I.Úvod

Voľný pohyb osôb je základnou slobodou, ktorú EÚ zaručuje svojim občanom. Oprávňuje každého občana EÚ cestovať, pracovať a žiť v ktoromkoľvek členskom štáte bez osobitných formalít. Schengenská spolupráca posilňuje túto slobodu tým, že umožňuje viac ako 400 miliónom občanov EÚ, ako aj štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území EÚ, vycestovať z jedného členského štátu do druhého bez toho, aby museli čeliť hraničným kontrolám. Schengenský priestor bez kontroly vnútorných hraníc v súčasnosti tvorí 26 štátov so spoločným cieľom podeliť sa o tento úspech s viacerými členskými štátmi.

Aby sa členské štáty mohli stať súčasťou schengenského priestoru v úplnom rozsahu, musia spĺňať určité podmienky. Musia sa pripraviť a mať kapacity na prevzatie zodpovednosti za kontrolu vonkajších hraníc v mene ostatných schengenských štátov a na vydávanie jednotných schengenských víz. Potrebujú kapacity na efektívnu spoluprácu s orgánmi presadzovania práva v ostatných štátoch schengenského priestoru s cieľom zachovať vysokú úroveň bezpečnosti, keď sa už nebudú uskutočňovať žiadne kontroly na vnútorných hraniciach. Musia uplatňovať spoločný súbor schengenských pravidiel, ktoré sa vzťahujú napr. na kontrolu pozemných, námorných a vzdušných hraníc (letiská), vydávanie víz, policajnú spoluprácu a ochranu osobných údajov. Napokon musia byť schopné pripojiť sa k Schengenskému informačnému systému a využívať ho.

Aby sa overilo, či sú splnené podmienky potrebné na uplatňovanie všetkých častí schengenského acquis, členské štáty, ktoré sa chcú pripojiť k schengenskému priestoru, sa musia podrobiť hodnoteniu . Od roku 2013 sú za schengenský hodnotiaci a monitorovací mechanizmus spoločne zodpovedné členské štáty a Komisia, za podpory orgánov, úradov a agentúr EÚ, pričom Komisia má celkovú koordinačnú úlohu. Komisia pripravuje a plánuje hodnotenie a prijíma hodnotiace správy, pričom Rada je zodpovedná za prijatie odporúčaní na nápravné opatrenia.

Ide o prvé schengenské hodnotenie všetkých príslušných oblastí politík podľa nového mechanizmu, ktorého cieľom je overiť, či členský štát, ktorý chce vstúpiť do schengenského priestoru bez kontroly na vnútorných hraniciach, splnil podmienky potrebné na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis. Tento proces je založený na kontrolách odborníkov z členských štátov a Komisie na mieste, na sérii hodnotiacich správ obsahujúcich zistenia a odporúčania nápravných opatrení zo strany Rady, na ktoré nadväzujú akčné plány členského štátu.

V akte o pristúpení z roku 2011 sa uvádza, že schengenské acquis sa v plnom rozsahu bude uplatňovať v Chorvátsku len v nadväznosti na rozhodnutie Rady prijaté na tento účel a že takéto rozhodnutie by sa malo prijať po overení v súlade s platnými schengenskými hodnotiacimi postupmi, že v Chorvátsku sa splnili podmienky potrebné na uplatňovanie všetkých častí príslušného acquis vrátane účinného uplatňovania všetkých schengenských pravidiel v súlade s dohodnutými spoločnými normami a základnými zásadami. Pri prijímaní tohto rozhodnutia by mala Rada zohľadniť aj správu Komisie potvrdzujúcu, že Chorvátsko pokračuje v plnení záväzkov prijatých v rámci prístupových rokovaní, ktoré sú relevantné pre schengenské acquis, a to najmä záväzkov, ktoré Chorvátsko prijalo v oblasti súdnictva a základných práv (príloha VII k aktu o pristúpení), a zároveň pokračuje v plnení cieľov v oblasti reformy a efektívnosti súdnictva, ako aj boja proti korupcii. Pre schengenské acquis má význam šesť z desiatich záväzkov uvedených v prílohe VII.

Cieľom tohto oznámenia je zhodnotiť pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení nevyhnutných podmienok na uplatňovanie všetkých častí schengenského acquis, pričom sa zohľadnia výsledky schengenských hodnotení a následné opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo od začiatku hodnotenia v roku 2016 do októbra 2019. Správa obsahuje aj správy o plnení záväzkov relevantných pre schengenské acquis, ktoré Chorvátsko prijalo počas prístupových rokovaní od dátumu pristúpenia (1. júla 2013) do septembra 2019.

II.Schengenské hodnotenie

Chorvátsko 6. marca 2015 v súvislosti s rozhodnutím Rady o úplnom uplatňovaní schengenského acquis vyhlásilo, že je pripravené začať proces schengenského hodnotenia vo všetkých relevantných oblastiach politiky od 1. júla 2015 Po vyhlásení pripravenosti Chorvátska sa v roku 2016 začal proces schengenského hodnotenia v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013, a to vytvorením hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu na overenie uplatňovania schengenského acquis za celkovej koordinácie Komisie.

Schengenské hodnotenie Chorvátska sa uskutočnilo v súlade s článkom 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1053/2013. Tímy zložené z expertov Komisie a členských štátov od júna 2016 do mája 2019 overovali uplatňovanie schengenského acquis Chorvátskom v oblasti ochrany údajov, policajnej spolupráce, spoločnej vízovej politiky, riadenia vonkajších hraníc, návratu, Schengenského informačného systému, strelných zbraní a justičnej spolupráce v trestných veciach. Počas týchto hodnotení sa osobitná pozornosť venovala dodržiavaniu základných práv a fungovaniu orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis. Výsledkom tohto procesu bola séria hodnotiacich správ so zisteniami a hodnoteniami, ktoré prijala Komisia v rokoch 2016 až 2019, ako aj odporúčania na nápravu zistených nedostatkov, ktoré prijala Rada. V nadväznosti na odporúčania Rady a v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013 Chorvátsko poskytlo Komisii a Rade akčné plány na nápravu nedostatkov zistených v príslušných hodnotiacich správach. Komisia posudzovala úplné vykonávanie akčných plánov na základe prijatých následných správ a pravidelne o ňom informovala pracovnú skupinu Rady pre schengenské záležitosti.

Výsledky schengenského hodnotiaceho procesu pre každú oblasť politiky

Hodnotenie ochrany údajov sa uskutočnilo v februári 2016 a viedlo k všeobecnému hodnoteniu, že Chorvátsko spĺňa podmienky potrebné na uplatňovanie schengenského acquis v oblasti ochrany údajov. Nedospelo sa k zisteniu žiadneho nesúladu. Napriek tomu boli potrebné zlepšenia, najmä pokiaľ ide o nezávislosť orgánu na ochranu údajov a posilnenie postavenia zodpovednej osoby ministerstva vnútra. Komisia 30. januára 2019 informovala Chorvátsko a Radu, že Chorvátsko dostatočne implementovalo odporúčania na zlepšenie poskytnuté prostredníctvom odporúčania Rady.

V rámci hodnotenia policajnej spolupráce, ktoré sa uskutočnilo v júni 2016, sa dospelo k všeobecnému hodnoteniu, že Chorvátsko spĺňa podmienky potrebné na uplatňovanie schengenského acquis v tejto oblasti politiky. Nezistili sa žiadne problémy, pokiaľ ide o nesúlad so schengenským acquis v oblasti policajnej spolupráce. Napriek tomu sa určilo niekoľko oblastí, v ktorých sa považovalo za potrebné dosiahnuť zlepšenie, napríklad pri vykonávaní a modernizácii dohôd o policajnej spolupráci so susednými členskými štátmi, posilňovaní policajnej organizácie v oblasti medzinárodnej policajnej spolupráce a zlepšovaní výmeny informácií prostredníctvom osobitných technických opatrení. Po dôkladnej analýze následných správ Chorvátska o vykonávaní odporúčaní Rady týkajúcich sa potrebných zlepšení Komisia 28. mája 2019 informovala Chorvátsko a Radu, že odporúčania sa považujú za všeobecne realizované. Odporúčanie vykonať opätovné prerokovanie bilaterálnej dohody so Slovinskom o osobitných formách cezhraničnej policajnej spolupráce na účely predchádzania trestnej činnosti je však ešte potrebné v plnej miere vykonať. Chorvátsko bolo požiadané, aby pokračovalo v úsilí urýchlene podpísať a ratifikovať bilaterálnu dohodu so Slovinskom a informovalo Komisiu o dosiahnutom pokroku.

Pokiaľ ide o hodnotenie spoločnej vízovej politiky, v súvislosti s ktorým sa v júni 2016 uskutočnili kontrol chorvátskych veľvyslanectiev v Prištine (Kosovo) a Moskve (Ruská federácia), dospelo sa k všeobecnému hodnoteniu, že Chorvátsko spĺňa podmienky potrebné na uplatňovanie schengenského acquis v oblasti spoločnej vízovej politiky. Neboli zistené žiadne problémy s nedodržaním pravidiel. Zlepšenia sa však považovali za potrebné vo viacerých oblastiach, najmä pokiaľ ide o pracovný postup v rámci vízového oddelenia a chorvátsky vízový informačný systém. Komisii dospela po analýze akčného plánu a následných správ týkajúcich sa vykonávania odporúčaní Rady na nápravu identifikovaných bodov na zlepšenie, ako aj po podpísaní zmenenej a doplnenej dohody medzi vládou Chorvátskej republiky a vládou Ruskej federácie o vzájomnom cestovnom styku štátnych príslušníkov Chorvátskej republiky a štátnych príslušníkov Ruskej federácie zo 17. júna 2019 k záveru, že odporúčania sú v plnom rozsahu vykonané. Uvedené bolo oznámené Chorvátsku a Rade 28. júna 2019.

Schengenské hodnotenie v oblasti návratu sa uskutočnilo v júni 2016. Na základe uvedených zistení sa dospelo k všeobecnému záveru, že splnenie podmienok nevyhnutných na uplatňovanie schengenského acquis v oblasti návratu zo strany Chorvátska je podmienené ďalším zosúladením a vykonávaním chorvátskeho zákona o cudzincoch s ustanoveniami smernice o návrate. Týka sa to najmä vydávania zákazov vstupu a ich platnosti v rámci celej EÚ, kriminalizácie neoprávneného pobytu, čo môže spôsobiť oneskorené procesy návratu, ako aj chýbajúceho vymedzenia „rizika úteku“. Podľa akčného plánu a následných správ poskytnutých na účely vykonávania odporúčaní Rady sa vykonali potrebné zosúladenia zákona o cudzincoch so smernicou o návrate. Komisia 18. marca 2019 oznámila Chorvátsku a Rade, že odporúčania Rady týkajúce sa hodnotenia návratov boli úplne vykonané.

V nadväznosti na kladné schengenské hodnotenie Chorvátska v oblasti ochrany údajov vo februári 2016 a po overení, že chorvátsky vnútroštátny schengenský informačný systém bol z technického hľadiska pripravený začleniť sa do Schengenského informačného systému (SIS), Rada 11. apríla 2017 prijala rozhodnutie o uplatňovaní ustanovení schengenského acquis týkajúcich sa SIS. Schengenský informačný systém vstúpil do plnej prevádzky v Chorvátsku 27. júna 2017, s výnimkou prípadov odopretia vstupu alebo pobytu v rámci schengenského priestoru (až do zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach). Súvisiace schengenské hodnotenie sa uskutočnilo v septembri 2017. V hodnotení sa dospelo k záveru, že implementácia SIS je uspokojivá a Chorvátsko spĺňa podmienky potrebné na uplatňovanie acquis v tejto oblasti. Chorvátsko zaviedlo pevnú architektúru systému, ktorá je v súlade s najnovším vývojom a zabezpečuje vysokú dostupnosť a kontinuitu činností. Napriek tomu sa určité jemné doladenie považovalo za potrebné, pokiaľ ide o funkcie vyhľadávania a systém správy prípadov SIRENE. Po analýze akčného plánu a následných správ súvisiacich s odporúčaním Rady, ktoré poskytla s cieľom zabezpečiť potrebné zlepšenia, Komisia 4. júna 2019 informovala Chorvátsko a Radu o tom, že vykonávanie opatrení súvisiacich s odporúčaniami bolo splnené.

Hodnotenie týkajúce sa právnych predpisov o strelných zbraniach bolo vykonané vo forme dotazníka v septembri 2016. Právny rámec týkajúci sa strelných zbraní, administratívnych štruktúr a policajných postupov v oblasti policajnej spolupráce bol posúdený, že je vo všeobecnom súlade so schengenským acquis. Niektoré zlepšenia sa považovali za potrebné v súvislosti s právnymi požiadavkami EÚ, ako je zosúladenie klasifikácie ľahko upraviteľných plynových zbraní do klasifikácie so smernicou 91/477/EHS (časť II prílohy I) a zabezpečenie toho, aby požiadavky na označovanie dovezených zbraní boli v praxi v súlade s nariadením (EÚ) č. 258/12 [článok 2 ods. 15 písm. c)]. Komisia 6. novembra 2018 oznámila Chorvátsku a Rade, že opatrenia súvisiace s odporúčaniami Rady boli implementované.

Rozsah hodnotenia v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach bol obmedzený vzhľadom na to, že prevažná väčšina ustanovení schengenského acquis v tejto oblasti sa vo vzťahoch medzi členskými štátmi nahradila právnymi nástrojmi, ktoré nepatria do schengenského acquis. Z tohto dôvodu sa hodnotenie transpozície a uplatňovania tých ustanovení schengenského acquis zo strany Chorvátska, ktoré neboli nahradené, uskutočnilo v priebehu júla do októbra 2018 vo forme dotazníka. Všeobecným záverom bolo, že právny rámec Chorvátska v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach, najmä v oblasti vzájomnej pomoci v trestných veciach a zásady ne bis in idem, spĺňa podmienky potrebné na uplatňovanie schengenského acquis v tejto oblasti. Neboli identifikované žiadne odporúčania na zlepšenie. Namiesto toho sa dospelo k záveru, že Chorvátsko bude plne v súlade so schengenským acquis v okamihu, keď sa stane zmluvnou stranou Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie z 20. mája 2000 a jeho dodatkového protokolu. Stane sa tak vtedy, keď Rada jednomyseľne rozhodne o dátume nadobudnutia platnosti tohto dohovoru a jeho protokolu.