EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 5. 2022 JOIN(2022) 13 final SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Strategické partnerstvo s krajinami Perzského zálivu



1. Úvod Perzský záliv je dynamickým susedným regiónom a dôležitou bránou medzi Európou, Áziou a Afrikou. Bezpečnosť a stabilná situácia v oblasti Perzského zálivu má na EÚ priame dôsledky. Podobne aj EÚ má čo ponúknuť partnerom v oblasti Perzského zálivu ako najväčší svetový jednotný trh, obchodný blok a investor, líder v oblasti výskumu a inovácií a ako dôležitý mediátor a propagátor multilateralizmu, demokracie a sociálnej transformácie vrátane ľudských práv a rodovej rovnosti. V čase neistoty a výrazných úskalí pre medzinárodný poriadok založený na pravidlách v Európe aj v oblasti Perzského zálivu a v čase, keď svet čelí dôsledkom ruskej agresie voči Ukrajine a pandémie COVID-19, ako aj naliehavej nevyhnutnosti zelenej a digitálnej transformácie, môže byť silnejšie a strategickejšie partnerstvo s Radou pre spoluprácu v Perzskom zálive (GCC) a jej členskými štátmi pre Európsku úniu veľkým prínosom. Rastúci obchod a investície, boj proti zmene klímy, zabezpečenie globálnej zdravotnej a energetickej bezpečnosti a bezproblémový prechod na zelené hospodárstvo, plnenie zvyšujúcich sa svetových rozvojových a humanitárnych potrieb, ako aj šírenie mieru a stability a deeskalácia napätia v širšom regióne, to všetko sú otázky silného spoločného záujmu. Strategické partnerstvo medzi EÚ a GCC a jej členskými štátmi povedie k zvýšeniu prosperity a bezpečnosti oboch partnerov a prinesie skutočný pokrok pri riešení globálnych úloh. Takéto partnerstvo sa bude opierať o tradične silné prepojenia, ktoré už existujú medzi jednotlivými členskými štátmi GCC a EÚ. Pri rozvoji a upevňovaní vzťahov možno v rámci partnerstva zvážiť aj zapojenie ďalších kľúčových krajín Perzského zálivu. Silnejšie partnerstvo s oblasťou Perzského zálivu zohráva kľúčovú úlohu pri vykonávaní európskej stratégie REPowerEU a vonkajšej energetickej stratégie EÚ, ktorá ju dopĺňa. Týka sa to takých dôležitých tém, ako sú zvyšovanie zásob skvapalneného zemného plynu (LNG), opatrenia na stabilizáciu trhov s ropou, spolupráca v oblasti vodíka, energetická efektívnosť a rýchlejšie zavedenie energií z obnoviteľných zdrojov. Nedávny vývoj v Perzskom zálive je povzbudivý. Koniec rozkolu v rámci GCC v roku 2021 uľahčil obnovu a rozšírenie spolupráce medzi GCC a EÚ. Sľubné spoločenské a ekonomické zmeny prebiehajúce v krajinách GCC, ktoré sú založené na ambicióznych programoch transformácie (tzv. víziách), a ich ďalší rozvoj predstavujú širokú škálu príležitostí na spoluprácu a investície. Navyše, pozitívny výsledok viedenských rokovaní, ktorých cieľom bolo uľahčiť návrat Spojených štátov k spoločnému komplexnému akčnému plánu (JCPOA) a obnovu úplného vykonávania všetkých záväzkov, ktoré z plánu JCPOA vyplývajú pre Spojené štáty a Irán, by mohol byť základňou pre ďalšie úsilie o znižovanie napätia a budovanie dôvery v širšom regióne. EÚ je odhodlaná vzhľadom na bohatý vývoj od dohody o spolupráci medzi EÚ a GCC z roku 1989 a na potrebu omnoho silnejšej a komplexnejšej spolupráce vytvoriť partnerstvo s oblasťou Perzského zálivu a oživiť spoluprácu prostredníctvom strategického partnerstva a pevných dvojstranných inštitucionálnych rámcov. V tomto spoločnom oznámení sa preto navrhuje silnejšie partnerstvo v rámci série kľúčových oblastí politiky a stanovujú sa v ňom viaceré konkrétne návrhy pre EÚ a GCC a jej členské štáty na posilnenie spolupráce v ich spoločnom záujme s jasným zameraním na dosahovanie výsledkov. 2. Partnerstvo pre prosperitu EÚ spolu s GCC predstavujú 20 % svetového hospodárstva, 17,5 % globálneho obchodu a viac ako polovicu priamych zahraničných investícií na svete. EÚ bola v roku 2020 najväčším dovozcom (s podielom 17,8 %) z krajín GCC a ich štvrtým najväčším vývozným partnerom (6,9 %). Privilegované obchodné a investičné vzťahy medzi EÚ a GCC a jej členmi sú silným spoločným záujmom, ktorý má rastúci význam a jasný ďalší potenciál. O to väčší význam to nadobúda v rýchlo sa meniacich geopolitických súvislostiach, keď EÚ musí vytvárať spojenectvá a základne pre spoluprácu na dosahovanie svojich cieľov a posilňovanie svojej otvorenej strategickej autonómie. EÚ bude v nadväznosti na ruskú agresiu voči Ukrajine aktívne pracovať na budovaní silnejších zväzkov s GCC s cieľom hľadať alternatívne zdroje energie vrátane energií z obnoviteľných zdrojov. EÚ a GCC viedli na základe dohody o spolupráci z roku 1989 rokovania o dohode o voľnom obchode, ktoré sa zastavili v roku 2008, a to najmä v dôsledku rôznych úrovní ambícií v kľúčových bodoch. Rámec EÚ pre dohody o voľnom obchode odvtedy zaznamenal ďalší vývoj, pričom v súčasnosti obsahuje ambiciózne ustanovenia o udržateľnom rozvoji, pracovných právach, postupnom rušení vývozných ciel a iných opatrení, ktoré narúšajú obchod a investovanie. Diskusie na odbornej úrovni naďalej prebiehajú na zlepšenie vzájomného pochopenia postojov so zreteľom na potenciálne rokovania o obchodnej dohode, v ktorej by sa riešili otázky spoločného záujmu vrátane zlepšeného obchodného a investičného prostredia, regulačnej a colnej spolupráce, ako aj cieľov udržateľného rozvoja. EÚ medzičasom preskúma spôsoby prehĺbenia partnerstva a posilnenia existujúceho obchodného a investičného dialógu medzi EÚ a GCC s cieľom ďalej uľahčiť regulačnú spoluprácu, zvýšiť ochranu práv duševného vlastníctva vrátane zemepisných označení, ďalej posilniť colnú spoluprácu a spoluprácu v boji proti podvodom vrátane boja proti falšovaniu a pašovaniu, podporovať energie z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť a efektívnosť využívania zdrojov a digitálny obchod, ako aj podporovať udržateľné a globálne dodávateľské reťazce. EÚ a GCC budú koordinovať postoje týkajúce sa viacstranných programov obchodnej politiky, a to aj reformy v rámci Svetovej obchodnej organizácie. EÚ zároveň vynaloží úsilie na posilnenie spolupráce medzi EÚ a GCC v oblasti hospodárskej integrácie a udržateľného obchodného a investičného prostredia s dobre fungujúcimi a spravodlivými trhmi, v ktorom môžu podniky vlastnými silami a za rovnakých podmienok súťažiť, a riešenia nekalých obchodných praktík alebo subvencií, ktoré narúšajú hospodársku súťaž. EÚ zároveň upevní dvojstranné hospodárske partnerstvá s každou krajinou GCC, ktoré sú komplementárne k existujúcemu obchodnému a investičnému partnerstvu medzi EÚ a GCC. Prispelo by to k hospodárskej diverzifikácii, ktorá predstavuje silný záujem krajín Perzského zálivu. Tie prijali strategické „vízie“, ktorých cieľom je diverzifikácia ich hospodárstiev, upúšťajúc od ich závislosti od príjmov z ropy a zemného plynu. Zároveň sú zamerané na rozvoj ďalších odvetví a rozsiahleho súkromného sektora, ktorý môže vytvárať pracovné miesta, rast a zahraničné investície, ako aj na riešenie narušení trhu práce, a to vytváraním pracovných miest pre vlastných štátnych príslušníkov. EÚ a jej členské štáty by si s krajinami GCC mohli vymieňať najlepšie postupy týkajúce sa spôsobu stimulácie podnikateľského prostredia priaznivého pre malé a stredné podniky v sektoroch, ako je digitalizácia, energetika, zelené hospodárstvo a udržateľný cestovný ruch, a podpory zosúladenia študijných osnov a rozvoja a podpory podnikateľskej kultúry. EÚ bude s GCC naďalej spolupracovať s cieľom ďalej zlepšovať obchodnú spoluprácu odstránením zostávajúcich prekážok prístupu na trh a podporou spravodlivých, transparentných a nediskriminačných politík podnecujúcich investície. EÚ plánuje na dosiahnutie týchto cieľov podporiť vytvorenie obchodnej komory EÚ v krajinách GCC. Hospodárska transformácia, ktorá v súčasnosti prebieha v oboch regiónoch, je príležitosťou zvážiť, ako najlepšie riešiť príslušné nedostatky pracovných síl na trhu práce, a zabezpečiť, že naše hospodárstva majú zručnosti, ktoré potrebujú na rast a inovácie, so zameraním na mobilitu mladých ľudí medzi krajinami EÚ a GCC. Krajiny Perzského zálivu sú dôležitými partnermi v spoločnom úsilí zameranom na boj proti vplyvom pandémie COVID-19, oblasť globálnej zdravotnej bezpečnosti, ako aj v medzinárodných iniciatívach na zlepšenie pripravenosti a reakcie na pandémiu. Spoločné úsilie bude dôležité na ďalšie zlepšovanie poskytovania verejnej zdravotnej starostlivosti a zabezpečenie solídneho globálneho rámca, ktorým sa zvyšuje odolnosť voči budúcim krízovým situáciám v oblasti zdravia a schopnosť reagovať na ne. Ďalšou prácou na pripojení krajín Perzského zálivu k systému digitálneho COVID preukazu EÚ a uznávaní očkovania by sa podporilo bezpečné medzinárodné cestovanie a prispelo ku globálnej obnove. EÚ s nimi bude spolupracovať aj na nástrojoch dlhodobej obnovy a NextGenerationEU a vynakladať úsilie o získanie ich podpory pre svoju diverzifikovanú stratégiu financovania, ktorej súčasťou je emisia strednodobých a dlhodobých dlhopisov. EÚ zároveň zintenzívni a posilní úsilie o spoluprácu v oblastiach pripravenosti a reakcie na ohrozenia verejného zdravia. Pokiaľ ide o oblasť dopravy, EÚ sa bude naďalej snažiť o zintenzívňovanie spolupráce s krajinami Perzského zálivu v letectve a spoločného úsilia o väčšiu spoluprácu a zbližovanie v oblasti regulácie, ako aj o výmenu najlepších postupov a noriem v oblastiach, ako sú bezpečnosť a bezpečnostná ochrana letectva, manažment letovej prevádzky, sociálne a environmentálne normy v oblasti letectva a práva cestujúcich v leteckej doprave. EÚ zároveň podporí spoluprácu medzi krajinami Perzského zálivu v oblasti regionálnej leteckej dopravy. Obnovená spolupráca medzi EÚ a oblasťou Perzského zálivu v oblasti železníc by sa mohla vzťahovať na používanie systému EÚ železničnej signalizácie a riadenia železničnej dopravy, výskum a inovácie, technológie s nulovými emisiami, ako aj na regulačné modely a najlepšie postupy. Pokiaľ ide o infraštruktúru, EÚ preskúma možnosť spolupráce s krajinami Perzského zálivu, a to aj v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami o budúcej transstredozemskej dopravnej sieti v južnom susedstve, a to s cieľom podporovať silnejšie spojenia s priľahlými strategickými koridormi v subsaharskej Afrike a strednej Ázii. EÚ bude s oblasťou naďalej viesť dialóg o lodnej doprave s cieľom posilniť spoluprácu najmä v oblasti námornej bezpečnosti, ochrany životného prostredia a prepojení námornej dopravy. EÚ bude s krajinami Perzského zálivu naďalej spolupracovať na úrovni Medzinárodnej námornej organizácie, aby sa zabezpečila vysoká úroveň bezpečnosti a environmentálnych noriem, ako aj ambicióznejšie ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov. EÚ je odhodlaná riešiť výzvy a v čo najväčšej miere využiť príležitosti vyplývajúce z digitalizácie, ako aj spolupracovať s GCC, a to aj v oblasti digitálnej transformácie, konektivity a inovácií. EÚ prostredníctvom stratégie Global Gateway podporí zavádzanie digitálnych sietí a infraštruktúru v oblastiach sveta s nedostatočnou dostupnosťou služieb, pričom zabezpečí ich bezpečnosť, odolnosť a dôveryhodnosť a bude chrániť osobnú integritu, a to najmä podporou súboru nástrojov EÚ pre 5G. EÚ podporí zvyšovanie bezpečnej medzinárodnej pripojiteľnosti najmä medzi Európou a oblasťou Perzského zálivu a bude sa zapájať do diskusií o podpore prístupu k digitalizácii orientovaného na človeka vrátane rešpektovania univerzálnych hodnôt. To zase môže vytvoriť príležitosti pre ďalšiu spoluprácu v oblasti dátového hospodárstva, vysokovýkonnej výpočtovej techniky alebo prístupu k umelej inteligencii orientovaného na človeka. Východiskovým bodom na posilňovanie dátového hospodárstva by mohlo byť preskúmanie spoločného záujmu o spoluprácu na priemyselných priestoroch pre údaje. EÚ a GCC môžu spolupracovať na ďalšej podpore zlepšovania digitálnych zručností osôb v krajinách GCC, najmä žien a mladých ľudí, aby mohli ťažiť z príležitostí, ktoré ponúka digitálna transformácia. Preskúmať sa môže spoločný záujem spolupracovať na koncepcii EÚ centier digitálnych inovácií. EÚ zároveň podporí výmeny s krajinami Perzského zálivu o politikách a postupoch EÚ na ochranu osobných údajov s cieľom podporiť ďalšie zbližovanie s normami EÚ a medzinárodnými normami. Spolupráca EÚ s krajinami GCC v oblasti výskumu a inovácií povedie k vytvoreniu nových trhov a pracovných miest, prispeje k hospodárskej diverzifikácii a oživeniu hospodárstva v regióne a k riešeniu spoločenských výziev, ako sú klimatická a energetická transformácia a celosvetové problémy v oblasti zdravia. Táto spolupráca bude vychádzať z novej stratégie EÚ, ktorou sa bude formovať a usmerňovať medzinárodná spolupráca podľa rámcového programu Horizont Európa. Bude podporovať otvorenosť, vyváženú na vyššej úrovni reciprocity, a hľadať rovnaké podmienky založené na rešpektovaní základných zásad, akými sú akademická sloboda, rodová rovnosť, etika, integrita a inkluzívnosť výskumu, otvorená veda a tvorba politík založená na faktoch.

Cieľom EÚ je posilniť spoluprácu s GCC v otázkach týkajúcich sa vesmíru. Krajiny GCC sa stali aktívnejšími v tejto oblasti a vyjadrili záujem o spoločný vývoj vesmírneho spresňovania GPS a systému Galileo tak, aby pokrývali oblasť Perzského zálivu. Umožní sa tým, aby aplikácie rozhodujúce z hľadiska bezpečnosti využívali GPS a systém Galileo na vysokopresné priblíženia k letiskám, čím sa zníži potreba pozemných infraštruktúr. Spolupráca medzi EÚ a GCC by zároveň mohla byť zameraná na používanie údajov z pozorovania Zeme, ktoré poskytuje systém Copernicus, na aplikácie, ako sú monitorovanie znečisťovania alebo meranie vodnej pary. Zoznam opatrení: ·Posilniť všeobecnú spoluprácu medzi EÚ a GCC v oblasti obchodu a investícií vrátane hospodárskej integrácie a diverzifikácie, a najmä existujúceho obchodného a investičného dialógu medzi EÚ a Radou pre spoluprácu v Perzskom zálive. Zahŕňalo by to preskúmanie možnosti uzavretia spoločnej dohody o potenciálnych rokovaniach o obchodnej dohode, v ktorej by sa riešili otázky spoločného záujmu vrátane zlepšeného obchodného a investičného prostredia, regulačnej a colnej spolupráce, ako aj cieľov udržateľného rozvoja. ·Zorganizovať výmeny v oblasti zamestnanosti mladých ľudí a vytvárania podnikov. ·Vynaložiť spoločné úsilie zamerané na boj proti pandémii COVID-19, najmä pokiaľ ide o uznávanie preukazov a očkovaní. ·Zintenzívniť a posilniť spoluprácu v oblastiach pripravenosti a reakcie na ohrozenia verejného zdravia a spolupracovať na zlepšenej štruktúre globálneho zdravia na boj proti krízovým situáciám v oblasti zdravia. ·Zlepšiť spoluprácu v otázkach dopravy vrátane regulačných aspektov, bezpečnosti, riadenia dopravy, prepojení a sociálnych a environmentálnych noriem. ·Ďalej spolupracovať na rozvoji prístupu k digitalizácii orientovaného na človeka, a to aj z hľadiska pripojiteľnosti, rozvoja infraštruktúry, digitálnej transformácie, digitálnych zručností a ochrany údajov. ·Zlepšiť povedomie o príležitostiach na spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií a príležitostiach inštitucionálnej odbornej prípravy, a to aj v rámci programu Horizont Európa. ·Posilniť spoluprácu v otázkach týkajúcich sa vesmíru. 3. Partnerstvo pre zelenú transformáciu a udržateľnú energetickú bezpečnosť Vzhľadom na rozsah výziev spojených so zmenou klímy a na príležitosti, ktoré môže ponúkať zelená transformácia, má spájanie síl pre EÚ a oblasť Perzského zálivu mimoriadny význam. Kľúčovými spoločnými prioritami sú dosiahnutie hlavných cieľov, ktoré vyplývajú z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody a Dohovoru o biologickej diverzite. Napriek tomu, že krajiny Perzského zálivu sú novými aktérmi na medzinárodnej scéne v boji proti zmene klímy, ktorá výrazne zasahuje oblasť Perzského zálivu, EÚ sa môže ako priekopník iniciatív v oblasti zmeny klímy podeliť o skúsenosti a know-how v súvisiacich oblastiach. Partneri v oblasti Perzského zálivu sú zároveň spoľahlivými dodávateľmi skvapalneného zemného plynu a majú významnú úlohu a ďalší potenciál v súvislosti s celkovou udržateľnou energetickou bezpečnosťou a bezproblémovým prechodom na nulovú bilanciu emisií. Krajiny Perzského zálivu však budú musieť ako najväčší výrobcovia fosílnych palív z dlhodobého hľadiska podniknúť odvážne kroky na upustenie od tohto ekonomického modelu, aby sa stali nielen významnými vývozcami, ale aj hlavnými investormi do energií z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti v širšom regióne Blízkeho východu a finančnými podporovateľmi celosvetového úsilia v oblasti klímy. EÚ má pritom záujem o alternatívne zdroje energie a bude čoraz viac potrebovať značný dovoz diverzifikovaných energií z obnoviteľných zdrojov vytvorením priaznivého prostredia pre nenarušený obchod a investície do ekologického energetického tovaru. Preto prevažujúcim spoločným záujmom je strategickejšia spolupráca, urýchlenie zelenej transformácie a prechodu na obehové hospodárstva, riešenie príslušných obchodných záujmov oboch regiónov, ako aj úspešné plnenie záväzkov v oblasti klímy. Odzrkadľuje sa to aj vo vonkajšej energetickej stratégii EÚ. Nedávne vyhlásenia o nulovej bilancii emisií zo strany partnerov v oblasti Perzského zálivu sú dôležitým krokom vpred pri prekonávaní medzery v zmierňovaní zmeny klímy a realizácii cieľa Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C, ak sa doplnia o rovnako ambiciózne dlhodobé stratégie nízkoemisného rozvoja. Prioritou teraz musí byť plnenie záväzkov a vyhlásení a postupné rušenie subvencovaných fosílnych energií. Znižovanie emisií metánu je ďalšou oblasťou možnej spolupráce medzi EÚ a oblasťou Perzského zálivu, ktorá by mohla prispieť k dosiahnutiu postupného vyradenia fosílneho zemného plynu v prospech bioplynu a biometánu, obnoviteľného a nízkouhlíkového vodíka a syntetických palív. EÚ zároveň zintenzívni svoju spoluprácu s krajinami Perzského zálivu na opatreniach v oblasti klímy a prechode na čistú energiu, a to uľahčením výmen a partnerstiev v oblasti energií z obnoviteľných zdrojov (vrátane obnoviteľného vodíka), energetickej efektívnosti vrátane zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého, stanovovania cien uhlíka a trhov s uhlíkom, adaptácie na zmenu klímy, znižovania rizika katastrof a odolnosti voči nim. V rámci tejto spolupráce sa preskúmajú aj najlepšie postupy, možnosti technológií, inovácie, regulačné rámce a normy. EÚ bude aj naďalej vynakladať úsilie o aktívnu účasť Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA) v Spojených arabských emirátoch a na jej podporu, ktorá by mohla poskytnúť užitočnú možnosť pre prácu v oblasti prechodov na čistú energiu. EÚ bude s krajinami Perzského zálivu, a najmä so Spojenými arabskými emirátmi, spolupracovať na príprave konferencií COP27 v Egypte a COP28 v Spojených arabských emirátoch, ako aj s rámcami, ako sú iniciatívy Saudi Green Initiative a Middle East Green Initiative. Zelená transformácia a adaptácia na zmenu klímy a jej zmierňovanie si budú v globálnom kontexte vyžadovať rozsiahle investície. Stratégia Global Gateway predstavuje užitočný rámec pre spoločný podnik s oblasťou Perzského zálivu na podporu udržateľných investícií v širšom regióne Blízkeho východu, ako aj v Afrike. Mohla by byť rozhodujúca pre spájanie investičných schopností EÚ a krajín Perzského zálivu a ich finančných inštitúcií, ako aj pre efektívne zapájanie súkromného sektora na získanie potrebného kapitálu, odborných znalostí a skúseností. Spolupráca medzi EÚ a GCC môže zohrávať dôležitú úlohu pri zosúladení tokov financií so smerovaním k nízkym emisiám skleníkových plynov a rozvoju odolnému proti zmene klímy, najmä so zreteľom na cieľ financovania opatrení v oblasti zmeny klímy po roku 2025. EÚ a krajiny Perzského zálivu posilnia svoju spoluprácu výmenami v oblasti iniciatív udržateľného financovania a emisií zelených dlhopisov, a to aj s európskymi rozvojovými finančnými inštitúciami, rozvojovými finančnými inštitúciami v Perzskom zálive a viacstrannými rozvojovými finančnými inštitúciami, a v kontexte rokovaní na príslušných medzinárodných fórach. EÚ preto krajiny Perzského zálivu vyzýva k účasti na Medzinárodnej platforme pre udržateľné financovanie. Partnerstvo medzi EÚ a GCC bude zároveň rozhodujúce v súvislosti so svetovou a s regionálnou udržateľnou energetickou bezpečnosťou a bezproblémovou zelenou transformáciou, čo sa odzrkadľuje vo vonkajšej energetickej stratégii EÚ uverejnenej súbežne s týmto oznámením. Krajiny GCC, ktoré sú obdarené jednými z najlepších zdrojov slnečnej a veternej energie na svete, majú značný potenciál zohrávať vedúcu úlohu pri prechode smerom k udržateľnosti a dekarbonizácii, a to aj zvyšovaním energetickej efektívnosti a uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti. Spolupráca medzi EÚ a oblasťou Perzského zálivu sa okrem iných otázok zameria na know-how, technológie, regulačné rámce, normy a investície. Krajiny Perzského zálivu môžu prispieť k obmedzeniu volatility trhov ovplyvnených energetickou transformáciou v neposlednom rade prostredníctvom zvýšeného vývozu skvapalneného zemného plynu ako alternatívy k plynu vedenému potrubím. Oblasť Perzského zálivu však môže zohrávať úlohu aj ako výrobca a dodávateľ dekarbonizovanej energie vrátane obnoviteľného vodíka a elektriny. V oznámení REPowerEU sa zdôrazňuje potreba nahradiť zemný plyn vyššími úrovňami energií z obnoviteľných zdrojov vrátane vodíka. V kombinácii s ambíciou partnerov v oblasti Perzského zálivu stať sa hlavnými vývozcami to môže priniesť nové možnosti spolupráce medzi EÚ a GCC. EÚ preskúma možnosti výroby a obchodu s cieľom umožniť ničím nerušený dovoz predovšetkým obnoviteľného vodíka, budujúc na existujúcich projektoch, najmä v oblasti východného a južného Stredozemia. Integrovaná plynárenská a vodíková infraštruktúra, zariadenia na skladovanie vodíka a prístavná infraštruktúra sú potrebné tak v EÚ, ako aj v krajinách Perzského zálivu. EÚ už pracuje na stredozemskom partnerstve pre zelený vodík a s krajinami Perzského zálivu preskúma možnosti na vytvorenie takýchto partnerstiev. EÚ bude zároveň podporovať užšiu spoluprácu v oblasti elektrickej konektivity a udržateľných dopravných spojení. Usilovať sa bude aj o trojstrannú spoluprácu v oblasti čistej a spravodlivej energetickej transformácie, najmä s Afrikou, Áziou a so širšou oblasťou Blízkeho východu. EÚ bude podporovať regionálnu energetickú integráciu a spoluprácu.

EÚ a krajiny Perzského zálivu by mohli ďalej spolupracovať aj v environmentálnych otázkach. Oblasťami spoločného záujmu sú ochrana a udržateľné využívanie a riadenie morí, morských zdrojov a hospodárenie s vodami vrátane prepojenia medzi vodou a energiou, ako aj potreba riešiť znečisťovanie mora, najmä v husto osídlených pobrežných oblastiach. EÚ vzhľadom na objem prepravy z Perzského zálivu cez Arabské more do Stredozemného mora preskúma možnosti ďalšej spolupráce v oblasti znižovania úrovní emisií z námornej dopravy. Ďalej preskúmať by sa mohli aj možnosti spolupráce v oblasti rybolovu a akvakultúry, odsoľovania a pobrežného cestovného ruchu. Uskutočniť by sa mali aj ďalšie výmeny medzi EÚ a GCC zamerané na globálny rámec pre opatrenia v oblasti biodiverzity, čo povedie k rozšíreniu súčasných chránených morských oblastí v Perzskom zálive. Medzi ďalšie oblasti, na ktoré by sa mohli zamerať, patrí riešenie všetkých príčin straty biologickej diverzity, obnova ekosystémov, rozvoj a vykonávanie stratégií voči inváznym druhom a spolupráca s inými sektormi, ako je doprava a priemysel. EÚ si bude s krajinami Perzského zálivu vymieňať odborné znalosti v oblasti obehového hospodárstva, ako sú opatrenia na znižovanie množstva odpadu a udržateľné odpadové hospodárstvo a recykláciu, pričom s nimi bude úzko spolupracovať na právne záväznom nástroji s cieľom zastaviť znečisťovanie plastmi. EÚ bude s krajinami Perzského zálivu spolupracovať aj na budovaní spravodlivých, udržateľných a zdraviu prospešných potravinových systémov šetrných k životnému prostrediu, a to v súlade so stratégiou Z farmy na stôl, s oznámením EÚ o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov, pričom cieľom je zvýšiť celosvetovú potravinovú bezpečnosť. Mimoriadny význam to má najmä so zreteľom na vplyv ruskej agresie voči Ukrajine a jej dôsledkov na svetové potravinové trhy. EÚ a krajiny Perzského zálivu budú okrem toho ďalej spolupracovať s cieľom boja proti dezertifikácii a odlesňovaniu, ako aj na rozvoji poľnohospodárskej technológie pre suché podnebie. Partnerstvo s oblasťou Perzského zálivu bude v týchto oblastiach zamerané na bilaterálnu a regionálnu úroveň. Rámce, ako sú iniciatívy Saudi Green Initiative a Middle East Green Initiative, by mohli predstavovať dôležitú možnosť pre vedenie dialógu. EÚ bude zároveň podporovať trojstrannú spoluprácu, ktorej dobrým príkladom je projekt na odsoľovanie a výrobu elektrickej energie medzi Izraelom, Jordánskom a Spojenými arabskými emirátmi. Zoznam opatrení: ·Zriadiť špecializovanú expertnú skupinu EÚ – GCC pre energetiku a klímu s cieľom zintenzívniť politický dialóg v oblasti zelenej transformácie na regionálnej a bilaterálnej úrovni. ·Každoročne usporadúvať zasadnutie ministrov EÚ – GCC venované zelenej transformácii doplnené o príslušné iniciatívy súkromného sektora (napr. fórum ekologického podnikania) s cieľom určiť ďalšie konkrétne spoločné iniciatívy. ·Ďalej uľahčovať regulačnú spoluprácu a prepojenia infraštruktúry, podporovať rozvoj energií z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť a výrobu, ako aj podporovať vytváranie konkurenčných trhov, ktoré umožňujú obchod s energiami z obnoviteľných zdrojov bez vývozných obmedzení alebo cenových deformácií. ·Rozvíjať spoluprácu v oblasti udržateľného financovania vrátane partnerstva s európskymi finančnými inštitúciami a finančnými inštitúciami v Perzskom zálive. ·Vytvoriť špecializovaný nástroj umožňujúci výmenu odborných znalostí v oblastiach politiky týkajúcich sa zelenej transformácie, obehového hospodárstva a modelov udržateľného rastu a prispieť k praktickej realizácii medzi EÚ a GCC v oblasti zelenej transformácie. ·Usporiadať seminár na vysokej úrovni zameraný na zelenú transformáciu vzhľadom na COP27 a COP28. ·Spustiť iniciatívu na ochranu morí v oblasti Arabského polostrova s cieľom vytvoriť chránené oblasti a spoločné mechanizmy na predchádzanie znečisťovaniu morského prostredia a zlepšovanie spolupráce v oblasti oceánológie a zmierňovanie následkov katastrof/znižovanie rizík. 4. Partnerstvo pre regionálnu stabilitu a globálnu bezpečnosť Zachovanie mieru, bezpečnosti a stability v širšej oblasti Perzského zálivu je kľúčovou prioritou EÚ a dôležitým spoločným záujmom s GCC a jej členskými štátmi a ďalšími medzinárodnými a regionálnymi partnermi. Nestabilita v širšej oblasti Perzského zálivu má priamy vplyv na bezpečnostné a hospodárske záujmy EÚ a odzrkadľuje sa nielen v susedstve EÚ, ale aj v iných oblastiach spoločného záujmu, ako je Africký roh a oblasť Sahel. Vzhľadom na rastúcu aktivitu štátov Perzského zálivu vo vlastnom regióne a v širšej oblasti Blízkeho východu a mimo nej je zrejmé, že dlhotrvajúca stabilita v širšom susedstve EÚ si bude vyžadovať spoluprácu s týmito krajinami. Krajiny Perzského zálivu nedávno prijali pozitívne opatrenia, ako je Al-'Ulská dohoda, ktorá znamenala koniec „rozkolu v rámci GCC“, dohody o normalizácii vzťahov s Izraelom a opatrenia niektorých členských štátov GCC na obnovu alebo prehĺbenie dialógu s Iránom. Tento vývoj je príležitosťou pre krajiny Perzského zálivu na zlepšenie širšej regionálnej stability založenej na rešpektovaní zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva a na dohodnutom súbore spoločných záujmov, ako aj všeobecných zásad a hodnôt, ako sú dobré susedské vzťahy, nezasahovanie do vnútorných záležitostí, mierové riešenie sporov a nešírenie zbraní, a to prostredníctvom postupného budovania regionálnej bezpečnostnej štruktúry. Zároveň by bol užitočnou základňou pre spoluprácu týkajúcu sa širších spoločenských otázok a hospodárskej integrácie. EÚ môže byť sama osebe ako úspešný mierový projekt pri podpore týchto cieľov hodnotným partnerom. EÚ koordinuje snahy o zabezpečenie úplného a účinného vykonávania plánu JCPOA, ktorý má kapacitu prispieť ku komplexnému a dlhotrvajúcemu úsiliu o zabezpečenie, aby oblasť Perzského zálivu zostala trvalo bez jadrových zbraní, a ktorý sám osebe môže pomôcť pri riešení ďalších regionálnych otázok. Pozitívny výsledok viedenských rokovaní, ktorých cieľom bolo uľahčiť návrat Spojených štátov k spoločnému komplexnému akčnému plánu a obnovu úplného vykonávania všetkých záväzkov, ktoré z plánu Spojeným štátom a Iránu vyplývajú, by mohol byť základňou pre ďalšie úsilie o znižovanie napätia a budovanie dôvery v širší región. Viesť a usmerňovať takéto úsilie by samozrejme mali krajiny v oblasti na oboch stranách Perzského zálivu, EÚ a širšie medzinárodné spoločenstvo však môžu a mali by poskytovať podporu a poradenstvo. EÚ bude v tejto súvislosti pripravená transparentným spôsobom spolupracovať s GCC, jej členskými štátmi, Iránom a ďalšími kľúčovými krajinami v regióne na postupnom a inkluzívnom prístupe, a to s konečným cieľom rozvoja opatrení, ktorých výsledkom bude väčšia bezpečnosť pre všetky krajiny v oblasti Perzského zálivu. EÚ by mohla na tento účel pracovať na dialógu, opatreniach v oblasti transparentnosti a budovania dôvery a zdieľať odborné znalosti v oblastiach, ako je námorná bezpečnosť/bezpečnostná ochrana; predchádzanie konfliktom a mediácia, pripravenosť na katastrofy a reakcia na ne; chemická, biologická, rádiologická a jadrová (CBRN) bezpečnosť; boj proti terorizmu; kybernetická bezpečnosť a boj proti dezinformáciám. Cieleným politicko-vojenským dialógom s GCC a jej členskými štátmi by sa mohla uľahčiť výmena informácií o vojenských cvičeniach, politike a rozpočtoch, dobrovoľných opatreniach na zvýšenie transparentnosti v oblasti vyzbrojovania, opatreniach na kontrolu zbrojenia v záujme presadzovania dohovoru o používaní určitých konvenčných zbraní a ottawského Dohovoru o zákaze protipechotných mín, ako aj o efektívnom vykonávaní dohôd o nešírení zbraní. Tento dialóg by mohli dopĺňať styky medzi armádami. V strednodobom a dlhodobom horizonte by tieto aktivity mohli viesť k štruktúrovanému procesu dialógu, ktorý sprostredkúva EÚ a ktorý by postupne mohol prispieť k inkluzívnejšej regionálnej bezpečnostnej štruktúre. Regionálna bagdadská konferencia o spolupráci a partnerstve a jej následný proces so zapojením EÚ by mohla slúžiť ako užitočný príklad procesov pod vedením regiónu.

Zlepšená spolupráca v oblasti námornej bezpečnosti na základe medzinárodného práva by mohla pomôcť posilniť poriadok na moriach založený na pravidlách vrátane slobody plavby a preletov. Jej súčasťou by mohli byť kanály na odstraňovanie konfliktov, výmena námorných informácií, prevencia incidentov a kódexy správania. Rastúca prítomnosť operácie EÚ ATALANTA v regióne vytvára pre takúto spoluprácu priestor. EÚ by zároveň mohla preskúmať ďalšiu spoluprácu prostredníctvom európskej operácie na zvýšenie informovanosti v Hormuzskom prielive, ktorej cieľom je podpora bezpečnejšieho navigačného prostredia a deeskalácie. Koordinovaná námorná prítomnosť EÚ v severozápadnom Indickom oceáne a zriadenie námorných oblastí záujmu EÚ v súlade so stratégiou EÚ pre indicko-tichomorský región by pre túto prácu mohli takisto poskytnúť širšiu základňu, a to v rámci koordinácie s medzinárodnými a regionálnymi partnermi. EÚ by si s GCC mohla vymieňať osvedčené postupy v oblasti prevencie katastrof a pripravenosti na ne, najmä prostredníctvom zlepšenej spolupráce medzi Koordinačným centrom EÚ pre reakcie na núdzové situácie a Centrom GCC pre riadenie núdzových situácií. EÚ v prípade potreby zároveň navrhne technické výmeny s ďalšími krajinami Perzského zálivu, Ligou arabských štátov a Arabským mechanizmom na koordináciu znižovania rizika katastrof s cieľom prispieť k budovaniu regionálnych cezhraničných kapacít. EÚ by mohla vzhľadom na úlohu, ktorú v krajinách GCC zohráva jadrová energia, predpokladať posilnenie spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti a pripravenosti a reakcie v prípade jadrovej núdzovej situácie vrátane dôsledkov úmyselných alebo neúmyselných hrozieb CBRN na verejné zdravie. K jadrovej bezpečnosti by konkrétne mohla prispievať špecializovaná technická podpora v kľúčových oblastiach, ako je kultúra jadrovej bezpečnosti alebo riadenie havárií, zatiaľ čo pripravenosť a reakcia v prípade jadrovej núdzovej situácie by sa mohla riešiť posilňovaním výmeny núdzových informácií medzi EÚ a GCC v súlade s prebiehajúcimi projektmi v tejto veci. Takéto prepojenia na účely spolupráce by sa medzi EÚ a GCC mali realizovať v rámci Centra pre riadenie núdzových situácií, pričom by mohli v konečnom dôsledku zapájať aj ďalšie krajiny Perzského zálivu. Preskúmať by sa mohlo ďalšie upevňovanie vzťahov medzi regionálnymi partnermi a EÚ v súvislosti s CBRN, CBRN zdravotníckymi protiopatreniami a riadením CBRN materiálov. CBRN centrum by okrem svojho súčasného zamerania na biologickú pripravenosť, chemickú ochranu a bezpečnosť a reakciu na núdzovú situáciu spätú s pandémiou COVID-19 mohlo navrhnúť regionálne činnosti v oblasti strategickej kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím. EÚ a krajiny Perzského zálivu už zintenzívnili svoju koordináciu v oblasti regionálnych krízových situácií v širšej oblasti Perzského zálivu, Blízkeho východu a v oblastiach severnej Afriky a Afrického rohu. Mier a stabilita v tomto širšom regióne je silným spoločným záujmom, či už v Iraku, Jemene, Sýrii, Líbyi, Libanone, Izraeli/Palestíne, alebo Somálsku, Etiópii alebo Sudáne. EÚ zároveň oceňuje dôležitú úlohu GCC a jej členských štátov pri medzinárodnej mediácii. Medzi nedávne príklady patrí úloha Kataru vo vzťahu k Afganistanu a Čadu, Saudskoarabského kráľovstva a Spojených arabských emirátov v oblasti Afrického rohu, Kuvajtu v súvislosti s Libanonom a Ománu v Jemene. EÚ je pripravená navrhnúť užšiu spoluprácu a výmenu metodík, skúseností a najlepších postupov v oblasti predchádzania konfliktom a mediácie, a to na bilaterálnej aj regionálnej úrovni. Prehlbovanie spolupráce s krajinami Perzského zálivu v oblasti boja proti terorizmu možno zvážiť v otázkach, ako je boj proti násilnému extrémizmu a radikalizácii, finančná podpora extrémizmu, vývoz extrémistickej literatúry, ako aj teroristická hrozba z regiónu a mimo neho. EÚ preskúma možnosti na zintenzívnenie podpory výmen najlepších postupov na vyvracanie extrémistických argumentov a podporí produktívne využívanie tradičných a sociálnych médií vrátane užšej spolupráce s existujúcimi organizáciami. Súčasťou silnejšej spolupráce by mohli byť aj spoločné činnosti na zvýšenie povedomia o právnych a inštitucionálnych rámcoch na boj proti financovaniu terorizmu a boj proti praniu špinavých peňazí. EÚ bude zároveň s krajinami Perzského zálivu naďalej spolupracovať na presadzovaní a podpore globálneho, otvoreného, stabilného a zabezpečeného kybernetického priestoru s osobitným zameraním na kybernetickú bezpečnosť a ochranu kritickej infraštruktúry proti kybernetickým útokom. EÚ zároveň preskúma možnosti zlepšenia justičnej spolupráce a spolupráce pri presadzovaní práva na účinnejší boj proti závažnej cezhraničnej organizovanej trestnej činnosti, najmä v súvislosti s bojom proti terorizmu, vyšetrovaniami prania špinavých peňazí, vymáhaním majetku a bojom proti obchodovaniu s ľuďmi. Výmena najlepších postupov a podpora v rámci globálneho nástroja EÚ sa ponúka na pomoc pri dodržiavaní medzinárodných pravidiel v súvislosti s bojom proti praniu špinavých peňazí a bojom proti financovaniu terorizmu, najmä v záujme súladu s odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny (FATF). Zintenzívniť by sa mohla spolupráca s agentúrou Eurojust, prípadne prostredníctvom vytvorenia kontaktných miest, a s Európskou prokuratúrou. EÚ aj oblasť Perzského zálivu sa stali terčom hybridných útokov, ako sú umelo vytvorené migračné toky a terorizmus vrátane teroristických útokov s použitím dronov a riadených striel. EÚ a krajiny Perzského zálivu by mali ďalej spolupracovať v záujme účinného riešenia týchto výziev. EÚ z hľadiska riešenia takýchto hybridných hrozieb zároveň posilňuje svoju strategickú komunikáciu s cieľom odhaľovať, analyzovať a riešiť zahraničnú manipuláciu s informáciami a zasahovanie zo zahraničia, ktoré môžu podnecovať napätie v regióne. EÚ vynaloží úsilie na vytvorenie rámcov na podporu slobody prejavu, slobody médií a pluralizmu, ktoré sú ústrednými prvkami zdravých prostredí informácií, a to aj podporou spoločenskej odolnosti v regióne a zvyšovaním povedomia o rastúcom využívaní zahraničnej manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia ako nástroja zahraničnej politiky. Kľúčovým aspektom tohto prístupu zostanú vykonávacie opatrenia na boj proti dezinformáciám a mylným informáciám. Zoznam opatrení: ·Spustiť a ďalej posilňovať politické a cielené dialógy a koordináciu o otázkach týkajúcich sa regionálnej a globálnej stability a bezpečnosti vrátane zvyšovania odolnosti voči hybridným hrozbám a schopnosti reakcie na ne. ·Navrhnúť vymenovanie osobitného zástupcu EÚ pre bezpečnosť v oblasti Perzského zálivu. ·Vypracovať mechanizmus spolupráce v záujme zvýšenej námornej bezpečnosti, budujúc na operácii ATALANTA, európskej iniciatíve na zvýšenie informovanosti o námornej situácii v Hormuzskom prielive a koordinovanej námornej prítomnosti v severozápadnom Indickom oceáne. ·Posilniť technickú podporu v oblasti jadrovej bezpečnosti a podporovať spoluprácu medzi EÚ a Centrom pre riadenie núdzových situácií GCC v oblasti pripravenosti a reakcie v prípade jadrovej núdzovej situácie. ·Zintenzívniť spoluprácu medzi EÚ a GCC a jej členskými štátmi v oblasti boja proti terorizmu a boja proti násilnému extrémizmu. ·Rozvíjať vzájomne prospešnú spoluprácu medzi Koordinačným centrom EÚ pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) a Centrom GCC pre riadenie núdzových situácií v oblasti pripravenosti na katastrofy a reakcie na ne. ·Spustiť dialóg o kybernetickej bezpečnosti. 5. Svetové humanitárne a rozvojové partnerstvo Darcovské krajiny z oblasti Perzského zálivu a ich finančné inštitúcie sú hlavnými poskytovateľmi rozvojovej pomoci pre humanitárnu pomoc a rozvojovú spoluprácu, pričom ich pomoc je prevažne dvojstranná. Lepšia a systematickejšia spolupráca s darcami z oblasti Perzského zálivu, najmä pokiaľ ide o poskytovanie prostredníctvom viacstranných agentúr a o prístup spoločného zdieľania bremena, je kľúčová na riešenie globálnych výziev a predovšetkým bezprecedentných výziev pre medzinárodný humanitárny systém. Patrí medzi ne prehlbujúca sa medzera vo financovaní medzi rýchlo rastúcimi potrebami a dostupnými finančnými zdrojmi, zvyšujúce sa opovrhovanie medzinárodným humanitárnym právom a dlhotrvajúce konfliktné situácie. Krajiny Perzského zálivu sú významnými darcami humanitárnej pomoci. EÚ zintenzívni ako neoddeliteľnú súčasť politického dialógu medzi EÚ a oblasťou Perzského zálivu svoju spoluprácu s krajinami Perzského zálivu v oblasti financovania, účinnosti, kvality pomoci a celkovej podpory medzinárodného humanitárneho systému. Osobitná pozornosť sa v tejto súvislosti bude venovať krajinám, ktoré čelia dlhotrvajúcim krízovým situáciám. EÚ bude zároveň darcovské krajiny z oblasti Perzského zálivu vyzývať k tomu, aby posilnili svoje zapojenie a viacročné financovanie v rámci koordinovaného globálneho humanitárneho systému OSN a jej príslušných agentúr, a to vrátane Agentúry OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe, ktorá je kľúčová pre stabilitu regiónu Blízkeho východu. Krajiny Perzského zálivu zohrávajú, vzhľadom na ich geografickú blízkosť k niektorým z najakútnejších krízových situácií a/alebo kultúrnu príbuznosť s nimi a vplyv na ne, špecifickú úlohu aj z hľadiska podpory a uplatňovania medzinárodného humanitárneho práva v regióne a mimo neho. EÚ zintenzívni svoj dialóg a obhajovanie záujmov s darcovskými krajinami z oblasti Perzského zálivu na podporu dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva a humanitárnych zásad s cieľom uľahčiť prístup k humanitárnej pomoci a ochranu civilného obyvateľstva a ich účinné poskytovanie. EÚ podporuje účasť krajín Perzského zálivu na príslušných iniciatívach zameraných na vypracovanie humanitárnych noriem a usmernení v záujme ich transparentného vykonávania na základe spoločných skúseností s krízovými situáciami, ako sú tie v Jemene, Sýrii, Iraku, Líbyi, oblasti Sahel, oblasti Afrického rohu, so skupinou Rohingov a v Afganistane.

EÚ bude zároveň presadzovať silnejšie partnerstvá s krajinami Perzského zálivu, arabskými finančnými inštitúciami a regionálnymi orgánmi vrátane Organizácie islamskej spolupráce (OIC) s cieľom riešiť základné politické a štrukturálne príčiny konfliktov a lepšie prepájať politický dialóg, pomoc a dlhodobý rozvoj v rámci prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom. EÚ konkrétne preskúma možnosti spoločných integrovaných prístupov na riešenie nestability v regióne Blízkeho východu/severnej Afriky, ako aj v oblasti Afrického rohu a oblasti Sahel a v strednej Ázii vrátane Afganistanu. Uskutočnia sa cielené výmeny o základných príčinách humanitárnych kríz na úrovni viacstranných fór, ako je dialóg medzi arabskými štátmi a Výborom OECD pre rozvojovú pomoc (DAC) a dialóg s Arabskou koordinačnou skupinou. Pokiaľ ide o rozvojovú spoluprácu, partneri v oblasti Perzského zálivu intenzívne spolupracujú v oblastiach, ako je infraštruktúra, energia z obnoviteľných zdrojov, zdravotníctvo, vzdelávanie a nedávne príspevky do mechanizmu COVAX. V mnohých oblastiach sa tým otvárajú príležitosti pre potenciálne partnerstvá. Ako prvý krok prebieha v partnerských krajinách spoločného záujmu a na medzinárodnej scéne čoraz intenzívnejšia koordinačná práca s darcovskými krajinami z oblasti Perzského zálivu a ich finančnými inštitúciami. Výstavba ústrednej odsoľovacej stanice v Gaze sa považuje za hlavný príklad spolupráce medzi EÚ a jej arabskými partnermi. EÚ bude s darcovskými krajinami z oblasti Perzského zálivu na viacstrannej úrovni ďalej posilňovať politický dialóg a koordináciu poskytovateľov pomoci, najmä v rámci dialógu medzi arabskými štátmi a OECD DAC o rozvoji. EÚ bude presadzovať reformu tohto dialógu s cieľom jeho zefektívnenia, pričom sa bude opierať o prístup Tím Európa, lepšie zosúladenie postupov, sociálne a environmentálne záruky a účinnosť pomoci. EÚ okrem toho posilní svoje vzťahy s regionálnymi organizáciami a finančnými inštitúciami v oblasti Perzského zálivu, najmä s Islamskou rozvojovou bankou a Arabskou koordinačnou skupinou, pričom sa bude zapájať do spolupráce na prioritách a programovaní a bude podporovať partnerstvá s európskymi finančnými inštitúciami. EÚ konkrétne preskúma investičné príležitosti v rámci politík a iniciatív EÚ, ako je REPowerEU, Európska zelená dohoda a stratégia Global Gateway. EÚ by mohla v rámci stratégie Global Gateway s partnermi v oblasti Perzského zálivu preskúmať spoločné iniciatívy v tretích krajinách prostredníctvom trojstrannej spolupráce, finančnej podpory, budovania kapacít a technickej pomoci. Pilier rýchlej reakcie Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) – Globálna Európa okrem toho poskytuje príležitosti na riešenie spoločných priorít zahraničnej politiky prostredníctvom politického dialógu. Zoznam opatrení: ·Usporiadať v roku 2023 zasadnutie ministrov EÚ – GCC venované humanitárnej pomoci. ·Zasadzovať sa o efektívne poskytovanie humanitárnej pomoci založenej na potrebách a celkovú podporu medzinárodného humanitárneho systému a presadzovať dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva a humanitárnych zásad. Preskúmať synergie v rámci humanitárnych logistických operácií a príležitosti súbežného financovania projektov v krízových situáciách spoločného záujmu, ktoré riadi OSN. ·Posilňovať s darcovskými krajinami z oblasti Perzského zálivu politický dialóg a koordináciu poskytovateľov pomoci na viacstrannej úrovni, najmä v rámci dialógu medzi arabskými štátmi a OECD DAC o rozvoji. ·Identifikovať príležitosti na spoluprácu týkajúcu sa iniciatív Global Gateway a podporovať spoluprácu partnerov v oblasti Perzského zálivu s inštitúciami EÚ, členskými štátmi, finančnými inštitúciami a so súkromným sektorom, ktorá bude odzrkadľovať prístup Tím Európa. 6.Partnerstvo pre ľudí Prebiehajúce sociálne a hospodárske transformácie v regióne Perzského zálivu ponúkajú veľké množstvo príležitosti na spoluprácu, najmä na podporu ambicióznych vízií transformácie, ktoré krajiny Perzského zálivu oznámili. Krajiny Perzského zálivu, motivované na základe hospodárskej diverzifikácie a rastúceho počtu čoraz viac angažovaných a „globalizovaných“ mladých ľudí, zavádzajú domáce politiky v oblasti sociálneho rozvoja. Tieto dlhodobé politiky často dopĺňajú sociálne reformy s potenciálom predstavovať medzník v týchto spoločnostiach, najmä pokiaľ ide o práva žien, otázky týkajúce sa práce [napr. odstránenie systému sponzorstva (tzv. systému kafala) pre migrujúcich pracovníkov], ako aj o slobodu náboženstva a medzináboženský dialóg. Hoci problémy týkajúce sa ľudských práv, demokratizácie a zásady právneho štátu naďalej pretrvávajú, EÚ môže s GCC spolupracovať pri podpore takéhoto reformného úsilia, pričom môže stavať na bilaterálnych dialógoch o ľudských právach s krajinami GCC a uľahčovať kontakty medzi ľuďmi, najmä medzi mládežou, s cieľom prehlbovať vzájomné porozumenie a podporovať dôveru medzi spoločnosťami v oboch regiónoch úspešnými činnosťami v oblasti spolupráce. EÚ sa v tejto súvislosti podelí o svoje skúsenosti v oblasti podpory inkluzívneho dialógu s občianskou spoločnosťou. EÚ je pripravená podporiť prácu, ktorú vykonávajú krajiny GCC, a to aj prostredníctvom nástrojov spolupráce EÚ, na posilňovanie dodržiavania zásady právneho štátu a dobrej správy s cieľom podporiť transparentnosť, zodpovednosť a dôveru v inštitúcie. EÚ môže podporovať inkluzívny dialóg s civilnou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi a poskytnúť svoje skúsenosti s ním v súvislosti s realizáciou sociálnych aspektov národných vízií krajín GCC. EÚ predovšetkým dôrazne vyzýva krajiny GCC, aby splnili svoje medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv vrátane ratifikácie príslušných zmlúv OSN o ľudských právach, aktívnej podpory práce Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva a osobitných postupov OSN, úplnej spolupráce s mechanizmami OSN zameranými na ľudské práva a ratifikácie a vykonávania dohovorov a odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce. EÚ bude naďalej obhajovať a podporovať právo na slobodu presvedčenia a slova vrátane významu ochrany novinárov a nezávislosti médií. EÚ je pripravená podeliť sa o najlepšie postupy, poskytovať technickú pomoc a podľa potreby ponúkať odborné znalosti, pričom vychádza z pravidelných štruktúrovaných dialógov o ľudských právach a sektoroch medzi EÚ a krajinami GCC, ktoré sa ukázali ako konštruktívny priestor pre otvorenú výmenu o ľudských právach, a to aj jednotlivých prípadoch vyvolávajúcich znepokojenie. EÚ presadzuje zásadu, že ľudské práva sa uplatňujú na internete aj mimo neho. EÚ vyzýva krajiny Perzského zálivu, aby zaviedli právne predpisy a záruky na ochranu osôb pred nezákonným alebo nepotrebným dohľadom a zberom údajov. EÚ má kontroly vývozu, najmä v oblasti dvojakého použitia, ak majú civilné technológie možné vojenské alebo bezpečnostné využitia. Súčasťou týchto pravidiel sú osobitné ustanovenia, ktorými sa zabezpečuje, že technológie, s ktorými sa obchoduje, sa používajú zákonným spôsobom, pričom sa dodržiavajú ľudské práva. EÚ je pripravená sa s partnermi v oblasti Perzského zálivu podeliť o odborné znalosti, ako aj na viacstrannej úrovni spoločne riešiť potrebu zavedenia a uplatňovania medzinárodných právnych noriem súvisiacich s digitálnymi právami. EÚ plánuje posilniť aj svoju angažovanosť na podporu rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien, a to v úzkej spolupráci s vládami, občianskou spoločnosťou, súkromným sektorom a ďalšími kľúčovými zainteresovanými stranami v oblasti Perzského zálivu. Lepšie partnerstvo v tejto oblasti môže viesť najmä k podpore prístupu žien a dievčat k vzdelávaniu a odbornej príprave, zdravotnej starostlivosti a môže zabezpečiť, že majú rovnakú právnu spôsobilosť a prístup k spravodlivosti. Sľubnou oblasťou zapojenia EÚ je podpora účasti a zastúpenia žien v oblastiach zamestnanosti, politiky, správy vecí verejných a občianskej angažovanosti, ako aj prevencia a boj proti sexuálne a rodovo motivovanej diskriminácii a násiliu. EÚ bude naďalej podporovať bezpečné prostredie, ktoré posilňuje postavenie občianskej spoločnosti, organizácií pôsobiacich v oblasti práv žien a dievčat, obhajcov ľudských práv, budovateľov mieru a novinárok. Spolupráca a medzikultúrne a medzináboženské výmeny môžu zlepšiť vzájomné porozumenie a dôveru a zároveň sú vektormi tolerancie a mierového spolunažívania. Pozoruhodným príkladom takýchto výmen v oblasti GCC je Dom Abrahámovej rodiny v Abú Zabí. Činnosti v rôznych oblastiach, ako je móda, film, hudba, architektúra a dizajn, ako aj výtvarné umenia naďalej podporujú aj národné kultúrne inštitúty EÚ, ktoré sa nachádzajú v Saudskej Arábii, Katare a Spojených arabských emirátoch. EÚ a štáty GCC v posledných rokoch investovali aj do ochrany kultúrneho dedičstva, čo vytvára príležitosti na zintenzívnený dialóg a spoločné opatrenia. EÚ môže okrem toho prostredníctvom programu Erasmus+ podporovať medziregionálne vzťahy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoja zručností a občianskej angažovanosti. Program Erasmus+ počas rokov 2021 – 2027 ponúkne prostredníctvom akcií Jean Monnet partnerským inštitúciám v oblasti Perzského zálivu príležitosti v oblasti vysokoškolského vzdelávania na rozvoj učebných osnov, ako sú vyučovacie moduly o témach týkajúcich sa EÚ. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania z regiónu budú mať možnosť zapájať sa do akademického konzorcia s EÚ a inými medzinárodnými partnermi s cieľom poskytovať integrované študijné programy druhého stupňa prostredníctvom spoločného študijného programu Erasmus Mundus druhého stupňa vysokoškolského štúdia. Okrem toho, partnerské inštitúcie v oblasti Perzského zálivu majú odteraz prístup k medzinárodnej mobilite kreditov, ktorá uľahčuje krátkodobé výmeny študentov a akademických pracovníkov, a opatreniam na tvorbu študijných programov Erasmus Mundus, ktoré ponúkajú možnosť spoločne navrhovať spoločné študijné programy druhého stupňa. Delegácie EÚ v oblasti Perzského zálivu v rámci Európskeho roku mládeže 2022 podporujú tieto druhy príležitostí na mobilitu mladých ľudí regiónu v oblastiach vysokoškolského vzdelávania a výskumu. Dopĺňať to budú činnosti združení absolventov a študentov programu Erasmus+ spolu s možnosťou krajín Perzského zálivu zriadiť národné kontaktné miesta programu Erasmus+. Spoločným propagačným úsilím sa môže zlepšiť aj spolupráca EÚ s oblasťou Perzského zálivu v oblasti výskumu, napríklad podporou účasti výskumníkov z oblasti Perzského zálivu na akciách Marie Curie-Skłodowskej vrátane medzinárodných doktorandských sietí a výmen zamestnancov.

Konzulárna ochrana má čoraz väčší význam vzhľadom na rastúci počet občanov EÚ, ktorí majú pobyt v oblasti Perzského zálivu alebo doň cestujú. Lepšia spolupráca medzi EÚ a jej členskými štátmi a orgánmi v oblasti Perzského zálivu by mohla byť založená na zavedených opatreniach vrátane konzulárnej reakcie a pripravenosti na krízy. Mnohí občania krajín GCC majú pobyt alebo vlastnia majetok v EÚ alebo študujú na európskych univerzitách. EÚ uznáva silný záujem krajín GCC o zaradenie do zoznamu krajín s bezvízovým stykom s EÚ. EÚ za svoj záujem takisto považuje podporu kontaktov medzi ľuďmi a cestovania v rámci krajín EÚ a GCC. Spojené arabské emiráty získali bezvízový režim v roku 2015. Komisia už Rade a Európskemu parlamentu predložila návrh na oslobodenie od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Kataru a Kuvajtu. Komisia v záujme podpory partnerstva medzi oboma regiónmi a posilňovania už tak hlbokých politických, hospodárskych, výskumných, vzdelávacích, kultúrnych a spoločenských výmen urýchlene rozprúdi technické diskusie so zvyšnými krajinami GCC na zabezpečenie splnenia príslušných kritérií s konečným cieľom dosiahnuť oslobodenie od vízovej povinnosti pre všetky krajiny GCC, čo predstavuje spoločný záujem GCC a EÚ. EÚ medzičasom naďalej pokračuje v práci na znižovaní záťaže pre žiadateľov o udelenie víza z krajín GCC prostredníctvom miestnej adaptácie svojich vízových pravidiel a systematickom vydávaní dlhodobo platných víz na viac vstupov (s platnosťou najviac 5 rokov) pre cestujúcich, ktorí nepredstavujú žiadne konkrétne riziko. Návrhom na digitalizáciu postupu pre vydávanie schengenských víz sa vízový postup stane pre žiadateľov do značnej miery bezpapierovým a bezkontaktným, a tým aj časovo a nákladovo efektívnejším. Zoznam opatrení: ·Urýchlene začať technické diskusie so zostávajúcimi krajinami GCC, na ktoré sa vzťahuje vízová povinnosť, o oslobodení od vízovej povinnosti. Uľahčiť vydávanie dlhodobo platných víz na viac vstupov. ·Posilňovať výmeny v oblasti migrácie a mobility, najmä pre mladých ľudí, v oblasti kultúry a športu s cieľom spájať ľudí a vytvárať súdržnejšie spoločnosti. ·Zintenzívniť dialóg s partnermi v oblasti Perzského zálivu o ľudských právach a následné činnosti a podporovať inkluzívny dialóg s občianskou spoločnosťou. Podporovať predovšetkým rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien. ·Rozvíjať spoluprácu na medzikultúrnom a medzináboženskom dialógu na podporu bratstva, tolerancie a mierového spolunažívania medzi ľuďmi. ·Zlepšiť spoluprácu medzi GCC a EÚ v oblasti riadenia v otázkach, ako je boj proti korupcii, podpora transparentnosti a zabezpečenie zodpovednosti. ·Zintenzívniť prostredníctvom programu Erasmus+ a akcií Marie Curie-Skłodowskej spoluprácu medzi EÚ a GCC v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, vedeckého výskumu a občianskej angažovanosti. ·Posilňovať kultúrnu a verejnú diplomaciu na zvyšovanie povedomia a zviditeľňovať EÚ v krajinách GCC s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie. 7. Silnejšie inštitucionálne partnerstvo Štrukturálnu spoluprácu s GCC a jej členskými štátmi upravuje dohoda o spolupráci uzavretá v roku 1989 a dvojstranné dohody o spolupráci medzi Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a ministerstvami zahraničných vecí šiestich krajín GCC. Súčasťou tohto rámca sú rôzne formáty politickej a sektorovej konzultácie a spolupráce, ako aj výmeny v oblasti regionálneho rozvoja na rôznych úrovniach. Dialógy o ľudských právach sa otvorili so Spojenými arabskými emirátmi, s Bahrajnom, Katarom, Kuvajtom a so Saudskou Arábiou. Objavuje sa výrazný impulz a spoločný záujem o zabezpečenie strategickejšieho zamerania vzťahov medzi EÚ a GCC a posilňovanie inštitucionálnych dohôd o spolupráci. EÚ sa bude opierať o existujúci rámec kombinujúci bilaterálnu spoluprácu s posilneným regionálnym partnerstvom a podľa potreby s rozvojom hlavných opatrení. EÚ by mohla v tomto duchu preskúmať možnosť samitu s GCC. EÚ zvýši viditeľnosť a efektívnosť opatrení EÚ otvorením delegácie v Katare v roku 2022. EÚ preskúmava možnosť otvorenia delegácie v Ománe a vymenovania veľvyslanca pri EÚ v GCC, čo by odzrkadľovalo zastúpenie GCC v EÚ. EÚ plánuje preskúmať možnosť rokovania s krajinami GCC o partnerských dohodách, čo by poskytlo pevnejší a komplexnejší rámec pre inštitucionálnu spoluprácu. Medziregionálny rámec sa zlepší usporadúvaním sektorových ministerských stretnutí medzi EÚ a GCC o otázkach spoločného záujmu, ako sú obchod a investície, hospodárska diverzifikácia, zelená transformácia a digitalizácia. Tento nový formát bude dopĺňať existujúce opatrenia, ako je Spoločná rada EÚ – GCC a zasadnutie trojky EÚ – GCC, ktoré sú organizované popri VZ OSN. Zabezpečí sa tým vykonávanie nového spoločného akčného plánu EÚ a GCC, ktorý sa prijal 21. februára 2022 na poslednom zasadnutí ministrov EÚ – GCC. Vytvorením každoročného politického dialógu medzi EÚ a GCC by sa prispelo k riešeniu geopolitického vývoja, ktorý vplýva na oba regióny, ako aj politických aspektov spolupráce, obhajovania záujmov a riešenia konfliktov. EÚ a krajiny Perzského zálivu by mohli na základe tohto rámca podporovať aj medziregionálnu spoluprácu, najmä s regiónom južného susedstva, a spolupracovať s ďalšími regionálnymi organizáciami, ako je Liga arabských štátov, Únia pre Stredozemie a Organizácia islamskej spolupráce. EÚ bude okrem toho prostredníctvom workshopov, partnerských výmen a študijných ciest vynakladať úsilie o spoluprácu s generálnym sekretariátom GCC, ktorá bude založená na inštitucionálnych a organizačných skúsenostiach EÚ v oblastiach záujmu generálneho sekretariátu GCC, ako sú tvorba a koordinácia politík a verejná diplomacia. Zoznam opatrení: ·Ďalej posilňovať inštitucionálnu spoluprácu medzi EÚ a GCC usporadúvaním každoročného politického dialógu, konzultácií o viacstranných otázkach a sektorových ministerských stretnutí medzi EÚ a GCC, počnúc zelenou transformáciou a koordináciou v oblasti humanitárnej činnosti.