Správa Komisie rozpočtovému orgánu o situácii súvisiacej so zárukami krytými všeobecným . rozpočtom k 30. júnu 2004 SEK(2004) 1629 /* KOM/2004/0836 v konečnom znení */





Brusel, 12.1.2005 KOM(2004) 836 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE rozpočtovému orgánu o situácii súvisiacej so zárukami krytými všeobecným .rozpočtom k 30. júnu 2004SEK(2004) 1629 OBSAH Časť prvá: Udalosti po uverejnení správy z 31. decembra 2003, stav rizika a aktivácia rozpočtových záruk 3 1. Úvod: Druhy operácií 3 2. Udalosti po uverejnení správy k31. decembru 2003 3 3. Stav rizika 4 3.1 Nesplatený kapitál k 30. júnu 2004 4 3.2 Maximálne ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené k 30. júnu 2004 5 3.3 Maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 30. júnu 2004 5 4. Aktivácia rozpočtových záruk 5 4.1 Platby z hotovostných zdrojov 5 4.2 Aktivácia záručného fondu 5 5. Analýza teoretických možností poskytovania pôžičiek a záruk nečlenským štátom 6 6. Stav záručného fondu k 30. júnu 2004 7 7. Relatívna stabilita 8 Časť druhá: Hodnotenie potenciálnych rizík: Hospodárska a finančná situácia nečlenských krajín využívajúcich najvýznamnejšie úverové operácie 9 1. Úvod 9 2. Kandidátske krajiny 9 3. Západné balkánske krajiny 9 4. Nové nezávislé štáty 10 5. Ostatné nečlenské krajiny 10 Časť prvá:Udalosti po uverejnení správy k 31. decembru 2003, stav rizika a aktivácia rozpočtových záruk[1] 1. Úvod: druhy operácií Riziká, ktoré sú kryté rozpočtom Únie, vyplývajú z množstva úverových a záručných operácií, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: pôžičky, ktoré poskytlo ES s makroekonomickými cieľmi (pôžičky členským štátom v súvislosti s platobnou bilanciou a pôžičky na makrofinančnú pomoc nečlenským štátom) a pôžičky s mikroekonomickými cieľmi (pôžičky Euratom a ES-NCI[2] v členských štátoch a pôžičky Euratomu a Európskej investičnej banky mimo Spoločenstva[3]). 2. Udalosti po uverejnení správy k 31. decembru 2003 Čo sa týka makrofinančnej pomoci poskytnutej tretím krajinám, rozhodnutím Rady (2004/580/ES) z 29. apríla 2004 sa pridelila mimoriadna makrofinančná pomoc Albánsku v celkovej výške 25 miliónov EUR, z ktorej 9 miliónov EUR v pôžičkách. Pôžička vo výške 10 miliónov EUR bola vyplatená na základe rozhodnutia v prospech Bosny a Hercegoviny. Čo sa týka Euratomu, Komisia prijala 30. marca 2004 nové rozhodnutie (C(2004)891/2), ktoré sa vzťahuje na elektráreň Cernavodă v Rumunsku. Pôžička bola vyplatená na základe rozhodnutia v prospech Bulharska (Kozloduj, 35 miliónov EUR). Nové rozhodnutie Komisie, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie (C(2000)3812) z 13. decembra 2000, bude prijaté v druhej polovici roka 2004[4] s cieľom znížiť výšku pôžičky, ktorý sa odsúhlasil v prospech Ukrajiny na elektráreň K2R4. Vzhľadom na pristúpenie desiatich nových členských štátov 1. mája 2004, Komisia navrhla zmenu a doplnenie nariadenia Rady č. 2728/94, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia, v znení zmien a doplnení. Zmenou a doplnením by sa upustilo od pôžičiek novým členským štátom zo záručného fondu (zatiaľ čo krytie záruk Spoločenstva na tieto pôžičky by sa nezmenilo), keďže tieto krajiny už nie sú „tretími krajinami“. Rada ešte zmenu a doplnenie neprijala. Preto v ďalšej časti tejto správy, pokiaľ nie je uvedené inak, sú všetky číselné údaje vypočítané vrátane nových členských štátov, ktoré pristúpili v máji 2004. Kde je to uvedené, sú kľúčové číselné údaje uvedené bez údajov týchto krajín, keďže sa očakáva, že Rada prijme zmenu a doplnenie na konci roka 2004 alebo na začiatku roka 2005. Suma, ktorá sa uvoľní zo záručného fondu a prevedie späť do rozpočtu Únie, keď sa prijme zmena a doplnenie, je 338 831 402 EUR. Podľa oznámenia Komisie o finančných výhľadoch na roky 2007 – 2013[5] nebude výška rezervy v budúcnosti teoreticky obmedzená, keďže financovanie záručného fondu sa bude vykonávať prostredníctvom rozpočtovej položky uvedenej v časti 4 (vonkajšie vzťahy) a nie prostredníctvom osobitnej rezervy ako v súčasnosti. 3. Stav rizika Nasledujúca analýza rizika sleduje stanovené opatrenia pre nesplatený kapitál, maximálne ročné riziko a maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Spoločenstva (metodika sa vysvetľuje v pracovnom dokumente pracovníkov Komisie). Podrobné číselné údaje sú v jednotlivých tabuľkách A1, A2 a A3 v prílohe. 3.1 Nesplatený kapitál k 30. júnu 2004 Celkové riziko k 30. júnu 2004 predstavuje 15 519 miliónov EUR v porovnaní s 15 062 miliónmi EUR k 31. decembru 2003. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené operácie, ktoré ovplyvnili výšku nesplateného kapitálu od poslednej správy. Tabuľka 1: Nesplatený kapitál k 30. júnu 2004* | v miliónoch EUR (zaokrúhlené) | Výška nesplatenej sumy k 31. decembru 2003 | 15 062 | Splácanie pôžičiek | Euratom | NCI | makrofinančná pomoc | -7 | EIB | -661 | Splatené pôžičky | Euratom | 35 | NCI | makrofinančná pomoc | 10 | EIB | 1 217 | Kurzové rozdiely medzi EUR a ostatnými menami | -138 | Výška nesplatenej sumy k 30. júnu 2004 | 15 519 | * všetky pôžičky so zárukou (členské a nečlenské štáty) okrem neuhradených splatných úrokov a nesplatených splátok | Nesplatený kapitál, čo sa týka operácií v členských štátoch, k 30. júnu 2004 predstavoval 5 431 miliónov EUR v porovnaní s 24 miliónmi EUR k 31. decembru 2003. Nesplatený kapitál z nečlenských štátov k 30. júnu 2004 predstavoval 10 088 miliónov EUR v porovnaní s 15 037 miliónmi EUR k 31. decembru 2003. Hlavné zmeny v týchto číselných údajoch spôsobili prevody pristupujúcich krajín z oddielu „tretie krajiny“ do oddielu „členské štáty“ od 1. mája 2004 (pozri oddiel 2 „Udalosti po uverejnení správy k 31. decembru 2003“). 3.2 Maximálne ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené k 30. júnu 2004 (pozri tabuľku A2 v prílohe) - V roku 2004 dosahuje celkové riziko 1 088 miliónov EUR. - Riziko týkajúce sa členských štátov predstavuje 325 miliónov EUR. - Riziko týkajúce sa nečlenských štátov predstavuje 763 miliónov EUR. 3.3 Maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 30. júnu 2004 (pozri tabuľku A3 v prílohe) - V roku 2004 dosahuje maximálne teoretické riziko 1 194 miliónov EUR a odhaduje sa, že v roku 2012 dosiahne 3 667 miliónov EUR. - Maximálne teoretické riziko týkajúce sa členských štátov je rovnaké ako maximálne ročné riziko uvedené v odseku 3.2. - V prípade nečlenských štátoch dosahuje 869 miliónov EUR v roku 2004. Odhaduje sa, že do roku 2012 riziko dosiahne 3 404 miliónov EUR. 4. Aktivácia rozpočtových záruk 4.1 Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov[6], aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom pri prevádzkovaní jej pôžičkových operácií, keď dlžník mešká so splátkami Komisii. 4.2 Aktivácia záručného fondu Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, v znení zmien a doplnení, sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že sa príjemca pôžičky udelenej Spoločenstvom oneskorí s platbou, záručný fond bude vyzvaný, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby. Ak dlžník nezaplatí pôžičku EIB so zárukou z rozpočtu Únie, záruka Spoločenstva sa uplatní najskôr tri mesiace po dátume splatnosti splátky. Spoločenstvo začne konať do troch mesiacov od doručenia listu z EIB, ktorým ho vyzýva na aktivovanie záruky. EIB je tak oprávnená prevziať príslušné sumy zo záručného fondu. Úroky z omeškania, ktoré dlhujú príjemcovia pôžičky za obdobie odo dňa sprístupnenia hotovostných zdrojov z rozpočtu Únie do dňa aktivácie fondu, sa čerpajú z fondu a hradia sa z rozpočtu Únie. V prípade pôžičiek EIB sa úrok z omeškania počíta za obdobie od dátumu splatnosti nesplatenej pôžičky do dátumu prijatia hotovostných zdrojov EIB z Komisie. 5. Analýza teoretických možností poskytovania pôžičiek a záruk nečlenským štátom V skutočnosti mechanizmus záručného fondu obmedzuje možnosti poskytovania pôžičiek a záruk nečlenským štátom, keďže rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii na financovanie fondu, obmedzuje suma, ktorá bola zapísaná na záručnú rezervu vo finančných výhľadoch[7]. V tabuľke A4 sa uvádza odhad možnosti úverovania Spoločenstva nečlenských štátov na roky 2004 - 2006 v súlade s mechanizmom záručného fondu. Metóda výpočtu a odkazy na právne texty sú podrobnejšie uvedené v prílohe. Na základe rozhodnutí, ktoré Rada alebo Komisia prijala a na základe navrhovaných a plánovaných rozhodnutí (pozri tabuľku A4 prílohy) sa očakáva, že v roku 2004[8] sa zo záručného fondu použije suma 208,07 milióna EUR, pričom 12,93 milióna EUR zostane k dispozícii na ďalšie zaručené úverové operácie. Pri zohľadnení účinnosti záručnej rezervy financovania fondu vzhľadom na už schválené a plánované pôžičky a predpokladané pôžičky na rok 2004, je ročná možnosť poskytnutia pôžičiek takáto: - 143,71 milióna EUR na pôžičky so 100%-nou zárukou z rozpočtu Únie alebo - 221,09 milióna EUR na pôžičky so 65%-nou zárukou (v súlade s rozhodnutím Rady 2000/24/ES z 22. decembra 1999). V tabuľke sú uvedené nesplatené pôžičky a záruky na pôžičky pre nečlenské štáty v celkovej výške 15 658 miliónov EUR (číselný údaj zahŕňa 10 nových členských štátov) k 30. júnu 2004. Tabuľka 2: Nevyrovnané úverové a záručné operácie nečlenským štátom v miliónoch. EUR (zaokrúhlené) | 1. Nesplatený kapitál ES (MFA), Euratom | 1 499 | 2. Nesplatený kapitál, EIB | 14 003 | 3. Omeškané platby | 2 | 4. Úroky z omeškania | 1 | 5. Nevyrovnané splatné úroky | 153 | Výška nesplatenej sumy k 30. júnu 2004 | 15 658 | 1 Vrátane 10 nových členských štátov. 2 Nesplatené úroky splatné v zmysle nariadenia, ktorým sa vytvára záručný fond. | Pomer medzi zdrojmi fondu a nevyrovnanými kapitálovými záväzkami fondu v zmysle nariadenia, ktorým sa zriaďuje fond, bol 10,34 %, je teda vyšší ako cieľová hodnota 9 %, stanovená v nariadení č. 1149/1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2728/94, ktorým sa zriaďuje fond. Pravidlá stanovujú, že na konci roka bude prebytok splatený späť do osobitnej výdavkovej kapitoly výkazu príjmov vo všeobecnom rozpočte Európskej únie. 6. Stav záručného fondu k 30. júnu 2004 K 30. júnu 2004 dosiahol záručný fond výšku 1 619,15 milióna EUR. V prvej polovici roka 2004 boli zaznamenané tieto pohyby: - druhý prevod roku 2003 predstavoval platbu 2,25 milióna EUR uskutočnenú 2. januára 2004; - 24. februára 2004 bol fond v dôsledku nesplatenia pôžičky Argentínskej republiky vyzvaný na zaplatenie sumy vo výške 2 689 781,25 USD (ekvivalent 2 140 523,04 EUR); - 30. júna 2004 dosiahli celkové nedoplatky (s výnimkou úrokov z omeškania) Argentínskej republiky výšku 7 907 132,83 USD (ekvivalent 6 968 656,91 EUR); - EIB informovala Komisiu o nedoplatkoch z pôžičiek pre Argentínsku republiku vo výške 2 687 444,26 USD, čo povedie k využitiu prostriedkov fondu v druhej polovici roku 2004; - čistý zisk 29,2 milióna EUR z investícií z aktív fondu k 30. júnu 2004; - prvý ročný prevod dosiahne výšku 161,76 milióna EUR z rezervy do fondu. Druhý prevod 20,115 milióna EUR sa uskutoční súčasne s prijatím rozhodnutia Komisie (C(2004)891/2), ktorým sa umožní nová pôžička Rumunsku. Prebytok fondu z roku 2003 dosiahol výšku 223,16 milióna EUR. Tieto sumy sa očistia v súlade s mechanizmom vyrovnávania, vyústia v druhej polovici roku 2004 do hotovostnej platby 41,285 milióna EUR z fondu do rozpočtu Európskej únie. 7. Relatívna STABILITA Pomer medzi sumou vo fonde k 30. júnu 2004 (1 619,15 milióna EUR) a maximálnym teoretickým ročným rizikom pre pôžičky nečlenským štátom v roku 2004 (869 miliónov EUR) sa odhaduje na 93 % (pozri tabuľku A3)[9]. Zvýšenie pomeru na 93 % v porovnaní so 78 % k 31. decembru 2003 vyvolala predovšetkým zmena postavenia pristupujúcich krajín na členské štáty 1. mája 2004. Za predpokladu, že návrh Komisie vyňať desať nových členských štátov zo záručného fondu bude prijatý, výška záručného fondu by dosiahla približne 1 280 miliónov EUR a pomer by bol približne 74 %. Časť druhá:Hodnotenie potenciálnych rizík: Hospodárska a finančná situácia nečlenských krajín využívajúcich najvýznamnejšie úverové operácie 1. Úvod Číselné údaje v prvej časti poskytujú informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré nesie všeobecný rozpočet. Tieto údaje by však mali byť doplnené o hodnotenie kvality rizika, ktoré závisí od druhu operácie a postavenia dlžníka. Na rozdiel od predchádzajúcich správ sa hodnotenie rizika krajiny teraz predkladá samostatne v pracovnom dokumente zamestnancov Komisie SEC(2004) 1629. Stručné zhrnutie tejto analýzy je uvedené nižšie. 2. Kandidátske krajiny Po spätnom odkúpení dlhopisov Brady, ktorým sa znížil podiel dlhu na HDP o približne 3 percentuálne body, celkový verejný dlh Bulharska naďalej klesal až na približne 40 % a celkový zahraničný dlh na 55 % HDP. Výhľad ekonomiky Rumunska poukazuje na udržateľný hospodársky rast, ďalší pokles inflácie a výrazný, ale stabilný deficit bežného účtu nad úrovňou 5,5 % HDP. Celkový pomer zahraničného dlhu k HDP zostáva nízky, na úrovni približne 34 % HDP. Turecko naďalej zostáva citlivé voči vonkajším otrasom a náladám na finančných trhoch, najmä v dôsledku celkového objemu jeho rastúcich požiadaviek na úverovanie verejného sektora, verejného dlhu a celkového zahraničného dlhu (ktoré sa odhadujú na 20 %, 80 % a 53 % HDP v uvedenom poradí v roku 2004). Percento zadĺženia v súvislosti s vývozmi tovarov a služieb sa odhaduje na 40 % v roku 2004. 3. Západné balkánske krajiny Zahraničný dlh Bosny a Hercegoviny klesal a v súčasnosti predstavuje 34 % HDP. Pomer dlhovej služby mal v posledných dvoch rokoch tiež klesajúcu tendenciu a v roku 2004 sa očakáva na úrovni 7 % HDP, zatiaľ čo zahraničné rezervy pokrývajú dovozy za 4,5 mesiaca. V blízkej budúcnosti sa však očakáva dosiahnutie vyrovnania týkajúceho sa starých vládnych pohľadávok a verejný dlh vzrastie najmenej o 10 % HDP. V roku 2003 poklesol zahraničný dlh Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko , ako podiel na HDP, o 3 percentuálne body na 38 % a očakáva sa, že zostane na rovnakej úrovni aj v roku 2004. Záväzky dlhovej služby klesli na 14 % vývozov tovarov a služieb v roku 2003 a sú plánované na tej istej úrovni v roku 2004. Vonkajší sektor Srbska a Čiernej Hory je stále zraniteľný v dôsledku nedostatočného vývozu a neistých strednodobých vyhliadok na prílev súkromného kapitálu. V roku 2004 sa predpokladá deficit bežného účtu na úrovni 11 % HDP a podiel zahraničného dlhu na HDP na úrovni 54 %. Požiadavky na financovanie sú v dôsledku rastúcej dlhovej služby naďalej vysoké, keďže priaznivé obdobie uplynulo. 4. Nové nezávislé štáty Hrubé zahraničné rezervy Centrálnej banky Arménska sú pomerne vysoké, pokrývajú dovozy za takmer štyri mesiace. Nominálne predstavuje verejný zahraničný dlh približne 1,1 mld. USD, zatiaľ čo sa očakáva ďalší pokles jeho pomeru k HDP z približne 39 % v roku 2003. V prvej polovici roku 2004 dosiahol rast HDP v Bielorusku ročnú mieru 10,3 %. Aj napriek zlepšeniu však zostáva hospodárstvo obmedzené v mnohých smeroch; najmä, devízové rezervy sú veľmi nízke, pokrývajú dovozy za menej ako jeden mesiac, zatiaľ čo krajina v súčasnosti čelí vyšším cenám za dodávky plynu z Ruska. Hrubé zahraničné rezervy Národnej banky Gruzínska zostávajú na úrovni 1,5 mesačných dovozov. Verejný zahraničný dlh Gruzínska sa v roku 2003 zvýšil, dosiahol približne 1,8 mld. USD (približne 49,5% HDP). V júli 2004 sa veritelia Parížskeho klubu dohodli na reštrukturalizácii zahraničného dlhu Gruzínska, čím sa očakáva pokles dlhovej služby nezaplatenej týmto veriteľom z o 169,2 milióna USD na 46,4 milióna USD. Hospodárstvo Moldavska nedosiahlo významný pokrok v potláčaní pretrvávajúcich štrukturálnych problémov, ako je neuspokojivé podnikateľské prostredie a spoľahnutie sa na úzky rozsah tradičných výrobkov. Makrostabilita je naďalej ťažko postihnuteľná v dôsledku pretrvávajúcej neschopnosti úplne spravovať zahraničný dlh, vysokú infláciu a obmedzený stav platobnej bilancie. V júni minulého roka sa dosiahla dohoda medzi orgánmi Tadžikistanu a Ruska, na základe ktorej sa môže tadžický zahraničný dlh znížiť na 700 miliónov USD alebo na približne 50 % HDP. Po výraznom zlepšení v roku 2003 však deficit bežného účtu v roku 2004 opäť narastá v dôsledku pokračujúceho silného rastu dovozov, ktorých pokrytie hrubými domácim rezervami sa odhaduje na 1,9 mesiaca na konci roka 2004, na rovnakej úrovni ako predchádzajúci rok. Platobná bilancia Ukrajiny je v uspokojivá, keďže bežný účet vykazuje rozsiahly prebytok, ktorý podľa odhadu dosiahne rekordnú výšku približne 10 % HDP v roku 2004 (5,8 % v roku 2003). Toto vyústilo do rýchleho nahromadenia devízových rezerv Národnej banky, ktoré predstavujú takmer 4 mesiace dovozov. Očakáva sa pokles podielu verejného zahraničného dlhu na HDP z 22,5 % v roku 2003 na približne 19 % v roku 2004. 5. Ostatné nečlenské krajiny Napriek zlepšeniu makroekonomickej situácie zostáva riziko spojené s poskytovaním pôžičiek alebo investovaním v Argentíne vysoké. Nedostatočný pokrok v niektorých kľúčových štrukturálnych reformách a oneskorenie v dosiahnutí dohody o reštrukturalizácii dlhu so súkromnými veriteľmi viedlo k odkladu tretieho prehodnotenia na základe súčasného SBA s MMF, zatiaľ čo krajina naďalej nespláca EIB niektoré svoje splátky (pozri oddiel 6 v prvej časti). Hoci rast zahraničných devízových rezerv, uspokojivý stav bežného účtu a nedávne kroky prijaté úradmi na zlepšenie zloženia verejného dlhu zvýšili odolnosť krajiny, Brazília zostáva citlivá na zmeny v náladách investorov smerom k rozvíjajúcim sa trhom. Napriek významne nezmeneným dlžným dlhopisom (v USD) sa očakáva pokles podielu zahraničného dlhu na HDP Alžírska o 5 percentuálnych bodov na 30,6 % HDP v roku 2004 a zahraničnej dlhovej služby zo 79,5 % v roku 2003 na 62,2 % v roku 2004. Zahraničný dlh je takmer výhradne verejný strednodobý a dlhodobý dlh a v posledných rokoch sa nevyskytli omeškania splátok. Keďže sa vynakladá ďalšie úsilie o fiškálnu konsolidáciu, neexistujú bezprostredné obavy o udržateľnosť v dôsledku nedávneho silného vonkajšieho pôsobenia Jordánska (najmä vysoký prebytok bežného účtu a tvorba rezerv), ktoré sa naďalej očakáva aj v blízkej budúcnosti. [1] Príloha obsahuje pracovný dokument pracovníkov Komisie so súborom podrobných tabuliek a vysvetliviek k tejto správe. [2] Nový nástroj Spoločenstva, neaktívny od roku 1995. Posledná pôžička sa úplne umorí do 17.12.2004. [3] Podrobné údaje týkajúce sa mandátov EIB sú uvedené v tabuľke A1 v prílohe. [4] C(2004)2817/3 z 20.7.2004 (v EUR ekvivalent 83 000 000 USD). [5] KOM(2004) 487 [6] Podľa článku 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa zavádza rozhodnutie 94/728/ES, Euratom, o systéme vlastných zdrojov Spoločenstva. [7] Ročná suma uvedená vo finančných výhľadoch na roky 2000 - 2006 je 200 miliónov EUR v cenách roku 1999; v roku 2003 bola suma 217 miliónov EUR a 221 miliónov EUR v roku 2004. [8] V čase dokončenia tejto správy (november 2004) neboli prijaté ani spustené žiadne rozhodnutia týkajúce sa makrofinančnej pomoci. Suma použitá z rezervy by preto mohla byť takmer o 17 miliónov EUR nižšia, než sa očakávalo v júni 2004. [9] Odhad maximálneho teoretického ročného rizika na rok 2004, uvedený v tabuľke A3, sa vzťahuje iba na druhú polovicu roka 2004. Z dôvodov porovnateľnosti sa táto suma normalizovala na obdobie 12 mesiacov za účelom uvedeného porovnania.