ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

Stály výbor pre výskum a štatistiku (SCRS), pomocný vedecký výbor ICCAT, vo svojej súhrnnej správe o vykonávaní za rok 2012 uvádza okrem ďalších tvrdení aj tieto skutočnosti (1): 3.2.1 Od roku 1998 platia obmedzenia výlovu pre správne jednotky východný Atlantik a Stredozemné more. Komisia stanovila v roku 2002 celkový povolený výlov (TAC) tuniaka modroplutvého vo východnom Atlantiku a Stredozemnom mori na 32 000 ton na roky 2003 – 2006, 29 500 ton na rok 2007 a 28 500 ton na rok 2008.- Neskôr stanovila TAC na 22 000 ton (2009), 19 950 ton (2010) a 18 500 ton (2011). Avšak celkový povolený výlov na rok 2010 bol revidovaný a stanovený na 13 500 ton, pričom na ďalšie roky (na rok 2011 a neskôr) bol stanovený taký rámec pre TAC, ktorý bude dostatočný na to, aby umožnil obnovu populácie tuniaka až na objem biomasy maximálneho udržateľného výnosu od roku 2010 do roku 2022, s pravdepodobnosťou najmenej 60 %. TAC na roky 2011 a 2012 bol stanovený na 12 900 ton. 3.2.2 Odporúčanie ICCAT 10-04 z roku 2010 v zásade podnietilo obnovu populácie tuniaka modroplutvého, pretože súbežne s novým znížením TAC na 12 900 ton na roky 2011 a 2012 malo rozhodujúci vplyv na obmedzenie rybolovnej kapacity a podporu kontrolných opatrení, čo viedlo k veľmi výraznému zníženiu počtu rybárskych plavidiel a účinnej kontrole ich výlovu. 3.2.3 Hoci si odhady výlovu uskutočňované pomocou kapacitných meraní vyžadujú opatrnosť, podľa výkladu SCRS došlo vďaka realizácii plánu obnovy, monitorovaniu a kontrolám jeho plnenia k značnému poklesu výlovu vo východnom Atlantiku a Stredozemnom mori. 3.2.4 Okrem toho vyšší výskyt alebo vyššia koncentrácia tuniakov modroplutvých v severozápadnej časti Stredozemného mora, ktoré boli zistené leteckým mapovaním, by takisto mohli odrážať pozitívne výsledky právnej úpravy zameranej na zvýšenie minimálnej veľkosti. Výsledkom odporúčania 06-05 bola vyššia úroveň výnosov v závislosti od obnovy populácie (yield-per-recruit levels) v porovnaní s obdobím krátko po roku 2000, ako aj k väčšej obnove biomasy neresiacej sa populácie, a to vďaka vyššej pravdepodobnosti prežitia mladých jedincov. 3.2.5 Uplatňovanie nedávnych nariadení aj predchádzajúcich odporúčaní sa jasne odrazilo na poklese objemu výlovu a úmrtnosti pri rybolove. Všetky ukazovatele týkajúce sa CPUE (t. j. výlovu na jednotku úsilia) mali v posledných rokoch rastúci trend. Výbor podotýka, že zachovanie výlovu na úrovni súčasného TAC (12 900 ton) či TAC na rok 2010 (13 500 ton) v súlade so súčasným programom riadenia pravdepodobne umožní, aby sa populácia v uvedenom období rozrástla, čo je v súlade s cieľom dosiahnuť mieru úmrtnosti a biomasu zodpovedajúcu maximálnemu udržateľnému výnosu odteraz do roku 2022, a to s pravdepodobnosťou najmenej 60 %.
4.9

Výbor sa domnieva, že cieľ uvedený v bode 5.1 návrhu odporúčania, podľa ktorého „členské štáty by mali prijať opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto odporúčania najneskôr do 24 mesiacov od uverejnenia, a do tohto dátumu by mali oznámiť Komisii všetky opatrenia prijaté v súlade s týmto odporúčaním“, je ťažko realizovateľný z toho dôvodu, že by bolo potrebné zabrániť tomu, aby členské štáty mohli dostať výnimku z povinnosti realizovať rámcovú stratégiu EÚ a plniť svoje vlastné záväzky. Súčasný návrh obsahovo predstavuje len časť systému rozsiahlych očakávaní, ktoré boli vymedzené v rámcovej stratégii v širokom rámci a ktoré musí Komisia každoročne vyhodnocovať.
1.3

Akčný plán je pomerne vágny a nevenuje dostatočnú pozornosť cyklickému charakteru krízy. Aby si toto odvetvie z hľadiska európskeho výrobného priemyslu a zamestnanosti zachovalo strategický význam a aby sa predišlo jeho ďalšiemu oslabovaniu, EHSV žiada Európsku komisiu prijať naliehavé opatrenia, ako napríklad: — spolu so sociálnymi partnermi dôkladne zhodnotiť existujúce kapacity, — prijať opatrenia na uľahčenie využívania a prepravy šrotu a predchádzanie nelegálnemu vývozu, — vo veľkom rozsahu využívať štrukturálne fondy EÚ a zabezpečiť, aby sa pri ich prideľovaní dostatočne zohľadnilo sektorové zameranie, — vypracovať dočasné opatrenia (ako napríklad v Nemecku kurzarbeit, t. j. skrátený pracovný čas) spolufinancované z verejných zdrojov a/alebo posilniť už zavedené opatrenia s cieľom zabezpečiť udržanie pracovníkov v oceliarskom priemysle, — zvýšiť dopyt v odvetviach, ktoré na oceliarstvo nadväzujú, a to okrem iného bezodkladným zavedením navrhnutých opatrení pre automobilový priemysel a stavebníctvo. Celkovo je potrebné nastoliť rovnováhu medzi fiškálnou konsolidáciou (t. j. úspornými opatreniami) a aktívnou priemyselnou politikou, ktorá podnecuje investície a vytváranie pracovných miest (1). Na zvýšenie dopytu po oceli nebude stačiť, ak sa budeme spoliehať len na automobilový priemysel a stavebníctvo, — poskytnúť oveľa viac prostriedkov, vrátane z verejných zdrojov, na investície do vývoja nových technológií a vypracovania nových postupov na ďalšiu modernizáciu zariadení a závodov, — zaviesť udržateľný model na posilnenie európskeho oceliarskeho priemyslu. Mali by sa čo najskôr navrhnúť a propagovať európske normy udržateľnosti, ako napríklad značka SustSteel (Steel Construction Products Mark), — Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii by nemal ponúkať opatrenia ex post, ale mal by sa zamerať na predvídanie zmien, napríklad uľahčovať zavádzanie nových technológií a pomáhať pracovníkom, aby sa s nimi oboznámili.
2.5

V súvislosti so zdravím rastlín Komisia navrhuje definovať koncepciu karanténnych škodcov a rozdeliť ich do kategórií. Tieto kritériá by sa potom použili na určenie toho, či sa škodlivý organizmus označí za karanténneho škodcu. Komisia je oprávnená prijať použitím vykonávacích aktov zoznamy konkrétnych rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré podliehajú zákazom a osobitným predpisom týkajúcich sa dovozu do EÚ a pohybu v EÚ, ako aj predpisom riadiacim uvedenie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do chránených oblastí a pohyb v nich.
1.10

EHSV považuje na daný účel za najvhodnejšie a najlepšie odporúčanie, ktoré vydali FSB a ESRB (4) týkajúce sa rizikovosti fondov so stálou čistou hodnotou aktív (CNAV), ktoré by sa mali transformovať na fondy s pohyblivou, resp. variabilnou hodnotou aktív (VNAV). Vzhľadom na to, že najvyššie možné riziko, ktorému sa čelilo, presahovalo 6 %, kapitálová rezerva vo výške 3 % celkovej hodnoty aktív FPT sa javí ako nedostatočná na to, aby dokázala čeliť požiadavkám na likviditu v situácii, keby sa všetci účastníci trhu rozhodli v očakávaní prudkých otrasov na trhu náhle vybrať svoje vklady.
5.3

V plnej miere súhlasí so snahou Komisie urýchliť postupy, podľa ktorých sa riadi fungovanie FSEÚ, vzhľadom na to, že tieto postupy musia podliehať mechanizmom, ktoré by mali byť vždy spoľahlivé a riadiť sa jasnými a jednoduchými pravidlami fungovania.
3.4

Výbor podporuje decentralizovaný prístup k európskemu roku. Pracovné skupiny na vnútroštátnej úrovni by mali v súvislosti s daným rokom zaviesť národné motto, slogan alebo pozvánku, ktoré by čo najlepšie odzrkadľovali situáciu v členskom štáte. Pracovné skupiny na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni by sa mali zriadiť najneskôr 2 mesiace po prijatí návrhu a mali by mať prístup finančným prostriedkom vyčleneným na takýto rok. Činnosť pracovných skupín a podpora tejto činnosti by mali pokračovať aj po jeho skončení. Kľúčovú úlohu by v pracovných skupinách mala hrať organizovaná občianska spoločnosť.
1.9

Vzhľadom na to, že občania sú mimo vlastného zavinenia, ako daňoví poplatníci, pracovníci, sporitelia alebo spotrebitelia, hlavnými obeťami finančnej a hospodárskej krízy, EHSV navrhuje, aby sa posilnili regulačné iniciatívy týkajúce sa ich ochrany prostredníctvom transparentnosti, korektného informovania, sociálnej zodpovednosti finančného sektoru a ochrany spotrebiteľov a malých investorov a poukazuje na svoje vecné pripomienky, ktoré formuloval v súvislosti so zapojením občianskej spoločnosti do regulácie finančných trhov (6).
2.9

Hoci sú výskum a inovácia vzájomne úzko späté, „inovácia sa nesmie zahrnúť do výskumu a výskum sa takisto nesmie zahrnúť do inovácie. Znamenalo by to kultúrne ochudobnenie európskych základných hodnôt“ (3).
3.2

Do pôsobnosti smernice nepatria nezávislé cestovné služby ani organizovanie služobných ciest, pričom v článku 2 sa uvádzajú ďalšie oblasti, ktoré sú z jej pôsobnosti vyňaté. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že vyňatie na základe článku 2 ods. 2 písm. c) by v žiadnom prípade nemalo mať vplyv na podnikateľa alebo jedného z jeho zamestnancov, ktorý využije asistenčnú cestovnú službu alebo cestovnú službu na pracovné účely či kombináciu služobnej cesty a dovolenky, na ktoré sa nevzťahuje rámcová zmluva. Na všetky zámery a účely by teda takéto cestovanie spadalo pod definíciu cestovných služieb a/alebo asistenčných cestovných služieb.
EHSV zároveň víta zmeny pravidiel o cezhraničnom prijímaní, no trvá na tom, že by to nemalo viesť k vytvoreniu nových prekážok medzi veľkými a malými obchodníkmi. Návrhom by sa v prípade spotrebiteľských kariet umožnilo cezhraničné prijímanie vo výške stropu už od nadobudnutia jeho účinnosti. Ak čo najskôr nedôjde k implementácii na vnútroštátnej úrovni (ako sa odporúča v bode 1.4), mohlo by to znamenať, že zo stropov by mohli ihneď profitovať len veľkí predajcovia tým, že by svoje príjmové operácie presunuli na cezhraničnú úroveň, kým malé a stredné podniky, ktoré túto možnosť nemajú, by naďalej za svoje transakcie platili vysoké domáce sadzby. Nedá sa predpokladať, že domáce banky by tieto sadzby dobrovoľne znížili, aby vyrovnali presun obchodu na cezhraničných prijímateľov. Výbor sa takisto domnieva, že komerčné karty by sa mali zahrnúť do pravidiel o cezhraničnom prijímaní formou ustanovenia, že uplatniteľným výmenným poplatkom by mal byť poplatok krajiny, v ktorej prijímateľ pôsobí.
4.7

V súlade so závermi Európskej rady zo 7. a 8. februára 2013 a s ustanoveniami článku 22 nariadenia o spoločných ustanoveniach sa miera spolufinancovania zvýšila o 10 percentuálnych bodov. Uvedené sa bude uplatňovať v programovom období 2014 – 2020, a to do 30. júna 2016, keď sa prehodnotí možnosť zvýšenia. Keďže programové obdobia 2007 – 2013 a 2014 – 2020 sa prekrývajú, je potrebné zabezpečiť ucelené a jednotné zaobchádzanie s členskými štátmi prijímajúcimi finančnú pomoc v oboch obdobiach. Členské štáty prijímajúce finančnú pomoc by preto mali mať možnosť využívať výhody plynúce zo zvýšenej miery spolufinancovania až do konca obdobia oprávnenosti a mali by mať možnosť nárokovať si zvýšenú mieru spolufinancovania vo svojich žiadostiach o konečný zostatok, aj keď sa už finančná pomoc nebude poskytovať.
1.2

EHSV sa domnieva, že je potrebné chrániť finančné záujmy Únie, koherentnosť systému trestného práva EÚ by však bola zabezpečená lepšie, ak by sa v nariadení presne vymedzila (1) používaná terminológia a najmä trestné činy, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie a ktoré musia byť následne predmetom trestného stíhania v členských štátoch. Toto vymedzenie pojmov by sa malo zahrnúť do nariadenia alebo by sa mohlo uvádzať v prílohe podľa vzoru nariadenia o Eurojuste (2), prípadne by mohlo byť doplnené v podobe smernice. Vymedzenie týchto pojmov môže poskytnúť neskorší regulačný rámec pre trestné činy, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, a zabezpečiť, aby sa rešpektovala zásada zákonnosti („nullum crimen sine lege“).
7.3

Skutočné vytváranie funkčných blokov vzdušného priestoru (v protiklade k čisto inštitucionálnemu) bolo často blokované zo strachu, že by sa znížili príjmové toky z poplatkov za letové navigačné služby, a to v niektorých prípadoch až o viac ako 30 %, ak by k takémuto vývoju muselo dôjsť a racionalizovali by sa služby, napr. skrátením tratí. Silná opozícia zamestnancov, ktorí by bránili súčasný počet pracovníkov, by predstavovala ďalšiu otázku, s ktorou by boli členské štáty v tejto súvislosti konfrontované. Hoci je táto neistota pochopiteľná, nie je opodstatnená. Účinnejší manažment letovej prevádzky dosiahnutý vďaka vytvoreniu skutočného jednotného európskeho neba by spolu s rýchlym technologickým pokrokom lepšie zaistil nepretržitý rast leteckej dopravy v Európe, zachoval zamestnanosť a prostredníctvom skôr manažérsko-dozornej úlohy by na riadiacich letovej prevádzky preniesol väčšiu zodpovednosť.
4.1.2

Bez ohľadu na to by sa obmedzenie na žaloby, ktoré požadujú kolektívne zdržanie sa určitého konania a náhradu škody, mohlo preskúmať z hľadiska ochrany spotrebiteľa. Prípadne by sa mohli stanoviť ďalšie prvky kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu pre prípady, pri ktorých sa to isté nezákonné porušenie práva EÚ týka dvoch alebo viacerých osôb. Mohlo by sa to týkať napríklad určovacích žalôb, spochybnenia zmluvy v dôsledku omylu alebo nárokov na plnenie zo záruky. Európska komisia by mala tieto skutočnosti zohľadniť.
1.3

EHSV zastáva názor, že niektoré existujúce piliere najvyššej kvality, ktoré sú nevyhnutné na to, aby Európe poskytovali stimuly, sa musia posilniť a viac rozvinúť. Potenciál by sa posilnil, ak by aj menej rozvinuté subjekty v EÚ mohli využívať rozsiahly verejný a súkromný program financovania navrhovaný v oznámení. V tejto súvislosti sa musí upraviť systém štátnej pomoci a dotácií vzhľadom na to, že problémom európskeho priemyslu v oblasti špičkových technológií nie je hospodárska súťaž medzi európskymi podnikmi, ale skutočnosť, že v mnohých odvetviach špičkových technológií neexistujú konkurencieschopné podniky a lídri v celosvetovom meradle. Táto politika by sa mala spružniť vzhľadom na toto špičkové odvetvie nielen v prospech spoločnej technologickej iniciatívy, ale aj s cieľom pomôcť podnikom dosiahnuť svetovú úroveň, tak ako je to v Ázii a v USA.
8.7

Pokiaľ ide o „spoplatnenú položku“, ako príklad možno uviesť, že na základe odlišnej situácie v jednotlivých členských štátoch sa to isté povolenie vydá v jednej krajine vo viacerých jazykoch a v súvislosti s týmto povolením sa vzhľadom na to bude v databáze uvádzať viac zápisov. Väčšina činností dohľadu nad liekmi sa bude vykonávať na základe účinnej látky a nie na základe „spoplatnenej položky“, a mali by byť podľa toho aj odmeňované. Európsky hospodársky a sociálny výbor preto navrhuje, aby sa spoplatnená položka vzťahovala na európske číslo konania. Za štátne povolenia by sa nemalo platiť viackrát.
5.3.1

Niekedy sa článok 5a uplatňuje na prvky, o ktorých „nepodstatnej“ povahe možno značne pochybovať. Platí to napríklad pre: — nariadenie (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o usmernenia pre podmienky prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (článok 23), — nariadenie (ES) č. 714/2009, pokiaľ ide o usmernenia týkajúce sa kompenzačných mechanizmov medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav, — článok 23 ods. 1 a 4 a článok 40 ods. 3 smernice 2006/123 z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, ktoré umožňujú vymedziť to, čo je primerané povahe a rozsahu rizika, na účely poistenia profesijnej zodpovednosti, — článok 12, článok 34 ods. 1 a článok 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1371/2007 z 23. októbra 2007, pokiaľ ide o poistenie zodpovednosti voči cestujúcim v železničnej doprave.
4.4

EHSV berie na vedomie rozhodnutie Komisia rozbehnúť vyšetrovanie na trhu so swapmi na úverové zlyhanie (CDS), s cieľom zistiť, či veľké banky (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole y Société Générale) nepoužili postupy obmedzujúce hospodársku súťaž v súvislosti s finančnými informáciami nevyhnutnými pre pôsobenie na tomto trhu (ktoré údajne poskytli len spoločnosti Markit) a v súvislosti so systémom clearing (keď deväť z uvedených bánk údajne uprednostnilo spoločnosť ICE Clear Europe).
2.7

Na to, aby sa ďalej odbúravali prekážky brániace mobilite pracovnej sily, by mali byť prijaté ďalšie opatrenia s cieľom poskytnúť mobilným pracovníkom zrozumiteľné informácie týkajúce sa pracovného alebo sociálneho práva v jazyku ich krajiny. Okrem toho by sa malo pre pracovníkov zaviesť samostatné právo na poradenské služby. Príslušné poradenské štruktúry by mali byť úzko prepojené so sociálnymi partnermi a s portálom EURES a mali by zaručiť, aby boli mobilní pracovníci už vo svojich krajinách pôvodu informovaní o sociálnych a právnych záležitostiach v cieľových krajinách.
3.3

Vnútorný trh nemôže existovať, ak budú naďalej existovať „štátne hranice“ pre obchod s energiou, a k cezhraničnej kapacite by sa malo pristupovať rovnako ako k vedeniam alebo potrubiam, ktoré neprekračujú hranice. V oznámení by sa malo zdôrazniť, že okrem rozdielov vo vnútroštátnych predpisoch je prístup k cezhraničnej kapacite naďalej jednou z hlavných prekážok pri skutočnom odstraňovaní bariér na vnútornom trhu s energiou. Napríklad všeobecné rozšírenie stanovovania vstupných/výstupných cien a spôsob prideľovania kapacity na prenos vo všetkých členských štátoch by mohlo oživiť cezhraničný obchod, čo je vhodnejšie ako bodový model, ktorý vytvára stimuly pre investície prevádzkovateľov prenosových sústav, aby investovali do odstraňovania kapacitných prekážok, ako sú napr. cezhraničné prekážky v oblastiach, v ktorých zabezpečujú služby. Bude to prínosné pre všetky subjekty na trhu vrátane subjektov na trhu s energiou z nepravidelných obnoviteľných zdrojov. Komisia a ACER (Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky) popri ENTSO-E (Európskej sieti prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu) musí prehodnotiť systémy prideľovania a zaviesť pre prevádzkovateľov prenosových sústav povinnosti týkajúce sa energetických búrz. Revízia je potrebná na to, aby sa zabezpečilo, že na vnútroštátnych hraniciach neexistujú prípadné „umelé prekážky“, ktoré by mohli obmedziť tok energie medzi členskými štátmi. Takéto „umelé prekážky“ môžu vznikať v dôsledku vnútroštátnych protekcionistických politík, ktoré majú za cieľ zaviesť jednotné domáce sadzby alebo v dôsledku možných nekalých obchodných praktík zo strany vnútroštátnych prevádzkovateľov prenosových sústav, ktorí presúvajú domáce kapacitné prekážky na hranice oblastí, v ktorých poskytujú služby. Takéto pravidlá by podnietili prevádzkovateľov prenosových sústav, aby svoje investície sústredili do lepších cezhraničných prepojení prenosových sietí.
1.7

EHSV okrem toho usudzuje, že návrh smernice môže pomôcť zaviesť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže na európskom trhu a zabrániť tomu, aby boli niektoré podniky oslobodené od povinností, napr. čo sa týka informovania a porád, ktoré sú pre konkurenčné spoločnosti so sídlom v inom členskom štáte povinné. Vzhľadom na medzinárodnú povahu činností v námornom sektore a hospodársku súťaž prebiehajúcu v tomto odvetví poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť, aby podmienky hospodárskej súťaže boli v EÚ, ale aj v medzinárodnom meradle, spravodlivé, a zdôrazňuje, že je potrebné účinne odrádzať od sociálneho dampingu a nekalej hospodárskej súťaže. Mnohé aktivity na súši sú podmienené medzinárodnou hospodárskou súťažou a skutočnosť, že hospodárska súťaž existuje aj v námornom sektore, nie je dôvodom na to, aby boli námorníkom odopierané dôležité pracovné a sociálne práva.
3.2

Návrh vychádza z dvoch predpokladov: rozdiely v národných legislatívach by brzdili cezhraničný spoločný výskum a poškodili by konkurencieschopnosť podnikov, ktorých obchodné tajomstvo by mohlo byť narušené v členských štátoch s najmenšou ochranou.
4.9

Cieľové hodnoty v oblasti prevencie používania ľahkých plastových tašiek by predstavovali jasný cieľ a boli by pre členské štáty ukazovateľom, ktorý možno monitorovať a v prípade potreby právne presadzovať. Na druhej strane by sa tým členským štátom ponechal priestor na výber prostriedkov potrebných na dosiahnutie tohto cieľa. Takýmito prostriedkami môžu byť ekonomické podnety ako napr. dane a odvody, kampane pre zvyšovanie povedomia spotrebiteľov, regulačné opatrenia alebo ich kombinácia, v závislosti od konkrétnych podmienok v jednotlivých členských štátoch. V rámci posúdenia vplyvu sa zvažovala cieľová prevenčná hodnota 35 tašiek na osobu na rok. Táto hodnota sa zakladá na priemernej spotrebe ľahkých plastových tašiek v 25o% členských štátov s najlepšími výsledkami v roku 2010, a preto ju možno považovať za primeranú a realistickú hodnotu i pre iné členské štáty. Premietnutím tejto hodnoty na prevenčný cieľ na úrovni EÚ sa dosiahne zníženie jednorazových plastových tašiek v EÚ o 80o%, ktoré by malo predstavovať minimálny cieľ.
2.3.4

Je ešte príliš skoro na to, aby sme vyhlasovali, že kríza eurozóny je za nami. Existujú riziká, ako napríklad dlhotrvajúca príliš nízka úroveň inflácie (menej ako 1 %), ktorá by mohla viesť k deflácii, čo by mohlo mať katastrofálne dôsledky, pokiaľ ide o vyhliadky na oživenie. Menová politika ECB je v tejto súvislosti rozhodujúca. Medzi inými rizikami výbor poukazuje na to, že viaceré banky by sa ešte mohli ukázať príliš slabé na to, aby splnili svoje povinnosti. Budúci stresový test pod dohľadom ECB je dôležitým ukazovateľom situácie vo finančnom sektore.
2.6

Harmonizácia daňového priznania k DPH by okrem úspor pre podniky na strane jednej znamenala aj dodatočné jednorazové výdavky pre daňové orgány jednotlivých štátov, na strane druhej. Podľa štúdie PwC (2013) by výdavky daňových orgánov na IT spojené s implementáciou jednotného priznania k DPH predstavovali približne 800 mil. až 1 mld. EUR. Tieto výdavky by mali byť v stredno- až dlhodobom horizonte vyvážené pozitívnymi vplyvmi na efektivitu výberu dane a boja proti daňovým podvodom a únikom. Zároveň je potrebné prízvukovať, že implementácia tohto návrhu so sebou prinesie aj nevyhnutné náklady pre daňové subjekty (zmena účtovného softvéru).
2.8

Rozsiahlejšie zaradenie stáží spojených so vzdelávacími programami do rámca kvality pre stáže by umožnilo systematickejší prístup v oblasti stáží „v rámci otvoreného trhu“, najmä s ohľadom na už existujúce metódy zabezpečenia kvality v odvetví vzdelávania, ktoré by mohli byť vzorom účinnej kontroly kvality všetkých systémov stáží. Zavedenie jednotného nástroja na zabezpečenie kvality pre všetky typy stáží by zlepšilo pochopenie a transparentnosť podmienok kvality a súčasne by pomohlo prispôsobiť stáže tak, aby prinášali študijné výsledky. Je však dôležité zabezpečiť, aby takýto nástroj nebol v rozpore s príslušnými právnymi predpismi v členských štátoch.
1.4

EHSV poukazuje na to, že je potrebné efektívne využívať dostupné európske a najmä národné programy financovania na podporu optimálneho využitia nových technológií a otvorených vzdelávacích zdrojov primerane prispôsobených osnovám. Osvedčené postupy, ktoré sa uplatňujú v niektorých štátoch, treba preštudovať, šíriť a podporovať, napr. so zreteľom na stimuly, ktoré by sa mali ponúknuť podnikom, ktoré chcú vybaviť školy novými informačnými a komunikačnými technológiami (IKT).
2.3

Tento vývoj je v súlade so skoršími stanoviskami výboru (2), a to z roku 2006: „Prvou prioritou by malo byť zavedenie európskeho systému obchodu s emisiami (ETS) prostredníctvom medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), ktorá by sa mala postarať o celosvetové používanie tohto systému. Prvým praktickým krokom a veľmi dobre realizovateľnou možnosťou by mohlo byť – pokiaľ sa to v priebehu rokovaní ukáže byť vhodné – zavedenie systému obchodovania s emisiami v rámci EÚ“, z roku 2007: „Začlenením letectva do pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v rámci Spoločenstva (ETS) sa potenciálne posilní samotný systém a zvýši sa jeho účinnosť ako vynikajúceho modelu riešenia problematiky emisií CO2 na celosvetovej úrovni“ a nedávnym z roku 2013: „Výbor preto víta iniciatívu, ktorá plánuje zaviesť moratórium na uplatňovanie systému obchodovania s emisnými kvótami pre letecké spoločnosti prevádzkujúce lety do a z Európskeho hospodárskeho priestoru na obdobie, kým nebudú známe závery rokovaní na celosvetovej úrovni.“