SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 25.2.2010 
SEK(2010) 66 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
 
Správa Komisie Rade a Európskemu parl amentu o požiadavkách trvalej udržate ľnosti 
na používanie zdrojov tuhej a plynnej bi omasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
EÚ potrebuje zvýši ť využívanie biomasy na energetické ú čely, aby dosiahla ciele na rok 2020 
schválené v smernici o energii z obnovite ľných zdrojov1. Táto smernica obsahuje systém 
trvalej udržate ľnosti pre biopalivá a biokvapaliny. V článku 17 ods. 9 smernice sa vyžaduje, 
aby Komisia podala do 31. decembra 2009 správu o požiadavkách na systém trvalej udržateľnosti pre energetické využitia biomasy iné ako biopalivá a biokvapaliny.  
Tuhá a plynná biomasa môže pochádza ť z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva alebo 
odpadov. Ke ďže zdroje biomasy nie sú nekone čné, efektívne a trvalo udržate ľné využívanie 
zdrojov je dôležité. 
Zlyhania trhu môžu nasta ť, keďže zmena klímy a potenciálne negatívne vplyvy na 
biodiverzitu, vodu, pôdy a ekosystémové služby nie sú premietnuté v trhových cenách.  
Zlyhania v oblasti regulácie môžu nasta ť, keďže politika v oblasti  energie z obnovite ľných 
zdrojov podnecuje členské štáty, aby podporovali rozsia hlejšie využívanie biomasy, kým 
pravidlá alebo mechanizmy tvorby cien v oblasti výroby biomasy nezoh ľadňujú negatívne 
externality, napríklad odles ňovanie. 
Tieto zlyhania nie sú v sú časnosti zaznamenávané vo významnej miere, a najmä nie v EÚ. 
Môže však by ť vhodné vytvori ť ochranné opatrenia proti ich vzniku v budúcnosti, ke ď by sa 
na energetické ú čely malo používa ť viac biomasy a vä čšie množstvo dovážanej biomasy.
 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
S biomasou sa môže ľahko obchodova ť. To znamená, že ak by členské štáty konali samotne, 
vnútorný trh sa pre obchodníkov, dodávate ľov a výrobcov biomasy môže naruši ť. Opatrenie 
na úrovni EÚ môže zabezpe čiť, aby sa dosiahla spolo čná ochrana životného prostredia, 
pričom by sa zabránilo narušeniam vnútorného trhu. 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Všeobecným cie ľom politiky je zaru čiť trvalo udržate ľné využívanie biomasy na energetické 
účely. Konkrétnym cie ľom je zabezpe čiť, aby využitie biomasy na teplo a energiu viedlo 
k 1) trvalo udržate ľnej výrobe, 2) nižším emisiám skleníkových plynov v porovnaní 
s fosílnymi palivami a 3) ú činnej energetickej konverzii biomasy na elektrinu, teplo 
a chladenie. 
Operatívnym cie ľom je ustanovi ť požiadavky trvalej udržate ľnosti pre tuhé a plynné formy 
biomasy používané pri výrobe el ektriny a tepla, ktoré sú: 
– účinné pri riešení prob lémov trvale udržate ľného využívania biomasy, 
– nákladovo úsporné pri plnení cie ľov a 
– zlučiteľné s existujúcimi politikami. 
                                                 
1 Smernica 2009/28/ES. 
SK 3   SK 4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Tabuľka 1 Súhrnná tabu ľka možností 
A. Výroba biomasy Scenár politiky 
 
Možnosť A1: žiadne nové opatrenie 
na úrovni EÚ Systémy ude ľovania osved čení pre trvalo udržate ľnú produkciu 
biomasy a obhospodarovanie pôdy sa na ďalej rozvíjajú v rámci 
dobrovoľných systémov.  
Možnosť A2: usmer ňovanie v oblasti 
metód intenzifikácie v lesnom 
hospodárstve Usmerňovanie v otázkach využívania pôdy, týkajúcich sa vyššej 
produkcie bioenergie v lesoch, napr. rozsiahlejšie využívanie p ňov, 
konárov a lístia. 
Možnosť A3: minimálne kritériá na 
biodiverzitu a využívanie pôdy Kritériá na biodiverzitu a využívanie pôdy, alebo takzvané 
„zakázané“ oblasti pod ľa smernice o energii z obnovite ľných zdrojov, 
sa majú uplat ňovať na všetku biomasu. Otázky lesného hospodárstva 
nepatria do predmetu pôsobnosti.  
Možnosť A4a: možnos ť A3 + 
podávanie správ o pôvode biomasy Ako v prípade možnosti A3 + požiadavky na podávanie správ 
o pôvode biomasy, vz ťahujúce sa na členské štáty. 
Možnosť A4b: možnos ť A3 + 
podávanie správ o trvalo 
udržateľnom lesnom hospodárstve 
(Sustainable Forest Management – 
SFM) Ako v prípade možnosti A3 + požiadavky na povinné podávanie 
správ o trvalo udržate ľnom lesnom hospodárstve, vz ťahujúce sa na 
členské štáty.  
Možnosť A5: možnos ť A3 + 
minimálne povinnosti v oblasti SFM  Ako v prípade možnosti A3 + povinnosti členských štátov 
započítavať do svojho cie ľa stanoveného pre obnovite ľné zdroje 
energie lesnú biomasu len z lesov s trvalo udržate ľným 
obhospodarovaním. 
Možnosť A6: možnos ť A3 + 
evidencia LULUCF Ako možnos ť A3 + dôkazy o overených postupoch v prípade, že 
krajina pôvodu neeviduje emisie LULUCF. 
B. Úspory skleníkových plynov:  
Možnosť B1: žiadne nové opatrenie 
na úrovni EÚ Požiadavky na hospodárenie so skleníkovými plynmi by sa mohli 
rozvíjať v rámci dobrovo ľných systémov. 
Možnosť B2: ozna čovanie 
hospodárenia so skleníkovými 
plynmi na etiketách Označovanie hospodárenia so skleníkovými plynmi na etiketách 
s cieľom poskytnú ť informácie spotrebite ľom elektriny a tepla 
a podporova ť pri výrobných procesoch úvahy o skleníkových plynoch 
počas životného cyklu. Na zabezpe čenie konzistentnosti požiadaviek 
bude potrebná spolo čná metodika pre ozna čovanie skleníkových 
plynov na etiketách. Na ú čely zverej ňovania informácií by mohla by ť 
povinnosť uložená dodávate ľom elektriny a tepla a na potvrdeniach 
o pôvode by mohli by ť sprístupnené informácie o hospodárení so 
skleníkovými plynmi. 
Možnosť B3: stanovenie 
minimálnych požiadaviek na úspory 
skleníkových plynov – 35 % 
(zvýšenie na 50 a 60 % v rokoch 
2017 a 2018)  Požiadavka na úsporu skleníkových plynov vo výške minimálne 35 % 
pre poľnohospodársku a lesnú biomasu (v porovnaní s fosílnou 
alternatívou) – tá istá minimálna požiadavka ako pre biopalivá 
a biokvapaliny v smernici o energii z obnovite ľných zdrojov. 
Možnosť B4: minimálne požiadavky 
na skleníkové plyny v súlade 
s potenciálnymi možnos ťami úspor Pre každý re ťazec zavies ť minimálnu požiadavku na skleníkové plyny 
v súlade s najlepšou dostupnou technológiou (Best Available 
Technology – BAT). 
SK 4   SK skleníkových plynov 
C. Konverzia  
Možnosť C1: žiadne nové opatrenie 
na úrovni EÚ Existujúca politika v oblasti energetickej ú činnosti bude prináša ť 
výsledky pri zvyšovaní efektívnos ti využívania všetkých zdrojov 
energie vrátane biomasy.  
Možnosť C2: bonus za lepšiu 
konečnú účinnosť konverzie alebo 
sankcia za nižšiu kone čnú účinnosť 
konverzie  Členské štáty udelia bonus / sankciu (t. j. finan čný stimul / 
demotivujúci stimul) na zlepšenie ú činnosti prostredníctvom 
diferencovaných úrovní subvencií.  
Možnosť C3: zákaz neú činného 
využívania alebo normy minimálnej 
účinnosti Zákaz určitých nízko ú činných technologických možností týkajúcich 
sa biomasy alebo zavedenie minimálnych požiadaviek. 
Maloobjemové využívanie (zvä čša v domácnostiach) nepatrí do 
predmetu pôsobnosti, ke ďže je predmetom inej politiky EÚ.  
Možnosť C4: ozna čovanie ú činnosti 
na etiketách Označovanie na zabezpe čenie informovanosti o (kone čnej 
konverznej) ú činnosti ur čitého reťazca biomasy alebo zariadenia, 
napr. kotla na biomasu, poskytnutím informácií o jeho 
charakteristikách, napr. ozna čením dosiahnutých úspor energie na 
potvrdení o pôvode. 
Možnosť C5: zlepši ť účinnosť 
v reťazi dodávok Metodika pre skleníkové plyny po čas životného cyklu by mala 
zahŕňať konečnú konverznú ú činnosť.  
Možnosti A2, A4b, A6, C4 a C5 boli odmietnuté, ke ďže sa dospelo k záveru, že tieto nástroje 
politiky nie sú ú činné na riadenie id entifikovaných problémov. 
5. POSÚDENIE VPLYVU  
5.1 Vplyv na životné prostredie 
Žiadny nástroj politiky nemôže poskytnú ť istotu, že lesy sa po zbere biomasy budú 
regenerova ť. Možnosti A3 a A4a zabezpe čujú, že oblasti s vysokou biologickou 
rozmanitos ťou, napríklad pralesy, sa nemôžu premeni ť na oblasti na výrobu biomasy a že 
oblasti s vysokým obsahom uhlíka, napríklad lesy, musia zosta ť oblasťami s vysokým 
obsahom uhlíka aj po za čatí výroby biomasy. Možnos ť A5 bude vyžadova ť dôkazy o trvale 
udržateľnom hospodárení s lesmi, takéto dôkazy je však ťažké overova ť bez celosvetovo 
schválených spolo čných požiadaviek na trvalo udržate ľné lesné hospodárstvo.  
Pri posudzovaní výhod rôznych možností z h ľadiska emisií skleníkových plynov je zrejmé, že 
v prípade vä čšiny reťazcov tuhej biomasy používaných pri vý robe elektriny a tepla sú úspory 
výrazné v porovnaní s používaním fos ílnych alternatív (pozri graf 1)2.  
Graf 1 Potenciál východiskovýc h surovín tuhej biomasy z h ľadiska úspor skleníkových 
plynov pri výrobe elektriny a tepla 
                                                 
2 Predpokladá sa, že emisie z využívania pôdy sú nulové. Straty pri energetickej konverzii sú zahrnuté, 
a to pri predpoklade 25 % ú činnosti konverzie na elektrinu a 85 % ú činnosti konverzie na teplo. 
SK 5   SK Úspory emisií skleníkových plynov z tuhej biomasy používanej pri výrobe elektriny a tepla 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
Triesky zo ZLP (EÚ)
Triesky zo ZLP (tropický)
Pelety zo ZLP (EÚ/drevo ako palivo na spracovanie)
Pelety zo ZLP (EÚ/ZP ako palivo na spracovanie)
Pelety zo ZLP (tropický/drevo ako palivo na spracovanie)
Pelety zo ZLP (tropický/ZP ako palivo na spracovanie)
Drevené uhlie zo ZLP (EÚ)
Drevené uhlie zo ZLP (tropický)
Bagasové brikety (drevo ako palivo na spracovanie)
Bagasové brikety (ZP ako palivo na spracovanie)
Bagasové baly
Jadrá plodu palmy olejnatej
Triesky z MKR (EÚ)
Triesky z MKR (tropický)
Pelety z MKR (EÚ/ drevo ako palivo na spracovanie)
Pelety z MKR (EÚ/ ZP ako palivo na spracovanie)
Pelety z MKR (tropický/ drevo ako palivo na spracovanie)
Pelety z MKR (tropický/ ZP ako palivo na spracovanie)
Východiskové suroviny tuhej biomasyÚspory emisií skleníkových plynov v % 
(v porovnaní s fosílnymi palivami v EÚ)Elektrina
Teplo
 
*MKR ozna čuje mladinu s krátkou rotáciou, ZLP zvyšky lesného porastu a ZP zemný plyn. 
Vzhľadom na ú činné hospodárenie s emisiami skleníkových plynov v prípade hlavných 
východiskových surovín by ozna čovanie týchto emisií na etiketách (možnos ť B2) zrejme 
neviedlo k dodato čným úsporám skleníkových plynov. Možnos ť B3 bude vies ť k dodatočným 
úsporám skleníkových plynov vo výške 5 – 20 % a zabezpe čí stanovenie požiadaviek v súlade 
so smernicou o energii z obnovite ľných zdrojov, aby sa zabezpe čil súlad tých 
východiskových surovín, ktoré sa môžu použi ť buď na účely dopravy, alebo na výrobu 
elektriny a tepla. Možnos ť B4 bude vies ť k určitým dodato čným úsporám skleníkových 
plynov z dôvodu, že bude vies ť k zlepšeniam v re ťazci, napríklad k využívaniu dreva 
namiesto zemného plynu ako paliva na spraco vanie. V prípade peletizácie by prechod zo 
zemného plynu na drevo ako paliva na spracova nie viedol k zvýšeniu úspor skleníkových 
plynov pri výrobe elektriny vo výške približne 35 %. 
Pri posudzovaní možností konverznej ú činnosti pozitívny environm entálny vplyv závisí od 
účinnosti možností politiky pri na hradení alternatív založených  na fosílnom palive. Najvä čšie 
zlepšenia ú činnosti by mohli vyplynú ť z využívania tepla v zariadeniach ur čených len na 
výrobu elektrickej energie (t . j. z prechodu na spolo čnú produkciu tepla a elektriny). 
Stanovenie minimálnych noriem ú činnosti (možnos ť C3) len pre biomasu, a nie pre fosílne 
palivá, môže vies ť k negatívnemu environmentálnemu vplyvu, ke ďže na využívanie biomasy 
môžu ma ť demotivujúci vplyv vyššie náklady. Po skytnutie bonusu alebo sankcie (možnos ť 
C2) v systémoch podpory by zabránilo prechodu z biomasy na fosílne palivo, ke ďže bonus 
zvyčajne znamená dodato čný stimul navyše k ostatným stimulom na využívanie 
obnoviteľných zdrojov energie (napr. viac zele ných certifikátov, cenová prémia navyše 
k vstupným tarifám, investi čná dotácia at ď.). 
SK 6   SK 5.2 Ekonomický vplyv 
5.2.1 Náklady na verejnú správu Náklady na verejnú správu na overo vanie pôvodu biomasy (dodržiavania re ťazca kontroly) 
v rámci možností A3, A4a, A5 sa odhadl i s použitím štandardného modelu nákladov 
(Standard Cost Model) EÚ. Celkové náklady sa odhadli za EÚ-27. Je dnorazové náklady sa 
odhadli na 0,3 až 1,1 mil. EUR a opakujúce sa náklady na 0,1 až 0,2 mil. EUR ro čne. 
Opakujúce sa náklady zah ŕňajú náklady na požiadavky na podávanie výro čných správ 
Komisii v rámci možnosti A4a. Ďalšie náklady sa vynaložia na overovanie využívania 
biomasy v domácnostiach prostredníctvom pr ieskumov. V rámci možnosti A5 môžu vzniknú ť 
dodatočné náklady v závislosti od po žiadaviek na trvalo udržate ľné lesné hospodárstvo.  
V prípade možností B3 a B4 sú náklady v tom istom rozsahu ako pri možnostiach A3, A4a 
a A5, keďže najvyššie náklady súvisia so zavedením  právnych predpisov. Jediný minimálny 
limit pre úspory skleníkových plynov v rámci možnosti B3 môže zníži ť administratívnu 
záťaž. Vypracovanie ur čených hodnôt pre re ťazce, pri ktorých sa využívajú rôzne procesy 
(napr. ako palivo na spracovanie sa používa drevo alebo zemný plyn), umožní používanie 
jediného minimálneho limitu, pri čom sa zoh ľadnia rozdielne emisie v rôznych procesoch (ako 
v rámci možnosti B4). 
Pokiaľ ide o možnosti zvýšenia ú činnosti energetickej konverzie, náklady pre verejné orgány 
sú nižšie, ke ď je možné politiku ľahko spoji ť s existujúcimi opatreniami (napr. bonus navyše 
k existujúcemu systému podpory), ale vyššie, ke ď sú minimálne normy stanovené pre 
technológie, ktoré sú rôznorodé a rozptýlené (napr. dia ľkové vykurovanie). Správne náklady 
sa vypočítali s použitím štandardného modelu nákl adov EÚ: v prípade možnosti C2 sú 
náklady v rozsahu od 400 000 do 1,6 mil. EUR a v prípade mož nosti C3 v rozsahu od 700 000 
do 3,7 mil. EUR. 
5.2.2 Náklady pre hospodárske subjekty 
Na odhad nákladov na poskytnut ie potvrdenia o pôvode biomas y sa použil štandardný model 
nákladov EÚ. Opakujúce sa náklady na certifikáciu dodržiavania re ťazca kontroly v rámci 
možností A3 a A4 sa v prípade individuál nych výrobcov biomasy odhadli na 800 až 3 000 
EUR ročne. Potenciálne náklady na implementáci u minimálnych požiadaviek na trvalo 
udržateľné lesné hospodárstvo (možnos ť A5) sú vyššie, a to od 2 000 EUR do 24 000 EUR 
ro
čne.  
Dospelo k záveru, že pri možnostiach B2, B3 a B4  sú náklady na certifi káciu v súvislosti so 
skleníkovými plynmi o 10 – 20 % vyššie, ke ď hospodárske subjekty musia dokazova ť 
skutočné úspory skleníkových plynov v bioenergetickom re ťazci. Z nákladov vypo čítaných za 
EÚ-27 vyplynulo, že v prípade spracovate ľov, výrobcov, obchodníkov a výrobcov sú 
opakujúce sa náklady o 60 – 70 % vyššie, ke ď je uložená certifik ácia skleníkových plynov, 
v porovnaní s len samotnou cer tifikáciou dodržiavania re ťazca kontroly. V prípade 
individuálnych výrobcov energie s kapacitou nad 1 MW sa opakujúce sa náklady môžu 
pohybova ť od 898 EUR do 5 643 EUR ro čne.  
Posudzovali sa náklady na zvýšenie ú činnosti prostredníctvom využívania vyprodukovaného 
tepla a využívania dopl ňujúcich zariadení na zvýšenie produkcie elektriny alebo tepla, 
náklady na zvýšenie ve ľkosti zariadení alebo náklady na technologické zlepšenia. Možnos ť 
s minimálnymi požiadavkami na ú činnosť (možnos ť C3), ktorá by vyžadovala využívanie 
tepla, by mohla vies ť k značným nákladom na dodržiavanie podmienok vo výške 50 – 200 
SK 7   SK mil. EUR na zariadenie. Je ťažké poveda ť, aké prípadné náklady by bonus v systéme podpory 
(možnosť C2) mal na hospodárske subjekty, ke ďže podpora je dobrovo ľné opatrenie, pri 
ktorom má spolo čnosť voľnosť pri rozhodnutí, či využije bonus. 
5.2.3 Ekonomická dostupnos ť biomasy 
Pri tvorbe politiky v oblasti obnovite ľných zdrojov energie zakladala Komisia svoje 
predpoklady o dostupnosti biomasy na štúdi i vykonanej Európskou environmentálnou 
agentúrou (EEA)3, v ktorej sa odhaduje, že v r oku 2020 bude na energetické využitie 
k dispozícii približne 235 Mtoe biomas y, bez poškodenia životného prostredia.  
Pri aktualizácii posúdenia širš ieho okruhu literatúry  sa dospelo k záv eru, že pri odhadoch 
potenciálu biomasy existujú ve ľké rozdiely. Tieto rozdiely sú vo ve ľkej miere spôsobené 
prijatými predpokladmi dostupnosti pôdy, na čo majú výrazný vplyv pr edpoklady týkajúce sa 
rozvoja produktivity. 
V štúdiách dostupnosti sa však doteraz ne skúmal vplyv kritérií trvalej udržate ľnosti na 
náklady. V posúdení vplyvu sa dospelo k záver u, že v použitých štúdiách sa analýza zvy čajne 
obmedzuje na sú časnú dostupnú po ľnohospodársku pôdu a vylu čujú sa oblasti s vysokou 
biologickou rozmanitos ťou alebo prírodné chránené oblasti4. Očakáva sa preto, že ve ľká 
väčšina potenciálu biomasy bude sp ĺňať kritériá vy ňatia pôdy a nebude ma ť vplyv na jej 
ekonomickú dostupnos ť. 
Možnosti B1 a B2 neukladajú minimálne kritériá, a preto nebudú ma ť vplyv na ekonomickú 
dostupnos ť biomasy. V možnosti B3 sa stanovuj e minimálny limit 50 % pre všetky 
existujúce / nové zariadenia na výrobu elektr iny a tepla od roku 2017, resp. 60 % od roku 
2018. Dospelo sa k záveru, že mnoho re ťazcov biomasy, ktoré nesp ĺňajú minimálne limity 
50 – 60 % z h ľadiska ich zvy čajných hodnôt z roku 2008 ( čerpaných z prílohy V smernice 
o energii z obnovite ľných zdrojov), by ich mali pod ľa plánu dosiahnu ť do roku 2020 
prostredníctvom technologických zlepšení alebo zlepšení ú činnosti. Dodato čné náklady na 
realizáciu zlepšení v týchto re ťazcoch s cie ľom dosiahnu ť požiadavky na úspory skleníkových 
plynov sa na rok 2020 odhadujú vo výške približne 38 – 62 mil. EUR. 
Z hľadiska možností zlepšenia konverznej ú činnosti je pravdepodobné, že každý vplyv bude 
pozitívny, ako výsledok využívania menšieho množstva biomasy na nahradenie vä čšieho 
množstva fosílnych palív.  
5.3 Sociálne vplyvy 
5.3.1 Domácnosti Kritériá trvalej udržate ľnosti kladené na biomasu nebudú vies ť k výrazným vplyvom na 
domácnosti, ke ďže povinnosti úspor skleníkových plynov zrejme nebudú uložené 
domácnostiam v dôsledku náro čnosti monitorovania malých užívate ľov.  
                                                
 
3 EEA (2007): Environmentally compatible bio-energy potential from European forests. 
(Environmentálne zlu čiteľný bioenergetický potenciál z európskych lesov.) Koda ň, Európska 
environmentálna agentúra. 
4 Dornburg et al (2008): Assessment of global bi omass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy. (Posúdenie celosvetového potenciálu biomasy a jeho 
vzťahov s tovarom, vodou, biodiverzitou, dopytom po energii a hospodárstvom.) Bilthoven, MNP. 
SK 8   SK 5.3.2 Zamestnanos ť 
Vplyvy na zamestnanos ť sa považujú za zanedbate ľné. Niektoré vplyvy na zamestnanos ť 
môžu vzniknú ť na základe kritérií trvalej udržate ľnosti, ak tieto vedú k ú činkom na investície, 
t. j. zvýšeniu dopytu po službách súvi siacich s biomasou a k dopytu v odvetviach 
vyrábajúcich technológie pre biomasu.  
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Z posúdenia vyplýva, že na strane výroby prinesie najvyššiu nákladovú ú činnosť možnosť 
politiky, pri ktorej sa zave dú minimálne požiadavky na zabr ánenie výrobe biomasy z pôd 
s vysokou biologickou rozmanitos ťou a na zabránenie negatívnym zmenám vo využívaní 
pôdy (t. j. rovnaké kritériá ako v smernici o energii z obnovite ľných zdrojov). Stanovenie 
minimálnych limitov alebo povinností pre trvalo udržate ľné lesné hospodárstvo by mohlo 
viesť k vysokým nákladom pre odvetvie.  
Pokiaľ ide o hospodárenie so skleníkovými plynmi, dôležitý je súlad so smernicou o energii 
z obnovite ľných zdrojov. Na výpo čet emisií po čas životného cyklu sa odporú ča metodika pre 
skleníkové plyny harmonizova ná na úrovni EÚ. S cie ľom zabráni ť narušeniam na trhu sa 
odporúča možnos ť politiky, pri ktorej sa ustanovuje požiadavka minimálnych úspor 
skleníkových plynov na úrovni 35 % a zvýšenie na 50 % od roku 2017 pre existujúce zariadenia a 60 % pre nové zariadenia od roku 2018, ke ďže je v súlade so smernicou o energii 
z obnovite ľných zdrojov. V prípade odpadov a zvyškov zo spracovania, ktoré bežne dosahujú 
vysoké úspory skleníkových plynov, by sa nemala uloži ť povinnos ť dodržiava ť takéto 
požiadavky. 
Pokiaľ ide o zlepšenie ú činnosti energetickej konverzie, vä čšina možností politiky bude 
účinná, len ak sa bude vz ťahovať aj na fosílne alternatívy. Neodporú ča sa stanovi ť normy 
účinnosti len pre re ťazce biomasy, ke ďže to môže namiesto toho stimulova ť rozsiahlejšie 
využívanie fosílnej energie. Možnos ť C2 je uprednostnená možnos ť, pri ktorej budú členské 
štáty zodpovedné za vytvorenie stimulov na dosiahnutie vysokej konverznej ú
činnosti v ich 
systémoch podpory pre ve ľké zariadenia na výrobu elektr iny a tepla (nad 1 MW).  
Pri posudzovaní otázky, či tieto možnosti politiky by mali ma ť formu záväzných kritérií, 
alebo odporú čaní členským štátom, sa zoh ľadnilo, že biomasa bude prichádza ť z EÚ 
a zároveň sa bude dováža ť z krajín mimo EÚ. Dovoz biomas y z krajín mimo EÚ predstavuje 
v súčasnosti približne 3 %.  
Záväzné kritériá by mali ú činok, že do cie ľa pre obnovite ľné zdroje energie by sa 
započítavala jedine biomasa, ktorá sa pod ľa systému na úrovni EÚ považuje za trvalo 
udržateľnú. Dobrovo ľný prístup založený na odporú čaniach Komisie by členským štátom 
neumožnil odmietnu ť započítať do cieľov pre obnovite ľné zdroje energie biomasu, ktorá 
nespĺňa povinnosti vnútro štátneho systému. Členské štáty by sa však mohli rozhodnú ť 
neposkytnú ť finančnú podporu biomase, ktorá nesp ĺňa vnútroštátne kritériá. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Hlavným ukazovate ľom plnenia cie ľov je rast využívania biomasy bez toho, aby to viedlo 
k odlesňovaniu a iným negatívnym vplyvom na život né prostredie. Systémy podávania správ 
SK 9   SK a monitorovania sú k dispozícii na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom 
Eurostatu, budú sa však musie ť posilniť s cieľom dosiahnu ť presnejšie výsledky.