EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 9. 2017 COM(2017) 470 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Siedma správa o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka



Úvod Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje táto siedma správa , bolo vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016 aj naďalej kľúčovým prostriedkom na zabezpečenie účinného riešenia migračnej situácie vo východnej časti Stredozemného mora v rámci spolupráce medzi EÚ a Tureckom. Hoci sa v porovnaní s predletným obdobím počet príchodov migrantov v rámci jednotlivých dní mierne zvýšil, počet nedovolených prekročení hranice zostáva nízky (od vypracovania šiestej správy je to na úrovni v priemere 93 osôb za deň). Celkovo sa v porovnaní so situáciou v minulosti značne znížil aj počet ľudí, ktorí zahynuli v Egejskom mori. Počty migrantov prichádzajúcich cez pozemnú hranicu medzi Gréckom a Tureckom zostali takisto nízke. Presídľovanie pokračovalo stabilným tempom. Z Turecka bolo do EÚ presídlených už takmer 9 000 Sýrčanov. Pokrok sa dosahoval aj v oblasti schvaľovania projektov a vyplácania prostriedkov v rámci nástroja pre utečencov v Turecku (ďalej len „nástroj“). V súčasnosti boli z celkovej sumy 3 mld. EUR na roky 2016 – 2017 podpísané zmluvy na 48 projektov v celkovej hodnote 1,664 mld. EUR (zvýšenie oproti 1,572 mld. EUR) a vyplatené prostriedky vo výške 838 mil. EUR (zvýšenie oproti 811 mil. EUR). Nedostatky zistené v predchádzajúcich správach však pretrvávajú. Nezlepšilo sa najmä tempo vracania migrantov z gréckych ostrovov do Turecka Počet návratov migrantov je aj naďalej oveľa nižší ako počet príchodov, čo neustále zvyšuje tlak na zariadenia v hotspotoch na ostrovoch. Dňa 25. júla 2017 na stretnutí v rámci politického dialógu na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom obidve strany opätovne potvrdili svoje odhodlanie vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka. EÚ je naďalej odhodlaná v plnej miere a nediskriminačným spôsobom vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka vo všetkých jeho aspektoch a vo vzťahu ku všetkým členským štátom, ako je uvedené v záveroch Európskej rady z 22. – 23. júna 2017 . 1.Súčasná situácia Od šiestej správy prišlo z Turecka na grécke ostrovy celkovo 7 807 osôb (od 9. júna 2017 do 31. augusta 2017) – čo v priemere predstavuje príchod 93 osôb denne. Hoci je počet každodenne prichádzajúcich migrantov vyšší než v predletnom období, stále je podstatne nižší než v mesiaci predchádzajúcom prijatiu vyhlásenia. Od aktivácie vyhlásenia EÚ a Turecka bolo v Egejskom mori zaznamenaných 113 úmrtí a nezvestných osôb . Počas roku predchádzajúceho vyhláseniu to bolo 1 150 osôb, ktoré zahynuli alebo boli nahlásené ako nezvestné.

[v prípade 35 kalendárneho týždňa sú údaje do 31. 8. 2017] Pre turecké orgány bolo naďalej prioritou ubytovanie utečencov zo Sýrie , Iraku a ďalších krajín, ktorých počet podstatne prevyšoval tri milióny, pričom sa vynakladá obrovské úsilie na zabezpečenie primeraných prijímacích a životných podmienok. Zlepšená koordinácia a spolupráca Koordinátor EÚ naďalej úzko spolupracuje so všetkými relevantnými partnermi s cieľom zabezpečiť každodenné uskutočňovanie krokov nadväzujúcich na vyhlásenie a spoločný akčný plán o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka . Spoločný akčný plán počíta s tým, že sa Grécko bude neustále usilovať o zaistenie jeho plnenia s operačnou podporou všetkých členských štátov. Od vydania predchádzajúcej správy Komisia podporovala grécke orgány pri koordinácii a riadení ochrany a bezpečnosti na ostrovoch; pri modernizácii prijímacích zariadení a zlepšovaní životných podmienok na ostrovoch; ako aj pri úsilí o urýchlenie presunov migrantov, ktorí podliehajú riadnemu konaniu o azyle, vrátane zraniteľných skupín, do osobitných zariadení na pevnine; pri zavádzaní potrebných postupov umožňujúcich zníženie sklzu pri spracovávaní žiadostí o azyl na druhom stupni, prioritizácii žiadostí o azyl podaných žiadateľmi nachádzajúcimi sa na ostrovoch a pri zvyšovaní kapacity na zaistenie pred vyhostením v hotspotoch na ostrovoch s cieľom zvýšiť tempo vracania migrantov. Osobitný dôraz sa naďalej kládol na opatrenia zamerané na účinnú ochranu zraniteľných skupín, ako je napríklad zdôrazňovanie potreby vymenovať úradníkov pre ochranu detí v prijímacích zariadeniach vrátane všetkých hotspotov, v ktorých sa nachádzajú deti. Účinné vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka si vyžaduje, aby sa všetky členské štáty neustále snažili urýchlene reagovať na potreby zistené Európskym podporným úradom pre azyl a európskou pohraničnou a pobrežnou strážou. Zahŕňa to aj vysielanie personálu, ktorého kvalifikácia zodpovedá poskytnutým špecifikáciám, na dostatočne dlhé obdobie, a to najmä pokiaľ ide o vysielanie expertov v oblasti azylu do hotspotov na ostrovoch vrátane expertov na určovanie osôb, ktoré je potrebné považovať za zraniteľné. Problémy, na ktoré sa poukazovalo v predchádzajúcich správach, však stále neboli úplne vyriešené. Európsky podporný úrad pre azyl vyslal k 4. septembru do Grécka 98 tlmočníkov a 96 expertov z členských štátov, ktorí boli všetci nasadení do hotspotov, pričom 84 z nich sú referenti, ktorí sa zaoberajú žiadosťami o azyl. To znamená, že v súčasnosti chýba 54 expertov. Európska pohraničná a pobrežná stráž má v Grécku v rámci spoločnej operácie Poseidon nasadených 888 príslušníkov, a to vrátane 35 príslušníkov na podporu readmisie ako súčasti vykonávania vyhlásenia. Pre program readmisie v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka chýba ešte 11 expertov na september a 13 na október. Počet hosťujúcich príslušníkov pohraničnej stráže vyslaných členskými štátmi a vycvičených Europolom predstavuje 278 osôb. Nasadzovaní sú v rámci trojmesačnej rotácie v piatich gréckych hotspotoch a štyroch hotspotoch v Taliansku, aby v nich vykonávali sekundárne bezpečnostné kontroly. V súčasnosti je 10 hosťujúcich príslušníkov pohraničnej stráže nasadených v gréckych hotspotoch a dvaja úradníci Europolu sú nasadení v rámci osobitnej regionálnej jednotky Európskej únie v meste Pireus, kde plnia koordinačné úlohy. Osobitná regionálna jednotka Európskej únie je dôležitým koordinačným fórom spájajúcim operácie na mori a na pevnine a zaisťujúcim tok informácií medzi zainteresovanými subjektmi z jednotlivých štátov a agentúrami EÚ. V dôsledku toho, že sa od apríla zintenzívnilo úsilie riešiť prierezové problémy v hotspotoch, začala osobitná regionálna jednotka Európskej únie pozývať grécke orgány, aby sa zúčastňovali stretnutí, ktoré sa konajú raz za dva týždne.

Európska pohraničná a pobrežná stráž pokračovala v spolupráci s NATO, ako aj s gréckou pobrežnou strážou a tureckou pobrežnou strážou. Turecká pobrežná stráž naďalej aktívne hliadkovala a zabraňovala migrantom v odchode z Turecka. Informačné iniciatívy Nadväzujúc na prebiehajúce projekty na ostrovoch Chios a Lesbos začali na ostrovoch Samos a Kos novozriadené informačné stánky poskytovať migrantom a žiadateľom o azyl informácie o ich právach, povinnostiach a možnostiach, ktoré majú k dispozícii, vrátane informácií o azyle alebo návrate. Komisia naliehala na grécku prijímaciu a identifikačnú službu, aby zriadila takéto informačné stánky vo všetkých hotspotoch, pričom zdôrazňovala ich potrebnosť. Hlavné výzvy a ďalšie kroky ·Členské štáty bezodkladne poskytnú personál požadovaný Európskym podporným úradom pre azyl a európskou pohraničnou a pobrežnou strážou. ·Malo by sa pokračovať vo vykonávaní opatrení uvedených v spoločnom akčnom pláne o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje, že dôjde k návratu všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí prišli z Turecka na grécke ostrovy po 20. marci 2016 a ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené. Tieto opatrenia sa vykonávajú plne v súlade s požiadavkami práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia . Súčasný stav Od vydania predchádzajúcej správy do 4. septembra 2017 bolo 97 osôb, ktoré prišli do Grécka z Turecka, vrátených na základe vyhlásenia EÚ a Turecka, a to vrátane 11 Sýrčanov. Medzi vrátenými osobami boli občania Alžírska (30), Pakistanu (27), Bangladéša (5), Iraku (4), Maroka (3), Kamerunu (2), Haiti (2), Iránu (2), Nigérie (2), Senegalu (2), Libanonu (1), Afganistanu (1), Egypta (1), Konga (1), Gambie (1), Pobrežia slonoviny (1) a Zimbabwe (1). Celkovo bolo od prijatia vyhlásenia EÚ a Turecka do Turecka vrátených 1 896 migrantov . Počet návratov migrantov z gréckych ostrovov do Turecka je aj naďalej oveľa nižší ako počet príchodov, čo neustále zvyšuje tlak na zariadenia v hotspotoch na ostrovoch. Ide o kombinovaný dôsledok nahromadenia nespracovaných žiadostí o azyl na druhom stupni na gréckych ostrovoch a nedostatočnej kapacity na spracovávanie prípadov a na zaistenie pred navracaním, a to konkrétne na ostrovoch Chios a Samos. Kapacity na zaistenie pred vyhostením na ostrovoch Lesbos a Kos sa zvýšili. Nedostatok aktuálnych informácií týkajúcich sa prideleného ubytovania komplikuje identifikáciu a zadržanie migrantov, ktorým bolo vydané zamietavé druhostupňové rozhodnutie o azyle. Na tento účel je bezodkladne potrebné registrovať migrantov, ktorí sa nachádzajú v oficiálnych ubytovniach na ostrovoch, a následne pravidelne sledovať a monitorovať ich prítomnosť a stav ich žiadostí o azyl. Od vydania poslednej správy sa 372 migrantov z ostrovov (a 929 z pevniny) dobrovoľne vrátilo do svojich krajín pôvodu, pričom dostali finančnú a/alebo materiálnu podporu z programu asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie. Od jeho vzniku v roku 2016 teda program využilo spolu asi 10 029 migrantov. Grécko by malo podniknúť kroky, aby v plnej miere využívalo spoločné programy v oblasti návratu (najmä program európskej siete pre reintegráciu), ktoré financuje EÚ, a zúčastňovalo sa na nich s cieľom zvýšiť pomocou týchto programov svoje kapacity tým, že bude úzko a aktívne spolupracovať s hlavnými vykonávacími agentúrami a bude v plnej miere využívať podporu, ktorú má k dispozícii. Medzinárodná organizácia pre migráciu naďalej zabezpečovala stálu prítomnosť v piatich hotspotoch na ostrovoch, pričom propagovala program asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie a poskytovala individuálne poradenstvo.

Žiadosť o medzinárodnú ochranu tureckým orgánom doteraz podalo 57 štátnych príslušníkov iných krajín ako Sýria, ktorí boli vrátení: dvom osobám bolo priznané postavenie utečencov, 39 žiadostí ešte nebolo uzavretých a deviatim osobám bolo vydané zamietavé rozhodnutie . Do krajín pôvodu bolo vrátených 831 osôb. Všetci doteraz vrátení Sýrčania s výnimkou 16 osôb, ktoré sa rozhodli pre dobrovoľný návrat do Sýrie, boli predbežne zaregistrovaní ako žiadatelia o dočasnú ochranu; 19 Sýrčanov sa rozhodlo zostať v ubytovacích zariadeniach, ktoré poskytli turecké orgány, a 177 z nich sa rozhodlo žiť mimo týchto zariadení. Právne kroky Pokiaľ ide o prípady na gréckych ostrovoch, celkovo bolo proti doterajším 5 225 zamietavým prvostupňovým rozhodnutiam, ktoré vydala azylová služba na základe prípustnosti či vecnej podstaty, podaných 4 160 odvolaní . Doteraz bolo z týchto 4 160 prípadov odvolania vyňatých 2 398 druhostupňových rozhodnutí (t. j. 58 % prípadov). Z 556 doterajších rozhodnutí o odvolaniach týkajúcich sa prípustnosti došlo v prípade 135 druhostupňových rozhodnutí o odvolaniach k potvrdeniu prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti, zatiaľ čo v prípade 421 druhostupňových rozhodnutí o odvolaniach došlo k zmene prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti . Pokiaľ ide o 1 590 rozhodnutí o odvolaniach týkajúcich sa vecnej podstaty, v prípade 1 560 druhostupňových rozhodnutí došlo k potvrdeniu prvostupňových zamietavých rozhodnutí a v 17 prípadoch došlo k zmene týchto zamietavých rozhodnutí. Okrem toho bola v 13 prípadoch poskytnutá doplnková ochrana. Počas sledovaného obdobia bolo zastavených 252 odvolacích konaní z iných dôvodov, ako je rozhodnutie o odvolaní na základe vecnej podstaty, t. j. z dôvodu neodvolaného konkludentného a výslovného späťvzatia. Počet odvolacích výborov a spravodajcov , ktorí pomáhajú zhromažďovať fakty týkajúce sa prípadu, argumenty osoby, ktorá podala odvolanie, a informácie o jej krajine pôvodu, sa od vydania poslednej správy nezmenil. Grécky odvolací orgán pokračoval v zlepšovaní pracovných tokov, napríklad zlepšovaním prioritizácie prípadov na základe zoznamov ubytovania, ktoré poskytuje grécka služba pre registráciu a identifikáciu na ostrovoch, alebo prostredníctvom práce na zavedení stáleho IT nástroja na plánovanie stretnutí, čo by mohlo aj uľahčiť možnosť špecializácie výborov podľa referenčných spisov vedených pre každú krajinu pôvodu. Okrem zaistenia, že odvolací orgán bude aj naďalej riadne vybavený (t. j. kancelárskym materiálom a vybavením), bolo vykonávanie týchto ustanovení zamerané na zlepšenie práce odvolacích výborov, na skrátenie času, počas ktorého musia osoby, ktoré podali odvolanie, čakať na ostrovoch na druhostupňové rozhodnutie, t. j. na to, aby sa osobám v núdzi poskytla medzinárodná ochrana a aby boli neregulárni migranti nasmerovaní ku konaniu o návrate. Napriek tomuto úsiliu však boli odvolacie výbory pri rozhodovaní stále pomalé (od predchádzajúcej správy prijímali približne 30 rozhodnutí za týždeň). Doteraz vydali len 1 699 rozhodnutí v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka – 132 rozhodnutí o prípustnosti a 1 567 rozhodnutí na základe vecnej podstaty. Grécke orgány uznávajú význam a naliehavú potrebu zvýšenia výkonu odvolacích výborov a skúmajú možnosti prijatia ďalších opatrení. Plénum gréckej Štátnej rady v dvoch prípadoch, o ktorých sa pojednávalo 10. marca 2017 a ktoré sa týkali toho, či Turecko možno považovať za bezpečnú tretiu krajinu pre návrat dvoch sýrskych žiadateľov o azyl, ktorí sa odvolali voči druhostupňovým rozhodnutiam potvrdzujúcim prvostupňové rozhodnutia o neprípustnosti ich vecí, ešte stále neprijalo rozhodnutia a ešte stále nebol stanovený dátum pre ich prijatie. Operačné kroky Podľa gréckych orgánov je na ostrovoch momentálne 13 372 migrantov. Oficiálna prijímacia kapacita, ktorú grécke orgány dali k dispozícii v hotspotoch na ostrovoch, predstavovala 5 576 miest v hotspotoch spravovaných gréckou prijímacou a identifikačnou službou a 228 miest pre maloletých bez sprievodu spravovaných gréckym vnútroštátnym centrom pre sociálnu solidaritu a ďalších 1 031 miest, ktoré boli poskytnuté v rámci programu prenajímania financovaného z prostriedkov EÚ, ktorý realizuje Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov . Grécke orgány pokračovali aj s podporou Komisie v zlepšovaní podmienok v hotspotoch a na ostrovoch modernizáciou vybavenia a zavádzaním efektívnejších postupov. Grécka prijímacia a identifikačná služba sa začala snažiť vypracovávať pravidelné zoznamy prideleného ubytovania pre každý hotspot na ostrovoch. Medzi gréckou prijímacou a identifikačnou službou, gréckou azylovou službou a odvolacími výbormi sa s podporou Komisie zaviedol postup zdieľania údajov z týchto zoznamov, čo uľahčuje úsilie o zníženie počtu nahromadených nespracovaných žiadostí o azyl na prvom a druhom stupni. Grécka prijímacia a identifikačná služba musí teraz zabezpečiť pravidelnú aktualizáciu zoznamov prideleného ubytovania vrátane zoznamov týkajúcich sa táborov, ktoré spravujú orgány obcí, ako aj programu prenajímania realizovaného Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov, a musí pokračovať v pravidelnom zdieľaní týchto zoznamov s dotknutými orgánmi.

S cieľom posilniť návraty bolo v auguste dokončené zariadenie na ostrove Kos určené na zaistenie pred vyhostením, ktoré má teraz plnú kapacitu 500 miest. Dokončené boli priestory určené na zaistenie pred vyhostením v hotspote na ostrove Lesbos a zariadenie určené na zaistenie pred vyhostením dosiahlo svoju plnú kapacitu 210 miest. Bolo podpísané spoločné ministerské rozhodnutie o uzavretí zmlúv na vybudovanie zariadenia na ostrove Samos určeného na zaistenie pred vyhostením, práce sa však ešte nezačali, keďže určené miesto sa používa na ubytovanie migrantov, ktorí musia byť naliehavo presunutí na iné miesto. Na ostrove Chios sa nedosiahol žiadny pokrok, pokiaľ ide o vybudovanie zariadenia určeného na zaistenie pred vyhostením, a to najmä z dôvodu odporu miestnych obyvateľov. Grécka polícia vypracovala pre všetky hotspoty evakuačné plány a poskytla ich koordinátorom hotspotov. Vo všetkých hotspotoch boli zorganizované bezpečnostné cvičenia, pričom na ostrovoch Chios, Kos, Leros, Samos a Lesbos boli úspešne realizované evakuačné cvičenia. Prijaté kroky však situáciu na ostrovoch v plnej miere neriešia, grécke orgány sa preto vyzývajú, aby prijali potrebné opatrenia, ktoré už boli uvedené v poslednej správe. Ide najmä o lehotu medzi požiadaním o azyl a skutočným podaním žiadosti, ktorá by sa mala skrátiť tak, aby zohľadňovala ustanovenia článku 6 ods. 2 smernice o konaní o azyle, podľa ktorého sa od gréckych orgánov vyžaduje, aby zabezpečili, že osoba, ktorá požiadala o medzinárodnú ochranu, má skutočnú možnosť podať žiadosť čo najskôr. Finančná pomoc EÚ pre Grécko Dosiahol sa ďalší pokrok pri zaisťovaní trvalo udržateľnejšieho prístupu, pokiaľ ide o riešenie migračných potrieb, s postupným prechodom od nástroja núdzovej podpory v rámci EÚ a núdzovej pomoci v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť k financovaniu zaisťovanému z viacročných národných programov Grécka v rámci uvedených dvoch fondov. Grécke orgány prijali v súlade s finančným plánovaním na rok 2017 pre prijímacie zariadenia v Grécku opatrenia potrebné na zaistenie financovania prostredníctvom národných programov na poskytovanie služieb prijímania migrantov na ostrovoch a prevádzkovanie ubytovania pre maloletých bez sprievodu. Dňa 16. augusta 2017 bola vykonaná revízia národného programu pre Grécko v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na účely posilnenia politických priorít v oblasti integrácie a návratu dodatočným financovaním (28 mil. EUR). Celková suma pridelená na národné programy Grécka v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť teda dosahuje 537 mil. EUR, ktoré sú k dispozícii na obdobie 2014 – 2020. Od roku 2015 sa okrem toho z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť poskytla značná núdzová pomoc vo výške približne 371,2 mil. EUR s cieľom pomôcť Grécku rozšíriť jeho prijímacie zariadenia a posilniť kapacity krajiny v oblasti migrácie, azylu a riadenia hraníc. Táto pomoc zahŕňa dva nedávne granty poskytnuté 6. a 31. júla 2017 Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov, ktoré sú určené na podporu gréckej vlády so zameraním na ostrovy nachádzajúce sa vo východnej časti Stredozemného mora s cieľom zaistiť nepretržité poskytovanie služieb, zatiaľ čo financovanie činností prechádza od núdzovej pomoci pod národné programy pre Grécko financované z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Od 4. septembra 2017 boli s 15 humanitárnymi partnermi uzavreté zmluvy v hodnote 410,6 mil. EUR, ktoré budú hradené z nástroja núdzovej podpory v rámci Únie. Priority nástroja núdzovej podpory v rámci EÚ sa teraz v súlade s finančným plánovaním na rok 2017 pre prijímacie zariadenia v Grécku postupne presúvajú od táborov na stranu prenajímaných ubytovacích zariadení (pre viac ako 30 000 ľudí) a rozširovania programu viacúčelovej hotovosti tak, aby sa podľa možnosti vzťahoval aj na potraviny. Kvôli týmto dvom prioritám sa v júli 2017 začalo s realizáciou programu núdzovej podpory integrácie a ubytovania. Pozostáva z dvoch zmlúv (v hodnote 93,5 mil. EUR a 57,7 mil. EUR) pre Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov, ktorý už vykonáva opatrenia s partnermi, a v spolupráci s miestnymi orgánmi, pokiaľ ide o prenájom ubytovania. Pre ďalšie potreby zostáva do konca roka k dispozícii suma 34,9 mil. EUR. V tomto rámci sa finalizujú rokovania s humanitárnymi partnermi o nových projektoch a zároveň sa rokuje o pridelení ďalších prostriedkov na prebiehajúce projekty. Hlavné výzvy a ďalšie kroky ·Bezodkladné urýchlenie spracovávania žiadostí o azyl a značné zvýšenie počtu rozhodnutí pripadajúcich na jeden odvolací výbor, prednostné zameranie na odvolania podané na ostrovoch a urýchlenie tempa vracania migrantov do Turecka na základe vyhlásenia EÚ a Turecka. ·Zaistenie požadovanej prijímacej kapacity a kapacity na zaistenie pred vyhostením na všetkých ostrovoch. ·Bezodkladné zabezpečenie včasného, efektívneho a účinného využitia finančných prostriedkov EÚ dostupných v rámci národných programov Grécka. 3.Presídľovanie z Turecka do EÚ na základe schémy „jeden za jedného“ Súčasný stav

Na základe schémy 1:1 bolo k 4. septembru z Turecka do EÚ presídlených celkovo 8 834 Sýrčanov. Počas sledovaného obdobia bolo do 15 členských štátov (Belgicko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Španielsko, Švédsko, Taliansko) presídlených 2 580 Sýrčanov . V súčasnosti čaká na presídlenie spolu 1 831 schválených osôb. Po kulminácií presunov na účely presídlenia v máji 2017 došlo k miernemu zníženiu počtu osôb presídlených každý mesiac, takže trvalé tempo presídľovania je naďalej potrebné zvýšiť zo súčasnej úrovne, aby sa demonštrovalo, že alternatívna legálna cesta z Turecka do EÚ zostáva pre sýrskych utečencov otvorená. Toto stabilné tempo presídľovania treba zachovať, aby sa splnil záväzok presídlenia 25 000 osôb v roku 2017, tak ako bolo uvedené v predchádzajúcej správe. Členské štáty úspešne pokračujú v príprave na ďalšie operácie presídľovania vrátane misií do Turecka realizovaných na účely vedenia pohovorov s uchádzačmi o presídlenie. V roku 2017 predložili turecké orgány Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov nové zoznamy kandidátov na presídlenie, na ktorých sa nachádza takmer 23 500 osôb. 13 členských štátov doteraz nepresídlilo z Turecka žiadne osoby . Malta však v júli zorganizovala výberovú misiu do Turecka, Cyprus by mal v najbližších týždňoch uskutočniť presídľovaciu operáciu, Chorvátsko zvýšilo svoj prísľub z 30 na 150 osôb a má v úmysle zorganizovať na začiatku októbra overovaciu misiu. Slovinsko sa obrátilo na UNHCR s požiadavkou na presídlenie 60 osôb na základe vyhlásenia EÚ a Turecka. Operačné kroky Dotazník, ktorý vypracovala delegácia EÚ v spolupráci s členskými štátmi a s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov a ktorý má sýrskym kandidátom na presídlenie poskytnúť komplexné informácie o prijímajúcich členských štátoch, by sa mal čoskoro začať používať počas pohovorov so sýrskymi kandidátmi, aby sa znížil počet osôb, ktoré presídlenie odmietnu. Hlavné výzvy a ďalšie kroky ·Zaistenie primeraného tempa presídľovania. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás neregulárnej migrácie Neexistujú dôkazy o tom, že by snahy kontrolovať toky na trase cez východnú časť Stredozemného mora spôsobili nejaké významné presmerovanie trás z Turecka. Napriek tomu, že Turecko pokračovalo vo vykonávaní operácií „Egejská nádej“ a „Safe Med“ , však od vydania šiestej správy medzi 9. júnom a 3. septembrom prišlo z Turecka do Talianska 23 člnov s celkovým počtom 1 363 migrantov a na Cyprus prišli dva člny s celkovým počtom 228 migrantov, z ktorých všetci boli Sýrčania. Počty odhalených nedovolených prekročení tureckej pozemnej hranice s Bulharskom a Gréckom počas posledných šiestich mesiacov sa zdajú vo všeobecnosti naďalej nízke: denne sa zaznamenalo v priemere asi 12 neoprávnených prekročení hraníc do Grécka a dve do Bulharska. V poslednom štvrťroku sa však počet prípadov odhalených pozdĺž hranice s Gréckom zvýšil, čím sa denný priemer za toto obdobie zvýšil na 18; situáciu je teda potrebné naďalej pozorne monitorovať. Na hranici Bulharska a Turecka je v súčasnosti nasadených 87 a na hranici Grécka a Turecka 20 príslušníkov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. 5.Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov

Pokračujú rokovania o štandardných operačných postupoch pre dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov so zúčastnenými štátmi a Tureckom, pričom cieľom je schváliť ich čo najskôr. Rýchla dohoda o štandardných operačných postupoch a rozhodnutie o ich aktivácii by posilnili vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom by sa poskytla bezpečná a legálna alternatíva k neregulárnej migrácii do EÚ. 6.Liberalizácia vízového režimu Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, stále zostáva sedem kritérií zdôraznených v predchádzajúcich správach, ktoré je potrebné splniť: ·vydávanie biometrických cestovných dokladov plne zodpovedajúcich normám EÚ, ·prijatie opatrenia na zabránenie korupcii, s ktorým sa v pláne počíta, ·uzavretie dohody o operačnej spolupráci s Europolom, ·revidovanie právnych predpisov a postupov týkajúcich sa terorizmu v súlade s európskymi normami, ·zosúladenie právnych predpisov na ochranu osobných údajov s normami EÚ, ·ponúknutie účinnej justičnej spolupráce v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, ·vykonávanie všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom vrátane ustanovení o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktoré nadobudnú účinnosť 1. októbra 2017. Komisia naďalej podnecuje Turecko k tomu, aby čo najrýchlejšie splnilo všetky zostávajúce kritériá plánu liberalizácie vízového režimu. Komisia a Turecko vedú dialóg v snahe nájsť riešenia, a to aj v otázke legislatívnych a procesných zmien potrebných v súvislosti so všetkými doteraz nesplnenými kritériami. 7.Nástroj pre utečencov v Turecku Od vydania šiestej správy Komisia zintenzívnila svoje úsilie riešiť najnaliehavejšie potreby utečencov a hostiteľských komunít v Turecku. Z celkovej pridelenej sumy 2,9 mld. EUR sa podpísali zmluvy na 48 projektov v hodnote 1,664 mld. EUR (nárast oproti sume 1,572 mld. EUR v čase vydania predchádzajúcej správy). Celková vyplatená suma dosiahla výšku 838 mil. EUR (nárast oproti sume 811 mil. EUR) na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc . Riadiaci výbor na svojom poslednom zasadnutí 28. júna 2017 potvrdil, že financovanie koordinované prostredníctvom nástroja má v praxi naďalej významný priamy vplyv. Riadiacemu výboru boli prezentované prvé zistenia z monitorovania, ktoré sú súčasťou rámca výsledkov nástroja . Komisia úzko spolupracuje s tureckými orgánmi a inými partnermi s cieľom zaistiť, že do konca roka 2017 budú uzavreté zmluvy v hodnote pridelenej sumy takmer 1,4 mld. EUR a že vynakladanie prostriedkov bude aj naďalej prebiehať v rýchlom tempe. Pri vykonávaní nástroja sa osobitná pozornosť venuje otázke celkového dodržiavania ľudských práv v prípade utečencov, pričom z nástroja sa podporujú hlavne ženy, deti a osoby so zdravotným postihnutím.

Komisia naďalej investovala do zviditeľňovania všetkých úrovní podpory poskytovanej z nástroja utečencom a hostiteľským komunitám na účely zvyšovania informovanosti a akceptovania. Dôležitý bude príspevok Turecka k realizácii tohto úsilia, a to aj prostredníctvom spoločných iniciatív. Humanitárna pomoc Plnenie humanitárnej stratégie v rámci nástroja pokračuje dobrým tempom . Boli uzavreté zmluvy v hodnote 593 mil. EUR v rámci 35 humanitárnych projektov s 19 partnermi, ktoré zabezpečujú základné potreby a poskytujú ochranu, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, potraviny a ubytovanie. Z týchto zmluvne viazaných 593 mil. EUR sa doteraz vyplatilo 463 mil. EUR. Počet zraniteľných utečencov, ktorým bola poskytnutá podpora prostredníctvom núdzovej záchrannej sociálnej siete, sa rýchlo zvýšil na 860 000 . Komisia zamýšľa do konca roka 2017 podporiť prostredníctvom núdzovej záchrannej sociálnej siete 1,3 milióna utečencov. Prevažne registračné problémy, ktoré majú utečenci, pokiaľ ide o prístup k núdzovej záchrannej sociálnej sieti, pretrvávajú, no EÚ a Turecko spolu hľadajú riešenia, aby sa zaistilo, že sa o podporu budú môcť uchádzať všetci zraniteľní utečenci. V rámci projektu podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávanie bola rodinám utečencov v júli vyplatená druhá dvojmesačná platba. Prostriedky boli v súčasnosti vyplatené viac ako 72 000 príjemcom a Komisia očakáva, že sa v prvom roku trvania programu poskytovania vzdelávania v núdzových situáciách, ktorý je zatiaľ jej najväčším takýmto programom, priamo dostanú k 230 000 detí. V spolupráci s OSN a inými partnermi sa realizujú ďalšie humanitárne projekty v oblastiach, ako sú primárna zdravotná starostlivosť vrátane fyzickej rehabilitácie a starostlivosti o duševné zdravie, neformálne vzdelávanie a ochrana. Ochranné činnosti sú zamerané najmä na podporu utečencov pri registrácii a na poskytovanie informácií o službách určených pre nich a poskytovaných tureckou vládou a mimovládnymi organizáciami. Komisia spolupracuje s partnermi na finalizácii zmlúv v rámci plánu vykonávania humanitárnej pomoci pre Turecko na rok 2017, pričom prebieha koordinácia s tureckými ministerstvami. Plnenie v prípade sumy 714 mil. EUR v rámci humanitárnej zložky nástroja je zamerané na pokračovanie poskytovania pomoci niektorým z najzraniteľnejších utečencov v Turecku a zabezpečenie toho, aby mohli využívať služby štátu, pričom primárnym prostriedkom tohto plnenia zostáva predovšetkým núdzová záchranná sociálna sieť. Očakáva sa, že prvé zmluvy budú uzavreté onedlho – v septembri 2017. Nehumanitárna pomoc V rámci nehumanitárnej zložky nástroja boli doteraz uzavreté zmluvy v hodnote 1,071 mld. EUR a vykonávajúcim partnerom boli vyplatené prostriedky vo výške 375 mil. EUR.

Dňa 15. júna 2017 bola so Svetovou bankou podpísaná zmluva na projekt v hodnote 50 mil. EUR na zlepšenie prístupu ku krátkodobému a dlhodobému zamestnaniu pre utečencov a hostiteľské komunity vrátane programov práce za hotovosť, odbornej prípravy a jazykového vzdelávania pre 15 000 osôb v desiatich provinciách. Dňa 1. septembra 2017 bola s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) podpísaná zmluva na rozšírenie projektu v hodnote 45 mil. EUR na účely výstavby viac ako 40 prefabrikovaných škôl, ktoré sa majú otvoriť v nasledujúcom školskom roku, pričom postavené budú aj trvalé školy, pre ktoré už boli uzavreté zmluvy. Výkonná rada Regionálneho trustového fondu EÚ 13. júna 2017 schválila štyri akčné dokumenty [t. j. návrhy na financovanie v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ zriadeného v reakcii na krízu v Sýrii (Regionálny trustový fond EÚ)] v hodnote 131,5 mil. EUR. Cieľom troch návrhov je zlepšiť prístup sýrskych utečencov k zdravotnej starostlivosti, ako aj posilniť odolnosť sýrskych utečencov a hostiteľských komunít a zručnosti utečencov, ktorí nepochádzajú zo Sýrie, potrebné pre život. Štvrtý návrh je špecificky zameraný na posilnenie postavenia žien a dievčat a svedčí o význame, ktorý sa v rámci nástroja pripisuje rodovej rovnosti a otázke ľudských práv vo všeobecnosti. Dňa 20. júla 2017 boli upravené dve osobitné opatrenia, aby lepšie vyhovovali potrebám utečencov v Turecku. Osobitné opatrenie z júla 2016 v hodnote 1,415 mld. EUR bolo modifikované zvýšením o sumu 10 mil. EUR a jeho ciele boli upravené, aby sa uľahčilo uzatváranie zmlúv na zostávajúce projekty s medzinárodnými finančnými inštitúciami. Úprava umožňuje financovanie novej štruktúry nemocnice v Hatay, ktoré zabezpečí Agence française de développement, ako aj financovanie vyššie uvedených prefabrikovaných školských budov. Ďalšou úpravou, ktorá sa vykonala v prípade osobitného opatrenia v hodnote 60 mil. EUR z apríla 2016 realizovaného v spolupráci s tureckým generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie, sa rozšírila pôsobnosť podpory poskytovanej tureckým orgánom na posilnenie ich kapacít riadenia a prijímania migrantov vrátených do Turecka z členských štátov EÚ. Od vydania poslednej správy prijala EÚ viacero opatrení, aby pomohla zvládnuť tlak na miestne infraštruktúry a služby. Napríklad prvé zdravotné stredisko pre migrantov v meste Kilis už dosiahlo od svojho oficiálneho otvorenia v máji ohromné výsledky: zdravotnej prehliadke sa tu podrobilo okolo 15 000 sýrskych pacientov vrátane viac ako 600 tehotných žien . Nové zdravotné stredisko pre migrantov by malo byť otvorené v Ankare v septembri 2017. V súčasnosti sa pripravujú ďalšie projekty so zameraním na provincie najviac zasiahnuté krízou, ktoré sa budú týkať oblasti zdravia a komunálnej infraštruktúry, najmä zásobovania vodou a sanitácie. Hlavné výzvy a ďalšie kroky ·Rýchle uzatvorenie zmlúv v prípade všetkých zostávajúcich akcií realizovaných v rámci osobitných opatrení a v rámci plánu vykonávania humanitárnej pomoci na rok 2017 a zabezpečenie ich účinného vykonania v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. 8.Modernizácia colnej únie Dňa 25. júla 2017 na stretnutí v rámci politického dialógu na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom sa obidve strany zhodli na tom, že kľúčovou prioritou vzťahov medzi EÚ a Tureckom zostáva modernizácia colnej únie. Komisia preto vyzýva Radu, aby dokončila prácu na návrhu Komisie o otvorení rokovaní s Tureckom o rozšírenom bilaterálnom obchodnom rámci . Tým sa umožní začať rokovania o dôležitej dohode, ktorá by v prípade jej uplatnenia na všetky členské štáty uvoľnila zatiaľ nevyužitý potenciál v rámci obchodných a hospodárskych vzťahov medzi EÚ a Tureckom. 9.Prístupový proces Doteraz bolo v rámci prístupových rokovaní otvorených 16 kapitol, pričom predbežne sa uzatvorila jedna z nich. V sledovanom období sa neuskutočnilo žiadne stretnutie. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných slobôd vrátane slobody prejavu.

10.Humanitárna situácia v Sýrii Humanitárna situácia v Sýrii naďalej vyvoláva veľké znepokojenie, pričom vnútorne bolo vysídlených 6,3 milióna ľudí, mnohí z nich viackrát, a 13,5 milióna ľudí potrebuje naliehavú pomoc. Organizácia Spojených národov v roku 2017 vyzvala na poskytnutie pomoci v Sýrii vo výške 3,3 mld. EUR, z ktorých sa do dnešného dňa poskytlo 35 %. Podľa správ sa od zriadenia zón deeskalácie v Sýrii situácia, pokiaľ ide o páchanie násilností, v niektorých oblastiach zlepšila, no humanitárna situácia a otázka ochrany zostávajú pre civilné obyvateľstvo v mnohých častiach krajiny naďalej veľmi zložitými. Na severozápade Sýrie prebiehali v júli vojenské operácie a boje medzi rôznymi ozbrojenými skupinami, ktoré mali za následok úmrtia civilistov, niektoré humanitárne činnosti museli byť dočasne pozastavené a došlo k dočasnému uzavretiu dôležitého hraničného priechodu s Tureckom. Z Rakky je hlásené pokračovanie rozsiahleho vysídľovania ľudí , značné potreby, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, a nedostatočný prístup k bezpečnej vode, bezpečným potravinám či iným artiklom nepotravinovej povahy. Humanitárna situácia v oblastiach ovládaných neštátnymi ozbrojenými skupinami je naďalej veľmi znepokojujúca, vzhľadom na vysoké potreby. Zdá sa, že situácia sa zhoršuje aj v juhovýchodnej Sýrii, kde sa zvyšuje počet osôb vysídlených v rámci krajiny. Prístup k asi 4,5 milióna ľudí v ťažko dostupných oblastiach vrátane 540 000 ľudí v obliehaných miestach zostáva kľúčovým problémom, hoci humanitárne konvoje Organizácie Spojených národov boli v júli schopné dostať sa do niektorých ťažko dostupných oblastí a do obliehaného mesta Nashabiyeh. V roku 2017 sa pomoc Organizácie Spojených národov dostala len k 13 % ľudí v núdzi v ťažko dostupných oblastiach a 39 % ľudí v núdzi v obkľúčených oblastiach. Humanitárni aktéri hlásili viacero prekážok v poskytovaní humanitárnej pomoci. Význam cezhraničnej pomoci stále rastie. Väčšina cezhraničných dodávok prichádza z Turecka a Jordánska, pričom obe krajiny naďalej uľahčujú prístup po všetkých možných trasách. EÚ podporuje cezhraničné operácie z Turecka, ktoré majú za cieľ dostať sa k ľuďom v severnej Sýrii a zachrániť ich životy, sú realizované prostredníctvom humanitárnych partnerských organizácii a majú obyvateľstvu nachádzajúcemu sa v najväčšej núdzi poskytnúť potraviny, vodu, prístrešie, zdravotnú starostlivosť a ochranu. Opätovná registrácia medzinárodných mimovládnych organizácií v Turecku a regulačné prostredie, v ktorom pôsobia, majú zrejme vplyv na ich schopnosť uskutočňovať operácie pomoci vo vnútri Sýrie. Vzhľadom na pretrvávajúce násilie a obrovské humanitárne potreby EÚ naďalej nalieha na všetky strany, aby dodržiavali záväzky vyplývajúce z medzinárodného humanitárneho práva a zabezpečili, aby ochrana civilného obyvateľstva bola tou najdôležitejšou prioritou, pričom sa to týka každého možného miesta vstupu, aj z Turecka a Jordánska. Platí to aj pre koncepciu zón deeskalácie v Sýrii. EÚ v tejto súvislosti víta všetky snahy za predpokladu dodržania medzinárodného humanitárneho práva. 11. Záver Vyhlásenie EÚ a Turecka aj naďalej prináša konkrétne výsledky v oblasti znižovania počtu nedovolených a nebezpečných prekročení hranice, úmrtí v Egejskom mori a, čo je rovnako dôležité, poskytovania praktickej podpory sýrskym utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku v rámci nástroja pre utečencov v Turecku a prostredníctvom bezpečného presídľovania Sýrčanov z Turecka do Európy. Faktory motivujúce k neregulárnej migrácii do Európy pretrvávajú, a preto je vyhlásenie EÚ a Turecka aj naďalej kľúčovým prostriedkom na zabezpečenie účinného riešenia migračnej situácie vo východnej časti Stredozemného mora v rámci spolupráce medzi EÚ a Tureckom. Na zaistenie úplného a nepretržitého vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka je potrebné neustále úsilie a politické odhodlanie na všetkých stranách.