SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 14.10.2005 
KOM(2005) 484 v kone čnom znení 
  
ZELENÁ KNIHA 
Zlepšovanie duševného zdravia obyvate ľstva. 
K stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu 
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Duševné zdravie – rozhodujúce pre obyvate ľov, spoločnosť a politiky...................... 4 
3. Situácia – zlé duševné zdravie, rastúci problém pre eú ............................................... 4 4. Formovanie odoziev: Politické inicia tívy v oblasti duševného zdravia....................... 5 
4.1. Európske spolo čenstvo, jeho mandát a činnosti v oblasti duševného zdravia ............. 5 
4.2. Duševné zdravie v členských štátoch........................................................................... 7 
5. Potreba stratégie eú v oblasti duševného zdravia......................................................... 7 6. H ľadanie riešení – možnosti pre opatrenia .................................................................. 8 
6.1. Podpora duševného zdravia a riešenie zl ého duševného zdravia prostredníctvom 
preventívnych opatrení................................................................................................. 8 
6.1.1. Podpora duševného zdravia obyvate ľstva.................................................................... 8 
6.1.2. Riešenie zlého duševného zdravia pr ostredníctvom preventívnych opatrení ............ 10 
6.2. Podpora spolo čenského za členenia mentálne chorých a postihnutých ľudí a ochrana 
ich základných práv a dôstojnosti .............................................................................. 11 
6.3. Zlepšovanie informovanosti a poznania v oblasti duševného zdravia v EÚ.............. 12 7. Poradenský proces pre vytvorenie stra tégie eú v oblasti duševného zdravia............. 13 
7.1. Vytvorenie dialógu s členskými štátmi o duševnom zdraví....................................... 13 
7.2. Založenie platformy EÚ pre duševné zdravie............................................................ 13 7.3. Vytvorenie sty čného bodu medzi politikou a výskumo m v oblasti duševného zdravia
............................................................................................................................... ..... 13 
8. Nasledujúce kroky...................................................................................................... 14  
 
SK 3   SK ZELENÁ KNIHA 
Zlepšovanie duševného zdravia obyvate ľstva. 
K stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu 
1. Ú VOD 
Duševné zdravie európskeho obyvate ľstva je zdrojom na dosiahnutie niektorých zo 
strategických politických cie ľov EÚ, medzi ktoré patria úloha vráti ť Európu spä ť na cestu 
dlhodobej prosperity, trvalé udr žanie záväzkov Európy týkajúcich  sa solidarity a sociálnej 
spravodlivosti a zavedenie hmatate ľných praktických výhod do kval ity života európskeho 
obyvateľstva1.  
Duševné zdravie obyvate ľov EÚ sa však môže výrazne zlepši ť: 
• duševné choroby nepriaznivo ovplyv ňujú každého štvrtého ob čana a môžu vies ť 
k samovraždám, ktoré sú prí činou mnohých úmrtí; 
• zlé duševné zdravie spôsobuje hospodárskym, so ciálnym, vzdelávacím, ako aj trestným a 
súdnym systémom výrazné straty a je pre ne ve ľkou záťažou; 
• stigmatizácia, diskriminácia a nerešpektovanie ľudských práv a dôstojnosti duševne 
chorých a postihnutých ľudí stále existujú a sú výzvou pre základné európske hodnoty . 
Túto situáciu je možné zlepši ť. Už sa za čalo s viacerými iniciatívami. Je však potrebný ďalší 
vývoj a upevnenie sú časných opatrení. Európska mini sterská konferencia Svetovej 
zdravotníckej organizácie (WHO)  venovaná duševnému zdraviu,  ktorá sa konala v januári 
2005, stanovila rámec komplexných opatrení a ustanovila rozhodný politický záväzok 
v oblasti duševného zdravia. Vyzvala Euró psku komisiu, ktorá bola spolupracujúcim 
partnerom konferencie, aby pris pela k implementácii tohto rám ca opatrení v súlade so svojimi 
kompetenciami a o čakávaniami Rady a v spolupráci s WHO. 
Táto zelená kniha je prvou reak ciou na túto výzvu. Navrhuje vytvori ť stratégiu EÚ v oblasti 
duševného zdravia. Takto by sa zvýšila hodnota:  vytvorením rámca pre výmenu a spoluprácu 
medzi členskými štátmi; podporou zlepšovania spojitosti opatrení v sektoroch zdravotníckej 
a nezdravotníckej politiky v členských štátoch a na úrovni Spolo čenstva; a umožnením 
zapojenia širokého spektra rôznych záujmových skupín do tvorby riešení. 
Účelom tejto zelenej knihy je za čať diskusiu s európskymi inštitúciami, vládami, odborníkmi 
v oblasti zdravotníctva, záujmovými  skupinami z iných sektorov, ob čianskou spolo čnosťou, 
ako aj s organizáciami pacientov a výskum nou obcou o význame duševného zdravia pre EÚ, 
potrebe stratégie na úrovni EÚ a jej možných prioritách. 
V súlade s ustanoveniami článku 152 Zmluvy o ES spadajú niektoré návrhy opatrení v oblasti 
duševného zdravia uvedené v tejto ze lenej knihe do kompetencie Spolo čenstva. Ďalšie návrhy 
budú výlu čne v kompetencii členských štátov. Pre návrhy opatrení v iných politických 
oblastiach budú plati ť príslušné právne predpisy. 
 
SK 4   SK Zámerom Komisie je do konca roku 2006 uverejni ť výsledky poradenského procesu spolu, ak 
to bude vhodné, so svojim návrhom st ratégie duševného zd ravia pre EÚ.  
2. D UŠEVNÉ ZDRAVIE – ROZHODUJÚCE PRE OBYVATE ĽOV, SPOLOČNOSŤ A POLITIKY  
Bez duševného zdravia niet skuto čného zdravia. Pre občanov  je duševné zdravie zdrojom, 
ktorý im umož ňuje uskuto čňovať svoj duševný a citový potenciál a nájs ť a naplniť svoju 
úlohu v spolo čenskom, školskom a pracovnom živote. V prípade spoločností dobré duševné 
zdravie obyvate ľov prispieva k prosperite, solidarite a sociálnej sp ravodlivosti. Naopak, zlé 
duševné zdravie predstavuje pre obyvate ľov a sociálny systém mnohonásobné náklady, straty 
a záťaž. 
Duševné zdravie, zlé duševné zdravie a jeho rozhodujúce činitele: 
WHO opisuje duševné zdravie ako: „stav telesnej a duševnej pohody, v ktorom si jednotlivec 
uvedomuje svoje schopnosti, dokáže zvládnu ť obvyklý životný stres, môže pracova ť 
produktívne a úspešne a dokáže by ť prínosom pre svoju spolo čnosť“2.  
Zlé duševné zdravie zahŕňa problémy s duševným zdravím a psychickou zá ťažou, narušené 
fungovanie spojené s núdzou, príznaky a diagnostikovate ľné duševné choroby, ako 
schizofrénia a depresia.  
Duševný stav ľudí je určovaný rozmanitos ťou faktorov (príloha 1) vrátane biologických 
(napr. genetika, pohlavie), individuálnych (nap r. osobné skúsenosti), rodinných a sociálnych 
(napr. podpora spolo čnosti) a hospodárskych a environmentálnych (napr. spolo čenské 
postavenie a životné podmienky). 
3. S ITUÁCIA – ZLÉ DUŠEVNÉ ZDRAVIE , RASTÚCI PROBLÉM PRE EÚ  
Zdravotný rozmer 
Odhaduje sa, že v priebehu jedného roka vi ac ako 27 % dospelých Európanov zažilo aspo ň 
jednu formu duševnej choroby (pozri prílohu 2)3. 
Najbežnejšími formami zlého duševného zdra via v EÚ sú úzkostné poruchy a depresia. 
Očakáva sa, že do roku 2020 bude depresia najvýznamnejšou prí činou chorôb v rozvinutých 
krajinách4. 
V EÚ zomiera v sú časnosti každý rok asi 58 000 obyvate ľov v dôsledku samovraždy (príloha 
3), čo je viac ako po čet úmrtí spôsobených dopravnými nehodami, vraždami alebo 
HIV/AIDS5. 
Duševné a fyzické zdravie ve ľmi úzko súvisia. Jeden záver: Zaradenie duševného zdravia do 
poskytovania všeobecnej nemocni čnej starostlivosti môže výrazne skráti ť dobu hospitalizácie, 
čím sa uvo ľnia hospodárske zdroje. 
 
SK 5   SK Vplyv na prosperitu, solid aritu a sociálnu spravodlivos ť 
Dôsledky zlého duševného zdravia sú rozmanité:  
Zlé duševné zdravie stojí EÚ približne 3 % - 4 % HDP, najmä v dôsledku straty produktivity6. 
Duševné choroby sú hlavnou prí činou pred časného odchodu do dôchodku a priznania 
invalidného dôchodku7. 
Poruchy správania v detstve spôsobujú náklady v sociálnom, vzdelávacom, ako aj trestnom 
a súdnom systéme (pozri prílohu 4)8. 
Ďalšie nehmotné náklady sú spojené s tým, ako sa spolo čnosť správa k duševne chorým 
a postihnutým osobám. Napriek zlepšeným možnostiam lie čby a pozitívnemu vývoju 
v psychiatrickej lie čbe ľudia so zlým duševným zd ravím alebo postihnutím na ďalej pociťujú 
vylúčenie zo spolo čnosti, stigmatizáciu, diskrimináci u alebo nerešpektovanie svojich 
základných práv a dôstojnosti. 
4. F ORMOVANIE ODOZIEV : POLITICKÉ INICIATÍVY V  OBLASTI DUŠEVNÉHO ZDRAVIA  
Stále intenzívnejšie vníman ie zlého duševného zdravia ako problému podnietilo tvorcov 
politiky, odborníkov v oblasti zdravotníctva a iné záujmové skupiny k h ľadaniu riešení, 
naposledy na európskej ministerskej konferen cii WHO venovanej dušev nému zdraviu, ktorá 
sa konala v januári 20059. 
Existuje dohoda, že prvoradou prioritou je zabezpe čiť účinnú a vysokokvalitnú starostlivos ť 
o duševné zdravie a lie čebné služby, ktoré budú k dispozícii ľuďom so zlým duševným 
stavom10. 
Aj keď lekárske zásahy zohrávajú hlavnú úlohu pri zvládnutí náro čných úloh, samotné však 
nemôžu vyrieši ť a zmeniť sociálne činitele. V súlade so straté giou WHO je preto potrebný 
jednotný prístup, ktorý zah ŕňa poskytovanie lie čby a starostlivosti jednotlivcom, ale aj 
opatrenia pre celé obyvate ľstvo s cie ľom podpori ť duševné zdravie, zabráni ť duševným 
chorobám a rieši ť náročné úlohy spojené so stigmou a ľudskými právami. Do takéhoto 
prístupu by sa malo zapoji ť mnoho aktívnych ú častníkov, vrátane sektorov zdravotníckej 
a nezdravotníckej politiky a záujmových skupín,  ktorých rozhodnutia majú vplyv na duševné 
zdravie obyvate ľstva. Organizácie pacientov a ob čianska spolo čnosť by mali zohráva ť vedúcu 
úlohu pri tvorbe  riešení. 
4.1. Európske spolo čenstvo, jeho mandát a činnosti v oblasti duševného zdravia 
Mandát pre činnosti na úrovni Spolo čenstva v oblasti duševného zdravia je vymedzený 
v článku 152 Zmluvy o ES. Stanovuje, že „pri vyme dzení a implementácii všetkých politík 
a činností Spolo čenstva je zabezpe čená vysoká úrove ň ochrany ľudského zdravia“11. Činnosti 
Spoločenstva dop ĺňajú vnútroštátne politiky zlepšova nia zdravia, prevencie chorôb 
a ochorení, informovanosti a vzdelávania zdra votníckej oblasti, ako aj znižovania poškodení 
spôsobených drogami a podporujú spoluprácu medzi členskými štátmi v týchto oblastiach. Za 
organizáciu zdravotníckych služ ieb a starostlivosti sú výlu čne zodpovedné členské štáty. Pre 
ostatné politiky Spolo čenstva platia príslu šné právne predpisy. 
 
SK 6   SK Na základe týchto kompetencií je duševné zdravie pre Európske spolo čenstvo hlavným 
bodom, a to prostredníctvom: 
• prispenia, že dobré duševné zdravie obyvate ľstva môže pomôc ť naplniť niektoré 
strategické politické ciele EÚ; 
• úlohy Spolo čenstva povzbudzova ť a podporova ť spoluprácu medzi členskými štátmi 
a riešiť nerovnosti medzi nimi; a 
• povinnosti Spolo čenstva prispieva ť k vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia 
prostredníctvom všetkých svojich politík a činností. 
V posledných rokoch sa v rôznych politikách Spolo čenstva vypracovalo nieko ľko osobitných 
iniciatív: 
– Zdravotná politika  Spoločenstva sa od roku 1997 zaoberá duševným zdravím 
prostredníctvom osobitných proj ektov a politických iniciatív12 (príloha 5). Program 
verejného zdravia EÚ na obdobie rokov 2003-200813 zabezpečuje právny základ pre 
opatrenia. Ďalšie súvisiace priority sa týkajú zn eužívania drog a škôd, ktoré spôsobuje 
alkohol. 
– Iniciatívy v rámci sociálnej politiky a politiky zamestnanosti  Spoločenstva sa zamerali 
na nediskrimináciu ľudí so zlým duševným zdravím, sociálne za členenie ľudí s duševnými 
chorobami a prevenciu pred st resom na pracovisku, vrátane: 
– prijatia smernice 2000/78/ES, v ktorej  sa okrem iného zakazuje v oblasti 
zamestnávania diskriminácia na základe postihnutia14, 
– činností v rámci Európskeho roku ľudí s postihnutím v roku 2003, a 
– prijatia európskej rámcovej dohody o strese  v práci medzi sociálnymi partnermi v 
roku 2004. 
– Rámcové programy  Spoločenstva v oblasti výskumu  boli a sú významným zdrojom 
financovania európskeho výskumu v oblasti duševného zdravia15. Príkladom takéhoto 
projektu je MHEDEA-2000, v rámci ktorého sa uskuto čnilo európske hodnotenie duševnej 
nespôsobilosti.16 
– Informačná spoločnosť a mediálna politika podporili vytvorenie nástrojov informa čnej 
a komunika čnej technológie (IKT), ktoré sa používajú na prevenciu, diagnostiku 
a starostlivos ť17. 
– Regionálna politika podporuje investície do infraštruk túry v sektore zdravotníctva, čo 
prospieva štrukturálnemu  prispôsobeniu regiónu. 
– Vzdelávacia politika sa zaoberá duševným zdravím, ako sú časťou svojej politickej práce 
(napr. rozhodujúce kompete ncie pre vedomostnú spolo čnosť) a prostredníctvom projektov. 
– Ako súčasť politiky Spolo čenstva v oblasti slobody, spravodlivosti a bezpe čnosti  bojuje 
program DAPHNE II proti násiliu vo či deťom, mladým ľuďom a ženám18. Takéto násilie 
môže spôsobi ť problémy s duševným zdravím. 
 
SK 7   SK Jednotná stratégia v oblasti duševného zd ravia, ktorá by spojila všetky tieto činnosti, však na 
úrovni Spolo čenstva ešte neexistuje. Takáto stratégia by posilnila spojitos ť a účinnosť 
súčasných a budúcich iniciatív. 
4.2. Duševné zdravie v členských štátoch 
Medzi členskými štátmi (a aj v rámci  nich) existujú výrazné rozd iely. Jedným z príkladov je 
pomer samovrážd, ktorý sa pohybuje od 3,6 prípadov na 100 000 obyvate ľov v Grécku po 44 
prípadov na 100 000 obyvate ľov v Litve, čo je najvyšší pomer na svete19. Medzi členskými 
štátmi sú aj výrazné rozdiely pokia ľ ide o časť rozpočtu určeného na zdravotníctvo, ktorá je 
venovaná duševnému zdraviu (pozri prílohu 6).  
Správa za rok 2004 „Stav duševného zdravia v Európskej únii“20 zistila, že duševné zdravie 
nie je v členských štátoch rovnaké, odráža skôr rôznorodos ť medzi krajinami, ich pomermi, 
tradíciami a kultúrami. 
Štúdie z krajín zhromaždené v publikácii vyd anej v roku 2005 „Podpora duševného zdravia 
a prevencia pred duševnými poruchami v členských štátoch Európskej únie: preh ľad“21 
uvádzajú výzvy, politiky a štruktúry v členských štátoch. 
Vzhľadom na rozdiely medzi členskými štátmi nie je možné urobi ť jednoduché závery, ani 
navrhnúť jednotné riešenia. Existuje však oblas ť pre výmenu a spoluprácu medzi členskými 
štátmi a príležitos ť učiť sa jeden od druhého. 
Množstvo politických dokumentov, ktoré od roku 1999 prijala Rada ministrov22, 
signalizovalo želanie členských štátov využíva ť úroveň EÚ na spoluprácu v oblasti duševného 
zdravia. Závery Rady prijaté v jú ni 2005 podporili tento odkaz vyzvaním členských štátov, 
aby venovali primeranú pozornos ť implementácii výsledkov európskej ministerskej 
konferencie WHO o duševnom zdraví. Komisi a bola vyzvaná, aby na základe svojich 
kompetencií podporila túto implementáciu. 
5. P OTREBA STRATÉGIE EÚ V  OBLASTI DUŠEVNÉHO ZDRAVIA  
Vytvorenie stratégie v oblasti duševného zdravia na úrovni EÚ by zvýšilo hodnotu: 
(1) vytvorením rámca pre výmenu a spoluprácu medzi členskými štátmi; 
(2) podporou zvýšenia spojitosti činností v rôznych po litických sektoroch; 
(3) vytvorením platformy pre zapojenie záujmovýc h skupín, vrátane orga nizácií pacientov 
a občianskej spolo čnosti, do tvorby riešení. 
Konzultácie, by mali ur čiť, akým spôsobom prispievajú politiky a finan čné nástroje 
Spoločenstva, ako napríklad rámcové programy výskumu, k zlepšeniu duševného zdravia 
obyvateľstva. Členským štátom sa odporú ča zhodnoti ť spolu s regiónmi a Komisiou, ako by 
bolo možné lepšie využi ť štrukturálne fondy na zlepšenie za riadení dlhodobej starostlivosti a 
infraštruktúru zdravotníctva v oblasti duševného zdravia. Ho rizontálnym príspevkom Komisie 
by mohlo by ť zhromaždenie informácií a vedomostí o stave duševného zdravia v EÚ, 
o určujúcich činiteľoch a možnostiach zvládnutia zlého duševného zdravia. 
 
SK 8   SK Na vypracovanie stratégie by sa mala využi ť stratégia WHO pre eu rópsky región, výsledky 
činností programov EÚ, ako aj dôkazy, ktoré sú k dispozícii v členských štátoch.  
Komisia navrhuje, aby sa stratégi a EÚ zamerala na tieto stránky: 
(1) podpora duševného zdravia všetkých; 
(2) riešenie zlého duševného zdravia pr ostredníctvom preventívnych opatrení; 
(3) zlepšenie kvality života ľudí so zlým duševným zdravím alebo postihnutím 
prostredníctvom spolo čenského za členenia a ochrany ich práv a dôstojnosti; a 
(4) vytvorenie informa čného, výskumného a vedomostného systému EÚ pre duševné 
zdravie. 
6. H ĽADANIE RIEŠENÍ – MOŽNOSTI PRE OPATRENIA  
Je potrebné premeni ť existujúce politické záväzky na opa trenia. Projekty v rámci programov 
EÚ v oblasti verejného zdravia ukázali,  že opatrenia sú možné a môžu by ť úspešné 
a nákladovo efektívne. Ďalšie projekty prispeli k zlep šenej vedomostnej a informa čnej 
základni o duševnom zdraví v EÚ. 
Sieť „Uskuto čnenie opatrení v oblasti podpory duševného zdravia (IMPHA)“23 vytvorila 
internetovú databázu, ktorá opi suje existujúce programy, preh ľad dôkazov v prevencii 
a podpore a ak čný plán „Podpora duševného zdravia a prevencia pred duševnými chorobami. 
Politika pre Európu“24. 
6.1. Podpora duševného zdravia a riešenie zlého duševného zdravia prostredníctvom 
preventívnych opatrení 
Podpora duševného zdravia a prevencia pred  zlým duševným zdravím sa týkajú 
individuálnych, rodinných, komunitných a sociálnych činiteľov duševného zdravia 
posilňovaním ochranných faktorov (napr. odolnos ť) a znížením rizikových faktorov25 (príloha 
7). Školy a pracoviská, kde ľudia trávia ve ľkú časť svojho času, sú rozhodujúcimi miestami 
realizácie opatrení. 
6.1.1. Podpora duševného zdravia obyvate ľstva 
Budovanie duševného zdravia malých detí, detí a mladistvých 
Keďže duševné zdravie sa v siln ej miere formuje v prvých rokoch života, podpora duševného 
zdravia detí a mladistvých je i nvestíciou do budúc nosti. Vývoj die ťaťa sa môže zlepši ť vďaka 
zavedeniu výu čby rodičovských schopností v školách. Prístup holistickej školy môže zvýši ť 
sociálne schopnosti, zlepši ť pružnosť a znížiť šikanovanie, úzkostné a depresívne príznaky. 
Niektoré úspešné opatrenia zistené v rámci projektov EÚ26: 
Kojenci a deti : zaobera ť sa popôrodnou depresiou matiek; zlepši ť rodičovské schopnosti; 
návštevy zdravotných sestie r v domácnostiach s cie ľom pomôc ť budúcim a novým rodi čom; 
zásahy zdravotných sestier v škole. 
 
SK 9   SK Mladiství a mladí ľudia:  priaznivé školské prostredie a mravný základ; zdrojové balí čky 
o duševnom zdraví pre študentov, rodi čov a učiteľov. 
Podpora duševného zdravia pracujúceho obyvate ľstva 
Keďže dobré duševné zdravie zvyšuje pracovnú kapacitu a produktivitu, zlé pracovné 
podmienky, vrátane zastrašovania kolegami ve dú k zlému duševného zdraviu a zvýšeným 
nákladom. Až 28 % zamestnancov v Európe uvádza stres v práci27. Zásahy zlepšujúce 
individuálnu kapac itu a znižujúce prí činy stresov v pracovnom prostredí posil ňujú zdravotný 
a hospodársky vývoj. 
Niektoré úspešné opatrenia zistené v rámci projektov EÚ28:  
Pracovisko s aktívnou ú časťou všetkých zamestnancov a kultúra riadenia; identifikácia zlého 
duševného zdravia zamestnancov; pracovné opa trenia v súlade s potrebami pracovníkov 
(napr. pružný pracovný čas).  
Podpora duševného zdravia starších ľudí 
Starnúce obyvate ľstvo EÚ a s tým spojené dôsledky sú visiace s duševným zdravím si 
vyžadujú ú činné opatrenia. Staroba pr ináša so sebou mnoho streso rov, ktoré môžu zhoršova ť 
duševný stav, ako je klesajúca funk čná kapacita a sociálna iz olácia. Depresia a neuro-
psychiatrické choroby spojené s vysokým ve kom, ako demencia, zvyšujú bremeno, ktoré 
predstavujú duševné choroby. Ukázalo sa, že podporné zásahy zlepšujú duševnú pohodu staršieho obyvate ľstva. 
Niektoré úspešné opatrenia zistené v rámci projektov EÚ
29:  
Siete sociálnej podpory; podpora fyzickej aktivity a ú časť na programoch spolo čnosti a na 
dobrovoľníckych programoch. 
Zameranie na citlivé skupiny v spolo čnosti 
Nízke spolo čenské a ekonomické postavenie zvyšuje citlivos ť na zlé duševné zdravie. Strata 
zamestnania a nezamestnanos ť môžu zníži ť sebaúctu a vies ť k depresii. Pris ťahovalci a iné 
skupiny odsunuté na okraj spolo čnosti sú viac ohrozené duševnými chorobami. Zásahy 
zamerané na návrat nezamestnaných na pracovný trh môžu by ť nákladovo efektívne. Podpora 
citlivých skupín môže zlepši ť duševné zdravie, posilni ť sociálnu súdržnos ť a zabráni ť 
sociálnym a hospodárskym bremenám, ktoré sú s tým spojené. 
Niektoré úspešné opatrenia zistené v rámci projektov EÚ30: 
Poradenstvo pre ohrozené skupiny; podpora vstupu na pracovný trh; podporované 
zamestnávanie duševne chorých a postihnutých ľudí. 
Možná iniciatíva na úrovni Spolo čenstva: 
Návrhy vypracované v rámci poradenského pro cesu v reakcii na túto  zelenú knihu by sa 
mohli zaradi ť do návrhu Komisie na odporúčanie Rady o podpore duševného zdravia31. 
 
SK 10   SK 6.1.2. Riešenie zlého duševného zdravia prostredníctvom preventívnych opatrení 
Prevencia pred depresiou 
Depresia je jedným z najvážnej ších zdravotných problémov v EÚ. 
Správa odborníkov Komisie za rok 2004 s názvom  „Opatrenia proti depresii“ analyzuje 
depresiu a jej dôsledky na verejné zdravie,  ako aj sociálne a hospodárske systémy, 
a predkladá možné opatrenia32. 
Prístupy školy, vrátane životných skúseností a prevencie pred šikanovaním, prístupy na 
pracovisku na zníženie stresu a fyzick á aktivita v skupinách starších obyvate ľov môžu zníži ť 
depresívne prejavy. Zlepšenie vedomo stí verejnosti o depresii môže podpori ť vyhľadanie 
pomoci a zníži ť stigmu a diskrimináciu. 
Niektoré úspešné opatrenia:  
Opatrenia v oblasti poznávania správa nia; psychologická podpora ohrozených ľudí; odborná 
príprava zdravotníckych odborníkov v oblasti prevenci e, rozoznávania a lie čby depresie. 
Znižovanie chorôb spôsobených nadmerným užívaním látok 
Alkohol, drogy a iné psychoaktívne látky sú často rizikovým faktorom alebo dôsledkom 
duševných problémov. Problematika drog a alkohol u bola stanovená za prioritu zdravotnej 
politiky na úrovni Spolo čenstva: 
- Drogy 
V roku 2004 Rada prijala stratégiu EÚ v oblasti drog na obdobie rokov 2005 - 201233. V roku 
2005 Rada prijala ak čný plán zameraný na drogy na obdobie rokov 2005 - 200834. Do konca 
roku 2006 Komisia plánuje pripravi ť správu o implementácii odporú čania Rady v členských 
štátoch35.  
- Alkohol 
V roku 2001 Rada prijala odporú čanie o pití alkoholu mladými ľuďmi. Komisia hodnotí 
implementáciu odporú čania a pripravuje jednotnú stratégiu Spolo čenstva na zníženie škôd 
spojených s alkoholom.  
Prevencia pred samovraždami 
Členské štáty pripravujú stratégie preven cie pred samovraždami. Dôkazy podporujúce 
prevenciu pred samovraždami: obmedzenie prístupu k metódam spáchania samovraždy, odborná príprava poskytovate ľov zdravotníckej starostlivos ti a spolupráca medzi sekundárnou 
starostlivos ťou a následnou starostlivos ťou po pokuse o samovraždu.  
 
SK 11   SK Úspešné opatrenia: 
Európska aliancia proti depresii (EAAD) sa zameriava na zníženie depresívneho 
a samovražedného správania vytvorením regionálnych informa čných sietí medzi 
zdravotníckym sektorom, pacientmi a ich príbuznými, komunitnými pracovníkmi a širokou 
verejnosťou. Pilotný projekt poukázal  na 25-percentný pokles po čtu samovrážd a pokusov o 
samovraždu, najmä medzi mladými ľuďmi36. 
Možná iniciatíva na úrovni Spolo čenstva: 
Návrhy vypracované po čas poradenského procesu v reakcii na túto zelenú knihu by sa mohli 
zaradiť do návrhu Komisie na odporúčanie Rady o znížení depresívneho 
a samovražedného správania.  
6.2. Podpora spolo čenského za členenia mentálne chorých a postihnutých ľudí 
a ochrana ich základných práv a dôstojnosti 
Ľudia so zlým duševným zdravím alebo postihnutím  narážajú na strach a predsudky ostatných 
ľudí, čo sa často zakladá na mylnej predstave o zlom duševnom zdraví. Stigma zvyšuje 
osobné utrpenie, spolo čenské vylú čenie a môže by ť prekážkou prístupu k bývaniu 
a zamestnanosti. Môže dokonca bráni ť ľuďom, aby vyh ľadali pomoc, lebo sa boja, že budú 
označený nálepkou. V článku 13 Zmluvy o ES sa ustanovuje právny základ pre opatrenia na 
úrovni Spolo čenstva zamerané na boj proti diskrimin ácii, ktorá je okrem iného založená na 
postihnutí. Je tiež potrebné zmeni ť postoj verejnosti, štátnych orgánov a vlád: zlepšenie 
informovanosti verejnosti o zlom duš evnom zdraví a o možnostiach lie čby a podpora 
zapojenia mentálne c horých a postihnutých ľudí do pracovného života môže prispie ť 
k lepšiemu prijatiu týchto ľudí spoločnosťou a k porozumeniu zo strany spolo čnosti.  
Zmena modelov 
Odinštitucionalizovanie  služieb v oblasti duševného zdravi a a zriadenie služieb primárnej 
starostlivosti, komunitných centier a všeobecnýc h nemocníc v súlade s potrebami pacientov 
a ich rodín môže podpori ť začlenenie do spolo čnosti. Veľké psychiatrické nemocnice alebo 
útulky môžu ľahko prispie ť ku stigme. V rámci reforiem psychiatrických služieb mnoho 
krajín prechádza pri poskytovaní  služieb duševne chorým od ve ľkých psychiatrických 
inštitúcií (tieto inštitúci e majú v niektorých nových členských štátoch ve ľký podiel na 
infraštruktúre služieb poskytovaných duše vne chorým) ku službám, ktoré zabezpe čuje 
komunita. Takýto postup ide ruka v ruke s in formovaním pacientov a ich rodín, ako aj 
zamestnancov o stratégiách aktívnej ú časti a podpory37. 
Štúdia pripravená pre Komisiu s názvom „Za členený do spolo čnosti“38 potvrdila, že 
nahradenie inštitúcií alternat ívami, ktoré sú založené na  komunite, obvykle dáva príležitos ť na 
lepšiu kvalitu života postihnutých ľudí. Nová štúdia bude analyzova ť a uvádza ť, ako by sa 
súčasné finan čné zdroje mohli najlepšie použi ť na uspokojenie potrieb ľudí s postihnutím , 
a poskytne dôkazy o nákladoch na odinštitucionalizovanie39. 
 
SK 12   SK Významné činnosti iných medzinárodných organizácií : 
V rámci siete nemocníc WHO, ktoré podporujú zdravie, pracovná skupina pre 
psychiatrické služby podporujúce zdravie40 stanovila modely správnych postupov v oblasti 
podpory duševného zdravia v psychiatrii.  
V roku 2006  Rada Európy  začne pracova ť na vytvorení „európskeho referen čného nástroja 
pre etiku a ľudské práva v oblasti duševného zdravia“. 
Niektorí pacienti vyh ľadajú nemocni čnú psychiatrickú starostlivos ť dobrovoľne. Nariadené 
umiestnenie pacientov v psychi atrických ústavoch a nedobrovo ľná liečba majú výrazne 
nepriaznivý vplyv na ich práva. Takýt o typ starostlivosti by sa mal uplat ňovať iba ako 
posledná možnos ť, keď zlyhali menej obmedzujúce možnosti. 
Projekt „Nariadené prijatie do lie čebne a nedobrovo ľná liečba mentálne chorých pacientov – 
právne predpisy a prax v členských štátoch EÚ“41 ukázal, že právne predpisy v krajinách EÚ 
sa výrazne líšia. Aktuálnu situáciu ur čujú aj kultúrne tradície a postoje a štruktúra a kvalita 
systémov starostlivosti o duševne chorých. Po čet nariadených prijatí do lie čebne sa medzi 
členskými štátmi výrazne líši. 
Náročné úlohy v oblasti duševného zdravia a dôstojnosti osôb sa môžu týka ť aj iných 
pobytových zariadení, ako domy opatrovate ľskej starostlivosti o starších ľudí a deti alebo 
väznice. 
Možné iniciatívy na úrovni Spolo čenstva: 
- Návrhy vypracované po čas poradenského procesu by mohli ur čiť najlepšie postupy na 
podporu spolo čenského za členenia a ochranu práv ľudí s duševnými chorobami 
a postihnutím .  
- Problematika ľudí so zlým duševným zdraví m alebo postihnutím a situácia 
v psychiatrických ústavoch by sa mohli zaradi ť do činností Agentúry pre základné práva 
EÚ, ktorá za čne pôsobi ť od 1. januára 200742. 
6.3. Zlepšovanie informovanosti a poznania  v oblasti duševného zdravia v EÚ  
Duševné zdravie je len malej miere zahrnuté do sú časných monitorovacích systémov. Úsilie 
by sa malo zamera ť najmä na zosúladenie existujúci ch vnútroštátnych a medzinárodných 
ukazovate ľov duševného zdravia a postihnutia obyvate ľstva s cie ľom vytvori ť v EÚ 
porovnate ľný súbor údajov. Je potrebných viac údajov o sociálnych, demografických 
a hospodárskych činiteľoch duševného zdravia, ako aj podpornej a preventívnej 
infraštruktúre, činnostiach a zdrojoch.  
Malo by sa ur čiť, akým spôsobom je možné využíva ť nástroje Spolo čenstva, ako siedmy 
rámcový program pre výskum43, s cieľom vytvori ť výskumné kapacity a podpori ť výskum 
duševného zdravia v EÚ. Lepšie vedomosti o význame duševného zdravia a dôsledkoch zlého 
duševného zdravia na zdravie, kvalitu život a, hospodársku a sociálnu prosperitu, spolo čenské 
začlenenie a základné práva a na služby v oblas ti duševného zdravia (napr. spravodlivos ť, 
prístup) by umožnili zlepši ť súčasnú situáciu. 
 
SK 13   SK Možná iniciatíva na úrovni Spolo čenstva: 
Vytvorenie  styčného bodu medzi politikou a výskumom, ktorý by  spájal orgány 
Spoločenstva a vnútroštátne orgány, akademické  inštitúcie a záujmové skupiny. Jeho úlohou 
by mohlo by ť poskytovanie poradenstva EÚ v oblasti príslušných ukazovate ľov duševného 
zdravia, sledovanie duševného zdravia a navrhovanie priorít pre výskumné činnosti na úrovni 
EÚ. 
7. P ORADENSKÝ PROCES PRE VYTVORENIE STRATÉGIE EÚ V  OBLASTI DUŠEVNÉHO 
ZDRAVIA  
Význam duševného zdravia, ktoré zasa huje do mnohých oblastí života, opodstat ňuje potrebu 
vytvorenia stratégie EÚ v oblas ti duševného zdravia, ktorá bude založená na rozsiahlom 
a komplexnom poradenskom procese. 
Predpokladajú sa tieto činnosti: 
7.1. Vytvorenie dialógu s členskými štátmi o duševnom zdraví  
Toto fórum umožní výmenu a spoluprácu medzi členskými štátmi. Jedným z cie ľov je určiť 
priority a prvky ak čného plánu v oblasti duševného zdravia, čo bude vies ť k súboru hlavných 
činností v zdravotníckej a nezdra votníckej politike spolu s cie ľmi, referen čnými údajmi, 
časovými plánmi a mechanizmom na monitorovanie implementácie. Ak čný plán WHO pre 
Európu v oblasti duševného zdravia by mohol slúži ť ako model, spolu s ak čným plánom 
„Podpora duševného zdravia a prevencia pred duševnými chorobami: Politika pre Európu“, 
ktorý bol vypracovaný v rámci programu verejného zdravia EÚ44. V rámci dialógu by sa mala 
zvážiť aj potreba dvoch navrhovaných odporú čaní Rady, ktoré sa týkajú a) podpory 
duševného zdravia a b) zníženia depr esívneho a samovražedného správania. 
7.2. Založenie platformy EÚ pre duševné zdravie  
Platforma EÚ pre duševné zdravie by mala podporova ť spoluprácu medzi sektormi a ich 
spoločný postoj k problematike o duševného zdravia prostredníctvom zapojenia rôznych 
účastníkov, ako sú tvorcovia politiky, odborní ci a záujmové skupiny zo zdravotníckych 
a nezdravotníckych sektorov a zástupcovia ob čianskej spolo čnosti. Platforma by mala 
analyzova ť rozhodujúce stránky duš evného zdravia, ur čiť stav na základe dôkazov, 
vypracova ť odporúčania na opatrenia, aj na úrovni Spolo čenstva, a ur čiť najlepšie postupy na 
podporu spolo čenského za členenia ľudí so zlým duševným zdravím a postihnutím a na 
ochranu ich základných práv a dôstoj nosti, z ktorých všetky možno zaradi ť do dialógu 
s členskými štátmi. 
7.3. Vytvorenie sty čného bodu medzi politikou a výskumom v oblasti duševného 
zdravia  
Táto tretia skupina spája príslušné záujmové skupiny s cie ľom stimulova ť dialóg o vytvorení 
systému ukazovate ľov, ktorý by zah ŕňal informácie o duševnom zdraví a jeho rozhodujúcich 
činiteľoch, hodnotenie vplyvu a dôkazy z praxe. Preskúmala by najú činnejšie spôsoby 
určovania priorít výskumu a zabezpe čila by lepší sty čný bod medzi dátovými systémami, 
výskumnými vedomos ťami a tvorbou politiky. Jej odporú čania by mohli by ť zaradené do 
akčného plánu. 
 
SK 14   SK 8. N ASLEDUJÚCE KROKY  
Existuje všeobecne rozšírená dohoda, že ľudská, spolo čenská a hospodárska dimenzia 
duševného zdravia potrebuje širšie uznanie zo  strany tvorcov politiky, ako aj lepšiu 
informovanos ť verejnosti. Dôležité inic iatívy sa podnikajú na úrovni členských štátov, EÚ 
a WHO. 
Komisia vyzýva všetkých zú častnených ob čanov, strany, organizácie a inštitúcie EÚ, aby 
podporili prípravu možných stratégií EÚ a ak čného plánu v oblasti duševného zdravia tým, že 
predložia svoje pripomienky k tejto zelenej knihe. 
Komisia sa zaujíma najmä o názory na tieto otázky: 
(1) Aký význam má duševné zdravie obyvate ľstva pre strategické politické ciele EÚ, 
ktoré sú uvedené v časti 1? 
(2) Prinieslo by vypracovanie je dnotnej stratégie EÚ v oblas ti duševného zdravia pridanú 
hodnotu sú časným a plánovaným činnostiam a navrhuje časť 5 primerané priority? 
(3) Sú iniciatívy navrhované v častiach 6 a 7 vhodné na podporu koordinácie medzi 
členskými štátmi, na podporu za členenia duševného zdravia do zdravotníckych 
a nezdravotníckych politík a do činností záujmových skupín a na  vytvorenie lepšieho 
spojenia výskumu a politiky v oblasti duševného zdravia? 
Príspevky v zmysle tohto poraden ského procesu je potrebné zasla ť Komisii do 31. mája 2006  
emailom na adresu „mental-health@cec.eu.int“ alebo poštou na túto adresu: 
European Commission Directorate-general for Hea lth and Consumer Protection 
Unit C/2 “Health Information” L-2920 Luxembourg Táto zelená kniha a obdržané príspevky budú uvere jnené na internetovej stránke Komisie
45, 
pokiaľ nebude jednozna čne vyjadrená požiadavka na ich neuverejnenie. Komisia chce 
koncom roku 2006 prezentova ť svoju analýzu zaslaných odpovedí spolu, ak to bude vhodné, 
so svojim návrhom stratégie a/alebo inicia tívami pre stratégiu EÚ v oblasti duševného 
zdravia.
 
SK 15   SK ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
SK 16   SK ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values rounded by Commission . Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
SK 17   SK ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27,32625,424,5
19,919,518,41716,8
14,713,71312,712,211,711,510,510,19,1
7,16,8 6,86
3,6
05101520253035404550

 
SK 18   SK ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network. 
 
SK 19   SK ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
SK 20   SK 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
SK 21   SK ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
SK 22   SK ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
SK 23   SK REFERENCES  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm  
7 Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community Health Promotion 
Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org . 
8 Scott S, Knapp M, Henderson j, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005  
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under:  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). OJ No L 271, 
09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, OJ L303 of 2.12.2000, 16-22 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, O.J. 
L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of the European 
Parliament and of the Council of 27.06.2002, O.J. L232/1 of 29.08.2002; O.J. L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE  
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/hea lth/projectbooklet/others.htm . Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTR ID, MEDIATE and VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf . A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
SK 24   SK                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 
24/03/2000 P. 0001 - 0002Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young 
people. Official Journal C 218, 31/07/2000 P. 0008- 0009 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf  and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence, Practive. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (200-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17 . 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 19) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 27/06/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
SK 25   SK                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) COM(2005) 119 final of 6th April 2005 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” 
www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including 
cultural and religious ones.