Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb /* KOM/2011/0895 v konečnom znení - 2011/0439 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu · Dôvody a ciele návrhu Stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu [KOM(2010) 2020] sa zakladá na troch súvisiacich a vzájomne sa podporujúcich prioritách: vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách, podporovanie nízkouhlíkového a konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje, a podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť. Verejné obstarávanie zohráva v stratégii Európa 2020 kľúčovú úlohu, keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa využívajú na dosiahnutie týchto cieľov prostredníctvom zlepšenia podnikateľského prostredia a podmienok pre podniky v oblasti inovácií a podporovaním väčšieho využívania ekologického obstarávania, čím sa podporí prechod smerom k nízkouhlíkovému hospodárstvu, ktoré efektívne využíva zdroje. V stratégii Európa 2020 sa zároveň zdôrazňuje, že politika verejného obstarávania musí zabezpečiť najefektívnejšie využívanie finančných prostriedkov a že trhy v oblasti obstarávania musia byť v rámci celej Únie otvorené. So zreteľom na tieto úlohy sa platné právne predpisy v oblasti verejného obstarávania musia revidovať a modernizovať, aby sa lepšie prispôsobili meniacemu sa politickému, sociálnemu a hospodárskemu prostrediu. Netýka sa to iba obstarávania, ktoré vykonávajú orgány štátnej a verejnej správy, ale aj zadávania zákaziek poskytovateľmi verejnoprospešných služieb, na ktoré sa vzťahujú osobitné režimy obstarávania. Európska komisia vo svojom oznámení z 13. apríla 2011 s názvom „Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery“ do svojich dvanástich kľúčových prioritných opatrení, ktoré majú inštitúcie EÚ prijať do konca roku 2012, zahrnula zrevidovaný a zmodernizovaný legislatívny rámec verejného obstarávania s cieľom spružniť zadávanie zákaziek a umožniť lepšie využívanie verejných zákaziek na podporu ostatných politík. Tento návrh má dva vzájomne sa doplňujúce ciele: · Zvýšiť efektívnosť výdavkov s cieľom zabezpečiť čo najlepšie výsledky obstarávania z hľadiska pomeru medzi kvalitou a cenou. Znamená to najmä zjednodušenie a spružnenie platných pravidiel v oblasti verejného obstarávania. Upravené, efektívnejšie postupy prospejú všetkým hospodárskym subjektom a uľahčia účasť malých a stredných podnikov a cezhraničných uchádzačov. · Umožniť obstarávateľom, aby lepšie využívali obstarávanie na podporu spoločných spoločenských cieľov, ako sú napríklad ochrana životného prostredia, efektívnejšie využívanie zdrojov a energie, boj proti zmene klímy, podporovanie inovácií, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, a zabezpečenie čo najlepších podmienok na poskytovanie vysokokvalitných sociálnych služieb. · Všeobecný kontext Verejné obstarávanie zohráva v celkovej hospodárskej výkonnosti Európskej únie dôležitú úlohu. Verejní obstarávatelia v Európe vynakladajú približne 18% HDP na tovar, práce a služby. Verejné obstarávanie sa vzhľadom na objem nákupov môže využiť ako silný nástroj na dosiahnutie jednotného trhu, ktorý bude podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Súčasná generácia smerníc o verejnom obstarávaní, konkrétne smernice 2004/17/ES[1] a 2004/18/ES[2], sú posledným krokom v dlhom vývoji, ktorý sa začal v roku 1971 prijatím smernice 71/305/EHS. Dané smernice sa zaistením transparentných a nediskriminačných postupov snažia najmä o zabezpečenie toho, aby hospodárske subjekty z celého jednotného trhu mohli pri uchádzaní sa o verejné zákazky v plnej miere využívať základné slobody. Komplexné hospodárske hodnotenie ukázalo, že smernice o obstarávaní do značnej miery dosiahli svoje ciele. Viedli k väčšej transparentnosti a intenzívnejšej hospodárskej súťaži, pričom vďaka nižším cenám dosiahli merateľné úspory. Zúčastnené strany však napriek tomu požadovali preskúmanie smerníc o verejnom obstarávaní, aby sa zjednodušili pravidlá, zvýšila sa ich účinnosť a efektívnosť a aby sa lepšie prispôsobili meniacemu sa politickému, sociálnemu a hospodárskemu prostrediu. Upravené, efektívnejšie konania zvýšia pružnosť pre verejných obstarávateľov, prospejú všetkým hospodárskym subjektom a uľahčia účasť malých a stredných podnikov a cezhraničných uchádzačov. Zlepšené pravidlá obstarávania ďalej obstarávateľom umožnia, aby sa obstarávanie lepšie využívalo na podporu spoločných spoločenských cieľov, akými sú napríklad ochrana životného prostredia, efektívnejšie využívanie zdrojov a energie, boj proti zmene klímy, podporovanie inovácií a sociálneho začlenenia, a zabezpečenie čo najlepších podmienok na poskytovanie vysokokvalitných sociálnych služieb. Tieto zámery potvrdili aj výsledky konzultácie so zúčastnenými stranami, ktorú Európska komisia uskutočnila na jar 2011, keď veľmi veľká väčšina zúčastnených strán podporila návrh preskúmať smernice o obstarávaní s cieľom lepšie ich prispôsobiť novým úlohám obstarávateľov a hospodárskych subjektov. · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Návrhom sa spoločne s navrhovanou novou smernicou o obstarávaní vykonávanom verejnými obstarávateľmi nahradia smernice 2004/17/ES a 2004/18/ES ako hlavné prvky legislatívneho rámca Európskej únie pre verejné obstarávanie. Smernica bude doplnená ďalšími prvkami tohto legislatívneho rámca: · smernicou 2009/81/ES[3] sa stanovujú konkrétne pravidlá pre obstarávanie v oblasti obrany a citlivej bezpečnosti, · smernicou 92/13/EHS[4] sa zriaďujú spoločné normy pre národné postupy preskúmavania na zabezpečenie toho, aby boli vo všetkých krajinách EÚ k dispozícii rýchle a účinné prostriedky nápravy v prípadoch, keď sa uchádzači domnievajú, že zákazka bola zadaná nespravodlivo. · Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Touto iniciatívou sa vykonáva stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu [KOM(2010) 2020] a hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020: Digitálna agenda pre Európu [KOM(2010) 245], Únia inovácií [KOM(2010) 546], Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie [KOM(2010) 614], Energia 2020 [KOM(2010) 639] a Európa efektívne využívajúca zdroje [KOM(2011) 21]. Vykonáva sa ňou aj Akt o jednotnom trhu [KOM(2011) 206], a to predovšetkým jeho dvanáste kľúčové opatrenie s názvom „Revidovaný a modernizovaný legislatívny rámec verejného obstarávania“. Je súčasťou strategickej iniciatívy pracovného programu Komisie na rok 2011. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu · Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Európska komisia 27. januára 2011 uverejnila Zelenú knihu o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ – Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania[5] a začala širokú verejnú konzultáciu o možnostiach legislatívnych zmien s cieľom uľahčiť a spružniť zadávanie zákaziek a umožniť lepšie využívanie verejných zákaziek na podporu ostatných politík. Zámerom tejto zelenej knihy bolo určiť niekoľko kľúčových oblastí reformy a požiadať zúčastnené strany o názory na konkrétne možnosti legislatívnych zmien. Oblasti, na ktoré sa zelená kniha zameriavala, sa týkali potrieb zjednodušenia a spružnenia konaní, strategického využívania verejného obstarávania na podporu ostatných cieľov politiky, zlepšenia prístupu malých a stredných podnikov k verejným zákazkám a boja proti protekcionárstvu, korupcii a konfliktom záujmov. Verejná konzultácia sa skončila 18. apríla 2011 a stretla sa s veľkou odozvou. Komisia dostala celkovo 623 odpovedí, ktoré pochádzali od rôznych skupín zúčastnených strán vrátane ústredných orgánov členských štátov, miestnych a regionálnych verejných obstarávateľov a ich združení, podnikov, priemyselných združení, akademickej obce, organizácií občianskej spoločnosti (vrátane odborových zväzov) a jednotlivých občanov. Väčšina odpovedí pochádzala zo Spojeného kráľovstva, Nemecka, Francúzska a v menšej miere z Belgicka, Talianska, Holandska, Rakúska, Švédska, Španielska a Dánska. Výsledky konzultácie boli zhrnuté v súhrnnej správe[6] a predstavené a prediskutované na verejnej konferencii 30. júna 2011[7]. Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Drvivá väčšina zúčastnených strán ocenila iniciatívu Európskej komisie preskúmať súčasnú politiku obstarávania. Zúčastnené strany spomedzi rôznych tém analyzovaných v zelenej knihe mimoriadne dôrazne poukázali na potrebu zjednodušiť a spružniť konania. Všetky skupiny zainteresovaných strán sa takisto zhodli, že pravidlá upravujúce obstarávanie vykonávané v oblasti verejnoprospešných služieb sú stále relevantné. Jasná väčšina respondentov sa zhodla, že ešte stále existuje potreba osobitného súboru pravidiel pre verejných prevádzkovateľov verejnoprospešných služieb a že odlišné pravidlá pre prevádzkovateľov verejnoprospešných služieb primerane odzrkadľujú osobitný charakter obstarávania verejnoprospešných služieb. Jasná väčšina respondentov sa rovnako zhodla, že kritériá používané na vymedzenie subjektov, na ktoré sa vzťahujú pravidlá pre verejnoprospešné služby (činnosti vykonávané dotknutými subjektmi, ich právny štatút a, ak ide o súkromné subjekty, existencia osobitných alebo výlučných práv), sú stále primerané a mali by sa zachovať. Väčšina respondentov sa takisto zhodla na tom, že zameranie na zisk alebo komerčný charakter súkromných spoločností sa nemôže považovať za dostatočnú záruku objektívneho a spravodlivého obstarávania, ak tieto spoločnosti pôsobia na základe osobitných alebo výlučných práv. Názory zúčastnených strán na strategické využitie verejného obstarávania na dosiahnutie spoločenských cieľov stratégie Európa 2020 boli zmiešané. Mnohé zúčastnené strany, najmä podniky, prejavili všeobecný nepriaznivý postoj k myšlienke využitia verejného obstarávania na podporu ostatných politických cieľov. Ostané zúčastnené strany, predovšetkým organizácie občianskej spoločnosti, dôrazne zastávali takéto strategické využitie a podporovali ďalekosiahle zmeny samotných zásad politiky verejného obstarávania Európskej únie. · Získavanie a využívanie odborných znalostí Európska komisia okrem konzultácií o zelenej knihe uskutočnila v období 2010/2011 komplexné posúdenie vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti obstarávania, pričom čerpala z mnohých dôkazov a nového nezávislého výskumu. Štúdie hodnotili hlavne náklady a účinnosť obstarávacích konaní, aspekty cezhraničného obstarávania, prístup malých a stredných podnikov k trhom obstarávania a strategické využívanie obstarávania v Európe. Pokiaľ ide o obstarávanie verejnoprospešných služieb, v hodnotení sa skúmalo, či sú sektory verejnoprospešných služieb v súčasnosti vystavené väčšej miere hospodárskej súťaže, ako tomu bolo v čase prijatia režimu obstarávania. Zo zistení hodnotenia vyplýva, že legislatívna činnosť zameraná na liberalizovanie prístupu k sektorom verejnoprospešných služieb sa ešte nepremietla do stabilného alebo účinného konkurenčného tlaku na etablovaných poskytovateľov. V mnohých sektoroch verejnoprospešných služieb sa naďalej zaznamenávajú vysoké miery koncentrácie na trhu alebo slabá hospodárska súťaž. V hodnoteniach sa dospelo k záveru, že podmienky sa nevyvinuli do takej miery, aby bolo možné považovať hospodársku súťaž v rámci jednotlivých sektorov za dostatočne silnú na to, aby sa umožnilo vylúčenie sektorov z rozsahu pôsobnosti smernice o obstarávaní verejnoprospešných služieb. Logický základ smernice nachádza naďalej všeobecné uplatnenie, zatiaľ čo konkrétne výnimky z uplatňovania pravidiel upravujúcich obstarávanie sa môžu odôvodniť na základe podrobnej analýzy jednotlivých prípadov. · Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu a jeho zhrnutie poskytujú prehľad o rôznych možnostiach pre každú z piatich skupín základných problémov (administratívna organizácia, rozsah pôsobnosti, konania, strategické obstarávanie a prístup k trhom verejného obstarávania). Na základe analýzy výhod a nevýhod rôznych možností sa určil balík uprednostňovaných možností, ktorý by mal optimalizovať synergie medzi rôznymi riešeniami, ktoré umožnia vytvorenie úspor, keď jeden druh opatrenia vykompenzuje súvisiace náklady spôsobené iným opatrením (napr. možné zvýšené procedurálne požiadavky spôsobené opatreniami strategického obstarávania by sa čiastočne mohli vykompenzovať úsporami súvisiacimi so zlepšeným návrhom obstarávacích konaní). Tieto uprednostňované možnosti tvoria základ predmetného návrhu. Návrh správy o posúdení vplyvu preskúmal výbor pre posudzovanie vplyvu, ktorý požiadal o zmeny a doplnenia predovšetkým v súvislosti s určením konkrétnych prvkov legislatívneho rámca, ktoré treba riešiť, opisom možností, o ktorých sa diskutuje, dôkladnejšou analýzou nákladov a prínosov vybraných hlavných opatrení a systematickým zapracovaním názorov zúčastnených strán do vymedzenia problému, ako aj na doplnenie analýzy vplyvu. Tieto odporúčania na zlepšenie boli zahrnuté do záverečnej správy. Stanovisko výboru pre posudzovanie vplyvu k správe je uverejnené spolu s týmto návrhom, záverečnou správou o posúdení vplyvu a jej zhrnutím. 3. Právne prvky návrhu · Právny základ Návrh vychádza z článku 53 ods. 1, článkov 62 a 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje vtedy, ak návrh nepatrí do výlučnej právomoci EÚ. Členské štáty nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť ciele tohto návrhu z týchto dôvodov: Ukázalo sa, že koordinácia obstarávacích konaní presahujúcich určité prahové hodnoty je dôležitým nástrojom na vytvorenie vnútorného trhu v oblasti obstarávania vykonávaného v oblasti verejnoprospešných služieb. Hospodárskym subjektom v rámci celého vnútorného trhu zaisťuje efektívny a rovnaký prístup k zákazkám. Skúsenosti so smernicami 2004/17/ES a 2004/18/ES a skoršími generáciami smerníc o obstarávaní ukázali, že celoeurópske obstarávacie konania zabezpečujú transparentnosť a objektívnosť obstarávania, čo vedie k významným úsporám a lepším výsledkom obstarávania, ktoré prinášajú osoh prevádzkovateľom verejnoprospešných služieb, ich zákazníkom a v konečnom dôsledku aj európskym daňovým poplatníkom. Tento cieľ by nebolo možné v dostatočnej miere dosiahnuť činnosťou členským štátov, ktorá by nevyhnutne viedla k rozdielnym požiadavkám a prípadne k odporujúcim si procedurálnym režimom, čo by zvýšilo regulačnú komplikovanosť a vytvorilo neoprávnené prekážky pre cezhraničné činnosti. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu prostredníctvom súboru celoeurópsky koordinovaných obstarávacích konaní. Návrh je navyše založený na prístupe využívajúcom súbor nástrojov, ktorý členským štátom umožňuje maximálnu pružnosť pri prispôsobovaní konaní a nástrojov svojej konkrétnej situácii. Tento návrh v porovnaní so súčasnými smernicami o obstarávaní zníži administratívnu záťaž pre obstarávateľov aj hospodárske subjekty v súvislosti s vykonávaním konaní. V prípade, že sa naplánujú nové požiadavky (napríklad v súvislosti so strategickým obstarávaním), tieto požiadavky sa vykompenzujú odstránením obmedzení v iných oblastiach. · Výber nástrojov Návrh vychádza z článku 53 ods. 1, článkov 62 a 114 ZFEÚ a zmluva nepovoľuje využitie nariadenia na ustanovenia vzťahujúce sa na obstarávanie tovaru aj služieb. Navrhovaným nástrojom je preto smernica. Nelegislatívne možnosti boli počas postupu posudzovania vplyvu zavrhnuté z dôvodov, ktoré sú podrobne uvedené v posúdení vplyvu. 4. Vplyv na rozpočet Návrh nemá žiaden vplyv na rozpočet. 5. Dodatočné informácie · Zrušenie existujúcich právnych predpisov Prijatie návrhu povedie k zrušeniu súčasných právnych predpisov (smernice 2004/17/EHS). · Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o preskúmaní týkajúcu sa ekonomického vplyvu výšky prahových hodnôt. · Transpozičné opatrenia a vysvetľujúce dokumenty Návrh sa vzťahuje na oblasť, v ktorej právne predpisy Únie plnia koordinačnú funkciu, a má významný vplyv na široké spektrum oblastí vnútroštátnych právnych predpisov. Mnohé ustanovenia predstavujú napriek koordinačnej funkcii úplnú harmonizáciu a návrh obsahuje značný počet právnych povinností. Členské štáty dopĺňajú pravidlá Únie vnútroštátnymi dodatočnými ustanoveniami, aby sa tak celý systém stal funkčný. Komisia v tejto súvislosti identifikovala niekoľko faktorov, ktoré si na účel správneho pochopenia transponujúcich opatrení a na účel fungovania celého systému pravidiel obstarávania na vnútroštátnej úrovni vyžadujú, aby členské štáty poskytli bližšie vysvetlenia. Medzi dané faktory patria tieto skutočnosti: – transponujúce a vykonávacie opatrenia sa prijímajú na rôznych inštitucionálnych úrovniach (vnútroštátnej/federálnej, regionálnej, miestnej), – popri rôznych regulačných vrstvách sa v mnohých členských štátoch stanovujú pravidlá aj podľa dotknutého sektora alebo druhu príslušného obstarávania, – správne opatrenia všeobecnej alebo konkrétnej povahy dopĺňajú hlavný právny rámec a v niektorých prípadoch sa s ním prekrývajú. Len členské štáty dokážu vysvetliť, ako sa rôznymi opatreniami transponujú smernice Únie v oblasti verejného obstarávania a ako tieto oparenia pôsobia na iné opatrenia. Z týchto dôvodov by sa dokumenty, v ktorých sa vysvetľuje vzťah medzi rôznymi časťami tejto smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných opatrení, mali predložiť spolu s transponujúcimi opatreniami; vzťahuje sa to najmä na tabuľky zhody, ktoré predstavujú operačný nástroj na analýzu vnútroštátnych opatrení. · Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka záležitosti EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. · Podrobné vysvetlenie návrhu 1) Zjednodušenie a spružnenie obstarávacích konaní Navrhnutou smernicou sa zabezpečuje zjednodušenie a spružnenie procedurálneho režimu zriadeného súčasnými smernicami o verejnom obstarávaní. Na tento účel obsahuje tieto opatrenia: Objasnenie rozsahu pôsobnosti: Základná koncepcia „obstarávania“, ktorá sa uvádza aj v názve navrhovanej smernice, bola novo vymedzená s cieľom lepšie určiť rozsah pôsobnosti a účel predpisov o obstarávaní a zjednodušiť uplatňovanie prahových hodnôt. Vymedzenie určitých kľúčových pojmov určujúcich rozsah pôsobnosti smernice (ako napríklad inštitúcia, ktorá sa spravuje verejným právom, verejné zákazky na uskutočnenie prác a verejné zákazky na poskytnutie služieb, zmiešané zákazky) boli revidované s cieľom zohľadniť judikatúru Súdneho dvora. Návrh sa zároveň usiluje zachovať kontinuitu používania pojmov a koncepcií, ktoré sa v priebehu rokov vyvinuli z judikatúry Súdneho dvora a ktoré zástupcovia z praxe dobre poznajú. V tejto súvislosti treba poznamenať, že menšie odchýlky od textu alebo znenia známych z predchádzajúcich smerníc neznamenajú nutne zmenu podstaty, ale môžu byť výsledkom zjednodušenia textov. Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú verejnými obstarávateľmi ani verejnými podnikmi v zmysle tejto smernice, podliehajú tejto smernici len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, na ktoré sa táto smernica vzťahuje na základe takýchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe konania, v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie a pri ktorom udeľovanie vychádzalo z objektívnych kritérií, najmä z právnych predpisov Únie, nepredstavujú na účely tejto smernice osobitné alebo výlučné práva. Zruší sa tradičné rozlišovanie medzi takzvanými prioritnými a neprioritnými službami (služby typu A a typu B). Výsledky hodnotenia ukázali, že už nie je dôvod na obmedzenie úplného uplatňovania predpisov o obstarávaní na obmedzenú skupinu služieb. Jasne sa však ukázalo aj to, že bežný režim obstarávania nie je prispôsobený sociálnym službám, ktoré potrebujú osobitný súbor pravidiel (pozri ďalej v texte). Rozsah pôsobnosti, pokiaľ ide o sektory, na ktoré sa smernica vzťahuje, zostáva na základe výsledkov hodnotenia, naďalej viac-menej nezmenený. Obstarávanie na účely prieskumu ložísk plynu a ropy sa však vyňalo z rozsahu pôsobnosti tejto smernici, keďže sa zistilo, že v tomto sektore vládne taký konkurenčný tlak, že disciplína pri obstarávaní, ktorá vyplýva zo smernice, už nie je ďalej potrebná. Konkurenčná situácia v tomto sektore činnosti sa preskúmala v súvislosti so štyrmi rôznymi žiadosťami o výnimku na základe aktuálneho článku 30[8]. Vo všetkých štyroch prípadoch sa zistilo, že príslušným geografickým trhom je celý svet, čo je na dôvažok v súlade s osvedčenou praxou pri fúziách[9]. Vždy sa dospelo k záveru, že trhy prieskumu ložísk nie sú veľmi koncentrované. Odhliadnuc od spoločností vo vlastníctve štátu sa tento trh vyznačuje prítomnosťou troch medzinárodných vertikálne integrovaných aktérov zo súkromnej sféry nazývaných superveľké spoločnosti (ang. „super majors“ – BP, ExxonMobil a Shell), ako aj určitým počtom takzvaných veľkých spoločností (angl. „majors“), pričom jednotlivé podiely na trhu sú dokonca aj v prípade superveľkých spoločností značne nižšie ako jedno percento. Má sa za to, že tieto skutočnosti svedčia o priamom vystavení hospodárskej súťaži a prístup k trhu ďalej liberalizujú ustanovenia smernice o udeľovaní povolení vzťahujúcich sa na uhľovodíky[10]. Je preto vhodné zjednodušiť právnu situáciu a znížiť administratívnu záťaž všetkých dotknutých strán (obstarávatelia, členské štáty, Európska komisia, Európsky parlament a Rada), a to tak, že sa vyhne potrebe prijať jednotlivé rozhodnutia na základe článku 30 vzhľadom na každý z 23 zostávajúcich členských štátov. Prístup využívajúci súbor nástrojov: V systémoch členských štátoch sa poskytnú tri základné formy konaní, ktoré už existujú v rámci súčasných smerníc: otvorené a užšie konania, ako aj rokovacie konania s predchádzajúcou výzvou na súťaž. Okrem toho sa môže ako štandardné konanie stanoviť aj partnerstvo v oblasti inovácií, ktoré predstavuje novú formu konania pre inovačné obstarávanie (pozri ďalej v texte), alebo sa môžu stanoviť určité podmienky pre takéto partnerstvo. Obstarávatelia budú mať okrem toho k dispozícii súbor šiestich osobitných metód a nástrojov obstarávania určených na hromadné a elektronické obstarávanie: rámcové dohody, dynamické nákupné systémy, elektronické aukcie, elektronické katalógy, centrálne obstarávacie inštitúcie a spoločné obstarávanie. Tieto nástroje boli v porovnaní so súčasnou smernicou zlepšené a objasnené, aby sa zjednodušilo elektronické obstarávanie. Podpora elektronického obstarávania: Využívanie elektronickej komunikácie a elektronického spracovania transakcií obstarávateľmi môže priniesť výrazné úspory a zlepšiť výsledky obstarávania, pričom sa zníži odpad a výskyt chýb. Zámerom návrhu je pomôcť členským štátom prejsť na elektronické obstarávanie, čo dodávateľom umožní zúčastňovať sa online obstarávacích konaní na celom vnútornom trhu. Navrhovanou smernicou sa na tento účel stanovuje povinné zasielanie oznámení v elektronickej forme, povinná elektronická dostupnosť podkladov k obstarávaniu a ukladá sa prechod na plne elektronickú komunikáciu, a to najmä elektronické predkladanie vo všetkých obstarávacích konaniach, v priebehu prechodného obdobia dvoch rokov. Upravujú a zlepšujú sa ňou dynamické nákupné systémy a elektronické katalógy, ktoré predstavujú plne elektronické nástroje obstarávania osobitne prispôsobené hromadnému obstarávaniu, ktoré vykonávajú centrálne obstarávacie inštitúcie. Nástroj elektronického obstarávania by verejným obstarávateľom takisto umožnil zabraňovať, odhaľovať a opravovať chyby spôsobené vo všeobecnosti nesprávnym pochopením alebo výkladom pravidiel verejného obstarávania. Modernizácia konaní: Návrhom sa zriaďuje pružnejší a jednoduchší prístup pre určité dôležité prvky obstarávacích konaní. Časové lehoty na účasť a na predkladanie ponúk boli skrátené, čo umožňuje rýchlejšie a racionálnejšie obstarávanie. Odlíšenie vyberania uchádzačov od zadávania zákazky, ktoré je často zdrojom chýb a nedorozumení, sa spružnilo, čo obstarávateľom umožňuje rozhodnúť o najpraktickejšej postupnosti prostredníctvom preskúmania kritérií na vyhodnotenie ponúk pred preskúmaním podmienok účasti a zohľadniť organizáciu a kvalitu pracovníkov určených na plnenie zákazky ako kritérium na vyhodnotenie ponúk. Postup udeľovania výnimiek zákazkám zadaným na trhoch, na ktorých vládne dostatočná hospodárska súťaž (súčasné rozhodnutia na základe článku 30), sa zjednodušil a zmodernizoval. Takisto sa preskúmal a objasnil celý rad výnimiek, najmä výnimky pre podniky v rámci skupiny a spoločné podniky, ktoré sú dôležité v praxi. Úprava zákaziek počas ich platnosti sa pre zástupcov z praxe stáva čoraz významnejšou a problematickejšou otázkou. Osobitné ustanovenie o úprave zákaziek sa venuje základnému riešeniu vypracovanému judikatúrou a stanovuje pragmatické riešenie pre nepredvídané okolnosti, ktoré si vyžadujú upravenie verejnej zákazky počas jej platnosti. 2) Strategické využívanie verejného obstarávania ako reakcia na nové výzvy Navrhnutá smernica sa zakladá na takzvanom umožňujúcom prístupe, ktorý obstarávateľom poskytuje nástroje potrebné na podporu dosiahnutia strategických cieľov stratégie Európa 2020 prostredníctvom využitia ich kúpnej sily na obstaranie tovaru a služieb, ktoré rozvíjajú inovácie, rešpektujú životné prostredie a bojujú proti zmene klímy, pričom zároveň zlepšujú zamestnanosť, verejné zdravie a sociálne podmienky. Náklady na životný cyklus: Návrh poskytuje obstarávateľom možnosť vychádzať pri ich rozhodnutiach o zadaní zákazky z nákladov na životný cyklus obstarávaných výrobkov, služieb alebo prác. Životný cyklus zahŕňa všetky fázy existencie výrobku alebo prác alebo poskytovania služby, od získania suroviny, cez výrobu zdrojov až po likvidáciu, odstránenie a ukončenie. Zohľadnené náklady nezahŕňajú len priame peňažné výdavky, ale aj vonkajšie environmentálne náklady, ak je možné ich peňažné vyjadrenie a overenie. Ak bola vypracovaná spoločná metodika Európskej únie pre výpočet nákladov na životný cyklus, obstarávatelia ju musia použiť. Výrobný proces: Obstarávatelia môžu v technických špecifikáciách a kritériách na vyhodnotenie ponúk odkazovať na všetky faktory, ktoré sú priamo spojené s výrobným procesom, pokiaľ odkazujú na aspekty výrobného procesu, ktoré sú úzko spojené s konkrétnou výrobou obstarávaného tovaru alebo konkrétnym poskytnutím obstarávanej služby. Vylučujú sa tak požiadavky, ktoré nesúvisia s procesom výroby výrobkov, prác alebo služieb, ktorých sa týka obstarávanie, ako napríklad požiadavky na všeobecnú sociálnu zodpovednosť podniku, ktoré sa vzťahujú na celú činnosť zhotoviteľa. Značky: Obstarávatelia môžu požadovať, aby práce, tovary alebo služby boli označené osobitnými značkami, ktoré potvrdzujú environmentálne, sociálne alebo iné charakteristiky, pod podmienkou, že akceptujú aj rovnocenné značky. Týka sa to napríklad európskych alebo (viac)národných environmentálnych značiek alebo značiek potvrdzujúcich, že výrobok bol vyrobený bez využitia detskej práce. Predmetné systémy certifikácie sa musia týkať charakteristík spojených s predmetom zákazky a musia byť vypracované na základe vedeckých informácií, vytvorené v otvorenom a transparentnom postupe a prístupné všetkým zainteresovaným stranám. Sankcionovanie porušení záväzných sociálnych, pracovných alebo environmentálnych právnych predpisov: Obstarávateľ môže na základe navrhnutej smernice z konania vylúčiť hospodárske subjekty, ak zistí porušenie záväzkov stanovených právnymi predpismi Únie v oblasti sociálneho, pracovného a environmentálneho práva alebo ustanovení medzinárodného pracovného práva. Obstarávatelia sú okrem toho povinní zamietnuť uchádzačov, ak zistia, že majú neobvykle nízke ceny z dôvodu porušovania právnych predpisov Únie v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva. Sociálne služby: Posúdenie vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania ukázalo, že sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby majú osobitné charakteristiky, pre ktoré nie sú vhodné na uplatnenie bežných konaní na zadávanie verejných zákaziek na poskytnutie služieb. Tieto služby sa zvyčajne poskytujú v osobitnom kontexte, ktorý sa v jednotlivých členských štátoch značne líši z dôvodu rozdielnych administratívnych, organizačných a kultúrnych daností. Tieto služby majú vzhľadom na svoju povahu len veľmi obmedzený cezhraničný rozmer. Členské štáty by preto mali mať do značnej miery možnosť organizovať výber poskytovateľov služieb podľa vlastného uváženia. Návrh to zohľadňuje prostredníctvom zriadenia osobitného režimu pre zákazky na poskytnutie takýchto služieb s vyššou prahovou hodnotou vo výške 1 000 000 EUR a ukladá len rešpektovanie základných zásad transparentnosti a rovnakého zaobchádzania. Kvantitatívna analýza hodnôt zákaziek na predmetné služby zadaných zahraničným hospodárskym subjektom ukázala, že o zákazky pod touto hodnotu zvyčajne nie je v konkrétnom kontexte obstarávania v sektoroch verejnoprospešných služieb žiadny cezhraničný záujem. Inovácie: Výskum a inovácie zohrávajú v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ústrednú úlohu. Obstarávatelia by mali mať možnosť kupovať inovatívne výrobky a služby podporujúce budúci rast a zlepšujúce efektívnosť a kvalitu verejných služieb. Návrhom sa na tento účel zriaďuje partnerstvo v oblasti inovácií, ktoré predstavuje nové osobitné konanie na vývoj a následný nákup nových inovačných výrobkov, prác a služieb pod podmienkou, že môžu byť dodané na dohodnutej úrovni výkonu a za dohodnuté náklady. Návrhom sa okrem toho zlepšuje a zjednodušuje súťažný dialóg a zjednodušuje cezhraničné spoločné obstarávanie, ktoré predstavuje dôležitý nástroj inovatívneho obstarávania. 3) Lepší prístup k trhu pre malé a stredné podniky a začínajúce podniky Malé a stredné podniky (MSP) majú obrovský potenciál na tvorbu pracovných miest, rast a inovácie. Ľahký prístup k trhom obstarávania im môže pomôcť rozvíjať tento potenciál a obstarávateľom zároveň umožní rozšíriť ich dodávateľskú základňu, čo bude mať priaznivý vplyv na intenzívnejšiu hospodársku súťaž pri zadávaní verejných zákaziek. S cieľom zabezpečiť čo najlepšiu dostupnosť verejných zákaziek pre MSP Európska komisia v roku 2008 zverejnila kódex s názvom „Európsky kódex osvedčených postupov na uľahčenie prístupu MSP k zákazkám verejného obstarávania“[11]. Návrh vychádza z tejto práce a poskytuje konkrétne opatrenia na odstránenie prekážok prístupu k trhu pre MSP. Zjednodušenie povinností poskytovať informácie: Plánuje sa preto, že obstarávatelia budú môcť uplatňovať podmienky účasti stanovené v navrhovanej smernici o verejnom obstarávaní a, že v prípadoch takýchto uplatnení budú mať povinnosť uplatňovať ustanovenia týkajúce sa najmä stropu pre požiadavky na minimálny obrat, ako aj ustanovenia týkajúce sa najmä vlastnej certifikácie. Lepší prístup k rámcovým dohodám: V súčasných smerniciach nie je stanové žiadne obmedzenie dĺžky platnosti rámcových dohôd uzatvorených v sektoroch verejnoprospešných služieb, čo môže viesť k uzatvoreniu trhu. V návrhu sa dĺžka platnosti obmedzuje na štyri roky (s výnimkou náležite odôvodnených prípadov), čím sa zlepšuje prístup k obchodným príležitostiam a posilňuje hospodárska súťaž, aj v prospech MSP. Priame platby subdodávateľom: Členské štáty môžu ďalej stanoviť, že subdodávatelia môžu za tovar, práce a služby poskytnuté hlavnému zhotoviteľovi v rámci plnenia zákazky požadovať priamu platbu od obstarávateľa. Subdodávateľom, ktorí sú často MSP, to poskytuje účinný spôsob ochrany ich záujmu dostať zaplatené. 4) Riadne konanie Príslušné finančné záujmy a interakcia medzi verejným a súkromným sektorom robia z obstarávania rizikovú oblasť pre nekalé podnikateľské postupy, ako sú konflikt záujmov, protekcionárstvo a korupcia. Návrhom sa zlepšujú súčasné zábezpeky proti takýmto rizikám a zriaďuje sa ďalšia ochrana. Konflikty záujmov: Návrh obsahuje osobitné ustanovenie o konflikte záujmov, ktoré zahŕňa skutočné, potenciálne alebo vnímané situácie konfliktu záujmov týkajúce sa zamestnancov verejného obstarávateľa alebo poskytovateľov obstarávacích služieb, ktorí zasahujú do konania, a členov manažmentu verejného obstarávateľa, ktorí môžu ovplyvniť výsledok obstarávacieho konania, aj keď sa na ňom oficiálne nezúčastňujú. Vzhľadom na rozdiely v rozhodovacom procese verejných obstarávateľov a podnikov, je vhodné obmedziť takéto ustanovenia na obstarávanie vykonávané verejnými obstarávateľmi. Nezákonné konanie: Návrh obsahuje osobitné ustanovenie zamerané proti nezákonnému konaniu záujemcov a uchádzačov, ako sú napríklad pokusy o neprimerané ovplyvňovanie rozhodovacieho procesu alebo o uzatváranie dohôd s ostatnými účastníkmi s cieľom ovplyvniť výsledok konania, pričom takíto záujemcovia a uchádzači musia byť z konania vylúčení. Takéto nezákonné činnosti porušujú základné zásady práva Európskej únie a môžu viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Nespravodlivé výhody: Trhové konzultácie predstavujú pre obstarávateľov užitočný nástroj na získanie informácií o štruktúre, spôsobilosti a kapacite trhu a zároveň na informovanie subjektov na trhu o obstarávacích projektoch a podmienkach obstarávateľov. Predbežné styky s účastníkmi trhu však nesmú viesť k nespravodlivým výhodám a narušeniu hospodárskych súťaží. Návrh preto obsahuje osobitné ustanovenie o ochrane proti nemiestnemu uprednostňovaniu účastníkov, ktorí radili obstarávateľovi alebo sa podieľali na príprave konania. 5) Riadenie Vnútroštátne orgány dohľadu: Hodnotenie ukázalo, že nie všetky členské štáty dôsledne a systematicky monitorujú uplatňovanie a fungovanie pravidiel obstarávania. Narúša to účinné a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Európskej únie. Návrh preto stanovuje, že členské štáty musia určiť jeden vnútroštátny orgán zodpovedný za monitorovanie, vykonávanie a kontrolu právnych predpisov v oblasti obstarávania. Len jeden orgán s prierezovými úlohami zabezpečí prehľad hlavných problémov vykonávania a bude schopný navrhnúť vhodné opatrenia na nápravu štrukturálnejších problémov. Bude vedieť poskytnúť okamžitú spätnú väzbu k fungovaniu politiky a možným slabým stránkam vnútroštátnych právnych predpisov a praxe, čo prispeje k rýchlemu nájdeniu riešení a zlepšeniu obstarávacích konaní. Znalostné centrá: Obstarávatelia často nemajú interné odborné znalosti na riadenie zložitých projektov obstarávania. Vhodná a nezávislá odborná podpora administratívnych štruktúr by mohla výrazne zlepšiť výsledky obstarávania rozšírením vedomostnej základne a zvýšením profesionálnosti verejných obstarávateľov, ako aj poskytnutím pomoci podnikom, najmä MSP. Návrh preto členským štátom ukladá povinnosť poskytnúť podporné štruktúry, ktoré budú poskytovať právne a ekonomické poradenstvo, usmernenia, odbornú prípravu a pomoc pri príprave a uskutočňovaní obstarávacích konaní. Podporné štruktúry alebo mechanizmy na vnútroštátnej úrovni už existujú, ale ich organizácia je veľmi rozdielna a pokrývajú rozličné oblasti záujmu verejných obstarávateľov a obstarávateľov. Členské štáty preto budú môcť využiť tieto mechanizmy, ťažiť z ich odborných znalostí a propagovať ich služby, ktoré predstavujú vhodný a moderný nástroj schopný poskytnúť primeranú podporu pre verejných obstarávateľov, obstarávateľov a hospodárske subjekty. S cieľom posilniť boj proti korupcii a protekcionárstvu budú mať verejní obstarávatelia povinnosť zasielať znenie uzavretých zákaziek orgánu dohľadu, ktorý tak bude môcť preskúmať tieto zákazky s cieľom odhaliť podozrivé prejavy, a sprístupniť tieto dokumenty zainteresovaným osobám, pokiaľ sa tým neohrozujú oprávnené verejné alebo súkromné záujmy. Z dôvodu zrejmých problémov s ochranou oprávnených obchodných záujmov a s cieľom vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže by sa táto povinnosť nemala vzťahovať na podniky (verejné alebo súkromné) pôsobiace v týchto sektoroch. Ďalej je potrebné vyhnúť sa vytvoreniu neprimeranej administratívnej záťaže, a povinnosť zaslať plné znenie uzatvorených zákaziek by preto mala zostať obmedzená na zákazky s relatívne vysokou hodnotou. Navrhovanými prahovými hodnotami by sa dosiahla správna rovnováha medzi rastúcou administratívnou záťažou a zaistením väčšej transparentnosti: na dodanie tovaru a služby by sa uplatňovala prahová hodnota 1 000 000 EUR a ďalšia prahová hodnota by bola 10 000 000 EUR, pričom táto povinnosť by sa vzťahovala na 10 % až 20 % všetkých obstarávaní uverejnených v Úradnom vestníku. Nepredpokladá sa, že by požiadavky týkajúce sa orgánov dohľadu a znalostných centier spôsobili ďalšiu finančnú záťaž pre členské štáty. V prípade, že sa predpokladá vznik nejakých nákladov na reorganizáciu alebo doladenie činností existujúcich mechanizmov a štruktúr, tieto náklady vykompenzuje zníženie nákladov (obstarávateľov a aj podnikov) na súdne spory, nákladov súvisiacich s oneskorením udelenia zákazky spôsobených nesprávnym uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania alebo zlou prípravou obstarávacích konaní, ako aj nákladov súvisiacich so skutočnosťou, že poradenstvo sa obstarávateľom v súčasnosti poskytuje roztriešteným a neefektívnym spôsobom. Administratívna spolupráca: Návrhom sa stanovuje aj efektívna spolupráca, ktorá vnútroštátnym orgánom dohľadu umožní vymieňať si informácie a osvedčené postupy a spolupracovať pomocou informačného systému o vnútornom trhu (IMI). 2011/0439 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, článok 62 a článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom[12], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[13], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[14], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Vzhľadom na výsledky Hodnotenia vplyvu a účinnosti právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania[15] sa zdá byť vhodné, aby sa zachovali pravidlá upravujúce obstarávanie vykonávané subjektmi pôsobiacimi v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, keďže vnútroštátne orgány sú naďalej schopné ovplyvňovať konanie takýchto subjektov vrátane účasti na ich kapitáli a zastúpenia v ich správnych, riadiacich alebo dozorných orgánoch. Ďalším dôvodom na to, aby pokračovala regulácia obstarávania v týchto sektoroch je uzatvorená povaha príslušných trhov, ktorá je spôsobená existenciou osobitných alebo výlučných práv, ktoré udeľujú členské štáty a ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb. (2) S cieľom zaručiť, že obstarávanie vykonávané subjektmi pôsobiacimi v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb sa otvorí hospodárskej súťaži, by sa mali vypracovať ustanovenia na koordináciu obstarávacích konaní vzhľadom na zákazky presahujúce určitú hodnotu. Takáto koordinácia je potrebná na zaistenie účinku vyplývajúce zo zásad Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a najmä zo zásad voľného pohybu tovaru, slobody usadenia a slobody poskytovania služieb, ako aj zo zásad, ktoré sa na nich zakladajú, ako sú rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, vzájomné uznávanie, proporcionalita a transparentnosť. Vzhľadom na povahu sektorov, na ktoré sa takáto koordinácia vzťahuje, by sa mal zriadiť rámec pre zdravú obchodnú prax a mala by sa umožňovať maximálna pružnosť, pričom by sa však malo zaistiť uplatňovanie uvedených zásad. (3) Pokiaľ ide o obstarávanie, ktorého hodnota nepresahuje prahové hodnoty, ktoré zakladajú uplatňovanie ustanovení o koordinácii Úniou, odporúča sa riadiť sa judikatúrou Súdneho dvora, na základe ktorej sa uplatňujú pravidlá a zásady zmluvy. (4) Verejné obstarávanie zohráva v stratégii Európa 2020[16] kľúčovú úlohu, keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa využívajú na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a na zabezpečenie najefektívnejšieho využitia verejných finančných prostriedkov. Na tento účel sa aktuálne pravidlá upravujúce verejné obstarávanie prijaté na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb[17] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[18] musia zrevidovať a zmodernizovať s cieľom zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov, uľahčiť najmä účasť malých a stredných podnikov na verejnom obstarávaní a umožniť obstarávateľom, aby lepšie využívali verejné obstarávanie na podporu spoločných spoločenských cieľov. Takisto je potrebné objasniť základné pojmy a koncepcie, aby sa zaistila vyššia právna istota a aby sa do pravidiel začlenili určité aspekty príslušnej ustálenej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. (5) Podľa článku 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie musia byť požiadavky ochrany životného prostredia začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík a činností Únie, a to predovšetkým s ohľadom na podporu udržateľného rozvoja. Táto smernica objasňuje, ako môžu obstarávatelia prispieť k ochrane životného prostredia a podpore udržateľného rozvoja pri súčasnom zabezpečení možnosti získať pre svoje zákazky čo najlepší pomer medzi kvalitou a cenou. (6) Je vhodné, aby sa pojem obstarávanie alebo vymedzenie toho, čo tvorí jedno obstarávanie, čo možno najviac približovali vymedzeniam uplatňovaním podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady […] z […] o verejnom obstarávaní[19], pričom sa náležite zohľadnia osobitosti sektorov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Koncepcia jedného obstarávania zahŕňa všetky tovary, práce a služby, ktoré sú potrebné na realizáciu konkrétneho projektu, napr. projektu prác alebo celku prác, tovaru a/alebo služieb. Ukazovatele existencie jedného jediného projektu môžu napríklad spočívať v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní obstarávateľov, v skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednu hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené a vykonávané v obmedzenom časovom rámci. (7) S cieľom skutočného otvorenia trhu a spravodlivej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel upravujúcich obstarávanie v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby sa subjekty, na ktoré sa smernica vzťahuje, identifikovali inak ako na základe ich právneho štatútu. Preto by sa malo zaistiť, aby nedochádzalo k porušovaniu rovnakého zaobchádzania s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Takisto je potrebné zaistiť v súlade s článkom 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby nedochádzalo k porušovaniu pravidiel upravujúcich systém vlastníctva majetku v členských štátoch. (8) Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú verejnými obstarávateľmi ani verejnými podnikmi v zmysle tejto smernice, podliehajú ustanoveniam tejto smernice len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, na ktoré sa táto smernica vzťahuje na základe takýchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe konania, ktoré sa zakladá na objektívnych kritériách, najmä právnych predpisoch Únie, a pre ktoré sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smernice osobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom[20], smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou[21], smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb[22], smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov[23] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a 1107/70[24]. (9) Pri obstarávateľoch pôsobiacich v sektore pitnej vody môže ísť aj o iné činnosti týkajúce sa vody, ako napr. projekty v oblasti vodohospodárskych stavieb, zavlažovania, odvodňovania pôdy alebo čistenia a odvádzania odpadových vôd. V takomto prípade by obstarávatelia mali mať možnosť uplatňovať obstarávacie konania stanovené v tejto smernici vzhľadom na všetky svoje činnosti týkajúce sa vody, nezávisle od toho, na ktorú časť „vodného cyklu“ sa vzťahujú. Pravidlá upravujúce obstarávanie druhu navrhnutého pre dodávanie tovaru však nie sú vhodné pre obstarávanie vody, keďže je potrebné, aby sa voda obstarávala zo zdrojov v blízkosti oblasti, v ktorej sa použije. (10) Je vhodné vylúčiť obstarávanie na účely prieskumu ložísk plynu a ropy, keďže sa zistilo, že v tomto sektore vládne taký konkurenčný tlak, že disciplína pri obstarávaní, ktorá vyplýva z pravidiel EÚ upravujúcich obstarávanie, už nie je ďalej potrebná. (11) Zákazky sa môžu zadávať na účel splnenia požiadaviek viacerých činností, na ktoré sa prípadne vzťahujú rôzne právne režimy. Malo by sa objasniť, že právny režim vzťahujúci sa na jednu zákazku, ktorej účelom je zahrnúť niekoľko činností, by mal podliehať pravidlám vzťahujúcim sa na činnosť, na ktorú je zákazka primárne určená. Určenie činnosti, na ktorú je zákazka primárne určená, môže vychádzať z analýzy požiadaviek, ktoré konkrétna zákazka musí spĺňať, vykonanej obstarávateľom na účely odhadu hodnoty zákazky a vypracovania podkladov k obstarávaniu. V určitých prípadoch, napríklad pri nákupe jedného kusu zariadenia na vykonávanie činností, pri ktorých by neboli k dispozícii informácie umožňujúce odhad príslušnej miery využitia, by mohlo byť objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť je zákazka primárne určená. Mali by sa určiť pravidlá, ktoré sa v takýchto prípadoch použijú. (12) Aj keď nemusia nutne viesť ku korupcii, je vysoko pravdepodobné, že skutočné, potenciálne alebo vnímané konflikty záujmov budú nevhodne ovplyvňovať rozhodovanie o verejnom obstarávaní, čo povedie k narušeniu hospodárskej súťaže a k ohrozeniu rovnakého zaobchádzania s uchádzačmi. Mali by sa preto zriadiť účinné mechanizmy zamerané na predchádzanie konfliktom záujmov, ich identifikáciu a odstraňovanie. Vzhľadom na rozdiely v rozhodovacom procese verejných obstarávateľov a podnikov je vhodné obmedziť takéto ustanovenia na obstarávanie vykonávané verejnými obstarávateľmi. (13) Nezákonné konanie účastníkov obstarávacieho konania, ako je snaha o neprimerané ovplyvňovanie rozhodovacieho procesu alebo o uzatváranie dohôd s ostatnými záujemcami s cieľom ovplyvniť výsledok konania, môže mať za následok porušenie základných zásad právnych predpisov Únie a závažným spôsobom narušiť hospodársku súťaž. Hospodárske subjekty by preto mali mať povinnosť predložiť čestné vyhlásenie, že sa nezapájajú do takýchto nezákonných činností a mali by byť vylúčené, ak sa toto vyhlásenie ukáže ako nepravdivé. (14) Rozhodnutím Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúcim sa uzavretia dohôd v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na uruguajskom kole multilaterálnych rokovaní (1986 – 1994)[25], sa schválila najmä Dohoda Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o vládnom obstarávaní (ďalej aj „dohoda“). Zámerom uvedenej dohody je vytvoriť multilaterálny rámec vyvážených práv a povinností týkajúcich sa verejných zákaziek s cieľom dosiahnuť liberalizáciu a expanziu svetového obchodu. V prípade zákaziek, na ktoré sa vzťahuje daná dohoda, ako aj ďalšie relevantné medzinárodné dohody, ktorými je Únia viazaná, musia obstarávatelia splniť povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd uplatňovaním tejto smernice na hospodárske subjekty tretích krajín, ktoré sú signatármi týchto dohôd. (15) Uvedená dohoda sa vzťahuje na zákazky, ktoré presahujú určité prahové hodnoty stanovené v dohode a vyjadrené ako zvláštne práva čerpania. Prahové hodnoty stanovené v tejto smernici by sa mali zosúladiť, aby sa zabezpečilo, že budú zodpovedať ekvivalentom prahových hodnôt dohody v eurách. Malo by sa prijať aj ustanovenie zamerané na pravidelné preskúmanie prahových hodnôt vyjadrených v eurách v záujme ich prispôsobenia, a to prostredníctvom výlučne matematickej operácie, možným rozdielom v hodnote eura vo vzťahu k zvláštnemu právu čerpania. S cieľom vyhnúť sa multiplikácii prahových hodnôt je ďalej vhodné, bez toho, aby tým boli dotknuté medzinárodné záväzky Únie, pokračovať v uplatňovaní tých istých prahových hodnôt na všetkých obstarávateľov, nezávisle od sektora, v ktorom pôsobia. (16) Z výsledkov hodnotenia vyplynulo, že by sa malo preskúmať vyňatie určitých služieb z plného uplatňovania tejto smernice. V dôsledku toho sa plné uplatňovanie smernice rozširuje na celý rad služieb (ako sú hotelové a právne služby, ktoré vykázali veľmi vysoký podiel cezhraničného obchodu). (17) Iné kategórie služieb majú vzhľadom na svoju povahu obmedzený cezhraničný rozmer, a to konkrétne tzv. osobné služby, ako sú určité sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby. Takéto služby sú poskytované v konkrétnom kontexte, ktorý sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši z dôvodu odlišných kultúrnych tradícií. Pre zákazky na poskytovanie takýchto služieb by sa mal preto zaviesť osobitný režim s vyššou prahovou hodnotou vo výške 1 000 000 EUR. O osobné služby s hodnotou pod touto hranicou nemajú poskytovatelia z ostatných členských štátov v konkrétnom kontexte obstarávania v takýchto sektoroch obvykle záujem, pokiaľ neexistujú konkrétne náznaky o opaku, ako napr. v prípade cezhraničných projektov financovaných Úniou. Zákazky na poskytnutie osobných služieb presahujúce túto prahovú hodnotu by mali byť transparentné v celej Únii. Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter takýchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné možnosti na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. V pravidlách tejto smernice sa odráža tento záväzok, pričom sa v nich ukladá len dodržiavanie základných zásad transparentnosti a rovnakého zaobchádzania, ako aj uistenie, že obstarávatelia budú schopní uplatňovať osobitné kritériá kvality pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu[26]. Členské štáty a/alebo obstarávatelia môžu takéto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom, ktorý nebude zahŕňať uzatváranie verejných zákaziek, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót za predpokladu, že takýto systém zabezpečí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie. (18) Táto smernica, ktorá je určená členským štátom, sa nevzťahuje na obstarávanie, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie vo svojom vlastnom mene a na svoj vlastný účet. V tejto súvislosti je však potrebné vysvetliť, do akej miery by sa táto smernica mala uplatňovať na obstarávanie, ktoré sa riadi osobitnými medzinárodnými pravidlami. (19) Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Keďže táto jurisprudencia by bola rovnako uplatniteľná na orgány verejnej správy, keď pôsobia v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, je vhodné zaistiť, aby sa v tejto smernici a smernici […/…/EÚ][o verejnom obstarávaní] uplatňovali rovnaké pravidlá. (20) Je vhodné vylúčiť určité zákazky na služby, tovar a práce zadávané pridruženému podniku, ktorého hlavnou činnosťou je poskytovanie takýchto služieb, dodávanie tovaru alebo uskutočňovanie prác pre skupinu, ktorej je členom, a nie ich ponúkanie na trhu. Takisto je vhodné vylúčiť určité zákazky na služby, tovar a práce , ktoré obstarávateľ zadáva spoločnému podniku, ktorý vytvorilo niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a ktorého členom je aj tento subjekt. Je však vhodné zaistiť, aby toto vylúčenie nemalo za následok narušenie hospodárskej súťaže v prospech podnikov alebo spoločných podnikov, ktoré sú pridružené k obstarávateľom; je vhodné stanoviť vhodný súbor pravidiel, najmä pokiaľ ide o maximálne limity, v rámci ktorých podniky môžu získavať časť svojho obratu na trhu a pri prekročení ktorých by stratili možnosť, aby im boli zadané zákazky bez výziev na súťaž, o zloženie spoločných podnikov a stabilitu väzieb medzi týmito spoločnými podnikmi a obstarávateľmi, ktorí ich tvoria. (21) Takisto je vhodné objasniť vzťahy medzi ustanoveniami o spolupráci medzi orgánmi verejnej správy a ustanoveniami o zadávaní zákaziek pridruženým podnikom alebo v kontexte spoločných podnikov. (22) Táto smernica by sa nemala uplatňovať na zákazky, ktoré povoľujú vykonávanie činností uvedených v článkoch 5 až 11, ani na súťaže návrhov organizované na vykonávanie takýchto činností, ak sú v členskom štáte, v ktorom sa majú vykonávať, priamo vystavené hospodárskej súťaži na trhoch, ku ktorým nie je obmedzený prístup. Je preto vhodné zachovať postup, ktorý je uplatniteľný na všetky sektory, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a ktorý umožní zohľadniť vplyv súčasného alebo budúceho otvorenia sa hospodárskej súťaži. Takýto postup by mal príslušným subjektom poskytovať právnu istotu, ako aj vhodný rozhodovací proces zabezpečujúci v krátkych lehotách jednotné uplatňovanie práva Únie v tejto oblasti. (23) Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe objektívnych kritérií, so zreteľom na osobitné charakteristiky príslušného sektora. Toto posúdenie je však obmedzené uplatniteľnými krátkymi lehotami a tým, že sa musí zakladať na informáciách, ktoré má Komisia k dispozícii, a to buď z už dostupných zdrojov alebo z informácií, ktoré sa získali v súvislosti so žiadosťou podľa článku 28, ktoré nie je možné doplniť časovo náročnejšími metódami, okrem iného najmä verejnými prieskumami vzťahujúcimi sa na dotknuté hospodárske subjekty. Posúdením priameho vystavenia hospodárskej súťaži, ktoré sa môže vykonať v súvislosti s touto smernicou, teda nie je dotknuté plnohodnotné uplatňovanie práva hospodárskej súťaže. (24) Vykonávanie a uplatňovanie príslušných právnych predpisov Únie, ktorými sa liberalizuje daný sektor alebo jeho časť, sa bude považovať za dostatočný dôvod na to, aby sa predpokladalo, že k príslušnému trhu je voľný prístup. Takéto príslušné právne predpisy by mali byť uvedené v prílohe, ktorú môže Komisia aktualizovať. Táto príloha by v súčasnosti mala obsahovať odkazy na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES[27], smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES[28] a smernicu 94/22/ES. (25) Výskum a inovácie vrátane ekologických a sociálnych inovácií patria medzi hlavné hnacie sily budúceho rastu a sú stredobodom stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Obstarávatelia by zo strategického hľadiska mali čo najlepšie využiť verejné obstarávanie na podporu inovácií. Nákup inovačného tovaru a služieb zohráva pri zvyšovaní účinnosti a kvality verejných služieb dôležitú úlohu a zároveň reaguje na veľké spoločenské výzvy. Prispieva k dosiahnutiu efektívneho využívania finančných prostriedkov, ako aj k rozsiahlejším hospodárskym, environmentálnym a spoločenským prínosom z hľadiska získavania nových nápadov a ich pretavenia do inovačných výrobkov a služieb, čím sa podporuje udržateľný hospodársky rast. Táto smernica by mala prispieť k zjednodušeniu obstarávania v oblasti inovácií a pomôcť členským štátom pri dosahovaní cieľov iniciatívy Únia inovácií. Malo by sa preto stanoviť konkrétne obstarávacie konanie, ktoré obstarávateľom umožní vytvárať dlhodobé partnerstvá v oblasti inovácií na vývoj a následný nákup nových inovačných výrobkov, služieb alebo prác pod podmienkou, že môžu byť dodané na dohodnutej úrovni výkonu a za dohodnuté náklady. Partnerstvo by malo byť štruktúrované takým spôsobom, aby sa dosiahol potrebný vplyv na trh, na základe ktorého by sa vytvárala motivácia na vývoj inovačných riešení bez vylúčenia trhu. (26) Vzhľadom na škodlivý vplyv na hospodársku súťaž by sa rokovacie konanie bez výzvy na súťaž malo využívať len vo veľmi výnimočných prípadoch. Táto výnimka by sa mala vzťahovať len na prípady, keď toto uverejnenie buď nie je možné z dôvodu vyššej moci v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, alebo keď je od začiatku jasné, že toto uverejnenie by neprinieslo väčšiu hospodársku súťaž, v neposlednom rade preto, že z objektívneho hľadiska existuje len jeden hospodársky subjekt, ktorý môže túto zákazku realizovať. Iba v situácii objektívnej výhradnosti možno odôvodniť využívanie rokovacieho konania bez výzvy na súťaž, keď situáciu výhradnosti nevytvoril samotný obstarávateľ so zreteľom na budúce obstarávacie konanie a keď neexistuje vhodná náhrada, ktorej dostupnosť by sa mala dôkladne posúdiť. (27) Elektronické informačné a komunikačné prostriedky môžu značne zjednodušiť uverejňovanie zákaziek a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť obstarávacích konaní. Mali by sa stať bežným prostriedkom komunikácie a výmeny informácií v obstarávacích konaniach. Používanie elektronických prostriedkov vedie k úsporám času. Z tohto dôvodu by sa malo ustanoviť skrátenie minimálnych lehôt, ak sa používajú elektronické prostriedky, avšak pod podmienkou, že budú v súlade s osobitným spôsobom prenosu plánovaným na úrovni Únie. Elektronické informačné a komunikačné prostriedky vrátane primeraných funkcií môžu okrem iného umožniť verejným obstarávateľom, aby predchádzali, odhaľovali a napravovali chyby, ktoré vzniknú počas obstarávacích konaní. (28) Na trhoch verejného obstarávania v Únii vzniká silný trend hromadenia dopytu zo strany verejných obstarávateľov s cieľom dosiahnuť úspory z rozsahu vrátane nižších cien a transakčných nákladov a zlepšiť a sprofesionalizovať riadenie obstarávania. Možno to dosiahnuť tak, že sa nákupy zoskupia buď podľa počtu zúčastnených obstarávateľov, alebo podľa objemu a hodnoty v čase. Hromadenie a centralizácia obstarávania by sa však mali dôkladne monitorovať, aby sa zamedzilo nadmernej koncentrácii kúpnej sily a tajným dohodám a aby sa zachovala transparentnosť a hospodárska súťaž, ako aj príležitosti prístupu na trh pre malé a stredné podniky. (29) Nástroj rámcových dohôd môže byť efektívnou metódou obstarávania v celej Európe. Je však potrebné posilniť hospodársku súťaž prostredníctvom zlepšenia transparentnosti obstarávania, ktoré sa vykonáva prostredníctvom rámcových dohôd, a zlepšenia prístupu k nemu. Je preto vhodné zrevidovať ustanovenia uplatniteľné na takéto dohody, najmä zabezpečením „malých hospodárskych súťaží“ na zadanie konkrétnych zákaziek založených na danej dohode a obmedzením doby platnosti rámcových dohôd. (30) Vzhľadom na získané skúsenosti je potrebné upraviť aj pravidlá pre dynamické nákupné systémy, ktoré obstarávateľom umožnia plne využiť výhody možností, ktoré ponúka tento nástroj. Tieto systémy sa musia zjednodušiť, najmä tým, že sa budú využívať vo forme užšieho konania, čím sa odstráni potreba predkladania informatívnych ponúk, ktoré boli identifikované ako jeden z hlavných problémov súvisiacich s takýmito systémami. Každý hospodársky subjekt, ktorý podá žiadosť o účasť a spĺňa podmienky účasti, by tak mal mať možnosť zúčastniť sa obstarávacích konaní vykonávaných prostredníctvom dynamického nákupného systému. Táto technika obstarávania umožňuje obstarávateľom uverejniť pomerne široké spektrum súťažných konaní a zabezpečiť tak optimálne využívanie finančných prostriedkov prostredníctvom rozsiahlej hospodárskej súťaže. (31) Okrem toho sa neustále vyvíjajú nové metódy elektronického obstarávania, ako sú elektronické katalógy. Pomáhajú zvýšiť hospodársku súťaž a zefektívniť verejné obstarávanie, najmä pokiaľ ide o úsporu času a peňazí. Mali by sa však stanoviť určité pravidlá, ktoré zabezpečia, že používanie takýchto metód bude v súlade s pravidlami tejto smernice a so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. Najmä ak bola hospodárska súťaž opätovne otvorená na základe rámcovej dohody alebo ak sa použil dynamický nákupný systém a existujú dostatočné záruky, pokiaľ ide o zabezpečenie vysledovateľnosti, rovnakého zaobchádzania a predvídateľnosti, obstarávatelia by mali mať možnosť organizovať súťažné konania, pokiaľ ide o špecifické obstarávanie na základe už predložených elektronických katalógov. V súlade s požiadavkami pravidiel pre elektronické komunikačné prostriedky by obstarávatelia mali zabrániť neodôvodneným prekážkam prístupu hospodárskych subjektov k obstarávacím konaniam, v rámci ktorých musia byť ponuky predložené vo forme elektronických katalógov a ktoré zaručujú súlad so všeobecnými zásadami nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania. (32) Vo väčšine členských štátov sa čoraz častejšie využívajú centralizované metódy obstarávania. Centrálne obstarávacie inštitúcie sú zodpovedné za získavanie alebo zadávanie zákaziek/uzatváranie rámcových dohôd pre ostatných verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Vzhľadom na veľké objemy nákupov takéto metódy pomáhajú zvyšovať hospodársku súťaž a profesionalizovať verejné obstarávanie. Preto by sa mal v Únii vymedziť pojem centrálnych obstarávacích inštitúcií činných pre obstarávateľov bez toho, aby sa tým zabránilo pokračovaniu menej inštitucionalizovaného a systematického spoločného obstarávania alebo zaužívanej praxe obrátiť sa na poskytovateľov služieb, ktorí pripravujú a riadia obstarávacie konania v mene obstarávateľa a na jeho účet. Mali by sa stanoviť pravidlá aj pre rozdelenie zodpovednosti za plnenie záväzkov podľa tejto smernice, a to aj v prípade opravných prostriedkov, medzi centrálnou obstarávacou inštitúciou a obstarávateľmi, ktorí obstarávajú od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom nej. V prípade, že má táto inštitúcia výhradnú zodpovednosť za vykonávanie obstarávacích konaní, mala by byť výhradne a priamo zodpovedná aj za zákonnosť týchto konaní. V prípade, že obstarávateľ vykonáva niektoré časti konania, napríklad opätovné otvorenie hospodárskej súťaže v rámci rámcovej dohody alebo zadanie jednotlivých zákaziek na základe dynamického nákupného systému, mal by byť aj naďalej zodpovedný za tie etapy, ktoré realizuje. (33) Elektronické komunikačné prostriedky sú obzvlášť vhodné na podporu konaní a nástrojov na centralizované obstarávanie z dôvodu možnosti, ktorú ponúkajú, pokiaľ ide o opätovné použitie a automatické spracovanie údajov, minimalizáciu informácií a transakčných nákladov. Používanie takýchto elektronických komunikačných prostriedkov by preto malo byť v prvom rade pre centrálne obstarávacie inštitúcie povinné a zároveň by uľahčovalo harmonizáciu konaní v celej Únii. Po uplynutí prechodného obdobia dvoch rokov by sa mala zaviesť všeobecná povinnosť používať elektronické komunikačné prostriedky pri každom obstarávacom konaní. (34) Spoločné zadávanie zákaziek obstarávateľmi z rôznych členských štátov v súčasnosti naráža na špecifické právne problémy s osobitným dôrazom na konflikty medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi. Napriek tomu, že v smernici 2004/17/ES sa implicitne umožnilo spoločné cezhraničné verejné obstarávanie, v praxi niekoľko vnútroštátnych právnych systémov explicitne alebo implicitne vyhlásilo spoločné cezhraničné verejné obstarávanie za právne neisté alebo nemožné. Obstarávatelia z rôznych členských štátov môžu mať záujem o spoluprácu a spoločné zadávanie zákaziek s cieľom získať maximálny úžitok z potenciálu vnútorného trhu z hľadiska úspor z rozsahu a zdieľania rizík a prínosov, a to nielen pre inovačné projekty s väčšou mierou rizika, než je jeden obstarávateľ ochotný znášať. Preto by sa mali stanoviť nové pravidlá pre spoločné cezhraničné obstarávanie určujúce rozhodné právo tak, aby sa uľahčila spolupráca medzi obstarávateľmi na celom jednotnom trhu. Obstarávatelia z rôznych členských štátoch môžu popritom na základe vnútroštátneho práva alebo práva Únie zriaďovať spoločné právne subjekty. Pre takúto formu spoločného obstarávania by sa mali stanoviť osobitné pravidlá. (35) Technické špecifikácie vypracované obstarávateľmi musia umožňovať, aby bolo verejné obstarávanie otvorené hospodárskej súťaži. Na tento účel by malo byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť technických riešení, aby sa dosiahla dostatočná úroveň hospodárskej súťaže. Technické špecifikácie by sa preto mali formulovať takým spôsobom, aby sa zabránilo umelému zúženiu hospodárskej súťaže na základe požiadaviek, ktoré zvýhodňujú konkrétny hospodársky subjekt tým, že budú odrážať kľúčové charakteristiky tovarov, služieb alebo prác, ktoré tento hospodársky subjekt zvyčajne ponúka. Vypracovanie technických špecifikácií na základe funkčných a výkonnostných požiadaviek vo všeobecnosti umožňuje najlepšie dosiahnuť tento cieľ a podporuje inovácie. Ak je uvedený odkaz na európsku normu, alebo v prípade, ak takáto norma neexistuje, na vnútroštátnu normu, obstarávatelia musia zvážiť ponuky vypracované na základe iných rovnocenných úprav, ktoré spĺňajú požiadavky obstarávateľa a ktoré sú rovnocenné z hľadiska bezpečnosti. Na preukázanie rovnocennosti možno uchádzačov požiadať, aby predložili dôkazy overené treťou stranou; v prípade, že hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto osvedčeniam alebo protokolom o skúške, alebo ak nemá možnosť ich získať v stanovenej lehote, mal by mať možnosť predložiť aj iné vhodné dôkazové prostriedky, ako je napr. technická dokumentácia výrobcu. (36) Obstarávatelia, ktorí chcú obstarávať práce, tovary alebo služby so špecifickými environmentálnymi, sociálnymi alebo inými charakteristikami, by mali mať možnosť odkazovať na konkrétne značky, ako je európska environmentálna značka, (viac)národné environmentálne značky alebo akékoľvek iné značky za predpokladu, že požiadavky na značky súvisia s predmetom zákazky, ako napr. opisom výrobku a jeho prezentáciou vrátane požiadaviek týkajúcich sa balenia. Okrem toho je nevyhnutné, aby boli tieto požiadavky vypracované a prijaté na základe objektívne overiteľných kritérií za použitia postupu, ktorého sa zainteresované strany, ako sú orgány štátne správy, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie, môžu zúčastniť, a aby bola táto značka prístupná a dostupná pre všetky zainteresované strany. (37) Pri všetkých obstarávaniach určených pre osoby, či už širokú verejnosť alebo zamestnancov obstarávateľa, je nevyhnutné, aby obstarávatelia stanovili technické špecifikácie tak, aby zohľadňovali kritériá dostupnosti pre osoby s postihnutím alebo aby boli navrhnuté pre všetkých užívateľov s výnimkou patrične odôvodnených prípadov. (38) S cieľom podporovať účasť malých a stredných podnikov (MSP) na trhu obstarávania by sa malo vyslovene stanoviť, že zákazky sa môžu rozdeliť na viacero homogénnych, či heterogénnych častí. Ak sa zákazka rozdelí na viacero častí, obstarávatelia môžu, napríklad v záujme ochrany hospodárskej súťaže alebo zaistenia bezpečnosti dodávok, obmedziť počet častí, na ktoré môže hospodársky subjekt predložiť ponuku; môžu obmedziť aj počet častí, ktoré možno zadať ktorémukoľvek jednému uchádzačovi. (39) Pokiaľ je to zlučiteľné s potrebou zaistiť plnenie cieľov zdravej obchodnej praxe a zároveň umožňovať maximálnu pružnosť, je vhodné zabezpečiť uplatňovanie smernice [2004/18/ES] o verejnom obstarávaní, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa ekonomickej a finančnej kapacity a listinných dôkazov. Plánuje sa preto, že obstarávatelia budú môcť uplatňovať podmienky účasti stanovené v smernici [2004/18/ES] a že v prípadoch takýchto uplatnení budú mať povinnosť uplatňovať ustanovenia týkajúce sa najmä stropu pre požiadavky na minimálny obrat, ako aj ustanovenia týkajúce sa vlastnej certifikácie. (40) Verejné zákazky by sa nemali zadávať hospodárskym subjektom, ktoré boli účastníkmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie, podvodu na úkor finančných záujmov Únie alebo z prania špinavých peňazí. Neplatenie daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie by sa takisto malo sankcionovať povinným vylúčením na úrovni Únie. Vzhľadom na skutočnosť, že obstarávatelia, ktorí nie sú verejnými obstarávateľmi, nemusia mať prístup k nespornému dôkazu v danej veci, je vhodné ponechať rozhodnutie o tom, či uplatniť kritéria vylúčenia uvedené v smernici [2004/18], na týchto obstarávateľov. Povinnosť uplatňovať článok 55 ods. 1 a ods. 2 smernice [2004/18] by preto mala byť obmedzená len na obstarávateľov, ktorí sú verejnými obstarávateľmi. Obstarávatelia by mali mať možnosť vylúčiť záujemcov alebo uchádzačov v prípade porušenia environmentálnych alebo sociálnych záväzkov vrátane pravidiel týkajúcich sa dostupnosti pre osoby s postihnutím alebo iných foriem závažného odborného pochybenia, ako je porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže alebo práv duševného vlastníctva. (41) Ak obstarávatelia majú povinnosť uplatňovať uvedené kritéria vylúčenia, alebo ak sa ich rozhodnú uplatňovať, mali by uplatňovať smernicu [2004/18], pokiaľ ide o možnosť hospodárskych subjektov prijať opatrenia na zabezpečenie súladu zamerané na nápravu dôsledkov akýchkoľvek trestných činov alebo pochybení a na účinné predchádzanie ďalším protiprávnym konaniam. (42) Obstarávatelia môžu vyžadovať, aby sa počas realizácie zákazky uplatňovali opatrenia alebo schémy environmentálneho riadenia. Schémy environmentálneho riadenia, či už sú zaregistrované v rámci nástrojov Únie, ako sú napr. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)[29]alebo nie, môžu preukázať, že hospodársky subjekt má technickú spôsobilosť na plnenie zákazky. Opis opatrení vykonaných hospodárskym subjektom na zabezpečenie rovnakej úrovne ochrany životného prostredia by sa mal uznať ako forma dôkazu a alternatíva k registračným schémam environmentálneho riadenia v prípade, že daný hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto registračným schémam environmentálneho riadenia alebo nemá možnosť získať ich v stanovenej lehote. (43) Zákazky by sa mali zadávať na základe objektívnych kritérií, ktoré zabezpečia súlad so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania. Týmito kritériami by sa malo zaručiť, že ponuky sa budú posudzovať v podmienkach účinnej hospodárskej súťaže, teda v podmienkach, v ktorých obstarávatelia požadujú vysokokvalitné práce, tovar a služby, ktoré optimálne vyhovujú ich potrebám. Výsledkom je, že obstarávatelia by mali mať možnosť prijať ako kritériá na vyhodnotenie ponúk „ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku“ alebo „najnižšiu cenu“, pričom vezmú do úvahy, že v druhom prípade môžu voľne stanoviť zodpovedajúce normy kvality pomocou technických špecifikácií alebo podmienok plnenia zákazky. (44) Keď sa obstarávatelia rozhodnú zadať zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, musia stanoviť kritériá na vyhodnotenie ponúk, na základe ktorých budú posudzovať uchádzačov s cieľom určiť, ktorý z nich ponúka najlepší pomer medzi kvalitou a cenou. Určenie týchto kritérií závisí od predmetu zákazky, pretože kritériá musia umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu zákazky, ktorý je vymedzený v technických špecifikáciách, a zmeranie pomeru medzi kvalitou a cenou pre každú ponuku. Vybrané kritéria na vyhodnotenie ponúk by obstarávateľa ďalej nemali oprávňovať na neobmedzenú voľnosť výberu a mala by sa nimi zaisťovať možnosť účinnej hospodárskej súťaže a mali by ich sprevádzať požiadavky, ktoré umožňujú efektívne overenie informácií, ktoré poskytli uchádzači. (45) Je nanajvýš dôležité, aby sa plne využil potenciál verejného obstarávania s cieľom dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 pre udržateľný rast. Vzhľadom na dôležité rozdiely medzi jednotlivými sektormi a trhmi by však nebolo primerané stanoviť všeobecné povinné požiadavky pre obstarávanie v oblasti životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti inovácií. V právnych predpisoch Únie sa už stanovili záväzné požiadavky pre obstarávanie na dosiahnutie konkrétnych cieľov v sektore vozidiel cestnej dopravy (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy[30]) a kancelárskych zariadení [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[31]]. Popritom sa zaznamenal výrazný pokrok v oblasti vymedzenia spoločných metodík pre náklady na životný cyklus. Zdá sa preto vhodné pokračovať týmto smerom, pričom je na právnych predpisoch špecifických pre príslušný sektor, aby sa nimi stanovili záväzné ciele a úlohy v závislosti od konkrétnych politík a podmienok platných v príslušnom sektore a aby sa nimi propagoval rozvoj a využívanie európskych prístupov k nákladom na životný cyklus ako ďalšej podpory využívania verejného obstarávania v prospech udržateľného rastu. (46) Tieto opatrenia špecifické pre príslušný sektor musia byť doplnené upravenými smernicami o verejnom obstarávaní, ktoré obstarávateľom umožnia dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 v rámci svojich stratégií v oblasti obstarávania. Preto by sa malo objasniť, že obstarávatelia môžu určiť ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku a najnižšiu cenu pomocou prístupu na základe nákladov na životný cyklus za predpokladu, že použitá metodika je stanovená objektívnym a nediskriminačným spôsobom a prístupná všetkým zainteresovaným stranám. Pojem náklady na životný cyklus zahŕňa všetky náklady na práce, tovar alebo služby počas ich životného cyklu, a to ich interné náklady (ako sú náklady na vývoj, výrobu, používanie, údržbu a likvidáciu po skončení životného cyklu), ako aj ich externé náklady za predpokladu, že ich možno peňažne vyjadriť a monitorovať. Na úrovni Únie by sa mali rozvíjať spoločné metodiky na výpočet nákladov na životný cyklus pre určité kategórie tovarov alebo služieb; po vypracovaní takejto metodiky by jej používanie malo byť povinné. (47) Okrem toho v technických špecifikáciách a kritériách na vyhodnotenie ponúk by obstarávatelia mali mať možnosť odkazovať na konkrétny výrobný proces, konkrétny spôsob poskytovania služieb alebo konkrétny postup pre ktorúkoľvek inú fázu životného cyklu výrobku alebo služby za predpokladu, že sú spojené s predmetom zákazky. S cieľom lepšie integrovať sociálne aspekty do verejného obstarávania, obstarávatelia takisto môžu mať možnosť zahrnúť do kritéria na vyhodnotenie ponúk, ktorým je ekonomicky najvýhodnejšia ponuka, charakteristiky týkajúce sa pracovných podmienok osôb, ktoré sa priamo podieľajú na danom procese výroby alebo poskytovania. Takéto charakteristiky sa môžu týkať len ochrany zdravia pracovníkov podieľajúcich sa na výrobnom procese alebo zvýhodnenia sociálnej integrácie znevýhodnených osôb alebo členov zraniteľných skupín v rámci osôb pridelených na plnenie zákazky vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím. Všetky kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré obsahujú takéto charakteristiky, by sa v každom prípade mali naďalej obmedzovať na tie charakteristiky, ktoré majú bezprostredný vplyv na pracovníkov v ich pracovnom prostredí. Mali by sa uplatňovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[32] a tak, aby priamo alebo nepriamo nediskriminovali hospodárske subjekty z iných členských štátov alebo z tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o vládnom obstarávaní alebo dohôd o voľnom obchode, v ktorých je Únia zmluvnou stranou. (48) Pre zákazky na poskytnutie služieb a zákazky, ktoré zahŕňajú projekt prác, by obstarávatelia mali mať možnosť využívať ako kritérium na vyhodnotenie ponúk aj organizáciu, kvalifikáciu a skúsenosti pracovníkov určených na plnenie danej zákazky, pretože to môže mať vplyv na kvalitu a plnenie zákazky, a tým aj na ekonomickú hodnotu ponuky. (49) Ponuky, ktoré majú z hľadiska práce, tovarov alebo služieb neobvykle nízku cenu, môžu byť založené na technicky, hospodársky alebo právne nesprávnych predpokladoch alebo postupoch. Aby sa predišlo prípadným nedostatkom pri plnení zákazky, obstarávatelia by mali byť povinní požiadať o vysvetlenie účtovanej ceny v prípade, že uchádzač v porovnaní s inými uchádzačmi ponúka výrazne nižšie ceny. V prípade, že uchádzač nedokáže poskytnúť dostatočné vysvetlenie, obstarávateľ by mal byť oprávnený ponuku zamietnuť. Zamietnutie by malo byť povinné v prípadoch, keď obstarávateľ zistil, že neobvykle nízka cena vyplýva z nedodržiavania záväzných právnych predpisov Únie v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva alebo ustanovení medzinárodného pracovného práva. (50) Podmienky plnenia zákazky sú zlučiteľné s touto smernicou, pokiaľ nie sú priamo alebo nepriamo diskriminačné, týkajú sa predmetu zákazky a sú uvedené v oznámení použitom ako výzva na súťaž alebo v podkladoch k obstarávaniu. Môžu byť určené najmä v prospech odborného vzdelávania priamo na mieste výkonu práce, zamestnávania osôb, ktoré majú značné problémy so začlenením sa, boja proti nezamestnanosti, ochrany životného prostredia alebo dobrých životných podmienok zvierat. Je možné zmieniť sa napríklad o požiadavkách – platných počas plnenia zákazky – na nábor dlhodobo nezamestnaných alebo na vykonanie opatrení odbornej prípravy pre nezamestnaných alebo mládež, na podstatné plnenie základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ILO), aj keď takéto dohovory neboli implementované do vnútroštátneho práva, a na nábor vyššieho počtu znevýhodnených osôb, ako to vyžadujú vnútroštátne právne predpisy. (51) Zákony, iné právne predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Únie, ktoré sú platné v oblasti pracovných podmienok a bezpečnosti pri práci, platia počas plnenia zákazky za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie. Pre cezhraničné situácie, keď pracovníci z jedného členského štátu na účely plnenia zákazky poskytujú služby v inom členskom štáte, smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[33] stanovuje minimálne podmienky, ktoré sa musia v hostiteľskej krajine v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi dodržať. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesplnenie týchto povinností sa môže považovať za závažné pochybenie zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré by mohlo mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z konania na zadanie verejnej zákazky. (52) Nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny[34], by sa malo uplatňovať na výpočet lehôt uvedených v tejto smernici. (53) Je potrebné objasniť podmienky, za ktorých si úprava zákazky počas jej plnenia vyžaduje nové obstarávacie konanie, so zreteľom na príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie. Nové obstarávacie konanie je potrebné, ak sa v pôvodnej zákazke uskutočnia dôležité zmeny, najmä pokiaľ ide o rozsah a obsah vzájomných práv a povinností zmluvných strán vrátane rozdelenia práv duševného vlastníctva. Tieto zmeny poukazujú na zámer zmluvných strán opätovne dohodnúť základné podmienky zákazky. Platí to najmä v prípade, ak by zmenené a doplnené podmienky mali vplyv na výsledok konania, keby boli súčasťou pôvodného konania. (54) Obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri zadávaní zákazky. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie zákazky týmto okolnostiam bez nového obstarávacieho konania. Pojem nepredvídateľných okolností sa odvoláva na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného zadania zákazky obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci súlad medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave zadávania zákaziek a ich predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy obstarávania, napríklad tým, že nahradí práce, tovar alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. (55) V súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti by úspešný uchádzač nemal byť nahradený iným hospodárskym subjektom bez opätovného otvorenia zákazky hospodárskej súťaži. Úspešný uchádzač plniaci zákazku však môže počas plnenia zákazky podliehať určitým štrukturálnym zmenám, ako sú čisto vnútorné reorganizácie, fúzie a akvizície alebo platobná neschopnosť. Takéto štrukturálne zmeny by si nemali automaticky vyžadovať nové obstarávacie konanie pre všetky zákazky vykonávané týmto podnikom. (56) Obstarávatelia by v rámci jednotlivých zákaziek mali mať možnosť vykonávať úpravy prostredníctvom doložiek o preskúmaní, ale takéto doložky by im nemali umožňovať neobmedzenú mieru voľných rozhodnutí. V tejto smernici by sa preto malo stanoviť, do akej miery možno v pôvodnej zákazke vykonávať úpravy. (57) Hodnotenie ukázalo, že členské štáty dôsledne a systematicky nemonitorujú uplatňovanie a fungovanie pravidiel verejného obstarávania. Táto skutočnosť má nepriaznivý vplyv na správne vykonávanie ustanovení vyplývajúcich z týchto smerníc, čo je hlavným zdrojom nákladov a neistoty. Niektoré členské štáty vymenovali národný ústredný orgán, ktorý sa zaoberá otázkami verejného obstarávania, ale úlohy, ktorými sú tieto orgány poverené, sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Jasnejšie, jednotnejšie a spoľahlivejšie mechanizmy monitorovania a kontroly by prehĺbili znalosti o fungovaní pravidiel obstarávania, zvýšili právnu istotu pre podniky a obstarávateľov a prispeli k vytvoreniu rovnakých podmienok. Takéto mechanizmy by mohli slúžiť ako nástroj na odhalenie a včasné riešenie problémov, najmä pokiaľ ide o projekty spolufinancované Úniou, a na určenie štrukturálnych nedostatkov. V tejto súvislosti je veľmi potrebné koordinovať tieto mechanizmy, aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie, kontrola a monitorovanie politiky verejného obstarávania, ako aj systematické hodnotenie výsledkov politiky verejného obstarávania v celej Únii. (58) Členské štáty by mali určiť jeden vnútroštátny orgán zodpovedný za monitorovanie a vykonávanie verejného obstarávania a jeho kontrolu. Takýto ústredný orgán by mal mať priame a včasné informácie, a to najmä pokiaľ ide o rôzne problémy, ktoré ovplyvňujú uplatňovanie právnych predpisov o verejnom obstarávaní. Mal by byť schopný poskytnúť okamžitú spätnú väzbu k fungovaniu politiky, k prípadným nedostatkom vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v praxi a prispieť k rýchlemu určeniu riešení. S cieľom účinne bojovať proti korupcii a podvodom by tento ústredný orgán a široká verejnosť mali takisto mať možnosť kontrolovať znenie uzavretých zákaziek. Zákazky vysokej hodnoty by sa preto mali zasielať orgánu dohľadu, pričom by zainteresované osoby mali mať možnosť prístupu k týmto dokumentom, pokiaľ sa tým neohrozujú oprávnené verejné alebo súkromné záujmy. (59) Nie všetci obstarávatelia majú interné odborné znalosti na to, aby vedeli, ako riešiť hospodársky alebo technicky náročné zákazky. V tejto súvislosti by primeraná odborná pomoc účinným spôsobom doplnila činnosti v oblasti monitorovania a kontroly. Na jednej strane možno tento cieľ dosiahnuť pomocou nástrojov na výmenu poznatkov (znalostné centrá), ktoré obstarávateľom poskytujú technickú pomoc; na druhej strane by podniky, v neposlednom rade MSP, mali profitovať z administratívnej pomoci, najmä ak sa zúčastňujú na cezhraničnom obstarávacom konaní. (60) Štruktúry alebo mechanizmy monitorovania, dohľadu a podpory na vnútroštátnej úrovni už existujú a môžu sa samozrejme využívať na zaistenie monitorovania, vykonávania a kontroly verejného obstarávania a na poskytnutie potrebnej podpory obstarávateľom a hospodárskym subjektom. (61) Na zabezpečenie primeraného poradenstva a praxe v každom členskom štáte a v celej Únii je potrebná účinná spolupráca. Orgány poverené monitorovaním, vykonávaním, kontrolou a technickou pomocou by si mali vymieňať informácie a vzájomne spolupracovať; v rovnakom kontexte by mal vnútroštátny orgán určený každým členským štátom konať ako prednostné miesto kontaktu s útvarmi Komisie na účely zhromažďovania údajov, výmeny informácií a monitorovania vykonávania právnych predpisov Únie o verejnom obstarávaní. (62) S cieľom prispôsobiť sa rýchlemu technickému, hospodárskemu a regulačnému vývoju by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať právne akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie so zreteľom na celý rad nepodstatných prvkov tejto smernice. Vzhľadom na potrebu dodržiavania medzinárodných dohôd by Komisia mala byť oprávnená upravovať technické postupy pre metódy výpočtu prahových hodnôt a pravidelne revidovať samotné prahové hodnoty; odkazy na nomenklatúru CPV môžu podliehať regulačným zmenám na úrovni EÚ a je potrebné, aby sa tieto zmeny odrazili v znení tejto smernice; technické detaily a charakteristiky zariadení na elektronické prijímanie by mali byť v súlade s technologickým vývojom a administratívnymi potrebami; takisto je nevyhnutné oprávniť Komisiu, aby prijala záväzné technické normy pre elektronickú komunikáciu s cieľom zabezpečiť interoperabilitu technických formátov, procesov a prenosu správ v obstarávacích konaniach vykonávaných elektronickými prostriedkami komunikácie so zreteľom na technologický vývoj a administratívne potreby; Komisia by takisto mala byť oprávnená prispôsobovať povinný obsah informácií, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach, aby sa v nich odzrkadľovali administratívne potreby a regulačné zmeny na vnútroštátnej úrovni i úrovni EÚ; zoznam legislatívnych aktov Únie, ktorými sa stanovujú spoločné metodiky na výpočtu nákladov na životný cyklus podľa článku 77 ods. 3, zoznam medzinárodných dohovorov v sociálnej a environmentálnej oblasti podľa článkov 70 a 79 a zoznam právnych predpisov Únie podľa článku 27 ods. 3, ktorých vykonávanie predstavuje predpoklad voľného prístupu k danému trhu, ako aj príloha II uvedená v článku 4 ods. 4, v ktorej sa uvádza zoznam legislatívnych aktov, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní existencie osobitných alebo výlučných práv, by sa mali urýchlene prispôsobiť v záujme začlenenia opatrení prijatých na sektorovom základe. Na splnenie tejto potreby by Komisia mala byť oprávnená aktualizovať takéto zoznamy. (63) Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác vykonala primerané konzultácie vrátane konzultácií na expertnej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (64) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tejto smernice, pokiaľ ide o postup zasielania a uverejňovania údajov podľa prílohy IX a postupy vypracovania a zasielania oznámení, štandardné formuláre pre uverejňovanie oznámení, ako aj štandardy spracovania a prenosu správ, a pokiaľ ide o spoločnú šablónu, ktorú budú orgány dohľadu používať na vypracovanie implementačnej a štatistickej správy, by na Komisiu mali byť prenesené vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[35]. Konzultačný postup by sa mal používať na prijatie takýchto vykonávacích aktov, ktoré nemajú žiadny vplyv ani z finančného hľadiska, ani pokiaľ ide o povahu a rozsah povinností vyplývajúcich z tejto smernice. Naopak, tieto akty sú charakterizované výlučne administratívnym účelom a slúžia na uľahčenie uplatňovania pravidiel stanovených touto smernicou. Rozhodnutia stanovujúce, či je príslušná činnosť na trhu s voľnými prístupom priamo vystavená hospodárskej súťaži, by sa okrem iného mali prijímať za podmienok, ktoré zaisťujú jednotné podmienky pre vykonávanie takéhoto ustanovenia. Vykonávacie právomoci by sa Komisii mali preto udeliť aj vzhľadom na podrobné ustanovenia na realizáciu konania zameraného na stanovenie uplatniteľnosti článku 27, ako aj samotných rozhodnutí, ktoré sa stanovuje v článku 28. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[36]. Na prijímanie takýchto vykonávacích aktov by sa mal použiť konzultačný postup. (65) Keďže cieľ tejto smernice, a to koordináciu zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktoré sa týkajú určitých verejných obstarávacích konaní, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (66) Smernica 2004/17/ES by sa preto mala zrušiť. (67) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom z [dátum], sa členské štáty zaviazali, že v opodstatnených prípadoch priložia k oznámeniam o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viac dokumentov, v ktorých sa vysvetľuje vzťah medzi časťami smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Vzhľadom na túto smernicu považuje zákonodarca predloženie takýchto dokumentov za opodstatnené, prijali túto smernicu: HLAVA I: Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady Kapitola I: Predmet úpravy a vymedzenie pojmov Článok 1: Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Článok 2: Vymedzenie pojmov Článok 3: Zmiešané obstarávanie a obstarávanie vzťahujúce sa na viacero činností KAPITOLA II: Osobný rozsah pôsobnosti: vymedzenie činností a subjektov, na ktoré sa smernica vzťahuje ODDIEL 1: Subjekty Článok 4: Obstarávatelia ODDIEL 2: Činnosti Článok 5: Plyn a teplo Článok 6: Elektrická energia Článok 7: Voda Článok 8: Dopravné služby Článok 9: Prístavy a letiská Článok 10: Poštové služby Článok 11: Ťažba ropy a plynu a prieskum ložísk uhlia alebo iných tuhých palív, resp. ich ťažba KAPITOLA III: Vecný rozsah pôsobnosti ODDIEL 1: Prahové hodnoty Článok 12: Prahové hodnoty Článok 13: Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty obstarávania Článok 14: Revízia prahových hodnôt ODDIEL 2: Vylúčené zákazky a súťaže návrhov Pododdiel 1: Vylúčenia vzťahujúce sa na všetkých obstarávateľov a osobitné vylúčenia v sektore vodného hospodárstva a energetiky Článok 15: Zákazky zadávané na účely ďalšieho predaja alebo lízingu tretím stranám Článok 16: Zákazky a súťaže návrhov zadávané alebo organizované na iné účely ako vykonávanie činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, alebo zákazky a súťaže návrhov zadávané alebo organizované na vykonávanie takejto činnosti v tretej krajine Článok 17: Obrana a bezpečnosť Článok 18: Zákazky zadávané a súťaže návrhov organizované podľa medzinárodných pravidiel Článok 19: Osobitné vylúčenia vzťahujúce sa na zákazky na poskytnutie služieb Článok 20: Zákazky zadávané určitými obstarávateľmi na nákup vody a na zabezpečenie dodávok energie alebo palív na výrobu energie Pododdiel 2: Osobitné vzťahy (kontrolované subjekty, spolupráca, pridružené podniky a spoločné podniky) Článok 21: Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy Článok 22: Zákazky zadávané pridruženému podniku Článok 23: Zákazky zadávané spoločným podnikom alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku Článok 24: Oznamovanie informácií Pododdiel 3: Osobitné situácie Článok 25: Služby v oblasti výskumu a vývoja Článok 26: Zákazky podliehajúce osobitnej úprave Pododdiel 4: Činnosti, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži a procedurálne ustanovenia, ktoré sa na ne vzťahujú Článok 27: Činnosti, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži Článok 28: Konanie zamerané na stanovenie uplatniteľnosti článku 27 KAPITOLA IV: Všeobecné zásady Článok 29: Zásady obstarávania Článok 30: Hospodárske subjekty Článok 31: Vyhradené zákazky Článok 32: Dôverný charakter Článok 33: Pravidlá platné v oblasti komunikácie Článok 34: Všeobecná povinnosť používať elektronické formy komunikácie Článok 35: Nomenklatúry Článok 36: Konflikty záujmov Článok 37: Nezákonné konanie HLAVA II: Pravidlá uplatniteľné na zákazky KAPITOLA I: Konania Článok 38: Podmienky týkajúce sa Dohody o vládnom obstarávaní a iných medzinárodných dohôd Článok 39: Výber konania Článok 40: Otvorené konanie Článok 41: Užšie konanie Článok 42: Rokovacie konanie s predchádzajúcou výzvou na súťaž Článok 43: Partnerstvo v oblasti inovácií Článok 44: Používanie rokovacieho konania bez predchádzajúcej výzvy na súťaž KAPITOLA II: Metódy a nástroje elektronického a hromadného obstarávania Článok 45: Rámcové dohody Článok 46: Dynamické nákupné systémy Článok 47: Elektronické aukcie Článok 48: Elektronické katalógy Článok 49: Centralizované obstarávacie činnosti a centrálne obstarávacie inštitúcie Článok 50: Vedľajšie obstarávacie činnosti Článok 51: Príležitostné spoločné obstarávanie Článok 52: Spoločné obstarávanie medzi obstarávateľmi z rôznych členských štátov KAPITOLA III: Priebeh konania Oddiel 1: Príprava Článok 53: Predbežné trhové konzultácie Článok 54: Technické špecifikácie Článok 55: Značky Článok 56: Protokoly o skúške, certifikácia a iné dôkazové prostriedky Článok 57: Oznámenie technických špecifikácií Článok 58: Variantné riešenia Článok 59: Rozdelenie zákaziek na viacero častí Článok 60: Stanovenie lehôt ODDIEL 2: Uverejňovanie a transparentnosť Článok 61: Pravidelné informatívne oznámenia Článok 62: Oznámenia o existencii kvalifikačného systému Článok 63: Oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania Článok 64: Oznámenia o zadaní zákazky Článok 65: Forma a spôsob uverejňovania oznámení Článok 66: Uverejňovanie na vnútroštátnej úrovni Článok 67: Elektronická dostupnosť podkladov k obstarávaniu Článok 68: Výzvy na predloženie ponuky alebo výzvy na rokovanie; výzvy na potvrdenie záujmu Článok 69: Informovanie žiadateľov o kvalifikáciu, informovanie záujemcov a uchádzačov ODDIEL 3: Výber účastníkov a zadávanie zákaziek Článok 70: Všeobecné zásady Pododdiel 1: Kvalifikácia a kvalitatívny výber Článok 71: Kvalifikačné systémy Článok 72: Kvalitatívne kritériá výberu Článok 73: Spoliehanie sa na kapacity iných subjektov Článok 74: Použitie dôvodov na vylúčenie a podmienok účasti stanovených v [smernici 2004/18] Článok 75: Normy zabezpečenia kvality a normy environmentálneho riadenia Pododdiel 2: Zadávanie zákazky Článok 76: Kritériá na vyhodnotenie ponúk Článok 77: Náklady na životný cyklus Článok 78: Prekážky zadania zákazky Článok 79: Ponuky s neobvykle nízkou cenou Kapitola IV: Plnenie zákazky Článok 80: Podmienky plnenia zákaziek Článok 81: Využívanie subdodávateľov Článok 82: Úprava zákaziek počas ich platnosti Článok 83: Vypovedanie zákaziek HLAVA III: Osobitné režimy obstarávania KAPITOLA I: Sociálne a iné osobitné služby Článok 84: Zadávanie zákaziek na poskytnutie sociálnych a iných osobitných služieb Článok 85: Uverejňovanie oznámení Článok 86: Zásady zadávania zákaziek KAPITOLA II: Pravidlá upravujúce súťaže návrhov Článok 87: Všeobecné ustanovenia Článok 88: Rozsah pôsobnosti Článok 89: Oznámenia Článok 90: Pravidlá organizovania súťaží návrhov, výberu účastníkov a poroty Článok 91: Rozhodnutia poroty HLAVA IV: RIADENIE Článok 92: Presadzovanie Článok 93: Verejný dohľad Článok 94: Individuálne správy o konaniach na zadanie zákaziek Článok 95: Vnútroštátne predkladanie správ Článok 96: Pomoc pre obstarávateľov a podniky Článok 97: Administratívna spolupráca HLAVA V: DELEGOVANÉ PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 98: Vykonávanie delegovania Článok 99: Postup pre naliehavé prípady Článok 100: Komitologický postup Článok 101: Transpozícia Článok 102: Zrušenie Článok 103: Preskúmanie Článok 104: Nadobudnutie účinnosti Článok 105: Adresáti PRÍLOHY PRÍLOHA I: Zoznam činností uvedených v článku 2 bode (8) písm. a) PRÍLOHA II: Zoznam právnych predpisov Únie uvedených v článku 4 ods. 2 PRÍLOHA III: Zoznam právnych predpisov Únie uvedených v článku 27 ods. 3 PRÍLOHA IV: Požiadavky týkajúce sa zariadení na elektronické prijímanie ponúk, žiadostí o účasť, žiadostí o kvalifikáciu, ako aj plánov a projektov v rámci súťaží Príloha V: Zoznam medzinárodných dohôd uvedených v článku 38 Príloha VI Časť A: Informácie, ktoré musia byť uvedené v pravidelných informatívnych oznámeniach (podľa článku 61) Príloha VI Časť B: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach o uverejnení pravidelného informatívneho oznámenia v profile obstarávateľa, ktoré sa nepoužíva ako prostriedok výzvy na súťaž (podľa článku 61 ods. 1) PRÍLOHA VII: Informácie, ktoré musia byť uvedené v špecifikáciách pri elektronických aukciách (článok 47 ods. 4) PRÍLOHA VIII: Vymedzenie určitých technických špecifikácií PRÍLOHA IX: Charakteristiky týkajúce sa uverejňovania PRÍLOHA X: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámení o existencii kvalifikačného systému [podľa článku 39 ods. 2 písm. b) a článku 62] PRÍLOHA XI: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach o vyhlásení verejného obstarávania (podľa článku 63) PRÍLOHA XII: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámení o zadaní zákazky (podľa článku 64) PRÍLOHA XIII: Obsah výziev na predloženie ponuky, výziev na rokovanie alebo výziev na potvrdenie záujmu podľa článku 68 PRÍLOHA XIV: Zoznam medzinárodných dohovorov v sociálnej a environmentálnej oblasti uvedených v článkoch 70 a 79 PRÍLOHA XV: Zoznam právnych predpisov Únie uvedených v článku 77 ods. 3 PRÍLOHA XVI: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach o úpravách zákazky počas jej platnosti (podľa článku 82 ods. 6) PRÍLOHA XVII: Služby uvedené v článku 84 PRÍLOHA XVIII: Informácie, ktorá musia byť uvedené v oznámeniach týkajúcich sa zákaziek na sociálne a iné osobitné služby (podľa článku 85) PRÍLOHA XIX: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámení o vyhlásení súťaže návrhov (podľa článku 89 ods. 1) PRÍLOHA XX: Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach o výsledkoch súťaží návrhov (podľa článku 89 ods. 1) PRÍLOHA XXI: Tabuľka zhody HLAVA I Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady KAPITOLA