EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6.4.2016 COM(2016) 194 final 2016/0106(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup (EES) na zaznamenávanie údajov o vstupe a výstupe a odopretí vstupu v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov Európskej únie a ktorým sa stanovujú podmienky prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva a



ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008 a nariadenie (EÚ) č. 1077/2011



{SWD(2016) 114 final}

{SWD(2016) 115 final}

{SWD(2016) 116 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Súvislosti Komisia predložila vo februári 2013 balík legislatívnych návrhov o inteligentných hraniciach s cieľom modernizovať riadenie vonkajších hraníc schengenského priestoru. Tento balík sa skladal z troch návrhov: 1) nariadenie týkajúce sa systému vstup/výstup na zaznamenávanie informácií o čase a mieste vstupu a výstupu štátnych príslušníkov tretích krajín vstupujúcich do schengenského priestoru, 2) nariadenie týkajúce sa programu registrovaných cestujúcich umožňujúceho štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí boli vopred preverení, aby využili zjednodušenia hraničných kontrol na vonkajších hraniciach Únie, 3) nariadenie, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc s cieľom zohľadniť existenciu systému vstup/výstup a programu registrovaných cestujúcich. Počas prvého skúmania balíka, ktoré sa dokončilo vo februári 2014, spoluzákonodarcovia vyjadrili technické, finančné a operačné obavy týkajúce sa určitých aspektov týchto systémov. Uprednostňované možnosti politiky navrhnuté v roku 2013 (t. j. centralizované systémy opierajúce sa o biometrické údaje) však neboli spochybnené. Európsky parlament (EP) postúpil uvedený návrh svojmu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE). Výbor nevydal k návrhom legislatívne uznesenie. V záujme hlbšieho posúdenia technických, organizačných a finančných vplyvov navrhovaných možností politiky Komisia s podporou oboch spoluzákonodarcov iniciovala vykonanie tzv. overenia koncepcie skladajúceho sa z dvoch etáp: Komisiou vedená technická štúdia o inteligentných hraniciach (ďalej len „technická štúdia“) uverejnená v októbri 2014 a fáza testovania vedená agentúrou eu-LISA o vplyve používania rôznych biometrických znakov na postupy hraničných kontrol (ďalej len „pilotný projekt“), o ktorej bola uverejnená správa v novembri 2015. Na základe zistení technickej štúdie, výsledkov pilotného projektu, technických rokovaní so spoluzákonodarcami a zainteresovanými stranami, ako aj verejných konzultácií Komisia vypracovala podrobné posúdenie vplyvu, ktoré je pripojené k návrhu. Posúdenie vplyvu vychádza z posúdení vplyvu, ktoré boli pripojené k návrhom z roku 2013, a je zamerané na prvky návrhov z roku 2013, v rámci ktorých sa navrhujú úpravy, najmä na a) architektúru systému, b) biometrické údaje, ktoré sa majú použiť, c) používanie zjednodušovania procesov, d) uchovávanie údajov a e) prístup zo strany orgánov presadzovania práva. Na základe týchto rozsiahlych príprav Komisia zvážila potrebné zlepšenia a zjednodušenia návrhov z roku 2013. Komisia sa rozhodla: –zrevidovať svoj návrh nariadenia z roku 2013, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup, –zrevidovať svoj návrh nariadenia z roku 2013, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc s cieľom začleniť technické zmeny, ktoré vyplývajú z nového návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup, –stiahnuť svoj návrh nariadenia o programe registrovaných cestujúcich z roku 2013.  Odôvodnenie zriadenia systému vstup/výstup EÚ Ako je objasnené v hodnotení vplyvu, zriadenie systému vstup/výstup EÚ sa považuje za potrebné na riešenie týchto výziev: 1. Riešenie zdržaní pri hraničných kontrolách a zlepšenie kvality hraničných kontrol v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín Toky cestujúcich na vonkajších hraniciach Európskej únie rástli a v budúcnosti sa budú naďalej zvyšovať. Celkový počet regulárnych prekročení hraníc má v roku 2025 podľa predpovede stúpnuť na 887 miliónov, pričom sa očakáva, že približne jednu tretinu budú tvoriť štátni príslušníci tretích krajín cestujúci do schengenských krajín na krátkodobú návštevu. Zatiaľ čo v prípade občanov EÚ a osôb požívajúcich právo na voľný pohyb sa vykonávajú minimálne kontroly, štátni príslušníci tretích krajín prekračujúci vonkajšie hranice schengenského priestoru sú podrobovaní dôkladným kontrolám, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú na hraniciach (pri vstupe aj výstupe) ručne. Kódex schengenských hraníc neobsahuje ustanovenia týkajúce sa zaznamenávania cezhraničného pohybu cestujúcich do schengenského priestoru a z neho. Všeobecne platí, že štátni príslušníci tretích krajín majú právo vstúpiť na územie na krátkodobý pobyt, ktorého dĺžka nepresahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia. V súčasnosti je označenie cestovného dokladu odtlačkom pečiatky uvádzajúcim dátum vstupu a dátum výstupu jediný spôsob, ktorý majú príslušníci pohraničnej stráže a imigračné orgány k dispozícii na výpočet dĺžky pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín a na overenie toho, či neprekročili povolenú dĺžku pobytu. Tieto odtlačky pečiatok môže byť ťažké interpretovať: môžu byť nečitateľné alebo sfalšované. Podobne je pre konzulárne úrady, ktoré musia spracúvať žiadosti o udelenie víza, ťažké stanoviť zákonnosť predchádzajúcich víz na základe odtlačkov pečiatok nachádzajúcich sa v cestovnom doklade. V dôsledku toho sa celý postup považuje za náchylný na chyby a za postup, ktorý nie je vždy vykonávaný systematicky.

Zavedením systému vstup/výstup sa zabezpečia: – presné informácie, ktorú budú na požiadanie rýchlo poskytované príslušníkom pohraničnej stráže počas hraničných kontrol nahradením súčasného pomalého a nespoľahlivého systému ručného označovania pasov odtlačkom pečiatky; umožní sa tým lepšie monitorovanie povoleného pobytu a zefektívnia sa hraničné kontroly; – informácie pre príslušníkov pohraničnej stráže o odopretí vstupu štátnym príslušníkom tretích krajín a umožní sa elektronické kontrolovanie odopretí vstupu v systéme vstup/výstup; – presné informácie cestujúcim o maximálnej dĺžke ich povoleného pobytu; – možnosť automatizovaných hraničných kontrol pre štátnych príslušníkov tretích krajín pod dozorom príslušníkov pohraničnej stráže v súlade s podmienkami stanovenými v článku 8d revidovaného návrhu na zmenu Kódexu schengenských hraníc. 2. Zabezpečenie systematickej a spoľahlivej identifikácie osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu Neregulárnymi prisťahovalcami sú osoby, ktoré neoprávnene prekročili hranice – zvyčajne nie na oficiálnom hraničnom priechode – ako aj osoby, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu: osoby, ktoré zákonným spôsobom vstúpili do EÚ cez oficiálny hraničný priechod, ale ktoré zostali aj potom, keď sa skončila platnosť ich povolenia na pobyt. Systém vstup/výstup rieši túto kategóriu neregulárnej migrácie. Keďže sa prekročenia hraníc štátnymi príslušníkmi tretích krajín v súčasnosti nezaznamenávajú, nie je možné vytvárať zoznamy osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu. Zavedením systému vstup/výstup sa: – poskytnú presné informácie o tom, kto prekročil povolenú dĺžku svojho pobytu, a to prispeje k zlepšeniu kontrol na území a umožní efektívnejšie zadržanie neregulárnych migrantov; – podporí identifikácia neregulárnych migrantov; prostredníctvom uchovania biometrických údajov v systéme vstup/výstup o všetkých osobách, na ktoré sa nevzťahuje vízová povinnosť, a so zreteľom na skutočnosť, že biometrické údaje držiteľov víza sa uchovávajú vo VIS, budú orgány členských štátov môcť identifikovať každého neregulárneho migranta, ktorý nemá doklady, nachádza sa na území a zákonným spôsobom prekročil vonkajšie hranice; na základe toho sa uľahčí návrat týchto osôb; – umožní prístup na základe dôkazov prostredníctvom analýzy generovanej systémom. Napríklad v prípade vízovej politiky systém vstup/výstup poskytne presné údaje o tom, či sa v súvislosti s osobami určitej štátnej príslušnosti, nevyskytuje problém prekračovania povolenej dĺžky pobytu, čo by mohlo byť dôležitým prvkom pri rozhodovaní, či je potrebné v súvislosti s príslušnou treťou krajinou vízovú povinnosť zaviesť alebo zrušiť. 3. Posilnenie vnútornej bezpečnosti a boja proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Trestné činy, ako sú obchodovanie s ľuďmi, prevádzačstvo alebo pašovanie nelegálneho tovaru, zahŕňajú početné prekročenia hraníc, ktoré sú zjednodušené chýbajúcim zaznamenávaním prekročení hraníc príslušnými štátnymi príslušníkmi tretích krajín. Podobne môže byť chýbajúce zaznamenávanie prekročení hraníc výhodou pre teroristické organizácie a radikalizovaných jednotlivcov. Kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach zahŕňajú kontroly totožnosti a vyhľadávanie v rôznych databázach známych osôb alebo skupín, ktoré predstavujú ohrozenie pre verejnú bezpečnosť, a ktoré by mali byť buď zadržané, alebo by sa im mal odoprieť vstup na územie. Ak však štátny príslušník tretej krajiny zničí svoje oficiálne doklady, keď je už v schengenskom priestore, môže byť pre orgány presadzovania práva veľmi zložité identifikovať danú osobu v prípade, že je podozrivá zo spáchania trestného činu alebo je obeťou trestného činu. Zavedením systému vstup/výstup sa: – podporí spoľahlivá identifikácia teroristov, páchateľov trestných činov, ako aj podozrivých osôb a obetí; – poskytnú záznamy o minulých cestách štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane osôb podozrivých zo spáchania trestného činu. Doplnili by sa teda informácie, ktoré sú k dispozícii v Schengenskom informačnom systéme. Relevantný vývoj od roku 2013 Pri príprave tohto revidovaného návrhu Komisia zohľadnila aj relevantný vývoj od roku 2013, v rámci ktorého sa zmenilo politické, právne a inštitucionálne prostredie v porovnaní s rokom 2013, keď boli predložené pôvodné návrhy o inteligentných hraniciach:

–Vízový informačný systém sa stal plne prevádzkyschopným. Jeho postupné zavádzanie na konzulárnych úradoch členských štátov vo všetkých relevantných tretích krajinách bolo ukončené v novembri 2015. Biometrické overovanie držiteľov víza vo VIS na vonkajších hraniciach schengenského priestoru je v súčasnosti povinné. Orgány presadzovania práva čoraz viac používajú VIS na účely identifikácie a vyšetrovania. –Rozhovory o liberalizácii vízového režimu s krajinami západného Balkánu a na východných a juhovýchodných hraniciach EÚ boli ukončené alebo sa zrýchlili, čo povedie k rastúcemu podielu cestujúcich do EÚ oslobodených od vízovej povinnosti. Očakáva sa, že tento trend bude v nasledujúcich rokoch pokračovať. –Bol schválený Fond pre vnútornú bezpečnosť (ISF-B), v ktorom sa na rozvoj inteligentných hraníc vyčlenila suma 791 mil. EUR, ktorá sa má použiť po prijatí príslušného právneho základu. –V európskej migračnej agende bolo „riadenie hraníc“ označené za jeden zo „štyroch pilierov na lepšie riadenie migrácie“. Zabezpečenie vonkajších hraníc a ich efektívnejšie riadenie znamená lepšie využívanie príležitostí, ktoré ponúkajú IT systémy a technológie. Okrem toho, na zasadnutiach Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci a Európskej rady v roku 2015 členské štáty zdôraznili potrebu zlepšiť kontroly na vonkajších hraniciach použitím nových technológií. –Rýchly vývoj v oblasti biometrickej technológie priniesol nové možnosti ľahšieho a rýchlejšieho vkladania údajov a overovania cestujúcich, nielen pokiaľ ide o odtlačky prstov, ale aj podoby tváre. –Súdne rozhodnutie týkajúce sa smernice o uchovávaní údajov po právnej stránke ozrejmilo podmienky a záruky, ktoré treba rešpektovať v prípade ukladania a používania údajov systému vstup/výstup. –V decembri 2015 sa na základe politickej dohody spoluzákonodarcov o reforme pravidiel EÚ v oblasti ochrany údajov zavedie moderný rámec pre ochranu údajov v celej EÚ. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov a smernica o ochrane údajov budú formálne prijaté Európskym parlamentom a Radou počas roka 2016. Hlavné prvky revidovaného balíka inteligentných hraníc Rozsah pôsobnosti nového systému vstup/výstup obsahuje prekročenia hraníc všetkými štátnymi príslušníkmi tretích krajín, pre ktorých sú víza povinné, ako aj tých, ktorí sú od vízovej povinnosti oslobodení, ktorí navštevujú schengenský priestor na krátkodobý pobyt (maximálne 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia) alebo prípadne na základe okružného víza (do jedného roka). Rodinní príslušníci občanov EÚ požívajúcich právo na voľný pohyb alebo štátni príslušníci tretích krajín požívajúci právo na voľný pohyb rovnocenné s právom občanov Únie, ktorí ešte nie sú držiteľmi pobytového preukazu, by mali byť zaznamenaní v systéme vstup/výstup, ale nevzťahuje sa na nich pravidlo krátkodobého pobytu a kontroly tejto kategórie sa vykonávajú v súlade so smernicou 2004/38/ES. Rodinní príslušníci, ktorí sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES, sa v systéme vstup/výstup nezaznamenávajú. Systém bude zhromažďovať údaje a viesť záznamy o vstupe a výstupe s cieľom zjednodušiť pre cestujúcich bona fide prekračovanie hraníc a lepšie identifikovať osoby, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu. Systém vstup/výstup bude takisto zaznamenávať odopretia vstupu štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí patria do jeho rozsahu pôsobnosti. Hlavné rozdiely medzi týmto upraveným návrhom a návrhmi z roku 2013: – Architektúra systému: navrhuje sa len jeden systém, systém vstup/výstup. Pripojenie národných pohraničných infraštruktúr k centrálnemu systému vstup/výstup sa uskutoční pomocou jednotného národného rozhrania, ktoré bude pre všetky členské štáty rovnaké a umožní používanie existujúcich vnútroštátnych systémov vstup/výstup. Údaje z centrálneho systému však nemožno do existujúcich vnútroštátnych systémov vstup/výstup kopírovať. – Interoperabilita medzi systémom vstup/výstup a VIS je zabezpečená s cieľom dosiahnuť väčšiu efektívnosť a rýchlosť hraničných kontrol. Na tento účel sa vytvorí prepojenie medzi centrálnymi systémami systému vstup/výstup a VIS a na osobitné účely bude možný priamy prístup medzi nimi. Takto sa obmedzí dvojité spracúvanie osobných údajov v súlade so zásadou ochrany súkromia už v štádiu návrhu. – Biometrické znaky: zatiaľ čo návrhy na systém vstup/výstup z roku 2013 sa opierali o desať odtlačkov prstov, v revidovaných návrhoch o systéme vstup/výstup sa od uvedenia systému vstup/výstup do prevádzky počíta s biometrickými znakmi, ktoré budú kombináciou štyroch odtlačkov prstov a podoby tváre. Táto voľba umožní dostatočne presné overenia a identifikácie vzhľadom na očakávanú veľkosť systému vstup/výstup, zachovanie objemu údajov na primeranej úrovni a zároveň zrýchlenie hraničných kontrol a umožní sa rozsiahlejšie používanie samoobslužných systémov na hraničných priechodoch. Štyri odtlačky prstov sú použité pri vkladaní údajov na overenie toho, či štátny príslušník tretej krajiny už bol zaznamenaný v systéme, zatiaľ čo podoba tváre umožňuje pri následnom vstupe rýchle a spoľahlivé (automatické) overenie toho, či osoba podrobujúca sa hraničnej kontrole je osobou, ktorá už je zaznamenaná v systéme vstup/výstup. – Ochrana osobných údajov: značne sa znížil objem osobných údajov zaznamenávaných v systéme vstup/výstup: v systéme vstup/výstup sa má zaznamenávať 26 položiek údajov namiesto 36. Právo na prístup, opravu a vymazanie osobných údajov je jasne vymedzené a chránené. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a vnútroštátne orgány pre ochranu údajov budú zodpovedné za dozor nad spracúvaním údajov. – Obdobie uchovávania údajov: obdobie uchovávania uložených údajov je päť rokov. Päťročné obdobie uchovávania údajov znižuje frekvenciu opätovného vkladania údajov a bude prospešné pre všetkých cestujúcich, pričom umožní pohraničnej stráži vykonávať potrebnú analýzu rizík, ktorá sa vyžaduje na základe Kódexu schengenských hraníc pred tým, než sa cestujúcemu povolí vstup do schengenského priestoru. Systémové vymazávanie záznamov v systéme vstup/výstup po 181 dňoch, ktoré sa navrhovalo v roku 2013, by pre pohraničnú stráž vymazalo akúkoľvek stopu o nedávnych vstupoch a výstupoch štátneho príslušníka tretej krajiny zo schengenského priestoru, pričom tieto údaje sú potrebné na účely analýzy rizík. Pokiaľ ide o užitočné informácie, išlo by v porovnaní s informáciami, ktoré pohraničná stráž používa v súčasnosti, o krok späť. Nahliadnutie do odtlačkov pečiatok v cestovnom doklade totiž poskytuje v mnohých prípadoch informácie, ktoré sa vzťahujú na obdobie niekoľkých rokov. Dlhšie obdobie uchovávania údajov je teda potrebné, aby pohraničná stráž mohla vykonávať potrebnú analýzu rizík podľa požiadaviek Kódexu schengenských hraníc pred tým, než cestujúcemu povolí vstup do schengenského priestoru. Spracovanie žiadosti o udelenie víza na konzulárnom úrade si takisto vyžaduje analyzovanie záznamov o minulých cestách žiadateľa na posúdenie využívania predchádzajúcich víz a dodržiavania podmienok pre pobyt. Označovanie pasov odtlačkom pečiatky bude zrušené a namiesto toho sa bude nahliadať do údajov v systéme vstup/výstup. Záznamy o minulých cestách dostupné v systéme by preto mali obsahovať informácie za časové obdobie, ktoré je dostatočné dlhé na účely udelenia víza. Dlhšie obdobie uchovávania údajov zníži frekvenciu opätovného vkladania údajov a bude prospešné pre všetkých cestujúcich, pretože sa zníži priemerný čas potrebný na prekročenie hraníc, rovnako ako čakacia lehota na hraničných priechodoch. Skutočnosť, že cestujúci, ktorí už sú zaznamenaní v systéme vstup/výstup, nebudú musieť znovu opätovne vkladať svoje údaje, skráti čakaciu lehotu na hranici aj pre cestujúcich, ktorí vstupujú do schengenského priestoru len raz. Dlhšie obdobie uchovávania údajov zároveň zjednoduší prekračovanie hraníc používaním urýchľujúcich prvkov a samoobslužných systémov. Zjednodušenie závisí od údajov zaznamenaných v systéme. Krátke obdobie uchovávania údajov by znamenalo zmenšenie skupiny cestujúcich, ktorí môžu využívať toto zjednodušenie, a ohrozil by sa tak stanovený cieľ systému vstup/výstup, ktorým je zjednodušenie prekračovania hraníc.

V prípade osôb, ktoré nie sú občanmi EÚ a sú rodinnými príslušníkmi občanov EÚ, na ktorých sa vzťahuje tohto nariadenie, sa každý záznam o vstupe/výstupe uchová na maximálne obdobie jedného roka od posledného výstupu. Ich individuálna zložka by sa mala uchovávať päť rokov, aby sa rodinnému príslušníkovi umožnilo využívať zjednodušenie prekračovania hraníc. V prípade osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu a na konci obdobia uchovávania údajov neboli nájdené, môže byť pred vymazaním údajov systému vstup/výstup na základe vnútroštátneho rozhodnutia podľa údajov systému vstup/výstup vytvorený zápis v schengenskom informačnom systéme. – Zjednodušenie prekračovania hraníc: prístup k zjednodušeniu je založený na zavedení samoobslužných systémov a elektronických brán, ktoré umožnia štátnym príslušníkom tretích krajín začať hraničný odbavovací postup, ktorý sa dokončí poskytnutím ďalších informácií pohraničnej stráži na jej požiadanie. Používanie týchto urýchľujúcich prvkov (zavedených v návrhu, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc) je pre členské štáty dobrovoľné, možné v prípade väčšiny cestujúcich a nevyžaduje si vývoj nového systému. – Okrem toho bude existovať harmonizovaný právny základ (opäť zavedený zmenami Kódexu schengenských hraníc) pre vytváranie vnútroštátnych programov registrovaných cestujúcich členskými štátmi na báze dobrovoľnosti. – Prístup na účely presadzovania práva: od začiatku prevádzky systému budú mať orgány presadzovania práva členských štátov a Europol prístup k systému vstup/výstup za prísne stanovených podmienok. Systém vstup/výstup bude obsahovať spoľahlivé údaje o dátumoch vstupu a výstupu štátnych príslušníkov tretích krajín patriacich do rozsahu pôsobnosti systému vstup/výstup, ktoré môžu mať rozhodujúci význam v jednotlivých zložkách presadzovania práva a ku ktorým by mal byť poskytnutý prístup v súlade s účelom nástroja pri rešpektovaní pravidiel v oblasti ochrany údajov.



Užitočnosť prístupu k údajom VIS na účely presadzovania práva sa už preukázala. Členské štáty oznámili prípady ľudí, ktorí zomreli násilnou smrťou a ktorých identifikácia bola možná len na základe prístupu do VIS. Iné oznámené prípady sa týkajú obchodovania s ľuďmi, terorizmu alebo obchodovania s drogami − prístup k údajom VIS v týchto prípadoch umožnil vyšetrovateľom dosiahnuť značný pokrok. – Náklady: v návrhoch z roku 2013 bola na vývoj systému vstup/výstup a programu registrovaných cestujúcich vyčlenená orientačná suma 1,1 mld. EUR. V prípade revidovaného návrhu bola na základe uprednostňovanej možnosti jedného systému vstup/výstup vrátane prístupu na účely presadzovania práva potrebná suma odhadnutá na 480 mil. EUR. Revidovaný návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup, predstavuje hlavný nástroj právneho rámca pre systém vstup/výstup. Obsahuje aj nadväzné zmeny existujúcich právnych predpisov EÚ (t. j. nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, nariadenia (EÚ) č. 767/2008 a Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda). Súčasne s týmto návrhom sa predkladá doplňujúci návrh na zmenu Kódexu schengenských hraníc v súvislosti s používaním systému v procese riadenia hraníc.  Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 574/2007/ES. 2.KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Podrobný opis konzultácií so zainteresovanými stranami je uvedený v priloženom posúdení vplyvu v prílohe 2. Počas roka 2015 Komisia vykonala cielené konzultácie v rámci prípravy svojich revidovaných návrhov inteligentných hraníc s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov (EDPS) na seminári venovanom príprave revidovaných návrhov inteligentných hraníc 20. marca 2015, s občianskou spoločnosťou na zasadnutí 5. mája 2015, s dopravcami, so zástupcami z oblasti dopravy, cestovného ruchu a infraštruktúry na zasadnutí 28. mája 2015 a s Agentúrou pre základné práva na dvoch zasadnutiach 22. júna a 23. júla 2015. Okrem toho Komisia zorganizovala zasadnutie s pracovníkmi z oblasti presadzovania práva z členských štátov 9. júla 2015 a dve technické zasadnutia s expertmi členských štátov 24. septembra 2015 a 26. októbra 2015. V rámci verejných konzultácií, ktoré sa uskutočnili od 29. júla do 29. októbra 2015, sa zhromaždili názory jednotlivcov, organizácií, dopravcov a verejných orgánov (výsledky verejných konzultácií sú podrobne opísané v prílohe 2 k posúdeniu vplyvu). Výbor LIBE Európskeho parlamentu zorganizoval medziparlamentný výbor s vnútroštátnymi parlamentmi o inteligentných hraniciach 23. – 24. februára 2015. Posúdenie vplyvu

Prvé posúdenie vplyvu sa vykonalo v roku 2008 pri príprave oznámenia Komisie týkajúceho sa tejto otázky a druhé sa dokončilo v roku 2012 v rámci prípravy návrhov z roku 2013. Tretie posúdenie vplyvu bolo finalizované v roku 2016. Pri zohľadnení technickej štúdie, správy o pilotnom projekte, výsledku konzultácií so zainteresovanými stranami a diskusií v Rade a Európskom parlamente sa v posúdení vplyvu analyzovali hlavné možnosti a čiastkové možnosti implementácie systému vstup/výstup, ako aj programu registrovaných cestujúcich. Uprednostňované možnosti vyplývajúce z posúdenia vplyvu sú priamo zohľadnené v hlavných zmenách zahrnutých do súčasného návrhu v porovnaní s návrhmi z roku 2013 (pozri bod I s názvom Hlavné prvky revidovaného návrhu) Výbor pre kontrolu regulácie preskúmal návrh posúdenia vplyvu a 22. januára 2016 vydal svoje kladné stanovisko. 3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaných opatrení Je potrebné vymedziť účely, funkcie a zodpovednosti týkajúce sa systému vstup/výstup. Okrem toho je potrebné udeliť Európskej agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) mandát na vytvorenie a prevádzkové riadenie systému. Podrobné vysvetlenie tohto revidovaného návrhu podľa jednotlivých článkov je uvedené v osobitnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Na základe tohto návrhu je potrebné zmeniť nariadenie (EÚ) č. 1077/2011, nariadenie (EÚ) č. 767/2008 a (Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda), ako sa uvádza v bode 1. Právny základ V tomto revidovanom návrhu sa používa článok 77 ods. 2 písm. b) a d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie ako právny základ tohto nariadenia. Článok 77 ods. 2 písm. b) a d) je primeraným právnym základom pre ďalšie bližšie určenie opatrení vzťahujúcich sa na prekračovanie vonkajších hraníc členských štátov a pre vytvorenie noriem a postupov, ktoré budú členské štáty dodržiavať pri kontrole osôb na týchto hraniciach. Článok 77 ods. 2 písm. b) a d) je právny základ pre zriadenie systému vstup/výstup. Okrem toho sa revidovaný návrh opiera o článok 87 ods. 2 písm. a) ako právny základ umožňujúci prístup na účely presadzovania práva a o článok 88 ods. 2 písm. a) na účely umožnenia prístupu Europolu pri splnení prísnych podmienok. Obidva tieto ďalšie právne základy pre presadzovanie práva a prístup Europolu k údajom systému vstup/výstup sa riadia rovnakým riadnym legislatívnym postupom, ktorý sa uplatňuje podľa článku 77 ods. 2 písm. b) a d). Zásada subsidiarity Podľa ustanovení článku 77 ods. 2 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie Únia prijíma opatrenia na účely kontrol osôb a účinného monitorovania prekračovania vonkajších hraníc členských štátov. Súčasné ustanovenia EÚ o prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov je potrebné upraviť vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti neexistujú spoľahlivé prostriedky na monitorovanie pohybu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolenia na krátkodobý pobyt, vzhľadom na zložitosť a pomalosť súčasnej povinnosti označovať doklady odtlačkom pečiatky, ktorá orgánom členských štátov v dostatočnej miere neumožňuje posúdiť dĺžku povoleného pobytu pri hraničnej kontrole cestujúceho alebo pri kontrole na území, a vzhľadom na veľmi obmedzenú hodnotu vnútroštátnych systémov na uvedené účely v priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach. V záujme zvýšenia účinnosti riadenia migrácie by mali byť k dispozícii informácie o tom, komu bol odopretý vstup na územie EÚ, kto je na území EÚ a kto dodržiava maximálnu povolenú dĺžku pobytu 90 dní v rámci 180-dňového obdobia, informácie o štátnej príslušnosti a skupinách (oslobodených od vízovej povinnosti/s vízovou povinnosťou) cestujúcich, ktorí prekročili povolenú dĺžku pobytu, a mali by sa podporiť náhodné kontroly na území s cieľom odhaliť neoprávnene sa zdržiavajúce osoby. Na vytvorenie harmonizovaných predpisov o zaznamenávaní odopretia vstupu, cezhraničného pohybu osôb a monitorovaní povoleného krátkodobého pobytu je potrebný spoločný režim pre schengenský priestor ako celok. Ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov. Revízia návrhu systému vstup/výstup z roku 2013 je potrebná aj preto, aby sa orgánom presadzovania práva poskytol prístup k údajom v systéme vstup/výstup na účely boja proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti a aby sa zabezpečila vysoká úroveň vnútornej bezpečnosti. Tento cieľ nemožno dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože takúto zmenu môže navrhnúť len Komisia. Zásada proporcionality V článku 5 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že opatrenia Únie neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmluvy. Forma vybratá pre toto opatrenie EÚ musí umožniť, aby návrh dosiahol svoj cieľ a bol vykonaný čo najúčinnejšie. Navrhovaná iniciatíva predstavuje ďalší vývoj schengenského acquis s cieľom zaistiť, aby sa spoločné pravidlá na vonkajších hraniciach uplatňovali rovnako vo všetkých členských štátoch, ktoré zrušili kontroly na vnútorných hraniciach. Vytvára nástroj, ktorý Európskej únii poskytuje informácie o počte štátnych príslušníkov tretích krajín vstupujúcich na územie EÚ a odchádzajúcich z neho, ktoré sú nevyhnutné pre trvalo udržateľnú a na dôkazoch založenú tvorbu politík v oblasti migrácie a víz. Prístup k systému vstup/výstup sa poskytuje aj orgánom presadzovania práva, čo predstavuje včasný, presný, bezpečný a nákladovo efektívny spôsob identifikácie štátnych príslušníkov oslobodených od vízovej povinnosti podozrivých zo páchania teroristických činov alebo závažnej trestnej činnosti (alebo obetí), a umožňuje im nahliadnuť do záznamov o minulých cestách držiteľa víza, ako aj štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti podozrivých zo spáchania týchto trestných činov (alebo obetí). Návrh, ktorého koncepcia sa riadi zásadami súkromia v štádiu návrhu, je primeraný, pokiaľ ide o právo na ochranu osobných údajov, keďže nevyžaduje získavanie a uchovávanie väčšieho počtu údajov na obdobie dlhšie, než je absolútne nevyhnutné pre fungovanie systému a splnenie jeho cieľov. Okrem toho budú vymedzené a implementované všetky záruky a mechanizmy potrebné na účinnú ochranu základných práv cestujúcich, najmä ochranu ich súkromného života a osobných údajov. Na úrovni EÚ nebudú potrebné žiadne ďalšie postupy ani harmonizácia, aby systém fungoval, preto je plánované opatrenie primerané v tom, že z hľadiska opatrení na úrovni EÚ nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie vymedzených cieľov. Uprednostňovaná možnosť je takisto primeraná, pokiaľ ide o náklady, keď sa zohľadní skutočnosť, že systém bude prínosom pre všetky členské štáty pri riadení spoločných vonkajších hraníc a pri dosahovaní pokroku v oblasti spoločnej migračnej politiky EÚ.

Návrh je preto v súlade so zásadou proporcionality. Výber nástroja Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli vhodné, a to z týchto dôvodov: Na základe predloženého návrhu sa vytvorí centralizovaný systém, prostredníctvom ktorého budú členské štáty vzájomne spolupracovať, čo si vyžaduje spoločnú štruktúru a pravidlá činnosti. Okrem toho sa prostredníctvom návrhu stanovia pravidlá − jednotné pre všetky členské štáty – týkajúce sa hraničných kontrol na vonkajších hraniciach a prístupu k systému, a to aj na účely presadzovania práva. Ako právny nástroj sa preto môže zvoliť iba nariadenie. Základné práva Navrhované nariadenie má vplyv na základné práva, konkrétne právo na dôstojnosť (článok 1 Charty základných práv EÚ), zákaz otroctva a nútených prác (článok 5 charty), práva na slobodu a bezpečnosť (článok 6 charty), na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7 charty), na ochranu osobných údajov (článok 8 charty), právo na azyl (článok 18 charty), ochranu v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície (článok 19 charty), právo na nediskrimináciu (článok 21 charty), práva detí (článok 24 charty) a právo na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). Implementácia systému vstup/výstup má priaznivý vplyv na zákaz otroctva a nútených prác, ako aj právo na slobodu a bezpečnosť. Lepšia a presnejšia identifikácia (s použitím biometrických údajov) štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice schengenského priestoru podporuje odhaľovanie podvodov s osobnými údajmi, prípady obchodovania s ľuďmi (najmä v prípade maloletých osôb) a cezhraničnú trestnú činnosť a prispieva tak k zlepšeniu bezpečnosti občanov prítomných v schengenskom priestore. Pokiaľ ide o právo na ochranu osobných údajov, návrh obsahuje záruky, pokiaľ ide o osobné údaje, najmä prístup k nim, ktorý by mal byť prísne obmedzený len na účely tohto nariadenia a na príslušné orgány určené v tomto nariadení. Záruky vzťahujúce sa na osobné údaje zahŕňajú takisto právo na prístup k údajom alebo právo na opravu alebo vymazanie údajov. Obmedzenie obdobia uchovávania údajov uvedené v kapitole 1 tejto dôvodovej správy takisto prispieva k rešpektovaniu osobných údajov ako základného práva. Návrhom sa zabezpečuje prístup do systému vstup/výstup na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania na účely identifikácie štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice a na účely prístupu k údajom v ich záznamoch o minulých cestách. Ako sa stanovuje v článku 52 ods. 1 charty, akékoľvek obmedzenie výkonu práva na ochranu osobných údajov musí byť nevyhnutné a skutočne zodpovedať presadzovanému cieľu a neprekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. V článku 8 ods. 2 Európskeho dohovoru o ľudských právach sa takisto uznáva, že zásah štátneho orgánu do práva osoby na súkromie môže byť odôvodnený, ak je nevyhnutný v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti a predchádzania trestnej činnosti tak, ako je tomu v prípade aktuálneho návrhu. Európsky súdny dvor (ESD) takisto uznal, že boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti, najmä proti organizovanému zločinu a terorizmu, má pre zabezpečenie verejnej bezpečnosti prvoradý význam a jeho účinnosť môže vo veľkej miere závisieť od použitia moderných vyšetrovacích metód, a preto by prístup k osobným údajom poskytnutý na tieto osobitné účely mohol byť odôvodnený, ak sa považuje za nevyhnutný. Návrhom sa zabezpečuje prístup do systému vstup/výstup na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania na účely identifikácie štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice a na účely prístupu k údajom v ich záznamoch o minulých cestách. Prístup do systému vstup/výstup na účely identifikácie by mal byť možný len vtedy, ak sa uskutočnilo predchádzajúce vyhľadávanie vo vnútroštátnych databázach, ktoré neprinieslo výsledky, a − v prípade že sa vyhľadáva podľa odtlačkov prstov − ak sa predtým uskutočnilo vyhľadávanie v automatizovanom systéme overovania odtlačkov prstov podľa rozhodnutia 2008/615/SVV. Aj keď vo VIS existujú údaje o držiteľoch víza, údaje o štátnych príslušníkoch oslobodených od vízovej povinnosti ani údaje o pohybe nie sú k dispozícii v žiadnej inej databáze EÚ. Prístup k údajom systému vstup/výstup na účely presadzovania práva sa môže poskytnúť len na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom vymedzeným v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorizmu a v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/584/SVV o európskom zatykači, na účely odhaľovania alebo vyšetrovania týchto činov, a to len ak je to nevyhnutné v konkrétnom prípade. Príslušné orgány presadzovania práva môžu žiadať o prístup k údajom systému vstup/výstup, len ak existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že takýto prístup poskytne informácie, ktoré im v podstatnej miere pomôžu pri predchádzaní predmetným trestným činom, ich odhaľovaní alebo vyšetrovaní. Takúto žiadosť overuje určený orgán presadzovania práva, ktorý skontroluje, či sú splnené prísne podmienky pre požadovanie prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva. V návrhu sa okrem toho stanovujú prísne bezpečnostné opatrenia na zaistenie bezpečnosti spracúvaných osobných údajov a zavádza sa v ňom dozor nad týmto spracúvaním, ktorý budú vykonávať nezávislé verejné orgány pre ochranu údajov, a takisto aj povinnosť viesť dokumentáciu o všetkých uskutočnených vyhľadávaniach. V návrhu sa takisto uvádza, že na spracúvanie osobných údajov vykonávané orgánmi presadzovania práva po ich získaní zo systému vstup/výstup sa vzťahuje rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV. V návrhu sa stanovujú prísne podmienky prístupu do systému vstup/výstup a potrebné záruky. Stanovujú sa v ňom aj práva jednotlivcov na prístup, opravu, vymazanie a nápravu, a to najmä právo na súdny prostriedok nápravy, a dozor nezávislých verejných orgánov nad operáciami spracúvania. Z toho dôvodu je návrh v úplnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie, a to najmä pokiaľ ide o právo na ochranu osobných údajov, a je takisto v súlade s článkom 16 ZFEÚ, ktorý každej osobe zaručuje právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa jej týkajú. 4.VPLYV NA ROZPOČET V návrhu systému vstup/výstup z roku 2013 sa odkazovalo na návrh Komisie týkajúci sa budúceho viacročného finančného rámca (VFR), ktorý obsahoval návrh sumy 4,6 mld. EUR pre Fond pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 – 2020. V návrhu systému vstup/výstup z roku 2013 sa vyčlenila orientačná suma 1,1 mld. EUR na vývoj systému vstup/výstup a programu registrovaných cestujúcich, pričom sa predpokladalo, že vývoj sa začne v roku 2015. Táto suma bola vypočítaná na vývoj a prevádzkové riadenie dvoch samostatných systémov, na 3 roky vývoja a 4 roky prevádzky. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 574/2007/ES (nariadenie o Fonde pre vnútornú bezpečnosť) sa v článku 5.5 písm. b) uvádzalo, že 791 mil. EUR má byť pridelených na vývoj IT systémov − na základe existujúcich a/alebo nových IT systémov − na podporu riadenia migračných tokov v rámci vonkajších hraníc. Suma 791 mil. EUR zodpovedala 3 rokom vývoja (2017 – 2019 vrátane), pričom niektoré prípravné činnosti sa plánovali už v roku 2016 a s prevádzkou sa počítalo od roku 2020. Podľa technickej štúdie a posúdenia vplyvu je súčasný návrh založený na uprednostňovanej možnosti jedného systému vstup/výstup a potrebná je suma 480 mil. EUR, v ktorej sa takisto zohľadňuje prístup na účely presadzovania práva. V dôsledku toho je do tohto návrhu zahrnutý návrh zmeny nariadenia o Fonde pre vnútornú bezpečnosť s cieľom uviesť ho do súladu s novou zníženou sumou. Finančná podpora by pokryla nielen náklady na ústredné zložky na celé obdobie VFR (288 mil. EUR – na úrovni EÚ, náklady na vývoj aj prevádzkové náklady prostredníctvom nepriameho hospodárenia), ale aj náklady na integráciu existujúcich vnútroštátnych pohraničných infraštruktúr členských štátov do systému vstup/výstup prostredníctvom jednotných národných rozhraní (NUI) (120 mil. EUR – prostredníctvom priameho hospodárenia). Poskytnutie finančnej podpory na náklady jednotlivých členských štátov na integráciu zabezpečí, že problematická hospodárska situácia na vnútroštátnej úrovni neohrozí projekty alebo nespôsobí ich zdržanie. Počas fázy vývoja (2017 – 2019) Komisia vynaloží prostriedky v celkovej výške 52,7 mil. EUR (prostredníctvom priameho hospodárenia) na výdavky týkajúce sa prevádzky v členských štátoch.

Keď bude nový systém sprevádzkovaný, mohli by budúce prevádzkové náklady v členských štátoch získať podporu z ich vnútroštátnych programov v rámci ISF (zdieľané hospodárenie). Na tento účel bola v rámci celkového balíka prostriedkov vo výške 480 mil. EUR vyčlenená suma 20 mil. EUR. Táto suma bude zahŕňať prevádzkovú podporu na jeden rok. Použitý nákladový model je vysvetlený v prílohe 6 k posúdeniu vplyvu – Nákladový model systému vstup/výstup. 5.DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE Účasť Návrh je založený na schengenskom acquis, keďže sa týka prekračovania vonkajších hraníc. Preto je potrebné posúdiť nasledujúce následky v súvislosti s rôznymi protokolmi a dohodami s pridruženými krajinami: Dánsko: v súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní opatrení Radou podľa hlavy V tretej časti ZFEÚ. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. Spojené kráľovstvo a Írsko: v súlade s článkami 4 a 5 Protokolu o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, a s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska, a s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis, sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú na nariadení (EÚ) 2016/399 (Kódex schengenských hraníc), ani na žiadnom inom spomedzi legislatívnych nástrojov, ktoré sú všeobecne známe ako schengenské acquis, t. j. na legislatívnych nástrojoch organizujúcich a podporujúcich zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a sprievodných opatreniach týkajúcich sa kontrol na vonkajších hraniciach. Toto nariadenie predstavuje vývoj tohto acquis, Spojené kráľovstvo a Írsko sa preto nezúčastňujú na prijatí tohto nariadenia, nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. V súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-482/08, Spojené kráľovstvo/Rada, ECLI:EU:C:2010:631 okolnosť, že právnym základom tohto nariadenia sú články 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 77 ods. 2 písm. b) a d) ZFEÚ, nemá vplyv na uvedený záver, pretože prístup na účely presadzovania práva je doplnkový k zriadeniu systému vstup/výstup. Island a Nórsko: uplatňujú sa postupy stanovené v Dohode uzavretej medzi Radou a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, keďže predložený návrh sa zakladá na schengenskom acquis, ako sa uvádza v prílohe A k tejto dohode. Švajčiarsko: toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, ako sa ustanovuje v Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. Lichtenštajnsko: toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, ako sa ustanovuje v Protokole medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. Chorvátsko, Cyprus, Bulharsko a Rumunsko: týmto nariadením, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup, sa nahrádza povinnosť označovať pasy štátnych príslušníkov tretích krajín odtlačkom pečiatky. Pristupujúce členské štáty mali tieto ustanovenia uplatňovať pri pristúpení k Európskej únii. 2016/0106 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup (EES) na zaznamenávanie údajov o vstupe a výstupe a odopretí vstupu v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov Európskej únie a ktorým sa stanovujú podmienky prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva a



ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008 a nariadenie (EÚ) č. 1077/2011



EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a písm. d), článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V oznámení Komisie z 13. februára 2008 s názvom Príprava ďalších krokov pre riadenie hraníc v Európskej únii sa uvádza, že v rámci integrovanej stratégie riadenia európskych hraníc je nevyhnutné vytvoriť systém vstup/výstup (EES), ktorý elektronicky zaznamená čas a miesto vstupu a výstupu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol povolený krátkodobý pobyt v schengenskom priestore, a ktorý vypočíta povolenú dĺžku ich pobytu. (2)Európska rada na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2008, zdôraznila význam pokračovania úsilia o vytvorenie európskej stratégie integrovaného riadenia hraníc vrátane lepšieho využitia moderných technológií na zlepšenie riadenia vonkajších hraníc. (3)Komisia vo svojom oznámení z 10. júna 2009 s názvom Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre občanov podporuje vytvorenie elektronického systému na zaznamenávanie informácií o vstupoch na územie členských štátov a výstupoch z neho prekročením vonkajších hraníc, s cieľom zabezpečiť účinnejšie riadenie prístupu na toto územie. (4)Európska rada na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 23. a 24. júna 2011, žiadala rýchle dosiahnutie pokroku pri vytváraní tzv. inteligentných hraníc. Dňa 25. októbra 2011 Komisia uverejnila oznámenie s názvom Inteligentné hranice – možnosti a cesta vpred. (5)Európska rada vo svojich strategických usmerneniach prijatých v júni 2014 zdôraznila, že „schengenský priestor, ktorý ľuďom umožňuje cestovať bez kontrol na vnútorných hraniciach, a nárast počtu osôb cestujúcich do EÚ si v záujme zabezpečenia silnej ochrany vyžadujú účinné riadenie spoločných vonkajších hraníc EÚ. Únia musí mobilizovať všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila členské štáty pri plnení ich úlohy. Na tento účel: integrované riadenie vonkajších hraníc by sa malo nákladovo efektívnym spôsobom zmodernizovať, aby sa zabezpečilo inteligentné riadenie hraníc so systémom vstup/výstup a programom registrovaných cestujúcich, a to s podporou novej Agentúry pre rozsiahle informačné systémy (eu-LISA).“ (6)V oznámení Komisie z 13. mája 2015 s názvom Európska migračná agenda sa uvádza, že „nová fáza bude zahájená iniciatívou „Inteligentné hranice“, ktorej účelom je zvýšiť účinnosť na hraničných priechodoch tak, že sa uľahčí prekračovanie hraníc pre veľkú väčšinu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí cestujú v dobrej viere, ale zároveň aj posilní boj proti neregulárnej migrácii prostredníctvom vytvorenia záznamov o všetkých cezhraničných pohyboch štátnych príslušníkov tretích krajín, pričom budú plne rešpektované zásady proporcionality.“ (7)Je potrebné špecifikovať ciele systému vstup/výstup a jeho technickú štruktúru, stanoviť pravidlá týkajúce sa jeho prevádzky a používania a vymedziť úlohy systému, kategórie údajov, ktoré sa do systému budú vkladať, účely, na ktoré sa údaje budú vkladať, kritériá ich vkladania, orgány oprávnené na prístup k údajom a ďalšie pravidlá týkajúce sa spracovania údajov a ochrany osobných údajov. (8)Systém vstup/výstup by sa mal uplatňovať na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol povolený krátkodobý pobyt v schengenskom priestore. Mal by sa takisto uplatňovať na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol odopretý vstup na krátkodobý pobyt. (9)Cieľom systému vstup/výstup by malo byť zlepšenie riadenia vonkajších hraníc, zabránenie neregulárnemu prisťahovalectvu a uľahčenie riadenia migračných tokov. Systém vstup/výstup by mal − najmä, a keď je to relevantné ˗ prispieť k identifikácii každej osoby, ktorá nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky týkajúce sa dĺžky pobytu na území členských štátov. (10)Na splnenie týchto cieľov by sa v rámci systému vstup/výstup mali spracúvať alfanumerické údaje a biometrické údaje (odtlačky prstov a podoba tváre). Používanie biometrických údajov, napriek vplyvu na súkromie cestujúcich, je oprávnené z dvoch dôvodov. Po prvé, biometrické údaje sú spoľahlivou metódou na identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín na území členských štátov bez cestovných dokladov alebo iných dokladov preukazujúcich ich totožnosť − čo je bežné pri neregulárnych migrantoch. Po druhé, biometrické údaje zabezpečujú spoľahlivejšie porovnanie údajov o vstupe a výstupe legálne cestujúcich osôb. Ak sa používajú podoby tváre v kombinácii s daktyloskopickými údajmi, umožňuje sa zníženie počtu zaznamenaných odtlačkov prstov a zároveň sa umožňuje rovnaký výsledok z hľadiska presnosti identifikácie. (11)Aby sa umožnilo presné overenie a presná identifikácia (zabezpečujúce, že štátny príslušník tretej krajiny už nie je zaznamenaný s inou totožnosťou alebo s iným cestovným dokladom) a aby sa zaručilo, že za každých okolnosti budú k dispozícii dostatočné údaje, mali by sa do systému vstup/výstup zaznamenať štyri odtlačky prstov štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti, ak je to fyzicky možné. Kontrola odtlačkov prstov držiteľov víza sa bude vykonávať vo vízovom informačnom systéme (VIS) zriadenom rozhodnutím Rady 2004/512/ES. V systéme vstup/výstup by sa mala zaznamenať podoba tváre štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti, ako aj štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza, a mala by sa používať ako hlavný biometrický znak na overenie totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí boli predtým zaznamenaní v systéme vstup/výstup, pokiaľ ich individuálna zložka nebola vymazaná. Toto overenie by sa prípadne malo vykonať s použitím odtlačkov prstov. (12)Systém vstup/výstup by mal byť zložený z centrálneho systému, ktorý bude prevádzkovať počítačovú centrálnu databázu biometrických a alfanumerických údajov, jednotného národného rozhrania v každom členskom štáte, bezpečného komunikačného kanála medzi centrálnym systémom vstup/výstup a centrálnym systémom VIS a komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym systémom a jednotnými národnými rozhraniami. Každý členský štát by mal pripojiť svoje národné pohraničné infraštruktúry k jednotnému národnému rozhraniu. (13)Interoperabilita medzi systémom vstup/výstup a VIS by sa mala vytvoriť pomocou priameho komunikačného kanála medzi centrálnymi systémami, aby pohraničné orgány mohli používať systém vstup/výstup na nahliadnutie do systému VIS s cieľom získať údaje súvisiace s vízami na vytvorenie alebo aktualizáciu individuálnej zložky; aby pohraničné orgány mohli na vonkajších hraniciach overiť platnosť víza a totožnosť držiteľa víza pomocou odtlačkov prstov priamo vo VIS a aby pohraničné orgány mohli overiť totožnosť štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti na základe odtlačkov prstov vo VIS. Interoperabilita by mala takisto umožniť pohraničným orgánom používajúcim VIS priamo nahliadnuť do systému vstup/výstup z VIS na účely posúdenia žiadostí o udelenie víza a prijímania rozhodnutí týkajúcich sa týchto žiadostí, a mala by vízovým orgánom umožniť aktualizovať údaje súvisiace s vízami v systéme vstup/výstup v prípade, že je vízum zrušené, odvolané alebo predĺžené. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008/ES by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (14)V tomto nariadení by sa mali vymedziť orgány členských štátov, ktoré môžu byť oprávnené na prístup do systému vstup/výstup s cieľom vkladať, meniť, vymazávať údaje alebo nahliadať do údajov na osobitné účely systému vstup/výstup a v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh.

(15)Akékoľvek spracovávanie údajov systému vstup/výstup by malo byť primerané sledovaným cieľom a nevyhnutné na splnenie úloh príslušných orgánov. Príslušné orgány v súvislosti s používaním tohto systému zabezpečia, aby sa rešpektovala ľudská dôstojnosť a integrita príslušnej osoby, ktorej údaje sa požadujú, a aby osoby neboli diskriminované na základe pohlavia, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických čŕt, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného názoru, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, pôvodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. (16)V boji proti teroristickým trestným činom a iným závažným trestným činom je pre orgány presadzovania práva, ak majú plniť svoje úlohy, nevyhnutné, aby mali k dispozícii najaktuálnejšie informácie. Už sa preukázala užitočnosť prístupu k údajom VIS na účely presadzovania práva pri identifikácii ľudí, ktorí zomreli násilnou smrťou alebo pri pomoci vyšetrovateľom v dosahovaní značného pokroku v prípadoch súvisiacich s obchodovaním s ľuďmi, terorizmom alebo obchodovaním s drogami. Prístup k informáciám, ktoré obsahuje systém vstup/výstup, je potrebný na účely predchádzania teroristickým trestným činom uvedeným v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/475/SVV alebo iným závažným trestným činom uvedeným v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/584/SVV, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. Údaje generované systémom vstup/výstup môžu byť použité ako nástroj na overenie totožnosti v prípadoch, keď štátny príslušník tretej krajiny zničil svoje doklady, ako aj v prípadoch, keď orgány presadzovania práva vyšetrujú trestný čin s použitím odtlačkov prstov alebo podoby tváre a chcú zistiť totožnosť. Môže sa používať aj ako spravodajský nástroj v trestnoprávnej oblasti na získanie dôkazov zistením cestovných trás osoby podozrivej zo spáchania trestného činu alebo obete trestného činu. Z toho dôvodu by údaje systému vstup/výstup mali byť pri splnení podmienok stanovených v tomto rozhodnutí dostupné pre určené orgány členských štátov a Európsky policajný úrad (ďalej len „Europol“). (17)Europol okrem toho plní kľúčovú úlohu v rámci spolupráce orgánov členských štátov v oblasti vyšetrovania cezhraničnej trestnej činnosti tým, že podporuje predchádzanie trestnej činnosti, jej analýzu a vyšetrovania v rámci celej Únie. Aj Europol by preto mal mať prístup do systému vstup/výstup v rámci plnenia svojich úloh a v súlade s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV. (18)Prístup do systému vstup/výstup na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania predstavuje zásah do základných práv na rešpektovanie súkromného života jednotlivcov a na ochranu osobných údajov osôb, ktorých osobné údaje sú spracované v systéme vstup/výstup. Každý takýto zásah musí byť v súlade s právnymi predpismi, ktoré musia byť formulované s dostatočnou presnosťou, aby im jednotlivci mohli prispôsobiť svoje správanie, a musia jednotlivcov chrániť pred svojvôľou a dostatočne jasne vymedzovať rozsah priestoru, ktorý príslušné orgány majú pre vlastné uváženie, ako aj spôsob akým ho môžu využiť. V demokratickej spoločnosti musí byť každý zásah nevyhnutný na ochranu legitímneho a primeraného záujmu a musí byť primeraný legitímnemu cieľu, ktorý sa má dosiahnuť. (19)Porovnanie údajov na základe latentných odtlačkov prstov, ktoré predstavujú daktyloskopickú stopu nájdenú na mieste činu, je v oblasti policajnej spolupráce zásadné. Možnosť porovnať latentné odtlačky prstov s daktyloskopickými údajmi uloženými v systéme vstup/výstup v prípadoch, keď existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že páchateľ alebo obeť môžu byť zaznamenaní v systéme vstup/výstup, by orgánom presadzovania práva členských štátov mala poskytnúť veľmi cenný nástroj v oblasti predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania, napríklad keď jediným dôkazom na mieste trestného činu sú latentné odtlačky prstov. (20)Je potrebné určiť príslušné orgány členských štátov, ako aj centrálny prístupový bod, prostredníctvom ktorého sa podávajú žiadosti o prístup k údajom systému vstup/výstup, a viesť zoznam operačných jednotiek v rámci určených orgánov, ktoré sú oprávnené požiadať o takýto prístup na osobitné účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. (21)Žiadosti o prístup k údajom uloženým v centrálnom systéme by mali operačné jednotky v rámci určených orgánov predkladať centrálnemu prístupovému bodu a mali by byť odôvodnené. Operačné jednotky v rámci určených orgánov, ktoré sú oprávnené požiadať o prístup k údajom systému vstup/výstup, by nemali plniť úlohy overujúceho orgánu. Centrálne prístupové body by mali konať nezávisle od určených orgánov a mali by byť zodpovedné za nezávislé zabezpečenie prísneho dodržiavania podmienok prístupu stanovených v tomto nariadení. V mimoriadne naliehavých prípadoch, keď je včasný prístup nevyhnutný v záujme reakcie na konkrétnu a skutočnú hrozbu súvisiacu s teroristickými trestnými činmi alebo inými závažnými trestnými činmi, by centrálny prístupový bod mal byť schopný žiadosť spracovať ihneď a overenie vykonať až následne. (22)Na účely ochrany osobných údajov a s cieľom vylúčiť systematické vyhľadávania by malo k spracovaniu údajov systému vstup/výstup dochádzať iba v osobitných prípadoch a len ak je to nevyhnutné na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. Určené orgány a Europol by o prístup do systému vstup/výstup mali žiadať iba vtedy, keď majú opodstatnené dôvody domnievať sa, že takýto prístup poskytne informácie, ktoré im v podstatnej miere pomôžu pri predchádzaní teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovaní alebo vyšetrovaní. (23)Okrem toho by sa mal prístup do systému vstup/výstup na identifikáciu neznámych podozrivých osôb, páchateľov alebo obetí teroristických trestných činov alebo iných závažných trestných činov povoliť len pod podmienkou, že vyhľadávania vo vnútroštátnych databázach odtlačkov prstov daného členského štátu a v automatizovaných systémoch identifikácie odtlačkov prstov všetkých ostatných členských štátov podľa rozhodnutia Rady 2008/615/SVV neviedli k zisteniu totožnosti dotknutej osoby. Okrem toho by mal byť prístup do systému vstup/výstup na nahliadnutie do záznamov o vstupe/výstupe známej osoby riadne odôvodnený. (24)Na účely efektívneho porovnania a výmeny osobných údajov by členské štáty mali plne vykonávať a využívať existujúce medzinárodné dohody, ako aj právne predpisy Únie o výmene osobných údajov, ktoré sú už v účinnosti, najmä rozhodnutie 2008/615/SVV. (25)Osobné údaje by sa v systéme vstup/výstup nemali uchovávať dlhšie, než je nevyhnutné na účely systému vstup/výstup. Je vhodné uchovávať údaje týkajúce sa štátnych príslušníkov tretích krajín päť rokov na účely riadenia hraníc s cieľom predísť potrebe, aby štátni príslušníci tretích krajín museli znovu opätovne vkladať údaje do systému vstup/výstup pred uplynutím daného obdobia. V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, ktorí nie sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES, je primerané uchovávať každý prepojený záznam o vstupe/výstupe počas obdobia maximálne jedného roka po poslednom výstupe takejto osoby. (26)Päťročné obdobie uchovávania údajov je potrebné, aby mohla pohraničná stráž vykonávať potrebnú analýzu rizík podľa požiadaviek Kódexu schengenských hraníc pred tým, ako cestujúcemu povolí vstup do schengenského priestoru. Spracovanie žiadosti o udelenie víza na konzulárnom úrade si takisto vyžaduje analyzovanie záznamov o minulých cestách žiadateľa na posúdenie použitia predchádzajúcich víz a dodržania podmienok pre pobyt. Zrušenie označovania pasov odtlačkom pečiatky bude nahradené nahliadnutím do systému vstup/výstup. Záznamy o minulých cestách dostupné v systéme by sa preto mali vzťahovať na časové obdobie, ktoré je dostatočné na účely udelenia víza. Päťročné obdobie uchovávania údajov zníži frekvenciu opätovného vkladania údajov a bude prospešné pre všetkých cestujúcich, pretože sa zníži priemerný čas potrebný na prekročenie hraníc, rovnako ako čakacia lehota na hraničných priechodoch. Skutočnosť, že cestujúci, ktorí už sú zaznamenaní v systéme vstup/výstup, nebudú musieť opätovne vkladať svoje údaje, skráti čakaciu lehotu na hranici aj pre cestujúcich, ktorí vstupujú do schengenského priestoru len raz. Toto obdobie uchovávania údajov bude potrebné aj na umožnenie zjednodušenia prekračovania hraníc použitím urýchľujúcich prvkov a samoobslužných systémov. Toto zjednodušenie závisí od údajov zaznamenaných v systéme. Kratšie obdobie uchovávania údajov by malo negatívny vplyv na trvanie hraničných kontrol. Kratšie obdobie uchovávania údajov by takisto zmenšilo skupinu cestujúcich, ktorí môžu využívať toto zjednodušenie, čo by ohrozilo stanovený cieľ systému vstup/výstup, ktorým je zjednodušenie prekračovania hraníc. (27)Rovnaké päťročné obdobie uchovávania by bolo potrebné v prípade údajov o osobách, ktoré neodišli z územia členských štátov v rámci povolenej dĺžky pobytu s cieľom podporiť identifikáciu a postup návratu a v prípade osôb, ktorým bol odopretý vstup na krátkodobý pobyt (alebo na pobyt na základe okružného víza). Údaje by sa mali vymazať po uplynutí päťročného obdobia, pokiaľ neexistuje dôvod na ich skorší výmaz. (28)Mali by sa stanoviť presné pravidlá týkajúce sa zodpovednosti za vytvorenie a prevádzku systému vstup/výstup a povinností členských štátov, pokiaľ ide o pripojenie do systému vstup/výstup. Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011 by mala byť zodpovedná za vytvorenie a prevádzkové riadenie centrálneho systému vstup/výstup v súlade s týmto nariadením a príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011 by sa mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (29)Mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa zodpovednosti členských štátov v súvislosti so škodou vzniknutou porušením tohto nariadenia. (30)Na spracovávanie osobných údajov členskými štátmi v rámci uplatňovania tohto nariadenia sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES s výnimkou prípadov, keď takéto spracovávanie uskutočňujú určené alebo overujúce orgány členských štátov na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. (31)Spracovávanie osobných údajov vykonávané orgánmi členských štátov v súlade s týmto nariadením na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania by malo podliehať normám ochrany osobných údajov podľa ich vnútroštátneho práva, ktoré je v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV. (32)Osobné údaje získané podľa tohto nariadenia členskými štátmi by nemali byť prevedené ani poskytnuté tretej krajine, medzinárodnej organizácii alebo súkromnej strane so sídlom v Únii alebo mimo nej, s výnimkou, ak je to potrebné v jednotlivých prípadoch na pomoc pri identifikácii štátneho príslušníka tretej krajiny v súvislosti s jeho návratom a ak sú splnené prísne podmienky. (33)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 sa vzťahuje na činnosti inštitúcií alebo orgánov Únie pri vykonávaní ich úloh v rámci zodpovednosti za prevádzkové riadenie systému vstup/výstup. (34)Zákonnosť spracovania osobných údajov členskými štátmi monitorujú nezávislé dozorné orgány zriadené v súlade s článkom 28 smernice 95/46/EHS, kým činnosti inštitúcií a orgánov Únie vykonávané v súvislosti so spracovávaním osobných údajov monitoruje európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zriadený v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a dozorné orgány by pri monitorovaní systému vstup/výstup mali spolupracovať.

(35)Vnútroštátne dozorné orgány zriadené v súlade s článkom 25 rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV by mali monitorovať zákonnosť spracovávania osobných údajov členskými štátmi na účely presadzovania práva a vnútroštátne dozorné orgány zriadené v súlade s článkom 33 rozhodnutia 2009/371/SVV by mali monitorovať zákonnosť činností spracovania údajov vykonávaných Europolom. (36)„(...) Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko ... (37)V návrhu sa stanovujú prísne podmienky prístupu do systému vstup/výstup a potrebné záruky. Stanovujú sa v ňom aj práva jednotlivcov na prístup, opravu, vymazanie a nápravu, a to najmä právo na súdny prostriedok nápravy, a dozor nezávislých verejných orgánov nad operáciami spracovania. V tomto nariadení sa preto rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, konkrétne právo na dôstojnosť (článok 1 charty), zákaz otroctva a nútených prác (článok 5 charty), právo na slobodu a bezpečnosť (článok 6 charty), na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7 charty), na ochranu osobných údajov (článok 8 charty), právo na nediskrimináciu (článok 21 charty), práva dieťaťa (článok 24 charty), práva starších ľudí (článok 25 charty), práva osôb so zdravotným postihnutím (článok 26 charty) a právo na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). (38)Aby monitorovanie uplatňovania tohto nariadenia bolo účinné, je potrebné vykonávať pravidelné hodnotenie. Členské štáty by mali stanoviť pravidlá o sankciách za porušovanie ustanovení tohto nariadenia a zabezpečiť, aby sa uplatňovali. (39)Komisii by mali byť zverené vykonávacie právomoci s cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (40)Zriadenie spoločného systému vstup/výstup a vytvorenie spoločných povinností, podmienok a postupov na používanie údajov nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, no vzhľadom na rozsah a vplyv akcie to možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku nariadenie nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. (41)Po uvedení systému vstup/výstup do prevádzky treba zmeniť článok 20 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva schengenská dohoda, pretože nie je v súlade s článkom 77 ods. 2 písm. a) a c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže spoločná vízová politika nemôže byť založená na existencii alebo neexistencii bilaterálnych dohôd o oslobodení od vízovej povinnosti uzavretých členskými štátmi a povolená dĺžka pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín by nemala závisieť od počtu a obsahu týchto bilaterálnych dohôd. Okrem toho by sa v systéme vstup/výstup nemohla zohľadniť a vypočítať povolená dĺžka pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti, na ktorých sa tieto dohody vzťahujú, takže by sa mali eliminovať. (42)Plánované náklady na systém vstup/výstup sú nižšie než rozpočet vyčlenený na inteligentné hranice v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 515/2014. Podľa článku 5 ods. 5 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 515/2014 by Komisia teda mala po prijatí tohto nariadenia prerozdeliť prostredníctvom prijatia delegovaného aktu sumu, ktorá je v súčasnosti pridelená na rozvoj IT systémov na podporu riadenia migračných tokov cez vonkajšie hranice. (43)Týmto nariadením, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup, sa nahrádza povinnosť označovať pasy štátnych príslušníkov tretích krajín odtlačkom pečiatky, ktorá sa vzťahuje na všetky pristupujúce členské štáty. Pobyty v členských štátoch, ktoré ešte úplne neuplatňujú schengenské acquis v súlade s ich príslušnými aktmi o pristúpení, by sa nemali vo výpočte povolenej dĺžky pobytu v schengenskom priestore zohľadňovať. Tieto členské štáty by v systéme vstup/výstup mali zaznamenať pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín, ale automatická kalkulačka v systéme ho nezaráta ako súčasť povolenej dĺžky pobytu. (44)Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie smernice 2004/38/ES. (45)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. (46)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES; Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (47)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES; Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (48)Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES. (49)Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES a článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/149/SVV. (50)Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ a článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/349/EÚ. (51)Toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisiaci v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2011, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet 1. Týmto nariadením sa zriaďuje „systém vstup/výstup“ na zaznamenávanie a uchovávanie informácií o dátume, čase a mieste vstupu a výstupu štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov na účely výpočtu dĺžky ich pobytu a na generovanie zápisov pre členské štáty po uplynutí povolenej dĺžky pobytu, ako aj na zaznamenávanie dátumu, času a miesta odopretia vstupu štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorým bol odopretý vstup na krátkodobý pobyt (alebo na pobyt na základe okružného víza), ako aj orgánu členského štátu, ktorý odoprel vstup, a dôvodov odopretia vstupu. 2.Týmto nariadením sa v kapitole IV takisto stanovujú podmienky, za ktorých sa môže určeným orgánom presadzovania práva členských štátov a Európskemu policajnému úradu (Europol) sprístupniť na nahliadnutie systém vstup/výstup na účely predchádzania teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania a vyšetrovania. Článok 2

Rozsah pôsobnosti 1.Toto nariadenie sa uplatňuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolenia na krátkodobý pobyt (alebo okružného víza) na území členských štátov a pri prekročení vonkajších hraníc členských štátov podliehajú hraničnej kontrole v súlade s nariadením (EÚ) 2016/399. Pri vstupe na územie členských štátov a výstupe z neho sa uplatňuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, a ktorí nie sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES. 2.Toto nariadenie sa vzťahuje aj na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým je v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2016/399 odopretý vstup na krátkodobý pobyt (alebo na pobyt na základe okružného víza) na územie členských štátov. 3.Toto nariadenie sa neuplatňuje na: a)rodinných príslušníkov občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES a ktorí sú držiteľmi pobytového preukazu podľa tejto smernice; b)rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretích krajín požívajúcich právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, ktorí sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES; c)držiteľov povolení na pobyt uvedených v článku 2 ods. 16 nariadenia (EÚ) 2016/399 okrem tých, na ktorých sa vzťahuje písmeno a) a b) tohto odseku; d)držiteľov dlhodobých víz; e)štátnych príslušníkov Andorry, Monaka a San Marína; f)osoby alebo kategórie osôb, ktoré sú vyňaté z využívania alebo ktoré využívajú zjednodušenie prekračovania hraníc podľa článku 6a ods. 3 písm. d), e) a f) nariadenia (EÚ) 2016/399. Toto nariadenie sa neuplatňuje na rodinných príslušníkov uvedených v prvom pododseku písm. a) a b) ani v prípade, keď nesprevádzajú občana Únie alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb, alebo sa k občanovi Únie alebo štátnemu príslušníkovi tretej krajiny požívajúcemu právo na voľný pohyb, nepripájajú. 4.Ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa výpočtu dĺžky pobytu a generovania zápisov pre členské štáty po uplynutí povolenej dĺžky pobytu sa nevzťahujú na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, a ktorí nie sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES. Článok 3

Vymedzenie pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1.„vonkajšie hranice“ sú vonkajšie hranice vymedzené v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/399; 2.„pohraničné orgány“ sú príslušné orgány, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi určené na vykonávanie kontrol osôb na hraničných priechodoch vonkajších hraníc v súlade s nariadením (EÚ) 2016/399; 3.„imigračné orgány“ sú príslušné orgány, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi určené na preskúmaniepobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na území členských štátov;

4.„vízové orgány“ sú príslušné orgány vrátane ústredných vízových orgánov a orgánov zodpovedných za vydávanie víz na vonkajších hraniciach, ktoré sú v každom členskom štáte zodpovedné za posúdenie žiadostí o udelenia víza a prijímanie rozhodnutí o týchto žiadostiach a rozhodnutí o zrušení či odvolaní víz alebo predĺžení platnosti víz; 5.„štátny príslušník tretej krajiny“ je každá osoba, ktorá nie je občanom Únie v zmysle článku 20 zmluvy s výnimkou osôb požívajúcih právo na voľný pohyb rovnocenné s právom občanov Únie na základe dohôd uzavretých medzi Úniou alebo Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a tretími krajinami na strane druhej; 6.„cestovný doklad“ je pas alebo rovnocenný doklad, ktorý držiteľa oprávňuje na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorého je možné vlepiť vízum; 7.„krátkodobý pobyt“ je pobyt na území členských štátov, ktorého dĺžka nepresahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia; 8.„krátkodobé vízum“ je povolenie, ktoré vydá členský štát na účely plánovaného pobytu na území členských štátov, ktorého dĺžka nepresahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia; 9.„okružné vízum“ je povolenie, ktoré vydá členský štát na účely plánovaného pobytu na území dvoch alebo viacerých členských štátov, ktorého dĺžka nepresahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, a to za predpokladu, že žiadateľ nemá v úmysle uskutočniť pobyt na území toho istého členského štátu, ktorého dĺžka presahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia; 10.„dopravca“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorej povolaním je poskytovanie dopravy osôb; 11.„zodpovedný členský štát“ je členský štát, ktorý vložil údaje do systému vstup/výstup; 12.„overenie“ je proces porovnávania súborov údajov s cieľom potvrdiť deklarovanú totožnosť (kontrola porovnaním dvoch údajov); 13.„identifikácia“ je proces určenia totožnosti osoby prostredníctvom vyhľadávania v databáze podľa niekoľkých súborov údajov (kontrola porovnaním viacerých údajov); 14.„alfanumerické údaje“ sú údaje vo forme písmen, číslic, špeciálnych znakov, medzier a interpunkčných znamienok; 15.„daktyloskopické údaje“ sú údaje týkajúce sa odtlačkov prstov ukazováka, prostredníka, prstenníka a malíčka pravej ruky, ak nie sú k dispozícii, tak ľavej ruky, alebo latentné odtlačky prstov; 16.„podoba tváre“ je digitálna podoba tváre v dostatočnom rozlíšení a kvalite, aby mohla byť použitá v automatizovanom biometrickom porovnávaní; 17.„biometrické údaje“ sú daktyloskopické údaje a podoba tváre; 18.„osoby, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu“ sú štátni príslušníci tretích krajín, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky týkajúce sa dĺžky krátkodobého pobytu na území členských štátov; 19.„eu-LISA“ je Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorá bola zriadená nariadením (EÚ) č. 1077/2011; 20.„Frontex“ je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadená nariadením (ES) č. 2007/2004; 21.„dozorný orgán“ je každý dozorný orgán zriadený v súlade s článkom 28 smernice 95/46/ES; 22.„vnútroštátny dozorný orgán“, pokiaľ ide o účely presadzovania práva, je každý dozorný orgán zriadený v súlade s článkom 25 rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV; 23.„národný dozorný orgán“ je každý dozorný orgán zriadený v súlade s článkom 33 rozhodnutia 2009/371/SVV;

24.„údaje systému vstup/výstup“ sú všetky údaje uložené v centrálnom systéme v súlade s článkami 13, 14, 15, 16, 17 a 18; 25.„presadzovanie práva“ je predchádzanie teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovanie alebo vyšetrovanie; 26.„teroristické trestné činy“ sú trestné činy podľa vnútroštátneho práva, ktoré zodpovedajú alebo sú rovnocenné trestným činom uvedeným v článkoch 1 až 4 rámcového rozhodnutia 2002/475/SVV; 27.„závažné trestné činy“ sú činy, ktoré zodpovedajú alebo sú rovnocenné trestným činom uvedeným v článku 2 ods. 2 rámcového rozhodnutia 2002/584/SVV, ak sa podľa vnútroštátneho práva trestajú trestom odňatia slobody alebo obmedzenia osobnej slobody s hornou hranicou v trvaní najmenej troch rokov; 2.Pojmy vymedzené v článku 2 smernice 95/46/ES majú v tomto nariadení rovnaký význam, ak osobné údaje spracúvajú orgány členských štátov na účely stanovené v článku 5 tohto nariadenia. 3.Pojmy vymedzené v článku 2 rámcového rozhodnutia 2008/977/SVV majú v tomto nariadení rovnaký význam, ak osobné údaje spracúvajú orgány členských štátov na účely presadzovania práva. Článok 4

Usporiadanie systému vstup/výstup Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (ďalej len „eu-LISA“) vyvinie systém vstup/výstup a zabezpečí jeho prevádzkové riadenie vrátane funkcií na spracovávanie biometrických údajov uvedených v článku 14 ods. 1 písm. f) a článku 15. Článok 5 Účel systému vstup/výstup Zaznamenávaním, uchovávaním a poskytovaním prístupu členským štátom k dátumu, času a miestu vstupu a výstupu a odopretiam vstupu štátnym príslušníkom tretích krajín na vonkajších hraniciach systém vstup/výstup: a)zvýši účinnosť hraničných kontrol prostredníctvom výpočtu a monitorovania dĺžky povoleného pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol povolený krátkodobý pobyt, (alebo pobyt na základe okružného víza) na vstupe a výstupe; b)pomáha pri identifikácii každej osoby, ktorá nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky pre vstup alebo pobyt na území členských štátov; c)umožňuje identifikáciu a odhalenie osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu (aj v rámci územia) a umožní príslušným vnútroštátnym orgánom členských štátov prijať primerané opatrenia vrátane zvýšenia možností návratu; d)umožňuje elektronicky kontrolovať odopretia vstupu v systéme vstup/výstup; e)uvoľňuje ľudské zdroje v oblasti kontroly hraníc z vykonávania kontrol, ktoré môžu byť automatizované, a umožňuje lepšie zameranie sa na posudzovanie štátnych príslušníkov tretích krajín; f)umožňuje konzulárnym úradom prístup k informáciám o zákonnom využívaní predchádzajúcich víz; g)informuje štátnych príslušníkov tretích krajín o dĺžke ich povoleného pobytu; h)zhromažďuje štatistické údaje o vstupe a výstupe, odopretiach vstupu a prekročeniach povolenej dĺžky pobytu v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom zlepšiť posúdenie rizika prekročenia povolenej dĺžky pobytu a podporiť tvorbu migračnej politiky Únie založenej na dôkazoch; i)bojuje proti podvodom s osobnými údajmi;

j)prispieva k predchádzaniu teroristickým trestným činom alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovaniu alebo vyšetrovaniu; k)umožňuje identifikáciu a zadržanie osôb podozrivých z páchania terorizmu, trestných činov, ako aj obetí prekračujúcich vonkajšie hranice; l)umožňuje generovanie informácií o záznamoch o minulých cestách osôb podozrivých z páchania terorizmu, trestných činov, ako aj obetí, na účely vyšetrovaní súvisiacich s terorizmom alebo závažnou trestnou činnosťou. Článok 6 Technická štruktúra systému vstup/výstup 1.Prvky systému vstup/výstup: a)centrálny systém; b)jednotné národné rozhranie (NUI) v každom členskom štáte založené na spoločných technických špecifikáciách a rovnaké pre všetky členské štáty, ktoré umožňuje pripojenie centrálneho systému k národným pohraničným infraštruktúram v členských štátoch; c)bezpečný komunikačný kanál medzi centrálnym systémom vstup/výstup a centrálnym systémom VIS; d)komunikačná infraštruktúra medzi centrálnym systémom a jednotnými národnými rozhraniami. 2. Centrálny systém vstup/výstup bude umiestnený v dvoch technických zariadeniach eu-Lisa. Poskytne funkcie stanovené v tomto nariadení v súlade s podmienkami dostupnosti, kvality a rýchlosti podľa v článku 34 ods. 3. 3. Bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie Komisie 2008/602/ES, určité zložky hardvéru a softvéru komunikačnej infraštruktúry systému vstup/výstup budú zdieľané s komunikačnou infraštruktúrou VIS uvedenou v článku 1 ods. 2 rozhodnutia 2004/512/ES. Zriadi sa samostatná virtuálna súkromná sieť určená pre systém vstup/výstup popri existujúcej súkromnej virtuálnej sieti VIS, aby sa zabezpečilo logické oddelenie údajov VIS a údajov systému vstup/výstup. Článok 7

Interoperabilita s VIS 1.Agentúra eu-LISA vytvorí bezpečný komunikačný kanál medzi centrálnym systémom vstup/výstup a centrálnym systémom VIS na umožnenie interoperability medzi systémom vstup/výstup a VIS. Priame nahliadnutie z jedného systému do druhého bude možné len v prípade, ak je to stanovené v tomto nariadení a súčasne aj v nariadení (ES) č. 767/2008. 2.Požiadavka interoperability umožní pohraničným orgánom, ktoré používajú systém vstup/výstup, nahliadnuť zo systému vstup/výstup do VIS s cieľom: a)získať údaje súvisiace s vízami a importovať ich priamo z VIS s cieľom vytvoriť alebo aktualizovať individuálnu zložku držiteľa víza v systéme vstup/výstup, a to v súlade s článkami 13, 14 a 16 tohto nariadenia a článkom 18a nariadenia (ES) č. 767/2008; b)získať údaje súvisiace s vízami a importovať ich priamo z VIS s cieľom aktualizovať systém vstup/výstup v prípade, že je vízum zrušené, odvolané alebo predĺžené, a to v súlade s článkom 17 tohto nariadenia a článkami 13, 14 a 18a nariadenia (ES) č. 767/2008; c)overiť pravosť a platnosť víza alebo overiť, či sú podmienky pre vstup na územie členských štátov v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) 2016/399 splnené, ako to v súlade s článkom 21 tohto nariadenia a článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 767/2008; d)overiť na vonkajších hraniciach, či bol štátny príslušník tretej krajiny, ktorý je oslobodený od vízovej povinnosti, predtým zaznamenaný vo VIS, a to v súlade s článkom 21 tohto nariadenia a článkom 19a nariadenia (ES) č. 767/2008;

e)ak nie je možné overiť totožnosť držiteľa víza v systéme vstup/výstup, overiť na vonkajších hraniciach totožnosť držiteľa víza na základe odtlačkov prstov vo VIS, a to v súlade s článkom 21 tohto nariadenia a článkom 18 ods. 6 nariadenia (ES) č. 767/2008. 3. Požiadavka interoperability umožní vízovým orgánom, ktoré používajú systém VIS, nahliadnuť z VIS do systému vstup/výstup s cieľom: a)podľa článku 22 tohto nariadenia a článku 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 767/2008 posúdiť žiadosti o udelenie víza a prijímať rozhodnutia týkajúce sa týchto žiadostí; b)podľa článku 17 tohto nariadenia a článkov 13 a 14 nariadenia (ES) č. 767/2008 aktualizovať údaje súvisiace s vízami v systéme vstup/výstup v prípade, že je vízum zrušené, odvolané alebo predĺžené. Článok 8

Prístup do systému vstup/výstup na účely vkladania, zmeny a vymazávania údajov a nahliadnutia do údajov 1.Prístup do systému vstup/výstup na účely vkladania, zmeny a vymazávania údajov a nahliadnutia do údajov uvedených v článkoch 13, 14, 15, 16, 17 a 18 je vyhradený výlučne riadne oprávneným zamestnancom orgánov každého členského štátu, ktoré sú príslušné na účely stanovené v článkoch 21 až 32. Tento prístup je obmedzený na rozsah potrebný pre plnenie úloh v súlade s týmto účelom a je primeraný k sledovaným cieľom. 2.Každý členský štát určí príslušné vnútroštátne orgány vrátane pohraničných orgánov, vízových orgánov a imigračných orgánov. Riadne oprávnení zamestnanci majú prístup do systému vstup/výstup na účely vkladania, zmeny a vymazávania údajov alebo nahliadnutia do údajov. Každý členský štát bezodkladne predloží agentúre eu-LISA zoznam týchto orgánov. V zozname sa uvádza účel, na ktorý majú jednotlivé orgány prístup k údajom v systéme vstup/výstup. Do troch mesiacov od uvedenia systému vstup/výstup do prevádzky v súlade s článkom 60 sa konsolidovaný zoznam týchto orgánov uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. V prípade zmien v tomto zozname uverejní agentúra eu-LISA raz za rok aktualizovaný konsolidovaný zoznam. Článok 9

Všeobecné zásady 1.Každý príslušný orgán oprávnený na prístup do systému vstup/výstup zabezpečí, aby bolo použitie tohto systému nevyhnutné, vhodné a primerané. 2.Každý príslušný orgán zabezpečí, aby pri využívaní systému vstup/výstup neboli štátni príslušníci tretích krajín diskriminovaní z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a aby sa v plnej miere rešpektovala ľudská dôstojnosť a integrita príslušných osôb. Osobitná pozornosť sa venuje osobitnej situácii detí, starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím. Najmä v prípade uchovávania údajov detí sa musí v prvom rade zohľadniť najlepší záujem dieťaťa. Článok 10

Automatická kalkulačka a povinnosť informovať štátnych príslušníkov tretích krajín o zostávajúcej dĺžke povoleného pobytu 1.Systém vstup/výstup zahŕňa automatickú kalkulačku, ktorá v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín zaznamenanými v systéme vstup/výstup s povolením na krátkodobý pobyt (alebo na pobyt na základe okružného víza) uvádza maximálnu povolenú dĺžku pobytu v súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/399. Kalkulačka sa neuplatňuje pri štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, a ktorí nie sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES. 2.Automatická kalkulačka: a)na vstupe informuje príslušné orgány o dĺžke povoleného pobytu a o tom, či už bol využitý počet vstupov povolených na základe víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy; b)na výstupe zistí, ktorí štátni príslušníci tretích krajín prekročili povolenú dĺžku pobytu. 3. Pohraničné orgány informujú v súlade s článkom 8 ods. 9 nariadenia (EÚ) 2016/399 štátneho príslušníka tretej krajiny o maximálnom počte dní povoleného pobytu, v ktorom sa zohľadní počet vstupov a dĺžka pobytu povolená na základe víza (alebo okružného víza). 4.Pobyty v členských štátoch, ktoré ešte úplne neuplatňujú schengenské acquis v súlade s ich príslušnými aktmi o pristúpení, nie sú zohľadnené vo výpočte dĺžky povoleného pobytu v schengenskom priestore. Tieto členské štáty zaznamenajú pobyty štátnych príslušníkov tretích krajín v systéme vstup/výstup. Automatická kalkulačka v systéme však pobyty v členských štátoch, ktoré ešte úplne neuplatňujú schengenské acquis, nepočíta ako súčasť dĺžky povoleného pobytu. Článok 11

Informačný mechanizmus

1.Systém vstup/výstup zahŕňa mechanizmus, ktorý automaticky zistí, ku ktorému záznamu o vstupe/výstupe chýbajú údaje o výstupe bezprostredne po dátume, keď uplynula povolená dĺžka pobytu, a zistí záznamy, v súvislosti s ktorými sa prekročila maximálna povolená dĺžka pobytu. 2.Systém vygeneruje zoznam, ktorý obsahuje údaje uvedené v článkoch 14 a 15 týkajúce sa všetkých osôb, pri ktorých sa zistilo, že prekročili povolenú dĺžku pobytu, a ktorý je k dispozícii určeným príslušným vnútroštátnym orgánom. Článok 12

Webová služba 1. Aby si štátni príslušníci tretích krajín mohli kedykoľvek overiť zostávajúcu dĺžku povoleného pobytu, zabezpečený internetový prístup k webovej službe umiestnenej v dvoch technických zariadeniach agentúry eu-LISA umožní týmto štátnym príslušníkom tretích krajín, aby poskytli údaje požadované podľa článku 14 ods. 1 písm. b) spolu s predpokladanými dátumami vstupu a výstupu. Podľa toho im webová služba poskytne odpoveď OK/NOT OK. Webová služba používa samostatnú databázu určenú len na čítanie, ktorá sa každodenne aktualizuje jednosmernou extrakciou minimálneho potrebného čiastkového súboru údajov systému vstup/výstup. 2. Dopravcovia môžu použiť zabezpečený internetový prístup k webovej službe uvedenej v odseku 1 na overenie toho, či štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy, už víza využili. Dopravca poskytne údaje uvedené v článku 14 ods. 1 písm. d). Webová služba na tomto základe poskytne dopravcovi odpoveď OK/NOT OK. Zaslané informácie a doručenú odpoveď môžu dopravcovia uchovávať. 3. Podrobné pravidlá o podmienkach prevádzky webovej služby a pravidlá ochrany údajov a bezpečnosti vzťahujúce sa na webovú službu sú prijaté v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 61 ods. 2. KAPITOLA II

Vkladanie údajov a ich používanie pohraničnými orgánmi Článok 13

Postupy vkladania údajov do systému vstup/výstup 1. Pohraničné orgány v súlade s článkom 21 overia, či pre daného štátneho príslušníka tretej krajiny bola v systéme vstup/výstup vytvorená predchádzajúca individuálna zložka, a overia aj jeho totožnosť. Ak štátny príslušník tretej krajiny používa samoobslužný systém na predbežné vloženie údajov alebo na vykonanie hraničných kontrol, [nemal by byť tento samoobslužný systém vymedzený alebo vysvetlený?], overenie sa môže vykonať prostredníctvom samoobslužného systému. 2.V prípade, že bola vytvorená predchádzajúca individuálna zložka, pohraničný orgán v prípade potreby aktualizuje údaje individuálnej zložky, vloží záznam o vstupe/výstupe v súvislosti s každým vstupom a výstupom v súlade s článkami 14 a 15 alebo prípadne záznam o odopretí vstupu v súlade s článkom 16. Uvedený záznam sa prepojí s individuálnou zložkou príslušného štátneho príslušníka tretej krajiny. Do individuálnej zložky sa prípadne pridajú údaje uvedené v článku 17 ods. 1 a do záznamu o vstupe/výstupe dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny sa doplnia údaje uvedené v článku 17 ods. 3 a 4. Do individuálnej zložky štátneho príslušníka tretej krajiny sa doplnia rôzne cestovné doklady a totožnosti legitímne používané štátnym príslušníkom tretej krajiny. V prípade, že bola vytvorená predchádzajúca zložka a štátny príslušník tretej krajiny predloží cestovný doklad, ktorý sa odlišuje od predtým zaznamenaného dokladu, aktualizujú sa aj údaje uvedené v článku 14 ods. 1 písm. f), pokiaľ je možné elektronicky získať podobu tváre zaznamenanú na čipe nového cestovného dokladu. 3. Ak je potrebné vytvoriť alebo aktualizovať údaje určené pre individuálnu zložku držiteľa víza, pohraničné orgány môžu získať a importovať údaje stanovené v článku 14 ods. 1 písm. d), e) a g) priamo z VIS v súlade s článkom 18a nariadenia (ES) č. 767/2008. 4. Keď v systéme vstup/výstup nie sú predchádzajúce záznamy o štátnom príslušníkovi tretej krajiny, pohraničný orgán vytvorí individuálna zložku tejto osoby tak, že do nej vloží príslušné údaje uvedené v článkoch 14, 15 a 16. 5. V prípade, že štátny príslušník tretej krajiny používa samoobslužný systém na predbežné vloženie údajov, uplatňuje sa článok 8c nariadenia (EÚ) 2016/399. V takom prípade môže štátny príslušník tretej krajiny predbežne vložiť údaje určené pre individuálnu zložku, alebo prípadne údaje, ktoré treba aktualizovať. Údaje potvrdí pohraničná stráž po prijatí rozhodnutia o povolení alebo odopretí vstupu v súlade s nariadením (EÚ) 2016/399. Overenie stanovené v odseku 1 tohto článku sa vykoná prostredníctvom samoobslužného systému. Údaje stanovené v článku 14 ods. 1 písm. d), e) a g) môžu byť získané a importované priamo z VIS. 6 V prípade, že štátny príslušník tretej krajiny používa samoobslužný systém na vykonanie hraničných kontrol, uplatňuje sa článok 8d nariadenia (EÚ) 2016/399. V takom prípade sa overenie stanovené v odseku 1 tohto článku vykoná prostredníctvom samoobslužného systému. 7. V prípade, že štátny príslušník tretej krajiny používa na prekročenie vonkajšej hranice elektronickú bránu, uplatňuje sa článok 8d nariadenia (EÚ) 2016/399. V takom prípade sa zodpovedajúce zaznamenanie vstupu/výstupu a prepojenie tohto záznamu s príslušnou individuálnou zložkou realizuje prostredníctvom elektronickej brány. 8. V prípade, že treba vytvoriť individuálnu zložku alebo aktualizovať podobu tváre uvedenú v článku 14 ods. 1 písm. f), podoba tváre môže byť získaná elektronicky z elektronicky strojovo čitateľných cestovných dokladov a vložená do individuálnej zložky len vtedy, ak bolo overené, že podoba tváre zaznamenaná na čipe elektronicky strojovo čitateľných cestovných dokladov zodpovedá podobe tváre príslušného štátneho príslušníka tretej krajiny nasnímanej na mieste. Článok 14

Osobné údaje držiteľov víz 1.Pohraničný orgán vytvorí individuálnu zložku štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, tak, že vloží tieto údaje: a)priezvisko (rodné priezvisko), krstné meno(-á), dátum narodenia, štátna príslušnosť alebo príslušnosti, pohlavie; b)typ a číslo cestovného dokladu alebo dokladov a trojmiestny kód krajiny, v ktorej bol(-i) cestovný(-é) doklad(-y) vydaný(-é);

c)dátum skončenia platnosti cestovného dokladu(-ov); d)číslo nálepky krátkodobého víza vrátane trojmiestneho kódu krajiny, ktorá vízum udelila, typ víza, dátum konca maximálnej dĺžky pobytu povoleného na základe víza, ktorý musí byť aktualizovaný pri každom vstupe, a prípadne dátumu skončenia platnosti víza; e)pri prvom vstupe na základe krátkodobého víza počet vstupov a povolená dĺžka pobytu podľa vízovej nálepky; f)podoba tváre, pokiaľ možno získaná elektronicky z elektronicky strojovo čitateľných cestovných dokladov, a ak to nie je možné, nasnímaná na mieste; g)číslo vízovej nálepky okružného víza, typ víza a prípadne dátum skončenia platnosti víza. 2.Pri každom vstupe štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, sa do záznamu o vstupe/výstupe vložia nasledujúce údaje. Tento záznam sa prepojí s individuálnou zložkou daného štátneho príslušníka tretej krajiny, pričom sa použije osobitné referenčné číslo vytvorené systémom vstup/výstup pri vytvorení uvedenej zložky: a)dátum a čas vstupu; b)hraničný priechod a orgán, ktorý vstup povolil. 3.Pri každom výstupe sa do záznamu o vstupe/výstupe, ktorý je prepojený s individuálnou zložkou daného štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, vložia tieto údaje: a)dátum a čas výstupu; b)hraničný priechod výstupu. 4.V prípade, že neexistujú údaje o výstupe bezprostredne po dátume, keď uplynula povolená dĺžka pobytu, systém označí záznam o vstupe/výstupe značkou alebo indikátorom a údaje štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, identifikovaného ako osoba, ktorá prekročila povolenú dĺžku pobytu, sa zaznamenajú do zoznamu uvedeného v článku 11. 5. Na účely vytvorenia individuálnej zložky štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, môže pohraničný orgán získať a importovať údaje stanovené v odseku 1 písm. d), e) a g) priamo z VIS v súlade s článkom 18a nariadenia (ES) č. 767/2008. Článok 15

Osobné údaje štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti 1.V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti, pohraničný orgán do ich individuálnej zložky vloží údaje stanovené v článku 14 ods. 1 písm. a), b), c) a f). Okrem toho do uvedenej individuálnej zložky vloží štyri odtlačky prstov − ukazováka, prostredníka, prstenníka a malíčka pravej ruky, a ak to nie je možné, rovnaké prsty ľavej ruky, v súlade so špecifikáciami pre rozlíšenie a použitie odtlačkov prstov, ktoré prijala Komisia v súlade s článkom 61 ods. 2. V prípade štátnych príslušníkov, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti, sa uplatňuje článok 14 ods. 2 a 4. 2.Deti mladšie ako 12 rokov sú zo zákonných dôvodov oslobodené od povinnosti poskytnúť odtlačky prstov. 3.Osoby, u ktorých je fyzicky nemožné odobrať odtlačky prstov, sú z faktických dôvodov oslobodené od povinnosti poskytnúť odtlačky prstov. Ak však má fyzická neschopnosť poskytnúť odtlačky prstov prechodný charakter, príslušná osoba je povinná poskytnúť odtlačky prstov pri následnom vstupe. Pohraničné orgány sú oprávnené žiadať spresnenie dôvodov dočasnej neschopnosti poskytnúť odtlačky prstov. Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli primerané postupy, ktoré pri výskyte ťažkostí pri získavaní odtlačkov prstov zaručia osobám dôstojnosť. 4.V prípade, keď je príslušná osoba zo zákonných alebo faktických dôvodov oslobodená od povinnosti poskytnúť odtlačky prstov podľa odsekov 2 alebo 3, v príslušnom dátovom poli sa uvedie údaj „neuplatňuje sa“. Systém umožní rozlišovať prípady, keď sa poskytnutie odtlačkov prstov nepožaduje zo zákonných dôvodov, a prípady, keď odtlačky prstov nie je možné poskytnúť z faktických dôvodov.

Článok 16Osobné údaje štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol odopretý vstup 1.Ak pohraničný orgán prijal v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2016/399 a prílohou V k nemu rozhodnutie o odopretí vstupu na územia členských štátov štátnemu príslušníkovi tretej krajiny uvedenému v článku 2 ods. 2 tohto nariadenia, a ak predtým nebola vytvorená zložka v systéme vstup/výstup pre daného štátneho príslušníka tretej krajiny, pohraničný orgán vytvorí individuálnu zložku, do ktorej vloží údaje požadované podľa článku 14 ods. 1 v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza, a údaje požadované podľa článku 15 ods. 1 v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti. 2.Na vytvorenie individuálnej zložky štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom víza, môže príslušný pohraničný orgán v súlade s článkom 18a nariadenia (ES) č. 767/2008 získať a importovať do systému vstup/výstup údaje stanovené v článku 14 ods. 1 písm. d), e) a g) priamo z VIS. 3. V prípade štátnych príslušníkov tretích k