Táto iniciatíva je takisto súčasťou akčného plánu Európskej komisie pre finančné technológie, ktorý má pomôcť tieto technológie lepšie pochopiť a umožniť im podporiť sektor finančných služieb. Sektor finančných služieb je v skutočnosti najväčším používateľom digitálnych technológií a predstavuje hlavnú hnaciu silu pri digitálnej transformácii našej spoločnosti. Tieto nové technológie menia spôsob prístupu spotrebiteľov a spoločností k službám a zároveň zlepšujú schopnosť porozumieť rizikám a merať ich. Komisia má v úmysle zvoliť prístup k finančným technológiám, ktorý by bol viac orientovaný na inovácie, a to tak, že prispeje k vytvoreniu regulačného prostredia, v rámci ktorého sa môžu inovatívne finančné služby, produkty a riešenia rozširovať do celej EÚ v bezpečnom a finančne stabilnom prostredí pre investorov aj spoločnosti.

Okrem toho, vzhľadom na potrebu zabezpečiť jednoznačné oddelenie ponúkaných služieb a predísť tak konfliktom záujmov, ako aj zabezpečiť účinný dohľad, by nemala mať osoba, ktorej bolo udelené povolenie na výkon činnosti poskytovateľa služieb kolektívneho financovania podľa nariadenia (EÚ) XXX/XXXX [nariadenie o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania], zároveň povolenie podľa smernice 2014/65/EÚ a naopak.

V reakcii na to už niektoré členské štáty zaviedli režimy kolektívneho financovania prispôsobené domácemu trhu. Členské štáty však prispôsobujú svoje regulačné rámce charakteristikám a potrebám miestnych trhov a investorov, v dôsledku čoho vznikajú rozdiely v navrhovaní a zavádzaní pravidiel vo vzťahu k podmienkam prevádzky platforiem kolektívneho financovania, rozsahu povolených činností a licenčným požiadavkám. Z dôvodu rozdielnych regulačných prístupov nie je možné obchodné modely platforiem jednoducho uplatniť vo všetkých častiach Únie. Vzhľadom na neistotu a vysoké náklady na dodržiavanie právnych predpisov, ktorým platformy čelia v cezhraničnom prostredí a ktoré vznikajú v dôsledku neexistencie vhodného rámca EÚ pre činnosť kolektívneho financovania, čelia poskytovatelia služieb kolektívneho financovania pri rozširovaní svojich činností ťažkostiam a rozsah cezhraničných tokov financovania zostáva obmedzený.

Tieto spoločnosti majú z dôvodu štrukturálnych informačných asymetrií ešte stále zložitý prístup k financovaniu, hlavne keď prechádzajú z fázy začínajúceho podniku do fázy expanzie. Pre prílišnú závislosť od krátkodobých nezabezpečených bankových úverov vznikajú začínajúcim podnikom a malým a stredným podnikom (MSP) vo všeobecnosti často príliš vysoké náklady. Na objem poskytnutých bankových úverov pre začínajúce podniky aj malé a stredné podniky mala navyše zásadný nepriaznivý vplyv finančná kríza z roku 2008, v dôsledku ktorej sa jedným z významných faktorov neúspechu začínajúcich podnikov stal nedostatok finančných prostriedkov.

Komisia dnes prijala balík opatrení na prehĺbenie únie kapitálových trhov spolu s oznámením s názvom „Dokončenie únie kapitálových trhov do roku 2019 – nastal čas postupovať rýchlejšie“. Súčasťou balíka je aj tento návrh, návrh podporného rámca EÚ pre kryté dlhopisy, návrh na uľahčenie cezhraničnej distribúcie investičných fondov, ako aj návrh o rozhodnom práve pre účinky postúpenia pohľadávok na tretie strany a oznámenie o rozhodnom práve pre účinky transakcií s cennými papiermi na vlastnícke práva.

Právnym základom tohto návrhu je článok 53 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý umožňuje prijímať opatrenia na aproximáciu vnútroštátnych ustanovení týkajúcich sa prístupu k činnosti investičných spoločností, regulovaných trhov a poskytovateľov dátových služieb.

•Subsidiarita

Podľa článku 4 ZFEÚ sa činnosť EÚ zameraná na dokončenie vnútorného trhu musí posudzovať v kontexte zásady subsidiarity stanovenej v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. Treba posúdiť, či by ciele návrhu nemohli dosiahnuť členské štáty v rámci svojich vnútroštátnych právnych systémov a či ich z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. V dôsledku rôznorodých prístupov členských štátov Únie k činnosti kolektívneho financovania a ich rôzneho chápania tejto činnosti je pre poskytovateľov služieb kolektívneho financovania zložité poskytovať tieto služby v celej EÚ. Útvary Komisie monitorujú trh už od roku 2013, pričom zaznamenali čoraz väčšie rozdiely a prehlbovanie problémov, čo je dôvodom na zásah na úrovni EÚ. Členské štáty navyše doteraz nevyvinuli žiadne úsilie o koordináciu pravidiel pre služby poskytovania úverov nedepozitnými inštitúciami a uplatňovanie pravidiel smernice MiFID na platformy kolektívneho investovania stále nie je dostatočne jednotné na to, aby mohli vyvíjať cezhraničnú činnosť. Ďalšie opatrenia prijaté členskými štátmi môžu viesť iba k náprave nedostatkov na ich vlastných trhoch, čo by nestačilo na zmiernenie nepriaznivého vplyvu na fungovanie jednotného trhu. Cieľ uľahčenia prístupu k počiatočnému financovaniu a financovaniu v rannom štádiu pre inovatívne spoločnosti, začínajúce podniky a iné nekótované spoločnosti, ako aj cieľ zabezpečenia jasného, jednotného a transparentného regulačného prostredia pre investorov, ktorí chcú tieto projekty podporiť, preto nemožno dosiahnuť individuálnymi opatreniami členských štátov.

•Proporcionalita

Podľa zásady proporcionality by obsah a forma opatrenia EÚ nemali prekročiť rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv.

Pri kolektívnom financovaní ide o činnosti získavania menšieho objemu kapitálu pre nové začínajúce podniky alebo malé podniky rozširujúce svoju činnosť. V niektorých členských štátoch by však poskytovatelia museli uplatňovať existujúce odvetvové predpisy, napríklad smernicu MiFID II a nariadenie MiFIR. Tieto pravidlá by nemuseli byť pre drobné činnosti primerané. Uvedené pravidlá okrem toho nemusia byť vhodné na daný účel. Kolektívne financovanie zahŕňa množstvo rôznych obchodných modelov, pričom tieto pravidlá nemusia pokrývať všetky z nich, a preto by mohli mať nepredvídateľné vedľajšie regulačné účinky. V dôsledku toho nemusí byť možné primeraným spôsobom zachytiť čoraz väčší počet platforiem kombinujúcich rôzne obchodné modely, ktoré môžu zahŕňať úverové a investičné transakcie, ani používanie novovznikajúcich, ešte nedefinovaných nástrojov.

Z týchto dôvodov by oslobodenie poskytovateľov služieb kolektívneho financovania od povinností podľa smernice MiFID a následné výlučné uplatňovanie nariadenia (EÚ) XXXX/XX na tieto osoby viedlo k vytvoreniu primeranejšieho regulačného prostredia pre poskytovateľov služieb kolektívneho financovania.

Navyše by sa tým celkom rýchlo a značne znížili náklady na vstup platforiem kolektívneho financovania, ktoré pôsobia (alebo zamýšľajú pôsobiť) cezhranične, na trh (regulačné náklady a náklady na dohľad), keďže by im bolo udelené povolenie iba raz a ťažili by zo zníženia regulačnej neistoty.

•Výber nástroja

Článok 53 ods. 1 ZFEÚ umožňuje prijímanie aktov vo forme smernice alebo nariadenia. Najjednoduchším a z právneho hľadiska najzrozumiteľnejším spôsobom, akým možno zmeniť rozsah pôsobnosti smernice 2014/65/EÚ, je smernica Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ.

3.POSÚDENIA VPLYVU

•Posúdenie vplyvu

Hlavné hospodárske a sociálne vplyvy boli dôkladne preskúmané v posúdení vplyvu, ktoré je pripojené k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania.

•Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

Neuplatňuje sa.

•Základné práva

Táto iniciatíva nemá relevantný vplyv na základné práva.

4.VPLYV NA ROZPOČET