SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 13.6.2007 
KOM(2007) 323 v kone čnom znení 
2007/0109 (CNS)   
SPRÁVA KOMISIE RADE 
o výsledkoch pomoci povolenej vo Fínsku na ur čité množstvá osiva  
a určité množstvá osiva obilnín 
Návrh 
NARIADENIE RADY 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1947/2005 
pokiaľ ide o vnútroštátnu pomoc poskytnutú Fínskom na osivo a osivo obilnín 
(predložený Komisiou)  
  
{SEK(2007) 799} 
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Ú VOD............................................................................................................................ 3 
2. S YSTÉM VNÚTROŠTÁTNEJ POMOCI NA PRODUKCIU OSIVA ............................................. 3 
2.1. Pomoc na osivo obilnín................................................................................................ 3 
2.2. Pomoc na trávové/ ďatelinové osivo............................................................................. 4 
2.2.1. Produkcia ............................................................................................................... ...... 4 
2.2.2. Implementácia........................................................................................................... ... 5 
2.2.3. Úprava pomoci........................................................................................................... .. 5 
2.2.4. Diferenciácia pomoci pod ľa regiónov.......................................................................... 5 
2.2.5. Osivo odrôd v rámci každého druhu oprávnené ho na prijatie pomo ci (príloha V) ..... 6 
2.2.6. Ďatelina lúčna (Trifolium pratense L. ) – príloha VI, tabu ľka 1................................... 6 
2.2.7. Timotejka lú čna (Phleum pratense L. ) – príloha VI, tabu ľka 2................................... 6 
2.2.8. Kostrava lú čna (Festuca pratensis huds. ) – príloha VI, tabu ľka 3 .............................. 7 
2.2.9. Rezna čka (Dactilis glomerata L. ) – príloha VI, tabu ľka 4 .......................................... 7 
2.2.10. Mätonoh tvráci ( Lolium perenne L. ) – príloha VI, tabu ľka 5 ...................................... 7 
3. D OVOZ OSIVA DO FÍNSKA .............................................................................................. 8 
3.1. Dovoz osiva obilnín – príloha VII – tabu ľka 1 a 2 ...................................................... 8 
3.2. Dovoz trávového/ ďatelinového osiva – príloha VII – tabu ľka 3 ................................. 8 
4. ĎALŠIE SCHÉMY POMOCI VO FÍNSKU ............................................................................. 8 
5. A SPEKTY PRODUKCIE TRÁVOVÉHO /ĎATELINOVÉHO OSIVA VO FÍNSKU A V EÚ 15 ........ 9 
6. R EŽIM JEDNOTNEJ PLATBY .......................................................................................... 10 
7. Z HRNUTIE A PRIPOMIENKY .......................................................................................... 10 
7.1. Právny základ............................................................................................................. 10 
7.2. Implementácia systému.............................................................................................. 10 7.3. Ďalšie schémy pomoci ............................................................................................... 10 
7.4. Režim jednotnej platby .............................................................................................. 10 
7.5. Rozmnožovanie v iných krajinách............................................................................. 11 
7.6. Produkcia osiva obilnín.............................................................................................. 11 
7.7. Dovoz do Fínska ........................................................................................................ 11 
8. N
ÁVRH ........................................................................................................................ 11 
Poznámka: Prílohy uvádzané v tejto správe možno nájs ť v pracovnom dokumente Komisie, 
ktorý je pripojený k tejto správe.  (http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm
) 
 
SK 3   SK SPRÁVA KOMISIE RADE 
o výsledkoch pomoci povolenej vo Fínsku na ur čité množstvá osiva  
a určité množstvá osiva obilnín 
1. ÚVOD 
V súlade s článkom 8 nariadenia Rady (EHS) č. 2358/711 bolo rozhodnutím Komisie 
2001/60/ES z 9. januára 20012 povolené Fínsku poskytova ť pomoc na osivo obilnín 
do 31. decembra 2005 (pozri prílohu I) a rozhodnutím Komisie 2001/61/ES 
z 9. januára 20013 bolo povolené Fínsku poskytova ť pomoc na osivo ďateliny lú čnej, 
timotejky lú čnej, kostravy lú čnej, rezna čky laločnatej a mätonohu trváceho do 
31. decembra 2005 (pozri prílohu II). 
Komisia do 1. januára 2006 zašle pod ľa článku 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) 
č. 1947/2005 správu Rade o výsledkoch pomoci povolenej na ur čité množstvá osiva 
a určité množstvá osiva obilnín spolu s potrebnými návrhmi na základe v čas 
dodaných informácií z Fínska. 
Táto správa vychádza z informácií pr avidelne poskytovanýc h fínskymi úradmi  
2. SYSTÉM VNÚTROŠTÁTNEJ POMOCI NA PRODUKCIU OSIVA  
Obidve povolenia sa vz ťahujú výlu čne na odrody obilnín a odrody trávy/ ďateliny, 
ktoré sú zaevidované vo fínskom zozname a pestujú sa, s výnimkou malých množstiev 
pestovaných v regiónoch na hranici ach Fínska, výhradne v tomto členskom štáte.  
V povolení na pomoc na osivo obilnín sa  stanovuje horná hr anica oprávneného 
množstva 100 000 ton a maximálna úrove ň pomoci 2,523 EUR na 100 kg, čo 
predstavuje maximálnu sumu 2,523 mil. EUR (pozri prílohu I). 
V prípade pomoci na produkciu trávového/ ďatelinového osiva sa v povolení 
stanovuje pre jednotlivé rastlinné druhy hor ná hranica pomoci na hektár a pre 
oprávnenú výmeru, ktorá predstavuje ma ximálnu sumu 1,814 mil. EUR (pozri 
prílohu II).  
2.1. Pomoc na osivo obilnín 
Počas obdobia rokov 2000 – 2005 sa produkci a osiva obilnín zvýšila o 23 % 
z 57 309 ton na 70 531 ton. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 246, 5.11.1971, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) 
č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1). Zrušené a nahradené nariadením Rady (ES) 
č. 1947/2005. (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 3.) 
2 Ú. v. ES L 21, 23.1.2001, s. 17. 
3 Ú. v. ES L 21, 23.1.2001, s. 18. 
 
SK 4   SK Počas toho istého obdobia sa produkcia ja čmeňa zvýšila o 62 %, jarnej pšenice 
o 163 % a ozimnej pšenice o 70 %. Produkcia osiva ovsa sa na druhej strane znížila o 32 %, tak ako aj produkcia osiv a raže, ktorá poklesla o 10 %. 
Tabuľka 1 obsahuje informácie prijaté od fínskych orgánov. Zah ŕňa obdobie rokov 
2000 – 2005. 
Tabuľka 1 Produkcia certifikovaného osiva obi lnín (v tonách) vo Fínsku v rokoch 
2000 až 2005 
Obilniny  2000 2001 2002 2003 2004 2005 % zmena 
2000/2005  
Jačmeň 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Ovos 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Raž 660 569 887 1 394 315 592 –10% 
Jarná pšenica  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Ozimná pšenica  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Spolu 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Zdroj: oznámený Fínskom  
Kým výška pomoci je stanovená na 100 kg, predstavuje odhadovaná výška 
priemernej pomoci na hektár za obd obie rokov 2000 až 2005 asi 68 EUR/ha, a ako 
uvádza tabu ľka 2, tento trend je vzostupný. 
Tabuľka 2 Odhad výšky pomoci na osivo obilnín na hektár na základe 
priemerných historických úrod a pomoci vo výške 2,523 EUR na 100 kg 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Priemer 
2000 do 2005
Produkcia (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355 
Výmera (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136 
Úroda (kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704 
Výška pomoci (€/ha) 52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2 
(1) Priemerná úroda ja čmeňa, ovsa, raže, ozimnej pšenice a pšenice jarnej. 
V období rokov 2000 – 2005 vzrástli hektárov é úrody osív osiva obilnín o 44 %. 
Výška pomoci na hektár sa v dôsledku toho vyvíjala rovnako. 
Odrody osiva obilnín, na ktoré sa v období rokov 2005 až 2005 čerpala vnútroštátna 
pomoc, sa uvádzajú v prílohe II I. Zo zoznamu je zrejmé, že po čet odrôd, najmä 
jačmeňa, výrazne vzrástol. 
2.2. Pomoc na trávové/ ďatelinové osivo 
2.2.1.  Produkcia 
Produkcia trávového/ ďatelinového osiva v období rokov 2000 až 2005 poklesla 
z maximálnej hodnoty 4 685 ton v roku 2001 na najnižšiu úrove ň 1 654 ton v roku 
2004, a to najmä kvôli kolísaniu povete rnostných podmienok. Ako však vidno z 
tabuľky 3, produkcia v roku 2004 bola pod šes ťročným priemerom, ktorý 
predstavoval približne 3 163 ton. Timotejka lú čna predstavuje najdôležitejší druh. 
 
SK 5   SK Tabuľka 3 Produkcia certifikovaného trávového/ ďatelinového osiva (v tonách) vo 
Fínsku v období rokov 2000 až 2005  
Druh 2000 2001 2002 2003 2004 2005 (zmena 
v %) 
2000/2005
Ďatelina lú čna 53 125 68 62 4 52 –2 % 
Timotejka  2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11 % 
Kostrava lú čna 423 732 468 454 318 700 66 % 
Reznačka 6 3 0 2 0 0  
Mätonoh trváci  45 44 31 38 13 43 –6 % 
Spolu  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1 % 
Zdroj: oznámené Fínskom  
2.2.2.  Implementácia 
Fínske orgány zaviedli v období rokov 2000 – 2005 z vlastnej  iniciatívy niektoré 
úpravy systému poskytovania pomoci, a to úpravu pomoci na hektár v prípade 
prekročenia maximálnej povolenej výmery a diferenciáciu úrovne pomoci pod ľa 
regiónov. 
2.2.3.  Úprava pomoci 
Pri viacerých príležitostiach po čas rokov 2000 – 2005 prekro čila výmera schválená 
Fínskom, na ktorej sa produkovalo osivo, maximálnu výmeru uvedenú v rozhodnutí Komisie 2001/61/ES. 
Na prídel pomoci sa v takomto prípade použili dve metódy. Po prvé, v rokoch 2000 až 2002 sa vypo čítal celkový objem vynásobením 
maximálnej výmery maximálnou pomocou na hektár, ako sa uvádza v rozhodnutí 
Komisie. Tento celkový objem sa potom vyde lil schválenou výmerou v štáte, ktorá 
prekračovala maximálnu povolenú výmeru, čo viedlo k zníženej úrovni pomoci na 
hektár.  
V roku 2003 sa zaviedla koncepcia jednotkového koeficientu pomoci a jednotkový 
koeficient pomoci sa definoval ako „pom er jednotkovej plochy oprávnenej na pomoc 
a plochy v žiadosti o pomoc, na zák lade ktorej sa pomoc vyplatila“. 
V prípade, že sa prekro čí maximálna výmera v štáte, výmera oprávnená na 
poskytnutie pomoci sa vypo číta koeficientom jednotky pomoci a lineárnym znížením 
schválenej výmery všetkých žiadate ľov. 
V praxi vedie používanie jednotkového koe ficientu menšieho ako jedna na úrovni 
jednotlivého po ľnohospodárskeho podniku k poskytnutiu pomoci len na časť z 
každého hektára, na ktorý žiadal pomoc. 
2.2.4.  Diferenciácia pomoci pod ľa regiónov 
V rokoch 2004 a 2005 sa úrove ň pomoci poskytovanej výrobcom osiva líšila pod ľa 
regiónov (pozri prílohu IV). Úrove ň pomoci sa rozdelila na dve kategórie: jedna 
kategória pre regióny A a B na juhu Fínska a druhá kategória pre regióny C1 až C4 v 
severnej časti Fínska. 
 
SK 6   SK Dôvodom vytvorenia regionálnej di ferenciácie bolo zavedenie dodato čných platieb 
zo strany štátu pre systém ochrany životného prostredia v po ľnohospodárstve, ktorý 
sa uplatňuje len v regiónoch A a B a následné vyhnutie sa možnej nadmernej 
kompenzácii. 
2.2.5.  Osivo odrôd v rámci každého druhu oprávneného na prijatie pomoci (príloha V) 
V období rokov 2000 – 2005 sa zoznam osív odrôd v rámci každého druhu 
oprávneného na prijatie vnútroštátnej pomoci zna čne rozšíril, najmä v prípade 
timotejky a ďateliny lú čnej. 
V prílohe VI sa uvádza vývoj pod ľa podporovaných druhov, podrobnosti o 
produkcii, výmera schválená po kontrole, úr oda, výmera zodpovedajúca maximálnej 
pomoci a pomoc na hektár za obdobie rokov 2000 až 2005. Komentár v 
nasledujúcich odsekoch vyplýva z analýzy týchto údajov. Táto analýza sa odvoláva 
na priemernú úrove ň úrod v EÚ15, ktorú možno nájs ť v prílohe VIII, tabu ľka 1. 
2.2.6.  Ďatelina lú čna (Trifolium pratense L. ) – príloha VI, tabu ľka 1 
V rokoch 2000 až 2005 celkové množstvo ďateliny lú čnej pestovanej vo Fínsku 
značne kolísalo, v rozsahu od 125 ton v roku 2001 po 4 tony v roku 2004. Tento 
pokles je spôsobený najmä prudkým znížen ím ha úrod (zo 188 na 10 kg/ha) a ove ľa 
menšou mierou znížením výmery. 
Priemerná úrove ň ha úrod v EÚ 15 sa po čas obdobia rokov 2000 – 2004 pohybovala 
od 260 kg/ha v roku 2001 po 380 kg/ha v roku 2000. 
Výmera schválená po kontrole okrem t oho dvakrát presiahla maximálnu povolenú 
výmeru, a to v roku 2001 a 2002, a viedla k zníženiu úrovne pomoci na hektár. 
2.2.7.  Timotejka lú čna (Phleum pratense L. ) – príloha VI, tabu ľka 2 
Produkcia timotejky lú čnej v období rokov 2000 až 2005 tiež kolísala v rozmedzí od 
3 781 ton v roku 2001 po 1 319 ton v roku 2004. Kolísanie ha úrod a výmery viedlo 
k nerovnomernosti objemu produkcie. Ha úrody sa pohybovali od 527 kg/ha v roku 
2001 po 236 kg/ha v roku 2004. 
Úroveň ha úrod v EÚ 15 sa v rokoch 2000 – 2005 pohybovala v priemere od 
280 kg/ha po 530 kg/ha. Úrove ň ha úrod timotejky lú čnej pestovanej vo Fínsku je 
dosť porovnate ľná s priemernými hodnotami EÚ 15 po čas týchto rokov. 
Výmera schválená po kontrole, na ktorej sa timotejka lú čna pestovala, navyše 
prekračovala maximálnu výmeru schvále nú rozhodnutím Komisie 2001/61/ES po čas 
celého obdobia, najmä v rokoch 2001, 2002 a 2003, ke ď výmera prekro čila 
maximálnu povolenú výmeru o viac ako 40 %. 
Prekročenie maximálnej povolenej výmery vied lo k zníženiu pomoci na hektár 
v období rokov 2000 – 2002. Od roku 2003 sa  používal jednotkový koeficient 
pomoci, ktorý bol 0,70 v roku 2003 a 0,89 v roku 2004 a 0,97 v roku 2005. 
 
SK 7   SK 2.2.8.  Kostrava lú čna (Festuca pratensis huds. ) – príloha VI, tabu ľka 3 
Produkcia kostravy lú čnej sa pohybovala od vysokého objemu 732 ton v roku 2001 
po 318 ton v roku 2004. 
Z údajov o ha úrodách po čas obdobia rokov 2000 – 2005 vyplýva ur čitá volatilita, 
keď sa ha úrody pohybovali od 444 kg/ha v r oku 2001 po približne 200 kg/ha v roku 
2004. 
Priemerná úrove ň ha úrod v EÚ15 sa po čas obdobia rokov 2000 – 2005 pohybovala 
od 530 kg/ha po 750 kg/ha. 
Výmera schválená po kontrole okrem toho prekro čila maximálnu povolenú výmeru 
počas každého roka, s výrazným prekro čením v roku 2003 o viac ako 44 %. 
V rokoch 2000 – 2002 to viedlo k zníženej  úrovni pomoci. V roku 2003 sa použil 
jednotkový koeficient pomoci vo výš ke 0,68 a v roku 2005 vo výške 0,74. 
2.2.9.  Reznačka (Dactilis glomerata L. ) – príloha VI, tabu ľka 4 
Produkcia sa pohybovala od 6 ton v roku 2000 po nulu v rokoch 2004 a 2005. 
Úroveň ha úrod osiva rezna čky laločnatej sa pohybovala od 339 kg/ha v roku 2003 
po 23 kg/ha v roku 2002. 
Úroveň ha úrod v EÚ 15 sa po čas obdobia rokov 2000 – 2005 pohybovala v priemere 
od 790 kg/ha po 1 020 kg/ha. 
Počas obdobia rokov 2000 – 2003 zostala výme ra schválená po kontrole pre 
produkciu osiva rezna čky laločnatej v rámci maximálnej výmery uvedenej 
v rozhodnutí Komisie 2001/61/ES a v rokoc h 2004 a 2005 nebola schválená žiadna 
výmera. V dôsledku toho zost ala v období rokov 2000 – 2003 úrove ň pomoci na 
hektár nezmenená. 
Záujem o produkciu osiva rezna čky laločnatej evidentne klesá. 
2.2.10.  Mätonoh tvráci ( Lolium perenne L. ) – príloha VI, tabu ľka 5 
Produkcia sa pohybovala od 45 ton v roku 2000 po 13 ton v roku 2004. 
Ha úrod osiva mätonohu trváceho vo Fí nsku sa pohyboval od 651 kg/ha v roku 2001 
po 180 kg/ha v roku 2004. 
V rámci EÚ 15 priemerná úrove ň ha úrod po čas obdobia rokov 2000 – 2005 kolísala 
od 1 090 kg/ha po 1 510 kg/ha. 
V období rokov 2000 – 2005 zostala výmera sc hválená po kontrole  v medziach 
maximálnej výmery stanovenej v rozhodnutí Komisie.  Pomoc poskytnutá na hektár 
zostala nezmenená a bola na maximálnej úrovni.  
 
SK 8   SK 3. DOVOZ OSIVA DO FÍNSKA  
3.1. Dovoz osiva obilnín – príloha VII – tabu ľka 1 a 2 
Dovoz osiva obilnín sa zvýšil z 39 ton v roku 2000 na 118 ton v roku 2004, avšak v 
roku 2005 sa znížil na 5 ton (príloha VII, tabu ľka 1). 
Percentuálny pomer dovoz/produkcia bol v roku 2000 0,07 %, v roku 2005 bol tento 
pomer ešte nižší. 
Celkové množstvo certifikovaného osiva obilnín dostupného na fínskom trhu 
z domácej produkcie a z dovozu (žiadne osivo obilnín sa nevyviezlo) bolo na úrovni 57 347 ton v roku 2000 a 70 536 ton v roku 2005 (príloha VII, tabu ľka 2). 
Dovoz osiva obilnín do Fínska zaznamenal v časti daného obdobia ur čitý rast, s 
dočasným prudkým vzostupom v roku 2003, ale stále predstavuje ve ľmi malú časť, a 
to aj v roku 2003, z celkového množstva os iva obilnín dostupného na fínskom trhu. 
3.2. Dovoz trávového/ ďatelinového osiva – príloha VII – tabu ľka 3 
Dovoz trávového/ ďatelinového osiva zaznamenal po čas obdobia rokov 2000 – 2005 
značné zníženie. Celkové množstvo kleslo o 79% zo 712 ton v roku 2000 na 152 ton 
v roku 2005. Najnižšia hodnota 142 ton sa dosiahla v roku 2002. Tento pokles je 
spôsobený najmä znížením dovozu osiva timotejky lú čnej a kostravy lú čnej. 
Produkcia certifikovaného trávového osiva bola vo Fínsku po čas obdobia rokov 
2000 – 2005 na úrovni 2 678 ton v roku 2000 a na úrovni 2 703 ton v roku 2005. 
Podiel dovozu v roku 2000 predstavoval 27 %, v roku 2003 5 % a v roku 2005 6% domácej produkcie trávového/ ďatelinového osiva. 
Na základe údajov v tabu ľke 4 v prílohe VII je zo zvýšenia dovozu v roku 2004 
jasné, že dovoz s časti nahradil schodok miestnej  produkcie v tom istom roku. Za 
týchto okolností možno tvrdi ť, že osivo ur čené pre fínsky trh môže sa môže 
vypestova ť mimo Fínska. 
Napokon skuto čnosť, že domáca produkcia trávového/ ďatelinového osiva sa 
nahradiť dovozom, ke ď domáca produkcia je nízka, ukazuje, že domáca produkcia 
konkuruje s dovozom na tých istých trhoch. 
4. Ď
ALŠIE SCHÉMY POMOCI VO FÍNSKU  
Systémy pomoci založené na akte o pristúpení  
Na základe článku 142 aktu o pristúpení sa vytvorila schéma dlhodobej vnútroštátnej 
pomoci pre Fínsko a Švédsko na komp enzáciu za klimatické podmienky (Nordic 
aid). Vo Fínsku sa táto schéma vz ťahuje na regióny C1 až C4 (pozri prílohu IV) a 
pomoc sa zvyšuje smerom vyššie na sever. V regiónoch C3 a C4 sa vypláca na hlavu, 
na hektár alebo ako príplatok pri porážke. 
Na základe článku 141 Aktu o pristúpení exis tuje schéma pomoci, ktorá povo ľuje 
poskytovanie do časnej a postupne klesajúcej vnútroš tátnej pomoci v regiónoch A a B 
(pozri prílohu IV) pre sektory chovu dobytka a sektor záhradníctva. Pomoc spo číva v 
 
SK 9   SK investičnej pomoci pri vyššej ako štandardnej intenzite, ako aj v pomoci na podporu 
príjmov. 
Ďalšie schémy pomoci  
Okrem uvedených schém existovala vo Fí nsku aj schéma pomoci na ochranu 
životného prostredia v po ľnohospodárstve. V rozhodnutí o podpore na základe 
článku 141 sa opráv ňovala dodato čná pomoc na ochranu životného prostredia 
v poľnohospodárstve vo forme stimula čných platieb do výšky 130 % základnej 
platby. Stimula čné platby boli doplnkom k spoluú časti na platbách na ochranu 
životného prostredia v po ľnohospodárstve a líšili sa pod ľa plodiny. 
Na záver treba uvies ť, že v marci 2005 sa zaviedla štátna schéma pre znevýhodnené 
oblasti (LFA – Less Favoured Areas). Táto schéma umož ňuje poskytnutie základnej 
platby a v ur čitých prípadoch dodato čnej platby pre oblasti op rávnené na získanie 
spolufinancovania kompenza čného príspevku. Tieto plat by predstavujú dodatok k 
spolufinancovaniu kompenza čných príspevkov. 
V prílohe XI sa uvádza stru čný prehľad finančnej podpory z rôznych programov 
mimo vnútroštátnej pomoci pre produkciu trávového/ ďatelinového osiva a osiva 
obilnín, ktorú pestovate ľ môže dosta ť v roku 2005. 
5. ASPEKTY PRODUKCIE TRÁVOVÉHO /ĎATELINOVÉHO OSIVA VO FÍNSKU A V EÚ 15  
Prehľad produkcie, priemerných cien a priemerných ha úrod za EÚ15 za obdobie 
rokov 2000 – 2005 sa uvádza v prílohe VIII. Táto príloha obsa huje aj porovnanie 
s fínskymi údajmi. 
Na základe tohto preh ľadu možno uvies ť, že: 
– fínske ha úrod osiva sú zvä čša nižšie ako priemer za  EÚ 15 okrem timotejky 
lúčnej, v prípade ktorej sú prieme rné ha úrod podobné (príloha VIII, 
tabuľka 1), 
– priemerné fínske ceny sú celkovo vyššie ako priemerné úrovne EÚ15, najmä 
v prípade ďateliny lúčnej (príloha VIII, tabu ľka 2), 
– fínske trhové príjmy z produkcie osiva sú celkovo nižšie ako pr iemer za EÚ 15 
(príloha VIII, tabu ľka 3), 
– priemerná fínska pomoc na hektár, obsa hujúca pomoc zo strany EÚ a zo strany 
štátu, na produkciu osiva vo ve ľkej miere prevyšuje priemer za EÚ 15, s 
výnimkou rezna čky laločnatej (príloha VIII, tabu ľka 6), 
– celkové fínske príjmy (obsahujúce trhové  príjmy a pomoc) za produkciu osiva 
v období rokov 2000 – 2004 sú v prepo čte na hektár za vä čšinu rokov vyššie 
ako priemer za EÚ 15 v prípade ďateliny lú čnej a timotejky lú čnej, ale celkovo 
nižšie ako priemer za EÚ 15 v prípade kostravy lú čnej. Údaje za rezna čku 
laločnatú vo Fínsku sú nedostato čné na porovnanie s hodnotami za EÚ 15 
(príloha VIII, tabu ľka 7). 
 
SK 10   SK 6. REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY  
Od začiatku roku 2006 uplat ňuje Fínsko systém jednot ných platieb a využíva 
dynamicky hybridný regionálny mode l. Fínsko je rozdelené na  tri regióny a približne 
80 % podpory v rámci spolo čnej poľnohospodárskej politiky sa prevádza na 
regionálnu platbu s paušálnou sa dzbou. Niektoré platby sú časne zostávajú viazané a 
platia sa ako doplnok k platbám s paušálnou sadzbou. Cie ľom je dospie ť v roku 2016 
k platbe s paušálnou sadz bou pre celý sektor po stupným znižovaním úrovne 
doplňujúcich platieb. 
Všetka pomoc na kultúrne plodiny a pomoc Spolo čenstva na osivá sú úplne 
oddelené, okrem produkcie osiva timotejky (P hleum Pratense L.), v prípade ktorej 
pomoc zostáva viazaná pod ľa článku 99 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003. 
Udržiavaním viazanej pomoci na produkciu timotejky sa s najvyššou pravdepodobnos ťou zabezpe čí pokračujúca vysoká úrove ň produkcie osiva timotejky 
vo Fínsku. 
7. Z
HRNUTIE A PRIPOMIENKY  
7.1. Právny základ 
Ustanovenie základného nariadenia zaveden é prostredníctvom Aktu o pristúpení, 
ktorým sa Fínsku umož ňuje poskytova ť vnútroštátnu pomoc, možno považova ť za 
ustanovenie do časného charakteru, ke ďže text povo ľuje Komisii zasiela ť Rade nielen 
správu, ale aj „akéko ľvek potrebné návrhy“ týkajúce sa schémy štátnej pomoci. 
7.2. Implementácia systému 
Fínsko je oprávnené poskytova ť pomoc pestovate ľom v rámci stanovených limitov 
pre výmery a sumy ustanovené v rozhodnutiach 2001/60/ES a 2001/61/ES. 
V rokoch 2000 – 2002 sa pomoc zdá by ť rozložená na celkovú produk čnú výmeru, 
ktorá niekedy prekro čila povolenú výmeru, čo viedlo k zníženiu úrovne pomoci. Po 
roku 2002 sa používala metóda je dnotkového koeficientu pomoci. 
7.3. Ďalšie schémy pomoci 
Väčšina schém uvedených v kapitole 4, s výnimkou schémy založenej na článku 141 
Aktu o pristúpení, je ur čená najmä na kompenzáciu za náro čné klimatické 
podmienky, v ktorých musia fínske po ľnohospodárske podniky pôsobi ť. 
Preto motivácia na zavedenie mnohých týchto schém a štátnej pomoci pre produkciu 
osiva a semien je tá istá a kumulatívna povaha týchto zavedených schém pomoci je 
evidentná. Ke ďže schémy pomoci slúžia na ten istý ú čel, je potrebné znovu 
preskúma ť vzťah medzi schémou štátnej pomo ci pre osivo a osivo obilnín 
(existujúcou už 12 rokov) a ostatnými schémami pomoci. 
7.4. Režim jednotnej platby 
Fínsko sa rozhodlo uplat ňovať od 1. januára 2006 dynamický hybridný regionálny 
model a oddeli ť platby pomoci Spolo čenstva pre sektor kultúrnych plodín a osiva, 
s výnimkou osiva timotejky lú čnej, na ktorú pomoc zo stane viazaná. Pokra čovanie 
 
SK 11   SK schémy štátnej pomoci na produkciu osiv a a osiva obilnín by znamenalo trvalé 
opakované viazanie sektora a mohlo by zvráti ť výhody reformy z roku 2003. Mohlo 
by mať dôsledky aj z h ľadiska WTO. 
Osivo timotejky sa okrem toho množí vo Fí nsku v takmer optimálnych podmienkach 
s vyrovnanou hospodárskou sú ťažou. Udržiavaním viazanej pomoci na produkciu 
timotejky sa s najvyššou pravdepodobnos ťou zabezpe čí pokračujúca vysoká úrove ň 
produkcie osiva timotejky vo Fínsku. 
7.5. Rozmnožovanie v iných krajinách 
Na základe zvýšenia  dovozu trávového/ ďatelinového osiva v roku 2004, v ktorom 
miestna produkcia zaznamenala vysoký deficit, a prudkého zvýšenia dovozu osiva obilnín v roku 2003 sa zdá možné rozmnožova ť trávové/ďatelinové osivo a osivo 
obilnín, ur čené pre fínsky trh a jeho špecifické klimatické podmienky, mimo Fínska. 
7.6. Produkcia osiva obilnín 
Produkcia osiva obiln ín vykazovala po čas obdobia rokov 2000 – 2005 narastajúci 
trend. Výška priemeru úrod v produkcii osiv a obilnín vzrástla o 44 %. Výška pomoci 
na hektár sa v dôsledku toho vyvíjala rovnako. 
Počas obdobia rokov 2000 – 2005 sa okrem toho podstatne zvýšil po čet odrôd, na 
ktoré sa poskytovala vnútroštátna pomoc. 
7.7. Dovoz do Fínska 
V rokoch 2000 až 2005 bolo množstvo dovezeného osiva obilnín na ve ľmi nízkej 
úrovni. V tomto období objem trochu vzrást ol, avšak v roku 2005 poklesol na ve ľmi 
nízku úrove ň. 
Počas rokov 2000 až 2005 pokleslo množstvo dovezeného trávového/ ďatelinového 
osiva o 79% a zodpovedalo 6 % domácej produkcie. 
Zo skutočnosti, že domácu produkciu možno nahradi ť dovozom, ke ď je domáca 
produkcia nízka, vyplýva, že domáca produkcia sú ťaží s dovozom na tých istých 
trhoch. 
Preto nemožno vylú čiť, že vnútroštátna pomoc na produkciu osiva a osiva obilnín 
pôsobí ako prekážka dovozu osiva a osiva obilnín tým, že umelo robí fínsku 
produkciu osiva konkurencieschopnou vo či dovozu z iných členských štátov. 
8. 
NÁVRH  
Na základe výsledku tejto správy je pr ipojený návrh na nariadenie Rady. 
Navrhované opatrenia nemajú žiaden vplyv na celkový rozpo čet Európskych 
spoločenstiev. 
 
SK 12   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA  
V súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1947/2005 zašle Komisia správu Rade o 
výsledkoch vnútroštátnej pomoci povolenej vo Fínsku na ur čité množstvá osiva a ur čité 
množstvá osiva obilnín spolu s potrebnými návrhmi. 
V správe „o výsledkoch vo Fíns ku povolenej pomoci na ur čité množstvá osiva a ur čité 
množstvá osiva obilnín “ sú objasnené zistenia o výsledkoc h pomoci poskytnut ej vo Fínsku na 
produkciu osiva a osiva obilnín. V správe sa op isuje vývoj v sektore osiva a osiva obilnín vo 
Fínsku v období rokov 2000 – 2005. 
Predovšetkým na základe dostupnosti inýc h schém pomoci, ktorými sa fínski po ľnohospodári 
odškodňujú za klimatické podmienky, v ktorých pracujú, potreby vyhnú ť sa dvojitej 
kompenzácii a možnému narušeniu hospodárskej sú ťaže spôsobenej vnútroštátnou schémou 
pomoci sa pre Fínsko navrhuje zruši ť možnosť udeliť vnútroštátnu pomoc na osivo a osivo 
obilnín od roku 2011 s výnimkou osiva timotej ky, na ktorú sa poskytovanie pomoci skon čilo 
v roku 2006. Článok 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1947/2005 o spolo čnej organizácii trhu 
s osivami a o zrušení nariadenia (EHS) č. 2358/71 a nariadenia (EHS) č. 1674/72 sa 
zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní. 
 
SK 13   SK 2007/0109 (CNS) 
Návrh 
NARIADENIE RADY 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1947/2005 
pokiaľ ide o vnútroštátnu pomoc poskytnutú Fínskom na osivo a osivo obilnín 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva, a najmä na jej článok 36 a tretí 
pododsek článku 37 ods. 2, 
so zreteľom na návrh Komisie, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu4, 
keďže: 
(1) Podľa článku 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1947/2005 z 23. novembra 2005 o 
spoločnej organizácii trhu s osivami a o zrušení nariadenia (EHS) č. 2358/71 a 
nariadenia (EHS) č. 1674/725 môže Fínsko na základe povolenia Komisie poskytnú ť 
pomoc na ur čité množstvá osiva a osiva obi lnín produkovaných vo Fínsku z dôvodu 
špecifických klimatických podmienok. 
(2) Na základe informácií, ktoré Fínsko zaslalo  Komisii predložila Komisia Rade správu6 
v súlade článkom 8, ods. 2 druhý pododsek nariadenia (ES) č. 1947/2005. Zo správy 
vyplýva, že výrobcovia osiva a osiva obilnín vo  Fínsku majú prístup k iným schémam 
pomoci a že využívajú pomoc, ktorá odškod ňuje fínskych po ľnohospodárov za 
klimatické podmienky, v ktorých pracujú. 
(3) Zo správy takisto vyplýva, že produkcia objemu osiva ob ilnín vo Fínsku zaznamenala 
vzrastajúcu tendenciu a že dovezené množstvo osiva obilnín je malé oproti tomu, ktoré 
bolo vyprodukované v tomto štát e. Navyše zo správy zrete ľne vyplýva, že ke ď sa 
domáca produkcia osiva znížila, zvýšil sa dovoz a naopak, čo vedie k záveru, že 
náhrada domáceho osiva dovozeným je možn á a že fínska vnútroštátna pomoc môže 
narušiť hospodársku sú ťaž s dovážanými produktmi. 
(4) Osivo timotejky sa okrem toho rozmnožuje vo Fínsku v takmer optimálnych 
podmienkach s vyrovnanou hospodárskou sú ťažou. Udržiavanie viazanej pomoci na 
produkciu timotejky predstavuje stimul  produkcie osiva timotejky vo Fínsku. 
Poskytovanie vnútroštátnej pomoci na osi vo timotejky by sa preto malo zastavi ť. 
                                                 
4 Ú. v. EÚ C ..., ..., s. .... 
5 Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 3. 
6 KOM(2007) .... 
 
SK 14   SK (5) Z vyššie uvedených dôvodov a v záujme ri adneho fungovania jednotného trhu je 
vhodné, aby sa Fínsku pozastavila možnos ť poskytova ť vnútroštátnu pomoc na osivo 
a osivo obilnín. S cie ľom poskytnú ť poľnohospodárom vo Fínsku príležitos ť pripraviť 
sa na situáciu bez vnútroštátne j pomoci je však vhodné poskytova ť pomoc na 
produkciu osiva a osiva obilnín, s výnimkou osiva timotejky, v kone čnom, 
dodatočnom prechodnom období, po ktorom sa pos kytovanie tejto pomoc pozastaví. 
(6) S ohľadom na predbežné preskúmanie systému vnútroštátnej pomoci by sa od Fínska 
malo žiada ť, aby poskytlo podrobnú správu o výs ledkoch poskytnutej vnútroštátnej 
pomoci. 
(7) Nariadenie (ES) č. 1947/2005 by sa preto malo z odpovedajúcom spôsobom zmeni ť a 
doplniť, 
PRIJALA TOTO NARIADENIE: 
Článok 1 
V článku 8 nariadenia (ES) č. 1947/2005 sa odsek 2 nahrádza takto: 
„2. Fínsko môže na základe povolenia Komisie udeli ť pomoc na ur čité množstvo osív s 
výnimkou osiva timotejky ( Phleum pratense L. ) a na určité množstvo osív obilnín 
vyprodukovaných výlu čne vo Fínsku až do roku 2010 vrátane úrody z tohto roku. 
Najneskôr do 31. decembra 2008 predlo ží Fínsko Komisii podrobnú správu o 
výsledkoch povolenej pomoci.  
Článok 2 
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť tretím d ňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku 
Európskej únie.  
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo všetkých členských 
štátoch. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda