SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Piata správa o monitorovaní vývoja železničného trhu

1.Úvod

Odvetvie železničnej dopravy významne prispieva k hospodárstvu EÚ, pričom priamo zamestnáva asi 900 000 ľudí. Železničná doprava je rozhodujúca aj z hľadiska stratégie EÚ zameranej na zlepšenie environmentálneho správania odvetvia dopravy, hospodárskej a sociálnej súdržnosti a prepojenosti v rámci členských štátov a medzi nimi.

Táto správa je piatym vydaním správ o monitorovaní železničného trhu, ktoré Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 15 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ (ďalej len „prepracované znenie smernice“). Účelom tejto správy je poskytnúť prehľad o hlavnom vývoji na železničných trhoch v kontexte cieľov politiky EÚ v oblasti železničného trhu. Venuje sa širokému rozsahu tém, ako sú napríklad vývoj vnútorného trhu so službami železničnej dopravy a službami, ktoré sa majú poskytovať železničným podnikom, rámcové podmienky vrátane podmienok pre služby verejnej osobnej dopravy po železnici, stav železničnej siete Únie, využívanie prístupových práv, prekážky brániace efektívnejším službám železničnej dopravy, obmedzenia infraštruktúry a potreba právnych predpisov. Kompletná analýza sa uvádza v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie.

Táto správa vychádza z údajov a príspevkov z rôznych zdrojov vrátane odpovedí členských štátov v rámci prieskumu monitorovania železničného trhu (RMMS), štatistickej príručky „Doprava EÚ v číslach“, správ Železničnej agentúry Európskej únie, údajov Eurostatu a rôznych iných zdrojov. V júli 2015 Komisia prijala vykonávacie nariadenie na monitorovanie železničného trhu, ktorým sa zaviedol nový mechanizmus povinného zberu údajov, ktorý by mal viesť ku konzistentnejšiemu a súdržnejšiemu podávaniu správ v budúcnosti.

2.Stav železničnej siete Únie

Celková dĺžka železničnej siete predstavovala v roku 2014 približne 220 000 kilometrov, čo je asi o 2 % viac ako v roku 2009. Od roku 2009 sa pridalo 2 800 km elektrifikovaných tratí, pričom ich podiel na všetkých tratiach sa zvýšil o 1,6 percentuálneho bodu. Pre najbližšie roky Banedanmark (manažér dánskej infraštruktúry) a Network Rail (manažér infraštruktúry Spojeného kráľovstva) spustili rozsiahle projekty elektrifikácie veľkých častí svojich sietí.

Z hľadiska cestovnej rýchlosti existujú medzi členskými štátmi veľké rozdiely. Vo východnej Európe sa uskutočnili výrazné investície do modernizácie železničnej siete a v západnej Európe do rozvoja vysokorýchlostných tratí. Vyššie rýchlosti zvýšili príťažlivosť železničnej dopravy pre cestujúcich. Stále však existujú regionálne siete osobnej dopravy vo východnej Európe, kde je maximálna povolená rýchlosť 120 km/h alebo menej. Pokiaľ ide o cestovnú rýchlosť nákladných vlakov, v niektorých vnútroštátnych sieťach a medzinárodných železničných nákladných koridoroch predstavuje 50 – 60 km/h. V prípade väčšiny medzinárodných nákladných vlakov, najmä v strednej a východnej Európe, sa však rýchlosť pohybuje od 20 do 30 km/h. Na niektorých medzinárodných trasách sa nákladné vlaky pohybujú priemernou rýchlosťou len približne 18 km/h.

3.Vývoj vnútorného trhu so službami železničnej dopravy

Nepriaznivé hospodárske prostredie od roku 2009 malo len malý vplyv na objem osobnej železničnej dopravy z hľadiska osobokilometrov. Objem nákladnej železničnej dopravy v tonokilometroch v roku 2009, v čase najhoršej fázy hospodárskej krízy, naopak prudko klesol a zatiaľ sa v plnej miere neobnovil. Celkový počet vlakokilometrov v osobnej a nákladnej doprave sa nezvýšil.

Osobná doprava

Graf 1 –Vývoj objemu osobnej železničnej dopravy Zdroj: RMMS

Dopyt po osobnej železničnej doprave v EÚ sa v rozpätí rokov 2009 a 2014 zvýšil o 30 miliárd osobokilometrov, čo predstavuje priemernú mieru rastu o 1,5 % ročne. Najvyšší relatívny nárast bol zaznamenaný v Spojenom kráľovstve, Českej republike a Luxembursku, zatiaľ čo v rovnakom období Chorvátsko vykázalo pokles v osobnej doprave o polovicu. Iba asi 6 % osobnej dopravy v roku 2014 tvorila medzinárodná doprava a počet medzinárodných osobokilometrov je od roku 2011 zhruba konštantný.





Graf 2 –Rozdelenie osobnej pozemnej dopravy podľa modalít (%) Zdroj: Štatistická príručka Eurostatu z roku 2016

Zatiaľ čo objem dopravy vzrástol, modálny podiel osobnej železničnej dopravy na pozemnej doprave v EÚ sa od roku 2009 zvýšil len o polovicu percentuálneho bodu zo 7,1 % na 7,5 %. V rámci tohto priemeru na úrovni EÚ existujú značné rozdiely vo výkonnosti jednotlivých členských štátov – výrazné zlepšenia v Holandsku a v Spojenom kráľovstve a pokles v Lotyšsku, Slovinsku, Bulharsku a v Chorvátsku.