ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.15.

EHSV poukazuje na to, že pojem „znevýhodnené oblasti“ sa verejnosti ťažko vysvetľuje. „Znevýhodnené oblasti“ môžu predstavovať mimoriadne cenné a pekné kultúrne krajiny, ktorých zvláštnosťou je, že sa z poľnohospodárskeho hľadiska obzvlášť ťažko obhospodarujú. Ľudia v znevýhodnených oblastiach sú často obzvlášť hrdí na históriu, tradície a prírodné krásy „svojho“ regiónu, z čoho vyplýva aj veľký potenciál regionálneho rozvoja. Bohužiaľ výraz „kompenzačný príspevok pre znevýhodnené oblasti“ nemôže prispieť k tomu, aby sa ľudia identifikovali so „svojím“ regiónom. Bolo by potrebné zvážiť, či by sa výraz „znevýhodnené oblasti“ nemohol nahradiť iným, ktorý by tento potenciál a zvláštnosti lepšie odzrkadľoval. Mohlo by to prispieť k tomu, že kompenzačné príspevky pre znevýhodnené oblasti budú viac akceptované.
4.3

Formálne splnenie kritérií na vstup podľa názoru výboru nesmie byť jediným cieľom prístupových rokovaní. Aktívna úloha a príspevok kvalitatívne a kvantitatívne reprezentatívnych aktérov organizovanej občianskej spoločnosti práve v poslednej fáze pred vstupom v mnohých oblastiach podstatne prispeje k príprave chorvátskych občanov na vstup do EÚ a po vstupe budú títo zástupcovia organizovanej občianskej spoločnosti ako v rámci už jestvujúceho sociálneho dialógu,. tak aj ako účastníci občianskeho dialógu podstatne prispievať k tomu, že sa normy prebratého acquis communautaire skutočne budú presadzovať resp. uplatňovať vo všetkých oblastiach. Nesmieme zabúdať na skutočnosť, že stabilné a trvalo efektívne organizácie občianskej spoločnosti budú mať práve v prvom období po vstupe Chorvátska do EÚ dôležitú funkciu v rámci uplatňovania acquis communautaire, ale aj pri monitorovaní. Rovnako významnú úlohu budú mať v administratívnej oblasti, napr. pri spravovaní prostriedkov Spoločenstva určených na podporu. V niektorých oblastiach (napr. malé a stredné podniky, slobodné povolania, poľnohospodárstvo) zatiaľ chýbajú horizontálne usporiadané a trvalo zriadené štruktúry, ktoré by spĺňali tieto nároky. Posilnenie aktérov občianskej spoločnosti, ktorí zodpovedajú všetkým kritériám reprezentatívnosti, preto nie je iba cieľom, ktorý by sa sledoval výlučne v rámci prístupových rokovaní, ale aj opatrením, ktoré bude mať svoje kladné účinky predovšetkým tiež po vstupe Chorvátska do EÚ.
2.1.5

Obrovská vlna digitalizácie bude výnimočným momentom v dejinách ľudstva. Preto by sa malo začať diskutovať aj o výbere a usporiadaní materiálov a poznatkov na európskej úrovni. EHSV sa nazdáva, že široká diskusia o podmienkach rozsiahlej digitalizácie by sa mala zaoberať aj niektorými finančnými, technickými a právnymi aspektmi, ktoré sú nevyhnutné, ak chceme vybudovať spoločnosť založenú na vedomostiach prístupných pre všetkých: — finančné prostriedky potrebné pre digitalizáciu verejnej oblasti, čo znamená, že sa treba usilovať o rovnováhu medzi digitalizáciou vzácnych alebo krehkých dokumentov a masovou digitalizáciou, ktorú očakáva široká verejnosť; — finančná podpora pre vydavateľov, ktorí uskutočnia digitalizáciu svojich fondov súčasných diela a budú súhlasiť s ich zverejnením na internete; — zapojenie súkromných finančných prostriedkov a sponzorov do digitalizácie a šírenia dokumentov; — jednotné zachovanie práv duševného vlastníctva do 70 rokov po smrti autora; — nastolenie transparentnosti a kolegiality pri výbere dokumentov na digitalizáciu z oblasti kultúry, ktoré sú verejne prístupné, bez ohľadu na typ dokumentu (texty, audiovizuálny materiál, muzeálne exponáty, archívne diela, atď.); — nevyhnutnosť vypracovať európsku chartu pre výber dokumentov, ktorá by obsahovala zoznam hlavných okruhov vedomostí, ktoré sa budú digitalizovať; najprv je však nevyhnutné zistiť, ako je to v súčasnosti v Európe s prístupnosťou už zdigitalizovaného materiálu na internete; — umožniť autorom, ktorých diela už nie sú na sklade a s ich reedíciou sa nepočíta, šíriť tieto diela digitálnou formou za voľnejších podmienok (6); — potreba vytvoriť interaktívny súbor, ktorý by umožnil vyhľadávať držiteľov práv, ak nie sú známi (7); — spracúvanie vedeckých informácií (8); — otázky spojené s prístupnosťou internetových portálov a digitálneho materiálu pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä s poruchou zraku.
1.6

Hodnotenie SVZ (hospodárskych aj nehospodárskych) na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni členských štátov by malo byť nezávislé, pluralitné, obsahovať protirečivé postoje, zahŕňať tri piliere lisabonskej stratégie, malo by byť založené na rôznych kritériách a realizované pomocou konzultácií so všetkými zúčastnenými stranami.
3.1

Podľa názoru EHSV sa zdá byť jasné, že kritérium relatívnej stability, t.j. nemenný percentuálny podiel CPÚ stanovený každému členskému štátu pred 24 rokmi, nezohľadňuje hospodársky a sociálny rozvoj obyvateľstva, ktoré je v súčasnosti závislé od rybolovu a súvisiacich priemyselných odvetví. Dnešná kapacita flotily Spoločenstva, aktuálne využívanie zdrojov a investície do pobrežných regiónov majú málo spoločné s tými, ktoré sa realizovali v roku 1983. Bol to rok, kedy do Európskeho spoločenstva ešte nepatrili niektoré členské štáty so záujmami v oblasti rybolovu.
1.12

Nové právne predpisy musia zabezpečiť, aby sa právo na rovnaké zaobchádzanie neoslabilo alebo nezmenšilo, a aby neviedlo k zníženiu úrovne ochrany pred diskrimináciou, ktorú poskytujú súčasné zákony EÚ alebo vnútroštátne zákony. Nová smernica by mala poskytnúť rámec pre dodržiavanie záväzkov týkajúcich sa rovnakého zaobchádzania, ktoré vyplývajú z Dohovoru Organizácie spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, a mala by tiež obsahovať ustanovenie o prístupe a primeraných úpravách, aby sa osoby so zdravotným postihnutím mohli v plnej miere zúčastňovať na živote v spoločnosti. Mala by umožniť prijatie opatrení zameraných na pozitívnu akciu a prednostné zaobchádzanie z dôvodov veku alebo zdravotného postihnutia, ak je to v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania. Smernica nesmie pripustiť všeobecné odôvodnenie priamej diskriminácie, ale mala by dovoliť diskrimináciu vtedy, ak slúži na podporu rovnakého zaobchádzania a rešpektovania ľudskej dôstojnosti. Mala by stanoviť požiadavku na zriadenie alebo rozšírenie špecializovaných orgánov, ktoré by sa zaoberali otázkou rovnakého zaobchádzania so zreteľom na ostatné štyri dôvody.
4.9

Existencia vnútorného trhu založeného na dobrom európskom riadení (9) znamená, že je potrebné preštudovať spôsob realizácie súčasných európskych zákonov a preskúmať, či priniesli zamýšľaný účinok. Čo sa týka regulačných problémov uvedených vyššie, táto iniciatíva by určite mala na ostrovy pozitívny vplyv. Je možné, že nasledujúci pilotný projekt by sa v tejto súvislosti mohol zrealizovať na základe smernice o službách a Komisia do 28. decembra 2011 a každé ďalšie tri roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu týkajúcu sa uplatňovania tejto smernice. V tejto súvislosti by sa mohol uplatňovať územný prístup a situácia na ostrovoch by sa mohla vyhodnocovať pri porovnaní s inými regiónmi.
3.6

Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, Komisia akceptuje závery správy, podľa ktorých by vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice podporilo súčasnú tendenciu k rozdrobenosti a že toto začlenenie by nemalo mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž v rámci daného odvetvia. Na druhej strane by sa začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov mohlo prejaviť zvýšením nákladov a skrátením pracovného času, takže ich konkurenčná výhoda pri cestnej preprave tovarov by sa tým znížila. Zdá sa, že Komisia preto podporuje stanovisko, že jedine „nepravé“ samostatne zárobkovo činné osoby by sa mali začleniť do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.
1.1

Hlavnými piliermi istoty dodávok surovín v Európe sú domáce dodávky, medzinárodné dodávky, vytváranie kapacít a efektívnosť využívania zdrojov. — Politika týkajúca sa domácich dodávok surovín by integrálnym spôsobom mala zohľadňovať priemyselnú a environmentálnu politiku a územné plánovanie. Osvedčené postupy v tejto oblasti by sa mali rozšíriť na nové potenciálne oblasti. Využívanie domácich v členských štátoch by sa malo podporovať vytvorením potrebnej rovnováhy medzi politikou ochrany životného prostredia a politikou rozvoja priemyslu, ako aj harmonizovanými stimulmi na rozvoj a ochranu pri rozširovaní súčasných ťažobných lokalít a otváraní nových tam, kde je to na jednej strane ekonomicky a spoločensky možné a žiaduce, a na druhej strane ekologicky trvalo udržateľné. — Globalizačné vplyvy na medzinárodné dodávky nerastných surovín by EÚ a členské štáty mali riadne vyhodnocovať vždy, keď prevažuje dovoz surovín zo zahraničia. Pri úvahách o investičnej politike a relokácii priemyslu by sa mali dodržiavať európske ekologické normy a sociálne pravidlá. Európskym užívateľom by sa mala zaručiť dostupnosť surovín a strategická závislosť EÚ by sa mala zmenšiť. — Vytváranie kapacít v európskom priemysle ťažby neenergetických surovín stojí pred množstvom výziev, napríklad pred administratívnymi prekážkami, potrebou zlepšiť imidž odvetvia, potrebou kvalifikovaných pracovníkov, techník riadenia, nevyhnutnosťou vzdelávania a odbornej prípravy. — Zlepšenie efektívnosti ťažby a spracovania surovín závisí od pokroku, ktorý sa dosiahne v iných odvetviach, ktoré sa zaoberajú ťažbou nerastných surovín a inými činnosťami, a žiada si spoluprácu Európskej komisie a členských štátov.
2.5

V transformujúcej sa spoločnosti má tripartitný sociálny dialóg zásadný význam. Možno kladne hodnotiť pokrok dosiahnutý vytvorením národnej rady práce od roku 1996. Napriek tomu sa však dodnes vyskytujú ťažkosti vo fungovaní tohto orgánu. Bolo by potrebné zabezpečiť transparentnosť, účasť a zapojenie aktérov, ktorí sa na ňom zúčastňujú a ktorí by mali byť súčasne reprezentatívni aj niesť zodpovednosť. Stretnutia rady by mali byť pravidelné a do programu by mali byť zaradené všetky najdôležitejšie témy politiky hospodárskeho rozvoja krajiny ako aj diskusie, ktoré by skutočne ovplyvňovali činnosť vlády.
1.2

Členské štáty a Eurostat by tiež mali byť vyzvané, aby lepšie využívali prehľady cien, ktoré realizujú, čo by im umožnilo vypracovať podrobné indexy, v ktorých by bol vývoj cien rozdelený podľa kategórie distribučných kanálov a podľa kategórie výrobkov rozdelených na základe triedy (výrobky nižšej, strednej a vyššej triedy). Môžeme sa totiž obávať, že ceny výrobkov nižšej triedy – najmä potravín – sa ešte zvýšia. Medzinárodné porovnanie údajov o cenách, ktoré by zozbierali inštitúcie zodpovedné za výpočet inflácie, by pomohlo odpovedať na otázky spomínané v bode 1.4. Európsky hospodársky a sociálny výbor uvažuje aj o tom, či by nebolo vhodné zaoberať sa vytvorením indexu cien pre staršie osoby.
3.2

Hlavným konzultovaným dokumentom bol Flash Eurobarometer č. 193, „The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes – Analytical report“ z novembra 2006. Prieskum verejnej mienky vykonala Gallup Organization. Tento prieskum organizovala a viedla skupina Eurobarometer Team generálneho riaditeľstva ECFIN Komisie. Rozhovory prebehli aj so zodpovedajúcimi osobami z krajiny, ktorá zaviedla euro ako posledná, t. j. zo Slovinska (v roku 2007) a štátmi, ktoré vstúpili do eurozóny v roku 2008 (Malta a Cyprus). Zámerne sa nekonzultovali zdroje z krajín, ktoré nie sú členmi eurozóny, keďže z pohľadu prieskumu sú signifikantné len skúsenosti priamo zainteresovaných subjektov.
3.13

Výbor prikladá mimoriadny význam vytvoreniu Európskej charty pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu, ktorá by prispela k ochrane práva spotrebiteľov na ekologické výrobky. Takáto charta by mala obsahovať nasledujúce prvky: — spoločnú zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán a organizácií občianskej spoločnosti: výrobcov, distribútorov, spotrebiteľov, učiteľov, verejných orgánov, organizácií spotrebiteľov a environmentálnych organizácií a sociálnych partnerov, — zohľadnenie politiky v oblasti trvalo udržateľnej výroby a spotreby v ďalších dôležitých oblastiach politiky Spoločenstva, po konzultácii spotrebiteľov, environmentálnych, výrobných, obchodných a distribučných organizácií spolu s ďalšími zainteresovanými stranami, — prvoradú povinnosť európskeho priemyslu a výrobcov, ktorí musia zabezpečiť čo najlepšie dosiahnutie trvalo udržateľnej spotreby prostredníctvom životného cyklu výrobku „od kresliacej dosky až po hrob“ a v oblasti distribúcie a služieb, — povinnosť EÚ vytvoriť jednotný, jasný, pevný a zrozumiteľný rámec pre všetky právne predpisy Spoločenstva v tejto oblasti, pričom treba do popredia postaviť práva spotrebiteľa a jednoduché a bezplatné spôsoby uplatňovania týchto práv v praxi, — prípadné prvky, ktoré by pomohli doplniť existujúce práva a spadali by to právomoci členských štátov, — prípadné prvky, ktoré by mohli doplniť existujúce práva a bolo by možné dosiahnuť ich samoreguláciou (35) zo strany subjektov zo súkromného sektora, zástupcov spotrebiteľov (36) , environmentálnych organizácií (37) a zástupcov podnikov. — povinnosť EÚ a vlád členských štátov podporovať dynamické, overiteľné a jednotne uplatniteľné opatrenia týkajúce sa ekodizajnu v každom sektore výrobkov, udeľovanie dôveryhodných environmentálnych značiek na území EÚ, rozširovanie systémov environmentálneho manažmentu, navrhovanie a posilňovanie medzinárodne uznávaných pokrokových technických noriem, vytvorenie špecifických a záväzných technických environmentálnych požiadaviek v oblasti verejného obstarávania, ale aj zodpovednosť za klamlivú ekologickú reklamu, spravodlivý obchod a medzinárodnú spoluprácu v oblasti trvalo udržateľnej spotreby, — urýchlenie výskumu a technického rozvoja a zavádzanie inovačných aplikácií v oblasti trvalo udržateľnej výroby a spotreby financované z verejných a súkromných zdrojov Spoločenstva a členských štátov s cieľom venovať 3 % HDP, ako bolo určené, do EVP (38), — informovanie, výchovu a vzdelávanie všetkých účastníkov trvalo udržateľnej spotreby a opatrenia zamerané na budovanie kapacít príslušných správnych orgánov a organizácií, — navrhnutie verejne prístupných ukazovateľov, metodológie a databáz, ktoré by umožnili zhodnotiť pokrok na ceste k trvalo udržateľnej spotrebe na všetkých úrovniach, — podporu výskumu environmentálne škodlivého správania spotrebiteľov s cieľom nájsť spôsoby ako zmeniť modely spotreby v duchu väčšej trvalej udržateľnosti.
5.7.

Aby sa zabránilo prípadnému nesúladu, ktorý by viedol k strate významného postavenia Európy, je dôležité vyvinúť rozsiahlu európsku energetickú politiku úzko spätú s politikou v oblasti klimatických zmien, v ktorej sa Európa usiluje potvrdiť svoje vedúce postavenie v rámci medzinárodných rokovaní. Prvým krokom by mala byť dôkladná koordinácia v medzinárodných organizáciách ako sú WTO, OSN, NATO a OECD vždy, keď sa prejednávajú energetické otázky. Mala by byť sprevádzaná koordináciou energetických politík a najmä zavedením skutočnej nákupnej politiky, ako i aktívnejším prístupom v oblasti prepojenia sietí, a nie výlučne pragmatickým prístupom. Táto politika koordinácie, vzájomnej dohody a spoločných projektov by sa vo vhodnom okamihu mohla opierať o špecifické inštitúcie, aby mohla Európa vhodne reagovať na energetickú výzvu. Budeme mať na to odvahu?
3.9.

Existujú tri typy združení, ktoré sú z rôznych dôvodov mimoriadne monitorované. Na jednej strane sú to islamské fundamentalistické združenia, kvôli podozreniu z podnecovania extrémistického politického islamizmu, ktorý sa v niektorých krajinách premenil na hlavnú opozičnú silu, či už legálnu alebo ilegálnu, na druhej strane sú to združenia pre ľudské práva, pretože majú tiež často blízko k alternatívnym politickým skupinám. Do tretice sú to odbory, pretože v niektorých prípadoch sú masovými organizáciami, ktoré môžu spochybňovať hospodársku a sociálnu politiku krajiny a pretože sú v úzkom vzťahu s medzinárodnými organizáciami a inštitúciami.
6.3.

Výbor sa nazdáva, že pokrok v oblasti sociálnych noriem by mal tvoriť súčasť prístupu k trvalo udržateľnému rozvoju stanovenému v mandáte. V roku 1996 sa dohodlo, že je treba posilniť spoločnú prácu Medzinárodnej organizácie práce a WTO. V roku 2007 táto spolupráca vyústila do spoločnej správy o obchode a zamestnanosti, ktorá by mala pokračovať vo forme štúdie o „neformálnom“ odvetví. Výbor odporúča, aby EÚ vzala do úvahy zásahy Medzinárodnej organizácie práce na úrovni regiónov v hodnotení vplyvu obchodnej integrácie na dôstojné zamestnanie a na to, ako sú usporiadané politické opatrenia v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany a pracovných noriem. Vyjadril želanie upozorniť vyjednávačov na význam definovania ukazovateľov, ktoré sú zlučiteľné s agendou dôstojnej práce.
1.2

V tejto súvislosti je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že európska legislatíva obsahuje predpisy, ktoré postačujú na to, aby bolo možné predchádzať alebo zmierniť prípadné následky niektorých prírodných katastrof. Preto by sa malo znovu naliehať na príslušné orgány, aby dohliadali na uplatňovanie týchto predpisov na celom území EÚ. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa výbor nazdáva, že uplatnenie rámcovej smernice o vode a jej doplňujúcich predpisov, a najmä smernice o povodniach, by zredukovali následky týchto katastrof, ktorým síce nemožno predísť, ale možno ich zmierniť prostredníctvom vytvorenia plánov riadenia povodní, ktoré by boli začlenené do projektov riečísk. Rovnaký vplyv môžu mať predpisy v oblasti predchádzania lesným požiarom.
2.

EÚ by nemala vytvárať nerovnováhu v oblasti konkurencieschopnosti európskych výrobcov tovarov, ktorí by museli zvýšiť prevádzkové náklady uhrádzaním vyšších environmentálnych daní a poplatkov, čo by viedlo k zníženiu ich konkurencieschopnosti v globálnom kontexte. Okrem toho by to mohlo viesť k presunu investícií, čo by malo strategický význam pre jednotný trh EÚ.
1.7

Mala by sa posilniť úloha HSR Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, ktorá by mala byť reprezentatívnejšia s účasťou všetkých zainteresovaných strán, vrátane organizácií občianskej spoločnosti. Vytvorilo by to pevný inštitucionálny základ pre zmysluplný a skutočný partnerský dialóg o hospodárskych a sociálnych otázkach. Aby k tomu mohlo dôjsť, je potrebné so zapojením príslušných strán pripraviť nový právny rámec a potom ho čo najskôr schváliť.
8.2

Správou o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie (spravodajca: Alain Lamassoure) (8) kritizuje Európsky parlament súčasný rozpočtový poriadok a fungovanie rozpočtu a navrhuje reformu v dvoch fázach, ktoré by však mali byť predmetom jediného rozhodnutia. Prvé prechodné obdobie by viedlo k zlepšeniu súčasného systému národných príspevkov, kým v druhej fáze by sa podľa názoru Európskeho parlamentu (EP) vytvorili skutočné vlastné zdroje Európskej únie, ktoré by nahradili jestvujúce mechanizmy.
3.10

EHSV konštatuje, že trampové dopravné služby a trampové dopravné združenia vždy podliehali prepisom EÚ o hospodárskej súťaži, t. j. dlho pred schválením nariadenia (ES) č. 1419/2006, prostredníctvom ktorého sa preniesli vykonávacie právomoci týkajúce sa týchto služieb na Európsku komisiu. No počas tohto obdobia neboli podané žiadne formálne sťažnosti zo strany objednávateľov, ktoré by sa týkali tohto odvetvia, a preto zatiaľ neexistuje žiadna jurisdikcia. EHSV predpokladá, že chýbajúca jurisdikcia a chýbajúce skúsenosti s príslušnými orgánmi (hospodárskej súťaže), vrátane Európskej komisie, sú dôvodom, prečo časti návrhu usmernení týkajúce sa trampových služieb (združení) sú menej podrobné než časti o linkových službách. Pozoruhodné je aj to, že návrh usmernení nedefinuje, čo sa rozumie termínom „trampové služby“, a preto nie je jasné, či sa tento pojem vzťahuje aj na námornú prepravu osôb alebo na špecializovanú prepravu. Bolo by vhodné objasniť aj tento bod.
1.2.6

Šiesty aspekt: vytvorenie označenia Spoločenstva na zvýraznenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu. EHSV sa domnieva, že zjednotenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu do jedného označenia by so sebou mohlo priniesť nebezpečenstvo, že nebude možné vyvážene zohľadniť dve rovnocenné, skutočne existujúce a v rôznych regiónoch zakorenené danosti. Keďže je však potrebná efektívna komunikácia so spotrebiteľmi, malo by sa vyvíjať úsilie o zreteľnejšie grafické odlíšenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu (napríklad označovanie rôznymi farbami), a ešte viac by sa mali líšiť iné európske označenia (ZTŠ – zaručená tradičná špecialita, ekologická výroba), a to napríklad aj používaním iných symbolov.
Výbor európskym inštitúciám odporúča, aby preskúmali alternatívy k podpore integrácie na základe hospodárskej súťaže, pokiaľ by koncentrácia búrz viedla napr. k tomu, že by bol významne sťažený prístup malých a stredných podnikov pôsobiacich na regionálnej úrovni. Nemalo by sa prehliadať, že malým a stredným podnikom sa na regionálnych burzách často ľahšie úspešne obchoduje než na veľkých európskych burzách. Prostredníctvom regionálnej burzy je možné na základe úzkych kontaktov na miestnej úrovni priamo osloviť regionálnych investorov. Očakávaný skutočný vývoj by sa mal preto starostlivo posúdiť v tom zmysle, či bude prístup malých a stredných podnikov k burzám sťažený. Pokiaľ by to tak bolo, riešením by mohlo byť etablovanie jednej alebo viacerých neverejných búrz, ktoré by výslovne slúžili záujmom malých a stredných podnikov.
A.

EHSV vyjadruje spokojnosť so skutočnosťou, že navrhovaná revízia technických pokynov pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele (RFCS), ktorú predložila Európska komisia na rozhodnutie Rade, sa snaží o ďalšie zlepšenie dobrých výsledkov dosiahnutých doteraz. Podrobnejšie prepracovanie nie je potrebné berúc do úvahy stanovisko Komisie, ktorá by chcela, aby bol program pre účastníkov čo najjasnejší.
—

dosiahnuť rovnaké podmienky pre všetky zainteresované strany v rámci EÚ, a to predovšetkým prostredníctvom týchto krokov: — definícia výrobcu by mala pokrývať rovnaké hospodárske subjekty vo všetkých členských štátoch EÚ. V tejto súvislosti by hospodársky subjekt, ktorý umiestni výrobok na trh Spoločenstva, mal byť považovaný za výrobcu na všetkých vnútroštátnych trhoch v EÚ, — fungovanie národných registrov výrobcov by malo byť harmonizovanejšie: odlišné administratívne požiadavky v rámci rôznych národných systémov registrácie a financovania zvyšujú náklady výrobcov pôsobiacich vo viacerých krajinách vnútorného trhu. Registre výrobcov sa líšia spôsobom získavania informácií od výrobcov a ich systémom fungovania. Medzi tieto odlišnosti patria: definície druhov zariadení, hmotnostné kritériá, základ poskytovaných údajov a možnosť predaja v iných členských štátoch. Rozdiely existujú aj vo frekvencii a pravidelnosti poskytovania údajov. V záujme dosiahnutia tohto cieľa by inštitúcie EÚ mohli konzultovať zainteresované strany a poskytovať odporúčania a usmernenia, — bolo by vhodné vytvoriť európsku sieť národných registrov, ktorá by slúžila na výmenu informácií. Výrobcovia by boli zaregistrovaní v jednom členskom štáte, kde by boli uvedené všetky aktivity daného subjektu v celej EÚ. Takéto opatrenie by obmedzilo administratívnu záťaž zaregistrovaných subjektov a zároveň by viedlo k účinnejšiemu vykonávaniu smernice. Viac harmonizácie a menej byrokracie by pomohlo dosiahnuť zlepšenie v oblasti životného prostredia a naplniť stanovené ciele, — je potrebné pokračovať v harmonizácii požiadaviek na označovanie elektrických a elektronických zariadení uvádzaných na trh. Zlyhanie v tejto oblasti by trvalo brzdilo voľný pohyb tovaru na vnútornom trhu.