P8_TA(2017)0451

Boj proti nerovnostiam ako prostriedok na podporu tvorby pracovných miest a rastu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. novembra 2017 o boji proti nerovnostiam ako prostriedku na podporu tvorby pracovných miest a rastu (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

— so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (Zmluva o EÚ), najmä na jej článok 9,

— so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu,

— so zreteľom na publikáciu Komisie z roku 2015 s názvom EU Employment and Social Situation – Quarterly Review September 2015 (Zamestnanosť a sociálna situácia v EÚ – štvrťročná správa, september 2015),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2014 s názvom Zhodnotenie vykonávania stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2014)0130),

— so zreteľom na publikáciu Komisie z roku 2012 s názvom Employment and Social Developments in Europe 2012 (Vývoj v oblasti zamestnanosti a v sociálnej oblasti v Európe 2012),

— so zreteľom na balík Komisie o sociálnych investíciách z 20. februára 2013 vrátane odporúčania 2013/112/EÚ s názvom Investície do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2010 s názvom Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť (COM(2010)0758),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020), a na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o stratégii Európa 2020 (1),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2017 o rovnosti žien a mužov v Európskej únii v období 2014 – 2015 (3),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (4),

— so zreteľom na svoje odporúčanie Rade zo 7. júla 2016 k 71. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. apríla 2016 o plnení cieľa v oblasti boja proti chudobe s ohľadom na rastúce náklady domácností (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2015 o znižovaní nerovností s osobitným zameraním na chudobu detí (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2014 o stratégii EÚ v oblasti bezdomovstva (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. júla 2013 o vplyve krízy na prístup zraniteľných skupín k starostlivosti (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2013 o oznámení Komisie s názvom Smerom k sociálnym investíciám pre rast a súdržnosť – vykonávanie Európskeho sociálneho fondu 2014 – 2020 (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2011 o európskej platforme proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2011 o podobe chudoby žien v Európskej únii (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2011 o zmierňovaní nerovností v oblasti zdravia v EÚ (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2010 o úlohe minimálneho príjmu v boji proti chudobe a podpore inkluzívnej spoločnosti v Európe (14),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. októbra 2008 o podpore sociálneho začleňovania a boji proti chudobe, najmä chudobe detí, v Európskej únii (15),

— so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie O-000047/2016 – B8-0369/2016 o boji proti nerovnosti v záujme podpory inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu v EÚ,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. decembra 2013 k európskemu minimálnemu príjmu a ukazovateľoch chudoby (16),

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. júna 2011 k európskej platforme proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť (17),

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 30. septembra 2009 s názvom Práca a chudoba: nevyhnutnosť globálneho prístupu (18),

— so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 31. marca 2011 na tému Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (19),

— so zreteľom na výročnú správu Výboru pre sociálnu ochranu z 10. marca 2015 s názvom Sociálna situácia v Európskej únii (2014) (20),

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu z 15. februára 2011 s názvom Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 (21),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Impacts of the crisis (Tretí európsky prieskum kvality života – Kvalita života v Európe: Vplyv krízy),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Social inequalities (Tretí európsky prieskum kvality života – Kvalita života v Európe: Sociálne nerovnosti),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Income inequalities and employment – patterns in Europe before and after the Great Recession (Nerovnosti v príjmoch a vzorce zamestnanosti v Európe pred veľkou recesiou a po nej),

— so zreteľom na súhrnnú správu nadácie Eurofound s názvom Šiesty Európsky prieskum pracovných podmienok,

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Sociálna mobilita v EÚ,

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Nové formy zamestnávania,

— so zreteľom na tematickú aktualizáciu nadácie Eurofound s názvom Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the „equal treatment“ principle (Mzdová nerovnosť, s ktorou sa stretávajú vyslaní pracovníci: výzvy v oblasti zásady rovnakého zaobchádzania), v ktorej sa uvádza podrobný prehľad stanovísk vlád a sociálnych partnerov v celej Európe, pokiaľ ide o zásadu rovnakého odmeňovania za rovnakú prácu,

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016 (Vývoj v oblasti pracovného života v Európe: výročné hodnotenie EurWORK 2016), a najmä na jej kapitolu Pay inequalities – Evidence, debate and policies (Nerovnosti v odmeňovaní – Dôkazy, diskusie a politiky),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017 (Zmena v povolaniach a mzdová nerovnosť: monitorovanie európskych pracovných miest 2017),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Women, men and working conditions in Europe (Ženy, muži a pracovné podmienky v Európe),

— so zreteľom na publikáciu Komisie Európska hospodárska prognóza z jari 2016 (22),

— so zreteľom na program OSN pre trvalo udržateľný rozvoj do roku 2030, a konkrétne na jeho cieľ trvalo udržateľného rozvoja 10 – znížiť rozdiely v rámci krajín a medzi krajinami,

— so zreteľom na správu OSN s názvom World Social Situation 2007: The Employment Imperative (Svetová sociálna situácia v roku 2007: Imperatív pre zamestnanosť),

— so zreteľom na správu OECD z 21. mája 2015 s názvom In It Together: Why Less Inequality Benefits All (Sme v tom spolu: prečo je menej nerovnosti prínosom pre všetkých),

— so zreteľom na správu OECD z 19. decembra 2011 s názvom Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (Rozdelení stojíme: prečo nerovnosť stále narastá),

— so zreteľom na správu OECD z októbra 2008 s názvom Growing Unequal?: Income Distribution and Poverty in OECD countries (Rastúca nerovnosť? Rozdelenie príjmov a chudoba v krajinách OECD),

— so zreteľom na diskusný dokument zamestnancov MMF zo 17. februára 2014 s názvom Redistribution, Inequality and Growth (Redistribúcia, nerovnosť a rast) (23),

— so zreteľom na diskusný dokument zamestnancov MMF z 8. apríla 2011 s názvom Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin? (Nerovnosť a neudržateľný rast: dve strany rovnakej mince?) (24),

— so zreteľom na publikáciu organizácie MOP z 3. júna 2013 s názvom World of Work Report 2013: Repairing the economic and social fabric (Správa o svete práce 2013: oprava hospodárskej a sociálnej štruktúry) a na jej kapitolu Snapshot of the United States (Súčasný stav v Spojených štátoch,

— so zreteľom na správu, ktorú uverejnila University College (Londýn) v septembri 2014 ako súčasť projektu DRIVERS For Health Equity s názvom Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review (Záverečná vedecká správa: sociálne nerovnosti v oblasti zdravia a vývoja v ranom detstve: celoeurópsky systematický prehľad),

— so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci a na pozíciu vo forme pozmeňujúcich návrhov Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0340/2017),

A. keďže rovnosť a spravodlivosť sú neoddeliteľnou súčasťou európskych hodnôt a základným kameňom európskeho sociálneho modelu, EÚ a jej členských štátov; keďže medzi ciele členských štátov aj EÚ patrí podpora zamestnanosti so zreteľom na stabilne vysokú zamestnanosť a boj proti vylučovaniu z trhu práce;

B. keďže nerovnosť môže ohroziť sociálnu dôveru a narušiť podporu demokratických inštitúcií; keďže opatrenia na boj proti nerovnosti sa musia posilniť z hľadiska hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti s cieľom podporovať harmonický rozvoj v celej EÚ;

C. keďže nerovnosť odkazuje na rozdiel v príjmoch medzi jednotlivcami, ako aj na stratu príležitostí jednotlivcov, ktoré bránia potenciálnemu zlepšeniu ich schopností a zručností a obmedzujú ich rozvoj a následne ich potenciálny prínos pre spoločnosť;

D. keďže hospodárska a finančná kríza pretrvávajúca v eurozóne už viac ako desať rokov je príčinou zníženia dopytu;

E. keďže nerovnosť a nezamestnanosť obmedzujú efektívny dopyt, hatia inovácie a môžu viesť k zvýšeniu finančnej nestability; keďže vysoká a rastúca nerovnosť bráni nielen pokroku pri odstraňovaní chudoby, ale aj úsiliu o zlepšenie sociálneho začlenenia a sociálnej súdržnosti;

F. keďže boj proti nerovnosti môže byť prostriedkom na podporu tvorby pracovných miest a rastu, ale zároveň aj na zníženie chudoby; keďže 47,5 % všetkých nezamestnaných osôb v EÚ v roku 2015 hrozila chudoba (25);

G. keďže nerovnosť ohrozuje rast a vytváranie kvalitných pracovných miest (26), a to podľa medzinárodných inštitúcií, ako sú MMF (27) alebo OECD (28), ktoré rovnako uviedli, že príliš vysoká a rastúca nerovnosť má priame sociálne náklady, bráni sociálnej mobilite a môže takisto brzdiť udržateľný rast dnes aj v budúcnosti;

H. keďže jedným z piatich cieľov stratégie Európa 2020 je znížiť aspoň o 20 miliónov počet osôb, ktoré sú postihnuté alebo ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, a to z 115,9 milióna v roku 2008 na najviac 95,9 milióna do roku 2020; keďže v roku 2015 bolo ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením 117,6 milióna osôb, čo presahuje číselný údaj za rok 2008 o 1,7 milióna; keďže v roku 2012 bolo v EÚ ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením 32,2 milióna osôb so zdravotným postihnutím; keďže v roku 2013 hrozila 26,5 miliónom detí v 28 krajinách EÚ chudoba alebo sociálne vylúčenie; keďže podiel obyvateľov ohrozených chudobou alebo vylúčením je stále neprijateľne vysoký, a to na úrovni 23,7 %, pričom v niektorých členských štátoch zostávajú číselné údaje naďalej veľmi vysoké; keďže okrem toho je energetická chudoba naďalej taká vysoká, že pre zasiahnutých 11 % obyvateľov EÚ vedie k bludnému kruhu hospodárskeho znevýhodnenia (29);

I. keďže prehlbovanie nerovnosti vyplývajúce z krízy zasiahlo najmä ženy, pričom sa ich chudoba zhoršila a ešte viac ich vylúčila z trhu práce; keďže účasť žien na trhu práce by sa mala zvýšiť prostredníctvom efektívneho vykonávania existujúcich a doplňujúcich právnych predpisov o rovnosti žien a mužov a zlepšenia súčasného politického rámca s cieľom zlepšiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom;

J. keďže existuje pozitívna korelácia medzi posilnenou rovnosťou medzi ženami a mužmi a silnejším hospodárskym rastom, začleňovaním, vytváraním pracovných miest a prosperitou podnikov; keďže znižovanie rozdielov v zamestnávaní je nielen prostriedkom na dosiahnutie rovnakého zaobchádzania, ale aj na zabezpečenie efektívnosti a konkurencieschopnosti na trhu práce;

K. keďže OECD zdôrazňuje, že „zníženie nerovnosti o jeden bod Giniho koeficientu by znamenalo zvýšenie kumulatívneho rastu o 0,8 % v nasledujúcich piatich rokoch“ (30);

L. keďže podľa nadácie Eurofound sa „atypická práca“ vzťahuje na pracovné pomery, ktoré nezodpovedajú štandardnému alebo typickému modelu riadneho dlhodobého zamestnania na plný úväzok na dobu neurčitú u jedného zamestnávateľa; keďže podľa organizácie MOP termín „neštandardné formy zamestnania“ je zastrešujúcim termínom pre rôzne pracovné dohody, ktoré sa odchyľujú od štandardného zamestnania a medzi ktoré patrí dočasné zamestnanie, práca na čiastočný úväzok a pracovná pohotovosť, dočasná agentúrna práca a iné viacstranné pracovnoprávne vzťahy, ako aj skryté zamestnanie a závislá samostatná zárobková činnosť;

M. keďže zvýšená nerovnosť je spojená s nižšou sociálnou mobilitou, zníženými ľudskými možnosťami a obmedzeniami základných práv a slobôd; keďže správa nadácie Eurofound z roku 2017 o sociálnej mobilite v EÚ (31) poskytuje dôkaz o tom, že sociálne zázemie naďalej určuje životné šance v mnohých členských štátoch;

N. keďže rast hospodárstiev členských štátov závisí od mnohých faktorov; keďže rastúca nerovnosť by mohla mať negatívny vplyv na rast; keďže MMF zistil, že na celosvetovej úrovni existuje obrátený vzťah medzi podielom na príjmoch zodpovedajúcich 20 % obyvateľstva s najvyššími príjmami a hospodárskym rastom, pričom ak sa podiel na príjmoch v prípade 20 % obyvateľstva s najvyššími príjmami zvýši o jeden percentuálny bod, rast HDP sa v nasledujúcich piatich rokoch v skutočnosti zníži o 0,08 percentuálneho bodu; keďže, naopak, podobné zvýšenie podielu príjmov v prípade 20 % obyvateľstva s najnižšími príjmami je spojené so zvýšením rastu o 0,38 percentuálneho bodu;

O. keďže nerovnosť predstavuje viacrozmerný fenomén, ktorý sa neobmedzuje iba na peňažné otázky, ale týka sa aj rozdielneho prístupu ľudí k príležitostiam, napríklad v závislosti od pohlavia, etnického pôvodu, zdravotného postihnutia, sexuálnej orientácie, geografickej pozície alebo veku; keďže viaceré nerovnosti v prístupe k práci a v práci vytvárajú riziko pre zdravie a dobré životné podmienky jednotlivcov i pre finančné príležitosti, a môžu preto viesť k nízkej produktivite;

P. keďže nerovnaké pokrytie v oblasti sociálnej ochrany sa analyzuje v správe nadácie Eurofound s názvom Nové formy zamestnávania (32), ktorá sa zameriava aj na najproblematickejšiu z týchto foriem z hľadiska sociálnej ochrany, a to na príležitostnú prácu, pričom sa uvádzajú príklady právnych predpisov, ktorými sa výslovne vylučujú príležitostní pracovníci, a iné príklady, v rámci ktorých sa ich snažia zahrnúť, zvyčajne kompenzáciou na základe hraničných hodnôt príjmu; keďže práca za poukážky a strategické spoločné využívanie zamestnancov sú príkladmi neštandardnej práce zameranej na riešenie nedostatočnej sociálnej ochrany pri príležitostnej práci alebo pri práci na čiastočný úväzok;

Q. keďže spoločnosti s väčšími nerovnosťami v príjmoch majú vyššie miery zlého zdravotného stavu a násilia, nižšie výsledky v oblasti matematiky a gramotnosti, vyššiu mieru obezity a vyššiu mieru trestov odňatia slobody a počtu vrážd (33); keďže rovnejšie spoločnosti prinášajú štátu menej výdavkov na sociálne zabezpečenie;

R. keďže nerovnosti v celom životnom cykle sa odzrkadľujú v nerovnostiach v staršom veku, ako je napríklad nižšia očakávaná dĺžka zdravého života, chudoba v starobe a rodový rozdiel v dôchodkov vo výške takmer 40 %; keďže európske stratégie na odstránenie chudoby sú nevyhnutné na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja pre všetkých;

S. keďže hospodárska bezpečnosť je dôležitým faktorom ľudskej realizácie;

T. keďže 5. októbra 2015 Rada prijala závery o Správe o primeranosti dôchodkov za rok 2015: primeranosť súčasných a budúcich príjmov v starobe v EÚ, pričom považuje za „mimoriadne dôležité, aby verejné dôchodkové systémy alebo iné systémy sociálnej ochrany zahŕňali primerané záruky pre ženy a mužov s pracovnými príležitosťami, ktoré im neumožňovali alebo neumožňujú dosiahnuť dostatočné dôchodkové nároky,“ a ďalej uvádza, že „takéto záruky zahŕňajú konkrétne minimálne dôchodky alebo iné minimálne príjmy pre starších ľudí“ (34);

U. keďže nedostatok primeraných finančných prostriedkov na verejné vzdelávanie je hlavnou príčinou budúcich sociálnych rozdielov a narastajúcej nerovnosti;

V. keďže v rokoch 2005 – 2015 sa Giniho koeficient pre EÚ zvýšil z 30,6 na 31 a príjmová nerovnosť medzi hornými a dolnými 20 % populácie sa zvýšila zo 4,7 na 5,2; keďže podiel ľudí ohrozených peňažnou chudobou je úzko spojený s nerovnosťou príjmov a miera peňažnej chudoby sa od roku 2005 neprestajne zvyšuje; keďže nerovnosti v niekoľkých členských štátoch narástli v období medzi rokmi 2008 a 2014 z hľadiska disponibilných príjmov domácností (35);

W. keďže rozdiely v hospodárskom raste medzi členskými štátmi a v rámci nich vedú k hospodárskej nerovnováhe v rámci Únie; keďže tieto vysoko nerovnaké hospodárske trendy spôsobili nadmernú nezamestnanosť a chudobu;

X. keďže celosvetový vývoj nerovností je v súlade s trvalým nárastom nerovnosti v rozvinutých krajinách od 80. rokov minulého storočia, počas ktorých podľa OECD (36) nerovnosť narástla, a to bez ohľadu na hospodársky cyklus, s osobitnými výnimkami, čím sa Giniho koeficient zvýšil o tri body z 0,29 na 0,32 medzi rokmi 1980 a 2013, čo predstavuje nárast o 10 % v posledných desaťročiach;

Y. keďže hoci mieru nerovnosti môžu určovať mnohé faktory, sú to inštitúcie a tvorcovia politických zásahov, ktorí zodpovedajú za riešenie príslušných problémov, najmä na štrukturálnej úrovni; keďže EÚ sa potýka s nedostatkom investícií a verejné a súkromné investície sú kľúčovými prvkami pri znižovaní nerovnosti prostredníctvom zvýšenia zamestnanosti; keďže štrukturálne nedostatky treba náležite riešiť; keďže sa očakáva, že Európsky fond pre strategické investície (EFSI) sa bude aktualizovať s cieľom pomôcť riešiť nedostatok investícií;

Z. keďže trendy v nerovnosti sa nemusia nevyhnutne zhodovať s trendmi v absolútnych a extrémnych formách chudoby, ako je napríklad bezdomovectvo;

AA. keďže poskytovanie primeranej podpory a financovania udržateľného a trvalého bývania je nevyhnutné na prístup k zamestnaniu, vzdelávaniu a zdraviu a na posilnenie integrácie a miestneho prijatia; keďže zabezpečenie životaschopnosti susedstiev a boj proti segregácii sú dôležitými súčasťami podpory integrácie a znižovania nerovností;

AB. keďže podľa Eurostatu bol v roku 2015 podiel obyvateľov ohrozených chudobou v EÚ 24,4 % a v prípade detí 26,9 %;

AC. keďže ženy sú zasiahnuté krízou neprimerane viac a keďže zelené pracovné miesta sa ukázali byť odolnejšie voči krízam než iné pracovné miesta;

AD. keďže ženy sú vystavené vyššiemu riziku chudoby a neistoty;

Vytvorenie európskej koordinácie politík na boj proti nerovnosti

1. zdôrazňuje, že nerovnosti ohrozujú budúcnosť európskeho projektu, narušujú jeho legitímnosť a môžu poškodiť dôveru v EÚ ako motor sociálneho pokroku, čo je rozmer Únie, ktorý sa musí rozvíjať; pripomína, že existujúce nerovnosti majú negatívne dôsledky, ktoré ohrozujú politickú a sociálnu stabilitu; zdôrazňuje, že podpora vzostupnej konvergencie a skvalitnenie života všetkých európskych občanov musí byť naďalej hnacou silou ďalšej integrácie;

2. je pevne presvedčený, že zníženie nerovností musí byť jednou z hlavných priorít na európskej úrovni, nielen na boj proti chudobe alebo na podporu konvergencie, ale je aj nutnou podmienkou hospodárskej obnovy, vytvárania dôstojných pracovných miest, sociálnej súdržnosti a spoločnej prosperity;

3. zdôrazňuje, že znižovanie nerovností je nevyhnutné na podporu spravodlivejších a stabilnejších demokracií, zaručenie rovnakého zaobchádzania bez dvojakých noriem, marginalizovanie populizmu, extrémizmu a xenofóbie a zabezpečenie, aby bola Európska únia projektom, ktorý vítajú jej občania;

4. pripomína Komisii a členským štátom, že Európska únia musí plniť svoje záväzky podľa zmlúv, pokiaľ ide o podporu dobrých životných podmienok jej národov, plnú zamestnanosť a sociálny pokrok, sociálnu spravodlivosť a ochranu, rovnosť medzi ženami a mužmi, rovnosť medzi občanmi z rozdielneho sociálno-ekonomického prostredia, solidaritu medzi generáciami, ochranu práv dieťaťa a sociálne začlenenie všetkých ľudí, ktorí sa nachádzajú v zraniteľnej situácii alebo trpia marginalizáciou;

5. žiada Komisiu a členské štáty, aby v súlade so svojimi právomocami vyhodnotili výkonnosť a výsledky koordinácie hospodárskej politiky, berúc do úvahy vývoj sociálneho pokroku a sociálnej spravodlivosti v EÚ; poznamenáva, že európsky semester neuprednostňoval dosahovanie týchto cieľov a znižovanie nerovností; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zlepšila proces koordinácie politík s cieľom lepšie monitorovať, predchádzať a naprávať negatívne trendy, ktoré by mohli zvýšiť nerovnosti a oslabiť sociálny pokrok alebo negatívne ovplyvniť sociálnu spravodlivosť, a v prípade potreby zaviesť preventívne a nápravné opatrenia; domnieva sa, že v európskom semestri by sa mali zvážiť a zahrnúť do neho konkrétne politiky zamerané na boj proti hospodárskej nerovnosti;

6. vyjadruje presvedčenie, že sociálne opatrenia sa môžu v niektorých prípadoch považovať za zmierňujúce opatrenia a mali by sa doplniť hospodárskymi politikami a sociálne zodpovednými štrukturálnymi reformami s cieľom dosiahnuť pozitívny, dlhodobý a udržateľný hospodársky rast a štrukturálne znižovanie trendu v nerovnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte;

7. naliehavo vyzýva Komisiu, aby v rámci európskeho semestra a bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právomoci, lepšie posúdila nerovnováhy z hľadiska príjmu a rozdelenia bohatstva, a to aj prostredníctvom správ o hĺbkovom preskúmaní v prípade zistenia týchto nerovnováh, ako prostriedku na prepojenie hospodárskej koordinácie so zamestnanosťou a sociálnou výkonnosťou; vyzýva Komisiu, aby vytvorila presný a aktuálny obraz rozdielov v príjmoch a bohatstve, sociálnej súdržnosti a sociálnom začleňovaní medzi krajinami a v rámci nich a aby založila svoje návrhy a odporúčania pre politické rozhodnutia na dôkladných a podrobných údajoch; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, aké by mali byť najpresnejšie ukazovatele hospodárskej nerovnosti (spomedzi Giniho koeficientu, indexov Palma, Theilovho indexu, podielu miezd, pomeru minimálnej mzdy k HDP na obyvateľa alebo k priemernej mzde atď.), a aby monitorovala vývoj nerovností, a to aj pri zohľadnení celkovej konkurencieschopnosti a produktivity všetkých faktorov;

8. konštatuje, že regióny závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými alebo demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny uvedené v článku 174 ZFEÚ, a vzdialené a neobývané regióny čelia väčším ťažkostiam, pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu k verejným službám, ako je zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, v dôsledku čoho býva poskytovanie uvedených služieb finančne náročnejšie pre verejné financie, a občania sa v záujme získania týchto služieb musia vo väčšej miere presúvať;

9. opakuje, že je potrebné rozvíjať investície zamerané na lepšiu územnú súdržnosť, ktorá posilňuje priemyselnú štruktúru regiónov, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami, najmä pokiaľ ide o prístup k širokopásmovému pripojeniu;

10. naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala ambiciózne investície do sociálnej ochrany, služieb a infraštruktúry zo strany členských štátov prostredníctvom cielenejšieho a strategickejšieho využívania európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho fondu pre strategické investície s cieľom reagovať na sociálne a hospodárske potreby členských štátov a regiónov;

11. opakuje svoju výzvu na zriadenie skutočného európskeho piliera sociálnych práv, ktorý podporí vzostupnú konvergenciu, pri zohľadnení rozdelenia právomocí stanovených v zmluvách, a budovanie hlbšieho a spravodlivejšieho sociálneho rozmeru HMÚ;

12. vyzýva Komisiu, aby posilnila svoje úsilie spolupracovať s členskými štátmi pri dosahovaní všetkých cieľov stratégie Európa 2020 vrátane znižovania chudoby a sociálneho vylúčenia o 20 miliónov a aby zosúladila rozsah pôsobnosti stratégie Európa 2020 s programom trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, a teda aby medzi svoje ciele začlenila aj boj proti nerovnosti a extrémnej chudobe; žiada Komisiu, aby naďalej venovala veľkú pozornosť vykonávaniu cieľov stratégie Európa 2020 a aby zohľadnila hodnotiacu tabuľku Eurostatu o hlavných ukazovateľoch stratégie Európa 2020, a to aj v rámci postupu európskeho semestra a odporúčaní pre jednotlivé krajiny;

13. vyzýva Komisiu a členské štáty, pripomínajúc, že sú to predovšetkým členské štáty, ktoré zodpovedajú za svoje sociálne politiky, ktoré musia byť podporované a dopĺňané európskou činnosťou, aby posilnili svoje úsilie o zníženie nerovnosti medzi príjmovými skupinami a aby podporovali zodpovedajúci rámec opatrení, ktorým sa okrem iného zabezpečia dôstojné pracovné podmienky pre všetkých, verejné vzdelávanie, zdravotníctvo, dôchodky, zodpovedajúca verejná infraštruktúra a sociálne služby a ktorý podporuje rovnaké príležitosti; zdôrazňuje, že takýto rámec by mal umožniť dobre fungujúci spoločenský postup;

14. zdôrazňuje, že rozpočet Únie by mal stanoviť vykonávanie príslušných politík na znižovanie nerovností a zvýšenie sociálnej súdržnosti;

15. zdôrazňuje nadradenosť základných práv; zdôrazňuje, že pracovné právo a vysoké sociálne normy zohrávajú kľúčovú úlohu pri vyrovnávaní hospodárstiev, podpore príjmov a zvyšovaní investičnej kapacity; pripomína význam dodržiavania sociálnych práv zakotvených v Charte základných práv EÚ, vrátane práv a slobôd odborových zväzov a práv na kolektívne vyjednávanie, a zachovávania rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi;

16. poukazuje na to, že nemôžeme ignorovať budúci význam odvetvových politík pre znižovanie nerovností a že najmä pri potrebe ďalšieho rozvoja vnútorného trhu a potrebe investičnej politiky na európskej a vnútroštátnej úrovni (napr. v oblasti hlavných infraštruktúr, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania), ako aj pri formulácii všetkých aspektov energetickej politiky sa musia zohľadniť príležitosti, ktoré takéto politiky ponúkajú z hľadiska hospodárskych, sociálnych a územných faktorov, s cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi na vypracúvaní komplexných stratégií pre vytváranie pracovných miest, podnikanie a inovácie zameraných na strategické investície do zelených pracovných miest, do sociálneho sektora, zdravotníctva a opatrovateľstva, a do sociálneho hospodárstva, ktorých potenciál zamestnanosti zostáva nevyužitý;

Opatrenia na podporu vytvárania dôstojných pracovných miest a kvalitného zamestnania;

17. vyjadruje znepokojenie, pokiaľ ide o vývoj nerovnosti v EÚ po kríze, čo bolo vo veľkej miere spôsobené rastúcou nezamestnanosťou; zastáva názor, že nezamestnanosť je zdrojom nerovností a že politiky vytvárania dôstojných pracovných miest a kvalitného zamestnania zamerané na hlavné oblasti nezamestnanosti by mohli zlepšiť príjem domácností v dolnom kvintile;

18. vyzýva Komisiu, aby do nadchádzajúcej revízie smernice o písomnom vyhlásení zahrnula ustanovenia na odstránenie diskriminácie na základe zmluvných podmienok a zabezpečila každému pracovníkovi právo na spravodlivé podmienky zamestnania v súlade s normami dôstojnej práce MOP;

19. okrem toho zdôrazňuje skutočnosť, že vysoká miera nezamestnanosti vytvára tlak na znižovanie miezd a v niektorých prípadoch môže mať aj negatívny vplyv na pracovné a sociálne podmienky; zdôrazňuje, že boj proti nezamestnanosti sám osebe je nevyhnutnou, avšak nie dostatočnou podmienkou znižovania nerovností;

20. žiada Komisiu, aby navrhla vyššiu úroveň financovania pre iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí v rokoch 2017 – 2020 vrátane lepšieho dosahu na mladých ľudí mladších ako 30 rokov; vyzýva Komisiu, aby prispela k lepšiemu vykonávaniu záruky pre mladých ľudí, a to väčším zameraním sa na najzraniteľnejších mladých ľudí, ktorí často musia riešiť zložité potreby, pričom by zohľadnila najnovšie zistenia zo správy Európskeho dvora audítorov o využití prostriedkov iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a zabezpečila presné a transparentné vykonávanie a posúdenie;

21. zdôrazňuje, že je dôležité dôkladnejšie sledovať mladých ľudí opúšťajúcich záruku pre mladých ľudí alebo iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, aby sa mohli trvalo a efektívne integrovať na trhu práce; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť ďalšej flexibility iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí – a to aj v prípade krajín s dobrými výsledkami z hľadiska politík v oblasti mládeže – tým, že sa integrujú systémy na ochranu mladých ľudí v prechodnom období od vzdelávania alebo vyššieho vzdelávania k práci, s cieľom kompenzovať vylúčenie mladých ľudí z príspevkových systémov sociálneho zabezpečenia v Európe;

22. zdôrazňuje, že programy, ako sú záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí, nesmú nahrádzať úsilie samotných členských štátov v boji proti nezamestnanosti mladých ľudí a pri podpore udržateľnej integrácie na trhu práce; uznáva, že kvalitné a dostupné vzdelávanie je rozhodujúcim faktorom pri prekonávaní nerovností; vyzýva preto na zvýšenie investícií do verejného vzdelávania a celoživotného vzdelávania;

23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zdôrazňovali potrebu podporovať zelené pracovné miesta a zamestnanosť na vidieku a v upadajúcich oblastiach a aby takéto oblasti zatraktívnili pre ženy;

24. vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu (ESF) a postupu európskeho semestra, a členské štáty, aby prostredníctvom svojich národných programov reforiem zabezpečili plné vykonávanie opatrení na vnútroštátnej úrovni uvedené v odporúčaní Rady týkajúcom sa integrácie dlhodobo nezamestnaných na trh práce;

25. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby hospodársku a menovú úniu doplnili plnohodnotným európskym trhom práce v kombinácii so širokým pokrytím sociálnym zabezpečením; vyjadruje presvedčenie, že dobre fungujúce trhy práce a koordinované a spoľahlivé systémy sociálneho zabezpečenia sú životne dôležité pre úspech európskej menovej únie a sú súčasťou širšieho procesu vzostupnej konvergencie smerom k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; v tomto zmysle vyzýva Komisiu, aby predložila štúdiu o tom, ako môže EÚ podporovať a presadzovať programy zaručenej verejnej zamestnanosti na vnútroštátnej úrovni;

26. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili lepšie zosúladenie vzdelávania a odbornej prípravy s potrebami trhu práce v celej EÚ, čím by sa vytvorili možnosti mobility a zlepšili stratégie prijímania zamestnancov a odbornej prípravy, a to najmä prostredníctvom odbornej prípravy na pracovisku a cielených investícií, ktoré podporia vytváranie pracovných miest a zvýšenie dopytu po zamestnaní; pripomína, že rekvalifikácia je dôležitým prvkom, ktorý umožňuje opätovne začleniť ľudí späť do trhu práce a pomáha riešiť dlhodobú nezamestnanosť a dosahovať lepšie zosúladenie zručností s dostupnými pracovnými miestami; zdôrazňuje, že potvrdzovanie zručností a uznávanie formálneho a informálneho vzdelávania sú dôležitými nástrojmi, ktoré umožnia oceniť nadobudnuté zručnosti na trhoch práce; trvá na tom, že by sa mali podporovať príležitosti celoživotného vzdelávania počas celého životného cyklu vrátane staroby, aby sa mohol plne využiť ich potenciál v boji proti nerovnostiam;

27. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali pri riešení diskriminácie pri prijímaní do zamestnania a diskriminačných postupov prijímania do zamestnania, ktoré bránia ľuďom vstúpiť na trh práce z dôvodu (okrem iného) pohlavia, rodovej identity alebo vyjadrenia, sexuálnej orientácie, pohlavných znakov, etnickej príslušnosti, zdravotného postihnutia alebo veku;

Zlepšenie životných a pracovných podmienok

28. vyjadruje znepokojenie nad množstvom nedeklarovanej práce, atypických pracovných zmlúv a iných foriem neštandardného zamestnania, ktoré môžu vyvolať neisté pracovné podmienky, nižšie mzdy, vykorisťovanie a nižšie príspevky sociálneho zabezpečenia, ako aj rastúcu nerovnosť v niektorých členských štátoch; pripomína, že na ochranu všetkých pracovníkov treba zabezpečiť primerane sociálne zabezpečenie a sociálnu ochranu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie proti tieňovému hospodárstvu a nedeklarovanej práci;

29. domnieva sa, že kvalita pracovných miest v EÚ by sa mala zlepšiť, najmä pokiaľ ide o životné minimum, bezpečnosti práce, prístup k vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu a bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci; vyzýva Komisiu, aby podporila ďalší výskum týkajúci sa monitorovania a zlepšovania vytvárania kvalitných pracovných miest a celkovej konkurencieschopnosti v EÚ na základe výskumu nadácie Eurofound;

30. domnieva sa, že určité formy zamestnania, ako sú zmluvy s nulovým pracovným časom a neplatené stáže, neumožňujú dôstojnú životnú úroveň; domnieva sa, že je nevyhnutné zabezpečiť vhodné možnosti vzdelávania a odbornej prípravy a dôstojné pracovné podmienky, prípadne pre stáže a učňovskú prípravu, stanoviť obmedzenia pre neštandardné formy práce a zamedziť používaniu zmlúv s nulovým pracovným časom, využívaniu dočasných agentúrnych pracovníkov na nahradenie štrajkujúcich pracovníkov a využívaniu zmlúv na určitý čas na trvalé úlohy;

31. poznamenáva, že dobrovoľná práca na čiastočný úväzok môže podporiť účasť určitých kategórii osôb na trhu práce, na ktorom sú v súčasnosti nedostatočne zastúpené, a môže byť užitočná pre opatrenia zamerané na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom;

32. je pevne presvedčený, že by sa mohlo preskúmať presné spoločné pracovné zaradenie na európskej úrovni s cieľom znížiť neistotu, a to na základe vedeckých faktov a údajov; je presvedčený, že uplatňovanie zásady rovnakého odmeňovania za rovnakú vykonanú prácu na rovnakom mieste pomôže znížiť nerovnosti medzi pracovníkmi;

33. zdôrazňuje význam riadneho preskúmania rôznych vplyvov a aspektov zvýšenia automatizácie a vplyvu oneskorenia pri prispôsobovaní právnych predpisov, čo by mohlo vyvolať tlak na systémy sociálnej ochrany a mzdy, najmä u nízko a stredne kvalifikovaných pracovníkov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité zachovať sociálnu ochranu a mzdy na primeranej úrovni;

34. domnieva sa, že nový program v oblasti zručností musí poskytovať dostupný prístup k celoživotnému vzdelávaniu pre všetkých pracovníkov a zabezpečiť prispôsobenie sa digitalizácii a trvalej technologickej zmene;

35. berie na vedomie stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k rámcovej smernici o primeranom minimálnom príjme v Európskej únii, ktorou by sa mali zaviesť spoločné normy a ukazovatele a poskytnúť metódy na monitorovanie jej vykonávania; zdôrazňuje, že na posúdenie primeranosti systémov minimálneho príjmu, ktoré zaviedli členské štáty, by sa mohol použiť nástroj referenčných rozpočtov, v ktorom sa uvedú náklady na dôstojný život pre rôzne podmienky bývania, zloženie a vek domácností;

36. je znepokojený vysokými úrovňami nepoberania systémov minimálneho príjmu, ak existujú, čo poukazuje na mnohé existujúce prekážky vrátane rušivých postupov a stigmy v súvislosti s uplatňovaním uvedených systémov; domnieva sa, že programy podpory príjmu sú nevyhnutné, aby sa zamedzilo nerovnakým hospodárskym trendom, podporou jednotlivcov pred tým, než sa dostanú do stavu chudoby a sociálneho vylúčenia;

37. zdôrazňuje význam sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania pre stanovovanie miezd a potrebu, aby tieto mechanizmy zostali v rukách sociálnych partnerov v súlade s ich autonómiou zakotvenou v zmluvách; vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o indexe životného minima na účely odhadu nákladov na živobytie a približného príjmu, ktoré sú potrebné na splnenie základných potrieb rodín, pre každý členský štát a región; zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetky domácnosti mali primeraný príjem, ktorý umožní chudobným pracujúcim dosiahnuť finančnú nezávislosť pri zachovaní bývania a potravinovej bezpečnosti;

38. zdôrazňuje, že pokiaľ ide o dlhodobé financovanie výstavby nových bytov, okrem fondov EŠIF a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) by sa mali zmobilizovať ďalšie formy súkromných aj verejných finančných prostriedkov ako spôsob zintenzívnenia činností vnútroštátnych verejných bánk alebo iných agentúr v oblasti dostupného a sociálneho bývania;

39. vyzýva Komisiu, aby zlepšila bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov, a to aj riadnym presadzovaním smernice o pracovnom čase;

40. pripomína, že právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie je základným právom v EÚ a že európske inštitúcie ho musia rešpektovať, dodržiavať jeho zásady a podporovať jeho uplatňovanie ( 37 ) ; domnieva sa, že klesajúca vyjednávacia pozícia pracovníkov a odborových zväzov k uvedeným cieľom neprispela a mohla by byť príčinou nízkeho rastu miezd a rozširovania neistej práce;

41. poznamenáva, že je dôležité chrániť práva pracovníkov a posilniť vyjednávaciu pozíciu zamestnancov prostredníctvom štrukturálnych reforiem trhov práce, ktoré podporujú udržateľný rast, dôstojné pracovné miesta, spoločnú prosperitu a sociálnu súdržnosť; zdôrazňuje úlohu dialógu medzi sociálnymi partnermi pri riešení nerovností na trhu práce; vyzýva členské štáty a EÚ, aby zabezpečili právo na vstupovanie do odborov, ako aj silu a autonómiu odborových zväzov aj združení zamestnávateľov pri ich zapojení sa do rokovaní na akejkoľvek úrovni;

42. okrem toho zdôrazňuje význam občianskeho dialógu so zástupcami rôznych skupín spoločnosti, najmä tých, ktorí sú najviac ohrození chudobou a sociálnym vylúčením, pri rokovaní o záležitostiach týkajúcich sa nerovností;

43. žiada vykonávanie antidiskriminačnej politiky, ktorá zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní rovnakých pracovných príležitostí a pri podporovaní sociálneho začlenenia; vyzýva členské štáty, aby odblokovali antidiskriminačnú smernicu;

44. vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa na pracovisku riešila diskriminácia, obťažovanie a násilie na základe pohlavia, rodovej identity alebo vyjadrenia, sexuálnej orientácie a pohlavných znakov (okrem iného) a aby sa zabezpečilo zavedenie jasného podávania správ a podporných mechanizmov pre obete, ako aj postupov proti páchateľom;

Posilnenie sociálneho štátu a sociálnej ochrany

45. zdôrazňuje, že v mnohých krajinách sa systémy sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany dostali pod tlak, keďže boli ovplyvnené finančnou konsolidáciu, čo malo dôsledky z hľadiska nerovnosti príjmov; domnieva sa, že systémy sociálneho zabezpečenia by mali slúžiť ako bezpečnostná sieť a takisto uľahčiť začlenenie do trhu práce; zdôrazňuje potrebu viacrozmerného prístupu k dosiahnutiu väčšej rovnosti a sociálnej súdržnosti, ako sa odráža v horizontálnej sociálnej doložke (článok 9 ZFEÚ), so zameraním sa na sociálny rozmer odborových politík a záväzok uplatňovať zásadu sociálneho hľadiska vo všetkých politikách Únie;

46. konštatuje, že sociálny pokrok, ako je vymedzený v európskom indexe sociálneho pokroku, je schopnosťou spoločnosti spĺňať základné ľudské potreby svojich občanov, vytvárať stavebné bloky, ktoré umožňujú občanom a spoločenstvám posilňovať a udržiavať kvalitu ich života a vytvárať podmienky na to, aby všetci jednotlivci dosiahli svoj plný potenciál;

47. povzbudzuje členské štáty, aby zlepšili svoje systémy sociálneho zabezpečenia (vzdelávanie, zdravotníctvo, bývanie, dôchodky a transfery) na základe sociálnych záruk na vysokej úrovni s cieľom dosiahnuť komplexnú ochranu ľudí, berúc do úvahy nové sociálne riziká a zraniteľné skupiny, ktoré vznikli v dôsledku finančnej, hospodárskej a následne sociálnej krízy, ktorým museli čeliť členské štáty;

48. vyzýva členské štáty, aby zvýšili investície do kvalitných a cenovo dostupných služieb vzdelávania v ranom detstve a starostlivosti o ne, pričom zdôrazňuje, že takéto investície sa zjavne vyplatia, najmä u detí zo znevýhodnených detí; vyzýva členské štáty, aby s podporou Komisie a v súlade s barcelonskými cieľmi prijali primerané opatrenia na zabezpečenie univerzálneho a dostupného prístupu ku kvalitnému verejnému vzdelávaniu od raného veku (0 – 3), čo je kľúčové pre boj proti nerovnostiam z dlhodobého hľadiska;

49. žiada univerzálny prístup k dostupnému bývaniu, ochranu zraniteľných domácností pred vysťahovaním a nadmerným zadlžením a podporu účinného rámca druhej šance pre jednotlivcov a rodiny na európskej úrovni;

50. naliehavo vyzýva členské štáty, aby rýchlo konali v súvislosti so súčasnou migračnou a utečeneckou krízou a zaručili, aby utečenci mali prístup k rýchlemu jazykovému a kultúrnemu vzdelávaciemu procesu, ku školeniu, kvalitnému bývaniu, k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, trhu práce a sociálnej ochrane a uznávaniu formálnych a neformálnych zručností a schopností a aby zabezpečili ich začlenenie do spoločnosti;

51. potvrdzuje, že univerzálny prístup k verejným, solidárnym a primeraným dôchodkom a starobným dôchodkom sa musí zaručiť všetkým; vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty pri posilňovaní verejných a zamestnaneckých dôchodkových systémov s cieľom zabezpečiť primeraný dôchodkový príjem nad hranicou chudoby a umožniť dôchodcom zachovanie ich životnej úrovne a aby žili dôstojne a nezávisle; opakuje svoju požiadavku, aby sa započítateľnými obdobiami starostlivosti o inú osobu v dôchodkových systémoch kompenzovala strata príspevkov žien a mužov v dôsledku ich zodpovednosti za starostlivosť o deti a dlhodobú starostlivosť ako nástroja na zníženie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov; zdôrazňuje, že hoci osobné dôchodkové systémy môžu byť dôležitými nástrojmi na zlepšenie primeranosti dôchodkov, štatutárne dôchodkové systémy založené na solidarite zostávajú najúčinnejším nástrojom na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu v starobe;

52. zdôrazňuje, že základné práva ľudí so zdravotným postihnutím by mali byť zaručené, a to aj právo na dôstojnú a bezbariérovú prácu, služby a istotu základného príjmu, ktoré sú prispôsobené špecifickým potrebám jednotlivca, dôstojné životné podmienky a sociálne začlenenie a osobitné ustanovenia o ochrane pred vykorisťovaním a nútenou prácou;

53. domnieva sa, že medzinárodný obchod je motorom rastu, ale že jeho prínos nie je vždy dobre rozdelený, čo môže byť tiež vnímané ako zdroj nerovností; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali spravodlivejšie medzinárodné obchodné dohody, ktoré rešpektujú európsku reguláciu trhu práce a základné dohovory MOP a zároveň taktiež chránili kvalitné zamestnanie a práva pracovníkov a zaručovali európske a vnútroštátne mechanizmy na odškodnenie pracovníkov a odvetví, ktoré sú negatívne ovplyvnené hlavnými zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, vrátane Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii;

54. vyzýva Komisiu, aby v záujme ochrany spotrebiteľov zabezpečila, aby politiky hospodárskej súťaže EÚ umožňovali spravodlivú hospodársku súťaž a pomáhali v boji proti kartelom alebo nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré deformujú ceny a narúšajú fungovanie vnútorného trhu, a to s cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov;

Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu

55. domnieva sa, že v EÚ by sa malo zabezpečiť právo na rovnaké príležitosti; vyjadruje znepokojenie, že súčasná nerovnosť výsledkov, ktorá ovplyvňuje každú osobu žijúcu v EÚ, ale najmä deti a mladých ľudí, sa často zhoršuje v dôsledku nerovnoprávnej koncepcie vzdelávacích systémov a má negatívne dôsledky pre dobré životné podmienky a rozvoj mladých ľudí ako jednotlivcov, čím prispieva k nízkej sebaúcte alebo slabému začleneniu mladých Európanov do spoločnosti, najmä tých, ktorí nemajú zdroje a príležitosti;

56. zdôrazňuje, že vzdelávanie má rozhodujúcu úlohu pri znižovaní nerovností a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie a vynakladali dostatočné investície na zabezpečenie rovnosti príležitostí; potvrdzuje význam univerzálneho prístupu ku vzdelávaniu a prístupu k študentskej podpore pre mladých ľudí vo vysokoškolskom vzdelávaní; vyzýva Komisiu, aby podporila členské štáty pri vytváraní primeraného, dôstojného a dostupného bývania pre mladých ľudí s cieľom udržať ich prechod;

57. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili boj proti chudobe, najmä u detí, a to stanovením cieľov na zníženie detskej chudoby, preskúmaním koordinovaného vykonávania odporúčania o investovaní do detí a prostredníctvom vytvorenia záruky pre deti;

58. okrem iného zdôrazňuje, že mnohé činnosti spojené s oblasťou kultúry a športu sú mocnými nástrojmi súdržnosti a sociálnej integrácie a poukazuje na to, že tieto činnosti môžu zlepšiť vyhliadky najviac znevýhodnených osôb spoločnosti v oblasti zamestnanosti, a to vďaka učeniu sa tzv. mäkkých zručností;

59. vyzýva členské štáty, aby dosiahli ciele stratégie Európa 2020, pokiaľ ide o zníženie chudoby a rizika sociálneho vylúčenia;

60. považuje rýchly nárast bezdomovstva vo väčšine členských štátov EÚ za naliehavú otázku; vyjadruje presvedčenie, že v súlade so zásadami uvedenými v pilieri sociálnych práv by Komisia mala podporovať členské štáty v ich úsilí o potlačenie rastúceho trendu bezdomovstva s cieľom jeho postupného odstraňovania;

Dosiahnutie skutočnej rodovej rovnosti

61. konštatuje, že Komisia reagovala na jeho požiadavku na lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom pre ženy a mužov, ktorí žijú a pracujú v EÚ, a to prostredníctvom návrhu smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov s cieľom čeliť výzvam 21. storočia; pripomína svoju výzvu na primerané odmeňovanie a sociálnu ochranu a zdôrazňuje, že návrhy, ktoré predložila Komisia, sú dobrým základom na zvýšenie účasti žien na trhu práce a posilnenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a pružné pracovné podmienky pre ženy i mužov ako prostriedku na zníženie nerovností v platenej a neplatenej práci;

62. zdôrazňuje, že ďalšie začleňovanie žien do trhu práce, a to zlepšením podpory podnikania žien, ako aj odstraňovaním rozdielov medzi dosiahnutým vzdelaním žien a ich postavením na trhu práce a zabezpečením rovnakých príležitostí pre ženy a mužov, pokiaľ ide o odmeňovanie, kariérny postup a príležitosti pracovať na plný úväzok, sú všetko zásadnými faktormi na dosiahnutie inkluzívneho a dlhodobého hospodárskeho rastu, odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov, boj proti nerovnostiam a na podporu finančnej nezávislosti žien;

63. vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby predložila iniciatívy s cieľom odstrániť akékoľvek rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a stanovila sankcie pre pracoviská, ktoré porušujú právo na rovnosť tým, že stanovujú rôzne mzdy pre rovnaké kategórie pracovných miest v závislosti od toho, či sú obsadené hlavne mužmi alebo ženami;

64. vyjadruje poľutovanie nad tým, že aj napriek platným právnym predpisom zakotvujúcim zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty mužov a žien stále existuje rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a ešte väčší rozdiel v dôchodkoch žien a mužov; vyzýva Komisiu a členské štáty a sociálnych partnerov, aby riešili otázku rodovej nerovnosti odmeňovania a dôchodkov;

65. je znepokojená nárastom miery chudoby, najmä u žien, a skutočnosťou, že ide predovšetkým o osamelé matky a mladé a staršie ženy, ktoré sú zasiahnuté chudobou; zdôrazňuje, že zníženie úrovne chudoby o 20 miliónov ľudí do roku 2020 možno dosiahnuť pomocou politík zameraných na boj proti chudobe a aktívnymi politikami trhu práce, ktoré sú založené na uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti zameranom v prvom rade na zvyšovanie a podporu účasti žien na trhu práce; konštatuje, že chudoba sa aj naďalej meria na základe kumulovaného príjmu domácnosti, čo predpokladá, že všetci členovia domácnosti zarábajú rovnako a zdroje sa rozdeľujú rovnomerne; požaduje individualizované práva a výpočty na základe individuálnych príjmov, aby sa odhalil skutočný rozsah chudoby žien;

66. pripomína dôležitú úlohu kvalitných verejných služieb pri dosahovaní rodovej rovnosti, ako aj daňových systémov a systémov dávok neobsahujúcich negatívne stimuly, ktoré by druhé zarábajúce osoby odrádzali od toho, aby pracovali či pracovali viac, keďže tieto prvky môžu zlepšiť účasť žien na trhu práce;

67. opakuje svoju výzvu Rade, aby zaručila urýchlené prijatie smernice o rodovej rovnováhe medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi kótovaných spoločností ako dôležitý prvý krok smerom k rovnakému zastúpeniu tak vo verejnom, ako aj súkromnom sektore;

Modernizácia daňových systémov

68. žiada Komisiu a členské štáty, aby napravili neprimerané medziľudské nerovnosti, a to podporovaním a podnecovaním najproduktívnejších foriem investícií; pripomína, že na tento účel sú rozhodujúce objektívne daňové politiky a že mnohé členské štáty potrebujú hĺbkovú daňovú reformu; vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na európsky semester monitorovala, poskytovala poradenstvo, podporovala a pripravovala referenčné hodnoty;

69. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali skutočné opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým podvodom ako dôležitý prostriedok znižovania hospodárskych nerovností a zlepšovania výberu príjmov z daní v členských štátoch;

70. vyzýva Komisiu, aby podporovala reformy daňových politík členských štátov s cieľom zabezpečiť primerané verejné rozpočty pre zdravotníctvo, bývanie, sociálne služby, zamestnanosť a služby vzdelávania; vyjadruje presvedčenie, že by tu mal patriť aj boj proti korupcii vo verejnej správe a boj proti nerovnomernému rozdeleniu bohatstva, a to aj prerozdelením nadmernej koncentrácie bohatstva, keďže to má zásadný význam, ak sa nerovnosť nemá rozšíriť v mnohých členských štátoch; okrem toho zdôrazňuje, že sú potrebné opatrenia v oblastiach, ako je financializácia hospodárstva a prípadne ďalšia koordinácia, aproximácia a harmonizácia daňovej politiky, ako aj opatrenia proti daňovým rajom, daňovým podvodom a daňovým únikom, opatrenia na boj proti nedeklarovanej práci a opatrenia na optimalizáciu kombinácie daní a ich váhy ako podiel daňových príjmov členských štátov na daňových príjmoch z pracovnej činnosti a na príjmoch založených na bohatstve;

o

o o

71. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(2) Prijaté texty, P8_TA(2017)0260.

(3) Prijaté texty, P8_TA(2017)0073.

(4) Prijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(5) Prijaté texty, P8_TA(2016)0317.

(6) Prijaté texty, P8_TA(2016)0136.

(7) Ú. v. EÚ C 366, 27.10.2017, s. 19.

(8) Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 141.

(9) Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 130.

(10) Ú. v. EÚ C 65, 19.2.2016, s. 68.

(11) Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(12) Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(13) Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(14) Ú. v. EÚ C 70 E, 8.3.2012, s. 8.

(15) Ú. v. EÚ C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(16) Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

(17) Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 130.

(18) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 52.

(19) Ú. v. EÚ C 166, 7.6.2011, s. 18.

(20) http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21) Stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu adresované Rade, Rada Európskej únie, 649/11, SOC 124, 15. februára 2011.

(22) Európska komisia, inštitucionálny dokument 025, máj 2016.

(23) Autori: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg a Charalambos G. Tsangarides.

(24) Autori: Andrew Berg a Jonathan D. Ostry.

(25) Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics/sk

(26) MMF (2017), Pracovný dokument MMF WP 17/76: Inequality Overhang (Presah nerovnosti). Autori: Francesco Grigoli a Adrian Robles, Washington, D.C.: Medzinárodný menový fond.

(27) MMF (2015) Causes and Consequences of Income Inequality: A Global Perspective (Príčiny a dôsledky nerovnosti príjmov: globálna perspektíva). Diskusný príspevok zamestnancov SDN/15/13 Washington, D.C.: Medzinárodný menový fond. http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf

(28) OECD (2015), In It Together. Why Less Inequality Benefits All (Sme v tom spolu: prečo je menej nerovnosti prínosom pre všetkých), Paríž: OECD Publishing.

(29) Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30) OECD (2015), In It Together:Why Less Inequality Benefits All (Sme v tom spolu: prečo je menej nerovnosti prínosom pre všetkých), s. 67.

(31) Eurofound (2017), „Social mobility in the EU“ (Sociálna mobilita v EÚ), Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie.

(32) https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(33) Inequality and mental illness, R. Wilkinson and K. Pickett, Department of Health Sciences, University of York, UK; uverejnené online 25. mája 2017; S2215-0366(17)30206-7.

(34) COREPER I, Primerané dôchodkové príjmy v kontexte starnúcich spoločností – návrh záverov Rady = prijatie, 12352/15, http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/sk/pdf.

(35) Eurofound (2017): Nerovnosti v príjmoch a vzorce zamestnanosti v Európe pred veľkou recesiou a po nej.

(36) OECD (2015), In It Together. Why Less Inequality Benefits All (Sme v tom spolu: prečo je menej nerovnosti prínosom pre všetkých), Paríž. OECD Publishing.

(37) V súlade s článkom 51 Charty základných práv Európskej únie.