!!! Unsupported version of Word !!! /* */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012 1. Úvod Začala sa nová etapa procesu rozširovania Európskej únie. Ukončenie prístupových rokovaní s Chorvátskom, otvorenie cesty jeho členstvu v polovici roku 2013, potvrdzuje správnosť politiky prijatej v dôsledku pustošivých konfliktov na Balkáne v deväťdesiatych rokoch, ktorej cieľom je priniesť mier, stabilitu, demokraciu a v konečnom dôsledku aj členstvo v EÚ celému tomuto regiónu. Je to ďalší dôkaz transformačnej sily politiky rozširovania EÚ, ktorý predstavuje nový impulz pre reformy vo všetkých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Politika rozširovania EÚ, ktorá je zakotvená v Zmluve o Európskej únii[1], je odpoveďou na legitímne túžby ľudí na našom kontinente zapojiť sa do úsilia o vytvorenie zjednotenej Európy. Integrácia krajín strednej a východnej Európy za posledné desaťročie poukázala na to, že rozširovanie je na prospech EÚ ako celku a umožňuje jej získať lepšiu pozíciu na riešenie celosvetových problémov. Ukázalo sa, že politika rozširovania je účinným nástrojom na transformáciu spoločnosti. Krajiny, ktoré už k EÚ pristúpili, ako aj tie, ktoré sú na ceste k pristúpeniu, prešli v dôsledku demokratických a hospodárskych reforiem súvisiacich s procesom pristúpenia rozsiahlymi zmenami. Stredobodom prístupového procesu a jeho úspešnosti sa stal záväzok, podmienenosť a dôveryhodnosť. Rámcom politiky rozširovania EÚ zostáva obnovený konsenzus v otázke rozširovania, ktorý sa dosiahol na zasadnutí Európskej rady v decembri 2006 a ktorý vychádza zo zásad upevnenia záväzkov, spravodlivej a dôslednej podmienenosti a dobrej komunikácie s verejnosťou, spolu s kapacitou EÚ integrovať nových členov. EÚ prostredníctvom politiky rozširovania zväčšuje oblasť mieru, stability, demokracie a prosperity - čo sú pojmy, ktoré vzhľadom na nedávny vývoj nadobudli nový význam. · Dramatické udalosti v južnej časti Stredozemia a Blízkeho východu, ako aj následné nestabilné situácie zdôrazňujú dôležitosť vytvorenia piliera stability a demokracie v juhovýchodnej Európe, ktorý bude pevnou súčasťou procesu rozširovania EÚ. · Nedávna celosvetová finančná kríza a terajšie ťažkosti v eurozóne poukázali na vzájomné prepojenie národných ekonomík v rámci EÚ aj mimo nej. Tieto udalosti podčiarkujú význam ďalšieho upevňovania hospodárskej a finančnej stability a podporovania rastu, a to aj v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Účinným nástrojom je v tejto súvislosti práve proces rozširovania. V období po prijatí posledného balíka týkajúceho sa problematiky rozširovania došlo v oblasti západného Balkánu k ďalšiemu pozitívnemu vývoju. Zatknutie Ratka Mladića a Gorana Hadžića a ich predvedenie pred Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY) znamenalo odstránenie hlavnej prekážky na ceste Srbska do EÚ a dosiahnutie významného posunu smerom k uzmiereniu. Nadviazal sa dialóg medzi Belehradom a Prištinou, ktorého cieľom je okrem iného dosiahnutie pokroku na ceste do EÚ, a tento dialóg už priniesol prvé výsledky. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania možno zaznamenať pokrok dosiahnutý pri realizácii reforiem súvisiacich so vstupom do EÚ. Pre občanov ďalších dvoch krajín západného Balkánu – Albánska a Bosny a Hercegoviny – bol zavedený bezvízový styk. V rade krajín sa však realizácia dôležitých reforiem oneskorila, čo bolo často dôsledkom vnútropolitického vývoja a konfliktov. Oneskorenia a zablokovanie reforiem nadobudli obzvlášť veľké rozmery v Bosne a Hercegovine a v Albánsku. Medzi hlavné výzvy vo väčšine krajín patrí aj naďalej dobrá správa, právny štát, administratívna kapacita, nezamestnanosť, hospodárska reforma a sociálne začlenenie. v oblasti slobody prejavu v médiách došlo k viacerým znepokojivým udalostiam. Odlišné stanoviská, pokiaľ ide o status, aj naďalej negatívne poznamenávajú Kosovo[2] aj daný región. Udalosti, ku ktorým nedávno došlo v severnom Kosove, vzbudzujú vážne obavy. Otázka názvu bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko ešte stále nie je vyriešená. Za posledný rok sa dosiahol pokrok v prístupovom procese Islandu. Pokrok v rokovaniach umožnili dosiahnuť značne integrované štruktúry Islandu, ktoré sú dôsledkom dlhodobej demokracie, členstva v Európskom hospodárskom priestore aj v schengenskom priestore a vysokej úrovne verejnej správy. V Turecku zostáva prístupový proces najúčinnejším rámcom na podporu reforiem súvisiacich so vstupom do EÚ, rozvoja dialógu o otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky, posilňovanie ekonomickej konkurencieschopnosti a diverzifikáciu dodávok zdrojov energií. v prístupových rokovaniach nebolo, žiaľ, viac ako rok možné otvoriť ďalšiu rokovaciu kapitolu. Je potrebné začať novú konštruktívnu etapu vo vzťahoch s Tureckom, ktorá by vychádzala z konkrétnych opatrení v oblastiach spoločného záujmu. Nadchádzajúce pristúpenie Chorvátska poukazuje na to, že proces rozširovania je zameraný na maximalizáciu transformačných účinkov na príslušné krajiny. Zlepšenia, ktoré sa v tomto procese dosiahli na základe obnoveného konsenzu v otázke rozširovania z roku 2006, sa vo vzťahoch s Chorvátskom uviedli do praxe a preukázala sa ich hodnotnosť. Práve prebiehajúce a budúce rokovania s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania by mali na týchto skúsenostiach ďalej stavať. Predovšetkým by sa mali čo najskôr začať rokovania o náročných rokovacích kapitolách, ako sú napr. kapitoly o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti – aby mala kandidátska krajina pri realizácii reformy dostatok času na dosiahnutie výsledkov. Pristúpenie Chorvátska bude významným krokom pri uskutočňovaní historického projektu integrácie západného Balkánu do EÚ. EÚ dôsledne vyhlasovala, že jej politika voči krajinám západného Balkánu je inkluzívna, a to počnúc „regionálnym prístupom“ uplatňovaným v polovici deväťdesiatych rokov a predovšetkým prostredníctvom procesu stabilizácie a pridruženia, ktorý sa začal v roku 1999, a solúnskeho samitu v roku 2003, na ktorom sa potvrdilo, že budúcnosť západného Balkánu je spätá s EÚ. Rozhodne to Balkán nerozdeľuje – naopak, malo by to predstavovať stimul a katalyzátor pre zvyšné krajiny regiónu, aby urýchlili svoju cestu do EÚ. Vzhľadom na záväzky EÚ aj na históriu a geografické podmienky tohto regiónu tu zostanú nedoriešené úlohy dovtedy, kým nebude – po splnení príslušných podmienok – do EÚ začlenený celý západný Balkán. Komisia sa v tejto súvislosti aj naďalej nástojí na dodržiavaní zásady vlastných zásluh. Tempo, ktorým jednotlivé krajiny napredujú k dosiahnutiu členstva, závisí v prevažnej miere od výsledkov, ktoré dosiahli pri plnení stanovených kritérií a podmienok. Úspechy, ktoré Chorvátsko v tejto oblasti dosiahlo, sú presvedčivým posolstvom pre ostatné krajiny zahrnuté do procesu rozširovania: · keď sú splnené stanovené podmienky, EÚ splní svoje záväzky, · kritériá a podmienky pristúpenia sú náročné a ich plnenie sa sleduje so zvýšenou pozornosťou, uvedená skutočnosť však nie je prekážkou; dôsledkom toho je, že kandidátska krajina dosiahne vyšší stupeň pripravenosti, ktorá bude po pristúpení prínosom pre danú krajinu aj pre EÚ, · dvojstranné spory so susedmi by sa mali a môžu sa riešiť v súlade so stanovenými zásadami za pomoci dialógu a kompromisu. Dôležitým predpokladom napredovania reforiem v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania, ako aj zabezpečenia podpory členských štátov je zachovanie dôveryhodnosti procesu rozširovania. Vývoj za posledný rok potvrdil, že hmatateľné výsledky na ceste do EÚ možno dosiahnuť aj pred pristúpením – keď sa splnenia príslušné podmienky. Názornými príkladmi toho sú odporúčania Komisie uvedené v tomto oznámení, aby sa prikročilo k ďalším etapám prístupového procesu a k rozšíreniu liberalizácie vízového režimu na Albánsko a na Bosnu a Hercegovinu. Na druhej strane, keď politická vôľa a odhodlanie dosiahnuť konkrétne výsledky sú nepostačujúce alebo chýbajú, prístupový proces nenapreduje a hrozí, že sa zastaví. V tomto oznámení sa posudzuje súčasný stav plnenia agendy rozširovania Európskej únie, ktorý zahŕňa západný Balkán, Turecko a Island. Na základe pripojených hĺbkových analýz jednotlivých krajín[3] prináša prehľad o tom, čo tieto krajiny v rámci prípravy na členstvo dosiahli a v akej situácii sa nachádzajú, a zároveň posudzuje ich vyhliadky na nadchádzajúce roky a v tejto súvislosti uvádza rad odporúčaní. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch, osobitná pozornosť sa venuje radu hlavných výziev. 2. Hlavné výzvy 2.1. Zvýšený dôraz na posilnenie právneho štátu a na reformu verejnej správy Za pretrvávajúcu hlavnú úlohu a základnú podmienku pre krajiny, ktoré sa vydali na cestu k získaniu členstva v EÚ, bolo určené upevňovanie právneho štátu. Tejto problematike sa v súlade s obnoveným konsenzom v otázke rozširovania venovala v posledných rokoch vo všetkých etapách prístupového procesu väčšia pozornosť. Tento dôraz na právny štát sa premietol do značnej pozornosti venovanej týmto otázkam počas prístupových rokovaní s Chorvátskom, a to najmä v súvislosti s rokovacími kapitolami o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti. Ďalším príkladom toho, že tejto oblasti sa prisudzuje priorita už pred faktickým začatím rokovaní, je význam problematiky právneho štátu v kľúčových prioritách stanovených ako podmienky pre otvorenie prístupových rokovaní s Albánskom a Čiernou Horou. Skúsenosti nadobudnuté počas prístupových rokovaní s Chorvátskom sa zužitkujú počas prebiehajúcich a budúcich rokovaní s ostatnými krajinami. Komisia na tento účel navrhne nový prístup vo vzťahu k otázkam týkajúcim sa súdnictva a základných práv a spravodlivosti a vnútorných vecí. Tieto otázky by sa mali riešiť už v počiatočnej fáze prístupového procesu a príslušné kapitoly by sa mali úmerne tomu otvárať na základe akčných plánov, pretože si to vyžaduje dosiahnutie presvedčivých výsledkov. Komisia by pravidelne, vo všetkých etapách procesu, predkladala správy o pokroku dosiahnutom v týchto oblastiach s prihliadnutím na míľniky stanovené v akčných plánoch, a to v prípade potreby aj so stanovením potrebných nápravných opatrení. Na podporu tohto procesu sa využijú prostriedky z nástroja predvstupovej pomoci (IPA). Komisia v rámci predvstupového procesu podnecovala krajiny k tomu, aby si vybudovali nezávislé a účinne fungujúce justičné systémy a odstraňovali existujúce nedostatky. Chorvátsko v tejto súvislosti zlepšilo svoj systém vymenovania sudcov, Srbsko začalo overovať postupy opätovného vymenovania sudcov a prokurátorov, Čierna Hora prikročila k prehodnocovaniu kľúčových ústavných a právnych ustanovení o súdnictve. Kosovo ukončilo proces preverovania sudcov a prokurátorov. Jednou z kľúčových výziev pre právny štát vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania je boj proti korupcii. Korupcia je aj naďalej vážnym problémom, ktorý poznamenáva nielen každodenný život občanov v takých dôležitých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, ale okrem toho má závažné nepriaznivé dôsledky na investície a obchodné aktivity a poškodzuje národné rozpočty, najmä pokiaľ ide o verejné obstarávanie a privatizáciu. Komisia v predchádzajúcich rokoch viac upriamila svoju pozornosť na boj proti korupcii v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Dôležité skúsenosti získané v priebehu spolupráce s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania prispeli k rozvoju vlastného prístupu EÚ k boju proti korupcii vo všetkých politických oblastiach – vnútorných aj vonkajších[4]. Komisia vytvára pre členské štáty mechanizmus na monitorovanie korupcie a zároveň bude, počnúc prvými etapami prípravy na pristúpenie, naďalej prisudzovať vysokú prioritu protikorupčným politikám v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania, s dôrazom na dosahovanie výsledkov a na udržateľnosť. Komisia bude zároveň v záujme zabezpečenia optimálneho využívania zdrojov podporovať úzku koordináciu medzi medzinárodnými darcami. Boj proti organizovanej trestnej činnosti zostáva aj naďalej významnou prioritou krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Tento boj je úzko prepojený s bojom proti korupcii a s budovaním nezávislých systémov súdnictva. Cezhraničný charakter mnohých druhov trestnej činnosti predstavuje v boji proti organizovanej trestnej činnosti zásadný problém. Regionálna spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi, vrátane vytvárania profesionálnych sietí, má pre riešenie tohto problému mimoriadny význam. Komisia podporuje vytváranie regionálnej siete prokurátorov, ktorej asistujú vyslaní experti z členských štátov, ako aj príslušné európske agentúry. Komisia takisto pomáha pri vytváraní koordinovaných systémov na ochranu svedkov v tomto regióne. V priebehu minulého roka Komisia zintenzívnila dialóg o právnom štáte s krajinami západného Balkánu. Cieľom je na základe hĺbkových analýz odvetví spravodlivosti a vnútorných vecí posilniť prípravy v skorších etapách predvstupového procesu. Na tento účel sa vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania uskutočnili misie expertov. Komisia prehĺbila spoluprácu a výmenu informácií s príslušnými agentúrami EÚ vrátane Europolu, Frontexu, Eurojustu a Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť, ako aj s regionálnymi iniciatívami, Radou Európy a s ďalšími medzinárodnými organizáciami. Už v skorých etapách procesu sa podľa potreby použilo referenčné porovnávanie. s Bosnou a Hercegovinou sa začal štruktúrovaný dialóg o problematike spravodlivosti. Komisia navrhuje začať podobný dialóg o právnom štáte s Kosovom, a to s cieľom riešiť problémy v tejto oblasti a podporiť reformu systému súdnictva. Reforma verejnej správy, ktorej cieľom je zvýšenie transparentnosti, zodpovednosti a účinnosti a ktorá má pre demokraciu a právny štát zásadný význam, zostáva podľa politických kritérií vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania aj naďalej kľúčovou prioritou. Adekvátne administratívne postupy, a to aj v oblasti ľudských zdrojov a riadenia verejných financií, majú pre vykonávanie acquis rozhodujúci význam. Jednotlivé krajiny musia zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej verejnej správy na základe celkových národných stratégií. V niektorých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania narastajú dôkazy o tom, že sa nedostatočne rešpektujú rozdielne úlohy vládnucich strán a štátu. Takéto praktiky vytvárajú riziko narušenia zásad právneho štátu a fungovania demokracie. 2.2. Zabezpečenie slobody prejavu v médiách Sloboda prejavu je základným právom zaručeným medzinárodným právom a neoddeliteľnou súčasťou fungovania pluralistickej demokracie. Pokiaľ ide o prístupový proces, zaručenie tejto slobody je kľúčovou súčasťou kodanských politických kritérií pre získanie členstva. Celkove možno konštatovať, že pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania je charakteristická pluralistická mediálna scéna. v niektorých z týchto krajín však bol v poslednom období v tejto oblasti zaznamenaný nepriaznivý vývoj. To vzbudzuje vážne obavy. Komisia ďalej skúma slobodu prejavu v sprievodných správach, v ktorých je načrtnutá situácia v jednotlivých krajinách. Medzi problémy v oblasti slobody prejavu a médií patria: politické zásahy, ktoré sa niekedy prejavujú aj prostredníctvom právneho systému, ekonomický tlak, využívanie trestnej činnosti a korupcie na ovplyvňovanie médií a nepostačujúca ochrana novinárov pred zastrašovaním, prípadne aj pred násilnými útokmi. Hospodárske problémy sú späté s nedostatkom transparentnosti a s koncentráciou vlastníctva, nedostatkom spravodlivej hospodárskej súťaže a s nedostatočnou nezávislosťou orgánov pre reguláciu trhu. v niektorých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania je celkové uplatňovanie právnych predpisov týkajúcich sa médií neuspokojivé. Rad prípadov útokov na novinárov, vrátane zabití, zostal neobjasnený aj niekoľko rokov potom, čo k nim došlo. Právny rámec v Turecku doteraz nezaručuje v dostatočnej miere slobodu prejavu. Vážne znepokojenie vzbudzuje vysoký počet súdnych konaní a vyšetrovania proti novinárom a neprimeraný tlak na médiá. Všetky tieto problémy znamenajú závažné obmedzenia vyjadrovania názorov v médiách, ktoré kritizujú vládu, a odrádzajú od investigatívnej žurnalistiky. Médiá a novinári sú často nútení použiť autocenzúru. Je vecou zásadného významu, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zaručili otvorenosť a pluralitu mediálnej scény, ktorá umožní existenciu kritickej a nezávislej žurnalistiky. Je nevyhnutné, aby sa zlepšil ekonomický status a autonómnosť prevádzkovateľov verejnoprávneho vysielania v záujme plnenia ich úloh. Pracovníci v médiách by sa zároveň mali zaviazať, že budú dodržiavať zásady samoregulácie na základe komplexných etických kódexov a profesionálnych noriem. Komisia zorganizovala v máji 2011 konferenciu o slobode prejavu, na ktorej sa stretli predstavitelia médií aj občianskej spoločnosti zo západného Balkánu a Turecka. Cieľom tejto konferencie bolo osloviť ľudí, ktorých sa táto problematika priamo týka – a nie partnerov z radov oficiálnych predstaviteľov vlády – a vypočuť si ich názory a skúsenosti. Závery z tejto konferencie sa budú priebežne premietať do činnosti Komisie v tejto oblasti. Komisia bude starostlivo sledovať vývoj v rámci existujúcich dohôd a štruktúrovaného dialógu s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Tieto otázky bude aj naďalej začleňovať do prístupových rokovaní, a to predovšetkým v rámci kapitoly o súdnictve a základných právach. Určí priority a bude podporovať úsilie vlád dosiahnuť v oblasti slobody prejavu európske štandardy. Na tento účel sa prehĺbi spolupráca s príslušnými partnerskými krajinami a medzinárodnými organizáciami – predovšetkým s Radou Európy a Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe. Ďalej sa bude rozvíjať dialóg s novinármi a s ich združeniami. 2.3. Prehĺbenie regionálnej spolupráce a uzmierenia na západnom Balkáne Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia. Komisia ich ako také starostlivo sleduje vo všetkých etapách prístupového procesu. Regionálna spolupráca podporuje a posilňuje uzmierenie v regióne, ktorý bol v nedávnej minulosti postihnutý veľkými konfliktami. Vedno s obchodom môže regionálna spolupráca priniesť tomuto regiónu ďalší ekonomický prospech. Zároveň je neoddeliteľnou súčasťou procesu integrácie do EÚ, ktorý si často vyžaduje uplatnenie regionálnych prístupov a opatrení. Za posledné desaťročie sa v tomto ohľade významne pokročilo a za posledný rok bolo možné zaznamenať ďalšie dôležité kroky. k uzmiereniu v tomto regióne významnou mierou prispeli návštevy vedúcich predstaviteľov regiónu, predovšetkým Srbska a Chorvátska, v susedných krajinách, ako aj vyhlásenia týkajúce sa konfliktov v deväťdesiatych rokoch. v nadchádzajúcich dňoch by sa mal úspešne zavŕšiť sarajevský proces zameraný na návrat utečencov, na ktorom sa zúčastňuje Srbsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina a Čierna Hora. Pri prehlbovaní uzmierenia medzi občanmi tohto regiónu zohrávajú významnú úlohu – nad rámec opatrení zo strany vlády – iniciatívy mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti, ako je Iniciatíva mladých za ľudské práva, Komisia pravdy a uzmierenia (RECOM) a Igmanská iniciatíva. Spolupráca v rámci jednotlivých odvetví prebieha dobre a dosahujú sa v nej pokroky – ako príklad možno uviesť Energetické spoločenstvo, Spoločný európsky letecký priestor a spoločnú odbornú prípravu v teraz už úplne prevádzkyschopnej Regionálnej škole verejnej správy (ReSPA). Komisia navrhla v decembri 2010 stratégiu na podporu rozvoja podunajskej oblasti, ktorú členské štáty následne schválili[5]. Regionálny obchod v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) narastá a platnosť dohody bola rozšírená na také oblasti, ako je politika hospodárskej súťaže, ďalšie zrušenie colných prekážok a liberalizácia služieb. Rada pre regionálnu spoluprácu (RCC) začala realizovať svoju trojročnú stratégiu a pracovný program, pričom sa zameriava na činnosti, ktoré prinášajú lepšie výsledky. Problémy vyplývajúce z predchádzajúcich konfliktov spolu s ďalšími otvorenými dvojstrannými otázkami však zároveň ostávajú kľúčovými výzvami pre stabilitu na západnom Balkáne, ktoré ovplyvňujú regionálnu spoluprácu, vzťahy medzi krajinami, ako aj ich vnútorné fungovanie a reformný proces. Tieto zostávajúce problémy je potrebné bezodkladne riešiť. Vyriešením týchto otázok sa odstráni hlavná prekážka na ceste západného Balkánu do EÚ. Predovšetkým ide o rozpory týkajúce sa otázok vzťahov medzi etnickými skupinami alebo o otázky statusu, čo platí najmä pre Bosnu a Hercegovinu a pre Kosovo, kde tieto rozpory aj naďalej hatia normálne fungovanie inštitúcií, brzdia reformný proces a európsku agendu a v niektorých prípadoch môžu mať aj ďalekosiahlejšie regionálne dôsledky. Komisia zastáva názor, že najlepším spôsobom na riešenie uvedených problémov je pre tieto krajiny pokračovať v nastúpenej ceste smerujúcej k členstvu v EÚ. v tejto súvislosti má kľúčový význam nedávny vývoj, najmä pokrok pri dialógu medzi Belehradom a Prištinou, ktorý podnietila EÚ. Desiate výročie podpísania Ohridskej rámcovej dohody, ktoré sa oslávilo v auguste tohto roku, nám pripomína, že zložité otázky týkajúce sa vzťahov medzi etnickými skupinami možno úspešne vyriešiť prostredníctvom dialógu a kompromisu. Nedávno sa dosiahli pozitívne výsledky pri prekonávaní problémov týkajúcich sa inkluzívneho uplatňovania regionálnych iniciatív, ktoré vyplývali z rozdielnych názorov na status Kosova. Potrebné je však urobiť ešte viac. Dosiahla sa dohoda v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou o tom, že Srbsko bude uznávať kosovské colné pečiatky. To by malo umožniť obnovenie regionálneho obchodu v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA). Ešte predtým sa začali opäť usporadúvať zasadnutia CEFTA a RCC s účasťou všetkých strán a bol podpísaný dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu. Ťažkosti týkajúce sa statusu Kosova však aj naďalej prekážajú finalizácii a podpisu zmluvy o dopravnom spoločenstve a rozšíreniu platnosti autonómnych obchodných opatrení na Kosova aj na ostatných partnerov zo západného Balkánu. Uvedené názorové rozdiely aj naďalej tvoria prekážku rozvoja zmluvných vzťahov medzi EÚ a Kosovom. V rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou je ešte stále otvorená problematika komplexného vyriešenia otázok týkajúcich sa regionálnej spolupráce. Komisia vyzýva všetky zainteresované strany, aby ďalej hľadali praktické a pragmatické riešenia s cieľom zabezpečiť inkluzívny charakter regionálnej spolupráce bez toho, aby boli dotknuté rozdielne názory na otázku statusu Kosova. Pokrok, ktorý sa dosiahol v priebehu minulého roka, nasvedčuje tomu, že to je možné. Pre trvalé uzmierenie má zásadný význam zavŕšenie procesu spravodlivého potrestania za trestné činy spáchané počas vojen na území bývalej Juhoslávie. Základnou podmienkou prístupového procesu na západnom Balkáne zostáva úplná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Významným krokom vpred uvedeným smerom bolo nedávne zatknutie posledných dvoch obžalovaných pred Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a ich predvedenie do Haagu. Komisia zároveň vyzýva príslušné vlády, aby s väčším nasadením presadzovali riadny priebeh domácich súdnych procesov s vojnovými zločincami. Komisia berie veľmi vážne správu, ktorú v januári schválilo Parlamentné zhromaždenie Rady Európy (tzv. Martyho správu) a ktorá sa týka zločinov, vrátane odoberania ľudských orgánov, ku ktorým údajne došlo v období konfliktu v Kosove aj po jeho ukončení. Plne podporuje vyšetrovanie, ktoré vedie EULEX, upozorňuje v tejto súvislosti na dôležitosť ochrany svedkov a víta vytvorenie pracovnej skupiny misie EULEX so sídlom v Bruseli, ako aj spoluprácu príslušných vlád s touto pracovnou skupinou. Celkovo je dôležité, aby vlády a organizácie občianskej spoločnosti v tomto regióne boli aktívnejšie a vysvetlili občanom, že zmierenie je neoddeliteľnou súčasťou ich európskej budúcnosti a že neodmysliteľným prvkom tohto procesu je spravodlivé potrestanie za trestné činy spáchané počas vojny. Politickí predstavitelia by sa mali vyhýbať vyhláseniam a opatreniam, ktoré by mohli spochybňovať tieto dôležité zásady. Pokiaľ ide o otvorené dvojstranné otázky, príslušné strany ich musia vyriešiť v rámci procesu rozširovania čo najskôr, a to s rozhodnosťou, v duchu dobrých susedských vzťahov a berúc do úvahy celkové záujmy EÚ. Komisia na ne nalieha, aby v súlade so zaužívanými zásadami a postupmi a v prípade potreby aj prostredníctvom postúpenia vecí Medzinárodnému súdnemu dvoru vyvíjali všetko úsilie v záujme vyriešenia zvyšných rozporov ohľadne hraníc. Dvojstranné otázky by nemali brzdiť prístupový proces. Komisia je pripravená pomôcť vytvoriť potrebný politický impulz na hľadanie riešení a podporiť s tým súvisiace iniciatívy. Dohoda medzi Slovinskom a Chorvátskom o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice, ktorá by sa mala začať vykonávať koncom tohto roku, pripravuje pôdu pre riešenie bilaterálnych otázok. Komisia dôrazne nabáda strany, ktoré sú zapojené do sporu o názov bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, aby podobne konštruktívny prístup uplatnili aj pri prebiehajúcich rozhovoroch pod záštitou OSN. 2.4. Dosiahnutie udržateľného hospodárskeho oživenia a osvojenie si stratégie Európa 2020 Všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania sa už pustili cestou oživenia, i keď každá svojím tempom. Turecko má po prekonaní krízy prosperujúcejšie hospodárstvo, ktorého rast je aj naďalej pôsobivý, i keď už možno zaznamenať čoraz viac evidentné známky „prehriatia“. Aj na hospodárstvach krajín západného Balkánu už badať oživenie, hoci potrvá istý čas, kým dosiahnu úroveň, na akej boli pred začatím krízy. Hospodárstvo Islandu sa postupne dostáva z vážnych ekonomických problémov, ktorým bolo vystavené počas krízy. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania však musia čeliť závažným sociálno-ekonomickým výzvam. Vo väčšine z týchto krajín zostáva nezamestnanosť na vysokej úrovni, respektíve sa zvyšuje. Nezamestnanosť v Kosove, v Bosne a Hercegovine a v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko aj naďalej patrí medzi najvyššie v Európe. Miera účasti pracovných síl je nízka, a to predovšetkým u žien a mládeže. Aj naďalej zostáva problémom veľmi rozšírené nelegálne zamestnávanie. Pri vývozoch z krajín západného Balkánu, ktoré prispievajú k oživeniu ekonomiky, aj naďalej dominujú produkty s nízkou pridanou hodnotou, vrátane komodít, ktoré sú vystavené kolísaniu cien a značnej konkurencii zo strany novovznikajúcich trhov. Väčšina z krajín zahrnutých do procesu rozširovania aj naďalej uplatňuje celkove rozvážne makroekonomické politiky. Najnaliehavejšími krátkodobými prioritami zostávajú fiškálna konsolidácia a reforma trhu práce, pričom ide do značnej miery o podobné výzvy, ako sú tie, ktorým EÚ čelí v súčasnosti. Je potrebné zaviesť viac štrukturálnych reforiem na podporu konkurencieschopnosti a zlepšenie investičného prostredia, aby sa prilákali priame zahraničné investície, podnietila sa tvorba pracovných príležitostí a zabezpečil sa udržateľný rast. Na západnom Balkáne medzi osobitné výzvy patrí zlepšenie kapacít verejnej správy, upevnenie právneho štátu, a to aj prostredníctvom reformy súdnictva a boja proti značne rozšírenej korupcii. Dosiahnutie pokroku v týchto oblastiach by okrem iného prispelo k zlepšeniu podnikateľského prostredia. Verejné služby pre podnikateľov a investície do infraštruktúry sú aj naďalej nepostačujúce. Reformy trhu práce, vrátane prehodnotenia systémov transferov a poskytovania sociálnych dávok, otázok zdaňovania a revízie systémov vzdelávania by mali prispieť k riešeniu najvýznamnejších štrukturálnych nedostatkov na západnom Balkáne a k odstráneniu prekážok dosiahnutia výraznejšieho, udržateľného a inkluzívneho rastu. Osvojenie si cieľov stratégie Európa 2020 Európa 2020 je stratégia rastu EÚ na toto desaťročie, ktorá má Únii pomôcť stať sa inteligentným, udržateľným a inkluzívnym hospodárstvom v neustále sa meniacom svete. Únia povzbudzuje krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, aby sa k stratégii Európa 2020 a k jej prioritným iniciatívam[6] pripojili. To bude predstavovať užitočný základ pre reformu. Ciele stratégie Európa 2020 sa vhodným spôsobom premietajú do dialógov o hospodárskej a sociálnej politike a o politike zamestnanosti, ktoré vedie Komisia s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania. Komisia prispôsobila plánovanie finančnej pomoci plneniu cieľov stratégie Európa 2020, a to predovšetkým so zreteľom na sociálno-ekonomický rozvoj. Tieto ciele sa zohľadňujú v rámci spolupráce Komisie s medzinárodnými finančnými inštitúciami (IFI). Prebiehajúca dlhová kríza v Európe podčiarkla význam zdravých verejných financií. Komisia zdieľa niektoré zo svojich mechanizmov partnerského preskúmania s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami. Užitočným nástrojom na tento účel je viacstranný rozpočtový dohľad zo strany EÚ. Tento nástroj bude postupne prispôsobený chystanej posilnenej správe ekonomických záležitostí v EÚ. V oblasti rozvoja súkromného sektora sa koordinácia politík s krajinami západného Balkánu a s Tureckom riadi ustanoveniami iniciatívy EÚ s názvom „Small Business Act“[7]. Táto koordinácia vychádzajúca z pravidelných hodnotení na základe kritérií stanovených v EÚ viedla k vypracovaniu dôkladne overených odporúčaní, v ktorých sú zohľadnené národné špecifiká krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Komisia navrhuje, aby sa výsledky iniciatívy Small Business Act použili ako referenčný nástroj pre budúce činnosti v tomto regióne týkajúce sa malých a stredných podnikov. Komisia v zmysle Investičného rámca pre západný Balkán nabáda partnerské medzinárodné finančné inštitúcie, aby podporili nové formy financovania malých a stredných podnikov – predovšetkým prostredníctvom vlastného kapitálu, rizikového kapitálu a garančných mechanizmov. Komisia bude spolufinancovať platformu krajín západného Balkánu pre malé a stredné podniky, ktorej cieľom je zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financiám prostredníctvom garancií a rizikového kapitálu. Spolupráca krajín zahrnutých do procesu rozširovania s EÚ v oblasti výskumu a inovácií už pokročila, pokiaľ ide o spôsobilosť na účasť na iniciatívach EÚ. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania sa zúčastňujú na 7. rámcovom programe pre výskum a technický rozvoj a na programe pre konkurencieschopnosť a inovácie. Súčasné indikátory však preukazujú, že vo väčšine prípadov sú výrazne pod priemerom EÚ, pokiaľ ide o investície a o rozvoj výskumných a inovačných politík. Únia podnecuje vedúcich predstaviteľov regiónu – a urobí tak aj na nadchádzajúcich ministerských konferenciách – k tomu, aby sa zaviazali zvýšiť investície do výskumu, inovácií a do ľudského kapitálu. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania sa musia lepšie pripraviť na zvládnutie zmeny klímy a pripojiť sa k úsiliu EÚ o riešenie tohto problému, a to aj prostredníctvom zvyšovania informovanosti. Postupne prijímané opatrenia proti zmene klímy prinesú ovocie v podobe nízkouhlíkového hospodárstva a možnej tvorby pracovných príležitostí. Začínajúce sa hospodárske oživenie sa ešte musí premietnuť do zlepšenia sociálnej situácie. Podiel obyvateľstva, ktoré žije pod hranicou chudoby, je ešte stále vysoký, a v krajinách západného Balkánu dokonca rastie. Vysoká miera nelegálneho zamestnávania má negatívny vplyv na sociálnu situáciu, predovšetkým u mladých ľudí. Prioritou je zabezpečenie práce a sociálneho začlenenia pre zraniteľné skupiny obyvateľstva. v sociálnej sfére sa však uskutočnilo len málo skutočných investícií a pri spolupráci s medzinárodnými darcami bolo potrebné čeliť prekážkam v strategickom plánovaní. Komisia vo svojom politickom dialógu kladie dôraz na zamestnanosť a na sociálne politiky a vyzýva príslušné krajiny, aby si v týchto dvoch oblastiach stanovili jasné a realistické ciele a aby výdavky na sociálne účely lepšie zacielili a financie prideľovali podľa priorít. Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania by mali prípadne prijať ciele Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Mali by sa prijímať sústavné opatrenia na začlenenie všetkých zraniteľných skupín do väčšinovej spoločnosti. Pokiaľ ide o mimoriadne znevýhodnenú rómsku menšinu, Komisia prizvala krajiny západného Balkánu a Turecko k spolupráci v rámci rómskych platforiem EÚ, na základe ktorých sa systematicky monitoruje začlenenie Rómov a navrhujú sa príslušné opatrenia. Komisia usporiadala celý rad seminárov o rómskej problematike, aby podnietila krajiny tohto regiónu k preskúmaniu a posilneniu príslušných národných akčných plánov a k ich realizácii, pokiaľ ide o boj proti diskriminácii a zlepšenie integrácie Rómov, a to predovšetkým v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, bývania a zdravotnej starostlivosti. Krajiny západného Balkánu by mali vyvinúť značné úsilie v záujme uľahčenia evidencie vysídlených osôb. Kľúčovými faktormi štrukturálnej zmeny v prospech udržateľného a inkluzívneho rastu sú zlepšené vzdelávanie a odborná príprava. Investície do vzdelávania, zručností a kvalifikácií boli doposiaľ spravidla nízke a regionálne uznávanie vnútroštátnych kvalifikácií nepostačujúce. Je potrebné reformovať štátne vzdelávacie systémy a infraštruktúru a na riešenie prevládajúceho nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami je potrebné zaviesť medzinárodne porovnateľné programy odborného a všeobecného vzdelávania a prípravy. Komisia umožnila kandidátskym krajinám zúčastniť sa na strategickom rámci „Vzdelávanie a odborná príprava 2020“; Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Čierna Hora sa doň ešte len majú zapojiť. Komisia navrhla vytvoriť platformu pre vzdelávanie a odbornú prípravu na západnom Balkáne vychádzajúcu z otvorenej metódy koordinácie, ktorá má umožniť účasť všetkým krajinám zahrnutým do procesu rozširovania. Podporí sa tým dialóg o hlavných politických výzvach a zabezpečí sa realizácia prijatých opatrení a monitorovanie. Krajiny západného Balkánu boli vyzvané, aby sa zúčastnili na centralizovaných aktivitách vychádzajúcich z programu EÚ pre celoživotné vzdelávanie. 2.5. Rozšírenie dopravných a energetických sietí Zo zlepšenia spolupráce v oblasti dopravy a energetiky s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania majú európski občania a európske podniky bezprostredný úžitok. Dopravné a energetické prepojenia sú kľúčovými prvkami spolupráce EÚ so všetkými susednými krajinami zameranej na podporu udržateľného hospodárskeho rastu, obchodnej a kultúrnej výmeny, zamestnanosti, ako aj na zlepšovanie životných podmienok. v prípade krajín zahrnutých do procesu rozširovania sa táto spolupráca zameriava aj na ich prípravu na plné prevzatie a vykonávanie acquis v oblasti dopravy a energetiky. Turecko, ktoré má strategickú polohu na križovatke medzi Európou, Blízkym východom a Kaukazom, ustavične rozvíja a posilňuje svoje prepojenia s EÚ. Nasvedčuje tomu nedávny vývoj v leteckom odvetví alebo úloha Turecka pri vytvorení južného koridoru na prepravu plynu. Ďalší rozvoj týchto prepojení by bol na prospech oboch strán. Južný koridor na prepravu plynu by prispel k zabezpečeniu dodávok zemného plynu do Európy, pretože by umožnil značne rozšíriť zásobovacie siete a podnietiť hospodársku súťaž na medzinárodnom trhu s plynom. Komisia finančne podporuje Turecko pri ďalšom rozvoji jeho dopravných sietí, predovšetkým pokiaľ ide o vysokorýchlostné železničné siete a o modernizáciu prístavných zariadení. Bolo by však prospešné podnietiť Turecko k tomu, aby prehĺbilo svoj trh s plynom zvýšením likvidity a zmluvnej flexibility. Takýto proces by viedol k vzniku „energetického uzla“ a v dôsledku jeho existencie by sa dosiahla väčšia energetická bezpečnosť. Na západnom Balkáne definoval regionálnu dopravnú sieť pozorovací výbor pre dopravu v juhovýchodnej Európe (SEETO), ktorý určil prioritné projekty regionálneho záujmu. Krajiny západného Balkánu sú spolu s členskými štátmi EÚ a s ďalšími európskymi krajinami zmluvnými stranami dohody o Spoločnom európskom leteckom priestore, ktorá bola podpísaná v roku 2006. Spolupráca v oblasti dopravy je vytýčená aj na základe Stratégie pre Podunajsko. Komisia od roku 2008 rokuje s krajinami západného Balkánu o vytvorení dopravného spoločenstva, ktorým sa má vytvoriť integrovaný trh pre infraštruktúru a pozemnú, riečnu a námornú dopravu. Rokovania už boli takmer zavŕšené, avšak teraz sú pozastavené v dôsledku odlišných názorov na označenie Kosova. Komisia naliehavo vyzýva zúčastnené strany, aby prijali potrebné opatrenia, ktoré umožnia rýchle uzatvorenie rokovaní a podpísanie zmluvy. Komisia navrhla preskúmanie transeurópskych sietí EÚ v oblasti dopravy (TEN-T) s cieľom zlepšiť prepojenie s krajinami, na ktoré sa vzťahuje politika rozširovania a susedská politika[8]. EÚ sa usiluje o integráciu sietí aj v oblasti energetiky, a to predovšetkým prostredníctvom podpory Energetického spoločenstva, do ktorého je zapojená EÚ a jej členské štáty, všetky krajiny západného Balkánu ako aj niektoré zo susedných krajín[9]. Energetické spoločenstvo vychádza z pravidiel EÚ pre oblasť energetiky a vytvára otvorený, transparentný a konkurencieschopný regionálny trh, ktorý pomáha prilákať investície. Acquis Energetického spoločenstva sa už vzťahuje na vnútorný trh s energetikou, energetickú efektívnosť a obnoviteľné druhy energie, ako aj na vybrané časti acquis týkajúceho sa životného prostredia, sociálnych vecí a hospodárskej súťaže. Jeho pôsobnosť bude popri trhoch s elektrickou energiou a s plynom rozšírená aj na povinné zásoby ropy. 3. Pokrok dosiahnutý v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania a agenda na roky 2011 – 2012 3.1. Západný Balkán Chorvátsko Prístupové rokovania s Chorvátskom sa uzatvorili v júni. Bol to výsledok toho, že Chorvátsko za posledný rok splnilo kritériá pre ukončenie rokovaní v zvyšných oblastiach, a to aj v náročných kapitolách, ako je súdnictvo a základné práva a politika v oblasti hospodárskej súťaže. Chorvátsko dosiahlo výrazné výsledky v boji proti korupcii, zaviedlo nový objektívny a transparentný systém vymenovania sudcov a prokurátorov a podstatne zlepšilo realizáciu programov na zabezpečenie bývania pre navracajúcich sa utečencov. Značne pokročila reštrukturalizácia tamojších lodeníc v ťažkostiach. Výsledky prístupových rokovaní budú zahrnuté v zmluve o pristúpení, ktorá by sa mala podpísať, ako sa uviedlo na zasadnutí Európskej rady v júni, do konca tohto roka. Chorvátsku by to malo umožniť pristúpiť k EÚ 1. júla 2013 za predpokladu, že budú splnené všetky potrebné ratifikačné postupy. Chorvátsko dosiahlo veľmi vysoký stupeň pripravenosti na prevzatie zodpovedností vyplývajúcich z členstva po pristúpení. Krajina plní kodanské politické kritériá. Očakáva sa, že hospodárske kritériá a kritériá týkajúce sa acquis splní do 1. júla 2013. Túto dynamiku treba zachovať. Chorvátsko musí aj naďalej stavať na reformách uskutočnených v priebehu prístupových rokovaní a na kapacitách, ktoré boli pritom vytvorené. Komisia bude starostlivo monitorovať, ako Chorvátsko plní všetky prijaté záväzky a ako pokračuje jeho príprava na prevzatie zodpovedností vyplývajúcich z členstva po pristúpení. Toto monitorovanie sa zameria predovšetkým na záväzky, ktoré Chorvátsko prijalo v týchto oblastiach: súdnictvo a základné práva, spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť, ako aj politika v oblasti hospodárskej súťaže. Monitorovanie bude pozostávať z pravidelnej aktualizácie monitorovacích tabuliek, dialógu na základe dohody o stabilizácii a pridružení, misií partnerského preskúmania, predvstupového hospodárskeho programu a z fiškálnych oznámení. Až do pristúpenia Chorvátska bude Komisia vydávať v šesťmesačných intervaloch hodnotenia realizácie záväzkov, ktoré Chorvátsko v rámci týchto kapitol prijalo. Komplexná monitorovacia správa bude Európskemu parlamentu a Rade predložená na jeseň 2012. Ak proces monitorovania odhalí problémové oblasti, v rámci ktorých Chorvátsko neprijme nápravné opatrenia, Komisia zašle v prípade potreby chorvátskym orgánom listy včasného varovania a môže navrhnúť Rade, aby prijala všetky náležité opatrenia už pred pristúpením. Na dôvažok, zmluva o pristúpení bude podobne ako pri piatom rozšírení obsahovať všeobecnú hospodársku ochrannú doložku, ochrannú doložku o vnútornom trhu a ochrannú doložku týkajúcu sa oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Očakáva sa, že Chorvátsko bude aj naďalej zohrávať aktívnu úlohu v regionálnej spolupráci na západnom Balkáne. Komisia sa s potešením víta skutočnosť, že sa začne vykonávať dohoda medzi Slovinskom a Chorvátskom o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice. Bude podporovať zriadenie a fungovanie rozhodcovského súdu, ktoré ustanovuje uvedená dohoda. Komisia víta vyhlásenie chorvátskej vlády, že bude podporovať ostatné krajiny regiónu na ich ceste k členstvu v EÚ, a povzbudzuje Chorvátsko, aby ešte pred pristúpením spolu so svojimi susedmi vyriešilo zostávajúce otvorené dvojstranné otázky. Politickí predstavitelia by sa zároveň mali vyvarovať vyhlásení a opatrení, ktoré by mohli spochybniť závažnosť uzmierenia alebo bagatelizovať význam vojnových zločinov. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko Parlamentné voľby v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko, ktoré sa konali v júni, boli v prevažnej miere v súlade s medzinárodnými normami a krajina pokračuje v uskutočňovaní prístupových reforiem. Vládna koalícia je stabilná. Krajina aj naďalej dostatočne plní politické kritériá. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti reformy parlamentu, súdnictva, verejnej správy a v oblasti rešpektovania a ochrany menšín, hoci zásadným výzvam čelí krajina doteraz. Je potrebné ďalej vyvíjať úsilie predovšetkým v oblasti slobody prejavu v médiách, nezávislosti súdnictva, reformy verejnej správy a boja proti korupcii. Treba, aby politické sily vyvíjali viac snahy spolupracovať. Krajina si aj naďalej plní záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Komisia trvá na svojom návrhu, aby sa prešlo k druhej fáze pridruženia, ako je to stanovené v dohode o stabilizácii a pridružení, a nabáda Radu, aby v tejto veci bez ďalších prieťahov konala. Komisia berie do úvahy, že Rada nemohla prijať následné opatrenia, ktoré mali nadväzovať na odporúčanie Komisie z roku 2009 začať prístupové rokovania s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko. Posunutie prístupového procesu tejto krajiny do ďalšej etapy bude v prospech tempa reforiem a ovzdušiu vzťahov medzi jednotlivými etnikami, a bude mať na región pozitívny vplyv. Spor medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko ohľadne názvu Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je už takmer dve desaťročia nevyriešený. Pod záštitou OSN sa od deväťdesiatych rokov vedie v tejto veci dialóg, ktorý počnúc rokom 2009 dopĺňajú dvojstranné rozhovory, a to aj na úrovni predsedov vlád. Tieto rokovania však zatiaľ nepriniesli výsledky. Vecou zásadného významu je aj naďalej udržiavanie dobrých susedských vzťahov vrátane dohodnutia sa – pod záštitou OSN – na riešení otázky názvu, ktoré bude prijateľné pre obe strany. Komisia zdôrazňuje potrebu znásobenia úsilia o bezodkladné riešenie tohto problému. Zároveň pripomína, že by sa malo zabrániť prijímaniu opatrení a vydávaniu vyhlásení, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy. Otázka názvu krajiny sa mala vyriešiť už dávno. Čierna Hora Európska rada udelila v decembri 2010 Čiernej Hore status kandidátskej krajiny a schválila sedem kľúčových priorít pre začatie prístupových rokovaní, ktoré boli určené v stanovisku Komisie k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v EÚ. Čierna Hora v období od prijatia uvedeného stanoviska výrazne pokročila v spĺňaní kodanských politických kritérií. Dosiahla pritom celkove uspokojivé výsledky, najmä pokiaľ ide o určené kľúčové priority. Legislatívny a inštitucionálny rámec sa zlepšil s cieľom posilniť prácu parlamentu, volebný rámec, profesionalitu a depolitizáciu verejnej správy, nezávislosť a zodpovednosť súdnictva, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, slobodu médií a spoluprácu s občianskou spoločnosťou. Je však potrebné sústavne vyvíjať úsilie, aby sa dosiahli ďalšie výsledky v oblasti právneho štátu, predovšetkým so zreteľom na korupciu vysokopostavených úradníkov a na organizovanú trestnú činnosť. Pozitívne kroky sa urobili v oblasti protidiskriminačných politík a pri zlepšovaní situácie vysídlených osôb. Teraz však treba, aby sa to v praxi premietlo do skutočného obmedzenia diskriminácie zraniteľných osôb vrátane vysídlených osôb. Komisia bude osobitnú pozornosť venovať monitorovaniu pokroku, ktorý Čierna Hora dosiahla v oblasti právneho štátu a opatrení proti diskriminácii, s cieľom udržať tempo reforiem v týchto oblastiach. Zároveň bude ďalej podporovať Čiernu Horu pri uskutočňovaní reforiem súvisiacich so vstupom do EÚ. Albánsko Pre domácu politickú scénu v Albánsku bolo príznačné najmä zotrvávanie v patovej politickej situácii a neutíchajúce konfrontácie. Násilné zrážky medzi odporcami vlády a políciou viedli k úmrtiu štyroch osôb a prehĺbili nedôveru medzi jednotlivými politickými silami, ako aj nedôveru voči určitým štátnym inštitúciám. Miestne voľby, ktoré sa konali v máji, boli síce vyhodnotené ako voľby transparentné a umožňujúce demokratický výber medzi navzájom súťažiacimi kandidátmi, avšak zároveň ich výrazne poznamenali nedostatky, ktoré je potrebné riešiť. Polarizáciu medzi vládnucou väčšinou a opozíciou prehĺbili najmä kontroverzie týkajúce sa zarátania nesprávne odovzdaných volebných lístkov počas voľby primátora Tirany. Teraz je nevyhnutné, aby politické sily v Albánsku obnovili a udržiavali takú úroveň politického dialógu, ktorá umožní správne fungovanie kľúčových demokratických inštitúcií, predovšetkým parlamentu, a dosiahnutie pokroku na ceste k integrácii do EÚ. Výrazné nedostatky, ktoré boli počas dvoch posledných volieb zaznamenané, svedčia o nevyhnutnosti uskutočnenia zásadnej reformy volebného systému, pri ktorej by sa uplatnilo externé nezávislé poradenstvo a dosiahol by sa konsenzus medzi politickými stranami. Dve hlavné politické strany prijali ponuku EÚ opätovne sa začať konštruktívne zaoberať prioritami Albánska na ceste k integrácii do EÚ. v súčasnosti je veľmi dôležité, aby sa albánske politické strany zapojili do štruktúrovanej a trvalej spolupráce na uskutočňovaní európskych reforiem. Cesta vpred by mala zahŕňať proces spoločného preskúmania a prijatia akčného plánu, ktorý by riešil odporúčania uvedené v stanovisku, a prijatia harmonogramu zásadných reforiem, vrátane reformy činnosti parlamentu a volebného systému. Vcelku možno konštatovať, že Albánsko dosiahlo len malý pokrok pri spĺňaní politických kritérií pre získanie členstva a dvanástich kľúčových priorít pre začatie prístupových rokovaní, ktoré boli určené v stanovisku Komisie schválenom na zasadnutí Rady v decembri 2010. Určitý pokrok sa dosiahol v boji s organizovanou trestnou činnosťou, v zlepšovaní zaobchádzania so zadržanými osobami vo väzení a v oblasti práv dieťaťa. Na druhej strane, okrem v už zmienenej oblasti činnosti parlamentu a volebného systému, sa zaznamenal nedostatočný pokrok v oblasti súdnictva, protikorupčnej politiky, vlastníckych práv a zlepšovania životných podmienok rómskej komunity. Albánsko začalo vykonávať akčný plán, aby sa realizovali odporúčania uvedené v stanovisku Komisie. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v záujme zabezpečenia účinnosti a komplexnosti plánovaných činností, a to aj prostredníctvom úzkej spolupráce s opozíciou. Komisia bude môcť odporučiť udeliť Albánsku status kandidátskej krajiny a začať rokovania o jeho pristúpení do EÚ až potom, keď Albánsko vyvinie značné úsilie a dosiahne preukázateľný pokrok vo všetkých uvedených oblastiach. Albánsko ďalej bez problémov vykonáva dohodu a stabilizácii a pridružení. v dôsledku uspokojivých výsledkov dialógu o liberalizácii vízového režimu bol občanom Albánska v decembri 2010 udelený bezvízový vstup do schengenského priestoru. Komisia je odhodlaná aj naďalej podporovať Albánsko pri dosahovaní reforiem súvisiacich so vstupom do EÚ a pri spĺňaní kľúčových priorít uvedených v stanovisku. Bosna a Hercegovina Činnosť politických predstaviteľov Bosny a Hercegoviny aj naďalej svedčí o nedostatku jednotnej predstavy o celkovom smerovaní a budúcnosti krajiny a o jej inštitucionálnom usporiadaní. Nedosiahol sa konsenzus, pokiaľ ide o zabezpečenie a zlepšenie fungovania inštitúcií, pri ktorom by sa zároveň prihliadalo na záujmy konštitutívnych národov, najmä so zreteľom na skutočnosť, že obyvateľstvo sa do značnej miery stotožňuje s európskymi ašpiráciami Bosny a Hercegoviny. Je potrebné zavŕšiť proces ustanovovania výkonných a legislatívnych orgánov, ktorý sa začal po voľbách v októbri 2010, a vytvoriť ústrednú vládu. Toto veľké oneskorenie prekáža zavádzaniu naliehavo potrebných reforiem v Bosne a Hercegovine, ktoré by krajine umožnili ešte viac pokročiť na ceste do EÚ. Proces pristúpenia k EÚ si vyžaduje existenciu funkčných inštitúcií na všetkých úrovniach a účinné koordinačné mechanizmy pre rokovania s EÚ, ktoré by krajine umožnili vystupovať jednotne. Celkové tempo reforiem bolo v dôsledku uvedených skutočností veľmi obmedzené. Určitý pokrok sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o výsledky, ktoré viedli v decembri 2010 k udeleniu bezvízového vstupu do EÚ pre občanov Bosny a Hercegoviny. v júni sa vedúci predstavitelia krajiny dohodli, že sa v rámci procesu stabilizácie a pridruženia zapoja do štruktúrovaného dialógu s EÚ o problematike spravodlivosti, ktorého cieľom je zabezpečenie nezávislého, účinného, nestranného a zodpovedného systému súdnictva. Základnou požiadavkou stanovenou v dočasnej dohode a v dohode o stabilizácii a pridružení je dosiahnutie súladu s Európskym dohovorom o ľudských právach. Vážne obavy vzbudzuje skutočnosť, že sa stále oneskoruje harmonizácia ústavy s rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva týkajúcim sa etnickej diskriminácie v súvislosti so zastúpením jednotlivých etník v inštitúciách tejto krajiny[10]. Treba prijať dôveryhodné opatrenia, aby sa rešpektovalo rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva a prijal sa zákon o štátnej pomoci na celoštátnej úrovni. Zároveň je potrebné dosiahnuť pokrok vo veci prijatia zákona o sčítaní obyvateľstva na štátnej úrovni a urýchlenia reforiem v záujme uľahčenia procesu integrácie krajiny do EÚ. Prioritou pre dosiahnutie fiškálnej udržateľnosti je prijatie globálneho fiškálneho rámca. Súčasťou systému správy Bosny a Hercegoviny je aj naďalej prítomnosť medzinárodných síl s výkonným mandátom. Pokiaľ ide o konečné rozhodnutie arbitrážneho tribunálu vo veci oblasti Brčko, ktoré je jedným z cieľov a podmienok pre uzatvorenie Úradu vysokého predstaviteľa[11], pokrok sa dosiahol pri riešení otázky elektrickej energie. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa splnili zostávajúce ciele a uľahčil sa tak prechod z krajiny s medzinárodným systémom vlády a bezpečnosti ku krajine s domácimi inštitúciami, ktoré budú – v súlade s požiadavkami stanovenými pre krajinu, ktorá ašpiruje na členstvo v EÚ – plne zodpovedať za politické a legislatívne procesy. Nad všetko prvoradá je však potreba zabezpečenia stabilného politického prostredia. Cestu vpred ukazuje nadviazanie štruktúrovaného dialógu o spravodlivosti, ako aj skúsenosti získané počas uskutočňovania reforiem v rámci procesu liberalizácie vízového režimu: keď si krajina osvojí európsky prístup k dialógu a ku kompromisom a zameria sa na agendu EÚ, potom bude môcť postupne prechádzať od paralýzy a konfrontácií k spolupráci, a od medzinárodného dohľadu ku svojej budúcnosti v rámci EÚ. EÚ posilnila svoju úlohu v Bosne a Hercegovine, keď v tejto krajine ujal svojho úradu prvý jediný predstaviteľ EÚ. Európska únia bude v súlade so závermi zasadnutia Rady v marci 2011 aj naďalej posilňovať svoju podporu inštitúciám Bosny a Hercegoviny pri plnení cieľov agendy EÚ. Srbsko Súčasne s týmto oznámením Komisia prijala svoje stanovisko k žiadosti Srbska o členstvo v EÚ. Závery a odporúčania obsiahnuté v tomto stanovisku sú uvedené v prílohe k tomuto oznámeniu. Kosovo V období konania predčasných parlamentných volieb a zdĺhavých volieb nového prezidenta v parlamente sa dosiahol iba nepatrný pokrok, pokiaľ ide o program reforiem. Samotné voľby boli poznačené vážnymi nedostatkami, ktoré je potrebné vyriešiť. Ústavný súd zohral pozitívnu úlohu vďaka spôsobu, akým si plnil povinnosti. Nová vláda preukázala, že sa zasadzuje za európsku perspektívu Kosova, okrem iného vynakladaním sústavného úsilia v oblasti víz a obchodu a vytvorením Národnej rady pre integráciu do EÚ. Nový parlament už nedávno začal prijímať príslušné právne predpisy potrebné pre uskutočňovanie kľúčových reforiem. Je potrebné vyvinúť oveľa väčšie úsilie na potlačenie organizovanej trestnej činnosti a korupcie. Verejná správa má veľa slabín a výzvou aj naďalej zostáva uskutočnenie reformy súdnictva. Nadväzne na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN zo septembra 2010 sa za podpory EÚ začal dialóg medzi Prištinou a Belehradom. Cieľom tohto dialógu je podporiť spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k členstvu v EÚ a zlepšiť život obyvateľov. Do septembra sa tento dialóg konal vo všeobecne konštruktívnom duchu a viedol k dohode na viacerých problémoch vrátane voľného pohybu tovaru a osôb, evidencie obyvateľov a katastra. Vo vyvíjaní takéhoto konštruktívneho úsilia treba pokračovať, aby sa mohol dosiahnuť ďalší pokrok pri normalizácií vzťahov. Dosiahnuté dohody treba v dobrej viere uplatňovať v praxi. Zlepšila sa integrácia kosovských Srbov žijúcich na juh od rieky Ibar (Ibër). Kosovskí Srbi sa zúčastnili na sčítaní ľudu Kosova a ich účasť na nedávnych parlamentných voľbách sa zvýšila. Na druhej strane však pretrváva napätie a incidenty medzi jednotlivými etnikami v severnej časti Kosova. Samostatné srbské zložky podporované Belehradom sa postavili proti sčítaniu ľudu a podnecovali k bojkotu volieb organizovaných kosovskými úradmi. Komisia vyzýva všetky zainteresované strany v Kosove, aby prijali opatrenia na zmiernenie napätia a aby plne spolupracovali s misiou EULEX. Jediným možným základom pre posun Kosova vpred je hľadanie riešení prostredníctvom dialógu a odmietnutie jednostranných akcií a násilia. Komisia vyzýva všetkých aktérov, aby odmietli násilie a zdržali sa krokov, ktoré by mohli ohroziť stabilitu. Kosovo sa hlási k európskej perspektíve západného Balkánu. Komisia v marci predložila návrh rámcovej zmluvy, ktorá umožní Kosovu zúčastňovať sa na programoch EÚ. Ide o jednu z kľúčových iniciatív uvedených v oznámení o Kosove z roku 2009[12]. Komisia bude aj naďalej podporovať úsilie Kosova o splnenie ďalších dvoch kľúčových cieľov – dosiahnutie konečnej liberalizácie vízového režimu a dohody o obchode s EÚ, ako aj ostatné reformné úsilia zlepšujúce európsku perspektívu Kosova. Komisia preskúma svoje oznámenie z roku 2009 s cieľom zabezpečiť, aby sa Kosovo mohlo aj naďalej zúčastňovať na procese pristúpenia k EÚ. Komisia navrhuje začať štruktúrovaný dialóg s Kosovom o právnom štáte. Komisia okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité, aby Kosovo začalo uskutočňovať komplexný program pre severnú časť krajiny. 3.2. Turecko Turecko vďaka svojmu dynamicky sa rozvíjajúcemu hospodárstvu, významnému postaveniu v rámci regiónu a príspevku k zahraničnej politike a k energetickej bezpečnosti EÚ zohráva vo vzťahu k bezpečnosti a prosperite Európskej únie kľúčovú úlohu. v značnej miere je už integrované do EÚ, pokiaľ ide o obchod a zahraničné investície prostredníctvom colnej únie. Krajina sa stala dôležitou priemyselnou základňou pre rad významných európskych spoločností a preto je cennou zložkou európskej konkurencieschopnosti. k hospodárskemu významu Turecka ešte viac prispieva vysoký rast HDP, ktorý v roku 2010 dosiahol takmer 9 % a podľa očakávaní má tohto roku dosiahnuť 6,1 %, ako aj členstvo v G-20. Prínos Turecka pre Európsku úniu v rade dôležitých oblastí sa plne ukáže len vtedy, keď sa podarí zabezpečiť, aby bol prístupový proces aktívny a dôveryhodný. Tento proces musí rešpektovať záväzky EÚ a stanovené podmienky. Vecou zásadného významu zostáva, aby Turecko ďalej uskutočňovalo reformy týkajúce sa politických kritérií pristúpenia. Vytvorenie osobitného ministerstva pre záležitosti EÚ je v tomto ohľade povzbudivým signálom. Hoci za posledných desať rokov sa dosiahol výrazný pokrok, je potrebné ďalej vyvíjať značné úsilie na zabezpečenie základných práv v praxi – predovšetkým slobody prejavu, práv žien a slobody náboženstva. Prvým krokom v tomto ohľade je nedávne prijatie právnych predpisov o náboženských nadáciách v Turecku, ktoré uľahčujú spätné získanie skonfiškovaného majetku náboženských nadácií. Komisia je pripravená aj naďalej pomáhať Turecku pri uskutočňovaní potrebných reforiem, a to aj prostredníctvom procesu ústavnej reformy. Turecko nadväzne na vývoj v oblasti Severnej Afriky a Blízkeho východu ďalej zintenzívňuje svoje diplomatické aktivity. Konštruktívnym partnerom zostáva aj vo vzťahu k západnému Balkánu. Ako stabilný štát s demokratickými inštitúciami a rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom a ako kandidátska krajina, ktorá vedie rokovania o svojom pristúpení do EÚ, môže Turecko zohrávať významnú úlohu pri vytváraní stability a podpore reforiem vo svojom susedstve, ktoré je zároveň aj susedstvom Európskej únie. EÚ ďalej rozvíja svoj politický dialóg s Tureckom o zahraničnopolitických otázkach vzájomného záujmu. v tejto súvislosti je dôležité, aby sa takýto dialóg ďalej rozvíjal ako doplnok prístupového procesu s cieľom zlepšiť koordináciu. Vzhľadom na pokrok, ktorý vedúci predstavitelia oboch komunít pod záštitou OSN dosiahli pri hľadaní komplexného riešenia cyperskej otázky, sa Turecko nabáda, aby konkrétnym spôsobom zvýšilo svoj záväzok viesť tieto rozhovory a prispievať k ich zdaru. Komplexné riešenie tejto otázky je v záujme všetkých zúčastnených strán, pretože by zvýšilo stabilitu v oblasti juhovýchodného Stredozemia, ponúklo by nové hospodárske príležitosti a znamenalo by výrazný impulz pre rokovania o pristúpení k EÚ, ktoré sa dostali do rozhodujúcej etapy. Komisia je znepokojená v dôsledku nedávneho napätia vo vzťahoch medzi Tureckom a Cyprom. Pripomína, že Rada vyzvala, aby sa predišlo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom nezhôd alebo činnostiam, ktoré by mohli poškodiť dobré susedské vzťahy a ohroziť mierové vyriešenie sporov. EÚ okrem toho dôrazne pripomenula všetky suverénne práva členských štátov EÚ, medzi ktoré patrí právo uzatvoriť dvojstranné dohody, v súlade s acquis EÚ a s medzinárodným právom, vrátane Dohovoru OSN o morskom práve. v súlade so stanoviskami, ktoré Rada a Komisia v uplynulých rokoch opakovane vydali, Komisia pripomína, že je nevyhnutné, aby Turecko splnilo svoju povinnosť v plnej miere vykonávať dodatkový protokol a aby dosiahlo pokrok smerom k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou. Zároveň vyzýva, aby sa predišlo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom nezhôd alebo činnostiam, ktoré by mohli poškodiť dobré susedské vzťahy a ohroziť mierové vyriešenie sporov. EÚ bude v súlade s príslušnými rozhodnutiami Rady aj naďalej sledovať a hodnotiť pokrok, ktorý sa v týchto otázkach dosiahol. Turecko musí vyvinúť väčšie úsilie na vyriešenie otvorených dvojstranných otázok so svojimi susedmi vrátane hraničných sporov. Grécko podalo značný počet formálnych sťažností na pokračujúce narúšanie jeho pobrežných vôd a vzdušného priestoru zo strany Turecka, okrem iného aj preletmi nad gréckymi ostrovmi. Komisia sa bude zasadzovať za začatie nového pozitívneho vývoja v prístupovom procese s Tureckom. v záujme vytvorenia konštruktívnejších a pozitívnejších vzťahov by sa mal vypracovať nový a pozitívny program vychádzajúci z pragmatického prístupu a zahŕňajúci konkrétne kroky v oblastiach spoločného záujmu, spoločné porozumenie prekážok a hľadanie možností dosiahnutia pokroku pri zbližovaní Turecka s EÚ. Tento program by sa mal týkať širokej škály oblastí, vrátane zintenzívnenia dialógu a spolupráce pri politických reformách, v problematike víz, mobility a migrácie, energetiky, boja proti terorizmu, ďalšej účasti Turecka na programoch Spoločenstva, napríklad na programe „Európa pre občanov“, na partnerstve miest, ako aj na obchode a v rámci colnej únie. Cieľom by pritom malo byť odstránenie pretrvávajúcich obchodných prekážok, dosiahnutie užšej spolupráce pri rokovaniach o dohodách o voľnom obchode a hľadanie nových spôsobov na plné využitie spoločného hospodárskeho potenciálu EÚ a Turecka. Popri prístupových rokovaniach Komisia zamýšľa prehĺbiť svoju spoluprácu s Tureckom aj pokiaľ ide o kapitoly, v ktorých zatiaľ prístupové rokovania nemožno otvoriť, aby tak podporila úsilie krajiny zamerané na uskutočňovanie reforiem a dosiahnutie súladu s acquis. Komisia bude naďalej informovať Radu, hneď ako usúdi, že Turecko splnilo príslušné kritériá.[13] 3.3. Island Island sa ďalej zotavuje z finančného a hospodárskeho kolapsu, ktorý utrpel v rokoch 2008/2009. Politická situácia je aj naďalej stabilná, hoci koaličná vláda musela podstúpiť niekoľko skúšok a jej väčšinové zastúpenie v parlamente sa znížilo. Prístupový proces Islandu pokračoval a završuje sa preskúmavanie islandských právnych predpisov. Značnou výhodou v tomto procese je vysoká úroveň integrácie tejto krajiny s EÚ v širokej škále oblastí politiky. Komisia berie do úvahy špecifiká a očakávania Islandu, pričom zachováva doterajší prístup k prístupovým rokovaniam a plne dodržiava princípy a acquis Únie. Plodom pokračujúcej otvorenej a konštruktívnej práce budú riešenia, do ktorých sa premietne vysoká úroveň spolupráce medzi EÚ a islandskými orgánmi. Na tomto základe sa začali prístupové rokovania o konkrétnych rokovacích kapitolách. Boli otvorené štyri kapitoly a dve z nich boli predbežne uzavreté. Vzhľadom na celkove dobrú úroveň zosúladenia predovšetkým v kapitolách, na ktoré sa vzťahuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (EHP) a schengenská dohoda, by rokovania mali rýchlo postupovať. Je však potrebné, aby si Island plnil povinnosti, ako sú tie, na ktoré poukázal Dozorný orgán EZVO a ktoré vyplývajú z Dohody o EHP. Začali sa vyvíjať komunikačné činnosti na podporu informovanej diskusie o prístupovom procese Islandu. Pristúpenie k EÚ je na Islande aj naďalej kontroverznou otázkou. Komisia bude aj naďalej poskytovať podporu v oblasti informácií a medziľudských kontaktov. 4. podpora pre proces rozširovania 4.1. Finančná pomoc Komisia poskytuje krajinám zahrnutým do procesu rozširovania finančnú a technickú podporu, aby sa mohli pripraviť na pristúpenie. Pomoc sa v zásade poskytuje na základe nástroja predvstupovej pomoci (IPA), v rámci ktorého je celkový prídel pre roky 2007 – 2013 vo výške 11,6 miliardy EUR[14]. Počnúc rokom 2010 Komisia postupne presmerúva finančnú pomoc z podpory určenej na jednotlivé projekty a uprednostňuje viac globálny, celoodvetvový prístup, pričom sa zameriava na kľúčové oblasti reformného programu prijímajúcich krajín. Vlády v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania sa vyzývajú, aby prijali komplexné a udržateľné politiky v prioritných odvetviach, ako je spravodlivosť a vnútorné veci, verejná správa, rozvoj súkromného sektora, doprava, energetika, životné prostredie a zmena klímy, sociálny rozvoj, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Kľúčové odvetvia pre jednotlivé krajiny sú určené v dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní pre roky 2011 – 2013 podľa špecifickej situácie v každej krajine a pokroku dosiahnutého v prístupovom procese. Osobitná pozornosť sa venuje boju proti korupcii, rozvoju občianskej spoločnosti a slobode prejavu. Na projekty, na ktorých sa podieľa viacero krajín na západnom Balkáne a v Turecku, bude pridelených približne 10 % z disponibilných finančných prostriedkov v rámci IPA. Komisia dnes prijala ročný revidovaný viacročný orientačný finančný rámec pre pomoc poskytovanú v rámci IPA, ktorý sa vzťahuje na roky 2012 – 2013. V súlade s oznámením z júna 2011 s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“[15] Komisia v súčasnosti v rámci balíka nástrojov v oblasti vonkajšej činnosti pripravuje právny rámec pre poskytovanie predprístupovej pomoci na základe budúceho viacročného finančného rámca pre roky 2014 – 2020. Preukázalo sa, že pomoc poskytovaná na základe terajšieho nariadenia o IPA je účinná a efektívna. Pri príprave návrhu nového finančného nástroja, ktorý má byť predložený v decembri 2011, sa zohľadnia skúsenosti z realizácie terajšieho nástroja. Vychádzajúc z týchto skutočností sa bude nový nástroj vzťahovať tak na podporu určenú na splnenie prístupových kritérií, ako aj na podporu na sociálno-ekonomický rozvoj. Pri dialógu s prijímajúcimi krajinami, ostatnými darcami a s občianskou spoločnosťou Komisia, vychádzajúc z doterajších skúseností, zvažovala možnosti posilnenia prepojenia medzi finančnou pomocou a prioritami stanovenými v stratégii rozširovania, ako aj možnosti zabezpečenia strategickejšej, cielenejšej a pružnejšie poskytovanej finančnej pomoci a zjednodušených postupov. Medzi zvažované prvky v tejto súvislosti patrí dlhodobejšie a komplexné plánovanie poskytovania pomoci vzťahujúce sa na všetky oblasti politík, väčšie zameranie na potreby a priority prijímajúcich krajín, odmeňovanie pokroku dosiahnutého v prístupovom procese, používanie finančných prostriedkov v rámci IPA na podnietenie iných darcov a súkromného sektoru k poskytnutiu ďalších finančných prostriedkov, ako aj posilnenie úlohy občianskej spoločnosti. 4.2. Liberalizácia vízového režimu a mobilita Zavedenie bezvízového styku s EÚ je pre občanov všetkých partnerských krajín zahrnutých do procesu rozširovania vecou najväčšieho významu; zároveň ide o súčasť prístupového procesu. Aby však bolo možné podniknúť kroky smerujúce k liberalizácii vízového režimu, musia príslušné krajiny splniť podmienky zaručujúce vnútornú bezpečnosť a rešpektovanie záujmov migračnej politiky EÚ. Island je už súčasťou schengenského priestoru. Pokiaľ ide o západný Balkán, chorvátski občania vždy cestovali do EÚ bez víz. Pre občanov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory a Srbska bol bezvízový režim pre cesty do schengenského priestoru zavedený v decembri 2009. o rok neskôr bol rovnaký status udelený aj občanom Albánska a Bosny a Hercegoviny. Nedávne rozhodnutia o zrušení vízovej povinnosti pre občanov krajín západného Balkánu vychádzali zo skutočnosti, že tieto krajiny splnili kritériá stanovené v plánoch vypracovaných na základe rozhovorov o liberalizácii vízového režimu, ktoré viedla Komisia. Tieto rozhovory boli výrazným stimulom pre zavedenie reforiem zameraných na splnenie noriem EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, najmä pokiaľ ide o posilnenie administratívnej kapacity v oblasti riadenia hraníc a bezpečnosti dokladov, ale aj o posilnenie právneho štátu a boja proti nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti, korupcii a nezákonnej migrácii. Po zrušení vízovej povinnosti však v niektorých členských štátoch EÚ došlo k výraznému nárastu počtu žiadostí o azyl zo strany občanov uvedených krajín, predovšetkým Srbska a Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Táto skutočnosť poukazuje na zneužívanie bezvízového režimu. Komisia na to zareagovala tým, že v rámci procesu stabilizácie a pridruženia zaviedla v januári 2011 mechanizmus monitorovania pre obdobie po zavedení liberalizácie vízového režimu. Zároveň nadviazala s príslušnými krajinami dialóg zameraný na posúdenie dôslednosti uskutočňovania reforiem a účinnosti prijatých nápravných opatrení. Príslušné krajiny nadväzne na to posilnili kontroly vykonávané v teréne a zaviedli informačné kampane na informovanie občanov o právach a povinnostiach vyplývajúcich z bezvízového cestovného styku. Komisia vyzýva orgány príslušných krajín, aby prijali všetky potrebné ďalšie opatrenia, ktoré umožnia hladké fungovanie bezvízového režimu. v záujme zabezpečenia úspešnosti takýchto opatrení je potrebné ich doplniť poskytovaním väčšej podpory najzraniteľnejším skupinám obyvateľstva vrátane Rómov, a zlepšovaním ich životných podmienok. V rámci širšej revízie vízovej politiky EÚ predložila Komisia Rade návrh zmien a doplnení nariadenia o vízach, ktoré by v prípade náhleho prílivu osôb umožnili dočasne pozastaviť zavedený bezvízový režim s treťou krajinou[16]. Liberalizácia vízového režimu pre Kosovo by tento proces na západnom Balkáne zavŕšila. Rada v decembri 2010 potvrdila túto perspektívu – za predpokladu splnenia všetkých podmienok. v záujme splnenia týchto podmienok prijalo Kosovo právny rámec pre readmisiu a podpísalo dvojstranné dohody o readmisii s 13 štátmi schengenského priestoru. Prijalo plány na reintegráciu osôb a pokračovalo v ich realizácii. Komisia preto koncom tohto roku nadviaže s Kosovom rozhovory o vízovom režime. EÚ a Turecko začali v súlade so závermi rady z februára 2011 zintenzívňovať spoluprácu v oblasti víz, pričom Komisia nadviazala s Tureckom rozhovory o problematike víz, mobility a migrácie. Tento proces začal prinášať výsledky tak v oblasti vydávania víz pre cestujúcich z Turecka, ako aj v oblasti riešenia otázky nelegálneho prisťahovalectva do EÚ. Pomôže to určiť konkrétne kroky, ktoré musí Turecko v záujme budúcej liberalizácie vízového režimu podniknúť. v tejto súvislosti by malo veľký význam, keby Turecko prijalo potrebné opatrenia zamerané na rýchle uzatvorenie dohody o readmisii. 4.3. Informácie a komunikácia Pre úspech politiky rozširovania má zásadný význam podpora verejnosti. Kľúčovú úlohu pri šírení príslušných informácií a komunikácie majú orgány členských štátov a krajín zahrnutých do procesu rozširovania, a to na celoštátnej, regionálnej aj miestnej úrovni. Komisia je odhodlaná podporiť informovanú verejnú diskusiu o procese rozširovania na základe vecných, zrozumiteľných informácií poskytovaných prostredníctvom všetkých druhov médií. v prvom rade je potrebné nimi osloviť mladých ľudí a popredných tvorcov verejnej mienky, ako sú novinári a predstavitelia organizácií občianskej spoločnosti a podnikateľskej sféry. Významnú úlohu pri podpore informovanej diskusie a vzájomného pochopenia procesu rozširovania môžu zohrávať aj parlamentné výmeny. V nadchádzajúcom období sa s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania prediskutujú ďalšie kroky, ktoré je v rámci prístupového procesu potrebné podniknúť. Najlepšou reklamou pre politiku EÚ v oblasti rozširovania sú konkrétne výsledky. Presvedčivým príkladom môže byť úspešné zavŕšenie rokovaní s Chorvátskom, ako aj hospodárska odolnosť krajín juhovýchodnej Európy a konkrétne úspechy v takých dôležitých otázkach, ako sú dodávky energie alebo dopravné siete. Vecou zásadného významu je vysvetliť verejnosti, ako môže realizácia agendy rozširovania pomôcť EÚ dosiahnuť ciele stanovené v súvislosti s hospodárskou krízou, pracovnými miestami, životným prostredím a zmenou klímy, bezpečnosťou a migráciou, a zároveň urýchliť program reforiem a zlepšiť životné podmienky v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. 5. Závery a odporúčania Na základe uvedenej analýzy Komisia predkladá tieto závery a odporúčania: 1. Cieľom politiky rozširovania je zväčšiť oblasť mieru, stability, demokracie a prosperity v Európe. Rozširovanie je na prospech pre EÚ ako celok a umožňuje jej byť lepšie pripravená na riešenie celosvetových problémov. Zavŕšením prístupových rokovaní s Chorvátskom v júni vstúpil proces rozširovania Európskej únie do novej fázy. 2. Ukázalo sa, že politika rozširovania je účinným nástrojom na transformáciu spoločnosti. Krajiny, ktoré už k EÚ pristúpili, ako aj tie, ktoré sú na ceste k pristúpeniu, prešli v dôsledku demokratických a hospodárskych reforiem súvisiacich s procesom pristúpenia rozsiahlymi zmenami. Novým dôkazom tejto transformačnej schopnosti EÚ je rozvoj Chorvátska v období po nastúpení na cestu smerujúcu k pristúpeniu. 3. Prostredníctvom svojej politiky rozširovania vychádzajúcej z obnoveného konsenzu, ktorý Európska rada schválila na zasadnutí v decembri 2006, uplatňuje EÚ prísne podmienky a dosiahnutý pokrok sleduje so zvýšenou pozornosťou. Dôsledkom toho je, že štáty, ktoré sa usilujú a tieto podmienky splnia, dosiahnu vysokú úroveň pripravenosti, ktorá bude na prospech pre ne samotné aj pre EÚ. 4. Skúsenosti získané počas rokovaní s Chorvátskom sa zužitkujú pri teraz prebiehajúcich a budúcich rokovaniach. Komisia na tento účel navrhne nový prístup vo vzťahu k otázkam týkajúcim sa oblasti súdnictva a základných práv a oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Tieto otázky by sa mali riešiť už v počiatočnej fáze prístupového procesu a príslušné kapitoly by sa mali úmerne tomu otvárať na základe akčných plánov, pretože si to vyžaduje dosiahnutie presvedčivých výsledkov. Komisia by pravidelne, vo všetkých etapách procesu, predkladala správy o pokroku dosiahnutom v týchto oblastiach s prihliadnutím na míľniky stanovené v akčných plánoch, a to v prípade potreby aj so stanovením potrebných nápravných opatrení. Na podporu tohto procesu sa využijú prostriedky z nástroja predvstupovej pomoci (IPA). 5. Vierohodný proces rozširovania, ktorý poskytuje jasnú perspektívu pristúpenia na základe prísnych podmienok, má pre zdokonalenie reforiem v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania zásadný význam a zabezpečuje pre občanov príslušných krajín dosiahnutie konkrétnych výsledkov už v období príprav na pristúpenie k EÚ. Stanovenie podmienok napredovania na ceste do EÚ predstavuje výrazný stimul pre uskutočňovanie náročných reforiem. Zároveň to má zásadný význam pre zabezpečenie podpory pre politiku rozširovania v členských štátoch. 6. Úspešné napredovanie Chorvátska na ceste do EÚ ukazuje cestu ostatným krajinám zahrnutým do procesu rozširovania. Keď vstúpi do EÚ prvá z krajín západného Balkánu, európska budúcnosť tohto regiónu sa stane realitou. 7. Pre väčšinu krajín zahrnutých do procesu rozširovania je aj naďalej hlavnou výzvou posilnenie právneho štátu, ktoré je zároveň rozhodujúcou podmienkou pre dosiahnutie členstva v EÚ. Komisia aj naďalej považuje za prioritu reformu súdnictva a verejnej správy a boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, a to okrem iného aj prostredníctvom pravidelného monitorovania, štruktúrovaných dialógov, partnerského preskúmania, budovania inštitúcií, partnerských projektov (tzv. twinning) a finančnej pomoci. 8. V mnohých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania došlo k nepriaznivému vývoju v oblasti slobody prejavu. Je vecou zásadného významu, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zaručili otvorenosť a pluralitu mediálnej scény, ktorá umožní existenciu kritickej a nezávislej žurnalistiky. Komisia bude starostlivo sledovať vývoj v tejto oblasti a tieto otázky bude aj naďalej začleňovať do prístupových rokovaní, a to predovšetkým v rámci kapitoly o súdnictve a základných právach. 9. Regionálna spolupráca podporujúca uzmierenie a integráciu do EÚ je aj naďalej základným prvkom procesu stabilizácie a pridruženia. Hoci táto spolupráca zaznamenala ďalší rozvoj v rade oblastí, problémy koreniace prevažne v predchádzajúcich konfliktoch majú aj naďalej nepriaznivý vplyv a ohrozujú stabilitu na západnom Balkáne. Tieto problémy je potrebné bezodkladne riešiť. Naliehavou prioritou je predovšetkým dosiahnuť inkluzívny charakter regionálnej spolupráce. Ak všetky strany prijmú konštruktívny a pragmatický prístup, aj napriek názorovým odlišnostiam ohľadne statusu Kosova by to malo byť možné. 10. Je potrebné, aby dotknuté strany s odhodlaním vyriešili dvojstranné otázky v duchu dobrých susedských vzťahov a aby pri tom zohľadnili celkové záujmy EÚ. Tieto otázky by sa mali vyriešiť čo najskôr, aby nebrzdili prístupový proces. Zablokovanie riešenia dvojstranných otázok môže ohroziť transformačný potenciál procesu rozširovania. Komisia nalieha na príslušné strany, aby v súlade so zaužívanými zásadami a postupmi a v prípade potreby aj prostredníctvom postúpenia vecí Medzinárodnému súdnemu dvoru vyvíjali všetko úsilie v záujme vyriešenia zvyšných rozporov ohľadne hraníc. Dobré susedské vzťahy majú stále kľúčový význam. EÚ je pripravená pomáhať pri hľadaní riešení a podporovať súvisiace iniciatívy. 11. Zavedenie bezvízového styku s EÚ je pre občanov všetkých partnerských krajín zahrnutých do procesu rozširovania vecou najväčšieho významu. Liberalizácia vízového režimu, ktorá je súčasťou prístupového procesu, zaznamenala ďalší pokrok v dôsledku zrušenia vízovej povinnosti pre občanov Bosny a Hercegoviny a Albánska v decembri 2010 potom, čo obe tieto krajiny splnili stanovené podmienky. Komisia nalieha na orgány krajín západného Balkánu, aby prijali všetky potrebné opatrenia proti zneužívaniu bezvízového režimu. Komisia posilnila monitorovanie pre obdobie po zavedení liberalizácie vízového režimu tým, že zriadila mechanizmus dialógu s príslušnými krajinami, ktorý zahŕňa aj opatrenia na odstránenie zneužívania bezvízového režimu. 12. Vzhľadom na pokrok Kosova pri readmisii a reintegrácii navrátilcov a v súlade so závermi Rady z decembra 2010 nadviaže Komisia koncom roka s Kosovom dialóg o problematike víz. Pokiaľ ide o Turecko, EÚ zintenzívnila spoluprácu týkajúcu sa otázky víz a Komisia nadviazala dialóg s Tureckom o vízach, mobilite a migrácii a stanoví konkrétne kroky, ktoré bude musieť Turecko podniknúť s cieľom dosiahnuť budúcu liberalizáciu vízového režimu. Významným krokom by bolo, keby Turecko prijalo potrebné opatrenia zamerané na rýchle uzatvorenie dohody o readmisii a keby táto dohoda čoskoro nadobudla platnosť. 13. Po celosvetovej hospodárskej kríze sa už krajiny zahrnuté do procesu rozširovania pustili cestou hospodárskeho oživenia, i keď každá svojím tempom. Turecko má po prekonaní krízy prosperujúcejšie hospodárstvo, ktorého rast je aj naďalej pôsobivý. Všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania však musia čeliť závažným výzvam. Vo väčšine z týchto krajín zostáva nezamestnanosť na vysokej úrovni, respektíve sa zvyšuje. Hlavnými prioritami na zabezpečenie udržateľnosti oživenia a dosiahnutia inkluzívneho rastu sú fiškálna konsolidácia, štrukturálne reformy a zlepšenie podnikateľského prostredia, a to aj prostredníctvom posilnenia právneho štátu a reformy trhu práce. Komisia v tejto súvislosti vyzýva krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, aby ako základ pre reformy využili ciele stanovené v stratégii Európa 2020. 14. Komisia v decembri 2011 predloží rámec pre poskytovanie predprístupovej finančnej pomoci na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020, ktorý bude vychádzať z pozitívnych skúseností z fungovania terajšieho nástroja. Na základe týchto skúseností Komisia posilní prepojenie medzi pomocou a prioritami stratégie rozširovania, pričom bude klásť dôraz na sociálno-ekonomický rozvoj, zvýši flexibilitu poskytovania pomoci a zjednoduší postupy. 15. Pre úspech politiky rozširovania má zásadný význam podpora verejnosti. Kľúčovú úlohu pri šírení príslušných informácií a komunikácie majú orgány členských štátov a krajín zahrnutých do procesu rozširovania, a to na celoštátnej, regionálnej aj miestnej úrovni. Komisia je odhodlaná podporiť informovanú verejnú diskusiu o procese rozširovania na základe zrozumiteľných a vecných informácií. Komisia nabáda k rozvoju aktívnej občianskej spoločnosti, ktorá je základným prvkom demokracie a zároveň aj sprostredkovateľom informovanej diskusie o rozširovaní EÚ. 16. Komisia prijala priaznivé stanovisko ohľadne pristúpenia Chorvátska k EÚ, ku ktorému dôjde 1. júla 2013. k zavŕšeniu prístupových rokovaní bolo možné pristúpiť vďaka skutočnosti, že Chorvátsko splnilo zostávajúce kritériá pre ukončenie rokovaní, a to aj v náročných kapitolách, ako je súdnictvo a základné práva a politika v oblasti hospodárskej súťaže. Chorvátsko musí v súlade so záväzkami prijatými počas prístupových rokovaní aj naďalej upevňovať svoje reformy. Komisia bude pozorne sledovať ďalšie prípravy Chorvátska na prevzatie zodpovedností vyplývajúcich z členstva po pristúpení. Predpokladá sa, že Chorvátsko bude aj naďalej podporovať prístupový proces ostatných krajín západného Balkánu. 17. Turecko má vďaka svojmu dynamicky sa rozvíjajúcemu hospodárstvu a významnému postaveniu v rámci regiónu pre Európsku úniu kľúčový význam. Súčasný regionálny aj celosvetový politický a hospodársky vývoj túto skutočnosť ešte viac zdôraznil. Turecko pokračovalo v uskutočňovaní reforiem, je však potrebné, aby vyvíjalo ďalšie značné úsilie, a to aj pokiaľ ide o zaručenie najdôležitejších základných práv. Prístupové rokovania, žiaľ, už viac ako rok nepokročili. Komisia pripraví obnovený pozitívny program pre vzťahy medzi EÚ a Tureckom, ktorý bude aj naďalej podporovať reformy, predovšetkým prostredníctvom procesu ústavnej reformy, ako aj hospodársku integráciu. Tento program by mohol zahŕňať širokú škálu oblastí spoločného záujmu vrátane politických reforiem, dialógu o zahraničnej politike, zosúladenia s acquis EÚ, problematiky víz, mobility a migrácie, energetiky, boja proti terorizmu, oblasti obchodu a účasti na programoch EÚ. Prínos Turecka pre EÚ sa plne ukáže len vtedy, keď bude mať táto krajina dôveryhodnú a realistickú perspektívu pristúpenia. Komisia je znepokojená v dôsledku nedávneho napätia vo vzťahoch medzi Tureckom a Cyprom. Pripomína, že Rada vyzvala Turecko, aby sa zdržalo akýchkoľvek hrozieb, zdrojov nezhôd alebo činností, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na dobré susedské vzťahy a mohli by ohroziť mierové vyriešenie sporov o hranice. EÚ okrem toho dôrazne pripomenula všetky suverénne práva členských štátov EÚ, medzi ktoré patrí právo uzatvoriť dvojstranné dohody, v súlade s acquis EÚ a s medzinárodným právom, vrátane Dohovoru OSN o morskom práve. EÚ opakovane zdôraznila, že je nanajvýš potrebné, aby si Turecko splnilo svoj záväzok úplne a nediskriminačne uplatňovať dodatkový protokol k dohode o pridružení a aby dosiahlo pokrok smerom k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou. To by mohlo výrazne oživiť prístupový proces. EÚ bude v súlade s príslušnými rozhodnutiami Rady aj naďalej sledovať a hodnotiť pokrok, ktorý sa dosiahol v oblastiach, ktorými sa zaoberá vyhlásenie z 21. septembra 2005. v prípade, že k pokroku nedôjde, Komisia odporúča, aby EÚ zachovala opatrenia z roku 2006. 18. Pokiaľ ide o cyperskú otázku, vodcovia komunít cyperských Grékov a cyperských Turkov zintenzívnili rokovania o jej komplexnom vyriešení, ktoré sa uskutočňujú pod záštitou OSN. Komisia výrazne podporuje ich úsilie a poskytuje technické poradenstvo vo veciach, ktoré patria do pôsobnosti EÚ. Komisia nabáda predstaviteľov oboch komunít, aby prijali nevyhnutné kompromisy, ktoré by umožnili úspešne zavŕšiť rokovania, a nabáda všetkých zúčastnených aktérov, aby všetko úsilie a pozornosť zamerali na hľadanie komplexného riešenia cyperskej otázky. v terajšej intenzívnej etape rokovaní o cyperskej otázke je dôležité, aby všetky zainteresované strany zachovali zdržanlivý prístup a urobili všetko pre zabezpečenie pozitívneho ovzdušia, ktoré uľahčí úspešné zavŕšenie tohto procesu; tým konkrétne prispejú ku komplexnému riešeniu cyperskej otázky. 19. Prístupový proces s Islandom naberá na tempe a začali sa rokovania o konkrétnych kapitolách acquis. Značnou výhodou je vysoká úroveň integrácie tejto krajiny s EÚ v širokej škále oblastí politiky. Komisia berie do úvahy špecifiká a očakávania Islandu, pričom plne rešpektuje doterajší prístup k prístupovým rokovaniam a dodržiava princípy a acquis Únie, ako aj rámec prístupových rokovaní. Do verejnej diskusie o pristúpení, ktorá sa koná na Islande, bude Komisia aj naďalej prispievať faktickými informáciami o členstve v EÚ. 20. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko aj naďalej v dostatočnej miere plní politické kritériá. Pri uskutočňovaní najdôležitejších reforiem sa dosiahol určitý pokrok. Závažnými výzvami sú však aj naďalej uplatňovanie prijatých právnych predpisov, ako aj zaručenie slobody prejavu v médiách, posilnenie nezávislosti súdnictva, reforma verejnej správy a boj proti korupcii. Komisia znovu opakuje svoje odporúčanie, že by sa mali začať rokovania o pristúpení Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko k Európskej únii. Komisia zároveň opakuje svoj návrh prikročiť bez ďalšieho odkladu k druhej etape procesu pristúpenia, ako je stanovené v dohode o stabilizácii a pridružení. Je veľmi dôležité udržiavať dobré susedské vzťahy, ako aj dosiahnuť obojstranne prijateľné riešenie otázky názvu krajiny pod záštitou OSN. Ďalší rok by sa premárniť nemal. 21. Čierna Hora úspešne zvládla kľúčové priority, ktoré EÚ stanovila v roku 2010 ako podmienku pre začatie prístupových rokovaní. v tejto krajine sa upevnil celonárodný konsenzus o problematike európskej integrácie. Komisia vzhľadom na dosiahnutý pokrok zastáva názor, že Čierna Hora dosiahla potrebný stupeň súladu s kritériami pre vstup, predovšetkým s kodanskými politickými kritériami. Aj naďalej je však dôležité udržať doterajšie tempo reforiem s osobitným zreteľom na uplatňovanie právnych predpisov a politík v oblasti právneho štátu. Komisia na tento účel zamýšľa navrhnúť uplatniť v prípade Čiernej Hory nový prístup k rokovacím kapitolám o súdnictve a základných právach a o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, ktorý je uvedený v bode 4. Vzhľadom na tieto úvahy a s prihliadnutím na závery Rady z decembra 2010 Komisia odporúča otvoriť prístupové rokovania s Čiernou Horou. 22. Pre domácu politickú scénu v Albánsku bola v poslednom roku príznačná najmä patová politická situácia medzi vládnucou väčšinou a opozíciou a neutíchajúce konfrontácie. v súčasnosti je mimoriadne dôležité, aby politické sily v Albánsku, vychádzajúc z nedávnych povzbudivých signálov, znovu nadviazali a udržiavali takú úroveň politického dialógu, ktorá umožní fungovanie kľúčových demokratických inštitúcií, zlepší volebný rámec a uskutočnenie základných reforiem. Komisia nabáda kľúčových aktérov, aby v záujme realizácie európskej perspektívy svojej krajiny spoločne stanovili konkrétne spôsoby preklenutia domácich rozdielov. 23. Komisia dnes predložila svoje stanovisko k žiadosti Srbska o členstvo v EÚ. Komisia odporúča, aby Európska rada udelila Srbsku štatút kandidátskej krajiny, pri zohľadnení dosiahnutého pokroku a za predpokladu, že Srbsko znovu začne dialóg s Kosovom a bude urýchlene a v dobrej viere vykonávať dosiahnuté dohody. Srbsko dosiahlo významný pokrok pri plnení politických kritérií, ktoré určila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, ako aj podmienok stanovených pre proces stabilizácie a pridruženia, za predpokladu, že pokrok bude pokračovať a nájde sa skutočné riešenie problémov v Kosove. Komisia preto odporúča, aby sa so Srbskom začali rokovania o pristúpení k Európskej únii, hneď ako dosiahne ďalší zásadný pokrok pri plnení tejto kľúčovej priority: – Ďalšie kroky k normalizácii vzťahov s Kosovom v súlade s podmienkami procesu stabilizácie a pridruženia prostredníctvom: úplného dodržiavania princípov inkluzívnej regionálnej spolupráce, úplného dodržiavania ustanovení Zmluvy o Energetickom spoločenstve, prijímania riešení v oblasti telekomunikácií a vzájomného uznávania diplomov, prostredníctvom pokračujúceho vykonávania dosiahnutých dohôd v dobrej viere, ako aj prostredníctvom aktívnej spolupráce s misiou Európskej únie na podporu právneho štátu (EULEX), aby mohla vykonávať svoje funkcie vo všetkých častiach Kosova. Komisia predloží správu o vykonávaní uvedenej kľúčovej priority Srbskom, hneď ako bude dosiahnutý dostatočný pokrok. 24. EÚ bude aj naďalej podporovať dialóg medzi Prištinou a Belehradom s cieľom presadzovať spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k EÚ a zlepšiť životné podmienky obyvateľstva. Tento dialóg sa doposiaľ ukázal byť cenným prostriedkom na riešenie rozdielov medzi týmito dvomi stranami a viedol k niekoľkým dohodám v takých oblastiach, ako je napríklad voľný pohyb tovaru a osôb, evidencia obyvateľov a kataster nehnuteľností. 25. V roku, ktorý v Kosove poznamenali zdĺhavé volebné procesy, sa pri uskutočňovaní programu reforiem dosiahol len obmedzený pokrok. Prezident aj vláda preukázali svoje odhodlanie napĺňať európsku perspektívu Kosova. Výsledkom toho bolo niekoľko prvých reforiem. Medzi zostávajúce hlavné výzvy patrí boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, ako aj posilnenie verejnej správy. Komisia navrhuje začať štruktúrovaný dialóg s Kosovom o právnom štáte s cieľom riešiť tieto výzvy a podporiť reformu súdnictva. Hoci integrácia kosovských Srbov sa na juhu krajiny zlepšila, napätie v severnej časti Kosova sa naopak zvýšilo. Obyvateľstvo severnej časti krajiny takisto potrebuje európsku perspektívu. Komisia na ten účel zdôrazňuje, že je dôležité, aby Kosovo začalo uskutočňovať komplexný program pre severnú časť krajiny. Komisia bude v súlade so svojím oznámením z roku 2009 aj naďalej podporovať úsilie Kosova o ďalšie plnenie jeho európskej perspektívy, najmä pokiaľ ide o víza, dohodu o obchode a o účasť tejto krajiny na programoch EÚ. Komisia na tento účel preskúma svoje oznámenie z roku 2009 s cieľom zabezpečiť, aby sa Kosovo mohlo aj naďalej zúčastňovať na procese pristúpenia k EÚ. Komisia nabáda Kosovo, aby vyvíjalo úsilie o prekonanie prekážok rozvoja vzťahov medzi EÚ a Kosovom spôsobených rozdielnymi názormi na otázku statusu Kosova. 26. Politická a inštitucionálna situácia v Bosne a Hercegovine uviazla na mŕtvom bode a pretrvávalo zablokovanie fungovania štátu a uskutočňovania reforiem súvisiacich so vstupom do EÚ. Naliehavou prioritou je vytvorenie ústrednej vlády, ktorá by zabezpečila účinnú správu na celoštátnej úrovni. Aby mohla Bosna a Hercegovina pokročiť na ceste do EÚ, musí ešte v súlade s rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva upraviť svoju ústavu v záujme odstránenia etnickej diskriminácie v súvislosti so zastúpením jednotlivých etník v štátnych inštitúciách, a prijať zákon o štátnej pomoci. Prijať treba aj zákon o sčítaní obyvateľstva. Zapojenie tejto krajiny do štruktúrovaného dialógu o spravodlivosti v rámci procesu stabilizácie a pridruženia ukazuje cestu vpred – cestu prostredníctvom dialógu a kompromisu, ako aj zamerania sa na agendu EÚ. Naďalej má zásadný význam dosahovanie pokroku pri plnení cieľov a podmienok, ktoré je potrebné splniť, aby mohol Úrad vysokého predstaviteľa ukončiť svoje pôsobenie. Vymenovanie prvého jediného predstaviteľa EÚ v Bosne a Hercegovine znamená posilnenie prítomnosti EÚ v tejto krajine a podpory, ktorú jej EÚ venuje na ceste od medzinárodného dohľadu k európskej budúcnosti v súlade so závermi Rady z marca 2011. 27. Politika rozširovania EÚ viedla k hlbokým demokratickým a hospodárskym premenám v krajinách, ktoré sa usilujú o dosiahnutie členstva v EÚ. Výsledky dosiahnuté za posledný rok svedčia o význame vierohodnej politiky rozširovania. Na druhej strane však platí, že keď politická vôľa a odhodlanie dosiahnuť konkrétne výsledky sú nepostačujúce alebo chýbajú, prístupový proces nebude napredovať a hrozí, že sa zastaví. Uskutočňovanie náročných reforiem vedie k tomu, že do EÚ smerujú stabilné, lepšie pripravené a prosperujúcejšie krajiny. PRÍLOHA 1 Závery a odporúčania v stanovisku Komisie k žiadosti Srbska o členstvo Vzhľadom na zásadné reformy uskutočnené v posledných rokoch Srbsko dosiahlo významný pokrok pri plnení politických kritérií týkajúcich sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, ako aj podmienok stanovených pre proces stabilizácie a pridruženia. v Srbsku existuje komplexný ústavný, legislatívny a inštitucionálny rámec, ktorý všeobecne zodpovedá európskym a medzinárodným štandardom. Parlament zvýšil účinnosť pri vykonávaní legislatívnej činnosti v rámci súčasnej legislatívy. Právny a inštitucionálny rámec právneho štátu je rozvinutý, vrátane oblastí boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, v ktorých boli dosiahnuté prvé výsledky. Právny rámec v oblasti ľudských práv a ochrany menšín je na pokročilej úrovni a začína sa s jeho vykonávaním. Srbsko dosiahlo plne uspokojivú úroveň spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a stále aktívnejšie sa podieľa na podpore zmierenia v regióne. Srbsko súhlasilo s účasťou a zúčastňovalo sa na dialógu s Kosovom s cieľom zlepšiť životné podmienky obyvateľstva, ktorý viedol k viacerým dohodám (voľný pohyb tovaru a osôb, evidencia obyvateľov a kataster), a Srbsko podniklo prvé kroky pri vykonávaní uvedených dohôd. V súvislosti s ekonomickými kritériami Srbsko podniklo dôležité kroky pri vytvorení a na zabezpečenie fungovania trhovej ekonomiky a dosiahlo určitý stupeň makroekonomickej stability napriek globálnej finančnej a hospodárskej kríze. Bude však potrebné úsilie na reštrukturalizáciu hospodárstva a zlepšenie podnikateľského prostredia, najmä prostredníctvom posilnenia právneho štátu a zníženia administratívnej záťaže, posilnenia konkurencieschopnosti a úlohy súkromného sektora, ako aj prostredníctvom riešenia štrukturálnych nedostatkov na pracovnom trhu. Je potrebné, aby Srbsko vykonalo štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie výrobnej kapacity ekonomiky a vytvorenie prostredia podporujúceho zvyšovanie zahraničných investícií, aby bolo v strednodobom horizonte schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie. Srbsko vo všeobecnosti dosiahlo dobré výsledky pri plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení a dočasnej dohody. Za predpokladu, že proces zosúlaďovania právnych predpisov bude pokračovať a krajina bude vyvíjať ďalšie úsilie na zaistenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov, bude Srbsko v strednodobom horizonte schopné na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vo väčšine oblastí acquis. Je potrebné, aby osobitná pozornosť bola venovaná oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, súdnictva a základných práv, spravodlivosti, slobody, bezpečnosti a finančnej kontroly. Úplný súlad s acquis v oblasti životného prostredia a zmeny klímy bude možno dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si to vyžadovať zvýšené investície. Na základe predbežných odhadov by pristúpenie Srbska malo celkovo obmedzený vplyv na politiky Európskej únie a neovplyvnilo by ani schopnosť Únie udržať a prehlbovať svoj vlastný rozvoj. Komisia odporúča, aby Rada Srbsku udelila štatút kandidátskej krajiny, pri zohľadnení dosiahnutého pokroku a za predpokladu, že Srbsko znovu začne dialóg s Kosovom a bude urýchlene a v dobrej viere vykonávať dosiahnuté dohody. Srbsko dosiahlo významný pokrok pri plnení politických kritérií, ktoré určila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, ako aj podmienok stanovených pre proces stabilizácie a pridruženia, za predpokladu, že pokrok bude pokračovať a nájde sa skutočné riešenie problémov v Kosove. Komisia preto odporúča, aby sa so Srbskom začali rokovania o pristúpení k Európskej únii, hneď ako dosiahne ďalší zásadný pokrok pri plnení tejto kľúčovej priority: – Ďalšie kroky k normalizácii vzťahov s Kosovom v súlade s podmienkami procesu stabilizácie a pridruženia prostredníctvom: úplného dodržiavania princípov inkluzívnej regionálnej spolupráce, úplného dodržiavania ustanovení Zmluvy o Energetickom spoločenstve, prijímania riešení v oblasti telekomunikácií a vzájomného uznávania diplomov, prostredníctvom pokračujúceho vykonávania dosiahnutých dohôd v dobrej viere, ako aj prostredníctvom aktívnej spolupráce s misiou Európskej únie na podporu právneho štátu (EULEX), aby mohla vykonávať svoje funkcie vo všetkých častiach Kosova. Komisia predloží správu o vykonávaní uvedenej kľúčovej priority Srbskom, hneď ako bude dosiahnutý dostatočný pokrok. Komisia vyzýva Srbsko, aby udržalo tempo reforiem pri dosiahnutí potrebnej úrovne súladu s kritériami členstva, s osobitným zameraním na právny štát, a aby pokračovalo v konštruktívnej účasti na regionálnej spolupráci a posilnilo dvojstranné vzťahy so susednými štátmi. Očakáva sa, že Srbsko bude pokračovať vo vykonávaní dočasnej dohody a po nadobudnutí platnosti bude vykonávať aj dohodu o stabilizácii a pridružení. Komisia bude toto úsilie aj naďalej podporovať prostredníctvom finančného nástroja IPA. PRÍLOHA 2 Závery týkajúce sa Chorvátska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory, Albánska, Bosny a Hercegoviny, Kosova[17], Turecka a Islandu Chorvátsko Keď Chorvátsko splnilo zostávajúce kritériá pre ukončenie rokovaní, prístupové rokovania boli v júni 2011 ukončené. Chorvátsko teraz musí stavať na vysokom stupni dosiahnutého zosúladenia a zamerať sa na to, aby pred pristúpením dokončilo zostávajúcu prácu. Táto správa o dosiahnutom pokroku je súčasťou monitorovania zo strany Komisie zameraného na to, či Chorvátsko plní všetky záväzky prijaté počas prístupových rokovaní, a ako pokračujú jeho prípravy na prevzatie zodpovedností vyplývajúcich z členstva po pristúpení. Chorvátsko aj naďalej plní politické kritériá. Výrazný pokrok dosiahlo vo všetkých oblastiach, vrátane právneho štátu, a výsledky sú už hmatateľné. Bude však musieť aj naďalej vyvíjať úsilie o upevnenie týchto výsledkov. Demokracia a právny štát boli ďalej posilnené. Vláda a parlament fungovali aj naďalej efektívne. v oblasti reformy verejnej správy bude treba vyvinúť ďalšie úsilie o posilnenie účinného uplatňovania právneho rámca v záujme zavŕšenia vytvárania modernej, spoľahlivej, odpolitizovanej a na občanov orientovanej verejnej služby. Chorvátsko dosiahlo značný pokrok v oblasti súdnictva. Nové právne predpisy ešte viac posilnili nezávislosť súdnictva a prijalo sa množstvo opatrení na zlepšenie efektívnosti súdnictva. Bol ustanovený nový systém vymenovávania súdnych úradníkov. Aj naďalej sú aktuálne niektoré výzvy, najmä potreba ďalej zvyšovať efektívnosť súdnictva a zabezpečiť praktické uplatňovanie nových opatrení týkajúcich sa nezávislosti, nestrannosti a zodpovednosti súdnictva. Pokrok sa dosiahol vo veci nestranného pojednávania pri súdnych konaniach vo veci vojnových zločinov. Štyrom špecializovaným senátom pre vojnové zločiny bola udelená výlučná právomoc vo vzťahu ku všetkým novým prípadom. Ich úloha by mala byť posilnená aj vo vzťahu k nedoriešeným prípadom. Ministerstvo spravodlivosti prijalo stratégiu na riešenie problému beztrestnosti – najmä v prípadoch, keď boli obeťami etnickí Srbi alebo keď údajnými páchateľmi boli príslušníci chorvátskych bezpečnostných síl. V boji proti korupcii sa dosiahol značný pokrok. Urýchlilo sa prijímanie opatrení proti korupcii a dostavili sa pozitívne výsledky; právne predpisy sa zdokonalili a príslušné orgány boli posilnené. Je nutné dosiahnuť ďalšie výsledky vo veci účinného stíhania prípadov korupcie, najmä korupcie na vysokých miestach a na miestnej úrovni, vrátane prípadov týkajúcich sa verejného obstarávania a súdnictva. Potrebné je aj nadobudnúť ďalšie skúsenosti s uplatňovaním novoprijatého preventívneho právneho rámca v praxi a ďalej posilniť výkonné štruktúry. Ľudské práva sa aj naďalej vo všeobecnosti dostatočne dodržiavajú a ďalší pokrok sa dosiahol v oblasti ľudských práv a ochrany menšín. Chorvátsko pokračovalo v prijímaní rôznych opatrení na zvýšenie informovanosti verejnosti a zlepšenie ochrany ľudských práv. Pokiaľ ide o prístup ku spravodlivosti, vykonávanie zákona o právnej pomoci sa aj naďalej zlepšovalo, predovšetkým v dôsledku zjednodušenia postupov. Pokiaľ ide o väzenský systém, pokračovali práce na rozšírení kapacity existujúcich zariadení na zadržiavanie osôb a výkon väzby, avšak chorvátske väznice sú aj naďalej preplnené. Pokiaľ ide o zlé zaobchádzanie, ombudsmanovi boli naďalej doručované sťažnosti na neprimerané používanie sily zo strany polície. v tejto veci treba prijať náležité následné opatrenia. Slobodu prejavu vrátane slobody a pluralizmu médií ustanovuje chorvátsky zákon a vo všeobecnosti sa dodržiava. Ďalší pokrok sa dosiahol vo veci transparentnosti vlastníctva médií. Naopak len obmedzený pokrok sa dosiahol pri vyšetrovaní prípadov z predchádzajúcich rokov týkajúcich sa zastrašovania novinárov, ktorí sa venovali problematike korupcie a organizovanej trestnej činnosti. Bolo však oznámených iba niekoľko nových prípadov. Rozvoj investigatívnej žurnalist