SK Úradný vestník Európskej únie C 306/42

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia v oblasti invazívnych druhov“

KOM(2008) 789 v konečnom znení

2009/C 306/10

Európska komisia sa 3. decembra 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia v oblasti invazívnych druhov“

Grémium výboru poverilo 24. februára 2009 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán SIECKER rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 454. plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2009 (schôdza z 11. júna) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 109 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Invazívne druhy sú čoraz väčšou hrozbou pre biodiverzitu, poľnohospodárstvo a verejné zdravie. V súčasnosti sa náklady na škody súvisiace s invazívnymi druhmi odhadujú na 10 až 12 miliárd EUR ročne, čo predstavuje skutočnú hrozbu aj z hospodárskeho hľadiska.

1.2 Výbor uznáva, že – ako už bolo vyjadrené aj na najvyššej politickej úrovni – je jednoznačne potrebné konať. Berie na vedomie aj štyri možnosti riešenia problematiky ID, ktoré sú uvedené v oznámení: „všetko po starom“, využitie existujúcich právnych nástrojov spolu s dobrovoľnými opatreniami, úprava existujúcich právnych predpisov a vytvorenie komplexného osobitného právneho nástroja EÚ.

1.3 Výbor uznáva, že dokument ponúka vynikajúcu analýzu problému. Zároveň však konštatuje, že Spoločenstvo malo v tejto veci konať už pred tromi rokmi, keď bol prijatý Akčný plán pre biodiverzitu, a preto žiada okamžité kroky.

1.4 Výbor je presvedčený o tom, že najlepším spôsobom na riešenie hrozby invazívnych druhov by bolo prijatie komplexného osobitného právneho nástroja EÚ, ako aj založenie európskej agentúry na monitorovanie jeho uplatňovania.

1.5 Vzhľadom na rýchlo rastúci obchod a dopravu výbor zdôrazňuje, že je potrebné zvyšovať informovanosť európskej verejnosti o hrozbe, ktorú predstavujú invazívne druhy. To by sa dalo dosiahnuť komunikačnou a osvetovou činnosťou, upozorňovaním na rôzne hrozby a hospodárske dôsledky nedostatočných alebo chýbajúcich opatrení.

1.6 Výbor považuje za dôležité, aby sa pri uplatňovaní platných predpisov EÚ alebo budúceho komplexného právneho nástroja EÚ náležite zohľadnili sociálne aspekty boja proti invazívnym druhom. V tejto súvislosti môžeme ako názorný príklad uviesť značné zdravotné riziká spojené s dezinfekciou tankerov plynom po ich zakotvení v prístavoch v EÚ.

2. Nastolené otázky

2.1 Čo sú invazívne druhy?

2.1.1 Pojem „invazívne druhy“, ktorý sa používa v tomto dokumente, zahŕňa pojem „cudzie invazívne druhy“, ktorý sa nachádza v Dohovore o biologickej diverzite, a pojem „invazívne nepôvodné druhy“. Invazívne druhy sú všeobecne definované ako druhy, ktorých zavedenie a/alebo rozšírenie môže ohroziť biologickú diverzitu, alebo môže mať iné nepredpokladaná následky. Európska komisia vo svojom oznámení uvádza, že invazívne druhy sú pre EÚ čoraz väčším problémom.

2.1.2 V rámci projektu DAISIE podporovaného 6. rámcovým programom EÚ pre výskum bolo v Európe identifikovaných 10 882 nepôvodných druhov, z ktorých 10 – 15 % má podľa predpokladov negatívny vplyv na hospodárstvo alebo životné prostredie. Hlavnými činiteľmi, ktoré priamo ovplyvňujú biodiverzitu, sú zmena biotopu, zmena klímy, nadmerné využívanie, znečistenie a invazívne druhy.

2.2 Potreba konať

2.2.1 Existujú nástroje EÚ, ktoré sú určené na riešenie štyroch z piatich uvedených činiteľov. Na rozdiel od niektorých krajín OECD však na úrovni EÚ v súčasnosti neexistuje žiadny komplexný nástroj, ktorý by sa zaoberal problematikou invazívnych druhov. Je nevyhnutné, aby sa tento problém riešil, ak má EÚ dosiahnuť svoj cieľ, ktorým je „zastaviť pokles biodiverzity do roku 2010“. Okrem toho sú invazívne druhy pre EÚ aj vážnou hospodárskou hrozbou.

2.2.2 Potrebu koordinovaného postupu v rámci riešenia problematiky invazívnych druhov vyjadrili najvyššie politické miesta. Rada pre životné prostredie, Európsky parlament, Výbor regiónov (1) a Európsky hospodársky a sociálny výbor (2) spoločne zdôraznili potrebu stratégie EÚ týkajúcej sa invazívnych druhov a účinného systému včasného varovania, ako aj účinných mechanizmov reakcie na úrovni EÚ. Podobné záväzky boli začlenené do 6. environmentálneho akčného programu, oznámenia Komisie o zastavení poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch, ako aj do súvisiaceho akčného plánu.

2.3 Hlavné spôsoby šírenia

2.3.1 Invazívne druhy sa môžu na územie nového regiónu dostať prostredníctvom troch obsiahlych mechanizmov: v rámci dovozu ako nová komodita, zavlečením prostredníctvom dopravy a/alebo prirodzeným rozšírením zo susedného regiónu, kde sú takisto cudzím druhom. V dôsledku týchto troch mechanizmov existuje šesť hlavných spôsobov šírenia invazívnych druhov: vypustenie, únik, kontaminant, „čierny pasažier“, koridor a samostatná migrácia.

2.3.2 Rýchlo sa rozrastajúcim obchodom a dopravou sa rozširujú možnosti zavlečenia invazívnych druhov a zvyšujú sa environmentálne tlaky. Existencia jednotného trhu znamená, že ak sa invazívny druh raz dostane na územie jedného členského štátu, dokáže sa rýchlo rozšíriť po celom území EÚ. Otázky týkajúce sa obchodu je preto možné účinne riešiť len na vonkajšej hranici ES. Je možné, že vzhľadom na spôsob, akým sa tieto druhy udomácňujú a šíria, sa opatrenia jedného členského stanú úplne zbytočnými, ak susedné krajiny neprijmú opatrenia alebo reagujú nekoordinovane.

2.3.3 Rastúca koncentrácia CO2, vyššie teploty, vyššia depozícia dusíka, zmenené režimy narušenia a zvýšená degradácia biotopov pravdepodobne uľahčujú ďalšie invázie.

3. Vplyv invazívnych druhov

3.1 Vplyv na životné prostredie

Environmentálne dôsledky invazívnych druhov sú značné – od nepatrných zmien životného prostredia až po rozsiahle zmeny ekosystému a takmer úplné vyhynutie miestnych pôvodných druhov. Invazívne druhy sa vo vzťahu k biodiverzite považujú za jednu z najväčších hrozieb.

3.2 Vplyv na hospodárstvo

Invazívne druhy môžu znížiť výnosy v oblasti poľnohospodárstva, lesného a rybného hospodárstva. O invazívnych druhoch je tiež známe, že znižujú zásoby vody a tým, že prispievajú k zvyšovaniu erózie pôdy, spôsobujú jej znehodnocovanie.

3.3 Vplyv na zdravie ľudí

Invazívne druhy, ktorých dosah zhoršujú klimatické zmeny, spôsobujú ľuďom množstvo zdravotných problémov, ako sú napríklad alergie a kožné choroby.

3.4 Vplyv na rozpočet

V roku 2008 boli náklady na škody súvisiace s invazívnymi druhmi v Európe pôvodne odhadované na 9 600 až 12 700 miliónov EUR na rok. Tento údaj je nepochybne podhodnotený, pretože sa opiera o súčasné výdavky na eradikáciu a kontrolu invazívnych druhov, ako aj o zdokumentované náklady súvisiace s negatívnymi vplyvmi na hospodárstvo.

4. Prístupy k riešeniu problematiky invazívnych druhov

4.1 Pokiaľ ide o politickú reakciu na hrozby invazívnych druhov, medzinárodne dohodnutý „trojstupňový hierarchický prístup“ podporuje opatrenia založené na 1) prevencii, 2) včasnom zistení a eradikácii a 3) kontrole a dlhodobom obmedzení.

4.1.1 Prevencia

Na zníženie ďalšej introdukcie prostredníctvom obchodovania alebo na dosiahnutie jej zamedzenia je nevyhnutné zintenzívniť kontroly a inšpekcie na hraniciach. Zavlečeniu invazívnych druhov zo zahraničia možno predchádzať prijatím prísnejších pravidiel a súbežnou výmenou informácií medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a medzinárodnými orgánmi zaoberajúcimi sa kontrolou invazívnych druhov. Ratifikácia a uplatňovanie dohovoru o záťažovej vode by boli prínosom v súvislosti s predchádzaním zavlečeniu organizmov „čiernych pasažierov“ prenášaných na trupoch alebo v záťažovej vode lodí.

4.1.2 Včasné zistenie a rýchla eradikácia

Včasné zistenie a rýchle odstránenie invazívnych druhov závisí od účinných programov monitorovania spojených s mechanizmom včasného varovania s cieľom čo najskôr informovať ďalšie potenciálne postihnuté oblasti a zabezpečiť výmenu informácií týkajúcich sa možných stratégií eradikácie.

4.1.3 Kontrola a obmedzenie

V prípade udomácnenia a rozšírenia invazívnych druhov sa musí klásť dôraz na kontrolu a obmedzenie. To si opätovne vyžiada účinnú výmenu informácií a realizáciu koordinovaných kampaní a opatrení na kontrolu resp. zastavenie šírenia daných druhov.

5. Existujúce nástroje a možné opatrenia

5.1 Platné právne predpisy

So zreteľom na rôzne prvky uvedenej stratégie Komisia vyhodnotila súčasné právne predpisy EÚ, výskumné programy, akčné plány a ďalšie iniciatívy. Komisia dospela k záveru, že v súbore platných právnych nástrojov EÚ existujú výrazné nedostatky, kvôli čomu je prakticky nemožné primerane reagovať na hrozbu invazívnych druhov. Na medzinárodnej úrovni prijala Medzinárodná námorná organizácia v roku 2004 Dohovor o záťažovej vode, ktorý by mal nadobudnúť účinnosť 12 mesiacov po ratifikácii v 30 štátoch, ktorých kapacita obchodného loďstva predstavuje v celosvetovom meradle minimálne 35 %. K 28. februáru 2009 dohovor ratifikovalo iba 18 štátov, ktorých podiel na svetovej tonáži predstavuje 15,36 %. Medzi uvedenými 18 krajinami sú zastúpené iba dva členské štáty EÚ – Španielsko a Francúzsko. Dohovor ratifikovalo aj Nórsko, ktoré patrí do EHP.

5.2 Možné opatrenia

V oznámení sú uvedené štyri možnosti primeraného riešenia problematiky ID:

5.2.1 „Všetko po starom“

Možnosť „všetko po starom“ je referenčným bodom, na základe ktorého je možné vyhodnotiť ďalšie možnosti.

5.2.2 Maximalizácia využitia existujúcich právnych nástrojov spolu s dobrovoľnými opatreniami

Formálne právne nástroje by zostali v terajšej podobe, prijalo by sa však vedomé rozhodnutie proaktívne riešiť problémy súvisiace s invazívnymi druhmi v rámci existujúcich právnych predpisov. Členské štáty by dobrovoľne začlenili invazívne druhy do svojich hraničných kontrol. Na základe existujúcich opatrení by sa mohol vytvoriť celoeurópsky systém včasného varovania a informovania.

5.2.3 Úprava existujúcich právnych predpisov

Táto možnosť sa v mnohom podobá možnosti uvedenej v bode 5.2.1. V tomto prípade by však jej súčasťou bola aj úprava existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa zdravia rastlín/zvierat s cieľom pokryť väčší rozsah potenciálne invazívnych organizmov.

5.2.4 Komplexný osobitný právny nástroj EÚ

Súčasťou tejto možnosti by bolo vytvorenie komplexného osobitného právneho rámca na riešenie otázky invazívnych druhov s nezávislými hodnotiacimi a intervenčnými postupmi, ktoré by zohľadňovali existujúce právne predpisy. Ak by to bolo žiaduce a rentabilné, technické aspekty realizácie by mohla centrálne riadiť agentúra určená na tento účel. Členské štáty vrátane najvzdialenejších regiónov Európskej únie by boli povinné vykonávať kontroly na hraniciach zamerané na invazívne druhy a vymieňať si o nich informácie. Takisto by sa mohli vytvoriť povinné monitorovacie a informačné postupy a účinné mechanizmy rýchlej reakcie. Hoci sa dá predpokladať, že EÚ do istej miery finančne podporí eradikačné a kontrolné opatrenia, členské štáty by tieto činnosti mohli financovať aj priamo. Z hľadiska kontroly invazívnych druhov by táto možnosť bola najúčinnejšia. Zabezpečila by sa tak najväčšia právna čistota, pričom by bola dodržaná zásada proporcionality.

6. Pripomienky

6.1 Opakovanie

EHSV uznáva, že uvedený dokument predstavuje vynikajúcu analýzu. Podáva jasný obraz o závažnosti hrozby invazívnych druhov pre biodiverzitu, poľnohospodárstvo, zdravie ľudí a celé hospodárstvo. Výbor však s počudovaním konštatuje, že rovnaká analýza – možno nie v doslovne rovnakom znení, ale určite v rovnakom duchu – už bola vypracovaná v rámci Akčného plánu pre biodiverzitu z roku 2006 a ponúkla rovnaké argumenty. EHSV jednoznačne dúfal, že k dnešnému dňu sa podarí dosiahnuť niečo viac, než je len opakované predloženie analýzy spred troch rokov. V oznámení sa navrhujú opatrenia, ktoré mali byť už dávno prijaté.

6.2 Potreba komplexného prístupu

6.2.1 Komisia v oznámení uvádza, že zastavenie poklesu biodiverzity v EÚ nebude možné bez komplexného riešenia problematiky invazívnych druhov. Ekologické, hospodárske a sociálne dôsledky invazívnych druhov v EÚ sú značné a vyžadujú si koordinovanú reakciu. Spoločenstvo v súčasnosti nedokáže účinne riešiť problematiku invazívnych druhov a dostatočná pozornosť sa nevenuje oblastiam s bohatou biodiverzitou, napr. zámorským územiam EÚ. Existujúce právne predpisy EÚ, ktoré čiastočne pokrývajú rôzne aspekty invazívnych druhov, sťažujú koordinovanú realizáciu. Medzi členskými štátmi existuje len veľmi malý alebo žiadny súlad politík. Vedecké scenáre upozorňujú na dramatické zvýšenie biologických invázií. Je preto pravdepodobné, že sa situácia zhorší.

6.2.2 Výbor je presvedčený o tom, že najlepším spôsobom, ako riešiť hrozbu invazívnych druhov, je prijať komplexný osobitný právny nástroj EÚ a zároveň založiť novú európsku agentúru na koordináciu a riadenie riešenia problematiky invazívnych druhov podľa trojstupňového hierarchického prístupu. Ako tiež uviedol časopis Science, toto je jediný spôsob, ako zaručiť účinné kroky. Ročné náklady takejto európskej agentúry sa odhadujú na 4 až 10 miliónov EUR, čo je zanedbateľná suma v porovnaní s nákladmi, ktoré by priniesli ekologické, hospodárske a sanitárne dôsledky tejto hrozby, ak by EÚ neprijala potrebné opatrenia. Výrazným krokom vpred v súvislosti s primeraným riešením problematiky invazívnych druhov by bola aj iniciatíva Komisie na podporu čo najrýchlejšej ratifikácie dohovoru o záťažovej vode v celej EÚ.

6.3 Očakávaný odpor

6.3.1 Nový európsky právne záväzný nástroj, ako aj nová európska agentúra na uplatňovanie nových právnych predpisov sa môžu z finančných dôvodov stretnúť vo viacerých členských štátoch s odporom. Podľa ich názoru by sa takýto druh opatrení mal financovať z rozpočtu EÚ, pretože je absurdné považovať členské štáty s veľkými prístavmi a letiskami (v podstate miesta, kade sa do Európy dostáva väčšina invazívnych druhov) za zodpovedné za financovanie opatrení, z ktorých by mala úžitok celá EÚ. Politici v týchto členských štátoch môžu chápať dodatočné právne predpisy a pravidlá na riešenie rastúcej biologickej invázie ako ďalšie náklady a tým pádom ako prekážku hospodárskeho rastu krajiny. Daňoví poplatníci sa budú týmto dodatočným nákladom pravdepodobne brániť, pretože si zatiaľ v plnej miere neuvedomujú hrozbu, ktorú invazívne druhy predstavujú. Toto zdráhanie sa by však nemalo byť zámienkou na nečinnosť.

6.4 Informovanie a vzdelávanie

6.4.1 Na účinné riešenie problematiky invazívnych druhov je dôležité, aby verejnosť bola informovaná a aby sa na tomto procese podieľala. V súčasnosti sa iba 2 % Európanov domnievajú, že biologické invázie vážne ohrozujú biodiverzitu. Informačná a osvetová činnosť by medzi európskymi občanmi, úradmi a priemyselnými subjektmi mala vybudovať zmysel pre zodpovednosť v súvislosti s možnými hrozbami, ktoré predstavuje obchod s potenciálnymi invazívnymi druhmi a ich pohyb. Ak sa tieto informácie a osveta nebudú obmedzovať iba na ohrozenie biodiverzity, ale upozornia aj na iné riziká (v oblasti verejného zdravia, poľnohospodárstva), ľudia sa budú možno menej zdráhať prijatiu nových právnych predpisov a založeniu novej európskej agentúry, najmä ak bude jasné, že nečinnosť bude z dlhodobého hľadiska oveľa nákladnejšia ako kroky prijaté v súčasnosti. Čím skôr sa podniknú primerané kroky, tým budú celkové náklady nižšie.

6.5 Sociálne aspekty

6.5.1 EHSV navrhuje, aby Komisia preskúmala všetky existujúce nástroje a právne predpisy na boj proti invazívnym druhom a ich spoločensky škodlivým vedľajším účinkom. Názorným príkladom týchto vedľajších účinkov je napríklad plynová dezinfekcia kontajnerov dovezených do Európy z iných kontinentov, ktorá má zabezpečiť ich dekontamináciu pred vyložením v európskych prístavoch.

6.5.2 Existuje niekoľko spôsobov, ako zabezpečiť, aby kontajnery dorazili do prístavov EÚ nekontaminované. Avšak najbežnejším spôsobom je dezinfekcia kontajnerov metylbromidom. Hoci ide o najjednoduchší a najlacnejší spôsob čistenia v prístavoch, odkiaľ sa kontajnery vyvážajú, je to zároveň aj najzložitejší, ako aj najnákladnejší a najnebezpečnejší spôsob dezinfekcie v prístavoch, kam sa kontajnery dovážajú.

6.5.3 Plynom dezinfikované kontajnery potrebujú značný čas na odplynenie, aby bolo bezpečné do nich vstúpiť. Keďže celé hospodárstvo je založené na metóde „just in time“ (presne načas) a kontajnery musia byť vyložené ihneď, často niet dostatok času na ich dôsledné odplynenie. Kvôli tomuto tlaku môžu pracovníci prístavov vstupovať do kontajnerov príliš zavčasu a bez náležitej ochrany. Navyše na plynom dezinfikovaných kontajneroch často chýba riadne označenie o tom, že sa s nimi musí zaobchádzať opatrne. Preprava plynom dezinfikovaného kontajnera je nákladnejšia ako preprava kontajnera, ktorý nebol dezinfikovaný plynom. V záujme ušetrenia nákladov sa množstvo plynom dezinfikovaných kontajnerov prepravuje bez potrebného označenia o potrebe opatrného zaobchádzania. V takýchto prípadoch vstupujú pracovníci prístavov do kontajnerov bez akejkoľvek ochrany, aby ich vyložili hneď po zakotvení v prístave. Keďže metylbromid nie je viditeľný a nemá žiadny zápach, sú pracovníci vystavení účinkom jedovatého plynu bez toho, aby si to uvedomovali. Čoraz viac pracovníkov prístavov tak prišlo do styku s prudko jedovatým metylbromidom, v dôsledku čoho bolo ich zdravie doživotne poškodené. Keďže existujú aj iné spôsoby dezinfekcie, ktoré sú alternatívou používaniu metylbromidu, zákaz dezinfekcie kontajnerov plynom by vhodne zapadol do budúceho rámca udržateľných kontrolných opatrení na včasnú detekciu invazívnych druhov.

V Bruseli 11. júna 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. EÚ C 57, 10.3.2007.

(2) Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007.