SK Úradný vestník Európskej únie C 67/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Stimulovanie rastového potenciálu európskeho pivovarníctva“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2014/C 67/06

Spravodajca: Ludvík JÍROVEC

Pomocný spravodajca: Edwin CALLEJA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. februára 2013 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Stimulovanie rastového potenciálu európskeho pivovarníctva“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. septembra 2013.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 493. plenárnom zasadnutí 16. a 17. októbra 2013 (schôdza zo 16. októbra 2013) prijal 47 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Pivo je nápoj, ktorý už niekoľko tisíc rokov požívajú komunity v celej Európe. Hoci pivná kultúra sa v rámci Európy značne odlišuje vzhľadom na rôzne druhy piva a spotrebné návyky, pivo zohráva dôležitú úlohu v každej krajine Európskej únie a je neoddeliteľnou súčasťou kultúry, dedičstva a stravovania. Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzdvihuje neustály vývoj tohto sektora a jeho prispôsobenie sa a odolnosť dokonca aj v súčasných náročných podmienkach. Všíma si, ako tento sektor spĺňa ciele stratégie Európa 2020 v jednotlivých prioritných oblastiach zamestnanosti, udržateľnosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho začlenenia.

1.2 Európsky hospodársky a sociálny výbor obracia pozornosť Európskej komisie, Európskeho parlamentu, Rady a členských štátov na kľúčové opatrenia, ktoré by sa mali zohľadniť, ak má európske pivovarníctvo v plnej miere využiť svoj potenciál rastu. EHSV si konkrétne želá, aby tvorcovia politiky: — dosiahli pokrok v budovaní rovnovážneho regulačného prostredia, ktoré umožní európskym pivovarom každej veľkosti vyrábať pivo a uvádzať ho na trh v Európe a za jej hranicami, — začlenili pivovarníctvo do prioritných oblastí, ktoré si vyžadujú priaznivé recipročné podmienky v dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a jej obchodnými partnermi, — podporovali a vo väčšej miere propagovali zapojenie pivovarov a pivovarníckych asociácií do programov zameraných na sociálnu zodpovednosť, zdravie a vzdelávanie, ktoré sa vykonávajú na európskej a národnej úrovni, — viac zohľadňovali vplyv inovácií a vývoja v priemyselnej a poľnohospodárskej politike na pivovarníctvo.

1.3 Európsky hospodársky a sociálny výbor taktiež odporúča prijať opatrenia na úrovni členských štátov, regiónov alebo miest s cieľom: — pokračovať v rozvíjaní partnerstiev s pivovarníckym priemyslom a mimovládnymi organizáciami zameraných na propagovanie zodpovednej spotreby a znižovanie negatívnych dôsledkoch konzumácie alkoholu, vrátane spolupráce pri propagovaní zodpovednosti v obchodnej komunikácii a predaji a pri prevencii nezodpovednej obchodnej komunikácie a predaja, — podporovať iniciatívy v pivovarníctve smerujúce k environmentálnej udržateľnosti v celom dodávateľskom reťazci na európskej a miestnej úrovni, — využiť dynamiku v pivovarníctve na vytváranie pracovných miest tak, že sa prostredníctvom predvídateľného a stabilného daňového systému v členských štátoch v tomto sektore a v jeho dodávateľskom reťazci odstránia nerovnováhy na trhu, ktoré nastali v dôsledku fluktuácie daňových sadzieb. Zlepšenie v tomto smere by bolo v záujme podpory dokončenia jednotného trhu, — ďalej preskúmať a rozvíjať možnosti spolupráce s miestnymi orgánmi v rôznych aspektoch komunitných projektov a možnosti cestovného ruchu v oblasti pivovarníctva.

1.4 Podľa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru by sa pivovary mali: — aktívnejšie a zodpovednejšie zapájať do rôznych aktivít propagujúcich potraviny, priaznivé pre zdravé stravovacie návyky, v rámci EÚ a v tretích krajinách, ktoré podporujú obchodné komory, regionálne orgány, členské štáty a Európska komisia, — naďalej usilovať o to, aby stabilné a adekvátne ohodnotené pracovné miesta v pivovarníctve boli pre mladé generácie zaujímavé, o to prostredníctvom vzdelávacích programov a systémov odborného vzdelávania, — snažiť zintenzívniť spoluprácu s výskumnými a vzdelávacími ústavmi a vo väčšej miere sa zúčastňovať so svojimi partnermi na programoch EÚ v oblasti inovácií a výskumu a vývoja, ako i na vzdelávacích a školiacich programoch, — viac zapájať do rôznych aktivít rozvíjaných prostredníctvom regionálnych a štrukturálnych fondov a fondov určených MSP, — rozvíjať existujúcu spoluprácu strednodobého a dlhodobého charakteru s miestnymi výrobcami chmeľu, obilia a iných produktov, ktoré sú nevyhnutné na výrobu piva, — podporovať v čo najväčšej miere hodnotenia životného cyklu ako sebahodnotiaceho nástroja v pivovarníctve, a zároveň zohľadňovať obmedzenia malých rodinných pivovarov vyplývajúce z kapacitných nedostatkov.

2. Európsky pivovarnícky sektor

2.1 Európska únia sa radí k jedným z najväčších producentov piva na svete. V roku 2011 predstavoval objem výroby pochádzajúcej z približne 4 000 pivovarov v celej Európe 380 miliónov hektolitrov (1). Ich výrobky sú distribuované do celého sveta. Z hľadiska objemu je EÚ kľúčovým aktérom, ktorý zabezpečuje viac ako jednu štvrtinu celosvetovej produkcie, pričom len nedávno ju predbehla Čína, avšak naďalej zostáva pred Spojenými štátmi, Ruskom, Brazíliou a Mexikom (2).

2.2 Štruktúra európskeho pivovarníctva je veľmi rôznorodá. Pozostáva prevažne z malých a stredne veľkých podnikov, ktoré zahŕňajú mikropivovary, pivovary na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni a štyri veľké pivovary so sídlom v Európe (3), ktoré sú v tejto oblasti lídrami na svetovom trhu. Vznik nových malých pivovarov a mikropivovarov za posledné desaťročie je pozoruhodným dôkazom inovačného potenciálu odvetvia a prínosom k dosiahnutiu udržateľnosti.

2.3 Dodávateľský reťazec v pivovarníctve tvoria miestni prevádzkovatelia ale tiež sladovne, výrobcovia zariadení a poskytovatelia technických služieb aktívni na celosvetovej úrovni. Európske výskumné ústavy pivovarské tiež šíria svoje poznatky do celého sveta. Podujatia ako kongres Európskeho dohovoru v oblasti pivovarníctva (European Brewery Convention) alebo individuálne konferencie o pive lákajú návštevníkov z celého sveta.

2.4 Pivo je kľúčovým spracovaným poľnohospodárskym výrobkom, ktorého vývozná hodnota predstavuje 2 miliardy EUR (4). Vzťahuje sa naň tiež politika EÚ v oblasti kvality výrobkov (5) prostredníctvom systému CHOP/CHZO (6), pričom predajná hodnota prostredníctvom 23 zemepisných označení (7) predstavuje 2,3 miliardy EUR. Zemepisná rozmanitosť piva v týchto systémoch je však obmedzená, pretože predstavujú iba jednu tretinu krajín EÚ.

2.5 Hlavné zložky piva sú rastlinného pôvodu a zahŕňajú vodu, obilie, chmeľ a droždie. Voda je najdôležitejšou surovinou používanou v pivovarníctve tvoriacou 92 % obsahu piva. Ochrana podzemných vôd je preto kľúčovou záležitosťou. Keďže obilie (ako jačmeň, pšenica alebo iné druhy obilia), ktoré je základným zdrojom škrobu v pive, je pri výrobe piva nevyhnutné, vzťahy s poľnohospodármi sú pre výrobcov piva a výrobcov sladu rozhodujúce.

2.6 Európska únia je tiež hlavným aktérom na svetovom trhu s chmeľom, ktorý sa pestuje v 14 členských štátoch EÚ (8) a pokrýva asi tretinu pestovateľskej plochy (9) vo svete, pričom pivovarníctvo je hlavným odberateľom európskych pestovateľov chmeľu. Hospodárska súťaž medzi výrobcami chmeľu a diferencovaný prístup v rámci poľnohospodárskych politík platných v členských štátoch by sa mali prehodnotiť, ak sa má zabrániť nerovnováham na trhu, ktoré by z dlhodobého hľadiska mohli poškodiť pivovary.

2.7 Závislosť výrobcov piva od poľnohospodárskych surovín sa v posledných rokoch prejavila v tom, že v dôsledku úrody premenlivej kvality a nestability cien muselo pivovarníctvo čeliť vyšším cenám poľnohospodárskych surovín potrebných na výrobu piva. Vzťah medzi dodávateľmi surovín a pivovarmi by sa mal podľa možností a potreby riadiť udržateľným a dlhodobým prístupom.

2.8 Celkový predaj piva v roku 2010 predstavoval 106 miliárd EUR vrátane DPH, čo zodpovedá 0,42 % HDP Európskej únie. Odhaduje sa, že viac ako 63 % európskej výroby piva sa predáva v supermarketoch a iných maloobchodných predajniach (tzv. off-trade). Zvyšných 37 % sa spotrebuje v zariadeniach pohostinných služieb (napr. bary, krčmy, reštaurácie; ide o priamu spotrebu, tzv. on-trade).

3. Hospodárske výzvy v 21. storočí

Trhové a štrukturálne trendy

3.1 Na európskom trhu s pivom došlo v posledných 15 rokoch k rôznym zmenám, pokiaľ ide o technologický vývoj, investície, fúzie, vznik nových podnikov a spotrebiteľské návyky. Silný pokles spotreby piva od roku 2007 má priamy vplyv na činnosti pivovarov. Po období rozmachu vo výrobe piva v Európskej únii došlo k prudkému poklesu výroby zo 420 miliónov hektolitrov piva na 377 miliónov hektolitrov v roku 2011. Ak sa však zlepšia hospodárske a regulačné podmienky, v nasledujúcich rokoch sa očakáva oživenie a potenciál rastu.

3.2 V dôsledku hospodárskej krízy a poklesu spotreby došlo v Európe k reštrukturalizácii tohto sektora podporovanej konsolidáciou činností na kontinente a investíciami mimo EÚ veľkými medzinárodnými a národnými skupinami mimo EÚ. Súčasne s tým počet malých pivovarov vo všetkých krajinách vzrástol, čo viedlo k rozšíreniu ponuky spotrebiteľom a čo svedčí o podnikateľskom duchu pivovarov v súlade s akčným plánom pre podnikanie 2020 (10). Ide o priaznivý vývoj aj z hľadiska udržateľnosti, pretože typickým vedľajším účinkom je vplyv na regionálny cestovný ruch a často aj uzavretejšie cykly vo výrobe a v spotrebe, čo je z ekologického hľadiska prínosom.

3.3 V dôsledku hospodárskej situácie sa pivo konzumuje vo väčšej miere doma, a nie v baroch alebo reštauráciách, čo viedlo k strate pracovných miest, menšej pridanej hodnote a nižším príjmom štátu pochádzajúcim z každého litra piva spotrebovaného v EÚ (11). Na tento trend mal tiež vplyv silnejší tlak na ceny v obchodnom sektore.

3.4 Rastúci počet pivovarov a inovácie v oblasti produktov viedli tiež k vzniku nových produktov, čo prináša výhody spotrebiteľom, spoločnosti a životnému prostrediu. Diverzifikácia ponuky pív s nízkym obsahom alkoholu a bezalkoholických pív znamenala pre pivovary každej veľkosti nové možnosti vedúce k zvýšenému predaju a zároveň k stabilnému zvyšovaniu ponuky ekologických pív.

Daňové aspekty

3.5 Pivovarníctvo prináša národným vládam značné zisky v podobe daní. Vlády získavajú z výroby a predaja piva značné príjmy, ktoré pochádzajú zo spotrebnej dane, DPH, daní z príjmu a príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia, ktoré platia zamestnanci a ich zamestnávatelia v pivovarníctve, ako i v iných súvisiacich sektoroch, kde pracovné miesta nepriamo súvisia s činnosťami v pivovarníctve. V roku 2010 predstavovali tieto príjmy približne 50,6 miliárd EUR (12).

3.6 Vyššie daňové zaťaženie, najmä vyššia spotrebná daň, ale tiež vyššia miera DPH najmä v sektore stravovacích a ubytovacích služieb, je v súčasnej ťažkej hospodárskej situácii pre pivovarníctvo skúškou odolnosti. Spomínané vyššie daňové zaťaženie zhoršilo neľahkú hospodársku situáciu pivovarov najmä v krajinách ako Maďarsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko a Spojené kráľovstvo (13). Celková pridaná hodnota z výroby a predaja piva v EÚ v období rokov 2008 – 2010 klesla o 10 % (14) a celkový príjem z daní pochádzajúcich z pivovarníctva v EÚ klesol o 3,4 miliárd EUR.

3.7 Systém spotrebnej dane na úrovni EÚ a úrovni členských štátov by mal uznať jedinečné vlastnosti piva, ku ktorým okrem iného patrí spravidla nízky obsah alkoholu, proces výroby piva a prínos pivovarníctva pre spoločnosť, vytváranie pracovných miest a pre hospodárstvo v širšom zmysle slova. Na pivo ako kvasený nápoj by sa preto mali uplatňovať rovnaké podmienky, a teda právne predpisy v oblasti spotrebnej dane vzťahujúcej sa na pivo (15) by mali tiež garantovať minimálnu sadzbu uplatňovanú na víno a iné kvasené nápoje.

3.8 Vyvážená vnútroštátna politika v oblasti spotrebnej dane a lepšie využívanie existujúcich mechanizmov spolupráce v rámci daňovej správy by sa mohli stať nástrojom, ako sa vyhnúť obchodu riadenému daňovou politikou a súvisiacim škodlivým praktikám, čím by sa pomohlo udržať konkurencieschopnosť pivovarníctva najmä v hraničných oblastiach.

3.9 Vzhľadom na význam segmentu on-trade pri predaji piva (16) môže aj daňová politika zohrávať dôležitú úlohu ako opatrenie na podporu rastu v sektore on-trade a pivovarníctve s pozitívnym dosahom na zamestnanosť na miestnej úrovni.

Medzinárodný obchod

3.10 V súčasných nepriaznivých podmienkach európske pivovarníctvo naďalej odoláva a je konkurencieschopné. Miestne pivovary si udržiavajú vlastné trhy mimo svojej krajiny a EÚ. Hoci sa s väčšinou výroby obchoduje v rámci jednotného trhu EÚ, vývoz do ostatných častí sveta od roku 2000 stabilne rastie, pričom od roku 2007 vzrástol o 30 %. Najväčší objem vývozu smeruje do Spojených štátov, Kanady, Angoly, Číny, Švajčiarska, Tajvanu, Ruska a Austrálie (17). Okrem toho sú európske pivovary tiež veľkými investormi na všetkých kontinentoch a sú zapojení aj do rôznych foriem spolupráce s miestnymi pivovarmi.

3.11 Potenciál európskeho pivovarníctva udržať sa a vstúpiť na trhy v tretích krajinách však môžu ohrozovať miestne regulačné predpisy, ktoré predstavujú obchodnú bariéru brzdiacu vývoz piva a investície. Okrem ciel môžu mať tieto bariéry formu opatrení súvisiacich s legislatívou, ako je definícia výrobku (napr. v Rusku) alebo daňové administratívne postupy (napr. Albánsko, Turecko). Rozhodujúcu úlohu pri riešení takýchto a podobných problémov, ktoré sa z času na čas objavujú na zahraničných trhoch, má Európska komisia a členské štáty v spolupráci s pivovarníckym sektorom.

3.12 Hoci Európska únia uplatňuje vo vzájomných obchodných dohodách nulové clo na dovoz piva, niektoré krajiny zachovávajú clá ako prostriedok na odradenie konkurenčného dovozu z členských krajín EÚ. Prebiehajúce rokovania o dohode o voľnom obchode tiež pokrývajú tento aspekt a v najnovších dohodách (napr. medzi EÚ a Južnou Kóreou) sa stanovuje postupné znižovanie ciel, čo je systém, ktorý by sa mal rozšíriť ďalej.

3.13 Potenciálne etablovanie sa európskych značiek piva na zahraničných trhoch sa tiež podporuje prostredníctvom propagačných podujatí a konzultácií, ktoré zabezpečuje Európska komisia v tretích krajinách. Miera zapojenia sa výrobcov piva do jednotlivých aktivít priamo na mieste bola doteraz nižšia vzhľadom na obmedzenú informovanosť o potenciálnych ziskoch a nedostatočnú publicitu.

4. Zdroj pracovných miest na všetkých úrovniach

4.1 Pivovarníctvo nezabezpečuje iba samotnú výrobu piva. Pokrýva viacero činností od poľnohospodárskych surovín, ktoré sú základom pivovarského procesu až po sektor ubytovacích a stravovacích služieb. Pivovarníctva v Európskej únii spolu poskytujú viac ako 128 800 priamych pracovných miest. Okrem toho výroba a predaj piva zamestnáva 2 milióny osôb, čo predstavuje približne 1 % všetkých pracovných miest v samotnej EÚ (18), s nestabilnými kapacitami v oblasti zamestnania.

4.2 Ciele EÚ týkajúce sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho hospodárstva v rámci stratégie Európa 2020 sa odzrkadľujú v znakoch, ktoré sú príznačné pre pivovarníctvo. Výrobcovia piva sú prítomní vo všetkých európskych krajinách, pričom podporujú viac ako 2 milióny pracovných miest vzhľadom na vysoké náklady na tovar a služby a výrazný obrat, ktorý vzniká v stravovacích a ubytovacích službách a maloobchode. Viac ako 73 % pracovných miest, ktoré vytvoril pivovarnícky sektor, je v oblasti stravovacích a ubytovacích služieb.

4.3 Keďže stravovacie a ubytovacie služby zohrávajú základnú úlohu pri vytváraní pracovných miest a rastu, a to nielen priamo v pridružených podnikoch, ale aj nepriamo vo veľkej časti európskeho hospodárstva, opatrenia zamerané na ich rozvoj sú nevyhnutné pre zamestnanosť, najmä mladých ľudí a nekvalifikovaných pracovníkov, pričom by sa nemali využívať neisté pracovné zmluvy a nízke mzdy.

4.4 Takáto jedinečná rozmanitosť spája v sebe dedičstvo, kultúru a modernosť a zároveň ponúka rôzne možnosti, ako využiť pracovné kvalifikácie v pivovarníctve a súvisiacich sektoroch. Okrem pracovných miest v rámci dodávateľského reťazca by sa v záujme zvýšenia zamestnanosti mal viac rozvíjať potenciál v gastronómii a cestovnom ruchu, prostredníctvom vlastných činností pivovarov, ako i prostredníctvom európskych a národných systémov financovania.

4.5 Vplyv celosvetovej hospodárskej krízy je citeľný aj v pivovarníctve, kde sa v období rokov 2008 – 2010 v dôsledku poklesu spotreby tohto výrobku znížil počet priamych pracovných miest o 9 %. Napriek poklesu spotreby spôsobenému napätou hospodárskou situáciou v Európe bol celkový počet pivovarov (vrátane mikropivovarov) v Európe v roku 2010 vyšší (3 638) než v roku 2008 (3 071). Ide o pokračujúci vývoj, ktorý je preto ďalším zdrojom pracovných miest. Tento potenciál by nemal byť ohrozovaný reštriktívnymi obchodnými opatreniami alebo negatívnymi daňovými opatreniami a mal by sa viac podporovať prostredníctvom odborného vzdelávania a dokonca na vyšších úrovniach s cieľom vytvárať kvalitnejšie pracovné miesta v tomto sektore.

5. Prínos k cieľom environmentálnej udržateľnosti

5.1 Európske pivovarníctvo musí reagovať na rôzne ciele v oblasti energetickej účinnosti, znižovania emisií CO2 a efektívneho využívania zdrojov ako súčasť svojho záväzku v oblasti udržateľnosti. Finančné prostriedky investované v posledných rokoch viedli k zníženiu používania prírodných zdrojov, čím sa produkuje menší objem odpadu a dôsledne sa opätovne používajú sekundárne materiály, ktoré vznikli v pivovarníckom procese.

5.2 Pivovary dokázali svoj záväzok v oblasti životného prostredia tým, že prijali kroky a investovali finančné prostriedky, ktoré viedli k zníženiu spotreby energie a emisií CO2, zníženiu dopadu vody pri výrobe a zmenám pri balení. Pivovarnícky sektor navrhol tiež usmernenia pre najlepšie dostupné techniky, v ktorých sa vyzdvihuje úloha udržateľného riadenia a ktoré môžu slúžiť ako referenčný dokument pre záväzky v oblasti environmentálnych cieľov. Malo by sa podporovať uplatňovanie hodnotení životného cyklu ako sebahodnotiaci nástroj, ktorý by zahŕňal čo najširšie spektrum pivovarníctva, a zároveň by sa mali zohľadniť obmedzenia malých rodinných pivovarov vyplývajúcich z kapacitných nedostatkov.

5.3 V rokoch 2008 – 2010 pivovarnícky sektor pokračoval vo svojom úsilí i napriek zhoršujúcej sa obchodnej situácii a výsledky ukazujú, že spotreba vody sa znížila o 4,5 % a spotreba energie o 3,8 % na hektoliter vyrobeného piva. Odhaduje sa tiež, že objem emisií CO2 sa znížil o 7,1 % (19).

5.4 Kvalita vody a jej používanie sú dôležitými faktormi v pivovarníckom procese. V záujme zaručenia udržateľnej výroby piva je preto potrebné, aby dodávatelia vody a pivovary náležite hospodárili s vodou. V tejto súvislosti by sa mali prijať primerané preventívne opatrenia, aby v dôsledku ťažby bridlicového plynu nedošlo ku kontaminácii pozemnej vody, ktorou sú zásobovaní spotrebitelia, vrátane priemyselných odberateľov. EHSV poukazuje na to, že práve v pivovarníckom sektore holandskí a nemeckí pivovarníci sledujú vývoj v tejto oblasti s veľkým znepokojením.

5.5 Pri pivovarníckych surovinách vzniká ako výsledok pivovarníckeho procesu viacero ďalších hodnotných produktov (nazývaných sekundárne produkty). Ako vstupy sú hodnotnejšie pre ďalšie priemyselné procesy alebo ako materiály určené na špecifické konečné použitie, napr. liečivá, zdravé potraviny, obnoviteľné zdroje energie, priemyselné aplikácie, krmivá a poľnohospodárske produkty (20), kozmetické alebo kúpeľné produkty. Tieto materiály spĺňajú prísne normy kvality a prísne požiadavky stanovené v právnych predpisoch v oblasti bezpečnosti potravín a krmív a v ďalších oblastiach. Vzhľadom na význam a hodnotu týchto sekundárnych materiálov pivovary už dávno uzavreli dohody s obchodníkmi a konečnými užívateľmi o spôsobe dodávok týchto materiálov.

6. Zodpovedný aktér spoločenstva

6.1 Výrobcovia piva a združenia pivovarov vo všetkých európskych krajinách podnikli v priebehu rokov iniciatívy, ktorých cieľom bolo zvýšiť informovanosť o zodpovednej spotrebe, rozšíriť poznatky spotrebiteľa, zabezpečiť zodpovednú reklamu a marketing, šíriť prevenciu a odradiť spotrebiteľov od nezodpovedného správania. Viacero z týchto iniciatív sa uskutočnilo v rámci partnerstva a národné orgány tiež uznali ich významný prínos pre spoločnosť a na európskej úrovni boli prevzaté v rámci Európskeho fóra o alkohole a zdraví (21).

6.2 Vychádzajúc z týchto aktivít, vlády, výrobcovia piva, ďalšie hospodárske subjekty a skupiny občianskej spoločnosti by mali spolupracovať na kampaniach zameraných na propagáciu zodpovednej spotreby piva, ktorá môže byť plne zlučiteľná so zdravým životným štýlom dospelého človeka, a na varovanie pred nesprávnym užívaním piva.

6.3 Vzhľadom na miestny charakter piva európski výrobcovia piva tiež veľmi silne pôsobia na úrovni miestnych komunít a podporujú rôzne druhy aktivít. Pivovarnícky priemysel v Európskej únii ročne vynakladá viac ako 900 miliónov EUR na podporu spoločnosti (22) prostredníctvom širokej škály aktivít na miestnej a regionálnej úrovni.

6.4 Priemysel a zainteresované strany v širšom zmysle slova sa výrazne angažujú v podporovaní iniciatív v oblasti podnikovej a inštitucionálnej zodpovednosti, ktorých cieľom je riešiť problematiku nepriaznivých účinkov škodlivej spotreby. Vyrovnaný rámec týkajúci sa marketingu a obchodnej komunikácie pivovarov by mal tento záväzok uznať (23).

6.5 Vzhľadom na úlohu, ktorú pivo zohráva v oblasti kultúry, dedičstva a spotreby, by sa mala zvážiť iniciatíva EÚ, prostredníctvom ktorej by sa financovali špecifické semináre pre učiteľov a výchovných pracovníkov na všetkých stupňoch škôl, zamerané na zdravotné, sociálne a kultúrne aspekty konzumácie kvasených nápojov.

7. Zachovanie úlohy vo výskume, vo vzdelávaní a v inováciách

7.1 Úloha vzdelávania a výskumu je základným nástrojom na ďalšie angažovanie sa tohto sektora. Vzdelávanie a výskum zabezpečujú univerzity, pivovarnícke školy, výskumne potravinárske ústavy a ďalšie siete. Malo by sa pokračovať v usporadúvaní fór, na ktorých sa vymieňajú poznatky, aby si Európa zachovala svoje vedúce postavenie v oblasti štúdií uskutočňovaných výrobcami piva, ich partnermi, výskumnými pracovníkmi a jednotlivcami, ktorí sa zaujímajú o túto tému.

7.2 Kapacita a potenciál výskumu by sa mali podporovať, pretože výrobcovia piva sú dôležitými priemyselnými partnermi v rôznych oblastiach súvisiacich s potravinami a pivovarníckymi technológiami, so zdravotnými aspektmi alebo s environmentálnym správaním. Väčšie zapojenie do európskej výskumnej oblasti, rámca Horizont 2020 a ďalších technologických platforiem by podporilo existujúci potenciál (24).

7.3 Podpora úsilia pivovarníctva v propagovaní excelentnosti podľa najvyšších vedeckých noriem týkajúcich sa typických znakov piva, a teda účinkov na zdravie a správanie, môže tiež prispieť k šíreniu informovanosti a vzdelávania v tejto dôležitej oblasti. Všetky zainteresované strany by mohli zvážiť väčšiu účasť vo financovaní EÚ a v programoch spolupráce.

V Bruseli 16. októbra 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) The Brewers of Europe statistics, 2012 edition, október 2012.

(2) Canadean Global Beer Trends Report 2012.

(3) ABInbev, Carlsberg, Heineken, SABMiller (stav v roku 2013).

(4) Európska komisia, generálne riaditeľstvo pre podnikanie a priemysel.

(5) http://ec.europa.eu/agriculture/quality/index_en.htm.

(6) CHOP (chránené označenie pôvodu), CHZO (chránené zemepisné označenie).

(7) Európska komisia, generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.

(8) Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, december 2009; Pavlovic M., február 2012.

(9) Európska komisia, generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.

(10) COM(2012) 795 final.

(11) Ernst Young, The Contribution made by Beer to the European Economy, september 2011.

(12) Ernst Young, september 2011.

(13) Európska komisia, Excise duty tables, 2013.

(14) Ernst Young, september 2011.

(15) Ú. v. EÚ C 69, 21.7.2006, s. 10.

(16) Ernst Young, The Hospitality Sector in Europe, september 2013.

(17) Európska komisia, GR pre obchod.

(18) Ernst Young, september 2011.

(19) CampdenBRI/KWA, The Environmental Performance of the European Brewing Sector, máj 2012.

(20) Bamforth, C. (2009) „Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products“, Brew. Guardian, 138(1), 24 – 27.

(21) The Brewers of Europe, European beer pledge: prvá výročná správa, apríl 2013.

(22) Sponsorship ideas: „Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers“, máj 2011.

(23) Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 130.

(24) Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 82.