Túto iniciatívu treba vnímať v kontexte všeobecnejšieho programu Komisie zameraného na zvyšovanie bezpečnosti, spoľahlivosti, efektivity a konkurencieschopnosti trhov EÚ. Jej cieľom je zabezpečiť, aby poobchodné opatrenia, najmä centrálne zúčtovanie, ktoré sú dôležitým prvkom kapitálových trhov, boli rovnako bezpečné, spoľahlivé, efektívne a konkurencieschopné. Plne funkčný a integrovaný kapitálový trh umožní hospodárstvu EÚ rásť udržateľným spôsobom a byť konkurencieschopnejšie, a to v súlade so strategickou prioritou Komisie, ktorou je hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí, so zameraním na vytvorenie správnych podmienok na tvorbu pracovných miest, rast a investície.

Tento návrh je doplnený návrhom smernice, ktorou sa zavádza obmedzený počet zmien smernice 2013/36/EÚ (smernica o kapitálových požiadavkách alebo „CRD“), smernice (EÚ) 2019/2034 (smernica o investičných spoločnostiach alebo „IFD“) a smernice 2009/65/EÚ (smernica o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov alebo „smernica o PKIPCP“), pokiaľ ide o zaobchádzanie s rizikom koncentrácie voči centrálnym protistranám a rizikom protistrany v prípade centrálne zúčtovaných transakcií s derivátmi. Tieto zmeny sú potrebné na to, aby sa zaistilo dosiahnutie cieľov tohto preskúmania nariadenia EMIR a dosiahnutie koherencie. Oba návrhy preto treba čítať spoločne.

Od roku 2017 sa navyše opakovane objavujú obavy v súvislosti s pretrvávajúcimi rizikami pre finančnú stabilitu EÚ, ktoré vyplývajú z nadmernej koncentrácie zúčtovania v niektorých centrálnych protistranách z tretích krajín, a to najmä v stresovom scenári. Môže dôjsť k vysoko rizikovým, aj keď málo pravdepodobným udalostiam, pričom EÚ na ne musí byť pripravená. Hoci centrálne protistrany z EÚ sa všeobecne ukázali byť odolné, zo skúseností vyplýva, že ekosystém zúčtovania možno posilniť v prospech zvýšenia finančnej stability. Otvorená strategická autonómia však znamená aj to, že sa EÚ potrebuje chrániť pred rizikami pre finančnú stabilitu Únie, ktoré môžu vzniknúť, keď sú účastníci trhu z EÚ nadmerne závislí od subjektov z tretích krajín, keďže to môže byť zdrojom zraniteľnosti. Preto je cieľom tohto návrhu dosiahnuť, aby bol rámec rovnocennosti v nariadení EMIR primeranejší, a lepšie prispôsobiť spoluprácu so zahraničnými orgánmi dohľadu vzhľadom na riziká, ktoré predstavujú centrálne protistrany so sídlom v tretích krajinách, a to bez toho, aby bola narušená potreba tretích krajín mať zavedené primerané pravidlá. Zároveň sa navrhuje zjednodušiť postup rovnocennosti v prípade, že sú riziká súvisiace s centrálnym zúčtovaním v tretej krajine mimoriadne nízke. Zámerom tohto návrhu je navyše aj vybudovať kapacitu EÚ v oblasti centrálneho zúčtovania, a tým zvýšiť likviditu v centrálnych protistranách z EÚ, s cieľom znížiť riziká, ktoré pre finančnú stabilitu EÚ predstavujú nadmerné expozície voči centrálnym protistranám z tretích krajín. Preto sa v rámci tohto návrhu vyžaduje, aby všetci účastníci trhu, na ktorých sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, mali aktívne účty v centrálnych protistranách z EÚ na zúčtovanie produktov, ktoré ESMA identifikoval ako produkty s podstatným systémovým významom pre finančnú stabilitu EÚ.

Nariadenie EMIR prináša komplexný a silný prudenciálny rámec pre centrálne protistrany z EÚ a novoprijatým nariadením o ozdravení a riešení krízových situácií týchto centrálnych protistrán sa ešte viac posilňuje ich spoľahlivosť. Cieľom tohto návrhu je dosiahnuť, aby bol vývoj ekosystému centrálneho zúčtovania EÚ naďalej založený na pevných pravidlách a dohľade. Silné a bezpečné centrálne protistrany zvyšujú dôveru vo finančný systém a výrazne podporujú likviditu kľúčových trhov. Bezpečný, silný a odolný ekosystém zúčtovania je základným predpokladom pre jeho ďalší rast. Ekosystém centrálneho zúčtovania EÚ by mal umožňovať spoločnostiam z EÚ efektívne a bezpečne hedžovať riziká a zároveň zaisťovať rozsiahlejšiu finančnú stabilitu. Prostredníctvom centrálneho zúčtovania sa tak podporí hospodárstvo EÚ. Cieľom tohto návrhu je zaistiť spoločnostiam lepšiu pozíciu, keďže budú môcť predvídať potreby likvidity súvisiace s centrálnym zúčtovaním. Vďaka konkurencieschopnému a efektívnemu ekosystému zúčtovania v EÚ sa zvýšia činnosti v rámci centrálneho zúčtovania, ktoré však so sebou prináša aj riziká, keďže transakcie sú centralizované len v niekoľkých centrálnych protistranách, ktoré tak získavajú z hľadiska finančného systému veľký význam. Tieto riziká preto musia byť vhodným spôsobom riadené centrálnymi protistranami, ktoré musia byť naďalej pod dôkladným dohľadom na vnútroštátnej úrovni aj na širšej úrovni EÚ. Preto je cieľom tohto návrhu zaistiť spoľahlivý a spoločný dohľad, založený na aktuálne platnom systéme dohľadu EÚ.

Zatiaľ čo nariadením EMIR sa stanovil silný rámec pre centrálne zúčtovanie, ukázalo sa, že niektoré oblasti aktuálneho rámca dohľadu sú príliš zložité. Tým sa obmedzuje schopnosť centrálnych protistrán z EÚ prilákať obchodných partnerov v rámci EÚ aj na medzinárodnej úrovni. Postupy schvaľovania orgánom dohľadu na účely zavedenia nových zúčtovacích služieb a činností centrálnych protistrán z EÚ, ako aj zmeny ich modelov rizík sú v mnohých prípadoch zbytočne dlhé a náročné. Účelom aktuálnych pravidiel je zaistiť bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnych protistrán z EÚ, no to je možné dosiahnuť mnohými spôsobmi a existujúce postupy sú kritizované ako príliš pomalé a miestami neprimerané vzhľadom na plánovanú zmenu. Schvaľovanie nového produktu by nemalo trvať roky a zmeny modelov rizík musia byť rýchle, aby bolo možné reagovať na meniace sa trhové a hospodárske okolnosti. V dôsledku oneskorení v schvaľovaní sa zvyšujú náklady a znižuje sa atraktívnosť centrálnych protistrán z EÚ a v dôsledku toho aj EÚ ako miesta na podnikanie. Cieľom tohto návrhu je zmierniť tieto prekážky a podporiť v EÚ moderné a konkurencieschopné centrálne protistrany, ktoré dokážu prilákať obchodných partnerov.

V roku 2017 Komisia uverejnila dva legislatívne návrhy na zmenu nariadenia EMIR a v roku 2019 spoluzákonodarci oba prijali. Nariadením EMIR REFIT sa upravili niektoré požiadavky stanovené nariadením EMIR, aby sa zabezpečila ich proporcionalita a zároveň sa zaistila finančná stabilita. Nariadením EMIR 2.2 sa zrevidoval rámec dohľadu a stanovili sa postupy na posudzovanie systémovej povahy centrálnych protistrán z tretích krajín Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) v spolupráci s Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB) a emisnými centrálnymi bankami, pričom sa zohľadnili novovznikajúce problémy týkajúce sa stúpajúcej koncentrácie rizík v centrálnych protistranách, najmä centrálnych protistranách z tretích krajín. Nariadenie EMIR je doplnené nariadením o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán, ktoré bolo prijaté v roku 2020 a ktoré slúži ako príprava pre prípad, že by sa centrálna protistrana z EÚ dostala do vážnych finančných ťažkostí – tento scenár je nepravdepodobný, no mal by rozsiahly vplyv.

·konzultácie so zainteresovanými stranami prostredníctvom pracovnej skupiny o príležitostiach a výzvach prenosu derivátov zo Spojeného kráľovstva do EÚ v prvej polovici roka 2021 vrátanie niekoľkých osvetových stretnutí pre zainteresované strany vo februári, marci a júni 2021,

·cielené konzultácie Komisie od 8. februára do 22. marca 2022. Prijalo sa rozhodnutie, že konzultácie by mali byť cielené, pričom otázky boli zamerané na veľmi konkrétnu a pomerne technickú oblasť. Na cielené konzultácie prostredníctvom online formulára reagovalo 71 respondentov, zatiaľ čo niektoré dôverné odpovede boli odoslané aj e-mailom,

No vzhľadom na to, že nariadenie EMIR 2.2 nadobudlo účinnosť relatívne nedávno a že niektoré požiadavky sa ešte neuplatňujú, útvary Komisie nepovažovali za vhodné vypracovať úplné nadväzné hodnotenie celého rámca. Namiesto toho boli vopred identifikované kľúčové oblasti na základe vyjadrení zainteresovaných strán a internej analýzy (v časti 3 sprievodného posúdenia vplyvu venovanej vymedzeniu problému sa podrobne vysvetľujú nedostatky a neúčinnosť aktuálnych pravidiel).

Cieľom návrhu je zaistiť, aby sa ciele nariadenia EMIR plnili primeraným, účinným a efektívnym spôsobom. Vzhľadom na charakter tohto návrhu ide o dôležitý kompromis medzi účinnosťou opatrení na zvýšenie zúčtovania v centrálnych protistranách z EÚ a vplyvom na náklady účastníkov zúčtovania. Tento kompromis sa má zohľadniť pri nastavovaní a navrhovaní samotných opatrení, aby sa dosiahli primerané náklady. V rámci návrhu sa zároveň preskúmava rámec dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ s cieľom vyriešiť problémy vznikajúce v dôsledku neefektívnych procesov udeľovania povolení. Účelom zmien štruktúry dohľadu navyše je zohľadniť potrebu zvýšenej spolupráce orgánov v EÚ v dôsledku narastajúcej dôležitosti centrálnych protistrán z EÚ, no zachovať pritom fiškálne zodpovednosti orgánov členského štátu usadenia. Okrem toho sa pri zavedení požiadavky aktívneho účtu, zavedení monitorovania na úrovni EÚ týkajúceho sa prevodu nadmerných expozícií spoločností z EÚ zo systémovo dôležitých centrálnych protistrán z tretích krajín (ďalej len „centrálne protistrany Tier 2“) do centrálnych protistrán z EÚ a pri postupe hodnotenia ex-post/nevznesenia námietok pre určité zmeny modelov rizík centrálnych protistrán a rozšírenie nimi ponúkaných služieb zohľadňujú obavy vyjadrené zainteresovanými stranami vrátane ESMA, a zároveň sa chránia ciele nariadenia EMIR. Návrh nepresahuje to, čo je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, pričom sa zohľadňuje potreba monitorovať a zmierňovať všetky riziká, ktoré môžu činnosti centrálnych protistrán vrátane centrálnych protistrán z tretích krajín predstavovať pre finančnú stabilitu. Proporcionalita uprednostňovaných možností politiky sa podrobnejšie rieši v kapitolách 7 a 8 sprievodného posúdenia vplyvu.

Problémy identifikované v rámci posúdenia vplyvu nemožno vyriešiť na úrovni členských štátov a sú potrebné opatrenia na úrovni EÚ. Týmto návrhom sa mení nariadenie EMIR, predovšetkým na účely zvýšenia atraktívnosti centrálnych protistrán z EÚ tým, že sa uľahčí ich schopnosť prinášať na trh nové produkty, znížia sa náklady na dodržiavanie predpisov a posilní sa dohľad nad centrálnymi protistranami z EÚ na úrovni EÚ. Opatrenie na úrovni EÚ by preto viedlo k zníženiu nadmernej závislosti EÚ od centrálnych protistrán z tretích krajín, čím by sa znížili riziká ohrozujúce finančnú stabilitu EÚ. Bezpečný, spoľahlivý, efektívny a konkurencieschopný trh pre služby centrálneho zúčtovania prispieva k hlbším a likvidnejším trhom v EÚ a má pre dobré fungovanie únie kapitálových trhov zásadný význam.

·CEPS, 2021, Setting EU CCP policy – much more than meets the eye (Nastavenie politiky centrálnych protistrán z EÚ – oveľa viac, než sa na prvý pohľad zdá) a

·Tieto identifikované opatrenia nepatria len do pôsobnosti Komisie a jej spoluzákonodarcov, ale mohli by si potenciálne vyžiadať aj opatrenia zo strany ECB, vnútroštátnych centrálnych bánk, európskych orgánov dohľadu, vnútroštátnych orgánov dohľadu, centrálnych protistrán a bánk.

Cieľom iniciatívy je zvýšiť atraktívnosť centrálnych protistrán z EÚ, znížiť nadmernú závislosť účastníkov trhu z EÚ od centrálnych protistrán mimo EÚ, zaistiť finančnú stabilitu EÚ a zvýšiť otvorenú strategickú autonómiu EÚ. Nezameriava sa na znižovanie nákladov ako takých. Preferovaná možnosť politiky, ktorou je zvýšenie atraktívnosti centrálnych protistrán z EÚ, povedie k zjednodušeniu postupov pre centrálne protistrany z EÚ, čím sa zníži administratívne zaťaženie a zefektívni sa ich fungovanie, a to zároveň povedie k zníženiu nákladov. Približný rozsah týchto úspor nákladov bol odhadnutý na základe interakcií so zainteresovanými stranami a niekoľkých predpokladov, ktoré boli potrebné na extrapoláciu účinkov na celú EÚ. Úspora nákladov má administratívny charakter, a preto sa v rámci zásady rovnováhy záťaže počíta ako nahrádzané opatrenie v rozsahu približne 5 miliónov EUR až 15 miliónov EUR (spolu za celú EÚ). Je pravdepodobné, že táto úspora bude koncentrovaná v malom počte centrálnych protistrán z EÚ (keďže len malý počet centrálnych protistrán z EÚ môže v danom roku priniesť na trh nové produkty) a pravdepodobne bude prínosná z hľadiska zvýšenia ich atraktívnosti. Pokiaľ ide o potenciálne ďalšie náklady v rámci zásady rovnováhy záťaže, t. j. veľmi obmedzené administratívne povinnosti v súvislosti s otvorením účtu v centrálnej protistrane, administratívne náklady sú tu zanedbateľné (podrobnejšie informácie nájdete v prílohe 3 k sprievodnému posúdeniu vplyvu).

·Opatrenia na podporu centrálneho zúčtovania v EÚ na zaistenie finančnej stability: Kombinácia rôznych možností sa považovala za najvhodnejšiu na splnenie cieľov, medzi ktoré by patrili tieto aspekty: i) požiadavka, aby mali zúčtovací členovia a klienti aktívny účet v centrálnej protistrane z EÚ; ii) zaistenie dodržania nových požiadaviek týkajúcich sa zúčtovacích činností; iii) využitie oznámenia na povzbudenie verejných subjektov, ktoré dobrovoľne vykonávajú zúčtovanie pomocou centrálnej protistrany, aby tak robili v rámci EÚ a iv) uľahčenie centrálneho zúčtovania. Prostredníctvom kombinácie týchto možností by bolo možné riešiť nadmernú závislosť od centrálnych protistrán Tier 2, zvýšiť mieru centrálneho zúčtovania v EÚ a odstrániť prekážky centrálneho zúčtovania. Niektoré z týchto opatrení si môžu vyžadovať akty na úrovni 2 na stanovenie konkrétnych aspektov. Tieto možnosti politiky boli posúdené aj samostatne, no ich kombinácia sa považovala za najúčinnejšiu na účely splnenia cieľov.

·Opatrenia na zvýšenie atraktívnosti centrálnych protistrán z EÚ: Ako preferovaná možnosť bola identifikovaná kombinácia opatrení, ktorými sa zjednodušujú postupy na uvádzanie produktov na trh a zmenu modelov a zavádza sa postup schválenia ex-post/nevznesenia námietok pre určité zmeny. Tieto opatrenia by zjednodušili aktuálne postupy a zároveň by viedli k zachovaniu finančnej stability. Zjednodušenie postupov na uvádzanie produktov na trh a zmenu modelov, ako aj zavedenie schválenia ex-post/schválenia bez vznesenia námietok/preskúmania určitých zmien boli posúdené aj ako samostatné možnosti. Samostatne by však ciele spĺňali len čiastočne, preto bola ako najvhodnejšia na splnenie stanovených cieľov vyhodnotená kombinácia oboch možností.

·vysvetliť, čo by sa považovalo za úspech a ako by sa to účinne monitorovalo,

V nariadení EMIR sa stanovuje rámec, ktorým sa transakcie v rámci skupiny (domáce aj cezhraničné) oslobodzujú od zúčtovacej povinnosti vyplývajúcej z článku 4 a maržových požiadaviek vyplývajúcich z článku 11 tohto nariadenia. Na účely zvýšenia právnej istoty a predvídateľnosti v súvislosti s rámcom pre rozhodnutia prijaté v rámci skupiny sa potreba rozhodnutia o rovnocennosti nahrádza zoznamom jurisdikcií, pre ktoré nie je možné udeliť výnimku. Článok 3 by sa preto mal upraviť, aby sa potreba rozhodnutia o rovnocennosti nahradila zoznamom tretích krajín, ktorým nemožno udeliť výnimku, a článok 13 by sa mal vypustiť. Malo by ísť o tretie krajiny, ktoré sú uvedené na zozname ako vysokoriziková tretia krajina, ktorej mechanizmy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vykazujú strategické nedostatky, v súlade s článkom 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849, a krajiny uvedené v prílohe I k zoznamu Únie obsahujúcemu jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely. Komisia má takisto právomoc prijímať delegované akty na identifikovanie tretích krajín, na ktorých subjekty sa nemusia vzťahovať tieto výnimky napriek tomu, že nie sú identifikované v uvedených zoznamoch, keďže skutočnosť, že subjektom je z tretej krajiny identifikovanej v uvedených zoznamoch nie je nevyhnutne jediným faktorom, ktorý môže ovplyvniť riziko vrátane rizika protistrany alebo právneho rizika súvisiace so zmluvami o derivátoch.

Cieľom opatrení je zvýšiť atraktívnosť centrálnych protistrán z EÚ a zvýšiť dohľad nad cezhraničnými rizikami v EÚ. Zvažujú sa viaceré zmeny nariadenia EMIR a v niektorých prípadoch aj zmeny iných právnych predpisov EÚ. Tento návrh zaistí príslušným orgánom EÚ prístup k relevantným informáciám bez toho, aby vznikali neprimerané náklady. Súčasťou návrhu je aj ustanovenie, že by sa malo vykonať hodnotenie nariadenia EMIR v celom jeho rozsahu, s dôrazom na jeho účinnosť a efektívnosť pri napĺňaní jeho pôvodných cieľov (t. j. zlepšenie efektívnosti a bezpečnosti zúčtovacích trhov v EÚ a zachovanie finančnej stability). Pri hodnotení by sa mali zohľadniť všetky aspekty nariadenia EMIR, no najmä zvýšenie atraktívnosti centrálnych protistrán z EÚ. Toto hodnotenie by sa v zásade malo vykonať aspoň päť rokov po nadobudnutí účinnosti nariadenia a mali by sa v rámci neho získať názory všetkých relevantných zainteresovaných strán.

Identifikované náklady súvisia s vytvorením a prevádzkou novej centrálnej databázy, t. j. IT nástroja na predkladanie dokumentov týkajúcich sa dohľadu. A hoci ESMA môže mať v súvislosti s vývojom alebo výberom takéhoto nového IT nástroja a jeho prevádzkou vyššie náklady, tento IT nástroj zároveň povedie k zvýšeniu efektívnosti, čo bude pre ESMA prínosom. Toto zvýšenie efektívnosti súvisí so značne nižším objemom manuálnej práce pri zosúlaďovaní a zdieľaní dokumentov, nadväzovaní na lehoty a otázky, ako aj pri koordinácii s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, kolégiom a výborom pre dohľad nad centrálnymi protistranami. Je pravdepodobné, že tieto prínosy prevážia nad vzniknutými nákladmi.

Články 14, 15 a 17 sa menia s cieľom zaistiť centrálnym protistranám z EÚ, aby príslušné postupy na rozširovanie produktovej ponuky centrálnych protistrán boli kratšie, menej zložité a mali istejšie výsledky. Od príslušných orgánov sa požaduje, aby rýchlo potvrdili prijatie žiadosti a posúdili, či centrálna protistrana poskytla dokumenty potrebné na udelenie povolenia alebo rozšírenie činností a služieb. V záujme zaistenia toho, aby centrálne protistrany z EÚ predložili v žiadosti všetky požadované dokumenty, sa požaduje, aby ESMA vytvoril návrh regulačných a vykonávacích technických predpisov, v ktorých budú špecifikované tieto dokumenty, ich formát a obsah. Centrálna protistrana by okrem toho mala všetky dokumenty odoslať do centrálnej databázy, kde by sa mali okamžite zdieľať s príslušným orgánom centrálnej protistrany, ESMA a kolégiom. Okrem toho príslušný orgán centrálnej protistrany, ESMA a kolégium by počas vopred stanovenej lehoty na posúdenie mali spolu komunikovať a klásť centrálnej protistrane otázky s cieľom zaistiť flexibilný proces založený na spolupráci.

Článok 10 sa mení s cieľom zavedenia požiadavky, aby ESMA podľa potreby preskúmal a objasnil regulačné technické predpisy týkajúce sa kritérií na určenie, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako zmluvy, ktoré znižujú riziká, takže sa na ne vzťahuje takzvaná hedžingová výnimka, a na stanovenie prahových hodnôt, ktoré by náležite a presne zohľadňovali riziká a charakteristiky derivátov, a aby zvážil, či sú triedy mimoburzových derivátov, konkrétne úrokové, devízové, kreditné a akciové deriváty, ešte relevantnými triedami. ESMA by mal okrem iného zvážiť a bližšie špecifikovať komoditné deriváty.

Vkladá sa nový článok 7a s cieľom ošetriť riziká súvisiace s nadmernou expozíciou zúčtovacích členov a klientov z EÚ voči centrálnym protistranám z tretích krajín poskytujúcim zúčtovacie služby, ktoré ESMA identifikoval ako služby s podstatným systémovým významom, a zaistiť tak integritu a stabilitu finančného systému EÚ. V tomto článku sa vyžaduje, aby finančné aj nefinančné protistrany, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, mali priamo alebo nepriamo aktívne účty v centrálnych protistranách usadených v EÚ, aby mohli aspoň časť služieb identifikovaných ako služby s podstatným systémovým významom zúčtovať v centrálnych protistranách z EÚ a túto skutočnosť ohlásiť. Táto požiadavka by mala viesť k zníženiu nadmerných expozícií pri zúčtovacích službách s podstatným systémovým významom, ktoré ponúkajú príslušné centrálne protistrany Tier 2, v rozsahu potrebnom na zaistenie finančnej stability. ESMA v spolupráci s EBA, EIOPA a ESRB a po konzultácii s ESCB stanoví podrobnosti nastavenia aktivity, ktorú treba zachovávať v rámci týchto aktívnych účtov, a požiadavky na ohlasovanie transakcií zúčtovaných prostredníctvom týchto aktívnych účtov. V prípadoch, keď ESMA vykoná posúdenie v súlade s článkom 25 ods. 2c, má Komisia právomoc prijať delegovaný akt s cieľom zmeniť zoznam kategórií zmlúv o derivátoch, na ktoré sa vzťahuje požiadavka aktívneho účtu, a to pridaním kategórií do daného zoznamu alebo ich odstránením z tohto zoznamu.

Článok 21 sa mení s cieľom uviesť, že v každoročnom preskúmaní by sa mali zohľadniť služby alebo činnosti, ktoré centrálna protistrana ponúka, alebo zmeny modelov, ktoré využíva, a to na základe postupu nevznesenia námietok. Zároveň sa spresňuje frekvencia podávania správ na základe preskúmania (správa by sa mala podávať aspoň raz ročne k stanovenému dátumu). Okrem toho sa tu stanovuje, že ESMA a kolégium vyjadrujú k správe svoje stanovisko.

Články 18 a 19 sa menia s cieľom ďalej posilniť priebežný kooperatívny dohľad nad centrálnymi protistranami. Preto sa požaduje, aby v prípadoch, keď príslušný orgán zvažuje odňatie povolenia centrálnej protistrane, ako aj pri vykonávaní každoročného preskúmania a hodnotenia danej centrálnej protistrany, vydalo svoje stanovisko aj kolégium. ESMA by mal riadiť kolégium pre každú centrálnu protistranu z EÚ a predsedať mu a mal by mať hlasovacie právo.

Článok 37 sa mení s cieľom stanoviť, že ak centrálna protistrana prijala alebo zamýšľa prijať ako zúčtovacích členov nefinančné protistrany, mala by zaistiť, aby boli splnené určité ďalšie požiadavky týkajúce sa maržových požiadaviek a fondov pre prípad zlyhania. Nefinančným protistranám by sa nemalo dovoliť, aby ponúkali klientske zúčtovacie služby, a mali by mať povolené len účty v centrálnej protistrane pre aktíva a pozície držané na svoj vlastný účet. Príslušný orgán centrálnej protistrany by mal ESMA a kolégiu pravidelne podávať správy o vhodnosti prijímania nefinančných protistrán ako zúčtovacích členov. ESMA sa poveruje, aby vypracoval návrh regulačných technických predpisov o prvkoch, ktoré treba zohľadniť pri stanovovaní kritérií prístupu, a môže v nadväznosti na ad-hoc partnerské preskúmanie vydať stanovisko týkajúce sa primeranosti takýchto opatrení.

Aby sa zaistila primeranosť dohôd o spolupráci, ESMA by ich mala prispôsobiť rôznym jurisdikciám na základe centrálnych protistrán, ktoré sú v nich usadené. V prípade centrálnych protistrán Tier 2 by dohody o spolupráci mali zahŕňať širšiu škálu informácií, ktorú si medzi sebou vymieňajú ESMA a relevantné orgány tretej krajiny, ako aj väčšiu frekvenciu ich výmeny.

Článok 25 sa mení s cieľom objasniť, že keď ESMA vykoná preskúmanie uznania centrálnej protistrany z tretej krajiny, táto centrálna protistrana by nemala mať povinnosť predložiť novú žiadosť, ale mala by orgánu ESMA poskytnúť všetky informácie potrebné na takéto preskúmanie.

Článok 17 nariadenia o fondoch peňažného trhu sa mení v súvislosti s ustanoveniami o investičnej politike týkajúcimi sa limitov rizika protistrany. Centrálne zúčtované transakcie s derivátmi sa touto zmenou vylučujú z limitov rizika protistrany stanovených v článku 17 ods. 4 a článku 17 ods. 6 písm. c) nariadenia o fondoch peňažného trhu. Okrem toho sa do článku 2 dopĺňa vymedzenie centrálnej protistrany, a to špecificky ako nový bod 24.

Článok 382 ods. 4 CRR sa mení s cieľom zosúladiť príslušné ustanovenia v CRR so zmenami navrhovanými v tomto návrhu. Touto zmenou sa upravuje rozsah požiadavky na vlastné zdroje pre riziko úpravy ocenenia pohľadávok, a to najmä tak, že sa spresňuje, ktoré transakcie v rámci skupiny možno z tejto požiadavky vylúčiť.

Článok 85 sa mení tak, že sa v ňom požaduje, aby Komisia do [piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predložila správu, v ktorej zhodnotí uplatňovanie tohto nariadenia. Komisia musí túto správu predložiť spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade. Okrem toho sa odstraňuje aktuálna požiadavka na podanie správy do 2. januára 2023. ESMA musí do [troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predložiť aj správu o svojich zamestnancoch a zdrojoch.

Článok 49 sa mení s cieľom zaistiť centrálnym protistranám, aby príslušné postupy na uplatňovanie zmien modelov boli kratšie, menej zložité a mali istejšie výsledky. Od príslušných orgánov sa požaduje, aby rýchlo potvrdili prijatie žiadosti na zmenu modelu tým, že posúdia, či centrálna protistrana poskytla potrebné dokumenty. V záujme zaistenia toho, aby centrálne protistrany z EÚ predložili v žiadosti všetky požadované dokumenty, sa požaduje, aby ESMA vytvoril návrh regulačných a vykonávacích technických predpisov, v ktorých budú špecifikované tieto dokumenty, ich formát a obsah. Centrálna protistrana by okrem toho mala všetky dokumenty odoslať do centrálnej databázy, kde by sa mali okamžite zdieľať s príslušným orgánom centrálnej protistrany, ESMA a kolégiom. Článkom 49 sa zároveň zavádza možnosť na účely potvrdenie zmien modelu, ktoré sa považujú za nevýznamné, absolvovať namiesto bežného postupu postup nevznesenia námietok, a uvádza sa v ňom, ktoré zmeny sa považujú za významné. Keď centrálna protistrana považuje zmenu za nevýznamnú, môže zmenu modelu začať používať, ešte než jej príslušný orgán dostane dané rozhodnutie.

Článok 44 sa mení s cieľom lepšie zohľadniť subjekty, ktorých zlyhanie by mohlo podstatne ovplyvniť likviditnú pozíciu centrálnej protistrany, ktorá by musela zohľadniť riziko likvidity spôsobené zlyhaním najmenej dvoch subjektov vrátane zúčtovacích členov a poskytovateľov služieb likvidity.

(13)V záujme zabezpečenia, aby príslušné orgány mali potrebné informácie o zúčtovacích činnostiach vykonávaných zúčtovacími členmi alebo klientmi v uznaných centrálnych protistranách, by sa pre takýchto zúčtovacích členov alebo klientov mala zaviesť ohlasovacia povinnosť. Pri informáciách, ktoré sa majú ohlasovať, by sa malo rozlišovať medzi transakciami s cennými papiermi, transakciami s derivátmi obchodovanými na regulovanom trhu a transakciami s mimoburzovými (OTC) derivátmi.

(11)Je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa kalibrácia úrovne zúčtovacej činnosti, ktorá sa má zachovať na účtoch centrálnych protistrán z Únie, mohla prispôsobiť meniacim sa okolnostiam. ESMA zohráva dôležitú úlohu pri posudzovaní podstatného systémového významu centrálnych protistrán z tretích krajín a ich zúčtovacích služieb. ESMA by mal preto v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA), Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) a ESRB a po konzultáciách s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) vypracovať návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia podrobnosti o úrovni zásadných systémových zúčtovacích služieb, ktoré majú finančné a nefinančné protistrany podliehajúce zúčtovacej povinnosti zachovať na aktívnych účtoch v centrálnych protistranách z Únie. Takáto kalibrácia by nemala ísť nad rámec toho, čo je nevyhnutné a primerané na obmedzenie zúčtovania v identifikovaných zúčtovacích službách v dotknutých centrálnych protistranách Tier 2. V tejto súvislosti by mal ESMA zvážiť náklady, riziká a záťaž, ktorú táto kalibrácia predstavuje pre finančné a nefinančné protistrany, vplyv na ich konkurencieschopnosť a riziko, že sa tieto náklady prenesú na nefinančné spoločnosti. ESMA by mal okrem toho zabezpečiť, aby plánované obmedzenie zúčtovania v týchto nástrojoch, ktoré majú podstatný systémový význam, viedlo k tomu, že keď ESMA preskúma uznanie príslušných centrálnych protistrán, na ktoré sa vzťahuje článok 25 ods. 5 uvedeného nariadenia, a v ktorých prípade by sa takéto preskúmanie malo vykonať aspoň raz za päť rokov, nebudú sa už považovať za nástroje s podstatným systémovým významom. Okrem toho by sa mali stanoviť vhodné obdobia postupného zavádzania progresívneho vykonávania požiadavky zachovať určitú úroveň zúčtovacej činnosti na účtoch v centrálnych protistranách z Únie.

(10)Je nevyhnutné zaoberať sa rizikami pre finančnú stabilitu spojenými s nadmernými expozíciami zúčtovacích členov a klientov z Únie voči systémovo dôležitým centrálnym protistranám z tretích krajín (centrálne protistrany Tier 2), ktoré poskytujú zúčtovacie služby, ktoré orgán ESMA označil za zúčtovacie služby podstatného systémového významu podľa článku 25 ods. 2c nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V decembri 2021 orgán ESMA dospel k záveru, že poskytovanie určitých zúčtovacích služieb poskytovaných dvoma centrálnymi protistranami Tier 2, a to konkrétne pri úrokových derivátoch denominovaných v eurách a poľských zlotých, swapoch na kreditné zlyhanie (CDS) denominovaných v eurách a krátkodobých úrokových derivátoch (STIR) denominovaných v eurách, má pre Úniu alebo jeden či viaceré jej členské štáty podstatný systémový význam. Ako uviedol orgán ESMA vo svojej hodnotiacej správe z decembra 2021, ak by centrálne protistrany Tier 2 čelili finančným ťažkostiam, zmeny prípustného kolaterálu, marží alebo znížení hodnoty týchto centrálnych protistrán môžu mať negatívny vplyv na trhy so štátnymi dlhopismi jedného alebo viacerých členských štátov a všeobecnejšie na finančnú stabilitu Únie. Narušovanie na trhoch relevantných pre vykonávanie menovej politiky môže navyše brzdiť transmisný mechanizmus kritický pre emisné centrálne banky. Je preto vhodné vyžadovať od všetkých finančných protistrán a nefinančných protistrán, ktoré podliehajú zúčtovacej povinnosti, aby priamo alebo nepriamo viedli účty s minimálnou úrovňou činnosti v centrálnych protistranách usadených v Únii. Touto požiadavkou by sa malo obmedziť poskytovanie takých zúčtovacích služieb takýmito centrálnymi protistranami Tier 2 na úroveň, na ktorej takéto zúčtovanie už nemá podstatný systémový význam.

(9)V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa podporuje používanie centrálneho zúčtovania ako hlavnej techniky zmierňovania rizika pre mimoburzové deriváty. Riziká spojené so zmluvou o mimoburzových derivátoch sa preto najlepšie zmierňujú, keď zmluvu o derivátoch zúčtováva centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie podľa článku 14 alebo ktorá bola uznaná podľa článku 25 uvedeného nariadenia. Z toho možno vyvodiť, že do výpočtu pozície, ktorá sa porovnáva s prahovými hodnotami stanovenými podľa článku 10 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by sa mali zahrnúť len tie zmluvy o derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie podľa článku 14 alebo ktorá bola uznaná podľa článku 25 uvedeného nariadenia.

(8)V snahe zabezpečiť rovnaké podmienky pre úverové inštitúcie Únie a úverové inštitúcie z tretích krajín, ktoré ponúkajú zúčtovacie služby pre systémy dôchodkového zabezpečenia, by sa mala zaviesť výnimka zo zúčtovacej povinnosti podľa článku 4 bodu iv) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak finančná protistrana z Únie alebo nefinančná protistrana, ktorá podlieha zúčtovacej povinnosti, uzavrie transakciu so systémom dôchodkového zabezpečenia usadeným v tretej krajine, ktorý je oslobodený od zúčtovacej povinnosti podľa vnútroštátneho práva danej tretej krajiny.

(7)Strategické nedostatky v režime boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu alebo nedostatočná spolupráca na daňové účely nie sú nevyhnutne jedinými faktormi, ktoré môžu ovplyvniť riziko vrátane kreditného rizika protistrany a právneho rizika spojeného so zmluvami o derivátoch. Určitú úlohu zohrávajú aj ďalšie faktory, ako napríklad rámec dohľadu. Komisia by preto mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom identifikovať tretie krajiny, ktorých subjekty nemôžu využívať tieto výnimky napriek tomu, že nie sú uvedené v týchto zoznamoch. Vzhľadom na to, že transakcie v rámci skupiny profitujú zo znížených regulačných požiadaviek, regulačné orgány a orgány dohľadu by mali starostlivo monitorovať a posudzovať riziká spojené s transakciami zahŕňajúcimi subjekty z tretích krajín.

(6)Vzhľadom na skutočnosť, že na subjekty usadené v krajinách, ktoré sú uvedené na zozname vysokorizikových tretích krajín, ktorých režimy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vykazujú strategické nedostatky, ako sa uvádza v článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849, alebo v tretích krajinách, ktoré sú uvedené v prílohe I k záverom Rady o revidovanom zozname EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, sa vzťahuje menej prísne regulačné prostredie, ich operácie môžu zvýšiť riziko pre finančnú stabilitu Únie, a to aj v dôsledku zvýšeného kreditného rizika protistrany a právneho rizika. V dôsledku toho by takéto subjekty nemali byť oprávnené na posúdenie v medziach transakcií v rámci skupiny.

(5)Článkom 4 ods. 2 a článkom 11 ods. 5 až 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa transakcie v rámci skupiny oslobodzujú od zúčtovacej povinnosti a maržových požiadaviek. V záujme zabezpečenia väčšej právnej istoty a predvídateľnosti, pokiaľ ide o rámec pre transakcie v rámci skupiny, by sa rozhodnutia o rovnocennosti uvedené v článku 13 uvedeného nariadenia mali nahradiť jednoduchším rámcom. Článok 3 uvedeného nariadenia by sa preto mal zmeniť tak, aby nahradil potrebu rozhodnutia o rovnocennosti zoznamom tretích krajín, ktorým by sa výnimka nemala udeliť. Následkom toho by sa mal článok 13 uvedeného nariadenia vypustiť. Keďže článok 382 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 odkazuje na transakcie v rámci skupiny, ako sa stanovuje v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, uvedený článok 382 by sa mal takisto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(3)Na to, aby centrálne protistrany mohli prilákať obchodných partnerov, musia byť bezpečné a odolné. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa stanovujú opatrenia na zvýšenie transparentnosti trhov s derivátmi a zmierňovanie rizík prostredníctvom zúčtovania a výmeny marže. Centrálne protistrany zohrávajú v tejto súvislosti pri zmierňovaní finančných rizík dôležitú úlohu. Preto by sa mali stanoviť pravidlá s cieľom ešte viac posilniť stabilitu centrálnych protistrán z Únie, a to najmä zmenou určitých aspektov regulačného rámca. S ohľadom na úlohu centrálnych protistrán z Únie pri zachovávaní finančnej stability Únie treba navyše ďalej posilňovať dohľad nad nimi s osobitným dôrazom na ich úlohu v širšom finančnom systéme a na skutočnosť, že poskytujú cezhraničné služby.

(14)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/834 sa zmenilo nariadenie (EÚ) č. 648/2012 s cieľom zaviesť okrem iného výnimku z požiadaviek na ohlasovanie transakcií s mimoburzovými derivátmi medzi protistranami v rámci skupiny, ak je aspoň jedna z protistrán nefinančnou protistranou. Táto výnimka sa zaviedla, pretože transakcie v rámci skupiny s účasťou nefinančných protistrán predstavujú relatívne malú časť všetkých transakcií s mimoburzovými derivátmi a používajú sa hlavne na interný hedžing v rámci skupín. Tieto transakcie ako také významne neprispievajú k systémovému riziku a prepojenosti so zvyškom finančného systému. Výnimka pre tieto transakcie z požiadaviek na ohlasovanie však obmedzila schopnosť ESMA, ESRB a iných orgánov jasne identifikovať a posudzovať riziká, ktoré podstupujú nefinančné protistrany. V záujme zabezpečenia väčšej viditeľnosti transakcií v rámci skupiny by sa vzhľadom na ich potenciálnu prepojenosť so zvyškom finančného systému a so zreteľom na nedávny vývoj na trhu, najmä tlak na trhy s energiami v dôsledku nevyprovokovanej a neodôvodnenej agresie Ruska voči Ukrajine, táto výnimka mala zrušiť.

(15)V snahe zabezpečiť, aby príslušné orgány boli vždy informované o expozíciách na úrovni subjektu aj skupiny a aby dokázali monitorovať takéto expozície, by príslušné orgány mali zaviesť účinné postupy spolupráce na výpočet pozícií v zmluvách, ktoré sa nezúčtovávajú v centrálnej protistrane, ktorá má povolenie alebo je uznaná, a aktívne hodnotiť a posudzovať úroveň expozície v zmluvách o mimoburzových derivátoch na úrovni subjektu aj skupiny.

(16)Treba zabezpečiť, aby delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o kritériách na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako znižujúce riziká, bolo naďalej vhodné vzhľadom na vývoj na trhu. Takisto treba zabezpečiť, aby zúčtovacie prahové hodnoty stanovené v uvedenom delegovanom nariadení Komisie týkajúce sa hodnôt týchto prahových hodnôt riadne a presne odrážali rôzne riziká a charakteristiky derivátov iných než úrokových, devízových, kreditných a akciových derivátov. ESMA by preto mal takisto preskúmať, prípadne objasniť uvedené delegované nariadenie Komisie a v prípade potreby navrhnúť jeho zmenu. ESMA sa vyzýva, aby okrem iného zvážil a poskytol podrobnejšie rozčlenenie pri komoditných derivátoch. Takéto podrobnejšie rozčlenenie by sa mohlo dosiahnuť oddelením zúčtovacích prahov podľa odvetvia a typu, ako je rozlišovanie medzi poľnohospodárskymi komoditami, energetickými komoditami alebo kovovými komoditami alebo rozlišovanie týchto komodít na základe iných prvkov, ako sú kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu, environmentálne udržateľné investície alebo znaky súvisiace s kryptoaktívami. Počas preskúmania by sa mal ESMA usilovať o konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami, ktoré majú osobitné znalosti o konkrétnych komoditách.

(17)Nefinančné protistrany, ktoré si musia vymeniť kolaterál za zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, by mali mať dostatok času na rokovanie o dohodách o výmene takéhoto kolaterálu a ich testovanie.

(18)Na zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu, pokiaľ ide o zmluvy o mimoburzových derivátoch uzavreté finančnými protistranami a nefinančnými protistranami, by európske orgány dohľadu mali prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie takéhoto jednotného uplatňovania.

(19)Na zabezpečenie konzistentného a konvergentného prístupu medzi príslušnými orgánmi v celej Únii by centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na poskytovanie zúčtovacích služieb a činností v oblasti finančných nástrojov, alebo právnické osoby, ktoré chcú takéto povolenie získať, mali mať možnosť získať aj povolenie na poskytovanie zúčtovacích služieb a iných činností v súvislosti s nefinančnými nástrojmi. Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa uplatňuje na centrálne protistrany ako subjekty, a nie na konkrétne služby, ako sa stanovuje v článku 1 ods. 2 uvedeného nariadenia. Keď centrálna protistrana zúčtováva popri finančných nástrojoch aj nefinančné nástroje, príslušný orgán centrálnej protistrany by mal dokázať zabezpečiť, aby centrálna protistrana spĺňala všetky požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pre všetky služby, ktoré ponúka.

(20)Centrálne protistrany z Únie čelia výzvam pri rozširovaní svojej ponuky produktov a majú ťažkosti s uvádzaním nových produktov na trh. Tieto výzvy a ťažkosti možno vysvetliť určitými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v dôsledku ktorých sú niektoré postupy udeľovania povolení príliš dlhé, zložité a neisté, pokiaľ ide o ich výsledok. Proces udeľovania povolení centrálnym protistranám z Únie alebo rozširovania ich povolení by sa preto mal zjednodušiť a zároveň by sa mala zabezpečiť primeraná angažovanosť ESMA a kolégia uvedeného v článku 18 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Po prvé, aby sa predišlo značným oneskoreniam a prípadne odkladu na neurčito, keď príslušné orgány posudzujú úplnosť žiadosti o povolenie, príslušný orgán by mal urýchlene potvrdiť prijatie tejto žiadosti a rýchlo overiť, či centrálna protistrana poskytla dokumenty požadované na účely posúdenia. V snahe zabezpečiť, aby centrálne protistrany z Únie spolu so svojimi žiadosťami predkladali všetky požadované dokumenty, by mal ESMA vypracovať návrh regulačných a vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa stanoví, ktoré dokumenty by sa mali poskytovať, aké informácie by tieto dokumenty mali obsahovať a v akom formáte by sa mali predkladať. Po druhé, aby sa zabezpečilo účinné a súbežné posudzovanie žiadostí, centrálne protistrany by mali mať možnosť predkladať všetky dokumenty prostredníctvom centrálnej databázy, v ktorej by sa mali okamžite zdieľať s príslušným orgánom centrálnej protistrany, orgánom ESMA a kolégiom. Po tretie, príslušný orgán centrálnej protistrany, ESMA a kolégium by sa počas lehoty na posúdenie mali angažovať a klásť centrálnej protistrane akékoľvek otázky na zabezpečenie rýchleho, flexibilného a kooperatívneho procesu komplexného preskúmania. V záujme predídenia duplicite a zbytočným oneskoreniam by všetky otázky a následné objasnenia mali zároveň zdieľať aj príslušný orgán centrálnej protistrany, ESMA a kolégium.

(21)V súčasnosti existuje neistota, pokiaľ ide o to, kedy sa na dodatočnú službu alebo činnosť vzťahuje existujúce povolenie centrálnej protistrany. Ak navrhovaná dodatočná služba alebo činnosť nezvyšuje riziká pre centrálnu protistranu, túto neistotu treba riešiť a takisto treba zabezpečiť proporcionalitu. Preto treba stanoviť, že žiadosti v týchto prípadoch by nemali prejsť úplným postupom posudzovania. Z tohto dôvodu by sa malo stanoviť, ktoré dodatočné zúčtovacie služby a činnosti sú nepodstatné, a teda nezvyšujú riziká pre centrálnu protistranu z Únie, a príslušný orgán centrálnej protistrany by ich mal schváliť prostredníctvom postupu nevznesenia námietok. Tento postup nevznesenia námietok by sa mal uplatňovať, ak centrálna protistrana zamýšľa zúčtovávať jeden alebo viacero finančných nástrojov patriacich do rovnakých tried finančných nástrojov, v prípade ktorých jej bolo udelené povolenie na zúčtovanie, za predpokladu, že sa s takýmito finančnými nástrojmi obchoduje na mieste obchodovania, pre ktoré centrálna protistrana už poskytuje zúčtovacie služby alebo vykonáva činnosti, a navrhovaná dodatočná zúčtovacia služba alebo činnosť nezahŕňa platbu v novej mene. Tento postup nevznesenia námietok by sa mal uplatňovať aj vtedy, keď centrálna protistrana pridáva novú menu Únie do triedy finančných nástrojov, na ktoré sa už vzťahuje povolenie centrálnej protistrany, alebo keď centrálna protistrana pridá jednu alebo viac dodatočných lehôt splatnosti k triede finančných nástrojov, na ktoré sa už vzťahuje povolenie centrálnej protistrany, za predpokladu, že rozsah splatnosti sa výrazne nerozšíri. Centrálna protistrana by okrem toho mala mať možnosť požiadať svoj príslušný orgán o uplatnenie postupu nevznesenia námietok, ak sa domnieva, že navrhovaná dodatočná služba alebo činnosť by nezvýšila jej riziká, a najmä ak je nová zúčtovacia služba alebo činnosť podobná službám, na ktorých poskytovanie už centrálna protistrana získala povolenie. Pri postupe nevznesenia námietok by sa nemalo vyžadovať samostatné stanovisko ESMA a kolégia, keďže takáto požiadavka by bola neprimeraná. ESMA a kolégium by namiesto toho mali dokázať poskytovať vstupy príslušnému orgánu centrálnej protistrany prostredníctvom spoločného tímu dohľadu zriadeného pre danú centrálnu protistranu.

(22)V záujme podpory priebežného kooperatívneho dohľadu nad centrálnymi protistranami by kolégium malo vydať stanovisko, keď príslušný orgán zvažuje odňatie povolenia centrálnej protistrane a keď príslušný orgán vykonáva ročné preskúmanie a hodnotenie tejto centrálnej protistrany.

(23)V snahe zabezpečiť konzistentné fungovanie všetkých kolégií a ešte viac posilniť konvergenciu dohľadu by mal ESMA riadiť kolégium a predsedať mu v prípade každej centrálnej protistrane z Únie a malo by mu byť v takomto kolégiu udelené hlasovacie právo.

(24)ESMA by mal dokázať účinnejšie prispievať k zabezpečeniu toho, aby centrálne protistrany z Únie boli bezpečné, spoľahlivé a konkurencieschopné pri poskytovaní svojich služieb v celej Únii. ESMA by preto mal okrem právomocí v oblasti dohľadu, ktoré sú v súčasnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012, vydať aj stanovisko pre príslušný orgán centrálnej protistrany k ročnému preskúmaniu a hodnoteniu centrálnej protistrany, odňatiu jej povolenia a maržovým požiadavkám. ESMA by mal pri vydávaní stanoviska posúdiť, či centrálna protistrana dodržiava uplatniteľné požiadavky, pričom by sa mal zamerať najmä na identifikované‑cezhraničné riziká alebo riziká pre finančnú stabilitu Únie. Takisto treba ďalej posilňovať konvergenciu dohľadu a zabezpečiť, aby boli všetky zainteresované strany informované o posúdení činností centrálnej protistrany orgánom ESMA a kolégiom. ESMA by mal preto pri zohľadnení potreby ochraňovať dôverné informácie zverejňovať skutočnosť, že príslušný orgán nedodržiava alebo nemá v úmysle dodržiavať jeho stanovisko alebo stanovisko kolégia a akékoľvek podmienky alebo odporúčania, ktoré sú v nich uvedené. ESMA by sa takisto mal dokázať v jednotlivých prípadoch rozhodnúť, že uverejní dôvody, ktoré poskytol príslušný orgán, prečo tento orgán nedodržiava stanovisko ESMA alebo stanovisko kolégia, alebo akékoľvek podmienky alebo odporúčania, ktoré sú v nich obsiahnuté.

(25)Treba zabezpečiť, aby centrálna protistrana priebežne dodržiavala nariadenie (EÚ) č. 648/2012, a to aj po postupe nevznesenia námietok, ktorým sa schvaľuje poskytovanie dodatočných zúčtovacích služieb alebo činností, alebo po postupe nevznesenia námietok v súvislosti s potvrdením zmeny modelu, v ktorých ESMA a kolégium nevydávajú osobitné stanovisko. V preskúmaní, ktoré vykonáva príslušný orgán centrálnej protistrany aspoň raz ročne, by sa preto mali zvážiť najmä takéto nové zúčtovacie služby alebo činnosti a akékoľvek zmeny modelu. V záujme zabezpečenia konvergencie v oblasti dohľadu a toho, aby centrálne protistrany z Únie boli pri poskytovaní svojich služieb v celej Únii bezpečné, spoľahlivé a konkurencieschopné, by správa príslušného orgánu mala podliehať stanovisku ESMA a kolégia a mala by sa predkladať každý rok.

(26)ESMA by mal mať prostriedky na identifikáciu potenciálnych rizík pre finančnú stabilitu Únie. ESMA by mal preto v spolupráci s EBA, EIOPA a ECB v rámci úloh týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami v medziach jednotného mechanizmu dohľadu, ktorými bol poverený v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013, identifikovať prepojenia a vzájomné závislosti medzi rôznymi centrálnymi protistranami a právnickými osobami vrátane spoločných zúčtovacích členov, klientov a nepriamych klientov, zdieľaných významných poskytovateľov služieb, zdieľaných významných poskytovateľov likvidity, krížových kolaterálnych dojednaní, ustanovení o krížovom zlyhaní a vzájomného započítavania centrálnych protistrán, dohôd o krížovej záruke a prevodov rizík a dohôd o nadväznom obchodovaní.

(27)Emisné centrálne banky mien Únie finančných nástrojov zúčtovávaných povolenými centrálnymi protistranami, ktoré požiadali o členstvo vo výbore pre dohľad nad centrálnymi protistranami, sú členmi tohto výboru bez hlasovacieho práva. Zúčastňujú sa len na jeho zasadnutiach pre centrálne protistrany z Únie v kontexte diskusií o celoúnijných posúdeniach odolnosti týchto centrálnych protistrán voči nepriaznivému vývoju na trhu a relevantnému vývoju na trhu. Na rozdiel od ich zapojenia do dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín teda emisné centrálne banky nie sú dostatočne zapojené do záležitostí v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie, ktoré majú priamy význam pre vykonávanie menovej politiky a hladké fungovanie platobných systémov, čo vedie k nedostatočnému zohľadňovaniu cezhraničných rizík. Je preto vhodné, aby sa tieto emisné centrálne banky mohli ako členovia bez hlasovacieho práva zúčastňovať na všetkých zasadnutiach výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami, keď zasadá kvôli centrálnym protistranám z Únie.

(28)Treba zabezpečiť pohotovú výmenu informácií, výmenu poznatkov a účinnú spoluprácu medzi orgánmi zapojenými do dohľadu nad centrálnymi protistranami, ktorým bolo udelené povolenie, a najmä ak si to vyžaduje rýchle rozhodnutie príslušného orgánu centrálnej protistrany. Je preto vhodné zriadiť spoločný dohliadací tím pre každú centrálnu protistranu z Únie s cieľom pomáhať týmto orgánom dohľadu, a to aj poskytovaním vstupov príslušnému orgánu centrálnej protistrany v kontexte postupu nevznesenia námietok v súvislosti s predĺžením existujúceho povolenia centrálnej protistrany, pomocou pri stanovovaní frekvencie a hĺbky preskúmania a hodnotenia centrálnej protistrany a účasťou na kontrolách na mieste. Keďže príslušný orgán centrálnej protistrany zostáva v konečnom dôsledku zodpovedný za konečné rozhodnutia v oblasti dohľadu, spoločné dohliadacie tímy by mali pracovať pod záštitou príslušného orgánu centrálnej protistrany, pre ktorý je tím zriadený, a mali by sa skladať zo zamestnancov príslušného orgánu centrálnej protistrany, ESMA a určitých členov kolégia. Ostatní členovia kolégia by mali mať takisto možnosť požiadať o účasť v kolégiu, pričom žiadosť odôvodnia na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by finančné ťažkosti centrálnej protistrany mohli mať na finančnú stabilitu príslušného členského štátu.

(29)V záujme zlepšovania toho, aby príslušné orgány Únie mali komplexný prehľad o vývoji na trhu, ktorý je relevantný pre zúčtovávanie v Únii, monitorovania vykonávania určitých požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 648/2012 súvisiacich so zúčtovaním a spoločného diskutovania o potenciálnych rizikách vyplývajúcich zo vzájomného prepojenia rôznych účastníkov finančných operácií a iných otázkach týkajúcich sa finančnej stability treba zriadiť medzisektorový monitorovací mechanizmus, ktorý by spájal príslušné orgány Únie zapojené do dohľadu nad centrálnymi protistranami Únie, zúčtovacích členov a klientov. ESMA by mal ako orgán Únie zapojený do dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie a vykonávajúci dohľad nad systémovo dôležitými centrálnymi protistranami z tretích krajín takýto spoločný monitorovací mechanizmus riadiť a predsedať mu. Medzi ďalších účastníkov by mali patriť zástupcovia Komisie, EBA, EIOPA, ESRB, ECB a ECB v rámci úloh týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami v medziach jednotného mechanizmu dohľadu, ktorými bola poverená v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013.

(30)V snahe poskytovať informácie pre budúce rozhodnutia v príslušnej oblasti politiky by mal ESMA v spolupráci s ostatnými orgánmi, ktoré sa zúčastňujú na spoločnom mechanizme monitorovania, predkladať Európskemu parlamentu, Rade a Komisii výročnú správu o výsledkoch svojich činností. ESMA môže začať konanie o porušení práva Únie podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010, ak sa na základe informácií získaných v rámci spoločného monitorovacieho mechanizmu a v nadväznosti na diskusie, ktoré sa v ňom uskutočnili, domnieva, že príslušné orgány nedokážu zabezpečovať, aby zúčtovací členovia a klienti dodržiavali požiadavku zúčtovávať aspoň časť identifikovaných zmlúv na účtoch v centrálnych protistranách z Únie, alebo ak orgán ESMA zistí riziko pre finančnú stabilitu Únie v dôsledku údajného porušenia alebo neuplatňovania práva Únie. Pred začatím takéhoto konania o porušení práva Únie môže ESMA vydať usmernenia a odporúčania podľa článku 16 uvedeného nariadenia. Ak sa ESMA na základe informácií získaných v rámci spoločného monitorovacieho mechanizmu a v nadväznosti na diskusie, ktoré sa v ňom uskutočnili, domnieva, že dodržiavanie požiadavky zúčtovávať aspoň časť identifikovaných zmlúv na účtoch v centrálnych protistranách z Únie účinne nezabezpečuje zníženie nadmernej expozície zúčtovacích členov a klientov voči centrálnym protistranám Tier 2, mal by preskúmať príslušné delegované nariadenie Komisie a navrhnúť jeho zmenu, ktorou sa spresní uvedená požiadavka, pričom v prípade potreby navrhne stanovenie primeraného adaptačného obdobia.

(31)Z turbulencií na trhu v roku 2020 v dôsledku pandémie COVID-19 a vysokých cien na veľkoobchodných trhoch s energiou v roku 2022 po nevyprovokovanej a neodôvodnenej vojenskej agresii Ruska voči Ukrajine vyplýva, že hoci je nevyhnutné, aby príslušné orgány spolupracovali a vymieňali si informácie s cieľom riešiť súvisiace riziká, keď sa vyskytnú udalosti s cezhraničnými vplyvmi, orgánu ESMA stále chýbajú potrebné nástroje na zabezpečenie takejto koordinácie a konvergentného prístupu na úrovni Únie. ESMA by preto mal mať možnosť zvolávať zasadnutia výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami, a to buď z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie, prípadne s rozšíreným zložením, s cieľom účinne koordinovať reakcie príslušných orgánov v mimoriadnych situáciách. ESMA by mal mať tiež možnosť prostredníctvom jednoduchej žiadosti požiadať účastníkov trhu o informácie, ktoré sú preň nevyhnutné na to, aby mohol v týchto situáciách vykonávať svoju koordinačnú funkciu a aby mohol vydávať odporúčania pre príslušný orgán.

(32)V snahe znížiť zaťaženie centrálnych protistrán a orgánu ESMA by sa malo objasniť, že ak ESMA vykoná preskúmanie uznania centrálnej protistrany z tretej krajiny podľa článku 25 ods. 5 prvého pododseku písm. b), táto centrálna protistrana z tretej krajiny by nemala byť povinná predložiť novú žiadosť o uznanie. Mala by však orgánu ESMA poskytnúť všetky informácie potrebné na takéto preskúmanie. Preskúmanie uznania centrálnej protistrany z tretej krajiny zo strany ESMA by preto nemalo predstavovať nové uznanie tejto centrálnej protistrany.

(33)Komisia by mala pri prijímaní rozhodnutia o rovnocennosti mať možnosť upustiť od požiadavky, aby uvedená tretia krajina mala účinný rovnocenný systém na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín. Pri zvažovaní, kde by bol takýto prístup primeraný, by Komisia mohla zohľadniť celý súbor rôznych faktorov vrátane dodržiavania zásad pre infraštruktúry finančného trhu, ktoré uverejnili Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere, veľkosti centrálnych protistrán z tretích krajín usadených v danej jurisdikcii a očakávanej činnosti zúčtovacích členov a miest obchodovania usadených v Únii v týchto centrálnych protistranách z tretích krajín (ak je známa).