SK Úradný vestník Európskej únie C 48/145

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe

KOM(2009) 591 v konečnom znení

2011/C 48/25

Spravodajca: Pedro NARRO

Pomocný spravodajca: József KAPUVÁRI

Európska komisia sa 28. októbra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe“

KOM(2009) 591 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. augusta 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 465. plenárnom zasadnutí 15. a 16. septembra 2010 (schôdza z 15. septembra 2010) prijal 121 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Správy a oznámenia Európskej komisie z posledných rokov analyzujú slabé miesta a nedostatky vo fungovaní hodnotového reťazca. Kolísanie cien, špekulácie, predaj za nižšie ceny ako boli náklady, nedostatočná transparentnosť, šírenie nelegálnych a nekalých praktík alebo nevyvážené rokovacie pozície zúčastnených strán predstavujú problémy, ktoré ovplyvňujú budúcnosť celého potravinárskeho odvetvia a ohrozujú existenciu tzv. „európskeho modelu poľnohospodárstva“.

1.2 Komisia vo svojom oznámení „Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe“ správne označuje prioritné oblasti činnosti. EHSV však kritizuje pomalý postup pri prijímaní návrhov a vyzýva Komisiu, aby urýchlila prijímanie rozhodnutí v oblasti, ktorá si vyžaduje rýchle, konkrétne a hmatateľné kroky. Obnovená skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť agropotravinárskeho priemyslu by mala čo najskôr obnoviť svoju činnosť a stať sa pilierom nových politických krokov v oblasti agropotravinárstva.

1.3 Úspech bude vo veľkej miere závisieť od intenzity zapojenia Európskej komisie, členských štátov a všetkých článkov reťazca. Je nevyhnutné spoločne a koordinovane konať v oblasti, kde sú výrazné rozdiely medzi rozličnými národnými trhmi a produktmi. Európska únia musí rozhodne stáť na čele úsilia v tejto oblasti a podporovať prijímanie možných nástrojov, ako aj nové opatrenia, ktoré uľahčujú vyváženejší vývoj reťazca a lepšiu konkurencieschopnosť.

1.4 Preskúmanie doposiaľ vykonaných iniciatív v oblasti potravinového reťazca poukázalo na obmedzenú efektivitu samoregulácie a dobrovoľných dohôd. EHSV podporuje rozvoj dobrovoľných mechanizmov, ale konštatuje, že bez kontrolných a sankčných orgánov nebude možné skoncovať so systematickým porušovaním týchto mechanizmov zo strany najsilnejších článkov reťazca.

1.5 Zmeny v správaní ekonomických aktérov musí sprevádzať regulácia trhu, ktorá stanoví základy nového smerovania agropotravinárskeho sektora. V záujme podporovania transparentnosti systému je nevyhnutné posilňovať uzatváranie zmlúv a sektorovo preskúmať možnosť zavedenia záväzných klauzúl alebo povinnosť uzatvárať písomné zmluvy. Viaceré z cieľov, ktoré Komisia uvádza v oznámení, bude možné dosiahnuť len prostredníctvom primeranej a vhodnej legislatívy.

1.6 V oblasti kódexov osvedčených postupov musí EÚ čerpať z národných iniciatív a zaviesť účinný kontrolný a sankčný mechanizmus prostredníctvom vytvorenia funkcie európskeho ombudsmana. Okrem prvkov, ktoré musia zahŕňať kódexy osvedčených postupov, je kľúčové zabezpečiť ich účinnosť a dodržiavanie.

1.7 Je nutné výrazne prispôsobiť vnútroštátne alebo komunitárne právo hospodárskej súťaže, aby sa vytvorilo stabilné usporiadanie sektora, zabezpečilo flexibilné fungovanie dodávateľských reťazcov a dosiahla právna istota poskytovateľov, a to v záujme spotrebiteľa. Závery skupiny na vysokej úrovni pre mliekarenské odvetvie (1) a závery španielskeho predsedníctva Rady EÚ v súvislosti s oznámením o potravinovom reťazci (2) sa zhodujú so zámermi EHSV spružniť vykonávanie právnych predpisov o hospodárskej súťaži so zohľadnením špecifík poľnohospodárskeho sektora.

1.8 EHSV poukazuje na silnú koncentráciu dopytu, najmä v sektore veľkoobchodu, ktorá je v protiklade s rozptýlenosťou na strane ponuky a obmedzuje správne fungovanie hodnotového reťazca. Rozvoj a upevňovanie postavenia medziodvetvových orgánov môže prispieť k zlepšeniu nedostatočnej organizácie výrobného sektora. Táto výzva si vyžaduje hĺbkovú analýzu, ktorá sa nebude týkať veľkosti organizácií výrobcov, ale formy ako ich pretaviť na účinné nástroje obchodovania v rukách poľnohospodárov. Organizácie výrobcov nemôžu byť jediným nástrojom umožňujúcim zlepšiť ekonomické usporiadanie poľnohospodárskej ponuky.

1.9 EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby reflexiu nezamerala len na to ako koncentrovať ponuku, ale tiež rozhodne konala v oblasti dopytu a kontrolovala zneužívanie dominantného postavenia a určité nelegálne a nekalé praktiky, ktoré často unikajú účinnej kontrole národných orgánov a orgánov Spoločenstva.

1.10 Európski spotrebitelia potrebujú ceny, ako aj primerané predvídateľné a stabilné cenové štruktúry. Opatrenia navrhované v oznámení by mohli účinnejšie fungovať, ak sa budú naplno propagovať a nebude sa narúšať výber spotrebiteľa. Pozorovanie cien by bolo užitočným nástrojom, ak sa neobmedzí len na konštatovanie cien, ale umožní tiež rýchlo reagovať na možné narušenia pri ich vývoji.

2. Zhrnutie oznámenia Komisie

2.1 Európska komisia uznáva dôležitú úlohu, ktorú plní potravinový reťazec – poľnohospodári, priemysel a distribúcia – v európskom hospodárstve (3). Monitorovanie fungovania potravinového reťazca sa skutočne stáva politickou prioritou programu Spoločenstva. Uverejnenie oznámenia „Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe“ je dôsledkom legitímnych obáv európskeho legislatívneho orgánu a prichádza s návrhom zaviesť konkrétne opatrenia na národnej a európskej úrovni, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu situácie v oblasti potravinového reťazca.

2.2 Dokument Komisie uvádza súbor konkrétnych návrhov ku každej z troch výziev potravinového reťazca, ktoré sú uvedené v tomto dokumente. S cieľom podporovať udržateľné vzťahy plánuje Komisia bojovať proti nelegálnym praktikám a dohliadať na otázky súvisiace s hospodárskou súťažou. Vždy prioritnú otázku vyššej transparentnosti v potravinovom reťazci chce riešiť cestou boja proti špekuláciám a zavedením európskeho nástroja dohľadu nad cenami potravín. S cieľom podporiť hospodársku súťaž je Komisia rozhodnutá preskúmať pravidlá označovania a environmentálne normy, vymedziť postupy regionálneho zásobovania a posilniť rokovaciu pozíciu poľnohospodárov prostredníctvom nástrojov, ako sú organizácie výrobcov.

2.3 V novembri 2010 by mala Komisia uverejniť hodnotiacu správu o vývoji v otázke vykonávania hlavných navrhnutých opatrení, ktorú doplní nové oznámenie o monitorovaní maloobchodného trhu. Komisia sa tiež rozhodla predĺžiť mandát a rozšíriť zloženie skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť agropotravinárskeho priemyslu a premeniť ho na skutočné diskusné fórum o potravinárskom zásobovacom reťazci.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EÚ týmto oznámením, ako aj ďalšími iniciatívami v posledných rokoch preukazuje, že otázka potravinového reťazca sa stáva jednou priorít jej politického programu. Kolísanie cien a nerovnováha síl v potravinovom reťazci negatívne vplývajú na spotrebiteľov a výrobné odvetvie. Napriek viacerým analýzam a predloženým návrhom v posledných rokoch naďalej pretrvávajú početné narušenia, ktoré vážne spochybňujú želanú udržateľnosť európskeho agropotravinárskeho modelu.

3.2 Popri zabezpečení primeraného zásobovania potravinami ostáva otázkou strategického významu aj kvalita. Je preto nevyhnutné poskytnúť primeranú ochranu výrobkom, ktoré sú označené značkami kvality. Ak má potravinový reťazec problémy s efektivitou, výber produktov môže byť na jednotnom trhu obmedzený, čo by predstavovalo ohrozenie európskeho modelu poľnohospodárstva. Komisia vo viacerých dokumentoch načrtla rozpory, ktoré vyvoláva fungovanie potravinového reťazca v Európskej únii, avšak oznámenie na túto skutočnosť nereaguje.

3.3 Nerovnováha v európskom potravinovom reťazci predstavuje tiež vážne ohrozenie záujmov európskych občanov. Rozdiely v cenách surovín a spotrebných tovarov poskytujú priestor pre nereálne štruktúry cien, ktoré ohrozujú dlhodobé perspektívy súčastí hodnotového reťazca a celého hospodárskeho a sociálneho poriadku EÚ. Maloobchodný sektor je veľmi koncentrovaný a organizovaný a udržiava spotrebiteľské ceny potravín pod neustálym tlakom. Veľké potravinárske reťazce tak môžu robiť, keďže vďaka určitým obchodným postupom ich ziskové marže nevytvárajú len spotrebitelia, ale aj dodávatelia, ako to preukázal prudký nárast cien poľnohospodárskych produktov v rokoch 2007 a 2008. Obchodná politika založená na „dvojitej ziskovej marži“ spôsobuje vážne problémy spotrebiteľom a dodávateľom.

3.4 Narastajúce napätie vo vzťahoch medzi subjektmi potravinového reťazca vedie k rozličným ekonomickým pohybom, najmä negatívnym v prípade odvetvia poľnohospodárstva, ktoré prechádza nebývalou krízou v rámci celkovej hlbokej hospodárskej krízy.

3.5 EHSV a Komisia sa zhodujú v prioritných oblastiach činnosti a v potrebe urýchlene zaviesť nové opatrenia a konkrétne nástroje, ktoré zlepšia fungovanie potravinového reťazca v Európe. Nevyhnutné sú výrazné zmeny, ktoré umožnia nové smerovanie. Vzhľadom na úspešné riešenie hlavných výziev, ktoré sa objavujú v agropotravinárskom odvetví, sa EHSV zasadzuje za rozvoj výrobnej diverzifikácie, znižovanie nákladov prostredníctvom rozširovania fariem a zlepšenie obchodných stratégií.

3.6 EHSV súhlasí s hlavnými závermi skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť agropotravinárskeho odvetvia v súlade s nedávnou prácou, ktorú výbor vykonal v oblasti poľnohospodárstva (4):

„V súčasnosti je v zmysle liberálneho trhu rozhodujúca otázka, kto získa aký podiel v reťazci tvorby hodnôt. Táto skutočnosť nie je uspokojivá, najmä nie pre tých poľnohospodárov, ktorí často pri – už aj tak vyšších – jednotkových nákladoch musia čoraz častejšie zohľadňovať naďalej klesajúce výrobné ceny; na to musia často reagovať opatreniami, ktoré sú v rozpore s cieľmi európskeho modelu poľnohospodárstva. Keďže v krajinách EÚ 27 kontroluje 77 % trhu s potravinami len 15 obchodných reťazcov, zasadzuje sa EHSV za to, aby sa podobne ako v USA preskúmalo, či právo hospodárskej súťaže v dostatočnej miere predchádza dominantným štruktúram a podozrivým zmluvným praktikám. Je dôležité, aby sa do tohto preskúmania zapojili všetky príslušné skupiny.“

3.7 Úspech všetkých týchto iniciatív bude vo veľkej miere závisieť od intenzity zapojenia Európskej komisie, členských štátov a všetkých článkov potravinového reťazca. Je nevyhnutné koordinovať úsilie rozličných orgánov a preskúmať uplatňovanie právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže. Väčšina opatrení, ktoré navrhuje Európska komisia, bola predtým uplatňovaná na národnej úrovni (5). Malo by sa preto analyzovať, ako sa pristupuje k rovnakej problematike z rozličných národných uhlov pohľadu, pričom by sa mal tiež preskúmať často bezvýznamný konečný výsledok mnohých iniciatív, ktoré vykonávajú jednotlivé štáty. Ide napríklad o zriadenie stredísk na monitorovanie cien alebo zavádzanie kódexov osvedčených postupov, ktoré kvôli nedostatku efektívnych nástrojov kontroly a vykonávania nie sú schopné obmedzovať zneužitia.

3.8 Oznámenie sa vo všeobecnosti venuje niektorým aspektom potravinového reťazca, ktoré boli podrobne analyzované na úrovni jednotlivých štátov alebo odvetví. Úsilie Francúzska o vyváženosť potravinového reťazca slúži ako odkaz pre ďalšie krajiny EÚ. Francúzsky zákon o modernizácii poľnohospodárstva prekračuje rámec oznámenia: určuje povinný zmluvný rámec pre objemy a ceny, vyžaduje zavedenie povinných klauzúl, rozširuje funkcie medziodvetvových organizácií a zavádza systém mediácie a sankcií na riešenie prípadných konfliktov.

3.9 Pokiaľ ide o odvetvia, mliekarenské odvetvie považuje Komisia za „naliehavý prípad“. Z tohto dôvodu sa skupina na vysokej úrovni pre mliekarenské odvetvie, vytvorená v októbri 2009, zaoberala nielen obsahom oznámenia, ale zamerala sa na stanovenie vzorového zmluvného rámca, možnosti rozvoja medziodvetvových organizácií a výrobcov a uplatňovanie termínovaného trhu mliečnych výrobkov. Vzhľadom na množstvo európskych, národných a odvetvových iniciatív zdôrazňuje EHSV, vedomý si zložitosti a obšírnosti týchto otázok, potrebu vytvoriť stabilný základný rámec Spoločenstva, podporuje výmenu skúseností a vyzýva na väčšiu koordináciu kompetentných orgánov.

3.10 EHSV pri rozličných príležitostiach upozorňoval na význam prispôsobenia legislatívy súčasnému stavu potravinového reťazca. Zásadné zmeny, ktoré sa musia vykonať vo vnútroštátnych predpisoch a v predpisoch Spoločenstva, musia byť sprevádzané vytvorením nového rámca vzťahov vnútri reťazca, ktorý by podporoval spoluprácu, transparentnosť a spravodlivé rozdelenie zisku v rámci hodnotového reťazca. Samoregulácia odvetvia sa musí podnecovať súbežne so zavedením záväzných nástrojov. Účinné uplatňovanie systému predpokladá rozhodné úsilie o transparentnosť, ktoré si vyžaduje kontrolné mechanizmy zabezpečujúce plnenie dobrovoľných dohôd, ktoré sa môžu uzatvárať medzi rozličnými článkami reťazca.

3.11 Komisia predstavuje v texte oznámenia a v sprievodných pracovných dokumentoch správnu analýzu o kolísaní cien. Bolo by však potrebné kriticky preskúmať aký majú vplyv nedávne zmeny SPP uvedené v hodnotení stavu na vyváženosť potravinového reťazca. Zrušenie regulačných nástrojov poľnohospodárskych trhov (kvóty, zásahy, skladovanie) má negatívny vplyv na kolísanie cien a riadenie trhov, čo by malo byť zohľadnené v analýze výkonnej moci Spoločenstva.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Podporovať udržateľné trhové vzťahy

4.1.1 Komisia vo svojej analýze konštatuje existujúcu „asymetriu“ medzi rôznymi článkami reťazca. Táto nerovnováha sa prejavuje nekalými obchodnými praktikami a postupmi, ktoré sú v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže. V prípade produktov rýchlo podliehajúcich skaze sa obmedzenejším rámcom na vyjednávanie nerovnováha ešte posilňuje. EHSV sa stotožňuje so zámerom posilňovať uzatváranie zmlúv podľa spoločných pravidiel stanovených na európskej úrovni, ktorý je vyjadrený v oznámení. Hoci príprava zmlúv môže mať dobrovoľný charakter, bolo by potrebné preskúmať niektoré prípady, v ktorých by sa mohla právne stanoviť povinnosť predložiť zmluvu a niektoré stanovené zmluvné klauzuly.

4.1.2 V každom prípade by Komisia mala zamedziť, aby sa obchodné transakcie týkajúce sa poľnohospodárskych produktov vykonávali bez dokumentov, ktoré potvrdzujú vykonanú operáciu, s cieľom zabrániť bežným a škodlivým postupom, akými sú „predaj podľa výsledku“, keď sa nákupná cena pre poľnohospodárov stanoví dodatočne podľa predajnej ceny, ktorú získal sprostredkovateľ. V rámci zmluvného systému považuje EHSV za nevyhnutné vytvoriť kódex osvedčených postupov (6) a monitorovací výbor, ktorý by overoval ich dodržiavanie. Kódex osvedčených obchodných postupov by mal zabezpečiť kvalitu rokovaní medzi všetkými článkami hodnotového reťazca v prospech spotrebiteľa. Európsky legislatívny orgán musí zastaviť stratový predaj ako bežnú reklamnú stratégiu voči spotrebiteľom a analyzovať vplyv narastajúceho rozširovania značky distribútorov na hospodársku súťaž, voľbu spotrebiteľa a oceňovanie kvalitných produktov vyrobených v EÚ.

4.1.3 Uplatňovanie noriem hospodárskej súťaže na národnej úrovni je veľmi rozdielne. Rovnaké kroky medziodvetvovej organizácie sú posudzované veľmi rozdielne v závislosti od vnútroštátneho orgánu pre hospodársku súťaž v príslušnom štáte. V mnohých krajinách možno pozorovať sklon trestať akúkoľvek iniciatívu výrobného odvetvia zameranú na lepšie riadenie ponuky. Nie je to nová situácia: napriek úmyslom zintenzívniť spoluprácu s Európskou sieťou pre hospodársku súťaž sa nepodarilo účinne skoordinovať kroky orgánov pre hospodársku súťaž.

4.1.4 EHSV podporuje nový model vzťahu medzi spotrebiteľom a výrobcom, ktorý uprednostňuje miestne trhy (možnosť zaviesť povinné minimálne kvóty) a eliminuje sprostredkovateľov prostredníctvom malých okruhov alebo produktov zo vzdialenosti „0 km“. Európska komisia musí podnecovať iniciatívy výrobcov, aby sa priblížili spotrebiteľom v úsilí o vyššiu pridanú hodnotu pre ich produkciu a o zachovanie kultúrnej a regionálnej identity potravín.

4.1.5 Pri revízii smernice o boji proti oneskoreným platbám sa na európskej úrovni otvorila zaujímavá diskusia o tom, či by sa mala skrátiť lehota splatnosti pre agropotravinárske produkty. V prípade produktov rýchlo podliehajúcich skaze by bolo vhodné stanoviť hranicu 30 dní od dodania tovaru klientovi, a nie od vystavenia faktúry. Okrem prísnejšej kontroly oneskorených platieb je nutné zahrnúť jasnú definíciu neprijateľných praktík a klauzúl, ako aj účinných nástrojov na ich odstránenie z obchodných vzťahov.

4.2 Transparentnosť v potravinovom reťazci

4.2.1 Podľa názoru EHSV je transparentnosť nevyhnutnosťou (7). Vytvorenie nového komunitárneho nástroja na monitorovanie cien potravín musia sprevádzať nové kompetencie v oblasti kontroly a sankcií. EHSV sa domnieva, že je nutné prejsť od monitorovania ku konkrétnym krokom, tak aby príslušné orgány mohli rýchlo a účinne reagovať na narušenia vývoja cien.

4.2.2 ESHV nesúhlasí s názorom, že ponuka väčšieho porovnania cien pre spotrebiteľov sama o sebe prinesie väčšiu transparentnosť do potravinového reťazca. Väčšia transparentnosť a predvídateľnosť cien predstavuje len jeden z mnohých faktorov, ktoré ovplyvňujú vývoj a proces tvorby cien.

4.2.3 Chvályhodné úsilie Európskej komisie harmonizovať a koordinovať rozličné národné nástroje na kontrolu cien nebude úspešné bez vytvorenia jednotného referenčného základu pre premietanie cien. Používa sa pri zbieraní údajov rovnaký referenčný základ? Existujú spoločné normy pre zriadenie a fungovanie stredísk na monitorovanie cien? Má EÚ orgány, ktoré sú schopné konať v prípade nesprávnych korelácií, anomálií alebo neodôvodnených kolísaní vývoja cien? Údaje, ktoré členské štáty poskytujú Európskej komisii, často nezodpovedajú rovnakým kritériám. Napríklad v prípade citrusov bolo konštatované, že údaje, ktoré uverejňuje Komisia ako výrobné ceny, sú v skutočnosti skladové ceny, ktoré nezahŕňajú náklady na uvedenie na trh. Tento rozdiel v údajoch môže vyvolať skreslené vnímanie skutočnosti, čo komplikuje dosahovanie transparentnosti.

4.2.4 Opatrenia navrhované v oznámení budú fungovať len pri ich primeranom propagovaní. Je to kľúčové vzhľadom na nutnosť poskytovať spotrebiteľom presné informácie. Vzhľadom na vyššiu koncentráciu agropotravinárskeho priemyslu a odvetvia distribúcie je v súčasnosti ohrozenejšie meno značiek so všetkými rizikami, ktoré to prináša pre podniky.

4.3 Zlepšiť konkurencieschopnosť a integráciu potravinového reťazca

4.3.1 Komisia završuje veľmi dôležitú prácu na vytvorenie jednotného trhu potravinárskych produktov. Veľké cenové rozdiely medzi krajinami však priamo súvisia s rozličnými úrovňami kúpnej sily. Nové členské štáty (EÚ 12) nielenže nedobiehajú ostatné štáty, ale rozdiely sa dokonca prehlbujú. Preto je potrebné, aby Európska komisia podporovala nové štáty v snahe o zníženie rozdielov a zlepšenie správneho fungovania jednotného trhu. Ak sa tento vývoj nezmení, produkty z EÚ 15 postupne stratia podiely na trhu v nových členských štátoch.

4.3.2 Potravinový reťazec charakterizuje veľká rozdrobenosť výrobného odvetvia a silná koncentrácia veľkých distribučných spoločností, čo spôsobuje výraznú nerovnováhu v ich vzťahoch. EHSV sa domnieva, že mnohé problémy, ktoré ohrozujú dobré fungovanie potravinového reťazca, sú dôsledkom rýchlejšieho, neustáleho a koncentrovaného vývoja podnikov, ktoré sú na konci reťazca. Európska komisia, ktorá si uvedomuje význam tejto problematiky, chce rozvíjať organizácie výrobcov (inšpiruje sa spoločnou organizáciou trhu s ovocím a zeleninou) s cieľom obmedziť rozdrobenosť ponuky. EHSV však zdôrazňuje, že nie je dôležité zvyšovať počet a veľkosť spoločných organizácií, ale zlepšiť ich riadenie a schopnosť obchodovania, aby sa stali užitočným nástrojom v rukách poľnohospodárov. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla nové protikrízové a stabilizačné opatrenia ako napríklad nástroje na poistenie príjmov. Pozitívne skúsenosti z Kanady a USA v tejto oblasti nabádajú, aby sa aj v Európe uplatňovalo opatrenie, ktorého legitimitu potvrdila WTO.

4.3.3 Medziodvetvové organizácie sa musia posilniť a musia sa stať dynamickejšími prostredníctvom spoločného akčného rámca. Je potrebná európska legislatíva, ktorá by harmonizovala a podľa rovnakých pravidiel rozvíjala medziodvetvové organizácie v každom členskom štáte, aby neboli len odvetvovými prvkami zodpovednými za všeobecnú podporu. Je nevyhnutné, aby sa odstránili normatívne prekážky, ktoré znižujú právnu istotu týchto organizácií v ich poslaní stabilizovať trhy, a aby mali väčšie práva pri uzatváraní medziodvetvových dohôd a neboli vystavené svojvoľným rozhodnutiam národných orgánov pre hospodársku súťaž.

V Bruseli 15. septembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Závery skupiny na vysokej úrovni pre mliekarenské odvetvie schválené 15. júna 2010.

(2) Závery predsedníctva Rady EÚ schválené väčšinou hlasov v Rade ministrov poľnohospodárstva 29. marca 2010.

(3) Agropotravinársky sektor prestavuje 7 % pracovných miest v EÚ a 5 % jej pridanej hodnoty.

(4) Reforma SPP v roku 2013, Ú. v. EÚ C 354, 28.12.2010, s. 35.

(5) V tomto zmysle je Španielsko priekopníkom pri zriadení strediska na monitorovanie cien potravín. Francúzsko sa dôslednejšie venuje povinným zmluvám a Spojené kráľovstvo sa zasadzuje za ombudsmana na kontrolu dodržiavania osvedčených postupov.

(6) Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009.

(7) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 111.