ÚVOD

Boj proti daňovým únikom je nevyhnutný na zaistenie väčšej spravodlivosti a hospodárskej efektívnosti na vnútornom trhu v súlade s hlavnými politickými prioritami Komisie[1]. Boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb úzko súvisí s týmto programom.

Na rozdiel od daňových únikov, ktoré sú protiprávne, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam zvyčajne neprekračuje medze zákona. Mnohé formy vyhýbania sa daňovým povinnostiam sú však v rozpore s duchom zákona a snažia sa čo najviac rozšíriť výklad toho, čo je „zákonné“, s cieľom minimalizovať celkovú výšku dane spoločnosti. Niektoré spoločnosti prostredníctvom metód agresívneho daňového plánovania zneužívajú právne medzery v daňových systémoch a rozdiely medzi vnútroštátnymi pravidlami, aby nemuseli zaplatiť svoj spravodlivý podiel daní. Daňové režimy v mnohých krajinách navyše spoločnostiam umožňujú umelo presúvať zisky do ich jurisdikcie, čím podporujú takéto agresívne daňové plánovanie.

Týmto konaním sa znemožňuje spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi daňových poplatníkov, spravodlivá hospodárska súťaž medzi podnikmi a spravodlivé podmienky medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o výber dane zo ziskov, na ktorú majú legitímny nárok. Daňová politika sa stanovuje predovšetkým na úrovni štátu. Avšak s cieľom zabezpečiť spravodlivejšie zdaňovanie a presadzovať zásadu, že daňový systém by mal zohľadňovať miesto vykonávania hospodárskej činnosti, Komisia zintenzívňuje svoje úsilie pomôcť členským štátom v boji proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam na vnútornom trhu.

Okrem nevyhnutného úsilia členských štátov o zjednodušenie a zefektívnenie daňových systémov je kľúčovým prvkom na splnenie týchto cieľov daňová transparentnosť. Agresívne daňové plánovanie, škodlivé daňové režimy, ako aj daňové podvody sú možné vďaka prostrediu, ktoré charakterizuje komplexnosť a absencia spolupráce. Boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti si preto vyžaduje väčšiu vzájomnú otvorenosť daňových úradov a lepšiu medzivládnu spoluprácu. Spoločnosti budú musieť niesť väčšiu zodpovednosť za používanie transparentných a spravodlivých daňových postupov.

Pokiaľ ide o dobrú správu v daňových záležitostiach, EÚ nepretržite zastáva vedúce postavenie a už mnoho rokov v tejto oblasti propaguje zásady, ktoré sa v súčasnosti začínajú presadzovať v celosvetovom meradle. Najnovší nebývalý impulz do boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam vo veľkej miere vyvolala verejná požiadavka spravodlivého zdaňovania v ťažkých časoch. Toto nové úsilie zabezpečiť, aby všetci prispievali spravodlivým podielom, prináša na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni výrazné výsledky. EÚ aktívne prispieva k práci OECD/G20 týkajúcej sa revízie noriem transparentnosti a boja proti nekalým daňovým praktikám na celom svete. Projekt BEPS[2], ktorý sa má dokončiť v roku 2015, by mal viesť k zásadnej reforme globálneho daňového prostredia a zabezpečiť, aby bolo v budúcnosti omnoho nepriaznivejšie pre subjekty, ktoré spôsobujú daňové úniky a uplatňujú agresívne daňové plánovanie.

Napriek tomuto pokroku sú však potrebné ďalšie opatrenia, vďaka ktorým členské štáty budú môcť chrániť svoje základy dane a podniky spravodlivo súťažiť na vnútornom trhu a zároveň sa zabezpečí riadne dodržiavanie základných práv vrátane práva na ochranu osobných údajov.

So zreteľom na uvedené skutočnosti sa týmto oznámením predkladá balík opatrení daňovej transparentnosti zameraný na najnaliehavejšie otázky, ktoré v tejto oblasti treba riešiť. V ambicióznom programe Komisie na rok 2015 ide o prvý krok týkajúci sa boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Ešte pred letom bude nasledovať podrobný akčný plán v oblasti zdanenia podnikov, v ktorom Komisia predstaví svoje stanovisko k spravodlivému a účinnému zdaňovaniu právnických osôb v EÚ a navrhne viacero plánov, ako tento cieľ dosiahnuť vrátane spôsobov na zintenzívnenie diskusií v Rade a na obnovenie návrhu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB). Okrem znižovania nákladov a administratívnej záťaže podnikov na vnútornom trhu by CCCTB mohol slúžiť ako účinný nástroj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb v EÚ.

ZVÝŠENIE DAŇOVEJ TRANSPARENTNOSTI: DOSIAHLO SA UŽ VEĽA, NO DOSIAHNUŤ TREBA EŠTE VIAC

Za posledné roky došlo k veľkému pokroku v oblasti zvyšovania transparentnosti a spolupráce medzi daňovými správami v EÚ.

Členské štáty sa od roku 1997 politicky zaviazali dodržiavať zásady spravodlivej daňovej súťaže podľa kódexu správania pri zdaňovaní podnikov. V rámci skupiny pre kódex správania spoločne skúmajú daňové režimy a pokúšajú sa zaručiť zásady dobrej správy v daňových záležitostiach na vnútornom trhu. Hoci tento kódex, ktorý členské štáty politicky prijali, nie je právne záväzný, v priebehu rokov úspešne prispel k odstráneniu mnohých škodlivých daňových praktík.

Komisia v roku 2012 predložila akčný plán s vyše 30 opatreniami na boj proti daňovým podvodom a únikom. Mnohé z týchto opatrení boli osobitne zamerané na posilnenie daňovej transparentnosti a výmeny informácií. Pri plnení týchto opatrení sa dosiahol významný pokrok a dokončilo sa už niekoľko kľúčových iniciatív.

Revízia smernice o administratívnej spolupráci, ktorú Rada prijala v decembri 2014[3], predstavovala značný úspech. Zabezpečuje sa ňou pevný legislatívny rámec EÚ pre automatickú výmenu informácií a predznamenáva sa definitívny koniec bankového tajomstva na daňové účely v celej EÚ. Od členských štátov sa vyžaduje, aby si navzájom automaticky vymieňali rôzne finančné informácie v súlade s novým globálnym štandardom OECD/G20 pre automatickú výmenu informácií medzi jurisdikciami.

Prijatie mandátov na rokovanie o pevnejších daňových dohodách so Švajčiarskom, Andorrou, Monakom, San Marínom a Lichtenštajnskom takisto predstavovalo dôležitý pokrok v plnení programu EÚ v oblasti daňovej transparentnosti. Komisia v súčasnosti dokončuje tieto rokovania s piatimi susednými krajinami a má v úmysle predložiť návrh na ich podpis do leta 2015. Tieto dohody budú oveľa ambicióznejšie, ako sa pôvodne predpokladalo, pretože budú zodpovedať novému globálnemu štandardu a zabezpečí sa nimi najširší rozsah automatickej výmeny informácií medzi stranami dohody.

Ďalšie výsledky týkajúce sa akčného plánu z roku 2012 zahŕňajú prijatie revidovanej smernice o materských a dcérskych spoločnostiach s cieľom zabrániť, aby spoločnosti využívali určité nekalé daňové praktiky, vytvorenie Platformy pre dobrú správu daní a otvorenie fóra EÚ pre DPH v záujme dialógu medzi podnikmi a daňovými úradmi. Realizovali sa aj určité praktické iniciatívy na uľahčenie daňovej transparentnosti, ako sú napríklad štandardné formuláre na výmenu informácií a počítačové formáty na automatickú výmenu informácií v súvislosti s nefinančným príjmom. Pokiaľ ide o sledovanie peňažných tokov, daňové a colné orgány teraz spolupracujú v záujme lepšieho využívania informácií o pohyboch peňažných prostriedkov.

Štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, na ktorej sa spoluzákonodarcovia práve dohodli, tiež prispieva k dosiahnutiu cieľa vyššej transparentnosti kapitálových tokov. Hoci je smernica špecificky zameraná na lepší boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, zavedenie centrálnych registrov informácií o skutočnom vlastníctve, ktoré budú dostupné jednotkám finančného vyšetrovania v celej Európe, bude mať nepriamy prínos aj pre boj proti daňovým únikom.

Na ďalších iniciatívach akčného plánu sa ďalej pracuje s cieľom zvýšiť transparentnosť v daňových záležitostiach. V súčasnosti sa napríklad skúma, či je možné vytvoriť európske daňové identifikačné číslo (DIČ), keďže by sa ním dala značne zjednodušiť práca daňových správ pri identifikácii daňovníkov na účely automatickej výmeny informácií. Komisia okrem toho skúma možnosť rozšírenia siete EUROFISC, nástroja rýchlej výmeny informácií o podvodoch v oblasti DPH, o oblasť priamych daní. Členským štátom by to pomohlo odhaľovať opakujúce sa schémy podvodov a trendy agresívneho daňového plánovania a rýchlo sa o nich navzájom informovať.

Komisia tiež podá správu o pokroku členských štátov pri vykonávaní odporúčania z roku 2012 o daňových rajoch, ktorým sa stanovujú minimálne štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach, ktoré by medzinárodní partneri EÚ mali dodržiavať. Na základe tejto správy Komisia posúdi, či nebudú potrebné ďalšie opatrenia na zabezpečenie koherentnej a konzistentnej politiky EÚ v oblasti daňovej transparentnosti voči tretím krajinám.

SMEROM K VÄČŠEJ DAŇOVEJ TRANSPARENTNOSTI V EÚ A MIMO NEJ

Napriek dosiahnutému pokroku je ešte stále nutné prijať na úrovni EÚ ďalšie opatrenia vzhľadom na rozsah obchádzania daňovej povinnosti[4], pretrvávajúce nedostatky v oblasti transparentnosti a spolupráce, zložitosť daňových systémov a sofistikované praktiky agresívneho daňového plánovania.

Predovšetkým vnútroštátne orgány často nemajú potrebné informácie o vplyve daňových režimov a praktík iných krajín na ich vlastné daňové systémy. Predbežné vyšetrovania Komisie, ktoré viedla skupina pre kódex správania pri zdaňovaní podnikov, ako aj nedávne verejné odhalenia poskytli skutočné dôkazy o potrebe zaistiť v záujme spravodlivej daňovej súťaže vyššiu transparentnosť režimov zdaňovania príjmov právnických osôb v členských štátoch.

V tejto súvislosti si vyžadujú náležitú pozornosť najmä záväzné daňové stanoviská. Záväzné daňové stanoviská sa vydávajú predovšetkým na účely právnej istoty a v zásade nie sú zdrojom problémov. Ak sa však využívajú s cieľom ponúkať selektívne daňové výhody alebo umelo presúvať zisky do krajín s nízkymi daňami alebo bez daňovej povinnosti, narúšajú hospodársku súťaž a oslabujú základy dane členských štátov. Komisia už vedie vyšetrovania týkajúce sa štátnej pomoci v prípade viacerých záväzných daňových stanovísk členských štátov a všetky členské štáty požiadala o informácie o ich postupoch v oblasti záväzných daňových stanovísk, aby mohla určiť, či sa selektívnymi daňovými zvýhodneniami narúša hospodárska súťaž na vnútornom trhu[5].

Posilnenie požiadaviek, pokiaľ ide o transparentnosť v rámci jej vlastných hraníc, takisto EÚ pridá na dôveryhodnosti pri presadzovaní ambiciózneho programu v oblasti transparentnosti v celosvetovom meradle. Projekt OECD/G20 BEPS by sa mal dokončiť práve v roku 2015 a EÚ by mala zostať aktívnym účastníkom tohto medzinárodného reformného procesu.

Komisia preto v tomto balíku opatrení daňovej transparentnosti predkladá viacero opatrení, ktoré možno prijať v krátkodobom výhľade na posilnenie daňovej transparentnosti s cieľom bojovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb v EÚ, zabezpečiť prepojenie medzi zdanením a miestom skutočnej hospodárskej činnosti a presadzovať podobné normy na celosvetovej úrovni.

Sú to tieto opatrenia:

1. Zabezpečiť prísnu transparentnosť záväzných daňových stanovísk

Záväzné daňové stanoviská, ktoré majú za následok nízku úroveň zdanenia v jednom členskom štáte, môžu spoločnosti zlákať k tomu, aby zisky umelo presunuli do tejto jurisdikcie. Nielen že to môže viesť k vážnemu narúšaniu základu dane iných členských štátov, ale môže to ďalej stimulovať agresívne daňové plánovanie a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam právnických osôb.

V súčasnosti si vnútroštátne orgány vymieňajú len málo informácií o záväzných daňových stanoviskách. Členské štáty, ktorých príjmy sú nepriaznivo ovplyvnené záväznými daňovými stanoviskami iných členských štátov, nemôžu reagovať prijatím potrebných opatrení. V súlade so spoločným úsilím bojovať proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb je nevyhnutné súrne zabezpečiť väčšiu transparentnosť a výmenu informácií o cezhraničných záväzných daňových stanoviskách vrátane opatrení týkajúcich sa transferového oceňovania.

Komisia preto predkladá návrh týkajúci sa automatickej výmeny informácií o cezhraničných záväzných daňových stanoviskách. Vnútroštátne daňové orgány budú povinné automaticky a v pravidelných intervaloch informovať všetky ostatné členské štáty o svojich záväzných daňových stanoviskách. Členské štáty, ktoré dostanú takéto informácie, môžu následne požiadať o ďalšie podrobnosti. Komisia navrhuje, aby sa tieto nové požiadavky začlenili do existujúceho legislatívneho rámca pre výmenu informácií, a to prostredníctvom zmeny smernice o administratívnej spolupráci. Umožní sa tak rýchle zavedenie automatickej výmeny informácií o záväzných daňových stanoviskách, keďže postupy a procesy na jej realizáciu už existujú.

2. Zjednodušiť právne predpisy o automatickej výmene informácií

Dohoda o revidovanej smernici o zdaňovaní príjmu z úspor v marci 2014 predstavuje významný krok vpred. Rozšíril sa ňou rozsah informácií o príjmoch z úspor, ktoré si členské štáty majú automaticky vymieňať. Ambície smernice EÚ o zdaňovaní príjmu z úspor však boli rýchlo prekonané ambíciami revidovanej smernice o administratívnej spolupráci z decembra 2014. Všetky členské štáty sa touto smernicou zaviazali, že si budú automaticky vymieňať informácie o celom spektre finančných informácií na daňové účely v súlade s novým medzinárodným štandardom OECD.

Hmotnoprávne a procesnoprávne predpisy, ktoré boli predtým obsiahnuté v smernici EÚ o zdaňovaní príjmu z úspor, teraz patria do oveľa širšieho rozsahu pôsobnosti smernice o administratívnej spolupráci. S cieľom vyhnúť sa duplicite a vzájomnému presahu právnych predpisov EÚ v tejto oblasti Komisia v rámci tohto balíka o daňovej transparentnosti navrhuje zrušiť smernicu o zdaňovaní príjmu z úspor. Zaistí sa tak jednoduchší a efektívnejší legislatívny rámec pre podniky a daňové správy.

3. Posudzovať ďalšie možné iniciatívy týkajúce sa transparentnosti

Komisia posúdi, či by sa malo zaviesť ďalšie zverejňovanie určitých daňových informácií právnických osôb spôsobom, ktorý presahuje rámec administratívnej spolupráce a poskytuje verejný prístup k obmedzenému súboru daňových informácií nadnárodných spoločností.

V súčasnosti existujú takéto požiadavky transparentnosti pre banky (v rámci smernice o kapitálových požiadavkách IV) a so zameraním na platby vládam v prípade veľkých ťažobných a drevospracujúcich priemyselných odvetví (v rámci smernice o účtovníctve), a to vo forme „podávania správ podľa jednotlivých krajín“. Následkom rozšírenia povinnosti zverejňovania určitých daňových informácií nadnárodnými spoločnosťami vo všetkých sektoroch by sa spoločnosti dostali pod väčšiu kontrolu verejnosti a zvýšilo by sa povedomie o ich daňových praktikách. Zároveň by sa vytvorili rovnaké podmienky pre spoločnosti EÚ z hľadiska požiadaviek transparentnosti a vyhlo by sa právnym komplikáciám z hľadiska vymedzenia odvetví.

Ciele a rozsah akejkoľvek takejto možnej iniciatívy by však bolo treba určiť veľmi starostlivo. Na určenie ziskov, nákladov a potrebných ochranných opatrení napr. z hľadiska ochrany údajov, ochrany obchodného tajomstva atď. je nevyhnutná podrobná analýza, ktorá takisto umožní preskúmať pravdepodobný vplyv vrátane aspektu medzinárodnej konkurencieschopnosti, pričom sa v nej zohľadní uskutočnená práca v súvislosti so sektorovými právnymi predpismi, ktoré sú už účinné. Z tohto dôvodu sa začne pripravovať posúdenie vplyvu s cieľom získať a analyzovať nevyhnutné východiskové podklady pre jednotlivé možnosti. Treba tiež zohľadniť otázku požiadaviek transparentnosti týkajúcich sa opatrení agresívneho daňového plánovania, ktoré sú súčasťou práce OECD v oblasti BEPS, napríklad so zreteľom na náklady a prínosy transpozície takýchto pravidiel do právnych predpisov EÚ.

4. Zrevidovať kódex správania pri zdaňovaní podnikov

Kódex správania pri zdaňovaní podnikov je dôležitým nástrojom proti škodlivým daňovým režimom. Napriek tomu, že ide o dobrovoľný a medzivládny nástroj, kódex v minulosti účinne prispel k odstráneniu určitých škodlivých daňových praktík v členských štátoch. Nedávne prípady však zdôraznili obmedzenia pôsobnosti kódexu a nedostatky mandátu skupiny pre kódex správania. Napríklad v diskusii o tom, či sú režimy patentovej kolónky troch členských štátov škodlivé alebo nie, skupina najskôr nebola schopná dospieť k rozhodnutiu, pretože kritériá v kódexe neboli primerané na hodnotenie tohto moderného druhu daňových stimulov. Riešenie nových zložitých výziev na zabezpečenie spravodlivého zdaňovania a daňovej transparentnosti si od skupiny pre kódex vyžaduje rozhodnejšie kroky a prísnejšie monitorovanie s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali svoje záväzky. Komisia preto zvažuje spôsoby, ako možno zlepšiť kódex správania a zefektívniť prácu skupiny pre kódex. Tieto úvahy predloží členským štátom a použije ich ako podklad pre akčný plán v oblasti zdanenia podnikov, ktorý sa má schváliť do leta.

5. Usilovať sa lepšie vyčísliť daňovú medzeru

Daňová medzera je rozdiel medzi splatnou daňou a sumou, ktorú vnútroštátne orgány skutočne vybrali. K vzniku daňovej medzery neprispievajú len daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, úlohu tu zohrávajú aj ďalšie faktory, ako sú administratívne chyby a bankroty. Štatistické údaje o daňovej medzere však poskytujú dôležitý ukazovateľ rozsahu úmyselného neplnenia daňových povinností.

Existujú mnohé dôkazy o tom, že daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam právnických osôb v EÚ pretrvávajú a všeobecne sa odhaduje, že ročne stoja verejné rozpočty miliardy eur. Z dôvodu utajovanej povahy týchto činností spolu s chýbajúcimi odhadmi vo viacerých členských štátoch nie sú k dispozícii presné údaje. Spoľahlivé štatistické údaje o výskyte a vplyve daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam by umožnili realizáciu lepšie cielených politických opatrení a poskytli by základ na meranie ich úspešnosti.

Komisia, vrátane Eurostatu, sa bude spolu s členskými štátmi usilovať preskúmať, ako by sa dali zhromaždiť porovnateľnejšie aj spoľahlivejšie údaje o rozsahu a hospodárskom vplyve daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Na tento účel bola zriadená projektová skupina FISCALIS s cieľom podporovať medzi členskými štátmi vyššiu transparentnosť, pokiaľ ide o údaje o ich vnútroštátnych daňových príjmoch a spôsoby ich výpočtu.

6. Podporovať väčšiu daňovú transparentnosť na medzinárodnej úrovni

EÚ je dlhoročným šampiónom v oblasti noriem dobrej správy v daňových záležitostiach v celosvetovom meradle a dôrazne podporuje projekt OECD/G20 BEPS na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb na medzinárodnej úrovni. Projekt BEPS sa má dokončiť v roku 2015. EÚ musí do tohto projektu naďalej veľa investovať a musí presadzovať nový ambiciózny medzinárodný daňový rámec.

Očakáva sa, že sa projektom BEPS zavedú opatrenia na spontánnu výmenu informácií o preferenčných záväzných daňových stanoviskách medzi daňovými orgánmi. Takéto ustanovenia by boli menej ambiciózne než dnes navrhnuté opatrenia pre EÚ a na rozdiel od pravidiel EÚ by neboli právne záväzné. EÚ bude preto aj naďalej podporovať myšlienku globálnej automatickej výmeny informácií o záväzných daňových stanoviskách.

Komisia takisto pracuje spolu s OECD a ďalšími medzinárodnými partnermi s cieľom zaistiť, aby akčný plán BEPS zohľadňoval kapacitné obmedzenia rozvojových krajín, a podporovať tieto krajiny v upevňovaní ich daňových systémov a bojovať proti nezákonným finančným tokom. Väčšia finančná transparentnosť a spravodlivosť sú pre naše partnerské krajiny prvoradými na dosiahnutie ich rozvojových cieľov a plnenie globálneho rozvojového programu na obdobie po roku 2015.

Komisia v rámci práce týkajúcej sa ďalších možných iniciatív v oblasti transparentnosti bude navyše skúmať, či by sa zvýšením transparentnosti dala zlepšiť aj schopnosť členských štátov riešiť problém škodlivých daňových praktík a presunu ziskov za hranice EÚ, ako by sa to dalo dosiahnuť, ako aj vplyv zvýšenia transparentnosti na konkurencieschopnosť spoločností EÚ na medzinárodnej úrovni.

ZÁVER

Komisia prostredníctvom súboru iniciatív predložených v tomto oznámení začína plniť svoj záväzok, že bude presadzovať silný a ambiciózny program boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb.

Európsky parlament, Rada a mnohé subjekty z občianskej spoločnosti – všetci vyzvali k prijatiu naliehavých a efektívnych opatrení na zvýšenie daňovej transparentnosti, a to najmä v oblasti zdaňovania právnických osôb. Tento balík opatrení daňovej transparentnosti je prvým krokom v rámci odpovede na túto výzvu. Opatrenia navrhnuté v tomto balíku môžu významne prispieť k obmedzeniu daňových únikov a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb a k zabezpečeniu spravodlivejšej daňovej súťaže medzi členskými štátmi. Môžu tiež podporiť pozíciu EÚ na čele programu daňovej transparentnosti na celosvetovej úrovni.

Komisia vyzýva Radu, aby prijala tieto legislatívne návrhy a priznala im vysokú politickú prioritu. V nasledujúcej fáze Komisia do leta predstaví ďalšie opatrenia na boj proti daňovým únikom a škodlivej daňovej súťaži v akčnom pláne v oblasti zdaňovania príjmov právnických osôb.

[1] Nový začiatok pre Európu: Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu (júl 2014)

[2] Narúšanie základu dane a presun ziskov

[3] Smernica Rady 2014/107/EÚ, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ

[4]

Existuje mnoho rôznych odhadov a správ daňových orgánov, MVO, akademických pracovníkov a tlače, ktoré sa zaoberajú rozsahom vyhýbania sa daňovým povinnostiam vo všeobecnosti, ako aj v súvislosti s určitými konkrétnymi spoločnosťami. Pokiaľ ide o rozsah vyhýbania sa daňovým povinnostiam právnických osôb, neexistuje žiadne konečné číslo, všeobecne sa ale uznáva, že by malo byť vysoké. Podľa jedného z najvyšších odhadov predstavujú daňové úniky 860 miliárd EUR ročne a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam 150 miliárd EUR ročne. Odkaz na štúdiu: http://europeansforfinancialreform.org/en/system/files/3842_en_richard_murphy_eu_tax_gap_en_120229.pdf.

]

[5] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2742_en.htm