SK Úradný vestník Európskej únie C 376/69

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES a 2009/23/ES“

KOM(2011) 315 v konečnom znení – 2011/0150 (COD)

2011/C 376/13

Spravodajca: Antonello PEZZINI

Rada 24. júna 2011 a Európsky parlament 23. júna 2011 rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES a 2009/23/ES“

KOM(2011) 315 v konečnom znení – 2011/0150 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru, prijala svoje stanovisko 30. augusta 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 474. plenárnom zasadnutí 21. a 22. septembra 2011 (schôdza z 21. septembra) prijal 121 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje iniciatívu Európskej komisie zameranú na revíziu európskeho systému normalizácie s cieľom zachovať jeho početné úspešné prvky, napraviť chyby a zamerať sa na správnu rovnováhu medzi medzinárodnými, európskymi a národnými aspektmi a zabezpečiť vysokú kvalitatívnu úroveň na medzinárodnom poli.

1.2 Výbor je presvedčený, že je potrebné vytvoriť pružný a dynamický právny a regulačný rámec EÚ s cieľom optimalizovať prínos európskej technickej normalizácie zameranej na podporu konkurencieschopnosti, inovácie a rastu.

1.3 Výbor zdôrazňuje význam európskej normalizácie pre fungovanie a konsolidáciu vnútorného trhu, osobitne v oblastiach zdravia, bezpečnosti, ochrany životného prostredia, spotrebiteľov a interoperability, čo sú oblasti, v ktorých sa stále viac využívajú informačné a komunikačné technológie (IKT).

1.4 Výbor pokladá za nevyhnutné prispôsobiť rytmus a lehoty prípravy noriem a rozšíriť ich pôsobnosť na odvetvie služieb a informačných a komunikačných technológií, a pritom venovať osobitnú pozornosť kvalite, bezpečnosti a objemu noriem a využívať internetové platformy na konzultácie a výmenu informácií.

1.5 Podľa výboru by sa špecifikácie prijímané medzinárodným fórom a/alebo konzorciami v odvetví IKT mali prijať až po procese overovania, ktorý uskutočnia európske normalizačné orgány za účasti zástupcov malých a stredných podnikov, aktérov z oblasti životného prostredia, pracovníkov a organizácií zastupujúcich výrazné sociálne záujmy.

1.6 EHSV víta zjednodušenie systémov prideľovania finančných prostriedkov na základe príslušného právneho základu európskym normalizačným orgánom, medzinárodným normalizačným orgánom a iným orgánom povereným normalizáciou formou spolupráce, ako aj európskym organizáciám zastupujúcim zainteresované strany.

1.7 EHSV odporúča vypracovať spoločný programový dokument, ktorý by zaručil súlad, koordináciu a reagoval na budúce ciele trhu. Z tohto hľadiska by bolo potrebné, aby sa všetky subjekty zainteresované na príprave ročného programu zapojili do prípravy pracovných programov európskymi normalizačnými orgánmi, inými štruktúrami vývoja odvetvových technických špecifikácií (IKT), príslušnými oddeleniami Európskej komisie a normalizačnými orgánmi členských štátov.

1.8 Výbor okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité, aby boli rýchlo pripravené aktualizované technické normy pre odvetvie služieb, ktoré sa bude ďalej rozvíjať ako nosný prvok inovácie hospodárstva do roku 2020. Zároveň upozorňuje na to, že by sa mal zohľadniť osobitný charakter služieb a že sa nemôže automaticky kopírovať model normalizácie používaný pri tovaroch. Pri ďalšom vývoji noriem v odvetví služieb sa musia zohľadniť potreby trhu a spoločnosti.

1.9 EHSV pokladá za dôležité zabezpečiť stabilné viacročné plánovanie financovania európskeho systému normalizácie a znepokojuje ho, že Komisia vyčlenenie rozpočtových prostriedkov na toto opatrenie navrhla len na rok 2013.

1.10 Výbor odporúča maximálnu interakciu medzi procesmi technickej normalizácie a európskymi programami pre výskum a inováciu s cieľom umožniť rýchle uplatnenie nových technológií, z čoho by malo európske hospodárstvo konkurenčné výhody na svetovom trhu.

1.11 EHSV odporúča úzke prepojenie medzi európskymi normalizačnými orgánmi a patentovými úradmi, ktoré ochraňujú práva duševného vlastníctva.

1.12 Výbor žiada, aby nový predpis výslovne stanovil posilnenie európskej pozície v medzinárodnej normalizácii s cieľom uľahčiť obchodnú výmenu a zvýšiť európsku konkurencieschopnosť.

2. Úvod

2.1 Výbor vždy zdôrazňoval zásadnú úlohu technickej normalizácie pri podpore:

— kvality európskych výrobkov a služieb,

— ich konkurencieschopnosti na vnútornom a svetovom trhu,

— ochrany spotrebiteľov,

— zvyšovania úrovne noriem v sociálnej a environmentálnej oblasti.

2.2 Výbor sa vždy vyjadroval v prospech rozšírenejšieho využívania európskej normalizácie v politike a legislatíve Spoločenstva, aby sa tým v súlade s požiadavkami spoločnosti i podnikov zlepšilo šírenie technickej normalizácie v nových oblastiach, ako napríklad v oblasti služieb, informačných a komunikačných technológií, dopravy, ochrany spotrebiteľov a životného prostredia (1).

2.3 Výbor tiež zdôraznil, že „európska normalizácia má hlavne vďaka smerniciam nového prístupu zásadný význam pre fungovanie a konsolidáciu vnútorného trhu v oblastiach…“ (2).

2.4 Výbor v svojom nedávnom stanovisku na tému „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“ zdôraznil, že normy sú základnými prvkami štruktúry jednotného trhu. Zároveň zdôraznil význam väčšej účasti spotrebiteľov a malých a stredných podnikov pri zabezpečovaní toho, aby stálym a udržateľným spôsobom prekonali nákladové faktory, ktoré obmedzujú ich účasť na tomto procese. Normy by nemali určovať len určité subjekty trhu. Normy EÚ musia mať v celosvetovom obchode väčšiu úlohu a mali by sa propagovať pri budúcich obchodných rokovaniach na bilaterálnej a multilaterálnej úrovni (3).

2.5 Technická normalizácia zohráva úlohu zásadného významu vo fungovaní vnútorného trhu a medzinárodnej konkurencii produktov a služieb. Je strategickým nástrojom na zabezpečenie kvality tovarov a služieb, interoperability sietí a systémov, vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa a životného prostredia, ako aj vyššej úrovne inovácie a sociálneho začlenenia.

2.6 Aby bolo možné túto úlohu účinne plniť, je medzi iným potrebné, aby:

— európsky proces tvorby noriem dokázal na základe mandátu Komisie v krátkom čase reagovať na potreby zákonodarcu a rýchlo sa meniacej výrobnej sféry, v ktorej sa životnosť a vývojové cykly výrobkov stále skracujú a kde je potrebné rýchlejšie a pružnejšie reagovať na budúce výzvy,

— technické normy dokázali držať krok so zvýšeným tempom technického rozvoja, pretože inak nebudú účinné, aby boli v stave pokryť stále širšie odvetvia, hlavne informačné technológie a služby, aby sa pri vypracovávaní týchto noriem zabezpečil objem, rýchlosť a kvalita aj prostredníctvom internetových platforiem na konzultácie,

— sa proces vypracovania a uplatňovania noriem dokázal prispôsobiť požiadavkám malých a stredných podnikov a nemuseli sa mu ony prispôsobovať, a to tým, že zabezpečí vysokú úroveň ich zastúpenia a účasti pri normalizačnej činnosti osobitne na európskej úrovni pri zachovaní vyváženia medzi národnými delegáciami, keďže vzťah medzi malými a strednými podnikmi a technickými normami je vo všeobecnosti ťažký a zložitý,

— sa zabezpečila vyššia legitimita a širší konsenzus prostredníctvom procesu otvorenej a transparentnej dobrovoľnej spolupráce, pri ktorej by priemysel, malé a stredné podniky, verejné orgány a iné zainteresované subjekty občianskej spoločnosti mohli spolupracovať pri rovnakých možnostiach prístupu: normy sa často týkajú bezpečnosti a blahobytu občanov, účinnosti sietí, životného prostredia a iných oblastí verejného významu, čo znamená, že tieto odvetvia by mali mať primerané zastúpenie a primeraný vplyv,

— európsky systém normalizácie bol schopný reagovať na požiadavku zabezpečiť plnú interoperabilitu a kompatibilitu aplikácií a služieb informačných a telekomunikačných technológií (IKT) prostredníctvom istých referenčných európskych noriem,

— európsky systém normalizácie mohol dostať zjednodušenú finančnú pomoc na zabezpečenie plnej účasti všetkých zainteresovaných subjektov na vypracúvaní noriem s automatickým začlenením normatívneho rozmeru do verejných programov výskumu a inovácie s cieľom podporiť rozvoj stratégie Európa 2020,

— po zabezpečení úrovne transparentnosti, otvorenosti a vyváženej účasti všetkých zainteresovaných subjektov boli zohľadnené normy vyprodukované fórami a medzinárodne uznanými konzorciami IKT a overené európskymi normalizačnými orgánmi CEN, CENELEC a Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy (4), aby bolo možné na ne odkázať v európskej legislatíve v oblasti verejného obstarávania,

— bol primerane posilnený systém výmeny informácií medzi všetkými normalizačnými orgánmi a štruktúrami v Európe a bol zaručený rovnaký prístup všetkých zainteresovaných strán k normám.

2.7 Pokiaľ ide o finančnú pomoc, treba pripomenúť, že rozhodnutie č. 1673/2006/ES, ku ktorému mal výbor možnosť vyjadriť sa, už stanovuje pravidlá prispievania EÚ k financovaniu európskej normalizácie s cieľom zaručiť, aby európske normy a iné produkty európskej normalizácie boli vypracovávané a revidované na podporu cieľov, legislatívy a politík EÚ: rovnaké ustanovenia by sa mali uplatniť aj pri orgánoch, ktoré dostali mandát na výkon predbežných prác na podporu európskej normalizácie, aj keď ich platné nariadenie neuznáva ako európske normalizačné orgány.

2.8 Vzhľadom na mimoriadne veľký vplyv európskej normalizácie pri podpore politík a legislatívy EÚ a rozličné typy normalizačných činností je potrebné stanoviť rôzne spôsoby financovania.

3. Návrhy Komisie

3.1 Potreby, ktoré má návrh splniť, je možné zhrnúť takto:

— európske normy prijímané európskym normalizačným orgánom by sa mali vzťahovať tak na tovary, ako aj služby a naďalej by sa malo využívať spolufinancovanie EÚ, aby sa zaručila významná podpora jednotného trhu s tovarmi a službami a aby sa zabránilo vytvoreniu prekážok obchodnej výmene vo vnútri EÚ, a proces vypracovávania európskych noriem by sa mal urýchliť a držať krok so stále rýchlejšími vývojovými cyklami výrobkov a služieb,

— keďže norma je výsledkom konsenzu medzi subjektmi, ktoré sa podieľali na jej príprave, proces tvorby noriem musí získať legitimitu vďaka zapojeniu zainteresovaných skupín občianskej spoločnosti ako sú sociálni partneri, malé a stredné podniky, spotrebitelia, zástancovia ochrany životného prostredia,

— normy pre IKT by mali byť formálne uznané, aj keď ich vypracovali špecializované fóra a konzorciá mimo európskych normalizačných orgánov, aby boli k dispozícii normy na zabezpečenie interoperability medzi službami a aplikáciami v oblasti informačných a komunikačných technológií.

3.2 Návrh na tento účel, okrem zmien a doplnení smerníc Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS, 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES a 2009/23/ES, počíta s revíziou a zlúčením smerníc a rozhodnutí.

3.3 Nový navrhovaný predpis (prostredníctvom nariadenia na zabezpečenie jednotného uplatňovania) sleduje tieto ciele:

— lepšiu transparentnosť a spoluprácu medzi štátnymi normalizačnými orgánmi, európskymi normalizačnými orgánmi a Komisiou,

— uznanie používania noriem IKT (hardvér, softvér a služby informačných technológií) aj vtedy, ak ich vypracovali iné orgány, ak sú v súlade so zásadami Svetovej obchodnej organizácie o technických prekážkach obchodu a potrebou európskej interoperability,

— ročné plánovanie normalizačných priorít EÚ a mandátov Komisie,

— silnejšie zastúpenie malých a stredných podnikov s finančnou podporou EÚ, ale aj spotrebiteľov, zástancov ochrany životného prostredia a zástupcov sociálnych záujmov aj v rámci podpornej alebo prípravnej činnosti,

— opatrenia na urýchlenie vypracovania európskych technických noriem na žiadosť Komisie s finančnou podporou procesov európskeho normalizačného orgánu zameraných na aktívne hľadanie konsenzu,

— stimulujúce opatrenia zamerané aj na podporu európskych technických noriem na medzinárodnej úrovni a programov technickej pomoci a spolupráce s tretími krajinami,

— podporu európskej a medzinárodnej normalizácie vrátane pomoci podnikom určenej na preklad do oficiálnych jazykov EÚ s cieľom zvýšiť ich súlad a dostupnosť,

— na základe mandátu Komisie rozšírenie normalizačnej činnosti v útvaroch zameraných na zvyšovanie konkurencieschopnosti vnútorného trhu, s cieľom zabrániť paralelným normám na národnej rovni,

— zníženie administratívnej záťaže zavedením štandardného paušálu bez overovania skutočných nákladov,

— zavedenie výkonnostného systému založeného na ukazovateľoch a cieľoch (výsledky a dosah) zameraných na zefektívnenie výsledkov a urýchlenie procesu ich dosahovania,

— ročnú správu európskeho normalizačného orgánu Komisii zameranú na finančné aspekty, transparentnosť, rýchlosť, zjednodušovanie, schopnosť zapojiť zainteresované subjekty a na kvalitu procesu.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 Výbor podporuje účel návrhu Komisie, pretože rýchly a účinný európsky normalizačný proces umožňujúci zapojenie zainteresovaných strán predstavuje nielen nosný prvok štruktúry jednotného trhu, ktorý tvorí oporný bod európskej integrácie a stratégie Európa 2020 (zameranej na jej dosiahnutie), ale aj a predovšetkým základný prvok konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a hnací nástroj inovácie.

4.2 Podľa EHSV je potrebné normalizačné orgány nabádať, aby v pracovných programoch pri hodnotení svojej politiky v oblasti práv duševného vlastníctva venovali väčšiu pozornosť podpore inovácie a užším vzťahom s patentovými úradmi, hlavne s európskym patentovým úradom v Mníchove, aby sa otázky duševného vlastníctva brali do úvahy od ich vzniku a tým sa zabezpečila vyššia kvalita patentov a samotných noriem.

4.3 EHSV teda víta zámer Komisie revidovať európsky systém normalizácie s cieľom zachovať jeho mnohé úspešné prvky, napraviť chyby a zamerať sa na správnu rovnováhu medzi medzinárodným, európskym a národným rozmerom a reagovať na nové požiadavky a očakávania podnikov, spotrebiteľov, sociálnych partnerov a celej európskej spoločnosti.

4.4 Výbor pokladá za veľmi dôležité prispôsobiť rytmus a lehoty prípravy noriem a rozšíriť ich pôsobnosť na odvetvie služieb a informačných a komunikačných technológií za predpokladu, že tieto opatrenia zachovajú kvalitatívne ciele noriem a že normatívna činnosť sa rozšíri na štruktúry, ktoré nie sú súčasťou európskych normalizačných orgánov, s rovnakými zárukami v oblasti transparentnosti a účasti zainteresovaných strán, aké museli poskytnúť tieto orgány.

4.4.1 Výbor preto pokladá za nevyhnutné, aby európske normalizačné orgány a Komisia zabezpečili preventívnu kontrolu, ktorá potvrdí, že pri príprave špecifikácií prijatých medzinárodnými priemyselnými fórami a/alebo konzorciami, ktoré sa majú používať pri verejnom obstarávaní ako referencie, sa postupovalo neutrálne, teda transparentne, s primeranou účasťou zástupcov malých a stredných podnikov, spotrebiteľov, zástancov ochrany životného prostredia, pracovníkov a organizácií zastupujúcich dôležité sociálne záujmy.

4.4.2 EHSV upozorňuje, že toto nutné rozšírenie účasti nesmie negatívne ovplyvniť postupy a lehoty spoločnej prípravy noriem a že by sa práve mali značne urýchliť vďaka využitiu internetových platforiem na konzultácie a výmenu informácií (5).

4.5 Výbor rovnako žiada, aby nariadenie stanovilo vypracovanie viacročných prognóz normalizácie v Európe s cieľom efektívnejšie a koordinovanejšie reagovať na medzinárodné politické opatrenia potrebné na riešenie otázok súvisiacich so zmenou klímy, rozvojom inteligentných sietí, obnoviteľnými zdrojmi energie a ich začlenenia medzi ostatné zdroje, ako aj na naliehavé výzvy v sociálnej a environmentálnej oblasti.

4.6 Na podporu a uľahčenie skutočnej účasti všetkých zainteresovaných subjektov na medzinárodnej a európskej úrovni na procese tvorby noriem je podľa EHSV potrebné podporovať vzdelávacie programy a prijať všetky potrebné opatrenia, ktoré by umožnili slabším národným normalizačným orgánom, ktoré v súčasnosti neprevádzkujú sekretariáty technických výborov, aby prevzali aktívnejšiu úlohu v procese tvorby noriem.

4.7 Príprava pracovných programov európskymi normalizačnými orgánmi, inými štruktúrami vývoja odvetvových technických špecifikácií (IKT), príslušnými oddeleniami Európskej komisie a normalizačnými orgánmi členských štátov môže byť účinným opatrením na zabezpečenie rýchlejšej prípravy kvalitných noriem v stanovených lehotách a efektívnej účasti všetkých subjektov zainteresovaných na príprave ročných programov.

4.8 EHSV víta zjednodušenie systémov prideľovania finančných prostriedkov na základe príslušného právneho základu európskym normalizačným orgánom, národným normalizačným orgánom a iným orgánom povereným normalizáciou formou spolupráce, ako aj európskym organizáciám zastupujúcim zainteresované subjekty uvedené v prílohe III.

4.8.1 EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že Komisia vyčlenenie rozpočtových prostriedkov na toto opatrenie navrhla len na rok 2013, a pokladá za dôležité čo najskôr zabezpečiť stabilný rámec viacročného plánovania financovania.

4.9 Pokiaľ ide o tvorbu harmonizovaných európskych noriem, ktoré zabezpečujú, aby výrobky spĺňali základné požiadavky stanovené v právnych predpisoch EÚ, „ak chýbajú harmonizované normy, podniky nemôžu používať príslušnú normu, aby udelili predpoklad zhody a musia preukázať splnenie základných požiadaviek v súlade s modulom posudzovania zhody stanoveným v uplatniteľných právnych predpisoch EÚ. V obidvoch prípadoch sa podnikom zabráni, aby ušetrili náklady vynaložené v dôsledku roztrieštenosti vnútorného trhu alebo postupov posudzovania zhody“ (6).

4.9.1 V tejto súvislosti sa výbor domnieva, že je potrebné viacej podnecovať ich dobrovoľné používanie, aby sa zabezpečila ešte vyššia úroveň bezpečnosti výrobkov.

4.10 Podľa výboru by navrhované nariadenie malo obsahovať ustanovenia, ktoré by stimulovali medzinárodnú transpozíciu technických noriem prijatých v európskom systéme normalizácie a posilnili postavenie národných a európskych normalizačných orgánov v medzinárodných normalizačných orgánoch. To by sa mohlo dosiahnuť koordinovanými európskymi iniciatívami na zlepšenie medzinárodnej konkurencieschopnosti a inovačnej schopnosti EÚ.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 Podľa výboru by bolo vhodné v prílohe I uviesť aj uznané národné normalizačné orgány.

5.2 Treba rozlišovať medzi „technickými špecifikáciami“ a oficiálnymi normami: EHSV navrhuje hovoriť v odôvodnení 19 o „normách a technických špecifikáciách“ a v odôvodneniach 20 a 22 zmeniť pojem „normy“ na „technické špecifikácie“.

5.3 V článku 2 treba znenie „technická špecifikácia je špecifikácia…“ spresniť na „technická špecifikáciaschválená uznaným normalizačným orgánom je špecifikácia…“a doplniť nový odsek 9: (9) „medzinárodný normalizačný orgán“ je orgán uvedený v prílohe I.

5.4 V článku 3 musí byť podľa názoru EHSV uvedené, že národné normalizačné orgány majú možnosť vyjadriť námietky aj vtedy, ak nemôžu byť proti európskym pracovným programom, a preto navrhuje zmeniť odsek 5 takto: „Vnútroštátne normalizačné orgány nevznášajú námietku proti tomu, aby sa predmet zaradený do ich plánu normalizačných prác prerokúval na európskej úrovni v súlade s pravidlami stanovenými európskymi normalizačnými orgánmi a nepodnikajú žiadne opatrenia, ktoré by mohli poškodiť rozhodnutie v predmetnej veci“.

5.4.1 EHSV okrem toho navrhuje doplniť nový odsek 6: „Členské štáty uskutočnia všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie, aby ich normalizačné orgány nepodnikli počas prípravy európskej normy uvedenej v prvej zarážke článku 6 ods. 3 a ani po jej schválení žiadne opatrenia, ktoré by mohli uškodiť zamýšľanej harmonizácii, a aby v danej oblasti najmä nezverejňovali žiadnu novú alebo revidovanú národnú normu, ktorá by nebola v úplnom súlade s existujúcou európskou normou“.

5.5 Do článku 7 EHSV navrhuje doplniť za odsek 3 nový odsek 3.1: „V prípade žiadosti o harmonizovanú normu musí mať táto žiadosť formálnu podobu mandátu Komisie príslušnému európskemu normalizačnému orgánu“.

5.5.1 EHSV sa domnieva, že návrh, aby mali príslušné európske normalizačné orgány časovú lehotu len jedného mesiaca na to, aby zareagovali na žiadosť Komisie, by mohol obmedziť konzultácie so zainteresovanými stranami. EHSV odporúča lehotu troch mesiacov.

5.6 V článku 9 EHSV navrhuje doplniť za názov „Uznávanie technických špecifikácií v oblasti IKT“ ešte slová „pri verejnom obstarávaní“ a v texte článku doplniť: „…alebo z vlastnej iniciatívy v oblasti informačných a komunikačných technológií môže Komisia rozhodnúť …“.

5.7 V článku 16 EHSV navrhuje doplniť bod a1) takto:

„a1) aktualizovať zoznam vnútroštátnych normalizačných orgánov stanovený v prílohe I na základe informácií členských štátov podľa článku 21“

a bod b) nahradiť takto:

„b) prispôsobovať technickému rozvoju kritériá uznávania technických špecifikácií v oblasti IKT pri verejnom obstarávaní“.

5.8 V článku 17 EHSV navrhuje doplniť odsek 2 takto:

Delegovanie právomoci uvedenej v článku 16 sa udeľuje Komisii na neurčité obdobie od 1. januára 2013. „Komisia pripraví správu o opatreniach prijatých v oblasti prenesených právomocí, ktorú predloží spolu so správou podľa článku 19 ods. 3“.

V Bruseli 21. septembra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 14.

(2) Pozri poznámku pod čiarou 1.

(3) Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 47.

(4) Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI – European Telecommunications Standards Institute) je nezávislá nezisková normalizačná organizácia v odvetví telekomunikácií.

(5) Podľa Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO) a Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) sú technické špecifikácie nástrojmi, pri ktorých sa nedosiahol dostatočný konsenzus na to, aby sa stali medzinárodnými normami.

(6) KOM(2011) 315 v konečnom znení, Dôvodová správa, časť 1 a odôvodnenia 18 a 36.