Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh {SEK(2008) 1900} {SEK(2008) 1901} /* KOM/2008/0311 v konečnom znení - COD 2008/0098 */





SK Brusel, 23.5.2008 KOM(2008) 311 v konečnom znení 2008/0098 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, KTORÝM SA STANOVUJÚ HARMONIZOVANÉ PODMIENKY UVÁDZANIA STAVEBNÝCH VÝROBKOV NA TRH (predložená Komisiou) {SEK(2008) 1900} {SEK(2008) 1901} DÔVODOVÁ SPRÁVA V nadväznosti na rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu navrhuje Komisia v rámci svojho programu lepšej právnej regulácie/zjednodušenia, aby sa smernica Rady 89/106/EHS nahradila nariadením s cieľom lepšie definovať ciele právnych predpisov Spoločenstva a uľahčiť ich vykonávanie prostredníctvom niektorých zjednodušených mechanizmov, ktoré slúžia najmä na zníženie administratívneho zaťaženia podnikov a predovšetkým MSP. 1. Kontext návrhu 1.1. Dôvody a ciele návrhu Cieľom smernice o stavebných výrobkoch (89/106/EHS) [1] je zabezpečiť voľný obeh a používanie stavebných výrobkov na vnútornom trhu. V októbri 2005 zaviedla Komisia trojročný otvorený program zjednodušenia, ktorý je súčasťou programu lepšia právna regulácia: stratégia zjednodušenia [2]. Účelom je, aby z právnych predpisov vyplývalo menšie zaťaženie, aby boli jednoduchšie uplatniteľné, a tým aj účinnejšie a aby sa súčasne zachovali ciele politiky EÚ. Pritom je potrebné zvážiť, či je pôvodne zvolený prístup najúčinnejším prostriedkom na dosiahnutie cieľov právnych predpisov. Zjednodušenie smernice o stavebných výrobkoch je jednou z iniciatív v rámci tejto stratégie, ktorej cieľom je objasnenie a zníženie administratívneho zaťaženia, najmä zaťaženia MSP, pri uplatňovaní tejto smernice prostredníctvom väčšej flexibility pri formulovaní a používaní technických špecifikácií, jednoduchších pravidiel certifikácie a odstránenia prekážok pri implementácii, ktoré doposiaľ bránili vytvoreniu plne funkčného vnútorného trhu so stavebnými výrobkami [3]. Stavebné výrobky sú medziprodukty, ktoré sa majú zabudovať v stavbách. Otázky bezpečnosti alebo všeobecného záujmu sa týkajú stavebných výrobkov len v rozsahu, v ktorom prispievajú k splneniu požiadaviek na stavby, v ktorých majú byť zabudované. Nový prístup nie je vhodnou legislatívnou technikou na dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečenie voľného obehu a používania stavebných výrobkov. V navrhovanom nariadení sa však podľa nového právneho rámca definovaného v súbore o vnútornom trhu s tovarom [4] postupuje v oblastiach ako napr. kritériá notifikácie osôb, ktoré vykonávajú úlohy tretej strany v systéme preukazovania zhody, alebo ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad trhom. V tejto súvislosti sa označenie CE definované v tomto návrhu vzťahuje iba na stavebné výrobky: osvedčuje, že informácie pripojené k výrobku sa získali v súlade s navrhovaným nariadením, a preto sa musia považovať za presné a spoľahlivé. K ďalším osobitostiam stavebných výrobkov, ktoré si vyžadujú odchýlku od nového právneho rámca, patria systémy preukazovania zhody; moduly navrhnuté v novom právnom rámci by sa nemohli použiť bez podstatného prispôsobenia na toto odvetvie. Navrhujú sa však niektoré malé zmeny systémov, ktoré sa v súčasnosti používajú na základe smernice o stavebných výrobkoch. Stručne povedané, cieľom uvedeného nariadenia nie je definovať bezpečnosť výrobkov, ale zabezpečiť, aby sa uvádzali spoľahlivé informácie o ich úžitkových vlastnostiach. Dosiahne sa to zavedením spoločného technického jazyka, ktorý majú používať výrobcovia pri umiestňovaní výrobkov na trh a verejné orgány pri formulovaní technických požiadaviek na stavby, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú, ktoré výrobky sa v týchto stavbách majú používať. Tento spoločný technický jazyk je stanovený v harmonizovaných technických špecifikáciách (harmonizovaných európskych normách – harmonised European standards, hEN) a európskych hodnotiacich dokumentoch (European Assessment Documents – EAD) vypracovaných podľa tohto nariadenia. Navrhuje sa, aby základné požiadavky na stavby (ZPS) zahŕňali vnútroštátne a európske právne požiadavky na stavby. Spoločným technickým jazykom harmonizovaných technických špecifikácií sa majú zabezpečiť potrebné nástroje na opis a posudzovanie požadovaných charakteristík stavebných výrobkov. Jeho používanie by preto malo umožniť vnútroštátnym orgánom vykonávať všetky potrebné kontroly príslušných výrobkov a staviteľom využívať ich čo najvhodnejším a najefektívnejším spôsobom. Pri stanovovaní úžitkových vlastností výrobkov orgánmi členských štátov alebo pri ich uvádzaní výrobcami sa používa tento spoločný technický jazyk. 1.2. Súlad s ostatnými stratégiami a cieľmi Únie Všeobecný strategický cieľ a konkrétnejšie resp. operačné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom revízie smernice o stavebných výrobkoch, sú nielen v úplnom súlade s niektorými základnými politikami Spoločenstva, napr. s lisabonskou stratégiou a opatreniami, ktoré majú viesť k lepšej a jednoduchšej právnej regulácii, ale z nich dokonca priamo a nevyhnutne vyplývajú. Pri uplatňovaní základných požiadaviek na stavby, ktoré naďalej slúžia ako základ pre formulovanie technických špecifikácií pre stavebné výrobky, je potrebné vziať do úvahy najmä stratégie týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja. Spoločný technický jazyk, ktorý je potrebný na správne fungovanie vnútorného trhu, sa preto môže používať aj ako účinný nástroj v prípade opatrení Únie a členských štátov týkajúcich sa životného prostredia v tejto oblasti. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu 2.1. Konzultačné metódy a všeobecný profil respondentov V období od 17. marca 2006 do 15. júna 2006 prebiehali na internete otvorené konzultácie. Počet reakcií bol 319, čo sa považuje za dobrú mieru odpovedí. V prieskume boli prostredníctvom odpovedí jednotlivcov alebo skupinových odpovedí zastúpené všetky relevantné subjekty, na ktoré sa vzťahuje smernica o stavebných výrobkoch (výrobné odvetvie, verejná správa a iné zainteresované strany). Účasť výrobného odvetvia bola dobrá: dotazník vyplnilo 94 európskych a vnútroštátnych odvetvových zväzov a 102 individuálnych výrobcov. Správu so zhrnutím odpovedí môžete nájsť na: http://ec.europa.eu/enterprise/construction/cpdrevision/consultation_results_en.pdf http://ec.europa.eu/enterprise/construction/cpdrevision/consultation_statistics_en.pdf Medzi hlavné zistenia patria tieto: · V takmer všetkých odpovediach sa potvrdzuje potreba harmonizovaného právneho rámca. Vzájomné uznávanie sa vo všeobecnosti nepovažuje za dostatočné na dosiahnutie voľného obehu: · Potvrdila sa aj jednoznačná potreba objasnenia základných prvkov smernice o stavebných výrobkoch: všeobecného prístupu (prístupu vychádzajúceho z úžitkových vlastností oproti normatívnemu prístupu), významu a štatútu označenia CE (povinné alebo nie), prijatia označenia CE vnútroštátnymi orgánmi a používateľmi stavebných výrobkov ako spoľahlivého označenia, ako aj úlohy noriem a európskych technických osvedčení (European Technical Approvals – ETA). · V smernici o stavebných výrobkoch určite existuje priestor na zjednodušenie. Systémy preukazovania zhody by sa mali zjednodušiť a mal by sa znížiť ich počet. Získanie označenia CE prostredníctvom európskeho technického osvedčenia sa považuje za potrebné, ale musia sa zjednodušiť administratívne postupy na jeho vydanie a mali by sa zrušiť usmernenia pre európske technické osvedčenia (ETAG). Možnosť „nestanoviť úžitkové vlastnosti“ (no performance determined – NPD) by sa mala zachovať, mala by sa však lepšie zadefinovať ako prostriedok na zjednodušenie uplatňovania smernice o stavebných výrobkoch a úsporu zbytočných nákladov podnikov. · Obavy očividne vzbudzuje potenciálny osobitný vplyv smernice o stavebných výrobkoch na malé a stredné podniky (MSP). Osobitný dôraz sa kladie na potrebu vhodného prístupu najmä v prípade výrobkov, ktoré sa nevyrábajú sériovo. Okrem toho by zo žiadnych zmien smernice o stavebných výrobkoch nemalo vyplývať nadmerné zaťaženie podnikateľskej činnosti MSP. · Bola predložená jednotná požiadavka na posilnenie dôveryhodnosti celého systému, najmä zlepšením kritérií menovania a notifikácie osôb a lepšou koordináciou dohľadu nad trhom. 2.2. Hodnotenie vplyvu politických alternatív Komisia zhodnotila v rámci svojej politiky pre lepšiu právnu reguláciu vplyv politických alternatív: Zvažovali sa tri možnosti: možnosť 1 – žiadne opatrenia EÚ: žiadna zmena; možnosť 2 – žiadne právne predpisy; možnosť 3 – revízia smernice o stavebných výrobkoch. Možnosť 1 – žiadne opatrenia EÚ: žiadna zmena Základnou možnosťou je zachovať smernicu o stavebných výrobkoch v jej súčasnej podobe. V nej stanovené požiadavky by sa objasnili alebo zjednodušili iba vo forme zmien v súvislosti s prirodzeným vývojom súčasnej podoby právnych predpisov a právnych predpisov vzťahujúcich sa na túto oblasť, ktoré sú mimo rámca smernice o stavebných výrobkoch. Niektoré z existujúcich rozdielov vo vnútroštátnych požiadavkách a v systémoch skúšania a certifikácie by sa mohli znížiť prostredníctvom už iniciovanej administratívnej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi. Z hĺbkovej analýzy tejto možnosti však vyplynulo, že mnohé zo súčasných problémov, ako napr. nejasný význam označenia CE, rozdielne prístupy k označeniu CE (povinné, nepovinné), zložitosť systému, nedostatočné prijatie označenia CE a veľké množstvo vnútroštátnych značiek, však pretrvajú. Potvrdzujú to najnovšie údaje o sťažnostiach a prípadoch porušenia v oblastiach, na ktoré sa už vzťahujú harmonizované technické špecifikácie. Smernica o stavebných výrobkoch tak aj naďalej nebude spĺňať cieľ týkajúci sa voľného obehu a používania stavebných výrobkov na vnútornom trhu. Možnosť 2 – žiadne právne predpisy Táto možnosť by znamenala zrušenie smernice o stavebných výrobkoch bez akejkoľvek náhrady a návrat k vzájomnému uznávaniu s ohľadom na nový právny rámec. V praxi by bol vnútorný trh založený výlučne na zásade, podľa ktorej výrobok zákonne uvádzaný na trh v jednom členskom štáte sa môže uvádzať na trh v ktoromkoľvek inom členskom štáte aj v prípade, že výrobok v plnej miere nespĺňa technické predpisy členského štátu určenia, ak členský štát dostatočne neodôvodnil zákaz výrobku na trhu na svojom území. V konečnom znení dokumentu KOM(1999) 299 o lepšom uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na jednotnom trhu sa stavebníctvo označilo za jedno z piatich odvetví, kde v období od roku 1996 do roku 1998 najčastejšie dochádzalo k prípadom porušenia vzájomného uznávania podľa článku 28 (predtým článok 30) zmluvy. Pred zverejnením konečného znenia dokumentu KOM(2002) 419 sa počet prípadov porušenia v odvetví stavebníctva v období od roku 1998 do roku 2001 nepatrne zvýšil a stavebníctvo sa tak zaradilo medzi prvé štyri odvetvia. Najnovšie dostupné údaje tieto trendy potvrdzujú a ukazujú, že vzájomné uznávanie na zabezpečenie účinného fungovania vnútorného trhu so stavebnými výrobkami nestačí. Z konzultácií so zainteresovanými stranami v máji 2006 vyplynulo, že podľa takmer jednomyseľného názoru výrobcov by sa vzájomným uznávaním nedosiahol voľný obeh a používanie stavebných výrobkov na vnútornom trhu. V externej štúdii [5] objednanej kvôli príprave hodnotenia vplyvu revízie smernice o stavebných výrobkoch sa analyzovalo, či sa by možnosťou „žiadne právne predpisy“ riešili problémy konštatované v súvislosti so smernicou o stavebných výrobkoch. Podľa očakávaní vzhľadom na uvedenú diskusiu sa dospelo k záveru, že touto možnosťou by sa cieľ zabezpečiť voľný obeh stavebných výrobkov na vnútornom trhu nedosiahol. Možnosť 3 – revízia smernice o stavebných výrobkoch: uprednostňovaná možnosť Uprednostňovanou možnosťou je možnosť 3 – revidovať právne predpisy Spoločenstva. Predstavuje súbor, ktorý odráža súčasnú potrebu a dosahuje najlepšie výsledky v hodnotení vplyvu. Je to jediná možnosť, ktorá v plnom rozsahu zodpovedá otázkam a problémom, ktoré si vyžadujú prijatie opatrenia, ako aj výsledkom konzultácie so zainteresovanými stranami v tejto súvislosti. Optimálnym spôsobom sa ňou riešia hlavné zistené príčiny problémov a umožňuje sa ňou maximálne zlepšenie s ohľadom na dotknuté strany. Zachováva sa v nej aj všeobecné acquis a technické špecifikácie, ktoré sa zaviedli podľa súčasnej smernice o stavebných výrobkoch. Prísne sa v nej rešpektuje vyvážená subsidiarita dosiahnutá v oblasti stavebníctva, t. j. členské štáty majú kompetencie v oblasti predpisov týkajúcich sa navrhovania a zhotovovania stavieb, zatiaľ čo právne predpisy EÚ zabezpečujú vnútorný trh pre výrobky používané v takýchto stavbách. 3. Riešenie zistených problémov 3.1. Potreby objasnenia Navrhované nariadenie obsahuje presné vymedzenie predmetu úpravy a najdôležitejších pojmov v oblasti vnútorného trhu so stavebnými výrobkami. Ešte dôležitejšie je, že je jasne určený osobitný význam označenia CE pre stavebné výrobky. Vďaka tomu bude možné vyhnúť sa nejasnostiam v súvislosti s inými právnymi predpismi, ktorými sa používanie označenia CE upravuje. Označenie CE stavebných výrobkov zahŕňa uvádzanie relevantných informácií o úžitkových vlastnostiach výrobku pri jeho umiestnení na trh. Tieto informácie musia byť okrem toho získané v súlade s ustanoveniami nariadenia. V záujme zníženia zaťaženia MSP sa plánujú osobitné ustanovenia pre mikropodniky a pre jednotlivé výrobky. Okrem toho sa objasňuje aj osobitná úloha a význam harmonizovaných technických špecifikácií, t. j. harmonizovaných noriem a európskych hodnotiacich dokumentov – mali by vychádzať z kritéria úžitkových vlastností. Z tohto dôvodu je úlohou harmonizovaných technických špecifikácií poskytnúť najvhodnejšie metódy skúšok a výpočtu na posúdenie a overenie stálosti úžitkových vlastností príslušných výrobkov. Označenie CE bude povinné pri uvádzaní úžitkových vlastností výrobku, na ktoré sa vzťahujú harmonizované normy. Návrh však zachováva voliteľnosť harmonizovaných noriem tým, že výrobcom na získanie označenia CE ponúka možnosť využiť alternatívny spôsob, ktorým je európske technické posúdenie (European Technical Assessment – ETA). 3.2. Posilnenie dôveryhodnosti systému Návrhom sa v súlade s novým právnym rámcom zavádzajú nové a prísnejšie kritériá notifikácie osôb, ktoré vykonávajú úlohy tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností. Podobne sa v návrhu podobne definujú prísnejšie kritériá aj pre menovanie miest pre technické posudzovanie (Technical Assessment Bodies – TAB). Z tohto dôvodu sa dá očakávať lepšie prijatie označenia CE zo strany orgánov členských štátov a klientov (projektantov, dodávateľov a vlastníkov) ako jediného označenia, ktorým sa preukazuje zhoda stavebných výrobkov s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. Tento návrh okrem toho obsahuje ustanovenia o ochrannom postupe nového právneho rámca – aj to zvýši dôveryhodnosť celého systému. 3.3. Potreby zjednodušenia Zjednodušenie je hlavným cieľom tohto návrhu. Na základe skúseností získaných pri uplatňovaní smernice o stavebných výrobkoch a zjednodušenia prostredníctvom objasnenia obsahuje návrh aj významné množstvo opatrení, ktorých cieľom je zjednodušiť postup získavania označenia CE a tým znížiť administratívne zaťaženie podnikov a najmä mikropodnikov. Niektoré z týchto opatrení sa uplatňujú priamo, ako napr. opatrenia týkajúce sa mikropodnikov, ktorým bude umožnený zjednodušený prístup k označeniu CE, ak výrobky, ktoré umiestňujú na trh, nepredstavujú významné bezpečnostné riziko. Plánujú sa aj osobitné zjednodušené opatrenia v súvislosti s individuálnymi výrobkami a výrobkami, ktoré sa nevyrábajú sériovo. Zjednodušiť a objasniť sa majú aj postupy na získanie európskeho technického posúdenia (ETA). Okrem toho sa európske výbory pre normalizáciu a miesta pre technické posudzovanie vyzývajú, aby nahradili skúšky v harmonizovaných technických špecifikáciách inými jednoduchšími metódami, ako napr. opisnými metódami, a aby v čo najväčšej možnej miere do harmonizovaných noriem zaviedli triedy, ktoré by zjednodušili používanie pojmov „bez skúšania“ alebo „bez ďalšieho skúšania”. Zavedenie špecifickej technickej dokumentácie (Specific Technical Documentation – STD) uľahčí spoločné využívanie výsledkov skúšok, ktoré vykonala tretia strana, ako aj spoločné využívanie skúšania, t. j. prenos výsledkov skúšok zo skorších do neskorších fáz výroby alebo od poskytovateľa systému alebo projektanta modelov až po úroveň montáže takýchto systémov alebo modelov. Očakáva sa, že tieto opatrenia výrazne znížia administratívne náklady spojené s umiestňovaním stavebných výrobkov na európsky trh bez zníženia bezpečnosti stavieb. Najvýznamnejšie opatrenia na zjednodušenie plánované v návrhu sa dajú rozdeliť do týchto skupín: 3.3.1. Opatrenia s všeobecnou pôsobnosťou Systémy posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností – Prechod zo 6 na 5 systémov zrušením pôvodného systému 2; – Zjednodušenie pôvodného systému 1+ zrušením kontrolných skúšok na stavbách a na trhu. Tento systém, ktorý je podľa smernice o stavebných výrobkoch najnáročnejší, vyžaduje okrem skúšok vykonávaných vo výrobni pred umiestnením výrobku na trh súbor skúšok, ktoré sa vykonajú na výrobkoch, ktoré sa už na trhu alebo na stavbe nachádzajú. Požiadavky na tieto skúšky boli zrušené. – Zavedenie „svedeckých skúšok“ („witness tests“), t. j. možnosť vykonávania skúšok vo výrobni výrobcu, aby sa vzorky výrobkov nemuseli prepravovať do laboratória notifikovanej osoby. Metódy na zníženie nákladov na skúšanie – Zavedenie voľnejšieho systému, v ktorom vyhlásenie výrobcu o úžitkových vlastnostiach jednoducho dokladá špecifická technická dokumentácia (STD), ktorú výrobca uchováva vo výrobni pre orgány dohľadu na trhom. Prostredníctvom STD sa vytvárajú tieto nástroje: – Bez skúšania: za určitých podmienok, ktoré sa majú stanoviť v harmonizovaných technických špecifikáciách alebo rozhodnutím Komisie, sa výrobok musí bez skúšania považovať za vhodný na určité použitie alebo musí na základe svojich úžitkových vlastností dosahovať určitú úroveň alebo triedu; – Bez ďalšieho skúšania: podobne na základe určitého počtu skúšok, ktoré vykonala tretia strana a za určitých podmienok, ktoré sa majú stanoviť v harmonizovaných technických špecifikáciách alebo rozhodnutím Komisie, sa výrobok musí bez ďalšieho skúšania považovať za vhodný na určité použitie alebo musí na základe svojich úžitkových vlastností dosahovať určitú úroveň alebo triedu; – Spoločné využívanie výsledkov skúšok typu: výrobca bude môcť použiť výsledky skúšok, ktoré vykonala tretia strana, ak sú faktory určujúce typ výrobku spoločné s jeho výrobkom, t. j. používajú sa v nich rovnaké základné materiály a vyrábajú sa podobnými výrobnými systémami; – Spoločné využívanie skúšania: výrobcovia, ktorí montujú zostavy alebo systémy, môžu použiť výsledky skúšok, ktoré vykonali výrobcovia týchto zostáv alebo systémov, s ich povolením a podľa ich pokynov. Skúšky vykonané v skorších fázach výrobného procesu by sa okrem toho nemali opakovať v neskorších fázach, ak sa nezmenia úžitkové vlastnosti výrobku. Tieto opatrenia budú mať významný vplyv na zníženie nákladov na výrobky umiestnené na trh bez zníženia bezpečnosti zhotovovaných stavieb. Prospech z nich budú mať najmä MSP. Okrem uvedených konkrétnych opatrení sa autori technických špecifikácií formálne vyzývajú, aby vo svojich technických špecifikáciách podľa možnosti používali metódy posudzovania, ktoré sú jednoduchšie ako skúšanie. 3.3.2. Opatrenia s osobitnou pôsobnosťou Prístup k individuálne vyrábaným výrobkom Novou špecifickou technickou dokumentáciou sa zjednodušuje aj prístup k individuálne vyrobeným výrobkom. Toto opatrenie na zjednodušenie sa uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré vyrábajú takéto výrobky, mimoriadny význam však má pre MSP, pre remeselníkov a mikropodniky. Prístup k mikropodnikom V návrhu sa okrem toho plánuje osobitný prístup k mikropodnikom, ktorý im umožní nahradiť platný systém posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností špecifickou technickou dokumentáciou bez účasti tretej strany, s výnimkou výrobkov, ktoré zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri zaistení bezpečnosti stavieb. 3.3.3. Systém európskych technických posúdení (ETA) Podľa smernice o stavebných výrobkoch je systém európskych technických osvedčení ako spôsob získania označenia CE určený pre výrobky, na ktoré sa nevzťahujú harmonizované normy. Tento systém bol často kritizovaný, najmä kvôli jeho zložitosti, nákladovosti a nedostatku transparentnosti. Po prvé, malo by sa vziať do úvahy, že bez harmonizovanej normy spočíva činnosť spojená s vydaním európskeho technického osvedčenia v podstate vo vytvorení novej technickej špecifikácie, t. j. určení skúšok a iných metód posudzovania, ktoré sa majú použiť pri posudzovaní úžitkových vlastností výrobku. Toto je v skutočnosti zložitá a ťažká úloha, ktorá je potrebná na to, aby sa výrobok mohol umiestniť na trh s označením CE. Tento postup sa používal v členských štátoch už roky, čo vysvetľuje existenciu etablovaných vnútroštátnych orgánov v tejto oblasti. Výsledky konzultácie so zainteresovanými stranami svedčia o tom, že tento spôsob je stále potrebný a opodstatnený, treba ho však zdokonaliť. Cieľom revízie je preto čo najviac zjednodušiť systém tým, že sa zjednodušia postupy, vytvorí sa transparentnejší systém a výrobca dostane väčšie rozhodovacie právomoci, pokiaľ ide o obsah posudzovania. Hlavné navrhované zmeny systému je možné zhrnúť takto: 1. Európske technické posúdenia (ETA) majú ďalej fungovať ako nepovinný spôsob získania označenia CE a ako alternatíva k používaniu harmonizovaných noriem. ETA by sa mohli realizovať aj vtedy, ak pre rovnaký výrobok existuje harmonizovaná norma, čo výrobcovi umožní väčšiu flexibilitu a lepšie možnosti výberu. 2. Smernica o stavebných výrobkoch v súčasnosti neobsahuje kritériá týkajúce sa odvetvovej pôsobnosti miest pre technické posudzovanie. Na rozdiel od toho sa v návrhu výslovne stanovujú prísne kritériá pre tieto miesta vrátane kritérií týkajúcich sa odvetvovej kompetencie, ale aj technických kompetencií v jednej alebo viacerých z 11 vymedzených odvetvových oblastí. 3. V súčasnom systéme sa uznávajú dva spôsoby získania európskych technických osvedčení – usmerneniami (ETAG) a spoločne dohodnutým hodnotiacim postupom (Common Understanding Assessment Procedure – CUAP). Tieto dva spôsoby majú byť nahradené jedným zjednodušeným spôsobom, európskym hodnotiacim dokumentom (European Assessment Document – EAD). 4. Výrobca zohráva pri vypracovaní EAD kľúčovú úlohu, pretože rozhoduje o tom, ktoré úžitkové vlastnosti sa budú brať do úvahy; zúčastňuje sa na postupe a podpisuje konečnú zmluvu až vtedy, keď pozná presný pracovný program, časový plán a náklady na postup. 5. Pokiaľ ide o časový plán, v navrhovanom postupe sa v rámci cieľov predpokladá na vypracovanie EAD 4,5 mesiaca, v porovnaní s tým sa príprava CUAP odhaduje v priemere na 14,5 mesiaca (nie je uvedené v smernici o stavebných výrobkoch) a vypracovanie ETAG na viac ako 24 mesiacov. 4. Právne prvky návrhu 4.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia V navrhovanom nariadení sa predpokladá zrušenie smernice o stavebných výrobkoch. Pri zrušovaní právneho predpisu sa vo všeobecnosti uplatňuje zásada „paralelných foriem“, čo znamená, že zrušená smernica by sa nahradila novou smernicou. V tomto prípade však existujú osobitné okolnosti, konkrétne: · úvahy týkajúce sa účinnosti nariadenia, pokiaľ ide o plnenie cieľov vnútorného trhu; · skúsenosti s platnou smernicou o stavebných výrobkoch, ktoré poukazujú na významné rozdiely v obsahu a časovom pláne transpozície v členských štátoch, ktoré mali negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu so stavebnými výrobkami; · praktické problémy spôsobené rozdielnou transpozíciou, o ktorých svedčí súčasná situácia v súvislosti so štatútom označenia CE; smernica o stavebných výrobkoch bola transponovaná takým spôsobom, že označenie CE je v 4 členských štátoch nepovinné a v ostatných povinné. Vo výrobnom odvetví panuje veľká nespokojnosť s touto situáciou, zatiaľ sa však tento problém nevyriešil. Z týchto dôvodov sa za najúčinnejší prostriedok nahradenia smernice o stavebných výrobkoch považuje priamo uplatniteľný nástroj. Preto sa za najvhodnejší právny predpis zvolilo nariadenie, ktoré je priamo uplatniteľné. Tým by sa mohlo podľa očakávaní predísť problémom rozdielneho výkladu a vykonávania členskými štátmi. 4.2. Právny základ Návrh vychádza z článku 95 zmluvy. 4.3. Subsidiarita Návrh je založený na jasnej zásade rozdelenia kompetencií a zodpovednosti v oblasti stavebníctva medzi Úniou a členskými štátmi. Členské štáty zodpovedajú za to, aby boli budovy a inžinierske stavby na ich území navrhnuté a zhotovené tak, aby neohrozovali bezpečnosť osôb, domácich zvierat ani majetku a aby súčasne spĺňali ďalšie základné požiadavky v záujme všeobecného prospechu. Na druhej strane je cieľom tohto právneho predpisu Spoločenstva poskytnúť rámec na vytvorenie vnútorného trhu so stavebnými výrobkami, čo je podľa zmluvy úloha Únie. Odstránenie technických prekážok v oblasti stavebníctva, ktoré nie je možné odstrániť vzájomným uznávaním rovnocennosti medzi všetkými členskými štátmi, sa môže dosiahnuť len zavedením spoločného technického jazyka, pomocou ktorého budú výrobcovia opisovať úžitkové vlastnosti s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov, ktoré umiestňujú na trh. Cieľom navrhovaného právneho predpisu je najmä stanoviť potrebné požiadavky na zavedenie tohto harmonizovaného technického jazyka. 4.4. Zásada proporcionality Návrh z veľkej časti vychádza z existujúcej praxe, postupov a infraštruktúr, ktoré konsoliduje, objasňuje a zjednodušuje; nejde teda o tvorbu nových opatrení a infraštruktúr. Pokiaľ ide o posilnenie kritérií notifikovania osôb, ktoré v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností vykonávajú úlohy tretej strany, a o ustanovenia o ochrannej doložke, prísne sa uplatňuje nový právny rámec. Kritériá menovania a notifikácie miest pre technické posudzovanie sú približne rovnaké až na niekoľko úprav, ktorými sa zohľadnili osobitné funkcie, ktoré budú tieto miesta plniť. 2008/0098 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, KTORÝM SA STANOVUJÚ HARMONIZOVANÉ PODMIENKY UVÁDZANIA STAVEBNÝCH VÝROBKOV NA TRH (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie [6], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [7], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [8], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy [9], keďže: (1) V predpisoch členských štátov sa vyžaduje, aby boli stavby navrhnuté a zhotovené tak, aby neohrozovali bezpečnosť osôb, domácich zvierat ani majetku. (2) Tieto predpisy majú priamy vplyv na požiadavky na stavebné výrobky. Tieto požiadavky sú preto vyjadrené vo vnútroštátnych normách pre výrobky, národných technických osvedčeniach a iných národných technických špecifikáciách a v ustanoveniach týkajúcich sa stavebných výrobkov. Rozdielnosť týchto požiadaviek bráni obchodu v rámci Spoločenstva. (3) Cieľom smernice Rady 89/106/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na stavebné výrobky [10] bolo odstránenie technických prekážok obchodu v oblasti stavebných výrobkov, aby sa zlepšil ich voľný pohyb na vnútornom trhu. (4) V záujme dosiahnutia tohto cieľa sa v smernici 89/106/EHS stanovilo zavedenie harmonizovaných noriem pre stavebné výrobky a udeľovanie európskych technických osvedčení. (5) Smernica 89/106/EHS by sa mala nahradiť, aby sa zjednodušil a objasnil platný rámec a aby sa zlepšila transparentnosť a účinnosť platných opatrení. (6) Aby sa znížilo finančné zaťaženie MSP a najmä mikropodnikov, je potrebné zabezpečiť zjednodušené postupy vypracovávania vyhlásení o úžitkových vlastnostiach. (7) Nariadením Európskeho parlamentu a Rady […], ktorým sa stanovujú požiadavky na akreditáciu a dohľad nad trhom týkajúce sa uvádzania výrobkov na trh a rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady […] o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh sa stanovuje horizontálny právny rámec pre uvádzanie výrobkov na vnútorný trh. V tomto nariadení by sa preto mal uvedený právny rámec zohľadniť. (8) Odstránenie technických prekážok v oblasti stavebníctva sa môže dosiahnuť len zavedením harmonizovaných technických špecifikácií na účely posudzovania úžitkových vlastností stavebných výrobkov. (9) Tieto harmonizované technické špecifikácie by mali zahŕňať skúšky, výpočty a iné prostriedky stanovené v harmonizovaných normách a európskych hodnotiacich dokumentoch (EAD) na posudzovanie úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov. (10) Metódy, ktoré členské štáty používajú v súvislosti so svojimi požiadavkami na stavby, a iné vnútroštátne predpisy týkajúce sa základných charakteristík stavebných výrobkov by mali byť v súlade s harmonizovanými technickými špecifikáciami. (11) Je potrebné stanoviť základné požiadavky na stavby, na základe ktorých sa budú pripravovať mandáty a harmonizované normy a vypracúvať európske hodnotiace dokumenty (EAD) pre stavebné výrobky. (12) V prípade potreby by sa v harmonizovaných technických špecifikáciách mali stanoviť úrovne úžitkových vlastností stavebných výrobkov s ohľadom na základné charakteristiky, ktoré majú spĺňať stavebné výrobky v členských štátoch, aby sa zohľadnili rozdielne úrovne základných požiadaviek na určité stavby, ako aj klimatické, geologické, geografické a iné rozdielne podmienky prevládajúce v členských štátoch. (13) Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) a Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu (CENELEC) sú uznané ako organizácie zodpovedné za prijímanie harmonizovaných noriem v súlade so všeobecnými usmerneniami pre spoluprácu medzi Komisiou a týmito dvoma organizáciami, ktoré boli podpísané 28. marca 2003. (14) Uvedené harmonizované normy by mali poskytnúť vhodné nástroje na harmonizované posudzovanie úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov. Harmonizované normy by sa mali v súlade s článkom 6 smernice 98/34/ES stanoviť na základe mandátov prijatých Komisiou a mali by sa vzťahovať na príslušné skupiny stavebných výrobkov. (15) Postupy podľa smernice 89/106/EHS na posudzovanie úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov, na ktoré sa nevzťahuje harmonizovaná norma, by sa mali zjednodušiť, aby boli transparentnejšie a aby sa znížili náklady výrobcov na stavebné výrobky. (16) S cieľom umožniť výrobcom a dovozcom stavebných výrobkov zostavovať vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach pre stavebné výrobky, na ktoré sa nevzťahuje harmonizovaná norma, je potrebné stanoviť európske technické posúdenie. (17) Aby sa pre výrobcov a dovozcov zabezpečila väčšia flexibilita pri posudzovaní úžitkových vlastností stavebného výrobku, ktorý majú v úmysle umiestniť na trh, mali by byť okrem toho oprávnení požiadať o európske technické posúdenie aj v prípade, že sa na výrobok vzťahuje harmonizovaná norma. (18) Výrobcovia a dovozcovia stavebných výrobkov by mali mať možnosť požiadať o európske technické posúdenie pre svoje výrobky na základe usmernení pre európske technické posúdenie podľa smernice 89/106/EHS. Preto by sa malo zabezpečiť, aby tieto usmernenia vo forme európskych hodnotiacich dokumentov platili aj naďalej. (19) Vypracovávanie návrhov európskych hodnotiacich dokumentov a vydávanie európskych technických posúdení by sa malo zveriť miestam pre technické posudzovanie (Technical Assessment Bodies – TAB), ktoré menujú členské štáty. Aby sa zabezpečilo, že miesta pre technické posudzovanie majú potrebné právomoci na vykonávanie týchto úloh, požiadavky na ich menovanie by sa mali stanoviť na úrovni Spoločenstva. Preto je potrebné stanoviť aj pravidelné hodnotenia miest pre technické posudzovanie miestami pre technické posudzovanie z ostatných členských štátov. (20) Miesta pre technické posudzovanie by mali zriadiť organizáciu, ktorá by koordinovala postupy vypracovávania návrhov európskych hodnotiacich dokumentov a vydávania európskych technických posúdení. (21) Pri umiestňovaní stavebných výrobkov, na ktoré sa vzťahuje harmonizovaná norma alebo pre ktoré bolo vydané európske technické posúdenie, na trh, by sa k nim malo pripojiť vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach s ohľadom na základné charakteristiky výrobku v súlade s príslušnými harmonizovanými technickými špecifikáciami. (22) Výrobca by mal byť oprávnený nevydať vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach pri tých základných charakteristikách stavebných výrobkov, ak sa tam, kde má v úmysle umiestniť tento výrobok na trh, nepožadujú. (23) Ak neexistujú žiadne požiadavky na základné charakteristiky stavebných výrobkov, tam, kde má výrobca v úmysle umiestniť stavebný výrobok na trh, mal by mať možnosť umiestniť tento výrobok na trh bez vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach. (24) Aby sa znížilo finančné zaťaženie MSP a najmä mikropodnikov, je potrebné zabezpečiť zjednodušené postupy vypracovávania vyhlásení o úžitkových vlastnostiach. (25) S cieľom zabezpečiť, aby bolo vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach presné a spoľahlivé, na základe vhodného systému posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností stavebného výrobku by sa mali posudzovať úžitkové vlastnosti stavebného výrobku a kontrolovať výroba vo výrobni. (26) Vzhľadom na osobitosť stavebných výrobkov a osobitné zameranie systému ich posudzovania sa postupy preukazovania zhody predpokladané v rozhodnutí (ES) ..... a moduly stanovené v tomto rozhodnutí pre tieto výrobky nehodia. Preto by sa mali stanoviť osobitné metódy posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov. (27) V dôsledku rozdielu vo význame označenia CE pre stavebné výrobky oproti všeobecným zásadám stanoveným v nariadení (ES) ... by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia, ktorými sa jednoznačne upraví povinnosť označovať stavebné výrobky označením CE a význam tohto označenia. (28) Tým, že výrobca stavebné výrobky označí alebo dá označiť označením CE, mal by prevziať zodpovednosť za zhodu výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. (29) Označením CE by sa mali označiť všetky stavebné výrobky, v prípade ktorých výrobca v súlade s týmto nariadením zostavil vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach. Ak vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach nebolo zostavené, označenie CE by sa nemalo pripojiť. (30) Označenie CE by malo byť jediným označením, ktorým sa preukazuje zhoda stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení a s uplatniteľnými požiadavkami. Preto by členské štáty, verejné orgány ani súkromné subjekty, ktoré pôsobia verejne alebo ako verejný orgán na základe monopolného postavenia alebo v rámci verejného mandátu nemali pre stavebné výrobky s týmto označením zavádzať žiadne ďalšie označenia, ak požiadavky na toto používanie v príslušnom členskom štáte zodpovedajú úžitkovým vlastnostiam uvedeným vo vyhlásení. (31) Aby sa predišlo zbytočnému skúšaniu stavebných výrobkov, v prípade ktorých sa už úžitkové vlastnosti dostatočne preukázali predchádzajúcimi stabilnými výsledkami skúšok alebo inými existujúcimi údajmi, výrobca by mal mať za podmienok stanovených v harmonizovaných technických špecifikáciách alebo v rozhodnutí Komisie možnosť udať určitú úroveň alebo triedu úžitkových vlastností bez skúšania alebo ďalšieho skúšania. (32) Aby sa skúšky nevykonávali duplicitne, výrobca stavebného výrobku by mal mať možnosť použiť výsledky skúšok získané treťou stranou. (33) Aby sa znížili náklady mikropodnikov spojené s umiestnením výrobkov na trh, je potrebné stanoviť zjednodušené postupy posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností, ak príslušný výrobok nepredstavuje významné bezpečnostné riziko. (34) V prípade individuálne navrhnutých a vyrobených stavebných výrobkov by mal mať výrobca možnosť používať zjednodušené postupy posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností, ak je možné preukázať zhodu výrobku umiestneného na trh s platnými právnymi predpismi. (35) Je dôležité, aby sa zabezpečila dostupnosť vnútroštátnych technických predpisov tak, aby podniky a najmä MSP mohli získať spoľahlivé a presné informácie o platnom zákone v členskom štáte, v ktorom chcú svoje výrobky uviesť na trh. Kontaktné miesta pre výrobky zriadené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. ... z […2008], ktorým sa stanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania určitých vnútroštátnych technických predpisov na výrobky zákonne uvádzané na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 3052/95/ES, by preto mali poskytovať aj informácie o predpisoch uplatniteľných na zabudovanie, namontovanie alebo inštalovanie určitého typu stavebného výrobku. (36) Aby sa zabezpečilo rovnocenné a jednotné presadzovanie harmonizujúcich právnych predpisov Spoločenstva, členské štáty by mali vykonávať účinný dohľad nad trhom. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. ... z […2008], ktorým sa stanovujú požiadavky na akreditáciu a dohľad nad trhom týkajúce sa uvádzania výrobkov na trh, sa stanovujú základné podmienky pre fungovanie tohto dohľadu nad trhom. (37) Zodpovednosť členských štátov za bezpečnosť, zdravie a ďalšie záležitosti, na ktoré sa vzťahujú základné požiadavky na stavby, na ich území, by mala byť uznaná v ochrannej doložke, v ktorej sú stanovené vhodné ochranné opatrenia. (38) Keďže je potrebné zabezpečiť, aby osoby vykonávajúce posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností stavebných výrobkov v celom Spoločenstve vykonávali tieto činnosti jednotne a keďže všetky tieto osoby by mali vykonávať svoje funkcie rovnako dobre a v podmienkach spravodlivej hospodárskej súťaže, mali by sa stanoviť požiadavky na osoby posudzujúce úžitkové vlastnosti, ktoré chcú byť notifikované na účely tohto nariadenia. Okrem toho by sa mala právne upraviť dostupnosť vhodných informácií o takýchto osobách a ich monitorovanie. (39) Aby sa zabezpečila jednotná úroveň kvality pri posudzovaní a overovaní stálosti úžitkových vlastností stavebných výrobkov, je potrebné stanoviť aj požiadavky na orgány zodpovedné za notifikáciu osôb vykonávajúcich tieto úlohy Komisii a ostatným členským štátom. (40) Keďže ciele navrhovaného opatrenia, a to dosiahnutie správneho fungovania vnútorného trhu so stavebnými výrobkami prostredníctvom harmonizovaných technických špecifikácií na určenie úžitkových vlastností stavebných výrobkov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (41) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [11]. (42) Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na stanovenie podmienok, za ktorých môže byť vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach k dispozícii na internetovej stránke, na určenie obdobia, počas ktorého by výrobcovia, dovozcovia a distribútori mali uchovávať technickú dokumentáciu a vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach, na stanovenie tried úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov, na zavedenie systému posudzovania úžitkových vlastnosti a overovania stálosti úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení, ktorý sa používa v prípade príslušného stavebného výrobku alebo skupiny stavebných výrobkov, na stanovenie formátu európskeho technického posúdenia, na stanovenie postupov na vykonávanie hodnotení TAB a na zmenu a doplnenie príloh I až V. Keďže tieto opatrenia majú všeobecný rozsah a majú zmeniť menej zásadné prvky tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením o nové menej zásadné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (43) Keďže na zabezpečenie rámca pre správne fungovanie tohto nariadenia je potrebný určitý čas, jeho uplatňovanie by sa malo s výnimkou ustanovení týkajúcich sa menovania TAB, notifikujúcich orgánov a notifikovaných osôb, zriadenia organizácie TAB a zriadenia stáleho výboru odložiť. PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá formulovania úžitkových vlastností stavebných výrobkov s ohľadom na ich základné charakteristiky a používania označenia CE na týchto výrobkoch. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1. „stavebný výrobok“: každý výrobok alebo každá zostava, ktoré sú vyrobené a umiestnené na trh na trvalé zabudovanie v stavbách alebo ich častiach, pričom demontáž výrobku znižuje kvalitu stavieb a demontáž alebo nahradenie výrobku predstavuje stavebnú činnosť; 2. „stavba“: budovy alebo inžinierske stavby; 3. „základné charakteristiky“: tie charakteristiky stavebného výrobku, na ktoré sa vzťahujú základné požiadavky na stavby; 4. „harmonizované technické špecifikácie“: harmonizované normy a európske hodnotiace dokumenty; 5. „sprístupnenie na trhu“: každá dodávka stavebného výrobku určeného na distribúciu alebo používanie na trh Spoločenstva v priebehu obchodnej činnosti, či už za platbu alebo zdarma; 6. „umiestnenie na trh“: prvé sprístupnenie stavebného výrobku na trhu Spoločenstva; 7. „výrobca“: každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá vyrába stavebný výrobok, alebo ktorá dáva takýto výrobok vyrobiť pod svojím menom alebo ochrannou známkou; 8. „distribútor“: každá fyzická alebo právnická osoba v dodávateľskom reťazci iná ako výrobca alebo dovozca, ktorá sprístupňuje stavebný výrobok na trhu; 9. „dovozca“: každá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve, ktorá umiestňuje stavebný výrobok z tretej krajiny na trh Spoločenstva; 10. „hospodárske subjekty“: výrobca, dovozca, distribútor a splnomocnený zástupca; 11. „splnomocnený zástupca“: každá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve, ktorú výrobca poveril, aby v jeho mene vykonávala určité úlohy; 12. „harmonizovaná norma“: norma, ktorú v súlade s článkom 6 smernice 98/34/ES na základe žiadosti Komisie prijal jeden z európskych výborov pre normalizáciu uvedených v prílohe I k smernici 98/34/ES; 13. „európsky hodnotiaci dokument“: dokument prijatý organizáciou miest pre technické posudzovanie; 14. „akreditácia“ je vymedzená v nariadení (ES) č. […]; 15. „stiahnutie z obehu“: každé opatrenie, ktorého cieľom je zabránenie sprístupneniu stavebného výrobku v dodávateľskom reťazci na trhu; 16. „výzva na stiahnutie z obehu“: každé opatrenie, ktorého cieľom je dosiahnuť vrátenie stavebného výrobku, ktorý už bol sprístupnený na trhu; 17. „typ výrobku“: úžitkové vlastnosti stavebného výrobku vyrobeného z určitej kombinácie surovín alebo iných prvkov v určitom procese výroby; 18. „vnútropodniková kontrola výroby“: nepretržitá vnútropodniková kontrola výroby vo výrobni; 19. „mikropodnik“: mikropodnik vymedzený v odporúčaní Komisie zo 6. mája 2006 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov [12]; 20. „životný cyklus“: za sebou nasledujúce a navzájom prepojené fázy životnosti výrobku, od zaobstarania suroviny alebo získania z prírodných zdrojov až po likvidáciu. Článok 3 Základné požiadavky na stavby a základné charakteristiky výrobku 1. Základné charakteristiky stavebných výrobkov sa stanovujú v harmonizovaných technických špecifikáciách podľa základných požiadaviek na stavby, ktoré sú uvedené v prílohe I. KAPITOLA II Vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach a označenie CE Článok 4 Podmienky zostavovania vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach 1. Pri umiestňovaní stavebného výrobku na trh zostaví výrobca alebo dovozca vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach, ak sú splnené tieto podmienky: a) na stavebný výrobok sa vzťahuje harmonizovaná norma alebo pre tento výrobok bolo vydané európske technické posúdenie; a b) ak tam, kde má výrobca alebo dovozca v úmysle umiestniť výrobok na trh, existujú požiadavky na základné charakteristiky tohto výrobku. Výrobca alebo dovozca môže zostaviť vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach aj vtedy, ak neexistujú požiadavky uvedené v písm. b). 2. Vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach uvedené v ods. 1 sa vzťahuje aspoň na základné charakteristiky, na ktoré existujú požiadavky uvedené v ods. 1 písm. b). 3. Členské štáty vychádzajú z toho, že vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach zostavené výrobcom alebo dovozcom je presné a spoľahlivé. Článok 5 Obsah vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach 1. Vo vyhlásení o úžitkových vlastnostiach sa uvádzajú úžitkové vlastnosti stavebných výrobkov s ohľadom na základné charakteristiky týchto výrobkov v súlade s príslušnými harmonizovanými technickými špecifikáciami. 2. Vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach obsahuje tieto informácie: a) typ výrobku, pre ktorý bolo zostavené; b) zoznam základných charakteristík stavebného výrobku, na ktorého úžitkové vlastnosti sa vyhlásenie vzťahuje, a úrovne alebo triedy týchto vlastností; c) referenčné číslo harmonizovanej normy, európskeho hodnotiaceho dokumentu alebo špecifickej technickej dokumentácie, ktoré sa použili pri posudzovaní jednotlivých základných charakteristík. Článok 6 Forma vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach 1. Exemplár vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach sa dodáva spolu so všetkými výrobkami, ktoré sa sprístupňujú na trhu. Ak sa skupina toho istého výrobku dodáva jedinému používateľovi, môže ju sprevádzať len jeden exemplár vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach. 2. Exemplár vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach sa môže zaslať elektronicky len s výslovným súhlasom príjemcu. 3. Odchylne od odsekov 1 a 2 sa v súlade s podmienkami stanovenými Komisiou môže obsah vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach sprístupniť na internetovej stránke. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. 4. Vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach sa vypracuje podľa vzoru uvedeného v prílohe III. Článok 7 Používanie označenia CE 1. Označením CE sa označujú len tie stavebné výrobky, pre ktoré výrobca v súlade s článkami 4, 5 a 6 zostavil vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach. 2. Ak výrobca vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach v súlade s článkami 4, 5 a 6 nezostavil, stavebné výrobky sa označením CE nesmú označiť. Tým, že výrobca stavebné výrobky označí alebo dá označiť označením CE, preberá zodpovednosť za zhodu výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení.. 3. Označenie CE je jediným označením, ktorým sa preukazuje zhoda stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. Členské štáty nezavedú vnútroštátne opatrenia a odstránia všetky odkazy na preukázanie zhody iné ako označenie CE. 4. Členské štáty na svojom území alebo v oblasti svojej zodpovednosti nezakážu sprístupnenie na trhu ani používanie stavebných výrobkov s označením CE ani mu nezabránia, ak požiadavky na toto používanie v príslušnom členskom štáte zodpovedajú úžitkovým vlastnostiam uvedeným vo vyhlásení. 5. Členské štáty zabezpečia, aby používaniu stavebných výrobkov s označením CE nebránili predpisy ani podmienky uložené verejnými orgánmi alebo súkromnými subjektmi, ktoré pôsobia verejne alebo ako verejný orgán na základe monopolného postavenia alebo v rámci verejného mandátu, ak požiadavky na toto používanie v príslušnom členskom štáte zodpovedajú úžitkovým vlastnostiam uvedeným vo vyhlásení. Článok 8 Pravidlá a podmienky označenia označením CE 1. Na označenie CE sa vzťahujú všeobecné zásady stanovené v článku 26a nariadenia (ES) č. ... 2. Označením CE sa označí stavebný výrobok alebo štítok, ktorý sa na stavebný výrobok pripojí viditeľne, čitateľne a nezmazateľne. Ak to povaha výrobku neumožňuje alebo nezaručuje, toto označenie sa pripojí k obalu alebo k sprievodnej dokumentácii. 3. Za označením CE sa uvádzajú dve posledné číslice roku, v ktorom bol stavebný výrobok označený označením CE, názov alebo identifikačná značka výrobcu, jedinečný identifikačný kód stavebného výrobku a číslo vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach. 4. Označením CE sa stavebný výrobok označí pred jeho umiestnením na trh. Za ním môže byť umiestnený piktogram alebo akákoľvek iná značka upozorňujúca na osobitné riziko alebo používanie. Článok 9 Kontaktné miesta pre výrobky Každý členský štát zabezpečí, aby kontaktné miesta pre výrobky zriadené v súlade s nariadením (ES) č. ... poskytovali aj informácie o technických alebo právnych predpisoch uplatniteľných na zabudovanie, namontovanie alebo inštalovanie určitého typu stavebného výrobku na území príslušného členského štátu. KAPITOLA III Povinnosti hospodárskych subjektov Článok 10 Povinnosti výrobcov 1. Výrobcovia vypracujú požadovanú technickú dokumentáciu, v ktorej opíšu všetky relevantné prvky v súvislosti s príslušným preukázaním úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení. Výrobcovia v súlade s článkami 4, 5 a 6 zostavia vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach a v súlade s článkami 7 a 8 označia stavebný výrobok označením CE. 2. Výrobcovia uchovávajú technickú dokumentáciu a vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach počas obdobia, ktoré pre každú skupinu stavebných výrobkov určí Komisia podľa očakávanej životnosti stavebného výrobku a jeho významu pre stavbu. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. 3. Výrobcovia zabezpečujú, aby v prípade sériovej výroby existovali postupy na zachovanie úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení. Primerane sa zohľadnia zmeny v type výrobku a zmeny v platných harmonizovaných technických špecifikáciách. Vždy, keď je to potrebné, výrobcovia vykonávajú skúšanie na odobratej vzorke stavebných výrobkov, ktoré sa uvádzajú na trh, skúmanie a v prípade potreby vedú register sťažností a o tomto monitorovaní informujú distribútorov. 4. Výrobcovia zabezpečujú, aby bolo na ich stavebných výrobkoch uvedené typové alebo sériové číslo, príp. číslo šarže alebo akýkoľvek iný prvok, ktorý umožní identifikáciu výrobku, alebo, ak to rozmer a povaha výrobku neumožňujú, aby sa požadované informácie uviedli na obale alebo v sprievodnej dokumentácii stavebného výrobku. 5. Výrobcovia na stavebnom výrobku alebo, ak to nie je možné, na jeho obale alebo v sprievodnej dokumentácii stavebného výrobku uvádzajú svoj názov, registrovaný obchodný názov alebo registrovanú obchodnú značku a adresu, na ktorej ich možno kontaktovať. 6. Výrobcovia, ktorí sa domnievajú alebo majú dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok, ktorý umiestnili na trh, nie je v zhode s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, bezodkladne prijímajú nevyhnutné nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť zhodu tohto stavebného výrobku s uvedenými úžitkovými vlastnosťami, alebo ho v prípade potreby stiahnu z obehu a vyzvú konečných používateľov, aby výrobok vrátili späť. Bezodkladne o tom informujú vnútroštátne orgány členských štátov, v ktorých bol stavebný výrobok sprístupnený, pričom uvedú podrobné údaje, najmä dôvody, na základe ktorých stavebný výrobok nie je v zhode s uvedenými úžitkovými vlastnosťami, a prijaté nápravné opatrenia. 7. Na základe odôvodnenej žiadosti príslušných vnútroštátnych orgánov im výrobcovia poskytujú všetky informácie a dokumentáciu potrebnú na preukázanie zhody stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. Na požiadanie týchto orgánov s nimi výrobcovia spolupracujú pri každom opatrení s cieľom vyhnúť sa rizikám, ktoré predstavujú stavebné výrobky, ktoré umiestnili na trh. Článok 11 Splnomocnení zástupcovia 1. Výrobcovia môžu vymenovať splnomocneného zástupcu na základe písomného splnomocnenia. Vypracovanie technickej dokumentácie nepatrí k úlohám splnomocneného zástupcu. 2. Ak výrobca vymenoval splnomocneného zástupcu, tento vykonáva minimálne tieto úlohy: a) počas obdobia uvedeného v článku 10 ods. 2 uchováva vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach a technickú dokumentáciu pre vnútroštátne orgány dohľadu; b) na požiadanie príslušných vnútroštátnych orgánov poskytuje všetky informácie a dokumentáciu potrebnú na preukázanie zhody výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení; c) na požiadanie spolupracuje s príslušnými orgánmi pri každom opatrení s cieľom vyhnúť sa rizikám, ktoré predstavujú stavebné výrobky, na ktoré sa jeho splnomocnenie vzťahuje. Článok 12 Povinnosti dovozcov 1. Pri umiestňovaní stavebného výrobku na trh Spoločenstva dovozcovia náležite zohľadňujú požiadavky stanovené v tomto nariadení. 2. Pred umiestnením stavebného výrobku na trh zabezpečia dovozcovia, aby výrobcovia posúdili a overili stálosť úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení. Zabezpečia, aby výrobca vypracoval technickú dokumentáciu uvedenú v článku 10 ods. 1 prvom pododseku. Zostavia vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach v súlade s článkami 4, 5 a 6. Okrem toho zabezpečia, aby bol výrobok označený požadovaným označením CE, aby ho sprevádzali požadované dokumenty a aby výrobca dodržal požiadavky stanovené v článku 10 ods. 4 a 5. Ak sa dovozca domnieva alebo má dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok nie je v zhode s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, môže umiestniť stavebný výrobok na trh až vtedy, keď je v zhode so sprievodným vyhlásením o úžitkových vlastnostiach alebo až po oprave vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach. 3. Dovozcovia na stavebnom výrobku alebo, ak to nie je možné, na jeho obale alebo v sprievodnej dokumentácii výrobku uvádzajú svoj názov, registrovaný obchodný názov alebo registrovanú obchodnú značku a adresu, na ktorej ich možno kontaktovať. 4. Dovozcovia zabezpečia, aby podmienky skladovania a prepravy stavebného výrobku, za ktorý sú zodpovední, nemali negatívny vplyv na jeho zhodu s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. 5. Dovozcovia, ktorí sa domnievajú alebo majú dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok, ktorý umiestnili na trh, nie je v zhode s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, bezodkladne prijímajú nevyhnutné nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť zhodu tohto stavebného výrobku s uvedenými úžitkovými vlastnosťami, alebo ho v prípade potreby stiahnu z obehu a vyzvú konečných používateľov, aby výrobok vrátili späť. Bezodkladne o tom informujú vnútroštátne orgány členských štátov, v ktorých bol stavebný výrobok sprístupnený, pričom uvedú podrobné údaje, najmä dôvody, na základe ktorých stavebný výrobok nie je v zhode s uvedenými úžitkovými vlastnosťami, a prijaté nápravné opatrenia. 6. Dovozcovia uchovávajú počas obdobia uvedeného v článku 10 ods. 2 exemplár vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach pre vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom a zabezpečujú, aby bola týmto orgánom na požiadanie sprístupnená technická dokumentácia. 7. Na základe odôvodnenej žiadosti príslušných vnútroštátnych orgánov im dovozcovia poskytujú všetky informácie a dokumentáciu potrebnú na preukázanie zhody stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. Na požiadanie týchto orgánov s nimi výrobcovia spolupracujú pri každom opatrení s cieľom vyhnúť sa rizikám, ktoré predstavujú stavebné výrobky, ktoré umiestnili na trh. Článok 13 Povinnosti distribútorov 1. Pri sprístupňovaní výrobku na trhu distribútori náležite zohľadňujú požiadavky stanovené v tomto nariadení. 2. Pred sprístupnením stavebného výrobku na trhu distribútori zabezpečia, aby bol výrobok označený požadovaným označením CE a aby ho sprevádzala dokumentácia požadovaná podľa tohto nariadenia a pokyny a bezpečnostné informácie v jazyku zrozumiteľnom pre používateľov v členskom štáte, v ktorom sa výrobok sprístupňuje na trhu, a aby výrobca a dovozca dodržali požiadavky stanovené v článku ods. 4 a 5 a v článku 12 ods. 3. Ak sa distribútor domnieva alebo má dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok nie je v zhode s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, môže sprístupniť stavebný výrobok na trhu až vtedy, keď je v zhode so sprievodným vyhlásením o úžitkových vlastnostiach alebo až po oprave vyhlásenia o úžitkových vlastnostiach. Ak výrobok predstavuje riziko, distribútor o tom informuje výrobcu alebo dovozcu, ako aj orgány dohľadu nad trhom. 3. Distribútor zabezpečí, aby podmienky skladovania a prepravy stavebného výrobku, za ktorý je zodpovedný, nemali negatívny vplyv na jeho zhodu s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. 4. Distribútori, ktorí sa domnievajú alebo majú dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok, ktorý sprístupnili na trhu, nie je v zhode s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, bezodkladne prijímajú nevyhnutné nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť zhodu tohto stavebného výrobku s uvedenými vlastnosťami, alebo ho v prípade potreby stiahnu z obehu a vyzvú konečných používateľov, aby výrobok vrátili späť. Bezodkladne o tom informujú vnútroštátne orgány členských štátov, v ktorých bol výrobok sprístupnený, pričom uvedú podrobné údaje, najmä dôvody, na základe ktorých stavebný výrobok nie je v zhode s uvedenými úžitkovými vlastnosťami, a prijaté nápravné opatrenia. 5. Na základe odôvodnenej žiadosti príslušných vnútroštátnych orgánov im distribútori poskytujú všetky informácie a dokumentáciu potrebnú na preukázanie zhody stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení. Na požiadanie týchto orgánov s nimi výrobcovia spolupracujú pri každom opatrení s cieľom vyhnúť sa rizikám, ktoré predstavuje stavebný výrobok, ktorý sprístupnili na trhu. Článok 14 Prípady, v ktorých povinnosti výrobcov platia aj pre dovozcov a distribútorov Dovozca alebo distribútor sa na účely tohto nariadenia považuje za výrobcu, ak pod svojím menom alebo obchodnou značkou umiestni výrobok na trh alebo stavebný výrobok už uvedený na trh upraví tak, že to môže mať vplyv na zhodu stavebného výrobku s úžitkovými vlastnosťami uvedenými vo vyhlásení, a vzťahujú sa tak naňho povinnosti výrobcu podľa článku 10. Článok 15 Identifikácia hospodárskych subjektov Hospodárske subjekty sú na požiadanie schopné na obdobie uvedené v článku 10 ods. 2 orgánom dohľadu nad trhom určiť: a) každý hospodársky subjekt, ktorý im výrobok dodal; b) každý hospodársky subjekt, ktorému výrobok dodali. KAPITOLA IV Harmonizované technické špecifikácie Článok 16 Harmonizované normy 1. Harmonizované normy stanovujú európske výbory pre normalizáciu uvedené v prílohe I k smernici 98/34/ES na základe mandátov, ktoré Komisia prijala v súlade s článkom 6 uvedenej smernice. 2. V harmonizovaných normách sa stanovujú metódy a kritériá posudzovania úžitkových vlastností stavebných výrobkov s ohľadom na ich základné charakteristiky. V harmonizovaných normách sa na posudzovanie úžitkových vlastností stavebných výrobkov s ohľadom na ich základné charakteristiky v prípade potreby stanovujú metódy jednoduchšie ako skúšky. 3. Európske výbory pre normalizáciu v harmonizovaných normách určujú vnútropodnikovú kontrolu výroby, ktorá sa má vykonať, pri ktorej sa zohľadnia osobitné podmienky procesu výroby príslušného stavebného výrobku. 4. Komisia posudzuje, či sú harmonizované normy vypracované európskymi výbormi pre normalizáciu v súlade s príslušným mandátom. Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie zoznam odkazov na harmonizované normy, ktoré sú v súlade s príslušnými mandátmi a stanoví dátum, od ktorého sa tieto normy budú uplatňovať. Komisia uverejní všetky aktualizácie tohto zoznamu. Článok 17 Formálna námietka voči harmonizovaným normám 1. Ak sa členský štát alebo Komisia domnievajú, že harmonizovaná norma úplne nespĺňa požiadavky stanovené v príslušnom mandáte, Komisia alebo príslušný členský štát predloží túto vec spolu so svojim odôvodnením výboru zriadenému podľa článku 5 smernice 98/34/ES. Výbor po porade s príslušnými európskymi výbormi pre normalizáciu bezodkladne predloží svoje stanovisko. 2. So zreteľom na stanovisko výboru sa Komisia rozhodne, či v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní, neuverejní, uverejní s obmedzením, zachová, zachová s obmedzením alebo z neho vypustí odkazy na príslušnú harmonizovanú normu. 3. Komisia informuje príslušný európsky výbor pre normalizáciu a v prípade potreby požiada o revíziu príslušných harmonizovaných noriem. Článok 18 [17] Úrovne alebo triedy úžitkových vlastností 1. Komisia môže stanoviť triedy úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. 2. Ak Komisia triedy úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov nestanovila, môžu ich v harmonizovaných normách stanoviť európske výbory pre normalizáciu. Ak Komisia triedy úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov stanovila, európske výbory pre normalizáciu tieto triedy v harmonizovaných normách používajú. 3. Európske výbory pre normalizáciu môžu v harmonizovaných technických špecifikáciách stanoviť podmienky, za ktorých výrobok spĺňa bez skúšania alebo bez ďalšieho skúšania kritériá na zaradenie do určitej úrovne alebo triedy úžitkových vlastností. 4. Členské štáty môžu stanoviť úrovne alebo triedy úžitkových vlastností s ohľadom na základné charakteristiky stavebných výrobkov len v súlade s klasifikačnými systémami, ktoré stanovili európske výbory pre normalizáciu v harmonizovaných normách alebo Komisia. Článok 19 [18] Posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností 1. Posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností stavebných výrobkov uvedených vo vyhlásení s ohľadom ich na základné charakteristiky sa vykonáva na základe jedného zo systémov stanovených v prílohe V. 2. Komisia stanoví, ktorý systém je možné použiť na daný stavebný výrobok alebo skupinu stavebných výrobkov podľa týchto kritérií: a) význam funkcie, ktorú výrobok plní s ohľadom na základné požiadavky na stavby; b) povaha výrobku; c) vplyv premenlivosti základných charakteristík stavebného výrobku v priebehu životného cyklu výrobku; d) riziko výskytu výrobných chýb výrobku. Komisia v každom prípade zvolí najjednoduchší systém, ktorý spĺňa požiadavky na bezpečnosť. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. 3. Takto stanovený systém musí byť uvedený v mandátoch pre harmonizované normy a v harmonizovaných technických špecifikáciách. Článok 20 [19] Európsky hodnotiaci dokument 1. Európsky hodnotiaci dokument (EAD) prijíma v súlade s postupom stanoveným v prílohe II organizácia miest pre technické posudzovanie uvedená v článku 25 ods. 1 na základe žiadosti o európske technické posúdenie, ktorú predloží výrobca alebo dovozca. 2. Organizácia miest pre technické posudzovanie uvedená v článku 25 ods. 1 stanovuje v európskom hodnotiacom dokumente metódy a kritériá posudzovania úžitkových vlastností s ohľadom na tie základné charakteristiky stavebného výrobku, ktoré súvisia s účelom použitia, ktorý určil výrobca. 3. Organizácia miest pre technické posudzovanie uvedená v článku 25 ods. 1 stanovuje v európskom hodnotiacom dokumente osobitný spôsob vnútropodnikovej kontroly výroby, ktorý sa má používať, pričom zohľadní konkrétne podmienky v procese výroby príslušného stavebného výrobku. Článok 21 [20] Európske technické posúdenie 1. Európske technické posúdenie (ETA) pre jednotlivé stavebné výrobky vydáva v súlade s postupom stanoveným v prílohe II na žiadosť výrobcu alebo dovozcu miesto pre technické posudzovanie na základe európskeho hodnotiaceho dokumentu. 2. Komisia stanoví formát európskeho technického posúdenia. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. KAPITOLA V Miesta pre technické posudzovanie Článok 22 [21] Vymenovanie miest pre technické posudzovanie 1. Členské štáty môžu vymenovať miesta pre technické posudzovanie (Technical Assessment Bodies – TAB) pre oblasti použitia výrobkov uvedené v tabuľke 1 prílohy IV. Členské štáty, ktoré vymenovali miesto pre technické posudzovanie, oznámia ostatným členským štátom a Komisii názov, adresu tohto miesta a oblasti použitia výrobkov, pre ktoré bolo toto miesto pre technické posudzovanie vymenované. 2. Komisia zverejní zoznam miest pre technické posudzovanie, v ktorom budú uvedené oblasti použitia výrobkov, pre ktoré boli tieto miesta vymenované. Komisia uverejní všetky aktualizácie tohto zoznamu. Článok 23 [22] Požiadavky na miesta pre technické posudzovanie 1. Miesto pre technické posudzovanie musí spĺňať požiadavky stanovené v tabuľke 2 prílohy IV. 2. Ak už miesto pre technické posudzovanie nespĺňa požiadavky uvedené v odseku 1, členský štát vymenovanie tohto miesta stiahne. 3. Členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o ich vnútroštátnych postupoch posudzovania miest pre technické posudzovanie, o monitorovaní ich činností a o všetkých zmenách, pokiaľ ide o tieto informácie. Komisia tieto informácie zverejňuje. Článok 24 [23] Hodnotenie miest pre technické posudzovanie 1. Miesta pre technické posudzovanie overujú, či ostatné miesta pre technické posudzovanie spĺňajú príslušné kritériá stanovené v tabuľke 2 prílohy IV. Hodnotenie, ktoré zabezpečuje organizácia uvedená v článku 25 ods. 1, sa vykonáva raz za štyri roky v rámci oblastí použitia výrobkov uvedených v tabuľke 1 prílohy IV, pre ktoré boli miesta pre technické posudzovanie vymenované. 2. Komisia stanoví postupy vykonávania hodnotenia vrátane príslušných odvolacích postupov proti rozhodnutiam prijatým na základe hodnotenia. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. Hodnotenie miesta pre technické posudzovanie nesmú vykonávať miesta pre technické posudzovanie z toho istého členského štátu. 3. Organizácia uvedená v článku 25 ods. 1 oznámi výsledky hodnotení miest pre technické posudzovanie všetkým členským štátom a Komisii. Komisia v spolupráci s členskými štátmi monitoruje dodržiavanie predpisov a riadne vykonávanie hodnotenia miest pre technické posudzovanie . Článok 25 [24] Koordinácia miest pre technické posudzovanie 1. Miesta pre technické posudzovanie založia organizáciu pre technické posudzovanie (ďalej len „organizácia miest pre technické posudzovanie“). 2. Organizácia miest pre technické posudzovanie plní tieto úlohy: a) koordinuje uplatňovanie predpisov a postupov stanovených v článku 19 a v prílohe II a poskytuje potrebnú podporu; b) dvakrát ročne informuje Komisiu o všetkých otázkach súvisiacich s prípravou európskych hodnotiacich dokumentov a o všetkých aspektoch súvisiacich s výkladom predpisov a postupov stanovených v článku 19 a v prílohe II; c) prijíma európske hodnotiace dokumenty; d) zabezpečuje hodnotenie miest pre technické posudzovanie; e) zabezpečuje koordináciu miest pre technické posudzovanie. 3. Komisia môže podporovať organizáciu miest pre technické posudzovanie pri vykonávaní úloh uvedených v ods. 2 písm. e). Komisia môže na tento účel uzatvoriť s organizáciou miest pre technické posudzovanie rámcovú dohodu o partnerstve. 4. Členské štáty zabezpečia, aby miesta pre technické posudzovanie podporovali organizáciu miest pre technické posudzovanie svojimi finančnými a ľudskými zdrojmi. KAPITOLA VI ZJEDNODUŠENÉ POSTUPY Článok 26 [25] Používanie špecifickej technickej dokumentácie 1. Pri určovaní typu výrobku môže výrobca nahradiť skúšku typu alebo výpočet typu špecifickou technickou dokumentáciou (Specific Technical Documentation – STD), ktorou sa preukazuje, že: a) pokiaľ ide o jednu alebo viac základných charakteristík, má sa za to, že stavebný výrobok, ktorý umiestňuje na trh, spĺňa v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných harmonizovaných technických špecifikáciách alebo v rozhodnutí Komisie kritériá na zaradenie do určitej úrovne alebo triedy úžitkových vlastností bez skúšania alebo výpočtu, alebo bez ďalšieho skúšania či ďalšieho výpočtu; b) stavebný výrobok, ktorý umiestňuje na trh, patrí do toho istého typu ako iný stavebný výrobok vyrobený iným výrobcom a už bol skúšaný podľa príslušnej harmonizovanej technickej špecifikácie. Ak sú tieto podmienky splnené, výrobca je oprávnený vydať vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach na základe všetkých alebo časti výsledkov skúšok vykonaných na tomto inom výrobku; c) stavebný výrobok, ktorý umiestňuje na trh, je systémom pozostávajúcim zo súčastí, ktoré výrobca montuje podľa presných pokynov poskytovateľa tohto systému alebo jeho súčastí, ktorý už podľa príslušnej harmonizovanej technickej špecifikácie vykonal skúšku tohto systému alebo tejto súčasti s ohľadom na jeho jednu alebo viaceré základné charakteristiky. Ak sú uvedené podmienky splnené, výrobca je oprávnený vydať vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach na základe všetkých alebo časti výsledkov skúšok vykonaných na tomto systéme alebo na súčastiach, ktoré mu boli poskytnuté. Výrobca môže použiť výsledky skúšok získané iným výrobcom až po získaní povolenia od tohto výrobcu, ktorý je naďalej zodpovedný za presnosť, spoľahlivosť a stabilitu týchto výsledkov. 2. Ak stavebný výrobok uvedený v ods. 1 patrí do skupiny stavebných výrobkov, v prípade ktorých sa na posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností používa systém 1 alebo 2 z prílohy V, špecifickú technickú dokumentáciu overuje príslušný certifikačný orgán, ako je uvedené v prílohe V. Článok 27 [26] Používanie špecifickej technickej dokumentácie mikropodnikmi 1. Mikropodniky môžu nahradiť platný systém posudzovania úžitkových vlastností stavebného výrobku uvedených vo vyhlásení špecifickou technickou dokumentáciou. Na základe špecifickej technickej dokumentácie sa preukazuje zhoda stavebného výrobku s platnými požiadavkami. 2. Ak stavebný výrobok patrí do skupiny stavebných výrobkov, v prípade ktorých sa na posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností používa systém 1 alebo 2 z prílohy V, špecifickú technickú dokumentáciu musí overiť príslušný certifikačný orgán, ako je uvedené v prílohe V. Článok 28 [27] Používanie špecifickej technickej dokumentácie pre individuálne vyrobené výrobky 1. V prípade stavebného výrobku, ktorý nebol navrhnutý a vyrobený v rámci sériovej výroby, ale na základe osobitnej objednávky, a bol inštalovaný do jednej konkrétnej stavby, môže výrobca nahradiť platný systém na posudzovanie úžitkových vlastností špecifickou technickou dokumentáciou, na základe ktorej sa preukazuje zhoda tohto výrobku s platnými požiadavkami. 2. Ak stavebný výrobok patrí do skupiny stavebných výrobkov, v prípade ktorých sa na posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností používa systém 1 alebo 2 z prílohy V, špecifickú technickú dokumentáciu musí overiť príslušný certifikačný orgán, ako je uvedené v prílohe V. KAPITOLA VII Notifikujúce orgány a notifikované osoby Článok 29 [28] Notifikácia Členské štáty oznamujú Komisii a ostatným členským štátom osoby, ktoré sú podľa tohto nariadenia splnomocnené vykonávať úlohy tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností. Článok 30 [29] Notifikujúce orgány 1. Členské štáty vymenujú notifikujúci orgán, ktorý je zodpovedný za zavedenie a vykonávanie postupov potrebných na posudzovanie a notifikáciu osôb, ktoré majú byť na účely tohto nariadenia splnomocnené na vykonávanie úloh tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení, a za monitorovanie notifikovaných osôb aj s ohľadom na dodržiavanie ustanovení článku 33. 2. Ak je základom notifikácie osvedčenie o akreditácii, členské štáty môžu rozhodnúť, že posudzovanie a monitorovanie uvedené v ods. 1 vykonajú ich vnútroštátne akreditačné orgány v zmysle nariadenia (ES) č. … a v súlade s ním. 3. Ak notifikujúci orgán deleguje, uzatvorí subdodávateľskú zmluvu alebo inak poverí orgán, ktorý nie je orgánom štátnej správy, posudzovaním, notifikáciou alebo monitorovaním uvedenými v odseku 1, orgán, ktorý bol delegovaný alebo ktorý bol inak poverený, musí byť právnickou osobou a musí zodpovedajúcim spôsobom spĺňať požiadavky stanovené v článku 30. Okrem toho musí tento orgán mať opatrenia na krytie záväzkov, ktoré vyplývajú z jeho činností. 4. Notifikujúci orgán nesie plnú zodpovednosť za úlohy vykonávané delegovaným alebo inak povereným orgánom. Článok 31 [30] Požiadavky týkajúce sa notifikujúcich orgánov 1. Notifikujúci orgán sa zriaďuje tak, aby nevznikli konflikty záujmov s notifikovanými osobami. 2. Notifikujúci orgán má takú organizačnú štruktúru a funguje takým spôsobom, aby sa zabezpečila objektivita a nestrannosť jeho činností. 3. Notifikujúci orgán má takú organizačnú štruktúru, aby každé rozhodnutie týkajúce sa notifikácie osoby posudzujúcej úžitkové vlastnosti prijímali príslušné osoby iné ako osoby, ktoré vykonali posudzovanie. 4. Notifikujúci orgán neponúka ani neposkytuje žiadne činnosti, ktoré vykonávajú notifikované osoby, ani konzultácie na obchodnom alebo konkurenčnom základe. 5. Notifikujúci orgán zabezpečuje dôvernosť získaných informácií. 6. Notifikujúci orgán má k dispozícii dostatočný počet zamestnancov spôsobilých riadne vykonávať svoje úlohy. Článok 32 [31] Informačná povinnosť notifikujúcich orgánov Členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o svojich vnútroštátnych postupoch posudzovania a notifikácie osôb posudzujúcich úžitkové vlastnosti, o monitorovaní notifikovaných osôb a o všetkých zmenách, pokiaľ ide o tieto informácie. Komisia tieto informácie zverejňuje. Článok 33 [32] Požiadavky na notifikované osoby 1. Na účely notifikácie spĺňa osoba posudzujúca úžitkové vlastnosti požiadavky stanovené v odsekoch 2 až 11. 2. Osoba posudzujúca úžitkové vlastnosti je zriadená vnútroštátnym zákonom a je právnickou osobou. 3. Osoba posudzujúca úžitkové vlastnosti je treťou stranou, nezávislou od organizácie alebo stavebného výrobku, ktorý posudzuje. Osoba, ktorá patrí do obchodného združenia alebo profesijného zväzu, ktoré zastupujú podniky zapojené do navrhovania, výroby, dodávania, montáže, používania alebo údržby stavebných výrobkov, ktoré posudzuje, sa môže považovať za takúto osobu, ak sa preukáže jej nezávislosť a absencia akéhokoľvek konfliktu záujmov. 4. Osobu posudzujúcu úžitkové vlastnosti, jej vrcholový manažment a zamestnancov zodpovední za vykonávanie úloh tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení nepredstavujú projektanti, výrobcovia, dodávatelia, osoby vykonávajúce inštaláciu, kupujúci, vlastníci, používatelia ani osoby vykonávajúce údržbu výrobkov, ktoré posudzujú, ani splnomocnení zástupcovia žiadnej z týchto strán. To nevylučuje používanie posudzovaných výrobkov, ktoré sú potrebné v rámci činností notifikovanej osoby, alebo používanie na osobné účely. Nie je priamo zapojená do návrhu, výroby alebo konštrukcie, uvádzania na trh, inštalácie, používania alebo údržby týchto stavebných výrobkov, ani nezastupuje strany zapojené do týchto činností. Nezapája sa do žiadnej činnosti, ktorá by mohla byť v konflikte s nezávislosťou rozhodnutia a integrity v súvislosti s činnosťami, pre ktoré bola notifikovaná. Notifikovaná osoba zabezpečuje, aby činnosti jej pomocných orgánov alebo subdodávateľov neovplyvňovali dôvernosť, objektivitu a nestrannosť jej činností pri posudzovaní a (alebo) overovaní úžitkových vlastností. 5. Notifikovaná osoba a jej zamestnanci vykonávajú úlohy tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností na najvyššej úrovni odbornej integrity a nevyhnutnej technickej spôsobilosti v danej oblasti a nesmie podliehať žiadnym tlakom a naliehaniu, najmä finančným, ktoré by mohli ovplyvniť jej rozhodnutie alebo výsledky jej činností pri posudzovaní a (alebo) overovaní úžitkových vlastností, najmä zo strany osôb alebo skupín osôb, ktoré majú na výsledku týchto činností záujem. 6. Notifikovaná osoba je schopná vykonávať všetky úlohy tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností, ktoré boli tejto osobe pridelené v súlade s prílohou V a pre ktoré bola notifikovaná, bez ohľadu na to, či tieto úlohy vykonáva samotná notifikovaná osoba alebo sú vykonávané v jej mene a na jej zodpovednosť. Notifikovaná osoba musí mať v prípade každého systému posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností a v prípade každého druhu alebo kategórie stavebných výrobkov, charakteristík a úloh, pre ktoré je notifikovaná, vždy k dispozícii: a) potrebných zamestnancov s odbornými znalosťami a dostatočnými príslušnými skúsenosťami na vykonávanie úloh tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností; b) potrebný opis postupov, podľa ktorých sa vykonáva posudzovanie úžitkových vlastností a zabezpečuje sa transparentnosť a reprodukovateľnosť týchto postupov; má vhodnú stratégiu a postupy, v ktorých sa rozlišuje medzi úlohami, ktoré vykonáva ako notifikovaná osoba, a ostatnými činnosťami; c) postupy potrebné na vykonávanie jej činností s ohľadom na veľkosť, odvetvie, štruktúru podniku, stupeň zložitosti príslušnej výrobnej technológie a skutočnosť, či vo výrobnom procese ide o hromadnú alebo sériovú výrobu. Má nevyhnutné prostriedky na primeraný výkon odborných a administratívnych úloh spojených s činnosťami, pre ktoré je notifikovaná, a má prístup k všetkým potrebným zariadeniam alebo vybaveniu. 7. Zamestnanci zodpovední za vykonávanie činností, pre ktoré bola osoba notifikovaná, majú: a) dôkladnú technickú a odbornú prípravu, ktorá zahŕňa všetky úlohy tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností uvedených vo vyhlásení v rozsahu, pre ktorý bola osoba notifikovaná; b) dostatočné znalosti o požiadavkách na posudzovanie a overovanie, ktoré vykonávajú, a primeranú právomoc vykonávať tieto činnosti; c) príslušné znalosti o uplatniteľných harmonizovaných normách a o príslušných ustanoveniach nariadenia, ktorým aj rozumejú; d) schopnosti potrebné na vystavenie certifikátov, záznamov a protokolov preukazujúcich, že sa vykonalo posudzovanie a overovanie. 8. Je zaručená nestrannosť notifikovanej osoby, jej vrcholového manažmentu a zamestnancov, ktorí vykonávajú posudzovanie. Odmeňovanie vrcholového manažmentu notifikovanej osoby a zamestnancov, ktorí vykonávajú posudzovanie, nezávisí od počtu vykonaných posúdení ani výsledkov týchto posúdení. 9. Notifikovaná osoba uzavrie poistenie zodpovednosti za škodu, ak túto zodpovednosť nenesie štát v súlade s vnútroštátnym zákonom alebo ak nie je za vykonanie posudzovania a (alebo) overovania zodpovedný samotný členský štát. 10. Zamestnanci notifikovanej osoby sú povinní zachovávať služobné tajomstvo, pokiaľ ide o všetky informácie získané pri vykonávaní úloh podľa prílohy V, povinnosť neplatí len vo vzťahu k príslušným administratívnym orgánom členského štátu, v ktorom sa činnosti vykonávajú. Vlastnícke práva sa ochraňujú. 11. Notifikovaná osoba sa zúčastňuje na príslušných normalizačných činnostiach a činnostiach koordinačnej skupiny notifikovanej osoby zriadenej podľa tohto nariadenia, alebo zabezpečí, aby jej zamestnanci, ktorí vykonávajú posudzovanie, boli o nich informovaní, a ako všeobecné usmernenie uplatňuje administratívne rozhodnutia a dokumenty, ktoré sú výsledkom práce tejto skupiny. Článok 34 Predpoklad zhody Ak môže osoba posudzujúca úžitkové vlastnosti preukázať zhodu s kritériami ustanovenými v príslušných harmonizovaných normách alebo v ich častiach, ktorých odkazy boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, predpokladá sa, že spĺňa požiadavky stanovené v článku 33 v rozsahu, v akom uplatniteľné harmonizované normy tieto požiadavky pokrývajú. Článok 35 [33] Pomocné orgány a subdodávatelia notifikovaných osôb 1. Ak notifikovaná osoba uzatvára subdodávateľské zmluvy na osobitné činnosti spojené s úlohami tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností alebo využíva pomocný orgán, zabezpečí, aby subdodávateľ alebo pomocný orgán spĺňali požiadavky stanovené v článku 33 a informuje notifikujúci orgán. 2. Notifikovaná osoba nesie plnú zodpovednosť za úlohy vykonávané subdodávateľmi alebo pomocnými orgánmi bez ohľadu na to, kde majú sídlo. 3. Na činnosti sa môžu uzatvárať subdodávateľské zmluvy alebo ich môže vykonávať pomocný orgán iba v prípade, že s tým klient súhlasí. 4. Notifikovaná osoba uchováva pre vnútroštátne orgány príslušnú dokumentáciu týkajúcu sa posúdenia kvalifikácie subdodávateľa alebo pomocného orgánu a práce vykonanej subdodávateľom alebo pomocným orgánom podľa prílohy V. Článok 36 [34] Svedecké skúšky 1. Ak je to opodstatnené z technických, ekonomických alebo logistických dôvodov, notifikované osoby sa môžu rozhodnúť vykonať skúšky uvedené v prílohe V alebo dať vykonať skúšky pod svojím dohľadom buď vo výrobniach s použitím skúšobného zariadenia vnútropodnikového laboratória výrobcu alebo s predchádzajúcim súhlasom výrobcu v súkromnom alebo verejnom laboratóriu s použitím skúšobného zariadenia tohto laboratória. 2. Pred vykonaním týchto skúšok notifikovaná osoba overí, či má skúšobné zariadenie vhodný kalibračný systém a či je tento systém funkčný. Článok 37 [35] Žiadosť o notifikáciu 1. Osoba, ktorá má byť splnomocnená na vykonávanie úloh tretej strany v procese posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností, predloží žiadosť o notifikáciu notifikujúcemu orgánu členského štátu, v ktorom má sídlo. 2. Súčasťou žiadosti je opis činností, ktoré sa majú vykonávať, postupy posudzovania a (alebo) overovania, v súvislosti s ktorými osoba tvrdí, že je spôsobilá, a osvedčenie o akreditácii, ak existuje, vydané vnútroštátnym akreditačným orgánom v zmysle nariadenia (ES) č. …, ktorým sa potvrdzuje, že osoba spĺňa požiadavky stanovené v článku 33. 3. Ak príslušná osoba nemôže predložiť osvedčenie o akreditácii, predloží notifikujúcemu orgánu všetky podklady, ktoré sú potrebné na overenie, uznanie a pravidelné monitorovanie jej súladu s požiadavkami stanovenými v článku 33. Článok 38 [36] Postup notifikácie 1. Notifikujúce orgány môžu notifikovať iba osoby, ktoré splnili požiadavky stanovené v článku 33. 2. Komisiu a ostatné členské štáty notifikujú prostredníctvom elektronického nástroja na notifikáciu vyvinutého a spravovaného Komisiou. Keďže v prípade horizontálnych notifikácií uvedených v ods. 3 druhom pododseku neexistuje vhodný elektronický nástroj, výnimočne sa tu akceptuje notifikácia v papierovej forme. 3. Notifikácia zahŕňa úplné údaje o úlohách, ktoré sa majú vykonávať, odkaz na príslušnú harmonizovanú technickú špecifikáciu a na účely systému stanoveného v bode 1.4 prílohy V základné charakteristiky, pre ktoré je osoba kompetentná. Odkaz na príslušnú harmonizovanú technickú špecifikáciu sa však nevyžaduje v týchto prípadoch základných charakteristík: a) reakcia na oheň; b) požiarna odolnosť; c) reakcia na vonkajší oheň; d) zvuková pohltivosť. 4. Ak notifikácia nie je založená na osvedčení o akreditácii, notifikujúci orgán predloží Komisii a ostatným členským štátom všetky podklady, ktorými sa potvrdzuje kompetencia notifikovanej osoby a prijaté opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby bola osoba pravidelne monitorovaná a naďalej spĺňala požiadavky stanovené v článku 33. 5. Príslušná osoba môže vykonávať činnosti notifikovanej osoby len vtedy, ak Komisia ani ostatné členské štáty do dvoch týždňov od notifikácie v prípade použitia osvedčenia o akreditácii a do dvoch mesiacov v prípade nepoužitia osvedčenia o akreditácii nevzniesli žiadne námietky. Iba takáto osoba sa na účely tohto nariadenia pokladá za notifikovanú osobu. 6. Komisii a ostatným členským štátom sa oznámia všetky ďalšie príslušné zmeny v súvislosti s notifikáciou. Článok 39 [37] Identifikačné čísla a zoznamy notifikovaných osôb 1. Notifikovanej osobe Komisia pridelí identifikačné číslo. 2. Pridelí jej len jedno takéto číslo, aj keď je osoba notifikovaná podľa viacerých aktov Spoločenstva. 3. Komisia zverejňuje zoznam osôb notifikovaných podľa tohto nariadenia vrátane identifikačných čísiel, ktoré im boli pridelené, a činností, v súvislosti s ktorými boli notifikované. Komisia zabezpečuje pravidelnú aktualizáciu zoznamu. Článok 40 [38] Zmeny v notifikácii 1. Ak notifikujúci orgán zistil alebo bol informovaný o tom, že notifikovaná osoba už nespĺňa požiadavky stanovené v článku 33 alebo že si neplní svoje záväzky, notifikujúci orgán podľa potreby obmedzí, pozastaví alebo stiahne notifikáciu, pričom zohľadní rozsah, v akom tieto povinnosti alebo záväzky nespĺňa. Bezodkladne o tom informuje Komisiu a ostatné členské štáty. 2. V prípade stiahnutia, obmedzenia alebo pozastavenia notifikácie alebo ak notifikovaná osoba danú činnosť už nevykonáva, príslušný notifikujúci členský štát prijme primerané opatrenia, aby zabezpečil spracovanie podkladov inou notifikovanou osobou alebo aby boli na požiadanie k dispozícii zodpovedným notifikujúcim orgánom alebo orgánom dohľadu nad trhom. Článok 41 [39] Problém kompetencie notifikovaných osôb 1. Komisia prešetruje všetky prípady, v súvislosti s ktorými má pochybnosti alebo je na ne upozornená, pokiaľ ide o kompetenciu notifikovanej osoby alebo nepretržité plnenie požiadaviek alebo povinností, ktorými je notifikovaná osoba poverená. 2. Notifikujúci členský štát Komisii poskytuje na požiadanie všetky informácie v súvislosti s podkladmi pre notifikáciu alebo so zachovaním kompetencie príslušnej osoby. 3. Komisia zabezpečuje dôverné zaobchádzanie so všetkými informáciami získanými počas jej prešetrovaní. 4. Ak Komisia zistí, že notifikovaná osoba nespĺňa alebo už nespĺňa požiadavky na jej notifikáciu, informuje o tom notifikujúci členský štát a požiada ho, aby v prípade potreby prijal potrebné nápravné opatrenia vrátane stiahnutia notifikácie. Článok 42 [40] Záväzky notifikovaných osôb, pokiaľ ide o výkon ich činností 1. Notifikované osoby vykonávajú úlohy tretej strany v súlade so systémami posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností stanovenými v prílohe V. 2. Posudzovanie a overovanie stálosti úžitkových vlastností sa vykonáva primeraným spôsobom tak, aby nedošlo k zbytočnému zaťaženiu hospodárskych subjektov. Notifikované osoby vykonávajú svoje činnosti s ohľadom na veľkosť, odvetvie, štruktúru príslušného podniku, relatívnu zložitosť technológie použitej pri stavebných výrobkoch a skutočnosť, či vo výrobnom procese ide o sériovú výrobu. Aj v tejto súvislosti však dodržiavajú stupeň prísnosti, ktorý sa v prípade výrobku vyžaduje podľa nariadenia a významu výrobku pre bezpečnosť stavieb. 3. Ak notifikovaná osoba v priebehu monitorovania, ktoré slúži na overenie stálosti úžitkových vlastností vyrábaného výrobku, zistí, že stavebný výrobok už nemá úžitkové vlastnosti zodpovedajúce typu výrobku, požiada výrobcu, aby prijal vhodné nápravné opatrenia a v prípade potreby jeho certifikát pozastaví alebo stiahne. 4. Ak sa neprijmú nápravné opatrenia alebo tieto opatrenia nemajú požadovaný účinok, notifikovaná osoba podľa potreby obmedzí, pozastaví alebo stiahne všetky certifikáty. Článok 43 [41] Informačná povinnosť notifikovaných osôb 1. Notifikované osoby informujú notifikujúci orgán o: a) každom zamietnutí, obmedzení, pozastavení alebo stiahnutí certifikátov; b) akýchkoľvek okolnostiach, ktoré majú vplyv na rozsah a podmienky notifikácie; c) všetkých žiadostiach o informácie týkajúce sa ich činností posudzovania a (alebo) overovania stálosti úžitkových vlastností, ktoré dostali od orgánov dohľadu nad trhom; d) na požiadanie o úlohách tretej strany v súlade so systémami posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností vykonávané v rozsahu ich notifikácie a o akejkoľvek inej vykonanej činnosti vrátane cezhraničných činností a uzatvárania subdodávateľských zmlúv. 2. Notifikované osoby poskytujú ostatným osobám notifikovaným podľa tohto nariadenia, ktoré vykonávajú podobné úlohy tretej strany v súlade so systémami posudzovania a overovania stálosti úžitkových vlastností a ktoré pokrývajú rovnaké stavebné výrobky, príslušné informácie o otázkach týkajúcich sa negatívnych a na požiadanie aj pozitívnych výsledkov tohto posudzovania a (alebo) overovania. Článok 44 [42] Výmena skúseností Komisia zabezpečuje výmenu skúseností medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov, ktoré sú zodpovedné za politiku notifikácie. Článok 45 [43] Koordinácia notifikovaných osôb Komisia zabezpečuje, aby sa zaviedla a riadne realizovala vhodná koordinácia a spolupráca medzi osobami notifikovanými podľa článku 29 vo forme skupín notifikovaných osôb na odvetvovej aj na medziodvetvovej úrovni. Členské štáty zabezpečujú, aby sa nimi notifikované osoby priamo alebo prostredníctvom vymenovaných zástupcov zúčastňovali na práci týchto skupín. KAPITOLA VIII Dohľad nad trhom a ochranné postupy Článok 46 [44] Postup zaobchádzania so stavebnými výrobkami, ktoré predstavujú riziko, na vnútroštátnej úrovni 1. Ak orgány dohľadu nad trhom jedného členského štátu prijali opatrenie podľa článku 18 nariadenia (ES) č. ... alebo majú dôvodné podozrenie, že stavebný výrobok nemá úžitkové vlastnosti uvedené vo vyhlásení a (alebo) predstavuje riziko pre zdravie alebo bezpečnosť ľudí alebo iné aspekty ochrany verejného záujmu, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, vypracujú hodnotenie príslušného výrobku vo vzťahu k všetkým požiadavkám stanoveným v tomto nariadení. Príslušné hospodárske subjekty spolupracujú akýmkoľvek potrebným spôsobom s orgánmi dohľadu nad trhom. Ak v rámci hodnotenia orgány dohľadu nad trhom zistia, že stavebný výrobok nespĺňa požiadavky ustanovené v tomto nariadení, bezodkladne požiadajú príslušný hospodársky subjekt, aby prijal všetky primerané nápravné opatrenia na dosiahnutie zhody tohto výrobku s uvedenými požiadavkami alebo stiahol výrobok z trhu, alebo vyzval na stiahnutie výrobku z obehu, v rámci takej primeranej lehoty, úmernej povahe rizika, akú uznajú za vhodnú. Orgány dohľadu nad trhom informujú príslušnú notifikovanú osobu. Na uvedené opatrenia sa vzťahuje článok 19 nariadenia (ES) č. .... 2. Ak sa orgány dohľadu nad trhom domnievajú, že nesúlad sa nevzťahuje len na vnútroštátne územie, Komisiu a ostatné členské štáty informujú o výsledkoch hodnotenia a opatreniach, ktoré od hospodárskeho subjektu požadujú. 3. Hospodársky subjekt zabezpečuje prijatie všetkých nápravných opatrení v súvislosti so všetkými príslušnými stavebnými výrobkami, ktoré sprístupnil na trhu v celom Spoločenstve. 4. Ak príslušný hospodársky subjekt v rámci lehoty uvedenej v ods. 1 druhom pododseku neprijme primerané nápravné opatrenia, orgány dohľadu nad trhom prijmú primerané dočasné opatrenia na zákaz alebo obmedzenie sprístupnenia výrobku na vnútroštátnom trhu alebo na stiahnutie výrobku z obehu, alebo na výzvu na jeho stiahnutie z obehu. O takýchto opatreniach bezodkladne informujú Komisiu a ostatné členské štáty. 5. Informácie uvedené v odseku 4 zahŕňajú všetky podrobné údaje, ktoré sú k dispozícii, najmä pokiaľ ide o údaje potrebné na identifikáciu nevyhovujúceho stavebného výrobku, pôvod stavebného výrobku, povahu možného rizika, povahu a trvanie prijatých vnútroštátnych opatrení, ako aj stanoviská príslušných hospodárskych subjektov. Orgány dohľadu nad trhom predovšetkým uvedú, či je nesúlad spôsobený jedným z týchto dôvodov: a) výrobok nespĺňa požiadavky týkajúce sa zdravia alebo bezpečnosti ľudí alebo iných aspektov ochrany verejného záujmu stanovené v tomto nariadení; b) nedostatky v harmonizovaných technických špecifikáciách alebo v špecifickej technickej dokumentácii. 6. Členské štáty, iné ako členský štát, ktorý postup začal, bezodkladne informujú Komisiu a ostatné členské štáty o prijatých opatreniach a o akýchkoľvek dodatočných informáciách týkajúcich sa nesúladu príslušného stavebného výrobku, ktorý majú k dispozícii, a o ich námietkach v prípade nesúhlasu s oznámeným vnútroštátnym opatrením. 7. Ak do 15 pracovných dní od získania informácií uvedených v odseku 4 nevznesie žiadny členský štát ani Komisia žiadnu námietku voči dočasnému opatreniu členského štátu v súvislosti s príslušným stavebným výrobkom, opatrenie sa pokladá za opodstatnené. 8. Členské štáty zabezpečujú, aby sa v súvislosti s príslušným stavebným výrobkom bezodkladne prijali vhodné obmedzujúce opatrenia, ako napr. stiahnutie výrobku z ich trhu. Článok 47 [45] Postup Spoločenstva v súvislosti s ochrannou doložkou 1. Ak sú po ukončení postupu stanoveného v článku 46 ods. 3 a 4 vznesené námietky voči vnútroštátnemu opatreniu členského štátu alebo ak sa Komisia domnieva, že vnútroštátne opatrenie je v rozpore s právnymi predpismi Spoločenstva, Komisia začne bezodkladne konzultovať s členskými štátmi a príslušným(-i) hospodárskym(-imi) subjektom(-tmi) a začne s hodnotením vnútroštátneho opatrenia. Na základe výsledkov tohto hodnotenia Komisia prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie, či opatrenie je alebo nie je opodstatnené. Komisia určuje svoje rozhodnutie všetkým členským štátom a bezodkladne ho oznamuje členským štátom a príslušnému(-ým) hospodárskemu(-ym) subjektu(-om). 2. Ak sa vnútroštátne opatrenie pokladá za opodstatnené, všetky členské štáty prijímajú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie stiahnutia nevyhovujúceho stavebného výrobku z ich trhov. Členské štáty o tom informujú Komisiu. Ak sa vnútroštátne opatrenie pokladá za neopodstatnené, príslušný členský štát toto opatrenie stiahne. 3. Ak sa vnútroštátne opatrenie pokladá za opodstatnené a nesúlad stavebného výrobku sa pripisuje nedostatkom v rámci harmonizovaných noriem, ako je uvedené v článku 46 ods. 5 písm. b), Komisia musí informovať príslušné európske výbory pre normalizáciu a predložiť túto vec výboru zriadenému podľa článku 5 smernice 98/34/ES. Výbor musí konzultovať s príslušným európskym výborom pre normalizáciu a bezodkladne predložiť svoje stanovisko. Ak sa vnútroštátne opatrenie považuje za opodstatnené a nesúlad stavebného výrobku vyplýva z nedostatkov v európskych hodnotiacich dokumentoch alebo v špecifickej technickej dokumentácii podľa článku 46 ods. 5 písm. b), Komisia prijme vhodné opatrenia. Článok 48 [46] Stavebné výrobky, ktoré spĺňajú požiadavky, ale predstavujú riziko pre zdravie a bezpečnosť 1. Ak členský štát po vypracovaní hodnotenia podľa článku 46 ods. 1 zistí, že hoci je stavebný výrobok v súlade s týmto nariadením, predstavuje riziko pre zdravie alebo bezpečnosť ľudí alebo iné aspekty ochrany verejného záujmu, požiada príslušný hospodársky subjekt, aby prijal všetky primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby príslušný stavebný výrobok pri umiestňovaní na trh už toto riziko nepredstavoval alebo aby tento stavebný výrobok z trhu stiahol alebo vyzval na stiahnutie výrobku z obehu v rámci takej primeranej lehoty, úmernej charakteru rizika, akú uzná za vhodnú. 2. Hospodársky subjekt zabezpečuje prijatie všetkých nápravných opatrení v súvislosti so všetkými príslušnými stavebnými výrobkami, ktoré sprístupnil na trhu v celom Spoločenstve. 3. Členské štáty o tom bezodkladne informujú Komisiu a ostatné členské štáty. Tieto informácie zahŕňajú všetky údaje, ktoré sú k dispozícii, najmä pokiaľ ide o údaje potrebné na identifikáciu príslušného stavebného výrobku, pôvod a dodávateľský reťazec výrobku, povahu možného rizika, povahu a trvanie prijatých vnútroštátnych opatrení 4. Komisia začne bezodkladne konzultovať s členskými štátmi a príslušným(–i) hospodárskym(-imi) subjektom(-tmi) a začne s hodnotením vnútroštátneho opatrenia. Na základe výsledkov tohto hodnotenia Komisia prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie, či opatrenie je alebo nie je opodstatnené, a podľa potreby navrhne primerané opatrenia. 5. Komisia určuje svoje rozhodnutie všetkým členským štátom a bezodkladne ho oznamuje členským štátom a príslušnému(-ým) hospodárskemu(-ym) subjektu(-om). Článok 49 [47] Formálny nesúlad 1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 46, ak členský štát dospeje k jednému z týchto zistení, požiada príslušný hospodársky subjekt, aby daný nesúlad odstránil: a) stavebný výrobok bol označený označením CE v rozpore s článkom 7 alebo článkom 8; b) stavebný výrobok nebol označený označením CE, hoci sa to požaduje podľa článku 7 ods. 1; c) nebolo zostavené vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach, hoci sa to požaduje podľa článku 4; d) vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach nebolo zostavené v súlade s článkami 4, 5 a 6; e) technická dokumentácia nie je k dispozícii alebo nie je úplná. 2. Ak nesúlad uvedený v odseku 1 pretrváva, členský štát prijme primerané opatrenia na obmedzenie alebo zákaz sprístupnenia stavebného výrobku na trhu alebo zabezpečí jeho stiahnutie z obehu alebo výzvu na jeho stiahnutie z obehu. KAPITOLA IX Záverečné ustanovenia Článok 50 [48] Zmeny a doplnenia príloh 1. Komisia môže zmeniť a doplniť prílohy I až V. 2. Tieto opatrenia zamerané na zmenu menej zásadných prvkov tohto nariadenia sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 51 ods. 2. Článok 51 [49] Výbor 1. Komisii pomáha výbor s názvom Stály výbor pre stavebníctvo. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8. Článok 52 [50] Zrušujúce ustanovenie 1. Smernica 89/106/EHS sa zrušuje. 2. Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na toto nariadenie. Článok 53 [51] Prechodné ustanovenia 1. Pokiaľ ide o stavebné výrobky, ktoré boli v súlade so smernicou 89/106/EHS umiestnené na trh skôr ako 1. júla 2011, má sa za to, že spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. 2. Výrobcovia a dovozcovia môžu zostaviť vyhlásenie o úžitkových vlastnostiach na základe certifikát zhody alebo vyhlásenia o zhode, ktoré bolo v súlade so smernicou 89/106/EHS vydané skôr ako 1. júla 2011. 3. Ako európske hodnotiace dokumenty sa môžu použiť usmernenia pre európske technické osvedčenie, ktoré boli v súlade s článkom 11 smernice 89/106/EHS uverejnené skôr ako 1. júla 2011. 4. Výrobcovia a dovozcovia môžu používať európske technické osvedčenia vydané v súlade s článkom 9 smernice 89/106/EHS skôr ako 1. júla 2001 ako európske technické posúdenia počas obdobia platnosti týchto osvedčení. Článok 54 [52] Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Články 3 až 21, 26, 27 a 28, články 46 až 50, 52 a 53 a prílohy I, II, III a V sa uplatňujú od 1. júla 2011. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli, Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Základné požiadavky na stavby Stavby musia byť ako celok a vo svojich častiach vhodné na zamýšľaný účel použitia. Základné požiadavky na stavby musia byť pri bežnej údržbe splnené počas ekonomicky primeraného obdobia životnosti. 1. Mechanická odolnosť a stabilita Stavby musia byť navrhnuté a zhotovené tak, aby zaťaženie, ktorému sú vystavené v priebehu zhotovovania a používania, neviedlo k žiadnej z týchto udalostí: a) zrútenie celej stavby alebo jej časti; b) veľká deformácia v neprípustnom rozsahu; c) poškodenie ostatných častí stavby alebo zariadení či inštalovaného vybavenia následkom významnej deformácie nosnej konštrukcie; d) poškodenie v prípade, keď je rozsah neúmerný pôvodnej príčine. 2. Bezpečnosť v prípade požiaru Stavby musia byť navrhnuté a zhotovené tak, aby v prípade vypuknutia požiaru: a) bola počas určitého obdobia zachovaná nosnosť konštrukcie; b) bol obmedzený rozvoj a šírenie ohňa a dymu v stavbe; c) bolo obmedzené rozširovanie požiaru na susedné stavby; d) bola zaistená bezpečnosť záchranných čiat. 3. Hygiena, zdravie a životné prostredie Stavby musia byť navrhnuté a zhotovené tak, aby neohrozovali hygienu ani zdravie obyvateľov alebo okolia a aby v priebehu celého životného cyklu nemali pri ich zhotovovaní, používaní ani búraní neprimerane veľký vplyv na kvalitu živ