ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.19.

EHSV opätovne zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné začať efektívny dialóg, čo by mu umožnilo poskytnúť užitočné podnety pre stratégiu, ktorá sa má vypracovať a predložiť do roku 2020, ako aj pre jej plnú akceptáciu a podporu. EHSV preto navrhuje, aby sa ako povinný prípravný prvok pri všetkých dôležitých politických rozhodnutiach a všetkých relevantných iniciatívach v oblasti tvorby práva na úrovni EÚ, jednotlivých krajín a na nižšej než celoštátnej úrovni zaviedol stály dialóg s občanmi. Príspevky v rámci dialógu a spôsob ich zohľadňovania by mali byť verejne viditeľné. Zviditeľnenie dialógu by sa malo zaručiť tým, že bude spadať do portfólia príslušného člena Komisie.
1.6.

EHSV tiež zdôrazňuje kľúčovú úlohu jednotného trhu ako nástroja na podporu ambicióznejšej európskej priemyselnej stratégie s jasnými cieľmi na rok 2030. Prioritou budúcej Európskej komisie by mala byť aj inkluzívnejšia a komplexnejšia integrácia jednotného trhu založená na skutočnej európskej priemyselnej stratégii so zameraním na zvýšenie investícií do inovácií a technológií a pružnejšie a pre používateľa prístupnejšie rámcové podmienky hospodárskej súťaže na celosvetovej úrovni bez toho, aby sme zabúdali na to, že na zabezpečenie zdravej celosvetovej hospodárskej súťaže je potrebné rešpektovať pravidlá a udržateľné postupy.
3.4.

Pokiaľ ide o oblasť vzdelávania, sociálne hospodárstvo a jeho prínos a pridaná hodnota pre našu spoločnosť sa v učebných plánoch škôl a univerzít najčastejšie opomínajú a to isté sa dá povedať aj o činnostiach súvisiacich so zakladaním podnikov. Členské štáty a inštitúcie EÚ by preto mali umožniť vzdelávanie v oblasti sociálneho hospodárstva tak, aby ho nevnucovali, ale aby občanom dali nástroje na to, aby si ho osvojili.
2.4.

Biohospodárstvo môže poskytnúť možnosti, ktoré môžu prispieť k zníženiu emisií CO 2 a závislosti od dovážaných fosílnych zdrojov. Napríklad lesy EÚ zadržiavajú množstvo uhlíka zodpovedajúce 10 % ročných emisií EÚ a zároveň zabezpečujú udržateľnú a nepretržitú ponuku biomasy na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho sa odhaduje, že 100 000 chemických látok, ktoré sa v súčasnosti vyrábajú, by mohlo teoreticky pochádzať z obnoviteľných surovín. Neznamená to, že by sa tak mali vyrábať všetky, ale teoreticky je to možné. Ponúkne to nielen možnosť vyrábať predmety každodennej potreby pre domácnosti lokálne a z obnoviteľných zdrojov, ale zároveň to pomôže pri tvorbe pracovných miest, najmä v pobrežných a vidieckych oblastiach, a rastu v Európe, ktorá má naďalej veľký technologický náskok. Podľa odhadov odvetvia by sa do roku 2030 mohlo v sektore biopriemyslu vytvoriť milión nových pracovných miest.
4.1.

Enlarging the Space for European Philanthropy (Rozšírenie priestoru pre európsku filantropiu) Na to, aby bolo možné plne využiť potenciál filantropie, je na úrovni EÚ aj členských štátov potrebné priaznivé prostredie pre filantropiu a jej organizované formy. To zahŕňa priaznivú kultúru v spoločnosti a právne prostredie, ktoré stimuluje zapájanie sa do filantropických činností. Zo štúdie Oonagh Breenovej z roku 2018 s názvom(Rozšírenie priestoru pre európsku filantropiu) ( 4 ) vyplýva, že zatiaľ čo podniky môžu v rámci jednotného trhu EÚ voľne presúvať ziskové kapitálové toky cez hranice bez zbytočných obmedzení, neplatí to pre dobročinné organizácie a finančné toky dobročinnej povahy. Navyše, znepokojujúci vývoj v súvislosti so zavádzaním obmedzení financovania zo zahraničia v niektorých krajinách EÚ a ďalšie požiadavky v súvislosti s bezpečnosťou ešte viac zužujú ich operačný priestor.
1.2.

EHSV zdôrazňuje, že rozvoj a využívanie umelej inteligencie musí byť inkluzívne so zreteľom na aktérov občianskej spoločnosti vrátane podnikov, pracovníkov a spotrebiteľov. Zavádzanie stratégie v oblasti umelej inteligencie do praxe by sa malo zameriavať na to, ako čo najviac vyťažiť z možností, ktoré ponúka umelá inteligencia pre celú spoločnosť.
3.5.

zvyšovanie informovanosti a zlepšovanie odolnosti spoločnosti, — cielené kampane pre verejnosť a školenia pre médiá a tvorcov verejnej mienky v Únii a v jej susedstve s cieľom zvýšiť informovanosť o negatívnom dosahu dezinformácií, — bude sa pokračovať v úsilí podporovať prácu nezávislých médií a kvalitnú žurnalistiku, ako aj výskum o dezinformáciách, — členské štáty by v spolupráci s Komisiou mali podporovať vytváranie multidisciplinárnych tímov nezávislých overovateľov informácií a výskumníkov so špecifickými znalosťami miestnych informačných prostredí s cieľom detegovať a odhaľovať dezinformačné kampane na rôznych sociálnych sieťach a v digitálnych médiách, — v rámci Týždňa mediálnej gramotnosti v marci 2019 Komisia v spolupráci s členskými štátmi podporí cezhraničnú spoluprácu medzi odborníkmi z oblasti mediálnej gramotnosti, — členské štáty by mali urýchlene zaviesť ustanovenia smernice o audiovizuálnych mediálnych službách týkajúce sa mediálnej gramotnosti, — komisia bude pozorne sledovať vykonávanie balíka predpisov o voľbách a v prípade potreby poskytne príslušnú podporu a poradenstvo.
4.2.

Vzdelávanie o EÚ, demokratických hodnotách, tolerancii a občianstve, ale aj o úlohe EÚ vo svete by malo byť v školách prierezovou témou, ktorá sa vyučuje na všetkých predmetoch a v projektoch, a nielen na špecifických hodinách dejepisu a občianskej náuky . Študentom by sa zároveň mali ukazovať príklady aktívnej účasti na sociálnych aktivitách a dobrovoľníckej činnosti a mali by sa pozývať aktéri občianskej spoločnosti, odborov a podnikov, ktorí by predstavili svoju prácu. Študenti by mali byť povzbudzovaní k účasti na demokratických rozhodovacích procesoch na miestnej, štátnej a európskej úrovni. Okrem toho by riaditelia škôl a učitelia mali vytvoriť kolaboratívnu demokratickú školskú kultúru so zapojením školských rád, pričom pri rozhodovaní by sa mali zohľadniť názory rodičov a študentov, a malo by sa zabezpečiť kolegiálne riadenie.
1.7.

Výbor je pevne presvedčený, že akákoľvek európska stratégia v oblasti endokrinných disruptorov by mala mať medzinárodný rozmer v snahe účinne chrániť zdravie občanov pred potenciálne nebezpečnými výrobkami z tretích krajín. EHSV preto odobruje návrh Komisie, aby EÚ zohrávala na celosvetovej úrovni aktívnejšiu úlohu a podporovala OECD pri vylepšovaní jej testov. Okrem toho sa EHSV nazdáva, že EÚ by mala podporovať udržateľnosť a dodržiavanie ustanovení o ED v dvojstranných a mnohostranných obchodných dohodách. V tejto súvislosti by EÚ mohla spolupracovať s WHO a UNEP, aby sa podpísal globálny dohovor o endokrinných disruptoroch, ako v prípade POL (Štokholmský dohovor), a to na základe existujúceho zoznamu identifikovaných alebo potenciálnych endokrinných disruptorov, ktorý zostavila OSN. Tieto iniciatívy budú takisto užitočné na vytvorenie rovnakých podmienok a ochranu európskeho výrobného modelu pred nekalou hospodárskou súťažou.
1.8

Prijatie eura by malo byť prioritou pri budovaní EÚ, keďže eurozóna môže dosiahnuť plný potenciál len vtedy, keď do nej vstúpia všetky členské štáty. Spolu so silnou hospodárskou a menovou úniou môže modernizovaný Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) zohrávať dôležitejšiu úlohu pri zabezpečovaní politickej zodpovednosti a posilnenej fiškálnej zodpovednosti. Okrem toho členské štáty EÚ musia prijať okamžité a odvážne opatrenia, aby sa EÚ stala odolnejšou, ak by došlo k ďalšej hospodárskej a finančnej kríze.
3.15.5.

Dôsledne by sa mal zvážiť aj návrh zriadiť Európsky orgán práce, ktorý predseda Komisie Juncker predložil vo svojom prejave o stave Únie v roku 2017. Mohlo by to pomôcť zabezpečiť účinné presadzovanie práv v oblasti práce a sociálneho zabezpečenia v EÚ a bojovať proti nekalej hospodárskej súťaži.
1.10.

EHSV odporúča primerané investície do IT hardvérových/softvérových aktív na riadne vytvorenie stabilného a spoľahlivého jednotného kontaktného miesta, ktoré by mohlo účinne spravovať značné množstvo citlivých informácií, čím by sa zaistilo rýchle a bezpečné fungovanie systému v prospech európskych spoločností, ako aj daňových správ. Takéto investície majú strategický význam, ak sa má predísť nepriaznivým výsledkom počas prechodného obdobia od starého systému k novému, čo by malo za následok významné náklady na prispôsobenie, ktoré by sa mali čo najviac minimalizovať primeranou digitalizáciou.
4.9.

V návrhu by sa malo lepšie objasniť, akým spôsobom bude centrum schopné zasahovať do koordinácie financovania programov Digitálna Európa a Horizont Európa, čo je stále predmetom rokovaní, a predovšetkým to, akými usmerneniami sa bude riadiť prípadné verejné obstarávanie a zadávanie verejných zákaziek. Tento aspekt je nevyhnutný, aby sa zabránilo duplicite alebo prekrývaniu. Okrem toho sa na zvýšenie finančného krytia odporúča rozšíriť súčinnosť s ostatnými finančnými nástrojmi EÚ (napr. regionálne fondy, štrukturálne fondy, NPE, ERF, InvestEU...). Výbor dúfa, že sieť národných centier bude zapojená do riadenia a koordinácie fondov.
EHSV zastáva názor, že budovanie odolnosti hospodárstva, ako cieľ, z ktorého vychádzajú odporúčania Európskej komisie o hospodárskej politike eurozóny, je mimoriadne dôležité pre hospodárstva krajín eurozóny vzhľadom na významné riziká nepriaznivého vývoja hospodárskeho rastu, ktoré by sa v blízkej budúcnosti mohli rozvinúť do novej krízy. Výbor by však chcel zdôrazniť, že snaha o dosiahnutie hospodárskej odolnosti by mala ísť ruka v ruke so zvýšenou odolnosťou trhu práce, t. j. schopnosťou trhov práce odolávať otrasom s obmedzenými sociálnymi nákladmi ( 1 )
3.3.

Výbor sa domnieva, že flexibilnejší mechanizmus, ktorý by dokázal reagovať na tieto pravidelné aktualizácie noriem prijatých v NAFA, by sa zaistil jednoduchším nariadením, ktoré by práve vzhľadom na potrebu pravidelnej aktualizácie minimálne noriem týkajúcich sa 30 navrhnutých oblastí v jedinom článku stanovilo, že Európska únia je povinná uplatňovať na svoju flotilu normy prijímané každoročne v NAFA.
5.2.1.

Na presné vymedzenie „rizika úteku“ môže slúžiť len obmedzený počet objektívnych kritérií navrhnutých v článku 6, ktoré vychádzajú z odporúčania (EÚ) 2017/432, čo v zmenenom znení zodpovedá kritériám uvedeným v písmenách f), h) a k). V súlade s ustanoveniami článku 7 o povinnosti spolupracovať sa môže za vhodné kritérium uznať aj písmeno j). a) Chýbajúce doklady v čase začatia správneho konania možno vo väčšine prípadov na požiadanie napraviť, pričom v prípade nesplnenia sa toto kritérium môže previesť pod písmeno f). b) Tento cieľ kladie dôkazné bremeno na migrantov, ktorí budú musieť preukázať skutočné bydlisko, čím sa odstraňuje základná právna záruka. Hlavné prekážky týkajúce sa ubytovania – najmä tie, ktoré mnohé obce kladú cudzincom vo všeobecnosti a osobám s neregulárnym postavením obzvlášť – znamenajú, že tento bod má neprimeraný rozsah. c) Ak chceme zabrániť tomu, aby mohli byť VŠETCI neregulárni migranti obvinení z rizika úteku tým, že sa postup poskytujúci záruku stane úplne okrajovým, toto riziko nie je možné vymedziť na základe parametrov, ako je tento. Každý, kto je zbavený práva na prácu, je pochopiteľne pozbavený aj ekonomických zdrojov, a preto bude väčšina neregulárnych migrantov trpieť nedostatkom finančných prostriedkov. d) Vzhľadom na politiku uzavretých hraníc, ktorú členské štáty uplatňujú, vstúpi veľa neregulárnych (a dokonca aj legálnych) migrantov na územie členských štátov nelegálne. e) Ak sa neregulárny migrant pohybuje medzi členskými štátmi, je to automaticky neoprávnené, ale nepredstavuje to nevyhnutne dôvod konštatovať, že existuje riziko úteku. g) Na danú osobu sa vzťahuje rozhodnutie o návrate, ktoré vydal iný členský štát. Stanovenie tejto možnosti je nepochopiteľné, pretože v samotnej smernici sa stanovuje priamy výkon tohto rozhodnutia zo strany druhého štátu. i) Nesplnenie povinnosti odísť do iného členského štátu, v ktorom má príslušná osoba platné povolenie na pobyt. V týchto prípadoch je začatie správneho konania o vyhostení do krajiny pôvodu bez dobrovoľného odchodu úplne neprimerané. Je vhodné vykonať určité opatrenia núteného presunu do tohto iného členského štátu, ale nie vyhostenie do krajiny pôvodu a už vôbec nie prostredníctvom naliehavého konania.
3.13.

Výbor vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoj návrh a aby vzala do úvahy obsah tohto stanoviska, ako aj postoje členských štátov, predovšetkým tých, ktoré lepšie a efektívnejšie implementujú programy spolufinancované z európskych fondov EÚ, ako aj skutočnosť, že v prípade, ak by sa nezachoval podiel zálohových platieb stanovený v platnom nariadení, by sa tieto znížili viac, než len v priemere o dve tretiny, ako sa predpokladá.
2.1.3.

Vzhľadom na to, že v BASA sa opakovane odkazuje na členské štáty EÚ, Spojené kráľovstvo by si mohlo zachovať status quo len v prípade, ak by Spojené štáty súhlasili s tým, že k Spojenému kráľovstvu budú pristupovať tak, ako keby bolo počas prechodného obdobia aj naďalej členským štátom EÚ a uzavreli s ním samostatnú dvojstrannú dohodu o bezpečnosti civilného letectva. Napriek tomu, že je to z právneho hľadiska stále predmetom diskusie, takáto dohoda si vyžaduje súhlas EÚ, ak má nadobudnúť účinnosť počas prechodného obdobia – Rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurom: rozlišovanie medzi dohodami o preprave cestujúcich a tovaru a dohodami o službách, ako sú údržba a opravy. Pokiaľ ide o druhé z uvedených dohôd, tieto spadajú do oblasti spoločnej obchodnej politiky, a preto patria do výlučnej právomoci EÚ: nahradenie dvojstrannej dohody o bezpečnosti civilného letectva medzi EÚ a USA takouto dohodou medzi Spojeným kráľovstvom a USA by si preto vyžadovalo súhlas EÚ. To by sa pravdepodobne stalo, keďže účelom dohody o vystúpení je uľahčiť riadny prechod.
3.19.3.

Je však tiež mimoriadne dôležité, aby sa realizoval jednotný trh. Už pravidlá týkajúce sa nediskriminácie a štyri slobody zaručené zmluvou by mali zabezpečovať splnenie podmienok jednotného trhu. Vývoj v oblasti štátnej pomoci a počet prípadov porušenia právnych predpisov tiež ukázali, že Komisia má prostriedky na nápravu takýchto narušení. Bola by potrebná rozsiahla analytická práca, ktorá by posúdila, do akej miery boli aktuálne daňové opatrenia nedostatočné.
3.2.2.

EHSV opakovane konštatuje, že Európa potrebuje sociálny pakt pre energetickú transformáciu pod vedením občanov, na ktorom by sa mali dohodnúť EÚ, členské štáty, regióny, mestá, sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť, aby sa zaistilo, že sa pri transformácii na nikoho nezabudne. Mal by sa stať šiestym rozmerom energetickej únie a mal by zahŕňať všetky sociálne aspekty, ako sú vytváranie kvalitných pracovných miest, odborná príprava, výchova a vzdelávanie spotrebiteľov, sociálna ochrana, osobitné plány pre prechodné regióny, kde došlo k stratám pracovných miest, zdravie a energetická chudoba. Táto iniciatíva by mala byť súčasťou Európskeho piliera sociálnych práv. Takýto pakt by mohol vychádzať zo skúseností členských štátov, ako je napríklad francúzsky Pacte pour le pouvoir de vivre , ktorý združuje 19 odborových zväzov a mimovládnych organizácií.
2.3.

EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby preskúmali uskutočniteľnosť a naplánovali fungovanie európskeho strediska pre odborné vzdelávanie a vedomostného centra, ktoré by boli prepojené s existujúcimi štruktúrami na celoštátnej a nižšej úrovni vrátane centier excelentnosti, špecializovaných nezávislých výskumných sietí a iných odborníkov schopných poskytnúť okamžitú analýzu zásahov pri nezvyčajných katastrofách. Toto stredisko a vedomostné centrum by mohli byť trvalo aktualizovaným, hmatateľným a dostupným nástrojom pre základné zručnosti v oblasti účinného zmierňovania rizika pre mladých odborníkov a tiež skúsených dobrovoľníkov v oblasti odbornej prípravy zameranej na riadenie núdzových situácií pre miestne odolné komunity a podľa možnosti by sa malo rozšíriť na tretie krajiny, najmä susedné krajiny, zraniteľné skupiny v izolovaných oblastiach, subjekty pôsobiace v oblasti mobility a cestovného ruchu, médiá atď.
3.6.3.

Európsky fond pre strategické investície a európske štrukturálne a investičné fondy by mali byť navrhnuté tak, aby zohrávali kľúčovú úlohu pri vytváraní pracovných miest, dosahovaní hospodárskeho rastu a podpore územnej a sociálnej súdržnosti. EHSV sa domnieva, že tieto fondy by sa mali využívať efektívnejšie a účinnejšie a v rámci vykonávania piliera by sa mali uprednostňovať dlhodobé európske investície do kvalitných sociálnych služieb a infraštruktúry, a to aj prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície a Európskej investičnej banky.
Určité druhy investícií, napríklad do verejnej infraštruktúry, sa môžu zabezpečiť efektívnejšie a s menšími nákladmi pre spoločnosť skôr využitím verejného sektora, než verejno-súkromných partnerstiev. V takom prípade sa Európskej komisii odporúča, aby členským štátom umožnila dostatočne investovať bez toho, aby znižovali sociálne výdavky. Podľa dlhodobo platnej teórie a praxe v oblasti verejných financií by sa budúce generácie, ktoré budú mať prospech zo súčasných investícií, mali v súčasnosti zodpovedajúco podieľať na financovaní prostredníctvom štátnych dlhopisov. Ak by verejné investície mala financovať výlučne dnešná generácia prostredníctvom vyšších daní alebo nižších verejných výdavkov, niesla by neprimerane vysoké súčasné zaťaženie. V praxi to znamená zvýšenie flexibility Paktu stability a rastu (PSR) prostredníctvom tzv. zlatého pravidla, ktoré spočíva v tom, že verejné investičné výdavky sa nebudú zohľadňovať pri výpočte cieľov schodku verejného rozpočtu. Flexibilný prístup k vykonávaniu tohto nedávno upraveného Paktu stability a rastu, ktorý Komisia prijala v roku 2014, mal pozitívny dosah na rast. Mal by sa preto zachovať a zamerať na investície so silným verejným záujmom.
3.9.

Zo širšieho hľadiska by sa medzinárodná úloha eura posilnila v prípade, ak by sa EÚ snažila o jednotnejšiu zahraničnú politiku a trvala by na ďalšom multilaterálnom prístupe k obchodu. Mena EÚ môže dosiahnuť významné medzinárodné postavenie len vtedy, keď bude EÚ vystupovať jednotne a keď budú mať tieto opatrenia podporu jej kolektívnych diplomatických a hospodárskych síl. Malo by to platiť v odvetviach, ako je energetika, doprava, priemysel a v ďalších sektoroch, kde by mali mať prioritu záujmy EÚ a eurozóny ako celku. Je tiež dôležité, aby sa EÚ vyjadrovala jedným hlasom ku geopolitickému vývoju, ako je rastúci vplyv Číny na medzinárodný obchod prostredníctvom iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta – hospodárskeho a diplomatického programu, ktorý by mohol transformovať a ovládnuť obchod v Ázii a mimo nej. EÚ musí podrobne posúdiť dôsledky tohto hospodárskeho a diplomatického programu, keďže by sa tým zvýšila celosvetová hospodárska prítomnosť Číny. EÚ a najmä eurozóna si nemôžu dovoliť zostať nečinné, keďže tento program napreduje.
2.3.

Vo svojom hodnotení navrhovaných zmien by Komisia mala vziať do úvahy skutočnosť, že svetové odvetvie lodnej dopravy je plne odhodlané znížiť do roku 2030 emisie CO 2 aspoň o 40 %, pričom vyvinie úsilie smerom k 70 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 2008, a znížiť emisie skleníkových plynov aspoň o 50 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 2008 v súlade s cieľmi Parížskej dohody. IMO OSN prijala v apríli 2018 počiatočnú stratégiu, ktorá sa má v roku 2023 zrevidovať a ktorá poskytuje rámec pre vypracovanie a prijatie konkrétnych krátkodobých opatrení na zníženie emisií CO 2 , ako aj možných strednodobých až dlhodobých opatrení na dosiahnutie primeraného zníženia emisií v rámci dohodnutých termínov a harmonogramov vykonávania v súlade s plánom OSN na dekarbonizáciu, ktorý odsúhlasila IMO až do roku 2050.
1.3.

EHSV poznamenáva, že regulačný prístup, ktorý prijala Komisia, je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže podvody súvisiace DPH v elektronickom obchode sú spoločné pre všetky členské štáty a európske právne predpisy sú najefektívnejším nástrojom na účinnú podporu členských štátov pri získavaní informácií na kontrolu DPH pri cezhraničných dodávkach tovaru. Viacero legislatívnych iniciatív vykonávaných na vnútroštátnej úrovni by bolo naopak nevhodných na účinné riešenie otázok súvisiacich s podvodmi v oblasti DPH a viedlo by to k príliš komplikovanému regulačnému scenáru.
3.10.

EHSV dôrazne upozorňuje, že počet výnimiek a obmedzení v súvislosti s ustanoveniami všeobecného nariadenia o ochrane údajov by mal byť nízky a ich účelom by mal byť jediný a presne vymedzený cieľ boja proti podvodom v oblasti DPH. Keďže ide o osobitné výnimky zo všeobecných a záväzných pravidiel na ochranu osobných údajov a súkromia jednotlivcov, orgány presadzovania práva by ich mali vykladať jednoznačne a dôsledne. V tejto súvislosti by sa mala venovať mimoriadna pozornosť: i) cieľu spracúvania údajov, ktoré bude možné len na účely boja proti protiprávnemu konaniu; ii) jednotlivcom, ktorí majú prístup k zhromaždeným, uloženým a vymieňaným údajom, ktorými by mali byť výlučne úradníci Eurofiscu, a to za osobitných podmienok a na všeobecne známe a obmedzené účely súvisiace s bojom proti podvodom v oblasti DPH; iii) následnému využívaniu údajov s cieľom spustiť prípadné činnosti v oblasti vyšetrovania a presadzovania práva.
1.3.1.

Výbor oceňuje opatrenia Komisie zamerané na podporu zapojenia zainteresovaných subjektov do normalizačnej činnosti, najmä prostredníctvom programu Horizont 2020. Odporúča však, aby sa súčasný mechanizmus posilnil a aby sa o týchto možnostiach lepšie informovalo. Malým a stredným podnikom to umožní zapojiť sa nielen do vypracovávania noriem, ale aj do ich uplatňovania.
4.4.4.

EHSV je takisto prekvapený, že vidí len návrh, že „Európska únia by mala pracovať na prepojení rozvinutého rámca transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) so sieťami v Ázii“. Vo svojom stanovisku z roku 2015 zopakoval svoje „odporúčanie z roku 2011, že navrhované dopravné koridory Číny a EÚ treba plne zosúladiť, a to okrem iného v železničnej infraštruktúre, pokiaľ je to možné“. EHSV to opakuje znovu v roku 2019.
1.11.

EHSV upozorňuje, že na úrovni EÚ nie sú organizácie občianskej spoločnosti žiadnym štruktúrovaným spôsobom zapojené do monitorovania vykonávania politiky súdržnosti. Preto rozhodne odporúča, aby Komisia vytvorila fórum európskej občianskej spoločnosti pre politiku súdržnosti , na ktorom by sa podieľali sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti a ďalšie zainteresované strany. Prostredníctvom tohto fóra by Komisia mohla každý rok konzultovať so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti stav vykonávania politiky súdržnosti počas jednotlivých programových období.
4.5.

Ak by Spojené kráľovstvo zamietlo reciprocitu práva na vykonávanie prepravy v stanovenej lehote, tento návrh nariadenia by sa stal neplatným a tovar zo Spojeného kráľovstva by sa na hraniciach EÚ musel prekladať na nákladné vozidlá evidované v Únii, alebo ak by to bolo možné, musel by sa prepravovať ľahkými úžitkovými vozidlami s najväčšou hmotnosťou menej ako 3,5 ton, ktoré nepodliehajú spoločným pravidlám prístupu na medzinárodný trh cestnej nákladnej dopravy.
Podľa uznesenia, ktoré Európsky parlament prijal v roku 2018 ( 3 ) , by program PEACE mal byť modelom EÚ propagovaným na dosiahnutie trvalého mieru v iných častiach Európy a na celom svete. To je v súlade so stanoviskom EHSV, v ktorom sa navrhuje vytvoriť podľa vzoru PEACE novú globálnu iniciatívu zameranú na budovanie mieru a vytvoriť európsku cestu mieru zo Severného Írska do Nikózie. Táto „Trasa bielej holubice“ by kopírovala cestu írskeho pútnika Kolumbána, pričom by išla po hranici západného frontu počas svetovej vojny a cez Balkán, a spájala by dva rozdelené ostrovy na oboch stranách Európy ( 4 )