/* KOM/2011/0408 v konečnom znení */ Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2010





OBSAH 1. Úvod 3 2. Súvislosti 3 2.1. Riešenie pretrvávajúcich následkov celosvetovej recesie 3 2.2. Stanovenie nových pravidiel pre operácie makrofinančnej pomoci 4 2.2.1. Rámcové nariadenie MFP 4 2.2.2. Kritériá využívania úverov a grantov pri operáciách MFP 5 3. Operácie makrofinančnej pomoci za rok 2010 5 3.1. Prehľad 5 3.2. Jednotlivé operácie v prijímajúcich krajinách za rok 2010 6 3.2.1. Západný Balkán 6 3.2.1.1. Bosna a Hercegovina 6 3.2.1.2. Kosovo[1] 6 3.2.1.3. Srbsko 7 3.2.2. Východné susedné krajiny 7 3.2.2.1. Arménsko 7 3.2.2.2. Gruzínsko 8 3.2.2.3. Moldavská republika 8 3.2.2.4. Ukrajina 9 3.2.3. Susedné krajiny z oblasti Stredozemného mora 9 3.2.3.1. Libanon 9 4. Zabezpečenie primeraného využívania prostriedkov z MFP: operačné hodnotenia, PEFA a hodnotenia ex post 10 4.1. Operačné hodnotenia 10 4.2. Hodnotenia verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti 10 4.3. Hodnotenia ex post 11 5. Žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie 11 ÚVOD V tejto správe sa predkladá všeobecný prehľad o vykonávaní nástroja makrofinančnej pomoci (MFP) Európskej únie pre tretie krajiny v roku 2010. Opisuje sa celkový kontext, v ktorom boli operácie MFP schválené a vykonávané, sú v nej obsiahnuté informácie o posledných operáciách v krajinách susediacich s EÚ a uvádzajú sa všeobecné štatistiky o rôznych operáciách MFP vykonaných za posledných desať rokov. Rok 2010 bol jedným z najaktívnejších rokov, pokiaľ ide o vykonávanie nástroja MFP od začiatku desaťročia, v čom sa odzrkadľoval vplyv celosvetovej hospodárskej krízy a jej postupného prekonávania na krajiny susediace s EÚ. Bol takisto prvým rokom operácie MFP v novom právnom prostredí, ktoré vzniklo nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy. Správa takisto stručne opisuje hlavné ciele návrhu rámcového nariadenia pre MFA, ktorý sa v súčasnosti pripravuje a ktorý sa má Parlamentu a Rade predložiť tento rok. Zároveň vysvetľuje metodológiu, ktorú Komisia uplatňuje pri rozhodovaní medzi využívaním úverov a grantov pri jednotlivých operáciách MFP, ktoré navrhuje. Správa takisto obsahuje oddiel o operačných hodnoteniach, štúdiách verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (ďalej len „PEFA“) a hodnoteniach ex post vykonávaných v krajinách prijímajúcich makrofinančnú pomoc. Komisia od roku 2004 vykonala v reakcii na odporúčanie Dvora audítorov operačné hodnotenia finančných tokov a postupov súvisiacich s makrofinančnou pomocou v každej prijímajúcej krajine. Komisia musí podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách vykonať vonkajšie hodnotenia ex post svojich programov. V roku 2010 Komisia vykonala v krajinách pôsobenia za podpory konzultantov tri následné operačné hodnotenia a jednu štúdiu PEFA. Keďže v roku 2009 sa nevykonali nijaké operácie MFP, v roku 2010 sa neuskutočnili nijaké hodnotenia ex post. Správa nakoniec poskytuje informácie o nových žiadostiach o MFP a o prípadných nových pripravovaných návrhoch MFP Komisie. Táto správa bola vypracovaná v súlade s rozhodnutím Rady a spoločným rozhodnutím Rady a Parlamentu o operáciách MFP. Nadväzuje na správy predložené v predchádzajúcich rokoch. Sú k nej priložené dva pracovné dokumenty Komisie, pričom jeden [SEK(2011…)] poskytuje podrobnejšie informácie a analýzy o makroekonomickom kontexte a vykonávaní jednotlivých operácií MFP, a v druhom [SEK(2011…)] je podrobnejšie vysvetlená metodológia, ktorú Komisia uplatňuje pri rozhodovaní o využívaní úverov a grantov pri operáciách MFP. SÚVISLOSTI Riešenie pretrvávajúcich následkov celosvetovej recesie Celosvetová hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008 – 2009, ktorá závažným spôsobom postihla rozvíjajúce sa hospodárstva krajín susediacich s Európskou úniou, viedla k prudkému nárastu medzinárodnej darcovskej podpory pre túto oblasť, predovšetkým od MMF. Takisto viedla k nárastu žiadostí o finančnú pomoc od EÚ, okrem iného aj vo forme makrofinančnej pomoci. Mnohé z týchto žiadostí konkretizovaných v rámci súčasných programov podpory, ktorých cieľom je pomôcť krajinám, sa musia vyrovnať s negatívnymi dôsledkami tejto celosvetovej krízy. O štyroch takýchto programoch určených v prospech Bosny a Hercegoviny, Srbska, Arménska a Gruzínska rozhodla Rada ministrov EÚ koncom roka 2009. V roku 2010 rozhodli zákonodarcovia EÚ, tentoraz spolu s Radou a Parlamentom, o ďalších dvoch programoch v prospech Ukrajiny a Moldavskej republiky na základe žiadostí predložených v roku 2009. V roku 2010 celosvetová hospodárska a finančná kríza ustúpila. Vyspelé hospodárstva vrátane Európskej únie opäť zaznamenali rast, čo sa prejavilo na vyššom dopyte ich obchodných partnerov vrátane krajín susediacich s EÚ po vývoze. Rast v krajinách západného Balkánu a východného susedstva sa tak znovu obnovil, v niektorých prípadoch veľmi pôsobivo. Napriek počiatočnému oživeniu však vplyv celosvetovej krízy a súvisiacich otrasov na hospodárstvo regiónov vrátane slabej vonkajšej finančnej situácie ešte celkom nevymizol. Z tohto dôvodu je aj naďalej potrebná podpora darcov mnohým krajinám východnej Európy a západného Balkánu. V rokoch 2009 a 2010 preukázali susedné krajiny EÚ z oblasti Stredozemného mora viac odolnosti voči kríze ako západný Balkán a východní partneri ESP. Súčasné politické nepokoje v južnom Stredozemí by to v roku 2011 mohli zmeniť. Stanovenie nových pravidiel pre operácie makrofinančnej pomoci Rámcové nariadenie MFP Európsky parlament už v roku 2003 označil zdĺhavý proces rozhodovania – rozhodnutia o jednotlivých operáciách MFP prijímala Rada pre jednotlivé prípady po konzultácii s Parlamentom – za jeden z hlavných nedostatkov MFP.Parlament zároveň poukázal na potrebu transparentného právneho základu pre nástroj MFP ako celok. Od nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy prijímajú legislatívne rozhodnutia o jednotlivých operáciách MFP Parlament a Rada na základe riadneho legislatívneho postupu (spolurozhodovanie). Rozhodovací proces sa tak môže ešte viac predĺžiť. Do Lisabonskej zmluvy sa preto pridal prvok naliehavosti v súvislosti s potrebou zjednodušenia postupu prijímania rozhodnutí o makrofinančnej pomoci. Navyše, ako vyplynulo z celosvetovej finančnej krízy, efektívne riešenie makroekonomických a finančných krízových situácií si vyžaduje nástroj odozvy na krízu, ktorý možno rýchlo a účinne použiť. Vzhľadom na tento vývoj bola príprava legislatívneho návrhu rámcového nariadenia o MFP zahrnutá do pracovného programu Komisie. Tento návrh by sa mal v onedlho predložiť Parlamentu a Rade. Podľa navrhovaného budúceho rámcového nariadenia by mal byť postup rozhodovania o makrofinančnej pomoci podobný ako pri ostatných vonkajších finančných nástrojoch, pričom Komisia má právomoc prijímať rozhodnutia o poskytovaní MFP tretím krajinám pod dohľadom výboru zloženého zo zástupcov členských štátov. Tento prístup by mal zjednodušiť rozhodovanie o jednotlivých operáciách MFP tak, aby tento nástroj mohol prijímajúcim krajinám lepšie pomôcť pri včasnom prijatí programov, ktoré sú vhodnou kombináciou adaptačných opatrení a vonkajšej finančnej podpory. Pripravované nariadenie takisto konsoliduje v rámci formálneho právneho nástroja pravidlá vykonávania operácií MFP, ktoré boli doteraz definované v záveroch Rady (tzv. kritériá Genval). Pripravovaný návrh Komisie tieto kritériá v zásade potvrdzuje, pričom niektoré z nich aktualizuje a objasňuje. Kritériá využívania úverov a grantov pri operáciách MFP Ďalším aspektom metodologickej činnosti Komisie v súvislosti s nástrojom MFP v roku 2010 bolo preskúmanie hlavných kritérií na výber vhodnej formy podpory, t. j. strednodobých až dlhodobých úverov, grantov alebo kombinácie obidvoch, v jednotlivých operáciách MFP. Komisia v nadväznosti na prax získanú v priebehu rokov spresnila a objasnila svoj metodologický prístup. Tento prístup poskytuje usmernenia o tom, ktoré krajiny by mali získať granty na základe predpokladu, že pomoc MFP by štandardne mala mať formu úverov. Vychádza z objektívnych ukazovateľov úrovne rozvoja a udržateľnosti dlhov prijímajúcich krajín v súlade s praxou medzinárodných finančných inštitúcií (MFI). OPERÁCIE MAKROFINANčNEJ POMOCI ZA ROK 2010 Prehľad Komisia v roku 2010 dokončila vykonávanie troch programov MFP: v rokoch 2006 a 2007 rozhodla o dvoch programoch pre Kosovo a Libanon a o jednom zo štyroch programov schválených Radou 30. novembra 2009 pre Gruzínsko. Operácie v Kosove a Libanone boli realizované len čiastočne: druhé splátky pomoci neboli vyplatené. Operácia MFP pre Gruzínsko bola vykonaná v plnej miere a Komisia zostavila nadväzujúci program. O ďalších troch operáciách rozhodla v novembri 2009 v prospech Bosny a Hercegoviny, Srbska a Arménska, ale v roku 2010 a začiatkom roka 2011 nedošlo k vyplateniu pomoci, čo poukazuje na zdržanie pri schvaľovaní hospodárskych podmienok programov a pri dokončovaní nevyhnutných administratívnych a právnych postupov v prijímajúcich krajinách. V roku 2010 prijali spoluzákonodarcovia v rámci Lisabonskej zmluvy prvé dve legislatívne rozhodnutia o MFP: programy pre Ukrajinu (500 miliónov EUR vo forme úverov) a pre Moldavskú republiku (90 miliónov EUR vo forme grantov). Prvá splátka v rámci operácie pre Moldavskú republiku bola vyplatená už v roku 2010. Nový úver pre Ukrajinu bude v prípade, že sa vyplatí v plnej výške, vôbec najväčšou operáciou MFP[2]. Vzhľadom na veľkosť týchto dvoch operácií MFP, ktoré boli prijaté, bol rok 2010 kľúčovým rokom, pokiaľ ide o záväzky MFP (pozri tabuľku č. 1 a grafy 1a a 1b). Celková výška prostriedkov vyčlenených na tieto programy, ktorá bola schválená od začiatku poslednej hospodárskej krízy, presiahla 1 miliardu EUR, čo je viac ako všetky sumy, ktoré boli v rámci všetkých programov MFP schválené v rokoch 2001 až 2008. V týchto dvoch rokoch takisto celková výška schválených úverov MFP ďaleko presiahla celkovú sumu grantov MFP. Tieto dve nové operácie napokon prispeli k opätovnému preskúmaniu geografického prerozdelenia záväzkov MFP v prospech krajín východného susedstva EÚ na úkor krajín západného Balkánu. Ďalším významným vývojom v roku 2010 je obnovenie vyplácania prostriedkov, a to vo výške viac ako 100 miliónov EUR (pozri tabuľku č. 2 a grafy 2a a 2b). Ročná výška platieb MFP uskutočnených v roku 2010 bola najvyššou za rok vyplatenou sumou od roku 2003. Jednotlivé operácie v prijímajúcich krajinách za rok 2010 Západný Balkán Bosna a Hercegovina V júli 2009 uzavrel MMF s príslušnými orgánmi dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 1,1 miliardy EUR na podporu hospodárskeho programu, ktorého cieľom je náprava vonkajších a fiškálnych nerovnováh vyplývajúcich z celosvetovej krízy. Dňa 30. novembra 2009 sa EÚ rozhodla doplniť tento pohotovostný úver pomocou MFP do výšky 100 miliónov EUR vo forme úverov (rozhodnutie Rady 2009/891/ES). V roku 2010 došlo k miernemu oživeniu hospodárstva Bosny a Hercegoviny po recesii v roku 2009. Toto oživenie nastalo v dôsledku vývozu, čo poukazuje na silný hospodársky rast niektorých hlavných obchodných partnerov tejto krajiny. V dôsledku rastu vývozu sa znížil súčasný deficit bežného účtu a vytvorila sa priaznivejšia úroveň devízových rezerv, čo viedlo k poklesu potrieb vonkajšieho financovania Bosny a Hercegoviny v roku 2010 (podľa odhadov MMF). V tejto súvislosti, po úspešnom ukončení druhého a tretieho októbrového preskúmania programu MMF (program prebiehal aj v roku 2010), centrálna banka nečerpala prostriedky, ktoré boli k dispozícii v rámci tretej splátky, čo poukazuje na dostatočnú výšku jej devízových rezerv. Komisia začiatkom roka 2010 rokovala s orgánmi o memorande o porozumení a o zmluve o úvere, ktorými sa ustanovuje podmienenosť pomoci v nadväznosti na hospodársku politiku. Po oneskorenom dosiahnutí dohody o tomto memorande o porozumení zo strany štátu a uvedených dvoch subjektov došlo k podpísaniu memoranda o porozumení a zmluvy o úvere v novembri 2010 po všeobecných voľbách. Ratifikácia zmluvy o úvere sa však odložila až na rok 2011, keď začali fungovať novozvolené parlamenty. Vyplatenie sa očakáva v priebehu roka 2011. Kosovo[3] Hospodárstvo Kosova pokračovalo v roku 2010 v raste po expanzii v roku 2009 o 2,9 %, a to najmä vďaka verejným výdavkom. Výhľad rastu je však ohrozený, pretože fiškálna expanzia, ktorá sa podporovala, dosiahla hranice svojich možností. Mimoriadna finančná pomoc pre Kosovo vo forme grantov na rozpočtovú podporu vo výške 50 miliónov EUR, ktorá sa začala v roku 2006 (rozhodnutie 2006/880/ES z 30. novembra 2006), sa mala pôvodne skončiť v decembri 2009. V decembri 2009 sa Komisia rozhodla predĺžiť obdobie dostupnosti tohto programu o ďalší rok, teda až do 11. decembra 2010. V júli 2010 uzavrela kosovská vláda s MMF dohodu o podpore hospodárskeho programu prostredníctvom 18-mesačnej dohody o pohotovostnom úvere. Bola to posledná nesplnená podmienka pre vyplatenie prvej splátky v rámci programu MFP EÚ. Komisia tak v septembri 2010 vyplatila prvú splátku grantu vo výške 30 miliónov EUR. Po rozpustení kosovského parlamentu v novembri nemohol MMF dokončiť prvú revíziu programu pohotovostného úveru do konca roka 2010. Komisia preto nemohla posúdiť, či dohoda uzavretá s MMF aj naďalej platí, čo bolo kľúčovou podmienkou pre vyplatenie mimoriadnej druhej splátky vo výške 20 miliónov EUR. Dostupnosť pomoci sa skončila v decembri 2010 a nebolo ju možné obnoviť. Srbsko Po poklese výkonu o 3,5 % v reálnom vyjadrení v roku 2009 sa srbská ekonomika začala v roku 2010 zotavovať. Hospodársky vzostup v roku 2010 (+ 1,8 %) bol do značnej miery výsledkom zahraničného dopytu, kým domáca spotreba a investície boli aj naďalej obmedzené. Keďže u hlavných obchodných partnerov Srbska dochádzalo k hospodárskemu oživeniu a dinár sa naďalej devalvoval, nastal vzostup vývozu. Program MMF v hodnote 3 miliardy EUR, ktorý prebiehal od mája 2009 do apríla 2011, aj naďalej pretrvával a rada MMF úspešne dokončila všetkých sedem preskúmaní programov. So zreteľom na zlepšenie stavu platobnej bilancie vyčerpala Srbská centrálna banka z pohotovostného úveru len polovicu dostupných finančných prostriedkov. Po schválení úverového nástroja makrofinančnej pomoci vo výške 200 miliónov EUR Radou na konci roka 2009 (rozhodnutie Rady 2009/892/ES z 30. novembra 2009) Komisia a srbské orgány podpísali v júli 2010 memorandum o porozumení, v ktorom sa stanovili podmienky poskytnutia tejto pomoci. Zmluva o úvere bola podpísaná v decembri. Komisia vzhľadom na zníženie plánovaného čerpania zdrojov MMF srbskými orgánmi informovala v júli 2010 Hospodársky a finančný výbor, že plánuje znížiť pomoc EÚ a vyplatiť iba jej prvú splátku (100 miliónov EUR). Výbor schválil tento prístup Komisie. Komisia po ratifikácii zmluvy o úvere makrofinančnej pomoci v marci 2011 pripravuje vyplatenie tejto splátky, ktoré by malo prebehnúť v lete 2011. Východné susedné krajiny Arménsko V roku 2010 došlo k menšiemu oživeniu arménskeho hospodárstva z prudkého poklesu o 14,2 % v roku 2009; tempo oživenia je však ešte stále mierne s reálnym nárastom HDP o 2,6 %. Stále nedošlo ani k oživeniu bežných účtov a zahraničných investícií. Vonkajšie financovanie preto aj naďalej zohráva významnú úlohu a podpora medzinárodného spoločenstva je stále nevyhnutná na opätovné vytvorenie podmienok pre udržateľný rast. Arménska vláda preto v tejto súvislosti pokračovala v realizácii programu hospodárskej stabilizácie a reforiem s podporou medzinárodného spoločenstva darcov. Dohoda Arménska s MMF sa datuje do marca 2009, keď rada MMF schválila 28-mesačný pohotovostný úver vo výške 820 miliónov USD. V júni 2010 bol tento pohotovostný úver nahradený novým trojročným programom v rámci rozšíreného fondu a zvýhodneného rozšíreného úveru. So zreteľom na platby uskutočnené v rámci pohotovostného úveru sa celkový prístup Arménska k zdrojom MMF v rokoch 2009 – 2013 odhaduje na približne 950 miliónov USD. Dňa 30. novembra 2009 prijala Rada EÚ rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Arménsku vo výške 100 miliónov EUR vrátane 35 miliónov EUR vo forme grantov a 65 miliónov EUR vo forme úverov (rozhodnutie Rady 2009/890/ES). So zreteľom na vykonávanie tohto rozhodnutia Komisia spolu s orgánmi Arménska schválila v decembri 2010 memorandum o porozumení a vydala súvisiace právne dokumenty (dohody o úvere a grante), ktoré boli podpísané vo februári 2011. Tieto prostriedky budú v rámci programu MFP vyplatené v roku 2011. Gruzínsko EÚ v roku 2010 dokončila vykonávanie programu MFP pre Gruzínsko, ktorý schválila Rada v novembri 2009 (rozhodnutie Rady 2009/889/ES z 30. novembra 2009). Pomoc vo výške 46 miliónov EUR poskytnutá vo forme grantov bola časťou záväzku dvoch možných operácií MFP financovaných EÚ v rovnakej výške, ktorý Komisia poskytla na Medzinárodnej konferencii darcov v októbri 2008. Cieľom týchto operácií bolo pomôcť Gruzínsku prekonať vplyv dvojitého šoku vyvolaného vojenským konfliktom s Ruskom v roku 2008 (a súvisiacou obchodnou blokádou) a celosvetovou finančnou krízou. Gruzínsko od septembra 2008 úspešne realizovalo hospodársky program, ktorý dohodlo s MMF a ktorý bol podporovaný z prostriedkov MMF. Po vyplatení prvej splátky na program pomoci na rok 2009 v decembri 2009 a v januári 2010 bola druhá splátka vo výške 23 miliónov EUR vyplatená v auguste 2010. Vyplatenie splátky bolo možné na základe úspešného vykonávania politiky štrukturálnych reforiem zo strany gruzínskych orgánov, najmä v oblasti riadenia verejných financií, a to na základe dohody z roku 2009, ktorá bola podmienkou pre vyplatenie pomoci. Komisia začala v rovnakom čase pripravovať druhú operáciu MFP. Táto druhá operácia MFP, prisľúbená v roku 2008, bola podmienená neustálou potrebou vonkajšieho financovania nad rámec potrieb, ktorých sa týkala dohoda s MMF. Komisia na základe dôkladného vyhodnotenia finančných potrieb Gruzínska a so zreteľom na úspešné dokončenie predchádzajúcej operácie makrofinančnej pomoci prijala v januári 2011 návrh na aktivovanie druhej časti záväzku MFP z roku 2008. Návrh Komisie vychádza z kombinácie grantov (na polovicu celkovej výšky pomoci) a úverov. Tento nový program bude podporovať pokračovanie reforiem v niektorých kľúčových oblastiach štrukturálnej reformy vrátane riadenia verejných financií. Spoločné rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady sa očakáva v lete 2011. Moldavská republika Komisia začala pripravovať program MFP pre Moldavskú republiku už v roku 2009, keď sa k moci dostala nová koalícia podporujúca reformy, ktorá vypracovala nový ambiciózny program reforiem. Táto práca, vykonávaná v úzkej spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami, pokračovala aj začiatkom roka 2010 po schválení trojročnej dohody o financovaní prostredníctvom rozšíreného úveru a rozšíreného fondu výkonnou radou MMF v januári 2010 a jej výsledkom bolo predloženie návrhu Európskemu parlamentu a Rade na poskytnutie makrofinančnej pomoci vo výške 90 miliónov EUR vo forme grantov, ktorá by sa vyplatila v troch splátkach v rokoch 2010 a 2011. Tento návrh Komisie spoluzákonodarcovia nakoniec schválili 20. októbra 2010 (rozhodnutie č. 938/2010/EÚ). Komisia a orgány ukončili po prijatí legislatívneho rozhodnutia o MFP rokovania o podmienkach hospodárskej politiky pre poskytnutie pomoci. Dohoda o memorande o porozumení umožnila Komisii vyplatiť už v decembri 2010 prvú splátku makrofinančnej pomoci EÚ vo výške 40 miliónov EUR. V roku 2010 sa moldavské hospodárstvo začalo po poklese v roku 2009 zotavovať. Vonkajšie účty Moldavska sú však naďalej slabé, čo znamená, že medzinárodná darcovská pomoc je stále dôležitým faktorom pri udržaní makroekonomickej stability a podpore vládneho programu reforiem. Makrofinančná pomoc EÚ doplní finančné zdroje v celkovej výške 1,4 miliardy USD, ktoré poskytli MMF, Svetová banka, ostatní multilaterálni veritelia a oficiálni bilaterálni darcovia, ako aj EÚ vo forme úverov EIB a sektorovej rozpočtovej podpory. Ukrajina Hospodárstvo Ukrajiny vstúpilo v roku 2010 do fázy oživenia návratom k hospodárskemu rastu, nižšej domácej inflácii, stabilizácii hrivny, doplneniu oficiálnych devízových rezerv a zníženiu deficitu verejných financií. Oživenie investícií však stále nie je dostatočné, keďže bežný účet sa naklonil späť k deficitu, čo vyvolalo pochybnosti o strednodobej udržateľnosti oživenia a pretrvávaní závislosti krajiny od oficiálnej vonkajšej finančnej podpory. Spoluzákonodarcovia EÚ prijali v tejto súvislosti v júli 2010 rozhodnutie o poskytnutí 500 miliónov EUR makrofinančnej pomoci Ukrajine (rozhodnutie č. 388/2010/EÚ zo 7. júla 2010). Išlo o prvú operáciu MFP schválenú po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy v súlade s novými pravidlami (spolurozhodovanie Rady a Parlamentu). Táto makrofinančná pomoc EÚ dopĺňa zvláštne práva čerpania na 10 miliárd, ktoré MMF sprístupnil v kontexte pohotovostného úveru schváleného 29. júla 2010 (ako náhrada predchádzajúceho pohotovostného úveru schváleného v novembri 2008). Európska komisia začala v roku 2010 rokovania s ukrajinskými orgánmi o politických podmienkach súvisiacich s balíkom úveru MFP vo výške 610 miliónov EUR, ktorý kombinuje prostriedky dostupné podľa rozhodnutia o pridelení MFP z roku 2010 a z roku 2002 (rozhodnutie Rady 2002/639/ES z 12. júla 2002). Pokrok v rokovaniach o týchto politických podmienkach (ktoré budú zahŕňať opatrenia v oblasti riadenia verejných financií, daňovej a colnej správy a nariadení v oblasti energetiky a finančného sektora) bol však pomalý, čo viedlo k oneskorenej realizácii tejto operácie. Susedné krajiny z oblasti Stredozemného mora Libanon Program makrofinančnej pomoci pre Libanon, ktorý sa skladá z grantu vo výške 30 miliónov EUR a úveru vo výške 50 miliónov EUR, bol schválený v roku 2007 (rozhodnutie Rady 2007/860/ES z 10. decembra 2007). Prvá splátka v rámci tohto programu, ktorá zodpovedala polovici sumy grantu a úveru, bola vyplatená v decembri 2008 (grant) a v júni 2009 (úver). Druhá splátka nemohla byť vyplatená pred uplynutím lehoty platnosti pôvodného programu (21. decembra 2009) vzhľadom na to, že orgány nesplnili podmienky dohodnuté s Komisiou v memorande o porozumení. Nedostatočný pokrok v súvislosti s vykonávaním štrukturálnych reforiem poukázal na nedostatok politického konsenzu v rámci krehkej vlády koalície a na takmer úplnú strnulosť legislatívnej činnosti po väčšinu roka 2008 a 2009, a to aj napriek parlamentným voľbám, ktoré sa konali v júni 2009. Komisia na konci roka 2009 navrhla rozšíriť obdobie dostupnosti pre vyplatenie druhej splátky do 21. decembra 2010 prostredníctvom dodatku k memorandu o porozumení. Tento dodatok však libanonské orgány nikdy neratifikovali. V roku 2010 sa pri vykonávaní štrukturálnych reforiem, z ktorých niekoľko predstavovalo podmienky na vyplatenie druhej splátky v rámci makrofinančnej pomoci EÚ, dosiahol len veľmi malý pokrok. Makrofinančná pomoc pre Libanon sa teda skončila v decembri 2010. Skončenie programu bez jeho realizácie v plnom rozsahu poukazuje aj na nedostatok následnej dohody o financovaní uzavretej s MMF v rámci programu výnimočnej postkonfliktnej pomoci (EPCA) II, ktorý sa skončil v júni 2009, ako aj na zlepšenie situácie libanonskej platobnej bilancie. Libanonské hospodárstvo sa ukázalo ako veľmi odolné voči celosvetovej finančnej kríze aj napriek politicky nestabilnej situácii s dynamickou hospodárskou aktivitou a zlepšením vonkajšej finančnej pozície. ZABEZPEčENIE PRIMERANÉHO VYUžÍVANIA PROSTRIEDKOV Z MFP: OPERAčNÉ HODNOTENIA, PEFA A HODNOTENIA EX POST Operačné hodnotenia V súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa týkalo rozpočtu EÚ na vykonávanie kontrol pred vyplatením finančných prostriedkov prijímajúcim krajinám, Komisia s pomocou externých poradcov uskutočňuje operačné hodnotenia, aby získala primeranú istotu, pokiaľ ide o fungovanie administratívnych postupov a finančných tokov prijímajúcich krajín. Operačné hodnotenia sa zameriavajú na postupy a organizáciu ministerstiev financií a centrálnych bánk, konkrétne na vedenie účtov, na ktoré sa vkladajú prostriedky EÚ. Okrem toho sa osobitná pozornosť venuje práci inštitúcií vykonávajúcich externý audit, ich nezávislosti, pracovným programom a účinnosti ich kontrol. V rámci nedávnych operačných hodnotení sa vykonala analýza platných postupov v agentúrach verejného obstarávania. Komisia v roku 2010 vykonala operačné hodnotenia v Arménsku, Moldavskej republike a Gruzínsku. Hlavné závery týchto operačných hodnotení sa nachádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie Hodnotenia verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti Komisia sa snaží doplniť ostatné diagnostické nástroje v oblasti riadenia verejných financií v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci od darcov. V tomto kontexte je mimoriadne vhodným rámcom program verejných výdavkov a hodnotenia finančnej zodpovednosti (PEFA) založený v roku 2001 ako partnerstvo viacerých darcov, do ktorého patria okrem iných Európska komisia, Svetová banka a MMF. V posledných rokoch sa štúdie PEFA vykonali vo vzťahu k mnohým krajinám prijímajúcim makrofinančnú pomoc, resp. krajinám, ktoré sú potenciálnymi príjemcami takejto pomoci: Arménsko (2008), Bielorusko (2009), Gruzínsko (2008), Kosovo (2009), Kirgizská republika (2009), Moldavská republika (2008), Maroko (2009) a Srbsko (2010). Komisia bola spolu so Svetovou bankou spoluautorom štúdií PEFA o Gruzínsku a Maroku a priamo prispela k niekoľkým ďalším štúdiám. V roku 2010 vykonala Komisia hodnotenie PEFA týkajúce sa Libanonu, táto štúdia však zatiaľ nebola dokončená. Komisia v súčasnosti spolu so Svetovou bankou pripravuje dve štúdie PEFA, ktoré aktualizujú predchádzajúce hodnotenia PEFA týkajúce sa Ukrajiny (vykonané v roku 2007) a Moldavskej republiky. Zistenia týchto štúdií PEFA doplnia nedávne operačné hodnotenia finančného riadenia v týchto dvoch krajinách. Do veľkej miery prispejú k podpore prebiehajúcich operácií MFP, najmä pri monitorovaní/návrhu podmienok riadenia verejných financií. Hodnotenia ex post Komisia s cieľom posúdiť vplyv makrofinančnej pomoci v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách vykonáva hodnotenia ex post programov MFP. Závery hodnotení sa zohľadňujú pri posilňovaní postupov riadenia makrofinančnej pomoci. Využívali sa aj pri návrhu rámcového nariadenia pre MFP, ktoré sa práve pripravuje. V roku 2010 sa nevykonali nové hodnotenia ex post, keďže operácie MFP boli dokončené v roku 2009. V roku 2010 boli dokončené dve hodnotenia, ktoré sa začali v roku 2009: hodnotenia programov MFP pre Gruzínsko a Moldavskú republiku, ktoré sa realizovali v rokoch 2006 – 2008 a 2007 – 2008. Výsledky týchto hodnotení boli uverejnené vo výročnej správe za rok 2009 o vykonávaní MFP pre tretie krajiny. Po dokončení vykonávania programu MFP pre Gruzínsko v auguste 2010 a po skončení programov MFP pre Kosovo a Libanon v decembri 2010 plánuje Komisia začať v priebehu roku 2011 hodnotenia ex post týchto troch operácií. ŽIADOSTI O POMOC A BUDÚCE NÁVRHY KOMISIE Operácie makrofinančnej pomoci v rámci vykonávania v roku 2011 zahŕňajú programy schválené v období 2009 – 2010 v prospech Bosny a Hercegoviny, Srbska, Arménska, Moldavskej republiky a Ukrajiny. Dokončenie vykonávania všetkých týchto programov s výnimkou jedného programu pre Ukrajinu sa plánuje na rok 2011. Onedlho sa má schváliť aj nový program pre Gruzínsko, ktorý v súčasnosti posudzujú spoluzákonodarcovia. Táto operácia sa takisto plánuje dokončiť v roku 2011. V súčasnosti pripravované operácie MFP plánované alebo predpokladané na obdobie 2011 – 2012 zahŕňajú aj prípadný program pre Kosovo. Po skončení predchádzajúceho programu bude nová operácia MFP zodpovedať podmienenému prísľubu, ktorý dala EÚ v júni 2008 na konferencii darcov pre Kosovo, a to až do výšky 100 miliónov EUR vo forme grantov. V roku 2010 bola Komisii doručená žiadosť nových orgánov Kirgizskej republiky o poskytnutie pomoci. Počiatočná žiadosť, ktorú v prvej polovici roka 2009 predložila predchádzajúca vláda, bola vyhlásená za neoprávnenú na základe toho, že podstatná časť finančných prostriedkov, ktoré sa zaviazalo poskytnúť Rusko, neviedla k pokrytiu finančných potrieb. Táto nová žiadosť bola predložená po politických udalostiach, ku ktorým v tejto krajine došlo v roku 2010. Komisia v úzkej spolupráci s MMF a v kontexte rozsiahlej mobilizácie oficiálnych darcov v súčasnosti znovu vyhodnocuje hospodársku situáciu a finančné potreby Kirgizskej republiky. Ostatné prípadné nové programy MFP by mohli pochádzať z aktivácie žiadostí, ktoré predložili Island a Bielorusko v roku 2009. Operácia MFP na Islande sa v tejto fáze javí ako nepravdepodobná z dôvodu oveľa lepšieho vonkajšieho výhľadu. Okrem toho, program MMF sa skončí v auguste 2011 a príslušné orgány neplánujú požiadať o vyplácanie ďalšieho programu. Keďže situácia platobnej bilancie Bieloruska sa od začiatku roka 2011 výrazne zhoršila, reakcia EÚ na prípadnú žiadosť Bieloruska o možnostiach a čase rokovaní MMF s orgánmi tejto krajiny o novej dohode o financovaní (predchádzajúca dohoda o pohotovostnom úvere sa skončila začiatkom roka 2010), bude závisieť najmä od schopnosti Bieloruska splniť predbežné politické podmienky na poskytnutie MFP, konkrétne potrebu zabezpečiť demokratické inštitúcie a ochranu ľudských práv. Tieto predbežné podmienky však zatiaľ neboli splnené. Okrem toho by sa mohli očakávať následné operácie existujúcich programov (a v kontexte existujúcich strednodobých dohôd o financovaní uzavretých s MMF, ktoré uplynú v roku 2013) pre Arménsko a Moldavskú republiku. So zreteľom na pravdepodobne krátkodobé potreby financovania v niektorých krajinách južného susedstva, ktoré prechádzajú politickou zmenou (napr. Egypt a Tunisko), je takisto veľmi pravdepodobné, že požiadajú EÚ o poskytnutie finančnej podpory, a to aj vo forme makrofinančnej pomoci, pre niektoré z najviac postihnutých krajín. Vyhliadky na aktivovanie nástroja MFP pre niektoré krajiny Stredozemia sa výslovne potvrdili v spoločnom oznámení Komisie a vysokej predstaviteľky EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím, ktoré bolo prijaté 8. marca 2011. Ako sa uvádza v tomto oznámení a ako je to aj v prípade všetkých operácií MFP, na to. aby EÚ mohla posúdiť takúto pomoc v danom regióne, musia byť splnené dve predbežné podmienky: uzatvorenie dohody s MMF a potvrdenie zo strany Komisie v spolupráci s MMF o existencii zostatkových finančných potrieb platobnej bilancie. V prípade Egypta orgány rokujú o programe s MMF a 9. júna 2011 zaslali Komisii formálnu žiadosť o ďalšiu MFP. Vzhľadom na možné prijatie návrhu MFP pre Egypt Komisia práve spolu s MMF posudzuje zostatkové potreby vonkajšieho financovania tejto krajiny. Tabuľka č. 1: výška schválenej MFP podľa rokov na obdobie 2001 – 2010 v miliónoch EUR [pic] Graf 1a: výška schválenej MFP podľa rokov na obdobie 2001 – 2010 v miliónoch EUR [pic] Graf 1b: výška schválenej MFP podľa regiónov na obdobie 2001 – 2010 [pic] Tabuľka č. 2: výška vyplatenej MFP podľa rokov na obdobie 2001 – 2010 v miliónoch EUR [pic] Graf 2a: výška vyplatenej MFP podľa rokov na obdobie 2001 – 2010 v miliónoch EUR [pic] Graf 2b: výška vyplatenej MFP podľa regiónov na obdobie 2001 – 2010 [pic] [1] UNSCR 1244 [2] Suma vo výške 500 miliónov EUR, ktorá je Ukrajine k dispozícii na základe rozhodnutia z júla 2010, bude spojená so sumou 110 miliónov EUR, ktorá tejto krajine nebola vyplatená podľa rozhodnutia o MFP z roku 2002, čo predstavuje operáciu v maximálnej výške 610 miliónov EUR. Pôjde o druhý najväčší program MFP, o ktorom sa kedy rozhodlo. Najväčšia operácia MFP – úver vo výške 870 miliónov EUR pre Maďarsko, o ktorej sa rozhodlo v roku 1990 – bola zrušená po vyplatení prvej splátky vo výške 260 miliónov EUR. [3] UNSCR 1244