Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje program registrovaných cestujúcich /* COM/2013/097 final - 2013/0059 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU · Dôvody a ciele návrhu Od roku 2008, keď Komisia uverejnila svoje oznámenie s názvom Príprava ďalších krokov pre riadenie hraníc v Európskej únii, sa na úrovni EÚ aktívne posudzoval potenciál, ktorý ponúkali nové technológie v oblasti integrovaného riadenia hraníc[1]. Komisia vo svojom oznámení navrhla zavedenie programu registrovaných cestujúcich pre pravidelných cestujúcich z tretích krajín, ktorí boli vopred preverení, s cieľom umožniť im zjednodušené prekračovanie hraníc. Program registrovaných cestujúcich bol potvrdený v Štokholmskom programe[2], ktorý schválila Európska rada v decembri 2009. Európska rada v júni 2011 vyzvala na „urýchlenie práce na projekte ,inteligentných hraníc‘“. V prvej reakcii na túto výzvu Komisia uverejnila 25. októbra 2011[3] oznámenie o možnostiach realizácie systému vstupu/výstupu a programu registrovaných cestujúcich. Tento návrh sa predkladá spolu s návrhom na zavedenie systému vstupu/výstupu a s návrhom na zmenu a doplnenie kódexu Spoločenstva o pravidlách, ktorými sa riadia kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a dozor na vonkajších hraniciach (Kódex schengenských hraníc)[4], s cieľom zabezpečiť fungovanie uvedených dvoch nových systémov. Pre každý z týchto systémov sa predkladá posúdenie vplyvu. Tento návrh nemá vplyv na colnú kontrolu, t. j. na kontrolu tovaru. · Všeobecný kontext Na účely stanovenia podmienok, kritérií a podrobných pravidiel, ktorými sa riadia kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a dozor na vonkajších hraniciach, bol 15. marca 2006 prijatý Kódex schengenských hraníc. V súlade s článkom 7 tohto kódexu všetky osoby podliehajú kontrolám na vonkajších hraniciach. Dôkladné kontroly sa spravidla vykonávajú u štátnych príslušníkov tretích krajín a minimálne kontroly u občanov EÚ a u osôb, ktoré majú právo na voľný pohyb[5]. Súčasné pravidlá pre štátnych príslušníkov tretích krajín by sa však dali označiť za uniformné, pretože na ich základe sa uplatňujú rovnaké kontroly bez ohľadu na rozdiely v miere rizika medzi jednotlivými cestujúcimi alebo na to, ako často cestujú. Je to dôsledkom súčasných právnych predpisov, ktoré neumožňujú výnimky zo zásady dôkladných hraničných kontrol, okrem tých kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobitne uvedené v Kódexe schengenských hraníc alebo v nariadení o malom pohraničnom styku[6], ako sú napríklad hlavy štátov, cezhraniční pracovníci a obyvatelia pohraničných oblastí. Uvedené výnimky môže využívať iba veľmi malá menšina osôb prekračujúcich vonkajšie hranice: približne dva milióny, čo predstavuje 0,2 % celkových tokov cestujúcich. Možno očakávať, že tento počet zostane do značnej miery konštantný, pričom mierny nárast môže priniesť zvýšené využívanie režimov malého pohraničného styku. Do konca roka 2010 vydali členské štáty 110 000 povolení na malý pohraničný styk. V záujme splnenia požiadaviek Kódexu schengenských hraníc pohraničná stráž zisťuje, či štátny príslušník tretej krajiny spĺňa všetky požiadavky na vstup na územie EÚ pri každom vstupe (účel pobytu v EÚ, dostatočné finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s pobytom a úmysel vrátiť sa do krajiny pôvodu). Tento cieľ sa dosahuje kladením otázok cestujúcemu a kontrolou potrebných dokumentov, ako sú potvrdenia rezervácie ubytovania a spiatočnej cesty lietadlom/trajektom/vlakom. Pohraničná stráž tiež monitoruje povolenú dĺžku pobytu v schengenskom priestore, čo sa v súčasnosti uskutočňuje počítaním pečiatok v cestovnom doklade. Vzhľadom na predpokladaný nárast tokov cestujúcich cez vonkajšie hranice treba ponúknuť alternatívny postup hraničných kontrol pre cestujúcich z tretích krajín, ktorí často cestujú, s postupným prechodom od prístupu zameraného na jednotlivé krajiny k prístupu zameranému na jednotlivé osoby. Program registrovaných cestujúcich bude v praxi na hraniciach fungovať takto: registrovanému cestujúcemu sa vydá bezpečnostný token v podobe strojovo čitateľnej karty obsahujúcej iba jednoznačný identifikačný znak (napríklad číslo žiadosti), ktorú pri príchode a odchode vloží do čítacieho zariadenia na automatizovanej bráne. Zariadenie na bráne nasníma bezpečnostný token, cestovný doklad (v prípade potreby číslo vízovej nálepky) a odtlačky prstov cestujúceho, tieto údaje porovná s údajmi uloženými v centrálnom registri a iných databázach vrátane vízového informačného systému (VIS) pre držiteľov víz. Ak sa všetky kontroly skončia úspešne, cestujúci môže prejsť cez automatizovanú bránu. V prípade akéhokoľvek problému pomôže cestujúcemu pohraničná stráž. K uľahčeniu prekračovania hraníc dôjde aj pri manuálnych hraničných kontrolách, keďže príslušníci pohraničnej stráže nebudú musieť klásť registrovaným cestujúcim „dodatočné“ otázky, napríklad o cieli cesty a dostatočných finančných prostriedkoch potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom. Zavedenie systému vstupu/výstupu s biometrickými prvkami alebo bez nich, ktorý bude na vonkajších hraniciach zaznamenávať vstupy a výstupy štátnych príslušníkov tretích krajín pre krátke pobyty, je predpokladom opísanej plnej automatizácie hraničných kontrol registrovaných cestujúcich. Systém vstupu/výstupu umožní zrušiť povinnosť opečiatkovať cestovný doklad, ktorá sa predpokladá v Kódexe schengenských hraníc, keďže ručné pečiatkovanie bude nahradené automatickým zaznamenaním a výpočtom dĺžky pobytu. Keď zanikne povinnosť pečiatkovania, na vonkajších hraniciach, bude povinné vyhľadať informácie v systéme vstupu/výstupu, aby sa zabezpečilo, že štátny príslušník tretej krajiny neprekročí rozsah svojho oprávnenia na pobyt v schengenskom priestore. Vyhľadanie informácií v tomto systéme by sa mohlo uskutočniť automaticky pri použití strojovo čitateľnej zóny/časti cestovného dokladu alebo odtlačkov prstov. Program registrovaných cestujúcich spolu so systémom vstupu/výstupu podstatne zlepší riadenie a kontrolu tokov cestujúcich na hraniciach posilnením kontrol a súčasným zrýchlením prekračovania hraníc pre pravidelných cestujúcich z krajín mimo EÚ, ktorí boli vopred preverení. Legislatívny finančný výkaz v prílohe k tomu návrhu vychádza zo štúdie nákladov na systém vstupu/výstupu a program registrovaných cestujúcich, ktorú vypracoval externý dodávateľ. Na základe uvedených úvah je cieľom predloženého návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady: – stanoviť postupy a podmienky pre prístup k programu registrovaných cestujúcich, – vymedziť účel, funkcie a zodpovednosť v súvislosti s bezpečnostným tokenom[7] kombinovaným s centrálnym registrom ako systémom na ukladanie údajov o registrovaných cestujúcich a – poveriť Agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti[8] (ďalej len „agentúra“) vytvorením a prevádzkovým riadením centrálneho registra a vymedzením technických špecifikácií bezpečnostného tokenu. Týmto nariadením sa vytvára ústredný nástroj právneho rámca pre program registrovaných cestujúcich. Na doplnenie tohto právneho rámca je potrebné zároveň predložiť návrh na zmenu a doplnenie Kódexu schengenských hraníc s cieľom uľahčiť štátnym príslušníkom tretích krajín prekračovanie hraníc, pričom príslušný návrh na zmenu a doplnenie sa predkladá súbežne s týmto návrhom. Okrem toho sa zároveň predkladá návrh systému vstupu/výstupu, ktorý zaznamenáva vstupy a výstupy štátnych príslušníkov tretích krajín. · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. 2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU · Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultácie so zainteresovanými stranami sú opísané v sprievodnom posúdení vplyvu. · Posúdenie vplyvu Prvé posúdenie vplyvu[9] sa uskutočnilo v roku 2008 pri príprave oznámenia Komisie o tejto otázke a druhé bolo ukončené v roku 2013[10]. V prvom posúdení vplyvu sa analyzovali možnosti politiky a ich najpravdepodobnejšie vplyvy. Dospelo sa v ňom k záveru, že by sa mal zaviesť program registrovaných cestujúcich pre štátnych príslušníkov tretích. Po uskutočnení konzultácie a predbežnej kontroly sa v druhom posúdení vplyvu analyzovali základné možnosti realizácie. Po analýze možností a ich čiastkových možností sa zistilo, že najvhodnejšou možnosťou, ktorá zaručí hladký pohyb tokov cestujúcich na vonkajších hraniciach bez zníženia úrovne bezpečnosti EÚ, je spoplatnený program registrovaných cestujúcich pre pravidelných cestujúcich z tretích krajín, ktorí boli vopred preverení a skontrolovaní, s údajmi (biometrické údaje, alfanumerické údaje a jednoznačné identifikačné číslo) uloženými v centrálnom registri a s jednoznačným identifikačným znakom (číslom žiadosti) uloženým v bezpečnostnom tokene. Táto možnosť minimalizuje používanie osobných údajov v informačnom systéme EÚ, keďže príslušníci pohraničnej stráže v prvej línii kontroly nezisťujú žiadne osobné údaje, a odstraňuje hlavné bezpečnostné nedostatky systému založeného výlučne na bezpečnostnom tokene. S cieľom zabezpečiť pre zvolenú možnosť primerané ustanovenia o ochrane údajov bude potrebné uplatňovať rovnaké ustanovenia o ochrane údajov ako v prípade systému VIS a status quo vrátane uchovávania informácií maximálne päť rokov. Osobné údaje uložené v centrálnom registri (biometrické a alfanumerické údaje zo žiadostí) sa nebudú uchovávať dlhšie, ako je potrebné na účely programu registrovaných cestujúcich. Primerané je uchovávať údaje maximálne päť rokov, aby sa mohli brať do úvahy údaje z predchádzajúcich žiadostí pri posudzovaní nasledujúcich žiadostí o prístup k programu registrovaných cestujúcich, obnovenie prístupu k tomuto programu a taktiež aby sa mohlo brať do úvahy opätovné použitie odtlačkov prstov uložených v registri (59 mesiacov). Päťročné obdobie uchovávania údajov navyše umožní povoliť prístup k programu registrovaných cestujúcich na obdobie piatich rokov bez podávania novej žiadosti. Na začiatku sa prístup k programu registrovaných cestujúcich povolí na jeden rok. Prístup sa môže bez podávania novej žiadosti predĺžiť o dva roky a následne o ďalšie dva roky. Po skončení päťročného obdobia platnosti bude potrebné podať novú žiadosť o obnovenie prístupu. To bude v súlade s vydávaním víz na viac vstupov pre cestujúcich (maximálne na päť rokov), ktorých údaje sa uchovávajú v systéme VIS päť rokov. V centrálnom registri sa budú uchovávať štyri odtlačky prstov, aby sa zabezpečilo presné overenie registrovaného cestujúceho na hraničnom priechode na vonkajších hraniciach. Uchovávanie odtlačkov štyroch prstov zabezpečí, že za každých okolností bude k dispozícii dostatok údajov, pričom zároveň sa množstvo uchovávaných údajov udrží na primeranej úrovni. Uchovávanie iba jedného alebo dvoch odtlačkov prstov môže cestujúcim a hraničným orgánom na vonkajších hraniciach spôsobiť problémy, keďže odtlačky môžu byť rozmazané, skreslené alebo neúplné. To je pre program registrovaných cestujúcich mimoriadne dôležité, keďže prístup k nemu sa môže povoliť na päť rokov, a ak si registrovaný cestujúci podá novú žiadosť, môžu sa znovu použiť (do 59 mesiacov) rovnaké odtlačky prstov. Údaje uložené v centrálnom registri budú mať príslušníci pohraničnej stráže k dispozícii len pri posudzovaní žiadosti, odmietnutí/predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, strate alebo krádeži bezpečnostného tokenu, alebo ak sa objavia akékoľvek problémy súvisiace s uľahčením prekračovania hraníc pre registrovaných cestujúcich. Počas hraničnej kontroly dostane pohraničná stráž z centrálneho registra iba informáciu o pozitívnej/negatívnej lustrácii. Uprednostňovaná možnosť preto zaisťuje primeranú rovnováhu medzi bezpečnosťou, uľahčením prekračovania hraníc a ochranou údajov. S cieľom zaručiť jednoduchý prístup k programu registrovaných cestujúcich mali by mať štátni príslušníci tretích krajín možnosť podávať svoje žiadosti na konzuláte ktoréhokoľvek členského štátu alebo na ktoromkoľvek hraničnom priechode na vonkajších hraniciach. Zaistí sa tým, že sa do programu zapojí veľký počet účastníkov, čo pomôže členským štátom zvládať toky cestujúcich na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach. Žiadosti sa budú skúmať podľa rovnakých kritérií, aké sa uplatňujú pri vydávaní víz na viac vstupov. Pri skúmaní žiadostí, ktoré podajú rodinní príslušníci občanov Únie, sa však použijú rovnaké kritériá, aké sa uplatňujú pri skúmaní ich žiadostí o víza na vstup. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či na svojich hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach nainštalujú a budú používať systémy automatizovanej hraničnej kontroly. Je zrejmé, že najväčší vplyv na uľahčenie prekračovania hraníc pre registrovaných cestujúcich má kombinácia rovnakých kritérií preverovania ako pri vízach na viac vstupov s plnoautomatizovanou hraničnou kontrolou. Táto kombinácia navyše zachováva vysokú úroveň bezpečnosti pri rešpektovaní základných práv. Je to tiež najmenej nákladný prístup, ak sa vezmú do úvahy náklady spojené s prísnejším postupom preverovania a poloautomatizovanou hraničnou kontrolou. Plnoautomatizovaná kontrola bude nákladovo efektívnym nástrojom najmä na najviac vyťažených hraničných priechodoch, kde už teraz existujú kapacitné problémy a rady. Každý členský štát však bude musieť v prípade jednotlivých hraničných priechodov posúdiť, či systém automatizovanej hraničnej kontroly prinesie pridanú hodnotu z hľadiska priepustnosti hraničného priechodu a tým skrátenie času, ktorý cestujúci potrebujú na prekročenie hraníc, uvoľnenie ľudských zdrojov a či poskytne členskému štátu nástroj na riadenie rastúcich tokov cestujúcich. Či už sa prostriedky automatizovanej hraničnej kontroly použijú alebo nie, na všetkých hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach sa uľahčí prekračovanie hraníc pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich. Na zabezpečenie spoľahlivého overenia žiadateľov bude potrebné spracovať biometrické údaje (odtlačky prstov) v centrálnom registri a overiť biometrické údaje na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach[11]. Výbor pre posudzovanie vplyvu preskúmal návrh posúdenia vplyvu a 14. marca 2012 vydal svoje stanovisko. Odporúčania na zlepšenie boli zapracované do konečnej verzie správy. Vykonané boli konkrétne tieto zmeny: základný scenár sa skonkretizoval a vyjasnil; vymedzenie problému sa rozšírilo okrem iného o skúsenosti získané pri vytváraní iných rozsiahlych informačných systémov a o skúsenosti získané zo systémov automatizovanej hraničnej kontroly a vnútroštátnych programov registrovaných cestujúcich, ktoré sú zavedené v členských štátoch a štátoch mimo EÚ; zlepšili sa odkazy na prílohy a posúdenie vplyvu z roku 2008; názory zainteresovaných strán boli uvedené v čo najväčšom rozsahu, pričom sa zohľadnila skutočnosť, že názory vyjadrované zainteresovanými stranami boli pomerne všeobecné; bola podrobnejšie vysvetlená metóda použitá na výpočet nákladov a presnejšie sa uviedli očakávané náklady a prínosy pre jednotlivé zainteresované strany; vyjasnené bolo nové vymedzenie činnosti príslušníkov pohraničnej stráže zohľadňujúce očakávaný nárast tokov cestujúcich a napokon sa doplnil prehľad názorov európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU · Zhrnutie navrhovaných opatrení Musí sa vymedziť účel a funkcie programu registrovaných cestujúcich vrátane systému bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom, ako aj príslušnú zodpovednosť. Okrem toho je potrebné poveriť Agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, aby vytvorila, zaviedla a prevádzkovo riadila centrálny register a aby na základe predchádzajúceho vymedzenia obchodných požiadaviek vymedzila technické špecifikácie bezpečnostného tokenu. Určia sa postupy a podmienky skúmania žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich a ukladania údajov o registrovaných cestujúcich. V osobitnom pracovnom dokumente útvarov Komisie možno nájsť podrobné vysvetlenie návrhu podľa jednotlivých článkov. · Právny základ Právnym základom pre toto nariadenie je článok 74, článok 77 ods. 2 písm. b) a článok 77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Článok 77 ods. 2 písm. b) a písm. d) predstavuje primeraný právny základ pre ďalšiu špecifikáciu opatrení týkajúcich sa prekračovania vonkajších hraníc členských štátov a prípravu noriem a postupov, ktoré majú členské štáty dodržiavať pri vykonávaní kontroly osôb na týchto hraniciach. Článok 74 predstavuje primeraný právny základ pre vytvorenie a udržiavanie programu registrovaných cestujúcich a pre postupy výmeny informácií medzi členskými štátmi, ktoré zabezpečia spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov, ako aj medzi týmito orgánmi a Komisiou v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje hlava V zmluvy. · Zásada subsidiarity Podľa článku 74, článku 77 ods. 2 písm. b) a článku 77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie má Únia právomoc prijímať opatrenia týkajúce sa kontroly osôb a účinného monitorovania prekračovania vonkajších hraníc členských štátov. Súčasné ustanovenia EÚ o prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov je potrebné upraviť tak, aby zohľadňovali rastúce toky cestujúcich a možnosti, ktoré ponúkajú nové technológie. Na zavedenie harmonizovaných pravidiel o uľahčení prekračovania hraníc pre registrovaných cestujúcich je potrebné vytvoriť spoločný režim tak, aby sa uľahčeniu uplatňovalo na všetkých hraničných priechodoch na schengenských hraniciach bez osobitného preverovania a bez zníženia úrovne bezpečnosti. Jednotlivé členské štáty preto nemôžu primerane splniť cieľ tohto návrhu. · Zásada proporcionality V článku 5 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že opatrenie EÚ nesmie presahovať rámec nevyhnutný na dosiahnutie cieľov zmluvy. Forma zvolená pre toto opatrenie EÚ musí umožniť dosiahnutie cieľa návrhu a jeho čo najúčinnejšie uplatňovanie. Navrhovaná iniciatíva predstavuje ďalší rozvoj schengenského acquis s cieľom zaistiť, aby sa spoločné pravidlá na vonkajších hraniciach uplatňovali rovnako vo všetkých členských štátoch. Návrh je preto v súlade so zásadou proporcionality. · Výber nástroja Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Podľa predloženého návrhu budú stanovené pravidlá hraničných kontrol na vonkajších hraniciach, ktoré budú jednotné pre všetky členské štáty. Ako právny nástroj sa preto môže zvoliť iba nariadenie. · Základné práva Navrhované nariadenie môže mať vplyv na základné práva, predovšetkým na právo na ochranu osobných údajov (článok 8 Charty základných práv Európskej únie) a právo na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). Návrh obsahuje záruky, predovšetkým v článkoch 15 a 16, v ktorých sa zabezpečuje právo na účinný prostriedok nápravy v prípadoch odmietnutia alebo zrušenia prístupu k programu registrovaných cestujúcich, a v článkoch 48 a 49, ktoré sa týkajú práva na informácie, prístup, opravu a vymazanie v súvislosti s údajmi použitými na účely tohto nariadenia, a to vrátane práva na účinný prostriedok nápravy, ktoré je stanovené v článku 51. 4. VPLYV NA ROZPOČET Viacročný finančný rámec, ktorý Komisia navrhuje, obsahuje návrh vo výške 4,6 miliardy EUR pre Fond pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 – 2020. V návrhu je vyčlenených 1,1 miliardy EUR ako orientačná suma na prípravu systému vstupu/výstupu a programu registrovaných cestujúcich, pričom sa počíta s tým, že náklady na ich vytvorenie začnú plynúť až od roku 2015[12]. Táto finančná podpora by sa týkala nielen nákladov na hlavné prvky počas celého obdobia viacročného finančného rámca (na úrovni EÚ, náklady na vytvorenie aj prevádzkové náklady), ale aj nákladov na vytvorenie prvkov týchto dvoch systémov na vnútroštátnej úrovni, teda na úrovni členských štátov, a to v rámci dostupných zdrojov. Poskytnutie finančnej podpory týkajúcej sa nákladov na vytvorenie na vnútroštátnej úrovni by zaistilo, že zložitá hospodárska situácia na vnútroštátnej úrovni neohrozí tieto projekty ani nespôsobí ich meškanie. Zahŕňa prostriedky vo výške 145 mil. EUR na náklady na vnútroštátnej úrovni súvisiace s hosťovaním systémov IT, priestorom na hosťovanie zariadenia koncových užívateľov a priestormi pre kancelárie prevádzkovateľov. Takisto zahŕňa prostriedky vo výške 341 mil. EUR na náklady na vnútroštátnej úrovni, ktoré súvisia s údržbou takýchto licencií na technické vybavenie a softvér. Po uvedení nových systémov do prevádzky by sa budúce prevádzkové náklady v členských štátoch mohli hradiť prostredníctvom ich vnútroštátnych programov. Navrhuje sa, aby členské štáty mohli použiť 50 % príspevkov v rámci vnútroštátnych programov na úhradu prevádzkových nákladov informačných systémov používaných na riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice Únie. K týmto nákladom môžu patriť náklady na riadenie vízového informačného systému (VIS), Schengenského informačného systému (SIS) a nových systémov zriadených v danom období, mzdové náklady, servisné náklady, prenájom zabezpečených priestorov atď. Budúci nástroj tak v prípade potreby zabezpečí kontinuitu financovania. Náklady na automatizáciu by do značnej miery kolísali v závislosti od počtu zriadených automatizovaných brán. 5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE · Účasť Tento návrh vychádza zo schengenského acquis, keďže sa týka prekračovania vonkajších hraníc. V súvislosti s rôznymi protokolmi a dohodami s pridruženými krajinami sa preto musia zvážiť tieto dôsledky: Dánsko V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní opatrení Radou podľa hlavy V tretej časti ZFEÚ. Keďže toto nariadenie vychádza zo schengenského acquis, Dánsko sa v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po prijatí tohto nariadenia Radou rozhodne, či ho implementuje do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Spojené kráľovstvo a Írsko V súlade s článkami 4 a 5 Protokolu o začlenení schengenského acquis do rámca Európskej únie a s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska, a s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002, ktoré sa týka požiadavky Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis, Spojené kráľovstvo a Írsko sa nezúčastňujú na prijatí nariadenia o programe registrovaných cestujúcich, nie sú ním viazané, ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. Island a Nórsko Postupy ustanovené v dohode o pridružení uzatvorenej medzi Radou, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom, ktorá sa týka pridruženia týchto dvoch štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvíjaniu schengenského acquis, sú uplatniteľné, keďže súčasný návrh vychádza zo schengenského acquis tak, ako sa to uvádza v prílohe A tejto dohody[13]. Švajčiarsko Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[14]. Lichtenštajnsko Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[15]. Cyprus Toto nariadenie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo s ním inak súvisí, v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003. Bulharsko a Rumunsko Toto nariadenie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo s ním inak súvisí, v zmysle článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005. 2013/0059 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje program registrovaných cestujúcich EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 74 a článok 77 ods. 2 písm. b) a d), so zreteľom na návrh Európskej komisie[16], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[17], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[18], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Hraničné kontroly musia zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti a zároveň v čo najvyššej miere skrátiť čakacie lehoty. Rastúce toky cestujúcich na vonkajších hraniciach prispievajú k potrebe hľadania nových riešení na dosiahnutie týchto cieľov. Väčšia diferenciácia hraničných kontrol umožní členským štátom využívať zjednodušené kontroly v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú hodnotení ako nízkorizikoví. (2) Systémy automatizovanej hraničnej kontroly môžu využívať občania EÚ, pričom tieto systémy preukázali svoju efektívnosť pri zrýchlení hraničných kontrol. Ich využívanie by malo byť povolené aj štátnym príslušníkom tretích krajín, čo by prispelo ku skráteniu čakacej lehoty a zároveň k zaisteniu vysokej úrovne bezpečnosti. (3) V oznámení Komisie z 13. februára 2008 pod názvom „Príprava ďalších krokov pre riadenie hraníc v Európskej únii“[19] bola načrtnutá potreba vypracovania programu registrovaných cestujúcich pre pravidelných cestujúcich z tretích krajín a zavedenia automatizovanej hraničnej kontroly s cieľom uľahčiť prekračovanie vonkajších hraníc v rámci európskej stratégie integrovaného riadenia hraníc. (4) Európska rada na svojom zasadnutí 19. a 20. júna 2008 zdôraznila význam pokračovania v príprave stratégie integrovaného riadenia hraníc EÚ vrátane lepšieho využitia moderných technológií na zlepšenie riadenia vonkajších hraníc. (5) V oznámení Komisie z 10. júna 2009 pod názvom „Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre občanov“[20] bola zdôraznená potreba zavedenia programu registrovaných cestujúcich na zaistenie ich plynulého vstupu na územie Únie. (6) Európska rada na svojom zasadnutí 23. a 24. júna 2011 vyzvala, aby sa urýchlilo vypracovanie koncepcie „inteligentných hraníc“. Ako prvú reakciu na túto výzvu Komisia 25. októbra 2011 uverejnila oznámenie pod názvom „Inteligentné hranice – možnosti a cesta vpred“. (7) Účelom programu registrovaných cestujúcich by malo byť uľahčenie prekračovania vonkajších hraníc Únie pre pravidelných cestujúcich z tretích krajín, ktorí boli vopred skontrolovaní a preverení. (8) Ustanovenia programu registrovaných cestujúcich by mali byť spoločné pre všetky členské štáty s cieľom umožniť registrovanému cestujúcemu, aby využíval zjednodušené hraničné kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach všetkých členských štátov bez potreby osobitného predbežného kontrolovania a preverovania zo strany každého členského štátu. (9) Je potrebné vymedziť ciele programu registrovaných cestujúcich a jeho technickú štruktúru, aby bolo možné stanoviť pravidlá týkajúce sa jeho prevádzky a používania, a vymedziť zodpovednosť za systém, kategórie údajov, ktoré sa majú vkladať do systému, účely, na aké sa tieto údaje majú vkladať, kritériá pre ich vkladanie, orgány, ktoré majú povolený prístup k údajom, a ďalšie pravidlá spracovania údajov a ochrany osobných údajov. (10) Agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011 z 25. októbra 2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti[21] (ďalej len „agentúra“) by mala byť zodpovedná za vytvorenie a prevádzkové riadenie centralizovaného systému pozostávajúceho z centrálneho registra, záložného centrálneho registra, jednotných rozhraní vo všetkých členských štátoch, miest vstupu do siete a komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym registrom a miestami vstupu do siete. Okrem toho by agentúra mala byť zodpovedná za vymedzenie technických špecifikácií bezpečnostného tokenu tak, aby bola zaručená interoperabilita programu registrovaných cestujúcich v celej Únii. Členské štáty by mali byť zodpovedné za vytvorenie a prevádzkové riadenie svojich vnútroštátnych systémov. (11) Centrálny register by mal byť napojený na vnútroštátne systémy členských štátov, aby príslušné orgány členských štátov mohli spracovávať údaje týkajúce sa žiadostí o prístup k programu registrovaných cestujúcich. (12) Na zabezpečenie spoľahlivého overenia registrovaného cestujúceho je potrebné mať v centrálnom registri uložený jednoznačný identifikačný znak (číslo žiadosti), biometrické údaje (odtlačky prstov) a alfanumerické údaje získané zo žiadosti, v bezpečnostnom tokene uložený jednoznačný identifikačný znak, a overiť biometrické údaje na vonkajších hraniciach. Alfanumerické údaje a odtlačky prstov by mali byť uložené v oddelených častiach centrálneho registra a nemali by byť prepojené. Prepojenie medzi alfanumerickými údajmi a odtlačkami prstov by mal umožniť iba jednoznačný identifikačný znak. (13) Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa chcú zapojiť do programu registrovaných cestujúcich, by mali preukázať potrebu alebo odôvodniť zámer častého alebo pravidelného cestovania, predovšetkým z dôvodu pracovného alebo rodinného štatútu, ako je napríklad podnikateľ, štátny zamestnanec s pravidelnými oficiálnymi kontaktmi s inštitúciami členských štátov a Únie, zástupca organizácie občianskej spoločnosti, ktorý cestuje s cieľom účasti na vzdelávacích školeniach, seminároch a konferenciách alebo sa podieľa na hospodárskej činnosti, výskumný pracovník, rodinný príslušník občana Únie, rodinný príslušník štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má legálny pobyt na území členského štátu. (14) Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí sú držiteľmi víz na viac vstupov alebo dlhodobých víz (víza typu D) s platnosťou najmenej jeden rok, alebo sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného členským štátom, by mali mať vo všeobecnosti prístup k programu registrovaných cestujúcich, ak o to požiadajú. (15) Ak štátny príslušník tretej krajiny podá žiadosť o víza na viac vstupov aj o prístup k programu registrovaných cestujúcich, príslušné orgány môžu rozhodnúť, že obe žiadosti posúdia a vydajú o nich rozhodnutie súčasne, na základe toho istého pohovoru a tých istých sprievodných dokladov. (16) Rodinní príslušníci občanov Únie by mali mať vo všeobecnosti prístup k programu registrovaných cestujúcich. Rodinní príslušníci občanov Únie by taktiež mali mať možnosť využívať program registrovaných cestujúcich aj v prípade, že nemajú pobyt na území Únie, ale často cestujú do členského štátu, aby sprevádzali alebo navštívili príslušného občana Únie. Kontroly rodinných príslušníkov občanov Únie prekračujúcich vonkajšie hranice by sa mali vykonávať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov[22]. (17) Pri skúmaní žiadostí, ktoré predkladajú rodinní príslušníci občanov Únie, by sa mali uplatňovať rovnaké kritériá ako pri skúmaní žiadostí o víza, ktoré predkladajú rodinní príslušníci občanov Únie. Bolo by to v súlade s existujúcou politikou riadenia hraníc. (18) Je potrebné určiť príslušné orgány členských štátov, ktorých riadne oprávnení zamestnanci majú prístup ku vkladaniu, k pozmeňovaniu, vymazávaniu, prezeraniu alebo vyhľadávaniu údajov na osobitné účely programu registrovaných cestujúcich v súlade s týmto nariadením, v rozsahu nevyhnutnom na plnenie svojich úloh. (19) Akékoľvek spracovávanie údajov v rámci programu registrovaných cestujúcich, ktoré sú uložené v centrálnom registri, musí byť primerané sledovaným cieľom a nevyhnutné na plnenie úloh príslušných orgánov. Pri používaní programu registrovaných cestujúcich by mali príslušné orgány zaistiť rešpektovanie ľudskej dôstojnosti a integrity osôb, od ktorých sa vyžadujú príslušné údaje, a nemali by tieto osoby diskriminovať na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. (20) Je potrebné mať vypracované pohotovostné plány a s týmito plánmi by mali byť oboznámení cestujúci, letecké spoločnosti/dopravcovia a všetky orgány pracujúce na hraničnom priechode. Napríklad, ak registrovaný cestujúci nemôže z akéhokoľvek dôvodu použiť systém automatizovanej hraničnej kontroly a je presmerovaný k manuálnej hraničnej kontrole, mala by sa venovať primeraná pozornosť tomu, aby následné postupy boli plne v súlade so základnými právami. (21) Osobné údaje uložené v centrálnom registri (biometrické a alfanumerické) by sa nemali uchovávať dlhšie, ako je potrebné na účely programu registrovaných cestujúcich. Primerané je uchovávať údaje maximálne päť rokov, aby sa mohli zohľadniť alfanumerické údaje z predchádzajúcich žiadostí pri hodnotení nasledujúcich žiadostí o prístup k programu registrovaných cestujúcich a tiež aby sa mohlo zohľadniť opätovné použitie odtlačkov prstov uložených v registri (59 mesiacov). Kratšie obdobie by nebolo na tieto účely dostatočné. Údaje by sa mali vymazať po uplynutí piatich rokov, pokiaľ nie je dôvod vymazať ich skôr. Maximálne obdobie platnosti prístupu k programu registrovaných cestujúcich by malo byť päť rokov. (22) Na zjednodušenie postupu pri každej ďalšej žiadosti by malo byť možné robiť kópie odtlačkov prstov z prvého vloženia do centrálneho registra v lehote 59 mesiacov. Po skončení tohto obdobia by sa mali odtlačky prstov opäť odobrať. (23) S cieľom zjednodušiť postup podávania žiadostí by malo byť možné, aby žiadateľ podával svoju žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich na konzuláte ktoréhokoľvek členského štátu alebo na ktoromkoľvek hraničnom priechode na vonkajších hraniciach. Každý členský štát by mal byť schopný posúdiť žiadosť a rozhodnúť o nej na základe jednotného formulára žiadosti a spoločných pravidiel a kritérií oprávnenosti. Vo všeobecnosti by sa mal so žiadateľom vykonať pohovor. (24) Vzhľadom na registráciu biometrických údajov v centrálnom registri by mala byť osobná prítomnosť žiadateľa, prinajmenšom pri podaní prvej žiadosti, základnou požiadavkou pri skúmaní žiadostí o prístup k programu registrovaných cestujúcich a prijímaní príslušných rozhodnutí. (25) V rámci postupu automatizovanej hraničnej kontroly by sa mala na vonkajších hraniach overiť totožnosť porovnaním s biometrickými údajmi uloženými v centrálnom registri. Overenie by malo byť možné iba fyzickým použitím bezpečnostného tokenu a súbežným porovnaním odtlačkov prstov. V rámci postupu automatizovanej a manuálnej hraničnej kontroly by sa mal overiť povolený prístup porovnaním s alfanumerickými údajmi uloženými v centrálnom registri, a to fyzickým použitím bezpečnostného tokenu na hraniach. Výsledkom overenia totožnosti a povoleného prístupu by pre príslušníkov pohraničnej stráže v prvej línii kontroly mala byť iba informácia o pozitívnej/negatívnej lustrácii. (26) Mali by sa zaviesť primerané opatrenia na monitorovanie a hodnotenie uplatňovania tohto nariadenia. Účinné monitorovanie uplatňovania tohto nariadenia si vyžaduje hodnotenie v pravidelných intervaloch. (27) Dôležitým prostriedkom na monitorovanie postupov hraničnej kontroly sú štatistické údaje, ktoré môžu slúžiť ako účinný nástroj riadenia. Takéto údaje by sa preto mali pravidelne zhromažďovať v jednotnom formáte. (28) Na spracovávanie osobných údajov členskými štátmi v rámci uplatňovania tohto nariadenia sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[23]. Podrobnejšie by sa však mali upraviť niektoré body týkajúce sa legitímnosti spracovávania osobných údajov, zodpovednosti za spracovanie údajov, ochrany práv dotknutých osôb a dohľadu nad ochranou údajov. (29) Na činnosť inštitúcií alebo orgánov Únie pri vykonávaní úloh, ktoré im vyplývajú zo zodpovednosti za prevádzkové riadenie systému bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom, sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[24]. Podrobnejšie by sa však mali upraviť niektoré body týkajúce sa legitímnosti spracovávania osobných údajov, zodpovednosti za spracovanie údajov a dohľadu nad ochranou údajov. (30) Zákonnosť spracovávania osobných údajov členskými štátmi by mali monitorovať dozorné orgány zriadené v súlade s článkom 28 smernice 95/46/ES, zatiaľ čo činnosť inštitúcií a orgánov Únie súvisiacu so spracovávaním osobných údajov by mal monitorovať európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, ktorého funkcia bola ustanovená nariadením (ES) č. 45/2001, pričom treba brať do úvahy skutočnosť, že úlohy inštitúcií a orgánov Únie, týkajúce sa samotných údajov, sú obmedzené. (31) Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a dozorné orgány by mali navzájom aktívne spolupracovať s cieľom zaistiť koordinovaný dohľad nad programom registrovaných cestujúcich. (32) Členské štáty by mali stanoviť pravidlá o postihoch za porušenie ustanovení tohto nariadenia a zabezpečiť ich uplatňovanie. (33) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania toho nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[25]. (34) S cieľom zabezpečiť prijímanie technických zmien a doplnení príloh by sa Komisii mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o prijímanie technických zmien a doplnení príloh v súlade s článkom 58. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov v danej problematike. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (35) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, predovšetkým právo na ochranu osobných údajov (článok 8) a právo na účinný prostriedok nápravy (článok 47), a musí sa uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami. (36) Keďže zavedenie spoločného programu registrovaných cestujúcich a vytvorenie spoločných záväzkov, podmienok a postupov v súvislosti s ukladaním údajov registrovaných cestujúcich nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť členské štáty sami, a teda vzhľadom na rozsah a dôsledky týchto krokov sa lepšie dosiahnu na úrovni Únie, môže Únia prijímať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je stanovené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ako je stanovené v uvedenom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie svojho cieľa. (37) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie predstavuje vývoj schengenského acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov od dňa prijatia tohto nariadenia Radou rozhodne, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. (38) Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[26]. Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (39) Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[27]; Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijímaní, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (40) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis[28], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k uvedenej dohode[29]. (41) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[30], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES[31]. (42) Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[32], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod A rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 2011 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/350/ES[33]. (43) Pokiaľ ide o Cyprus, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003. (44) Pokiaľ ide o Bulharsko a Rumunsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005. (45) Keďže registrovaní cestujúci sa podrobujú všetkým potrebným a predbežným kontrolám zo strany členských štátov, ktoré plne uplatňujú schengenské acquis, a nepredstavujú žiadne riziko pre Bulharsko, Rumunsko ani Cyprus, tieto tri členské štáty môžu jednostranne uznať členstvo registrovaného cestujúceho v programe registrovaných cestujúcich, aby mohol využívať zjednodušené hraničné kontroly na ich vonkajších hraniciach. PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovujú podmienky a postupy pre prístup k programu registrovaných cestujúcich a vymedzuje sa účel, funkcie a zodpovednosť v súvislosti s bezpečnostným tokenom kombinovaným s centrálnym registrom ako systémom na ukladanie údajov o registrovaných cestujúcich v rámci programu registrovaných cestujúcich. Článok 2 Zavedenie programu registrovaných cestujúcich 1. Program registrovaných cestujúcich vychádza zo systému na ukladanie údajov o registrovaných cestujúcich, pozostávajúceho na jednej strane z bezpečnostných tokenov, ktorých držiteľmi budú jednotliví cestujúci, a na druhej strane z centrálneho registra, teda centrálne umiestneného pamäťového zariadenia na fyzické ukladanie údajov z programu registrovaných cestujúcich. Celý systém sa bude označovať ako „systém bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom“. 2. Technická štruktúra systému bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom je ďalej určená v článku 21. 3. Agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (ďalej len „agentúra“) sa týmto poveruje úlohami vytvorenia a prevádzkového riadenia centrálneho registra, jednotných rozhraní vo všetkých členských štátoch, miest vstupu do siete a komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym registrom a miestami vstupu do siete. Agentúra je takisto zodpovedná za vymedzenie technických špecifikácií bezpečnostného tokenu. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (1) „program registrovaných cestujúcich“ je program umožňujúci štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí boli vopred preverení a ktorým bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich, aby využívali výhody zjednodušenia hraničných kontrol na vonkajších hraniciach Únie; (2) „registrovaný cestujúci“ je štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich v súlade s týmto nariadením; (3) „agentúra“ je Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorá bola zriadená nariadením (EÚ) č. 1077/2011; (4) „centrálny register“ je centrálne umiestnené pamäťové zariadenie na fyzické ukladanie údajov z programu registrovaných cestujúcich; (5) „ bezpečnostný token“ je zariadenie používané na uloženie jednoznačného identifikačného znaku prideleného registrovanému cestujúcemu. Tento jednoznačný identifikačný znak spája cestujúceho s jeho údajmi vkladanými do centrálneho registra; (6) „prevádzkové riadenie“ sú všetky úlohy potrebné na udržanie rozsiahlych informačných systémov v prevádzke vrátane zodpovednosti za komunikačnú infraštruktúru, ktorú používajú; (7) „vytvorenie“ sú všetky úlohy potrebné na vytvorenie rozsiahleho informačného systému vrátane komunikačnej infraštruktúry, ktorú používa; (8) „príslušné orgány“ sú vízové a hraničné orgány v zmysle článku 4 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2007[34] a orgány poverené v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vykonávaním kontroly osôb na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006[35]; (9) „štátny príslušník tretej krajiny“ alebo „cestujúci z tretej krajiny“ je každá osoba, ktorá nie je občanom Únie v zmysle článku 20 zmluvy ani občanom tretej krajiny, ktorý má na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a príslušnou treťou krajinou na druhej strane rovnaké právo na voľný pohyb, ako majú občania Únie; (10) „formulár žiadosti“ je jednotný formulár žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich, ako je uvedený v prílohe 1; (11) „biometrické údaje“ sú odtlačky prstov; (12) „cestovný doklad“ je cestovný pas alebo iný rovnocenný doklad, ktorý držiteľa oprávňuje na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorého je možné vlepiť vízum; (13) „overenie“ je proces porovnávania súborov údajov s cieľom potvrdiť deklarovanú totožnosť (kontrola porovnaním dvoch údajov); (14) „alfanumerické údaje“ sú údaje vo forme písmen, číslic, špeciálnych znakov, medzier a interpunkčných znamienok; (15) „vnútroštátny systém“ je hardvér, softvér a vnútroštátna komunikačná infraštruktúra na prepojenie koncových používateľských zariadení príslušných orgánov, ako sú vymedzené v článku 23 ods. 2, s miestami vstupu do siete v každom členskom štáte; (16) „systém bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom“ je systém na ukladanie údajov o registrovaných cestujúcich, pozostávajúci z centrálneho registra a známky; (17) „zodpovedný členský štát“ je členský štát, ktorý vložil údaje do centrálneho registra; (18) „spoločné centrum pre podávanie žiadostí“ je centrum podľa článku 41 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009[36]; (19) „dozorný orgán“ je dozorný orgán zriadený v súlade s článkom 28 smernice 95/46/ES. Kapitola II Postupy a podmienky podávania žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich Článok 4 Orgány a členské štáty, ktoré sú oprávnené preskúmať žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich a rozhodnúť o nej Príslušnými orgánmi oprávnenými preskúmať žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich a rozhodnúť o nej sú riadne oprávnení zamestnanci vízových a hraničných orgánov každého členského štátu. Článok 5 Podávanie žiadosti 1. Štátny príslušník tretej krajiny môže podať žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich na konzuláte ktoréhokoľvek členského štátu, v ktoromkoľvek spoločnom centre na podávanie žiadostí alebo na ktoromkoľvek hraničnom priechode na vonkajších hraniciach. Akceptuje sa aj on-line formulár žiadosti, ak je k dispozícii. 2. Od žiadateľov možno požadovať, aby si na podanie žiadosti dohodli stretnutie. Stretnutie sa uskutoční spravidla do dvoch týždňov od dátumu, keď bola predložená požiadavka na stretnutie. 3. V prípade, že žiadateľ podáva žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich prvý raz, bude požiadaný, aby sa dostavil osobne na účely poskytnutia odtlačkov prstov, vykonania pohovoru a kontroly cestovného dokladu. 4. V prípade, že žiadateľ podáva žiadosť on-line alebo spadá do rámca odseku 5, odoberú sa biometrické údaje, skontroluje sa cestovný doklad a vykoná sa pohovor, ak je to možné, v čase, keď sa prijme rozhodnutie o žiadosti, a vydá sa bezpečnostný token. 5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8, príslušné orgány môžu upustiť od požiadavky uvedenej v odseku 3, ak je žiadateľ držiteľom povolenia na pobyt alebo dokladu o pobyte, alebo ak je im žiadateľ známy svojou bezúhonnosťou a spoľahlivosťou. 6. Žiadateľ pri podávaní žiadosti: (a) musí mať najmenej 12 rokov; (b) predloží formulár žiadosti v súlade s článkom 6; (c) predloží cestovný doklad v súlade s článkom 7; (d) umožní odobratie svojich odtlačkov prstov v súlade s článkom 8; (e) v prípade potreby poskytne sprievodné doklady v súlade s článkom 9 a prílohou II; (f) zaplatí poplatok v súlade s článkom 10. 7. Žiadateľ môže svoju žiadosť stiahnuť kedykoľvek pred prijatím rozhodnutia o tejto žiadosti. Článok 6 Formulár žiadosti 1. Každý žiadateľ predloží vyplnený a podpísaný formulár žiadosti. Maloleté osoby predložia formulár žiadosti podpísaný osobou, ktorá trvalo vykonáva rodičovské práva a povinnosti alebo zákonné poručníctvo. 2. Členské štáty zabezpečia, aby bol formulár žiadosti žiadateľom bezplatne široko dostupný a ľahko prístupný. 3. Formulár žiadosti je k dispozícii prinajmenšom v týchto jazykoch: v úradnom jazyku (úradných jazykoch) príslušného členského štátu, v úradnom jazyku (úradných jazykoch) tretej krajiny alebo krajín, kde sa môže žiadosť podať, a v prípade potreby v úradnom jazyku (úradných jazykoch) susediacich tretích krajín. 4. Členské štáty informujú žiadateľov o tom, ktorý jazyk (jazyky) môžu použiť pri vypĺňaní formulára žiadosti. Článok 7 Cestovný doklad Žiadateľ predloží strojovo čitateľný cestovný doklad alebo elektronický strojovo čitateľný cestovný doklad, ktorý je platný najmenej na obdobie požadovaného prístupu k programu registrovaných cestujúcich a ktorý bol vydaný počas predchádzajúcich piatich rokov. V cestovnom doklade sú vlepené potrebné víza, alebo je k nemu priložené strojovo čitateľné povolenie na pobyt alebo doklad o pobyte. Žiadateľ môže prípadne zároveň s podaním žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich požiadať aj o víza. Článok 8 Biometrické údaje 1. V prípadoch, keď žiadateľ predtým nežiadal o prístup k programu registrovaných cestujúcich, členské štáty odoberú žiadateľom biometrické údaje, ktoré pozostávajú z plošne odobratých a digitálne zozbieraných odtlačkov štyroch prstov, v súlade so zárukami stanovenými v Dohovore Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd, v Charte základných práv Európskej únie a v Dohovore Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa. 2. Ak nie je možné odobrať štyri odtlačky prstov, odoberie sa maximálny možný počet odtlačkov prstov. Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade výskytu problémov pri odoberaní odtlačkov prstov uplatnili vhodné postupy, ktoré zaručia dôstojnosť žiadateľa. 3. Ak sa odtlačky prstov, ktoré sa žiadateľovi odobrali pri predchádzajúcej žiadosti, po prvýkrát vložili do centrálneho registra pred menej ako 59 mesiacmi pred dňom podania novej žiadosti, môžu sa skopírovať do nasledujúcej žiadosti. V prípade opodstatnených pochybností o totožnosti žiadateľa, alebo ak nie je možné okamžite potvrdiť, že odtlačky prstov boli odobraté počas obdobia uvedeného v prvom pododseku, príslušné orgány odoberú žiadateľovi odtlačky prstov. 4. O špecifikáciách pre rozlíšenie a používanie odtlačkov prstov na biometrické overovanie v rámci programu registrovaných cestujúcich rozhodne Komisia v súlade s článkom 37. 5. Odtlačky prstov odoberajú kvalifikovaní a riadne oprávnení zamestnanci príslušných orgánov. 6. Odtlačky prstov nie sú prepojené s alfanumerickými údajmi a vkladajú sa do oddelených častí centrálneho registra. Článok 9 Sprievodné doklady 1. Žiadateľ o prístup k programu registrovaných cestujúcich predkladá: (a) doklady preukazujúce účel ciest, (b) dôkaz o tom, že má dostatočné finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s cestovaním a ubytovaním na nasledujúce dve cesty, (c) doklady potvrdzujúce jeho pracovný alebo rodinný štatút, ako napríklad podnikateľ, štátny zamestnanec s pravidelnými oficiálnymi kontaktmi s inštitúciami členských štátov a Únie, predstaviteľ organizácie občianskej spoločnosti, osoba cestujúca s cieľom účasti na vzdelávacích školeniach, seminároch a konferenciách, alebo osoba podieľajúca sa na hospodárskej činnosti, rodinný príslušník občana Únie, rodinný príslušník štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý legálne žije v členskom štáte. 2. Ak je žiadateľ rodinným príslušníkom občana Únie, ktorý má právo na voľný pohyb, od žiadateľa sa podľa potreby požaduje iba predloženie dokladu o pobyte vydaného členským štátom a preukázanie totožnosti, štátnej príslušnosti a rodinných zväzkov s občanom Únie, na ktorého sa vzťahuje smernica 2004/38/ES. 3. Ak štátny príslušník tretej krajiny podáva žiadosť o víza na viac vstupov aj žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich v rovnakom čase a na rovnakom mieste, vyžaduje sa iba jeden súbor sprievodných dokladov. 4. Ak držiteľ víza na viac vstupov podá žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich na rovnakom mieste, kde bolo vízum na viac vstupov vydané, ale neurobí to v rovnakom čase, môžu sa pri posudzovaní žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich použiť sprievodné doklady, ktoré boli predložené so žiadosťou o vízum na viac vstupov. V prípade akejkoľvek pochybnosti o aktuálnosti predtým predložených sprievodných dokladov môže členský štát do desiatich pracovných dní požiadať o nové sprievodné doklady. Demonštratívny zoznam sprievodných dokladov, ktoré môžu príslušné orgány vyžadovať od žiadateľa, je uvedený v prílohe II. 5. Členské štáty môžu od žiadateľov vyžadovať, aby vyplnením formulára vypracovaného každým dotknutým členským štátom podali dôkaz o finančnej podpore a/alebo súkromnom ubytovaní. Takýto dôkaz možno požadovať maximálne v prípade dvoch nasledujúcich ciest. Vo formulári sa predovšetkým uvádza: (a) obdobie platnosti finančnej podpory a/alebo ubytovania; (b) či je jeho účelom preukázať finančnú podporu a/alebo ubytovanie; (c) či je hostiteľom jednotlivec, spoločnosť alebo organizácia; (d) totožnosť hostiteľa a jeho kontaktné údaje; (e) pozvaný žiadateľ/pozvaní žiadatelia; (f) adresa ubytovania; (g) prípadné rodinné väzby s hostiteľom. Formulár má byť okrem úradného jazyka (úradných jazykov) členského štátu vypracovaný aspoň v jednom ďalšom úradnom jazyku inštitúcií Európskej únie. Vo formulári sa osobe, ktorá ho podpisuje, poskytnú informácie uvedené v článku 48 ods. 1. Vzor tohto formulára sa oznámi Komisii. 6. Príslušné orgány môžu upustiť od jednej alebo viacerých požiadaviek uvedených v odseku 1, ak je žiadateľ držiteľom povolenia na pobyt alebo ak im je žiadateľ známy svojou bezúhonnosťou a spoľahlivosťou. Článok 10 Poplatok 1. Žiadatelia zaplatia poplatok, ako je uvedené v prílohe III. 2. Poplatok sa pravidelne reviduje s cieľom zohľadňovať administratívne náklady. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty týkajúce sa úpravy poplatku v súlade s článkom 59. 3. Poplatok sa vyberá v eurách, v národnej mene tretej krajiny alebo v mene bežne používanej v tretej krajine, v ktorej sa žiadosť podáva, a je nevratný bez ohľadu na výsledok žiadosti alebo na stiahnutie žiadosti. 4. Ak sa poplatok vyberá v inej mene ako v eurách, jeho výška v danej mene sa určuje a pravidelne reviduje na základe výmenného referenčného kurzu eura, ktorý stanovuje Európska centrálna banka. Vyberaná suma sa môže zaokrúhliť. 5. Žiadateľovi sa vydá potvrdenie o zaplatení poplatku v tlačenej alebo elektronickej podobe. KAPITOLA III Preskúmanie žiadosti a rozhodovanie o nej Článok 11 Prípustnosť 1. Príslušné orgány overia, či: – žiadateľ má najmenej 12 rokov, – žiadosť obsahuje náležitosti uvedené v článku 5 ods. 6 písm. b), c) a e), – sa odobrali biometrické údaje žiadateľa, – či sa vybral poplatok. 2. Ak príslušné orgány zistia, že podmienky uvedené v odseku 1 boli splnené, žiadosť je prípustná a príslušné orgány: – konajú podľa postupov uvedených v článku 24, – ďalej skúmajú žiadosť. 3. Ak príslušné orgány zistia, že podmienky uvedené v odseku 1 neboli splnené, žiadosť je neprípustná a príslušné orgány žiadosť nepreskúmajú a bezodkladne: – vrátia formulár žiadosti a všetky dokumenty, ktoré predložil žiadateľ, – zničia odobraté biometrické údaje. Článok 12 Preskúmanie žiadosti 1. Preskúmanie žiadostí a prípadné pohovory vykonávajú len príslušné orgány uvedené v článku 4. 2. Pri skúmaní žiadosti príslušný orgán overí: (a) či žiadateľ spĺňa podmienky pre vstup stanovené v článku 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 562/2006; (b) či žiadateľom predložený cestovný doklad, vízum, povolenie na pobyt alebo doklad o pobyte nie je falošný alebo pozmenený; (c) či žiadateľ preukázal potrebu alebo odôvodnil zámer častého a/alebo pravidelného cestovania; (d) či žiadateľ v minulosti neprekročil maximálnu povolenú dĺžku pobytu na území členských štátov a či preukazuje svoju bezúhonnosť a spoľahlivosť, predovšetkým skutočný úmysel opustiť toto územie v stanovenom čase; (e) odôvodnenie účelu a podmienok plánovaných pobytov žiadateľa; (f) či žiadateľ preukazuje svoju finančnú situáciu v krajine pôvodu alebo pobytu a či má k dispozícii dostatočné finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s pobytom vzhľadom na dĺžku plánovaného pobytu alebo plánovaných pobytov, ako aj na návrat do krajiny pôvodu alebo pobytu, prípadne či je schopný nadobudnúť také prostriedky zákonným spôsobom; (g) či žiadateľ nie je osobou, o ktorej sa vytvoril záznam v Schengenskom informačnom systéme (SIS); (h) či sa žiadateľ nepovažuje za hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť, verejné zdravie alebo medzinárodné vzťahy ktoréhokoľvek členského štátu, najmä ak v súvislosti s ním nebol z takýchto dôvodov vo vnútroštátnych registroch členských štátov vytvorený záznam na účely odoprenia vstupu; (i) či bol v minulosti žiadateľovi prístup k programu registrovaných cestujúcich povolený, predĺžený, odmietnutý alebo zrušený. Pri overovaní, či žiadateľ spĺňa podmienky pre vstup stanovené v článku 5 ods. 1 nariadenia č. 562/2006, sa osobitná pozornosť venuje posúdeniu toho, či žiadateľ predstavuje riziko z hľadiska nelegálneho prisťahovalectva alebo bezpečnostné riziko pre členské štáty a či má v úmysle opustiť územie členských štátov v rámci povoleného pobytu. 3. Finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s plánovanými pobytmi sa hodnotia v súlade s dĺžkou a účelom pobytu alebo pobytov a na základe porovnania s priemernými cenami ubytovania a stravovania v ubytovacích zariadeniach nižšej cenovej kategórie v dotknutých členských štátoch, a to na základe referenčných súm stanovených členskými štátmi v súlade s článkom 34 Kódexu schengenských hraníc. Dôkaz o dostatočných finančných prostriedkoch potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom môže predstavovať aj potvrdenie o finančnej podpore a/alebo súkromnom ubytovaní. 4. Preskúmanie žiadosti vychádza najmä z pravosti a spoľahlivosti predložených dokladov a z vierohodnosti a spoľahlivosti tvrdení žiadateľa. Ak má členský štát, ktorý je zodpovedný za preskúmanie žiadosti, akékoľvek pochybnosti v súvislosti so žiadateľom, jeho tvrdeniami alebo predloženými sprievodnými dokladmi, môže sa pred prijatím rozhodnutia o žiadosti poradiť s ostatnými členskými štátmi. 5. Počas skúmania žiadosti si môžu príslušné orgány v odôvodnených prípadoch vyžiadať dodatočné doklady, ako je stanovené v článku 9. 6. Predchádzajúce zamietnutie žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich nesmie automaticky viesť k zamietnutiu novej žiadosti. Nová žiadosť sa posúdi na základe všetkých dostupných informácií. 7. Pri skúmaní žiadostí, ktoré podajú rodinní príslušníci občanov Únie, sa použijú rovnaké kritériá, aké sa uplatňujú pri skúmaní ich žiadostí o udelenie víza. Článok 13 Rozhodnutie o žiadosti 1. O žiadosti, ktorá je prípustná v súlade s článkom 11, rozhodnú príslušné orgány do 25 kalendárnych dní odo dňa jej podania. 2. Pokiaľ sa nezistí, že je žiadosť neprípustná, alebo ju žiadateľ nestiahne, prijme sa rozhodnutie o: (a) povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich v súlade s článkom 14 alebo (b) odmietnutí prístupu k programu registrovaných cestujúcich v súlade s článkom 15. KAPITOLA IV Povolenie, predĺženie, odmietnutie a zrušenie prístupu k programu registrovaných cestujúcich Článok 14 Povolenie a predĺženie prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Na začiatku sa povolí prístup k programu registrovaných cestujúcich na jeden rok. Prístup sa môže na požiadanie predĺžiť o dva roky a následne o ďalšie dva roky bez podávania novej žiadosti v prípade cestujúcich, ktorí dodržiavali pravidlá a predpisy stanovené pre prekračovanie vonkajších hraníc a pre pobyt v schengenskom priestore. Obdobie povoleného prístupu neprekročí prípadné obdobie platnosti cestovného dokladu alebo cestovných dokladov, víza, povolenia na pobyt alebo dokladu o pobyte a stanoví sa na základe preskúmania vykonaného v súlade s článkom 12. 2. Prístup k programu registrovaných cestujúcich sa povolí bez ďalších procesných požiadaviek, pokiaľ sú splnené základné požiadavky stanovené v tomto nariadení, osobám, ktoré sú držiteľmi alebo ktorým sa vydávajú víza na viac vstupov alebo víza typu D s platnosťou najmenej jeden rok, osobám, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt a rodinným príslušníkom občanov Únie. 3. Údaje stanovené v článku 26 sa vložia do centrálneho registra po prijatí rozhodnutia o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich. 4. Údaje stanovené v článku 27 sa vložia do bezpečnostného tokenu po prijatí rozhodnutia o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich. 5. Údaje stanovené v článku 30 sa vložia do centrálneho registra po prijatí rozhodnutia o predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich. Článok 15 Odmietnutie prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Prístup k programu registrovaných cestujúcich sa odmietne, ak žiadateľ: (a) predloží neplatný, falošný alebo pozmenený cestovný doklad; (b) nemá platné povolenie na pobyt, doklad o pobyte ani vízum, ak sa vyžaduje na základe nariadenia Rady (ES) č. 539/2001[37], a nespĺňa požiadavky na vydanie týchto dokladov uvedené v nariadení; (c) nepreukáže potrebu alebo neodôvodní zámer častého a/alebo pravidelného cestovania; (d) v minulosti prekročil maximálnu povolenú dĺžku pobytu na území členských štátov a nepreukáže bezúhonnosť a spoľahlivosť, predovšetkým skutočný úmysel opustiť toto územie v stanovenom čase; (e) neodôvodní účel a podmienky plánovaných pobytov; (f) nepreukáže svoju finančnú situáciu v krajine pôvodu alebo pobytu a nemá k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na pokrytie nákladov spojených s pobytom vzhľadom na dĺžku plánovaného pobytu alebo plánovaných pobytov, ani na návrat do krajiny pôvodu alebo pobytu, prípadne nie je schopný nadobudnúť také prostriedky zákonným spôsobom; (g) je osobou, o ktorej sa vytvoril záznam v SIS; (h) považuje sa za hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť, verejné zdravie alebo medzinárodné vzťahy ktoréhokoľvek členského štátu, najmä ak v súvislosti s ním bol z takýchto dôvodov vo vnútroštátnych registroch členských štátov vytvorený záznam na účely odoprenia vstupu; alebo (i) ak existujú odôvodnené pochybnosti o pravosti sprievodných dokladov, ktoré žiadateľ predložil, o vierohodnosti ich obsahu alebo o spoľahlivosti tvrdení žiadateľa. 2. Rozhodnutie o odmietnutí a dôvody, na ktorom sa zakladá, sa žiadateľovi oznámia prostredníctvom štandardného formulára uvedeného v prílohe IV. 3. Bez toho, aby bolo dotknuté právo na súdne preskúmanie v súlade s procesným právom členského štátu, ktorý prijal konečné rozhodnutie o žiadosti, žiadateľ, ktorému bol odmietnutý prístup k programu registrovaných cestujúcich, má právo na preskúmanie tohto odmietnutia s cieľom namietať proti prípadným chybám alebo ich napraviť, v súlade s právom na účinný prostriedok nápravy[38]. Odvolanie sa podáva proti členskému štátu, ktorý prijal konečné rozhodnutie o žiadosti, a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi tohto členského štátu. Členské štáty poskytujú žiadateľom informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržiavať v prípade preskúmania, ako sa uvádza v prílohe IV. 4. Ak je žiadosť o prístup k programu registrovaných cestujúcich zamietnutá, údaje sa uložia do centrálneho registra v súlade s článkom 28. Článok 16 Zrušenie 1. Prístup k programu registrovaných cestujúcich sa zruší: (a) ak sa preukáže, že podmienky na povolenie prístupu k programu registrovaných cestujúcich neboli splnené; (b) ak sa preukáže, že podmienky na povolenie prístupu k programu registrovaných cestujúcich už nie sú splnené; (c) na žiadosť registrovaného cestujúceho. 2. Prístup môžu v súlade s odsekom 1 kedykoľvek zrušiť príslušné orgány ktoréhokoľvek členského štátu. 3. Ak iné orgány než príslušné orgány disponujú dôkazmi, na základe ktorých sa možno domnievať, že prístup k programu registrovaných cestujúcich by sa mal v súlade s odsekom 1 zrušiť, informujú o tom bezodkladne príslušné orgány. 4. Rozhodnutie o zrušení prístupu k programu registrovaných cestujúcich a dôvody, na ktorých sa zakladá, sa registrovanému cestujúcemu oznámia prostredníctvom štandardného formulára uvedeného v prílohe IV. 5. Bez toho, aby bolo dotknuté právo na súdne preskúmanie v súlade s procesným právom členského štátu, ktorý zrušil prístup k programu registrovaných cestujúcich, registrovaný cestujúci, ktorému bol zrušený prístup k programu registrovaných cestujúcich, má právo na preskúmanie tohto zrušenia s cieľom namietať proti prípadným chybám alebo ich napraviť, v súlade s právom na účinný prostriedok nápravy[39], pokiaľ sa prístup nezrušil na žiadosť registrovaného cestujúceho v súlade s odsekom 1 písm. c). Odvolanie sa podáva proti členskému štátu, ktorý prijal rozhodnutie o zrušení, a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi tohto členského štátu. Členské štáty poskytujú žiadateľom informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržiavať v prípade preskúmania, ako sa uvádza v prílohe IV. 6. Ak sa zruší prístup k programu registrovaných cestujúcich, údaje sa doplnia do centrálneho registra v súlade s článkom 29. 7. Ak sa prístup zrušil na žiadosť registrovaného cestujúceho, ten má právo požiadať o okamžité vymazanie svojich údajov. Členské štáty poskytnú registrovanému cestujúcemu informácie týkajúce sa tohto práva. KAPITOLA V Administratívne riadenie a organizácia Článok 17 Administratíva 1. Príslušné orgány vedú archív žiadostí. Každý spis žiadosti obsahuje formulár žiadosti, kópie príslušných sprievodných dokladov, záznam o vykonaných kontrolách a referenčné číslo povoleného prístupu k programu registrovaných cestujúcich, aby pracovníci mohli v prípade potreby zrekonštruovať súvislosti, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie o žiadosti. 2. Jednotlivé spisy žiadostí sa uchovávajú počas trvania povoleného prístupu k programu registrovaných cestujúcich. 3. Ak bol prístup k programu registrovaných cestujúcich odmietnutý alebo zrušený, spisy žiadostí sa uchovávajú maximálne dva roky. Lehota začína plynúť odo dňa, keď príslušný orgán prijal rozhodnutie o odmietnutí alebo zrušení prístupu. Žiadosti, ktoré žiadatelia stiahli, sa z archívu vyradia bezodkladne. Členské štáty môžu spisy žiadostí vrátane sprievodných dokladov uchovávať v elektronickej podobe. Článok 18 Zdroje na skúmanie žiadostí, vydávanie bezpečnostných tokenov, monitorovanie a spracovávanie štatistických údajov 1. Každý členský štát je zodpovedný za organizovanie postupov týkajúcich sa podávania a skúmania žiadostí, ako aj vydávania bezpečnostných tokenov. 2. Členské štáty vyčlenia potrebný počet pracovníkov na vykonávanie úloh spojených s preskúmaním žiadostí, aby zabezpečili dostatočnú a harmonizovanú kvalitu služieb pre verejnosť. 3. Príslušné orgány zabezpečia primeranú odbornú prípravu svojich pracovníkov a sú zodpovedné za to, aby sa im poskytovali úplné, presné a aktualizované informácie o náležitých právnych predpisoch Únie a vnútroštátnych právnych predpisoch. 4. Príslušné orgány zabezpečia časté a primerané monitorovanie postupov vykonávaných pri skúmaní žiadostí, vydávanie bezpečnostných tokenov a prijmú nápravné opatrenia, ak sa zistia odchýlky od ustanovení a postupov uvedených v tomto nariadení. 5. Členské štáty zostavujú ročné štatistiky o programe registrovaných cestujúcich podľa tabuľky uvedenej v prílohe V. Tieto štatistiky sa predložia agentúre každý rok do 1. marca a agentúra ich uverejní. Článok 19 Pravidlá správania sa pracovníkov 1. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa so žiadateľmi zaobchádzalo úctivo. 2. Príslušné orgány pri vykonávaní svojich povinností rešpektujú ľudskú dôstojnosť. Všetky prijaté opatrenia musia byť primerané cieľom, ktoré sa nimi sledujú. 3. Príslušné orgány vykonávajú svoje povinnosti tak, aby nedochádzalo k diskriminácii žiadateľov alebo registrovaných cestujúcich na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Článok 20 Informovanie verejnosti Členské štáty poskytujú verejnosti všetky potrebné informácie týkajúce sa žiadostí o prístup k programu registrovaných cestujúcich, a to najmä informácie o: (a) kritériách, podmienkach a postupoch pri predkladaní žiadostí; (b) lehotách na preskúmanie žiadostí; (c) poplatku; (d) mieste, kde je možné žiadosti podať. KAPITOLA VI Technická štruktúra systému bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom, kategórie údajov a vkladanie údajov príslušnými orgánmi Článok 21 Technická štruktúra systému bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom Systém bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom tvorí: (a) centrálny register pozostávajúci z hlavného registra a záložného registra, ktorý dokáže zabezpečiť všetky funkcie hlavného registra v prípade jeho poruchy; (b) jednotné rozhranie v každom členskom štáte založené na spoločných technických špecifikáciách a rovnaké pre všetky členské štáty; (c) miesta vstupu do siete, ktoré sú súčasťou jednotného rozhrania a predstavujú vnútroštátne body prístupu spájajúce vnútroštátny systém, ako je vymedzený v článku 3 ods. 15, každého štátu k centrálnemu registru; (d) komunikačná infraštruktúra medzi centrálnym registrom a miestami vstupu do siete a (e) bezpečnostný token založený na spoločných technických normách. Článok 22 Kategórie údajov v systéme bezpečnostného tokenu kombinovaného s centrálnym registrom 1. V centrálnom registri sa zaznamenávajú iba tieto kategórie údajov: (a) alfanumerické údaje o žiadateľovi a o povolenom, odmietnutom, zrušenom alebo predĺženom prístupe, uvedené v článku 25 ods. 1 až 4, článku 26 a článkoch 28, 29 a 30; (b) biometrické údaje uvedené v článku 25 ods. 5. Alfanumerické údaje a biometrické údaje sa zaznamenávajú v oddelených častiach centrálneho registra. 2. V bezpečnostnom tokene sa zaznamenáva iba jednoznačné identifikačné číslo uvedené v článku 27. Článok 23 Vkladanie, pozmeňovanie, vymazávanie, prezeranie a vyhľadávanie údajov 1. Prístup k centrálnemu registru a bezpečnostný token s možnosťou vkladania, pozmeňovania, vymazávania, priameho prezerania alebo vyhľadávania údajov uvedených v článku 22 ods. 1 v súlade s týmto nariadením je vyhradený výlučne riadne oprávneným zamestnancom príslušných orgánov na účely stanovené v tomto nariadení. Prístup týchto orgánov je obmedzený na rozsah nevyhnutný pre plnenie úloh v súlade s týmito účelmi a je primeraný sledovaným cieľom. 2. Každý členský štát určí príslušné orgány, ktorých riadne oprávnení zamestnanci majú prístup ku vkladaniu, k pozmeňovaniu, vymazávaniu, prezeraniu alebo vyhľadávaniu údajov zaznamenaných v centrálnom registri alebo bezpečnostnom tokene. Každý členský štát bezodkladne poskytne agentúre zoznam týchto orgánov vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 52 ods. 4, a všetky zmeny a doplnenia tohto zoznamu. 3. Do štyroch mesiacov odo dňa, kedy nadobudne účinnosť toto nariadenie, agentúra uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie konsolidovaný zoznam orgánov uvedených v odseku 2. V prípade zmien a doplnení tohto zoznamu agentúra uverejní aktualizovaný konsolidovaný zoznam raz ročne. Článok 24 Postupy vkladania údajov zo žiadosti 1. Ak je žiadosť prípustná podľa článku 11, príslušný orgán bezodkladne vytvorí súbor žiadosti vložením údajov uvedených v článku 25 do centrálneho registra, pokiaľ sa poskytnutie týchto údajov vyžaduje od žiadateľa. 2. Ak sa poskytnutie určitých údajov z právnych dôvodov nevyžaduje, polia týchto údajov sa označia výrazom „neuplatňuje sa“. Článok 25 Údaje, ktoré sa vkladajú pri podávaní žiadosti o prístup k programu registrovaných cestujúcich Príslušný orgán vloží do súboru žiadosti tieto údaje: (1) jednoznačné číslo žiadosti; (2) informáciu o stave uvádzajúcu, že sa požaduje prístup k programu registrovaných cestujúcich; (3) názov orgánu, na ktorom bola žiadosť podaná, vrátane miesta jeho sídla; (4) tieto údaje z formulára žiadosti: (a) priezvisko, krstné meno(á); (b) rodné priezvisko (predchádzajúce priezvisko/-á), krajina narodenia, štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti a pohlavie; (c) dátum narodenia, miesto narodenia; (d) druh a číslo cestovného dokladu alebo cestovných dokladov, orgán, ktorý ho vydal, a dátum vydania a skončenia platnosti; (e) miesto a dátum prijatia žiadosti; (f) prípadne, v súlade s článkom 9 ods. 5, údaje o osobe, ktorá má hradiť finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s pobytom: i) v prípade fyzickej osoby jej priezvisko a meno, adresu a telefónne číslo; ii) v prípade spoločnosti alebo inej organizácie názov a adresu spoločnosti/inej organizácie, priezvisko a meno kontaktnej osoby v tejto spoločnosti/organizácii a telefónne číslo; (g) hlavné účely ciest; (h) domácu adresu a telefónne číslo žiadateľa; (i) prípadné číslo vízovej nálepky; (j) prípadné číslo povolenia na pobyt alebo dokladu o pobyte; (k) súčasné zamestnanie a zamestnávateľa; pre študentov: názov vzdelávacej inštitúcie; (l) v prípade maloletých osôb priezvisko a meno alebo mená osoby, ktorá vykonáva rodičovské práva a povinnosti alebo zákonné poručníctvo. (5) odtlačky prstov v súlade s článkom 8. Článok 26 Údaje, ktoré sa dopĺňajú do centrálneho registra pri povolení alebo predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Ak bolo prijaté rozhodnutie o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán, ktorý prístup povolil, doplní do súboru žiadosti tieto údaje: (a) informáciu o stave uvádzajúcu, že bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich; (b) názov orgánu, ktorý prístup povolil, vrátane miesta jeho sídla; (c) miesto a dátum prijatia rozhodnutia o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich; (d) dátumy začiatku a konca platnosti prístupu. 2. Ak žiadateľ stiahne svoju žiadosť pred prijatím rozhodnutia o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán uvedie informáciu, že žiadosť bola uzavretá z tohto dôvodu, a dátum uzavretia žiadosti a vymaže údaje zo súboru žiadosti. Článok 27 Údaje, ktoré sa vkladajú do bezpečnostného tokenu pri povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Ak bolo prijaté rozhodnutie o povolení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán, ktorý prístup povolil, vloží do bezpečnostného tokenu jednoznačné identifikačné číslo. Jednoznačné identifikačné číslo je rovnaké ako číslo žiadosti. 2. Bezpečnostný token sa vydá žiadateľovi. Článok 28 Údaje, ktoré sa dopĺňajú do centrálneho registra pri odmietnutí prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Ak bolo prijaté rozhodnutie o odmietnutí prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán, ktorý prístup odmietol, doplní do súboru žiadosti tieto údaje: (a) informáciu uvádzajúcu, že bol odmietnutý prístup k programu registrovaných cestujúcich; (b) názov orgánu, ktorý prístup k programu registrovaných cestujúcich odmietol, vrátane miesta jeho sídla; (c) miesto a dátum prijatia rozhodnutia o odmietnutí prístupu k programu registrovaných cestujúcich. 2. Do súboru žiadosti sa zaznamená aj dôvod alebo dôvody, prečo bol prístup k programu registrovaných cestujúcich odmietnutý, pričom sa použije jeden alebo viac dôvodov uvedených v článku 15 ods. 1. Článok 29 Údaje, ktoré sa dopĺňajú do centrálneho registra pri zrušení prístupu k programu registrovaných cestujúcich 1. Ak bolo prijaté rozhodnutie o zrušení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán, ktorý toto rozhodnutie prijal, doplní do súboru žiadosti tieto údaje: (a) informáciu uvádzajúcu, že bol zrušený prístup k programu registrovaných cestujúcich; (b) názov orgánu, ktorý prístup zrušil, vrátane miesta jeho sídla; (c) miesto a dátum prijatia rozhodnutia o zrušení prístupu k programu registrovaných cestujúcich. 2. Do súboru žiadosti sa zaznamená aj dôvod alebo dôvody, prečo bol prístup k programu registrovaných cestujúcich zrušený, pričom sa použije jeden alebo viac dôvodov uvedených v článku 16 ods. 1. Článok 30 Údaje, ktoré sa dopĺňajú do centrálneho registra pri predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich Ak bolo prijaté rozhodnutie o predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, príslušný orgán, ktorý toto rozhodnutie prijal, doplní do súboru žiadosti tieto údaje: (a) informáciu uvádzajúcu, že bol predĺžený prístup k programu registrovaných cestujúcich; (b) názov orgánu, ktorý prístup predĺžil, vrátane miesta jeho sídla; (c) miesto a dátum prijatia rozhodnutia; (d) dátumy začiatku a konca predĺženého obdobia. KAPITOLA VII Použitie údajov Článok 31 Použitie údajov pri skúmaní žiadostí, strate alebo krádeži bezpečnostného tokenu, alebo ak sa objavia problémy súvisiace s uľahčením prekračovania hraníc pre registrovaných cestujúcich 1. Príslušný orgán sa obráti na centrálny register na účely preskúmania žiadostí a prijatia rozhodnutí týkajúcich sa týchto žiadostí vrátane rozhodovania o zrušení alebo predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich. Príslušné orgány sa okrem toho obrátia na centrálny register v prípade straty alebo krádeže bezpečnostného tokenu, alebo ak sa objavia akékoľvek problémy súvisiace s uľahčením prekračovania hraníc pre registrovaných cestujúcich. 2. Na účely uvedené v odseku 1 si príslušný orgán vyhľadá jeden alebo viaceré z týchto údajov: (a) jednoznačné číslo žiadosti; (b) údaje uvedené v článku 25 ods. 4 písm. a), b) a c); (c) údaje o cestovnom doklade uvedené v článku 25 ods. 4 písm. d); (d) prípadne číslo vízovej nálepky, povolenia na pobyt alebo dokladu o pobyte. 3. Ak vyhľadávanie jedného alebo viacerých údajov uvedených v odseku 2 ukáže, že v centrálnom registri sú zaznamenané údaje o žiadateľovi, príslušnému orgánu sa povolí prístup k súboru žiadosti, ale nie k oddelenej časti obsahujúcej biometrické údaje. 4. Príslušný orgán vyhľadáva údaje v oddelenej časti centrálneho registra obsahujúcej biometrické údaje pri predlžovaní prístupu k programu registrovaných cestujúcich a ak sa objavia akékoľvek problémy súvisiace s uľahčením prekračovania hraníc pre registrovaného cestujúceho, iba ak registrovaný cestujúci zároveň predloží bezpečnostný token a poskytne odtlačky prstov. Ak sa na základe tohto vyhľadávanie ukáže, že v centrálnom registri sú zaznamenané údaje o registrovanom cestujúcom, príslušnému orgánu sa povolí prístupu k súboru žiadosti vrátane biometrických údajov. 5. Príslušný orgán vyhľadáva údaje v oddelenej časti centrálneho registra obsahujúcej biometrické údaje samostatne, bez bezpečnostného tokenu, iba pri skúmaní žiadostí, rozhodovaní o zrušení prístupu k programu registrovaných cestujúcich a v prípade straty alebo krádeže bezpečnostného tokenu. Ak sa na základe tohto vyhľadávanie ukáže, že v centrálnom registri sú zaznamenané údaje o žiadateľovi, príslušnému orgánu sa povolí prístupu k súboru žiadosti vrátane biometrických údajov. Článok 32 Použitie údajov pri hraničných kontrolách na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach 1. S cieľom uľahčiť registrovaným cestujúcim prekračovanie hraníc pomocou overovania totožnosti registrovaného cestujúceho a overovania skutočnosti, či mu bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich a/alebo či sú splnené podmienky na jeho vstup na územie členských štátov alebo odchodu z tohto územia v súlade s Kódexom schengenských hraníc, príslušný orgán má prístup k vyhľadávaniu v centrálnom registri s použitím jednoznačného identifikačného čísla (bezpečnostného tokenu) a čísla cestovného dokladu na účel overenia skutočnosti, či bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich, v kombinácii s kontrolou totožnosti registrovaného cestujúceho overením odtlačkov jeho prstov. 2. Ak sa na základe vyhľadávania údajov uvedených v odseku 1 ukáže, že v centrálnom registri sú zaznamenané údaje o registrovanom cestujúcom, príslušný orgán dostane informáciu o pozitívnej/negatívnej lustrácii. 3. Ak sa vykonáva manuálna hraničná kontrola, bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, je možné overiť totožnosť registrovaného cestujúceho manuálne, vizuálnou kontrolou cestovného dokladu. Článok 33 Použitie údajov pri podávaní správ a spracovávaní štatistických údajov Výlučne na účely podávania správ a spracovávania štatistických údajov príslušné orgány prezerajú tieto údaje bez možnosti identifikácie jednotlivých žiadateľov: (1) stavové informácie; (2) súčasná štátna príslušnosť žiadateľa; (3) dátum a miesto podania žiadosti; (4) druh a dôvody rozhodnutia týkajúceho sa prístupu k programu registrovaných cestujúcich; (5) typ cestovného dokladu alebo cestovných dokladov a krajina, ktorá ho alebo ich vydala; (6) názov príslušného orgánu, ktorý prijal rozhodnutie o povolení, odmietnutí, zrušení alebo predĺžení prístupu k programu registrovaných cestujúcich, vrátane miesta jeho sídla a dátumu rozhodnutia; (7) účely ciest; (8) stratené alebo ukradnuté bezpečnostné tokeny. KAPITOLA VIII Obdobie uchovávania, zmena a doplnenie údajov a stratený alebo ukradnutý bezpečnostný token Článok 34 Obdobie uchovávania údajov 1. Každý jednotlivý súbor žiadosti sa uchováva v centrálnom registri maximálne päť rokov bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o vymazaní údajov uvedené v článku 16 ods. 7, článku 26 ods. 2 a článku 35 a ustanovenia o uchovávaní záznamov uvedené v článku 45. Uvedené obdobie sa začína: (a) v deň skončenia platnosti, dokedy bol povolený alebo predĺžený prístup k programu registrovaných cestujúcich; (b) v deň vytvorenia súboru žiadosti v centrálnom registri, ak bola žiadosť stiahnutá; (c) v deň, keď príslušný orgán prijal rozhodnutie, ak bol prístup k programu registrovaných cestujúcich odmietnutý alebo zrušený. 2. Po uplynutí obdobia uvedeného v odseku 1 centrálny register automaticky vymaže príslušný súbor žiadosti. 3. Registrovaný cestujúci si môže ponechať bezpečnostný token. Článok 35 Zmena a doplnenie údajov a predčasné vymazanie údajov 1. Právo zmeniť a doplniť údaje formou ich opravy alebo vymazania má iba členský štát, ktorý je zodpovedný za vloženie týchto údajov do centrálneho registra. 2. Ak má zodpovedný členský štát dôkaz o tom, že údaje spracované v centrálnom registri sú nesprávne alebo že sa údaje v centrálnom registri spracovali v rozpore s týmto nariadením, skontroluje predmetné údaje a v prípade potreby ich bezodkladne opraví alebo vymaže. Môže to urobiť aj na základe požiadavky registrovaného cestujúceho. 3. Ak má iný členský štát než zodpovedný členský štát dôkaz o tom, že údaje spracované v centrálnom registri sú nesprávne alebo že sa údaje v centrálnom registri spracovali v rozpore s týmto nariadením, bezodkladne o tom informuje zodpovedný členský štát. Zodpovedný členský štát skontroluje predmetné údaje a v prípade potreby ich bezodkladne opraví alebo vymaže. 4. Ak pred uplynutím obdobia uvedeného v článku 34 ods. 1 žiadateľ sa stal štátnym príslušníkom členského štátu, príslušný orgán členského štátu, ktorého štátnu príslušnosť žiadateľ nadobudol, bezodkladne vymaže súbory žiadosti z centrálneho registra. 5. Ak súd alebo odvolacia komisia anuluje odmietnutie prístupu k programu registrovaných cestujúcich, členský štát, ktorý prístup k programu registrovaných cestujúcich odmietol, po tom, ako rozhodnutie o zrušení odmietnutia nadobudne právoplatnosť, bezodkladne vymaže údaje uvedené v článku 28. Príslušný orgán opätovne preskúma predmetnú žiadosť, ktorej sa týka uvedené rozhodnutie súdu alebo odvolacej komisie, a zohľadní pritom stanovisko súdu alebo odvolacej komisie. Článok 36 Stratený alebo ukradnutý bezpečnostný token 1. Ak registrovaný cestujúci stratil bezpečnostný token alebo mu ho ukradli, informuje o tom orgán, ktorý mu bezpečnostný token vydal. 2. V prípade, že stratu alebo krádež bezpečnostného tokenu nahlási príslušným orgánom tretia strana, príslušné orgány zablokujú povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich a informujú členský štát, ktorý prístup povolil. Zodpovedný členský štát informuje registrovaného cestujúceho o strate alebo krádeži bezpečnostného tokenu telefonicky, faxom, poštou alebo emailom. 3. V prípade, že stratu alebo krádež bezpečnostného tokenu nahlási registrovaný cestujúci, zodpovedný členský štát overí, či bol povolený prístup k programu registrovaných cestujúcich. Zodpovedný členský štát na požiadanie registrovaného cestujúceho vydá nový bezpečnostný token. Inak sa povolený prístup zablokuje. 4. Registrovaný cestujúci je povinný uhradiť náklady na nový bezpečnostný token. KAPITOLA IX Vytvorenie, prevádzka a zodpovednosť Článok 37 Prijatie vykonávacích opatrení zo strany Komisie 1. Komisia prijíma opatrenia potrebné na vytvorenie, technickú realizáciu a rozvoj centrálneho registra, jednotného rozhrania a komunikačnej infraštruktúry, predovšetkým: (a) špecifikácie pre rozlíšenie a používanie odtlačkov prstov na biometrické overovanie v rámci programu registrovaných cestujúcich v súlade s článkom 8; (b) návrh fyzickej štruktúry systému vrátane jeho komunikačnej infraštruktúry; (c) vkladanie údajov v súlade s článkom 24; (d) prístup k údajom v súlade s článkami 31, 32 a 33; (e) uchovávanie, zmenu a doplnenie, vymazanie a predčasné vymazanie údajov v súlade s článkami 34 a 35; (f) zablokovanie povoleného prístupu v prípade straty alebo krádeže bezpečnostných tokenov v súlade s článkom 36; (g) vedenie záznamov a prístup k nim v súlade s článkom 45; (h) požiadavky na výkonnosť; (i) vymedzenie obchodných požiadaviek vrátane návrhu bezpečnostného tokenu. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 57. Článok 38 Vytvorenie a prevádzkové riadenie 1. Agentúra je zodpovedná za vytvorenie hlavného registra, záložného registra, jednotných rozhraní vrátane miest vstupu do siete, komunikačnej infraštruktúry medzi vnútroštátnymi systémami a miestami vstupu do siete a za stanovenie technických špecifikácií bezpečnostného tokenu čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a po tom, ako Komisia prijme opatrenia uvedené v článku 37. Agentúra prijme technické špecifikácie bezpečnostného tokenu a centrálneho registra, jednotných rozhraní a komunikačnej infraštruktúry na základe kladného stanoviska Komisie. Vytvorenie pozostáva z vypracovania a zavedenia technických špecifikácií, testovania a celkovej koordinácie projektu. Agentúra uskutoční spoločne s členskými štátmi komplexný test centrálneho registra. Komisia informuje Európsky parlament o výsledkoch tohto testu. 2. Agentúra je zodpovedná za prevádzkové riadenie hlavného registra, záložného registra a jednotných rozhraní. V spolupráci s členskými štátmi zabezpečuje, aby sa vždy využívali najlepšie dostupné technológie určené na základe analýzy pomeru vynaložených prostriedkov k celkovému zisku. Agentúra je zodpovedná aj za prevádzkové riadenie komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym registrom a miestami vstupu do siete. Prevádzkové riadenie centrálneho registra pozostáva z plnenia všetkých úloh nevyhnutných na zabezpečenie jeho fungovania 24 hodín denne, 7 dní v týždni v súlade s týmto nariadením, predovšetkým údržbových prác a technického rozvoja potrebného na zaistenie uspokojivej úrovne prevádzkovej kvality fungovania systému, najmä pokiaľ ide o čas, ktorý konzuláty a hraničné priechody potrebujú na získanie údajov z centrálneho registra a ktorý by mal byť čo najkratší. 3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 17 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie, agentúra uplatňuje na všetkých svojich pracovníkov, ktorí pracujú s údajmi programu registrovaných cestujúcich, primerané pravidlá služobného tajomstva alebo iné rovnocenné povinnosti v oblasti dôvernosti informácií. Tieto povinnosti sa uplatňujú aj po odchode týchto pracovníkov z pracoviska alebo zo zamestnania, alebo po ukončení ich činnosti. Článok 39 Zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni 1. Každý členský štát je zodpovedný za: (a) vytvorenie vnútroštátneho systému, pripojenie k centrálnemu registru a vydávanie bezpečnostných tokenov; (b) organizáciu, riadenie, prevádzku a údržbu svojho vnútroštátneho systému; (c) riadenie a opatrenia na zabezpečenie prístupu príslušných orgánov k centrálnemu registru v súlade s týmto nariadením a vypracovanie a pravidelné aktualizovanie zoznamu týchto pracovníkov a ich profilov. 2. Každý členský štát určí vnútroštátny orgán, ktorý zabezpečí prístup príslušných orgánov k centrálnemu registru a pripojenie tohto vnútroštátneho orgánu k miestam vstupu do siete. 3. Každý členský štát sa riadi automatizovanými postupmi spracovania údajov. 4. Pracovníci orgánov, ktorí majú právo na prístup k centrálnemu registru alebo na jeho používanie, prv než dostanú oprávnenie na spracovávanie údajov uložených v centrálnom registri, absolvujú primeranú odbornú prípravu v oblasti bezpečnosti údajov a pravidiel na ochranu údajov. 5. Náklady, ktoré prinášajú vnútroštátne systémy, ako aj vnútroštátne rozhrania, sa uhrádzajú z rozpočtu Únie. Článok 40 Zodpovednosť za používanie údajov 1. Každý členský štát zabezpečuje, aby sa údaje spracovávali zákonným spôsobom a najmä, aby k údajom, ktoré sa v centrálnom registri spracovávajú na účely plnenia úloh v súlade s týmto nariadením, mali prístup iba riadne oprávnení pracovníci. Zodpovedný členský štát predovšetkým zaisťuje, aby: (a) sa údaje získavali zákonným spôsobom; (b) sa údaje prenášali do centrálneho registra zákonným spôsobom; (c) údaje prenášané do centrálneho registra boli presné a aktuálne. 2. Agentúra zabezpečuje, aby prevádzka centrálneho registra prebiehala v súlade s týmto nariadením a jeho vykonávacími opatreniami uvedenými v článku 37. Agentúra predovšetkým: (a) prijíma potrebné opatrenia na zaistenie bezpečnosti centrálneho registra a komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym registrom a miestami vstupu do siete, bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť každého členského štátu; (b) zabezpečuje, aby k údajom, ktoré sa v centrálnom registri spracovávajú na účely plnenia úloh agentúry v súlade s týmto nariadením, mali prístup iba riadne oprávnení pracovníci. 3. Agentúra informuje Európsky parlament, Radu a Komisiu o opatreniach, ktoré v súlade s odsekom 2 prijme na začatie prevádzky programu registrovaných cestujúcich. Článok 41 Uchovávanie údajov vo vnútroštátnych súboroch 1. Členský štát môže vo svojich vnútroštátnych súboroch uchovávať alfanumerické údaje, ktoré vložil do centrálneho registra v súlade s účelmi programu registrovaných cestujúcich a v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami vrátane ustanovení, ktoré sa týkajú ochrany údajov. 2. Údaje vo vnútroštátnych súboroch sa neuchovávajú dlhšie ako v centrálnom registri. 3. Akékoľvek použitie údajov, ktoré nie je v súlade s odsekom 1, sa považuje za zneužitie podľa vnútroštátnych právnych predpisov každého členského štátu. 4. Tento článok sa nemôže vykladať tak, že by si vyžadoval akékoľvek technické úpravy centrálneho registra. Členské štáty môžu v súlade s týmto článkom uchovávať údaje iba na vlastné náklady, na vlastné riziko a svojimi vlastnými technickými prostriedkami. Článok 42 Poskytovanie údajov tretím krajinám alebo medzinárodným organizáciám Údaje spracované v centrálnom registri alebo počas skúmania žiadostí podľa tohto nariadenia sa za žiadnych okolností neposkytujú ani nesprístupňujú žiadnej tretej krajine ani medzinárodnej organizácii. Článok 43 Bezpečnosť údajov 1. Zodpovedný členský štát zaistí bezpečnosť údajov pred ich prenosom a počas ich prenosu na miesto vstupu do siete. Každý členský štát zaistí bezpečnosť údajov, ktoré dostane z centrálneho registra. 2. Každý členský štát prijme v súvislosti so svojím vnútroštátnym systémom potrebné opatrenia vrátane bezpečnostného plánu s cieľom: (a) fyzicky chrániť údaje, aj vypracovaním pohotovostných plánov na ochranu kľúčovej infraštruktúry; (b) zabrániť prístupu neoprávnených osôb k vnútroštátnym zariadeniam, v ktorých členský štát vykonáva činnosť v súlade s účelmi programu registrovaných cestujúcich (kontroly na vstupe k týmto zariadeniam); (c) zabrániť neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, pozmeňovaniu alebo odstraňovaniu nosičov údajov (kontrola nosičov údajov); (d) zabrániť neoprávnenému vkladaniu údajov a neoprávnenému kontrolovaniu, pozmeňovaniu alebo vymazávaniu uložených osobných údajov (kontrola ukladania); (e) zabrániť neoprávnenému spracovávaniu údajov v centrálnom registri a akémukoľvek neoprávnenému pozmeňovaniu alebo vymazávaniu údajov spracovávaných v centrálnom registri (kontrola vkladania údajov); (f) zabezpečiť, aby osoby oprávnené na prístup k centrálnemu registru mali prístup výhradne k údajom, na ktoré sa vzťahuje ich povolenie na prístup, a len s individuálnou a jednoznačnou totožnosťou užívateľa a s tajnými spôsobmi prístupu (kontrola prístupu k údajom); (g) zabezpečiť, aby všetky orgány s právom na prístup k centrálnemu registru vytvorili profily, ktoré opisujú funkcie a povinnosti osôb oprávnených vkladať, pozmeňovať, vymazávať, prezerať a vyhľadávať údaje, a sprístupnili tieto profily dozorným orgánom uvedeným v článku 52 bezodkladne na ich žiadosť (osobné profily); (h) zabezpečiť, aby bolo možné overiť a určiť, ktorým orgánom sa môžu zasielať osobné údaje prostredníctvom zariadenia na prenos údajov (kontrola prenosu údajov); (i) zabezpečiť, aby bolo možné overiť a stanoviť, ktorý typ údajov sa spracoval v centrálnom registri, kedy, kto a na aký účel ich spracoval (kontrola zaznamenávania údajov); (j) zabrániť neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, pozmeňovaniu alebo vymazávaniu osobných údajov počas ich prenosu do centrálneho registra alebo z centrálneho registra alebo počas prepravy nosičov údajov, a to najmä vhodnými technikami šifrovania (kontrola prepravy); (k) monitorovať účinnosť bezpečnostných opatrení uvedených v tomto odseku a prijať nevyhnutné organizačné opatrenia týkajúce sa vnútorného monitorovania s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením (vnútorný audit). 3. Pokiaľ ide o prevádzku centrálneho registra, agentúra prijme opatrenia potrebné na dosiahnutie cieľov stanovených v odseku 2 vrátane prijatia bezpečnostného plánu. Článok 44 Zodpovednosť 1. Každá osoba alebo každý členský štát, ktorý utrpel škodu v dôsledku nezákonnej operácie spracovávania alebo akéhokoľvek konania nezlučiteľného s týmto nariadením, má nárok na náhradu škody od členského štátu, ktorý je za vzniknutú škodu zodpovedný. Tento členský štát sa úplne alebo čiastočne zbaví svojej zodpovednosti, ak preukáže, že nenesie zodpovednosť za udalosť, ktorá bola príčinou vzniknutej škody. 2. V prípade, že akékoľvek neplnenie si povinností v zmysle tohto nariadenia zo strany členského štátu spôsobí škodu programu registrovaných cestujúcich, tento členský štát zodpovedá za túto škodu okrem prípadov, ak agentúra alebo iný členský štát zapojený do programu registrovaných cestujúcich neprijali primerané opatrenia na to, aby sa zabránilo vzniku škody alebo aby sa minimalizoval jej dosah. 3. Nároky voči členskému štátu na náhradu škody uvedenej v odsekoch 1 a 2 sa riadia ustanoveniami vnútroštátnych právnych predpisov žalovaného členského štátu. Článok 45 Vedenie záznamov 1. Každý členský štát a agentúra vedú záznamy o všetkých operáciách spracovávania údajov v centrálnom registri. Tieto záznamy uvádzajú účel použitia údajov uvedený v článku 23 ods. 1 a v článkoch 31 až 33, dátum a čas, typ prenesených údajov podľa článkov 25 a 26 a 28 až 30, typ údajov použitých pri vyhľadávaní podľa článkov 31 až 33 a názov orgánu, ktorý údaje vložil alebo vyhľadal. Každý členský štát okrem toho vedie záznamy o zamestnancoch, ktorí sú riadne oprávnení na vkladanie alebo vyhľadávanie údajov. 2. Takéto záznamy sa môžu použiť iba na monitorovanie prípustnosti spracovávania údajov z hľadiska ochrany údajov, ako aj na zaistenie bezpečnosti údajov. Záznamy sú chránené pomocou primeraných opatrení pred neoprávneným prístupom a vymazávajú sa rok po uplynutí päťročnej lehoty uchovávania uvedenej v článku 33 ods. 1, ak sa nevyžadujú na postupy monitorovania, ktoré sa už začali. Článok 46 Vnútorné monitorovanie Členské štáty zabezpečia, aby každý orgán oprávnený na prístup k centrálnemu registru prijal opatrenia potrebné na zaistenie súladu s týmto nariadením a v prípade potreby spolupracoval s dozorným orgánom. Článok 47 Sankcie Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby každé zneužitie údajov vložených do centrálneho registra podliehalo účinným, primeraným a odrádzajúcim sankciám vrátane správnych a/alebo trestnoprávnych sankcií v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. KAPITOLA X Práva dotknutej osoby a dohľad Článok 48 Právo na informácie 1. Zodpovedný členský štát poskytne žiadateľom a osobám uvedeným v článku 25 ods. 4 písm. f) tieto informácie: (a) údaje o prevádzkovateľovi uvedenom v článku 52 ods. 4 vrátane jeho kontaktných údajov; (b) účely spracúvania údajov v rámci programu registrovaných cestujúcich; (c) kategórie príjemcov údajov; (d) obdobie uchovávania údajov;