SK Úradný vestník Európskej únie C 347/62

460. PLENÁRNE ZASADNUTIE V DŇOCH 17. A 18. FEBRUÁRA 2010

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o umiestňovaní na trh a používaní biocídnych výrobkov“

KOM(2009) 267 v konečnom znení – 2009/0076 (COD)

(2010/C 347/09)

Spravodajca: pán BIOT

Rada sa rozhodla 17. júla 2009 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o umiestňovaní na trh a používaní biocídnych výrobkov“

KOM(2009) 267 v konečnom znení – 2009/0076 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 460. plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2010 (schôdza z 17. februára) prijal 180 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV podporuje nahradenie aktuálnej smernice nariadením, ktoré umožňuje harmonizovať umiestňovanie biocídnych výrobkov na trh a ktoré bude priamo uplatniteľné v právnych predpisoch členských štátov.

1.2 EHSV pozoruje úsilie Komisie o zosúladenie európskych právnych predpisov v oblasti biocídov s nariadením o chemických výrobkoch (REACH) a nazdáva sa, že do nového nariadenia je potrebné zahrnúť zjednotenie údajov, ktoré sa majú poskytovať v súlade so smernicou 88/379/EHS a článkom 14 ods. 2 nariadenia REACH.

1.3 EHSV priaznivo prijíma zmeny vzťahujúce sa na rámcové znenia, ktoré by mali umožniť rozvoj a jednoduchšie uvedenie nového zloženia na trh v rámci skupiny biocídnych výrobkov. V každom prípade je potrebné vysvetlenie, aby sa objasnil rozsah flexibility zloženia, a to biocídnych látok, ako aj inertných látok, ktoré sú ich súčasťou.

1.4 EHSV konštatuje, že Komisia pridelila Európskej chemickej agentúre (ECHA) len koordinačnú úlohu. ECHA by mohla plniť dôležitejšiu úlohu a prispievať k efektívnemu postupu v procese povoľovania biocídnych výrobkov na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov. EHSV by však chcel vedieť, či bude mať agentúra včas dostatočné prostriedky na to, aby mohla svoju úlohu správne vykonávať, vzhľadom na rozšírenie jej právomocí v oblasti biocídnych výrobkov.

1.5 EHSV navrhuje zachovať princíp hodnotenia rizík v jednotlivých prípadoch, pokiaľ ide o rozhodovanie o povolení účinných látok v prílohe I návrhu, v ktorom sa uvádza „Zoznam účinných látok s požiadavkami na zaradenie k biocídnym výrobkom“. Výbor sa však nazdáva, že pri niektorých dezinfekčných prostriedkoch pre potraviny pre ľudí a dobytok, na ktoré sa nemôžu vzťahovať podmienky uvedené v článku 5 písm. c), dochádza k diskriminácii.

EHSV vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že návrh navrhuje povinné spoločné používanie údajov, najmä tých, ktoré vyplývajú z výskumu zvierat.

1.6.1 EHSV súhlasí s návrhom Komisie, ktorý stanovuje, že všetky ošetrené materiály a výrobky musia byť ošetrené povolenými biocídnymi výrobkami. Ide tu o nestranné a povinné opatrenie platné v rámci Únie.

EHSV schvaľuje rozšírenie tohto opatrenia na materiály a výrobky pochádzajúce z tretích krajín, aby sa zaručila rovnosť podmienok na trhu.

1.7.1 EHSV zdôrazňuje potrebu označenia ošetrených materiálov a výrobkov, aby sa zabezpečili vhodné a efektívne informácie pre používateľa. EHSV napriek tomu vyzýva Komisiu, aby sa hlbšie zaoberala touto témou, v snahe obmedziť používanie etikiet s vyčerpávajúcimi informáciami len na prípady, keď je to užitočné pre spotrebiteľa. EHSV navrhuje dve úrovne informácií. Na prvej úrovni budú základné informácie v závislosti od používania a ochrany spotrebiteľa. Na druhej úrovni budú všetky známe informácie a táto druhá úroveň musí byť dostupná v prípade, že sa spotrebitelia obrátia na profesionálnych účastníkov (centrá pre jedy, lekári atď.). Tieto informácie by sa mohli poskytnúť prostredníctvom databáz a internetových stránok.

1.8 EHSV podporuje harmonizáciu štruktúry poplatkov pre členské štáty, ako aj pre Agentúru. EHSV odmieta ročný poplatok bez opodstatnenia.

Na základe nového nariadenia o uvedení fytosanitárnych výrobkov na trh si EHSV myslí, že v rámci voľného obehu majetku by mali byť paralelné obchodné postupy obmedzené na rovnaké výrobky, založené na rovnakých zdrojoch účinných látok a zložiek.

1.9.1 EHSV si cení to, že Komisia uznáva jav tzv. „čiernych pasažierov“. EHSV si želá, aby bol článok 83 podrobnejší.

1.10 EHSV žiada Komisiu, aby stanovila, ako zabezpečí podporu členských štátov pri efektívnom zavádzaní kontrol biocídnych výrobkov na trhu.

1.11 Na základe rámcovej smernice o trvalom používaní fytofarmaceutických výrobkov (1) a v rámci trvalého používania biocídnych výrobkov EHSV navrhuje Komisii, aby v budúcnosti uvažovala o možnosti racionálnejšieho využívania týchto výrobkov.

2. Úvod

2.1 V terminológii sa ako biocídy označujú účinné látky alebo zmesi obsahujúce jednu alebo viac účinných látok, vo forme, v ktorej sa dodávajú používateľovi s cieľom zničiť, odpudiť alebo zneškodniť škodlivý organizmus, zabrániť jeho účinku alebo inak proti nim bojovať iným spôsobom chemickými alebo biologickými prostriedkami. Všetky látky a všetky zmesi a prostriedky umiestnené na trh so zámerom vytvoriť účinné látky sa tiež považujú za biocídne výrobky (2).

2.2 Biocídne výrobky používané v rozumnej miere sú súčasťou každodenného života civilizovanej spoločnosti. Predchádzajú šíreniu chorôb a podporujú vysokú úroveň hygieny v prostredí s vysokou hustotou zaľudnenia. Používanie biocídnych výrobkov sa vzťahuje na všetky oblasti každodenného života. Niektoré z týchto výrobkov môžu byť v dôsledku svojej podstaty nebezpečné, pričom chránia zdravie a hygienu človeka aj zvierat a podporujú životné prostredie.

2.3 Smernica 98/8/ES (3), ktorá je momentálne v platnosti, stanovuje harmonizovaný legislatívny rámec pre povoľovanie a uvádzanie biocídnych výrobkov s nízkym rizikom a základných látok na trh.

2.4 EHSV v tomto zmysle vydal stanovisko (4), v ktorom schvaľuje návrh smernice, pokiaľ je jej cieľom chrániť zdravie človeka a zvierat, ako aj životné prostredie.

2.5 V smernici 98/8/ES sa uvádza, že Komisia vypracuje sedem rokov po jej vstupe do platnosti správu, ktorú odovzdá Rade. Táto správa sa vzťahuje na uplatňovanie smernice a fungovanie zjednodušených postupov (rámcové znenie, biocídne výrobky s nízkym rizikom a základné látky).

2.6 Pred posúdením vplyvu a všeobecnou konzultáciou prostredníctvom internetu sa konali rôzne konzultácie zainteresovaných strán.

2.7 Tento návrh zároveň podporilo viacero štúdií, konkrétne štúdia posúdenia vplyvu revízie smernice 98/8/ES, ktorá sa pokúsila analyzovať ekonomické, sociálne a environmentálne vplyvy rôznych strategických možností. Závery tejto štúdie sú priamou súčasťou posúdenia vplyvov.

2.8 Cieľom nariadenia, ktoré navrhuje Komisia, je nahradiť vyššie uvedenú smernicu.

3. Zhrnutie návrhu

3.1 Cieľom tohto návrhu, ktorý nahrádza smernicu 98/8/ES, je posilniť voľný obeh biocídnych výrobkov v Spoločenstve. Jej cieľom je odstrániť slabé stránky legislatívneho rámca zistené počas prvých ôsmich rokov jej vykonávania, zlepšiť a aktualizovať isté prvky systému a predchádzať problémom, ktoré sa očakávajú v budúcnosti. Zachováva štruktúru smernice 98/8/ES.

3.2 Zjednodušenie postupov povoľovania biocídnych výrobkov v členských štátoch by mohlo umožniť znížiť náklady a administratívne poplatky pre ekonomických aktérov bez zníženia úrovne bezpečnosti.

3.3 Návrh je v súlade s ostatnými politikami a cieľmi Únie. Zohľadňuje:

— najnovšie právne predpisy Spoločenstva vzťahujúce sa na chemické látky (5);

— horizontálne právne predpisy Spoločenstva v príslušnej oblasti;

— všeobecné pravidlá a povinnosti prislúchajúce členským štátom;

— prechodné obdobie.

3.4 Cieľom toho návrhu je:

— zjednodušiť pravidlá ochrany údajov;

— predísť duplicite pri vypracovávaní štúdií o stavovcoch (7) prostredníctvom povinného spoločného používania údajov;

— zlepšiť harmonizáciu systémov poplatkov v členských štátoch a na úrovni Spoločenstva;

— zaviesť pravidlá paralelného obchodu;

— zahrnúť výrobky alebo materiály ošetrované biocídnymi výrobkami.

3.5 V rôznych článkoch tento návrh podnecuje výskum a inováciu.

4. Všeobecné poznámky

4.1 Návrh nových právnych predpisov

4.1.1 Smernica o biocídnych výrobkoch 98/8/ES sa nahradí nariadením.

4.1.2 Návrh nariadenia sleduje logiku smernice o biocídnych výrobkoch. Predchádzalo mu posúdenie vplyvu, ktoré sa zameriava na oblasť uplatnenia, povoľovanie výrobkov, spoločné využívanie údajov, požiadavky v oblasti údajov a povinné poplatky členských štátov.

4.1.3 Komisia sa pokúsila zosúladiť európske právne predpisy v oblasti biocídov s nariadením o chemických látkach (REACH).

4.2 Pravidlá povoľovania

4.2.1 Zavedenie konceptu povolenia Spoločenstva, pri ktorom je Európska chemická agentúra orgánom vydávajúcim predpisy, je prvok, ktorý v zásade podporuje harmonizované uplatňovanie vo všetkých krajinách Únie. Komisia tvrdí, že tento systém je najefektívnejším a najvhodnejším na zlepšenie dostupnosti výrobkov a na vytvorenie podnetov pre inováciu, a teda na podporu ochrany zdravia osôb a životného prostredia. Rozdrobenie trhu s biocídmi na úrovni výrobcov (málo celosvetových spoločností, veľa malých a stredných podnikov), ako aj na úrovni výrobkov a ich využitia si každopádne vyžaduje relativizáciu tohto pohľadu. Mnohé podniky v tomto sektore, ktoré pôsobia len v obmedzenom počte krajín, však potrebujú miestne povolenie. V prípade rozšírenia činnosti v ostatných členských štátoch sa teda vyžaduje vzájomné uznanie.

4.2.2 Nový prístup Komisie, ktorý sa vzťahuje na povolenie Spoločenstva týkajúce sa biocídnych výrobkov s nízkym rizikom a nových látok, môže mať slabý dosah, pretože by sa vzťahoval len na malú časť látok biocídnych výrobkov a v dôsledku toho by viedol len k slabému zníženiu administratívnej záťaže pre podniky, ako aj pre úrady. Nepodnecoval by teda spoločnosti k ďalším inováciám.

4.2.3 Samotná koncepcia biocídnych výrobkov s nízkym rizikom je v návrhu nariadenia roztrúsená. Biocídne výrobky s nízkym rizikom by mali byť lepšie definované.

4.3 Požadované údaje

4.3.1 Niektoré kritériá definície výrobkov s nízkym rizikom by sa mohli prejaviť ako príliš obmedzujúce. Pred zapracovaním do konečného nariadenia by sa mali tieto kritériá zhodnotiť v závislosti od ich vplyvu. Táto štúdia musí byť založená na rizikách a musí zohľadňovať aj expozíciu, nielen prirodzené nebezpečenstvá. Toto opatrenie by bolo podnetom pre inováciu bezpečnejších výrobkov pri použití existujúcich látok. V dôsledku toho výrobky, ktoré spĺňajú tieto kritériá, by mali byť označené ako výrobky „s nízkym rizikom“. Zákaz propagácie týchto výrobkov ako výrobkov s nízkym rizikom by bol kontraproduktívny.

4.3.2 Návrh Komisie neuviesť výrobky s nízkym rizikom v prílohe I je podnetom pre rozvoj a marketing. Bolo by však potrebné objasniť a analyzovať viacero bodov, najmä poskytnúť jasné usmernenie, pokiaľ ide o údaje pre účinné látky, ako aj formát, v akom by sa mali poskytovať.

4.3.3 Všeobecné pravidlá pre úpravu požadovaných údajov uvedených v prílohe IV by sa mali považovať za všeobecne pozitívne. Predstavujú usmernenie vzťahujúce sa na rozdelenie testov, ktoré je potrebné vykonať.

4.3.4 Požiadavky na údaje o účinných látkach sú uvedené v prílohe II návrhu v dvoch stupňoch, pričom prvý stupeň sa definuje ako štandardný. Prezentácia údajov II. stupňa môže byť potrebná v závislosti od charakteristík a plánovaného používania účinnej látky, najmä keď existuje nebezpečenstvo pre zdravie a pre životné prostredie.

4.3.5 Niektoré toxikologické štúdie už nie sú na prvom stupni potrebné, ale môžu byť potrebné na druhom stupni. Avšak keďže rozsah údajov požadovaných na základe ich hodnotenia stanovujú členské štáty, existuje riziko, že sa budú požadovať údaje, ktoré budú presahovať vedecky potrebný rozsah.

4.3.6 Z dôvodov súvisiacich s hospodárskou súťažou sa údaje, ktoré sa majú poskytnúť pri alternatívnych zdrojoch účinných látok nebudú môcť obmedziť, pokiaľ sú tieto látky uvedené v prílohe I a pokiaľ neuplynula ich ochrana.

4.3.7 Vysoká úroveň údajov o biocídnych výrobkoch uvedených v článku 18, ktorý sa zaoberá údajmi požadovanými pri žiadosti o povolenie a v prílohe III k návrhu, zostáva v porovnaní s aktuálnou smernicou nezmenená. Testy nie sú rozložené na viacerých úrovniach a nároky nie sú obmedzené na prísne nevyhnutné minimum. Preto je pre výrobcov zložité vyvíjať inovatívne výrobky pre špecifických použitie.

4.4 Spoločné používanie údajov

4.4.1 Zavádza sa povinnosť spoločne využívať údaje o testoch na zvieratách a rovnomerne rozdeliť náklady spojené s vypracovaním a s využívaním údajov na preukázanie bezpečnosti výrobkov v rámci aktuálnej smernice.

4.4.2 Hoci tento koncept spoločného využívania údajov je v súlade s nariadením REACH, návrh s ním nie je v súlade, pokiaľ ide o ochranu údajov a obdobie ochrany.

4.5 Opatrenia na zjednodušenie

4.5.1 Zavádzajú sa pozitívne zmeny v rámcových zneniach, ktoré by mali umožniť jednoduchší rozvoj zmien zloženia v rámci skupiny biocídnych výrobkov. V každom prípade je potrebné objasniť rozsah flexibility zloženia, tak na úrovni biocídnych látok, ako aj inertných látok, ktoré sú ich súčasťou.

4.6 Úloha Európskej chemickej agentúry

4.6.1 Európska chemická agentúra bude mať za úlohu len byť koordinátorom a potvrdzovať povolenia Spoločenstva pre biocídne výrobky s nízkym rizikom a nové látky.

4.6.2 EHSV sa nazdáva, že Európska chemická agentúra by mohla prevziať úlohu tzv. „triediacej stanice“, ktorá by zoskupovala prípady podobného využitia. Ich hodnotenie by napokon mohol vykonať jeden orgán, aj keď bol spis odovzdaný viacerým členským štátom.

4.7 Paralelný obchod – ochrana údajov

4.7.1 Podľa vzoru nového nariadenia o uvádzaní fytosanitárnych výrobkov na trh si EHSV myslí, že v rámci voľného obehu majetku by mali byť paralelné obchodné postupy obmedzené na rovnaké výrobky, založené na rovnakých zdrojoch účinných látok a zložiek.

4.7.2 V rámci paralelného obchodu sa musí posilniť ochrana požadovaných údajov, minimálne pri biocídnych látkach, ktoré budú súčasťou prílohy I.

4.7.3 Aby sme sa vyhli javu tzv. „čiernych pasažierov“, vznikla požiadavka zaviesť vzťah účinných látok uvedených v prílohe I k príslušnému podniku ako podmienku vlastníctva a ochrany údajov. Odvetvie biocídnych látok si cení to, že Komisia tento jav uznáva. Článok 83 by mal byť podrobnejší, aby sme mohli tomuto javu efektívnejšie čeliť.

4.8 Ošetrené materiály a výrobky

4.8.1 Tento návrh stanovuje, že všetky ošetrené materiály a výrobky musia byť ošetrené výhradne biocídnymi výrobkami povolenými na tento účel minimálne v jednom členskom štáte. Takisto obhajuje rozšírenie tohto opatrenia na materiály a výrobky pochádzajúce z tretích krajín, aby sa zaručili rovné a spravodlivé podmienky na trhu pre všetkých.

4.8.2 EHSV zdôrazňuje potrebu označovania ošetrených materiálov a výrobkov, aby sa zabezpečili vhodné a efektívne informácie pre používateľa. EHSV vyzýva Komisiu, aby sa hlbšie zaoberala touto témou, v snahe obmedziť používanie etikiet s vyčerpávajúcimi informáciami len na prípady, keď je to užitočné pre spotrebiteľa. EHSV navrhuje dve úrovne informácií. Na prvej úrovni budú základné informácie v závislosti od používania a ochrany spotrebiteľa. Na druhej úrovni budú všetky známe informácie a táto druhá úroveň musí byť dostupná v prípade, že sa spotrebitelia obrátia na profesionálnych účastníkov. Tieto informácie by sa mohli poskytnúť prostredníctvom databáz a internetových stránok.

4.9 Lehoty a uplatňovanie

4.9.1 Vznikajú obavy najmä v súvislosti s nedodržaním lehôt hodnotení popísaných v smernici. Tieto lehoty boli predĺžené počas „mini revízie“ smernice, ale zdá sa, že sa len málo urobilo pre stiahnutie látok, ktoré neboli zrevidované a ktoré by mohli byť potenciálne škodlivé, z trhu. Jednotné uplatňovanie definícií a lehôt by malo umožniť lepšie fungovanie postupu medzi členskými štátmi.

4.9.2 Nejednotné a neúčinné zavedenie právnych predpisov Únie na úrovni členských štátov narušuje právne predpisy Spoločenstva.

4.10 Vyberanie poplatkov

4.10.1 Komisia navrhuje harmonizovať štruktúru povinných poplatkov pre členské štáty, ako aj pre Európsku chemickú agentúru. Používatelia sa stretávajú s veľkými rozdielmi medzi jednotlivými členskými štátmi, pokiaľ ide o poplatky za hodnotenie. Často neexistuje žiaden súvis medzi požadovanými alebo skutočne použitými zdrojmi.

4.10.2 Povinné poplatky by mali byť väčšmi odrážať transparentné a mali by sa pri nich uvádzať rôzne etapy a postupy, ktoré vedú k hodnoteniu. Mali by sa v rozumnej miere vzťahovať na objem práce a vyžadovať sa len v nutných prípadoch.

4.10.3 V žiadnom prípade sa nesmie vyberať ročný poplatok bez opodstatnenia.

5. Špecifické poznámky

5.1 Vylúčenie biocídnych látok z prílohy I

5.1.1 Článok 5 ods. 2 návrhu vylučuje z prílohy I účinné látky zaradené medzi karcinogénne, mutagénne, toxické pre rozmnožovanie, ako aj látky narušujúce endokrinný systém.

5.1.2 V článku 5 ods. 1 návrhu sa uvádzajú tri prípady výnimiek, ktoré napriek tomu umožňujú zaradiť takéto látky do prílohy I:

— v prípade zanedbateľnej expozície pre používateľov,

— pri látkach potrebných pre verejné zdravie,

— pri látkach, pri ktorých je pomer medzi výhodami a rizikami pozitívny.

— V poslednom riadku tohto článku sa však celkom vylučuje uplatnenie tejto výnimky na účinné látky v prípade typov výrobkov 4 a 14 až 19 (8).

5.1.3 Niektoré biocídne látky môžu byť nebezpečné už na základe svojej podstaty, čo je následkom ich účinku, ktorý sa odráža v definícii účinnej látky ako „látky alebo mikroorganizmu, ktorá pôsobí proti škodlivým organizmom“ Výhody ich použitia, ako aj opatrenia minimalizujúce vystavenie človeku a prostrediu, môžu umožniť ich využitie vo funkcii biocídov.

5.1.4 Ak príležitostné vystavenie nespôsobuje vážne obavy, EHSV vyzýva k opatrnosti, pokiaľ ide o vystavenie biocídnym výrobkom bez vhodnej ochrany.

5.1.5 EHSV sa však nazdáva, že pri uvedených typoch výrobkov (4 a 14 až 19), na ktoré sa nemôžu uplatniť podmienky uvedené v článku 5 ods. 1 písm. c), dochádza k diskriminácii. Toto opatrenie je kontraproduktívne pre inováciu a vylučuje látky, ktoré by sa v budúcnosti mohli využiť ako prípadné biocídne výrobky.

5.2 Rozšírenie úlohy Európskej chemickej agentúry

5.2.1 EHSV podporuje rozšírenie kompetencií Európskej chemickej agentúry. Mala by aktívne riadiť všetky postupy súvisiace s povoľovaním biocídnych výrobkov na úrovni Spoločenstva aj na vnútroštátnej úrovni.

5.2.2 Výhody centralizovaného hodnotenia by boli nasledujúce:

— Európska chemická agentúra by mala k dispozícii všetky postupy požadované na potvrdenie použitia v prípade povolenia Spoločenstva,

— potvrdenie spisov jednotným orgánom by umožnilo dosiahnuť lepšiu konzistentnosť a väčšmi harmonizované a jednoduchšie právne predpisy v oblasti biocídov,

— členské štáty by mohli sústrediť svoje zdroje na aktuálne hodnotenie uplatňovania,

— potvrdenie od Európskej chemickej agentúry nevylučuje možnosť zaviesť nové údaje zistené počas procesu hodnotenia. Tento krok by zostal v právomoci členských štátov.

5.2.3 Ak by ECHA okrem toho vykonávala úlohu tzv. „triediacej stanice“ a prevzala by riadenie spisov biocídnych výrobkov:

— Register biocídnych výrobkov Spoločenstva, riadený Európskou chemickou agentúrou, by bol vynikajúcim nástrojom na riadenie takýchto zoskupení biocídnych výrobkov;

— biocídne výrobky na báze tej istej účinnej látky alebo používané v tých istých typoch výrobkov by mali ten istý konečný dátum na odovzdanie žiadostí;

— hodnotenie hlavných prvkov spisov týchto výrobkov jedným jediným kompetentným úradom by zvýšilo súlad a harmonizáciu právnych predpisov v oblasti biocídov;

— efektívne riadenie postupu hodnotenia by ďalej podporilo používateľov pri proaktívnej príprave spisov a znížilo by hranicu pre priemyselné odvetvie.

V Bruseli 17. februára 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Smernica 2009/128/ES – Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71.

(2) Smernica 98/8/ES.

(3) Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

(4) Ú. v. ES C 195, 18.7.1994, s. 70.

(5) Nariadenie ES 1907/2006 (REACH) – Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

(6) Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1.

(7) Ú. v. ES C 94, 18.4.2002, s. 5 a Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 51.

(8) Typ výrobkov 4: Dezinfekčné prostriedky pre oblasť potravín a krmív.

Typ výrobkov 14: Rodenticídy.

Typ výrobkov 15: Avicídy.

Typ výrobkov 16: Moluskocídy.

Typ výrobkov 17: Piscicídy.

Typ výrobkov 18: Insekticídy, akaricídy a výrobky na ochranu proti iným článkonožcom.

Typ výrobkov 19: Repelenty a atraktanty.

Typy výrobkov 14 až 19 tvoria SKUPINU 3: Výrobky na ochranu proti škodcom.