Táto správa sa zameriava na otázky, ktoré podčiarkujú komplexný prístup smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a stratégie EÚ. Skúma predovšetkým pokrok vo vykonávaní „troch P“ – trestného stíhania („prosecution“) - so zameraním na finančné vyšetrovanie, ochrany („protection“) - so zameraním na zriaďovanie vnútroštátnych mechanizmov sprostredkovania a prevencie („prevention“) - s dôrazom na opatrenia prijaté členskými štátmi na predchádzanie trestnej činnosti stanovené v článku 18 smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi).

Obchodníci s ľuďmi využívajú medzery v presadzovaní alebo kontrole právnych predpisov týkajúcich sa pracovných povolení, víz, pracovných práv a pracovných podmienok. Obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania nie je v EÚ v žiadnom prípade novým javom a v dôsledku hospodárskej krízy sa dopyt po lacnej pracovnej sile zvýšil, pričom ľudia sa stávajú predmetom obchodovania smerom do EÚ a v rámci nej a vykonávajú neplatenú alebo veľmi slabo platenú prácu v životných a pracovných podmienkach, v ktorých sa nerešpektuje ich ľudská dôstojnosť.

Z údajov zozbieraných na účely tejto správy vyplýva, že napriek dosiaľ vynaloženému úsiliu sa obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania nerieši efektívne a jeho rozsah sa neznížil. Členské štáty by mali pokračovať v úsilí o potláčanie obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania a toto úsilie ešte zintenzívniť.

Členské štáty a ďalší aktéri by mali vyčleniť primerané finančné prostriedky na potláčanie obchodovania s ľuďmi, aby bolo možné účinne bojovať proti všetkým formám obchodovania s ľuďmi vrátane nových foriem a zabezpečiť monitorovanie trendov v obchodovaní s ľuďmi.

Obchodovanie s ľuďmi je sociálny jav, ktorý má mnoho foriem. Mení sa a rozvíja, často na základe dopytu a invencie obchodníkov. Zoznam foriem vykorisťovania uvedený v smernici o boji proti obchodovaniu s ľuďmi nie je taxatívny, aby bolo do vymedzenia pojmu obchodovania s ľuďmi možné zaradiť nové formy vykorisťovania.

Na základe uvedeného je dôležité, aby členské štáty naďalej vyvíjali úsilie o zlepšenie zberu údajov o obchodovaní s ľuďmi (rozčlenených podľa veku a pohlavia) na účely monitorovania tohto javu. Zber údajov je rovnako dôležitý pre meranie vplyvu opatrení na boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Konzistentnosť štatistických trendov v uvedených dvoch obdobiach naznačuje, že členské štáty by mali zintenzívniť úsilie o vyšetrenie trestných činov, stíhanie páchateľov a identifikáciu potenciálnych obetí. Komisia sa zaviazala podporovať členské štáty v tomto úsilí. Jej podpora bude zahŕňať vydávanie lepších usmernení a zber údajov o dodatočných ukazovateľoch v záujme vyššej spoľahlivosti a porovnateľnosti údajov.

Z medziročného porovnania údajov vyplýva, že celkový počet registrovaných obetí v rokoch 2013 – 2014 je nižší ako počet uvedený v pracovnom dokumente Eurostatu týkajúcom sa rokov 2010 – 2012 (8 034 v roku 2013 a 7 812 v roku 2014 v porovnaní s 9 710 v roku 2010, 9 438 v roku 2011 a 10 998 v roku 2012). Hoci použité metódy zberu údajov boli v oboch obdobiach podobné, v tomto štádiu by nebolo vhodné porovnávať údaje ani medzi dvoma zbermi, ani medzi jednotlivými rokmi z dôvodu možných rozdielov v metódach zaznamenávania a právnych definíciách. Z tohto dôvodu je potrebné skúmať a ďalej analyzovať rozpory, pokiaľ ide o celkové ročné údaje, a najmä dôvody, prečo bolo zaregistrovaných menej obetí obchodovania. Okrem toho, konzistentnosť z hľadiska krajín pôvodu obetí, ako aj ich cieľových krajín, foriem vykorisťovania a veku a pohlavia obetí v rámci päťročného obdobia (2010 – 2014) ukazuje, že situácia sa napriek úsiliu nezmenila.

Podľa štatistických údajov za obdobie 2013 – 2014 predstavujú iné formy vykorisťovania 12 % z celkového počtu obetí.

Medzi iné formy vykorisťovania, o ktorých informujú členské štáty, patrí: obchodovanie s ľuďmi na účely núteného žobrania, trestnej činnosti, núteného manželstva, účelového manželstva alebo odoberania orgánov, obchodovanie s dojčatami a malými deťmi na účely adopcie, obchodovanie s tehotnými ženami na účely predaja ich novorodencov, obchodovanie s ľuďmi na účely produkcie konope a obchodovanie s ľuďmi na účely pašovania alebo predaja drog.

Členské štáty takisto nahlasujú prípady, keď sa ľudia stávajú obeťami viacerých foriem zneužívania, napríklad ak sú predmetom obchodovania tak na účely práce, ako aj na účely sexuálneho zneužívania alebo obchodovania na účely pracovného vykorisťovania, pričom sú nútené páchať trestnú činnosť.

Zo správ členských štátov vyplýva, že stúpa počet prípadov vykorisťovania ľudí s telesnými, duševnými a vývojovými postihnutiami. Nárast bol zaznamenaný aj v obchodovaní s ľuďmi rómskeho pôvodu na účely núteného žobrania. Obete obchodovania s ľuďmi sa využívajú aj ako drogoví kuriéri, pri pestovaní konope alebo na páchanie podvodov v oblasti dávok. Členské štáty takisto nahlásili, že tehotné ženy sú nútené predávať svojich novorodencov.

Členské štáty v kontexte obchodovania s ľuďmi čoraz častejšie nahlasujú nútené a účelové manželstvá. Podľa Europolu je možné očakávať, že súčasná migračná a utečenecká kríza povedie k väčšiemu počtu nútených manželstiev v dôsledku zvýšenej snahy migrantov a žiadateľov o azyl získať oprávnený pobyt.

Trendy v oblasti obchodovania s deťmi

Podľa údajov členských štátov je obchodovanie s deťmi jedným z trendov, ktoré sa v EÚ zvyšujú najprudšie. Štatistické údaje za roky 2013 – 2014 ukazujú, že z 15 846 registrovaných obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ bolo najmenej 2 375 detí.

Siete obchodujúce s ľuďmi sa zameriavajú na sociálne a ekonomicky znevýhodnené rodiny, ktoré vovedú do dlhu, ktorý tieto rodiny nemôžu splatiť. V tomto kontexte sa deti rodičom odoberú na splatenie dlhu.

Deti sú jednou z najzraniteľnejších skupín, na ktoré sa obchodníci ľuďmi zameriavajú. Organizované zločinecké skupiny obchodujú s deťmi z dôvodu, že je ľahké ich získať a rýchlo nahradiť. Hoci obchodovanie s deťmi zväčša nesúvisí s migráciou, zo získaných informácií vyplýva, že tento jav ešte zhoršil prebiehajúcou migračnou krízou, počas ktorej sa počet detí prichádzajúcich do EÚ zvýšil exponenciálne. Značná časť týchto detí je bez sprievodu, cestuje do EÚ a v rámci nej bez zodpovednej dospelej osoby alebo je ponechaná bez sprievodu po vstupe do EÚ.

Čoraz väčším problémom je identifikovanie detí, ktoré sú obeťami obchodovania, a zistenie ich pravej totožnosti, keďže ich zraniteľnosť z nich pre obchodníkov robí prednostný cieľ.

Na vzostupe je obchodovanie s deťmi na účely nútenej trestnej činnosti a sexuálneho vykorisťovania. Detským obetiam hrozí nielen to, že sa stanú predmetom opätovného obchodu, ale aj druhotná viktimizácia – skutočnosť, že sa s nimi zaobchádza ako s páchateľmi trestnej činnosti a nie ako s obeťami obchodovania s ľuďmi.

Komisia odporúča, aby sa vynakladalo zosúladené a koordinované úsilie s cieľom zabrániť obchodovaniu s deťmi, znížiť zraniteľnosť ohrozených detí, poskytnúť primeranú podporu detským obetiam a zabezpečiť začlenenie rozmeru ochrany detí do všetkých opatrení zameraných na deti, najmä posilnením integrovaných systémov ochrany dieťaťa a ich cezhraničnej spolupráce.





Trendy v obchodovaní s ľuďmi a organizovaná trestná činnosť

Obchodovanie s ľuďmi je zvyčajne spojené s organizovanou trestnou činnosťou, hoci v niektorých prípadoch sa malý počet obetí vykorisťuje na miestnej úrovni a jednotliví páchatelia konajú s obmedzenou mierou organizácie. Zločinecké skupiny zapojené do obchodovania s ľuďmi sú charakteristické svojou voľnou organizáciou a flexibilitou, ako aj schopnosťou rýchlo sa prispôsobiť meniacim sa podmienkam, pričom sú spojené na základe príbuzenstva alebo etnickej príslušnosti. Úlohy členov sú často vzájomne zameniteľné a skupiny vo všeobecnosti pôsobia vo viacerých krajinách.

Obchodovanie s ľuďmi si ako závažná forma organizovanej trestnej činnosti a významná bezpečnostná hrozba vyžaduje koordinovanú a cielenú politickú reakciu na úrovni EÚ, ako sa uvádza v Európskom programe v oblasti bezpečnosti. Táto reakcia by mala zahŕňať aj riešenie inej súvisiacej trestnej činnosti, ako je falšovanie dokumentov, obchodovanie s drogami, počítačová kriminalita, detská pornografia, pašovanie migrantov a podvody v oblasti dávok. Prítomnosť tejto súvisiacej trestnej činnosti často znamená, že obchodovanie s ľuďmi ako také sa nevyšetruje ani neeviduje. Neustále sa vyvíjajúce formy obchodovania s ľuďmi a schopnosť obchodníkov s ľuďmi prispôsobiť sa novým situáciám vedie k ešte ťažšiemu vyšetrovaniu tejto trestnej činnosti a ešte ťažšiemu stíhaniu jej páchateľov.

Trendy v obchodovaní s ľuďmi v kontexte migrácie a azylu

Podľa nedávneho oznámenia Komisie o stave vykonávania prioritných opatrení v rámci európskej migračnej agendy existujú presvedčivé dôkazy, že zločinecké skupiny zapojené do obchodovania s ľuďmi zneužili migračnú krízu na to, aby sa mohli zamerať na najzraniteľnejšie osoby, najmä ženy a deti. Obchodníci s ľuďmi čoraz viac zneužívajú azylové systémy, ktoré nie sú vždy spojené s vnútroštátnymi mechanizmami sprostredkovania. Zaznamenaný bol znepokojujúco prudký nárast počtu nigérijských žien a dievčat odchádzajúcich z Líbye (4 371 v období od januára do septembra 2015 v porovnaní s 1 008 v predchádzajúcom roku, z čoho 80 % sa podľa odhadov IOM Taliansko stalo obeťami obchodovania s ľuďmi) a celkovo existujú obavy z existencie čoraz väčšieho rizika obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania.

Ako jeden z nástrojov na riešenie migračnej krízy v roku 2015 EÚ významne posilnila spoluprácu s tretími krajinami, pričom obchodovanie s ľuďmi je jednou z hlavných oblastí spolupráce s africkými krajinami, krajinami západného Balkánu a Tureckom.