PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu /* SEC/2011/1406 v konečnom znení */





1. Vymedzenie problému Z dôvodu obáv z narastajúcej hrozby globálnej zmeny klímy v dôsledku zvyšujúcej sa koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére EÚ zavádza a plánuje mnoho politík a opatrení na zmiernenie zmeny klímy. Významnou súčasťou tohto procesu je zriadenie spoľahlivého rámca pre monitorovanie, hodnotenie, nahlasovanie a overovanie, pretože umožňuje EÚ okrem iného účinnejšie vypracovať a vykonávať budúce politiky a zároveň posúdiť a preukázať plnenie svojich záväzkov. Rozhodnutie č. 280/2004/ES[1] („rozhodnutie o mechanizme monitorovania“) týkajúce sa mechanizmu monitorovania emisií skleníkových plynov v EÚ a uplatňovania Kjótskeho protokolu a jeho vykonávacích ustanovení (rozhodnutie 2005/166/ES)[2] predstavujú hlavné nástroje na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov. Stanovujú podrobnosti o nahlasovaní antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov a o poskytovaní informácií týkajúcich sa vnútroštátnych programov na zníženie emisií, prognóz emisií skleníkových plynov a politík a opatrení v súlade s Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC). Šesť rokov skúseností s vykonávaním rozhodnutia č. 280/2004 a jeho vykonávacích ustanovení v podobe rozhodnutia 2005/166, ako aj ďalšie skúsenosti získané prostredníctvom medzinárodných rokovaní a vykonávania rôznych požiadaviek dohovoru UNFCCC ukázali, že existuje niekoľko oblastí, ktoré je možné významne zlepšiť. Navyše potreba zdokonaliť naše opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a splniť nové alebo pripravované medzinárodné a domáce záväzky vrátane stratégie Európa 2020 si vyžaduje zavedenie vylepšeného systému monitorovania a nahlasovania. Konkrétnejšie sa revízia rozhodnutia o mechanizme monitorovania bude pokúšať riešiť tieto problémy: § Súčasný systém monitorovania a nahlasovania nie je vhodný na vykonávanie nových požiadaviek, ktoré vyplývajú z nových právnych predpisov. Klimaticko-energetický balík opatrení, na ktorom sa dohodla Rada s Európskym parlamentom a Európsky parlament ho prijal 17. decembra 2008, zaviedol pre členské štáty nové požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie, ktoré treba začleniť do revízie rozhodnutia č. 280/2004/ES, aby nadobudli účinnosť. Na úrovni EÚ nie sú k dispozícii dostačujúce údaje na podporu tvorby a realizácie budúcich politík. V mnohých oblastiach a sektoroch, ktoré majú veľký význam pri znižovaní emisií skleníkových plynov a prijímaní opatrení na úrovni EÚ, v súčasnosti neexistujú vhodné ani dostatočne presné zhromaždené údaje na umožnenie a podporu účinnej tvorby a vykonávania politiky. Ide o tieto oblasti: a) námorná doprava, b) letecká doprava, c) využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF) a d) adaptácia. Súčasný systém monitorovania a nahlasovania nezohľadňuje najnovší medzinárodný vývoj v rámci dohovoru UNFCCC a nestačí na zaistenie súladu s novými medzinárodnými záväzkami. EÚ sa na medzinárodnej úrovni zaviazala poskytovať rozvojovým krajinám významnú mieru pomoci vo forme financovania urýchleného začatia činnosti a dlhodobého financovania v oblasti klímy a technologickej podpory. Transparentné a kompletné informácie o druhu a rozsahu poskytnutej podpory sú nevyhnutné na zaistenie viditeľnosti EÚ, účinné dosahovanie cieľov a dosiahnutie dôveryhodnosti voči našim medzinárodným partnerom. Uvedené problémy často viedli k prísnej kritike od iných krajín, podľa ktorej si EÚ a jej členské štáty neplnia svoje záväzky, a túto situáciu treba riešiť. Sú potrebné ďalšie údaje a informácie na monitorovanie pokroku pri dosahovaní cieľa obmedzenia emisií, a to najmä v rámci stratégie Európa 2020. Hlavnými cieľmi stratégie Európa 2020, novej integrovanej stratégie v oblasti hospodárskej politiky pre rast a zamestnanosť, sú európske a vnútroštátne ciele zamerané na obmedzenie emisií. Informáciám, ktoré sa v súčasnosti predkladajú podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania, zjavne chýba transparentnosť, včasnosť, súlad, úplnosť a porovnateľnosť. Relatívne vysoká miera prípadov nesúladu v priebehu posledných rokov naznačuje, že by sa mala zlepšiť transparentnosť, presnosť, súlad a účinnosť súčasného systému monitorovania a nahlasovania. Skúsenosti ukázali, že existuje zvýšená potreba zjednodušenia a zefektívnenia súčasných požiadaviek na nahlasovanie. Skúsenosti s vykonávaním rozhodnutia o mechanizme monitorovania ukázali, že niektoré požiadavky na nahlasovanie neboli splnené podľa očakávania alebo sa informácie nepoužili predpokladaným spôsobom. Ukázalo sa tiež, že by sa mohli posilniť niektoré prepojenia medzi rôznymi nástrojmi na nahlasovanie. 2. Analýza subsidiarity Právnym základom legislatívneho návrhu je článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ. Legislatívny návrh presadzuje oprávnený cieľ v rozsahu pôsobnosti článku 191 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, konkrétne boj proti zmene klímy (zmiernenie a adaptácia). Účelom legislatívneho návrhu je zlepšiť dostupnosť informácií pre tvorbu politik a rozhodovanie v rámci Únie a koordináciu a konzistentnosť nahlasovania EÚ a členskými štátmi podľa dohovoru UNFCCC. Tento presadzovaný cieľ nie je možné dosiahnuť menej prísnymi prostriedkami, ako predstavuje legislatívny návrh. Pomocou opatrení na vnútroštátnej úrovni by sa nedosiahol súlad s medzinárodne dohodnutými záväzkami a tieto opatrenia by nestačili ani na splnenie a dosiahnutie cieľov stanovených v rámci rozhodnutia o spoločnom úsilí (406/2009/ES). Je preto potrebné, aby Únia vytvorila rámec umožňujúci zriadenie rámca na harmonizované podávanie správ v čo možno najširšom rozsahu s cieľom splniť konkrétne medzinárodné požiadavky a požiadavky EÚ. Opatrenia na úrovni EÚ by tiež z dôvodu svojej účinnosti priniesli jednoznačné výhody v porovnaní s opatreniami na vnútroštátnej úrovni. 3. Ciele iniciatívy EÚ Všeobecným cieľom je prostredníctvom včasného a transparentného, presného, úplného, konzistentného a porovnateľného nahlasovania na úrovni EÚ a členských štátov: (a) podporovať EÚ a členské štáty pri plnení ich záväzkov podľa dohovoru UNFCCC; (b) podporovať EÚ a členské štáty pri plnení ich domácich záväzkov zameraných na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na túto zmenu; (c) podporovať účinnú tvorbu a vykonávanie politík EÚ. 3.1 Konkrétne a prevádzkové ciele § Vykonávať požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie stanovené v rozhodnutí o spoločnom úsilí a revidovanej smernici o systéme EÚ na obchodovanie s emisiami o Prevádzkové ciele: § vytvoriť cyklus preskúmania a súladu podľa rozhodnutia o spoločnom úsilí, § začleniť požiadavky na nahlasovanie používania výnosov z aukcií, ako stanovuje revidovaná smernica o systéme na obchodovanie s emisiami. § Zlepšiť súčasný rámec pre monitorovanie a nahlasovanie s cieľom vyhovieť potrebám budúcich európskych a medzinárodných právnych predpisov o Prevádzkové ciele: § stanoviť požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie pre námornú dopravu, § stanoviť požiadavky na nahlasovanie vplyvov leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, § stanoviť požiadavky na nahlasovanie adaptačných opatrení, § stanoviť ďalšie požiadavky na nahlasovanie emisií z LULUCF. § Zlepšiť nahlasovanie EÚ a členskými štátmi o finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám zaisťujúce dodržiavanie medzinárodných záväzkov podľa dohovoru UNFCCC o Prevádzkový cieľ: určiť požiadavky na nahlasovanie finančnej a technologickej podpory poskytovanej rozvojovým krajinám. § Zlepšiť súlad nahlasovania podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania s nahlasovaním podľa iných právnych nástrojov v EÚ, ktoré sa zaoberajú látkami znečisťujúcimi ovzdušie o Prevádzkový cieľ: vytvoriť prepojenia s nahlasovaním emisií skleníkových plynov podľa systému EÚ na obchodovanie s emisiami, informáciami predkladanými v rámci Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR), smernicou o národných emisných stropoch a nariadením o fluórovaných plynoch. § Zlepšiť nahlasovanie zohľadnením skúseností z vykonávania v minulosti o Prevádzkové ciele: § zlepšiť nahlasovanie prognóz, politík a opatrení, § zlepšiť vypracovanie vnútroštátnej správy o inventári. 4. Možnosti politiky a posúdenie vplyvov Revízia rozhodnutia o mechanizme monitorovania podporuje vykonávanie prijatých politík a záväzkov EÚ, najmä záväzkov EÚ podľa dohovoru UNFCCC, ciele a legislatívne nástroje v rámci klimaticko-energetického balíka a realizáciu stratégie Európa 2020. Konkrétne environmentálne, sociálne a hospodárske vplyvy pre mnohé predmetné oblasti už boli posúdené pri prijímaní klimaticko-energetického balíka, ktorý obsahoval osobitné ciele a politiky[3]. Revízia rozhodnutia o mechanizme monitorovania a vykonávacie ustanovenia prispievajú k environmentálnym prínosom určeným v posúdeniach vplyvu týchto nástrojov, a to zabezpečením primeraného monitorovania dosahovania cieľov. Environmentálne vplyvy Rozhodnutie o mechanizme monitorovania sa reviduje s cieľom zlepšiť výsledky EÚ v oblasti životného prostredia: a) zaistením dostupnosti kvalitnejších a úplnejších údajov a informácií (kvalita/úplnosť údajov); b) umožnením lepšieho súladu s domácimi a medzinárodnými cieľmi, záväzkami a požiadavkami (súlad s domácimi a/alebo medzinárodnými záväzkami) a c) umožnením návrhu, vytvorenia a vykonávania ďalších budúcich politických opatrení v tejto oblasti (tvorba/vykonávanie ďalších politík). Pre každú navrhovanú možnosť boli posúdené environmentálne vplyvy na základe kombinácie troch uvedených kritérií (použité hodnotenia: + alebo – sa používa na zodpovedajúce označenie pozitívnych alebo negatívnych vplyvov. Znamienko = znamená žiadny vplyv, +/- malý vplyv, ++/-- stredný vplyv, +++/--- veľký vplyv. Osobitne boli tiež posúdené aspekty súladu a zjednodušenia. (Hodnotenia použité v súvislosti so súladom: NP: malá pravdepodobnosť, SP: stredná pravdepodobnosť, VP: vysoká pravdepodobnosť). Hospodárske vplyvy Rozhodnutie o mechanizme monitorovania je nástroj, prostredníctvom ktorého sa vykonávajú domáce a medzinárodné požiadavky na nahlasovanie. Tieto požiadavky sa uplatňujú na vnútroštátnej úrovni, a preto sa hlavné hospodárske vplyvy spojené s revíziou rozhodnutia o mechanizme monitorovania týkajú administratívneho zaťaženia, ktoré by po zavedení týchto zmien pripadlo orgánom verejnej správy na úrovni členských štátov. Iné vplyvy (sociálna oblasť, zamestnanosť, priemysel, malé a stredné podniky) Navrhované možnosti budú mať zanedbateľné sociálne vplyvy, ktoré sa budú vzťahovať na poskytovanie informácií verejnosti. Týmto vplyvom sa v rámci posúdenia vplyvov nevenovala osobitná pozornosť. Rozhodnutie o mechanizme monitorovania neurčuje pre malé a stredné podniky alebo priemysel žiadne priame ani nepriame požiadavky na nahlasovanie a pravdepodobne nemá žiadny vplyv ani na zamestnanosť, a preto tieto vplyvy neboli posudzované podrobnejšie. 4.1 Vytvorenie cyklu preskúmania a súladu EÚ podľa rozhodnutia o spoločnom úsilí Možnosť č. 1: Žiadne vnútorné preskúmanie na úrovni EÚ. Využívanie iba súčasného preskúmania podľa dohovoru UNFCCC. („Žiadna zmena politiky“). (Táto čiastková možnosť bola zamietnutá hneď na začiatku.) Možnosť č. 2: Vnútorné preskúmanie inventára na európskej úrovni sa realizuje na účely stanovenia cieľa (počiatočné preskúmanie), zatiaľ čo EÚ sa na účely každoročného cyklu súladu podľa rozhodnutia o spoločnom úsilí naďalej spolieha na preskúmanie inventára podľa dohovoru UNFCCC, ako sa uvádza aj v súčasnom rozhodnutí o mechanizme monitorovania. (Táto čiastková možnosť bola zamietnutá hneď na začiatku.) Možnosť č. 3: Zriadenie „zbežného“ každoročného cyklu preskúmania a súladu na úrovni EÚ na vykonávanie rozhodnutia o spoločnom úsilí a dôkladné počiatočné preskúmanie. [Každoročné preskúmanie by sa vykonávalo v kratšom časovom rámci prevažne pomocou automatických kontrolných postupov doplnených analýzou predchádzajúcich správ o preskúmaní v rámci dohovoru UNFCCC, pričom by vychádzalo z existujúcich kontrol a postupov, ktoré v súčasnosti vykonáva Európska environmentálna agentúra (EEA) na základe rozhodnutia o mechanizme monitorovania.] („Zbežné preskúmanie“) Možnosť č. 4: Vytvorenie cyklu dôkladného každoročného preskúmania a súladu na úrovni EÚ na vykonávanie rozhodnutia o spoločnom úsilí spolu s dôkladným počiatočným preskúmaním. Toto preskúmanie by sa zohľadnilo po preskúmaní dohovoru UNFCCC, ale v kratšom časovom rámci s cieľom umožniť posúdenie súladu počas kalendárneho roka. („Dôkladné preskúmanie“) || Environmentálne vplyvy[4] || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 3: zbežné preskúmanie || + || 15 000 – 30 000 EUR Možnosť č. 4: dôkladné preskúmanie || +++ || 50 000 – 100 000 EUR Zvážené boli aj čiastkové možnosti týkajúce sa zaobchádzania s prepočtami, ktoré sú v rámci každoročného cyklu nahlasovania, preskúmania a súladu výsledkom a) zvyčajného každoročného vylepšovania metodiky alebo údajov v inventároch skleníkových plynov (1. prípad) a b) zmeny pravidiel nahlasovania na medzinárodnej úrovni (2. prípad). 4.2 Začlenenie požiadaviek na nahlasovanie používania výnosov z aukcií podľa revidovanej smernice o systéme na obchodovanie s emisiami V revidovanej smernici o systéme na obchodovanie s emisiami sa jasne uvádza, že ďalšie požiadavky na nahlasovanie týkajúce sa používania výnosov z aukcií s kvótami sa budú nahlasovať podľa rozhodnutia č. 280/2004/ES[5]. 4.3 Stanovenie požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie emisií z medzinárodnej námornej dopravy Možnosť č. 1: Pokračovať v súčasnom monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov z domácej a medzinárodnej námornej dopravy v rámci inventárov skleníkových plynov bez vytvorenia základu pre zlepšenie podkladových údajov. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Stanoviť podrobné požiadavky pre členské štáty na monitorovanie a nahlasovanie. Táto možnosť by zahŕňala určenie základu pre monitorovanie, kritérií na prideľovanie emisných kvót členským štátom a administratívnych podrobností týkajúcich sa nahlasovania. („Podrobné požiadavky na nahlasovanie teraz“) Možnosť č. 3: Stanoviť základ nových usmernení na monitorovanie a nahlasovanie, ktoré umožnia po prijatí opatrenia zo strany Medzinárodnej námornej organizácie alebo EÚ prostredníctvom komitológie prijať v budúcich právnych predpisoch podrobné ustanovenia. („Rámec teraz, podrobnosti neskôr“) || Environmentálne vplyvy || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - - || neuv. sa || neuv. sa Možnosť č. 2: podrobné požiadavky na nahlasovanie teraz || + || SP || - - - Možnosť č. 3: rámec teraz, podrobnosti neskôr || + + + || VP || - 4.4 Stanovenie požiadaviek na nahlasovanie vplyvov leteckej dopravy na celosvetovú klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2 Možnosť č. 1: Pokračovať v súčasnom nahlasovaní emisií skleníkových plynov z domácej a medzinárodnej leteckej dopravy v rámci inventárov skleníkových plynov s obmedzením na emisie CO2. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Vyžadovať, aby členské štáty nahlasovali vplyvy leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, vynásobením vplyvov emisií CO2 vopred určeným koeficientom. (Tento koeficient by menil Výbor pre zmenu klímy tak, aby odrážal najnovšie vedecké výsledky). („Prístup násobiteľa“) Možnosť č. 3: Vyžadovať, aby členské štáty nahlasovali účinky leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na základe podrobných modelov. („Prístup modelovania“) Možnosť č. 4: Prijať nové požiadavky na nahlasovanie členskými štátmi týkajúce sa účinkov leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na základe dvojstupňového systému. Podľa tejto možnosti by tie členské štáty, ktoré v správach uviedli viac ako 3 % celkových emisií CO2 z leteckej dopravy v EÚ, nahlasovali účinky leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na základe podrobných modelov. (V súčasnosti by sa to týkalo Francúzska, Holandska, Nemecka, Spojeného kráľovstva, Španielska a Talianska, ktoré sú spoločne zodpovedné približne za 80 % emisií CO2). Všetky ostatné členské štáty by mohli podávať správy pomocou podrobných modelov, ale ak by to nebolo možné, mohli by namiesto nich použiť prístup násobiteľa. („Stupňovitý prístup“) || Environmentálne vplyvy || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - || = || = Možnosť č. 2: prístup násobiteľa || + || VP || 24 000 EUR Možnosť č. 3: prístup modelovania || ++ || NP || 6,75 milióna EUR Možnosť č. 4: stupňovitý prístup || +++ || SP || 1,52 milióna EUR 4.5 Stanovenie požiadaviek na nahlasovanie adaptačných opatrení Možnosť č. 1: Pokračovať v súčasnom nahlasovaní vplyvov zmeny klímy, zraniteľnosti a adaptačných opatrení vo vnútroštátnych oznámeniach členských štátov podľa dohovoru UNFCCC a používať tieto informácie na účely EÚ. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Vyžadovať, aby členské štáty každoročne podávali obsiahle správy o svojich vplyvoch na zmenu klímy, zraniteľnosti a adaptačných opatreniach. (Táto možnosť by sa týkala okrem iného zistených a prognózovaných vplyvov podľa sektorov, posudzovania hlavných zraniteľných oblastí podľa regiónov a sektorov, existujúcej vnútroštátnej a/alebo regionálnej adaptačnej stratégie a realizovaných a plánovaných opatrení, informácií o stratégiách a o dvojstranných a mnohostranných adaptačných projektoch a príslušnom pridelenom rozpočte.) („Dôkladné nahlasovanie“) Možnosť č. 3: Vyžadovať, aby členské štáty každoročne nahlasovali realizované a plánované vnútroštátne opatrenia zamerané na adaptáciu na zmenu klímy. V rámci tejto možnosti by sa poskytoval orientačný zoznam informácií, ktoré sa majú nahlasovať. („Nahlasovanie opatrení“) || Environmentálne vplyvy || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - || = || = Možnosť č. 2: dôkladné nahlasovanie || +++ || NP || 1 až 2,24 milióna EUR Možnosť č. 3: nahlasovanie opatrení || ++ || VP || 120 000 EUR 4.6 Stanovenie ďalších požiadaviek na nahlasovanie emisií z LULUCF Možnosť č. 1: Pokračovať v súčasnom nahlasovaní emisií z využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Stanoviť revidované požiadavky na nahlasovanie pre činnosti využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva na základe informácií z prebiehajúcich medzinárodných rokovaní (a navyše k súčasným požiadavkám na nahlasovanie) v týchto oblastiach („Podrobné požiadavky teraz“):[6] § povinný odhad a povinné nahlasovanie emisií a záchytov z lesného hospodárstva, § odhad a nahlasovanie údajov týkajúcich sa emisií zo súboru produktov z vyťaženého dreva (povinné), § odhad a nahlasovanie emisií a záchytov z opätovného zavlaženia a odvodnenia[7] (dobrovoľné), § odhad a nahlasovanie emisií a záchytov z vyššej moci[8] (dobrovoľné), § aktualizácia referenčných hodnôt lesného hospodárstva na základe nových údajov alebo metodických vylepšení. Možnosť č. 3: Stanoviť základ nových usmernení na nahlasovanie, ktoré umožnia po prijatí príslušných opatrení na úrovni EÚ alebo na medzinárodnej úrovni prijať v budúcich právnych predpisoch podrobné ustanovenia. [Z hľadiska účinnosti to znamená, že rozsah nahlasovania by sa určil prostredníctvom procesu spolurozhodovania pri prijímaní právnych predpisov o úlohe LULUCF v rámci záväzku EÚ znížiť emisie skleníkových plynov, zatiaľ čo technické detaily by sa stanovili prostredníctvom delegovaných aktov („komitológia“) v rámci dohodnutom medzi Európskym parlamentom a Radou.] („Rámec teraz, podrobnosti neskôr“) || Environmentálne vplyvy || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - - - || = || = Možnosť č. 2: podrobné požiadavky teraz || + + || SP || 610 000 EUR až 710 000 EUR Možnosť č. 3: rámec teraz, podrobnosti neskôr || + + + || VP || < 610 000 EUR až 710 000 EUR 4.7 Stanovenie požiadaviek na nahlasovanie finančnej a technologickej podpory poskytovanej rozvojovým krajinám Možnosť č. 1: Pokračovať v súčasnom nahlasovaní finančnej a technologickej podpory rozvojovým krajinám prostredníctvom vnútroštátnych oznámení členských štátov podľa dohovoru UNFCCC bez osobitných požiadaviek na nahlasovanie na úrovni EÚ. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Vyžadovať, aby členské štáty dobrovoľne predkladali informácie o poskytovanej finančnej a technologickej podpore každé 2 roky na základe usmernení pre vnútroštátne oznámenia. („Dobrovoľné nahlasovanie“) Možnosť č. 3: Vyžadovať, aby členské štáty každoročne nahlasovali prostredníctvom efektívnejších formátov finančnú a technologickú podporu poskytovanú rozvojovým krajinám, a vychádzať pritom zo súčasných usmernení pre vnútroštátne oznámenia, ale vyžadovať obsiahlejšie informácie o technologických programoch a využívanie metodík vypracovaných v rámci EÚ na nahlasovanie finančnej podpory a ukazovateľov pre finančné toky Výboru pre rozvojovú pomoc organizácie OECD. („Dôkladné nahlasovanie“) || Environmentálne vplyvy || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - - - || = || = Možnosť č. 2: dobrovoľné nahlasovanie || + || SP || 65 000 EUR Možnosť č. 3: dôkladné nahlasovanie || +++ || SP || 195 000 EUR 4.8 Zlepšenie súladu s inými právnymi nástrojmi v EÚ zameranými na látky znečisťujúce ovzdušie Možnosť č. 1: Zaobchádzať s požiadavkami na nahlasovanie stanovenými v rozhodnutí o mechanizme monitorovania a iných právnych nástrojoch osobitne a nezjednodušovať nahlasovanie podľa rôznych nástrojov. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Stanoviť požiadavky na nahlasovanie súladu informácií predložených podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania s informáciami predloženými v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami, Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR), smernice o národných emisných stropoch a nariadenia o fluórovaných plynoch a na nahlasovanie kontrol zameraných na zabezpečenie a kontrolu kvality a realizovaných s cieľom zaistiť súlad medzi rôznymi právnymi nástrojmi (vrátane podielu emisií v rámci systému na obchodovanie s emisiami). („Nahlasovanie súladu“) Možnosť č. 3: Stanoviť požiadavky na doplnenie existujúcich vnútroštátnych inventarizačných systémov členských štátov tak, aby sa umožnil prístup k údajom vyplývajúcim z iných nástrojov na nahlasovanie (napr. systém na obchodovanie s emisiami, E-PRTR, smernica o národných emisných stropoch) a súčasne sa sprístupnili aj údaje z inventárov na účely nahlasovania podľa iných nástrojov. („Zmena a doplnenie vnútroštátneho systému“) Možnosť č. 4: Stanoviť požiadavku na priame používanie údajov predložených prostredníctvom iných nástrojov, ako je napríklad systém EÚ na obchodovanie s emisiami, register E-PRTR, nariadenie o fluórovaných plynoch a smernica o národných emisných stropoch, zosúladením predkladaných údajov o znečisťujúcich látkach prostredníctvom harmonizovania: rozčlenenia, obsahov, postupov, nástrojov a formátov, ktoré používajú/vymedzujú. (Táto čiastková možnosť bola zamietnutá hneď na začiatku.) || Environmentálne vplyvy || Zjednodušenie || Súlad || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || - || - - || = || Možné náklady, ak preskúmanie dohovoru UNFCCC zistí nedostatočné zabezpečenie a kontrolu kvality Možnosť č. 2: nahlasovanie súladu || + + || ++ || VP || 525 000 EUR (bez započítania prínosov vyplývajúcich zo zjednodušenia) Možnosť č. 3: zmena a doplnenie vnútroštátneho systému || + + + || +++ || VP || 380 000 EUR 4.9 Zlepšenie nahlasovania zohľadnením skúseností z vykonávania v minulosti Možnosť č. 1: Zachovať súčasné usmernenie na nahlasovanie podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania a vykonávacie ustanovenia a využívanie metodického usmernenia stanoveného podľa dohovoru UNFCCC. Vykonávať zmeny usmernenia na nahlasovanie podľa dohovoru UNFCCC. („Žiadna zmena politiky“) Možnosť č. 2: Vyžadovať každoročné nahlasovanie a podrobnejšie určiť druh informácií/údajov, ktoré sa majú nahlasovať, a/alebo príslušných formátov. („Zefektívnenie formátov“) Možnosť č. 3: Ešte viac spresniť metodické usmernenie pre účinky politík a opatrení a prípravu prognóz emisií skleníkových plynov. („Harmonizovanie metodík“) Možnosť č. 4: Vyžadovať vytvorenie vnútroštátneho systému na nahlasovanie prognóz, politík a opatrení[9] (na základne podobných hlavných zásad, ako sú stanovené pre inventáre skleníkových plynov) („Vytvorenie vnútroštátneho systému“). || Environmentálne vplyvy || Súlad || Zjednodušenie || Administratívne zaťaženie Možnosť č. 1: žiadna zmena politiky || = || = || - - - || Možnosť č. 2: zefektívnenie formátov || ++ || VP || + + || 980 000 EUR –1,3 milióna EUR Možnosť č. 3: harmonizovanie metodík || +++ || NP || - || vyššie ako pre možnosť č. 2 Možnosť č. 4: vytvorenie vnútroštátneho systému || +++ || SP || + + + || 290 000 EUR 5. Porovnanie možností Hlavným cieľom rozhodnutia o mechanizme monitorovania je podporovať EÚ a jej členské štáty pri plnení ich domácich a medzinárodných záväzkov a cieľov, ako aj tvorbu budúcej politiky zaistením transparentného, presného, konzistentného, porovnateľného a úplného nahlasovania. Uprednostňovaný scenár zabezpečí, aby boli tieto ciele splnené efektívnym a účinným spôsobom. Celkové administratívne zaťaženie spojené s týmto uprednostňovaným scenárom sa pohybuje v rozmedzí 4 až 5 miliónov EUR pre EÚ-27. Vzhľadom na neistoty spojené s budúcim klimatickým režimom uprednostňovaný scenár predpokladá na úrovni EÚ vytvorenie procesu preskúmania údajov o skleníkových plynoch predložených členskými štátmi s cieľom zaistiť, aby sa súlad s cieľmi rozhodnutia o spoločnom úsilí posudzoval úplným, transparentným, dôveryhodným a včasným spôsobom, ako je uvedené v klimaticko-energetickom balíku opatrení. V súvislosti s nahlasovaním emisií z medzinárodnej námornej dopravy a LULUCF, v prípade ktorých prebiehajú politické diskusie na domácej aj medzinárodnej úrovni, je zvolený obozretný prístup, ktorý zabezpečuje, že rozhodnutie o mechanizme monitorovania poskytuje primeraný rámec pre stanovenie podrobných požiadaviek na nahlasovanie v neskoršej fáze po dosiahnutí konkrétneho výsledku politiky (na domácej alebo medzinárodnej úrovni). Tým sa zaistí súdržnosť s budúcim politickým rámcom, zabráni sa zdvojeniu úsilia a súčasne sa zabezpečí, aby bola EÚ schopná čo najúčinnejšie vykonávať podrobné požiadavky. Pokiaľ ide o vplyvy leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, opäť sa zabezpečuje súlad s existujúcou domácou politikou, ktorá si vyžaduje určité úsilie na zohľadnenie týchto vplyvov. Návrh, ktorý je súčasťou návrhu nariadenia o vplyvoch leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, a ktorý vyžaduje, aby Komisia každé dva roky posudzovala tieto vplyvy na základe najnovších dostupných údajov o emisiách a vedeckých poznatkov, sa líši od návrhov preskúmaných v rámci posúdenia vplyvu a odráža užitočné vstupy ostatných útvarov Komisie počas medziútvarového konzultačného procesu. Tento nový návrh bol zahrnutý do návrhu nariadenia, pretože sa predpokladá, že zaistí súlad s existujúcou politikou Únie a umožní dosiahnuť rovnaké výhody s výrazne menším administratívnym zaťažením. V súvislosti s finančnou a technologickou podporou je uprednostňovaná možnosť zlepšenia nahlasovania založená na spoločných metódach opäť v súlade s povinnosťou EÚ poskytovať transparentné a úplné informácie o finančnej a technologickej podpore, ktorú poskytuje rozvojovým krajinám, a príslušných výsledkoch s obmedzeným zaťažením. Pokiaľ ide o adaptáciu, každoročné podávanie správ o adaptačných opatreniach pomôže ešte viac spresniť celoeurópsku adaptačnú stratégiu a zároveň podporí európske stredisko výmeny informácií. Je to účinná možnosť, pretože je spojená s malým administratívnym zaťažením, ale súčasne zaisťuje, že je EÚ schopná lepšie plniť si svoje medzinárodné povinnosti týkajúce sa nahlasovania. Uprednostňovaný scenár nakoniec predpokladá aj zlepšenie súčasného vnútroštátneho systému v členských štátoch s cieľom riešiť aj nahlasovanie prognóza, politík a opatrení, ako aj súlad s inými právnymi nástrojmi zameranými na látky znečisťujúce ovzdušie. Je to účinná cesta vpred, keďže napriek súvisiacemu zaťaženiu vedie z dlhodobého hľadiska k lepšiemu súladu, zjednodušeniu úsilia a prípadne k zníženiu nákladov. Uprednostňovaný scenár tiež predpokladá lepšie ustanovenia o zabezpečovaní a kontrole kvality a zavedenie efektívnejších formátov nahlasovania a usmernenia s cieľom zvýšiť kvalitu a úplnosť poskytovaných údajov a zjednodušiť súčasné požiadavky na nahlasovanie bez zavedenia neprimeranej administratívnej záťaže. 6. Monitorovanie a hodnotenie Keďže všetky možnosti politiky sa týkajú požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie, úplnosť, transparentnosť a súlad výsledných správ s domácimi a medzinárodnými požiadavkami preukáže, či sa prostredníctvom revidovaného rozhodnutia o mechanizme monitorovania podarilo dosiahnuť stanovené ciele. Na monitorovanie a hodnotenie vykonávania rozhodnutia o mechanizme monitorovania sa bude používať aj súbor osobitných ukazovateľov zodpovedajúcich všeobecným, konkrétnym a prevádzkovým cieľom stanoveným v tomto posúdení vplyvu. Tieto ukazovatele sa budú okrem iného zameriavať na rozsah, v akom výsledné správy a údaje dodržiavajú stanovené usmernenia a/alebo odporúčania, ich včasnosť, úplnosť a zistené prípady nesúladu. Správy zostavené podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania budú naďalej posudzované na úrovni EÚ a/alebo medzinárodnej úrovni každý rok, každé 2 roky a/alebo každé 4 roky. Tradičnými subjektmi na úrovni EÚ zapojenými do výkonu monitorovania a hodnotenia sú okrem GR CLIMA aj EEA, Spoločné výskumné centrum (JRC) a Eurostat. Tie isté subjekty budú naďalej pomáhať pri ich vykonávaní aj v budúcnosti. Výsledky európskeho a medzinárodného posúdenia sa okrem použitia na účely zosúladenia budú naďalej používať na čo najúčinnejšie nasmerovanie úsilia o zlepšenie a činností budovania kapacít na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. [1] Ú. v. EÚ L 49, 19.2.2004, s. 1. [2] Rozhodnutie Komisie 2005/166/ES z 10. februára 2005, ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávajúce rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES týkajúce sa mechanizmu sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu (Ú. v. EÚ L 55, 1.3.2005, s. 57). [3] Posúdenie vplyvu je súčasťou pracovného dokumentu útvarov Komisie o dokumente o posúdení vplyvu, ktorý je súčasťou balíka vykonávacích opatrení pre dosiahnutie cieľov EÚ v súvislosti so zmenou klímy a energiou z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 [SEK (2008) 85/3] a jeho prílohy SEK (2008)85, zv. II. [4] Použité hodnotenia: + alebo – sa používa na zodpovedajúce označenie pozitívnych alebo negatívnych vplyvov. Znamienko = znamená žiadny vplyv, +/- malý vplyv, ++/-- stredný vplyv, +++/--- veľký vplyv. [5] Používanie správ predložených podľa rozhodnutia č. 280/2004/ES o výnosoch z aukcií sa výslovne netýka kvót z leteckej dopravy v článku 3d ods. 4, z dôvodu konzistentnosti sa však bude pri realizácii postupovať zodpovedajúcim spôsobom. [6] Podrobné prvky sú založené na návrhu rozhodnutia podľa Kjótskeho protokolu. [7] Opätovné zavlaženie a odvodnenie je systém postupov na opätovné zavlaženie a odvodnenie územia s organickou pôdou, ktorá pokrýva plochu s minimálnou rozlohou 1 hektár. Táto činnosť sa týka všetkých pozemkov, ktoré boli odvodnené a/alebo opätovne zavlažené od roku 1990 a na ktoré sa nevzťahuje žiadna iná činnosť uvedená v tejto prílohe, kde odvodnenie je priame, ľudskou činnosťou zapríčinené zníženie hladiny vody v pôde, a opätovné zavlaženie je priame, ľudskou činnosťou zapríčinené čiastočné alebo úplné odstránenie odvodnenia. [8] Udalosti, ktoré sú neovládateľné a krajina ich nemôže fyzicky ovplyvniť, vrátane preukázania toho, že na pozemkoch, ktoré boli vystavené pôsobeniu zásahov vyššej moci, nenastala zmena vo využívaní pôdy, preukázania, že výskyty týchto udalostí nemohla zmluvná strana ovplyvniť, preukázania úsilia vynaloženého na obnovu pozemkov, ktoré boli vystavené pôsobeniu zásahov vyššej moci, a preukázania toho, že neboli vylúčené emisie spojené so záchrannou ťažbou. [9] Ako sa uvádza v Kjótskom protokole, cieľom vnútroštátneho systému je zabezpečiť prípravu každoročného inventára skleníkových plynov, ktorý spĺňa kritériá kvality stanovené pre inventáre a predkladá sa sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Európskej komisii. Vnútroštátny systém poskytuje údaje o emisiách a podkladové údaje inventára. Zahŕňa tiež archivovanie údajov použitých pri výpočte emisií, zverejňovanie výsledkov, účasť na vyšetrovaniach v rámci inventára a riadenie kvality inventára.