1.27

zastáva názor, že nasledovné činitele možno identifikovať ako nevyhnutné pre úspešnú implementáciu smernice o skládkach odpadov: a. Aktívny prístup: Je zjavné, že určitý pohyb smerom k implementácii opatrení, z ktorých sa neskôr stala smernica o skládkach odpadov, sa v niektorých členských štátoch začal v prvej polovici 90-tych rokov minulého storočia, ak nie skôr. Následkom tohto aktívneho prístupu boli mnohé regionálne a miestne orgány schopné pomerne ľahko splniť požiadavky v stanovených termínoch po tom, čo bola smernica prevzatá do národnej a regionálnej legislatívy. b. Začlenenie implementácie smernice do širšieho kontextu: Implementácia smernice by sa nemala považovať za izolované politické opatrenie. Likvidácia odpadu je súčasťou riadeného zaobchádzania so zdrojmi surovín a musí byť začlenená do tohto kontextu na politickej úrovni. Je preto dôležité vyvinúť integrované národné, regionálne a miestne stratégie, ktoré ju prepoja s ostatnými postupmi spracovania odpadu, ale aj s inými oblasťami politiky, napr. politikou zaobstarávania a efektívnosti zdrojov. c. Poskytnutie nástrojov regionálnym a miestnym orgánom na splnenie ich úloh: Vytvorenie nových postupov v oblasti recyklácie a iných alternatívnych spôsobov spracovania odpadu, iniciovanie kampaní na zvýšenie povedomia, zlepšovanie kvality skládok atď. si vyžaduje poznatky a ľudské a finančné zdroje v rámci regionálnych a miestnych orgánov. Presun zdrojov z vyšších úrovní správy alebo vytvorenie možnosti pre orgány pre zavedenie fiškálnych mechanizmov je preto často predpokladom pre splnenie cieľov smernice o skládkach odpadov. d. Spolupráca na všetkých úrovniach správy a výmena informácií: Úloha realizácie smernice v praxi takmer vo všetkých členských štátoch musí byť splnená rôznymi úrovňami správy. Úzka spolupráca medzi týmito úrovňami je preto rozhodujúca pre úspešnú implementáciu. To sa týka aj výmeny poznatkov o tom, ako splniť nové prísnejšie požiadavky pre zakladanie, prevádzkovanie, zatváranie skládok a následnú starostlivosť o bývalé skládky a ako realizovať v praxi alternatívne postupy spracovania odpadu. Politika v rámci odpadového hospodárstva musí navyše prekonať administratívne prekážky medzi susednými obcami a regiónmi, napr. pri vytváraní spoločných zariadení na spracovanie odpadu alebo systémov recyklácie. e. Finančné stimuly: Keďže podniky konajú predovšetkým na základe ekonomickej logiky, je dôležité vytvoriť stimuly na znižovanie množstva odpadu smerujúceho na skládky zdražením skládkovania, napr. formou dane zo skládkovania. f. Podporné alternatívy: Aby bolo možné odkloniť tok odpadu smerujúceho na skládky, musia mať producenti odpadu k dispozícii ekonomicky použiteľné alternatívy na likvidáciu odpadu. Preto je nutné podporiť rozvoj takýchto alternatív na miestach, kde neexistujú alebo sú nedostatočné. Aby sa zabránilo nárastu objemu prepravy odpadu, je potrebné podporovať zavádzanie miestnych riešení ako napr. domáce zariadenia na kompostovanie alebo spracovanie odpadu v rámci podniku. g. Boj proti zakladaniu ilegálnych skládok: Zvyšovanie nákladov na spracovanie odpadu môže viesť k nárastu vytvárania ilegálnych skládok. Proti likvidácii odpadu ilegálnym spôsobom možno uplatniť kombináciu opatrení. Tieto opatrenia si vyžadujú – aspoň počas prechodného obdobia – aby na túto úlohu bolo nasadených viac ľudských zdrojov. h. Zvyšovanie povedomia verejnosti a konzultácie so zainteresovanými stranami: Aby sa znížilo množstvo vyprodukovaného a skládkovaného odpadu, je nevyhnutná aktívna účasť občanov a podnikov. Preto sú potrebné informačné kampane a konzultácie so zainteresovanými stranami spolu s vytvorením efektívnej infraštruktúry.