Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky /* KOM/2004/0698 v konečnom znení */





Brusel, 20.10.2004 KOM(2004) 698 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky OBSAH 1. ÚVOD 3 2. OBČIANSKA SPOLOČNOSŤ A BOJ PROTI TERORIZMU 3 2.1. Ochrana základných práv pred násilnou radikalizáciou 4 2.2. Verejno-súkromný dialóg o bezpečnosti 4 2.3. Obete terorizmu 4 2.4. Vyhlásme 11. marec za Deň občianskej a demokratickej diskusie o zabezpečení slobody 5 3. INTEGROVANÝ PRÍSTUP K PREVENCII, PRIPRAVENOSTI A REAKCII NA TERORISTICKÉ ÚTOKY VO SFÉRE SPOLOČENSTVA 5 3.1. Politiky Spoločenstva v boji proti terorizmu 5 3.2. Zahraničná spolupráca 6 3.3. Integrovanie európskych a vnútroštátnych systémov 7 3.4. Orgány komunikujúce s verejnosťou 7 3.5. Nadväzovanie spojenia s bezpečnostnými orgánmi 8 3.6. Priorita bezpečnostného výskumu 8 3.7. Úloha súkromného sektora 9 3.8. Výbušniny 9 1. ÚVOD V dôsledku teroristického násilia, ktoré 11. marca zasiahlo Madrid a celú Európsku úniu, Európska rada schválila[1] súbor strategických cieľov, ktoré odvtedy usmerňujú boj Európskej únie proti terorizmu. Na svojom zasadnutí 18. júna 2004[2] Európska rada schválila revidovaný Akčný plán EÚ na boj proti terorizmu . Efektívna prevencia, pripravenosť a reakcia Únie na teroristické útoky sú prvoradými cieľmi odzrkadlenými v mnohých ďalekosiahlych opatreniach a činnostiach uvedených v Akčnom pláne, na ktorom sa Komisia rozhodujúcim spôsobom zúčastnila[3]. Európska rada nastolila na tomto zasadnutí celý rad prioritných otázok, ktoré je potrebné vyriešiť do konca roka 2004: prevencia a dôsledné zvládanie teroristických útokov, ochrana najdôležitejších infraštruktúr a financovanie terorizmu. Toto oznámenie, ako aj tri samostatné oznámenia prijaté súčasne Komisiou[4] o každej z uvedených oblastí, reagujú na požiadavky Európskej rady a majú za cieľ prispieť spolu s Radou k príprave zasadnutia Európskej rady 17. decembra 2004. 2. OBČIANSKA SPOLOČNOSŤ A BOJ PROTI TERORIZMU Práva na život, slobodu a bezpečnosť[5] patria medzi najváženejšie - ak nie najdôležitejšie - ľudské práva[6]. Terorizmus ich všetky ohrozuje. Dodržiavanie týchto práv je základnou úlohou, ktorá v našich demokraciách vyžaduje účasť všetkých spoločenských oblastí. Nestačí preto, že zásady európskej politiky sú integrované, musia zapájať všetkých. Musia zapájať parlamenty, hospodárske subjekty, organizácie občianskej spoločnosti a všetkých občanov Európy. Ochrana života, bezpečnosti a slobody dnes vyžaduje originálne riešenia, prostriedky a prístupy. Ak sa má teroristom zamedziť využívanie slobody proti slobode samotnej, musí sa celá spoločnosť zapojiť do určovania a vyvíjania nových nástrojov a nových kontrolných metód: účinnejších nástrojov nevyhnutných na boj proti globálnemu terorizmu a nových efektívnych kontrolných metód nevyhnutných na zachovanie rovnováhy medzi kolektívnou bezpečnosťou a bezpečnosťou jednotlivcov. Napriek tomu však ciele bezpečnosti musia byť zlučiteľné s princípmi základných slobôd a s medzinárodnými pravidlami slobodného podnikania a obchodnej výmeny; Európska únia, ako aj naši obchodní partneri musia v plnom rozsahu zaručiť dôvernosť osobných a obchodných údajov získaných v rámci bezpečnostných služieb. 2.1. Ochrana základných práv pred násilnou radikalizáciou Odpor proti násilnej radikalizácii v našich spoločnostiach a narúšanie podmienok umožňujúcich rozširovanie radov teroristov musí patriť medzi základné priority v stratégii prevencie terorizmu. Komisia má v úmysle prispieť k súvisiacej činnosti Rady v roku 2005, okrem iného, využitím poznatkov Európskeho monitorovacieho centra v oblasti rasizmu a xenofóbie, odborníkov a výskumných pracovníkov. Bude sa zameriavať jednak na určovanie oblastí, v ktorých európske zásady politiky a nástroje môžu zohrávať preventívnu úlohu proti násilnej radikalizácii, a jednak na skúmanie, ako čo najlepšie chrániť základné práva a slobody zakotvené v Európskej ústavnej zmluve pred tými - nech by to bol ktokoľvek - ktorí by sa pokúsili zaútočiť na ne násilím a terorom. 2.2. Verejno-súkromný dialóg o bezpečnosti Vzhľadom na významnú úlohu súkromného sektora v prevencii, pripravenosti a reakcii na teroristické útoky ilustrovanú v každom z troch ďalších príspevkov k príprave zasadnutia Európskej rady v decembri 2004 Komisia považuje za nevyhnutné angažovať sa vo „Verejno-súkromnom dialógu o bezpečnosti“ s predstaviteľmi európskych, vnútroštátnych a sektorových federácií a iných reprezentatívnych organizácií. Táto iniciatíva sa má opierať o doterajšiu prácu v tejto oblasti a o existujúce partnerstvá, najmä pokiaľ ide o utvorenie verejno-súkromného partnerstva na riešenie problémov súvisiacich s organizovaným zločinom. Nemalo by to viesť ku vzniku nových štruktúr, ale skôr vytvárať príležitosť na zapojenie sa obidvoch strán do produktívneho dialógu o vyvažovaní potrieb európskej bezpečnosti s potrebou nenarúšať pohyb tovarov a služieb na celom území Európy pri rešpektovaní dôverného charakteru individuálnych a obchodných údajov zhromaždených na bezpečnostné účely a zachovaní vplyvu na podniky a priemyselné odvetvia spojené s navrhovanými opatreniami úmerného výsledkom dosiahnutým pri znižovaní bezpečnostných rizík. 2.3. Obete terorizmu Pomoc obetiam a ich rodinám, ako aj príspevky k rehabilitačnému úsiliu musia tvoriť v spoločnosti viazanej solidaritou neoddeliteľnú súčasť reakcie na teroristické útoky. Dňa 25. marca Európska rada vyzvala Komisiu, aby „neodkladne zabezpečila z rozpočtu na rok 2004 vyčlenenie finančných prostriedkov na pomoc obetiam terorizmu“. V súčasnosti Komisia pracuje na rozličných aspektoch tejto reakcie a na realizácii pilotného projektu schváleného Parlamentom na podporu financovania projektov určených na pomoc obetiam zotaviť sa a zvýšenie povedomia verejnosti o hrozbe terorizmu. Okrem toho treba vytvoriť mechanizmus, ktorý by zabezpečil, aby celá Európska únia spoločne niesla ekonomické bremeno udalosti spôsobujúcej mimoriadne vysoké škody, ako boli útoky na Svetové obchodné centrum v New Yorku. Každý členský štát zistí, že uplatňovaním tejto solidarity sa dajú ľahšie znášať následky útoku takéhoto rozsahu. Komisia skúma rôzne možnosti takého mechanizmu s cieľom vypracovať možný návrh do polovice roku 2005. 2.4. Vyhlásme 11. marec za Deň občianskej a demokratickej diskusie o zabezpečení slobody Komisia má v úmysle prispieť k ucteniu si pamiatky obetí teroristického násilia z 11. marca 2004 spomienkovým ceremoniálom, ktorý sa má uskutočniť v 1. európsky deň obetí terorizmu, 11. marca 2005. Komisia usudzuje, že najlepším spôsobom, ktorým môže k tomu prispieť, je pomôcť premeniť tento deň na Deň občianskej a demokratickej diskusie o zabezpečení slobody. V dňoch nasledujúcich po 11. marci milióny európskych občanov vo všetkých členských štátoch prejavili solidaritu, angažovanosť, statočnosť a dôveru vo vnútroštátne a európske inštitúcie. Európska únia musí oceniť túto demokratickú vyspelosť a prispieť k fundovanej diskusii o krehkej rovnováhe, ktorú je nutné dosiahnuť, ak má Európa dosiahnuť najvyššiu úroveň verejnej bezpečnosti s čo najprísnejšou ochranou slobody a záruk, ktoré charakterizujú Európu. Komisia je ochotná v spolupráci s Radou prispieť k vypracovaniu Pamätnej správy, ktorá má byť adresovaná Európskemu parlamentu, vnútroštátnym a iným parlamentom, ako aj európskym občanom, všeobecným opisom opatrení, ktoré Európa prijala v čase od 11. marca 2004 do 11. marca 2005, a zodpovedajúceho stavu ich realizácie na európskej a vnútroštátnej úrovni, ako aj hlavných výziev, ktoré nás ešte len čakajú. Predslovom k takejto správe venovanej pamiatke obetí terorizmu by mohlo byť posolstvo Európskej rady. 3. INTEGROVANÝ PRÍSTUP K PREVENCII, PRIPRAVENOSTI A REAKCII NA TERORISTICKÉ ÚTOKY VO SFÉRE SPOLOČENSTVA 3.1. Politiky Spoločenstva v boji proti terorizmu Európska rada na svojom zasadnutí dňa 18. júna 2004 poukázala na význam integrovaného prístupu k boju proti terorizmu a zdôraznila, že je dôležité využívať rozmanité nástroje Európskej únie. Komisia plne podporuje tento názor, ktorým sa riadi jej vlastná práca. Návrh Ústavnej zmluvy ruší tretí pilier a s malým počtom výnimiek začleňuje oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí do iných politík Únie. Komisia získala rozsiahle skúsenosti s prvým pilierom v oblastiach, ku ktorým Európska rada na svojom júnovom zasadnutí požiadala o príspevok. Toto otvára cestu pre hladké inštitucionálne zapojenie sa do oblastí, v ktorých bude Komisia po nadobudnutí účinnosti Ústavnej zmluvy zohrávať svoju tradičnú úlohu prípravy a uskutočňovania politiky. Komisia usudzuje, že dôslednosť a efektívnosť v boji proti terorizmu sa dá dosiahnuť jedine lepším začlenením policajnej spolupráce a súdnej spolupráce do našich celkových politík. Každé z troch ďalších oznámení, ktoré tvoria jednu časť tohto príspevku, sa zaoberá spôsobmi, ktorými by Komisia s jej terajšími nástrojmi a v niektorých prípadoch vybavená novými nástrojmi mohla zvýšiť úroveň európskej prevencie, pripravenosti a reakcie na teroristické útoky, resp. na financovanie teroristov, prevencie a dôsledného riadenia a ochrany najdôležitejšej infraštruktúry v boji proti terorizmu. Zdôrazňujú aj význam viacerých prvoradých požiadaviek, ktoré sa opierajú o mnohé nástroje a prostriedky vyskytujúce sa vo veľmi širokom spektre politík Spoločenstva. Činnosti uvedené nižšie ilustrujú hlavný prúd bezpečnostných cieľov v politikách Spoločenstva za účelom prevencie, pripravenosti a reakcie na teroristické útoky. Nie je to vyčerpávajúci zoznam oblastí politiky, kde Komisia v súčasnosti prispieva priamo k realizácii Akčného plánu Európskej únie na boj proti terorizmu. Tento zoznam a zoznam iných oblastí politiky, kde Komisia prispieva k presadzovaniu strategických priorít stanovených Európskou radou dňa 25. marca, bude zahŕňať mnohé ďalšie rozdielne oblasti, ako je doprava, energetika a kozmický priestor. 3.2. Zahraničná spolupráca Európska rada na svojom zasadnutí dňa 18. júna zdôraznila „potrebu zabezpečiť, aby bol boj proti terorizmu plne integrovaný do politiky vonkajších vzťahov Európskej únie, a požaduje, aby boli na decembrové zasadnutie Európskej rady predložené konkrétne návrhy, ako sa to dá čo najefektívnejšie dosiahnuť“. Komisia spoločne s Radou pracuje pre Európsku Radu na tom, ako začleniť boj proti terorizmu do rozličných prvkov politiky vonkajších vzťahov Európskej únie. Ako prvý príspevok orgány Komisie vypracovali dokument v elektronickej forme nazvaný „Stratégia technickej pomoci Komisie pre boj proti terorizmu“. Tento dokument stanovuje logiku strategického postupu na rozvinutie príspevku Komisie k celkovému prístupu Európskej únie k poskytovaniu protiteroristickej pomoci tretím krajinám a regiónom. Táto stratégia sa zakladá na nasledovnej logike: Pomoc Európskej únie má vychádzať zo súčasnej spolupráce a pomoci a má ju charakterizovať prístup založený na spolupráci s prijímajúcimi krajinami; má byť zameraná geograficky na oblasti porovnateľnej výhody Európskeho spoločenstva s osobitným dôrazom na širšie európske susedstvo, a tematicky na zabezpečenie tvorby dlhodobejších inštitúcií nevyhnutných na dosiahnutie trvalých výsledkov, pričom má zahŕňať prioritné oblasti UNSCR 1373, ako je spolupráca polície a súdov, finančné právo a prax, a správa hraníc. Komisia bude ďalej rozvíjať všetky aspekty dopravy a energetiky v súvislosti s bojom proti terorizmu, a to aj v plánovaní externej pomoci a v spolupráci s tretími krajinami. Úroveň bezpečnosti z hľadiska infraštruktúry a postupov v krajinách susediacich s Európskou úniou a v tretích krajinách, s ktorými Európska únia udržiava trvalé obchodné vzťahy, musí byť čo možno najvyššia. Každopádne by mala zodpovedať medzinárodne ustanoveným normám. V snahe zabrániť opakovanej podrobnej prehliadke alebo opakovanej kontrole dovozu tovarov alebo osôb po príchode alebo pri tranzite, Komisia by mala vypracovať a schváliť dohody o vzájomnom uznávaní ohľadne uplatňovania dohodnutých medzinárodných opatrení a predložiť ich členským štátom na schválenie. Mali by sa pravidelne vykonávať porovnávacie skúmania týchto jednotlivých systémov. Komisia vytvára aj ďalšie príspevky týkajúce sa iných aspektov prístupu Európskej únie k začleneniu boja proti terorizmu do jej vonkajších vzťahov, menovite: rozvoj kultúrneho dialógu so svetom islamu; skúmanie základných faktorov terorizmu; a rozbíjanie väzieb medzi terorizmom a medzinárodným organizovaným zločinom. Okrem toho existujú dôležité spojenia s prácou, ktorá tiež prebieha v spolupráci s Radou v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia, vrátane opatrení týkajúcich sa tovarov dvojitého použitia a kontroly vývozu. Treba tiež zdôrazniť, že súvisiace otázky tvoria významnú súčasť programov mnohostrannej a dvojstrannej spolupráce, do ktorých je Komisia zapojená. 3.3. Integrovanie Európskych a vnútroštátnych systémov Ak chce byť Európa schopná zaručiť bezpečnosť svojich občanov na najvyššej možnej úrovni, musí byť schopná využívať najlepšie informácie a najlepšiu odborné poznatky, kdekoľvek sa môžu vyskytovať. Komisia vyvinula celý rad rýchlych výstražných systémov a systém civilnej obrany, ktoré umožňujú konkrétne, koordinovane a efektívne prejavovať solidaritu v prípade mimoriadnych okolností, vrátane prípadov teroristického pôvodu. Prevádzková kancelária Riaditeľstva Komisie pre bezpečnosť pracuje s personálom v počte 24/7 pracovníkov. Funguje ako kontaktné miesto pre väčšinu výstražných systémov. Okrem toho, v rozličných útvaroch existujú veliace strediská a krízové miestnosti, ktoré sú uvádzané do činnosti v prípade výstrahy a ktoré sú spojené so svojimi náprotivkami vo všetkých členských štátoch Európskej únie. Komisia teraz aktívne zvažuje zriadenie centrálnej štruktúry, ktorá bude prípadne spájať všetky podsystémy a v prípade krízy bude hostiteľom spojených tímov, ktoré zhromaždia všetky relevantné informácie a odborné poznatky. Podobné procesy konsolidácie a integrácie na európskej úrovni sú nevyhnutné a skutočne prebiehajú v oblastiach boja proti financovaniu terorizmu - napr. prístup v reálnom čase k databázam finančných ústavov obsahujúcim údaje o subjektoch a transakciách pre orgány presadzovania práva a spravodajské služby. Okrem toho, pokiaľ ide o zaistenie bezpečnosti zásobovacích reťazcov, Komisia už predložila Rade a Parlamentu návrh zameraný na vybudovanie lepšieho systému varovania v súvislosti s výmenou tovarov, aby sa zabezpečila lepšia kontrola všetkých podozrivých pohybov bez zdržiavania bežného toku obchodovania. 3.4. Orgány komunikujúce s verejnosťou Zatiaľ čo vnútroštátne komunikovanie medzi orgánmi je rozhodujúce v prípade teroristického útoku alebo podobnej mimoriadnej udalosti, dobré komunikovanie s verejnosťou môže byť práve takisto dôležité. Ako ukázal výpadok elektrického prúdu v Taliansku, neschopnosť zabezpečiť adekvátne komunikovanie s verejnosťou môže mať za následok nepokoje alebo dokonca masovú hystériu. Rovnako neschopnosť zachytiť dôležité signály od verejnosti môže spôsobiť kalamity, ktorým by sa v opačnom prípade dalo zabrániť, alebo by mohli byť zmiernené. Dobrá komunikácia s verejnosťou vyžaduje moderné a najvyspelejšie systémy a postupy komunikácie a spracovania informácií, ktoré sú prispôsobené prostrediu vyznačujúcemu sa novými hrozbami. Efektívne komunikačné a informačné systémy môžu prispieť k včasnému zisteniu udalosti, k rýchlej analýze a k varovaniu obyvateľstva v cieľových oblastiach. Sú preto kľúčovými nástrojmi na prevenciu a zmiernenie dôsledkov akejkoľvek hrozby alebo útoku. Viaceré členské štáty v súčasnosti testujú svoje verejné systémy varovania a testujú sa alebo sú už rozvinuté nové technické vymoženosti, ako je vysielanie pre mobilné telefóny v systéme GSM. Nové globálne bezpečnostné prostredie a rýchly technologický vývoj spôsobujú nové veľké výzvy pre verejnú bezpečnosť a pohotovostné komunikačné služby. Komisia pracuje na zriadení užívateľského fóra pozostávajúceho z úradníkov pôsobiacich v oblasti verejnej bezpečnosti a pohotovostných komunikačných služieb. Toto fórum umožní trvalejší dialóg medzi prevádzkovateľmi a orgánmi pohotovostných služieb o vzájomne prevádzkovateľných systémoch na manipuláciu v mimoriadnych situáciách a o nových koncepciách pre systémy a postupy varovania verejnosti. 3.5. Nadväzovanie spojenia s bezpečnostnými orgánmi Druhá požiadavka sa týka zapojenia orgánov presadzovania práva a orgánov vnútroštátnej bezpečnosti. Vo všetkých uvedených oblastiach môže vzniknúť potreba, aby tieto orgány zasiahli. Takáto úloha je rozhodujúca v boji proti financovaniu teroristov, veľmi žiaduca pri zavádzaní hodnotenia zraniteľnosti a vypracúvaní noriem na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry a v rôznej miere nevyhnutná pri reagovaní na akýkoľvek teroristický útok. Zdieľanie výstrah medzi systémami Spoločenstva na jednej strane a orgánmi presadzovania práva a orgánmi vnútroštátnej bezpečnosti v členských štátoch však môže, a podľa názoru Komisie má byť značne zlepšené. Tieto orgány majú mať prístup k výstrahám vysielaným rozličnými európskymi systémami a majú tiež byť schopné prispievať relevantnými informáciami. Komisia je toho názoru, že Europol by mal disponovať výstražným mechanizmom na presadzovanie práva (sieť na presadzovanie práva, LEN), ktorý by bol spojený s inými európskymi systémami výstrahy a rýchleho reagovania. Účasť Europolu sa uskutoční v rámci Dohovoru o Europole. Komisia sa ďalej domnieva, že Europol má zohrávať hlavnú úlohu v zavádzaní Európskeho programu na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP), ktorého prípravu plánuje dokončiť v priebehu roku 2005. Komisia je toho názoru, že Europol, Eurojust a ďalšie príslušné orgány musia mať prístup k čo najviac úplným a aktualizovaným informáciám, aby sa zabezpečil efektívny boj proti financovaniu teroristov. Na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni Európskej únie by mala existovať prvoradá pripravenosť na výmenu informácií relevantných pre všetky teroristické trestné činy, vrátane účasti na aktivitách teroristických skupín akoukoľvek formou ich financovania. 3.6. Priorita bezpečnostného výskumu Komisia považuje za nevyhnutné, aby Európska únia urobila rozhodujúce kroky, z kvantitatívneho i kvalitatívneho hľadiska, zamerané na podstatné posilnenie vedeckého a technického výskumu v oblasti bezpečnosti. Otázky súvisiace s civilnou ochranou (vrátane biobezpečnosti a ochrany proti rizikám vyplývajúcim z teroristických útokov) a so zvládaním krízových situácií sú zahrnuté do oddielu Vedecká podpora pre politiky 6. rámcového programu pre výskum. Okrem prebiehajúcich iniciatív Komisia nedávno prijala oznámenie s názvom „Bezpečnostný výskum - ďalšie kroky“, v ktorom vychádza zo správy vypracovanej skupinou osobností v oblasti bezpečnostného výskumu. Táto správa zastáva názor, že minimálne by sa malo poskytnúť dodatočné financovanie vo výške 1 miliardy EUR pre Program bezpečnostného výskumu Európskej únie, počnúc rokom 2007. Komisia zdôraznila odporúčanie skupiny osobností, že bezpečnostnému výskumu má byť pridelená náležitá úroveň prostriedkov. V súlade s tým uplatnila svoje ďalšie rozpočtové a politické kroky vo finančných výhľadoch. Európsky program bezpečnostného výskumu by výrazne posilnil aktivity v mnohých oblastiach, z ktorých sú viaceré nevyhnutné na splnenie požiadaviek boja proti financovaniu teroristov, ochrany najdôležitejších infraštruktúr a rozvoja dôsledného riadenia. Okrem toho, význam elektronickej bezpečnosti ako zameranie programu IST bude naďalej vysoký, pretože vývoj „elektronickej ekonomiky“ vyžaduje súbežné zvýšenie „elektronickej bezpečnosti“. Komisia usudzuje, že súkromný sektor musí zohrávať významnú úlohu a urobiť konkrétne investície do bezpečnostného výskumu. Európska únia musí byť pripravená podporiť rozvoj inovačných spoločných výskumných podnikov spájajúcich verejné a súkromné prostriedky. 3.7. Úloha súkromného sektora Ďalšou veľmi dôležitou prvoradou požiadavkou je nevyhnutnosť efektívnej a integrovanej spolupráce so súkromným sektorom. Či uvažujeme o potrebe monitorovať finančné toky alebo posilniť odolnosť najdôležitejších infraštruktúr, súkromní prevádzkovatelia tu budú musieť zohrať rozhodujúci úlohu. Komisia sa domnieva, že je nevyhnutné čo možno najskôr zapojiť súkromný sektor do identifikácie a vypracúvania nových riešení zameraných na zvýšenie bezpečnosti tovarov a služieb. Terorizmus bude najčastejšie vyžadovať technologické inovácie a nové formy partnerstva vedúce k zvýšenej vnútornej a vonkajšej konkurencieschopnosti. Štruktúrovaná angažovanosť súkromného sektora vo vývoji vysokých štandardov, metód a postupov na zvýšenie bezpečnosti tovarov a služieb má podľa možnosti prispieť k tomu, aby sa zabránilo uvaleniu nových legislatívnych požiadaviek na priemysel. Zachovanie a posilnenie celistvosti vnútorného trhu vyžaduje, aby sa táto práca vykonávala v rámci spolupráce na európskej úrovni. 3.8. Výbušniny Európska rada vo svojom vyhlásení z 25. marca konštatovala, „že je potrebné zabezpečiť, aby teroristické organizácie a skupiny trpeli nedostatkom komponentov pre svoju činnosť“. Ďalej zdôraznila, že „potreba zaručiť väčšiu bezpečnosť strelných zbraní, výbušnín, zariadení na výrobu bômb a technológií, ktoré prispievajú k páchaniu teroristických činov“. Táto otázka bola následne posudzovaná v „stručnom prehľade“ Komisie a začlenená do revidovaného Akčného plánu. Komisia aktívne presadzuje uvedené ciele a prispieva k práci v orgánoch Rady, najmä prostredníctvom pracovných dokumentov personálu. Táto práca sa vykonáva komplexným spôsobom a zahŕňa výskumnú obec, expertov, Europol a výrobcov výbušnín a rozbušiek. Jej cieľ spočíva najmä v tom, aby sledovateľnosť, zisťovanie, zlepšenie identifikácie, skladovanie, účtovná evidencia, preprava a procesy manipulácie v súvislosti s európskymi výbušninami a rozbuškami efektívne prispievali k čo možno najvyššej úrovni bezpečnosti. V prípade potreby sa budú na tento účel predkladať návrhy. [1] Vyhlásenie Európskej rady o boji proti terorizmu z 25. marca 2004 - http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/79637.pdf. [2] Zasadnutie Európskej rady v Bruseli - 17. a 18. júna 2004 - Závery predsedníctva, 10679/2/04 REV2 - http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/81742.pdf. [3] Pracovný dokument personálu Komisie, „Súhrn poznatkov o protiteroristickej činnosti: Príspevok útvarov Komisie“ - SEC(2004) 669 z 25. mája 2004. [4] Oznámenia Komisie o „Financovaní teroristov - stupňovaní boja“ - KOM(2004) 700 -, „Prevencii a dôslednom riadení v boji proti terorizmu“ - KOM(2004) 701 - a „Ochrane najdôležitejšej infraštruktúry v boji proti terorizmu“ - KOM 2004) 702. [5] Článok 3 Všeobecnej deklarácie ľudských práv: „Každý má právo na život, osobnú slobodu a bezpečnosť“. [6] Porovnaj články 2.1 „Každý má právo na život“ a 6 „Každý má právo na osobnú slobodu a bezpečnosť“ Charty základných práv Európskej únie - http://www.europarl.eu.int/charter/pdf/text_en.pdf.