Komisia bude naďalej monitorovať uplatňovanie a dodržiavanie smernice o návrate s cieľom riešiť konkrétne nedostatky vnútroštátnych systémov. Komisia dnes prijíma odporúčanie týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice o návrate, aby poskytla usmernenia k tomu, ako by sa ustanovenia uvedenej smernice mohli využívať na zvýšenie účinnosti návratov. Členské štáty by mali prijať okamžité opatrenia v súlade s uvedeným odporúčaním. Ďalej bude potrebné opäť aktualizovať príručku o návrate, ktorá obsahuje usmernenia k výkladu a praktickému uplatňovaniu ustanovení smernice o návrate, okrem iného s cieľom zabezpečiť súlad s týmto odporúčaním.

Účinná návratová politika sa začína vo vnútri Európskej únie. V záveroch Európskej rady z 20. a 21. októbra 2016 členské štáty vyzvali na posilnenie vnútroštátnych administratívnych postupov pre návraty. V maltskom vyhlásení hláv štátov alebo predsedov vlád z 3. februára 2017 sa navyše zdôraznila potreba začať kritické preskúmanie politiky EÚ v oblasti návratu na základe objektívnej analýzy spôsobu, akým sa uplatňujú právne, operačné, finančné a praktické nástroje dostupné na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Preto je nevyhnutné pozrieť sa pragmaticky na uplatňovanie smernice o návrate a riešiť to, čo nefunguje, okrem iného vyzývaním členských štátov, aby uskutočnili potrebné zlepšenia vo svojich vnútroštátnych systémoch v oblasti návratu v snahe zabezpečiť lepšiu koordináciu a multidisciplinárny prístup. Okrem toho musíme maximalizovať využívanie finančných alebo operačných nástrojov Európskej únie s cieľom vytvoriť spoločný priestor na výmenu informácií a na zlepšenie spolupráce a koordinácie medzi príslušnými subjektmi členských štátov a príslušnými subjektmi EÚ. K tomu sa pridáva nový mandát Európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (EBCG), ktorý bol výrazne posilnený, aby mohla poskytovať lepšiu podporu členským štátom pri vykonávaní činností súvisiacich s návratom, či už ich vykonávajú spoločne alebo na vnútroštátnej úrovni. Pokrok pri uvádzaní tohto nového mandátu do praxe sa monitoruje v druhej správe o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorá bola prijatá dnes.

Od prijatia uvedeného akčného plánu sa výzvy, na ktoré musí návratová politika Európskej únie reagovať, ešte viac zväčšili a upriamili pozornosť na tento aspekt komplexnej migračnej politiky EÚ. V roku 2015 počet neregulárnych migrantov, ktorým bolo nariadené opustiť Európsku úniu, dosiahol 533 395, pričom v roku v 2014 to bolo 470 080 migrantov. Keďže len v rokoch 2015 – 2016 bolo podaných približne 2,6 milióna žiadostí o azyl, a vzhľadom na to, že miera uznaných žiadostí dosahovala v prvých troch štvrťrokoch 2016 úroveň 57 %, členské štáty budú možno musieť zabezpečiť návrat vyše jedného milióna osôb po tom, ako budú ich žiadosti spracované. Zároveň platí, že miery návratov sa na úrovni Európskej únie nezlepšili. Zatiaľ čo celková miera návratov sa od roku 2014 do roku 2015 zvýšila zo 41,8 % na 42,5 %, miera účinných návratov do tretích krajín klesla z 36,6 % na 36,4 %. Ak sa navyše vylúči západný Balkán, miera návratov v Európskej únii poklesne až na 27 %.

Odmietnutí žiadatelia o azyl predstavujú významný podiel neregulárnych migrantov, ktorí sa zdržujú v Európskej únii. Zatiaľ čo mnohí ľudia prichádzajúci do Európskej únie utekajú pred vojnou, násilím a prenasledovaním, iní využívajú žiadosti o azyl ako prostriedok na predĺženie svojho pobytu v Európe a zabránenie návratu. Často dochádza k podávaniu zjavne neopodstatnených žiadostí o azyl v posledných fázach konania o návrate, niekedy len niekoľko dní alebo hodín pred odchodom – len na účely odkladu alebo zabráneniu návratu. To predstavuje veľkú záťaž pre azylové systémy členských štátov.

Členské štáty by preto mali na vnútroštátnej úrovni zhromažďovať komplexné informácie v reálnom čase s cieľom udržiavať jasný a presný prehľad o situácii neregulárnej migrácie a používať pritom aplikáciu pre integrované riadenie návratov (IRMA). Členské štáty majú takisto povinnosť vkladať do SIS všetky neplatné doklady, ako napríklad povolenia na pobyt, na účely ich zaistenia. Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili systematické dodržiavanie tejto povinnosti.

– členské štáty by mali využívať zrýchlené konanie o azyle a postupy založené na neprípustnosti v súlade s právnymi predpismi Európskej únie na vybavenie zjavne nepodložených žiadostí o azyl vrátane následných žiadostí; členské štáty by nemali udeľovať automatický odkladný účinok v prípade odvolaní na základe uvedených dôvodov,

Aby sa predišlo takýmto situáciám, členské štáty by mali okamžite využiť všetky dostupné možnosti vyplývajúce z existujúcich azylových predpisov, aby zamedzili zneužívaniu azylového systému zo strany neregulárnych migrantov, ktorí jednoznačne nepotrebujú medzinárodnú ochranu. Mali by predovšetkým využívať ustanovenia týkajúce sa zrýchleného konania o azyle, zaobchádzania s následnými žiadosťami o azyl a neautomatického odkladného účinku odvolaní, a to hlavne v prípade migrantov pochádzajúcich z krajín, ktoré sa považujú za bezpečné alebo dosahujú nízku mieru uznaných žiadostí.

– členské štáty by sa mali aktívne zapájať do spoločných programov pre všetky typy pomoci pred návratom.

Je potrebné, aby členské štáty zlepšili a posilnili svoju návratovú kapacitu s cieľom zabezpečiť integrovanejší a koordinovanejší prístup k návratom a riadenie návratov, ako sa uvádza v odporúčaní. To by malo viesť k lepšej výmene informácií, multidisciplinárnemu prístupu a k zefektívneniu všetkých záležitostí súvisiacich s návratom. Členské štáty môžu na podporu týchto posilnených kapacít využiť svoje národné programy v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na to, aby zabezpečili lepšie plánovanie, koordináciu a nadväzujúcu činnosť príslušných orgánov presadzovania práva a imigračných orgánov, koordinované opatrenia s justičnými orgánmi, orgánmi zodpovednými za zaistenie, opatrovníckymi systémami a zdravotníckymi a sociálnymi službami v záujme rýchlej a primeranej odozvy v prípade, keď je potrebná multidisciplinárna reakcia.

Na uľahčenie spolupráce s tretími krajinami sú potrebné individuálne údaje o navrátilcovi, ako sú identifikačné údaje a podporné listinné dôkazy. Takéto údaje sa musia bezpečne postupovať vládam tretích krajín s cieľom potvrdiť štátnu príslušnosť navrátilca a získať potrebné cestovné doklady. Aby sa to dalo efektívne realizovať, je potrebné vyvinúť jednotné IT rozhranie na riadenie readmisie pre platformu aplikácie pre integrované riadenie návratov, bez toho, aby mali k aplikácii prístup tretie krajiny a aby členské štáty mali prístup k systémom tretích krajín.

Už teraz sa počíta s ďalším rozvíjaním aplikácie pre integrované riadenie návratov s cieľom zlepšiť zber údajov o operáciách návratu a readmisii. Komisia vyvíja v rámci aplikácie pre integrované riadenie návratov špecializované IT nástroje, ktoré majú členským štátom a Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž zabezpečiť prístup k týmto informáciám prostredníctvom jednotného kanálu. To umožní zjednodušenie zberu údajov, pokiaľ ide o úrady EASO a EUROSTAT, čím sa zníži administratívna záťaž vyplývajúca z viacnásobných žiadostí o údaje. Údaje sa budú zbierať na mesačnej báze. Komisia a členské štáty budú mať prístup k týmto údajom v dôvernom režime. Tento proces sa ešte viac zjednoduší po zavedení obnoveného Schengenského informačného systému. Aplikácia pre integrované riadenie návratov bude mať k dispozícii informácie o vydávaní rozhodnutí o návrate a o dodržiavaní týchto rozhodnutí v reálnom čase.

– členské štáty by na mesačnej báze mali vkladať požadované údaje o návratoch do aplikácie pre integrované riadenie návratov, – Komisia sprístupní samostatný informačný systém na vybavovanie návratov na vnútroštátnej úrovni spolu so zodpovedajúcim spoločným rozhraním aplikácie pre integrované riadenie návratov, – Komisia vyvinie jednotné IT rozhranie na riadenie prípadov readmisie v rámci platformy aplikácie pre integrované riadenie návratov, – Komisia bude podporovať ďalší rozvoj kapacít členských štátov na koordináciu návratov prostredníctvom IT infraštruktúry aplikácie pre integrované riadenie návratov.

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž je neoddeliteľnou súčasťou úsilia Európskej únie o vytvorenie operačného rámca, ktorý povedie k účinnejšiemu systému Európskej únie v oblasti návratov. V nariadení o novej Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž sa stanovilo, že návrat neregulárnych migrantov je jednou z prioritných oblastí činnosti agentúry, čo jej umožnilo podstatne zvýšiť podporu poskytovanú členským štátom a rozvíjať nové aktivity v oblasti návratov. Pokrok agentúry pri napĺňaní jej nového mandátu a vykonávaní činností uvedených v tomto obnovenom akčnom pláne sa bude monitorovať v správach Komisie o sfunkčnení Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž.

Širší mandát agentúry jej umožňuje poskytovať komplexnú pomoc v oblasti návratu. Tá zahŕňa dobrovoľné odchody, ale aj nútené návraty, pričom agentúra je oprávnená organizovať návratové operácie (z jedného alebo viacerých členských štátov), a takisto spolupracovať s tretími krajinami pri zlepšovaní ich kapacít na spoluprácu s členskými štátmi počas návratových operácií. Agentúra musí už v tomto roku v plnej miere využiť tento mandát tak, že rozvinie nové spôsoby podpory členských štátov.

Úloha agentúry pri návratoch na európskej úrovni sa začína takzvanými činnosťami pred návratom, ktoré sa musia ďalej zintenzívňovať, a to najmä vo forme podpory pri identifikácii neregulárnych migrantov a pri získavaní cestovných dokladov na účely ich návratu od tretích krajín. Malo by sa pokračovať v organizovaní identifikačných misií z kľúčových tretích krajín, pri ktorých zúčastnené orgány vydajú cestovné doklady ešte v priebehu takýchto misií alebo bezprostredne po nich. Agentúra by takisto mala určiť a ďalej rozvíjať ďalšie nástroje, ktoré by mohli tretím krajinám umožniť rýchlu identifikáciu neregulárnych migrantov a ich opätovné vybavenie dokladmi.

V súčasnosti existuje len málo informácií o tom, s akými hlavnými operačnými rizikami a výzvami zápasia členské štáty a ako by agentúra vedela vnútroštátne orgány podporiť pri ich riešení. Keď Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž dokončí mapovanie kapacít a potrieb členských štátov, mala by navrhnúť osobitné, individuálne prispôsobené intervenčné plány. To poskytne jasný obraz o tom, aké odborné znalosti potrebuje ten-ktorý členský štát a ako môže agentúra pomôcť a začať pilotné projekty.

Vo väčšom rozsahu by sa mali využívať aj „hromadné návratové operácie“, pomocou ktorých orgány tretích krajín realizujú návraty svojich štátnych príslušníkov z Európskej únie v súlade s ustanoveniami nariadenia o Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Tieto operácie majú potenciál ešte viac zvýšiť kapacitu Európy vykonávať nákladovo efektívne návraty, a preto by agentúra mala investovať väčšie zdroje na podporu kapacity tretích krajín zúčastňovať sa na takýchto operáciách, a to aj prostredníctvom špecializovanej odbornej prípravy. Jednotlivé formy koordinovaných spoločných operácií návratu by sa mali vykonávať v súlade s Príručkou pre spoločné operácie návratu vzdušnou cestou koordinované agentúrou Frontex (Guide for Joint return Operations by Air coordinated by Frontex) z 12. mája 2016.

V neposlednom rade existuje naliehavá potreba, aby agentúra zaviedla mechanizmus na pomoc členským štátom pri vykonávaní návratov komerčnými letmi, pomocou ktorého sa budú financovať dobrovoľné aj nútené návraty z členských štátov organizované týmto spôsobom. Agentúra by okrem toho mala s leteckými spoločnosťami vyrokovať rámcové dohody, ktoré by mohli v prípade potreby použiť vnútroštátne orgány zodpovedné za návraty a v ktorých by sa stanovili všeobecné podmienky využívania komerčných letov (napr. počet navrátilcov na palube, počet sprevádzajúcich osôb) a zároveň by sa zaistil určitý počet miest na palube letov do kľúčových návratových destinácií, ktoré by mohli byť rýchlo k dispozícii.

Aby agentúra mohla zvládnuť dodatočnú záťaž vyplývajúcu z týchto činností a aby v plnej miere naplnila očakávania spojené s jej novým mandátom, mala by prijať okamžité opatrenia na obsadenie voľných pracovných pozícií a na plné využívanie rozpočtových prostriedkov vyčlenených na činnosti v oblasti návratu.

Ďalší postup

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž by v roku 2017 mala: – do júna posilniť personál oddelenia na podporu návratov, – do júna zriadiť mechanizmus pre komerčné lety, – do júna zintenzívniť pomoc pred návratom organizovaním identifikačných misií, – do júna dokončiť mapovanie kapacít členských štátov a ich potrieb v oblasti návratu, – do októbra zintenzívniť odbornú prípravu orgánov tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na hromadných návratových operáciách, – do konca roka plne využiť pridelené finančné prostriedky.

I.6. – Finančné prostriedky Európskej únie pre návraty a readmisiu

Komisia poskytuje značnú finančnú pomoc na podporu členských štátov pri vykonávaní účinných návratov v súlade so smernicou o návrate, ako aj na podporu praktickej spolupráce a výmeny najlepších postupov v oblasti návratu a readmisie. Hlavný nástroj financovania EÚ na podporu členských štátov v tomto smere je Fond pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF).

Približne 806 miliónov EUR vyčlenili členské štáty na činnosti súvisiace s návratom a reintegráciou prostredníctvom svojich národných programov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na roky 2014 – 2020. Táto suma zahŕňa podporu vnútroštátnych aktivít členských štátov v oblasti návratu a podporu konkrétnych spoločných európskych iniciatív v oblasti návratu a integrácie [najmä európskej siete pre reintegráciu (ERIN), európskej iniciatívy integrovaného riadenia návratov (EURINT) a európskej siete styčných úradníkov pre návrat (EURLO)].