SK    SK SK 
 
SK 1   SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 27.10.2010 
SEK(2010) 1252 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2000/25/ES, pokia ľ ide o ustanovenia pre motory 
uvádzané na trh v rámci systému flexibility 
 
 
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Táto správa zaväzuje len tie út vary Komisie, ktoré sa podie ľajú na jej vypracovaní, 
a nepredur čuje konečnú podobu nijakého rozhodnutia  prijatého Komisiou. 
 
SK 2   SK 1. S ÚVISLOSTI A  VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Smernicou o emisiách traktorov 2000/25/ES1 sa regulujú emisie výfukových plynov (oxidu 
uhoľnatého (CO), uh ľovodíkov (HC), oxidov dusíka (NOx) a častíc (PM) z naftových motorov 
inštalovaných do po ľnohospodárskych a lesných traktorov ( ďalej len traktory). Je to plne v súlade 
so smernicou 97/68/ES o emisiách necestných pojazdných strojov, v súvislosti s ktorou bol 
nedávno vypracovaný podobný návrh a správa o hodnotení vplyvu.  
Pre rôzne typy traktoro v, smernica 2000/25/ES stanovuje ma ximálne povolené množstvo emisií 
výfukových plynov motora v závislosti od výkonu in štalovaného motora. Okrem toho, smernica 
obsahuje v nieko ľkých etapách postupne sprís ňujúce sa emisné limity vrátane dátumov plnenia. 
Výrobcovia traktorov musia zabezpe čiť, aby nové motory použité v ich strojoch, boli pri ich 
umiestňovaní na trh v súlade s týmito limitmi.  
Smernicou 2005/13/ES2 sa zmenila a doplnila pôvodná smer nica o traktoroch a zaviedla v 
súčasnosti platná etapa emisných limitov pre vä čšinu naftových motorov (ozna čovaná ako etapa 
IIIA). Tieto limity budú nahradené prísnejšími limitmi etapy IIIB, ktoré postupne nadobudnú účinnosť, v závislosti od výkonnostnej kategórie, a ktoré budú ma ť vplyv na vozidlá uvedené na trh 
od 1.januára 2011. Obdobie typového schva ľovania pre tieto motory sa za čalo 1. januára 2010. 
Keďže limity etapy IIIB sú prísnejšie, sú časné motory budú musie ť byť upravené, aj čo sa týka ich 
konštrukcie, aby sp ĺňali nové limity. Táto zmena konštrukcie sa dotýka výrobcov traktorov, ktorí 
musia prispôsobi ť konštrukciu svojich vozidiel tak, aby sa do nich mohli namontova ť upravené 
motory. Toto je postup náro čný na čas aj zdroje; miera vynaloženého úsilia závisí hlavne od toho, 
aké úpravy je potrebné vykona ť na motoroch a konštrukcii traktora, do ktorého sa má motor 
namontova ť. 
Smernicou 2005/13/ES sa takisto zaviedol  tzv. systém flexibility na u ľahčenie prechodu z jednej 
emisnej etapy do ďalšej. Systém flexibility umož ňuje výrobcom traktorov uvies ť na trh, po čas 
jednej etapy limitných hodnôt emisií výfukovýc h plynov, obmedzené množstvo traktorov 
vybavených vznetovými (CI, naftovými) motormi, ktoré stále sp ĺňajú emisné limity výfukových 
plynov predchádzajúcej etapy. Vý robca traktorov má možnos ť uvádzať na trh bu ď 1) pre každú 
výkonnostnú kategóriu motorov obmedzený po čet traktorov nepresahujúci 20 % ro čného predaja 
realizovaného výrobcom traktorov (vypo čítaného ako priemerný predaj strojov v EÚ za 
posledných 5 rokov) alebo 2) pevne stanovený po čet traktorov, ako sa stanovuje v smernici. Táto 
druhá možnos ť je určená pre menšie podniky, ktoré vyrábajú traktory v menších množstvách. 
Systém flexibility bol navrhnutý, aby: 
• umožnil bezproblémové za členenie požiadaviek, ktoré na traktory kladú nové motory. Vä čšina 
výrobcov traktorov nevyrába svoje vlastné motory, ale musí ich kupova ť od výrobcov motorov. 
Keď je výrobca motora presved čený, že vývoj motora a systému dodato čnej úpravy výfukových 
plynov3 je na dostato čnej úrovni a je možné za čať výrobu, potom môže výrobca traktorov za čať 
s jeho inštaláciou do vozidla a jeho optimalizáciou a prípravou na typové schva ľovanie. Táto 
                                                 
1 Ú. v. ES L 173, 12.7.2000, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ L 55, 1.3.2005, s. 35. 
3 Dodato čné vybavenie na úpravu výfukových plynov namontované s motorom, ktoré chemicky alebo fyzicky 
znižuje emisie výfukových plynov produkovaných motorom pred ich vypustením do atmosféry, ako napr. 
filtre naftových častíc, adsorp čné katalyzátory NOx alebo selektívne systémy katalytickej redukcie. 
 
SK 3   SK situácia je výnimo čná v porovnaní s výrobcami iných (vä čšinou cestných) vozidiel, ktorí môžu 
zároveň vyvíjať a vyrábať vozidlo aj motor.  
• poskytoval výrobcom traktorov potrebné  podmienky na to, aby mohli vyvíja ť a upravova ť 
najprv traktory, ktoré sa predávajú vo vä čších množstvách a nie sú tak náro čné na úpravu a 
potom využi ť získané skúsenosti na úpravu osta tných traktorov, vyrábaných v menších 
množstvách pre trhy pre úzke cie ľové skupiny. Náklady na úpra vu ostatných traktorov budú tak 
nižšie. 
• zabránil zbyto čným problémom po čas prechodu do ďalšej etapy v prípade výrobkov, ktoré sa 
produkujú v nízkych množstvách, ke ďže si vývoj v takýchto séri ách vyžaduje relatívne vysoké 
fixné náklady. 
Smernica o emisiách traktorov 2000/25/ES  bola vypracovaná plne v súlade so smernicou o 
necestných pojazdných strojoch a implementoval a požiadavky týkajúce sa konkrétne traktorov 
podľa rámcovej smernice 2003/37/ES vr átane etáp IIIA, IIIB a IV, časového rozvrhu a systému 
flexibility. Pretože ustanovenia týkajúce sa trakto rov sú v súlade s ustanoveniami pre necestné 
pojazdné stroje, text tohto hodnotenia vplyvu vychádza z hodnoten ia vplyvu flexibility pre 
necestné pojazdné stroje. Celkovo je ťažké získa ť špecifické informácie o traktoroch. Zdroje ako 
EUROSTAT považujú traktory za sú časť „poľnohospodárskych strojov“ a údaje o nich neuvádzajú 
samostatne. Z dôvodu podobnosti medzi necestnými pojazdnými strojmi a traktormi, pokia ľ ide o 
motory, sa môžu použi ť niektoré údaje o necestných pojazdných strojoch. 
Čo je podstatou problému? 
Rovnako ako v prípade výrobcov necestných pojaz dných strojov, v prípade výrobcov traktorov 
spočíva technologický problém v tom, že ďalšia generácia motorov musí dosiahnu ť zníženie emisií 
PM a NO x porovnate ľné s predpísanými a uplat ňovanými limitmi v prípade cestných motorov a 
vozidiel (nákladné automobily, autobusy, at ď.). So súčasnou technológiou to však nie je možné. V 
rámci výrobného odvetvia je potrebné realizova ť ďalší výskum a technologický vývoj s cie ľom 
zabezpečiť, aby mohli by ť na trh uvedené traktory s motormi, ktoré zodpovedajú etape IIIB. 
V EÚ pôsobí približne 40 výrobcov traktorov (vä čšina z nich je sú časťou 6 hlavných skupín), ktorí 
vyrábajú radu rôznych tr aktorov, ktoré musia sp ĺňať emisné limity stanovené v smernici, avšak 
motory vyrába len nieko ľko veľkých spolo čností (približne 10 výrobc ov v EÚ a 20 na celom 
svete). Len zopár ve ľkých výrobcov traktorov vyrába svoje vlastné motory. Úpravu vozidiel môžu 
vykonať len výrobcovia traktorov po dokon čení konfigurácie motora, ke ďže zmeny konštrukcie nie 
je možné vykona ť súčasne (okrem výrobcov traktorov vyráb ajúcich aj svoje vlastné motory). 
Podľa informácií od zástupcov tohto výrobného odvetvia , celkový obrat v oblas ti výroby traktorov 
by v roku 2008 mal dosiahnu ť okolo 8 miliárd. Na výrobu traktoro v je priamo naviazaných 24 000 
pracovných miest a ďalších 10 000 je naviazaných nepriamo. 
Vplyv krízy 
Od začiatku roku 2009 bola vä čšina výrobného odvetvia EÚ vyrábajúceho traktory ne čakane a 
vážne zasiahnutá svetovou finan čnou a hospodárskou krízou. Prudký  pokles predaja spôsobil 
značný pokles príjmov a dostupného kapitálu na  financovanie potrebného technologického 
výskumu a vývoja, aby traktory vo všetkých v ýkonnostných kategóriách a použitiach mohli by ť 
vybavené motormi sp ĺňajúcimi limity etapy IIIB v rámci lehôt stanovených v smernici. Firmy 
uprednost ňujú financovanie výskumu a vývoja v prvom ra de u tých výrobkov, ktoré majú vysoký 
 
SK 4   SK existenčný a predajný potenciál. Predaj týchto výrobkov im potom zabezpe čí príjmy, ktoré sa môžu 
použiť na výskum a vývoj technických rieš ení pre malé trhy pre úzke cie ľové skupiny.  
Európsky trh s traktormi za čal prudko klesa ť v prvom štvr ťroku 20094; počas roka 2009 klesol 
predaj v jednotkách o 20 % ( 180 000 v krajinách EÚ 15 za r ok 2008. Pre krajiny EÚ 12 nie sú k 
dispozícii žiadne údaje; v prípade vš etkých strojov to môže predstavova ť asi 15% z celkového 
počtu). Podľa združenia výrobného odvetvia (CEMA) obrat v roku 2009 klesol v porovnaní s 
rokom 2008 o 20-25%. Je to dôs ledok poklesu dopytu na odbytovom  trhu. Na rok 2010 výrobcovia 
traktorov o čakávajú ďalší 5-10% pokles. Čísla pre prvý štvr ťrok 2010 ukazujú pokles o 22 % 
oproti roku 20095. 
Výrobnému odvetviu sa zatia ľ nepodarilo vykona ť všetok potrebný výskum a vývoj, pri čom 
situáciu v tejto oblasti v sú časnosti ešte zhoršila kríza. Exis tuje riziko, že v roku 2011 nebudú na 
trhu k dispozícii žiadne traktory sp ĺňajúce limity etapy IIIB alebo bude  nedostatok týchto traktorov. 
Zároveň nebude možné uvies ť na trh dostatok traktorov, sp ĺňajúcich limity etapy IIIA. To by 
znamenalo, že staršie traktory musia zosta ť v prevádzke dlhšie, čo by spôsobilo ďalšie znečistenie 
a väčšie náklady na údržbu, výrobcovia by následne mohli zbankrotova ť a/alebo mohli by ť nútení 
prepustiť zamestnancov, at ď. 
2. M Á EÚ PRÁVO KONA Ť?  
Právny základ tejto iniciatívy je rovnaký ako pr e smernicu o emisiách traktorov 2000/25/ES, 
konkrétne čl. 114 Zmluvy o fungovaní EÚ. Návrhom sa  dodržiava zásada subsidiarity, ke ďže 
zmena a doplnenie danej smernice je možné len na úrovni EÚ. Členské štáty nemôžu samostatne 
prijímať opatrenia týkajúce sa emis ných limitov a súvisiacich časových lehôt. Preto je opatrenie na 
úrovni EÚ potrebné, pri čom poskytuje pridanú hodnotu v podobe zachovania vnútorného trhu pre 
traktory. 
3. C IELE  
Všeobecným cie ľom návrhu je zabezpe čiť hospodársky rozvoj výrobného odvetvia 
traktorov a udrža ť vysokú úrove ň ochrany životného prostredia.  
Táto tabu ľka uvádza všeobecné, osobitné a prevádzkové ciele. 
VŠEOBECNÉ  OSOBITNÉ  PREVÁDZKOVÉ  
1. Zachova ť 
fungovanie vnútorného trhu s traktormi 1. Zachova ť rovnaké podmienky pre 
výrobcov traktorov presadením harmonizovaného regula čného rámca 
vo všetkých členských štátoch (a tak 
eliminova ť riziko vnútroštátnych 1. Zaviesť nákladovo efektívne a 
včasné opatrenie, ktoré umožní 
výrobcom v EÚ ďalej predáva ť 
traktory pod ľa jednotných pravidiel 
v celej EÚ a umožní používate ľom 
                                                 
4 Zdroj: List združenia CEMA a pripojený materiál „Podklady k žiadosti o zvýšenie objemu v systéme 
flexibility etapy IIIB z 20 % na 50 %“ zo d ňa 14. 7. 2009, adresovaný podpredsedovi Komisie G. 
Verheugenovi. Ďalšie informácie o podiele na trhu môžete nájs ť v štúdii „Analýza kon kurencieschopnosti 
strojárenstva v EÚ“, s. 4, ktorá je dostupná na internetovej stránke: 
http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf 
5 Zdroj: CEMA, jún 2010. 
 
SK 5   SK  odchýlok). 
2. Zabráni ť možnému zhoršeniu už 
teraz ťažkej hospodárskej situácie v 
prípade výrobného odvetvia traktorov, ktorá bola spôsobená hospodárskou krízou. 
3. Zabezpe čiť, aby výrobné odvetvie 
dokázalo uspokoji ť dopyt po nových 
traktoroch. nahradiť opotrebované traktory.  
2. Umožni ť výrobcom traktorov 
vytvárať príjmy, ktoré môžu by ť 
použité na investovanie do potrebného výskumu a vývoja potrebného na to, aby splnili stanovené emisné limity.  
2. Chrániť 
životné prostredie  
 1. Znížiť riziko, že staršie traktory, 
ktoré viac zne čisťujú životné 
prostredie (pred et apou IIIA), nebude 
možné nahradi ť novšími, 
ekologickejšími traktormi t.j. zabezpečiť, že potenciál na zníženie 
emisií spo čívajúci v nahradení 
opotrebovaných traktorov novými nebude ohrozený. 
2. Ďalej motivova ť výrobcov, aby 
investovali do výskumu a vývoja potrebného na výrobu ekologickejších traktorov sp ĺňajúcich predpokladané 
emisné limity v budúcich etapách.  1. Umožni ť nahradenie starších 
traktorov a motorov, ktoré viac znečisťujú životné prostredie a 
spotrebúvajú viac paliva ekologickejšími traktormi a motormi, prostredníctvom úpravy emisných požiadaviek tak, že dopyt po nových traktoroch môžu uspokojiť čo najekologickejšie 
modely.  
2. Vyslať výrobnému odvetviu jasný 
signál, že je potrebné ďalšie 
znižovanie emisií a že sú časný trend 
znižovania emisií bude pokra čovať. 
  
4. S TRATEGICKÉ MOŽNOSTI  
Na riešenie identifikovaného problému sa ur čili tieto možnosti:  
Možnosť 1 – žiadne opatrenie = základný scenár 
Ustanovenia sú časného systému flexibility zostan ú nezmenené, t.j. bude sa uplat ňovať 20 % podiel 
(alebo absolútne množstvá motorov). 
Možnosť 2 - Poskytovanie vládnych pôži čiek na nákup uskladnených mo torov vyrobených v rámci 
tzv. obdobia výpredaja. 
V článku 4 smernice 2000/25/ES sa uvád za, že požiadavky sa musia posunú ť o dva roky, pokia ľ 
ide o motory s dátumom výroby, ktorý predchádzal stanovený dátum, pri čom tento „stanovený 
dátum“ je jedným z termínov špecifikovaných v bode 2 uvedeného článku, po ktorom už nebude 
viac možné uvádza ť do prevádzky nevyhovujúce motory a traktory. 
Pokiaľ je etapa IIIA v platnosti,  výrobné odvetvie môže vyrába ť motory a traktory a usklad ňovať 
ich na území EÚ. Výrobou týchto motor ov a traktorov etapy IIIA sa zabezpe čuje udržanie 
prevádzky výrobného odvetvia a pokryt ie potrieb ostatných krajín , ktoré nemajú tak prísne 
obmedzenia na emisie výfukových plynov ako EÚ. Po za čatí vykonávania etapy IIIB B (medzi 1.1. 
 
SK 6   SK 2010 a 1.1. 2013 v závislosti od výkonnostnej kategórie) sa tieto uskladnené motory a traktory 
môžu uvádza ť na trh po čas dvoch rokov. V rámci tejto možnosti sa navrhuje využívanie vládnych 
pôžičiek udeľovaných výrobcom traktorom na nákup uskladnených motorov sp ĺňajúcich limity 
etapy IIIA.  
Možnosť 3 – zavádzanie šrotovného  
Využívanie systému šrotovného by bolo subvenciou, ktorá by používate ľa motivovala k nákupu 
nového traktora s motorom etapy IIIB. 
V rámci tejto možnosti vlastník st arších traktorov, ktoré viac zne čisťujú životné pros tredie odovzdá 
traktor na zošrotovanie (l ikvidácia - recyklácia at ď.). Vnútroštátny orgá n verejnej moci by 
vlastníkovi zošrotovaného traktora udelil paušálnu sumu. Vlastník prijme peniaze prostredníctvom 
systému bankovníctva alebo da ňového systému po tom, čo dokáže, že kúpil nový traktor. 
Možnosť 4 – Zavedenie alternatívnych typov opatrení v rámci systému flexibility 
V rámci tejto možnosti bude udelená dodato čná flexibilita na prechod z etapy IIIA do etapy IIIB. 
Žiadne dopl ňujúce opatrenia sa pre b udúce etapy nepredpokladajú. 
• Možnosť 4.1 - Zavedenie odstup ňovaného percentuálneho podielu v rámci systému flexibility  
Táto možnos ť spočíva v zavedení odlišného percentuálneho podielu pre rôzne kategórie traktorov, 
v závislosti od osobitných problémov pri prechode z etapy IIIA do etapy IIIB, okrem toho navrhuje 
podobný prístup, pokia ľ ide o fixný po čet motorov. 
• Možnosť 4.2 - Zvýšenie percentuálneho podielu v rámci systému flexibility na 50 % 
Táto možnos ť spočíva vo zvýšení percentuálneho podielu v rámci systému flexibility z 20 % na 
50 % pre všetky kategórie traktorov. Maximálny pevne stanovený po čet motorov by sa 
zodpovedajúcim spôsobom zmenil. 
• Možnosť 4.3 - Zvýšenie percentuálneho podielu v rámci systému flexibility na 80 % 
Táto možnos ť spočíva vo zvýšení percentuálneho podielu v rámci systému flexibility z 20 % na 
80 % pre všetky kategórie traktorov. Maximálny pevne stanovený po čet motorov by sa 
zodpovedajúcim spôsobom zmenil. 
• Možnosť 4.4 - Podmienené používanie systému flexibility s mechanizmom sankcií 
S cieľom zachova ť stimuly na vývoj motor ov etapy IIIB by mohol by ť zavedený systém, v rámci 
ktorého by dodato čná flexibilita použitá pri prechode z etapy IIIA do etapy IIIB mala po 
niekoľkých rokoch za následok sankciu. To by zac hovalo stimuly pre výrobcov traktorov, aby 
vyvíjali traktory s motormi etapy IIIB a využívali len minimum dodato čnej flexibility, ktorú 
potrebujú. Je potrebné, aby bol a sankcia na vhodnej úrovni. 
• Možnosť 4.5 - Zavedenie obchodného systému 
Pre systém flexibility by sa mohol vytvori ť podobný systém ako systém obchodovania s emisiami 
v EÚ. Mohol by sa zavies ť systém, v rámci ktorého by firmy, ktoré by nevyužili celú flexibilitu, 
mohli preda ť svoje práva týkajúce sa flexibi lity firmám, ktoré potrebujú dodato čnú flexibilitu. 
Tento systém by si vyžadoval zavedenie mechan izmu na predaj flexibility (povolenia) a 
 
SK 7   SK mechanizmu na monitorovanie tohto systému. Ce na každého povolenia súvi siaceho s flexibilitou 
by bola ur čená trhom.  
Možnosť 4.6 – Nahradi ť systém flexibility kombináciou flex ibility pre výrobcov traktorov a ABT, 
ako sa to uplat ňuje v USA.  
Systém ABT podobný systému používanému v USA by mohol by ť vytvorený pre výrobcov 
motorov, spolu so systémom flex ibility pre výrobcov traktorov. 
5. P OSÚDENIE VPLYVU JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Možnosť politiky neurobiť nič by nebola ú činná pri dosahovaní cie ľov. Výrobné odvetvie by v 
súčasnej hospodárskej klíme na ďalej zápasilo s problémami a nebolo by schopné pripravi ť traktory 
na etapu IIIB. Potom by nebolo schopné uvádza ť na trh viac traktorov, ako 20 % v systéme 
flexibility a niektoré firm y by následne skrachovali, čo by viedlo k strate pracovných miest. 
Zákazníci výrobcov traktorov sú v sú časnosti ove ľa opatrnejší pri kupovaní nových traktorov, čo je 
výsledok hospodárskej klímy. Použ ívatelia znižujú investi čné náklady prostredníctvom ďalšieho 
používania starých traktorov a nekupujú novšie, ekologickejšie, čím z krátkodobého h ľadiska 
spôsobujú rozsiahlejší negatí vny dopad na životné pros tredie. Tiež musia plati ť viac za údržbu, aby 
udržali svoje staré traktory v prevádzke. 
Systém pôžičiek by bol ve ľmi zložitý na to, aby sa realizoval v tak krátkom čase, ktorý by bol 
potrebný kvôli tomu, že limity etapy IIIB sa budú uplat ňovať od roku 2011. Vytvorenie 
fungujúceho systému by trvalo príliš dlho na  to, aby splnil okamžité požiadavky výrobného 
odvetvia. Na vytvorenie a reguláci u tohto systému by boli potrebné ďalšie prostriedky z rozpo čtu 
členských štátov/EÚ. Tento systém  by nepomohol firmám, ktoré majú problémy s financovaním 
výskumu a vývoja, potrebného na dosiahnutie prechodu do etapy IIIB. Tieto firmy, ktoré nie sú 
pripravené na etapu IIIB, by museli vynaloži ť ďalšie prostriedky na výskum a vývoj.   
Ďalšou možnos ťou ako na ďalej udrža ť prevádzku je, že výrobca traktorov by mohol kúpi ť 
uskladnené  motory od výrobcu motorov, aby bol schopný na ďalej predáva ť traktory, ktoré sp ĺňajú 
limity etapy IIIA. Aby mohli by ť použité po uskladnení, ktoré trva lo viac ako tri mesiace, motory 
si vyžadujú špeciálne zaobchádzanie6, ktoré je časovo náro čné a nákladné a môže dosiahnu ť až 
5 % predajnej ceny motora.  
Tiež by sa mohlo namieta ť, že stimul na výrobu vä čšieho množstva motorov etapy IIIA by mal za 
následok ve ľké množstvo motorov etapy IIIA, namies to vývoja ekologickejších motorov etapy 
IIIB; pôsobil by kontraproduktívne, pokia ľ ide o inováciu a vývoj trakto rov, ktoré sú šetrnejšie k 
životnému prostrediu. Preto by pôži čka na nákup uskladnených motorov etapy IIIA by znížila 
motiváciu konštruova ť traktory sp ĺňajúce limity etapy IIIB, ktoré sú šetrnejšie k životnému 
prostrediu. Okrem toho, táto možnos ť spôsobuje problémy, pokia ľ ide o súlad s ustanoveniami EÚ 
pre štátnu pomoc.  
                                                 
6 Ke ď je motor vyrobený, aby bol uskladnený, naplní sa špeciálnym olejom. Ke ď je umiestnený do traktora, 
tento olej sa musí vymeni ť za iný špeciálny olej a potom sa musí motor necha ť bežať niekoľko hodín na 
špeciálne palivo. Potom sa tento olej musí znova vymeni ť za normálny olej a motor sa musí necha ť bežať na 
normálne palivo a potom je motor pripravený a bezpe čný na predaj. Potrebný čas a náklady na tento postup 
závisia od ve ľkosti motora a jeho výkonu. 
 
SK 8   SK Použitie subvencie  šrotovného  poskytne používate ľom motiváciu na nákup nových traktorov s 
ekologickejšími motormi etapy IIIB za podmienky, že zošrotujú svoj starý traktor, ktorý viac 
znečisťuje životné prostredie. To podporí ná kup traktorov eta py IIIB a bude ma ť pozitívny vplyv 
na životné prostredie. Nepomôže to však výrobcom traktorov pri financovaní výskumu a vývoja 
potrebného na výrobu traktorov eta py IIIB. Zostávajú pochybnosti o tom, či by perspektíva 
systému šrotovného bola dostato čná na to, aby banky posky tli výrobcom traktorov pôži čky 
potrebné na výskum a vývoj. Navyše, ak by členské štáty zaviedli sy stém šrotovného rôznymi 
spôsobmi, viedlo by to k fragmentácii vnútorného trhu a k narušeniu hospodárskej sú ťaže. V 
každom prípade Komisii nie sú známe žiadne plány ktoréhoko ľvek členského štátu zavies ť 
šrotovné pre tento sektor.  
Zavedenie odstupňovaného percentuálneho podielu  v rámci systému flexibility pre rôzne typy 
traktorov v závislost i od problémov, s ktorými sa stretávajú pri prechode z etapy IIIA do etapy IIIB 
nie je uskuto čniteľné, pretože neexistuje  žiadny konkrétny inventár  traktorov v rôznych 
kategóriách, ani príslušný systém na sledovanie objemu predaja. 
Pri zvýšení percentuálneho podielu v rámci systému flexibility na 50 %  pre všetky traktory a 
primeraná úprava fixných množstiev sa musia zoh ľadniť spoločenské a hospodárske vplyvy a 
vplyv na životné prostredie. Vplyvy všetkých necest ných pojazdných strojov na  životné prostredie 
boli určené v hodnotení vplyvu systému flexibility nece stných pojazdných strojov, založenom na 
vonkajších nákladoch na vypo čítané emisie. Ke ďže v databázach EUROSTAT-u a 
environmentálnych databázach je úplný nedostat ok špecifických informácií o traktoroch, nie je 
možné poskytnú ť podrobnejšie informácie len o traktoroch. Avšak povaha uvedených vplyvov je v 
prípade traktorov podobná ako v prípade všetkých necestných pojazdných strojov. 
Environmentálne náklady predsta vujú náklady, ktoré vyplývajú z ďalších emisií motorov v rámci 
upraveného systému flexibility s 50 % podielom v porovnaní so sú časným systémom flexibility s 
20 % podielom. 
Podľa použitej metodiky založenej na čistej súčasnej hodnote (Net Present Value, NPV) 
environmentálne náklady vyplývajú ce zo systému flexibility s 50 % podielom v porovnaní so 
súčasným systémom flexibility s 20 % podielom sú na každý typ zne čisťujúcej látky v rozsahu: 
Znečisťujúca látka  Systém flexibility s 50 % 
podielom pre necestné 
pojazdné stroje Systém flexibility s 50 % 
podielom pre traktory 
PM 200 80 – 90  
NO x 350 130 – 150  
Spolu  550 210 - 240  
 
Tieto čísla (v miliónoch eur) predstavujú cel kové náklady na obdobie rokov 2008-2030, pri čom pre 
súčasné hodnotenie vplyvov bol prínos vypo čítaný na obdobie troch r okov, ktorého sa týka 
sprievodný návrh. Tieto čísla pre traktory sú založené na  predpoklade, že traktory budú ma ť stále 
relatívne rovnaký podiel na zne čisťovaní.  
Odhadovaný vplyv rozšíreného systému flexibility je v prvom roku 0,3 % z celkových emisií (PM 
a NO x) všetkých necestných pojazdných strojov v prevádzke. 
 
SK 9   SK Na druhej strane, rozšírený systém flexibility by umožnil výrobcom na ďalej predáva ť traktory a 
tým tvoriť príjmy na financovanie nákladov na výskum a vývoj traktorov etapy IIIB. Podobne ako 
v prípade hodnotenia vplyvu necestných pojazdných strojov sa o čakáva, že hospodársky prínos 
bude väčší ako negatívny vplyv na  životné prostredie.  
Ako alternatíva k systému flexibi lity s 50 % podielom, by sa mohla zváži ť možnosť odložiť 
zavedenie etapy IIIB do zavedenia etapy IV. Znamenalo by to, že ú činok 90 % zníženia limitov pre 
PM by sa oneskoril o tri roky.  Komisia je tiež toho názor u, že o podobnom zvýšení v rámci 
systému flexibility by sa pri zavedení etapy IV nemalo uvažova ť; ako bolo už uvedené, výskum a 
vývoj realizovaný pre etapu IIIB by mal zabezpe čiť, že takéto opatrenie nebude potrebné. Komisia 
bude o tom zainteresované strany informova ť. 
Zvýšenie percentuálneho podielu v rámci systému flexibility na 80 %  pre všetky traktory a 
primeraná úprava fixných množstiev, podobne a ko v prípade možnosti 4.2, s týmito rozdielmi: 
80 % by nebolo v súlade s návrhom týkajúcim sa  necestných pojazdných strojov (50 %); podiel v 
systéme flexibility by sa teraz viac približoval k americkému systému, pri čom základom by bol 
stále systém EÚ; viedlo by to k vä čším škodám na životnom prostredí, pri čom zástupcovia 
výrobného odvetvia uviedli, že tak vysoký podiel, aby dosiahli súlad so smernicou, nepotrebujú. 
Používanie systému flexibility s mechanizmom sankcií  by obmedzil obavy z toho, že rozšírený 
systém flexibility môže spôsobi ť narušenie hospodárskej sú ťaže. Neexistuje však dostatok 
dostupných informácií o tom či traktory sp ĺňajú požiadavky, čo by mohlo spôsobi ť značné 
zaťaženie príslušných vnútroštátnych orgánov, ktoré považujú túto možnos ť za prakticky 
neuskutočniteľnú, pričom príprava a zavedenie takéhoto mechanizmu by viedla k nákladom 
(oznamovanie a doh ľad), ktoré by neboli primerané pr ínosu, ktorý by vyplýval z jeho uplat ňovania. 
Flexibilný obchodný systém , v rámci ktorého by firmy mohli kupova ť dodatočnú flexibilitu od 
tých firiem, ktoré ju nepotrebuj ú, by poskytol silnú motiváciu dosiahnu ť súlad s novými emisnými 
limitmi čo najskôr. Vytvorenie takéhoto zložitého systému by však v krátkodobom horizonte bolo 
neúmerné o čakávaným prínosom.  
Ako vyplýva z uvedených údajov, ani systém ABT  nie je považovaný za realizovate ľnú možnos ť; 
Rada aj Parlament ho už zamietli.  
Porovnanie uvedených možností:  
 Ú činnosť Efektivita  Súdržnos ť Uskutočniteľno
sť 
Možnosť 1 –  
Východiskový stav  Neúčinná Neefektívna  Čiastočne 
súdržná  Uskutočniteľná  
Možnosť 2 -  
Poskytnutie vládnych 
pôžičiek na financovanie 
uskladnených motorov 
IIIA Čiastočne 
účinná Neefektívna  Nesúdržná  Uskutočniteľná, 
ak by boli členské 
štáty ochotné  
Možnosť 3 -  
Vnútroštátne systémy 
šrotovného  Čiastočne 
účinná Neefektívna  Čiastočne 
súdržná  Neuskuto čniteľná 
 
SK 10   SK Možnosť 4.1 –  
Odstupňovaný 
percentuálny podiel v 
rámci systému flexibility  Účinná Efektívna  Súdržná  Neuskuto čniteľná 
Možnosť 4.2 –  
Systém flexibility s 50% 
podielom  Účinná Efektívna  Súdržná  Uskutočniteľná 
Možnosť 4.3 –  
Systém flexibility s 80% 
podielom  Účinná len 
pokiaľ ide o 
cieľ 1 Neefektívna z 
dôvodu 
nepriaznivého 
vplyvu na 
životné 
prostredie  Súdržná s 
environmentál
nou politikou  Uskutočniteľná 
Možnosť 4.4 –  
Mechanizmus sankcií  Účinná Neefektívna  Súdržná  Neuskuto čniteľná 
Možnosť 4.5 -  
Systém obchodovania  Účinná  Čiastočne 
efektívna  Súdržná  Neuskuto čniteľná 
Možnosť 4.6 -  
Systém ABT  Účinná  Čiastočne 
efektívna  Súdržná  Neuskuto čniteľná 
 
5.1. Záver  
Výsledkom uvedenej analýzy je, že rozšírenie podielu v rámci systému flexibility na 50 % je 
najvhodnejšie opatrenie na zabezpe čenie splnenia cie ľov politiky.  
6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Posúdenie vplyvov rozšírených ustanovení týkajúci ch sa systému flexib ility po jeho zavedení a 
dokončení sa bude zaklada ť na informáciách poskytnutých výrobným odvetvím a členskými 
štátmi, ako sa to už vyžaduje v smernici 2000/25/ES. Preto sa neo čakáva žiadne zvýšenie nákladov 
pre výrobcov alebo vnútroštátne orgány. 
Kľúčové ukazovatele na hodnotenie ú činnosti tejto iniciatívy by mohli zah ŕňať používanie systému 
flexibility do konca roka 2013, zmeny v po čte firiem kon čiacich s podnikaním a zmeny v emisiách 
NO x a PM z traktorov.  
Je zámerom Komisie vyhodnoti ť vplyv revidovaného systému fl exibility na konci obdobia 
uvedeného v sprievodnom návr hu, t.j. v roku 2014 a navrhnú ť potrebné závery zo získaných 
výsledkov.