Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu a európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru - Uplatňovanie smernice 98/34/ES od roku 2002 DO ROKU 2005 {SEK(2007) 350} /* KOM/2007/0125 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.3.2007 KOM(2007) 125 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU UPLATŇOVANIE SMERNICE 98/34/ES OD ROKU 2002 DO ROKU 2005{SEK(2007) 350} OBSAH Zhrnutie 3 ČASŤ I: NORMALIZÁCIA 3 1. Úvod 3 2. Informačný postup 4 2.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2002 - 2005 4 2.2. Záver 5 3. Mandáty 5 3.1. Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2002 - 2005 5 3.2. Trendy v mandátoch 6 3.3. Záver 7 4. Formálne námietky 8 4.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2002 - 2005 8 4.2. Záver 8 ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY 9 1. Vývoj v rokoch 2002 - 2005 9 1.1. Geografická pôsobnosť 9 1.2. Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou reguláciou“ 10 1.3. Zlepšenie riadenia postupu 10 2. Uplatňovanie oznamovacieho postupu 11 2.1. Efektívnosť: všeobecný prehľad 11 2.2. Využívanie postupu pre naliehavé prípady 12 2.3. Odpovede na reakcie Komisie 13 2.4. Dialóg s členskými štátmi 13 2.5. Porušenia smernice 13 2.6. Záver 13 ZHRNUTIE V tejto správe sa analyzuje uplatňovanie postupov stanovených smernicou 98/34/ES[1] (ďalej len „smernica“) pre normalizáciu a technické predpisy v rokoch 2002 - 2005. V správe sa vyzdvihuje dôležitý prínos normalizácie a oznamovacieho postupu pre fungovanie jednotného trhu zlepšením vnútroštátneho regulačného prostredia[2]. Normalizačná časť pozostáva z postupu informovania o normách, požiadaviek Komisie na normalizačnú prácu (mandáty) predkladaných európskym organizáciám pre normalizáciu a formálnych námietok proti normám. Ukázalo sa, že každá z týchto činností je dôležitým prvkom fungovania jednotného trhu. Informačný postup vniesol do normalizácie transparentnosť na vnútroštátnej, a teda aj na európskej úrovni, a podporil vnútroštátne orgány pre normalizáciu v tom, aby naďalej prijímali iniciatívy na európskej úrovni a následne podporovali európsku harmonizáciu. Formálne námietky umožnili členským štátom a Komisii zabezpečiť, aby normy spĺňali ciele regulácie v prípadoch, keď sa využívajú na účely právnych predpisov „nového prístupu“. Mandáty poskytli spôsoby, ktorými je stanovený vzťah medzi útvarmi Komisie a tvorcami noriem; interakciu medzi úrovňou politiky a jej technickým vyjadrením. V oblasti technických predpisov sa ukázalo, že oznamovanie vnútroštátnych technických predpisov Komisii pred ich prijatím, a to v oblasti tovarov aj služieb informačnej spoločnosti, je účinným nástrojom obmedzovania prekážok obchodu a spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi a medzi samotnými členskými štátmi. Preventívny prístup založený na dialógu, ktorý je charakteristický pre oznamovací postup, bol osobitne užitočný pri príprave rozšírenia vnútorného trhu o 10 nových členských štátov v roku 2004. Oznamovací postup bol aj dôležitým nástrojom na usmernenie vnútroštátnej regulačnej činnosti v určitých objavujúcich sa sektoroch a na zlepšenie kvality vnútroštátnych technických predpisov – z hľadiska zvýšenej transparentnosti, zrozumiteľnosti a účinnosti – v neharmonizovaných alebo čiastočne harmonizovaných oblastiach. Lepšia zrozumiteľnosť právneho rámca každého členského štátu pomohla hospodárskym subjektom vstúpiť na trhy a ľahko uplatňovať nové predpisy. ČASŤ I: NORMALIZÁCIA 1. ÚVOD Tento oddiel sa zaoberá normalizačnou[3] časťou smernice, ktorá sa týka troch hlavných činností, postupu informovania o normách, požiadaviek Komisie na normalizačnú prácu (mandáty[4]) predkladaných európskym organizáciám pre normalizáciu (European Standards Organisations – ESO[5]) a formálnych námietok proti normám, najmä na základe smerníc nového prístupu[6], poskytuje štatistiky za obdobie rokov 2002 - 2005 a obsahuje analýzu fungovania tejto časti smernice. 2. INFORMAčNÝ POSTUP Postup v oblasti noriem je určený na monitorovanie nových činností v oblasti noriem zavedených národnými orgánmi pre normalizáciu (National Standardisation Bodies (NSB); ktoré boli uznané na základe smernice). Systémy boli vytvorené najmä preto, aby iné orgány mohli predkladať pripomienky, zúčastňovať sa na práci alebo požadovať prijatie iniciatívy na európskej úrovni (pozri prílohu 1). 2.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2002 - 2005 Postup sa v rokoch 2002 až 2005 naďalej úspešne uplatňoval. Zo správ, ktoré každý rok predkladajú CEN a CENELEC, je zrejmé, že ročný priemer oznámených vnútroštátnych opatrení naďalej klesal v porovnaní s predchádzajúcimi správami. Priemerný počet v rokoch 1995 - 1998 bol 1922 opatrení za rok a v rokoch 1999 - 2001 1587 opatrení za rok. Ročný priemer za toto vykazované súčasné obdobie je 1537 opatrení (príloha 2). Údaje za jednotlivé roky však svedčia o účinku nových členov CEN a CENELEC z EÚ-10. Príloha 3 obsahuje rozpis oznámení podľa štátov. Rozpis podľa sektorov (príloha 4) ukazuje, že vo vnútroštátnych oznámeniach dominuje v najširšom zmysle slova sektor stavebníctva pričom konštrukcie, budovy a stavby, betónové a kovové konštrukcie sa pravidelne objavujú v prvej desiatke oblastí oznamovania. Ďalšími významnými oblasťami sú oblasti potravinárskych výrobkov a kvality vody. Informácie šírené v rámci postupu naďalej vedú k tomu, že útvary Komisie vyžadujú ďalšie informácie, ako aj vyvolávajú otázky týkajúce sa zastavenia konania (článok 7) buď v dôsledku oznámení alebo iných zdrojov. V dôsledku rozšírenia EÚ 1. mája 2004 sa NSB desiatich nových členských štátov stali plnoprávnymi členmi CEN a CENELEC a počet oznámení sa vo vykazovanom období postupne zvýšil (pozri prílohu 3). Počet oznámení z EÚ-15 v rokoch 2003 - 2005 mal stúpajúci trend. Pristúpenie EÚ-10 viedlo k ďalšiemu nárastu celkového počtu oznámení. Príspevok nových členských štátov po rozšírení predstavuje 15 - 20% celkového počtu oznámených vnútroštátnych iniciatív. Tieto členské štáty už uplatňujú postup a prispievajú k vnútroštátnej práci v oblasti normalizácie v Európe. Informačný postup prostredníctvom uverejňovania vnútroštátnych normalizačných iniciatív vyzýva všetky zainteresované strany, aby zvážili možnosti rozšírenia práce na európsku úroveň. Informačný postup týmto spôsobom vyzýva NSB, aby uviedli svoje iniciatívy na európsku úroveň, a takto podporili jednotný trh a európsku harmonizáciu. V novej oblasti normalizácie služieb je počet oznámených vnútroštátnych iniciatív dosť vysoký (hoci sa neobjavuje medzi prvou desiatkou v ročnom rebríčku). Táto skutočnosť viedla k preskúmaniu týchto oblastí útvarmi Komisie, napríklad, pri príprave mandátu na vypracovanie noriem týkajúcich sa stredísk poskytovania služieb zákazníkom po telefóne ku koncu roka 2005. V tejto oblasti bolo na vnútroštátnej úrovni určených už niekoľko iniciatív, ktoré boli pri vypracovaní mandátu podľa možnosti spojené. 2.2. Záver Počet vnútroštátnych iniciatív oznámených na základe informačného postupu je naďalej značný. Podobne ako v sektore služieb sa oznámenia môžu monitorovať tak, aby sa podporilo uvedenie normalizačnej práce na európsku úroveň vždy, keď je to možné, a tým sa podporila európska harmonizácia. EÚ-10 už zohrávajú svoju očakávanú úlohu v informačnom postupe, takže je vidno, že systém by mal v budúcnosti dobre fungovať. 3. MANDÁTY Mandáty na vypracovanie noriem sú osvedčeným nástrojom Komisie na získanie technických špecifikácií, ktoré podporujú európske právne predpisy a/alebo politiku. Sú to požiadavky na ESO, aby vypracovali normy a poskytli referenčný rámec pre uvedenú prácu (pozri prílohu 1). Sú nepostrádateľné v prípadoch, keď normy podporujú právne predpisy, napríklad, v kontexte smerníc nového prístupu. 3.1. Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2002 - 2005 Vo vykazovanom období bolo ESO celkove vydaných 55 mandátov, pričom v sektore stavebníctva sa okrem nich vydalo ešte ďalších 10 pozmeňujúcich mandátov (pozri prílohu 5). Podobne ako v predchádzajúcich vykazovaných obdobiach sa veľký počet mandátov týkal smerníc nového prístupu (20 mandátov, plus 10 pozmeňujúcich mandátov). Zo všetkých vydaných mandátov sa 46 mandátov týkalo vypracovania noriem, 8 mandátov sa týkalo vypracovania programu a 1 mandát sa týkal vypracovania štúdie. Uskutočnili sa dve konzultácie so stálym výborom zriadeným podľa článku 5 (ďalej len „výbor“), ktoré sa týkali smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (2001/95/ES) bez mandátu. Odkazy na tento mandát budú uverejnené v Úradnom vestníku, aby bol zabezpečený predpoklad zhody s uvedenou smernicou. Proces udeľovania mandátov sa už osvedčil a dobre funguje. Neformálna konzultácia, ktorá sa koná pred rozoslaním dokumentov členom výboru, znamená, že mandát má obvykle konsenzuálnu dohodu pred začatím formálnej konzultácie. Európske zainteresované strany v oblasti normalizácie ANEC (Európske združenie pre koordináciu zastúpenia spotrebiteľov v normalizácii), ECOS (Európske environmentálne občianske organizácie pre normalizáciu), NORMAPME (Európska kancelária remesiel, živnostníkov, malých a stredných podnikov pre normalizáciu) a ETUI-REHS (Európsky inštitút odborových organizácií – Výskum, vzdelávanie, zdravie a bezpečnosť) sa úspešne zapojili do procesu do konca vykazovaného obdobia. Takto sa do neformálnej konzultácie zavádza väčšia transparentnosť. Databáza mandátov S cieľom ďalej zvyšovať transparentnosť GR pre podnikanie a priemysel (GR ENTR) vytvorilo databázu mandátov. Obsahuje mandáty s očíslovanými sériami M/xxx. Táto databáza bola v roku 2005 sprístupnená prostredníctvom internetovej stránky: http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/mandates/index.htm Prax poskytovania odpovedí výboru na všetky konzultácie týkajúce sa mandátu prostredníctvom aktualizovaného zoznamu pokračovala počas celého obdobia. Pokrok dosiahnutý v oblasti zverenej práce sledujú sektorové útvary Komisie. V určitých prípadoch ESO vyžadujú finančné prostriedky na vykonanie práce, ktorou boli poverené, a subvencie sa môžu udeliť podľa priority práce a primeraných hodnotení. 3.2. Trendy v mandátoch Počet vydaných mandátov rastie. Predmet mandátov sa naďalej rozširuje. Zatiaľ čo mnohé z nich sa stále vydávajú na smernice nového prístupu, percento sa od posledného vykazovaného obdobia relatívne znížilo, z 57% na 36%. Mandáty v iných oblastiach politiky sú naďalej početné (pozri prílohu 6), najmä v oblasti životného prostredia, v ktorej bolo vydaných 12 mandátov, ale aj v oblasti dopravy (5) a ochrany spotrebiteľov (4). Mandáty na podporu právnych predpisov a politiky v oblasti životného prostredia Jedna pätina mandátov vydaných v rokoch 2002 – 2005 sa týkala životného prostredia. Spektrum oblastí bolo široké, od biologického odpadu po biopalivá, od odpadov z elektronických zariadení po výrobky využívajúce energiu, týmto sa potvrdzuje úloha, ktorú podľa Komisie zohrávajú normy v tejto dôležitej oblasti politiky. Táto skutočnosť bola zdôraznená v oznámení Komisie o začlenení aspektov životného prostredia do európskej normalizácie (KOM(2004) 130, konečné znenie), v ktorom bola zdôraznená úloha, ktorú môže normalizácia zohrávať v zlepšení politiky Komisie v oblasti ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. Počas vykazovaného obdobia boli vydané mandáty na podporu širokého spektra právnych predpisov. Ide o právne predpisy v oblasti jednotného európskeho neba, kozmetiky, intermodálnych nákladných jednotiek a cestných mýt, tradičných železničných systémov, potravín, krmív pre zvieratá a všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ako aj v oblasti životného prostredia. Počet mandátov podporujúcich právne predpisy mimo nového prístupu (pozri prílohu 5) je vysoký (celkove približne 50%) a poukazuje na to, že tento spoločný regulačný model bol prijatý v celom spektre útvarov Komisie. Šírka legislatívnych oblastí poukazuje na povinnosť riadiť sa spoločným regulačným modelom, ktorý poskytuje normalizácia. Využívaním takéhoto modelu sa podporuje regulačný prístup, ktorý nerozširuje acquis zbytočne podrobnými predpismi a ponecháva priemyslu a zainteresovaným stranám úlohu vypracovať normy, ktoré môžu technicky vyjadriť právne predpisy, a takto dodržiavať zásady lepšej regulácie. Mandáty sa stále viac využívali na podporu nových oblastí európskej politiky. Medzi príklady patrí mandát na vypracovanie štúdie o vodíkových palivových článkoch, programovací mandát týkajúci sa rizika trestného činu v oblasti výrobkov a služieb a mandát na vypracovanie normy v oblasti archivovania filmov. V roku 2003 bol vydaný prvý mandát na vypracovanie normy v oblasti služieb. Po tomto mandáte nasledovali v roku 2005 ďalšie dva mandáty, pričom o ďalšom mandáte sa diskutovalo na zasadnutí výboru koncom vykazovaného obdobia. Toto je nová oblasť rastu v oblasti vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej normalizácie. Proces vydávania mandátov sa v tomto prípade spája s informačným postupom, pretože iniciatívy v oblasti normalizácie služieb na vnútroštátnej úrovni boli preskúmané pri vypracovaní mandátu týkajúceho sa centier kontaktu so zákazníkom (pozri bod 2.1). Tieto trendy v oblasti využívania mandátov na podporu právnych predpisov mimo nového prístupu a v nových oblastiach politiky odrážajú situáciu, ktorú európska normalizácia stále viac využíva na podporu politiky Komisie v oblasti lepšej regulácie. Táto skutočnosť bola uznaná a skutočne podporená v oznámení Komisie z roku 2004 „O úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov“[7]. 3.3. Záver Proces vydávania mandátov sa osvedčil, ale musí sa zabezpečiť, aby naďalej fungoval bezproblémovo. Na splnenie tohto cieľa je potrebná a mala by sa posilniť neformálna konzultácia všetkých príslušných strán pred konzultáciou vo výbore. Aby sa zlepšila transparentnosť pôsobenia výboru, útvary Komisie aktívne uvažujú aj o možnosti vyzvať európske zainteresované strany v oblasti normalizácie, ANEC, ECOS, ETUI-REHS a NORMAPME, aby sa zúčastnili na rozšírenom zasadnutí výboru. Aby sa zlepšila transparentnosť, začnú sa konzultácie písomnou formou, aby všetci členovia výboru mohli vidieť pripomienky ostatných, čím sa tento druh konzultácie bude podobať konzultácii prebiehajúcej počas zasadnutia výboru. Ukázalo sa, že proces udeľovania mandátov napomáha rozšíreniu úlohy normalizácie v nových oblastiach právnych predpisov a politiky EÚ. V tomto procese sa odráža aj skutočnosť, že mnoho nových legislatívnych aktov EÚ sa týka smernice. Príručka o európskej normalizácii Postup spracovania mandátov, formálnych námietok proti harmonizovaným normám a uverejňovanie odkazov harmonizovaných noriem sú obsiahnuté v Príručke o európskej normalizácii spolu s mnohými ďalšími príslušnými dokumentmi. Komisia sa pred uverejnením Príručky radila s výborom a ďalšími zainteresovanými stranami. Príručka je uverejnená na internetovej stránke Europa: http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/vademecum/index.htm 4. FORMÁLNE NÁMIETKY Smernice nového prístupu obsahujú záruky v prípadoch, keď harmonizovaná norma neumožňuje, aby výrobky splnili základné požiadavky príslušných smerníc. Ak nastanú takéto prípady, členské štáty alebo Komisia môžu vzniesť formálnu námietku proti danej norme, o ktorej sa diskutuje s výborom (podrobnosti týkajúce sa postupu sú uvedené v prílohe 1). 4.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2002 - 2005 Počet námietok, ktoré viedli k vydaniu rozhodnutí Komisie počas vykazovaného obdobia, bol nízky (8). V piatich prípadoch malo rozhodnutie zachovať predpoklad zhody; v troch prípadoch bolo úplne alebo čiastočne stiahnuté (pozri prílohu 7). Ak sa však zohľadní oznamovanie nových námietok, počet formálnych námietok stúpa. Hlavnými oblasťami sú oblasti spadajúce pod smernice o strojných zariadeniach, hračkách, stavebných výrobkoch a lekárskych zariadeniach. V mnohých prípadoch sa vo výbore diskutovalo o problémoch zlučiteľnosti noriem, ktoré viedli k požiadavkám na zmenu a doplnenie harmonizovaných noriem bez nutnosti formálnej námietky. 4.2. Záver Hoci proces začínajúci prijatím námietky a končiaci vydaním rozhodnutia si vyžaduje dosť veľa času, postup fungoval vo všeobecnosti primerane. Podobne ako v prípade mandátov a v záujme transparentnosti zverejní Komisia rozhodnutia o formálnych námietkach konsolidovaným spôsobom a sprístupní výboru na každom zasadnutí aktualizovanú tabuľku opatrení týkajúcich sa formálnych námietok. ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY 1. VÝVOJ V ROKOCH 2002 - 2005 Postup oznamovania vnútroštátnych technických predpisov (ďalej len „postup“) umožňuje Komisii a členským štátom EÚ preventívne preskúmať technické predpisy, ktoré chcú členské štáty zaviesť pre výrobky (priemyselné, poľnohospodárske a rybolovné) a pre služby informačnej spoločnosti (pozri prílohu 8). Tento postup sa zjednodušeným spôsobom vzťahuje na členské štáty EZVO, ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore a na Švajčiarsko a Turecko (pozri prílohu 12). Hlavné prínosy postupu - Postup umožňuje zistiť nové prekážky vnútorného trhu, dokonca ešte predtým, ako by mohli mať nejaký negatívny vplyv, a takto predchádza dlhým a nákladným konaniam vo veci porušenia. - Postup umožňuje členským štátom, aby zistili stupeň zlučiteľnosti oznámených návrhov s právnymi predpismi Spoločenstva vrátane smerníc. - Aktívna účasť členských štátov na hodnotení oznámených návrhov postupom času umožnila vybudovať účinný dialóg medzi nimi a Komisiou. - Všetky zainteresované strany, vrátane spotrebiteľov, sú včas informované o vnútroštátnych regulačných iniciatívach a hospodárske subjekty môžu v pravý čas prispôsobiť svoje činnosti budúcim technickým predpisom. 1.1. Geografická pôsobnosť Tento postup významne prispel k zabezpečeniu rešpektovania pravidiel vnútorného trhu počas rozširovania EÚ. Dialóg s uchádzajúcimi sa krajinami budovaný od roku 2002 viedol k zavedeniu zjednodušeného postupu, ktorý poskytol týmto krajinám administratívnu kapacitu, technickú štruktúru a vedomosti potrebné na uplatňovanie smernice, dokonca ešte pred pristúpením k EÚ (pozri prílohu 10). Aby sa zabezpečila správna transpozícia smernice, v niektorých z týchto krajín sa konali aj semináre s cieľom preskúmať postup a diskutovať o opatreniach, ktoré už zaviedli vnútroštátne orgány. Všetky nové členské štáty boli od 1. mája 2004 schopné úplne uplatňovať postup a preklady oznámených návrhov boli k dispozícii v 20 oficiálnych jazykoch EÚ. Úspech iniciatívy dokazuje množstvo oznámení od 10 nových členských štátov: 64 oznámení v období od 1. mája 2004 do 31. decembra 2004 a 196 v roku 2005 (26,5 % z celkového počtu oznámení od 25 členských štátov). 1.2. Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou reguláciou“ Po predložení akčného plánu Komisie na zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia[8] bolo počas vykazovaného obdobia prijatých niekoľko iniciatív v rámci oznamovacieho postupu. Aby sa zabezpečila dostupnosť komplexných informácií v čase skúmania oznámených návrhov a aby sa uľahčilo ich pochopenie a hodnotenie, členské štáty boli vyzvané, aby predložili štúdie vplyvu (alebo ich závery) spolu s oznámenými návrhmi v prípadoch, keď boli takéto štúdie uskutočnené. Analýza týchto štúdií vplyvu podporuje členské štáty aj v tom, aby vopred uvažovali o najvhodnejšom nástroji, ktorý sa má použiť. Komisia zintenzívnila svoje úsilie v súlade so zásadami lepšej regulácie, aby sa zabezpečila zrozumiteľnosť a jednotnosť oznámených návrhov a určili akékoľvek zbytočne zložité alebo zaťažujúce postupy, ktoré sa musia zjednodušiť, aby pomohli hospodárskym subjektom a zároveň zaručili vysokú kvalitu ochrany verejného zdravia, spotrebiteľov a životného prostredia. Vnútroštátne orgány boli vyzvané, aby zvážili najmä tieto aspekty: - znenie návrhov, - možnosť prístupu ku všetkým predpisom v danom sektore prostredníctvom uverejnenia konsolidovaných verzií textov, - stanovenie postupov, ktoré predstavujú pre hospodárske subjekty zbytočnú administratívne záťaž, najmä pri uvádzaní výrobku na trh alebo pri regulovaní vykonávania on-line činností. 1.3. Zlepšenie riadenia postupu Komisia uskutočnila v rokoch 2002 - 2005 rôzne kampane na zvýšenie transparentnosti a dialógu s vnútroštátnymi orgánmi. Po prvé, zlepšilo sa fungovanie databázy TRIS ( systém informácií o technických predpisoch – Technical Regulations Information System ) tak, aby od roku 2002 boli všetky dokumenty zasielané elektronicky v štandardizovanom formáte. Po druhé, členské štáty musia v oznámení uviesť akékoľvek štúdie vplyvu, ktoré boli uskutočnené (pozri odsek 1.2). Nakoniec sa od nich vyžaduje, aby uviedli, či ich návrhy môžu mať vplyv na medzinárodný obchod a musia byť preto oznámené na základe TBT a/alebo SPS dohôd Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Tieto informácie umožňujú Komisii spojiť oznámené návrhy z hľadiska Spoločenstva a medzinárodného hľadiska, aby lepšie zhodnotila ich dôsledky a účinnejšie ochránila záujmy európskeho výrobného odvetvia v rámci WTO. Komisia zabezpečuje prístup verejnosti k oznámeným návrhom v 20 úradných jazykoch EÚ a k základným informáciám o uskutočnení postupu prostredníctvom internetovej stránky http://ec.europa.eu/enterprise/tris. Pozoruje sa nepretržitý nárast počtu on-line konzultácií: počet vyhľadávaní za mesiac sa zvýšil z 4 459 v roku 2003 na 11 109 v roku 2005 (pozri prílohu 13). Aby zainteresované strany mohli aktívne odpovedať príslušným orgánom, v roku 2003 bol zavedený systém adresárov. Na základe jednoduchej on-line registrácie sa návrhy predpisov oznámené členskými štátmi v príslušných oblastiach záujmu zasielajú automaticky e-mailom. Počet registrácií sa zvýšil (420 registrovaných koncom roka 2003 a 1 300 registrovaných koncom roka 2005). 2. UPLATňOVANIE OZNAMOVACIEHO POSTUPU 2.1. Efektívnosť: všeobecný prehľad ► Počet oznámení a príslušné sektory Celkový počet návrhov oznámených v rokoch 2002 - 2004 (EÚ-15) mierne klesol v porovnaní s predchádzajúcim obdobím (1 487 návrhov v porovnaní s 1 872 návrhmi v rokoch 1999 - 2001) – približne 500 oznámení za rok. Rozšírenie (EÚ-25) prispelo k zvýšeniu počtu oznámení na 739 v roku 2005. Jedným z faktorov, ktorými sa vysvetľuje vysoký počet návrhov oznámených členskými štátmi, je účinok judikatúry Súdneho dvora od rozsudku „ CIA Security International“ [9] , konkrétne nevymožiteľnosť technických predpisov voči tretím stranám, ktoré neboli Komisii vopred oznámené (pokiaľ ide o poslednú judikatúru, pozri prílohu 9). Podobne ako v minulosti je sektor poľnohospodárskych produktov a potravín sektorom s najvyšším počtom oznámení vo vykazovanom období. Medzi oblasti, ktorých sa oznámenia týkajú, patrí označovanie potravín, potravinových doplnkov, vysledovateľnosť a pôvod výrobkov a tiež opatrenia týkajúce sa spoločnej existencie geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) a tradičných a ekologických plodín. Počet oznámení sa výrazne zvýšil v oblasti telekomunikácií, dopravy a najmä v roku 2005 v sektoroch energetiky a strojárskeho priemyslu . V oblasti služieb informačnej spoločnosti sa oznámenia týkali najmä elektronického podpisu, elektronického obchodovania a názvov domén (pozri prílohy 11.1 až 11.3). ► Skúmané problémy Zámerom reakcií Komisie v neharmonizovaných oblastiach, ktoré podliehajú zhode s článkami 28 až 30 (voľný pohyb tovarov) a 43 a 49 (právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby) Zmluvy o ES, bolo varovať členské štáty pred možnými prekážkami obchodu, ktoré by sa mohli vytvoriť v dôsledku zbytočného opatrenia, ktoré by bolo neprimerané k sledovanému cieľu. Komisia okrem toho vyzvala členské štáty, aby po jej vysvetľujúcom oznámení o zhode so zásadou vzájomného uznávania v sektore výrobkov[10] do každého návrhu technického predpisu zaradili ustanovenie o vzájomnom uznávaní. Zámerom reakcií v harmonizovaných oblastiach bolo zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia presahujúce jednoduchú transpozíciu smerníc boli odôvodnené a zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva. - Od roku 2004 niekoľko členských štátov oznámilo návrhy o koexistencii geneticky modifikovaných plodín s tradičnými a ekologickými plodinami a o kontrole neúmyselnej kontaminácie GMO . Tieto texty analyzované z hľadiska smernice 2001/18/ES (zámerné uvoľnenie GMO) poskytli iným členským štátom príklady regulačných riešení. - V roku 2004 niekoľko návrhov zameraných na zavedenie spätných zrkadiel bez slepého uhla pre nákladné autá svedčilo o potrebe urýchliť nadobudnutie účinnosti spoločných predpisov v oblasti, ktorá už bola na úrovni Spoločenstva harmonizovaná smernicou 2003/97/ES. - To platí aj pre návrhy týkajúce sa látok používaných ako prísady v potravinových doplnkoch, ktoré sú na úrovni Spoločenstva harmonizované iba čiastočne. - Analýza intenzívnej regulačnej činnosti na vnútroštátnej úrovni v sektore hazardných hier, v ktorom neexistujú jednotné pravidlá, zdôraznila aspekty voľného pohybu v rámci vnútorného trhu a vnútroštátneho verejného poriadku. - Od roku 2003 bolo podaných aj mnoho oznámení týkajúcich sa rádiových rozhraní , čo je sektor, v ktorom rýchly technologický rozvoj vedie ku stále komplikovanejším vnútroštátnym predpisom, v prípade ktorých je pravdepodobné, že vytvoria prekážky v rámci vnútorného trhu. ► Reakcie Komisia vydala 293 podrobných stanovísk, čo predstavuje 12,7 % celkového počtu návrhov oznámených počas vykazovaného obdobia (2 290). Tento údaj predstavoval v rokoch 1999 – 2001 8,2 %. Pokiaľ ide o členské štáty, tie vydali 275 podrobných stanovísk. Z 1 563 pripomienok vydala Komisia 802 pripomienok a členské štáty 761 pripomienok (pozri prílohy 11.4 a 11.6). V 22 prípadoch Komisia vyzvala príslušné členské štáty, aby odložili prijatie oznámených predpisov o jeden rok po dátume ich doručenia, aby sa neohrozila prebiehajúca práca Spoločenstva na harmonizácii v tejto oblasti (pozri prílohu 11.5). 2.2. Využívanie postupu pre naliehavé prípady V 99 prípadoch z celkového počtu 2 290 oznámení členské štáty požiadali o uplatnenie postupu pre naliehavé prípady. Komisia potvrdila svoj prísny výklad požadovaných výnimočných podmienok, konkrétne vážne a nepredvídateľné okolnosti týkajúce sa najmä ochrany zdravia a bezpečnosti. V dôsledku toho bolo využívanie postupu pre naliehavé prípady zamietnuté v prípadoch, keď dané odôvodnenie bolo založené výhradne na ekonomických dôvodoch alebo spočívalo v pokuse zmierniť omeškanie spôsobené vnútroštátnou administratívou. Postup pre neliehavé prípady sa považoval za odôvodnený v 49 prípadoch (pozri prílohu 11.7). 2.3. Odpovede na reakcie Komisie Je to hlavný ukazovateľ hodnotenia povinnosti členských štátov plniť si záväzky na základe postupu. V rokoch 2002 – 2005 bol pomer medzi počtom odpovedí, ktoré poskytli členské štáty, a počtom podrobných stanovísk vydaných Komisiou uspokojivý (priemer 84,7 % za obdobie) a postupne sa zlepšoval (zvýšenie zo 78,5 % v roku 2002 na 87 % v roku 2005). Odpovede boli väčšinou uspokojivé (priemer 60,6 % za obdobie). Pokračujúci dialóg medzi Komisiou a príslušnými členskými štátmi prispel k tomu tým, že umožnil vyriešenie mnohých prípadov do jedného roka po oznámení (pozri prílohu 1.8). 2.4. Dialóg s členskými štátmi Pravidelné zasadnutia výboru umožnili výmenu názorov na otázky všeobecného záujmu, ako aj na osobitné aspekty postupu. Desať nových členských štátov sa v období medzi rokom 2003 a pristúpením k EÚ zúčastňovalo na práci výboru ako pozorovatelia. Diskusie sa týkali najmä rozšírenia 1. mája 2004, možného rozšírenia pôsobnosti smernice na iné služby ako služby informačnej spoločnosti, prístupu verejnosti k dokumentom týkajúcim sa postupu 98/34 po nadobudnutí účinnosti nariadenia (ES) č. 1049/2001, štúdií vplyvu oznámených návrhov a prekrývania postupu s inými oznamovacími postupmi Spoločenstva („jedno spoločné miesto“). V členských štátoch sa konali aj „spoločné stretnutia“ a semináre, ktoré umožnili priamy dialóg medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi zapojenými do postupu. V roku 2005 sa konala konferencia, na ktorej sa zúčastnilo približne 200 účastníkov z členských štátov a európskeho priemyslu, ktorá poskytla príležitosť na zistenie očakávaní tých, ktorí sú zapojení do postupu, a na diskusiu o možnosti zlepšenia jeho účinnosti. 2.5. Porušenia smernice Konania vo veci porušenia (článok 226 Zmluvy o ES) vedené proti členským štátom sa týkali porušenia ich povinnosti oznamovať technické predpisy v štádiu ich prípravy v súlade so smernicou. Počet týchto konaní zostal v danom období nízky: tri konania v roku 2002, tri konania v roku 2003, dve konania v roku 2004 a štyri konania v roku 2005. Výsledok konaní vo veci porušenia mal zabezpečiť zrušenie neoznámených vnútroštátnych predpisov členskými štátmi. Všetky tieto konania boli ukončené. 2.6. Záver V rokoch 2002 až 2005 sa užitočnosť postupu z hľadiska účinnosti, transparentnosti a administratívnej spolupráce úplne potvrdila. Vysoký počet návrhov technických predpisov oznámených členskými štátmi v súlade so smernicou okrem toho prispieva k zabezpečeniu správneho uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva prostredníctvom preventívneho prístupu. Prístup k tvorbe sietí a vysoká miera spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi tiež zabezpečili, že vnútroštátne regulačné činnosti sa uskutočňovali bez vytvorenia technických bariér obchodu a že k harmonizácii v Spoločenstve došlo iba vtedy, keď to bolo skutočne nutné, v prísnej zhode so zásadou subsidiarity. V určitých oblastiach, v ktorých už harmonizačné opatrenia existujú, postup súčasne umožnil, aby potreba doplnila alebo posilnila tie opatrenia, ktoré sa majú určiť. Intenzívna práca vykonaná s cieľom zabezpečiť, aby 10 uchádzajúcich sa krajín splnilo záväzky vyplývajúce zo smernice týkajúce sa ich pristúpenia k EÚ, pomohla zabezpečiť správne fungovanie rozšíreného vnútorného trhu. Rozšírenie rozmeru politiky podnikania zostáva prioritou pri uplatňovaní postupu. Oznámené návrhy sú už k dispozícii v elektronickej forme, zdarma a vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Bude sa naďalej vynakladať úsilie na zabezpečenie, aby hospodárske subjekty mali právny rámec, ktorý je čo najzrozumiteľnejší bez akýchkoľvek regulačných zbytočností. [1] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998), zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (Ú. v. ES L 217, 5.8.1998). [2] Pozri Akčný plán „Zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia , KOM(2002) 278 v konečnom znení. Pozri aj Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii , KOM(2005) 97 v konečnom znení. [3] Viac informácií o európskej politike v oblasti normalizácie nájdete na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/index_en.htm [4] Mandáty sú požiadavky predstavujúce výzvu pre ESO, ktorá môže byť prijatá za určitých podmienok. [5] CEN (Európsky výbor pre normalizáciu), CENELEC (Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu) a ETSI (Európsky inštitút pre telekomunikačné normy). [6] Informácie o smerniciach nového prístupu nájdete na internetovej stránke: www.newapproach.org [7] KOM(2004) 674, konečné zneniez 18.10.2004. [8] Pozri predchádzajúci text , poznámka pod čiarou 2. [9] Prípad C-194/94 CIA Security International SA proti Signalson SA a Securitel SPRL [1996] ECR I-2201. [10] Zjednodušenie prístupu výrobkov na trhy iných členských štátov: praktické uplatňovanie vzájomného uznávania (2003/C 265/02), Ú. v. EÚ C 265/2, 4.11.2003.