P6_TA(2007)0468
Tradi čné zdroje energie a energetické technológie
Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. októbra 2007 o tradi čných zdrojoch energie
a energetických technológiách (2007/2091(INI))
Európsky parlament ,
— so zrete ľom na oznámenie Komisie s názvom Energetická politika pre Európu (KOM(2007)0001),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie s názvom Trvalo udr žateľná výroba energie z fosílnych palív:
s cie ľom dosiahnu ťpo roku 2020 takmer nulové emisie z uhlia (KOM(2006)0843),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie s názvom Jadrový objas ňujúci program predlo žený pod ľačlánku 40
Zmluvy o Euratome na vyjadrenie stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
(KOM(2006)0844),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie s názvom Smerom k Európskemu strategickému plánu pre energe-
tické technológie (KOM(2006)0847),
— so zrete ľom na svoje uznesenie z 10. mája 2007 o hodnotení Euratomu –50 rokov európskej energe-
tickej politiky (1),
— so zrete ľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2006 o Zelenej knihe o európskej stratégii pre trvalo
udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpe čnú energetiku (2),
— so zrete ľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o Zelenej knihe o energetickej ú činnosti alebo Menej
znamená viac (3),
— so zrete ľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o bezpe čnosti dodávky energie v Európskej únii (4),
— so zrete ľom na závery Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku z 23. novembra 2006
oa k čnom pláne pre energetickú ú činnos ť,
— so zrete ľom na závery predsedníctva Európskej rady z 8. a 9. marca 2007 týkajúce sa schválenia
akčného plánu (2007 –2009) Európskej rady: Energetická politika pre Európu,
— so zrete ľom na návrh uznesenia o čistej technológii pre uhlie od Salvadora Garrigu Polleda, pod ľa
článku 113 rokovacieho poriadku (B6-0143/2007),
— so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
— so zrete ľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozvoj,
Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpe čnosťpotra-
vín a Výboru pre regionálny rozvoj (A6-0348/2007),
(1) Prijaté texty, P6_TA(2007)0181.
(2) Prijaté texty, P6_TA(2006)0603.
(3) Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 273.
(4) Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 112.C 263 E/424 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
A. ke ďže na základe vysokej miery závislosti EÚ od dovozu energie sa do stredobodu pozornosti energe-
tickej politiky čoraz vä čšmi dostávajú otázky bezpe čnosti dodávok, obnovite ľných energetických zdro-
jov, úspor energie, energetickej ú činnosti a energetickej diverzifikácie,
B. ke ďže tradi čné zdroje energie, konkrétne uhlie, ropa, plyn a jadrová energia budú aj na ďalej zohráva ť
významnú úlohu pokia ľide o dodávky energie,
C. ke ďže pokia ľsa neprijmú preventívne opatrenia, závislos ťEÚ na dovoze fosílnych palív sa do roku
2030 zvý ši na 65 % celkovej spotreby a ke ďže dodávky plynu a ropy sprevádza neistota vyplývajúca
z geopolitických rizík a rastúcej konkurencie na strane dopytu,
D. ke ďže konverzia sektoru uhlia má významný hospodársky a sociálny dosah v regiónoch
s obmedzenými mo žnosťami pokia ľide o diverzifikáciu hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných
miest,
E. ke ďže autá s elektrickými pohonnými jednotkami ponúkajú potenciál na výrazné zlep šenie ú činnosti,
keďže sa nabíjajú elektrickou energiou zo zdroja s nízkym obsahom uhlíka,
F. ke ďže závislos ťod ropy by sa mohla zní žiťaj v dôsledku prijatia opatrení na rie šenie významných
emisií skleníkových plynov z áut,
G. ke ďže hrubá výroba elektrickej energie EÚ v sú časnosti pozostáva z 31 % jadrovej energie, 29 % energie
vyrábanej z uhlia, 19 % energie vyrábanej zo zemného plynu, 14 % energie z obnovite ľných zdrojov
a 5 % energie vyrobenej z ropy,
H. ke ďže pokra čovanie vo vyu žívaní fosílnych palív vy žaduje ďalšie úsilie v rámci boja proti klimatickým
zmenám,
I. ke ďže EÚ stanovila ambiciózne ciele na obmedzenie skleníkových plynov ako k ľúčovú sú časťsvojej
politiky v rámci boja proti klimatickým zmenám,
J. ke ďže tradi čné zdroje energie sa mô žu vyu žívaťna výrobu palív,
K. ke ďže v spojení s re štrukturalizáciou ťažby antracitu v EÚ a tie žzhľadiska bezpe čnosti dodávok má
zmysel zachova ťsúčasnú úrove ňprístupu k existujúcim významným domácim rezervám,
L. ke ďže právne predpisy Spolo čenstva, ako smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27.
septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnovite ľných zdrojov energie na vnútor-
nom trhu s elektrickou energiou (1) sú nástrojom podpory technologického rozvoja a investícií súkrom-
ného sektora v oblasti výskumu a vývoja,
Prehľad
1. víta oznámenie Komisie o trvalo udr žateľnej výrobe energie z fosílnych palív, oznámenie Komisie
o európskom strategickom pláne pre energetické technológie a vy ššie uvedené oznámenie Komisie
o objas ňujúcom jadrovom programe;
2. zdôraz ňuje, že zlep šením energetickej ú činnosti sa významne prispieva k trvalej udr žateľnosti
a bezpe čnosti zásobovania a zárove ňsa zvä čšujú mo žnosti vývozu pre výrobcov z EÚ;
3. pova žuje za dôle žité diverzifikova ťzdroje energie, vzh ľadom na ich zvy šujúci sa nedostatok; pouka-
zuje tie žna význam bezpe čnosti dodávok jadrového štiepenia a mo žný budúci význam jadrovej fúzie pre
niektoré krajiny; upriamuje pozornos ťna význam regionálneho vyu žívania zdrojov pre bezpe čnosťdodávok
energie;
(1) Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33.16.10.2008 SK C 263 E/425 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
4. domnieva sa, žeďalšie zvý šenie ú činnosti technológie elektrární na fosílne palivá, ako aj ďalšie zlep še-
nie bezpe čnostných noriem pre jadrové elektrárne, rýchly rozvoj technológie jadrovej fúzie a príslu šné zvý-
šenie prostriedkov na výskum sú ve ľmi dôle žité;
5. žiada členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby diverzifikovali a decentralizovali výrobu energie
za pou žitia najvhodnej ších zdrojov vo v šetkých regiónoch EÚ zoh ľadňujúc špecifické regionálne charakteri-
stiky;
6. poznamenáva, že zvý šený prístup k udr žateľnej energii je k ľúčom k schopnosti rozvojových krajín
dosiahnu ťrozvojové ciele milénia; pod ľa odhadov sú v sú časnosti 2 miliardy ľudí ovplyvnené energetickými
obmedzeniami, ktoré im zu žujú príle žitosti na hospodársky rozvoj a dosiahnutie vy ššejživotnej úrovne;
7. zdôraz ňuje,že deformácie na vnútornom trhu s energiou budú na ďalej vidite ľné, kým sa v energetickej
politike neuplatní zásada „znečisťovate ľplatí“, ktorú ustanovuje článok 174 ods. 2 Zmluvy o ES; znovu
preto nalieha na členské štáty, aby v cenách energie internalizovali vonkaj šie náklady vrátane v šetkých envi-
ronmentálnych a následných nákladov;
8. upozor ňuje, že ceny energie musia zoh ľadňovaťskuto čné vonkaj šie náklady výroby energie vrátane
nákladov týkajúcich sa ochrany životného prostredia;
9. domnieva sa, že úspe šné zní ženie emisií skleníkových plynov v energetickom odvetví mo žno dosia-
hnuťlen na základe zvý šeného vyu žívania technológií s nízkym obsahom uhlíka, ako sú jadrové technoló-
gie,čisté uhlie a obnovite ľné zdroje;
Energetické technológie
10. trvá na tom, že trvalo udr žateľné dodávky energie pre EÚ bude mo žné zabezpe čiťiba na základe
výraznej pomoci výskumu a zmien správania spotrebite ľov;
11. víta Transatlantickú hospodársku radu EÚ a USA, ako sú časťTransatlantického hospodárskeho part-
nerstva EÚ a USA podpísaného vo Washingtone 30. apríla 2007, ktorá pomô že budova ťlepšie vzájomné
porozumenie v oblasti tém týkajúcich sa energetiky; zdôraz ňuje potrebu posilnenia väzieb v zále žitostiach
týkajúcich sa energetiky, ktoré budú musie ťzahŕňaťaj legislatívnu stránku;
12. upozor ňuje, že Európa zaujíma v celosvetovom meradle vedúce postavenie v oblasti výskumu
a vývoja inovatívnych energetických technológií, ale aj energetickej ú činnosti a obnovite ľných zdrojov ener-
gie a je najmä lídrom v oblasti technológií jadrovej fúzie;
13. nalieha na Komisiu, členské štáty, regióny a ďalšie zú častnené strany, aby efektívne vyu žívali mo ž-
nosti, ktoré im poskytuje kohézna politika, a aby investovali do nových energetických technológií, a to takdo obnovite ľných zdrojov energie, ako aj do technológií udr žateľných fosílnych palív ( „elektrárne s nízkymi
emisiami “);
14. nalieha na členské štáty a regionálne orgány, aby prijali opatrenia na zlep šenie energetickej bezpe č-
nosti prostredníctvom roz šírenej priamej spolupráce v energetickom sektore, a to najmä v pohrani čných
regiónoch;
15. odporú ča výrazne investova ťdo inovácií a aplikovaného výskumu a kapitálových investícií do sietí
inteligentnej energie a technológií inteligentnej prenosovej sústavy;
16. kon štatuje, žeštáty a regióny mimo EÚ v sú časnosti realizujú rozsiahle investície do výskumu
a vývoja, čo by mohlo ohrozi ťvedúce postavenie Európy v oblasti technológií v strednodobom horizonte,
aleže na druhej strane sa treba vyhnú ťnadmernej koncentrácii financovania len v jednej oblasti; vzh ľadom
na globálnu zodpovednos ťza boj proti klimatickým zmenám zdôraz ňuje, že by bolo ne žiaduce, aby roz-
vojové krajiny zaostávali vo vývoji technológií zachytávania a skladovania CO
2(CCS), a upozor ňuje na
prvoradý význam úzkej spolupráce s Čínou a Indiou v tejto oblasti;C 263 E/426 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
17. zdôraz ňuje,že náskok EÚ v oblasti technológie vyplývajúci z výskumného úsilia, ktoré vynakladá EÚ
ačlenské štáty, posil ňuje konkurencieschopnos ťeurópskeho priemyslu a pomáha vytvára ťnové pracovné
príle žitosti v EÚ;
18. vyzýva EÚ, členské štáty a podniky, v súlade so zásadou subsidiarity, aby zdvojnásobili svoje úsilie
v oblasti výskumu a vývoja v energetike, najmä v záujme posilnenia ú činnosti výroby a dodávok energie,
obmedzenia vplyvov na životné prostredie, zlep šenia bezpe čnosti existujúcich technológií, vývoja techník
uskladnenia obnovite ľných zdrojov energie a vývoja nových generácií jadrových reaktorov a nových techno-
lógií v oblasti energetiky vrátane jadrovej fúzie;
19. odporú ča, aby nadchádzajúci európsky strategický plán energetických technológií v súvislosti so
zdrojmi, ktoré sa vyskytujú v obmedzenom mno žstve a ktoré v nasledujúcich rokoch zostanú rozhodujúce
pre energetickú bezpe čnosťa nezávislos ťčlenských štátov, uprednostnil vývoj technológií, ktoré v porovnaní
so sú časnými technológiami optimálne vyu žívajú svoj potenciál na zní ženie celkových emisií skleníkových
plynov;
20. kon štatuje, že stanovením cie ľov na rok 2020, ktorými sú dosiahnutie minimálne 20 % podielu
obnovite ľnej energie v oblasti spotreby energie v EÚ a 20 % zvý šenie energetickej ú činnosti, sa Európa
dostáva na cestu smerujúcu k dosiahnutiu vy ššieho zastúpenia obnovite ľných zdrojov a vä čšieho vyu žívania
energeticky ú činných technológií v dlh šom období; pova žuje za nevyhnutné, aby európsky strategický plán
pre energetické technológie v plnom rozsahu zoh ľadnil tento dlhodobý posun smerom k vyu žívaniu tech-
nológií zalo žených na obnovite ľných zdrojoch a zvý šenej energetickej hospodárnosti vo v šetkých odvetviach
hospodárstva;
21. víta oznámenie Komisie, pod ľa ktorého má na zasadnutí Európskej rady na jar 2008 predlo žiť
Európsky strategický plán energetických technológií; kladie v šak otázku odkia ľprídu peniaze pre tento plán;
22. vyzýva Komisiu, aby podporovala technológiu syntetických palív vzh ľadom na jej potenciál na posil-
nenie bezpe čnosti dodávok energie a zní ženie emisií v sektore cestnej dopravy v EÚ;
23. kon štatuje, že verejné financovanie na podporu zavádzania nových technológií v oblasti energetiky
by malo by ťprimerané z h ľadiska objemu, malo by zoh ľadňovaťúrove ňich obchodného vyu žitia a malo by
byťukon čené prinajmen šom vtedy, ke ďsa takto podporované technológie stanú konkurencieschopnými;
24. upozor ňuje, že, tak ako to Rada zdôraznila, je potrebné zabezpe čiť, aby sa pri budovaní nových
kapacít vyu žívala najú činnej šia dostupná technológia vrátane širšieho vyu žívania kombinovanej výroby
tepla a energie (CHP), dia ľkového vykurovania a chladenia a priemyselného zvy škového tepla;
25. zdôraz ňuje, že v boji proti klimatickým zmenám by pomohlo, keby sa ako minimálna po žiadavka
splnil lisabonský cie ľa keby sa na medzinárodnej úrovni dohodol minimálny percentuálny podiel rozpo č-
tového príjmu, ktorý sa má vy členiťna výskum;
Fosílne palivá
26. zdôraz ňuje,že fosílne palivá budú na ďalej ve ľmi dôle žité pre zaistenie bezpe čnosti dodávok energie
EÚ a zdôraz ňuje význam zemného plynu ako fosílneho paliva s najni žším obsahom uhlíka;
27. zdôraz ňuje,že z dlhodobého h ľadiska sa na výrobu elektrickej energie musia vyu žívaťfosílne palivá,
kým nebude mo žné pokry ťzákladné potreby obnovite ľnými zdrojmi energie;
28. zdôraz ňuje,že domáce fosílne palivá mô žu prispie ťkv yššej bezpe čnosti dodávok, a to najmä obrov-
ské zásoby uhlia v niektorých členských štátoch a významné, doposia ľnevyu žívané zásoby ropy a zemného
plynu v niektorých členských štátoch a Nórsku; odporú ča, aby v prípadoch, v ktorých je to technicky
možné, boli budúce elektrárne vybavené technológiou CCS; domnieva sa, že platné právne
a administratívne pravidlá by mali zodpoveda ťoptimálnym výrobným podmienkam;16.10.2008 SK C 263 E/427 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
29. domnieva sa, že treba vynalo žiťviac úsilia na zní ženie emisií z výroby elektrickej energie z fosílnych
palív a na zvý šenie jej ú činnosti okrem iného podporovaním rozvoja CHP; kon štatuje v šak,že niektoré
európske elektrárne u žpatria medzi najú činnej šie na svete;
30. vyzýva Komisiu, aby podporovala investície do kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie; pri-
pomína, že vysoká ú činnos ťkombinovanej výroby tepla a elektrickej energie mô že zdvojnásobi ťúčinnos ť
bežnej kondenza čnej elektrárne spa ľujúcej uhlie;
31. domnieva sa, žezh ľadiska bezpe čnosti dodávok energie a energetickej ú činnosti nemá zmysel
nesprávnymi trhovými stimulmi bráni ťbudovaniu najmodernej ších a najvýkonnej ších uho ľných elektrární;
32. vyzýva Komisiu, aby zabezpe čila,že systém obchodovania s emisiami nebude bráni ťnahradeniu
existujúcich elektrární modernými elektrár ňami, vrátane jadrových, ktoré majú men ší dosah na klímu;
33. žiada o ďalšie zlep šenie mechanizmu čistého rozvoja stanoveného Kjótskym protokolom, aby tak
mohol plni ťsvoj ú čel t. j. umo žnenie prenosu ú činných, čistých a vhodných energetických technológií do
rozvojových krajín;
34. vyzýva Komisiu, aby pri kontrole prevádzky systému obchodovania s emisiami zabezpe čila nále žité
zohľadnenie osobitného problému trhu s výrobou tepla, ktorý zvä čša pozostáva z jednotlivých horákov
(kotlov) vykurovaných fosílnymi palivami a ktorý vzh ľadom na malé rozmery horákov nie je zahrnutý do
systému obchodovania s emisiami;
35. žiada, aby existujúce elektrárne na fosílne palivá zlep šovali ich energetickú ú činnos ťa ekologickú
výkonnos ť;
36. kon štatuje, že technológia CCS sa spája so zní žením stup ňaúčinnosti elektrární a že technické,
environmentálne a právne otázky spojené s usklad ňovaním CO 2predstavujú výzvy, ktorým sa dá čeliťlen
prostredníctvom výskumu a politických iniciatív; domnieva sa v šak,že je dôle žité, aby sa zariadenia techno-
lógie CCS in štalovali do elektrární spa ľujúcich fosílne palivá pri najskor šej praktickej príle žitosti;
37. je presved čený, že najú činnej ší spôsob, ako zabezpe čiť, aby skleníkové plyny nemali dosah na klima-
tické zmeny, je privodi ťrýchle a podstatné zní ženie produkcie týchto plynov; domnieva sa, že technológia
zachytávania a usklad ňovania uhlíka v tejto súvislosti predstavuje len jeden z prostriedkov, ktoré by sa mohli
použiťna rie šenie otázky klimatických zmien;
38. pripomína, že CSS nemusí by ťuskuto čniteľnou mo žnosťou pre malé elektrárne, ktoré vyrábajú len
pomerne malé mno žstvá energie a slú žia najmä na ú čely bezpe čnosti dodávok;
39. vyzýva, aby sa v rámci technológie CSS pozornos ťvenovala aj výskumu ur čenému na minimalizáciu
zníženia ú činnosti, na podporu bezpe čného usklad ňovania CO2a na objasnenie chemických a biologických
postupov zachytávania CO2;
40. nalieha na zadanie zákazky na ucelené geologické mapovanie s cie ľom ur čiťpotenciálne
a najvhodnej šie miesta na bezpe čné usklad ňovanie CO2;
41. zdôraz ňuje,že technológia CCS čiasto čne vychádza zo samostatných overených technických kompo-
nentov, ale nie je podlo žená celkovou koncepciou, ktorá by bola overená v dostato čnej miere v rámci prie-
myselnej výroby;
42. upozor ňuje na nedostatok primeraných informácií o ved ľajších ú činkoch usklad ňovania CO2na geo-
logické vrstvy;C 263 E/428 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
43. nazdáva sa, že záväzné po žiadavky výroby elektrickej energie bez emisií CO 2vo v šetkých uho ľných
elektrár ňach nie sú prospe šné, ke ďžek eďbude táto technológia vyvinutá a pripravená na pou žívanie, uplat-
ňovanie technológie CCS bude riadi ťsystém obchodovania s emisiami EÚ; podporuje v šak priemysel, aby
pri výstavbe nových elektrární na fosílne palivá zoh ľadnil koncepciu „pripravenosti na zachytávanie “;
44. vyzýva Komisiu, aby urýchlene predlo žila legislatívny návrh o CCS, v ktorom vyrie ši právne otázky
týkajúce sa usklad ňovania a prepravy CO 2a aby tak vytvorila základ pre bezpe čnosťinvestícií v súvislosti
s takýmito projektmi;
45. vyzýva Komisiu, aby posúdila mo žné riziká CCS a stanovila po žiadavky na ude ľovanie licencií na
vykonávanie činnosti v oblasti CCS a vhodné riadenie rizík a zistených dôsledkov;
46. trvá na tom, že popri skúmaní mo žností geologického skladovania ako sú časti technológie CCS sa
zaručí,žeC O 2bude ulo žený bezpe čne a trvalo na miestach, ktoré neumo žnia únik uhlíka spä ťdo atmos-
féry;
47. zastáva názor, že demon štračné projekty týkajúce sa technológií čistého uhlia sa musia uskuto čniť
v oblastiach s historickou tradíciou ťažby uhlia, ktoré trpia dôsledkami plánov na konverziu a boli postih-
nuté zní žením finan čného rámca 2007 –2013;
48. vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predlo žila jasné politické usmernenia pokia ľide o ďalšiu podporu
výskumu technológie CCS, aby preskúmala spôsoby jej vyu žitia v spojení s komer čnou výrobou elektrickej
energie a predlo žila návrhy na zabránenie nesúladu medzi uplat ňovaním postupov CCS a systémom obcho-
dovania s emisiami a zárove ňzabezpe čila,že tieto usmernenia a návrhy nebudú obmedzova ťvývoj v oblasti
obnovite ľných energií alebo úsilia o zvý šenie energetickej ú činnosti;
49. zdôraz ňuje, že je dôle žité informova ťobyvate ľov oblastí s výskytom uho ľných elektrární
o nebezpe čenstvách, ktoré sú s nimi spojené, a pripomína význam zverej ňovania plánov na modernizáciu
existujúcich elektrární a na zní ženie ich vplyvu na životné prostredie;
50. uznáva skuto čnosť,že v tejto fáze technologického pokroku sa odhaduje, že elektrická energia pochá-
dzajúca z rie šení CCS bude rovnako drahá ako elektrická energia vyrobená z obnovite ľných zdrojov;
51. zdôraz ňuje význam u žšej spolupráce medzi Komisiou a súkromným sektorom pri zvy šovaní vyu ži-
teľnosti technológie čistého uhlia;
52. zdôraz ňuje, že hoci je potrebné vy ššie financovanie výskumu a vývoja technológie CCS, nesmie sa
tak sta ťna úkor financovania výskumu obnovite ľných zdrojov energie;
53. nalieha na Komisiu a členské štáty, aby za čali informa čné kampane o technológiách CCS, do ktorých
sa zapoja zú častnené strany a tvorcovia politík;
54. varuje pred jednostrannou závislos ťou od ur čitých dodávate ľov plynu a dodávate ľských kanálov
a zdôraz ňuje význam kvapalného zemného plynu v súvislosti s diverzifikáciou dovozu zemného plynu;
55. nalieha na Komisiu, aby vykonala rozsiahlej ší geologický prieskum zameraný na nájdenie nových
ložísk fosílnych palív na území členských štátov;
56. vyjadruje po ľutovanie nad tým, že Komisia v rámci energetického balíka podrobnej šie nediskutovala
om o žnosti bezpe čnosti dodávok ropy a vyzýva ju, aby v tejto súvislosti vydala oznámenie;16.10.2008 SK C 263 E/429 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
57. upozor ňuje, že fosílne palivá predstavujú dôle žitý substrát, ktorý by mohol by ťzákladom pre roz-
siahlu výrobu vodíka ako zdroja energie a ako paliva;
58. vyjadruje znepokojenie nad rozsiahlou výstavbou uho ľných elektrární v Číne a Indii, (ktoré ako roz-
vojové krajiny nie sú viazané Kjótskym protokolom) a zdôraz ňuje, žeČína pravdepodobne prevý ši objem
emisií CO2vypustených USA v roku 2007, poznamenáva v šak,žeČína a India sa usilujú o diverzifikáciu
zdrojov energie; zdôraz ňuje vývozný potenciál technológií EÚ na výrobu čistej energie; zdôraz ňuje, že
v záujme podpory zní žených emisií uhlíka je pri súbe žnom posil ňovaní hospodárskeho rastu nevyhnutné,
aby čisté energetické technológie sprevádzané roz širovaním kapacít boli prioritou investícií EÚ do infra-
štruktúry v rozvojových krajinách;
59. podporuje spoluprácu Komisie s Čínou, najmä partnerstvo EÚ a Číny v oblasti klimatických zmien
z roku 2005 a následné memorandum o porozumení pre spoluprácu v oblasti technológií na výrobu ener-gie s takmer nulovými emisiami z roku 2006, ktoré by mali podpori ťrozvoj technológií na výrobu čistej
energie; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s Čínou na vytvorení plánu pre rozvoj technológií na výrobu
čistej energie v Číne a aby stanovila k ľúčové kroky a mí ľniky rozvoja a pou žitia technológií na výrobu čistej
energie v tejto krajine; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila podobné partnerstvá s inými rozvíjajúcimi sahospodárstvami, najmä s Indiou a Brazíliou, ktoré takisto mô žum a ťrozsiahle zásoby uhlia;
60. berie na vedomie zistenia štúdie Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) z roku 2005, že uplat ňo-
vanie niektorých technológií v ne členských krajinách OECD by sa mohlo ukáza ťako ove ľa úspornej šie
zhľadiska nákladov a mohlo by ma ťzásadný význam najmä v krajinách s ve ľkými rozdielmi medzi geoló-
giou a prírodnými zdrojmi; domnieva sa, že v takých prípadoch by mali krajiny zvá žiťposkytnutie finan čnej
podpory na uplatnenie takýchto technológií v rozvojových krajinách, aby tieto krajiny dosiahli vnútro štátne
ciele uplatnenia; zdôraz ňuje,ž
e schopnos ťobchodova ťs nástrojmi na vyu žívanie v zahrani čí by preto zvý-
šila ú činnos ťtým, že by zaistila ich uplatnenie tam, kde by to bolo cenovo najvýhodnej šie;
61. vyzýva Komisiu, aby podporovala úsilie Svetovej banky a regionálnych rozvojových bánk
o vytvorenie investi čného rámca v oblasti energií, ktorý by rie šil otázku nákladov, rizík, in štitucionálnych
preká žok a preká žok informovanosti, ktoré bránia roz šíreniu verejno-súkromných partnerstiev podporujú-
cich technológie s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka; vyzýva Komisiu, aby zhodnotila rôzne mecha-nizmy ur čené na u ľahčenie spolupráce v oblasti výskumu a vývoja, ako je partnerstvo Ázie a Tichomoria pre
čistý rozvoj a klímu a Iniciatívne fórum pre sekvestráciu uhlíka a ďalšie ciele prenosu technológií; vyzýva
Komisiu, aby vypracovala kritériá hodnotenia medzinárodného financovania, spolo čného prístupu
k informáciám a mechanizmov vývoja a výskumu, ktoré by boli zalo žené na schopnosti prispieva ť
k dlhodobému rozvoju technológií s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka;
62. naliehavo žiada Komisiu, aby vyhodnotila územný vplyv svojich návrhov v oblasti energetickej poli-
tiky a aby výsledky dala k dispozícii členským štátom;
63. vzh ľadom na naliehavos ťsituácie po žaduje okam žité zvý šenie podpory rozvojovým krajinám pri
využívaní technológií čistého uhlia, ktoré sa ukázali ako životaschopné a ú činné;
64. podporuje propagáciu projektov a technológií, ktoré zvy šujú energetickú ú činnos ťa energetickú bez-
pečnosťv rozvojových krajinách a ktoré sú osobitne prispôsobené potrebám a podmienkam v týchto kraji-
nách, napríklad vzdelávanie obyvate ľov v spôsoboch výroby vlastných energeticky ú činných pecí, č
om ô že
pomôc ťvo vytváraní pracovných príle žitostí, ako aj v boji proti ďalšej dezertifikácii a klimatickým zmenám
am ô že tiežzlepšiťzdravie;
Jadrová energia
65. víta Informatívny jadrový program Spolo čenstva, ktorý tvorí podklad pre širokú debatu o mo žnosti
využívania jadrovej energie v rámci Európy;
66. zdôraz ňuje, že jadrová energia je nenahradite ľná, ak sa v strednodobom horizonte majú v Európe
naplni ťzákladné energetické potreby;C 263 E/430 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
67. podporuje návrh Európskej rady z marca 2007 na objektívnu diskusiu o mo žnostiach a rizikách
jadrovej energie;
68. upozor ňuje, že financovanie výskumu v oblasti jadrovej energie sa dnes zvä čša sústre ďuje v oblasti
bezpe čnostnej technológie;
69. uznáva skuto čnosť,že jadrová energia je dôle žitou sú časťou dodávok elektrickej energie v 15 z 27
členských štátov a teda v EÚ ako celku, zabezpe čujúcou 1/3 celkových dodávok elektrickej energie EÚ;
70. pripomína, že výroba jadrovej energie v EÚ sa posledné štyri desa ťročia rozvíjala priemyselne vo
veľkom rozsahu, so stále sa zvy šujúcou úrov ňou spo ľahlivosti a bezpe čnosti;
71. pripomína, že Fínsko, Francúzsko, Bulharsko, Rumunsko, Slovensko, Litva (v spolupráci s Loty šskom
a Estónskom), Spojené krá ľovstvo, Po ľsko a Česká republika budujú nové jadrové elektrárne, plánujú ich
vybudova ť, alebo zva žujú takúto mo žnosť;
72. kon štatuje, že jadrová energia je v sú časnosti najvä čším zdrojom energie s nízkymi emisiami uhlíka
v Európe a zdôraz ňuje jej mo žnú úlohu v boji proti klimatickým zmenám;
73. poukazuje na tretiu správu Medzivládneho panelu pre klimatické zmeny, v ktorej sa jadrová energia
uvádza ako jeden zo spôsobov obmedzenia klimatických zmien;
74. upozor ňuje, žet o , či sa niektorý členský štát rozhodne pre alebo proti vyu žívaniu jadrovej energie,
zostáva výlu čne v jeho právomoci, mô žet ov šak ma ťdosah na vývoj ceny elektrickej energie v ostatných
členských štátoch;
75. vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia ur čené na zachovanie vysokej úrovne tých znalostí v EÚ,
ktoré sú potrebné, ak má by ťmožnosťvyužívania jadrovej energie aj na ďalej zachovaná;
76. zdôraz ňuje, že krátkodobé a dlhodobé rozhodnutia o vyu žívaní jadrovej energie budú ma ťpriamy
vplyv aj na ciele ochrany podnebia, ktoré EÚ mô že realisticky stanovi ť; zdôraz ňuje,že nebude mo žné splni ť
ciele stanovené vo vz ťahu k zní ženiu emisií skleníkových plynov a ochrane podnebia, ak Európa upustí od
využívania jadrovej energie;
77. pripomína, žečlenské štáty vyu žívajúce jadrovú energiu sa zaviazali dodr žiavaťmedzinárodne platné
normy bezpe čnosti a ne šírenia a v tomto smere uznáva osobitný význam Zmluvy o Euratome;
78. víta vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre jadrovú bezpe čnosťa nakladanie s odpadom
ap o v a žuje vytvorenie európskeho fóra pre jadrovú energiu za dôle žitý priestor pre diskusie zainteresova-
ných strán o pláne investícií do jadrovej energetiky; ktorý posilní preh ľadný, riadne zdokumentovaný
a vyrovnaný dialóg o v šetkých otázkach týkajúcich sa vyu žívania a roz širovania tejto formy energie;
79. víta žiados ťKomisie na stanovenie spolo čných referen čných úrovní pre jadrovú bezpe čnosťvE Ú ;
v tejto súvislosti nalieha, aby tieto referen čné úrovne odrá žali najvy ššie mo žné bezpe čnostné normy na
základe vzájomného hodnotenia osved čených postupov;
80. zdôraz ňuje význam technologickej platformy pre trvalo udr žateľnú jadrovú energiu otvorenej
v septembri 2007 pre vytvorenie európskeho strategického výskumného programu na štiepenie atómového
jadra;
81. zdôraz ňuje, že známe celosvetové zásoby uránu pod ľa odhadov vysta čia viac ako 200 rokov a že
tieto zásoby spriechod ňujú niektoré budúce mo žnosti diverzifikácie politických rizík pre bezpe čnosťdodá-
vok alebo umo žňujú dosiahnu ťkompromisy medzi rizikom, cenou a umiestnením pri vo ľbe jadrových
zdrojov energie;16.10.2008 SK C 263 E/431 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007
82. zdôraz ňuje, že z vývoja, ktorý sa predpokladá v rámci Medzinárodného fóra generácie IV (GIF),
ktorého je Euratom členom, vyplýva, že jadrová energia má dlhodobú budúcnos ťvďaka tomu, žes av o
výraznej miere spolieha na vyu žívanie zdrojov, ktoré umo žňujú rozlo žiťdobu vývoja potenciálneho vyu žitia
jadrovej energie na tisícky rokov a ktoré ve ľmi výrazne zní žia objem a rádioaktivitu odpadu, ktorý sa
nakoniec vytvorí;
83. vyjadruje podporu výrokom Komisie o konkurencieschopnosti jadrovej energie a poukazuje na sku-
točnosť,žev äčšina finan čných prostriedkov EÚ v rámci 7. rámcového výskumného programu Euratomu sa
využíva najmä na výskum bezpe čnosti a jadrovej fúzie; upozor ňuje,žen a čo najlep šie splnenie strategických
kritérií EÚ sa úsilie Spolo čenstva má spoji ťs výskumom zameraným na vývoj novej generácie trvalo udr-
žateľnej jadrovej technológie;
84. upozor ňuje, že na výrobu jadrovej energie zvä čša nebude ma ťvplyv žiadne kolísanie ceny uránu,
keďže cena tohto paliva má malý dosah na cenu elektrickej energie;
85. so zrete ľom na dlh šie investi čné obdobia zdôraz ňuje potrebu stálych právnych a politických rámco-
vých podmienok;
86. poukazuje na prieskum verejnej mienky Eurobarometer z roku 2006, pod ľa ktorého má ve ľmi ve ľký
vplyv na postoj obyvate ľstva vo či atómovej energii úrove ňpoznatkov obyvate ľov; zdôraz ňuje preto význam
otvoreného verejného dialógu o jadrovej energii v ka ždom členskom štáte s cie ľom podpori ťverejnú infor-
movanos ťo pozitívnych a negatívnych ú činkoch jadrovej energie pred prijatím akýchko ľvek politických
rozhodnutí;
87. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby kone čne pokro čili v otázke kone čného nakladania s odpadmi,
aby sa ukon čilo do časné usklad ňovanie odpadov v blízkosti zemského povrchu;
88. pripomína, že reaktory generácie IV pod ľaočakávaní zlep šia účinnos ťvyužitia palív a zní žia mno ž-
stvo vzniknutého odpadu; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby sa sústredili na vývoj funk čných štruk-
turálnych materiálov a na optimalizáciu vyu žívania jadrového paliva, ako aj na podporu projektov zamera-
ných na vývoj prototypov reaktorov generácie IV;
89. pripomína, že vyu žívanie jadrovej energie mô že vytvori ťsúčinnos ťs obnovite ľnými zdrojmi energie,
napríklad poskytnutím nových postupov pre ú činnú a úspornú výrobu vodíka alebo biopalív;
90. pripomína, že na celom svete sa plánuje alebo uskuto čňuje výstavba nieko ľkých desiatok jadrových
elektrární a pre európske spolo čnosti je nevyhnutné, aby sa na tejto výstavbe podie ľala z poh ľadu priemy-
selnej stratégie, ako aj s cie ľom presadzova ťnajprísnej šie mo žné bezpe čnostné zásady na celom svete;
91. nakoniec zdôraz ňuje úlohu pô žičiek Euratomu a vyzýva členské štáty, aby aj v budúcnosti umo žnili
využívanie tohto dôle žitého nástroja;
*
**
92. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.C 263 E/432 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Streda 24. októbra 2007