1.

adresuje Rade a Komisii tieto odporúčania a žiada ich, aby ich zohľadnili pri rokovaniach: a) naďalej presadzovať rozsiahlu a právne záväznú dohodu so širokým záberom, založenú na spoločnom zasadzovaní sa o ľudské práva, ktorá by zahrnula celú škálu spolupráce medzi zúčastnenými stranami a ktorá by bola krokom vpred v porovnaní so súčasnou dohodou o partnerstve a spolupráci, či už ide o rozsah záväzkov alebo zahrnuté oblasti; trvať na tom, aby dohoda obsahovala mechanizmy presadzovania jej dôležitých častí; b) trvať na skutočnosti, že porušovanie suverenity a územnej celistvosti Gruzínska zo strany Ruska a jeho úloha v spore o plyn zo začiatku roku 2009 vážne narušili vzťahy medzi EÚ a Ruskom a rokovania o novej dohode; c) trvať na tom, že vzťah EÚ s Ruskom musí vychádzať zo zásady dodržiavania medzinárodného práva a všetkých záväzných dohôd a zmlúv, ktoré platia pre Rusko a členské štáty EÚ vrátane Charty OSN, Európskeho dohovoru o ľudských právach a ECT, ako aj pravidiel a záväzkov platných pre členov OBSE a Rady Európy; d) trvať na skutočnosti, že úzke partnerstvo, rozšírená spolupráca a dobré susedské vzťahy medzi EÚ a Ruskom, ako aj nová politika vlády USA voči Rusku môžu vytvoriť pevný základ a predpoklady na stabilitu, bezpečnosť a prosperitu v Európe a vo svete; v tejto súvislosti privítať vyhlásenia vlády USA o veľkom potenciáli na spoluprácu s Ruskom; e) zaviesť mechanizmus konzultácie patriaci do právomoci vysokého splnomocnenca, ktorý by umožnil členským štátom vzájomne konzultovať v dostatočnom predstihu o každej bilaterálnej otázke – o dohode alebo spore – s Ruskom, ktorá by mohla mať dôsledky pre iné členské štáty a EÚ ako celok, čím by sa umožnilo prijatie čo najjednotnejšej pozície EÚ, pretože sa zabezpečí, aby sa v plnom rozsahu zohľadnili obavy každého členského štátu, čím sa vylúči možnosť, že niektorý členský štát bude blokovať rokovania v neskoršej fáze; f) trvať na posilnení úlohy výboru pre parlamentnú spoluprácu v novej dohode s cieľom posilniť parlamentný rozmer spolupráce medzi EÚ a Ruskom; g) opakovane pripomínať záväzky, na ktorých sa členské štáty EÚ a Rusko dohodli na medzinárodnej úrovni, najmä ako členovia Rady Európy a OBSE a vyjadriť ruskej vláde obavy v súvislosti so stavom ľudských práv a so zužujúcim sa priestorom pre občiansku spoločnosť v Rusku a požadovať, aby podporovala slobodu prejavu a združovania tým, že zosúladí právne predpisy týkajúce sa občianskej spoločnosti s európskymi a medzinárodnými záväzkami Ruska, a aby prijala rýchle a účinné opatrenia na podporu priaznivého pracovného ovzdušia pre organizácie na ochranu ľudských práv a nezávislé charitatívne organizácie, ktoré sa zúčastňujú na podporovaní kultúrnych vzťahov medzi Ruskom a členskými štátmi EÚ, a aby prestala so zastrašovaním a prenasledovaním ochrancov ľudských práv, a aby sa zdržala používania prísnych administratívnych opatrení proti týmto organizáciám; h) vyzvať ruskú vládu, aby plne rešpektovala slobodu médií a zabezpečila nezávislým médiám politické a hospodárske podmienky umožňujúce ich normálne fungovanie; naliehať na ruskú vládu, aby ukončila pretrvávajúce násilie voči novinárom a ich stíhanie; i) pripomenúť verejný záväzok prezidenta Medvedeva týkajúci sa posilnenia zásad právneho štátu v Rusku a vyjadriť znepokojenie nad situáciou, pokiaľ ide o nezávislosť ruského súdneho a právneho systému; j) zastávať názor, že pravidelné konzultácie EÚ a Ruska o ľudských právach uskutočňované každých šesť mesiacov nepriniesli od ich začatia v roku 2005 žiadne významné výsledky a musia sa prehodnotiť, aby umožnili zásadný a plodný dialóg o otázke ľudských a menšinových práv tak v Rusku ako aj v EÚ a o spolupráci EÚ a Ruska v oblasti ľudských práv na medzinárodných fórach; k) trvať preto na dôkladnom prepracovaní konzultácií EÚ a Ruskom o otázke ľudských práv vrátane vytvorenia formálnej úlohy pre nezávislé mimovládne organizácie z Ruska a EÚ, zapojenia úradníkov zo všetkých príslušných útvarov ruskej vlády a ukončenia vydávania samostatných komuniké zo strany ruskej vlády; l) naliehať na orgány Ruskej federácie, aby zabezpečili existenciu a trvalú udržateľnosť tradičného životného štýlu, kultúry a jazyka pôvodného obyvateľstva žijúceho v rámci jej hraníc; m) naliehať na ruskú vládu, aby v plnej miere vykonala rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva, čo umožní presadiť zodpovednosť za porušovanie práv v minulosti a zabezpečí ukončenie ich porušovania v súčasnosti; n) vyjadriť vážne znepokojenie nad situáciou v Čečensku, kde sa Kadirovovmu režimu nepodarilo dosiahnuť mier a zmierenie a kde naopak vyvolal strach a spôsobil utláčanie, ktoré oslabilo občiansku spoločnosť a potlačilo akýkoľvek otvorený a demokratický názor, a požadovať skutočný politický zmier; o) zdôrazniť, že program na podporu ruských krajanov podporovaný ruskými orgánmi by sa nemal zneužiť ako nástroj na posilnenie politického vplyvu v určitých členských štátoch EÚ; p) pokračovať v podpore vstupu Ruska do WTO a podporovať ďalšie otvorenie ruského hospodárstva; považovať úplné dodržiavanie pravidiel WTO zo strany Ruska za nevyhnutnú podmienku a minimálny štandard na vytvorenie zóny voľného obchodu medzi EÚ a Ruskom, čo naďalej predstavuje dlhodobý cieľ; q) uvítať nedávne zmeny, ale zároveň žiadať, aby sa urobil ďalší pokrok v právnych predpisoch a presadzovaní práva, pokiaľ ide o ochranu práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a príťažlivosť investičného prostredia prostredníctvom aproximácie regulačných systémov s najvyššími medzinárodnými štandardmi a normami; naliehať na ruské orgány, aby vzhľadom na blížiace sa členstvo Ruska vo WTO a ešte pred ním zosúladili časť IV ruského občianskeho zákonníka týkajúcu sa práv duševného vlastníctva a príslušné procesné pravidlá, ktorými sa riadi výkon práv, s pravidlami WTO a medzinárodnými dohodami, najmä s Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), a zabezpečili ich plné vykonávanie, aby bolo možné účinne bojovať proti falšovaniu a pirátstvu; r) trvať na tom, že ECT, ako existujúca zmluva právne záväzná pre Rusko a všetky členské štáty EÚ, by mala byť základom vzťahov v oblasti energetiky, a aby boli do novej dohody začlenené zásady ECT a jej protokolu o tranzite, a znovu vyzvať Rusko, aby prostredníctvom ratifikácie ECT a podpísania a ratifikácie tranzitného protokolu posilnilo svoj záväzok v súvislosti s prístupom založeným na pravidlách, pričom treba mať na pamäti stanovisko Európskeho parlamentu, že partneri by mali mať možnosť rokovať o znení, ktoré presahuje text ECT, pokiaľ ide o hĺbku spolupráce a oblasti, ktorých sa týka, ale že dohoda by v žiadnom prípade nemala byť menej komplexná než dohoda, s ktorou už strany súhlasili v rámci dohody o partnerstve a spolupráci; s) v rámci rokovaní o novej dohode ukončiť rokovania o tranzitnom protokole k ECT a vyzvať Rusko, aby ho podpísalo, s cieľom zaviesť právny rámec upravujúci tranzit energetických dodávok medzi stranami, ktorý vyplýva už z rámca zriadeného na základe ECT; t) zdôrazniť potrebu riadnych hodnotení vplyvu na životné prostredie v prípade všetkých infraštruktúrnych projektov súvisiacich s energiou s cieľom zabezpečiť plnenie medzinárodných noriem ochrany životného prostredia; naliehať v tejto súvislosti na Ruskú federáciu, aby ratifikovala dohovor z Espoo, ako aj jeho protokol o strategickom environmentálnom hodnotení; u) vyzvať na posilnenie účinnosti a schopnosti reagovať na krízy v rámci dialógu o energetike medzi EÚ a Ruskom s cieľom zvýšiť transparentnosť, reciprocitu a bezpečnosť investícií, a teda aj bezpečnosť zásobovania energiou, a zdôrazniť potrebu vytvoriť mechanizmy pre transparentný systém založený na pravidlách a mechanizmus riešenia sporov v oblasti energetiky; v) upriamiť pozornosť na mechanizmus riešenia sporov obsiahnutý v ECT, ktorý už bol podpísaný Ruskom a Ukrajinou; w) vytvoriť jasný kódex správania pre vzťahy medzi EÚ, Ruskom a krajinami patriacimi do spoločného susedstva, ktorý by obsahoval aj ustanovenia týkajúce sa rešpektovania suverénnej nezávislosti všetkých európskych štátov, záväzok k mierovému urovnávaniu sporov a odhodlanie vyriešiť tzv. zamrznuté konflikty; x) zdokonaliť existujúci politický dialóg tak, aby sa podporila diskusia o otázkach tzv. tvrdej bezpečnosti, ktoré sú často jadrom sporov medzi EÚ a Ruskom, ktoré však nepochybne ovplyvňujú európsku a celosvetovú bezpečnosť, a zdôrazniť pritom potrebu mnohostrannej kontroly zbrojenia a odzbrojovania, ako aj režimov nešírenia zbraní hromadného ničenia; y) vyzvať ruskú vládu, aby spoločne s EÚ a ostatnými členmi kontaktnej skupiny pre Kosovo pozitívne prispela k nájdeniu trvalo udržateľného politického riešenia pre budúcnosť Kosova a k ďalšiemu posilneniu stability západného Balkánu; z) vyzvať ruskú vládu, aby demonštrovala svoj záväzok ku konštruktívnemu a mierovému vyriešeniu „podmienok bezpečnosti a stability v Abcházsku a Južnom Osetsku“ v spolupráci s Gruzínskom a EÚ, ako bolo dohodnuté v dohode z 12. augusta 2008; vyzvať ruskú vládu, aby poskytla reálne záruky, že Rusko sa neuchýli k použitiu sily voči žiadnemu svojmu susedovi; aa) vyjadriť ruskej vláde znepokojenie nad jej rozhodnutím uznať Abcházsko a Južné Osetsko za suverénne štáty a podpísať dohody o vojenskej pomoci a spolupráci s de facto orgánmi týchto dvoch gruzínskych provincií, pretože tieto kroky ohrozujú územnú celistvosť Gruzínska, ako to zdôrazňujú aj príslušné rezolúcie OSN; znovu vyzvať Rusko, aby zrušilo svoje rozhodnutie a trvať na tom, že Rusko nemožno považovať za nestranného sprostredkovateľa v mierovom procese; naliehať na ruskú vládu, aby zabezpečila pozorovateľom EÚ neobmedzený prístup do všetkých oblastí postihnutých konfliktom, v súlade s mandátom monitorovacej misie EU; ab) trvať na tom, aby sa pri plnení cieľa dosiahnuť bezvízový styk s Ruskom bralo do úvahy nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 (17), v ktorom je ustanovené, že pri oslobodení od vízovej povinnosti by sa mali uvážlivo posudzovať rôzne kritériá, ktoré sa týkajú okrem iného nelegálneho prisťahovalectva, verejného poriadku, verejnej bezpečnosti a vonkajších vzťahov EÚ s tretími krajinami, pričom sa zvážia aj aspekty regionálnej súdržnosti a reciprocity, pričom treba mať na pamäti, že vzťahy medzi EÚ a krajinami na bielom zozname sú charakterizované osobitnou politickou dimenziou tým, že tieto tretie krajiny musia dosahovať primeranú úroveň, pokiaľ ide o demokratické hodnoty a základné práva; ac) trvať na tom, že zjednodušenie vízového režimu pre študentov, vedcov a podnikateľov by malo byť prioritou v záujme podpory kontaktov medzi občanmi; trvať však na tom, že akákoľvek ďalšia liberalizácia vízového režimu s Ruskom je podmienená zodpovedajúcou liberalizáciou vízového režimu s krajinami európskej susedskej politiky, aby sa predišlo akýmkoľvek nezrovnalostiam; ad) v súlade s dohodou medzi EÚ a Ruskom o zjednodušení vydávania krátkodobých víz požadovať jednoznačný záväzok ruských orgánov, že znížia byrokratické prekážky, ktoré uplatňujú jednostranne na všetkých cestujúcich, ako je napríklad nutnosť mať pozvanie a zaregistrovať sa po príchode; pamätať na to, že zmeny pravidiel vydávania ruských víz urobené v posledných rokoch a fakt, že prestali vydávať podnikateľské víza na opakovaný vstup, môžu mať nepriaznivé dôsledky na podnikanie a obchodné vzťahy medzi EÚ a Ruskom; takisto pamätať na stanovisko Európskeho parlamentu, že zjednodušené cestovanie pre držiteľov ruských pasov by sa malo obmedziť len na obyvateľov Ruska; ae) naliehavo riešiť problém víz a tranzitu týkajúci sa Kaliningradu, napríklad aj tým, že sa celej Kaliningradskej oblasti umožní režim malého pohraničného styku; af) trvať na tom, že vzťah EÚ – Rusko je založený na zásadách liberalizovaných a otvorených trhov a reciprocite práv partnerov investovať, a preto požadovať, aby ruská vláda výmenou za úzke a prospešné hospodárske vzťahy zaručila majetkové práva zahraničných investorov a revidovala zákon o strategických odvetviach z roku 2008, ktorý dáva ruskému štátu široké právomoci diskriminovať zahraničných investorov, zatiaľ čo vnútorný trh EÚ je pre ruských investorov otvorený; žiadať, aby bol zákon o investovaní do strategických odvetví kompatibilný so súčasnými a budúcimi záväzkami Ruska v rámci WTO, ako aj so záväzkami vyplývajúcimi z platnej dohody o partnerstve a spolupráci; ag) v rámci prebiehajúcich rokovaní o pristúpení do WTO vyzvať ruské orgány, aby nepozastavili vykonávanie niektorých už prerokovaných a dohodnutých záväzkov a aby plne rešpektovali dohodu medzi EÚ a Ruskom o pristúpení do WTO z roku 2004 tým, že zrušia všetky diskriminačné poplatky, najmä v oblasti nákladnej železničnej dopravy, a že zrušia vývozné clo na nespracované drevo; ah) vyzvať Rusko, aby splnilo svoj záväzok postupne zrušiť poplatky za prelety nad Sibírou a aby podpísalo dohodu o tejto otázke, ktorá bola dosiahnutá na samite v Samare; ai) riešiť s ruskou vládou jej plány podpísať dohody o voľnom obchode s určitými krajinami, čo môže mať vplyv na vytvorenie spoločného hospodárskeho priestoru s Ruskom; aj) zaoberať sa s ruskou vládou niekoľkými problémami z oblasti lodnej dopravy vrátane voľného prechodu cez úžinu Pilava, prístupu lodí EÚ k ceste do Ázie pozdĺž severného územia Ruska a potenciálnych rizík pre životné prostredie, okrem iného v dôsledku zvýšenej premávky tankerov v Baltskom mori; ak) riešiť s ruskou vládou problémy so zahltenou spoločnou hranicou s EÚ, čo je naďalej vážnou prekážkou pre hospodárske vzťahy medzi EÚ a Ruskom; al) požiadať Ruskú federáciu, aby konštruktívne spolupracovala s EÚ na vyriešení štatútu odštiepeneckých území vrátane Podnesterska a prispela k posilneniu suverenity moldavskej vlády ako nevyhnutnej podmienke stability kľúčového regiónu susediaceho s EÚ; zdôrazniť, že pokrok v tejto otázke závisí od stiahnutia ruských vojsk rozmiestnených v rámci Moldavska, ako to Rusko prisľúbilo okrem iného aj na istanbulskom samite OBSE v roku 1999; am) uznať pozitívne aspekty zintenzívňovania vedeckej spolupráce medzi EÚ a Ruskom, ale zároveň vyzvať na ďalšie komplexné analýzy (bezpečnostných) vplyvov možného zapojenia Ruska do siedmeho rámcového programu; an) vypracovať neformálne usmernenia týkajúce sa toho, ako by zásady solidarity a vzájomnej zodpovednosti mohli podporiť vzťahy medzi EÚ a Ruskom, s cieľom vytvoriť jednotnejšiu a konzistentnejšiu politiku voči Rusku;