EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 12. 2020 COM(2020) 798 final 2020/0353(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 (Text s významom pre EHP) {SEC(2020) 420 final} - {SWD(2020) 334 final} - {SWD(2020) 335 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V kontexte prechodu na čistú energiu majú vývoj a výroba batérií pre Európu strategický význam. Zároveň ide o kľúčový prvok európskeho automobilového odvetvia. V EÚ zodpovedá doprava za približne štvrtinu emisií skleníkových plynov a je hlavnou príčinou znečistenia ovzdušia v mestách. Intenzívnejším využívaním elektrických vozidiel sa znížia emisie skleníkových plynov a škodlivé emisie z cestnej dopravy. V EÚ sa v rokoch 2020 až 2030 očakáva výrazné zvýšenie elektrifikácie osobných automobilov, dodávok, autobusov a (v menšej miere) aj nákladných vozidiel. Hybnou silou tohto procesu sú predovšetkým právne predpisy EÚ, v ktorých sa stanovujú emisné normy CO2 pre zhotoviteľov vozidiel, ale aj právne predpisy EÚ stanovujúce minimálne ciele členských štátov v oblasti verejného obstarávania ekologických vozidiel. Potom bude nasledovať elektrifikácia niektorých rezidenčných služieb, ako je uskladňovanie energie alebo vykurovanie, čím sa zabezpečí ďalšie znižovanie emisií. Podľa odhadov Svetového ekonomického fóra je na zrýchlenie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo potrebné 19-násobne zvýšiť celosvetovú výrobu batérií. Táto iniciatíva sa zameriava na modernizáciu legislatívneho rámca EÚ týkajúceho sa batérií. Tvorí neoddeliteľnú súčasť Európskej zelenej dohody, novej stratégie rastu EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na moderné a konkurencieschopné hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, kde: i) budú čisté emisie skleníkových plynov do roku 2050 dosahovať nulové hodnoty; ii) hospodársky rast nebude závisieť od využívania zdrojov a iii) kde sa nezabudne sa na žiadneho človeka či miesto. Vychádza zo záväzkov a správ prijatých Európskou komisiou, a to vrátane strategického akčného plánu pre batérie, nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo, novej priemyselnej stratégie pre Európu a stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, ktorej cieľom je do roku 2050 dosiahnuť 90 % zníženie emisií skleníkových plynov z dopravy. Okrem úsilia, ktoré vyvinula Komisia, v Rada, ako aj Parlament vyzvali na prijatie opatrení na podporu prechodu na elektromobilitu, uhlíkovo neutrálne uskladňovanie energie a udržateľný hodnotový reťazec v oblasti batérií. Aj Európska investičná banka oznámila, že podľa všetkého v roku 2020 zvýši finančnú podporu projektov týkajúcich sa batérií na viac ako 1 miliardu EUR. V tejto iniciatíve sa riešia tri skupiny problémov súvisiacich s batériami, ktoré sú vo veľkej miere vzájomne prepojené. ·Prvá skupina sa týka nedostatočných rámcových podmienok stimulujúcich investovanie do kapacity výroby udržateľných batérií. Tieto problémy súvisia s neefektívnym fungovaním jednotného trhu a s nedostatočným zabezpečovaním rovnakých podmienok v dôsledku existencie rozdielnych regulačných rámcov v rámci vnútorného trhu. Medzi základné príčiny uvedeného stavu patrí nerovnomerné vykonávanie smernice o batériách a nedostatok spoľahlivých a porovnateľných informácií v celej EÚ. ·Druhá skupina problémov sa týka neoptimálneho fungovania recyklačných trhov a nedostatočne uzatvorených cyklov toku materiálov, ktoré obmedzujú potenciál EÚ zmierňovať riziká súvisiace s dodávkami surovín. V súčasnom regulačnom rámci sa vyskytuje množstvo nedostatkov. Patrí k nim napríklad nedostatok jasných a dostatočne harmonizovaných pravidiel a ustanovení v smernici o batériách, v ktorých by sa prihliadalo na najnovší technologický a trhový vývoj. Tieto nedostatky spôsobujú nižšiu ziskovosť recyklačných činností a bránia investíciám do nových technológií a dodatočnej kapacity na recykláciu v budúcnosti vyrábaných batérií. ·Tretia skupina problémov sa týka sociálnych a environmentálnych rizík, na ktoré sa v súčasnosti environmentálne právo EÚ nevzťahuje. Ide napríklad o tieto problémy: i) nedostatočná transparentnosť v kontexte získavania surovín; ii) nebezpečné látky a iii) nevyužitý potenciál na kompenzáciu environmentálnych vplyvov životného cyklu batérií. Príčinou týchto problémov sú trhové a informačné zlyhania. Obe súvisia s fungovaním jednotného trhu. Okrem toho ich ešte prehlbuje tretí faktor, ktorým je zložitosť hodnotových reťazcov v oblasti batérií. Ciele návrhu sú trojaké: 1. posilnenie fungovania vnútorného trhu (vrátane výrobkov, procesov, použitých batérií a recyklátov) zabezpečením rovnakých podmienok na základe spoločného súboru pravidiel; 2. podpora obehového hospodárstva a 3. zmiernenie environmentálnych a sociálnych vplyvov vo všetkých fázach životného cyklu batérií. Tieto tri ciele sú úzko prepojené. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Súčasný právny rámec sa prostredníctvom smernice o batériách vzťahuje iba na fázu konca životnosti batérií. V EÚ v súčasnosti neexistujú právne ustanovenia, ktoré by sa týkali ďalších aspektov fáz výroby a používania batérií, ako sú elektrochemická výkonnosť a trvanlivosť, emisie skleníkových plynov alebo zodpovedné získavanie surovín. V súlade so zásadou „jeden za jeden“ by sa mala navrhovaným nariadením nahradiť súčasná smernica o batériách. Návrh je plne v súlade s existujúcimi právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa životného prostredia a odpadov. Dopĺňajú sa ním tieto právne predpisy: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/53/ES z 18. septembra 2000 o vozidlách po dobe životnosti; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ); smernica 2011/65/EÚ o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH). V tomto návrhu sa zavádzajú progresívne požiadavky na minimalizáciu uhlíkovej stopy počas životného cyklu batérií. V tejto súvislosti treba podotknúť, že úsilie o zníženie uhlíkovej stopy v rámci výrobného procesu nepriamo povedie k podpore výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

•Súlad s ostatnými politikami EÚ Táto iniciatíva je v súlade s medzinárodnými povinnosťami EÚ v oblasti obchodnej politiky, a to najmä preto, že sa ňou zabezpečuje nediskriminácia medzi výrobkami vyrábanými v EÚ a dovážanými výrobkami. Okrem toho je v plnom súlade so zásadou inovácie a súvisiacimi podpornými opatreniami v rámci financovania výskumu a inovácií v EÚ z programu Horizont 2020. V súlade s prístupom lepšej právnej regulácie EÚ a kontrolou vhodnosti v oblasti podávania správ a monitorovania je cieľom návrhu zároveň zabezpečiť jednoduché a efektívne plnenie povinností týkajúcich sa monitorovania a oznamovania, čím sa obmedzí administratívna záťaž členských štátov. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý sa musí uplatniť v prípade opatrení na vytvorenie alebo zabezpečenie fungovania jednotného trhu. Ide o odklon od súčasného právneho základu, keďže smernica 2006/66/ES o batériách sa v prípade identifikovaných ustanovení o výrobkoch opierala článok 175 ZES (teraz článok 191 ZFEÚ) a o článok 95 ZES (teraz článok 114 ZFEÚ). V návrhu sa rieši viacero kľúčových problémov týkajúcich sa jednotného trhu. Patria k nim: i) nerovnaké podmienky, pokiaľ ide o batérie uvádzané na trh, keďže uplatniteľné pravidlá podliehajú výkladu; ii) prekážky fungovania recyklačných trhov; iii) nejednotné vykonávanie smernice o batériách; iv) naliehavá potreba rozsiahlych investícií v reakcii na meniaci sa trh; v) potreba úspor z rozsahu a vi) potreba stabilného a plne harmonizovaného regulačného rámca. Zároveň existuje množstvo environmentálnych problémov súvisiacich s výrobou, používaním a nakladaním s batériami po skončení ich životnosti. Všetky environmentálne problémy, na ktoré sa priamo nevzťahuje environmentálne acquis EÚ, a ktoré si preto vyžadujú regulačný zásah, možno pripísať fungovaniu jednotného trhu. Jedným z nich je nepriaznivý environmentálny vplyv nebezpečných látok obsiahnutých v batériách, ktoré nie sú riadne zneškodnené, pričom tento problém možno vyriešiť správnym zberom a recyklovaním prenosných batérií. Jedným z dôvodov nízkej úrovne zberu prenosných batérií sú náklady, ktoré je potrebné vynaložiť na zavedenie zberných systémov, a skutočnosť, že na jednotnom trhu sa primerane a harmonizovane nevykonáva zásada „znečisťovateľ platí“. Neoptimálne úrovne zberu sú problematické aj z hľadiska ziskovosti podnikov. Je to tak preto, lebo recyklačné technológie sú kapitálovo náročné, a preto si vyžadujú významné úspory z rozsahu, v niektorých prípadoch aj mimo domácich trhov EÚ. Ďalším problémom je neschopnosť znížiť celkový vplyv batérií na životné prostredie zvýšením obehovosti hodnotového reťazca v oblasti batérií. V tomto prípade je hlavnou príčinou problému opäť zlyhanie trhu. Stimuly (ani informácie) medzi rôznymi subjektmi hodnotového reťazca nie sú zosúladené. Na trhu s batériami z elektrických vozidiel určenými na druhotné využitie navyše neexistuje právna istota, pokiaľ ide o status odpadu v prípade použitých batérií a okrem toho nie sú k dispozícii dostatočné informácie, na základe ktorých by bolo možné predvídať „správanie“ batérie. Cieľom návrhu je teda zabezpečiť zavedenie spoločných pravidiel pre hospodárske subjekty na jednotnom trhu a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže. Opatrenia budú viesť k ďalšej harmonizácii: i) požiadaviek na výrobky v prípade batérií uvádzaných na trh Únie a ii) úrovne služieb nakladania s odpadom, ktoré poskytujú podniky. V návrhu sa stanovia aj požiadavky na zabezpečenie dobre fungujúceho trhu s druhotnými surovinami, ako aj na prevenciu a znižovanie environmentálnych vplyvov výroby a používania batérií (ako aj ich spracovania na konci životnosti batérie, a to vrátane ich recyklácie). Tým sa podporí obehový priemysel v oblasti batérií v celej Európe a zabráni fragmentácii, ktorú môžu vyvolávať rozdielne vnútroštátne prístupy. Výroba a používanie batérií, základný hodnotový reťazec a problematika nakladania s batériami po skončení ich životnosti predstavujú prierezové otázky, ktoré majú vplyv na mnohé oblasti politík. Okrem plnenia cieľov vnútorného trhu preto návrh prispeje aj k cieľom, ktoré súvisia so životným prostredím, s dopravou, opatreniami v oblasti klímy, energetikou a medzinárodným obchodom. Z analýzy vplyvu navrhovaných opatrení vyplýva, že vo väčšine prípadov majú ciele vnútorného trhu dominantný a environmentálne prínosy zase doplnkový charakter. Preto je vhodné použiť ako jediný právny základ článok 114 ZFEÚ. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Stanovenie spoločných požiadaviek na úrovni EÚ, ktoré sa týkajú celého životného cyklu batérií, má jednoznačnú pridanú hodnotu. Je veľmi dôležité zabezpečiť, aby sa na zhotoviteľov, dovozcov a všeobecnejšie na hospodárske subjekty vzťahovali harmonizované požiadavky, ktoré sa musia splniť pri i) uvádzaní batérie na trh v Únii a ii) pri poskytovaní informácií spotrebiteľom v rámci celého jednotného trhu. Na základe jednotných požiadaviek, ktoré platia pre všetky recyklačné podniky v celej EÚ rovnako, musia fungovať aj prevádzkovatelia recyklačných zariadení. Ak by neexistovala intervencia na úrovni EÚ, na základe ktorej sa stanovia harmonizované pravidlá, intervencia na vnútroštátnej úrovni by viedla k rozdielnym požiadavkám na hospodárske subjekty. Rozvoj udržateľného hodnotového reťazca v oblasti batérií je kapitálovo náročný a vyžaduje si úspory z rozsahu, ktoré prekračujú možnosti národných hospodárstiev. Dosiahnutie tohto cieľa si vyžaduje harmonizovaný a dobre fungujúci jednotný trh vo všetkých členských štátoch, v ktorých sa na všetky hospodárske subjekty hodnotového reťazca v oblasti batérií vzťahujú rovnaké pravidlá. Spoločné pravidlá sú potrebné aj v záujme prechodu na obehové hospodárstvo, ktorý prispeje k posilneniu inovačných a udržateľných európskych obchodných modelov, výrobkov a materiálov. Členské štáty nemôžu pri stanovovaní týchto cieľov konať izolovane: z rozsahu potrebných opatrení vyplýva, že dané ciele sa lepšie dosahujú na úrovni Únie. Jednotné opatrenia na úrovni EÚ sú teda opodstatnené a potrebné. •Proporcionalita Navrhované opatrenia neprekračujú rámec potrebný na zabezpečenie regulačnej istoty nevyhnutnej na stimulovanie rozsiahlych investícií do obehového hospodárstva, pričom zároveň zabezpečujú vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. Navrhovaná možnosť politiky celkovo spočíva v postupnej zmene v porovnaní s existujúcim regulačným a inštitucionálnym rámcom (t. j. súčasnou smernicou o batériách). Navrhované zmeny týkajúce sa skorších fáz hodnotového reťazca, ktoré v súčasnosti neupravujú žiadne právne predpisy EÚ, sú prevažne na úrovni informačných a základných požiadaviek na batérie, ktoré sa majú uvádzať na trh EÚ. Z posúdenia vplyvu vyplynulo, že v prípade niektorých navrhovaných možností politiky bude na dodržanie zásady proporcionality najlepší postupný prístup. Návrh preto obsahuje postupné zvyšovanie ambícií a požiadaviek vo viacerých oblastiach. Platí to napríklad pre ustanovenie o požiadavkách na výkonnosť a trvanlivosť dobíjateľných priemyselných batérií. Toto ustanovenie obsahuje ako prvý krok informačné povinnosti; nebude sa v ňom vyžadovať stanovenie relevantných minimálnych hodnôt, kým nebude k dispozícii viac informácií. •Výber nástroja

Z hodnotenia smernice o batériách a analýzy, ktorá predchádzala posúdeniu vplyvu, vyplynulo, že harmonizáciu možno lepšie dosiahnuť nariadením na rozdiel od smernice umožňujúcej len obmedzenejší prístup. Rozdielne vnútroštátne opatrenia týkajúce sa zberu a zhodnocovania odpadu viedli k nekoherentnému regulačnému rámcu pre hospodárske subjekty a výrobcov. Tieto existujúce prekážky v podobe rozdielnych vnútroštátnych regulačných rámcov možno odstrániť len podrobnejšími a harmonizovanými pravidlami organizácie procesov zberu a zhodnocovania a s tým súvisiacimi povinnosťami. Tieto podrobné a harmonizované pravidlá by mali obsahovať požiadavky, ktoré sa vzťahujú priamo na podniky. V nariadení sa stanovia priame požiadavky na všetkých prevádzkovateľov, čím sa zabezpečí potrebná právna istota a možnosť presadzovania plne integrovaného trhu v celej EÚ. Nariadením sa takisto zabezpečí súbežné a rovnaké plnenie povinností vo všetkých 27 členských štátoch. V nástroji sa stanoví aj viacero mandátov Komisie na vypracovanie vykonávacích opatrení. Tieto vykonávacie opatrenia Komisii umožnia, aby nariadenie v prípade potreby podrobnejšie rozpracovala, vďaka čomu bude možné včasnejšie stanoviť spoločné pravidlá. Nariadením sa okrem toho zmierni neistota týkajúca sa harmonogramov počas procesu transpozície zvyčajne spojeného so smernicou v oblasti, v ktorej sú čas a právna istota mimoriadne dôležité vzhľadom na predpokladaný nárast trhu a všeobecnejšie aj na zmeny jeho dynamiky. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V apríli 2019 Komisia uverejnila hodnotenie smernice o batériách v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii a s prihliadnutím na špecifikácie článku 23 smernice o batériách. Kľúčové zistenia hodnotenia sú zhrnuté v prílohe 6 k posúdeniu vplyvu a poslúžili pri vypracovaní analýzy (najmä časti o vymedzení problému). Tento návrh politiky obsahuje opatrenia na riešenie oblastí identifikovaných v hodnotení smernice o batériách, v ktorých dochádza v dôsledku nedostatočnej harmonizácie či nedostatočne podrobných ustanovení k fragmentácii výsledkov v rámci jednotného trhu. V spomínaných oblastiach sa prejavuje narušenie rovnakých podmienok, keďže v nich nie je zabezpečená jednoznačnosť postupov a ich nákladová efektívnosť (napr. organizácie zodpovednosti výrobcov). Návrh obsahuje aj množstvo opatrení, ktorými sa zabezpečuje aktuálnosť a vhodnosť regulačného prostredia na daný účel s cieľom podchytiť technologické inovácie, ako sú batérie pre elektrické vozidlá, elektrické bicykle a elektrické kolobežky, alebo možnosť druhotného využitia priemyselných batérií. •Konzultácie so zainteresovanými stranami V súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii sa uskutočnilo niekoľko konzultačných činností. Stručný opis týchto konzultačných činností sa uvádza v zarážkach ďalej. ·V rámci prípravy regulačnej iniciatívy o požiadavkách na udržateľnosť batérií zorganizovalo GR GROW od júna do novembra 2019 prvé kolo konzultácií. Pozostávalo z otvorenej verejnej konzultácie, ku ktorej bolo prijatých 180 príspevkov, a troch verejných stretnutí zainteresovaných strán, ktoré sa týkali zistení z dvoch štúdií uskutočniteľnosti. ·Po prijatí politického rozhodnutia o tom, že smernicu o batériách nahradí jeden právny nástroj, ktorý bude obsahovať aj požiadavky na udržateľnosť dobíjateľných batérií, na ktorých pracovalo GR GROW od polovice roka 2018, sa od februára do mája 2020 uskutočnilo druhé kolo konzultačných činností. Toto druhé kolo zahŕňalo: –cielené rozhovory so zástupcami hodnotového reťazca v oblasti batérií, spotrebiteľmi a združeniami na ochranu životného prostredia, –prieskum medzi podnikmi (zhotoviteľmi, prevádzkovateľmi v oblasti nakladania s odpadom a prevádzkovateľmi recyklačných zariadení), –prieskum medzi zástupcami výskumných a inovačných projektov (financovaných z programov Horizont 2020 a LIFE), –odvetvové stretnutia so zainteresovanými stranami, –stretnutie s expertnou skupinou členských štátov. ·Úvodné posúdenie vplyvu navrhovaného nariadenia bolo uverejnené 28. mája 2020, pričom lehota na poskytnutie spätnej väzby sa skončila 9. júla 2020. Celkovo bolo prijatých 103 reakcií, zväčša vyjadrujúcich podporu stanoviskám, ktoré zainteresované strany vyjadrili v skorších fázach procesu (napríklad počas cielených konzultácií so zainteresovanými stranami). Celkovo z konzultačných činností vyplynulo, že verejnosť vo všeobecnosti uznáva potrebu regulačnej iniciatívy, ktorá by sa integrovaným spôsobom týkala celého hodnotového reťazca v oblasti batérií. Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili na verejných konzultáciách, vo všeobecnosti uznali, že technologické, hospodárske a spoločenské zmeny opodstatňujú vytvorenie nového regulačného rámca pre batérie. Zainteresované strany súhlasili aj s tým, že existujúce pravidlá a rámec EÚ týkajúci sa celého životného cyklu batérií by mali byť lepšie harmonizované. Uviedli, že tento rámec by mal obsahovať spoločné a prísnejšie pravidlá udržateľnosti týkajúce sa batérií, ich komponentov, použitých batérií a recyklátov, aby sa mohli zaviesť jasné spoločné pravidlá, ktorými sa bude zaručovať fungovanie jednotného trhu EÚ. Medzi hlavné potreby, ktoré uvádzali zástupcovia odvetvia, patrili: i) stabilný regulačný rámec, ktorým sa zabezpečí investičná istota; ii) rovnaké podmienky, ktorými sa umožní udržateľná výroba batérií a iii) účinné fungovanie recyklačných trhov, ktorým sa zvýši dostupnosť kvalitných druhotných surovín. Zástupcovia občianskej spoločnosti vyjadrili najväčšie obavy o potrebu udržateľného získavania surovín a uplatňovania zásad obehového hospodárstva na hodnotový reťazec v oblasti batérií. Podrobné závery z konzultácií so zainteresovanými stranami sa nachádzajú v prílohe 2 a prílohe 9 k posúdeniu vplyvu.

•Získavanie a využívanie expertízy Na podporu analýzy rôznych možností uzavrela Komisia niekoľko zmlúv o podpore s externými expertmi vrátane zmlúv týkajúcich sa vypracovania: ·štúdie, v ktorej sa posúdi uskutočniteľnosť opatrení na riešenie nedostatkov súčasného rámca EÚ pre batérie, ·štúdie, v ktorej sa budú riešiť konkrétne témy (druhotné využitie, obmedzenia, systémy záloh a refundácie atď.), ·prípravnej štúdie týkajúcej sa ekodizajnu a energetického označovania dobíjateľných elektrochemických batérií s vnútorným systémom skladovania energie, ·následnej štúdie uskutočniteľnosti týkajúcej sa udržateľných batérií, ·posúdenia vplyvu ekodizajnu a energetického označovania dobíjateľných elektrochemických batérií s vnútorným systémom skladovania energie. Títo experti počas jednotlivých fáz štúdie úzko spolupracovali s Komisiou. Okrem týchto podporných štúdií sa podarilo získať ďalšie odborné poznatky, a to prostredníctvom štúdia odbornej literatúry a vďaka reakciám zainteresovaných strán počas konzultácií. •Posúdenie vplyvu Tento návrh vychádza z posúdenia vplyvu. Po vyriešení pripomienok obsiahnutých v zápornom stanovisku výboru pre kontrolu regulácie vydanom 24. júna 2020 bolo 18. septembra 2020 k danému posúdeniu vplyvu vydané kladné stanovisko s výhradami. Vo svojom konečnom stanovisku požiadal výbor o podrobnejšie informácie, a to najmä o základnom scenári a zložkách tvoriacich predmetné možnosti politiky. Posúdenie vplyvu obsahuje 13 opatrení na riešenie problémov, ktoré sa týkajú: i) nedostatočných rámcových podmienok na stimulovanie investícií do kapacity výroby udržateľných batérií; ii) neoptimálneho fungovania recyklačných trhov a iii) sociálnych a environmentálnych rizík, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahuje environmentálne acquis EÚ. Týchto 13 opatrení vychádza z: i) analýzy získanej z hodnotenia smernice o batériách; ii) verejných konzultácií venovaných tejto iniciatíve; iii) rôznych podporných štúdií a iv) politických záväzkov, medzi ktoré patrí napríklad Európska zelená dohoda. Premieta sa v nich potreba reakcií aktérov pôsobiacich v celom hodnotovom reťazci. V rámci každého z 13 všeobecných politických opatrení sa zvažovalo niekoľko čiastkových opatrení. Tieto čiastkové opatrenia predstavujú v mnohých prípadoch vzájomné alternatívy (napr. v prípade opatrenia 3 môžu byť ciele týkajúce sa miery zberu prenosných batérií buď 65 % alebo 75 %, no nie oboje). V iných prípadoch sú čiastkové opatrenia navrhnuté tak, aby mohli byť kumulatívne a/alebo doplnkové (napr. v prípade opatrenia 13 funguje pre priemyselné batérie tzv. pas batérie ako doplnok k informačným povinnostiam). Všetky tieto čiastkové opatrenia sú dostatočne podrobne analyzované v prílohe 9 k posúdeniu vplyvu, pričom sa prihliada na ich vplyvy v porovnaní so scenárom s nezmeneným prístupom. Na zjednodušenie analýzy sú čiastkové opatrenia zoskupené do štyroch hlavných možností politiky, ktoré sa porovnávajú oproti scenáru s nezmeneným prístupom. Tieto štyri možnosti sú uvedené ďalej. ·Pri možnosti 1, teda scenári s nezmeneným prístupom, sa smernica o batériách, ktorá sa týka predovšetkým fázy konca životnosti batérií, ponechá v nezmenenej podobe. Skoršie fázy hodnotového reťazca sa v súčasnosti neupravujú v žiadnych existujúcich právnych predpisoch EÚ, takže táto skutočnosť sa nezmení. Ďalšie podrobnosti o tejto možnosti sa nachádzajú v oddiele 5 venovanom základnému scenáru a v prílohe 9. ·Možnosť 2, ktorá sa vyznačuje strednou úrovňou ambícií, vychádza zo smernice o batériách, ide v nej však o postupné posilňovanie a zvyšovanie úrovne ambícií. V prípade skorších fáz v hodnotovom reťazci, ktoré v súčasnosti neupravujú žiadne právne predpisy EÚ, sa navrhovanou zmenou zavedú informačné a základné požiadavky ako podmienka týkajúca sa uvádzania batérií na trh EÚ. ·Možnosť 3, ktorá sa vyznačuje vysokou úrovňou ambícií, prináša o čosi „rušivejší“ prístup, ktorý je však stále technicky realizovateľný. Týka sa napríklad stanovenia hraničných hodnôt a limitov, ktoré je potrebné dosiahnuť v rámci stanovenej lehoty. ·Možnosť 4, ktorá sa vyznačuje veľmi vysokou úrovňou ambícií, prináša opatrenia, ktoré by významne presahovali súčasný regulačný rámec a aktuálnu obchodnú prax. Tabuľka 1 obsahuje prehľad rôznych čiastkových opatrení uvedených v predmetných možnostiach politiky, pričom možnosť uprednostňovaná na základe posúdenia vplyvu je zvýraznená zelenou farbou. Komisia uprednostňuje kombináciu možností 2 a 3. Zvolenou kombináciou sa zabezpečuje vyvážený prístup, pokiaľ ide o účinnosť (dosahovanie cieľov) a efektívnosť (nákladovú efektívnosť). Vďaka uprednostňovanej možnosti bude EÚ schopná lepšie reagovať na rýchlo sa meniace podmienky na trhu, pričom sa ňou ambiciózne podporí prechod na intenzívnejšie nízkouhlíkové hospodárstvo bez rizika nadmerných nákladov alebo rušivých vplyvov.

Tabuľka 1: Uprednostňovaná možnosť Opatrenia Možnosť 2 – so strednou úrovňou ambícií Možnosť 3 – s vysokou úrovňou ambícií Možnosť 4 – s veľmi vysokou úrovňou ambícií 1. Klasifikácia a vymedzenie nová kategória batérií pre elektrické vozidlá hmotnostný limit 5 kg na odlíšenie prenosných batérií od priemyselných nová metodika výpočtu mier zberu prenosných batérií vychádzajúca z batérií dostupných na zber / 2. Druhotné využitie priemyselných batérií Po uplynutí prvotnej životnosti sa použité batérie považujú za odpad s výnimkou opätovného použitia). Zmena účelu použitia sa považuje za činnosť spracovania odpadu. Batérie so zmeneným účelom (batérie na druhotné využitie) sa považujú za nové výrobky, ktoré musia pri uvádzaní na trh zodpovedať predmetným výrobkovým požiadavkám. Po uplynutí prvotnej životnosti nie sú použité batérie odpadom. Batérie so zmeneným účelom (batérie na druhotné využitie) sa považujú za nové výrobky, ktoré musia pri uvádzaní na trh zodpovedať predmetným výrobkovým požiadavkám. povinná pripravenosť na druhotné využitie 3. Miera zberu prenosných batérií 65 % cieľ zberu v roku 2025 70% cieľ zberu v roku 2030 75 % cieľ zberu v roku 2025 4. Miera zberu automobilových a priemyselných batérií nový systém oznamovania údajov o automobilových batériách, batériách pre elektrické vozidlá a priemyselných batériách cieľ zberu batérií určených na pohon ľahkých vozidiel explicitný cieľ zberu priemyselných batérií, batérií pre elektrické vozidlá a automobilových batérií 5. recyklačná efektivita a materiálové zhodnocovanie lítiovo-iónové batérie a Co, Ni, Li, Cu: recyklačná efektivita lítiovo-iónových batérií: 65 % do roku 2025 miera materiálového zhodnocovania: 90 % pre Co, 90 % pre Ni, 35 % pre Li a 90 % pre Cu v roku 2025 olovené batérie a olovo: recyklačná efektivita olovených batérií: 75 % do roku 2025 materiálové zhodnocovanie olova: 90 % v roku 2025 lítiovo-iónové batérie a Co, Ni, Li, Cu: recyklačná efektivita lítiovo-iónových batérií: 70 % do roku 2030 miera materiálového zhodnocovania: 95 % pre Co, 95 % pre Ni, 70 % pre Li a 95 % pre Cu v roku 2030 olovené batérie a olovo: recyklačná efektivita olovených batérií: 80 % do roku 2030 materiálové zhodnocovanie olova: 95 % do roku 2030 / 6. Uhlíková stopa priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá povinné vyhlásenie o uhlíkovej stope výkonnostné triedy vzhľadom na uhlíkovú stopu a maximálne limity emisií uhlíka v prípade batérií ako podmienka uvedenia na trh / 7. Výkonnosť a trvanlivosť dobíjateľných priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá informačné požiadavky na výkonnosť a trvanlivosť minimálne požiadavky na výkonnosť a trvanlivosť priemyselných batérií ako podmienka uvedenia na trh / 8. Nedobíjateľné prenosné batérie technické parametre výkonnosti a trvanlivosti prenosných primárnych batérií ukončenie používania prenosných primárnych batérií na všeobecné použitie úplné ukončenie používania primárnych batérií 9. Recyklovaný obsah priemyselných batérií, batérií pre elektrické vozidlá a automobilových batérií povinné vyhlásenie o úrovniach recyklovaného obsahu, v roku 2025 povinné úrovne recyklovaného obsahu, v rokoch 2030 a 2035 / 10. Rozšírená zodpovednosť výrobcu jasné špecifikácie týkajúce sa povinností vyplývajúcich z rozšírenej zodpovednosti výrobcu v prípade priemyselných batérií minimálne normy týkajúce sa organizácií zodpovednosti výrobcov / / 11. Požiadavky na navrhovanie prenosných batérií posilnená povinnosť odstrániteľnosti nová povinnosť nahraditeľnosti požiadavka na interoperabilitu 12. Poskytovanie informácií poskytovanie základných informácií (napr. na etiketách, v technickej dokumentácii alebo na internete) poskytovanie konkrétnejších informácií koncovým používateľom a hospodárskym subjektom (so selektívnym prístupom) zavedenie elektronického systému výmeny informácií o batériách a systému pasov (iba v prípade priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá) / 13. Náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci v prípade surovín potrebných na výrobu priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá dobrovoľná náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci povinná náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci / Vysvetlivky: zelená = uprednostňovaná možnosť; svetlozelená = uprednostňovaná možnosť v prípade doložky o preskúmaní. Cieľom opatrenia 1 týkajúceho sa klasifikácie a vymedzenia je objasniť súčasné ustanovenia o kategóriách batérií a aktualizovať ich na základe najnovšieho technologického vývoja (možnosť 2). Administratívnymi zmenami niektorých ustanovení súčasnej smernice o batériách by sa zlepšila účinnosť niekoľkých ďalších ustanovení bez toho, aby tak vznikli výrazné hospodárske náklady alebo administratívna záťaž. Zainteresované strany vyjadrili tomuto opatreniu plnú podporu. Možnosť zavedenia novej metodiky mier zberu na základe „dostupnosti na zber“ (možnosť 3) sa navrhuje na opätovné posúdenie prostredníctvom doložky o preskúmaní. V prípade opatrenia 2 týkajúceho sa druhotného využitia priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá by boli hospodárske a environmentálne prínosy možností 2 a 3 rovnocenné (za predpokladu rovnakých úrovní prieniku na trh), pričom sa uznáva, že dochádza ku kompromisom medzi podporou rozvoja druhotného využitia batérií na jednej strane a ich recykláciou na strane druhej. Administratívne náklady na možnosť 3, v rámci ktorej by sa použité batérie nemuseli po uplynutí prvotnej životnosti nevyhnutne považovať za odpad (a považovali by sa za odpad len vtedy, keď sa držiteľ batérie rozhodne batérie zbaviť), sú podstatne nižšie ako náklady na možnosť 2. Možnosť 3 sa v posúdení vplyvu považovala za uprednostňovanú z dôvodu, že by sa ňou optimálne stimuloval rozvoj trhu s batériami určenými na druhotné využitie, a zainteresované strany jej vyjadrili svoju podporu. Možnosť 2, v rámci ktorej sa batérie stávajú odpadom, by viedla k vzniku mimoriadnych nákladov na povolenia potrebné na nakladanie s nebezpečným odpadom, čo zainteresované strany považovali za obzvlášť znepokojujúcu skutočnosť. Touto možnosťou by sa teda v dôsledku vyšších nákladov obmedzil rozvoj trhu s batériami určenými na druhotné využitie. Komisia dospela k záveru, že najlepšie smerovanie sa zabezpečí kombináciou možností 2 a 3, v rámci ktorej sa stanovia konkrétne kritériá týkajúce sa konca fázy odpadu (vrátane kontroly stavu batérie), ktoré budú musieť batérie spĺňať, aby mohli byť podrobené zmene účelu alebo repasovaniu. Cieľom tohto prístupu, ktorý je podporený požiadavkami na rozšírenú zodpovednosť výrobcu, je stimulovať zmenu účelu a repasovanie batérií, čím sa zároveň zabezpečí riadne spracovanie použitých batérií v súlade s právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými dohodami o odpadoch. V prípade opatrenia 3 týkajúceho sa cieľa miery zberu prenosných batérií sa uprednostňuje možnosť 2, cieľ zberu na úrovni 65 % v roku 2025, a možnosť 3, cieľ na úrovni 70 % v roku 2030. Náklady na tieto možnosti sa odhadujú na približne 1,09 EUR a 1,43 EUR na osobu za rok, pričom sa majú financovať z mechanizmu rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Existujú dva dôvody významného zvýšenia cieľov zberu v porovnaní so základným scenárom. Po prvé, v dôsledku zvýšenej úrovne zberu lítiovo-iónových batérií sa environmentálne prínosy zvyšujú nelineárne. Po druhé, z dôkazov vyplýva, že sa podarí dosiahnuť úspory z rozsahu a zároveň zvýšiť efektívnosť. Zainteresované strany súhlasia s vyššími cieľmi zberu ako so všeobecne uznanou zásadou, a to za predpokladu, že tieto ciele budú realistické a zainteresované strany budú mať dostatok času na ich splnenie. Cieľ zberu na úrovni 75 % do roku 2025, ktorý sa uvádza v možnosti 4, sa však za taký nepovažuje. V prípade opatrenia 4 sa uprednostňuje možnosť 2, teda nový systém oznamovania údajov o automobilových a priemyselných batériách. Pri tomto opatrení sa neočakávajú žiadne významné hospodárske náklady ani administratívna záťaž, bude však viesť k zvýšeným mieram zberu. Možnosť 3, konkrétny cieľ zberu batérií používaných v ľahkých dopravných prostriedkoch, má podľa očakávaní viesť k významnému zvýšeniu mier zberu. Keďže je však potrebné najskôr vypracovať metodiku „dostupnosti na zber“, navrhuje sa túto možnosť opätovne posúdiť prostredníctvom doložky o preskúmaní. V prípade opatrenia 5 týkajúceho sa úrovní recyklačnej efektivity a materiálového zhodnocovania sa uprednostňuje možnosť 2, ktorou sa zvyšujú ciele pre olovené batérie, a možnosť 3, ktorou sa zavádzajú nové ciele pre lítiovo-iónové batérie, kobalt, nikel, lítium a meď. V možnosti 2 sa stanovujú ciele na rok 2025 na základe toho, čo je v súčasnosti technicky uskutočniteľné, pričom v možnosti 3 sa stanovujú ciele na rok 2030 na základe toho, čo bude technicky uskutočniteľné v budúcnosti. V dôsledku vysokej miery neistoty v prípade viacerých premenných je náročné kvantifikovať ekonomický a environmentálny vplyv týchto možností. Z modelovaných odhadov vyplýva, že vplyv bude priaznivý aj pri najkonzervatívnejších predpokladoch. V prípade opatrenia 6 týkajúceho sa uhlíkovej stopy batérií elektrických vozidiel sa uprednostňuje možnosť 2, teda povinné vyhlásenie, ktorá sa časom doplní o možnosť 3 spočívajúcu v podmienke, aby sa na trh EÚ uvádzali len batérie, ktoré zodpovedajú stanoveným výkonnostným triedam vzhľadom na uhlíkovú stopu a maximálnym limitom. Efektívnejšie by bolo zaviesť možnosť 3 ešte pred možnosťou 2, lenže dokončenie potrebného informačného a metodického rámca si vyžaduje viac času. Možnosťou 2 sa však umožní postupné zavádzanie opatrení predpokladaných v rámci možnosti 3. Týmito opatreniami sa má prispieť k plneniu cieľa Únie, ktorým je dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, a k boju proti zmene klímy, ako sa to uvádza v novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu. Delegovaný akt, v ktorom sa stanovujú limitné hodnoty emisií uhlíka, bude podporený špecializovaným posúdením vplyvu. V prípade opatrenia 7 týkajúceho sa výkonnosti a trvanlivosti dobíjateľných priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá sa uprednostňuje možnosť 2, zavedenie informačných požiadaviek v krátkodobom horizonte. Pomôže sa tým harmonizovať výpočet a dostupnosť vlastností výkonnosti a trvanlivosti batérií, na základe ktorých budú môcť spotrebitelia a podniky prijímať informované rozhodnutia. Po sprístupnení potrebných informácií a dokončení normalizačných prác bude možné v ďalšej fáze zaviesť minimálne požiadavky na výkonnosť (možnosť 3). Komisia dospela k záveru, že táto možnosť z dlhodobého hľadiska účinnejšie prispeje k transformácii trhu na trh s batériami s lepšou výkonnosťou, čím sa zníži vplyv na životné prostredie. V prípade opatrenia 8 týkajúceho sa nedobíjateľných prenosných batérií sa uprednostňuje možnosť 2, v ktorej sa stanovujú parametre elektrochemickej výkonnosti a trvanlivosti na minimalizovanie neefektívneho využívania zdrojov a energie. Tieto parametre sa budú využívať aj pri požiadavkách na označovanie, ktorých sa týka opatrenie 12 a ktoré slúžia na informovanie spotrebiteľov o výkonnosti batérií. V prípade možností 3 a 4 sa dospelo k záveru, že v súčasnosti neexistujú dostatočné dôkazy, ktorými by sa preukázala účinnosť a uskutočniteľnosť čiastočného alebo úplného ukončenia používania nedobíjateľných batérií. Proti týmto dvom ambicióznejším možnostiam namietajú výrobcovia aj prevádzkovatelia recyklačných zariadení pre nedobíjateľné batérie. V rámci opatrenia 9 sa uprednostňuje možnosť 2, ktorou sa v krátkodobom horizonte zavádza povinné vyhlásenie o recyklovanom obsahu, ako aj možnosť 3, v ktorej sa stanovujú povinné ciele recyklovaného obsahu lítia, kobaltu, niklu a olova v rokoch 2030 a 2035. Tieto dve možnosti sa navzájom dopĺňajú a prispeje sa nimi k zabezpečeniu predvídateľného právneho rámca, ktorý bude stimulovať účastníkov trhu, aby investovali do recyklačných technológií, ktoré by sa inak nevyvíjali, pretože v porovnaní s výrobou primárnych surovín nie sú nákladovo konkurencieschopné. V prípade opatrenia 10 týkajúceho sa rozšírenej zodpovednosti výrobcu a organizácií zodpovednosti výrobcov nebola navrhnutá žiadna možnosť s vysokou úrovňou ambícií, keďže ide predovšetkým o doladenie existujúcich ustanovení smernice o batériách. Navrhovaným opatrením sa zabezpečia rovnaké podmienky systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcov v súvislosti s batériami pre elektrické vozidlá a priemyselnými batériami, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú ako priemyselné batérie, a organizácií zodpovednosti výrobcov v súvislosti s prenosnými batériami. Očakáva sa, že hospodárske náklady na toto opatrenie budú zanedbateľné a do veľkej miery sa vykompenzujú environmentálnymi prínosmi zvýšených mier zberu. V prípade opatrenia 11 týkajúceho sa požiadaviek súvisiacich s navrhovaním prenosných batérií sa uprednostňuje možnosť, ktorá spočíva v posilnenej povinnosti odstrániteľnosti batérií (možnosť 2) a v novej povinnosti nahraditeľnosti batérií (možnosť 3). Hospodárske náklady na tieto možnosti sú zanedbateľné, možnosti samotné však zabezpečia environmentálne prínosy a úspory zdrojov. Zjednoduší sa totiž opätovné použitie, oprava a recyklácia batérií a prístrojov, do ktorých sú zabudované. V prípade opatrenia 12 týkajúceho sa poskytovania spoľahlivých informácií sa uprednostňuje kombinácia možností 2 a 3. Možnosť 2, ktorou sa zavádza systém tlačených označení a označení na internete obsahujúcich základné a viac prispôsobené informácie, sa uprednostňuje preto, lebo by prispela k poskytovaniu lepších informácií spotrebiteľom a koncovým používateľom a stimulovala posun trhu smerom k environmentálne vhodnejším batériám. Zásadu možnosti 3, spočívajúcu v elektronickom systéme výmeny informácií a pase batérie podľa návrhu združenia Global Batteries Alliance, prijímajú viaceré svetové organizácie. Elektronický systém výmeny informácií si bude vyžadovať jednorazové administratívne náklady na jeho zavedenie, ale zároveň bude viesť k administratívnemu zjednodušeniu a nižším realizačným nákladom z dlhodobého hľadiska. Pas batérie by mal okrem toho umožňovať zariadeniam zaoberajúcim sa spracovaním batérií na účely ich druhotného využitia prijímať informované obchodné rozhodnutia a prevádzkovateľom recyklačných zariadení lepšie plánovať svoje činnosti a zlepšovať ich úrovne recyklačnej efektivity. V prípade opatrenia 13 týkajúceho sa náležitej starostlivosti v súvislosti so surovinami sa uprednostňuje možnosť 3, povinný prístup. Zainteresované strany sa do veľkej miery zhodujú na tom, že táto možnosť bude účinnejšia pri riešení sociálnych a environmentálnych rizík spojených s ťažbou a spracovaním surovín, ako aj obchodovaním s určitými surovinami potrebnými v procese výroby batérií. Pri zvažovaní tejto možnosti by sa malo prihliadať na aktuálne úsilie venované návrhu medziodvetvovej legislatívy v oblasti udržateľnej správy a riadenia spoločností, ktorý Komisia plánuje predložiť v roku 2021. V prílohe 3 k posúdeniu vplyvu sa poskytuje súhrnný prehľad nákladov a prínosov, a najmä ich kvantifikácia. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Navrhované opatrenia majú zanedbateľný vplyv, pokiaľ ide o administratívnu záťaž.

V tomto návrhu politiky sa maximálne využíva potenciál digitalizácie na zníženie administratívnych nákladov. V opatrení 12 sa napríklad navrhuje zavedenie elektronického systému výmeny informácií o batériách, ktorý bude obsahovať informácie o každom modeli prenosných a priemyselných batérií uvádzanom na trh. Podľa opatrenia 12 sa má pas batérie vydávať pre každú jednu priemyselnú batériu a batériu pre elektrické vozidlá uvádzanú na trh. Vývoj systému výmeny informácií a vydávania pasov bude znamenať vysoké náklady pre Komisiu aj podniky. Orgány členských štátov a Komisia v nich však získajú silný nástroj na vymáhanie plnenia povinností stanovených v navrhovanom nariadení, ako aj nástroj získavania informácií o trhu slúžiaci na revidovanie a dolaďovanie povinností v budúcnosti. •Základné práva Návrh nemá dôsledky na ochranu základných práv. 4.VPLYV NA ROZPOČET V návrhu sa predpokladá využívanie personálnych a finančných zdrojov na nákup údajov a služieb. Očakáva sa, že niektoré personálne požiadavky sa splnia využitím existujúcich pridelených zdrojov v prípade Komisie, Spoločného výskumného centra (JRC) a Európskej chemickej agentúry (ECHA). Potreby personálnych zdrojov z Komisie budú pokryté zamestnancami GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR. K týmto zamestnancom pribudne ďalší personál, ktorý sa má riadiacemu GR prideliť v rámci ročného postupu prideľovania a podľa rozpočtových obmedzení. Návrh obsahuje niekoľko článkov, v ktorých sa podrobnejšie opisujú ďalšie pracovné činnosti potrebné na doplnenie nariadenia. Tieto články by sa mali prijať vykonávacími/delegovanými aktmi v časovom horizonte troch až ôsmich rokov. Budú sa týkať: overovania súladu s požiadavkami na udržateľnosť, systému kontroly súladu, ako aj informovania a označovania v súvislosti s nakladaním s odpadom. Podrobný zoznam týchto plánovaných opatrení sa uvádza ďalej: ·činnosti nadväzujúce na normalizačné práce výborov CEN/CENELEC, ·vypracovanie spoločných špecifikácií týkajúcich sa: i) výkonnosti a trvanlivosti nedobíjateľných prenosných batérií; ii) výkonnosti a trvanlivosti dobíjateľných priemyselných batérií a iii) bezpečnosti stacionárnych batériových systémov uskladňovania energie, ·podpora vypracovania harmonizovaných pravidiel výpočtu pre: i) vyhlásenie o uhlíkovej stope (vrátane revízie pravidiel pre kategórie environmentálnej stopy výrobkov týkajúce sa batérií pre elektrické vozidlá a dobíjateľných priemyselných batérií) a ii) výpočet výkonnostných tried vzhľadom na uhlíkovú stopu v prípade batérií pre elektrické vozidlá a dobíjateľných priemyselných batérií, ·podpora vypracovania harmonizovaných pravidiel výpočtu pre: i) recyklovaný obsah batérií pre elektrické vozidlá a dobíjateľných priemyselných batérií; ii) úrovne recyklačnej efektivity; iii) materiálové zhodnotenie a iv) klasifikáciu odpadu, ·vypracovanie usmernenia o odstrániteľnosti a nahraditeľnosti prenosných batérií, ·zavedenie elektronického systému výmeny informácií na predkladanie informácií o batériách pre elektrické vozidlá a dobíjateľných priemyselných batériách, ·vypracovanie kritérií zeleného verejného obstarávania batérií, ·zmena zoznamu odpadov uvedeného v rozhodnutí Komisie 2000/532/ES, ·uskutočnenie posúdenia rizika týkajúceho sa látok používaných v batériách a riadenie tohto rizika, ·zmena oznamovacích povinností. Komisiu pri určitých nevyhnutných technických prácach významne podporí Spoločné výskumné centrum. Sumou 6,2 milióna EUR sa budú financovať potrebné štúdie a administratívna dohoda so Spoločným výskumným centrom týkajúca sa podpory Komisie pri vykonávaní viacerých pracovných činností uvedených v nasledujúcich zarážkach: ·vypracovanie spoločných špecifikácií pre: i) výkonnosť a trvanlivosť prenosných batérií na všeobecné použitie; ii) výkonnosť a trvanlivosť dobíjateľných priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá a iii) bezpečnosť stacionárnych batériových systémov uskladňovania energie, ·vypracovanie harmonizovaných pravidiel pre: i) triedený zber prenosných batérií; ii) vyhlásenie o uhlíkovej stope; iii) výpočet uhlíkovej stopy, recyklovaného obsahu a úrovne recyklačnej efektivity a iv) výpočet výkonnostných tried vzhľadom na uhlíkovú stopu týkajúcich sa batérií pre elektrické vozidlá a dobíjateľných priemyselných batérií, ·analýza kritérií zeleného verejného obstarávania (vrátane konzultácií so zainteresovanými stranami v oblasti verejného obstarávania a preskúmania zákonnosti navrhovaných pravidiel verejného obstarávania),

·podpora usmernenia o odstrániteľnosti a nahraditeľnosti prenosných batérií, ·podpora vypracovania cielených zmien položiek európskeho katalógu odpadov, ktoré sa týkajú batérií, ·podpora ukončenia používania nedobíjateľných prenosných batérií na všeobecné použitie, ·podpora požiadaviek v oblasti označovania, ·vypracovanie kritérií zeleného verejného obstarávania. Agentúra ECHA okrem toho Komisiu podporí pri riešení otázok nakladania s látkami obsiahnutými v batériách, ako aj v kontexte ich regulačného obmedzovania v rámci existujúcich činností podľa nariadenia REACH. V súvislosti s tým bude v agentúre ECHA potrebný celkový personál pozostávajúci z dvoch nových dočasných zamestnancov s ekvivalentom plného pracovného času (AD 5 – 7) (s priemernými nákladmi vo výške 144 000 EUR ročne počas siedmich rokov a aj po ich uplynutí). Okrem toho bude na zlepšenie vedomostnej základne, pomoc s informovaným stanovovaním priorít a pracovným plánom potrebný jeden zmluvný zamestnanec s ekvivalentom plného pracovného času (ZZ FS III, s priemernými nákladmi vo výške 69 000 EUR ročne počas troch rokov). Tento pracovný plán by mal vychádzať zo štúdie slúžiacej na rozvoj aktuálnych poznatkov agentúry ECHA o tom, ako sa v odvetví batérií nakladá s nebezpečnými chemickými látkami, s cieľom identifikovať príslušné látky, v prípade ktorých bude v budúcnosti potrebné regulačné riadenie rizika. Táto štúdia bude podľa odhadov stáť 400 000 EUR (v priebehu troch rokov), cieľom je externe zabezpečiť časť výskumných potrieb. GR GROW odhaduje, že vývoj navrhovaného elektronického systému výmeny informácií o batériách bude stáť približne 10 miliónov EUR. V štúdii uskutočniteľnosti, ktorá sa má začať realizovať v roku 2021, sa bude posudzovať aj to, aká štruktúra je pre navrhovaný elektronický systém výmeny informácií najlepšia a aké služby by mal systém poskytovať. Európska komisia bude zodpovedať za rokovania o nariadení, jeho všeobecné vykonávanie, ako aj za prijatie všetkých vykonávacích/delegovaných aktov predpokladaných v nariadení. To si bude vyžadovať: i) úsilie Spoločného výskumného centra a agentúry ECHA a ii) bežné rozhodovacie procesy vrátane konzultácií so zainteresovanými stranami a komitologických postupov. V súčasných finančných simuláciách sa počíta iba s dvoma zamestnancami s funkčnou skupinou AD s ekvivalentom plného pracovného času, ktorí budú vykonávať riadiace úlohy, t. j. i) rokovať o nariadení a zaoberať sa jeho všeobecným vykonávaním, ako aj ii) rôznymi prípravnými prácami a navrhovaním sekundárnych právnych predpisov podľa lehôt stanovených v nariadení o batériách. Technické úlohy môže vykonávať jeden vyslaný národný expert s ekvivalentom plného pracovného času (vzhľadom na očakávaný harmonogram) a zmluvní zamestnanci. Z dvoch pracovných miest AD bolo jedno interne prerozdelené v rámci GR ENV. Náklady na personál v Komisii dosahujú celkovú výšku 3 075 000 EUR, ako to vyplýva z najnovšej aktualizácie nákladov na personál Komisie uvedenej na webovej stránke GR BUDG: https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx . Treba poznamenať, že informácie uvedené v legislatívnom finančnom výkaze sú v súlade s návrhom VFR na obdobie po roku 2020. V období 2021 – 2029 budú potrebné ďalšie zdroje na dosiahnutie pokroku v týchto oblastiach: i) vypracovanie noriem a spoločných špecifikácií v oblasti výkonnosti a trvanlivosti batérií; ii) vypracovanie harmonizovaných pravidiel výpočtu v oblasti triedeného zberu prenosných batérií, vyhlásenia o uhlíkovej stope, výpočtu výkonnostných tried vzhľadom na uhlíkovú stopu a výpočtu recyklovaného obsahu a úrovní recyklačnej efektivity; iii) vypracovanie usmernenia o odstrániteľnosti a nahraditeľnosti prenosných batérií; iv) rozhodnutie o formátoch a vývoj systémov na prijímanie podaní v súvislosti s elektronickou výmenou informácií a v) vypracovanie kritérií zeleného verejného obstarávania. Zdroje na štúdie a administratívne dojednania v tomto kontexte budú pokryté z programu LIFE v celkovej výške približne 4,7 milióna EUR a z rozpočtového riadka Fungovanie a rozvoj vnútorného trhu s tovarom a so službami vo výške 10,7 milióna EUR. Rozpočet návrhu sa predkladá v bežných cenách s výnimkou rozpočtovej zložky týkajúcej sa agentúry ECHA, v prípade ktorej boli mzdy indexované na úrovni 2 % rastu ročne. Na zvýšenie finančnej podpory určenej pre agentúru ECHA budú potrebné ďalšie zdroje. V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu sa uvádza vplyv na rozpočtové, ako aj ľudské a administratívne zdroje. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Cieľom navrhovanej zmeny klasifikácie batérií je aktualizovať existujúce pravidlá tak, aby sa vzťahovali na všetky batérie vrátane možných nových typov. Pravidlami monitorovania sa bude musieť zabezpečiť zamýšľané vykonávanie a presadzovanie nových opatrení. Stanovenie nového cieľa miery zberu prenosných batérií si vyžaduje monitorovanie miery zberu v členských štátoch. Uvedená miera bola v prípade aktuálneho cieľa stanovená na 45 % a zahŕňala každoročný zber informácií z členských štátov vykonávaný Eurostatom. Stanovenie nového cieľa by preto nemalo viesť k vzniku dodatočných oznamovacích povinností. Vytvorenie systému oznamovania údajov o automobilových a priemyselných batériách si vyžaduje zber informácií, ktoré sa už získavajú na vnútroštátnej úrovni. V prípade automobilových batérií a batérií pre elektrické vozidlá by sa daný systém oznamovania údajov mohol vytvoriť ako doplnok k systému zriadenému na základe smernice o vozidlách po dobe životnosti. Cieľ recyklačnej efektivity pre lítiové batérie je stanovený na úrovni 65 %, a to od roku 2025. Eurostat od roku 2014 každoročne zbiera údaje o úrovniach recyklačnej efektivity olovených, kadmiových a ďalších batérií. Išlo by teda o menšie doplnenie s cieľom zahrnúť medzi štandardne zbierané údaje aj údaje o recyklačnej efektivite lítia. Povinnosť oznamovať údaje o uhlíkovej stope spojenej s celkovým životným cyklom batérií uvádzaných na trh (okrem fázy používania) si vyžaduje vytvorenie IT nástroja, ktorý bude zhotoviteľom umožňovať priame zadávanie informácií. V nadväznosti na prijaté pravidlá Komisia plánuje ponúknuť webový nástroj a bezplatný prístup k archívom sekundárnych súborov údajov, a tak uľahčiť proces výpočtu uhlíkovej stopy. Predkladané údaje by sa mohli využiť na stanovenie referenčných hodnôt emisií skleníkových plynov, na posúdenie toho, či sa zavedením výkonnostných tried vzhľadom na intenzitu skleníkových plynov podarí zlepšiť uhlíkovú stopu a environmentálne vlastnosti batérií, ako aj na posúdenie potreby ďalších stimulov a/alebo opatrení týkajúcich sa kondicionality trhu. Podobne by sa mala zaviesť povinnosť uvádzať v technickej dokumentácii informácie o výkonnosti a trvanlivosti. V závislosti od typu batérie by sa mali tieto informácie sprístupňovať aj na internete v databáze batérií a/alebo v pase batérie.

Výrobcovia by museli poskytovať informácie o množstve recyklovaného obsahu podľa harmonizovanej metodiky. Pokiaľ ide o odstrániteľnosť, mali by sa posilniť súčasné povinnosti. V oblasti nahraditeľnosti sa navrhujú nové ustanovenia. Ustanovenia týkajúce sa vyhlásenia o uhlíkovej stope a vyhlásenia o recyklovanom obsahu, ako aj politiky náležitej starostlivosti v súvislosti so zodpovedným získavaním surovín by si vyžadovali overovanie treťou stranou, ktoré by v zásade vykonávali notifikované orgány. Za kontrolu platnosti informácií poskytovaných na účely plnenia všetkých povinností vyplývajúcich z nariadenia by mali zodpovedať vnútroštátne orgány zodpovedné za dohľad nad trhom. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Keďže právnym nástrojom je nariadenie, ktoré je v členských štátoch priamo uplatniteľné, vysvetľujúci dokument nie je potrebný. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Kapitola I nariadenia obsahuje všeobecné ustanovenia. V článku 1 sa uvádza, že v nariadení sa stanovujú požiadavky na udržateľnosť, bezpečnosť a označovanie s cieľom umožniť uvádzanie batérií na trh a do prevádzky, ako aj požiadavky na zber, spracovanie a recykláciu použitých batérií. Nariadenie sa vzťahuje na všetky typy batérií a uvádzajú sa v ňom štyri kategórie batérií, konkrétne prenosné batérie, automobilové batérie, batérie pre elektrické vozidlá a priemyselné batérie. Článok 2 obsahuje vymedzenie pojmov. V článku 3 sa stanovuje zásada voľného pohybu batérií, ktoré zodpovedajú požiadavkám predmetného nariadenia, na jednotnom trhu. V článku 4 sa sumarizuje, v ktorých ustanoveniach sú uvedené a obsiahnuté spresnenia požiadaviek na udržateľnosť, bezpečnosť a označovanie, pričom sa v ňom náležite odkazuje na kapitoly II a III. V súvislosti s inými aspektmi nesmú batérie predstavovať riziko pre ľudské zdravie, bezpečnosť, majetok alebo životné prostredie. Článok 5 sa týka požiadavky, na základe ktorej musia členské štáty vymenovať jeden alebo viaceré príslušné orgány na riešenie problematiky fázy konca životnosti batérií. V kapitole II nariadenia sa stanovujú požiadavky na udržateľnosť a bezpečnosť. V článku 6 a prílohe I sa stanovujú obmedzenia používania nebezpečných látok v batériách, najmä ortuti a kadmia. V článku 7 a prílohe II sa stanovujú pravidlá týkajúce sa uhlíkovej stopy batérií pre elektrické vozidlá a dobíjateľné priemyselné batérie. Požiadavky sú rozdelené do niekoľkých fáz, pričom prvú tvorí požiadavka na informácie v podobe vyhlásenia o uhlíkovej stope. V ďalšej fáze sa batérie klasifikujú do výkonnostných tried vzhľadom na uhlíkovú stopu. Vzhľadom na výsledky špecializovaného posúdenia vplyvu budú batérie napokon musieť dosahovať maximálne limity uhlíkovej stopy počas životného cyklu. Harmonogram týkajúci sa týchto troch požiadaviek je stanovený tak, že do 1. júla 2024 je potrebné splniť požiadavku na vyhlásenie o uhlíkovej stope, do 1. januára 2026 požiadavku na výkonnostné triedy a do 1. júla 2027 požiadavku na maximálne limity uhlíkovej stopy počas životného cyklu. V článku 8 sa vyžaduje, aby technická dokumentácia týkajúca sa priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie, ktoré ako aktívne materiály obsahujú kobalt, olovo, lítium alebo nikel, od 1. januára 2027 obsahovala informácie o konkrétnom množstve uvedených zhodnotených materiálov, ktoré sa nachádza v jednotlivých modeloch a šaržiach batérií, a to podľa jednotlivých výrobných podnikov. Od 1. januára 2030 bude nevyhnutné, aby bol v aktívnych materiáloch, ktoré sa vyskytujú v uvedených batériách, obsiahnutý tento minimálny podiel kobaltu, olova, lítia alebo niklu získaného z odpadu s obsahom týchto kovov: 12 % kobaltu; 85 % olova, 4 % lítia a 4 % niklu. Od 1. januára 2035 sa minimálny podiel zhodnoteného kobaltu, lítia alebo niklu zvýši na 20 % v prípade kobaltu, 10 % v prípade lítia a 12 % v prípade niklu. V prípade olova zostane minimálny podiel na úrovni 85 %. V opodstatnených a náležitých prípadoch vzhľadom na dostupnosť alebo nedostatok kobaltu, olova, lítia alebo niklu zhodnoteného z odpadu bude Komisia splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým sa tieto ciele zmenia. V článku 9 a prílohe III sa vyžaduje, aby sa od 1. januára 2026 prenosné batérie na všeobecné použitie uvádzali na trh iba vtedy, ak spĺňajú parametre elektrochemickej výkonnosti a trvanlivosti. Komisia bude mať právomoc prijímať delegované akty s cieľom stanoviť minimálne požiadavky týkajúce sa týchto parametrov a meniť ich vzhľadom na dosiahnutý vedecko-technický pokrok. Do 31. decembra 2030 Komisia posúdi uskutočniteľnosť opatrení na ukončenie používania nedobíjateľných prenosných batérií na všeobecné použitie a na tento účel podá správu Európskemu parlamentu a Rade a zváži podniknutie náležitých opatrení vrátane prijatia legislatívnych návrhov. V článku 10 a prílohe IV sa stanovuje požiadavka na informácie o parametroch elektrochemickej výkonnosti a trvanlivosti pre dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie. Od 1. januára 2026 musia dobíjateľné priemyselné batérie spĺňať minimálne hodnoty, ktoré bude mať Komisia právomoc prijať prostredníctvom delegovaného aktu. V článku 11 sa od zhotoviteľov vyžaduje, aby prístroje, v ktorých sú zabudované prenosné batérie, navrhovali tak, aby koncový používateľ alebo nezávislý prevádzkovateľ mohol použité batérie jednoducho vybrať a vymeniť.

V článku 12 a prílohe V sa vyžaduje, aby boli stacionárne batériové systémy uskladňovania energie počas bežnej prevádzky a používania bezpečné, pričom sa musí predložiť aj dôkaz o úspešnom testovaní bezpečnostných parametrov stanovených v prílohe V, pri ktorom by sa mali využiť najmodernejšie testovacie metodiky. Komisia bude mať právomoc prostredníctvom delegovaného aktu zmeniť bezpečnostné požiadavky stanovené v prílohe V, na ktoré sa má prihliadať pri testovaní bezpečnosti batérie. V kapitole III nariadenia sa stanovujú požiadavky na označovanie a informácie. V článku 13 a prílohe VI sa vyžaduje, aby boli od 1. januára 2027 batérie viditeľne, čitateľne a nezmazateľne označené tak, aby obsahovali potrebné informácie, na základe ktorých bude možná identifikácia batérií a ich kľúčových vlastností. Rôzne etikety na batérii alebo jej balení musia obsahovať informácie o životnosti, kapacite nabíjania, požiadavke na triedený zber, prítomnosti nebezpečných látok a bezpečnostných rizikách. V závislosti od konkrétneho typu batérie musí kód QR, ktorý je na nej vytlačený alebo vyrazený, poskytovať prístup k informáciám týkajúcim sa predmetnej batérie. Komisia bude mať právomoc prostredníctvom vykonávacieho aktu zaviesť harmonizované špecifikácie týkajúce sa určitých požiadaviek na označovanie. V článku 14 sa vyžaduje, aby dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá obsahovali systém riadenia batérie, v ktorom budú uložené informácie a údaje potrebné na určenie stavu a očakávanej životnosti batérií v súlade s parametrami stanovenými v prílohe VII. Prístup k údajom o týchto parametroch v systéme riadenia batérie sa bude poskytovať právnickým alebo fyzickým osobám, ktoré si batériu legálne zakúpili, alebo všetkým tretím osobám konajúcim v ich mene, a to kedykoľvek na účely vyhodnotenia zostatkovej hodnoty batérie, na účely zjednodušenia opätovného použitia, zmeny účelu použitia alebo repasovania batérie, ako aj na účely sprístupnenia batérie nezávislým agregátorom prevádzkujúcim virtuálne elektrárne v elektrizačnej sústave. Kapitola IV obsahuje pravidlá posudzovania zhody batérií a z väčšej časti ju tvoria štandardné ustanovenia. V tejto súvislosti treba spomenúť článok 17 a článok 18. Článok 17 sa týka postupov posudzovania zhody a stanovujú sa v ňom dva rôzne postupy posudzovania v závislosti od konkrétnej posudzovanej výrobkovej požiadavky. V prílohe VIII sa podrobne opisujú uplatniteľné postupy. Vzhľadom na vývoj na trhu s batériami alebo v hodnotovom reťazci v oblasti batérií môže Komisia prostredníctvom delegovaného aktu zmeniť postupy posudzovania zhody s cieľom zaradiť do daného postupu kroky overovania a zmeniť modul posudzovania. Článok 18 sa týka EÚ vyhlásenia o zhode, v ktorom sa uvádza, že bola preukázaná zhoda s požiadavkami nariadenia na udržateľnosť, bezpečnosť a označovanie. V prílohe IX k nariadeniu sa podrobne stanovuje modelová štruktúra EÚ vyhlásenia o zhode. Kapitola V sa zaoberá notifikáciou orgánov posudzovania zhody a z väčšej časti ju tvoria štandardné ustanovenia. Niektoré ustanovenia sú upravené na účely posilnenia nezávislosti notifikovaných orgánov. Na tento účel treba spomenúť články 23, 25, 27, 28 a 33. V článku 23 sa stanovujú požiadavky týkajúce sa notifikujúcich orgánov. Notifikujúce orgány musia byť pri svojej činnosti objektívne a nestranné a musia chrániť dôvernosť informácií, ktoré získajú. Napriek tomu by mali byť schopné vymieňať si informácie o notifikovaných orgánoch s vnútroštátnymi orgánmi, notifikujúcimi orgánmi iných členských štátov a Komisiou, a tak zabezpečovať konzistentnosť posudzovania zhody. Článok 25 obsahuje požiadavky týkajúce sa notifikovaných orgánov. Notifikovaný orgán a jeho zamestnanci by mali mať možnosť zachovať si nezávislosť od hospodárskych subjektov v hodnotovom reťazci v oblasti batérií a od ďalších spoločností, najmä od zhotoviteľov batérií, obchodných partnerov výrobcov batérií, investorov disponujúcich akciami v podnikoch vlastnených zhotoviteľmi batérií, ako aj od ostatných notifikovaných orgánov a obchodných združení notifikovaných orgánov či materských spoločností a dcérskych spoločností týchto orgánov. Článok 27 sa zaoberá dcérskymi spoločnosťami notifikovaných orgánov a využívaním subdodávateľov týmito orgánmi. Hoci sa akceptuje, že notifikované orgány zadávajú časť svojich činností spojených s posudzovaním zhody subdodávateľom alebo zverujú úlohy dcérskym spoločnostiam, je potrebné zabezpečiť, aby určité činnosti a rozhodovacie procesy vykonával výlučne ten notifikovaný orgán, ktorý uskutočňuje posudzovanie zhody. Článok 28 sa týka žiadosti o notifikáciu. Podľa článku 25 by mal byť notifikovaný orgán schopný svoju nezávislosť dokumentačne podložiť a príslušnú dokumentáciu poskytnúť notifikujúcemu orgánu. Článok 33 sa týka operačných povinností notifikovaných orgánov. V prípade záporného rozhodnutia o certifikácii by mal mať hospodársky subjekt možnosť predmetnú dokumentáciu k batérii doplniť ešte pred vydaním druhého a záverečného rozhodnutia orgánu posudzovania zhody, ktoré sa týka certifikácie. V kapitole VI sa stanovujú povinnosti hospodárskych subjektov. Ustanovenia sú štandardné, treba však spomenúť článok 39. V článku 39 a v prílohe X sa vyžaduje zavedenie politík náležitej starostlivosti pre dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá uvádzané na jednotný trh. Komisia má právomoc preskúmať zoznam látok a kategórie rizík, ktorých sa týka táto povinnosť. Kapitola VII obsahuje povinnosti týkajúce sa nakladania s batériami po skončení ich životnosti. Zdá sa, že je relevantné osobitne odkazovať na ustanovenia o registrácii, rozšírenej zodpovednosti výrobcu, zbere, spracovaní a recyklovaní vrátane úrovní recyklačnej efektivity, ako aj na ustanovenia týkajúce sa informácií o skončení životnosti, ustanovenia o zmene účelu batérií či ustanovenia o oznamovaní údajov o batériách. Pravidlami, ktoré obsahuje táto kapitola, sa nahrádzajú príslušné pravidlá uvedené v smernici 2006/66/ES, ktorá sa zrušuje s účinnosťou od 1. júla 2023. V článku 46 sa vyžaduje, aby členské štáty zriadili register na monitorovanie toho, či výrobcovia plnia požiadavky týkajúce sa nakladania s batériami po skončení ich životnosti. Tento register bude spravovať príslušný orgán členského štátu. Výrobcovia sú povinní sa zaregistrovať, pričom registrácia sa udelí na základe žiadosti, ktorá musí obsahovať všetky informácie uvedené v článku. V článku 47 sa stanovuje rozšírená zodpovednosť výrobcu za batérie, ktoré sa do členského štátu dodávajú po prvýkrát. Obsahuje požiadavku, aby výrobcovia batérií zabezpečili plnenie povinností v oblasti nakladania s odpadom. Na účely plnenia svojich povinností môžu výrobcovia zároveň fungovať kolektívne, a to v organizácii zodpovednosti výrobcov. Táto zodpovednosť sa týka predovšetkým povinností v oblasti financovania a organizovania triedeného zberu a spracovania použitých batérií, oznamovania údajov príslušnému orgánu, podpory triedeného zberu batérií a poskytovania informácií vrátane aspektov týkajúcich sa konca životnosti batérií. V článku 48 sa stanovuje, že výrobcovia musia jednotlivo alebo prostredníctvom organizácie zodpovednosti výrobcov zabezpečovať zber všetkých použitých prenosných batérií, a to bez ohľadu na ich charakter, značku či pôvod. Na tento účel vytvoria v spolupráci s ďalšími zaangažovanými prevádzkovateľmi vrátane distribútorov, spracovateľov odpadu z elektrických zariadení a vozidiel po dobe životnosti, verejných orgánov a dobrovoľných zberných miest sieť zberných miest, ktorú bude môcť koncový používateľ využívať bezplatne. Výrobcovia sú ďalej povinní zaviesť potrebné praktické opatrenia týkajúce sa zberu a prevozu použitých batérií z týchto zberných miest, aby sa zabezpečilo následné spracovanie a recyklácia použitých prenosných batérií. Výrobcovia použitých prenosných batérií sú povinní plniť ciele zberu stanovené v článku. Opatrenia v oblasti zberu podliehajú povoleniu príslušného orgánu, ktorý musí overiť, či si výrobcovia plnia povinnosti v oblasti zberu použitých prenosných batérií a či dosahujú stanovené ciele. V článku 49 sa vyžaduje, aby výrobcovia automobilových batérií, priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá jednotlivo alebo prostredníctvom organizácie zodpovednosti výrobcov zabezpečovali zber všetkých použitých automobilových batérií, priemyselných batérií a batérií z elektrických vozidiel. Tento zber musí byť bezplatný a nesmie sa podmieňovať povinnosťou, aby si koncový používateľ zakúpiť novú batériu. Výrobca musí od koncových používateľov alebo z dostupných zberných miest spätne preberať použité automobilové batérie, priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá v spolupráci s distribútormi týchto typov batérií, so zariadeniami na spracovanie a recykláciu odpadu z elektrických a elektronických zariadení a vozidiel po dobe životnosti, s verejnými orgánmi a tretími stranami nakladajúcimi s odpadom v ich mene.

V článku 55 sa stanovujú miery zberu použitých prenosných batérií, ktoré majú dosiahnuť členské štáty, s aktuálnou výnimkou týkajúcou sa použitých batérií z ľahkých dopravných prostriedkov. Miery zberu sa budú postupne zvyšovať tak, aby sa do konca roka 2025 zabezpečil zber 65 % a do konca roka 2030 zber 70 % použitých prenosných batérií. V článku 56 sa stanovujú požiadavky, ktoré musia spĺňať spracovateľské zariadenia a ktoré sa týkajú náležitého spracovania a recyklácie všetkých zozbieraných použitých batérií. Ak sa na zariadenia na spracovanie odpadu a procesy spracovania odpadu vzťahuje smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách, bude sa na ne vzťahovať aj naďalej. V každom prípade sa spracovanie musí vykonávať s využitím najlepších dostupných techník a na základe požiadaviek, ktoré sa podrobne stanovujú v prílohe XII časti A. Vzhľadom na hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v článku 4 smernice 2008/98/ES sa batérie nesmú ukladať na skládky ani spaľovať. Článok 57 sa týka cieľov týkajúcich sa úrovní recyklačnej efektivity a materiálového zhodnocovania, pričom sa v ňom stanovuje, že všetky zozbierané použité batérie sa musia recyklovať. Recyklačné procesy musia dosahovať minimálne úrovne recyklačnej efektivitu stanovené v prílohe XII, ktoré sa budú časom zvyšovať. Tieto požiadavky sa stanovujú pre olovené, niklovo-kadmiové, lítiové a ďalšie batérie. Článok 59 obsahuje požiadavky na činnosti týkajúce sa zmeny účelu použitia a repasovania s cieľom druhotného využitia priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá. Obsahuje požiadavky na zjednodušenie tejto činnosti, ako je požiadavka na výrobcov príslušných batérií, aby prevádzkovateľom zaoberajúcim sa zmenou účelu použitia poskytovali prístup k systému riadenia batérie na určenie jej stavu. Takisto sa v ňom stanovujú povinnosti pre osoby vykonávajúce zmenu účelu použitia alebo repasovania batérií, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa preskúmanie, testovanie výkonnosti, balenie a preprava batérií a ich komponentov vykonávali na základe primeranej kontroly kvality a podľa bezpečnostných pokynov. Osoby vykonávajúce činnosti zmeny účelu použitia alebo repasovania batérií musia zabezpečiť, aby batéria so zmeneným účelom použitia alebo repasovaná batéria zodpovedala pri uvedení na trh tomuto nariadeniu a ďalším príslušným právnym predpisom, ako aj technickým požiadavkám na svoj konkrétny účel použitia. Ak sa však preukáže, že batéria so zmeneným účelom použitia alebo repasovaná batéria bola uvedená na trh pred tým, ako začali platiť určité požiadavky týkajúce sa uhlíkovej stopy, recyklovaného obsahu, výkonnosti a trvanlivosti, ako aj náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci (uvedené v článkoch 7, 8, 10 a 39 nariadenia), na danú batériu so zmeneným účelom použitia alebo repasovanú batériu sa nebudú vzťahovať povinnosti vyplývajúce z týchto ustanovení. Na účely zdokumentovania, že batéria už nie je odpadom, musí prevádzkovateľ vykonávajúci príslušnú činnosť na žiadosť príslušného orgánu preukázať: 1. doklad o hodnotení stavu alebo testovaní batérie; 2. istotu ďalšieho použitia (na základe faktúry alebo kúpnej zmluvy) a 3. náležitú ochranu pred poškodením počas prepravy, nakladania a vykladania. Tieto informácie budú sprístupnené koncovým používateľom a tretím stranám konajúcim v ich mene za rovnocenných podmienok, a to ako súčasť technickej dokumentácie pripojenej k batérii so zmeneným účelom použitia pri jej uvádzaní na trh alebo do prevádzky. Článok 60 obsahuje požiadavky na poskytovanie informácií o použitých batériách. Patria k nim povinnosti výrobcov alebo organizácií zodpovednosti výrobcov voči koncovým používateľom a distribútorom týkajúce sa ich prínosu k spracovaniu batérií po skončení ich životnosti. V článku sa stanovujú aj povinnosti v oblasti poskytovania informácií distribútorom a prevádzkovateľom zapojeným do zberu a spracovania odpadu, ktoré sa týkajú bezpečnosti počas zberu a uskladňovania použitých batérií, ako aj povinnosti v oblasti poskytovania informácií týmto prevádzkovateľom, ktoré slúžia na uľahčenie odstraňovania použitých batérií a na ich následné spracovanie. Článok 61 sa týka povinnosti príslušných prevádzkovateľov v oblasti nakladania s odpadom oznamovať príslušnému orgánu údaje o nakladaní s použitými batériami. Patria sem predovšetkým požiadavky na výrobcov alebo organizácie zodpovednosti výrobcov konajúce v ich mene, podľa ktorých majú oznamovať počet batérií uvedených na trh, počet použitých batérií zozbieraných a odoslaných na spracovanie a recykláciu, a požiadavky na prevádzkovateľov recyklácie, podľa ktorých majú oznamovať údaje o použitých batériách vstupujúcich do procesu recyklácie, o úrovniach recyklačnej efektivity a úrovniach zhodnotenia materiálov získaných z použitých batérií, ako aj o počte spracovaných a recyklovaných batérií. Článok 62 sa týka oznamovania údajov Komisii členskými štátmi. Členské štáty musia Komisii za každý kalendárny rok oznámiť informácie podľa typu batérie a jej chemického zloženia, ktoré sa týkajú počtu batérií po prvýkrát dodaných v rámci územia daného členského štátu na distribúciu alebo použitie, počtu riadne zozbieraných použitých batérií, ako aj údaje o dosiahnutých úrovniach recyklácie, ako aj o tom, či sa podarilo dosiahnuť úrovne recyklačnej efektivity a úrovne materiálového zhodnotenia stanovené v nariadení. Komisia stanoví formát oznamovania vo vykonávajúcich aktoch. Kapitola VIII sa týka elektronickej výmeny informácií. Článok 64 sa týka systému elektronickej výmeny informácií, ktorý Komisia zavedie do 1. januára 2026. Systém bude obsahovať informácie a údaje o dobíjateľných priemyselných batériách a batériách pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie, ako sa to stanovuje v prílohe XIII. Tieto informácie a údaje budú triediteľné a vyhľadávateľné, a to s dodržaním otvorených noriem pre používanie tretími stranami. Príslušné hospodárske subjekty budú môcť zadávať do systému informácie v strojovo čitateľnom formáte. Komisia bude prostredníctvom tohto systému uverejňovať určité informácie uvedené v článku 62, pričom vo vykonávacom akte stanoví podrobnosti týkajúce sa štruktúry predmetného systému, formátu, v ktorom sa majú tieto informácie predkladať, a pravidiel prístupu, výmeny, správy, skúmania, uverejňovania a opätovného využívania informácií a údajov v danom systéme. Článok 65 sa týka pasu batérie a vyžaduje sa v ňom, aby mali do 1. januára 2026 všetky priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá, ktoré sa uvádzajú na trh, elektronický záznam. Záznamy musia byť pre každú batériu jedinečné, aby ju bolo možné identifikovať na základe jedinečného identifikátora. Pas batérie bude prepojený s informáciami o základných vlastnostiach jednotlivých typov a modelov batérií, ktoré sú uložené v dátových zdrojoch systému zavedeného na základe článku 64, a bude dostupný na internete. V kapitole IX sa stanovujú štandardné ustanovenia o dohľade nad trhom. Na základe článku 69 majú orgány dohľadu nad trhom možnosť žiadať od hospodárskych subjektov prijatie nápravných opatrení, ak sa zistí, že batéria nevyhovuje požiadavkám alebo hospodársky subjekt porušil povinnosť, ktorá mu vyplýva z pravidiel týkajúcich sa jednotného trhu alebo udržateľnosti, bezpečnosti, označovania a náležitej starostlivosti. Kapitola X sa týka zeleného verejného obstarávania, postupu zavádzania nových a zmeny existujúcich obmedzení nebezpečných látok a uznávania schém náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci Komisiou. Článok 70 sa týka zeleného verejného obstarávania a vyžaduje sa v ňom, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri obstarávaní batérií alebo výrobkov obsahujúcich batérie zvažovali vplyvy batérií na životné prostredie počas celého ich životného cyklu s cieľom zachovať ich na minimálnej úrovni. Na tento účel sa od verejných obstarávateľov a obstarávateľov vyžaduje, aby medzi technické špecifikácie a kritériá na vyhodnotenie ponúk zahrnuli požiadavky vyplývajúce z článkov 7 až 10, čím sa zabezpečí, že sa daný výrobok bude vyberať spomedzi výrobkov, ktoré počas svojho životného cyklu vykazujú výrazne nižšie environmentálne vplyvy. Komisia môže prostredníctvom delegovaných aktov zaviesť minimálne povinné kritériá zeleného verejného obstarávania. Článok 71 (popri ustanoveniach článku 6 a prílohy I) obsahuje postup zmeny obmedzení nebezpečných látok. Článok 72 sa týka schém náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci a ich uznávania Komisiou. Vlády, priemyselné združenia a zoskupenia zainteresovaných organizácií, ktoré vytvorili schémy náležitej starostlivosti a vykonávajú nad nimi dohľad, môžu požiadať Komisiu, aby uznala schémy náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci, ktoré vytvorili a na ktoré dohliadajú. Ak Komisia určí, že hospodársky subjekt dokáže vďaka účinnému vykonávaniu danej schémy náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci plniť požiadavku, ktorá sa týka zavedenia politiky náležitej starostlivosti, prijme vykonávací akt, ktorým tejto schéme udelí uznanie potvrdzujúce rovnocennosť s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. V kapitole XI sa stanovujú delegované právomoci a komitologický postup. V kapitole XII sa stanovuje zmena nariadenia (EÚ) 2109/1020. V kapitole XIII sa stanovujú záverečné ustanovenia. 2020/0353 (COD)

Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Európska zelená dohoda je stratégia rastu Európy, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov dosahovať nulové hodnoty a kde hospodársky rast nebude závislý od využívania zdrojov. Jedným zo základných predpokladov dosiahnutia cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 je odklon od využívania vozidiel na fosílne palivá a prechod na elektromobilitu. Treba zabezpečiť, aby sa na trhu v Únii uvádzali a predávali výrobky, ktorých zdroje, ale aj výroba majú udržateľný charakter – len vtedy budú výrobkové politiky Únie predstavovať prínos ku globálnemu znižovaniu emisií uhlíka. (2)Batérie sú teda dôležitým zdrojom energie a jedným z kľúčových faktorov udržateľného rozvoja, ekologickej mobility, čistej energie a klimatickej neutrality. Očakáva sa, že dopyt po batériách bude v nadchádzajúcich rokoch rýchlo rásť, najmä pokiaľ ide o cestné elektrické vozidlá, v ktorých sa využívajú batérie na účely trakcie, vďaka čomu sa čoraz viac zlepšuje globálne strategické postavenie tohto trhu. Vo významnej miere bude napredovať aj vedecko-technický pokrok v oblasti vývoja batériových technológií. Vzhľadom na strategický význam batérií a s cieľom poskytnúť všetkým zúčastneným prevádzkovateľom právnu istotu a zabrániť diskriminácii, prekážkam obchodu a narušeniam trhu s batériami je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa parametrov udržateľnosti, výkonnosti, bezpečnosti, zberu, recyklácie a druhotného využitia batérií, ako aj pravidlá týkajúce sa informácií o batériách. Treba vytvoriť harmonizovaný regulačný rámec na riešenie celého životného cyklu batérií, ktoré sa uvádzajú na trh v Únii. (3)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES priniesla zlepšenie environmentálnych vlastností batérií a zaviedli sa v nej isté spoločné pravidlá a povinnosti pre hospodárske subjekty, a to najmä prostredníctvom harmonizovaných pravidiel týkajúcich sa obsahu ťažkých kovov a označovania batérií, ako aj pravidiel a cieľov súvisiacich s nakladaním so všetkými použitými batériami s prihliadnutím na rozšírenú zodpovednosť výrobcu. (4)V správach Komisie o vykonávaní, vplyve a hodnotení smernice 2006/66/ES sa poukázalo nielen na dosiahnuté výsledky, ale aj na obmedzenia uvedenej smernice, najmä vzhľadom na zásadne zmenený kontext, ktorý sa vyznačuje strategickým významom batérií a ich čoraz intenzívnejším využívaním. (5)V strategickom akčnom pláne Komisie týkajúcom sa batérií sa stanovujú opatrenia na podporu úsilia, ktorého cieľom je vybudovať v Európe hodnotový reťazec v oblasti batérií zahŕňajúci ťažbu, udržateľné získavanie a spracovanie surovín, udržateľné materiály pre batérie, výrobu článkov, ako aj opätovné používanie a recykláciu batérií. (6)V Európskej zelenej dohode Komisia potvrdila záväzok vykonávať strategický akčný plán pre batérie a zaviazala sa navrhnúť právne predpisy v záujme zaistenia bezpečného, obehového a udržateľného hodnotového reťazca v oblasti batérií týkajúceho sa všetkých batérií, a to vrátane dodávok batérií pre rastúci trh s elektrickými vozidlami. (7)Rada vo svojich záveroch zo 4. októbra 2019 s názvom Viac obehovosti – prechod na udržateľnú spoločnosť vyzvala okrem iného na uplatňovanie súdržných politík sprevádzajúcich prechod na elektromobilitu, ktoré by slúžili na podporu rozvoja technológií zlepšujúcich udržateľnosť a obehovosť batérií. Rada okrem toho vyzvala na naliehavú revíziu smernice 2006/66/ES, ktorá by mala byť zameraná na všetky relevantné druhy batérií a materiálov a v rámci ktorej by sa malo predovšetkým prihliadať na špecifické požiadavky týkajúce sa lítia a kobaltu, ako aj na mechanizmus umožňujúci adaptáciu danej smernice na budúce zmeny batériových technológií. (8)V novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo prijatom 11. marca 2020 sa uvádza, že v návrhu nového regulačného rámca pre batérie sa zvážia pravidlá týkajúce sa recyklovaného obsahu a opatrenia na zlepšenie mier zberu a recyklácie všetkých batérií s cieľom zabezpečiť zhodnocovanie cenných materiálov a poskytnúť spotrebiteľom usmernenia, pričom sa v ňom bude riešiť otázka potenciálneho ukončenia používania nedobíjateľných batérií v prípade, že sú k dispozícii alternatívne riešenia. Okrem toho sa v ňom uvádza, že sa bude prihliadať na požiadavky udržateľnosti a transparentnosti v kontexte uhlíkovej stopy výroby batérií, etického získavania surovín a bezpečnosti dodávok v záujme uľahčenia opätovného použitia, zmeny účelu a recyklácie batérií.

(9)Riešenie celého životného cyklu všetkých batérií uvádzaných na trh Únie si vyžaduje stanovenie harmonizovaných požiadaviek na výrobky a ich uvádzanie na trh vrátane postupov posudzovania zhody, ako aj požiadaviek na komplexné riešenie fázy konca životnosti batérií. V záujme uzatvorenia materiálových cyklov treba stanoviť požiadavky týkajúce sa fázy konca životnosti výrobku s cieľom riešiť environmentálne vplyvy batérií a predovšetkým podporovať vytváranie trhov na recykláciu batérií a trhov s druhotnými surovinami získavanými z batérií. V záujme dosiahnutia plánovaných cieľov riešiť celý životný cyklus batérie v rámci jedného právneho nástroja, zabrániť prekážkam obchodu a narušeniu hospodárskej súťaže a chrániť integritu vnútorného trhu by pravidlá, ktorými sa stanovujú požiadavky týkajúce sa batérií, mali mať v celej Únii jednotný charakter pre všetkých prevádzkovateľov, aby sa členským štátom nevytváral priestor na ich rozdielne vykonávanie. Smernica 2006/66/ES by sa preto mala nahradiť nariadením. (10)Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na všetky typy batérií a akumulátorov uvádzaných na trh alebo do prevádzky v rámci Únie, či už sú uvádzané samostatne alebo ako zabudovaná súčasť prístrojov, prípadne sú pri elektrických a elektronických prístrojoch a vozidlách dodávané inak. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez ohľadu na to, či ide o batériu navrhnutú špecificky pre daný výrobok alebo o batériu na všeobecné použitie, a bez ohľadu na to, či je zabudovaná do výrobku alebo sa dodáva spolu s výrobkom, v ktorom sa má použiť, alebo samostatne. (11)Výrobky uvádzané na trh ako sady batérií, ktoré sú batériami alebo súpravami článkov navzájom prepojenými a/alebo zapuzdrenými do vonkajšieho obalu tak, aby tvorili jeden celok, ktorý by koncový užívateľ nemal rozdeľovať alebo otvárať, a ktoré zodpovedajú vymedzeniu pojmu „batérie“, by mali podliehať požiadavkám uplatniteľným na batérie. Výrobky uvádzané na trh ako batériové moduly, ktoré zodpovedajú vymedzeniu pojmu „sada batérií“, by mali podliehať požiadavkám uplatniteľným na sady batérií. (12)V rámci širokého rozsahu pôsobnosti nariadenia je vhodné rozlišovať medzi rôznymi kategóriami batérií v súlade s ich návrhom a použitím, a to nezávisle od chemického zloženia batérie. Vzhľadom na nový vývoj v oblasti používania batérií by sa mala ďalej rozvinúť klasifikácia batérií podľa smernice 2006/66/ES na prenosné batérie na jednej strane a na priemyselné batérie a automobilové batérie na strane druhej. Batérie, ktoré sa používajú na účely trakcie v elektrických vozidlách a ktoré podľa smernice 2006/66/ES patria do kategórie priemyselných batérií, predstavujú vzhľadom na rýchlo stúpajúci počet cestných elektrických vozidiel veľký a stále rastúci segment trhu. Preto je vhodné klasifikovať batérie, ktoré sa používajú na účely trakcie v cestných vozidlách, ako novú kategóriu batérií pre elektrické vozidlá. Batérie, ktoré sa používajú na účely trakcie v iných dopravných prostriedkoch vrátane prostriedkov železničnej, vodnej či leteckej dopravy, naďalej patria do kategórie priemyselných batérií podľa tohto nariadenia. Termín priemyselná batéria zahŕňa širokú skupinu batérií, ktoré sú určené na používanie v rámci priemyselných činností, komunikačnej infraštruktúry, poľnohospodárskych činností alebo pri výrobe a distribúcii elektrickej energie. Okrem tohto neúplného zoznamu príkladov by sa za priemyselnú batériu mala považovať každá batéria, ktorá nie je prenosnou či automobilovou batériou ani batériou pre elektrické vozidlo. Na účely tohto nariadenia sa batérie využívané na účely uskladňovania energie v súkromnej sfére či domácom prostredí považujú za priemyselné batérie. Okrem toho s cieľom zabezpečiť, aby sa všetky batérie používané v ľahkých dopravných prostriedkoch, ako sú elektrické bicykle a kolobežky, klasifikovali ako prenosné batérie, je potrebné objasniť vymedzenie pojmu „prenosné batérie“ a zaviesť hmotnostný limit pre takéto batérie. (13)Batérie by mali byť navrhnuté a vyrobené tak, aby sa optimalizovala ich výkonnosť, trvanlivosť a bezpečnosť a minimalizovala ich environmentálna stopa. Je vhodné stanoviť osobitné požiadavky na udržateľnosť dobíjateľných priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie s kapacitou nad 2 kWh, keďže takéto batérie predstavujú segment trhu, v prípade ktorého sa v nasledujúcich rokoch očakáva najväčší rast. (14)Je potrebné, aby členské štáty určili jeden alebo viacero príslušných orgánov s cieľom zabezpečiť plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia a monitorovať a overovať, či výrobcovia a organizácie zodpovednosti výrobcov dodržiavajú požiadavky tohto nariadenia. (15)Malo by sa obmedziť používanie nebezpečných látok v batériách v záujme ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, ako aj zníženia výskytu takýchto látok v odpade. Preto je okrem obmedzení stanovených v prílohe XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 vhodné stanoviť obmedzenia týkajúce sa obsahu ortuti a kadmia v určitých typoch batérií. Zo zákazu týkajúceho sa obsahu kadmia by sa mali vyňať batérie používané vo vozidlách, na ktoré sa vzťahuje výnimka podľa prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/53/ES. (16)S cieľom zabezpečiť náležité riešenie problému nebezpečných látok, ktoré pri používaní v batériách predstavujú neprijateľné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu obmedzení týkajúcich sa nebezpečných látok v batériách. (17)Postup prijímania nových obmedzení a zmien súčasných obmedzení týkajúcich sa nebezpečných látok v batériách by sa mal plne zosúladiť s nariadením (ES) č. 1907/2006. V záujme účinného rozhodovania, koordinácie a riadenia súvisiacich technických, vedeckých a administratívnych aspektov tohto nariadenia by mala Európska chemická agentúra zriadená podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 (ďalej len „agentúra“) vykonávať konkrétne úlohy v súvislosti s hodnotením rizík vyplývajúcich z látok vyskytujúcich sa pri výrobe a používaní batérií vrátane rizík, ktoré sa môžu objaviť po skončení ich životnosti, ako aj v súvislosti s hodnotením sociálno-ekonomických prvkov a s analýzou alternatív, a to v súlade s príslušnými usmerneniami agentúry. Výbory agentúry, ktoré sa zaoberajú hodnotením rizík a sociálno-ekonomickou analýzou, by preto mali uľahčovať vykonávanie určitých úloh, ktoré boli agentúre udelené na základe tohto nariadenia. (18)Vďaka očakávanému rozsiahlemu využívaniu batérií napr. v sektore mobility či uskladňovania energie by malo dôjsť k zníženiu emisií uhlíka, no v záujme maximalizácie tohto potenciálu je nevyhnutné zabezpečiť nízku uhlíkovú stopu celkového životného cyklu batérií. Podľa pravidiel pre kategórie environmentálnej stopy výrobkov, ktoré sa týkajú dobíjateľných batérií s vysokou mernou hustotou energie v prípade mobilných aplikácií, predstavuje v súvislosti s batériami druhú najvyššiu kategóriu vplyvu, ktorá nasleduje po využívaní nerastov a kovov, zmena klímy. K technickej dokumentácii týkajúcej sa dobíjateľných priemyselných batérií a batérií pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie s kapacitou nad 2 kWh, ktoré sa uvádzajú na trh Únie, by preto malo byť pripojené vyhlásenie o uhlíkovej stope, ktoré by sa malo v prípade potreby týkať konkrétnej výrobnej šarže. Batérie sa vyrábajú v šaržiach, a to v istých množstvách a v určitých časových rámcoch. Harmonizácia technických pravidiel výpočtu uhlíkovej stopy pre všetky dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie s kapacitou nad 2 kWh, ktoré sa uvádzajú na trh Únie, je nevyhnutným predpokladom na zavedenie požiadavky, aby technická dokumentácia súvisiaca s batériami obsahovala vyhlásenie o uhlíkovej stope, a to v záujme následného stanovenia výkonnostných tried vzhľadom na uhlíkovú stopu, vďaka ktorým bude možné identifikovať batérie s celkovo nižšou uhlíkovou stopou. Nemožno očakávať, že na zmenu správania, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľa Únie spočívajúceho v dekarbonizácii sektorov mobility a uskladňovania energie v súlade s medzinárodne dohodnutými cieľmi v oblasti zmeny klímy, bude postačovať iba plnenie požiadaviek súvisiacich s informovaním a jasným označovaním týkajúcim sa uhlíkovej stopy batérií. Preto sa v nadväznosti na osobitné posúdenie vplyvu, ktorého cieľom je stanovenie týchto hodnôt, zavedú maximálne limity emisií uhlíka. Pri navrhovaní úrovne maximálneho limitu uhlíkovej stopy Komisia okrem iného zohľadní relatívne rozloženie hodnôt uhlíkovej stopy v batériách ponúkaných na trhu, intenzitu napredovania v súvislosti so znižovaním uhlíkovej stopy batérií uvádzaných na trh Únie a faktický a potenciálny prínos tohto opatrenia k naplneniu cieľov Únie v oblasti udržateľnej mobility a klimatickej neutrality do roku 2050. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť transparentnosť uhlíkovej stopy batérií a posunúť trh Únie smerom k nízkouhlíkovým batériám (bez ohľadu na miesto ich výroby) má význam postupne a kumulatívne zvyšovať požiadavky týkajúce sa uhlíkovej stopy. Uplatňovaním týchto požiadaviek dôjde k eliminácii emisií uhlíka v rámci životného cyklu batérií, čo bude predstavovať prínos k naplneniu cieľa Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Zároveň to môže prispieť k vzniku ďalších politík na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni zahŕňajúcich napríklad stimuly či kritériá zeleného verejného obstarávania, ktorými sa podporí výroba batérií s menším vplyvom na životné prostredie. (19)Určité látky obsiahnuté v batériách, ako napríklad kobalt, olovo, lítium alebo nikel, sa získavajú z obmedzených zdrojov, ktoré v Únii nie sú ľahko dostupné, pričom Komisia niektoré z nich považuje za kritické suroviny. Ide o oblasť, v ktorej Európa potrebuje posilniť svoju strategickú autonómnosť a zvýšiť svoju odolnosť pri príprave na možné prerušenia dodávok v dôsledku zdravotných alebo iných kríz. K dosiahnutiu tohto cieľa prispeje zvýšenie obehovosti a efektívnosti využívania zdrojov s intenzívnejšou recykláciou a zhodnocovaním týchto surovín. (20)Vďaka intenzívnejšiemu využívaniu zhodnotených materiálov by sa ďalej podporoval rozvoj obehového hospodárstva a umožnilo by sa zdrojovo efektívnejšie využívanie materiálov, pričom by sa znížila závislosť Únie od materiálov z tretích krajín. Tento prístup je v súvislosti s batériami obzvlášť dôležitý v prípade kobaltu, olova, lítia a niklu. Preto je potrebné podporovať zhodnocovanie takýchto materiálov získaných z odpadov a stanoviť požiadavky týkajúce sa úrovne recyklovaného obsahu v batériách s využitím kobaltu, olova, lítia a niklu ako aktívnych materiálov. V tomto nariadení sa stanovujú povinné ciele týkajúce sa recyklovaného obsahu kobaltu, olova, lítia a niklu, ktoré by sa mali dosiahnuť do roku 2030. V prípade kobaltu, lítia a niklu sú stanovené ambicióznejšie ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2035. Pri všetkých cieľoch by sa malo prihliadať na dostupnosť odpadu, z ktorého možno dané materiály získať jeho zhodnotením, technickú uskutočniteľnosť príslušných procesov zhodnocovania a výroby, ako aj čas, ktorý hospodárske subjekty potrebujú na prispôsobenie svojich dodávateľských a výrobných procesov. Preto by sa pred začatím uplatňovania takýchto záväzných cieľov mala požiadavka týkajúca sa recyklovaného obsahu obmedziť na zverejňovanie informácií o recyklovanom obsahu. (21)S cieľom prihliadnuť na riziká súvisiace s dodávkou kobaltu, olova, lítia a niklu a posúdiť dostupnosť týchto materiálov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu cieľov týkajúcich sa minimálneho podielu recyklovaného obsahu kobaltu, olova, lítia alebo niklu vyskytujúcich sa v aktívnych materiáloch v batériách. (22)Komisii by sa preto mali udeliť vykonávacie právomoci, vďaka ktorým sa zabezpečia jednotné podmienky vykonávania pravidiel výpočtu a overovania množstva kobaltu, olova, lítia alebo niklu získaných z odpadu, ktoré sa vyskytuje v aktívnych materiáloch v batériách, a to pri jednotlivých modeloch a šaržiach batérií na každý výrobný závod, ako aj požiadavky na informácie týkajúce sa technickej dokumentácie. (23)Batérie uvádzané na trh Únie by mali byť trvanlivé a vysoko výkonné. Je preto potrebné stanoviť parametre výkonnosti a trvanlivosti pre prenosné batérie na všeobecné použitie, ako aj pre dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá. Neformálna pracovná skupina EHK OSN pre elektrické vozidlá a životné prostredie v súčasnosti vypracúva požiadavky na trvanlivosť batérií inštalovaných v elektrických vozidlách, a preto sa v tomto nariadení ďalšie požiadavky na trvanlivosť nestanovujú. Na druhej strane, pokiaľ ide o batérie určené na uskladňovanie energie, existujúce metódy merania používané na testovanie výkonnosti a trvanlivosti batérií sa nepovažujú za dostatočne presné a reprezentatívne na zavedenie minimálnych požiadaviek. Zavedenie minimálnych požiadaviek týkajúcich sa výkonnosti a trvanlivosti týchto batérií by mali sprevádzať dostupné primerané harmonizované normy alebo spoločné špecifikácie. (24)V záujme zníženia vplyvu životného cyklu batérií na životné prostredie by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu parametrov výkonnosti a trvanlivosti a stanovenie minimálnych hodnôt týchto parametrov týkajúcich sa prenosných batérií na všeobecné použitie a dobíjateľných priemyselných batérií. (25)S niektorými nedobíjateľnými batériami na všeobecné použitie sa môže spájať neefektívne využívanie zdrojov a energie. Mali by sa stanoviť objektívne požiadavky týkajúce sa výkonnosti a trvanlivosti takýchto batérií, aby sa na trh uvádzalo menej nedobíjateľných nízkovýkonových prenosných batérií na všeobecné použitie, a to najmä v prípadoch, keď z posúdenia životného cyklu vyplýva celková environmentálna prínosnosť alternatívneho použitia dobíjateľných batérií. (26)S cieľom zabezpečiť, aby sa prenosné batérie zabudované do prístrojov po skončení svojej životnosti pri zbere náležite triedili, spracúvali a vysokokvalitne recyklovali, je potrebné zaviesť ustanovenia, ktorými sa zabezpečí odstrániteľnosť a nahraditeľnosť týchto batérií v predmetných prístrojoch. Použité batérie by sa zároveň mali dať vymeniť s cieľom predĺžiť očakávanú životnosť prístrojov, ktorých sú súčasťou. Všeobecné ustanovenia tohto nariadenia možno doplniť o požiadavky stanovené pre konkrétne výrobky napájané batériami podľa vykonávacích opatrení v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES. Ak sa z bezpečnostných dôvodov v iných právnych predpisoch Únie stanovujú konkrétnejšie požiadavky týkajúce sa odstránenia batérií z výrobkov (napr. hračiek), mali by sa uplatniť tieto osobitné pravidlá. (27)Základným predpokladom fungovania a bezpečnosti mnohých výrobkov, prístrojov a služieb sú spoľahlivé batérie. Mali by byť preto navrhnuté a vyrobené tak, aby sa zaistilo ich bezpečné fungovanie a používanie. Tento aspekt je obzvlášť dôležitý v prípade stacionárnych batériových systémov uskladňovania energie, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahujú iné právne predpisy Únie. V prípade uvedených systémov uskladňovania energie by sa preto mali stanoviť parametre zohľadňované pri testovaní ich bezpečnosti. (28)Batérie by sa mali označovať, a to s cieľom poskytnúť koncovým používateľom transparentné, spoľahlivé a jasné informácie o batériách a ich kľúčových vlastnostiach, poskytnúť im takéto informácie aj o použitých batériách a umožniť im pri nákupe batérií a ich zbavovaní sa robiť informované rozhodnutia, ako aj s cieľom umožniť prevádzkovateľom v oblasti nakladania s odpadom náležitým spôsobom spracúvať použité batérie. Batérie by mali byť označené všetkými potrebnými informáciami o ich hlavných vlastnostiach vrátane ich kapacity a obsahu určitých nebezpečných látok. V záujme priebežnej dostupnosti informácií by sa tieto informácie mali sprístupniť aj prostredníctvom kódov QR.

(29)Informácie o výkonnosti batérií majú zásadný význam, lebo zabezpečujú riadnu a včasnú informovanosť koncových používateľov, teda spotrebiteľov, a predovšetkým poskytujú jednotný základ pri porovnávaní rôznych batérií pred rozhodnutím o ich nákupe. Preto by sa prenosné batérie na všeobecné použitie a automobilové batérie mali označovať etiketou, ktorá obsahuje informácie o ich priemernej minimálnej trvanlivosti pri konkrétnom druhu použitia. Zároveň je dôležité usmerniť koncového používateľa s cieľom zabezpečiť, aby sa použitých batérií zbavil primeraným spôsobom. (30)Dobíjateľné priemyselné batérie a batérie pre elektrické vozidlá s vnútorným systémom skladovania energie s kapacitou nad 2 kWh by mali obsahovať systém riadenia batérií uchovávajúci údaje tak, aby koncový používateľ alebo akákoľvek iná tretia strana konajúca v jeho mene dokázali kedykoľvek určiť stav batérie a jej očakávanú životnosť. V záujme zmeny účelu alebo repasácie batérie by sa malo zabezpečiť, aby mala osoba, ktorá si zakúpila batériu alebo akákoľvek tretia strana konajúca v jej mene, kedykoľvek prístup k systému riadenia batérie, a to na účely posúdenia jej zostatkovej hodnoty, uľahčenia jej opätovného použitia, zmeny účelu alebo repasácie, ako aj jej sprístupnenia nezávislým agregátorom v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944, ktorí prevádzkujú virtuálne elektrárne v elektrizačných sústavách. Táto požiadavka by sa mala uplatňovať popri právnom predpise Únie týkajúcom sa typového schvaľovania vozidiel, a to vrátane technických špecifikácií, ktoré môžu byť výsledkom práce neformálnej pracovnej skupiny EHK OSN pre elektrické vozidlá a životné prostredie v súvislosti s prístupom k údajom v elektrických vozidlách. (31)Mnohé požiadavky týkajúce sa konkrétnych výrobkov vyplývajúce z tohto nariadenia vrátane požiadaviek na výkonnosť, trvanlivosť, zmenu účelu a bezpečnosť by sa mali merať pomocou spoľahlivých, presných a reprodukovateľných metód, v ktorých sa zohľadňujú všeobecne uznávané špičkové meracie a výpočtové metodiky. V záujme odstránenia prekážok obchodu by preto malo na celoúnijnej úrovni dôjsť k harmonizácii noriem. Takéto metódy a normy by mali v čo najväčšej možnej miere zohľadňovať používanie daného výrobku v reálnych podmienkach, odrážať štandardné vzorce spotrebiteľského správania a mali by byť spoľahlivé, aby nedochádzalo k ich úmyselnému či neúmyselnému obchádzaniu. Po prijatí odkazu na takúto normu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 a po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie je potrebné stanoviť predpoklad zhody s uvedenými požiadavkami prijatými na základe tohto nariadenia, a to za podmienky, že výsledkami daných metód sa preukáže dosiahnutie minimálnych hodnôt, ktoré sú stanovené v prípade uvedených základných požiadaviek. V prípade neuverejnenia noriem v čase, keď sa majú uplatňovať požiadavky týkajúce sa konkrétnych výrobkov, by Komisia mala prostredníctvom vykonávacích aktov prijať spoločné špecifikácie, ktorých dodržiavaním by sa mal zároveň zabezpečiť spomínaný predpoklad zhody. Ak sa neskôr zistia nedostatky v spoločných špecifikáciách, Komisia by mala príslušné spoločné špecifikácie zmeniť alebo zrušiť prostredníctvom vykonávacieho aktu. (32)V záujme zabezpečenia účinného prístupu k informáciám na účely dohľadu nad trhom, prispôsobenia sa novým technológiám a zabezpečenia odolnosti v prípade globálnych kríz, akou je aj pandémia ochorenia COVID-19, by malo byť možné poskytovať informácie o zhode so všetkými aktmi Únie uplatniteľnými na batérie na internete, a to formou jediného EÚ vyhlásenia o zhode. (33)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 sa stanovujú pravidlá akreditácie orgánov posudzovania zhody, vytvára sa rámec pre dohľad nad trhom s výrobkami a pre kontroly výrobkov z tr