Cieľom vízie Komisie o novej koncepcii trhu s elektrinou je priniesť nový prístup s dôrazom na spotrebiteľov energie, a to aj prostredníctvom lepšieho prepojenia veľkoobchodných a maloobchodných trhov. Využitím nových technológií by nové a inovačné spoločnosti poskytujúce energetické služby mali všetkým spotrebiteľom umožniť plnú účasť na energetickej transformácií prostredníctvom riadenia vlastnej spotreby s cieľom vytvoriť energeticky účinné riešenia, ktoré im ušetria peniaze a prispejú k celkovému zníženiu spotreby energie.

Regulácia maloobchodných cien môže byť podľa oznámenia o energetickej únii mimoriadne vážnou prekážkou efektívnej hospodárskej súťaže. Členské štáty uvádzajú často ako dôvod cenovej regulácie nedostatočne fungujúci maloobchodný trh alebo potrebu sociálnej ochrany. Cieľom sociálnej politiky, napr. ochrana zraniteľných spotrebiteľov všeobecne regulovanými sadzbami, chýba transparentnosť a môžu prakticky zvýšiť náklady na energiu pre zraniteľných aj nezraniteľných spotrebiteľov. Mali by sa preto preskúmať iné udržateľnejšie a konkrétnejšie opatrenia, ktoré by členským štátom pomohli deregulovať ceny pre koncových používateľov. Komisia spolupracuje s členskými štátmi na postupnom zrušení regulovaných cien pod úrovňou nákladov, ako sa uvádza v stratégii energetickej únie, pričom zároveň zabezpečuje, aby toto postupné zrušenie dopĺňala cielená účinná ochrana zraniteľných spotrebiteľov. Ostatné členské štáty sa môžu poučiť z príkladov úspešného postupného zrušenia regulovaných cien, napr. v Írsku.

Inteligentné merače zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní neobmedzeného a častého prístupu k presným údajom o spotrebe, lepšej fakturácie a nižšieho počtu sporov vo veci merania. Z údajov členských štátov vyplýva, že 72 % európskych spotrebiteľov by mohlo mať inteligentný elektromer do roku 2020 vďaka ich v súčasnosti prebiehajúcemu alebo plánovanému rozsiahlemu zavádzaniu v 17 členských štátoch. Prínosy a náklady takéhoto zavádzania sa musia spravodlivo rozdeliť medzi dané odvetvie a spotrebiteľov s prihliadnutím na analýzu nákladov a prínosov a stanoviská obchodných a spotrebiteľských organizácií.

Všetci spotrebitelia a spoľahliví sprostredkovatelia a spoločnosti poskytujúce energetické služby, s ktorými spotrebitelia uzavreli zmluvu o konaní v ich mene, by mali mať ľahký prístup k svojim údajom o spotrebe v reálnom alebo takmer reálnom čase, aby mohli upraviť spotrebu a ušetriť energiu. Takéto údaje v reálnom čase nie sú potrebné na účely fakturácie, a preto by k nim spotrebitelia mali mať priamy prístup z meracieho systému prostredníctvom štandardného rozhrania.

Právnymi predpismi o vnútornom trhu s energiou a smernicou o energetickej efektívnosti sa zaviedli práva spotrebiteľa na presné meranie a informácie o spotrebe. Transparentné a aktuálne informácie o účtoch zvyšujú dôveru a účasť spotrebiteľov. Veľká väčšina Európanov však tieto informácie dostáva maximálne raz alebo dvakrát ročne a často dochádza k sporom vo veci merania. S cieľom pomôcť spotrebiteľom pochopiť účty za energiu, Komisia spolu s národnými regulačnými orgánmi posúdi, ako by sa dala zvýšiť zrozumiteľnosť a porovnateľnosť účtov pre spotrebiteľov. To by malo viesť aj k lepšej informovanosti spotrebiteľov o jednotlivých zložkách cien energie a účtov, a to aj prostredníctvom väčšej transparentnosti sieťových poplatkov, daní a odvodov.

Ak si spotrebitelia vyrábajú elektrinu z vlastných systémov obnoviteľných zdrojov energie, spotrebúvajú menej elektrickej energie zo siete. Ovplyvní to spôsob výpočtu sieťových taríf. Sieťové tarify by mali byť stanovené tak, aby zohľadňovali náklady a boli spravodlivé a zároveň podporovali energetickú efektívnosť a ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a mali by byť jednoduché a transparentné pre spotrebiteľov.

Decentralizovaná výroba energie z obnoviteľných zdrojov, či už využívaná spotrebiteľmi na ich vlastné potreby alebo dodávaná do systému, môže byť užitočným doplnkom centralizovaných zdrojov výroby. Ak sú v rámci vlastnej spotreby výroba a zaťaženie v správnom pomere, vlastná spotreba môže prispieť k obmedzeniu sieťových strát a preťaženia, vďaka čomu dôjde k úspore sieťových nákladov z dlhodobého hľadiska, ktoré by inak museli zaplatiť spotrebitelia.

Kľúčovým predpokladom reakcie na strane spotreby je prístup spotrebiteľov k cenovým signálom, ktoré oceňujú flexibilnú spotrebu. Ich ponuka môže mať formu zmlúv o dodávkach na základe dynamickej tvorby cien, alebo zmlúv, ktoré zahŕňajú reguláciu zaťaženia zodpovedajúcu podmienkam trhu alebo rozvodnej siete. Vplyvy takýchto zmlúv by sa museli dôkladne vysvetliť spotrebiteľom. Ďalším stimulom by mohli byť nižšie sieťové poplatky, ak sa zníži spotreba pri preťažení sietí. Zatiaľ čo spotrebitelia by sa mali podnecovať, aby sa zúčastňovali na reakciách na strane spotreby, spotrebitelia, ktorí nemôžu svoj dopyt presunúť, sa nesmú znevýhodňovať.

Zo spolupráce so zainteresovanými stranami v rámci občianskeho energetického fóra na najlepších postupoch vyplynulo, že zlepšenie energetickej efektívnosti bude pravdepodobne najlepším dlhodobým riešením energetickej chudoby. Toto by sa malo premietnuť do opatrení členských štátov, ktorými si plnia povinnosti vyplývajúce z právnych predpisov EÚ v oblasti zníženia zraniteľnosti spotrebiteľov a riešenia energetickej chudoby. V tomto prípade občianske energetické fórum uľahčuje výmenu najlepších postupov o najúčinnejšej pomoci, predovšetkým prostredníctvom energetickej efektívnosti.

S pribúdajúcimi možnosťami a ponukami potrebujú spotrebitelia ešte väčšie záruky, že sú účinne chránení pred nekalými obchodnými praktikami. Orgány, ktoré vyšetrujú takéto postupy a sťažnosti v odvetví energetiky, by mali využívať výhody užšej spolupráce so svojimi partnermi v iných členských štátoch.

Právne predpisy EÚ už poskytujú spotrebiteľom energie rozsiahle práva, ktorých presadzovanie zostáva prioritou. Komisia posúdi uplatňovanie týchto práv a poskytne podrobnejšie usmernenia v spolupráci so spotrebiteľskými organizáciami a regulačnými orgánmi. Zváži sa začlenenie osobitných zákonov platných pre oblasť energetiky do prílohy k nariadeniu o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa. Hlavnú zodpovednosť za presadzovanie práv a ochranu spotrebiteľov energie nesú aj naďalej členské štáty.

Normy a interoperabilita sú dôležité aj pre komunikáciu v domácnostiach medzi inteligentnými spotrebičmi a systémami hospodárenia s energiou tak, aby sa vybavenie domácností, ktoré je schopné reakcie na strane spotreby, dalo ľahko inštalovať a prevádzkovať. Priemysel musí takéto normy rýchlo finalizovať a uplatňovať a mal by sa v tom podporovať. Mali by sa využívať aj synergie s ostatnými systémami v domácnostiach (napr. dodávka vody), aby inteligentné spotrebiče mohli takisto optimalizovať svoju spotrebu.

Finančné prostriedky EÚ sa budú naďalej používať na výskum a demonštračné činnosti v oblasti technológií inteligentných domácností a sietí a ich bezpečnosti s cieľom zvýšiť medzinárodnú konkurencieschopnosť podnikov EÚ v tomto odvetví s vysokou hodnotou.

Okrem toho bude rozhodujúce nákladovo efektívne riadenie investícií a operácií za nových okolností. V systémoch odmeňovania prevádzkovateľov distribučnej sústavy by sa mali zohľadňovať náklady a zároveň by ich mali povzbudiť k tomu, aby sa nákladovo efektívne zapojili do inovatívnych riešení rozvoja siete a aby pri spracúvaní údajov konali ako neutrálni trhoví sprostredkovatelia.

Členské štáty a priemysel by mali v plnej miere využiť európske štrukturálne a investičné fondy a Európsky fond pre strategické investície na spolufinancovanie zavádzania inteligentných technológií. Investície do inteligentných energetických technológií a výskumu, a to aj prostredníctvom programu Horizont 2020, budú viacnásobne prínosné prostredníctvom zvyšovania európskej konkurencieschopnosti v priemyselných odvetviach s vysokou hodnotou, ako sa požaduje okrem iného v oblasti jednotného digitálneho trhu.

Komisia zabezpečí prostredníctvom spolupráce s Radou európskych energetických regulačných orgánov a Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, aby koncepcie vnútroštátnych regulačných orgánov v oblasti regulácie prevádzkovateľov distribučných sústav podnecovali inovácie a nákladovú efektívnosť, ako aj transparentnosť kvality fungovania distribúcie energie.

Osobitná pozornosť správe a ochrane údajov

Významná časť hodnoty na budúcom trhu s energiou bude vyplývať z veľkých tokov údajov a širšej integrácie informačných a komunikačných technológií do energetických systémov. Preto by strana, ktorá zhromažďuje a spracúva údaje v kontexte inteligentných meracích systémov alebo iných služieb, ktoré umožňujú spotrebiteľovi konať, by mala spotrebiteľovi a akejkoľvek tretej strane, ktorú určil, poskytovať priamy prístup k týmto údajom. Prístup by mal byť efektívny a nediskriminačný. Je to nevyhnutné v prípade, keď merací alebo fakturujúci subjekt poskytuje aj iné služby na trhu. Hoci spracovanie údajov môže prebiehať podľa rôznych modelov, neutrálnosť subjektov spravujúcich prístup k údajom má najvyššiu prioritu.

Pokiaľ ide o služby s pridanou hodnotou, k údajom o spotrebe a účtom spotrebiteľa môžu mať prístup len tretie strany, ktoré na tento účel oprávnil spotrebiteľ. V rámci stratégie jednotného digitálneho trhu navrhne Komisia v roku 2016 európsku „iniciatívu voľného toku údajov“, ktorá sa bude vzťahovať na zodpovednosť, interoperabilitu, využiteľnosť a prístup k údajom (vrátane energetických údajov).

Odvetvie energetiky musí zostať na čele v oblasti ochrany údajov, ako aj súkromia a údajov všetkých spotrebiteľov.

Návrhy smernice o bezpečnosti sietí a informácií a všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré predložila Komisia a o ktorých sa v súčasnosti rokuje, riešia vznikajúce riziká súvisiace so spracúvaním údajov. V očakávaní takéhoto vývoja vo všeobecnom regulačnom rámci pre bezpečnosť údajov a ochranu súkromia Komisia spolupracovala so zainteresovanými stranami z odvetvia energetiky na príslušných sektorových nástrojoch.