EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 9. 2015 COM(2015) 490 final OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Riadenie utečeneckej krízy: okamžité opatrenia operatívneho, rozpočtového a právneho charakteru na základe európskej migračnej agendy



I. Úvod Každý deň dochádza k tomu, že tisíce ľudí musia utekať zo svojich domovov a hľadať útočisko pred násilím, či už vo vlastnej krajine alebo v zahraničí. Rozsah tohto premiestňovania je obrovský, a ako konflikty pretrvávajú, tak narastajú aj počty premiestňovaných ľudí. Celosvetovo je vysídlených takmer 60 miliónov – to je také množstvo ľudí utekajúcich pred konfliktom, ktoré sme na našej planéte od druhej svetovej vojny ešte nezaznamenali. Súčasný veľký počet utečencov, migrantov a vysídlených osôb prichádzajúcich na naše hranice predstavuje pre Európsku úniu skúšku. V európskej migračnej agende, ktorú Komisia predložila v máji, bola stanovená potreba komplexného prístupu k riadeniu migrácie. Odvtedy sa zaviedlo množstvo opatrení – vrátane prijatia dvoch núdzových programov na premiestnenie160 000 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z najviac postihnutých členských štátov do ostatných členských štátov EÚ. Súčasné utečenecká kríza si však vyžaduje ďalšie okamžité kroky. Účelom tohto oznámenia je identifikovať súbor prioritných činností, ktoré sa majú vykonať v priebehu nasledujúcich šiestich mesiacov. Krátkodobé opatrenia s cieľom stabilizovať súčasnú situáciu musia byť spojené s dlhodobejšími opatreniami na vytvorenie spoľahlivého systému, ktorý obstojí v skúške času. Naše úsilie má na čom stavať: už máme právne predpisy, finančné zdroje a opatrenia, ktoré sú navrhnuté na riešenie súčasnej situácie. Problémom je, že v mnohých prípadoch tieto nástroje neboli implementované, resp. zostávajú neznáme, alebo sa využívajú nedostatočne. V zozname prioritných činností (príloha I) sa uvádzajú kľúčové opatrenia, ktoré je potrebné čo najskôr realizovať, a to pokiaľ ide o : i) prevádzkové opatrenia, ii) rozpočtovú podporu, iii) vykonávanie právnych predpisov EÚ a iv) následné legislatívne kroky. Komisia už vykonáva tieto činnosti v rámci svojej zodpovednosti. Teraz ich musí doplniť aj koordinovaný postup členských štátov. Spoločne musíme ukázať svetu, že Únia je schopná zvládnuť túto krízu. Na to bude od všetkých členských štátov potrebné, aby zohrávali svoju úlohu pri zabezpečení zachovania rovnováhy medzi solidaritou a zodpovednosťou.



II. Dosiahnuté výsledky V európskej migračnej agende, predloženej v máji, bola stanovená potreba komplexného prístupu k riadeniu migrácie: riešenie okamžitej krízy, ale aj opatrenia v rámci a mimo EÚ s cieľom zmeniť spôsob, akým plníme naše záväzky voči tým, ktorí potrebujú ochranu, ako aj spôsob pomoci najviac postihnutým členským štátom, aby tieto mohli dodržiavať európske a medzinárodné záväzky týkajúce sa azylu, pokiaľ ide o návrat tých, ktorí nepotrebujú ochranu do ich domovských krajín, ale aj spôsob riadenia našich vonkajších hraníc, ako aj riešenie základných príčin, ktoré vedú ľudí k tomu, aby vôbec podnikali nebezpečné cesty do Európy, a takisto aj pokiaľ ide o to, že Európa z dlhodobého hľadiska bude potrebovať legálnu migráciu. Agenda nadväzuje na spojenú logiku rovnováhy medzi zodpovednosťou a solidaritou. Znamená to, že všetky členské štáty musia ponúknuť podporu a že členské štáty, ktoré sú vystavené najväčšiemu tlaku, musia obnoviť ako hlavnú prioritu riadny proces. Na to, aby sa obnovila stabilita situácie, je nutné dosiahnuť zlepšenie v oboch týchto sférach. Vykonávanie programu začalo. Členské štáty preukázali solidaritu a dohodli sa na premiestnení 160 000 ľudí jednoznačne potrebujúcich medzinárodnú ochranu z najviac postihnutých členských štátov do iných členských štátov EÚ. Na podporu najviac postihnutých členských štátov sme zmobilizovali finančné prostriedky EÚ – bolo vyčlenených viac ako 75 miliónov EUR v rámci núdzového financovania, popri 7 miliardách EUR vo viacročných finančných prostriedkoch vyčlenených na obdobie rokov 2014 – 20 na podporu úsilia v oblasti migrácie, utečencov a riadenia hraníc. Strojnásobili sme našu prítomnosť na mori, strojnásobili sme zdroje a prostriedky dostupné pre spoločné operácie agentúry Frontex s názvom Poseidon a Triton. Na spoločných operáciách koordinovaných agentúrou Frontex v Taliansku, Grécku a Maďarsku sa zúčastňuje 29 členských štátov a krajín pridružených k Schengenskému dohovoru. Odvtedy sa podarilo zachrániť viac ako 122 000 životov. Každý stratený život je príliš veľa, ale podarilo sa zachrániť mnohé ďalšie, ktoré by inak vyhasli – ide o zvýšenie o 250 %. Zdvojnásobili sme naše úsilie, pokiaľ ide o riešenie problému prevádzačov a rozloženie skupín osôb obchodujúcich s ľuďmi, a to predovšetkým spustením operácie námorných síl pod vedením EÚ EUNAVFOR MED. Vďaka tomuto kroku sa podarilo prerušiť dodávky lodí a člnov, čo viedlo k tomu, že sa znížil počet ľudí, ktorí sa vydali na plavbu ohrozujúcu ich životy na palubách polorozpadnutých a na moreplavbu nevhodných vrakov. V dôsledku toho sa centrálna stredozemská trasa stabilizovala na približne 115 000 prichádzajúcich v priebehu mesiaca august, čo je rovnaký počet ako minulý rok. Európska únia poskytuje pomoc obyvateľstvu v Sýrii – najmä osobám vysídleným v rámci krajiny – pričom poskytuje aj finančnú podporu susedným krajinám, ktoré prijímajú najvyšší počet utečencov zo Sýrie. Európska komisia a členské štáty uvoľnili približne 3,9 miliardy EUR vo forme humanitárnej, rozvojovej, hospodárskej a stabilizačnej pomoci pre Sýrčanov v ich krajine a pre utečencov a ich hostiteľské komunity v susednom Libanone, Jordánsku, Iraku, Turecku a Egypte. Európska komisia sa takisto rozhodla prideliť sumu 1,8 miliardy EUR z finančných prostriedkov EÚ na zriadenie Núdzového trustového fondu pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike. Spoločne sme sa zaviazali k presídleniu viac ako 22 000 ľudí z krajín mimo Európy počas budúceho roka, čím ukážeme solidaritu s našimi susedmi. Jednotlivé členské štáty ohlásili aj dvojstranné presídľovacie prísľuby. Reakcia Európy v posledných mesiacoch mala rozhodujúci význam. Súčasná utečenecká kríza si však vyžaduje ďalšie okamžité kroky. Udržateľné riešenie krízy však potrebuje výraznú skokovú zmenu v rámci migračnej politiky Únie – aby sa zabezpečili pevné hranice, spravodlivé konania a systém schopný predvídať problémy.

Kľúčové realizované opatrenia Medzi opatrenia, ktoré už boli prijaté v rámci európskej migračnej agendy patrí: Trojnásobné zvýšenie zdrojov a prostriedkov na zabezpečenie prítomnosti na mori v rámci spoločných operácií agentúry Frontex, s názvom Poseidon a Triton. Zdvojnásobenie núdzového financovania vyčleneného pre najviac postihnuté členské štáty. Opatrenie proti prevádzačom, čím sa podarilo prerušiť dodávky plavidiel pre prevádzačov: počet migrantov prechádzajúcich cez strednú časť Stredozemia sa v auguste 2015 vrátil na úroveň roku 2014. Premiestnenie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a sú už na území EÚ, môže na základe dosiahnutej dohody o presídlení 160 000 osôb tento rok rýchlo začať. Pokračuje aj spolupráca s Úradom vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR), pokiaľ ide o presídlenie 22 000 utečencov, ktorí sa stále nachádzajú mimo územia EÚ. III. Prioritné činnosti na nadchádzajúcich šesť mesiacov Najdôležitejšie je, aby sa poskytla podpora členským štátom, ktoré riadia výnimočné počty utečencov na svojom území. To si vyžaduje prijatie opatrení v rámci EÚ aj mimo nej. V rámci EÚ musí ísť o opatrenia na podporu tých členských štátov, ktoré čelia najväčšiemu tlaku, a to pomocou postupov, poskytovania finančnej a technickej podpory, pomoci zameranej na zmiernenie tlaku prostredníctvom spravodlivého mechanizmu prerozdelenia a posilnenia našej spoločnej hranice. Pokiaľ ide o opatrenia mimo EÚ, ide o vytvorenie podmienok, v ktorých utečenci môžu zostať v blízkosti svojho domova posilnením našich partnerstiev so susednými štátmi, ktoré poskytujú dočasnú ochranu, a kľúčových tranzitných krajín, zabezpečenie financovania UNHCR, svetového potravinového programu (WFP) a iných relevantných medzinárodných subjektov, zintenzívnenie boja proti obchodníkom s ľuďmi a prevádzačom a zvýšením diplomatického úsilia v kľúčových krízových oblastiach, ako je napríklad Sýria. III.1 Prevádzkové opatrenia Podpora členských štátov v núdzi je jadrom politiky premiestnenia, na ktorej sa pred nedávnom dohodla Rada s cieľom premiestniť160 000 ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. To umožní značné, aj keď len čiastočné, zníženie tlaku na najviac postihnuté členské štáty. Všetky členské štáty teraz musia predovšetkým určiť vnútroštátne kontaktné miesta pre otázky premiestnenia, čo umožní rýchlu identifikáciu a transfer žiadateľov, ktorý chcú byť premiestnení do konkrétneho členského štátu. Úsilie členských štátov si vyžiadajú aj pravidlá na predchádzanie sekundárnym pohybom utečencov – s cieľom zabezpečiť, aby po premiestnení zostali tam, kde sú. Najbezprostrednejšia praktická pomoc bude poskytnutá prostredníctvom podporných tímov pracujúcich na riadení migrácie v problémových oblastiach (pozri prílohu II). Podporné tímy budú mať okamžitý vplyv na najdôležitejšom mieste reťazca, čiže tam, kde sú najviac postihnuté členské štáty konfrontované s tým, že samotný počet príchodzích osôb je príliš veľký na to, aby sa dal účinne riadiť. Pracovníci nasadení zo strany agentúr EÚ a ostatných členských štátov EÚ pomôžu identifikovať, uskutočniť skríning a registrovať migrantov pri vstupe do EÚ. Je to prvý krok smerom k zabezpečeniu budúcnosti pre ľudí v núdzi, ako aj skorá príležitosť na identifikáciu osôb, ktoré by sa mali vrátiť do svojich domovských krajín. Táto sieť zapojených agentúr EÚ takisto posilní spoluprácu v oblasti boja proti prevádzačstvu migrantov a identifikácie podozrivých osôb, a podporí aj nové vyšetrovania. Tieto podporné tímy môžu pracovať iba v partnerstve s vnútroštátnymi orgánmi. Len vnútroštátne orgány môžu vytvoriť (s finančnou podporou EÚ) a riadiť kvalitne fungujúcu prijímaciu infraštruktúru, poskytovať usmernenie a kontakt s kľúčovými aktérmi, ako sú miestne orgány, sociálne služby, orgány presadzovania práva a správcovia prijímacích zariadení. Agentúra Frontex, Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Europol a Eurojustmôžu poskytovať odborné poznatky, uľahčiť priamu komunikáciu medzi členskými štátmi a zohrávať osobitnú úlohu pri koordinácii návratových operácií. Taliansko a Grécko teraz musia prioritne dokončiť a začať implementovať svoje plány v oblasti premiestňovania utečencov a pôsobenia podporných tímov v problémových oblastiach a zabezpečiť primeranú infraštruktúru pre prijímanie utečencov. Ďalším aspektom kľúčovej operačnej podpory sú spoločné operácie agentúry Frontex s názvom Triton a Poseidon. Toto je príklad skutočnej solidarity, ktorá sa bude musieť rozšíriť a zopakovať aj inde a členské štáty by mali reagovať rýchlo a aktívne na požiadavky Frontexu o sprístupnenie ďalších zariadení a odborníkov. Členské štáty majú k dispozícii niekoľko mechanizmov, ktoré by mohli slúžiť tomuto účelu, avšak ktoré ešte neboli plne využité. Členský štát, ktorý sa domnieva, že ho zasiahla humanitárna kríza, môže aktivovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany. V rámci tohto mechanizmu sa dajú mobilizovať rôzne typy materiálnej pomoci (vrátane modulov, tímov a vybavenia), prístrešia, zdravotníckeho materiálu a iných foriem nepotravinovej pomoci, ako aj odborné znalosti. Zúčastnené štáty poskytujú pomoc a Komisia môže spolufinancovať dopravu materiálnej pomoci a expertov do príslušnej krajiny. V roku 2015 bol mechanizmus civilnej ochrany EÚ aktivovaný dvakrát s cieľom pomôcť Maďarsku, a raz s cieľom pomôcť Srbsku, a to v reakcii na naliehavé potreby vyvolané dosiaľ nevídaným prílivom utečencov a migrantov. Členské štáty môžu požiadať o nasadenie rýchlych pohraničných zásahových tímov (RABIT) s cieľom poskytnúť okamžitú podporu príslušníkom pohraničnej stráže v prípade naliehavého alebo výnimočného migračného tlaku (pozri prílohu III). Tento mechanizmus poskytuje operačnú pomoc na obmedzený čas. Frontex poskytuje finančné zdroje a nasadzuje národné technické a ľudské zdroje z členských štátov. Tento mechanizmus bol aktivovaný len raz, a to Gréckom v roku 2010, keď veľký nárast príchodzích zasiahol grécko-tureckú pozemnú hranicu. Počas trvania operácie pomáhalo každý týždeň takmer 200 dobre vyškolených prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže z 26 členských štátov svojim gréckym kolegom pri kontrole pohraničných oblastí, ako aj pri identifikácii zadržaných nelegálnych prisťahovalcov. Táto úspešná operácia na grécko-tureckej hranici stabilizovala situáciu a znížila počet príchodzích v porovnaní s ich najvyšším počtom v roku 2010. V posledných týždňoch niektoré členské štáty uplatnili dočasné obnovenie hraničných kontrol podľa Kódexu schengenských hraníc. To môže byť vo výnimočných krízových situáciách opodstatnené. Nesmie to však byť nič viac, než len krátkodobé opatrenie, ktoré sa uplatní predtým, ako sa situácia stabilizuje. Na takýto krok by sa malo nazerať ako na naliehavý signál pre všetkých, aby konali s cieľom čo najrýchlejšie obnoviť bežný proces riadenia migrácie. Ak by sa uplatňovanie týchto opatrení malo predĺžiť, alebo ak by bolo požiadané o ďalšie opatrenia, Komisia bude svoje posúdenie situácie formalizovať prijatím stanoviska na základe Kódexu schengenských hraníc. Úplné vykonávanie schémy premiestňovania a pôsobenie podporných tímov v problémových oblastiach by malo umožniť zrušenie kontrol v nadchádzajúcich mesiacoch. Európska únia by mala tiež okamžite zintenzívniť vykonávanie diplomatickej ofenzívy vytýčenej v nedávnom spoločnom oznámení o úlohe vonkajších opatrení EÚ pri riešení utečeneckej krízy v Európe. Ústredným prvkom tejto stratégie je vyvážený prístup, v rámci ktorého sa zdôrazňuje, že EÚ očakáva, že jej partneri jej poskytnú pomoc pri riešení otázky migrácie, a súčasne sa posilní podpora a spolupráca, ktorú môže s cieľom napomôcť toto úsilie poskytnúť samotná EÚ. Samit o migrácii, ktorý sa uskutoční v meste Valletta 11. – 12. novembra 2015, bude kľúčovým momentom na určenie nových prioritných otázok migrácie v rámci vzťahov EÚ s africkými partnermi. Európska únia už zintenzívnila úsilie zamerané na prípravu samitu v spolupráci so všetkými partnermi a medzinárodnými organizáciami. Vytvorenie núdzového trustového fondu pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike s počiatočným kapitálovým vkladom vo výške 1,8 miliárd EUR je hmatateľný dôkaz, aký príspevok poskytne EÚ. Tento príspevok môže tvoriť súčasť na obojsmernom základe založeného partnerstva zameraného na spomalenie toku migrantov z Afriky a podporenie návratu tých, ktorí nie sú oprávnení na medzinárodnú ochranu. Na konferencii na vysokej úrovni o západobalkánskej trase, ktorá by mala uskutočniť paralelne so zasadnutím Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 8. októbra 2015, sa bude diskutovať o spoločnej úlohe, ktorou je riešenie súčasných migračných tlakov a obnovenie stability v oblasti riadenia migrácie cez západný Balkán. Financovanie, ktoré poskytuje EÚ krajinám západného Balkánu je zvýraznením pripravenosti EÚ podporovať susedné partnerské krajiny, ktoré čelia masívnej a rýchlo sa rozvíjajúcej výzve. Tieto kroky EÚ výrazne prekračujú limity humanitárnej pomoci utečencom – zásadnú úlohu totiž má aj rýchle zvýšenie kapacity riadenia v oblasti migrácie a boj proti prevádzačstvu. Súčasťou stratégie EÚ by mal byť rozvoj novej operačnej spolupráce, aby sa odborné kapacity a poznatky vytvorené a spoločne využívané v EÚ v čoraz väčšej miere poskytovali aj partnerom mimo EÚ. Na prepojenie služieb v oblasti presadzovania práva a riadenia migrácie v rámci EÚ a v susedných partnerských krajinách, a to aj pokiaľ ide o problematiku návratu a readmisie, by sa mali intenzívnejšie využívať také nástroje, ako sú spoločné tímy odborníkov, administratívne opatrenia a výmena informácií. V tejto súvislosti majú určitú úlohu Frontex, Európsky podporný úrad pre azyl, Europol a Eurojust.

Utečenecká kríza je globálnou krízou a EÚ by mala prispievať k celosvetovému úsiliu a podporovať ho. Znamená to úzku spoluprácu s kľúčovými medzinárodnými organizáciami, napríklad s Úradom vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR), Rozvojovým programom Organizácie Spojených národov, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) a Červeným krížom. Európska únia už zintenzívňuje spoluprácu s UNHCR. Toto by sa takisto malo stať hlavnou prioritou v rámci dialógov so strategickými partnermi a regionálnymi aktérmi, akými sú napr. štáty Perzského zálivu. Kľúčové opatrenia, ktoré sa majú realizovať v priebehu šiestich mesiacov Úplné spustenie schémy premiestňovania a podporných tímov na riadenie migrácie v problémových oblastiach. Členské štáty budú využívať existujúce opatrenia prostredníctvom aktivácie mechanizmu civilnej ochrany a nasadzovania rýchlych pohraničných zásahových tímov. Normalizácia schengenského priestoru a zrušenie dočasných kontrol na vnútorných hraniciach. Zintenzívnenie diplomatického úsilia a zintenzívnenie spolupráce s tretími krajinami. III.2 Rozpočtová podpora Finančná podpora bude posilnená okamžite. Núdzové finančné prostriedky dostupné v rámci rozpočtu EÚ v oblasti azylu, migrácie a kontroly hraníc sa už tento rok zdvojnásobili, na 73 miliónov EUR. Týmto sa poskytla priama a okamžitá podpora počas krízy (pozri prílohu IV). V rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF) dostalo v rámci núdzového financovania tento rok napríklad Taliansko viac ako 19 miliónov EUR a Grécko takmer 5 miliónov EUR, pričom nové žiadosti sa teraz spracúvajú. Minulý týždeň boli Maďarsku pridelené 4 milióny EUR z celkových viac ako 5 miliónov EUR, ktoré mu dosiaľ boli pridelené tento rok. S niektorými ďalšími žiadosťami, ktoré sa teraz spracúvajú, sa už tieto finančné prostriedky vyčerpali. Komisia predloží na budúci týždeň návrh na pridanie ďalších 100 miliónov EUR do tohto rozpočtu na rok 2015. Tieto prostriedky sa pridajú k značným sumám (viac ako 300 miliónov EUR), ktoré boli uvoľnené v roku 2015 ako predbežné financovanie v rámci viacročných finančných prostriedkov pre migráciu a hranice. Minulý týždeň dostalo Grécko prvú tranžu vo výške 33 miliónov EUR; Taliansko dostalo 39,2 milióna EUR v auguste. To znamená, že zdroje sú k dispozícii, ich rýchle použitie si však vyžaduje angažovaný zástoj širokého spektra vládnych agentúr, ako aj inteligentný prístup s cieľom dosiahnuť najväčší vplyv v čo najkratšom možnom čase. Riešením môže byť napríklad namiesto spoliehania sa na výstavbu tradičných prijímacích kapacít rýchle využívanie existujúcich verejných alebo súkromných budov. Agentúry EÚ zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní spolupráce a čo najlepšom využívaní dostupných odborných znalostí. Momentálne sa od nich žiada, aby boli oveľa aktívnejšie priamo na mieste, ako sa pôvodne predpokladalo. Agentúry EÚ zaoberajúce sa oblasťami súvisiacimi s migráciou preto potrebujú pridelenie značných finančných zdrojov. Komisia navrhne na budúci týždeň zvýšiť kapacitu troch kľúčových agentúr EÚ kombinovaným zvýšením o dodatočných 120 pracovných miest: 60 pracovných miest pre agentúru Frontex, 30 pre EASO a 30 pre Europol. Dodatočné náklady v roku 2015 vo výške 1,3 milióna EUR budú k dispozícii ešte tento rok. Ďalšie predĺženie mandátu troch agentúr by si vyžadovalo okamžité dodatočné financovanie. Zámerom Komisie je predložiť návrhy na zvýšenie finančných prostriedkov pre migráciu a hranice o 600 miliónov EUR v roku 2016. Toto by bolo nad rámec 780 miliónov EUR plánovaných pre núdzový systém premiestňovania. Tieto dodatočné finančné prostriedky podporia „problémové oblasti“, pomôžu najviac zasiahnutým členským štátom, predsunú finančnú podporu členským štátom týkajúcu sa premiestňovania a posilnia prevádzkovú kapacitu agentúr. Toto bude znamenať skutočný prínos pre bezprostredné potreby na riadenie migrácie, prijímanie, návrat a hraničné kontroly. Prioritou musí byť prekonanie nedostatku finančných prostriedkov na krízu v Sýrii. Ide čiastočne o priamy následok zvýšeného prílevu utečencov vo východnom Stredozemí. Je to však sčasti aj výsledkom „únavy darcov“. Ak to myslíme vážne s našim cieľom pomôcť väčšine utečencov, aby zostali čo najbližšie k ich domovom, potom musíme zvýšiť naše financovanie. Organizácia Spojených národov odhaduje celkovú sumu nesplnených humanitárnych potrieb na sýrsku krízu v roku 2015 na 4 miliardy EUR . Uspokojených bolo však iba 38 % finančných požiadaviek. Dosah tohto deficitu je dramatický. Detský fond OSN (UNICEF) oznámil, že v posledných mesiacoch zažilo až 5 miliónov ľudí – pričom asi polovica z nich sú deti – závažné prerušenie dodávok vody, čoho dôsledkom je vysoké riziko chorôb. Európska únia a členské štáty by sa mali zaviazať, že pokryjú polovicu tohto rozdielu. Svetový potravinový program, Červený kríž a Svetová zdravotnícka organizácia, ako aj ďalší partneri trpia pod výrazným nedostatkom a prerušením dodávateľského reťazca potravín a zdravotnej starostlivosti. Väčšina členských štátov EÚ znížila svoje príspevky do Svetového potravinového programu, niektoré až o 100 % (pozri prílohu V). Podľa údajov UNHCR bola už 1,6 miliónu utečencov znížená potravinová pomoc; 750 000 detí nenavštevuje školu, a to napriek veľkému úsiliu EÚ a iných darcov a deficit vo financovaní znamená, že 70 000 tehotných žien hrozí rizikový pôrod. Nie je prekvapivé, že mnoho utečencov dospieva k záveru, že nebezpečenstvá cesty do Európy už neprevažujú riziko zotrvania. Komisia vyzýva členské štáty, aby obnovili finančné prostriedky na potravinovú pomoc prostredníctvom Svetového potravinového programu na úroveň roku 2014 s cieľom stabilizovať dodávky potravín pre sýrskych utečencov. Komisia zvýši zdroje na núdzovú humanitárnu pomoc a civilnú ochranu na rok 2015 o 200 miliónov EUR, aby poskytla okamžité zdroje s cieľom reagovať na požiadavky UNHCR, Svetového potravinového programu a iných relevantných organizácií týkajúce sa okamžitej pomoci utečencom. V rýchlo sa meniacej situácii je pružnosť kľúčovou. Humanitárna pomoc je jednou z najflexibilnejších a najrýchlejších nástrojov, ktoré má EÚ k dispozícii. Tento rozpočet sa v roku 2016 zvýši o ďalších 300 miliónov EUR oproti úrovni navrhnutej v návrhu rozpočtu. Keďže sa menia ročné obdobia, je nevyhnutné, aby si EÚ zachovala svoju schopnosť reagovať na žiadosti mimovládnych organizácií (MVO) alebo agentúr OSN s cieľom priniesť okamžitú, cielenú pomoc. Jedným z najúčinnejších nástrojov na podporu sýrskych utečencov je Regionálny trustový fond EÚ vytvorený v reakcii na krízu v Sýrii (tzv. fond Madad – pozri prílohu VI). Európska únia dosiaľ prispela štartovacími počiatočnými príspevkami vo výške 38 miliónov EUR, pričom plánuje významné navýšenie neskôr v roku 2015 a v ďalších rokoch. Taliansko prispelo 3 miliónmi EUR. Nemecko prisľúbilo príspevok vo výške 5 miliónov EUR. Európska únia má v úmysle prispieť ďalšími 100 miliónmi EUR do konca roka 2015. Výsledkom bude mobilizácia okolo 150 miliónov EUR do trustového fondu len v prvom roku. Vzhľadom na potreby na mieste a na impresívny plánovaný projekt v hodnote 440 miliónov EUR je však potrebných oveľa viac finančných prostriedkov. Jasný a dlhodobý finančný záväzok do trustového fondu by bol silným prejavením postoja voči utečencom a medzinárodnému spoločenstvu, ako aj skutočnosti, že na podporu EÚ sa dá spoľahnúť. Komisia na budúci týždeň navrhne posilnenie nástroja európskeho susedstva (ENI) v roku 2015 o 300 miliónov EUR, aby sa umožnilo navýšenie fondu Madad v reakcii na krízu v Sýrii a aby sa poskytla pomoc tretím krajinám, ktoré prijímajú utečencov zo Sýrie. Spolu s ďalším presmerovaním prostriedkov z nástroja predvstupovej pomoci to umožní, že celkové financovanie pre trustový fond na úrovni EÚ v tejto fáze dosiahne viac ako 500 miliónov EUR. Príspevky členských štátov by mali zodpovedať financovaniu zo strany EÚ: celkové prostriedky fondu dosiahnu výšku minimálne jednej miliardy EUR. To bude silným globálnym dôkazom záväzku EÚ pomáhať sýrskym utečencom. Počas mnohých rokov rástol tlak na Turecko, Libanon a Jordánsko, kam zo Sýrie utiekli milióny utečencov. Je jasné, že základné príčiny sú dlhodobé. Riešenie politických nepokojov je zložité, ale musíme zdvojnásobiť naše úsilie. Európska únia takisto úzko spolupracuje so svojimi susedmi s cieľom riešiť migračné výzvy: V Turecku už bolo použitých 176 miliónov EUR na činnosti súvisiace s migráciou vrátane priamej pomoci utečencom. Európska únia v súčasnosti rokuje s Tureckom s cieľom prepracovať prideľovanie finančných prostriedkov EÚ tak, aby v rokoch 2015 a 2016 mohla byť na činnosti súvisiace s migráciou k dispozícii celková suma vo výške 1 miliardy EUR na činnosti od podpory infraštruktúry, cez zdravotnú starostlivosť až po vyučovanie utečeneckých detí v ich rodnom jazyku. Značná časť týchto finančných prostriedkov sa bude vykonávať prostredníctvom trustového fondu EÚ „Madad“ s cieľom dosiahnuť rýchle výsledky. Súčasne s touto značnou finančnou podporou začala Komisia s Tureckom všestranný dialóg o migrácii týkajúci sa všetkých aspektov migrácie vrátane registrácie, readmisie a návratu, ktoré Turecko musí účinnejšie zabezpečovať. Bezodkladne by sa mal dokončiť Akčný plán EÚ – Turecko v oblasti migrácie.

V Srbsku a v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko vytvoril neočakávaný príchod desaťtisícov utečencov z oblastí mimo regiónu obrovský tlak na infraštruktúru. Zatiaľ čo hlavnou prioritou je, aby táto situácia zostala krátkodobou, je zrejmé, že tieto krajiny treba podporovať dvojakým spôsobom: pomoc a poradenstvo s cieľom vybudovať riadenie migrácie a podporu utečencov, ako aj okamžitá pomoc pri zvládaní súčasnej situácie s utečencami na ich území. Už sa použilo 78 miliónov EUR z EÚ s cieľom zlepšiť prijímacie centrá a hraničné kontroly. Od júla bolo navyše vyčlenených ďalších 1,7 milióna EUR na humanitárnu pomoc. Komisia pripravuje ďalší balík vo výške 17 miliónov EUR, pretože je nepravdepodobné, že tok utečencov naprieč západným Balkánom sa zastaví v krátkodobom časovom horizonte. Núdzový trustový fond pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike sa zameria na podporu riešenia štrukturálnych nedostatkov riadenia migrácie. Trustový fond bude pomáhať riešiť krízy v regiónoch Sahel, Čadské jazero, Africký roh a severná Afrika. Jeho cieľom je pomôcť pri upevňovaní stability v uvedených regiónoch a prispieť k lepšiemu riadeniu migrácie. Iba dva členské štáty EÚ dosiaľ potvrdili, že do neho prispejú a navýšia doterajšiu sumu na úrovni EÚ vo výške 1,8 miliardy EUR. Príspevky členských štátov by mali zodpovedať financovaniu zo strany EÚ. Dominancia otázok migrácie správne poukazuje na potrebu posilniť základné financovanie EÚ v tejto oblasti. Takisto je pravdou, že členské štáty, ktoré potrebujú pomoc, ju už môžu čerpať z rôznych podpôr, ako finančných tak aj prevádzkových. V prípadoch, keď si to vyžaduje preprogramovanie existujúcich plánov, táto možnosť existuje presne s cieľom umožniť členským štátom reagovať na okolnosti, ako je migračná kríza. Existuje naliehavá potreba väčšej flexibility v rámci viacročného finančného rámca s cieľom umožniť presun obmedzených finančných zdrojov na tieto prioritné oblasti. Aj keď štrukturálne fondy fungujú s dlhodobou perspektívou, je možné využívať ich na riešenie výziev v oblasti migrácie a integračných opatrení, pokiaľ ide o integračné opatrenia ako jazykové vzdelávanie alebo spolufinancovanie kľúčovej infraštruktúry vrátane bývania a sociálnej infraštruktúry, a v naliehavých prípadoch prijímacích centier. K dispozícii je takisto krátkodobé financovanie: Fond pre najodkázanejšie osoby (finančné prostriedky vo výške 3,8 miliardy EUR na roky 2014 – 2020) sa už využíva na podporu migrantov a utečencov v Belgicku, Španielsku a Švédsku. Môže zahŕňať od prvého dňa prostriedky na stravu a oblečenie alebo na podporu skorej integrácie žiadateľov o azyl. Vyžaduje si to odhodlanie členských štátov preprogramovať existujúce plány na plnenie nových priorít. Kľúčové opatrenia, ktoré sa majú realizovať v priebehu šiestich mesiacov Zvýšenie núdzového financovania pre najviac postihnuté členské štáty o 100 miliónov EUR na rok 2015. Zvýšenie kapacity troch európskych agentúr o 120 dodatočných pracovných miest od roku 2015. Zvýšenie núdzového financovania pre najviac postihnuté členské štáty a financovania agentúr Frontex, EASO a EUROPOL o 600 miliónov EUR na rok 2016. Členské štáty by mali obnoviť finančné prostriedky na potravinovú pomoc prostredníctvom Svetového potravinového programu na úroveň roku 2014. Okrem toho sa uvoľnia v roku 2015 finančné prostriedky EÚ na humanitárnu pomoc vo výške 200 miliónov EUR na priamu podporu utečencov. Navýšenie humanitárnej pomoci v roku 2016 o 300 miliónov EUR, aby sa utečencom mohli poskytnúť základné potreby, ako sú potraviny a prístrešie. Podpora trustovému fondu pre Sýriu vo výške viac ako 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, pričom členské štáty prispejú minimálne rovnako veľkou sumou. Prepracovanie prideľovania finančných prostriedkov EÚ (do výšky 1 miliardy EUR) Turecku pre opatrenia súvisiace s utečencami. Uvoľnenie 17 miliónov EUR pre Srbsko a bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko. III.3 Vykonávanie právnych predpisov EÚ Európska migračná agenda vychádza z jednoduchej zásady: pomáhať migrantom, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a vracať migrantov, ktorí nemajú právo zostať na území EÚ. Na vykonávanie európskej migračnej politiky je nevyhnutné, aby všetky členské štáty v plnej miere uplatňovali spoločné pravidlá týkajúce sa azylu a neregulárnej migrácie, na ktorých sa nedávno dohodlo na úrovni EÚ. Už od začiatku 21. storočia Komisia predkladala rad návrhov s cieľom vytvoriť spoločný európsky azylový systém (pozri prílohu VII). Parlament a Rada tieto právne predpisy postupne prijímali. Teraz máme v celej Európe spoločné normy upravujúce spôsob, akým prijímame žiadateľov o azyl pri rešpektovaní ich dôstojnosti a spôsob, akým spracúvame ich žiadosti o azyl. Máme tiež spoločné kritériá, ktoré naše nezávislé súdne systémy používajú na určenie toho, či má osoba nárok na medzinárodnú ochranu. Spoločný európsky azylový systém tvorí päť rôznych právnych predpisov (dublinské nariadenie, smernica o konaní o azyle, smernica o oprávnení na medzinárodnú ochranu, smernica o podmienkach prijímania a pravidlá systému EURODAC na porovnávanie odtlačkov prstov žiadateľov o azyl). Všetky boli prijaté nedávno a posledný nadobudol účinnosť len v júli 2015. Výsledky vykonávania právnych predpisov EÚ v tejto oblasti sú slabé. Komisia je odhodlaná využiť všetky svoje právomoci, aby zabezpečila transpozíciu a presadzovanie právnych predpisov EÚ v oblasti azylu a migrácie, pričom dnes začala na tento účel ďalšie konania vo veci porušenia predpisov – 40 nových rozhodnutí vo veci porušenia (pozri prílohu VII). Skutočnosťou je, že tohtoročnú krízu zhoršila neschopnosť vykonávať platné právne predpisy v oblastiach, ako sú podmienky prijímania, odtlačky prstov a návrat. Osobitnú pozornosť treba venovať Grécku s cieľom uprednostniť normalizáciu situácie a návrat k dublinskému systému v priebehu nasledujúcich šiestich mesiacov. Geopolitické postavenie Grécka znamená, že v posledných mesiacoch nieslo najväčší nápor. Toto sa pridružuje k pretrvávajúcim problémom Grécka pri plnení povinností podľa právnych predpisov EÚ. Od roku 2011, po rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva a Európskeho súdneho dvora, boli pozastavené presuny do Grécka podľa dublinského nariadenia, pretože pretrvávajúce nedostatky gréckeho azylového systému vedú k porušovaniu základných práv jednotlivca. Grécko teraz musí pracovať na tom, aby zabezpečilo, že ponúkaná podpora bude používaná na reálnu podporu priamo na mieste. Grécko by na tento účel malo vynaložiť maximálne úsilie, najmä aby zabezpečilo: vymenovanie zodpovedajúceho personálu pre azylové služby a služby spojené s prvým prijatím migrantov (skríning, identifikácia, odtlačky prstov), ako aj účinné azylové konanie; vynaloženie potrebných investícií na riešenie prijímacích potrieb vyplývajúcich zo zmiešaných migračných tokov.; konkrétne by Grécko malo maximalizovať svoje úsilie vytvoriť primerané prijímacie kapacity pokrývajúce potreby súčasného prílevu a zabezpečujúce vhodné zariadenia pre tých, čo sa nachádzajú v prerozdeľovacom procese; zlepšenie postupov a systémov pre čerpanie finančných prostriedkov EÚ; zavedenie účinného systému pre návrat (podporovaný dobrovoľný a nútený návrat).

Kľúčové opatrenia, ktoré sa majú realizovať v priebehu šiestich mesiacov Plné a rýchle vykonanie právnych predpisov EÚ členskými štátmi v oblasti azylu a migrácie. Znovunastolenie normálneho stavu a prijatie všetkých opatrení v Grécku, ktoré sú potrebné na to, aby presuny podľa dublinského nariadenia do Grécka mohli byť obnovené v priebehu nasledujúcich šiestich mesiacov. IV.Ďalšie legislatívne kroky: vytvorenie odolného systému, ktorý uspeje v skúške času Krátkodobé opatrenia potrebné na riešenie okamžitej krízy nie sú dlhodobým riešením. Presne z tohto dôvodu počítala Lisabonská zmluva s vytvorením spoločného azylového systému. Teraz je potrebné nielen plne vykonávať a presadzovať to, čo už bolo dohodnuté, ale urýchliť prácu na zostávajúcich prvkoch s cieľom vytvoriť skutočne európsky systém. Politiky potrebné na dosiahnutie úspešného riadenia migrácie sú úzko prepojené. Slabiny na vonkajších hraniciach majú za následok tlak na azylový systém. Nedostatky pri identifikácii a zaznamenávaní vstupu migrantov podrývajú dôveru v systém ako celok. Nízka miera úspešnosti vracania migrantov, ktorí nie sú oprávnení na pobyt v EÚ, vytvára cynizmus o hodnote rozhodnutí o udelení azylu. A, ako sa ukázalo v posledných týždňoch a mesiacoch, neschopnosť riešiť základné príčiny migrácie alebo zmierniť tlak z oblastí mimo EÚ vytvára veľký nápor na EÚ. Preto sú potrebné opatrenia v týchto oblastiach: i) Spoločný európsky azylový systém je európskou zárukou, že jej záväzok pomôcť ľuďom, ktorí dočasne alebo natrvalo potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj základné práva migrantov, sa bude dodržiavať. Toto musí zostať základom toho, čo sa snažíme dosiahnuť. Tohtoročný tlak na systém však ukázal potrebu revízie dublinského nariadenia , ako aj zabezpečenie jeho úplného vykonávania. Súčasťou riadneho a spravodlivého systému je tiež povoliť žiadateľom o azyl pracovať: tie členské štáty, ktoré plne využívajú maximálnu 9-mesačnú lehotu podľa súčasných pravidiel, by sa mohli okamžite zaviazať povoliť pracovať žiadateľom o azyl, ktorí prichádzajú v rámci systému premiestňovania. Dlhé a zložité postupy navyše podkopávajú dôveryhodnosť systému a vytvárajú neistotu pre každého: dôležitým krokom, aby sa rozpoznali tí, čo to najviac potrebujú, bude zavedenie systému určenia bezpečných krajín pôvodu v konaní o azyle, ako navrhla Komisia pre krajiny západného Balkánu a Turecko. Súčasťou tejto práce musí byť pripravenosť v prípade, keď Únia by mala čeliť takému mimoriadneho tlaku, ako sme toho opäť boli svedkami tento rok: Toto je dôvod, prečo Komisia predložila, okrem dvoch návrhov na núdzové premiestňovanie, návrh na ustanovenie mechanizmu umožňujúceho premiestňovanie ľudí, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, v krízových situáciách ohrozujúcich uplatňovanie dublinského systému. Tento návrh by mal byť prijatý urýchlene. ii) Časť dôveryhodnosti systému závisí od toho, aby sa vedelo, že tí, čo nemajú nárok na medzinárodnú ochranu, budú vrátení do vlasti. Úplné vykonávanie opatrení stanovených v novom akčnom pláne Komisie týkajúcom sa návratu by obnovilo dôveryhodnosť systému EÚ pre návrat . Toto si vyžaduje dvojaký prístup opatrení – na úrovni EÚ: lepšiu vzájomnú výmenu informácií, navýšenie zdrojov na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni, posilnenie úlohy agentúry Frontex a nový dôraz na readmisiu v našich vzťahoch s tretími krajinami; – na vnútroštátnej úrovni: zabezpečenie účinného uplatňovania platných pravidiel a vykonávania rozhodnutí o návrate vykonávajú. iii) Európska únia nemôže ignorovať realitu, že pre členské štáty je v súčasnosti riadenie vonkajších hraníc Únie výzvou. Vonkajšie hranice zostávajú najdôležitejším miestom na nastolenie stability azylovej a migračnej politiky ako celku. Iba silné vonkajšie hranice nám umožnia uvoľniť naše vnútorné hranice v rámci schengenského priestoru a zaručiť voľný pohyb osôb. Preto musíme užšie spolupracovať pri riadení našich vonkajších hraníc. To znamená posilnenie agentúry Frontex a rozšírenie jej mandátu a vytvorenie plne funkčnej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s cieľom lepšie chrániť vonkajšie hranice EÚ a posilniť schopnosť EÚ rýchlo používať zdroje, ak dôjde ku kríze. iv) Organizovanejší a spravodlivejší systém riadenia migrácie musí takisto zahŕňať presmerovanie hlavného zamerania na zaoberanie sa s problémami migrantov ešte pred ich nebezpečnou cestou do Európy – na pravdepodobnosť, či utečenci majú nárok na medzinárodnú ochranu, na migrantov usilujúcich sa využívať programy legálnej migrácie alebo na tých, ktorí budú riskovať cestu do EÚ, len aby zistili, že sa vrátia do svojej vlasti. Účinný prístup musí byť zameraný na európsku tradíciu humanitárnej pomoci prostredníctvom solídneho systému presídľovania naprieč celou EÚ. Na základe skúseností zo súčasného systému, a ako sa uvádza v európskej migračnej agende, Komisia vypracuje návrh na štruktúrovaný systém zabezpečenia spoločného prístupu k presídľovaniu počas intenzívnej utečeneckej krízy. Konzistentnejší prístup a spojenie úsilia EÚ by ukázalo, že EÚ je v stave lepšie reagovať na tieto potreby. Takisto by to utečencom ukázalo, že najlepšou zárukou je využívať spôsoby vytvorené UNHCR. To by si vyžadovalo odhodlané úsilie s cieľom podporiť opatrenia na zabezpečenie toho, aby migranti čakajúci na spracovanie ich žiadosti mali primerané podmienky a ich práva boli plne rešpektované, a to čo najbližšie k ich domovu. v) Napokon, dlhodobý prístup musí zahŕňať otvorenie legálnych spôsobov migrácie. Toto je súčasťou zavedenia odolného systému riadenia migrácie; a je to aj nevyhnutné, ak chceme, aby sa migrácia stala skôr dobre riadeným zdrojom ľudských zdrojov kontinentu, ktorý čelí prudkému demografickému poklesu, než problémom, ktorý treba riešiť. Kľúčové opatrenia Komisie, ktoré sa majú realizovať do marca 2016 Ambiciózne kroky smerom k vytvoreniu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a rozšíreniu mandátu agentúry Frontex (december 2015) Balík o legálnej migrácii vrátane revízie modrej karty (marec 2016) Ďalšia reforma dublinského nariadenia (marec 2016) Návrh štruktúrovaného systému presídľovania (marec 2016) Aktualizovaná stratégia o obchodovaní s ľuďmi (marec 2016) V. Záver Od začiatku tohto roka sa takmer 500 000 ľudí vybralo do Európy – a tento trend má naďalej pokračovať. Európska komisia dôsledne a priebežne pracuje na koordinovanej európskej reakcii v otázke utečencov a migrácie. V krátkom čase sme dosiahli veľmi veľa. Hlavy štátov a vlád stretávajúci sa dnes na zasadnutí Európskej rady musia teraz preniesť toto úsilie do svojich domovov prostredníctvom dohodnutia sa na priložených prioritných opatreniach a ich vykonávaním, a to s okamžitou účinnosťou. Zoznam príloh