SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 14.7.2010 
SEK(2010) 877 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
  
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xx/yy o profesionálnej 
cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi 
eurozóny 
  
a 
 
 
Návrh nariadenia Rady (EÚ) č. xx/yy o rozšírení rozsahu pôsobnosti nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xx/yy o profesionálnej cezhrani čnej preprave 
eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny  
 
{COM(2010)377 final} 
{SEK(2010) 878final} 
 
 
 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
 
Sprievodný dokument 
  
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xx/yy o profesionálnej 
cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi 
eurozóny 
  
a 
  
Návrh nariadenia Rady (EÚ) č. xx/yy o rozšírení rozsahu pôsobnosti nariadenia 
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xx/yy o profesionálnej cezhrani čnej preprave 
eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi
 eurozóny   
 
SK 3   SK 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Šestnásť členských štátov, ktoré zatia ľ prijali euro, používa r ovnaké bankovky a mince. 
Vzhľadom na ve ľké rozdiely medzi jednotlivými vnútroštátnymi právnymi predpismi je 
však v praxi ve ľmi ťažké prepravi ť eurovú hotovos ť medzi členskými štátmi eurozóny 
profesionálnou cestnou dopr avou, a preto sa uskuto čňuje len ve ľmi málo cezhrani čnej 
pozemnej prepravy. To si samo sebe  odporuje v tom, že existujú hrani čné prekážky pri 
profesionálnej preprave jednotnej meny v rámci eurozóny. 
Vzhľadom na povahu prepravovaného tovaru sektor prepravy pe ňažnej hotovosti („cash-
in-transit“, ďalej len „CIT“) je navyš e vystavený vážnym bezpe čnostným rizikám. Je 
preto nanajvýš dôležité, aby sa cezhrani čná preprava hotovosti uskuto čňovala 
za podmienok, ktoré zabezpe čujú vysokú úrove ň ochrany zamestnancom CIT, ako aj 
širokej verejnosti. Vzh ľadom na rôzne národné tradíc ie a rizikové prostredie sú 
bezpečnostné požiadavky v rámci členských štátov eurozóny interpretované ve ľmi 
odlišne, čo vedie k ve ľkým rozdielom medzi vnútroštátny mi predpismi v celej rade 
oblastí, ako sú povolené druhy prepravy, obrnenie a vybavenie vozidiel CIT, používanie 
inteligentných systémov na znehodnocovanie bankoviek (ISZB), po čet zamestnancov vo 
vozidlách CIT, vlastníctvo a nosenie strel ných zbraní zamestnancami CIT, požiadavky 
na odbornú prípravu, informácie podávané polícii, licen čné pravidlá a sankcie.  
Vzhľadom na tieto rozdiely medzi vnútroštát nymi predpismi sa v praxi obchodné banky, 
veľkí maloobchodníci a ostatné subjekty narábajúce pri svojej práci s hotovos ťou 
nemôžu vo vä čšine prípadov uzatvára ť zmluvy so spolo čnosťami CIT z iného členského 
štátu napriek tomu, že by im mohli by ť schopné zaisti ť najefektívnejšie (a najkratšie) 
okružné cesty na vyzdvihnutie hotovosti  a jej dodanie. Taktiež nemôžu využíva ť 
hotovostné služby najbližšej pobo čky národnej centrálnej banky alebo hotovostného 
centra CIT, ak sú umiestnené na opa čnej strane hranice v inom členskom štáte. Napokon 
spoločnosti CIT, ktoré vykonávajú prepravu v pohrani čných regiónoch, nie sú schopné 
naplánova ť svoje prepravné trasy a iné hotovostné logistické operácie najefektívnejším 
spôsobom, ak sa ich potenciálni zákazníci na chádzajú na oboch stranách hranice. Táto 
situácia spôsobuje suboptimálnu organizáciu obehu hotovosti v týchto regiónoch, a tým 
aj na úrovni eurozóny. Na druhej strane to znamená aj vyššie náklady hotovosti a/alebo 
nižšiu úrove ň služieb zákazníkom v porovnaní so situáciou bez vnútroštátnych 
regulačných prekážok pri cezhrani čnej preprave hotovosti. 
S cieľom umožni ť zainteresovaným stranám plne využíva ť výhody jednotnej meny by sa 
mali zruši ť prekážky vo ľného obehu eurovej hotovosti v rámci eurozóny a zárove ň by sa 
mala zabezpe čiť vysoká úrove ň bezpečnosti zamestnancom CIT a širokej verejnosti.  
Súčasne má trh CIT lokálny charakter a potenciálny cezhrani čný trh sa týka 
predovšetkým pohrani čných regiónov. Potenciálny ge ografický trh sa pre vä čšinu 
prepráv odhaduje na približne 100 km na oboch stranách hranice. Op atrenia na zrušenie 
bariér pre cezhrani čnú prepravu hotovosti by pr eto mali primerané. 
 
SK 4   SK 2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Alternatívou k opatrenia m na úrovni EÚ by mali by ť dobrovoľné dvojstranné dohody 
medzi členskými štátmi alebo dokonca mnohostranné dohody. V porovnaní 
s dvojstrannými alebo mnohostrannými opatr eniami však opatrenia na úrovni EÚ 
prinášajú významné úspory z rozsah u. Iba opatrenia na úrovni EÚ umož ňujú prihliada ť 
na budúce rozšírenie eurozóny, pretože pravidlá EÚ pre cezhrani čnú prepravu môže 
uplatňovať každý nový zú častnený členský štát, čo neplatí pre dvojstranné/mnohostranné 
dohody. 
Napriek tomu, že dopyt existuje najmä v se ktore bankovníctva, viac ako osem rokov 
po zavedení eurovej hotovosti členské štáty stále neuzat vorili žiadne dohody, ktoré by 
uľahčili profesionálnu cezhrani čnú prepravu hotovosti. To nazna čuje, že opatrenia na 
úrovni EÚ sú v praxi jediným možným spôsobom, ako zosúladi ť odlišné právne režimy 
(v súčasnosti po čtom 16), pretože pokrývajú šir okú škálu komplexných otázok, v rámci 
ktorých sa prelínajú otázky bezpe čnosti (napríklad nosenie zb raní) a aspekty trhu práce. 
3. C IELE  
Všeobecným cie ľom tejto iniciatívy Komisie je u ľahčiť voľný obeh eurovej hotovosti v 
rámci eurozóny odstránením prekážok pri pr ofesionálnej preprave eurovej hotovosti 
cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny a zárove ň zabezpe čiť, aby sa 
preprava uskuto čňovala za podmienok, ktoré zaistia vysokú mieru bezpe čnosti 
zamestnancom CIT a širokej verejnosti. 
Uľahčenie profesionálnej cezhrani čnej prepravy eurovej hotovosti je okrem toho 
prirodzenou a potrebnou sú časťou plánu Európskej centrálnej banky smerom k vä čšej 
konvergencii hotovostných služieb národných centrálnych bánk (NCB) a k vytvoreniu 
jednotnej zóny eurovej hotovosti pre subjekty narábajúce pri svojej práci s hotovos ťou. 
Navyše sa týmto dop ĺňa smernica o platobných službách1 a SEPA – jednotná oblas ť 
platieb v eurách, ktoré sa zameriavajú  nato, aby sa elektronické cezhrani čné platby 
v eurách uskuto čňovali rovnako jednoducho ako domáce platby. 
Pokiaľ ide o vo ľný obeh eura a vzh ľadom na miestny charakter trhu CIT, by teda 
osobitným cie ľom malo by ť uľahčenie dopravy v takýchto pohrani čných oblastiach 
členských štátov eurozóny.  
Pokiaľ ide o bezpe čnosť zamestnancov CIT a širokej verejnosti, od útokov by sa malo čo 
najviac odrádza ť, a ak k útoku predsa dôjde, mal by ma ť za následok len minimálnu 
stratu na ľudských životoch. Konkrétnym cie ľom by malo by ť, aby cezhrani čná preprava 
bola prinajmenšom rovnako bezpe čná ako vnútroštátna preprava.  
Zvýšenie cezhrani čnej prepravy hotovosti by však mohlo zárove ň viesť k možnému 
negatívnemu ú činku na úrove ň miezd a/alebo zamestnanosti v sektore CIT v danej 
hostiteľskej krajine, ak v nej v porovnaní so susednými kr ajinami existujú podstatné 
mzdové rozdiely. Zatia ľ čo by sa vo všeobecnosti nemalo bráni ť členským štátom 
                                                 
1 Smernica 2007/64/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. novembra 2007 o platobných službách 
na vnútornom trhu, 5.12.2007. 
 
SK 5   SK využívať svoje komparatívne výhody, mini málna sociálna ochrana uplat ňovaná v 
hostiteľskej krajine by mala by ť súčasne zabezpe čená pre zamestnancov v sektore CIT v 
súlade s existujúcimi zásadami právnych predpisov EÚ. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY A HODNOTENIE VŠEOBECNÝCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Hodnotenie bolo organiz ované v dvoch kolách po čnúc celkovým//komplexným 
posúdením všeobecných možností politiky a následne podrobnejším posúdením tých, 
ktoré sa považovali za schopné dosiahnu ť ciele. 
V posúdení vplyvu (IA) sa zoh ľadnilo pä ť všeobecných možností dosiahnutia cie ľa: 1) 
východiskový scenár bez zmien; 2) dvojstra nná alebo mnohostranná dohoda medzi tými 
členskými štátmi, ktoré budú potenci álne najviac dotknuté cezhrani čnou prepravou; 3) 
súbor spolo čných pravidiel výhradne pre cezhrani čnú prepravu; 4) úplné vzájomné 
uznávanie a 5) úplná harmonizácia regul ácie všetkých druhov prepravy CIT. 
Ďalej sa zvážili tri čiastkové možnosti: a) rozšíri ť rozsah pôsobnosti predpisov na členské 
štáty EÚ, ktoré neprijali euro; b) rozšíri ť rozsah pôsobnosti na inú hotovos ť a 
pravdepodobne iné cennosti a c) obmedzi ť rozsah pôsobnosti len na priamu prepravu 
z bodu A do bodu B. 
V IA sa predpokladá, že možnosti 1 (žiadna zmena) a 2 (dvojstranné alebo mnohostranné 
dohody) by neboli ú činné pri plnení cie ľa uľahčiť voľný obeh eurovej hotovosti, pretože 
sa nezdá ve ľmi pravdepodobné, že by sa tieto dohody uskuto čnili spontánne vo vä čšej 
miere. To potvrdzuje aj skuto čnosť, že v priebehu viac než ôsmich rokov, ktoré uplynuli 
od zavedenia eurobankoviek a euromincí, nebola zatia ľ uzatvorená žiadna dohoda. 
Okrem toho aj v prípade takejto dohody by bola pokrytá iba časť eurozóny a 
neumožňovalo by to zoh ľadniť budúce rozšírenia eurozóny.  Dohoda na úrovni EÚ sa 
preto zdá by ť účinnejším a v praxi jediný m možným prístupom na u ľahčenie 
cezhraničnej prepravy hotovosti medzi všetkými zú častnenými krajinami. 
Možnosť 3 (spoločný súbor pravidiel platných výhradne pre cezhrani čnú prepravu CIT) 
by zodpovedala cie ľu uľahčiť voľný obeh eurovej hotovosti. Vzh ľadom na to, že je 
obmedzená na cezhrani čnú prepravu, neprekra čovala by rámec toho, čo je nevyhnutné na 
dosiahnutie cie ľov.  
Možnosť 4 (úplné vzájomné uznávanie) by sp ĺňala zastrešujúci cie ľ uľahčiť voľný obeh 
eurovej hotovosti, ale to by znamenalo, že spolo čnosti CIT by mohli prevádzkova ť svoje 
služby cez hranice pod ľa niekoľkých rôznych súborov vnútroštá tnych pravidiel. To by 
bolo veľmi mätúce pre príslušné vnútroštátne orgány doh ľadu a orgány presadzovania 
práva. Takáto situácia by bola neprijate ľná v odvetví, ktoré je povahou svojej činnosti 
vystavené vážnym bezpe čnostným hrozbám, a neviedla by k dosiahnutiu cie ľa 
zabezpečiť prepravu za podmienok, kt oré poskytujú vysokú úrove ň bezpečnosti 
zamestnancom CIT a širokej verejnosti. Táto možnos ť by sa takisto mohla považova ť za 
neprimeranú, pretože by mohla ovplyvni ť celé územie hostite ľských členských štátov, ak 
by jej rozsah pôsobnosti nebol výslovne obmedzený na cezhrani čné operácie. 
Možnosť 5 (úplná harmonizácia) by sp ĺňala cieľ uľahčiť voľný obeh eurovej hotovosti a 
bola by v súlade s pravidlami jednotnej z óny eurovej hotovosti a jednotného trhu. Pretože 
cezhraničná preprava eurovej hotovosti sa  však týka iba obmedzenej časti celkovej 
 
SK 6   SK prepravy eurovej hotovosti, vzh ľadom na stanovené ciele by nebolo primerané 
harmonizova ť pravidlá pre všetku prepravu CIT, či už cezhrani čnú alebo nie. Úplná 
harmonizácia by bola navyše ve ľmi ťažká vzhľadom na mnohé citlivé a s bezpe čnosťou 
súvisiace otázky zahrnuté do oblasti CIT, v neposlednom rade aj pokia ľ ide o vlastníctvo 
a nosenie zbraní. 
Uvedené tri čiastkové možnosti sa považujú za re levantné. Zahrnutie takých rôznych 
položiek, ako sú cennos ti vo všeobecnosti, do rozsahu pôsobnosti spolo čných pravidiel 
sa však zamieta, pretože existu je riziko, že sa tým sk omplikuje legislatívne úsilie a upustí 
sa od hlavného cie ľa iniciatívy. 
Podrobná analýza vplyvu preto zah ŕňa súbor spolo čných pravidiel cezhrani čnej prepravy 
spoločne s čiastkovou možnos ťou a), časťou čiastkovej možnosti b) a čiastkovou 
možnosťou c).  
5. P ODROBNÉ POSÚDENIE VPLYVU  
Druhé kolo posúdenia zah ŕňa podrobné hodnotenie ek onomických, sociálnych a 
environmentálnych vplyvov všeobecnej možnosti 3 - spolo čné cezhrani čné pravidlá - a 
troch čiastkových možností. Posudzuje sa v ňom aj možný vplyv na bezpe čnosť 
prepravy.  
Rôzne vplyvy závisia do zna čnej miery od ve ľkosti potenciálneho trhu a od toho, do akej 
miery ho možno realizova ť. GR ECFIN iniciovalo externú štúdiu, ktorú vykonala firma 
Ramböll Management2, s cieľom zhromaždi ť informácie o sú časnom trhu CIT a 
odhadnúť veľkosť potenciálneho trhu s cezhrani čnou prepravou eurovej hotovosti 
cestnou dopravou v prípade, ak by sa zrušili sú časné regula čné prekážky takejto 
prepravy. Pod ľa tejto štúdie sa odhaduje, že ho dnota potenciálneho dlhodobého trhu by 
predstavovala za predpokladu zrušenia všetkých prekážok profesionálnej cezhrani čnej 
prepravy eurovej hotovosti cestnou dopravou približne 2,6 % z ce lkovej hodnoty trhu 
(vyjadrené ako celková hodnota eur ovej hotovosti objednanej u spolo čností CIT), čo by 
zodpovedalo približne 77 000 jazdám cezhrani čnej prepravy3 potenciálne uskuto čneným 
každý rok v 11 krajinách eurozóny, ktoré majú pozemné hranice s inými krajinami 
eurozóny. To je v porovnaní so sú časnou situáciou ve ľký nárast a nazna čuje to, že 
potenciál pre výrazné zvýšenie cezhrani čnej prepravy eurovej hotovosti existuje, ak by sa 
zrušili regula čné prekážky. 
Uvedený odhad je založený na sú časných dopravných tokoch. Je však ťažké predvída ť, 
aké môžu by ť dôsledky otvorenia cezhrani čného trhu. Cezhrani čná preprava hotovosti 
znamená nielen potenciálne lacnejšie služby, ale aj potenciálne lepšie služby, za ktoré 
môžu byť zákazníci ochotní plati ť viac. Ako príklad možno uvies ť veľký maloobchodný 
subjekt, ktorému by lepšie vyhovovalo hotovostné centrum cez hranice, ktoré by mohlo ľahšie doda ť/vyzdvihnú ť hotovosť každý de ň namiesto raz do týžd ňa. Odstránenie 
prekážok pri cezhrani čnej preprave by v tomto príklade mohlo ma ť pozitívny vplyv na 
                                                
 
2 K dispozícii na webovej stránke Európskej komisie na adrese: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 Jazda znamená, že vozidlo CIT prekro čí hranicu dvakrát: raz pri odchode a raz na spiato čnej 
ceste. 
 
SK 7   SK náklady/riziká maloobchodného predajcu (zah ŕňa menšiu mieru skladovania/nižšie 
náklady na bezpe čnosť a riziká), čo by mohlo ma ť pozitívny vplyv na obchod v sektore 
CIT, hneď ako by sa zabezpe čili častejšie dodávky a vznikol by ďalší obrat.  
Uľahčenie cezhrani čnej prepravy hotovosti bude pravdepodobne znamena ť aj určitý 
prínos pre životné prostr edie v dôsledku kratšej d ĺžky prepravy vo všeobecnosti.  
Významný nárast cezhrani čnej prepravy však môže ma ť takisto negatívne sociálne 
vplyvy v hostite ľských krajinách. To sa týka  najmä možného vplyvu na úrove ň miezd 
a/alebo zamestnanosti v sektore CIT v danej hostite ľskej krajine, ak existujú významné 
mzdové rozdiely v porovnaní so susednými krajinami. Pod ľa posúdenia vplyvu sa zdá, že 
medzi niektorými susednými krajinami eu rozóny existujú významné mzdové rozdiely. 
Mzdové rozdiely sú ďalej veľmi podstatné medzi niektorými z krajín, ktoré ešte neprijali 
euro, a ich susedmi v eurozóne. Preto sa javí ako oprávnené zmierni ť potenciálny 
sociálny dopad v hostite ľskej krajine zabezpe čením minimálnej ochrany pracovníkov 
v súlade so zásadami platných právnych predpisov EÚ.  
Smernica 96/71/ES o vysie laní pracovníkov má za cie ľ stanoviť minimálnu ochranu, 
ktorá sa má uplat ňovať v hostiteľskej krajine v prípade prac ovníkov, ktorí sú tam vyslaní 
na výkon do časnej práce. Vzh ľadom na špecifický charakter prepravných služieb CIT, a 
to najmä  na častý a krátkodobý potenciálny pracovný čas v zahrani čí a na rozdiely v 
zmluvných situáciách , je však potrebné zaisti ť podobné uplat ňovanie smernice 96/71/ES 
na všetky cezhrani čné služby prepravy hotovosti s cie ľom zabezpe čiť právnu istotu pre 
hospodárske subjekty a zaisti ť praktickú uplatnite ľnosť smernice v tomto sektore.  Návrh 
preto obsahuje niektoré osobitné ustanove nia v záujme právnej istoty pre dotknuté 
hospodárske subjekty, najmä zaru čením zodpovedajúcej minimálnej mzdy hostite ľskej 
krajiny pre pracovníkov zabezpe čujúcich cezhrani čný CIT pod ľa smernice.  
Všeobecná možnos ť 3 je ďalej rozpracovaná do štyroch špecifických možností, aby sa 
zohľadnili otázky súvisiace s bezpe čnosťou alebo iné citlivé záležitosti. 
Možnosť A. Vnútroštátne pravidlá týkajúce sa  nosenia zbraní zamestnancami CIT 
zostávajú plne v platnosti. 
Možnosť B. Vymedzuje sa viacero typov prepravy CIT s možnos ťou ich nepovolenia v 
jednotlivých členských štátoch. 
Možnosť C. Obmedzenie rozsahu cezhrani čnej prepravy na jeden de ň a na denný čas, čo 
znamená, že vozidlo CIT odchádza zo svojho členského štátu pôvodu a vracia sa do neho 
v rovnaký de ň a preprava sa vykonáva v priebehu d ňa. 
Možnosť D. Väčšina dodávok/vyzdvihnutí hotovosti uskuto čnených vozidlom CIT 
v priebehu d ňa sa musí vykona ť na území hostite ľského(-ých) členského(-ých) štátu(-ov). 
Konzultácie so štátnou správou členských štátov a ďalšími zainteresovanými stranami 
ukázali, že tieto výnimky sa pov ažujú za potrebné na zabezpe čenie vysokej úrovne 
bezpečnosti a že sú nevyhnutnou podmie nkou na dosiahnutie dostato čnej zhody v 
spoločných cezhrani čných pravidlách prepravy hotovosti. 
Analýza ukázala, že aj ke ď tieto možnosti môžu vies ť k zníženiu ve ľkosti potenciálneho 
cezhraničného trhu, neo čakáva sa, že by znamenali ve ľké prekážky pri cezhrani čnej 
 
SK 8   SK preprave. Návrh v každom prípade predpokladá riešenia, ktoré cezhrani čnú prepravu 
umožňujú (bezpe čnostná schránka pre zbrane vo vozidle, ktorú možno otvori ť len 
pomocou dia ľkového ovládania z kontrolnej miest nosti, štandardizované možnosti 
prepravy, uznávanie rovnocenných školení na narábanie so zbra ňami atď.).  
Pokiaľ ide o bezpe čnosť prepravy, návrh predpokladá prísne normy v príslušných 
oblastiach súvisiacich s bezpe čnosťou a zachovanie vnútroštátnyc h predpisov v citlivých 
oblastiach, ako sú právne pr edpisy o zbraniach a možnos ť členských štátov nepovoli ť 
určitý typ dopravy, ak ho nepovažujú za kompa tibilný s vnútroštát nymi podmienkami. 
Preto sa usudzuje, že plánované spolo čné pravidlá poskytujú vysokú úrove ň bezpečnosti 
pre cezhrani čnú prepravu. 
Nakoniec administratívna zá ťaž sa považuje za relatívne obmedzenú a v prípade 
spoločností CIT by sa týkala len tých spolo čností, ktoré sa rozhodnú žiada ť 
o cezhrani čné licencie 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Z posúdenia vplyvu vyplýva, že uprednost ňovanou možnos ťou je súbor spolo čných 
pravidiel, ktorý by platil vo všetkých členských štátoch eurozóny, ale len pre cezhrani čnú 
prepravu (možnos ť 3), spolu s osobitnými výnimkami a obmedzeniami rozsahu 
pôsobnosti plánovanými v rámci špecific kých možností A až D. Táto možnos ť politiky 
by splnila cie ľ uľahčiť voľný obeh eurovej hotovosti v rámci eurozóny čo 
najefektívnejším spôsobom vo vz ťahu k inej všeobecnej možnosti politiky, a zabezpe čila 
by, aby sa preprava uskuto čňovala za podmienok, ktoré poskytujú vysokú úrove ň 
bezpečnosti zamestnancom CIT a širokej verejnosti. Ďalej sa odporú ča, aby sa možnos ť 
3 rozšírila aj na územie členského štátu, ktorý sa chystá zavies ť euro, pretože tam bude 
zvyčajne zvýšená potreba cezhrani čnej prepravy eurovej hotovosti v období až do 
prechodu na euro.  Rozšírenie by sa malo uplat ňovať odo dňa rozhodnutia Rady o zrušení 
jeho výnimky, pokia ľ ide o účasť v eurozóne. 
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
S cieľom monitorova ť implementáciu nových pravidiel a prípadne navrhnú ť opatrenia 
na zlepšenie ich fungovania by sa mal zriadi ť výbor pre cezhrani čnú prepravu eurovej 
hotovosti so zástupcami Komisie, členských štátov, na ktoré sa vz ťahujú spolo čné 
pravidlá, a zástupcami Európskej centráln ej banky. Výbor by mal takisto konzultova ť s 
príslušnými zainteresovanými stranami  vrátane sociálnyc h partnerov a pod ľa potreby 
zohľadňovať ich stanoviská. 
Najneskôr dva roky od nadobudnutia ú činnosti spolo čných pravidiel sa ďalej 
predpokladá formálne preskúmanie: Komisia vypracuje správu pre Európsky parlament a 
Radu. Preskúmanie by malo zah ŕňať aj konzultácie so zainteresovanými stranami v 
sektore vrátane sociálnych partnerov. Na  základe výsledku preskúmania by mohla 
Komisia predloži ť návrh na revíziu nariadenia. Preskúmanie by sa malo následne 
opakovať každých pä ť rokov.