednom čase začali s opatrných otváraním odvetvia cestovného ruchu pre zahraničných turistov. Vláda predstavila dodatočné opatrenia v oblasti fiškálnej politiky na roky 2021 a 2022 s cieľom podporiť hospodársku obnovu a súkromné investície. Očakáva sa preto, že zámery fiškálnej politiky budú mať aj naďalej podporný charakter a budú prispievať k zmierňovaniu vplyvu krízy na trh práce a sociálnu situáciu. EÚ podporuje opatrenia na ochranu zamestnanosti predovšetkým prostredníctvom nástroja financovania dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) a Európskeho sociálneho fondu. V roku 2021 by malo podľa prognózy dôjsť k miernemu rastu zamestnanosti v dôsledku postupného obnovenia prijímania pracovníkov spolu s opätovným otváraním hospodárstva. Očakávaný začiatok uskutočňovania reforiem a investícií predstavených v pláne podpory obnovy a odolnosti má poskytnúť ďalší rastový impulz a priniesť dynamiku v rámci úsilia o modernizáciu hospodárstva a znižovanie nezamestnanosti, chudoby a sociálneho vylúčenia ( ).

Na základe tejto správy by Euroskupina mohla prijať rozhodnutie o uvoľnení ďalšieho súboru politicky podmienených dlhových opatrení v objeme 748 miliónov EUR. Tieto opatrenia boli dohodnuté s Euroskupinou 22. júna 2018 a zahŕňajú prevod súm rovnajúcich sa príjmom vyplývajúcim z hodnoty gréckych štátnych dlhopisov, ktoré majú v držbe centrálne banky v rámci programu pre trhy s cennými papiermi a dohody o čistých finančných aktívach, ako aj upustenie od zvyšovania úrokovej marže pri určitých pôžičkách poskytovaných z Európskeho nástroja finančnej stability. Štvrtá tranža politicky podmienených dlhových opatrení bola uvoľnená po zasadnutí Euroskupiny 30. novembra 2020, okrem iného na základe hodnotenia plnenia gréckych záväzkov do polovice roka 2020 uvedeného v správe o sprísnenom dohľade prijatej Komisiou 18. novembra 2020 ( ) a vzhľadom na mimoriadne okolnosti spôsobené pandémiou koronavírusu.

Táto správa je desiatou správou o sprísnenom dohľade nad Gréckom. Vydáva sa spolu s hĺbkovým preskúmaním makroekonomických nerovnováh a odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktorým sa posudzuje program stability pre Grécko na rok 2021 v rámci európskeho semestra. Správa je založená na zisteniach misie, ktorá sa uskutočnila na diaľku 20. a 21. apríla 2021, a pravidelného dialógu s orgánmi. Misiu vykonala Európska komisia v súčinnosti s Európskou centrálnou bankou( ); Medzinárodný menový fond sa na misii zúčastnil v rámci svojho cyklu monitorovania po ukončení programu, zatiaľ čo Európsky mechanizmus pre stabilitu sa na nej zúčastnil v rámci svojho systému včasného varovania a v súlade s memorandom o porozumení z 27. apríla 2018 o pracovných vzťahoch medzi Európskou komisiou a Európskym mechanizmom pre stabilitu. V tejto správe sa hodnotí plnenie záväzkov Grécka voči Euroskupine, pokiaľ ide o dokončenie reforiem do konca roku 2020 a poskytujú sa v nej informácie o záväzkoch, ktoré majú byť splnené do polovice roku 2021. Správa bola vypracovaná s prihliadnutím na informácie dostupné do koncového dátumu 27. mája 2021.

Naďalej existujú značné fiškálne riziká. Vo veľkej miere ich aj naďalej vyvoláva neistota v súvislosti s vývojom pandémie a možnou potrebou ďalšej fiškálnej podpory na zmiernenie sociálnych a hospodárskych nákladov tejto zdravotnej krízy. Ďalšie rizika súvisia so skutočnými nákladmi predĺženia štátnych záruk a vratných preddavkov počas pandémie. S plánovaným systémom na predaj a spätný prenájom nehnuteľností vlastnených zraniteľnými dlžníkmi môžu byť spojené značné fiškálne náklady v prípade jeho zaradenia do sektora verejnej správy ( ). Naďalej existujú značné riziká v súvislosti so súdnymi spormi vedenými proti verejnej realitnej spoločnosti (ETAD) a prebiehajúcimi právnymi námietkami voči predchádzajúcim reformám, ako sa uvádza v predchádzajúcich správach. Do budúcnosti by rozpočtový zostatok zhoršilo obnovenie migračných tokov. Napokon sa v prognóze predpokladá plné uplatnenie rozpočtových stropov, pričom v prípade ich nedosiahnutia by sa zlepšil výsledok rozpočtového hospodárenia za cenu zníženia príspevku verejných výdavkov k rastu.

V prognóze Komisie z jari 2021 sa očakáva, že primárny deficit monitorovaný v rámci sprísneného dohľadu dosiahne v roku 2021 úroveň 7,3 % HDP a v roku 2022 úroveň 0,5 % HDP, čo do veľkej miery zodpovedá prognóze orgánov ( ). V tejto prognóze sa zohľadňuje postupné ukončenie opatrení fiškálnej podpory a očakávaná obnova hospodárstva. Zahŕňa aj náklady na „vratné preddavky“ (verejná podpora pre spoločnosti postihnuté pandémiou, distribuovaná formou pôžičiek s komponentom podmienečnej dotácie). V roku 2020 boli zaúčtované rezervy na záruky poskytnuté v súvislosti s pandémiou. Na rozdiel od toho môžu záruky poskytnuté v súvislosti so systémom Hercules ovplyvniť rozpočtový zostatok len v budúcnosti v čase ich uplatnenia, pokiaľ k nemu dôjde. V jarnej prognóze Komisie sa zohľadňuje rozsiahla finančná podpora na základe reforiem podporujúcich rast a investície zahrnuté v pláne podpory obnovy a odolnosti Grécka, od ktorých sa očakáva výrazná podpora hospodárstva a posilnenie potenciálneho rastu. Tým sa zase uľahčí dosiahnutie obozretnejších fiškálnych pozícií. V programe stability na rok 2021 orgány predpokladajú, že primárny deficit dosiahne v roku 2021 úroveň 7,2 % HDP a v roku 2022 úroveň 0,3 % HDP.

Predpokladajú sa ďalšie opatrenia, ktorými sa bude pokračovať v podpore obnovy aj v roku 2022, a to vrátane veľmi potrebného zníženia daňového zaťaženia právnických osôb. Aj v roku 2022 sa bude uplatňovať znížená sadzba príspevkov na sociálne zabezpečenie a zníženie dane na účely sociálnej solidarity v súkromnom sektore. Orgány sa takisto rozhodli znížiť sadzbu preddavkov na daň z príjmov právnických osôb zo 100 % na 70 % v roku 2021 a udržať ju na úrovni 80 % od roku 2022. Cieľom tohto opatrenia je ochrana likvidity a súkromných investícií, keďže na firmy by sa pri dosiahnutí ziskovosti inak uplatňovala efektívna sadzba dane takmer 50 % ( ), čo by predstavovalo významné riziko pre súkromné investície. Okrem toho sa od roku 2021 zníži daň z príjmov právnických osôb o dva percentuálne body na 22 %. Toto opatrenie má menší trvalý negatívny vplyv na verejné financie na úrovni približne 0,1 % HDP, je to však krok správnym smerom v súvislosti s vysokým daňovým zaťažením právnických osôb, ktoré dlhodobo vzbudzuje obavy ( ). Vplyv tohto opatrenia sa vyrovná trvalým zvýšením príjmov účtu pre obnoviteľné zdroje energie, ktorý sa bude uplatňovať od roku 2021, a to najmä z emisných kvót skleníkových plynov a zo zavedenia ekologického poplatku zo spotreby nafty.

Fiškálna politika zostane v roku 2021 akomodačná a v roku 2022 sa očakáva ukončenie väčšiny fiškálnych opatrení prijatých na zmiernenie sociálnych a hospodárskych nákladov krízy. V roku 2021 orgány zachovávajú podporu s cieľom riešiť otázky týkajúce sa pandémie predĺžením predchádzajúcich opatrení prijatých v reakcii na tretiu vlnu prípadov infekcie. Zahŕňa to ďalšie zvýšenie objemu „vratných preddavkov“ (verejná podpora pre spoločnosti postihnuté pandémiou, distribuovaná formou pôžičiek s komponentom podmienečnej dotácie), zvýšenú fiškálnu podporu v súvislosti so zamestnancami s pozastavenými pracovnými zmluvami, vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť a predĺžené odklady daní. Za súčasného predpokladu postupného uvoľňovania zákazu vychádzania sa od roku 2022 očakáva ukončenie väčšiny opatrení zameraných na spoločnosti a domácnosti priamo zasiahnuté pandémiou.

Primárny deficit Grécka monitorovaný v rámci sprísneného dohľadu dosiahol v roku 2020 úroveň 7,5 % HDP. Zhoršenie v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2020 sa vysvetľuje dodatočnými opatreniami, ktoré verejná správa prijala v posledných mesiacoch roka 2020 v rámci boja s druhou vlnou pandémie. Okrem toho Eurostat objasnil niekoľko štatistických otázok, čo prispelo k nižšiemu rozpočtovému zostatku. Najvýznamnejšou štatistickou revíziou je rozhodnutie naakumulovať všetky očakávané náklady na vyrovnanie nahromadených štátnych záruk do roku 2020. Touto revíziou sa deficit za rok 2020 zvýšil o 1,2 % HDP bez toho, aby sa tým ovplyvnila úroveň dlhu verejnej správy. Ďalšie dôležité rozhodnutie štatistických orgánov sa týkalo fiškálneho zaúčtovania mechanizmu výberu spätne vymáhaných nákladov. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúci objem nevybratých spätne vymáhaných nákladov sa štatistické orgány rozhodli prestať uplatňovať pôvodne používaný postup účtovania, pri ktorom sa akruálne výdavky vymedzujú hornou hranicou spätne vymáhaných nákladov, a zaznamenávať všetky spätne vymáhané náklady a rabaty, keď dôjde k ich skutočnému výberu alebo vyrovnaniu. Na rok 2020 sa odhaduje, že táto zmena spôsobila zhoršenie zostatku na úrovni 0,3 % HDP, zatiaľ čo predchádzajúce rozpočtové zostatky v rokoch 2012 až 2019 sa v priemere zhoršili o 0,2 % HDP, a to bez toho, aby sa tým ovplyvnila úroveň dlhu verejnej správy.

Neistota so zreteľom na výhľad zostáva vysoká. Napriek pokračujúcej očkovacej kampani zostáva vývoj pandémie na domácej aj medzinárodnej úrovni predmetom značnej neistoty. Má to následky pre cestovný ruch a súvisiace odvetvia, napríklad pre odvetvia starostlivosti o hostí, stravovania a poskytovania služieb, ktoré majú pomerne veľký podiel na gréckom hospodárstve. Neistota sa týka aj tempa oživenia podnikového a bankového sektora po ukončení podporných opatrení, čím by mohol vzniknúť tlak na likviditu firiem a prípadnú platobnú neschopnosť. Očakáva sa, že na zmiernenie kaskádových efektov bude slúžiť súčasný mechanizmus dotácií na podporu podnikateľských úverov. Pretrvávajú prekážky pri prístupe k financiám najmä v prípade malých a stredných podnikov, očakáva sa však ich zmiernenie prostredníctvom opatrení uvedených v pláne podpory obnovy a odolnosti. V krátkodobom horizonte bude vývoj na trhu práce v rozhodujúcej miere závisieť od ukončovania podporných opatrení na trhu práce, pričom ten proces bude potrebné starostlivo riadiť. Zdrojom neistoty zostávajú externé geopolitické faktory a potenciálna obnova migračnej krízy po ústupe pandémie. Na druhej strane by úspory nahromadené počas pandémie mohli v budúcnosti zvýšiť spotrebu. Z hľadiska prechodu k inflácii vyplývajú z neistoty hospodárskeho výhľadu možné riziká horšieho než očakávaného vývoja.

Je pravdepodobné, že v dôsledku predĺženia opatrení na zamedzenie šírenia nákazy bude v krátkodobom horizonte tempo obnovy oproti predchádzajúcej prognóze o niečo nižšie, očakávané začatie uskutočňovania plánu podpory obnovy a odolnosti by však malo prispieť k podpore rastu v budúcnosti. Očakáva sa, že sprísnené opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy budú mať vplyv na tempo obnovy v prvom štvrťroku 2021. Stabilný postup očkovania a postupné opätovné otváranie odvetvia cestovného ruchu však pravdepodobne povedú k zintenzívneniu hospodárskej činnosti v druhej polovici tohto roka. Podľa prognózy Komisie z jari 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP Grécka o 4,1 % v roku 2021 a o 6,0 % v roku 2022, ktorý bude vyvolaný prevažne investíciami uskutočnenými od druhej polovice roka 2021. Očakáva sa aj pozitívny príspevok čistého vývozu podporeného postupným opätovným otváraním odvetia cestovného ruchu. K podpore súkromnej spotreby pravdepodobne prispeje realizácia časti odložených nákupov z predchádzajúceho roka. Aj očakávaný nárast spotreby domácností a následné oživenie v odvetví služieb s vyšším podielom práce by mali uľahčiť návrat pracovníkov, ktorí v súčasnosti využívajú systémy podpory zamestnanosti, do bežného zamestnania, čo by malo umožniť postupnú redukciu podporných opatrení. Predpokladá sa, že inflácia zostane v roku 2021 mierne záporná z dôvodu záporného cenového tlaku v odvetví služieb a slabého dopytu po priemyselnom tovare. Na rok 2022 sa očakáva pomalé oživenie spotrebiteľských cien vzhľadom na návrat hospodárskej činnosti na úrovne pred pandémiou a postupné oživenie činnosti v oblasti cestovného ruchu.

Opatrenia na podporu zamestnanosti prispeli k ochrane trhu prácu, pričom sa v roku 2020 podarilo udržať mieru nezamestnanosti na úrovni 16,3 % napriek rozsiahlemu narušeniu hospodárstva v dôsledku pandémie. Zároveň možno konštatovať, že zamestnanosť sa v porovnaní so situáciou spred roka znížila, a to následkom nižšieho počtu novoprijatých pracovníkov predovšetkým v odvetví cestovného ruchu. Hlavný systém zameraný na ochranu trhu práce sa zaviedol už na začiatku roka 2020 a poskytuje sa ním podpora pracovníkom, ktorých pracovné zmluvy boli pozastavené, a zároveň slúži na ochranu ich pracovných miest. V marci 2021 dosiahol počet zamestnancov s pozastavenými pracovnými zmluvami 547 000 (v 128 400 podnikoch), čo je viac ako trojnásobok oproti októbru 2020, keď v Grécku začala druhá vlna pandémie. Podobne sa prostredníctvom dotačného programu pre oblasť zamestnanosti, ktorý bol spustený v októbri 2020, doteraz podarilo zamestnať takmer 30 000 osôb, z toho 4 600 boli pôvodne dlhodobo nezamestnaní. V rámci mechanizmu skráteného pracovného času („Synergasia“) podporovaného prostredníctvom nástroja financovania dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE), sa vo februári 2021 naďalej poskytovala podpora približne pre 17 000 zamestnancov v 1 600 podnikoch.

V rámci hodnotenia sa berie do úvahy očakávaný pozitívny vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na rast v priebehu nasledujúcich šiestich rokov. Hodnotenie vychádza z informácií uvedených v pláne podpory obnovy a odolnosti a zohľadňuje sa v predpokladoch použitých v jarnej prognóze Komisie, a to bez ohľadu na formálne hodnotenie plánu obnovy a odolnosti, ktoré vykonáva Komisia. Očakáva sa, že opatrenia uvedené v Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti budú mať v priemere od roku 2021 do roku 2026 multiplikačný efekt na reálny HDP na úrovni 0,8. Napriek dlhodobému vplyvu na úrovne HDP sa v tejto analýze udržateľnosti dlhovej služby nezohľadňuje dlhodobý vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na rast potenciálneho HDP po roku 2026. Z hľadiska financovania sa očakáva, že 13 % celkového objemu sa vyplatí v roku 2021 v podobe predbežného financovania. V prípade pôžičiek sa pri výpočtoch vychádza z plánu verejnej správy ďalej požičať celú sumu súkromnému sektoru vo forme spolufinancovania, a to so splatnosťami, ktoré by boli rovnaké ako splatnosti pôžičiek z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V krátkodobom horizonte to povedie k zvýšeniu hrubých potrieb financovania, v dlhodobom horizonte to však nebude mať vplyv na nominálne úrovne dlhu, keďže sa predpokladá, že splatením pôžičiek verejnej správe súkromným sektorom sa získa potrebné financovanie na splatenie pôžičky verejnej správy Európskej únii. V súčasných simuláciách sa neberú do úvahy možné vplyvy na rozpočtový zostatok spôsobené úverovým prvkom mechanizmu (s výnimkou druhotných vplyvov).

Graf 1: Výsledky analýzy udržateľnosti dlhovej služby Zdroj: útvary Komisie

Tabuľka 3: Hlavné predpoklady a výsledky Zdroj: útvary Komisie

Hrubé potreby financovania zostávajú v krátkodobom horizonte na zvýšenej úrovni hlavne v dôsledku vysokého primárneho deficitu. Očakáva sa, že zavedenie úverového nástroja uvedeného v pláne podpory obnovy a odolnosti prispeje k vyšším hrubým potrebám financovania v rokoch 2021 – 2022, hoci táto dodatočná potreba financovania je krytá predpokladanou výplatou pôžičky v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V ďalších rokoch sa očakáva, že potreby financovania budú mierne a do roku 2030 zostanú pod úrovňou 15 % HDP. Po období zvýšených hrubých potrieb financovania v tretej dekáde tohto storočia, ktoré súvisia so začiatkom splácania pôžičiek poskytnutých v rámci programu Európskeho mechanizmu pre stabilitu a so skončením obdobia odkladu úrokov pri pôžičkách v rámci Európskeho nástroja finančnej stability, sa očakáva, že si tieto potreby zachovajú klesajúci trend a do roku 2060 dosiahnu 13 % HDP.

Tabuľka 4: Hlavné predpoklady scenárov Zdroj: útvary Komisie

Z alternatívnych scenárov vyplývajú mierne zvýšené riziká z hľadiska udržateľnosti. Aktualizovali sa aj dva alternatívne scenáre, ktoré boli sformulované v ôsmej správe o sprísnenom dohľade. Pri scenári s vyššou rizikovou prirážkou je dlhová trajektória celkovo na vyššej úrovni, počas hodnoteného obdobia si však zachová klesajúci trend. Hrubé potreby financovania sú v dlhodobom horizonte vyššie a mierne prekračujú 20 % HDP v záverečných rokoch prognózy. Pri scenári s nízkym rastom zostávajú úrovne dlhu v dlhodobom horizonte vysoké a hrubé potreby financovania počas hodnoteného obdobia stúpajú, pričom od polovice štvrtej dekády tohto storočia trvalo prekračujú 20 % HDP.

Zloženie a profil splatnosti verejného dlhu zmierňujú zraniteľnosti z hľadiska dlhu, zatiaľ čo by dodatočné riziká mohli vzniknúť z podmienených záväzkov. Veľká časť dlhu je financovaná prostredníctvom nízkych úrokových mier s dlhou splatnosťou. Spolu s vysokými hotovostnými rezervami gréckej verejnej správy sa tak účinne tlmí vplyv krátkodobých výkyvov v nákladoch na financovanie. V analýze udržateľnosti dlhovej služby uvedenej v tejto správe sa neberie do úvahy dlhodobý rastový vplyv reforiem a investícií uvedených v pláne podpory obnovy a odolnosti, čím sa môžu ešte viac zmierniť riziká z hľadiska udržateľnosti. Na druhej strane existujú riziká vyplývajúce z neistoty v súvislosti s podmienenými záväzkami súkromného sektora vrátane štátnych záruk poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas pandémie alebo v súvislosti so systémom Hercules. Napokon zmena v súčasnosti prevládajúceho prostredia s nízkymi úrokovými mierami v strednodobom horizonte by takisto zvýšila riziká z hľadiska udržateľnosti, pokiaľ by k nej došlo.

VÝVOJ VO FINANČNOM SEKTORE

K ziskovosti bánk v roku 2020 prispeli mimoriadne zisky z obchodovania a nízke náklady financovania. Niektoré banky zároveň uprednostnili tvorbu rezerv v súvislosti s vplyvom pandémie a nadchádzajúcimi sekuritizáciami. Banky zaznamenali kladné zisky z obchodovania vo svojich portfóliách štátnych dlhopisov a nižšie náklady financovania vďaka dostatočnej likvidite v rámci Eurosystému a klesajúcim nákladom retailových vkladov. Zároveň došlo vo vyššej miere k zníženiu hodnoty aktív s cieľom pokryť vyššie potreby v oblasti tvorby rezerv v dôsledku pandémie a zohľadniť plánované sekuritizačné transakcie pri nesplácaných úveroch v roku 2021. Okrem toho musela jedna banka so systémovým významom zohľadniť straty, ktoré utrpela pri sekuritizačnej transakcii uskutočnenej do konca roka 2020. Pozitívom je, že banky udržali pod kontrolou prevádzkové náklady vďaka zavedeniu systémov dobrovoľného odchodu pracovníkov. Bankový systém ako celok zaznamenal v roku 2020 straty po zdanení, no zároveň sa vyhol uplatneniu odložených daňových úľav po predchádzajúcich podnikových transformáciách (odčlenenia aktív na dcérske spoločnosti). Vyhliadky na rok 2021 ovplyvňuje prostredie s nízkymi úrokovými mierami a neistota z hľadiska hospodárskeho výhľadu. Nízke úrokové miery budú aj naďalej prispievať k podpore hospodárskej činnosti, budú však vyvolávať aj ďalší tlak na čisté úrokové marže, a to najmä po očakávanom ozdravení súvah. Vyvažovať by to mohla nová úverová aktivita, zvýšené poplatky z digitálnych služieb, činnosti v oblasti správy majetku a bankového poistenia a iniciatívy zamerané na znižovanie nákladov. Z hľadiska zníženia hodnoty aktív by mohlo dôjsť k normalizácii vďaka silnejším súvahám, čo je však podmienené úspechom snáh o znižovanie objemu nesplácaných úverov.

Kapitálová pozícia bankového systému ako celku je vo všeobecnosti primeraná, aj naďalej ju však ohrozuje slabá ziskovosť a nízka kvalita aktív, pričom sa zosilnilo prepojenie medzi bankami a štátom. Na konci septembra 2020 bol v prípade bánk podiel vlastného kapitálu Tier 1 14,6 % a celkový podiel kapitálu 16,3 % rizikovo vážených aktív na konsolidovanom základe. Hoci banky prijímajú viacero opatrení na zlepšenie stavu kapitálu s cieľom pokryť náklady nadchádzajúcich sekuritizácií nesplácaných úverov a postupného ukončovania prechodných prudenciálnych opatrení, utlmené úrovne ziskovosti môžu v budúcnosti predstavovať výzvy pre kapitálovú pozíciu bánk. Navyše to môže viesť k nárastu už aj tak vysokého podielu odložených daňových úľav v rámci kapitálu bánk (59 % vlastného kapitálu Tier 1 ku koncu roka 2020). Z veľkého podielu odložených daňových úľav, rastúceho objemu gréckych štátnych dlhopisov v držbe bánk, štátom vlastnených majetkových podielov v tomto odvetví a štátnych záruk v rámci systému Hercules vyplýva silnejšie prepojenie medzi bankami a štátom, ktoré bude v budúcnosti potrebné dôsledne monitorovať. Pozitívom je, že v apríli 2021 sa úspešne dokončilo prvé navýšenie základného imania bankou so systémovým významom od roku 2015, a to o sumu 1,38 miliardy EUR. V strednodobom horizonte budú musieť grécke banky v súlade s regulačným rámcom EÚ pre bankovníctvo, tak ako všetky banky v EÚ, v nasledujúcich rokoch emitovať značné objemy dlhu použiteľného pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov, aby splnili minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL), čo by mohlo zvýšiť tlak na ich náklady spojené s dlhodobým nezabezpečeným financovaním.

Očakáva sa, že rozšírením systému Hercules sa v roku 2021 prispeje k rýchlejšiemu tempu znižovania nesplácaných úverov, a to najmä prostredníctvom anorganických opatrení ( ), pričom sa bude vychádzať z dobrých výsledkov za predchádzajúci rok. Predaj a sekuritizácie portfólií nesplácaných úverov v rámci systému Hercules boli hlavným dôvodom značného poklesu objemu nesplácaných úverov o 21,1 miliardy EUR v roku 2020, ktorý po úspešnom štvrtom štvrťroku dosiahol 47,5 miliardy EUR na individuálnom základe. V dôsledku toho sa podiel nesplácaných úverov výrazne znížil na úroveň 30,2 % ( ), čo je však stále najvyššia hodnota v eurozóne. Priebežnému zlepšovaniu v roku 2020 – a to aj napriek pandémii a výslednému poklesu počtu vyliečených úverov – pomohli historicky nízke miery zlyhania vďaka zavedeným moratóriám a štátnym podporným opatreniam. Očakáva sa, že nedávne predĺženie systému ochrany aktív Hercules o ďalších 18 mesiacov spolu s dodatočným objemom 12 miliárd EUR, vďaka ktorému celkový objem štátnych záruk v rámci tohto systému dosiahne 24 miliárd EUR, umožní gréckym bankám ďalej uskutočňovať stratégie na znižovanie objemu nesplácaných úverov s cieľom dosiahnuť jednociferné podiely nesplácaných úverov v roku 2022 ( ). Úspech týchto ambicióznych plánov v oblasti znižovania objemu takýchto úverov závisí od viacerých faktorov, napríklad od miery prílevu nových nesplácaných úverov, budúceho hospodárskeho rastu a celkových trhových podmienok. Orgány posudzujú, či je potrebná ďalšia zmena príslušného vykonávacieho právneho predpisu pre systém Hercules, ktorou by sa zohľadnil nepriaznivý vplyv pandémie na vymáhanie pohľadávok (). Komisia schválila toto opatrenie s tým, že nepredstavuje štátnu pomoc.

Z počiatočných známok platobného správania po skončení platnosti moratórií sa zdá, že nepriaznivý vplyv na kvalitu aktív môže byť v zásade v súlade s pôvodnými očakávaniami bánk, pretrvávajú však riziká horšieho než očakávaného vývoja. Platnosť väčšiny moratórií uplynula na konci roka 2020 s niekoľkými obmedzenými výnimkami najmä v súvislosti s odvetvím starostlivosti o hostí. Podľa prvotných výsledkovz prvých dvoch mesiacov roka 2021 sa zdá, že počet potenciálnych zlyhaní nemusí prekročiť pôvodný odhad zakomponovaný do obchodných plánov bánk alebo spodnú hranicu súčasných prognóz Banky Grécka. Plynulý prechod dlžníkov k normálnym platobným zvyklostiam podporuje aj a) schéma dočasných dotácií na splátky zriadená orgánmi pre dlžníkov postihnutých koronavírusom s úvermi na hlavné bývanie („schéma Gefyra“) a b) postupnosť nadväzujúcich produktov, ktoré banky ponúkajú perspektívnym zákazníkom, ktorí čelia dočasným ťažkostiam. Nedávno bola prijatá schéma podobná schéme Gefyra, ktorá sa zameriava na podnikateľské úvery pre malé a stredné podniky a profesionálov a prispeje k zmierneniu kaskádového efektu po skončení platnosti moratórií. Pretrvávajú však riziká horšieho než očakávaného vývoja, keďže časť nepriaznivého vplyvu na kvalitu aktív by sa mohla preniesť do druhej polovice roka 2021 alebo na začiatok roka 2022, a to najmä po ukončení rôznych programov štátnej pomoci. Z toho by mohli vyplynúť vyššie potreby v oblasti tvorby rezerv než tie, ktoré boli vytvorené doteraz, aby plne zodpovedali eventuálnemu vplyvu pandémie na úverové portfólio. Navyše, významný prílev nových nesplácaných úverov v ktoromkoľvek scenári stále poukazuje na potrebu zlepšenej vnútornej kapacity bánk z hľadiska životaschopnej dlhodobej reštrukturalizácie úverov, aby dokázali splniť ambiciózne ciele na zníženie objemu nesplácaných úverov.

Helénska rozvojová banka pokračuje v podpore úverov nielen prostredníctvom opatrení súvisiacich s pandémiou, ale aj pomocou nových iniciatív plánovaných na rok 2021. Fond podnikových záruk v rámci COVID-19 dokázal do konca marca poskytnúť úvery v objeme 5,4 miliardy EUR a od novej výzvy pre malé podniky a profesionálov sa očakáva, že pridá ďalších 0,4 miliardy EUR v nových úveroch. V rámci schémy TEPIX II sa do konca marca poskytli úvery v objeme takmer 2,6 miliardy EUR. Okrem toho prebiehajú diskusie o realizácii ďalších schém v priebehu roka, ktoré by sa zameriavali na malé a stredné podniky. Vďaka pozitívnemu vplyvu týchto podporných programov sa posilnil čistý objem úverov poskytovaných nefinančným korporáciám, ktoré aj naďalej zaznamenávajú rekordné 12-mesačné miery rastu, pričom vo februári 2021 dosiahli 10,3 %, pričom miery rastu sú vyššie pri veľkých podnikoch než pri malých a stredných podnikoch. Budúce ukončovanie opatrení štátnej podpory však môže ovplyvniť schopnosť bánk udržiavať v budúcnosti takéto vysoké úrovne úverového rastu. Náklady na úvery nefinančným korporáciám zostávajú stabilné na historicky najnižších úrovniach v prípade veľkých podnikov, zatiaľ čo pri menších firmách sa zaznamenal malý nárast, čo vyjadruje zvýšené úverové riziko. V prípade čistých úverov domácnostiam sa aj naďalej vykazuje stabilná záporná 12-mesačná miera rastu (–2,5 % vo februári 2021), a to napriek poklesu úrokových sadzieb bánk pre tento druh úverov.

Helénsky fond finančnej stability dokončil tretie hodnotenie predstavenstiev štyroch bánk so systémovým významom z hľadiska ich správy a riadenia. Nasledovať bude zoznam odporúčaní pre tieto banky. Nedávno prijatá zmena právneho predpisu zároveň umožní, aby sa fond ako súkromný investor podieľal na budúcich zvýšeniach základného imania bánk, v ktorých je akcionárom, pričom na začiatok ide o nedávno dokončené zvýšenie základného imania v jednej z bánk so systémovým významom. Očakáva sa, že ostatné kľúčové aspekty vrátane trvania činnosti fondu, jeho správy, osobitných práv, stratégie odpredaja a kritérií oprávnenosti pre pôsobenie v predstavenstvách bánk sa vyriešia spoločne do októbra 2021.