SK Úradný vestník Európskej únie C 11/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Posilňovanie spoločenského postavenia a integrácia rómskych občanov v Európe“ (doplňujúce stanovisko)

2013/C 11/05

Spravodajca: Ákos TOPOLÁNSZKY

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Posilňovanie spoločenského postavenia a integrácia rómskych občanov v Európe“

(doplňujúce stanovisko).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. októbra 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 484. plenárnom zasadnutí 14. a 15. novembra 2012 (schôdza zo 14. novembra 2012) prijal 127 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV uznáva úsilie, ktoré v poslednom čase vyvinuli Európska komisia, Európsky parlament, Európska rada a ostatné orgány Únie, ako aj členské štáty, v záujme spoločenského začlenenia a integrácie Rómov. Okrem iného, ide o prijatie rámcovej stratégie Európskej komisie a národných stratégií integrácie Rómov (NRIS) zo strany členských štátov.

1.2 Zároveň upriamuje pozornosť na to, že „celkovo toto spoločné úsilie rozhodujúcim spôsobom neprispelo k náprave diskriminácie, ktorej je vystavených mnoho Rómov, ani k zlepšeniu kvality ich života či príležitostí …“.

1.3 EHSV vo svojom prieskumnom stanovisku (1) už v roku 2011 vyjadril obavy v súvislosti s prijatím národných stratégií integrácie Rómov zo strany občianskej spoločnosti a rómskych organizácií a predložil mnoho návrhov.

1.4 Výsledky štúdie, ktorú si výbor objednal a ktorá zahŕňa 27 členských štátov, sa zhodujú so zisteniami Európskeho centra pre ľudské práva Rómov (ERPC), ako aj ostatných organizácii občianskej spoločnosti a poukazujú na to, že okrem značnej neinformovanosti a nespokojnosti existuje medzi zástupcami rómskeho spoločenstva a občianskej spoločnosti aj rozsiahla frustrácia a nedôvera. Zdá sa, že národné stratégie integrácie Rómov nesplnili narastajúce očakávania alebo úprimnú nádej v radoch Rómov v súvislosti s tým, že stratégia môže skutočne prispieť k účinnejšej spoločenskej integrácii Rómov.

1.5 Nástroje a zdroje, ktoré sú k dispozícii na realizáciu strategických cieľov národných stratégií integrácie Rómov, zrejme nie sú postačujúce na to, aby vyvážili pretrvávajúci negatívny účinok diskriminácie a vylúčenia na život a vyhliadky príslušných osôb. EHSV preto upozorňuje na význam koordinácie odborných politík a prideľovania zdrojov v súlade s cieľmi.

1.6 Domnieva sa že, pri plánovaní a realizácii národných stratégií integrácie Rómov sa musí vždy vychádzať z právneho základu v záujme ochrany ľudských a základných práv.

1.7 Zdôrazňuje, že boj proti diskriminácii musí mať prioritu vo všetkých oblastiach spoločenského života.

1.8 Zdôrazňuje, že v súvislosti so spoločenskou situáciou Rómov je potrebné presadzovať všeobecný pozitívny prístup a vyzdvihuje, že rozhodujúcim faktorom pri vykonávaní integračných politík je to, že jednotlivci musia mať silu, nástroje a schopnosť, aby si mohli vytvárať svoj vlastný osud.

1.9 Podporuje vytvorenie vnútroštátnych rómskych kontaktných miest plánovaných Európskou komisiou, ktoré budú mať príslušné právomoci, a zdôrazňuje, že organizovaná občianska spoločnosť vrátane rómskych organizácii a záujmových združení sa musia v plnej miere zúčastňovať na celom procese vypracovania národných stratégii integrácie Rómov (plánovanie, realizácia, monitorovanie a vyhodnotenie).

1.10 Monitorovanie národných stratégii integrácie Rómov sa musí realizovať na rozsiahlom a vedecky podloženom základe, do ktorého musí byť zapojená aj občianska spoločnosť, ako aj nezávislí pozorovatelia, pričom je potrebné zabezpečiť systematické financovanie týchto postupov.

2. História

2.1 Európska komisia prijala v apríli 2011 dôležitý strategický dokument s názvom „Rámec EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (2)“. V oznámení sa prvýkrát v histórii EÚ a v úzkej nadväznosti na aspekty stratégie Európa 2020, ustanovenia Charty základných práv Európskej únie a zistenia uvedené v 10 základných zásadách pre začlenenie Rómov (3) vymedzujú najdôležitejšie strategické ciele. V dokumente sa uvádzajú štyri oblasti politík: prístup k vzdelaniu, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť a bývanie. Osobitný dôraz sa kladie na spoluprácu s organizáciami občianskej spoločnosti a rómskymi organizáciami. V oznámení sa uvádza, že sa plánuje zaviesť mechanizmus na intenzívne monitorovanie a hodnotenie. Zároveň sa v ňom stanovuje, aby členské štáty do konca roku 2012 pripravili, prijali a zaslali Európskej komisii svoje dokumenty o národných stratégiách.

2.2 Rada vo svojich záveroch (4) podporuje oznámenie Komisie (5) a „(víta) oznámenie Komisie (…) a povzbudzuje členské štáty, aby stanovili dosiahnuteľné ciele (…), aby zaviedli mechanizmus na monitorovanie a lepšie sprístupnili existujúce fondy EÚ pre projekty zamerané na začlenenie Rómov.“ Rada zároveň konštatuje, že: — je potrebné, aby členské štáty „vhodným spôsobom monitorovali a vyhodnocovali vplyv [vnútroštátnych] stratégií začleňovania Rómov alebo integrovaných súborov opatrení (…)“ (23. bod), — „podporovali lepšie zapojenie občianskej spoločnosti a všetkých ostatných zainteresovaných strán“ (41. bod).

3. EHSV predložil 16. júna 2011prieskumné stanovisko na tému „Posilňovanie spoločenského postavenia a integrácia rómskych občanov v Európe (6).“ Toto sú hlavné zistenia správy:

3.1 EHSV vyjadruje uznanie a podporuje intenzívne úsilie, ktoré v poslednom čase vyvíjajú Parlament, Európska komisia, Rada a ďalšie orgány Únie, ako aj členské štáty, zamerané na začlenenie a integráciu Rómov v Európe; 3.1.1 zároveň zdôrazňuje, že celkovo toto spoločné úsilie rozhodujúcim spôsobom neprispelo k náprave diskriminácie, ktorej je vystavených mnoho Rómov, ani k zlepšeniu kvality ich života či príležitostí, ba v niektorých ohľadoch sa ich situácia dokonca ešte zhoršila; 3.1.2 zdôrazňuje, že túto ťažkú situáciu bude možné zlepšiť len prostredníctvom ucelenej, koordinovanej a súdržnej celoeurópskej stratégie a ráznym, systematickým akčným programom, ktorý príslušným jednotlivcom a ich komunitám dá právomoc a oprávnenie, ktoré potrebujú na formovanie ich vlastných osudov (zvyšovanie spoločenského postavenia); 3.1.3 domnieva sa, že členským štátom by mohli byť navrhnuté nasledujúce zložky ako tri piliere, realistickej, uskutočniteľnej politiky integrácie Rómov (ktoré sa majú realizovať v koordinácii), ktorá konkrétne, ale nie výlučne, odráža povahu problémov a strategických priorít boja proti nim: a) politika integrácie, ktorá bude neutrálna z hľadiska rasy a etnického pôvodu a ktorá sa bude zaoberať koncentráciou sociálnych problémov a znižovaním extrémnej chudoby a deprivácie; b) politika, ktorá podporuje posilňovanie sociálneho postavenia tých, ktorí sa považujú za členov ktorejkoľvek rómskej komunity, a vyzdvihuje ich dosiahnuté sociálne začlenenie; c) všeobecné politiky a zverejňovanie v oblasti boja proti rasizmu.

3.2 Zdôrazňuje, že je nevyhnutné aktívne zapojiť zástupcov Rómov a členov rómskych komunít do plánovania a vykonávania na všetkých úrovniach (EÚ, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej).

3.3 EHSV by sa rád podieľal na vyhodnocovaní týchto politík na základe svojho mandátu od občianskej spoločnosti a na základe skutočných väzieb medzi ním a organizáciami občianskej spoločnosti v členských štátoch. Jeho zámerom je zapojiť sa do rokovaní medzi inštitúciami EÚ a organizovanou občianskou spoločnosťou a byť aktívnym partnerom európskej platformy pre začleňovanie Rómov a iných foriem štruktúrovaného dialógu.

4. Výskum a prieskumy

4.1 Toto stanovisko sa na základe uvedených skutočností snaží zhrnúť tie poznatky, názory a skúsenosti, ktoré v poslednom čase prezentovali relevantné dozorné orgány, príslušné útvary Európskej komisie, ako aj organizácie združujúce Rómov, organizácie občianskej spoločnosti, lobistické skupiny a hnutia zastupujúce záujmy Rómov v súvislosti s rámcovou stratégiou a národnými stratégiami integrácie Rómov. Vytvorený obraz nepochybne v zásadnej miere ovplyvní šance členských štátov, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov vymedzených v rámcovej stratégii. Tieto analýzy zahŕňajú

— rôzne dokumenty Európskej komisie o procese vypracovania národných stratégií a obsahu týchto stratégií;

— dokumenty o úlohe OSI (Open Society Institute) ako účastníka a pozorovateľa a o jeho aktivitách týkajúcich sa šírenia informácií najmä v nových členských krajinách (7),

— dotazník Koalície pre európsku rómsku politiku (ERPC),

— správy organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa aktívne zaoberajú rómskou otázkou, ako napr. Európska rómska informačná kancelária (ERIO) a Amalipe – Centrum pre medzietnický dialóg a toleranciu, o obsahoch stratégie a o procese vypracovania stratégií,

— a výsledky on-line prieskumu realizovaného v 27 členských štátoch, ktorý objednal EHSV.

4.2 Európska komisia vypracovala stručnú analýzu (8) stratégií, ktoré zaslali členské štáty. EHSV vo veľkej miere súhlasí (9) s jej mierne kritickými závermi, ako aj s tým, že v porovnaní s tým, čo sa uvádza v stratégiách, je potrebné oveľa intenzívnejšie zapájať miestne a regionálne orgány, podstatne užšie spolupracovať s občianskou spoločnosťou, poskytnúť finančné prostriedky, ktoré sú úmerné úlohám a stanoveným cieľom, monitorovať politiky a realizovať primerané hodnotenia a aktívne bojovať proti diskriminácii.

4.3 Prakticky v rovnakom čase ako analýza, ktorá bola vypracovaná z poverenia EHSV formou dotazníka, bol veľmi podobným spôsobom vypracovaný aj dotazník Koalície pre európsku rómsku politiku, ktorý obsahoval aj podobné otázky. Závery z obidvoch analýz boli zverejnené v spoločnej štúdii spolu s prehľadom národných stratégií integrácie Rómov (10).

4.3.1 ERPC dostal 90 použiteľných odpovedí (vrátane 78 odpovedí z členských štátov EÚ) od širokého okruhu rómskych organizácií a organizácií podporujúcich Rómov, pričom využil aj potenciál, ktorý mu ponúkala vlastná sieť. Napriek odlišnostiam v jednotlivých krajinách, respondenti vo všeobecnosti informovali o nízkej miere účasti na procese vypracovania stratégie a o obmedzenom účinku tejto účasti. Nízka miera aktivity a účinku súvisela podľa výskumu ERPC s tým, že proces vypracovania stratégií, ako aj zverejnenie výsledkov bolo vo väčšine členských krajín obmedzené a nedostatočne transparentné (11).

4.3.2 V záujme širšej a účinnejšej účasti občianskej spoločnosti ERPC odporúča, aby sa na všetkých úrovniach vytvorila kultúra pravidelného dialógu presahujúca rámec tradičnej povinnosti viesť konzultácie, vypracovali sa vhodné mechanizmy účasti, zabezpečila sa zvýšená transparentnosť opatrení prijímaných na celoštátnej úrovni a aby sa spätná väzba na úrovni rozhodovania stala pravidelnou. Vo svojich záveroch konštatuje, že „národné stratégie integrácie Rómov poukazujú na to, že existujú jasné a znepokojujúce rozdiely, pokiaľ ide o politickú vôľu bojovať proti diskriminácii a predsudkom voči Rómom a upraviť národné politiky tak, aby umožnili väčšiu účasť Rómov vo všetkých kolektívnych oblastiach spoločnosti.“

4.4 Výsledky prieskumu realizovaného pre EHSV formou on-line dotazníka (12)

4.4.1 Výskumní pracovníci zaslali on-line dotazník, ktorý zahŕňal otázky rozdelené do ucelených kategórií, takmer 2 000 organizáciám občianskej spoločnosti a aktivistom, ktorí sa aktívne zaoberajú rómskou otázkou (13). Ochota odpovedať bola, podobne ako v prípade výskumu ERPC, mimoriadne malá (14).

4.4.2 Spokojnosť s obsahom stratégií EÚ a národných stratégií, ktoré sa hodnotili podľa 14 rôznych analytických hľadísk (15) v rozpätí 5 bodov, hodnotili respondenti v priemere menej ako 2 bodmi (16). Pre väčšinu respondentov teda národné stratégie integrácie Rómov nie sú prejavom úspechu a nepredstavujú presvedčivú politickú vôľu. Tento mimoriadne negatívny názor je pravdepodobne aj vysvetlením malej ochoty odpovedať.

4.4.3 Výskum okrem veľkej neinformovanosti a nespokojnosti odráža aj rozsiahlu frustráciu a nedôveru medzi zástupcami rómskeho spoločenstva a organizáciami občianskej spoločnosti: národné stratégie integrácie Rómov celkovo nesplnili narastajúce očakávania alebo úprimnú nádej v radoch Rómov v súvislosti s tým, že stratégia môže skutočne prispieť k účinnejšej spoločenskej integrácii Rómov. Nízke hodnoty vyplývajúce z tohto prieskumu, ako aj nízka miera spokojnosti vo všeobecnosti odzrkadľujú to, že v protiklade s deklarovanými zámermi, zložky príslušných organizácií neboli v dostatočnej miere zapojené do strategického plánovania, nevznikli základné mechanizmy účasti a v radoch zástupcov príslušných skupín sa v dôsledku často storočných skúseností s diskrimináciou a segregáciou nepodarilo v rozhodujúcej miere vytvoriť ovzdušie dôvery.

4.4.4 Výsledky výskumu väčšinou potvrdzujú a podopierajú odporúčania uvedené v prieskumnom stanovisku EHSV týkajúcom sa účasti organizácií občianskej spoločnosti.

5. Všeobecné aspekty

5.1 Orgány a inštitúcie Európskej únie vyvíjali v posledných rokoch značné úsilie a priniesli obete v záujme posilnenia spoločenskej integrácie Rómov a znižovania ich vylúčenia a častej extrémnej chudoby a v záujme toho, aby sa Rómovia mohli zapájať do politického, hospodárskeho a sociálneho života ako plnohodnotní občania EÚ a členských štátov EÚ.

5.2 Všetky tieto snahy však doteraz priniesli len obmedzené výsledky. Z analýz národných stratégií integrácie Rómov zrejme súhlasne vyplýva, že v každom prípade ide o potrebný, ale zatiaľ absolútne nepostačujúci proces, v súvislosti s ktorým sú príslušné osoby neinformované, majú voči nemu značnú nedôveru a väčšinou sú nespokojné, pokiaľ ide o vymedzené ciele a o šance ich úspešne realizovať. Z toho dôvodu musíme prijatie strategických programov považovať za začiatok procesu začleňovania a nie za jeho výsledok.

5.3 Naše návrhy sa všeobecne zameriavajú najmä na to, aby sa na úrovni členských štátov (a v rámci nich aj na miestnej a regionálnej úrovni), ako aj na úrovni EÚ vytvorili inštitucionálne mechanizmy, ktoré budú vychádzať zo všeobecnej dohody, pokiaľ ide o zásady, a budú vypracované na základe silného politického konsenzu. V záujme integrácie Rómov sa tieto mechanizmy musia zohľadniť aj vo verejných politikách, pričom musia byť transparentné, založené na dôkazoch, musia umožniť predvídateľným a racionálnym spôsobom dosiahnuť želané účinky a musia byť schopné zabezpečiť širokú účasť spoločnosti, predovšetkým však účasť Rómov, a spoločenských činiteľov, ktoré ich budú podporovať.

5.4 Je potrebné vziať do úvahy, že aj keď väčšina stratégií vymedzuje správne ciele, prostriedky a zdroje určené na realizáciu týchto cieľov zrejme nie sú postačujúce na to, aby vyvážili pretrvávajúci negatívny účinok diskriminácie a vylúčenia na život a vyhliadky príslušných osôb. Platí to najmä v čase hospodárskej a spoločenskej krízy, ktorá logicky najviac postihuje najzraniteľnejšie skupiny obyvateľov, čo potvrdzujú aj výskumy. Miera vylúčenia tejto skupiny obyvateľov je taká vysoká, že u nich neexistuje žiadna kvalita života ani spoločenské vyhliadky.

5.5 Politické odporúčania

5.5.1 V súvislosti s rómskou otázkou existuje veľké riziko, že súčasná pozitívna politická klíma v EÚ zostane nevyužitá a výsledkom bude opätovný neúspech s ďalekosiahlymi dôsledkami. EHSV preto považuje za veľmi dôležité, aby verejné politiky boli priebežne monitorované a revidované z hľadiska národných stratégií integrácie Rómov v záujme toho, aby ich prípadné negatívne, ba dokonca škodlivé účinky neprevládali nad výhodami stratégií. Je potrebné zaviesť účinné mechanizmy na koordináciu a korekciu politík.

5.5.2 Z analýzy národných stratégií integrácie Rómov vyplýva, že na jednej strane existujú znepokojujúce odchýlky medzi diskrimináciou Rómov a prejavom politickej vôle skoncovať s ich diskrimináciou a sociálnym vylúčením a medzi účinnosťou poskytnutých nástrojov, zdrojov a mechanizmov na strane druhej. EHSV naliehavo žiada, aby sa prijali oveľa účinnejšie opatrenia zabraňujúce zneužitiu tejto témy na politické účely.

5.6 Verejná politika v oblasti boja proti diskriminácii a verejnosť

5.6.1 EHSV považuje za veľmi dôležité, aby národné stratégie integrácie Rómov vychádzali výslovne z právneho aspektu, ktorý zabezpečí, aby občania členských štátov mohli v plnej miere uplatniť základné práva, ktoré im zaručujú právne predpisy EÚ, ako aj medzinárodné dohovory v oblasti ľudských práv.

5.6.2 Boj proti diskriminácii musí mať prioritu vo všetkých oblastiach spoločenského života. EHSV navrhuje, aby sa politiky členských štátov v oblasti boja proti diskriminácii vo väčšej miere zameriavali na odhaľovanie prípadov diskriminácie, ako aj na ich postihovanie v súlade s európskymi právnymi tradíciami.

5.6.3 Je potrebné chrániť ľudské práva rómskych migrantov a zabezpečiť, aby sa tieto práva v plnej miere uplatňovali. Preto sem treba zahrnúť aj právo na vzdelávanie a primeranú zdravotnú starostlivosť. Namiesto politiky návratu by podľa možnosti bolo vhodné realizovať vyváženejšiu politiku integrácie Rómov z členských krajín EÚ (občania EÚ).

5.6.4 Je potrebné vyvinúť osobitné úsilie v záujme toho, aby sa integrácia Rómov v médiách, v školstve a v ostatných oblastiach verejného života stala bežnou praxou. Treba začať realizovať programy zamerané na spoznávanie histórie a kultúry Rómov, pričom sa musí citlivo poukazovať na problémy, s ktorými sú Rómovia konfrontovaní v situáciách, keď sú diskriminovaní a vylúčení. Je dôležité, aby sa aj samotní Rómovia zúčastňovali na procese zvyšovania informovanosti spoločnosti.

5.6.5 Za každých okolností je potrebné dôsledne odhaľovať prípady rasizmu a xenofóbie, pričom v prípade potreby sa musia uplatniť právne sankcie. V tejto súvislosti nesú osobitnú zodpovednosť spoločenskí mienkotvorcovia, a hlavne politická a mediálna elita.

5.6.6 Je potrebné zabrániť tomu, aby boli Rómovia kriminalizovaní ako etnická skupina, ako aj tomu, aby sa negatívne spoločenské javy (trestná činnosť, správanie, ktoré nie je v súlade so všeobecnými normami spoločnosti atď.) prezentovali v spojitosti s etnickou skupinou Rómov, pričom treba zabezpečiť, aby takéto prejavy prestali. Je potrebné usilovať o to, aby sa toto očakávanie uplatňovalo najmä v oblasti súdnictva a médií.

5.6.7 EHSV zdôrazňuje, že v súvislosti so spoločenskou situáciou Rómov je potrebné presadzovať všeobecný pozitívny prístup. Navrhuje, aby inštitúcie EÚ a ich siete neprezentovali Rómov a rómsku komunitu výlučne v spojitosti so spoločenskými problémami a ako „nositeľov“ týchto problémov, ale aby smerom k európskej verejnosti poskytli publicitu úspešným rómskym jednotlivcom a spoločenstvám slúžiacim ako vzor pre vzostup a spoločenskú integráciu Rómov.

5.6.8 Rozhodujúcim faktorom pri vykonávaní integračných politík je to, že jednotlivci musia mať silu, nástroje a schopnosť, aby si mohli vytvárať svoj vlastný osud. Politika musí preto ako celok spolu s jej jednotlivými oblasťami činnosti pomôcť tým, ktorí to potrebujú na to, aby mohli rozvíjať schopnosť rozhodovať o svojich vlastných osudoch v rámci právneho štátu a aby väčšinová spoločnosť bola schopná to prijať vďaka spoločným záujmom.

5.7 Účasť

5.7.1 EHSV zdôrazňuje, že v procese realizácie národných stratégií integrácie Rómov občianska spoločnosť nemá byť len pasívnym pozorovateľom, ale sa musí aktívne zúčastňovať na ich realizácii.

5.7.2 Podporuje vytvorenie siete vnútroštátnych rómskych kontaktných miest plánovaných Európskou komisiou, ale zdôrazňuje, že tieto kontaktné miesta budú mať zmysel len vtedy, ak budú mať k dispozícii primerané právomoci, zdroje a finančné prostriedky. Tieto kontaktné miesta musia fungovať na základe úzkej inštitucionalizovanej spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti.

5.7.3 Európsku platformu pre začleňovanie Rómov treba zahrnúť do hodnotenia strategických programov. V súvislosti s tým je potrebné posilniť jej činnosť.

5.7.4 Organizovaná občianska spoločnosť vrátane rómskych organizácii a záujmových združení sa musia v plnej miere zúčastňovať na celom procese vypracovania národných stratégii integrácie Rómov (plánovanie, realizácia, monitorovanie a vyhodnotenie), a to nielen na celoštátnej, ale aj regionálnej a miestnej úrovni. Tento prístup sa musí uplatňovať na všetkých úrovniach rozhodovania, pričom treba vytvoriť jeho proces fungovania, miesta koordinácie, jeho transparentnosť, prostriedky a zdroje.

5.7.5 EHSV zdôrazňuje, že je potrebná politika, ktorá podporuje posilňovanie sociálneho postavenia tých, ktorí sa považujú za členov ktorejkoľvek rómskej komunity, a vyzdvihuje ich dosiahnuté sociálne začlenenie. Na tento účel je potrebné vytvoriť aj nástroj na podporu takejto politiky.

5.8 Monitorovanie a hodnotenie

5.8.1 Vzhľadom na to, že monitorovanie a hodnotenie väčšinou nie je súčasťou, alebo je len nedostatočne vypracovanou zložkou národných stratégií integrácie Rómov, výbor navrhuje, aby každá členská krajina doplnila svoje programy v tejto súvislosti, určila zodpovedné organizačné jednotky a inštitucionálne postupy, ukazovatele stanovené na tieto účely, spôsoby hodnotenia, zdroje informácií atď.

5.8.2 Národné stratégie integrácie Rómov sa musia revidovať a nepretržite monitorovať aj preto, aby sme sa uistili, či v piatich hlavných oblastiach zasahovania tejto rámcovej stratégie formulujú komplexné a koherentné politiky, či dopĺňajú existujúce nedostatočné rámce a či v tejto súvislosti zaručujú vhodné akčné programy, ako aj nástroje financovania, ktoré sa s nimi spájajú.

5.8.3 Členské štáty musia zabezpečiť, aby národné stratégie integrácie Rómov boli v súlade s celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi rozvojovými politikami a aby bolo možné zabrániť neplánovaným negatívnym účinkom týchto politík na stanovené ciele národných stratégií integrácie Rómov resp. aby bolo možné tieto účinky vyvážiť.

5.8.4 Odporúča, aby v každom členskom štáte Európska komisia vytvorila sieť nezávislých odborníkov, aby sa mohlo pristúpiť k motivovanému hodnoteniu národných stratégií integrácie Rómov a aby členské štáty zabezpečili zdroje aj v operačných programoch, ktoré budú určené na monitorovanie na úrovni Spoločenstva a na (nezávislé) hodnotenie realizované organizáciami občianskej spoločnosti. V každom prípade je potrebné, aby do financovania programov bol zahrnutý prvok „monitorovania a hodnotenia“.

5.8.5 Odporúča, aby, okrem koordinácie Eurostatu, experti národných štatistických úradov vypracovali aj ukazovatele potrebné pre monitorovanie stratégií, ktoré budú založené na dôkazových prvkoch, a jednotnú štatistickú metódu na vymedzenie ukazovateľov.

5.9 Zabezpečenie zdrojov

5.9.1 EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vyčleniť zdroje, ktoré budú úmerné vymedzeným cieľom prijatým v politických dokumentoch a ktoré predstavujú osobitné položky.

5.9.2 Kríza najviac postihuje najzraniteľnejšie skupiny. V záujme toho, aby sa mohli realizovať ciele stratégie Európa 2020, môžu sa vykonať úpravy v politike týkajúcej sa zdrojov, ako aj z hľadiska prispôsobenia priorít k danej situácii. O vykonaní takýchto úprav je však potrebné rozhodnúť transparentne a v rámci rozhodovacieho procesu, ktorý zabezpečí konsenzus medzi zástupcami zainteresovaných strán.

V Bruseli 14. novembra 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV zo 16.6.2011 na tému „Posilňovanie spoločenského postavenia a integrácia Rómov“ (Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 16 – 21).

(2) Rámec EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (COM(2011) 173 final).

(3) 10 Základných zásad pre začlenenie Rómov bolo predstavených na prvej schôdzi platformy, ktorá sa uskutočnila 14. apríla 2009. Uvádzame tu predovšetkým aspekty týkajúce sa „výslovného, ale nie výhradného zamerania“, „medzikultúrneho prístupu“ a „zamerania na väčšinovú spoločnosť.“

(4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122100.pdf.

(5) Závery Rady o rámci EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov do roku 2020.

(6) Stanovisko EHSV zo 16.6.2011 na tému „Posilňovanie spoločenského postavenia a integrácia Rómov“ (Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 16 – 21).

(7) Revízia rámca EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov, OSI, 2012 http://www.soros.org/sites/default/files/roma-integration-strategies-20120221.pdf.

(8) Národné stratégie integrácie Rómov: prvý krok pri implementácii rámca EÚ (COM(2012) 226) a pracovný dokument útvarov Komisie SWD (2012), 133 z 21. mája 2012.

(9) „členské štáty vyvíjajú úsilie s cieľom vypracovať komplexný prístup k integrácii rómskeho obyvateľstva. Na vnútroštátnej úrovni však treba urobiť oveľa viac. Socio-ekonomická integrácia Rómov je v prvom rade a predovšetkým zodpovednosťou členských štátov a tieto budú musieť zintenzívniť svoje úsilie, aby boli schopné plniť svoje povinnosti, a to v podobe konkrétnejších opatrení, presne určených cieľových hodnôt pre merateľné výsledky, jednoznačne vyčlenených finančných prostriedkov na vnútroštátnej úrovni a dobre fungujúceho vnútroštátneho systému monitorovania a hodnotenia.“

(10) Analysis of National Roma Integration Strategies (Analýza národných stratégií integrácie Rómov), ERPC, marec 2012.

(11) „väčšina respondentov v členských štátoch uviedla, že proces vypracovania národných stratégií integrácie Rómov nebol dostatočne transparentný. Pokiaľ ide o realizáciu národných stratégií integrácie Rómov, vo väčšine prípadov je účasť zainteresovaných strán nejasná, najmä čo sa týka zapojenia Rómov.“

(12) A study on the participation and activities of Roma and/or non-governmental organisations in the development and approval of national Roma integration strategies (Štúdia o účasti a aktivitách Rómov a/alebo mimovládnych organizácii v oblasti rozvoja a prijatie národných stratégií integrácie Rómov), Kontra, s.r.o., Budapešť 2012, rukopis.

(13) Žiadosti boli zaslané na približne 800 adries prostredníctvom „efektu snehovej gule“ a výskumní pracovníci trikrát požiadali organizácie, aby zaslali svoje odpovede.

(14) V oboch prípadoch bolo zaslaných späť 78 dotazníkov. Odpovede prišli zo všetkých členských krajín, ale rozdiely medzi jednotlivými krajinami boli relatívne veľké, pokiaľ ide o celkový počet odpovedí. Viac odpovedí prišlo väčšinou z krajín, v ktorých žije značný počet rómskych obyvateľov.

(15) Analytické hľadiská hodnotili spokojnosť s obsahmi hlavných oblastí stratégií, ako aj spokojnosť s transparentnosťou procesu plánovania stratégie a s jednotlivými možnosťami účasti.

(16) Podľa otázok sa táto hodnota pohybuje v priemere medzi 1,6 až 2,7.