Súhrnný prehľad

Posúdenie vplyvu oznámenia „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030: investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“

A. Potreba konať

V čom spočíva problém a prečo ide o problém na úrovni EÚ?

EÚ prijala záväzok stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou, t. j. znížiť svoje emisie skleníkových plynov na čistú nulu. Jej súčasný klimatický cieľ do roku 2030, ktorým je dosiahnuť aspoň 40 % zníženie emisií skleníkových plynov, ako aj právne predpisy v oblasti klímy, energetiky a dopravy boli prijaté v situácii, keď sa rátalo so znížením emisií skleníkových plynov do roku 2050 aspoň o 80 %. Ambície súčasných klimatických cieľov do roku 2030, v ktorých je zahrnutý cieľ aj právne predpisy, preto nesú riziko, že budú podnecovať tvorcov politík, investorov a občanov k rozhodnutiam, ktoré by mohli zakonzervovať emisné trendy EÚ v stave, ktorý nie je v súlade s dosiahnutím klimatickej neutrality do roku 2050.

Čo by sa malo dosiahnuť?

Prvým všeobecným cieľom tejto iniciatívy je sprísniť záväzok EÚ tak, aby sa emisie skleníkových plynov do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 znížili o 50 % až 55 %, a zodpovedajúcim spôsobom zmeniť navrhovaný európsky právny predpis v oblasti klímy. Tým by sa EÚ dostala na vyváženú a dôveryhodnú cestu k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 a zainteresovaným stranám by poskytla väčšiu predvídateľnosť. Druhým všeobecným cieľom tejto iniciatívy je pripraviť pôdu pre potrebné úpravy právnych predpisov v oblasti klímy a energetiky, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri dekarbonizácii európskeho hospodárstva, vrátane určenia budúcej úlohy a uplatňovania stanovovania cien uhlíka a jeho interakcie s inými politikami.

Aká je pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ (subsidiarita)?

Koordinovanými opatreniami na úrovni EÚ sa môžu účinne dopĺňať a posilňovať vnútroštátne a miestne opatrenia a využívať výhody jednotného trhu EÚ. Ambicióznejšie klimatické ciele si vyžadujú politické reakcie v mnohých oblastiach. Vplyvy týchto ambicióznejších cieľov a súvisiacich politík na rast a tvorbu pracovných miest, spravodlivosť a nákladovú efektívnosť sú príkladmi prvkov, ktoré možno lepšie zvážiť na úrovni EÚ. Zmena klímy je problémom, ktorý presahuje hranice, a opatrenia EÚ sú dôležité na podporu globálnych opatrení.

B. Riešenia

Aké sú rôzne možnosti na dosiahnutie týchto cieľov? Je niektorá z možností uprednostňovaná? Ak nie, prečo?

V posúdení vplyvu sa potvrdzuje, že ambicióznejší cieľ v rozsahu 50 až 55 % zníženia emisií skleníkových plynov je možné uskutočniť zodpovedným a sociálne spravodlivým spôsobom, že sa ním môže podnietiť udržateľný hospodársky rast a zamestnanosť a urýchliť prechod na čistú energiu, najmä v kombinácii s primeranými podpornými politikami a využívaním príjmov z uhlíka. Hospodárske riziká ambicióznejšieho cieľa na zníženie emisií skleníkových plynov o 55 % sú obmedzené, naopak, zvýši sa ním istota investorov, zníži riziko uhlíkovej pasce a dosiahnu významné celkové prínosy pre životné prostredie. V posúdení vplyvu sa potvrdzuje, že ambicióznejší cieľ si bude vyžadovať preskúmanie mnohých politických nástrojov EÚ, ktorými sa umožní jeho realizácia. V posúdení vplyvu sa vidí osobitný prínos pri zavádzaní širokej škály politických nástrojov vrátane stanovovania cien uhlíka a ambicióznejších cieľov odvetvovej regulačnej politiky v energetike a doprave a jasne sa naznačuje, že neexistuje len jeden politický nástroj, ktorý by bol sám schopný dosiahnuť všetky ciele uvedené v posúdení.

Aké sú názory jednotlivých zainteresovaných strán? Kto podporuje ktorú možnosť?

Veľká väčšina príspevkov vo verejnej konzultácii podporila najambicióznejšie možnosti v oblasti klímy, obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti. Takmer 80 % respondentov verejnej konzultácie vyjadrilo názor, že cieľ v oblasti skleníkových plynov by sa mal zvýšiť aspoň na 55 %, a v súlade s tým takmer 70 % vyjadrilo názor, že súčasný cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mal zvýšiť tak, aby sa dosiahol jej podiel väčší ako 40 %. Viac než 60 % respondentov dáva prednosť ešte výraznejšiemu než 40 % zlepšeniu (primárnej a konečnej) energetickej účinnosti. Odpovede najmä záujmových združení však boli, pokiaľ ide o úroveň ambícií, rozložené rovnomernejšie. Verejné konzultácie vo všeobecnosti zdôraznili najmä potrebu ďalších regulačných politík, ktoré by sprevádzali akékoľvek iniciatívy v oblasti stanovovania cien uhlíka.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Aké sú výhody uprednostňovanej možnosti (prípadne hlavných možností, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Hlavnou výhodou je, že cesta znižovania emisií ku klimatickej neutralite do roku 2050 sa neoneskorí, čím sa zvýši istota pre investorov a znížia sa riziká uhlíkovej pasce. Investície do nízkouhlíkového hospodárstva môžu podnietiť hospodársky rast a zamestnanosť, urýchliť prechod na čistú energiu a môžu zohrávať úlohu pri zelenej obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Nástrojmi stanovovania cien uhlíka sa môžu zvýšiť príjmy, ktoré možno opätovne využiť na zelené investície a na nižšie deformačné dane, ako napríklad zdanenie práce, čím sa podnieti hospodársky rast a zamestnanosť. Energetická efektívnosť a energia z obnoviteľných zdrojov by sa zavádzali v oveľa širšom rozsahu, v dôsledku toho by bol energetický systém bezpečnejší a menej závislý od dovozu, čím by sa v období 2021 – 2030 na dovoze fosílnych palív ušetrilo 325 až 375 miliárd EUR. Energetická efektívnosť a využívanie obnoviteľných zdrojov energie by pomohli chrániť spotrebiteľov pred vplyvom rastúcich cien energie. Znížili by sa vplyvy znečistenia ovzdušia a pri voľbe najprísnejšieho cieľa v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov by sa do roku 2030 dosiahlo v porovnaní s úrovňami z roku 2015 zníženie znečistenia o viac ako 60 %. V odvetví využívania pôdy v EÚ by sa zlepšilo udržateľné obhospodarovanie, ktoré by poskytlo väčšie stimuly na zalesňovanie a obnovu znehodnotenej pôdy a zvrátenie poklesu prirodzeného záchytu uhlíka v EÚ.

Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť (prípadne na hlavné možnosti, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Zvýšenie nákladov na energetický systém je veľmi obmedzené – z 10,6 % HDP v roku 2015 približne na 11 % v roku 2030. Na to, aby sa dosiahlo zníženie emisií skleníkových plynov o 50 %, sa budú musieť priemerné ročné investície do energetického systému vrátane dopravy v období 2021 – 2030 v porovnaní s obdobím 2011 – 2020 zvýšiť o 312 miliárd EUR. Na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov o 55 % sa budú musieť tieto investície zvýšiť približne o 350 miliárd EUR. Systémové náklady aj investičné potreby závisia od realizovaných možností politiky, ale rozsah kolísania je obmedzený. Investície sa v priebehu času vo veľkej miere vrátia vo forme znížených platieb za palivá, mobilizovať potrebný objem finančných prostriedkov do roku 2030 však bude veľkou výzvou. Kríza spôsobená ochorením COVID túto výzvu nezmenila, pretože sa ňou neznížil objem štrukturálnych investícií potrebných do konca desaťročia. To len podčiarkuje význam balíka opatrení na obnovu, ktorý sa zameriava na zelené investície do fyzickej infraštruktúry a ľudského kapitálu. Z analýzy vyplýva, že sprísnením cieľa týkajúceho sa skleníkových plynov sa podiel výdavkov na energiu v rozpočtoch domácností zvýši len mierne, pozornosť by sa však mala venovať asymetrickým vplyvom. V domácnostiach s nízkymi príjmami tvoria náklady na energiu vyšší podiel výdavkov a transformácia bude mať na tieto domácnosti väčší dosah. Príjmy z emisií uhlíka by sa mohli použiť na financovanie politík znižujúcich negatívne distribučné vplyvy (napr. cielenou podporou investícií do energetickej efektívnosti alebo transferov domácnostiam s nízkymi príjmami). Cielená recyklácia výnosov zo stanovovania cien uhlíka môže v skutočnosti tieto očakávané negatívne vplyvy zvrátiť.

Aký je vplyv na MSP a konkurencieschopnosť?

Vplyv na celkovú konkurencieschopnosť EÚ je pozitívny, keďže sa ním zlepší energetická efektívnosť a obehovosť a podporia inovácie. Rozširovaním opatrení v oblasti zmeny klímy na globálnej úrovni získa EÚ výhodu „prvého ťahu“. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami by mohlo prispieť k tomu, aby nedochádzalo k úniku uhlíka, ale uvažuje sa aj o ďalších opatreniach. Očakáva sa, že pri tejto transformácii zohrajú kľúčovú úlohu MSP, najmä ako zdroj inovácií vo všetkých hospodárskych odvetviach.

Očakáva sa významný vplyv na štátne rozpočty a verejnú správu?

Distribučné vplyvy na úrovni členských štátov sa posúdia konkrétnymi legislatívnymi návrhmi, ktoré budú nadväzovať na plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030.

Očakávajú sa iné významné vplyvy?

Opatrenia samotnej EÚ nemôžu priniesť požadované zníženie emisií na globálnej úrovni, EÚ však prijíma výzvu, ktorou je ukázať našim partnerom, že ambicióznejšie klimatické ciele môžu ísť ruka v ruke s hospodárskou prosperitou a udržateľným rastom. V tejto súvislosti bude dôležitá najbližšia významná konferencia OSN o zmene klímy v Glasgowe v roku 2021. Očakáva sa, že zmluvné strany aktualizujú svoje príspevky k Parížskej dohode (dohode OSN o zmene klímy).

Proporcionalita?

Navrhované opatrenia sú primerané k cieľu dosiahnuť do roku 2050 nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov.

D. Nadväzné opatrenia

Kedy sa táto politika preskúma?