SK Úradný vestník Európskej únie C 318/88

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh“

[KOM(2008) 644 v konečnom znení, 2008/0198 (COD)]

2009/C 318/17

Spravodajca: Valerio SALVATORE

Pomocný spravodajca: Brendan BURNS

Rada sa 14. novembra 2008 rozhodla podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska v danej veci prijala svoje stanovisko 2. septembra 2009. Spravodajcom bol pán SALVATORE. Pomocným spravodajcom pán BURNS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 456. plenárnom zasadnutí 30. septembra a 1. októbra 2009 (schôdza z 1. októbra 2009) prijal 87 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Cieľ návrhu nariadenia Komisie minimalizovať riziko spojené s uvádzaním nezákonne získaného dreva a výrobkov z tohto dreva na európsky trh má úplnú podporu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru. Odlesňovanie je nielen zodpovedné približne za 20 % celosvetových emisií skleníkových plynov a celosvetový úbytok biodiverzity, ale je tiež príčinou závažných hospodárskych a hlavne sociálnych problémov. Na dosiahnutie stanoveného cieľa je potrebné konať odhodlanejšie a rozhodnejšie s dôrazom na právne záväzné opatrenia a krátke termíny zavádzania.

1.2 Návrh nariadenia predstavuje spolu s dohodami o dobrovoľnom partnerstve FLEGT (1), s rozvojom programov spolupráce v oblasti certifikácie a trvalo udržateľného využívania lesných zdrojov a s dohodami s hlavnými dovozcami dreva základný prvok boja nielen proti nelegálnemu výrubu dreva, ale aj obchodovaniu s ním.

1.3 Pojem trvalej udržateľnosti sa netýka len produkcie dreva, ale zahŕňa aj kritéria sociálne (ako prijateľné pracovné podmienky, dodržiavanie práv zamestnancov) podľa definícií MOP (2), hospodárske (zabránenie narúšaniu trhu nekalou súťažou) a environmentálne (dosah nelegálneho odlesňovania na životné prostredie a zmenšovanie biodiverzity).

1.4 V predkladanom nariadení Komisia navrhuje systém povinnej starostlivosti ako nástroj na maximálne zníženie nebezpečenstva, že sa na európsky trh dostane nelegálne drevo a výrobky z neho. Táto alternatíva v podobe, v akej je predkladaná, si vyžaduje niekoľko vylepšení.

1.5 Predovšetkým ide o to, že sa vzťahuje len na tie hospodárske subjekty, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na trh prvý raz. Podľa výboru tento systém treba rozšíriť pomocou rôznych mechanizmov a pravidiel na všetky hospodárske subjekty drevárskeho priemyslu. Všetky hospodárske subjekty musia byť sledovateľné, musia poskytnúť informácie o pôvode výrobku a jeho vlastnostiach. Patrí sem krajina, les, druh, vek a dodávateľ. Malé a stredné podniky, ako aj malí výrobcovia, by mali mať možnosť flexibilne a postupne sa prispôsobiť novému systému a to bez nadmernej záťaže.

1.6 Treba sa však vyhnúť zdvojeniu už existujúcich systémov sledovateľnosti tým, že sa uznajú tie národné predpisy s príslušnými nástrojmi kontroly, systémy certifikácie lesov a organizačné modely, ktoré najlepšie zodpovedajú kritériám trvalo udržateľného lesného hospodárstva, a to bez zbytočnej byrokracie. Zvlášť v tých prípadoch, v ktorých sa už uplatňujú princípy povinnej starostlivosti, je zbytočné zaťažovať ďalšou byrokraciou. EÚ musí stanoviť pre postupy riadenia rizík štandardné pravidlá a spoločné zásady správania, ktoré by boli prísnejšie v oblastiach, v ktorých je riziko nelegálneho hospodárenia s drevom veľmi vysoké (3). Pritom môže využiť služby overených nezávislých certifikačných firiem.

1.7 Vzhľadom na zaznamenanú nepriamu úmeru medzi mierou nezákonnej ťažby dreva a výškou príjmov na obyvateľa populácie určitej oblasti musia dohody s tretím krajinami obsahovať aj spoluprácu v oblasti organizácie resp. riadenia a systémy sociálnych impulzov.

1.8 Rozšírenie povinnej starostlivosti na všetky hospodárske subjekty by malo priaznivý vplyv na uvádzanie výlučne legálneho dreva na trh, o ktoré by bol väčší záujem nie tak pre hospodárske dôsledky v úzkom slova zmysle, ale pre jeho výrazný sociálny vplyv. Prezieravé lesné hospodárstvo a využívanie legálnych výrobkov sú pre miestnych obyvateľov pracujúcich v sektore dreva totiž príležitosťou pre trvalo udržateľný rozvoj a zárukou budúcnosti pre európsky priemysel tohto sektora.

1.9 Pôsobnosť nariadenia treba rozšíriť aj na drevo a výrobky z dreva určené na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

1.10 Sankcie za porušenie povinností pri obchodovaní s drevom a výrobkami z dreva musia byť vo všetkých štátoch jednotné a odstupňované podľa miery zodpovednosti až po zákaz podnikateľskej činnosti v prípade zvlášť závažných porušení.

1.11 Výbor dôrazne zastáva myšlienku, aby sa pri Komisii vytvorila poradná skupina pre obchodovanie s drevom, ktorá by zahŕňala všetky zainteresované subjekty a pomáhala jej zabezpečiť správne fungovanie celého systému.

1.12 Komisia by mala dva roky po nadobudnutí účinnosti nariadenia vykonať hodnotenie jeho dosahu na dobré fungovanie vnútorného trhu s výrobkami z dreva. V prípade zistenia prípadných negatívnych výsledkov by mala vykonať revíziu slabých stránok nariadenia.

2. Úvod

2.1 Cieľom tohto nariadenia je bojovať proti ilegálnemu výrubu dreva a zároveň podporovať získavanie dreva z krajín s legálnou praxou v oblasti lesného hospodárstva. Je jednou z odpovedí EÚ na problém nelegálneho výrubu dreva, ktorý je jednou z príčin odlesňovania. Odlesňovanie je zodpovedné za približne 20 % celosvetových emisií skleníkových plynov a je jednou z hlavných príčin celosvetového úbytku biodiverzity. Nelegálne odlesňovanie okrem toho vedie k hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu dampingu a tým ohrozuje konkurencieschopnosť podnikov, ktoré využívajú lesné zdroje legálne.

2.2 V súvislosti so sociálnym dampingom sa EÚ od roku 1996 niekoľkokrát pokúsila začleniť do dohôd Svetovej obchodnej organizácie (WTO) ustanovenia o dodržiavaní základných pracovných práv. Tieto návrhy vyvolali silný odpor rozvojových krajín, ktoré obviňujú rozvinuté krajiny, že takéto návrhy využívajú ako nástroj na vytvorenie nových foriem ochranárskej politiky voči ich vývozom. Okrem toho sa na túto tému v súčasnej dobe veľa diskutuje aj v samotnej EÚ.

2.3 Komisia rozpracovala radu možností s cieľom zaručiť, aby sa v rámci EÚ na trh uvádzalo výlučne zákonne získané drevo a výrobky z neho. Tieto alternatívy boli podrobené hodnoteniu dôsledkov a zhrnuté do systému povinnej starostlivosti. Dôkladnejšia kontrola na hraniciach by bola určite želateľná a veľmi užitočná, ale žiaľ nezlučiteľná s predpismi o voľnom obchode a tým vlastne v praxi neuskutočniteľná.

2.4 Zákonnosť pôvodu sa vymedzuje na základe právnych predpisov krajiny ťažby. Zákonnosť sa môže overovať v signatárskych krajinách dohôd FLEGT na základe licencií EU-FLEGT nadväzujúcich na bilaterálne dohody o dobrovoľnom partnerstve medzi Európskou komisiou a jednotlivými krajinami vyvážajúcimi drevo alebo na základe povolení CITES (4). V iných krajinách možno zákonnosť overiť iným spôsobom. V prípade účastníkov trhu ju možno overiť prostredníctvom systémov, ktoré v plnom rozsahu spĺňajú kritériá povinnej starostlivosti.

2.5 Systém povinnej starostlivosti je založený na zodpovednosti účastníkov trhu minimalizovať riziko uvádzania na trh nezákonne získaného dreva prostredníctvom systému sledovateľnosti založeného na dostupnosti informácií o pôvode a vlastnostiach dreva, ktoré spĺňajú požiadavky zákonnosti stanovené vnútroštátnymi právnymi predpismi. Úlohou tohto systému je okrem toho usmerniť spotrebiteľa pri kúpe tak, aby neprispieval k ilegálnej ťažbe dreva.

2.6 Na uľahčenie implementácie predkladaného návrhu môžu účastníci trhu využiť prípadné systémy vytvorené orgánmi dohľadu. V každom prípade musia príslušné úrady ustanovené členskými štátmi určiť orgány dohľadu a vyhradiť si právo pravidelne kontrolovať ich korektné správanie.

2.7 Kontrolné orgány, ktoré vopred vypracovali požiadavky na realizáciu systémov povinnej starostlivosti, udeľujú účastníkom trhu príslušné povolenia. Príslušné úrady vykonávajú potrebný dohľad a uplatňujú vhodné disciplinárne opatrenia voči tým hospodárskym subjektom s udeleným osvedčením, ktoré konajú v rozpore so systémom povinnej starostlivosti.

2.8 Členské štáty prijímajú ustanovenia o sankciách platných v prípade porušení a uplatňujú všetky opatrenia potrebné na podporu vykonávania tohto nariadenia. Pravidlá stanovené v tomto nariadení sa budú uplatňovať na základe dohôd WTO rovnakým spôsobom tak na dovážené výrobky, ako aj na výrobky vyprodukované v EÚ.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Cieľ zabezpečiť, aby na európskom trhu bolo len drevo pochádzajúce z lesov, ktoré sú obhospodarované zákonným a trvalo udržateľným spôsobom, má úplnú podporu výboru. Okrem toho si výbor želá, aby toto nariadenie bolo schválené v krátkom čase a aby bolo výrazným signálom toho, že EÚ sa zasadzuje proti nezákonnej ťažbe dreva.

3.2 Určite je želateľné, aby sa rozšíril rozsah dvojstranného prístupu prostredníctvom dohôd o dobrovoľnom partnerstve FLEGT a dohôd s najväčšími dovozcami dreva (USA, Ruskom, Čínou, Japonskom) s cieľom stanoviť medzinárodné pravidlá pre boj nielen proti nezákonnej ťažbe dreva, ale aj proti jeho uvádzaniu na trh. Želateľné je tiež, aby sa vytvorili programy spolupráce s krajinami produkujúcimi drevo zamerané na trvalo udržateľné využívanie lesných zdrojov, dodržiavanie zákonov v krajinách produkujúcich drevo a rozšírenie systémov udeľovania osvedčení. V širšom slova zmysle je želateľné zrealizovať projekty, ktoré by vytvorením vhodných systémov kontroly podporili priamo na mieste uplatňovanie zásady dobrej správy.

3.3 Systém povinnej starostlivosti však má niekoľko slabých stránok. Predovšetkým sa vzťahuje len na tie hospodárske subjekty, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na trh ako prví: na majiteľov lesov, držiteľov licencií na ťažbu dreva a dovozcov dreva a výrobkov z dreva. Výsledkom je, že očakávaný vplyv na kontrolu rizika uvádzania nezákonných výrobkov na trh slabne tým viacej, čím sú hospodárske subjekty tohto odvetvia bližšie ku konečnému spotrebiteľovi. Podľa výboru tento systém treba rozšíriť pomocou rôznych mechanizmov a pravidiel na všetky hospodárske subjekty drevárskeho priemyslu EÚ.

3.3.1 Každý hospodársky subjekt drevárskeho priemyslu sa musí presvedčiť o zákonnosti dreva, ktoré vlastní, k čomu musí mať základné informácie o pôvode výrobku, teda o krajine, lese, dodávateľovi, druhu, veku a objeme. To sa môže zaručiť prijatím systému sledovateľnosti, ktorý by mal rôzne úrovne zodpovednosti. Drobných vlastníkov lesov pôsobiacich v prostredí krajín s účinnými systémami legislatívnej kontroly, ktorí konajú v súlade so systémom povinnej starostlivosti, je zbytočné zaťažovať ďalšou byrokraciou. Na druhej strane však veľké hospodárske subjekty, ktoré nakupujú alebo uvádzajú drevo na trh v rámci EÚ alebo ho dovážajú z tretích krajín, musia tento systém uplatňovať v súlade s nariadením.

3.4 Systém povinnej starostlivosti aj so želanými opravnými opatreniami sa však nezdá byť postačujúci na dosiahnutie stanovených cieľov v krátkom časovom horizonte, a to ani vzhľadom na závažnosť a zložitosť problému nezákonnej ťažby dreva. Opatrenia a kontrolu treba osobitne zamerať na oblasti pôvodu dreva a zložky drevárskeho odvetvia s vysokým rizikom nezákonnosti, pretože tam je podstata celého problému. V týchto prípadoch by si obhospodarovanie dreva vyžadovalo aj dohľad zo strany nezávislých certifikačných firiem s preukázanou praxou.

3.5 Na úrovni EÚ by bolo vhodné stanoviť spoločný rámec noriem postupu riadenia rizika a čo najlepšie využiť systémy dohľadu a sledovateľnosti už existujúce v EÚ, vyhnúť sa pritom zbytočnému zdvojeniu, ktoré je na ťarchu predovšetkým malým a stredným podnikom, a zamerať sa na harmonizáciu nového systému s najúčinnejšími systémami, ktoré už boli prijaté v jednotlivých členských štátoch. Preto treba podporovať implementáciu všetkých tých systémov, ktoré na základe vnútroštátnych právnych predpisov a vhodných systémov kontroly, ako napr. certifikácie lesov, už zodpovedajú požiadavkám povinnej starostlivosti.

3.6 Pôsobnosť tohto nariadenia by bolo potrebné rozšíriť aj na drevo a výrobky z dreva určené na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Všetky výrobky a vedľajšie produkty z dreva, vrátene takých, ktoré majú znaky trvalej udržateľnosti ako v prípade biomasy na výrobu energie, musia mať zákonný pôvod. Nevyhnutným predpokladom trvalej udržateľnosti každej činnosti je zákonnosť.

3.7 Nakoniec je potrebné jasne a v rôznych členských štátoch jednotne definovať systém sankcií, ktoré sa budú uplatňovať v prípade porušenie záväzku uvádzať na trh drevo a výrobky z dreva pochádzajúce zo zákonnej ťažby. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané, odrádzajúce a odstupňované podľa miery zodpovednosti až po zákaz podnikateľskej činnosti v prípade zvlášť závažných porušení.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Na dosiahnutie uvedených cieľov je rozhodujúce vytvoriť správne nástroje na overenie zákonnosti dreva a výrobkov z dreva uvádzaných na trh v EÚ. Okrem vnútroštátnych právnych predpisov a nástrojov uvedených v návrhu nariadenia treba zohľadniť rôzne úpravy, ktoré už spĺňajú kritéria povinnej starostlivosti, vrátane úprav o certifikácii lesov. Okrem toho treba vypracovať vhodné systémy odmien pre subjekty, ktoré pri uvádzaní dreva a výrobkov z dreva na trh postupujú korektne a postihov pre tie subjekty, ktoré porušujú stanovené pravidlá. Takéto pravidlá, ktoré nie je možné stanoviť na európskej úrovni, musia podľa jednotných kritérií stanoviť členské štáty.

4.2 Nezákonný výrub predstavuje hrozbu pre akýkoľvek projekt trvalo udržateľného obhospodarovania lesa. Vzhľadom na zaznamenanú nepriamu úmeru medzi mierou nezákonnej ťažby dreva a výškou príjmov na obyvateľa populácie určitej oblasti musia dohody s tretím krajinami obsahovať aj spoluprácu v oblasti organizácie resp. riadenia a systémy sociálnych impulzov Tropické krajiny vystavené vysokému demografickému tlaku a poznačené vysokou mierou chudoby sú hlavné demarkačné čiary odlesňovania (5). Podobne je päť afrických krajín vyvážajúcich drevo medzi päťdesiatimi najchudobnejšími krajinami sveta, medzi krajinami s najnižším ukazovateľom ľudského rozvoja a najnižším príjmom na obyvateľa (6).

4.3 Rozšírenie platnosti systému povinnej starostlivosti na všetky hospodárske subjekty, teda nie len na tie, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na trh prvý raz, znamená ďalšiu administratívnu záťaž, očakávané výhody sú však zjavné, pretože takto sa na európsky trh dostane výlučne drevo legálneho pôvodu, ktoré bude možné sledovať po celom odvetvovom reťazci. Prinesie to mnohé výhody nielen čisto hospodárskej povahy (7), ale hlavne povahy sociálnej. V tomto kontexte sa životné prostredie chápe ako oblasť vzájomného pôsobenia hospodárskych a sociálnych síl, v ktorej subjekty nie sú motivované len hospodárskymi, ale aj inými záujmami (environmentálnymi, sociálnymi a kultúrnymi).

4.4 Takto získané výrobky okrem toho, že budú v súlade s požiadavkami trhu, ktorý stále viac reaguje na problematiku ochrany životného prostredia, budú mať väčšiu hodnotu aj preto, lebo budú nezanedbateľným pozitívnym vzorom pre tretie krajiny. Predvídavé riadenie lesného hospodárstva a využívanie zákonných výrobkov sú preto príležitosťou na rozvoj pre miestnych pracovníkov a zárukou budúcnosti pre priemysel tohto odvetvia.

4.5 Preto by bolo vhodné, aby boli povinnosti stanovené podľa veľkosti podnikov tak, aby malé a stredné podniky a drobní výrobcovia mali väčší priestor na postupné prispôsobenie sa na systém povinnej starostlivosti. Predovšetkým hospodárske subjekty, ktoré drevo nakupujú ako prvé, musia riziko, že na trh uvedú nezákonné výrobky, znížiť na minimum dokladom o sledovateľnosti, ktorým osvedčia pôvod a vlastnosti výrobku (krajinu, les, dodávateľa, druh, vek a objem). Ďalšie hospodárske subjekty odberateľských odvetví musia príslušným dokladom preukázať, od koho drevo kúpili.

4.6 V definícii nariadenia by bolo vhodné zdôrazniť plnú akceptáciu tých vnútroštátnych predpisov a organizačných modelov, ktoré najlepšie zodpovedajú kritériám trvalo udržateľného riadenia lesného hospodárstva, a samoúčelne ich neinovovať. V tomto zmysle treba rozšíriť koncepciu trvalej udržateľnosti, aby sa nevzťahovala len na schopnosť produkovať drevo, ale aj na sociálne kritériá (podmienky v súlade s ľudskými a pracovnými právami), hospodárske kritériá (zabránenie deformácii trhu nekalou konkurenciou) a environmentálne kritériá (vplyv činností na životné prostredie a na biodiverzitu danej oblasti).

4.7 Je potrebné vytvoriť pozitívne prostredie v prospech tých hospodárskych subjektov, ktoré konajú korektne a odberateľov informujú o zákonnom pôvode dreva a výrobkov z dreva. Nakoniec by bolo tiež potrebné uskutočniť informačnú kampaň na zvýšenie povedomia spotrebiteľov o tom, aké je dôležité pri kúpe poznať a overiť prostredníctvom sledovateľnosti zákonný pôvod dreva a výrobkov z dreva.

4.8 Využívanie dreva legálneho pôvodu v stavebníctve, nábytkárstve alebo v iných odvetviach možno podporiť spoločnými opatreniami a šírením informačných a propagačných materiálov s cieľom propagovať certifikované drevo pochádzajúce z trvalo udržateľne obhospodarovaných lesov ako jedinú trvalo udržateľnú surovinu, ktorá sa dokáže prirodzene obnoviť a dokáže viazať oxid uhličitý aj počas celého životného cyklu výrobku, čím sa odlišuje od všetkých ostatných druhov materiálu.

4.9 Výbor dôrazne zastáva myšlienku, aby sa pri Komisii vytvorila poradná skupina pre obchodovanie s drevom, ktorá by zahŕňala všetky zainteresované subjekty a pomáhala jej zabezpečiť správne fungovanie celého systému.

V Bruseli 1. októbra 2009 predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Akčný plán vynútiteľnosti práva, správy a obchodu v lesnom hospodárstve.

(2) Medzinárodná organizácia práce.

(3) Ruhong Li, J. Buongiorno, J. A. Turner, S. Zhu, J. Prestemon: Long effects of eliminating illegal logging on the world forest industries, trade, and inventory. Forest policy and Economics. 10 (2008) 480-490.

(4) Convention on International Trade in Endangerous Species.

(5) Causes of forest encroachment: An analysis of Bangladesh. Iftekhar M.S., Hoque A.K.F. Geo Journal 62 (2005) 95-106.

(6) Greenpeace. Drevársky priemysel v Afrike. Environmentálne, sociálne a hospodárske dôsledky. (2001).

(7) Economics of sustainable forest management. Editorial. Shashi S. Kant. Forest Policy and Economics. 6 (2004) 197-203.