2009
PROGRAM VEREJNÉHO ZDRAVIA 
EURÓPSKEJ ÚNIE ( 2003 – 2007):
EFEKTÍVNY SPÔSOB ZLEPŠOVANIA ZDRAVIA?EURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 2
ISSN 1831-0931
SK

PROGRAM VEREJNÉHO 
ZDRAVIA EURÓPSKEJ ÚNIE (2003 – 2007):EFEKTÍVNY SPÔSOB ZLEPŠOVANIA ZDRAVIA?Osobitná správa č. 2   2009
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?2
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Osobitná správa č. 2  2009
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2009.ISBN 978-92-9207-238-4
© Európske spoločenstvá, 2009.
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Belgium
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?3
OBSAH
Bod
 ZOZNAM SKRATIEK
I – VI  ZHRNUTIE
1 – 9  ÚVOD
10 – 12  ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
13 – 82  PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV
13 – 33  NÁVRH PROGRAMU
14 – 18 NESTANOVENIE INTERVENČNEJ LOGIKY
19 – 21 PROGRAMOVÉ CIELE, KTORÉ NIE SÚ ŠPECIFICKÉ, MERATEĽNÉ A ANI ČASOVO OHRANIČENÉ
22 – 28 CHÝBAJÚCE STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE A NEDOSTATKY PRI STANOVOVANÍ PRIORÍT29 – 33 UKAZOVATELE NA PROGRAMOVEJ ÚROVNI, NEDOSTATOČNÉ NA MONITOROVANIE DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV
34 – 65  VYKONANIE PROGRAMU: OD NÁVRHU PROJEKTU K VÝSLEDKOM
35 – 38 CIELE PROJEKTOV NEBOLI ŠPECIFICKÉ, PREUKÁZATEĽNÉ A MERATEĽNÉ
39 – 49  DEFINÍCIA OČAKÁVANÝCH VÝSLEDKOV PROJEKTOV, URČENIE CIEĽOVÝCH SKUPÍN A PLÁNOVANIE 
UDRŽATEĽNOSTI SKÔR VÝNIMKOU AKO PRAVIDLOM 
50 – 54  NEDOSTATOČNÉ MONITOROVANIE VZÁJOMNÉHO DOPĹŇANIA SA PROJEKTOV A SÚDRŽNOSTI 
PROJEKTOVÉHO PORTFÓLIA
55 – 65 OBMEDZENÁ EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA
66 – 82  RIADENIE PROJEKTOV
67 – 69 ÚČINNÁ SPOLUPRÁCA70 – 73 MONITOROVANIE PROJEKTOV KOMISIOU SKÔR „AD HOC“ AKO SYSTEMATICKÉ
74 – 78 VÝSTUPY SA DOSIAHLI, ALE NEBOLI AKTÍVNE ROZŠIROVANÉ
79 – 82 HODNOTENIE PROJEKTOV EŠTE STÁLE NIE JE BEŽNOU PRAXOU
83 – 92  ZÁVERY A ODPORÚČANIA
 PRÍLOHA I –  PVZ 2003 – 2007 (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – FINANCOVANÉ PROJEKTY PODĽA TÉM
 PRÍLOHA II –  PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – ANALÝZA ŠIESTICH OBLASTÍ POLITIKY PRÍLOHA III –  PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – HODNOTENIE CIEĽOV 36 KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV, 
KTORÉ BOLI UVEDENÉ V DOHODÁCH O GRANTE, PODĽA KRITÉRIÍ SMART 
 ODPOVEDE KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?5
ZOZNAM SKRATIEK
ABM : Riadenie založené na činnostiach (z angl. „Activity-based management“)
Cyklus RDI : Cyklus výskum – rozvoj – vykonanie (z angl. „Research – development – imple-
mentation cycle“)
ECDC : Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb
EMCDDA : Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť
EPH : Európska pridaná hodnota
ES: Európske spoločenstvo
EÚ: Európska únia
GR JLS : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť
GR SANCO : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľov
GR TREN : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre energetiku a dopravu 
MVO : Mimovládna organizácia
PHEA : Výkonná agentúra pre program verejného zdravia, v júli 2008 premenovaná na 
Výkonnú agentúru pre zdravie a spotrebiteľov (EAHC)
PVZ : Program verejného zdravia (2003 – 2008)
PVZ 2 : Druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013)
RPP : Ročný pracovný plán
VTR : Výskum a technický rozvoj 
WHO : Svetová zdravotnícka organizácia
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?6
ZHRNUTIE
I.
Cieľom programu verejného zdravia (PVZ)  
na obdobie rokov 2003 – 2007 bolo dopl-
niť opatrenia, ktoré členské štáty prijali na 
ochranu a zlepšovanie verejného zdravia.  
Program bol zameraný na tri programové  
oblasti: „zdravotné informácie“, rýchla odo-zva na „zdravotné hrozby“ a podpora zdravia 
zameraním sa na „determinanty zdravia“. 
II.
V uvedenom období boli v rámci programu udelené granty konzorciám organizácií,  
ktoré ich použili na vykonanie približne  352 projektov. Celkový príspevok Spoločen-stva predstavoval sumu vo výške približne  232 mil. EUR. 
III.
Dvor audítorov zisťoval, či boli vytvorené  
vhodné podmienky pre to, aby sa projektmi 
financovanými z rozpočtu EÚ, ktoré dopĺňajú 
opatrenia prijaté členskými štátmi, efektívne 
prispievalo k zlepšovaniu zdravia európ-
skych občanov. Dvor audítorov preskúmal  
najmä to, či: 
bol v rámci návrhu PVZ vytvorený vhodný a) 
rámec pre účinné vykonávanie a monito-
rovanie akcií na podporu zdravia finan-
covaných Spoločenstvom;
Komisia počas vykonávania programu  b) 
a fázy výberu projektov zabezpečila,  
aby sa projektmi financovanými v rámci 
oblasti „determinanty zdravia“ programu PVZ s veľkou pravdepodobnosťou  
dosiahli trvalo udržateľné výsledky, aby sa navzájom dopĺňali a pre EÚ predsta-vovali pridanú hodnotu;
Komisia a projektoví koordinátori zabez- c) 
pečili, aby sa projekty riadili efektívne. 
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?7
IV.
Dvor audítorov dospel k týmto zisteniam  
a záverom:
V PVZ boli stanovené veľmi všeobecné  a) 
a ambiciózne ciele, ktoré boli v jas-
nom rozpore s obmedzenými dostup-nými prostriedkami. V takejto situácii je 
nevyhnutné zamerať sa na to, čo sa dá  
skutočne dosiahnuť. Intervenčná logika 
však nebola v žiadnom prípade jasne sta-novená, čo spôsobilo, že sa nestanovili jasné, zrozumiteľné a logicky prepojené 
ciele a neurčili sa primerané ukazovatele výkonnosti. Výsledkom týchto skutoč-ností bolo, že PVZ chýbalo strategické  zameranie. Počet „oblastí činnosti“  
programu, ktoré boli vytýčené v roč-
ných pracovných plánoch, prevýšil počet projektov financovaných na ich uskutoč-
nenie. Keďže navrhovatelia projektov  
mohli žiadať o ich financovanie v rámci 
často všeobecných okruhov, rozmanitosť 
a rôznorodosť projektových tém a cie-
ľových skupín spôsobili, že vstup bol  
menej výrazný, čo viedlo k čiastkovým  výsledkom. 
Nedostatky v oblasti návrhu a prob- b) 
lémy s vykonávaním projektov zabrá-
nili dosiahnutiu ich efektívnosti. Až na  niekoľko výnimiek v projektoch neboli  
definované výsledky, ktoré sa majú  
dosiahnuť, a z tohto dôvodu nebolo  
možné preukázať, že projekty boli prí-
nosné. Účastníci projektov často chápali 
trvalú udržateľnosť ako pokračovanie  
projektových aktivít, a z tohto dôvodu  výrazne závisela od ďalšieho financova-
nia Spoločenstvom. Činnosti, ktoré sa  vykonali v rôznych prioritných oblas-tiach, sa nemonitorovali systematicky,  čo často viedlo k ich opakovanému  vykonávaniu.
Pozitívnou stránkou programu bolo  c) 
vytvorenie spolupráce medzi zúčast-nenými stranami z rôznych krajín. Pro-jekty mali väčšinou európsky rozmer  
a v mnohých prípadoch uľahčili výmenu skúseností a vzájomné vzdelávanie sa.  
Vytvorené siete poskytli európsku pri-
danú hodnotu v najvýraznejšej miere.ZHRNUTIE
V.
Vzhľadom na tieto zistenia Dvor audíto-rov odporúča, aby programová logika bola 
v budúcnosti jasne stanovená v príslušných 
právnych predpisoch. Pokiaľ ide o súčasný  
program, Komisia by mala zmapovať situáciu, 
aby získala prehľad o už vykonaných akciách, a tak určila zvyšné nedostatky programu.  
Počet ročných priorít by sa mal výrazne zní-
žiť a mali by byť zamerané na strategické  
témy a aktivity so zrejmou európskou prida-nou hodnotou. Komisia by sa rovnako mala zaoberať nedostatkami zistenými v návrhu  
a vykonávaní projektov.
VI.
Pokiaľ ide o obdobie po roku 2013, Komisia 
a členské štáty sú vyzvané, aby prehodnotili 
spôsob financovania zo strany EÚ v oblasti verejného zdravia. Iné mechanizmy spolu-
práce, ktoré už existujú, ako napr. „otvorená 
metóda koordinácie“, by sa mali naďalej  
rozvíjať. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?8
ÚVOD
 1.  V článku 152 Zmluvy o ES je stanovená úloha Spoločenstiev v oblasti 
verejného zdravia. Uvádza sa v ňom, že činnosti Spoločenstva sa  
zameriavajú na „ zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb 
a ochorení, a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie ľudí .“ 
Tieto činnosti Spoločenstva majú dopĺňať opatrenia prijaté na vnút-
roštátnej úrovni a musia rešpektovať zodpovednosť členských štátov 
za organizáciu zdravotníctva a poskytovanie zdravotníckych služieb 
a zdravotnej starostlivosti.
 2.  Hlavnou úlohou Európskej komisie v oblasti verejného zdravia je uľahčiť 
spoluprácu medzi orgánmi členských štátov a vykonávať podporné opatrenia. Okrem špecifických právomocí v oblasti štandardov bez-pečnosti pre ľudské orgány, látky ľudského pôvodu a krv je legisla-tívna právomoc EÚ v tejto oblasti obmedzená na podporné opatrenia, ktorých účelom nie je zosúlaďovať zákony a iné právne predpisy člen-ských štátov. 
 3.  Prvý program verejného zdravia (PVZ) bol prijatý na obdobie rokov 
2003 – 2008 na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES
1 a zároveň nahradil osem akčných programov, ktoré 
sa týkali konkrétnych zdravotných tém2. PVZ bol zameraný na tri vše-
obecné ciele:
zlepšiť informovanosť a poznatky pre rozvoj verejného zdravia  a) 
(oblasť „zdravotné informácie“);
zlepšiť schopnosť rýchle a koordinovaným spôsobom reagovať  b) 
na zdravotné hrozby (oblasť „zdravotné hrozby“);
podporovať zdravie a prevenciu chorôb zameraním sa na determi- c) 
nanty zdravia vo všetkých politikách a činnostiach (oblasť „deter-minanty zdravia“).
 4.  Na dosiahnutie týchto cieľov Komisia udelila konzorciám organizácií 
(vládnym, mimovládnym, akademickým) granty na vykonanie projek-tov, ktoré boli zamerané na riešenie hlavných problémov v oblasti  verejného zdravia uvedených v ročných pracovných plánoch (RPP), ktoré vypracovali Komisia a výbor zástupcov členských štátov
3. 1 Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1. 
2 Jednotlivé akčné programy 
Spoločenstva boli zamerané na tieto oblasti: rakovina, zriedkavé 
choroby, choroby súvisiace 
so znečistením, AIDS a iné 
prenosné choroby, prevencia 
zranení, prevencia drogovej závislosti, monitorovanie zdravia 
a podpora zdravia, zdravotné 
informácie, vzdelávanie a výchova 
v oblasti zdravia. 
3 Programový výbor vystupuje 
v rámci ročného pracovného plánu na vykonanie programu 
ako riadiaci výbor uvedený 
v článku 4 a 7 rozhodnutia Rady 
č. 1999/468/ES (Ú. v. ES L 184, 
17.7.1999, s. 23). Dohliada na 
opatrenia, kritériá a postupy na 
výber a financovanie činností programu, na opatrenia týkajúce 
sa vykonávania spoločných 
stratégií, činností a hodnotenia 
programu, a na určité opatrenia 
v spojitosti s koordináciou monitorovania zdravia a rýchlej 
odozvy na zdravotné hrozby. Iné 
opatrenia súvisiace s vykonávaním 
PVZ sa prijímajú prostredníctvom 
konzultačného postupu uvedenom v článku 3 a 7 rozhodnutia 
č. 1999/468/ES. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?9
4 Údaje týkajúce sa výzvy na 
predloženie návrhov z roku 
2007 vychádzajú zo zoznamu 
schválených návrhov. Rokovania týkajúce sa niekoľkých zmlúv 
v októbri 2008 ešte stále 
prebiehali.  5.  PVZ sa vzťahoval na obdobie rokov 2003 – 2007, počas ktorého sa finan-
covalo približne 352 projektov, pričom ES prispelo v celkovej výške 
231,7 mil. EUR v záväzkoch4 (pozri schému 1 ). Z rozpočtového hľadiska 
najviac finančných prostriedkov smerovalo do oblasti „determinanty zdravia“, pričom Spoločenstvo prispelo sumou 90,8 mil. EUR, čo pred-stavovalo 40 % celkového rozpočtu prideleného na projekty. 
CELKOVÝ PRÍSPEVOK SPOLOČENSTVA (ZÁVÄZKY V MIL. EUR 
AKO PERCENTO Z CELKOVÉHO ROZPOČTU) A POČET PROJEKTOV NA JEDNOTLIVÉ PROGRAMOVÉ OBLASTI SCHÉMA 1
 6.  V rámci programu PVZ sa dohody o grante uzatvárali s projektovými koor-
dinátormi, ktorí získali spolufinancovanie do výšky 60 % (vo výnimoč-
ných prípadoch do výšky 80 %) z výdavkov vzniknutých pri vykonávaní 
projektových aktivít. Okrem grantov na projekty bola malá časť (okolo 3 %) prevádzkového rozpočtu PVZ použitá na zmluvy o poskytovaní 
služieb prostredníctvom verejných súťaží.Zdravotné hrozby
58,8 mil. EUR (25 %)68 projektov
 Zdravotné informácie
82,1 mil. EUR (35 %)135 projektov 
Determinanty zdravia
90,8 mil. EUR (40 %)149 projektov 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?10
 7.  Projekty financované v rámci PVZ boli výrazne odlišné, čo sa týka veľ-
kosti, prístupu a cieľovej skupiny (pozri rámček 1 ). Konzorciá orga-
nizácií sa líšili svojou veľkosťou v počte od troch do 60 partnerov,  príspevok Spoločenstva na projekty sa pohyboval v rozpätí od 45 000 
do 2,5 mil. EUR a jednotlivé typy projektových aktivít boli značne  
odlišné. 
 8.  Druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia 2008 – 2013 (PVZ 2) 
vstúpil do platnosti 1. januára 20085. Komisia pôvodne navrhovala  
zlúčiť programy verejného zdravia a ochrany spotrebiteľa do jed-ného rámca
6. Komisia rovnako navrhovala navýšiť rozpočet programu 
o približne 270 % (804 mil. EUR na program zdravia na obdobie rokov 
2008 – 2013). Argumentovala tým, že v Zmluve je zakotvená povinnosť 
čeliť zdravotným hrozbám7, a rozpočet PVZ jednoducho nestačí na  
vykonanie aktivít v tejto súvislosti. 
 9.  Po medziinštitucionálnej dohode o finančnom rámci na obdobie rokov 
2007 – 2013 zo 17. mája 2006 Európsky parlament a Rada však neprijali 
návrh na zlúčenie programov zdravia a ochrany spotrebiteľa a rovnako ani návrh na navýšenie rozpočtu programu. Výsledkom legislatívneho 
procesu bolo vypracovanie druhého programu v oblasti zdravia, kto-
rého ciele a aktivity boli podobné tým, ktoré boli stanovené v prvom 
programe. Na druhej strane bol jeho rozpočet (322 mil. EUR) v porov-
naní s rozpočtom predchádzajúceho programu nižší. Ročne to pred-stavovalo o 9 % menej ako v prvom programe (pozri rámček 2 ). 5 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES 
(Ú. v. EÚ L 301, 20.11.2007, s. 3). 
6 KOM(2005) 115 v konečnom 
znení. 
7 Zachovanie súčasného rozpočtu 
neumožňuje optimálne realizovať záväzky vyplývajúce zo Zmluvy 
ani naplniť politickú vôľu vykonať 
viac pre občanov v oblasti 
zdravotnej starostlivosti a ochrany 
spotrebiteľa. Existujúce finančné 
zdroje v skutočnosti neumožňujú 
Spoločenstvu zabezpečiť vyčerpávajúcim spôsobom 
potrebné aktivity, najmä čo sa 
týka boja proti veľkým epidémiám 
alebo závažným ochoreniam 
a spolupráce členských štátov 
v oblasti zdravotnej starostlivosti. 
(Posúdenie vplyvu SEK(2005) 0425, s. 29). 
PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – PRÍKLADY PROJEKTOVÝCH AKTIVÍT
Zhromažďovanie údajov o sfalšovaných lekárskych predpisoch ako ukazovateľ zneužitia • 
liekov.
Organizovanie vedeckých sympózií na tému vedľajších zdravotných účinkov užívania • 
dopingu.Príprava správy o dodržiavaní nariadení týkajúcich sa marketingu v oblasti alkoholu.
• 
Vypracovanie a šírenie informačných materiálov pre migrujúcich poskytovateľov sexuálnych • 
služieb.Organizovanie súťaže na podporu nefajčiarskych tried.
• 
Rozvoj národných a regionálnych politík a plánov v oblasti dojčenia.• RÁMČEK 1
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?11
POROVNANIE PVZ (2003 – 2007) S PVZ 2 (2008 – 2013) RÁMČEK 2
PVZ (2003 – 2007) PVZ 2 (2008 – 2013)
Právny základ Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 
č. 1786/2002/ES z 23. septembra 2002 o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008)Rozhodnutie Európskeho parlamentu 
a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, ktorým sa ustanovuje druhý akčný program Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2008 – 2013)
Ciele •  zlepšiť informovanosť a poznatky 
pre rozvoj verejného zdravia
•  zlepšiť schopnosť rýchle a koordinovaným 
spôsobom reagovať na zdravotné hrozby
•  podporovať zdravie a prevenciu chorôb 
zameraním sa na determinanty zdravia vo všetkých politikách a činnostiach•  tvoriť a šíriť informácie a poznatky z oblasti 
zdravia
•  zlepšiť zdravotné zabezpečenie občanov•  podporovať zdravie vrátane zmenšovania 
nerovností v oblasti zdravia
Rozpočet podľa 
rozhodnutia o programe354 mil. EUR (2003 – 2008)8
t. j. 59 mil. EUR ročne po dobu šiestich rokov322 mil. EUR (2008 – 2013)
t. j. 53,7 mil. EUR ročne po dobu šiestich rokov
Mechanizmy 
fi nancovaniaGranty na akcie 
Verejná súťaž (zmluvy o poskytovaní služieb)
9Granty na akciePrevádzkové grantyKonferencieSpoločné akcieVerejná súťaž (zmluvy o poskytovaní služieb)
Vykonanie 
programuGR SANCO10Plne riadené agentúrou PHEA11 
Posúdenie vplyvu Nevykonalo sa Rozšírené posúdenie vplyvu (2005)12
8 Sú dva hlavné dôvody, prečo sa výška orientačného rozpočtu PVZ uvedená v rozhodnutí o programe odlišuje od sumy 231,7 mil. EUR  
vyhradenej na projekty na obdobie 2003 – 2007, ktorá je uvedená v bode 5: v orientačnom rozpočte bolo zahrnutých približne 58 mil. EUR na rok 2008 (ktoré potom prešli pod PVZ 2) a rovnako zahŕňal výdavky výkonnej agentúry.
9 V ročných pracovných plánoch bol na verejné súťaže stanovený strop 10 % operačného rozpočtu. V PVZ 2 bol tento strop zvýšený 
na 20 %.
10 Od roku 2005 bolo riadenie grantov a organizovanie výziev na predloženie návrhov postupne prenesené na Výkonnú agentúru pre 
program verejného zdravia (PHEA) (v plnej prevádzke od 1. januára 2007).
11 Rozhodnutie Komisie 2004/858/ES (Ú. v. EÚ L 369, 16.12.2004, s. 73). V roku 2008 bola agentúra PHEA premenovaná na Výkonnú 
agentúru pre zdravie a spotrebiteľov (EAHC).
12 SEK(2005) 0425, príloha k stratégii pre zdravie a ochranu spotrebiteľa a návrhu programu (KOM(2005) 115 v konečnom znení).
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?12
ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
 10.  Akcie na podporu zdravia možno definovať ako akcie, ktoré napomáhajú 
ľuďom osvojiť si a viesť zdravý životný štýl a ktoré vytvárajú vhodné  
životné podmienky (prostredie) na udržanie zdravia13. Akcie tohto druhu 
vo veľkej miere spadali do oblasti „determinanty zdravia“ programu PVZ. Dvor audítorov analyzoval, či Európsky parlament, Rada a Komi-sia pri navrhovaní programu vytvorili vhodné podmienky k tomu, aby sa projektmi efektívne prispievalo k schopnosti európskych občanov 
zlepšovať svoje zdravie. Rovnako analyzoval, či Komisia a projektoví 
koordinátori tak urobili pri vykonávaní programu.
 11.  Dvor audítorov preskúmal, či: 
bol v rámci návrhu PVZ vytvorený vhodný rámec pre účinné vyko- a) 
návanie a monitorovanie akcií financovaných Spoločenstvom na podporu zdravia, ktoré dopĺňajú opatrenia prijaté členskými  
štátmi;
Komisia počas vykonávania programu a fázy výberu projektov  b) 
zabezpečila, aby sa projektmi financovanými v rámci oblasti  
„determinanty zdravia“ programu PVZ s veľkou pravdepodobnos-
ťou dosiahli trvalo udržateľné výsledky, aby sa navzájom dopĺňali a pre EÚ predstavovali pridanú hodnotu; 
Komisia a projektoví koordinátori zabezpečili, aby sa projekty  c) 
riadili efektívne. 
 12.  Audit zahŕňal:
analýzu právneho základu programu a preskúmanie hodnotení  a) 
programu a inej relevantnej dokumentácie;
analýzu činností Spoločenstva a rozvoja politiky vo vybraných  b) 
oblastiach skupiny „determinanty zdravia“: drogy, alkohol, tabak, 
sexuálne a reprodukčné zdravie, duševné zdravie, výživa a fyzická 
aktivita14. Súčasťou analýzy bolo preskúmanie strategických  
dokumentov Komisie, strategických dokumentov WHO, iniciatív a programov v členských štátoch a tretích krajinách a akademickej 
a vedeckej literatúry; 
hodnotenie vzorky 36 (z celkového počtu 149) projektov financo- c) 
vaných v rámci oblasti „determinanty zdravia“, t. j. jednej z troch oblastí PVZ (2003 – 2007). Vzorka zahŕňala všetky projekty v šies-
tich vybraných oblastiach, ktoré v čase vykonávania auditu dospeli do dostatočne pokročilého stavu
15. Súčasťou hodnotenia bolo pre-
skúmanie projektovej dokumentácie, rozhovory so všetkými pro-jektovými koordinátormi a on-line prieskum vykonaný na vzorke projektových partnerov
16;13 Nutbeam, D. et al.: The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness – 
Shaping Public Health in a New 
Europe, International Union for Health Promotion and Education 
(IUHPE), 1999, s. 3. 
14 Vo vybraných oblastiach 
politiky bolo zahrnutých všetkých šesť prioritných oblastí skupiny 
„determinanty zdravia“, ktoré 
sa týkali životného štýlu. Vo 
všetkých týchto oblastiach boli 
projekty vybrané na financovanie 
každý rok v období 2003 až 2007 
(pozri prílohu I ). 
15 Vo vzorke boli zahrnuté všetky 
projekty, ktoré boli buď ukončené, 
alebo v rámci ktorých sa predložila 
aspoň prvá predbežná technická 
správa týkajúca sa jednej zo šiestich 
oblastí politiky, ktoré sa vzťahujú na zdravotné determinanty súvisiace 
so životným štýlom: alkohol, tabak, 
drogy, výživa a fyzická aktivita, 
sexuálne a reprodukčné zdravie, 
duševné zdravie. 
16 Tento prieskum prebiehal od 
11. marca do 4. apríla 2008 a jeho 
účelom bolo získať stanoviská 
ostatných účastníkov projektov 
k partnerstvu a riadeniu projektov 
na podporu zdravia. Dotazník, ktorý použil Dvor audítorov, vychádzal 
z predošlých prieskumov vykonaných 
v tejto oblasti (pozri El Ansari, 
W.: Educational Partnerships for 
Health: Do Stakeholders Perceive Similar Outcomes? In: Journal of Public 
Health Management and Practice, 
Zväzok 9(2), 2003, s. 136 – 156). 
Dvor audítorov v prieskume oslovil 
približne 505 účastníkov vybraných projektov, z ktorých 242 vyplnilo celý 
dotazník – miera odozvy na prieskum 
dosiahla 47,9 %. Ďalších 19 
účastníkov odpovedalo na niektoré, 
ale nie všetky otázky prieskumu. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?13
rozhovory so zamestnancami GR SANCO a agentúry PHEA; d) 
kvantitatívnu analýzu predložených návrhov, financovaných pro- e) 
jektov a rozpočtu projektov; 
konzultácie so zúčastnenými stranami z národných ministerstiev f) 
zdravia a verejných zdravotných inštitúcií, so zástupcami člen-
ských štátov v programovom výbore a národných koordinačných 
stredísk v ôsmich členských krajinách (Belgicko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Lotyšsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Švédsko);
diskusiu o relevantných problémoch so skupinou odborníkov  g) 
v oblasti podpory zdravia a prevencie chorôb v rôznych fázach  auditu. Hlavným príspevkom odborníkov bolo poskytnúť podporu pri vykonávaní analýzy Dvora audítorov, napr. pomocou navrhnutia cyklu RDI ako rámca pre analýzu (pozri rámček 10 ), ako aj schváliť 
pripomienky Dvora audítorov uvedených v tejto správe.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?14
NÁVRH PROGRAMU
 13.  Programy sú efektívnejšie, ak sú správne navrhnuté a plánované výsledky 
jasne stanovené. Je tomu najmä vtedy, ak: 
je príslušná intervenčná logika v rozhodnutí o programe (alebo a) 
v sprievodných dokumentoch) jasne stanovená;
sú programové ciele definované a spĺňajú kritériá SMART (specific, b) 
measurable, achievable, relevant, and time-dependent – špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené);
sú priority programu vytýčené v súlade so stratégiou organizácie; c) 
sa výkonnosť a dosiahnuté výsledky môžu monitorovať na základe d) 
kvalitných a zmysluplných ukazovateľov.
NESTANOVENIE INTERVENČNEJ LOGIKY
 14.  Kľúčovou zložkou návrhu programu je definovanie intervenčnej logiky – 
súbor hypotetických spojení príčiny a dôsledku, ktoré charakterizujú, 
akým spôsobom sa majú dosiahnuť celkové ciele. V kontexte EÚ sú 
tieto celkové ciele politík a programov vo všeobecnosti definované 
v Zmluve. Intervenčná logika poskytuje koncepčné spojenie medzi vstupmi opatrení pomoci a vytváraním jej výstupov, a následne dosa-
hom na spoločnosť z hľadiska výsledkov a účinkov
17. Stanovením logiky 
plánovanej intervencie sa umožní vytvorenie hierarchie cieľov a určenie 
kľúčových ukazovateľov pre potreby monitorovania a hodnotenia.
 15.  Logické modely, ktoré znázorňujú, ako vstupy pri rôznych činnostiach 
vedú k očakávaným výsledkom, sú najvhodnejším spôsobom ilustrá-
cie intervenčnej logiky. V legislatívnom návrhu Komisie pre tento  
program18 a ani v právnom základe PVZ či iných relevantných doku-
mentoch (ako napr. posúdenie vplyvu19 alebo ročné pracovné plány) 
nebola intervenčná logika programu jasne opísaná týmto spôsobom. Situácia sa nezmenila ani v PVZ 2.
 16.  Logické modely sa používajú aj v iných oblastiach politiky EÚ, ako  
napr. vonkajšie opatrenia, a sú bežnou praxou v oblasti verejného  zdravia v iných častiach sveta (Spojené štáty americké, Kanada).  Logické modely sa napríklad použili pri plánovaní, vykonávaní a hod-
notení programu „Southern Arizona Border Health Careers Oppor-
tunity Program
20“, iniciatívy „Health Improvement Initiative“, ktorú 
financovala nadácia „California Wellness Foundation21“ a projektu  
„Calgary Cross-Cultural Mental Health Consultation Project22“.PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV
17 Európska komisia, GR pre 
rozpočet, „Evaluating EU 
activities: a practical guide for the 
Commission services“ (Hodnotenie 
činností EÚ: praktické usmernenie 
pre oddelenia Komisie), júl 2004, s. 87. 
18 KOM(2000) 285 v konečnom 
znení. 
19 Návrh Komisie, ktorý sa 
týkal PVZ, časovo predchádzal zavedeniu povinného posúdenia 
vplyvu v roku 2002, a preto sa 
vykonala len obmedzená analýza 
nákladovej efektívnosti. Na rozdiel 
od PVZ bolo v PVZ 2 stanovené 
rozšírené posúdenie vplyvu (pozri 
Európska komisia, SEK (2005) 0425; Posúdenie vplyvu pre navrhovanú 
spoločnú stratégiu a program 
v oblasti zdravia a ochrany 
spotrebiteľa). 
20 Page, M – Parker, S. H. – Renger, 
R.: How Using a Logic Model 
Refined Our Program to Ensure 
Success. In: Health Promotion 
Practice OnlineFirst, uverejnené 
28. augusta 2007. 
21 Cheadle, A. – Beery, W. L. – 
Greenwald, H. P. – Nelson, 
G. D. – Pearson, D. – Senter, 
S.: Evaluating the California 
Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: In: Health 
Promotion Practice , apríl 2003, 
č. 4, s. 146 – 156. 
22 Thurston, W. E. – Graham, 
J. – Hatfield, J.: Evaluability 
Assessment: A Catalyst for Program Change and Improvement. In: 
Evaluation & the Health Professions . 
Jún 2003, č. 26, s. 206 – 221. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?15
 17.  Externí hodnotitelia vo svojej hodnotiacej správe PVZ23 v polovici obdobia 
odporučili vytvoriť systematický a logický, na dôkazoch založený opis 
prepojenia vstupov, aktivít, výstupov a výsledkov (pozri rámček 3 ). 
Dvor audítorov navrhol použiť intervenčnú logiku pri navrhovaní  programov, stanovovaní cieľov a meraní výkonnosti pre iné rozpoč-tové oblasti
24.
 18.  Dvor audítorov vyjadruje názor, že definíciu programových cieľov podľa 
kritérií SMART (pozri body 19 až 21) a určenie kvalitných ukazova-teľov pre potreby účinného monitorovania vykonávania programu  (pozri body 70 až 73) je pri chýbajúcom koncepčnom rámci ťažšie  
stanoviť. 
ODPORÚČANIA NA ZÁKLADE HODNOTENIA VEREJNÉHO 
PROGRAMU ZDRAVIA 2003 – 2008 V POLOVICI OBDOBIA
[V rámci PVZ] sa v polovici jeho trvania realizuje pracovný program v súlade s ročnými pracovnými 
plánmi. Teraz je však vhodný čas stavať na dosiahnutých výsledkoch:
vytvorením jasnejších priorít, ktoré vychádzajú z očakávaní zúčastnených strán a potrieb občanov, • 
a napĺňaním cieľov politiky a vysokých štandardov bezúhonnosti;monitorovaním aktivít nielen pokiaľ ide o ciele jednotlivých projektov, ale aj celkové ciele rozhod-
• 
nutia o programe;jasnejším podávaním informácií zúčastneným stranám o prioritách a akciách a adresovaním pres-
• 
ných správ členom širšieho spoločenstva verejného zdravia.
Pochopenie toho, čo sa vyžaduje dosiahnuť by sa uľahčilo vytvorením logického modelu, ktorým by 
bolo možné sledovať presné príčinné súvislosti, pri ktorých sa predpokladá, že prepoja programové aktivity s plánovanými výsledkami.
(Wija J. Oortwijn, W. J. et al: Interim evaluation of the Public Health Programme 2003 – 2008. Final Report, RAND Europe 
technical report, 2007, s. 6)RÁMČEK 323 Oortwijn, W. J. et al: Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003 – 2008. Final 
Report, RAND Europe technical report, 2007, s. 6. 
24 Pozri Osobitnú správu 
č. 9/2007 o hodnotení rámcových 
programov EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja – je 
možné zlepšiť prístup Komisie? 
(Ú. v. EÚ C 26, 30.1.2008), body 34 
až 38, a Osobitnú správu č. 7/2008 
„Inteligentná energia v období 
2003 až 2006“ (Ú. v. EÚ C 279, 
1.11.2008), body 18 a 21. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?16
PROGRAMOVÉ CIELE, KTORÉ NIE SÚ ŠPECIFICKÉ, 
MERATEĽNÉ A ANI ČASOVO OHRANIČENÉ
 19.  V systéme riadenia založenom na činnostiach (ABM), ktorý používa Komi-
sia, sú ciele definované ako požadované účinky aktivity. Nemali by 
byť len opisom aktivity, ale skôr objasniť zmenu, ktorá sa má touto 
aktivitou dosiahnuť25. Stanovenie cieľov podľa kritérií SMART pre  
všetky typy činností EÚ, ktoré sú financované z rozpočtu, je povin-nosť vyplývajúca z nariadenia o rozpočtových pravidlách
26. 
 20.  Bez jasnej intervenčnej logiky je ťažké stanoviť jasné programové ciele. 
V rozhodnutí o PVZ boli predpokladané aktivity v skutočnosti uve-
dené vo veľmi širokom rozsahu a všeobecne, čoho príkladom je oblasť „determinanty zdravia“. Celkový cieľ politiky, ktorým bolo „ podporovať 
zdravie a prevenciu chorôb cestou riešenia určujúcich faktorov zdravia  
v celom priereze politík a činností “, nebol rozdelený do špecifických, 
merateľných a časovo ohraničených cieľov (pozri rámček 4 ).
 21.  Z rozhodnutia o programe nie je jasné, ako sa týmito aktivitami môže 
prispieť k dosiahnutiu všeobecného cieľa politiky, ktorým je podpo-
rovať zdravie a prevenciu chorôb, alebo ako je možné posúdiť mieru 
dosiahnutia tohto celkového cieľa. 
CHÝBAJÚCE STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE 
A NEDOSTATKY PRI STANOVOVANÍ PRIORÍT
 22.  Ak majú mať výdavkové programy merateľný vplyv, musia byť zamerané 
na vybrané aktivity, ktoré sa určia na základe strategického plánovania 
v súlade s prísne vymedzeným súborom priorít. Počet priorít by mal 
byť úmerný dostupnému rozpočtu, keďže pri stanovení príliš veľkého 
počtu priorít sa pravdepodobnosť dosiahnutia vplyvu v jednotlivých 
oblastiach znižuje.
 23.  Členské štáty EÚ vynaložia na oblasť zdravia27 každoročne v priemere 
1 400 EUR na obyvateľa. Kým časť týchto výdavkov smeruje na opat-renia týkajúce sa podpory zdravia a zdravotných informácií, väčšina 
z nich sa vzťahuje na poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravot-nej starostlivosti, ktoré sú na základe Zmluvy vo výhradnej právomoci členských štátov. 25 Európska Komisia, SPP/ABM 
guide (Usmernenie pre SPP/ABM), 
druhé vydanie, október 2004, s. 25. 
26 Článok 27 ods. 3 nariadenia 
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na všeobecný 
rozpočet Európskych spoločenstiev 
(Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s.1). 
27 Regionálny úrad WHO 
pre Európu, Kodaň, „Public 
expenditure on health, purchasing 
power parity euro per capita, 
WHO estimates for 2003 – 2005“, 
Health for All database (HFA – DB), (http://www.euro.who.int/hfadb), 
október 2008. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?17PROGRAMOVÉ CIELE PVZ, OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“
Ciele programu – oblasť „determinanty zdravia“Kritériá SMART
Špecifi  cké
(s cieľom 
monitorovať 
pokrok)Merateľné 
(potreba 
podať správu 
o pokroku 
dôveryhodne 
a preukáza-
teľne)Dosiahnu-
teľnéRelevantnéČasovo 
ohraničené 
(určený 
termín na 
dokončenie)
„Podporovať zdravie a prevenciu chorôb prostredníctvom akcií zameraných na 
určujúce faktory zdravia v celom priereze politik a činností Spoločenstva pomocou: 
Nie1 Nie2 Čiastočne3 Áno Nie4 3.1. vypracovania a vykonávania stratégií a opatrení vrátane tých, ktoré súvisia 
s uvedomelosťou verejnosti, určujúcimi faktormi zdravia súvisiacimi so životným štýlom, akými sú výživa, fyzická aktivita, tabak, alkohol, drogy a ostatné látky a určujúcimi faktormi duševného zdravia vrátane opatrení, ktoré treba vykonať vo všetkých druhoch politiky Spoločenstva a špeciálnych stratégií súvisiacimi s vekom a pohlavím;
3.2 analyzovania situácie a vypracovania stratégií zameraných na určujúce faktory 
zdravia, aby sa identifi  kovali nerovnosti v zdraví a bojovalo proti nim a aby sa 
vyhodnocovali vplyvy spoločenských a ekonomických faktorov na zdravie;
3.3 analyzovania situácie a vypracovania stratégií zameraných na určujúce 
faktory zdravia súvisiace so životným prostredím a prispievania k identifi  kácii 
a ohodnocovaniu zdravotných dôsledkov faktorov životného prostredia;
3.4. analyzovania situácie a vymieňania informácií o genetických určujúcich 
faktoroch a využívania genetického screeningu;
3.5. vypracovania metód na hodnotenie kvality a účinnosti stratégií a opatrení 
na podporu zdravia;
3.6. podporovania príslušných činností v oblasti školenia súvisiaceho s vyššie 
vymenovanými opatreniami.“
1 Nie je určené, čo je treba zmeniť alebo nie sú uvedené ciele, na základe ktorých by sa dal monitorovať pokrok.
2 Cieľ nie je merateľný, nie sú defi  nované žiadne ukazovatele výkonnosti.
3 Na základe „aktivít“, ktoré sú uvedené v rozhodnutí o programe ako „ciele“, je cieľ aspoň do určitej miery dosiahnuteľný.
4 Nie je uvedené časové obdobie.RÁMČEK 4
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?18
28 Deviatimi témami boli alkohol, 
tabak, drogy, výživa a fyzická 
aktivita, sexuálne a reprodukčné zdravie a HIV, duševné zdravie, 
socio-ekonomické determinanty 
zdravia, environmentálne 
determinanty, prevencia chorôb 
a úrazov. V rokoch 2003 a 2004 boli 
ďalšími témami školenie v oblasti 
verejného zdravia (neskôr zmenená na budovanie kapacít) a podpora 
zdravia v konkrétnom prostredí. 
V roku 2005 bola podpora zdravia 
v konkrétnom prostredí ukončená 
a bola pridaná téma genetické 
determinanty zdravia.  24.  Rozpočet PVZ, približne 59 mil. EUR na rok, je pridelený na opatrenia 
v oblasti podpory zdravia a zdravotných informácií, ako aj na činnosti 
na odvrátenie zdravotných hrozieb. V prepočte je to 13 centov na  obyvateľa EÚ. V tejto situácii by bolo primeranou reakciou EÚ zamerať 
sa pri relatívne nízkom rozpočte na niekoľko vybraných prioritných 
aktivít v oblastiach, ktoré predstavujú jasnú európsku pridanú hod-notu; t. j. na tie problémy, ktoré sa dajú najefektívnejšie vyriešiť na medzinárodnej úrovni.
 25.  Priority v oblasti verejného zdravia, na ktoré je potrebné sa zameria-
vať, sú vymenované v ročných pracovných plánoch, ktoré poskytujú 
usmernenia pre navrhovateľov projektov. Ročné pracovné plány na 
obdobie rokov 2003 – 2007 obsahovali podrobný zoznam tém pre  každú oblasť programu a bol v nich zahrnutý široký rad problémov, ktoré je potrebné vyriešiť. V rámci oblasti „determinanty zdravia“  bolo každoročne navrhnutých deväť takýchto tém (s ročným rozpoč-
tom približne 18 mil. EUR). Ďalšie tri oblasti boli financované len  
v niektorých, ale nie vo všetkých rokoch
28 (pozri prílohu I ).
 26.  Pre každú z týchto deviatich tém bolo stanovených jedna až sedem ročných 
oblastí možnej činnosti, od konkrétnych až po všeobecné (pozri príklady 
v rámčeku 5 ). Tieto ročné „oblasti činnosti“ boli definované v zmysle 
aktivít, v rámci ktorých mohli byť podané návrhy projektov, ale nie 
v zmysle cieľov, na základe ktorých by sa mohol hodnotiť pokrok.
 27.  Výsledkom bolo, že len pre oblasť „determinanty zdravia“ bolo v RPP na obdo-
bie rokov 2003 – 2007 stanovených celkovo 154 „oblastí činnosti“. V rov-
nakom období sa v tejto programovej oblasti financovalo 149 projektov, čo znamená, že aj za optimálnych podmienok sa v rámci projektov nebolo 
možné zaoberať všetkými týmito oblasťami. V praxi bolo pokrytie priorít 
dokonca nižšie, pretože niekoľko projektov bolo zameraných na rovnaké 
„oblasti činnosti“. Okrem toho veľmi komplexné zdravotné témy, ako sú výživa, alkohol a duševné zdravie, boli často predmetom len jedného alebo dvoch projektov v danom roku (pozri prílohu I ).
 28.  Keďže organizácie a konzorciá mohli žiadať o financovanie projektov 
v rámci často všeobecných okruhov (pozri príklady v rámčeku 5 ), návr-
hom, ktoré boli predložené Komisii, veľmi často chýbalo strategické zameranie. Je to najmä problém v oblastiach, v ktorých sa od projektov 
očakáva, že ich výsledkom budú hĺbkové štúdie alebo sa nimi prispeje 
k rozvoju politiky iným spôsobom. V týchto oblastiach verejná súťaž (a 
použitie zmluvy o poskytovaní služieb) umožňuje presnejšie definovať 
očakávané výsledky. Obmedzením bol však strop vo výške maximálne 
10 % rozpočtu PVZ. V PVZ 2 bol zvýšený na 20 % (pozri rámček 2 ).
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?19
ROČNÉ „OBLASTI ČINNOSTI“ PRE OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“ PROGRAMU PVZ RÁMČEK 5
Téma Ročné „oblasti činnosti“ defi  nované v ročných pracovných plánoch (príklady)
(Zdroj: ročné pracovné plány vykonania programu PVZ, 2003 – 2007)
Tabak „Podporovať stratégie, ktorými sa docieli, že fajčenie sa nebude pokladať za normálne, 
vrátane stratégií a opatrení na zníženie výskytu fajčenia.“ (2004)
Alkohol „Vyhodnotiť uplatňovanie národných zákonov a samoreguláciu reklamy a marketingu v oblasti alkoholických nápojov.“ (2004)
Drogy Prednosť dostanú návrhy, ktoré sa zaoberajú:•  činnosťami v oblasti liečby a opätovného začlenenia, ktoré pokrývajú všetky členské štáty 
a ktoré sa dotýkajú zneužitia legálnych a nelegálnych drog;
•  najlepšími praktikami na zlepšenie dostupnosti služieb v oblasti prevencie a zníženia škôd 
s hlavným zameraním sa na HIV/AIDS a iné infekcie prenášané krvou. (2005)
Výživa a fyzická 
aktivitaRozvíjať inovačné opatrenia na zlepšenie návykov v oblasti stravovania a fyzickej aktivity 
u všetkých skupín obyvateľstva. (2003)
Duševné zdravie Stavajúc na preskúmaní najlepších existujúcich praktík, rozvíjať stratégie na vykonávanie intervencií v príslušných prostrediach zameraných na podporu duševného zdravia a na prevenciu depresie, samovraždy a príslušných ochorení. (2003)
Sexuálne 
a reprodukčné zdravie„Zohľadňujúc informácie zo systému monitorovania zdravia, rozvíjať stratégie podpory 
zdravia a určiť najlepšiu prax v oblasti sexuálneho vzdelávania (tehotenstvo v tínedžerskom veku, plánované rodičovstvo) a prevencia sexuálne prenosných chorôb ako HIV/AIDS, vrátane zváženia prístupov v školskom prostredí a v osobitných cieľových skupinách.“ (2004)
Prevencia úrazov „Podpora sa poskytne pri výmene najlepších postupov týkajúcich sa bezpečnosti detí vo všetkých členských štátoch, krajinách EHP a kandidátskych krajinách a na propagáciu bezpečnosti detí prostredníctvom európskej konferencie. Osobitná pozornosť sa bude venovať zvládaniu telesného násilia a komunikácie rizika prostredníctvom organizovania praktických činností zameraných na prevenciu.“ (2006)
Environmentálne 
determinanty„Priorita v roku 2004 sa bude dávať činnostiam, ktoré podporujú rozvoj politík a stratégií 
v oblasti zdravia a životného prostredia a integrovanie zdravotných záležitostí a záležitostí životného prostredia do ostatných politík Spoločenstva. Osobitný záujem sa sústredí na zabezpečenie poradenstva a expertíz na rozvíjanie aktivít, vrátane legislatívnej práce a ostatných iniciatív v oblasti zdravotných aspektov, ktoré sa vzťahujú na životné prostredie, najmä vo vzťahu k znečisteniu ovzdušia (vrátanie znečistenia ovzdušia vo vnútornom prostredí) a elektromagnetických polí.“
Socio-
ekonomické determinanty„Vysporiadanie sa so socio-ekonomickými determinantami zdravia bude pokračovať a bude 
kľúčovou prioritou programu. V roku 2004 bude podporovaná práca na:1.  identifi  kovaní účinných stratégií na eliminovanie nerovností v zdraví a dôsledkov 
socio-ekonomických determinantov zdravia v osobitných prostrediach a pre skupiny obyvateľstva, ktoré sú osobitne postihnuté, najmä sociálne vylúčené, menšiny a migrujúce obyvateľstvo;
2.  rozvoji práce na stratégiách, ktoré sa venujú dopadom nezamestnanosti a nebezpečných 
pracovných podmienok na zdravie.“
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?20
UKAZOVATELE NA PROGRAMOVEJ ÚROVNI, NEDOSTATOČNÉ 
NA MONITOROVANIE DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV
 29.  Od generálnych riaditeľstiev Komisie sa v rámci riadenia založenom 
na činnostiach (ABM) vyžaduje, aby pre svoje aktivity definovali  jasné, zrozumiteľné a logicky prepojené ciele a aby určili primerané ukazovatele výkonnosti na monitorovanie dosiahnutých výsledkov. 
Ukazovatele by sa mali definovať nielen pre vplyv (rozdiel, ktorý sa 
dosiahne na strane cieľovej skupiny), ale aj výstup (prostriedky, kto-rými sa rozdiel dosiahne)
29.
 30.  Prekážkou pre vypracovanie takýchto ukazovateľov výkonnosti bola absen-
cia jasnej intervenčnej logiky a špecifických, merateľných a časovo ohraničených cieľov v rozhodnutí o PVZ alebo ročných pracovných 
plánoch. GR SANCO napríklad vo svojich ročných plánoch riadenia až 
do roku 2006 nezahrnulo žiadne ukazovatele vplyvu pre ciele „deter-
minantov zdravia“. Ukazovateľ vplyvu „roky zdravého života“ (ktorým 
sa meria počet rokov, počas ktorých môže človek určitého veku oča-
kávať, že jeho zdravotný stav bude dobrý) bol výsledkom projektu, ktorý spolufinancovala Komisia, a v roku 2005 bol stanovený ako  
lisabonský štrukturálny ukazovateľ. 
 31.  Aj napriek tomu, že ukazovateľ vplyvu sa následne vypracoval, stále 
bol príliš všeobecný pre potreby monitorovania alebo hodnotenia  a nebol prepojený so žiadnym kvantifikovaným cieľom. Z uvedeného 
príkladu vyplýva, že ukazovateľ vplyvu bol vypracovaný skôr ako cieľ, než spôsob merania dosiahnutých výsledkov (pozri rámček 6 ). 29 Európska komisia, generálny 
sekretariát: SPP/ABM guide 
(Usmernenie pre SPP/ABM), 
druhé vydanie, október 2004, 
s. 26 a ďalej. 
UKAZOVATEĽ VPLYVU PRE OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“ PVZ V ROČNOM 
PLÁNE RIADENIA NA ROK 2006 
Zvýšiť povedomie a reakciu zúčastnených strán a verejných politických činiteľov, pokiaľ ide o zdravotné 
determinanty spojené so životným štýlom, a to najmä výživu a fyzickú aktivitu, alkohol a ochorenia s kľúčovým významom pre verejné zdravie .RÁMČEK 6
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?21
VYBRANÉ UKAZOVATELE PRE CIEĽ „PODPORA DOBRÉHO ZDRAVOTNÉHO 
STAVU V STARNÚCEJ EURÓPE“ V ROČNOM PLÁNE RIADENIA NA ROK 2009
zvýšiť úroveň verejného povedomia o nezdravých návykoch, zdravotných rizikách spojených so • 
životným štýlom a o determinantoch zdravia, najmä pokiaľ ide o výživu, fyzickú aktivitu a alkohol, 
zo 66 % na 80 %;
zvýšiť podiel občanov, ktorí si každoročne nechajú zmerať krvný tlak, z 59 % na 80 %; • 
zvýšiť informovanosť občanov o zdravotných rizikách pre nefajčiarov vystavených tabakovému • 
dymu zo 75 % na 80 %.RÁMČEK 7 32.  Situácia sa nedávno zlepšila tým, že vo výkazoch o činnosti k predbež-
nému návrhu rozpočtu na rok 2009 boli stanovené ukazovatele vplyvu 
a kvantifikované ciele vo vzťahu k povedomiu verejnosti o určitých determinantoch zdravia (pozri rámček 7 ). 
 33.  V čase písania tejto správy však Komisia ešte nepoužila tieto ukazova-
tele na hodnotenie efektívnosti PVZ ako celku alebo na hodnotenie 
jednotlivých projektov. Auditom Dvora audítorov sa v skutočnosti  zistilo, že Komisia v žiadnej fáze programu nezaviedla primeraný sys-
tém monitorovania, ktorý by jej umožnil takéto meranie výkonnosti 
vykonať (pozri body 70 až 73).
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?22
VYKONANIE PROGRAMU: 
OD NÁVRHU PROJEKTU K VÝSLEDKOM 
 34.  Ak má byť program efektívny, musia sa v rámci jednotlivých projek-
tov dosiahnuť pozitívne výsledky. Je tomu najmä vtedy, keď sú pred začatím projektu definované jeho ciele, cieľová skupina a plánované výsledky, a ak je určené, akým spôsobom sa výsledkami zabezpečí  
plánovaný dosah.
  V tejto oblasti politiky sa na zabezpečenie efektívneho vykonávania 
programu od Komisie, ako programového manažéra, rovnako vyža-
duje, aby:
mala dostatočný prehľad o portfóliu projektov na účely zabezpe- a) 
čenia ich súdržnosti a jednotnosti;
financované projekty predstavovali jasnú európsku pridanú hod- b) 
notu (EPH).
CIELE PROJEKTOV NEBOLI ŠPECIFICKÉ, PREUKÁZATEĽNÉ 
A MERATEĽNÉ
 35.  Projekty by mali byť navrhnuté tak, aby pravdepodobnosť ich efektivity 
bola vysoká. Podobne ako na úrovni programu je dôležitou súčas-
ťou návrhu projektu stanovenie cieľov, ktoré spĺňajú kritériá SMART. Tieto ciele by mali byť logicky odvodené od cieľov politiky definova-
ných v rozhodnutí o programe. V kritériách na vyhodnotenie ponúk v rámci PVZ sa od navrhovateľov vyžadovalo, aby definovali špecifické  
a realistické ciele ... V projektoch musia byť stanovené preukázateľné  
a merateľné ciele
30. 
 36.  Analýzou dohôd o grante kontrolovaných projektov, ktorú vykonal Dvor 
audítorov, sa ukázalo, že navrhovatelia projektov vo svojich predlo-žených návrhoch predstavili skôr zmes aktivít a výstupov, než ciele. Medzi typické „ciele“ projektov patrili výmena informácií medzi  organizáciami v danom odbore, budovanie kapacít a presadzovanie „osvedčených postupov“ (pozri rámček 8 ). Komisia však na nápravu 
tohto nedostatku pred uzavretím dohody o grante neprijala žiadne 
opatrenia.30 „Rules, criteria and procedures 
for the selection and funding 
of actions under the public 
health programme“ (Pravidlá, 
kritériá a postupy pre výber 
a financovanie činností v rámci programu verejného zdravia) 
(Ú. v. EÚ C 62, 15.3.2003). 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?23
 37.  Výsledky podrobnej analýzy Dvora audítorov, ktorej cieľom bolo zis-
tiť, či ciele projektov uvedené v dohodách o grante spĺňali kritériá 
SMART, sú uvedené v prílohe III . Analýzou sa ukázalo, že ani jeden 
projekt zo vzorky nemal ciele, ktoré by v plnej miere spĺňali kritériá 
SMART. Cieľom chýbalo kritérium merateľnosti a časového ohraniče-
nia a rovnako nebolo jasné, do akej miery boli dosiahnuteľné. Neboli vyjadrené ako ciele, na základe ktorých by sa mohol v neskoršej fáze monitorovať pokrok. Ale v prípade, že v projektoch bola definovaná 
konkrétna cieľová skupina, uvedené ciele boli vo všeobecnosti pre ňu 
relevantné (pozri bod 40). 
PVZ (OBLASŤ„DETERMINANTY ZDRAVIA“) – PRÍKLADY CIEĽOV PROJEKTOV 
UVEDENÝCH V DOHODÁCH O GRANTE
A&M („European Centre AIDS and Mobility“): 
Podporovať spoluprácu a vytváranie sietí medzi členskými štátmi EÚ a kandidátskymi krajinami • 
v otázke (mladých) migrantov.
Ohodnotiť a zdokumentovať najlepšie praktiky, pokiaľ ide o prevenciu, starostlivosť a podporu • 
v oblasti HIV/AIDS, migrantov, mobilných a mladých ľudí v Európe.
CHOB („Children, obesity and associated avoidable chronic diseases“ (Deti, obezita a súvisiace 
chronické ochorenia, ktorým možno predchádzať):
Vykonať meranie a analýzu vplyvu marketingu potravín na deti a mladých ľudí.• 
Určiť a posúdiť politické možnosti zamerané na riešenie obezity u detí.• 
ELSA („Enforcement of National Laws and Self-Regulation on Advertising and Marketing of 
Alcohol“ (Uplatňovanie národných zákonov a samoregulácia v oblasti reklamy a marketingu alkoholu):
Vytvoriť sieť odborníkov z 28 európskych krajín, vyškoliť partnerov v oblasti hodnotenia národných • 
zákonov a samoregulácie a zvolať tri zasadnutia siete.
Pripraviť správu o platných národných zákonoch, štruktúrach, regulačných a samoregulačných • 
mechanizmoch v oblasti reklamy a marketingu alkoholických nápojov.RÁMČEK 8
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?24
 38.  Neznamená to však, že v tejto oblasti nie je možné stanoviť ciele spĺňa-
júce kritériá SMART. Dvor audítorov medzi kontrolovanými projektmi 
našiel aj taký, ktorého konkrétne ciele by po menších úpravách spĺňali kritériá SMART v plnej miere (pozri rámček 9 ). 
DEFINÍCIA OČAKÁVANÝCH VÝSLEDKOV PROJEKTOV, 
URČENIE CIEĽOVÝCH SKUPÍN A PLÁNOVANIE 
UDRŽATEĽNOSTI SKÔR VÝNIMKOU AKO PRAVIDLOM
 39.  V kritériách na vyhodnotenie ponúk v rámci PVZ sa od navrhovateľov pro-
jektov vyžadovalo, aby sa zamerali na ... dosiahnutie trvalých výsledkov 
vedúcich k naplneniu cieľov programu31. Očakávalo sa, že v projektoch 
bude určená plánovaná cieľová skupina, definované výsledky, ktoré sa majú dosiahnuť, ako aj spôsob, ako sa dosiahne udržateľnosť výsled-
kov po ukončení projektu. 
PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – PROJEKT „PEER DRIVE CLEAN!“ 
(KAMOŠ – JAZDI ČISTÝ!) – PRÍKLAD PROJEKTU, V RÁMCI KTORÉHO BOLI KRITÉRIÁ SMART TAKMER SPLNENÉ
Celkovým cieľom je zamerať pozornosť mladých ľudí vo veku od 18 do 24 rokov na nebezpečenstvo 
užívania alkoholu a drog a zároveň znížiť prípadné vysoké riziko užívania drog cieľovou skupinou v počiatočnom štádiu. (...) Cieľovú skupinu by mali presvedčiť pedagógovia rovnakej vekovej skupiny prostredníctvom priamych aktivít o tom, aby prestali s užívaním intoxikačných látok počas riadenia motorového vozidla.
Spĺňajú ciele kritériá SMART?
Špecifické:•  áno (jasne uvedená cieľová skupina a potrebné zmeny)
Merateľné:•  nie („zamerať pozornosť“, „presvedčiť“)
Dosiahnuteľné:•  áno
Relevantné:•  áno (u začínajúcich vodičov je po požití alkoholických nápojov zvýšené riziko 
dopravnej nehody)
Časovo ohraničené: • nie
Ciele tohto projektu spĺňajú kritériá SMART vo všetkých aspektoch s výnimkou merateľnosti a časo-
vého ohraničenia. Tieto dve kritériá by boli splnené stanovením cieľa v rámci uvedomenia si (napr. 
„na konci projektu X % študentov, ktorí si robia vodičský preukaz v zúčastnených autoškolách, by malo vedieť vymenovať X nebezpečenstiev užívania alkoholu a drog“) alebo ešte lepšie, v rámci zmeny sprá-
vania (napr. „žiaden z účastníkov nebude pristihnutý pri jazdení pod vplyvom alkoholu počas prvého 
roka po získaní vodičského oprávnenia“ ).RÁMČEK 931 Pravidlá, kritériá a postupy pre 
výber a financovanie činností 
v rámci programu verejného zdravia (Ú. v. EÚ C 62, 15.3.2003). 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?25
NEURČENIE CIEĽOVEJ SKUPINY VO VÄČŠINE PRÍPADOV
 40.  V rámci kontrolovaných projektov na podporu zdravia bola cieľová sku-
pina jasne určená len v 16 dohodách o grante. Z tohto počtu boli len 
v deviatich dohodách určené plánované zmeny pre cieľovú skupinu. 
Projekty PVZ zvyčajne neoslovujú európskych občanov ako konečnú cieľovú skupinu aktivít na podporu zdravia (napr. ľudia s HIV, mladí ľudia trpiaci nadváhou, užívatelia drog, ľudia vystavení riziku závis-
losti od alkoholu) priamo, ale pracujú prostredníctvom „sprostredko-
vateľských“ skupín, ktoré sú zostavené z odborníkov na zdravie alebo z politických činiteľov. Deväť z 36 projektov, ktoré kontroloval Dvor 
audítorov, však boli od začiatku postavené tak, že mali priamy vplyv 
na zdravie obyvateľstva. Predstavovali viac než polovicu projektov 
(56 %), pre ktoré bola určená cieľová skupina.
NEPREPOJENIE OČAKÁVANÝCH VÝSLEDKOV S PLÁNOVANÝM VPLYVOM
 41.  V dohodách o grante boli jednotlivé „očakávané výsledky“ projektov 
uvedené pod samostatným nadpisom. Auditom vzorky projektov sa 
však zistilo, že išlo o zoznam výstupov, výsledkov a aktivít v rámci  daného projektu (napr. „uskutoční sa stretnutie“, „pripraví sa prí-
ručka pre odbornú prípravu“), pričom chýbalo vysvetlenie, ako sa  
týmito aktivitami dosiahne zmena na strane priamych adresátov. To, 
že definícia očakávaných výsledkov bola nedostatočná a ukazovatele 
chýbali, znamenalo, že dosiahnuté výsledky sa nedali preukázať, ale 
ani vyvrátiť.
 42.  Dvor audítorov rovnako zistil, že v návrhoch nebolo objasnené logické 
prepojenie medzi projektmi a ich možnými spoločenskými výhodami. 
Komisia alebo koordinátori projektov sa vo fáze výberového procesu alebo pred podpísaním dohôd o grante rovnako neuistili o existencii 
tohto prepojenia. Zdá sa, že základným predpokladom bolo, že pozi-
tívne účinky budú nasledovať po zaradení otázok v oblasti podpory 
zdravia do politického programu, vytvorení sietí a výmene informácií. V žiadnej fáze však nebolo vysvetlené, ako môžu účinky projektových aktivít preniknúť na úroveň, na ktorej sa skutočne zlepší schopnosť ľudí zvoliť si zdravý životný štýl. Toto rovnako zdôrazňuje dôležitosť 
stanoviť intervenčnú logiku. 
PLÁNOVANIE UDRŽATEĽNOSTI VÝSLEDKOV VO VEĽMI MÁLO PRÍPADOCH
 43.  Pri hodnotení projektov na podporu zdravia možno jednotlivé etapy 
cyklu klasifikovať ako: štúdie a výskumné projekty, rozvojové projekty, 
vykonávacie projekty a „going-to-scale“ projekty (vykonanie v širšom 
rozsahu), známe ako RDI cyklus (pozri rámček 10 ). 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?26
 44.  Projekty PVZ, ktorých trvanie je obmedzené (vo väčšine prípadov od dvoch 
do troch rokov) a ktoré majú k dispozícii obmedzené prostriedky, nie 
sú navrhované tak, aby zahŕňali celý cyklus akcií na podporu zdravia od vytvorenia dôkazovej základne cez vytvorenie a vykonanie verejnej 
intervencie až po dosiahnutie trvalého vplyvu na zdravie. Môžu byť zame-
rané len na časť tohto procesu. Indikatívny plán, ako sa môžu výsledky projektu využiť v ďalšom kroku cyklu, by mal predsa len existovať. 
 45.  V žiadnom kontrolovanom projekte nebol uvedený plán využitia výsled-
kov na ďalšej úrovni cyklu RDI alebo spôsob, ako by sa v budúcnosti 
dosiahla ich udržateľnosť. Projektoví koordinátori, s ktorými sa usku-
točnili rozhovory, chápali trvalú udržateľnosť skôr ako pokračovanie 
projektových aktivít, než efektívne využívanie výsledkov po ukončení projektu. Vo všetkých kontrolovaných prípadoch výstupy dosiahnuté počas trvania projektov, napr. internetové stránky alebo databázy, neboli po ukončení projektu aktualizované.
 46.  Až na niekoľko výnimiek Dvor audítorov zistil, že v projektoch nebol 
dokonca uvedený ani plán udržateľnosti a využívania výsledkov po 
ukončení doby financovania projektu. Účastníci sa sústredili na zís-
kanie ďalšieho grantu od Komisie, aby ich projektové aktivity mohli 
naďalej pokračovať. Najbežnejším názorom bolo, že výsledky projek-
tov môžu byť udržateľné v prípade, keď partneri budú môcť zabezpečiť 
ďalšie financovanie Spoločenstvom.
CYKLUS RDI
Cyklus výskum – rozvoj – vykonanie (RDI) je koncepcia, ktorá opisuje postupnosť krokov pri rozvoji 
programu verejného zdravia, od prieskumu a vytvorenia dôkazovej základne až po vypracovanie stratégie alebo pracovného plánu, skúšobné testovanie a úplné vykonanie programu na záver. 
Projekty zahŕňajúce len jeden z týchto krokov možno považovať za udržateľné, ak sa ich výsledky 
prevezmú a využijú v ďalšom kroku cyklu. V rámci výskumných projektov by sa malo napríklad zabezpečiť, aby ich výsledky boli použité v rozvojovej fáze, a v projektoch, prostredníctvom kto-rých sa pomoc realizuje, by sa mala využiť dôkazová základňa, ktorá bola vytvorená výskumnými projektmi a plánom pre (skúšobné) vykonanie. 
Pre tento audit sa použili tieto kategórie projektov:
Štúdie a výskumné projekty (napr. zhromažďovanie údajov);
• 
Rozvojové projekty (napr. rozvoj politiky, usmernení alebo programu);• 
Vykonávacie projekty (napr. testovanie, školenie a budovanie kapacít); • 
„Going-to-scale“ projekty (napr. rozširovanie, vykonanie v širšom rozsahu).• RÁMČEK 10
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?27
PRIEBEŽNÉ FINANCOVANIE SIETÍ PO DOBU VIAC AKO 10 ROKOV
 47.  Siete odborníkov na zdravie a organizácií z rôznych členských štátov 
poskytujú platformu pre zhromažďovanie skúseností a výmenu naj-
lepších praktík. Takéto siete sú tak nástrojom na dosiahnutie urči-
tých výsledkov, ale nie výhradne výsledkom samým o sebe. Pre svoj charakter ich nemožno jasne zaradiť ani do jedného stupňa z cyklu RDI. Kontrolovaná vzorka projektov obsahovala 13 sietí. Z rozhovorov 
s koordinátormi vyplynulo, že vytváranie sietí bolo základným účelom 
a výsledkom ich jednotlivých projektov.
 48.  Jednotlivé siete boli závislé najmä od priebežného financovania Spolo-
čenstvom. Niektoré z nich získali financovanie v rámci PVZ a jeho pred-chádzajúcich programov na dobu viac ako 10 rokov (pozri schému 2 ). 
V prípade, že Komisia na ďalšie fungovanie sietí neposkytla grant, ich aktivity prestali fungovať a siete tak ukončili svoju činnosť. 
PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – 
PRÍKLADY POKRAČUJÚCICH PROJEKTOV NA VYTVÁRANIE SIETÍSCHÉMA 2
1991 1996 2003 2008AIDS a mobilita
(od roku 1991)  
TAMPEP
(od roku 1993)  
ENSP
(1996 – 2008)  
ENYPAT
(1996 – 2006)  17 rokov (pokračuje)
15 rokov (pokračuje)
13 rokov
10 rokovPred rokom 1996
(Akčný plán „Európa proti
AIDS“, 1991 – 1994)8 akčných programov 1996 – 2002
(Akčný program boja proti AIDS a prenosným chorobám: akčný program boja proti rakovine)PVZ(2003 – 2007)PVZ 2
(2008 – 2013)
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?28
 49.  Na tomto mieste treba poznamenať, že žiaden z mechanizmov financo-
vania PVZ nebol vhodný na priebežné financovanie prevádzkových 
nákladov sietí. Výzvy na predloženie návrhov v rámci PVZ ponúkali granty na akcie (článok 108 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových 
pravidlách), ale nie prevádzkové granty. V dôsledku toho museli byť 
siete označené ako jeden z typov projektov a v dohodách o grante 
museli byť uvedené projektové aktivity, prostredníctvom ktorých mohli byť pokryté prevádzkové náklady. Tieto siete museli tiež reagovať na výzvy na predloženie návrhov a podrobiť sa rovnakým výberovým  postupom ako ostatné projekty. Táto situácia spôsobila nevyhnutnú 
administratívnu záťaž pre účastníkov, ale i pre Komisiu. V rámci PVZ 2 
môžu byť siete teraz financované prostredníctvom špecializovaného 
mechanizmu prevádzkových grantov (pozri rámček 2 ).
NEDOSTATOČNÉ MONITOROVANIE VZÁJOMNÉHO DOPĹŇANIA 
SA PROJEKTOV A SÚDRŽNOSTI PROJEKTOVÉHO PORTFÓLIA
 50.  Pre efektívne vykonanie programu je potrebné, aby mal programový 
manažér (t. j. Komisia alebo výkonná agentúra) presný a aktuálny pre-hľad o projektovom portfóliu. Zamedzí sa tak prekrývaniu projektov 
a zdvojeniu úsilia, umožní sa vytvorenie synergií medzi vykonanými 
akciami a programové plánovanie, jeho vykonávanie a následné opat-
renia sa vykonajú súvisle a jednotne. 
CHÝBAJÚCE MONITOROVANIE PROJEKTOVÉHO PORTFÓLIA
 51.  V čase vykonávania auditu GR SANCO a ani agentúra PHEA nepredložili 
monitorovací nástroj, ktorý by poskytol prehľad o vykonaných pro-
jektoch, pokiaľ ide o priority, na ktoré sa zamerali, aktivity, ktoré  zahŕňali a výsledky, ktoré dosiahli (pozri body 70 až 73). Táto skutoč-
nosť vytvorila prekážku na zabezpečenie súdržnosti vo vykonávaní 
programu. Pri chýbajúcich konsolidovaných informáciách Komisia  
vytýčila vo svojom ročnom pracovnom pláne priority bez toho, aby 
vedela, aké projekty v jednotlivých oblastiach politiky existujú alebo 
aké aktivity pokrývajú.
FRAGMENTÁCIA, PREKRÝVANIE PROJEKTOV A SÚČASNÉ 
VYKONÁVANIE PODOBNÝCH AKCIÍ
 52.  Keďže takýto prehľad chýbal, Dvor audítorov analyzoval všetky projekty 
zamerané na jeden zo šiestich determinantov zdravia týkajúcich  
sa životného štýlu (alkohol, tabak, drogy, výživa a fyzická aktivita,  
sexuálne a reprodukčné zdravie, duševné zdravia) s cieľom získať  závery týkajúce sa ich vzájomného dopĺňania sa (pozri prílohu II ).  
Túto podrobnú analýzu dopĺňali kvantitatívna analýza, rozhovory so 
zúčastnenými stranami a konzultácie s odborníkmi. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?29
 53.  Analýzou sa ukázalo, že vzájomné dopĺňanie sa projektov a súdržnosť 
v rámci celkového projektového portfólia boli nedostatočné, pre: 
fragmentáciu a) : v oblasti politiky „drogy“ bol počet projektov finan-
covaných v rámci PVZ nízky, pričom boli zamerané na veľmi odlišné 
aspekty drogovej problematiky, od užívania dopingu v rekreačnom 
športe cez sfalšované lekárske predpisy ako ukazovateľ zneuži-tia legálnych liekov až po protidrogovú prevenciu vo väzniciach. Podobná situácia sa vyskytla aj v oblasti politiky „výživa a fyzická aktivita“, v ktorej projekty PVZ, rovnako v menšom počte, boli  
veľmi odlišné, čo sa týka ich cieľov a aktivít. 
prekrývanie aktivít a zdvojenie práce b) : projekty PVZ v oblasti politiky 
„alkohol“ sa vyznačovali tým, že aktivity zúčastnených partnerov 
a výsledné informácie sa výrazne prekrývali. K takejto situácii  nedošlo len medzi projektmi vo vzorke, ale aj pokiaľ ide o projekt 
financovaný v rámci predchádzajúceho akčného programu Spolo-
čenstva na podporu zdravia a správu vypracovanú po predchádza-
júcej výzve na predloženie návrhov. V oblasti politiky „duševné 
zdravie“ boli dva projekty s rovnakými aktivitami financované na 
základe nasledujúcich výziev na predloženie návrhov;
súčasné vykonávanie podobných akcií c) : medzi hlavné projekty finan-
cované v rámci PVZ v oblasti politiky „tabak“ patrili dve veľké siete, 
ktoré boli vytvorené na účely boja proti fajčeniu. Prvá sieť sa zame-
riavala na širokú verejnosť a druhá len na mladých ľudí. V oblasti 
politiky „sexuálne a reprodukčné zdravie“ bolo v rámci PVZ finan-covaných mnoho sietí, ktorých cieľom bolo posilniť kapacity zúčast-nených mimovládnych organizácií. Zamerali sa na rôznych priamych a nepriamych adresátov: MVO v krajinách strednej Európy alebo MVO 
pracujúce s migrantmi, migrujúcimi poskytovateľmi sexuálnych 
služieb, miestnymi poskytovateľmi sexuálnych služieb, užívateľmi 
injekčne aplikovaných drog alebo s ľuďmi žijúcimi s HIV/AIDS. 
 54.  Vo všetkých týchto oblastiach už existujú iné mechanizmy, ktoré by 
mohli PVZ nahradiť: platformy, pracovné skupiny, agentúry (EMCDDA, 
ECDC), WHO a iné programy EÚ, napr. rámcové programy v oblasti  
VTR alebo program Drogová prevencia a informovanosť (pozri bod 64 
a rámček 12 ). 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?30
OBMEDZENÁ EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA 
 55.  V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v Zmluve 
o EÚ by sa mali činnosti Spoločenstva v otázkach, ktoré nepatria do 
výlučnej právomoci Spoločenstva, ako napr. verejné zdravie, vykonať 
iba vtedy, ak v dôsledku ich rozsahu alebo účinku môže Spoločenstvo lepšie dosiahnuť ich cieľ.
32
EPH PODĽA PROGRAMOVÝCH OBLASTÍ: OBLASŤ „DETERMINANTY 
ZDRAVIA“ POSKYTUJE EPH S NAJMENŠOU PRAVDEPODOBNOSŤOU
 56.  Hlavným dôsledkom zásady subsidiarity je, že zdravotná politika EÚ by 
mala obsahovať len tie činnosti, ktoré prinášajú výstup, ktorý nie je 
možné dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, alebo ktoré 
poskytujú úspory z rozsahu. Oblasť „zdravotné hrozby“ sa zaoberá sle-
dovaním prenosných chorôb a predmetom činnosti oblasti „zdravotné 
informácie“ je zhromažďovanie porovnateľných údajov a vypracovanie 
spoločných ukazovateľov. Tieto dve oblasti sa tak zameriavajú na  
problémy, ktoré zreteľne nie je možné vyriešiť na úrovni jednotlivých členských štátov. Dvor audítorov však zastáva názor, že existujú aj iné 
mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi, ktoré by sa mohli 
týmito problémami zaoberať v rovnakej miere (pozri body 64 a 65).
 57.  Zameranie sa na determinanty zdravia na účely podpory zdravia a pre-
vencie chorôb však nie je úlohou cezhraničnej spolupráce ako takej. 
Priama podpora zdravia – zdravotná výchova a ovplyvňovanie život-
ných štýlov – je predovšetkým aktivitou typickou pre danú kultúru, 
pri ktorej treba zohľadniť špecifickosť národných systémov verejného 
zdravotníctva, ako aj miestne osobitosti a potreby. Na základe porov-nania troch oblastí PVZ sa zdá, že oblasť „determinanty zdravia“ má 
najmenší potenciál na poskytnutie EPH.
EPH PODĽA TYPU PROJEKTOV: SIETE POSKYTUJÚ 
EPH S NAJVYŠŠOU PRAVDEPODOBNOSŤOU 
 58.  Dvor audítorov posúdil EPH na úrovni projektov na podporu zdravia 
v rámci oblasti „determinanty zdravia“, pričom zobral do úvahy rad 
argumentov, prečo by sa mali jednotlivé opatrenia vykonať len – alebo 
by sa lepšie vykonali – na európskej úrovni. Do analýzy boli zahrnuté štyri kategórie projektov definované podľa rámca cyklu RDI, zatiaľ čo 
siete boli posudzované osobitne (pozri rámček 10 ).32 Pozri články 2 a 5 Zmluvy o EÚ 
spolu s odsekom 5 Protokolu 
(č. 30) o uplatňovaní zásad 
subsidiarity a proporcionality. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?31
 59.  Pri všetkých projektoch sa vyžaduje, aby sa na nich zúčastňovali partneri 
z niekoľkých európskych krajín. Keďže  siete  majú cezhraničný charak-
ter, ich EPH sa prejavuje najmä prostredníctvom hľadania konsenzu a výmeny odborných znalostí a „osvedčených postupov“ medzi jed-
notlivými krajinami. 
 60.  EPH ostatných typov projektov je menej zrejmá.
Štúdie a výskumné projekty a) : EPH týchto projektov je založená  
najmä na skutočnosti, že údaje boli zozbierané z niekoľkých krajín 
a boli predmetom komparatívnej analýzy. Cieľom projektov bolo 
vypracovať jednotnú terminológiu, stanoviť spoločné štandardy 
a zabezpečiť porovnateľnosť údajov a metód medzi členskými  štátmi. Dochádzalo však k určitému prekrývaniu s aktivitami vyko-
návanými v rámci oblasti „zdravotné informácie“, ako aj v rámci 
iných programov EÚ, ako napr. rámcové programy v oblasti VTR
33 
alebo program Drogová prevencia a informovanosť (pozri bod 54 
a prílohu II ).
Rozvojové projekty b) : EPH týchto projektov bola viditeľná v ich pre-
pojení s rozvojom politiky EÚ. Ich cieľom bolo rozvíjať jednot-
livé prioritné oblasti na európskej úrovni a prispieť k vytvoreniu 
programu v rámci Európy. 
Vykonávacie a „going-to-scale“ projekty c) : EPH týchto projektov  
bola najmenej zjavná. Dôvodom bol ich samotný charakter, keďže súvisiace aktivity (napr. testovanie, školenie, budovanie kapacít, rozširovanie a vykonanie v širšom rozsahu) sa musia uskutočniť 
v určenom prostredí, t. j. nie na európskej úrovni, ale v konkrét-
nom regióne alebo krajine. Pri tejto kategórii projektov sa dá  
argumentovať tým, že ich aktivity by mali financovať regióny alebo 
krajiny, v ktorých sa tieto aktivity vykonávajú. V rámci niektorých projektov sa takáto situácia naozaj vyskytla. Finančné prostriedky 
Spoločenstva boli použité len na „európske aktivity“ (napr. stret-
nutia medzi národnými koordinátormi) a nie na skutočné inter-
vencie alebo denné aktivity v danej krajine. V iných prípadoch  
však financovanie v rámci PVZ bolo použité na národné alebo  
regionálne aktivity. 
 61.  Dvor audítorov zastáva názor, že všetky typy projektov v rámci oblasti 
„determinanty zdravia“ majú do určitej miery potenciál poskytnúť EPH 
tým, že sa prostredníctvom nich vytvára spolupráca medzi partnermi z rôznych členských krajín EÚ. Na základe kritérií, ktoré pri hodnotení 
použil Dvor audítorov, vyplynulo, že najzreteľnejšími poskytovateľmi 
EPH zo vzorky boli siete.33 V období 2003 – 2006 boli „živé 
vedy, genomika a biotechnológia 
pre zdravie“ jednou zo siedmych hlavných tematických priorít 
v rámci šiesteho rámcového 
programu Európskej únie v oblasti 
výskumu (6. RP). Cieľom tejto 
priority bolo vytváranie nových 
poznatkov a ich prenos do 
aplikácií, ktoré zlepšujú zdravie človeka. Za týmto účelom bolo 
výskumným organizáciám, ktoré 
vykonávajú základný a aplikovaný 
výskum, pridelený orientačný 
rozpočet vo výške 2 514 mil. EUR. Takéto možnosti financovania sa 
pre oblasť genetických prístupov 
vzťahovali na zdravie a ochorenia, 
biotechnológiu, rakovinu, 
HIV/AIDS, maláriu a tuberkulózu. 
Podobné možnosti financovania 
boli možné v rámci 5. RP a súčasného 7. RP. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?32
PRIESKUM VYKONANÝ NA VZORKE PROJEKTOVÝCH PARTNEROV
„Ciele projektu bolo možné dosiahnuť len účasťou na programe 
verejného zdravia Európskej únie.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
neutrálny názor
nesúhlasím
rozhodne nesúhlasím
neviemsúhlasímrozhodne súhlasím
„Účasť na programe verejného zdravia Európskej únie je prínosnejšia 
ako účasť na národnom programe zdravia.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
neutrálny názor
nesúhlasím
rozhodne nesúhlasím
neviemsúhlasímrozhodne súhlasímRÁMČEK 11
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?33
SPOKOJNOSŤ ZÚČASTNENÝCH STRÁN S ÚČASŤOU NA PROGRAME
 62.  Účastníci vo veľkej miere potvrdili európsky rozmer svojich projektov. 
Veľká väčšina projektových partnerov (68 %) v prieskume, ktorý vyko-nal Dvor audítorov, súhlasila alebo rozhodne súhlasila s tým, že ciele ich projektu sa mohli dosiahnuť len účasťou na PVZ. Približne 60 % účastníkov považovalo svoju účasť na PVZ za prínosnejšiu, ako by  bola ich účasť na národných programoch (pozri rámček 11 ).
 63.  Zúčastnené strany z členských štátov dospeli k názoru, že program bol ako 
celok zdrojom EPH tiež tým, že poskytoval možnosť na zhromažďova-
nie poznatkov a výmenu „osvedčených postupov“. Zástupcovia národ-
ných orgánov v rozhovoroch v rámci auditu (členovia programového výberu a zástupcovia národných koordinačných stredísk) súhlasili,  
že program PVZ sa zaoberal potrebou členských štátov spolupraco-
vať na základe výmeny informácií, skúseností a usmernení v rámci  
problémov v oblasti verejného zdravia, ktoré sa týkajú všetkých. Zo 
záverov hodnotenia PVZ v polovici obdobia vyplýva, že dôvod na  
intervenciu v európskom meradle v oblasti verejného zdravia je široko 
akceptovaný a podporovaný
34. 
PRÍKLADY EXISTUJÚCICH MECHANIZMOV KOORDINÁCIE
 (podrobnosti sú uvedené v prílohe II )
Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA)• 
Európske fórum pre problematiku alkoholu a zdravia • 
Platforma EÚ pre stravovanie, telesnú aktivitu a zdravie• 
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC)• 
Think-tank pre HIV/AIDS• 
Fórum občianskej spoločnosti v oblasti HIV/AIDS• RÁMČEK 1234 Oortwijn, J. W. et al : Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003 – 2008. Final 
Report. RAND Europe technical 
report, 2007, s. 63. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?34
 64.  Výmena informácií a spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti verej-
ného zdravia však nie je obmedzená len na PVZ. Existujú aj iné  
mechanizmy, pomocou ktorých sa dá dosiahnuť EPH. V rámci väčšiny oblastí politiky verejného zdravia boli vytvorené početné fóra, pra-
covné skupiny a platformy, ktoré sú zamerané nielen na zdravotné 
determinanty, ale aj na zdravotné informácie a zdravotné hrozby. Ich účelom je uľahčenie konzultácií medzi zúčastnenými stranami – najmä vládnymi organizáciami, ale aj občianskou spoločnosťou, priemyslom 
atď. – a poskytnutie „miesta stretnutia“, na ktorom sa budú rozvíjať 
a koordinovať spoločné postupy (pozri body 54 a 60 písm. a). Keďže existujú aj alternatívne mechanizmy, vzniká otázka, či by sa takéto 
aktivity mali naďalej vykonávať v rámci PVZ.
 65.  V súčasnej stratégii EÚ v oblasti zdravia, ktorá bola uverejnená v októbri 
2007, Komisia navrhla vytvoriť „mechanizmus štruktúrovanej spolu-práce“ na určenie a podporu nevyhnutných koordinačných aktivít  medzi členskými štátmi
35. V decembri 2008 bola vytvorená špecializo-
vaná pracovná skupina Rady pre verejné zdravie na úrovni vysokých 
úradníkov, ktorá bude Komisii pomáhať pri určovaní priorít, defino-
vaní ukazovateľov, vypracúvaní usmernení a odporúčaní, podpore  výmeny osvedčených postupov a meraní pokroku. 35 Európska komisia, Biela 
kniha, „Spoločne za zdravie: 
strategický prístup EÚ na obdobie 2008 – 2013“, KOM(2007) 630 
v konečnom znení, s. 10. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?35
RIADENIE PROJEKTOV
 66.  Návrh projektu je veľmi dôležitý, zároveň však musia byť projekty ria-
dené spôsobom, ktorým sa zvyšuje pravdepodobnosť ich efektívnosti. 
Projektom sa v podstate môže prispieť k naplneniu celkového cieľa, ak sa dosiahnu plánované výsledky, ktoré budú prínosné pre cieľovú skupinu. Je tomu najmä vtedy, ak: 
je spolupráca účinná; a) 
sa projekty počas ich vykonávania monitorujú primerane, čo umož- b) 
ňuje, že Komisia je informovaná o projektových aktivitách, výstu-
poch, ich možnom prekrývaní a o možnostiach synergie medzi  
projektmi a zároveň môže projektovým koordinátorom poskytnúť spätnú väzbu; 
sa očakávané výstupy dosiahnu a sú primerane rozširované; c) 
sa projekty nakoniec zhodnotia, čo umožňuje Komisii a ostatným d) 
navrhovateľom projektov poučiť sa zo skúseností. 
ÚČINNÁ SPOLUPRÁCA 
 67.  Účinná spolupráca je dôležitým faktorom pre efektívnosť každého pro-
jektu, na ktorého vykonávaní sa podieľa viacero subjektov. Všetky  projekty, ktoré kontroloval Dvor audítorov, vykonávalo niekoľko  
organizácií v rôznych členských štátoch a niekedy aj v kandidátskych krajinách. Na jednotlivých projektoch sa zvyčajne podieľal projek-tový koordinátor a v priemere 12 pridružených partnerov z rôznych 
krajín. 
 68.  Vo väčšine prípadov boli úlohy jasne pridelené koordinátorovi a part-
nerom. V deviatich z 36 kontrolovaných prípadov Dvor audítorov  však zistil, že vzájomná spolupráca bola veľmi nevyvážená, pretože projektový koordinátor a/alebo jeden z partnerov vykonávali väčšinu projektových aktivít, zatiaľ čo ostatní partneri boli do aktivít zapojení v obmedzenej miere. 
 69.  Väčšina projektových koordinátorov a partnerov hodnotila vzájomnú 
spoluprácu veľmi pozitívne (pozri rámček 13 ). Veľa respondentov,  
ktorí sa zúčastnili na prieskume, vyzdvihlo význam spolupráce ako  
jeden z najdôležitejších aspektov projektu, pretože umožňovala vytvá-
ranie kontaktov, výmenu nápadov, ako aj skúseností a „osvedčených 
postupov“.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?36
PRIESKUM VYKONANÝ NA VZORKE PROJEKTOVÝCH PARTNEROV
„Som spokojný s tým, ako projektoví partneri spolupracujú (spolupracovali).“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
neutrálny názor
nesúhlasím
rozhodne nesúhlasím
neviemsúhlasímrozhodne súhlasím
„Projektový koordinátor zapája do práce všetkých partnerov.“ 
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
neutrálny názor
nesúhlasím
rozhodne nesúhlasím
neviemsúhlasímrozhodne súhlasímRÁMČEK 13
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?37
MONITOROVANIE PROJEKTOV KOMISIOU 
SKÔR „AD HOC“ AKO SYSTEMATICKÉ
 70.  GR SANCO ani agentúra PHEA nemajú písomné usmernenia pre monito-
rovanie projektov alebo zdokumentovanie procesu monitorovania36 
(pozri bod 51). Čo sa následne vykonalo, záviselo od jednotlivých  projektových úradníkov. Vo všeobecnosti sa pri monitorovaní použili predbežné a záverečné správy koordinátora, na základe ktorých sa  
overilo, či boli zmluvné požiadavky splnené. Ak áno, finančný úradník mohol vykonať platbu. Komisia spravidla neposkytla projektovému 
koordinátorovi žiadnu písomnú spätnú väzbu o obsahu a dosiahnu-
tých výsledkoch ich projektov.
 71.  Veľa projektových koordinátorov vyjadrilo nespokojnosť s tým, ako Komi-
sia projekty monitorovala, a to najmä v prípade projektov, ktorými 
sa prispievalo k rozvoju politiky. 17 z 32 koordinátorov, s ktorými  
boli uskutočnené rozhovory, uviedlo, že počas trvania projektu nikdy 
nediskutovali o technických aspektoch projektov so zástupcami Komi-
sie. Väčšina koordinátorov pozvala projektového úradníka Komisie  na stretnutia týkajúce sa projektov, ale takéto pozvania väčšinou  
neprijal.
 72.  Úradníci GR SANCO potvrdili, že projekty monitorovali len málokedy 
a zvyčajne nemali čas sledovať ich podrobne. V dôsledku fluktuácie zamestnancov boli navyše v niektorých prípadoch projektu pridelení 
počas jeho trvania traja alebo štyria rôzni projektoví úradníci, a tak sa stalo, že projektom počas niekoľkých mesiacov nebol priradený  žiaden určený projektový úradník. 
 73.  Komisia vykonala monitorovanie technických aspektov prebiehajúcich 
projektov skôr „ad hoc“ ako systematicky, pričom nevychádzala zo  spoločných minimálnych požiadaviek a neposkytla účastníkom spätnú väzbu písomne. Okrem toho by sa mali zvážiť aj nedostatky v pre-hľade o vykonaných projektoch, ktorý by Komisii umožnil vyhnúť sa 
zdvojeniu práce a zabezpečil, že možné synergie medzi projektmi sa 
plne využili (pozri body 50 a 51).36 Projektoví úradníci GR SANCO 
boli ešte stále zodpovední 
za technické monitorovanie 
väčšiny projektov kontrolovanej 
vzorky. V rámci 12 projektov, 
ktoré boli vybrané na základe výzvy na predloženie návrhov 
z roku 2005, bola po podpísaní 
zmluvy zodpovednosť za ich 
monitorovanie prenesená na novo 
vytvorenú Výkonnú agentúru pre 
program verejného zdravia (PHEA). 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?38
VÝSTUPY SA DOSIAHLI, ALE NEBOLI AKTÍVNE ROZŠIROVANÉ 
 74.  Výstupy alebo dosiahnuté výsledky sú definované v zmysle toho, čo sa 
dosiahne pomocou prostriedkov pridelených na intervenciu. Výstupy 
kontrolovaných projektov na podporu zdravia, ktoré boli v zmluvách dohodnuté, sa vo všeobecnosti dosiahli. Medzi bežné kategórie výstu-pov patrili správy o špecifických problémoch, odborné školenia, data-
bázy, internetové stránky, bulletiny a informačné materiály, napr.  
letáky.
 75.  Rozširovanie výstupov projektov sa prevažne uskutočňovalo prostred-
níctvom internetu. Takmer vo všetkých prípadoch boli výstupy uve-rejnené na internetových stránkach – a to buď na domovskej stránke projektového koordinátora alebo na stránke príslušného projektu.  Tento spôsob informovania viedol k súbežnému vytváraniu niekoľkých 
podobných internetových stránok v jednotlivých oblastiach, čo spô-
sobilo, že záujemcovia mali problémy nájsť relevantné informácie. 
 76.  Medzi ďalšie spôsoby rozširovania patrili konferencie, bulletiny, príspevky 
do vedeckých časopisov a tlačové správy. Pri rozširovaní výstupov  
zohrávali významnú úlohu projektoví partneri, keďže boli oboznámení 
so situáciou v jednotlivých krajinách a regiónoch a eventuálne mali 
vo svojej krajine alebo regióne vybudovanú aj sieť kontaktov. 
 77.  Hoci sa auditom zistilo, že výstupy sa dosiahli a sa aj rozširovali, projek-
toví koordinátori nemohli pri žiadnom z kontrolovaných projektov  
preukázať, že ich cieľová skupina využila. V rámci projektov sa infor-mácie tohto druhu vlastne ani nezhromažďovali
37. Rozširovanie výstu-
pov tiež nebolo udržateľné, pretože internetové stránky a databázy 
neboli vo všeobecnosti po skončení obdobia financovania projektu 
aktualizované (pozri bod 45). 
 78.  Okrem toho zástupcovia národných ministerstiev a zdravotných inštitú-
cií, s ktorými boli uskutočnené rozhovory, často neboli informovaní 
o tom, aké projekty sa vykonali, a ešte zriedkavejšie o dosiahnutých 
výsledkoch. Väčšina zúčastnených strán na národnej úrovni, s ktorými 
prebehli rozhovory, vyjadrila kritiku rozširovania výsledkov projek-tov. Podľa nich mali k dispozícii veľmi málo informácií o výsledkoch 
projektov (ukončených alebo stále prebiehajúcich). 37 Je potrebné poznamenať, 
že určenie vplyvu rozširovania 
výsledkov projektov na cieľové 
skupiny bolo mimo rozsahu tohto 
auditu – napr. preskúmanie, či bol 
bulletin prečítaný a informácie 
v ňom ocenené, alebo či databázu využili odborníci na zdravie. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?39
HODNOTENIE PROJEKTOV EŠTE STÁLE 
NIE JE BEŽNOU PRAXOU
 79.  Efektívnosť projektov sa bez ich dôkladného hodnotenia nedá preukázať. 
Iniciatívy na podporu zdravia by sa mali podľa WHO hodnotiť z hľa-diska procesov, ako aj výsledkov
38. Hodnotenie projektov však nebolo 
právnou požiadavkou v rámci PVZ. 
 80.  Komisia už v roku 2003 predsa len vo svojej prvej výzve na predlože-
nie návrhov uviedla, že dá prednosť projektom, ktoré venujú (veno-
vali) primeranú pozornosť (seba) hodnoteniu procesu a výsledkov39. 
V rámci výziev na predloženie návrhov bol od roku 2005 pracovný  balík s názvom „hodnotenie projektu“ povinnou súčasťou dohôd  
o grante, no projektoví koordinátori nedostali ďalšie pokyny, čo by 
mal zahŕňať.
 81.  Dvor audítorov preskúmal, či vykonané hodnotenia kontrolovaných 
projektov na podporu zdravia spĺňali kritériá užitočnosti, koherent-
nosti, dôkladnosti, nestrannosti, jasnosti a nákladovej efektívnosti40. 
Výsledky analýzy boli takéto:
Z 24 projektov vo vzorke, ktoré boli vybrané pred rokom 2005,   –
sa podrobné hodnotenie v rámci projektov vykonalo pri troch.  Z týchto troch projektov boli splnené všetky vyššie uvedené kri-tériá len v jednom prípade. 
V deviatich projektoch z 12, ktoré boli vybrané na základe výzvy  –
na predloženie návrhov z roku 2005, boli priložené plány na  obmedzené sebahodnotenie, napr. koordinátor zaznamená spätnú 
väzbu projektových partnerov formou vyplnenia dotazníka v rámci 
seminárov alebo stretnutí týkajúcich sa projektov. V iných troch 
prípadoch boli uvedené plány hodnotenia, ktoré mal vykonať  externý hodnotiteľ.
 82.  Hoci Komisia najskôr podporovala a nedávno aj začala vyžadovať, aby sa 
v rámci projektov na podporu zdravia vykonávalo podrobné sebahod-
notenie, medzi účastníkmi ešte nie je bežnou praxou – čiastočne je 
tomu tak z dôvodu nedostatočného usmernenia projektových koordi-nátorov Komisiou a chýbajúcej následnej kontroly zo strany Komisie 
alebo agentúry PHEA (pozri body 70 až 73).38 Health promotion evaluation: 
Recommendations to policy-
makers. Správa európskej 
pracovnej skupiny WHO pre 
hodnotenie podpory zdravia, s. 4. 
39 Pravidlá, kritériá a postupy pre 
výber a financovanie činností 
v rámci programu verejného 
zdravia (Ú. v. EÚ C 62, 15.3.2003). 
40 ECA Audit Guidelines on 
Evaluation (Usmernenia Dvora 
audítorov k hodnoteniu), 
november 2005, s. 7. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?40
NÁVRH PROGRAMU
 83.  Dvor audítorov zastáva názor, že v rámci návrhu PVZ nebol vytvorený 
vhodný rámec pre efektívne vykonávanie a monitorovanie akcií na  
podporu zdravia financovaných Spoločenstvom. Príslušná intervenčná logika PVZ v skutočnosti nebola jasne stanovená, čo spôsobilo, že sa nestanovili špecifické, merateľné a časovo ohraničené ciele programu 
a neurčili sa primerané ukazovatele pre potreby merania dosiahnutých 
výsledkov. 
 84.  Auditom sa rovnako zistili nedostatky v strategickom plánovaní Komisie 
a pri stanovovaní priorít. Rôznorodosť tém a veľký počet ročných  „oblastí činnosti“ spôsobili, že vstup bol menej výrazný, čo viedlo  k čiastkovým výsledkom, najmä vzhľadom na obmedzený dostupný rozpočet. Program sa uberal rôznymi smermi a chýbalo mu strategické 
zameranie. Dvor audítorov zistil, že PVZ (2003 – 2007) k podpore  
zdravia v Európskej únii významne neprispieval.
ODPORÚČANIE Č. 1
S cieľom riešiť súčasný nepomer medzi cieľmi a dostupnými prostried-
kami, v rámci každého nasledujúceho programu by sa mali stanoviť  
lepšie zamerané ciele, ktoré sú viac v súlade s rozpočtovými prostried-
kami programu.
V rámci každej budúcej generácie programov by sa mala jasne stanoviť 
intervenčná logika, určiť špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, rele-
vantné a časovo ohraničené ciele na politickej a programovej úrovni, 
objasniť prepojenie medzi nimi a definovať ukazovatele pre potreby merania ich dosiahnutia.ZÁVERY A ODPORÚČANIA
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?41
VYKONANIE PROGRAMU: OD NÁVRHU 
PROJEKTU K VÝSLEDKOM
 85.  Dvor audítorov zistil, že Komisia pri výbere projektov a vykonávaní 
programu nezabezpečila vzájomné dopĺňanie sa projektov, celkovú súdržnosť portfólia vykonaných projektov, ako aj financovanie typov projektov, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou poskytovali EPH. 
 86.  Ciele projektov (ako ich navrhli navrhovatelia) neboli logicky odvodené 
od programových cieľov a ani neboli v súlade s požiadavkou na spl-
nenie kritérií SMART, ktorá je stanovená v nariadení o rozpočtových 
pravidlách. Komisia však na nápravu tohto nedostatku pred uzavretím dohôd o grante, ktoré boli kontrolované, neprijala žiadne opatrenia. 
 87.  Očakávané výsledky projektov neboli definované v zmysle, aký bude 
ich vplyv na cieľové skupiny, a miera ich udržateľnosti sa považuje 
za nízku. Projektmi sa vo všeobecnosti dosiahli plánované výstupy, ale auditom sa nezistilo žiadne preukázateľné využívanie výsledkov 
projektov. Relevantnosť výstupov pre cieľovú skupinu a ich využívanie 
príslušnými skupinami boli od začiatku veľmi často nejasné. Účast-
níci projektov často chápali trvalú udržateľnosť ako pokračovanie  
projektových aktivít a z tohto dôvodu výrazne závisela od ďalšieho 
financovania Spoločenstvom. 
 88.  Dvor audítorov uznáva, že na základe programu sa vytvorila spolupráca 
medzi zúčastnenými stranami z rôznych krajín. Projekty mali väčšinou 
európsky rozmer a v mnohých prípadoch uľahčili výmenu skúseností a vzájomné vzdelávanie sa. EÚ má na základe článku 152 Zmluvy o ES 
však len obmedzené právomoci v oblasti politiky verejného zdra-
via. Lisabonskou zmluvou (ktorej ratifikácia v súčasnosti prebieha) 
by sa táto situácia podstatne nezmenila. Pridaná hodnota aktivít EÚ v oblasti podpory zdravia, vrátane tých, ktoré sa vykonali v rámci  PVZ, sa preto zakladá predovšetkým na uľahčovaní spolupráce medzi zúčastnenými stranami z rôznych členských štátov. Z typov projektov 
vykonaných v rámci PVZ sú to siete, ktoré s najvyššou pravdepodob-
nosťou poskytujú EPH a najjasnejšie riešia potrebu subjektov v tejto 
oblasti vymieňať si „osvedčené postupy“ a poznatky a rozvíjať spo-
ločné štandardy a usmernenia. 
 89.  Hlavný implementačný mechanizmus PVZ (t. j. granty na činnosti udelené 
na základe výziev na predloženie návrhov) však nie je najvhodnejším 
mechanizmom financovania týchto sietí. Je tomu rovnako v prípade akti-
vít, pri ktorých sa predpokladá, že prispejú k rozvoju politiky Komisie. 
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?42
RIADENIE PROJEKTOV
 90.  Pokiaľ ide o riadenie projektov, Dvor audítorov zistil, že partnerstvá 
boli vo všeobecnosti účinné. Komisia však monitorovala prebieha-
júce projekty skôr „ad hoc“ ako systematicky a účastníkom projektov neposkytla spätnú väzbu písomne. Projektmi sa dosiahli výsledky,  ktoré boli stanovené v dohodách o grante, avšak navrhovatelia ich 
len málokedy rozširovali aktívne. Následné hodnotenie projektov stále 
však nie je bežnou praxou medzi účastníkmi. 
ODPORÚČANIE Č. 2
Pokiaľ ide o súčasný PVZ (2008 – 2013), Komisia by mala zmapovať  
situáciu s cieľom získať prehľad o vykonaných projektoch a ich výsled-koch, a tak rozpoznať existujúce prekrývanie sa a akékoľvek nedostatky 
v portfóliu projektov. 
Počet ročných „oblastí činnosti“ by sa mal výrazne znížiť a mali by byť 
zamerané na strategické priority.
Komisia by sa rovnako mala zaoberať nedostatkami zistenými v návrhu 
a vykonávaní projektov tým, že:
zosúladí ciele projektov s cieľmi programu a novozameranými „roč-
• 
nými prioritami“, ako sa odporúča vyššie. Okrem toho by sa v doho-
dách o grante nemali uvádzať len aktivity, ktoré sa majú vykonať, ale aj požadované výsledky týchto aktivít, cieľové skupiny a spôsob, 
ako sa po ukončení projektu zabezpečí udržateľnosť výsledkov; 
stanoví kvantifikované ciele a ukazovatele výkonnosti, kde to bude 
• 
možné, s cieľom uľahčiť monitorovanie pokroku smerom k dosiah-
nutiu cieľov;
vykoná následné hodnotenie projektov s cieľom zlepšiť návrh budú- • 
cich projektov (a prípadných následných programov) na základe  
získaných skúseností.
Napokon, Komisia by mala v súčasnom programovom období plne vyu-
žiť existujúce mechanizmy financovania sietí v rámci PVZ (2008 – 2013) 
(t. j. prevádzkové granty), pretože sú pre tento typ aktivít vhodnejšie 
než granty na akcie. Pokiaľ ide o zmluvy o poskytovaní služieb, Komisia 
by mala využiť zvýšený strop (20 % a nie 10 % dostupného rozpočtu) na 
vykonanie aktivít, ktoré prispievajú k rozvoju politiky. Bude si to však vyžadovať prísnejšiu definíciu zadávacích podmienok ako vo výzvach 
na predloženie návrhov.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?43
CELKOVÝ ZÁVER
 91.  V PVZ boli stanovené veľmi všeobecné a ambiciózne ciele, ktoré boli 
v jasnom rozpore s obmedzenými dostupnými prostriedkami. Tento 
nepomer sa od začatia súčasného PVZ 2 (2008 – 2013) ešte zväčšil. 
 92.  Dvor audítorov spochybňuje užitočnosť určitých častí európskych progra-
mov verejného zdravia, ako je PVZ. Z auditu vyplýva, že takýmito  programami je ťažké dosiahnuť preukázateľný vplyv na zdravie obča-nov. Keď poskytujú „európsku pridanú hodnotu“, táto spočíva predo-všetkým v možnosti sprostredkovateľov vytvárať siete a vymieňať si „osvedčené postupy“ s cieľom doplniť národné programy a aktivity. Okrem toho Dvor audítorov poznamenáva, že existujú mechanizmy spolupráce, ako napr. „otvorená metóda koordinácie“, ktorá takéto vytváranie sietí a výmenu umožňuje.
ODPORÚČANIE Č. 3
Pokiaľ ide o obdobie po roku 2013, Európsky parlament, Rada a Komisia 
by mali znovu posúdiť možnosti EÚ v oblasti aktivít verejného zdravia 
a spôsob financovania zo strany EÚ v tejto oblasti. Mali by tak urobiť pri 
zohľadnení dostupných rozpočtových prostriedkov a existencii iných mechanizmov spolupráce (ako napr. „otvorená metóda koordinácie“
41) 
ako prostriedkov na uľahčenie spolupráce a výmenu informácií medzi zúčastnenými stranami. 
Súčasná revízia rozpočtu je prvou príležitosťou v takomto procese  
úvah.
  Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 
dňa 5. marca 2009.
Za Dvor audítorov
a D o aud to o
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predseda41 Táto metóda je založená na 
princípe dobrovoľnej medzivládnej 
spolupráce. Spočíva najmä 
vo vzájomnom vzdelávaní, 
porovnávaní a vymieňaní 
najlepších praktík.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?44
PRÍLOHA I PVZ 2003 – 2007 (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – FINANCOVANÉ PROJEKTY PODĽA TÉM
Rok Téma
Tabak
Alkohol
Drogy
Výživa a fyzická aktivita
Sexuálne a reprodukčné 
zdravie, HIV/AIDS
Duševné zdravie
Sociálne determinanty 
zdravia
Environmentálne 
determinanty zdravia
Podpora zdravia 
v konkrétnom prostredí
Školenie v oblasti 
verejného zdravia
Prevencia chorôb 
a zranení
Genetické determinanty
Budovanie kapacítSpolu
2003 Financované projekty 2 1 1232 2114 19
Počet oblastí činnosti 7 2 3211 3211 23
Fin. projekty/oblasť činnosti 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Financované projekty 2 1 224132532 27
Počet oblastí činnosti 7 1 131121211 21
Fin. projekty/oblasť činnosti 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Financované projekty 5 4 222332 411 29
Počet oblastí činnosti 5 4 235543 312 37
Fin. projekty/oblasť činnosti 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Financované projekty 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Počet oblastí činnosti 3 3 354344 2 2 33
Fin. projekty/oblasť činnosti 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Fin. projekty (odhad) 10 11 4 3 1 29
Počet oblastí činnosti 3 5 465344 4 2 40
Fin. projekty/oblasť činnosti 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Celkový počet fi  nancovaných projektov 149
Celkový počet oblastí činnosti 154
Celkový počet fi  nancovaných projektov/oblasť činnosti 0,97
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?45
PRÍLOHA II
PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – 
ANALÝZA ŠIESTICH OBLASTÍ POLITIKY
DROGY
 1.  V decembri 2004 Európska rada schválila stratégiu EÚ pre boj proti dro-
gám (2005 – 2012), ktorá stanovuje rámec pre dva po sebe nasledu-júce štvorročné akčné plány v oblasti drog. Dva všeobecné ciele tejto 
stratégie zahŕňajú verejné zdravie (protidrogová prevencia, znižova-
nie a liečenie škôd na zdraví) a bezpečnosť (uplatňovanie právnych 
predpisov zakazujúcich výrobu a obchodovanie s drogami). V oblasti 
protidrogovej politiky na úrovni EÚ je GR SANCO malým hráčom.  Rozvoj politiky vedie GR JLS a podstatná časť prostriedkov na finan-covanie projektov smeruje na výskumné projekty, ktoré riadia GR  RTD a GR TREN. Program Protidrogová prevencia a informovanosť je 
určený na obdobie rokov 2007 – 2013 a spravuje ho GR JLS (rozpočet 
programu je 21 mil. EUR). Má podobné ciele a cieľových účastníkov, 
ako aj PVZ.
 2.  Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) 
poskytuje EÚ a členským štátom spoločný informačný rámec v boji 
proti drogám. EMCDDA zhromažďuje informácie o všetkých aspek-
toch užívania drog vychádzajúc z údajov, ktoré mu zasielajú národné 
monitorovacie centrá. Rovnako vytvorilo databázu najlepších praktík v oblasti protidrogovej prevencie.
 3.  Projektov financovaných v rámci PVZ, ktoré sa zaoberali problematikou 
drog, bolo veľmi málo a zahŕňali širokú škálu aspektov a súvislostí  
tejto problematiky. Boli však zamerané na výskum/zhromažďova-
nie informácií a výmenu najlepších praktík. Dvor audítorov zistil, že 
niektoré ciele projektov a ich aktivity, ako napr. zhromažďovanie úda-jov a vytváranie databázy najlepších praktík, sa prekrývajú s aktivitami EMCDDA. Tieto aktivity by mohlo EMCDDA vykonávať z hľadiska času a nákladov účinnejšie. Vzhľadom na existenciu EMCDDA, ako aj špecia-
lizovaného programu Protidrogová prevencia a informovanosť, by sa 
mal zvážiť význam zahrnutia protidrogových projektov do programov 
zdravia EÚ.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?46
PRÍLOHA II
ALKOHOL
 4.  Vzhľadom na skutočnosť, že alkohol je spoločensky prijateľný a v prípade, 
že sa požíva primerane, nepredstavuje zdravotné riziko ako také, je riešenie problémov v tejto oblasti oveľa ťažšie ako pri ostatných deter-minantoch zdravia, ktoré súvisia so závislosťou. Odhaduje sa však, že 
škodlivé požívanie alkoholu sa podieľa na celkovej zdravotnej záťaži 
10 %. Rovnako spôsobuje alebo zhoršuje aj iné spoločenské či eko-nomické problémy, napr. nehody alebo násilie. (Nákladovo) najefek-
tívnejšie politiky v oblasti kontroly alkoholu sú právne obmedzenia, 
ktoré sú v právomoci členských štátov (vyššia spotrebná daň, znížená 
dostupnosť, opatrenia na boj proti jazdeniu pod vplyvom alkoholu 
a požívaniu alkoholu neplnoletými osobami).
 5.  Odpoveďou Komisie na závery, ktoré v roku 2001 predstavila Rada, bolo 
vypracovanie stratégie na zníženie škôd súvisiacich s požívaním alko-
holu v októbri 2006. Táto stratégia v spolupráci s členskými štátmi 
podporuje projekty, ktoré sú zamerané na znižovanie škôd, zhromaž-ďovanie údajov a rozvoj opatrení v oblasti informovanosti a vzde-
lávania. Pokiaľ ide o priemysel, stratégia ES týkajúca sa alkoholu  
je podmienená skôr dobrovoľnými kódexmi a samoreguláciou, než  
právnymi obmedzeniami. V júni 2007 ES vytvorilo Európske fórum pre 
problematiku alkoholu a zdravia, na ktorom majú zastúpenie predsta-
vitelia obchodného sektora (výrobcovia alkoholu, reklamný priemy-
sel, média, maloobchodníci a dodávatelia) a organizácií občianskej spoločnosti a verejného zdravia. Členovia fóra sú vyzvaní prispievať 
k urýchleniu akcií na zníženie škôd súvisiacich s požívaním alkoholu, a to napr. podporovaním zodpovednej obchodnej komunikácie.
 6.  Projekty PVZ zamerané na riešenie problémov súvisiacich s alkoholom 
sa vyznačovali tým, že aktivity účastníkov projektov, ako aj výsledné 
informácie sa vo veľkej miere navzájom prekrývali. Zo vzorky piatich projektov zhromažďovali údaje a vypracovávali správy o situácii poli-tiky v tejto oblasti v každom členskom štáte EÚ tri projekty. Medzitým bola pre Komisiu vypracovaná podrobná správa s názvom „Alkohol 
v Európe“, ako aj správa nazvaná „Alcohol policies in EU Member  
States and Norway“ (Politiky v oblasti alkoholu v členských štátoch 
EÚ a Nórsku), ktorá bola vypracovaná s finančnou podporou v rámci 
predchádzajúceho akčného programu Spoločenstva na podporu zdra-
via. Takéto prekrývanie aktivít sa dá vysvetliť chýbajúcou stratégiou EÚ v oblasti alkoholu, v ktorej by boli určené priority na obdobie  
pred rokom 2006, a nedostatočným mapovaním už vykonaných aktivít 
v tejto oblasti.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?47
PRÍLOHA II
TABAK
 7.  Spotreba tabaku je v súčasnosti podľa WHO hlavnou príčinou predčas-
ného úmrtia, ktorému sa dá predchádzať. (Nákladovo) najefektívnej-ším opatrením na podporu zdravia v súvislosti s tabakom je zmena legislatívy (vyššia spotrebná daň, zákaz fajčenia na pracovisku, zákaz 
reklamy), ktoré by malo byť spojené so vzdelávaním spotrebiteľov  
prostredníctvom zdravotných varovaní a kampaní.
 8.  Spoločenstvo začalo podporovať organizácie vystupujúce proti tabaku 
už v roku 1987 v rámci programu „Európa proti rakovine“. EÚ rovnako 
prijala legislatívne opatrenia na kontrolu tabaku. Tieto opatrenia  vychádzajú z právomocí EÚ v oblasti vnútorného trhu, ako je uvedené v článku 95 Zmluvy o ES. V rokoch 2001 a 2003 boli prijaté predo-všetkým dve hlavné smernice o tabakových produktoch a reklame.  
Začiatkom roka 2007 Komisia uverejnila zelenú knihu s názvom  
„K Európe bez tabakového dymu: možnosti politiky na úrovni EÚ“.
 9.  Túto legislatívnu činnosť sprevádzala podpora Spoločenstva pre celoeurópske 
akcie zamerané na prevenciu a odvykanie, v rámci ktorých sú projekty PVZ 
z hľadiska ich rozpočtu malým hráčom. Významnejšími programami v tejto 
oblasti sú verejné kampane proti fajčeniu financované z Fondu Spolo-
čenstva pre tabak, ktorého zdroje pochádzajú z daní z dotácií udelených 
výrobcom tabaku v EÚ. Do dnešného dňa boli z fondu financované dve 
rozsiahle kampane zamerané na zlepšenie osvety v tejto oblasti. Najnovšia kampaň s názvom „HELP – za život bez tabaku“ bola spustená v roku 2005 
s rozpočtom vo výške 72 mil. EUR na obdobie štyroch rokov. Pre Komisiu ju navrhlo konzorcium zdravotných odborníkov a odborníkov pre styk s verejnosťou a zahŕňa putovnú kampaň a vysielanie televíznych spotov 
vo všetkých členských štátoch EÚ.
 10.  Projekty v oblasti tabaku financované v rámci PVZ tvorili prevažne dve 
veľké siete, ktoré dostávali finančné prostriedky už od roku 1996  v rámci predchádzajúcich akčných programov. Prvá sieť sa zaobe-rala prevenciou fajčenia vo všeobecnosti, no s veľkým dôrazom na  presadzovanie kontroly tabaku a lobizmus, a druhá sieť sa zameria-
vala na mladých ľudí. Keďže tieto siete neboli oficiálne spôsobilé na 
financovanie, boli zmenené na „rámcové projekty“, ktoré koordinovali 
niekoľko podprojektov. V roku 2005 sa od takéhoto systému upustilo 
a niektoré podprojekty pokračovali samostatne.
 11.  Hoci účinok „projektov“ PVZ nie je merateľný, financovaním zo strany 
Spoločenstva sa hlavnej sieti a jej členským organizáciám nepriamo 
umožnilo úspešne presadiť kontrolu tabaku a vykonať lobistické akti-
vity nielen na úrovni EÚ, ale aj na národnej úrovni. Jedným z príkladov 
je nedávne prijatie zákona v niektorých členských štátoch, ktorým sa 
zakazuje fajčenie na verejných priestranstvách.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?48
PRÍLOHA II
VÝŽIVA A FYZICKÁ AKTIVITA
 12.  Nárast verejného záujmu o zvyšujúcu sa mieru obezity, najmä u detí, sa 
prejavil v niekoľkých akciách Komisie uskutočnených za posledné  roky. V roku 2006 Komisia uverejnila bielu knihu s názvom „Straté-gia riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou 
a obezitou v Európe“. Kľúčovým nástrojom pri vykonávaní tejto stra-
tégie je platforma EÚ pre stravovanie, telesnú aktivitu a zdravie, ktorá bola zriadená v roku 2005 ako fórum pre zúčastnené strany z občian-
skej spoločnosti a priemyslu, ktoré sú ochotné presadzovať kroky na 
zníženie miery obezity. Orgány členských štátov sú spoločne zapojené 
do Európskej siete pre výživu a telesnú aktivitu. V záujme podporovať 
výmenu názorov a postupov medzi členskými štátmi Komisia v roku 2007 takisto zostavila skupinu na vysokej úrovni, ktorá sa zameriava na zdravotné problémy spojené s výživou a fyzickou aktivitou.
 13.  Stratégia okrem týchto platforiem kladie dôraz na aktivity EÚ v súvi-
siacich oblastiach politiky, ako napr. politika ochrany spotrebiteľa  (označovanie výrobkov), poľnohospodárstvo (distribúcia ovocia na  
školách) a mestská doprava (podpora fyzickej aktivity). PVZ zohráva 
v tejto stratégii
1 len veľmi obmedzenú úlohu.
 14.  Projektov vykonávaných v oblasti výživy a fyzickej aktivity v rámci PVZ je 
málo. Navyše sú ich ciele a aktivity veľmi rozličné, čo vytvára nejed-notný obraz. Niektoré samostatné projekty, ktoré kontroloval Dvor audítorov, buď neboli schopné preukázať dosiahnutie výsledkov,  
alebo poskytli nízku EPH. Účelom financovania jedného projektu bolo 
napríklad nájdenie partnerov pre následný projekt, ktorého návrh sa nikdy nepredložil. Pri ďalšom projekte audítori zistili, že jeho štúdia 
o vplyve marketingu potravín na deti čiastočne kopírovala podobnú 
štúdiu z dielne WHO. Z iného projektu sa financovali aktivity zame-
rané na výživu a fyzickú aktivitu, ktoré vykonávali projektoví partneri jednotlivo na viacerých školách. Na týchto miestnych aktivitách sa podieľali samotné deti a ich cieľom bolo zvýšiť ich angažovanosť  v tejto oblasti, pričom obsahom aktivít mohlo byť čokoľvek od prí-
prav športových podujatí v parkoch až po zdobenie školských stien 
motívmi ovocia. Hoci aktivity tohto druhu môžu mať pozitívny vplyv 
na zdravie detí zo zúčastnených škôl, EPH a potreba financovania  
takýchto miestnych aktivít zo strany EÚ sú otázne.1 Program je spomenutý len 
raz: „ Komisia bude naďalej 
podporovať funkciu monitoringu 
prostredníctvom svojich projektov 
v rámci Programu verejného 
zdravia, ktoré napomáhajú akcie spolupráce a vzájomného 
odovzdávania informácií v oblasti 
osvedčených postupov pri výžive 
a telesnej aktivite a prevencii 
obezity .“ (Biela kniha, s. 9).
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?49
PRÍLOHA II
SEXUÁLNE A REPRODUKČNÉ ZDRAVIE
 15.  PVZ znamenal prelom v prístupe Komisie zameranom na špecifické cho-
roby (ktorý bol charakteristický pre jej program pre AIDS/prenosné choroby na obdobie rokov 1996 – 2002). Oblasť politiky sexuálneho a reprodukčného zdravia sa rozšírila. HIV/AIDS však naďalej zostáva 
hlavným zameraním väčšiny projektov v tejto oblasti
2.
 16.  V roku 2005 Komisia prijala oznámenie o boji proti HIV/AIDS v rámci 
Európskej únie a v susedných krajinách na obdobie rokov 2006 – 2009, 
ktoré poskytlo akčný plán, významný dokument, v ktorom boli určené skutočné potreby a nevyhnutné akcie. Komisia rovnako spustila nie-koľko iniciatív, ktorých účelom boli konzultácie s relevantnými zúčast-nenými stranami v tejto oblasti. Think-tank pre HIV/AIDS je fórum, 
v rámci ktorého si môžu Komisia, členské štáty, kandidátske krajiny 
a krajiny EHP navzájom vymieňať informácie. Fórum občianskej spo-
ločnosti v oblasti HIV/AIDS je neformálny poradný orgán, ktorý bol 
vytvorený v roku 2005 s cieľom uľahčiť účasť MVO a sietí.
 17.  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) bolo založené 
v roku 2005 ako agentúra Spoločenstva pre monitorovanie prenosných 
chorôb. Jeho činnosť sa rozšírila aj na oblasť HIV a realizuje program 
týkajúci sa HIV, sexuálne prenosných infekcií a vírusov prenášaných krvou.
 18.  Projekty PVZ v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia mali v kon-
trolovanej vzorke najväčšie zastúpenie. Väčšinu týchto projektov  
tvorili siete so spoločným cieľom posilňovať kapacity zúčastnených 
MVO. Boli zamerané na rôznych priamych a nepriamych adresátov:  
MVO v krajinách strednej Európy alebo MVO pracujúce s migrantmi, migrujúcimi poskytovateľmi sexuálnych služieb, miestnymi poskyto-vateľmi sexuálnych služieb, užívateľmi injekčne aplikovaných drog alebo s ľuďmi žijúcimi s HIV/AIDS.
 19.  Niektoré z týchto sietí zhromažďovali údaje a monitorovali šírenie alebo 
iné aspekty HIV/AIDS v rámci cieľových skupín. V budúcnosti by tieto aktivity mohla prevziať ECDC.2 Od objavenia sa HIV/AIDS 
v osemdesiatych rokoch zomrelo 
na jeho následky na celom 
svete viac než 25 mil. ľudí. 
V deväťdesiatych rokoch sa jeho 
šírenie v Európe na určitý čas zastavilo. Situácia sa zmenila 
v tomto storočí, keď WHO 
oznámila, že HIV sa rýchlo šíri vo 
východnej Európe a v západnej 
Európe je opäť na vzostupe.
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?50
PRÍLOHA II
DUŠEVNÉ ZDRAVIE
 20.  Duševné zdravie sa v posledných rokoch čoraz viac spája s otázkami verej-
ného zdravia. V Lisabonskej zmluve, na rozdiel od súčasnej Zmluvy o EÚ, je duševné zdravie výslovne uvedené ako oblasť činností EÚ
3. 
Projekty v oblasti podpory duševného zdravia a prevencie dušev-ných porúch však boli spolufinancované už v rámci predchádzajúcich programov verejného zdravia.
 21.  V septembri 2005, po európskej ministerskej konferencii WHO o duševnom 
zdraví, Komisia uverejnila zelenú knihu o duševnom zdraví („Zlepšo-vanie duševného zdravia obyvateľstva – k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu“), ktorá znamenala začiatok konzultácií o možných akciách, ktoré by boli zahrnuté do plánovanej stratégie pre duševné 
zdravie. Členské štáty sa však na tejto stratégii nedohodli, a preto  
sa od nej muselo upustiť. Plánované vytvorenie platformy EÚ pre  
duševné zdravie z tohto dôvodu zlyhalo. Po niekoľkých pokusoch  
pokročiť v tejto problematike Komisia usporiadala v júni 2008 konfe-renciu na vysokej úrovni, ktorej účastníci sa dohodli na „Európskom 
pakte duševného zdravia a blaha“.
 22.  Aktivity troch zo štyroch kontrolovaných projektov v tejto oblasti sa 
výrazne prekrývali. Príčinou bola chýbajúca stratégia pre duševné  zdravie, ktorá by usmernila akcie EÚ, všeobecný charakter priorít  
duševného zdravia uvedených v RPP, ako aj nedostatočný prehľad  o vykonávaných aktivitách. Dva projekty, ktoré boli financované na základe po sebe nasledujúcich výziev na predloženie návrhov, vyko-
návali rovnaké aktivity, ktoré boli zamerané na rozvoj politiky a zhro-mažďovanie údajov. V tejto oblasti došlo k čiastočnému zdvojeniu  
práce, ktorú vykonávali aj iné subjekty. Niekoľko databáz programov 
v oblasti duševného zdravia sa vytváralo súčasne (napr. Európska  
agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so sídlom v Bil-bae vlastní databázu s informáciami o strese), ale tieto databázy nie sú dobre prepojené.
 23.  Iný projekt, financovaný s cieľom pomáhať Komisii pri rozvoji stratégie 
v oblasti duševného zdravia, sa nikdy neuskutočnil. Zameranie tohto 
projektu sa neskôr zmenilo a jeho úlohou je koordinovať iné projekty v oblasti duševného zdravia a pomáhať pri rozširovaní ich výsled-
kov – v tejto oblasti sa prekrýva s aktivitami iného projektu, ktorý je 
financovaný v rámci VTR.3 Článok 152 Zmluvy o ES: 
„Činnosti Spoločenstva, ktoré 
dopĺňajú vnútroštátne politiky, sa 
zameriavajú na zlepšenie verejného 
zdravia, prevenciu ľudských chorôb 
a ochorení, a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie 
ľudí.“ Článok 168 Lisabonskej 
zmluvy:  „Činnosti Únie, ktoré 
dopĺňajú vnútroštátne politiky, sa 
zameriavajú na zlepšenie verejného 
zdravia, prevenciu ľudských chorôb 
a ochorení, a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre telesné 
a duševné zdravie .“
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?51
PRÍLOHA III
PVZ (OBLASŤ „DETERMINANTY ZDRAVIA“) – 
HODNOTENIE CIEĽOV 36 KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV, KTORÉ BOLI UVEDENÉ V DOHODÁCH O GRANTE, PODĽA KRITÉRIÍ SMART
Kritériá SMART4Analýza cieľov projektov
Špecifi  cké  (Je v cieľoch určená 
cieľová skupina a faktory, ktoré treba zmeniť?)Len v niekoľkých dohodách bola jasne určená cieľová skupina v zmysle 
priamych a nepriamych adresátov a zmeny, ktoré sa projektmi plánovali dosiahnuť. Hoci cieľová skupina nebola v cieľoch uvedená, často sa dala sa vyvodiť z projektových aktivít (implicitná cieľová skupina).
Merateľné  (Majú merateľnú 
hodnotu, napr. rozsah účinkov, čísla, ktoré sa majú dosiahnuť?)Ani jeden projekt nemal merateľné ciele. V prípade, že ukazovatele 
výkonnosti boli defi  nované z kvantitatívneho hľadiska, vzťahovali sa na 
výstupy, ktoré sa majú dosiahnuť, a nie na ciele (ich znenie bolo väčšinou v zmysle „vytlačí sa X kópií správy“ a nikdy napr. „podiel žiakov, ktorí uviedli, že za posledných sedem dní vykonali určitý druh fyzickej aktivity, sa zvýši na X %“).
Dosiahnuteľné  (Sú dosiahnuteľné 
vzhľadom na čas, fi  nančné 
prostriedky a počet zamestnancov, ktorí sú k dispozícii?)Pri väčšine projektov nebolo jasné, či sa ich ciele dosiahli. Ukazovatele 
výkonnosti, ktoré by dopĺňali ciele, prevažne chýbali. Pokrok pri dosahovaní cieľov sa zvyčajne nemonitoroval. Na druhej strane by sa dalo argumentovať tým, že ciele ako „výmena informácií“, „zlepšenie poznatkov“, „podpora spolupráce“ je takmer nemožné nedosiahnuť.
Relevantné  (Sú pre cieľovú skupinu/
skupiny relevantné?)Overenie tejto otázky v rámci všetkých projektov až po základnú cieľovú 
skupinu bolo mimo rozsahu tohto auditu. Priami adresáti, napr. MVO a odborníci na zdravie, boli často zahrnutí ako projektoví partneri. V prieskume, ktorý sa vykonal na vzorke projektových partnerov, 88 % respondentov uviedlo, že ciele projektov boli pre ich krajinu alebo región relevantné a 86 % sa vyjadrilo, že boli relevantné pre ich organizáciu.
Časovo ohraničené  (Je v nich 
uvedený časový rámec, v ktorom sa ciele musia dosiahnuť?)Časový rámec sa takmer nikdy nepoužil na ciele, ale len na výstupy (napr. 
správa sa vypracuje do mesiaca X).
4 Pomocné otázky v zátvorkách sú prevzaté z publikácie: Kok, H. – Bollars,C. – Molleman, G. – Van den Broucke, S.: The European Quality 
Instrument for Health Promotion (EQUIHP) , 2005.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?52
ODPOVEDE KOMISIE
ZHRNUTIE
IV.
Pokiaľ ide o zistenia a závery Dvora  
audítorov,
a)
V súlade s článkom 152 zmluvy sa všetky  akcie Komisie v oblasti verejného zdravia  zameriavajú na dopĺňanie opatrení, ktoré  členské štáty prijali na ochranu a zlepšenie zdravia. Program verejného zdravia (PVZ) na roky 2003 – 2007 je iba jedným z nástrojov, ktoré sa využívajú v tomto kontexte.
Komisia súhlasí s tým, že s vyšším rozpoč-
tom by sa dosiahlo viac, ale realizácia PVZ 
na obdobie rokov 2003 – 2007 odzrkadľuje 
rozpočtové prostriedky pridelené Európskym 
parlamentom a Radou a programové priority 
a ciele, ktoré obidve inštitúcie schválili.
Základná logika PVZ na roky 2003 – 2007  
vychádza zo stratégie zdravia, ktorú Komisia 
prijala v roku 2000 (KOM(2000) 285 v koneč-
nom znení), a zohľadňuje zásadu subsidia-
rity stanovenú v zmluve. Osobitné priority  sú stanovené v prílohe k programovému roz-
hodnutiu. Program sa zameriava hlavne na dosiahnutie prechodných ukazovateľov, ako je napríklad stanovenie a šírenie „osvedče-ných postupov“, budovanie sietí expertízy  v oblasti verejného zdravia EÚ a mapovanie 
európskej reality v oblasti verejného zdravia s cieľom vypracovať spoločné prístupy.
Priority PVZ stanovené v rozhodnutí Európ-
skeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES,  ktorým sa prijal akčný program Spoločen-
stva v oblasti verejného zdravia na roky  
2003 – 2008, sa vymedzili v súlade s požia-
davkami článku 152 zmluvy a v súlade so  
stratégiou zdravia schválenou v roku 2000.
Komisia uznáva, že je potrebné dosiahnuť  
ďalší pokrok, aby sa v ročnom pracovnom  pláne (RPP) stanovil počet prioritných  
oblasti a oblastí pre prípadnú akciu, ktorý  
je primeraný prideleným rozpočtovým  
prostriedkom.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?53
b)
Projekty, ktoré sa podrobili auditu, boli  vybrané v začiatočnej etape PVZ (2003 – 2007). 
V posledných dvoch rokoch programu, ktorý 
bol predmetom auditu, sa situácia významne zmenila a táto zmena sa udržala aj v rámci súčasného PVZ (2008 – 2013). Príručka pre 
žiadateľov o grant, ktorá sa používa na účely 
výziev na predkladanie návrhov, obsahuje  od roku 2006 podrobné pokyny pre žiada-
teľov o grant, aby pri vypracovaní žiadostí 
uplatňovali najnovšie všeobecne prijaté  
zásady riadenia projektov. V rokovacom pro-
cese sa zabezpečí, aby sa tieto zásady ako  také zakotvili v dohode o grante, a PHEA,  v súčasnosti EAHC, zaistí ich uplatňovanie  počas trvania celého projektu. Od roku 2007 
výkonná agentúra vykonáva každoročné  
mapovanie.
c)
Komisia víta zistenie auditu, že zúčastnené 
strany potvrdili „európsku pridanú hodnotu“ 
(EPH) a užitočnosť PVZ. Treba tiež pozna-
menať, že existencia EPH bola kritériom  
na prideľovanie grantov od začiatku PVZ  (2003 – 2007).
V.
Návrhy právnych predpisov Komisie v kon-texte EÚ vo všeobecnosti sprevádza „posú-
denie vplyvu ex ante“, v ktorom sa analyzujú 
ekonomické, sociálne a environmentálne  vplyvy možných možností politiky. Práve  
v tomto posúdení Komisia zamýšľa stanoviť 
programovú logiku akýchkoľvek naplánova-
ných programov, ktoré budú nasledovať po súčasnom PVZ (2008 – 2013).
V predbežnom hodnotení PVZ (2003 – 2007), 
ktoré sa vykonalo v roku 2007, sa odhalilo  
niekoľko oblastí vyžadujúcich zlepšenie.  
Niektoré z týchto opatrení sa už vyko-
nali alebo sa vykonávajú v rámci riadenia  
Programu verejného zdravia (2008 – 2013)  vrátane odporúčaného mapovania.Od roku 2006, a najmä pokiaľ ide o súčasný 
PVZ (2008 – 2013), „príručka pre žiadateľov 
o grant“, ktorá sa používa na účely výziev na 
predkladanie návrhov, obsahuje podrobné  pokyny pre žiadateľov o grant, aby pri vypra-covaní žiadostí uplatňovali najnovšie vše-
obecne prijaté zásady riadenia projektov.  
V rokovacom procese sa zabezpečí, aby sa  tieto zásady ako také zakotvili v dohode  
o grante, a PHEA, v súčasnosti EAHC, zaistí 
ich uplatňovanie počas trvania celého  
projektu.
VI.
Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že  
obmedzené finančné prostriedky, ktoré sú  
k dispozícii na úrovni EÚ, je potrebné zame-
rať na strategické témy a aktivity so zjavnou 
európskou pridanou hodnotou.
Komisia sa taktiež stotožňuje s názorom  
Dvora audítorov, že „otvorená metóda koor-
dinácie“ a iné fóra a platformy v oblasti zdra-
via, ktoré uľahčujú spoluprácu a výmenu  
informácií medzi členskými štátmi a zúčast-
nenými stranami v celej Európskej únii, by 
sa mohli ďalej rozvíjať.
Komisia však dospela k záveru, že také  
mechanizmy spolupráce nemôžu (a nemali  by) nahrádzať vyhradený európsky program financovania v oblasti verejného zdravia.  I keď také nástroje uľahčujú spoluprácu  a výmenu informácií, neposkytujú potrebné financovanie iniciatív v oblasti verejného  zdravia v rámci celej EÚ (napríklad na uvede-nie sietí do prevádzky a ich udržiavanie).
PVZ okrem toho poskytuje Komisii potrebné 
prostriedky na iniciovanie akcií na pod-
poru a posilnenie rozvoja politiky v kľúčo-
vých oblastiach politiky verejného zdravia  
prostredníctvom následných výziev na pred-
kladanie návrhov.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?54
ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
10.
V článku 152 sa ustanovuje, že „činnosti  Komisie dopĺňajú vnútroštátne politiky  [a] zameriavajú sa na zlepšenie verejného  
zdravia,“ pričom sa rozlišuje medzi zodpo-
vednosťou členských štátov, aby realizovali svoje programy na podporu zdravia, a zod-
povednosťou Spoločenstva, aby dopĺňalo  
ich akcie.
V tomto zmysle Komisia zdôrazňuje, že sna-
hou PVZ je zamerať sa predovšetkým na  
sprostredkovateľov: členské štáty, kľúčové  
zúčastnené strany a aktérov, vytvoriť z nich 
sieť na úrovni EÚ a pomôcť identifikovať  
a odskúšať „osvedčené postupy“ s cieľom  
posilniť a podporiť rozvoj politiky verejného 
zdravia.
Pozri aj odpoveď na odseky 14, 21, 40  
a 60 c).
PRIPOMIENKY 
DVORA AUDÍTOROV
14.
Intervenčná logika, ktorá je základom PVZ, vychádza z článku 152 zmluvy, v ktorom sa jasne stanovuje, že „činnosti Komisie dopĺ-ňajú vnútroštátne politiky [a] zameriavajú sa na zlepšenie verejného zdravia,“ pričom sa rozlišuje medzi zodpovednosťou členských štátov, aby vykonávali svoje programy na  podporu zdravia, a zodpovednosťou Spolo-čenstva, aby dopĺňalo ich činnosti.
Snahou PVZ je preto zamerať sa predovšetkým 
na sprostredkovateľov: členské štáty, kľú-čové zúčastnené strany a aktérov, vytvoriť  
z nich sieť na úrovni EÚ a pomôcť identifiko-
vať a odskúšať „osvedčené postupy“ s cieľom 
posilniť a podporiť rozvoj politiky verejného zdravia. V tejto súvislosti tiež treba pripo-
menúť, že praktická príručka „Hodnotenie  
činností EÚ“ bola uverejnená v roku 2004,  
a preto sa nemohla používať v rokoch 1999 
až 2000, keď sa Program verejného zdravia 
(2003 – 2007) navrhoval.Okrem toho, PVZ (2003 – 2007) ako bol  
schválený v rozhodnutí č. 1786/2002/ES,  odzrkadľuje názory, ktoré v súvislosti s pri-oritami a cieľmi Európsky parlament a Rada 
vyjadrili počas procesu schvaľovania.
Pozri aj odpovede na odseky 10, 21, 40 a 60 c).Komisia však uznáva, že intervenčná logika 
PVZ (2003 – 2007) nebola v programovom  rozhodnutí celkom jasne formulovaná.  
Treba však poznamenať, že tento program  
sa navrhoval v rokoch 1999 až 2000 a schvá-
lený bol v roku 2002, to znamená, v období, 
keď sa ešte súčasné metódy programovania, 
monitorovania a hodnotenia Komisie úplne 
nevyužívali.
15.
Výhody prístupu logického modelu budú  
čoraz viditeľnejšie, keď si teraz PVZ získal  
väčšie uznanie a jeho výsledky sú jasnejšie. Ako sa odporúčalo v predbežnej hodnotiacej 
správe z roku 2007, prvý pokus o modelova-nie potenciálnych výhod PVZ pre európskych občanov by sa mohol vykonať v hodnotení ex-post [má sa uskutočniť v roku 2010] (Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the  
Public Health Programme 2003-2008. Final Report, RAND Europe technical report, 2007, 
oddiel 2, s. 100).
16.
Podľa názoru Komisie zdravie verejnosti nie je možné priamo porovnávať s inými oblas-ťami politiky EÚ vzhľadom na obmedzený  rozsah pôsobností, pokiaľ ide o činnosti Spo-ločenstva podľa zmluvy. Intervencie Komi-sie do verejného zdravia sa takisto nemôžu porovnávať s intervenciami inštitúcií, ktoré uvádza Dvor audítorov. Je zrejmé, že nadácia The California Wellness Foundation (ktorá  je súkromnou nadáciou) má konkrétnejší  mandát a priamy prístup ku konečným prí-jemcom svojich akcií (k občanom Kalifornie) a možno ju porovnávať len s regionálnymi  orgánmi v členských štátoch.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?55
17.
V akčnom pláne, ktorý sa vymedzil po pred-
bežnom hodnotení PVZ (2003 – 2007 ) z roku 
2007, sa potvrdilo, že v hodnotení PVZ sa  majú používať logické modely.
Pozri aj odpoveď na odsek 15.
Okrem toho, pokiaľ ide o projekty, od roku 
2006 obsahujú formuláre žiadostí požia-
davku, aby sa návrh projektu riadil logickým 
modelom. Odkedy vznikla PHEA, teraz EAHC, 
táto požiadavka sa zdôrazňuje a zabezpe-čuje v rokovaniach o projekte a v následných 
opatreniach, dôkazom čoho sú aj rokovacie 
pokyny agentúry.
18.
Komisia súhlasí s potrebou stanoviť ukazo-
vatele s cieľom zabezpečiť účinné monitoro-vanie vykonávania programu. Vypracovanie 
vhodných ukazovateľov na úrovni politiky, 
programu a projektu spolu so zberom údajov 
je jedným z cieľov oblasti PVZ „zdravotné  
informácie“.
Pozri aj odpoveď na odseky 30 a 31.19.
PVZ (2003 – 2007) sa navrhoval v rokoch 1999 až 2000 a schválený bol v roku 2002, to zna-mená, v období, keď sa ešte súčasné metódy programovania, monitorovania a hodnotenia Komisie v plnom rozsahu nevyužívali.
Treba tiež poznamenať, že príručka pre SPP/
ABM, na ktorú sa správa odvoláva, bola uve-rejnená len v roku 2004.
Na úrovni projektov sa stanovenie cieľov  
podľa kritérií SMART postupne presadzovalo v dvoch posledných rokoch PVZ (2003 – 2007) 
a v jeho súčasnom následnom programe. Od 
roku 2006 „príručka pre žiadateľov o grant“, 
ktorá sa používa na účely výziev na pred-kladanie návrhov, obsahuje pokyny pre žia-
dateľov o grant, aby uplatňovali najnovšie 
všeobecne prijaté zásady riadenia projektov. 
PHEA, v súčasnosti EAHC, zabezpečuje ich  
uplatňovanie počas trvania projektu.
Pozri aj odpoveď na odsek 86.20.
Komisia zo zásady zastáva názor, že inter-
venčnú logiku PVZ nie je možné tak jasne  
stanoviť ako intervenčnú logiku programu  podpory zdravia v rámci členského štátu  alebo tretej krajiny. Vyplýva to zo skutoč-
nosti, že PVZ nemá byť programom podpory 
zdravia, ktorý sa zameriava na občanov. Je to aj dôvod, prečo celkové ciele politiky nie 
je možné jednoducho rozpísať na špecifické 
ciele na úrovni programov a projektov.
Pozri aj odpovede na odseky 14 až 16.21.
Akcie PVZ vyplývajú zo stratégie zdravia na 
rok 2000 (KOM(2000) 285), ktorú schválila  
Komisia a v ktorej sa stanovuje spojenie  
s akciami iných účastníkov (ako sú napríklad 
členské štáty). Snahou PVZ je preto zamerať sa predovšetkým na sprostredkovateľov, ako 
sú členské štáty, kľúčové zúčastnené strany 
a aktérov, vytvoriť z nich sieť na úrovni EÚ 
a pomôcť identifikovať a odskúšať „osved-
čené postupy“ s cieľom posilniť a podporiť rozvoj politiky verejného zdravia.
Okrem toho, PVZ (2003 – 2007) tak, ako bol 
schválený v rozhodnutí č. 1786/2002/ES,  odzrkadľuje názory, ktoré v súvislosti s pri-oritami a cieľmi vyjadrili Európsky parlament 
a Rada.
Pozri aj odpovede na odseky 10, 14, 40 a 60 c).22.
Komisia vynaložila veľké úsilie, aby presne a podrobne stanovila svoje priority v RPP.
23.
Finančnú intervenciu Komisie do verejného 
zdravia nie je možné jednoducho porovná-
vať s intervenciou členských štátov, pretože 
príslušné oblasti pôsobnosti sa líšia formou 
aj pokrytím.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?56
24.
Komisia súhlasí s tým, že s vyšším rozpočtom by sa dosiahlo viac, ale vykonávanie PVZ na obdobie rokov 2003 – 2007 odzrkadľuje roz-počtové prostriedky pridelené Európskym  parlamentom a Radou a programové priority a ciele, ktoré obidve inštitúcie schválili.
PVZ je katalyzátorom na vytvorenie podmie-
nok na rozvoj činností v oblasti lepšej pod-pory zdravia. Vypočítanie priemernej sumy, 
ktorá pripadá na európskeho občana, nemá 
osobitný význam pre taký program, ako je  PVZ.
25.
Komisia sústavne vynakladá úsilie, aby sa  presne a podrobne stanovili finančné pri-ority v RPP s cieľom objasniť druh požado-
vanej práce, politické spojenie a súvislosť  
s predchádzajúcou prácou. Výber tém  
ovplyvňujú zástupcovia členských štátov  v programovom výbore, ktorý odsúhlasuje  
ročný pracovný plán.
Pozri aj odpoveď na odsek 78.26.
Pri stanovovaní RPP Komisia v rámci každej 
témy podrobne uvedie konkrétne oblasti,  
aby objasnila, kde by mali akcie osobitný  
význam.
27.
Komisia uznáva, že na to, aby sa v RPP stano-vil taký počet tém a oblastí pre potenciálnu akciu, ktorý je primeraný prideleným roz-počtovým prostriedkom, je potrebný ďalší  pokrok.28.
Vytváranie spojení medzi účastníkmi v rôz-nych oblastiach verejnej zdravotnej politiky a budovanie sieťových štruktúr v členských štátoch sa v mnohých prípadoch taktiež  považuje za základné ciele väčšiny projektov spolufinancovaných z PVZ. Také činnosti sa realizujú hlavne pomocou grantov prideľo-vaných prostredníctvom „výziev na predkla-danie návrhov“.
Využitie verejnej súťaže je často problema-
tické, najmä v tých oblastiach, v ktorých  je počet potenciálnych uchádzačov o také  zmluvy o poskytovaní služieb obmedzený.
30.
PVZ na roky 2003 až 2007 sa navrhoval  
v rokoch 1999 až 2000 a schválený bol v roku 
2002, to znamená, v období, keď sa ešte  
súčasné metódy programovania, monitoro-
vania a hodnotenia Komisie v plnej miere  nevyužívali.
PVZ bol prvým programom, v ktorom sa  
prostredníctvom jeho oblasti „zdravotné  informácie“ stanovila definícia spoľahlivých 
a spoločných ukazovateľov a zber relevant-
ných údajov vo všetkých členských štátoch. 
Treba tiež pripomenúť, že ukazovateľ Komisie 
„roky zdravého života“ je prvým a jediným 
celkovým ukazovateľom verejného zdravia, 
ktorý je k dispozícii na úrovni EÚ.
31.
Komisia zastáva názor, že stanovenie uka-zovateľov na účely účinného monitorovania programu veľmi závisí od dostupnosti rele-
vantných údajov na úrovni projektu. Vypra-
covanie vhodných ukazovateľov a metód  
zberu údajov je jedným z cieľov oblasti PVZ „zdravotné informácie“.
Pozri aj odpoveď na odsek 18.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?57
32.
Nové ukazovatele ročného plánu riadenia  (ako je napríklad „úroveň verejného pove-domia o nezdravých návykoch a zdravotných rizikách spojených so životným štýlom“,  „podiel občanov, ktorí si každoročne nechajú zmerať krvný tlak“, „podiel obyvateľov, ktorí sú informovaní o zdravotných rizikách pre  nefajčiarov vystavených tabakovému dymu“, „podiel obyvateľov, ktorí vedia, že vyvá-žená strava znamená konzumáciu pestrého výberu rôznych jedál“) boli vypracované  počas prípravy Výkazu o činnosti na rok  2009 v rámci predbežného návrhu rozpočtu na rok 2009 a Rozpočtový výbor Rady ich  uznal ako významné zlepšenie (dokument  Rady č. 13895/08 FIN362 zo 7. októbra 2008 – strana 23 „Hodnotiaca správa COMBUD  Výkazov o činnosti PNR na rok 2009 – note d‘introduction“).
Komisia okrem toho zriadila pracovnú sku-
pinu na účely ďalšieho definovania ukazova-
teľov, ktoré sa majú používať v rámci ročnej 
politickej stratégie a ročných plánov riade-
nia s cieľom systematizovať zber súvisiacich relevantných údajov pre činnosti v rámci  
ročnej politickej stratégie a ročných plánov 
na pravidelnejšom základe od roku 2010.
33.
Počas obdobia, v ktorom sa vykonával audit 
Dvora audítorov, Komisia v každom jednotli-
vom prípade poskytla účastníkom formálnu spätnú väzbu v etape predkladania predbež-
nej a záverečnej správy z operatívneho aj  z finančného hľadiska.
Od vytvorenia PHEA, v súčasnosti EAHC, sa 
monitorovanie projektov ďalej zlepšovalo.
Pozri aj odpovede na odseky 51, 53 a 70 až 73.36.
Projekty, ktoré sa podrobili auditu Dvora  audítorov, sa vyberali v začiatočnej etape  PVZ (2003 – 2007). Komisia pripomína, že  uchádzači potrebovali čas, aby si zvykli na požiadavky, že majú podrobnejšie špecifi-kovať ciele, činnosti a akcie. Podľa názoru  Komisie sa však situácia sústavne zlepšuje.
Od roku 2006 „príručka pre žiadateľov  
o grant“, ktorá sa používa na účely výziev  
na predkladanie návrhov, obsahuje pokyny 
pre žiadateľov o grant, aby pri vypraco-vaní svojej žiadosti uplatňovali najnovšie  všeobecne prijaté zásady riadenia projek-tov (vrátane definície cieľov). V rokovacom procese sa zabezpečí, aby boli tieto zásady ako také zakotvené v dohode o grante a pro-
jektoví úradníci PHEA, v súčasnosti EAHC,  
zaistia ich uplatňovanie počas trvania celého 
projektu.
38.
Pozri aj odpovede na odseky 19 a 86.
40.
Snahou PVZ je zamerať sa predovšetkým na sprostredkovateľov: členské štáty, kľúčové  
zúčastnené strany a aktérov, vytvoriť z nich 
sieť na úrovni EÚ a pomôcť identifikovať  
a odskúšať „osvedčené postupy“ s cieľom  
posilniť a podporiť rozvoj politiky verejného 
zdravia.
Pozri aj odpovede na odseky 10, 14, 21, 36 
a 60 c).
41.
Vzťahuje sa to len na projekty z rokov 2003, 
2004 a 2005, pretože potom došlo k náprave 
vydaním direktívnejšej príručky pre žiadate-ľov o grant s platnosťou od roku 2006.
Pozri aj odpoveď na odsek 36.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?58
42.
Pri výbere projektov je hlavným krité-riom financovania význam pre politiky EÚ.  Vplyv projektov na cykly politík sa prejavuje niekoľkými spôsobmi, napríklad:
dodaním výsledkov technickým orgánom  –
členských štátov a zúčastnených strán,
podporovaním udržateľných sietí   –
expertízy,zabezpečením podkladov pre odporúča- –
nia osvedčených postupov.
Vplyv na životný štýl občanov sa dosahuje  
nepriamo.
45.
Cyklus výskum – rozvoj – vykonanie (RDI) sa 
nemôže uplatňovať v plnom rozsahu, pre-
tože projekty môžu byť zamerané len na bez-
prostrednú úroveň. Akcia sa preto obmedzila 
na výskum, po ktorom nasledoval rozvoj  a v niektorých prípadoch pilotné projekty,  
avšak Komisia nemá možnosť dosiahnuť  
etapu vykonania v plnom rozsahu.
Komisia môže poukázať na niekoľko príkladov 
úspešného prevzatia výsledkov projektov  
financovaných v rámci PVZ (2003 – 2007):
Práca na vplyve reklamy na mladých   –
ľudí (Deti, obezita a súvisiace chronické 
ochorenia, ktorým možno predchádzať) 
predložená okrúhlemu stolu Komisie pre samoreguláciu reklamy (od roku 2005), 
ktorý vypracoval kódex predpisov pre  samoreguláciu v reklamnom sektore EÚ. Prispel tiež ku koncepcii platformy EÚ  
pre stravovanie, telesnú aktivitu a zdra-
vie, v ktorej je Európska sieť srdca ešte 
vždy aktívnym členom.Projekt Shape-up prispel k rozvoju ino- –
vačných príkladov osvedčených postu-pov s cieľom podporovať zdravé návyky v školskom prostredí a prístupov verejno-súkromného partnerstva, ktoré sa pre-sadzujú v Stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadvá-hou a obezitou v Európe, ktorú Komisia prijala v roku 2007. Poprední predstavi-telia projektu Shape-up sú v súčasnosti súčasťou skupiny účastníkov, ktorých  združila Komisia, aby presadzovali prí-klady osvedčených postupov a prístupy založené na spolupráci s miestnymi spo-ločenstvami, ktoré vychádzajú z verejno-súkromných partnerstiev.Odporúčania pre osvedčené postupy   –
a politiku v oblasti sexuálnej výchovy  
a sexuálneho zdravia vypracované  
v rámci projektu SAFE boli predložené  
Think Tanku pre HIV/AIDS a Fóru občian-skej spoločnosti. Kľúčové prvky ich záve-
rov sa začlenili do dokumentu z diskusie, 
ktorý vypracoval okrúhly stôl pre sexu-
álne zdravie o potenciálnej budúcej akcii EÚ v tejto oblasti a diskutovalo sa o nich 
na seminári v máji 2008.
Pokiaľ ide o drogy vo väzniciach, orga- –
nizácia ENDIPP poskytla základné infor-
mácie pre ďalšiu prácu, ktorá následne  
viedla k vypracovaniu správ jednotli-
vých krajín o prevencii, liečbe a znižo-
vaní škodlivých účinkov užívania drog  vo väzení, o reintegrácii po prepustení 
z väzenia a metódach monitorovania/analyzovania užívania drog medzi väz-ňami, a prispela k prípravnej práci na  
návrhu odporúčania Rady.
Projekt SUPPORT sa preorientoval s cie- –
ľom umožniť väčšiu transparentnosť  a synergiu medzi projektmi duševného  
zdravia a pomáhať pri využívaní a šírení ich výsledkov. SUPPORT poskytol vstupné údaje na prípravu Európskeho paktu  pre duševné zdravie a pohodu v rámci  konferencie na vysokej úrovni, ktorá sa 
konala v júni 2008, a zorganizoval prí-slušné semináre.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?59
Eurocare – Odstránenie rozdielov   –
prispelo k vytvoreniu rovnakých pod-mienok pre diskusie o politike v oblasti boja proti alkoholu so zúčastnenými  stranami, pretože umožnilo nesektoro-vým aktérom, aby vypracovali spoločné stanoviská a predkladali ich v diskusiách organizovaných Komisiou, na ktorých sa zúčastňovali hospodárske subjekty. Pro-jekt umožnil komunite v oblasti verej-ného zdravia, aby poskytla významný  štruktúrovaný a koordinovaný vstup  do stratégie Spoločenstva pre boj proti alkoholizmu, ktorá bola prijatá v októbri 2006, a prispela k jej realizácii.Príspevok k zelenej knihe Komisie   –
K Európe bez tabakového dymu (prostred-
níctvom rôznych projektov financovaných 
GR pre zdravie a ochranu spotrebiteľov 
a uvedených v zelenej knihe); príspevok 
k Rámcovej dohode o kontrole tabaku  (FCTC) prostredníctvom stanoviska Alian-
cie rámcovej dohody (medzinárodná sieť 
viac ako 200 mimovládnych organizácií) 
vypracovaného v rámci ENSP – Európskej siete pre prevenciu fajčenia.
Na základe projektov týkajúcich sa dohľadu 
nad prenosnými chorobami podporovaných 
v rámci oblasti „zdravotné hrozby“ sa presa-
dilo vytvorenie Európskeho centra pre pre-
venciu a kontrolu chorôb (ECDC) v Štokholme 
a vypracovali sa priority jeho činnosti.
Všeobecne, ukazovateľ „roky zdravého  
života“, ktorý je dôležitým referenčným uka-zovateľom pre intervenciu v oblasti „determi-nanty zdravia“, bol vypracovaný na základe projektov týkajúcich sa ukazovateľov zdra-via v rámci oblasti „zdravotné informácie“  a ešte vždy sa vypočítava a ďalej vypraco-váva na základe takých projektov, ako sú ďal-šie kľúčové referenčné ukazovatele zdravia na úrovni Spoločenstva uvedené v zozname Ukazovateľov zdravia Európskeho spoločen-stva (ECHI). Dôležitosť týchto ukazovateľov 
na vnútroštátnej úrovni je zrejmá, pričom  
napríklad ukazovateľ „roky zdravého života“ 
bol schválený ako kľúčový referenčný uka-
zovateľ pre vnútroštátnu stratégiu zdravia  v Estónsku a Holandsko použilo podrobnejší 
zoznam ECHI na orientačné porovnávanie  
svojich vnútroštátnych politík v konkrétnej 
publikácii „Dare to Compare“.46.
Všeobecne, vnútroštátne finančné zdroje sú dostupné len pre vnútroštátne prvky sieťo-vých činností v členských štátoch. Tým sa  odôvodňuje potreba, aby sa z európskeho  PVZ financovali také akcie, ktoré sú jedno-značne v záujme celej EÚ.
Pozri aj odpovede na odseky 56 a 64.
Mechanizmy financovania v rámci prvého  
PVZ (2003 – 2007) neboli prispôsobené na  
poskytovanie dlhodobej finančnej podpory. V rámci súčasného PVZ (2008 – 2013) sú k dis-pozícii iné, vhodnejšie nástroje a mecha-nizmy financovania, hlavne operačné granty a financovanie spoločných akcií.
48.
Pozri odpoveď na odsek 46.
51.
Komisia zastáva názor, že monitorovanie  
uskutočnených projektov sa od obdobia, na 
ktoré sa vzťahoval audit, významne zlepšilo. 
Jednako, informácie o predtým financova-ných projektoch boli vždy dostupné. Predo-
všetkým zoznamy predtým financovaných  
projektov s prepojeniami na správy o projek-
toch boli zverejnené na internetových strán-
kach GR pre zdravie a ochranu spotrebiteľov 
alebo PHEA, v súčasnosti EAHC. Od roku 2008 
sú také informácie o monitorovaní taktiež  
zakódované v rozsiahlej databáze.
Tento nástroj umožní Komisii ešte viac roz-
šíriť monitorovanie svojho projektového  portfólia.
Pozri aj odpovede na odseky 33, 52 a 70 až 73.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?60
52.
Pokiaľ ide o vzájomné dopĺňanie sa pro-jektov, Komisia vyžaduje, aby navrhova-telia projektov začlenili svoj projekt do  rámca existujúcich projektov a opierali sa  o výsledky, ktoré sa už dosiahli. Táto požia-davka bola tiež špecifikovaná ako jedno  z kritérií na prideľovanie grantov.
Komisia v určitých prípadoch vyžadovala,  
aby navrhovatelia spolupracovali s inými  
projektmi a zverejnili dokumentáciu o pred-
tým financovanej činnosti.
Okrem toho sa v rámci všeobecného postupu 
zoznamy projektov vybraných na financo-vanie predkladajú na konzultačný medzire-zortný postup v Komisii.
Pozri aj odpoveď na odsek 51.53.
a) 
Treba poznamenať, že rámec akcií pri posu-
dzovaní „zdravotných determinantov“ je  
veľký. PVZ sa zameriaval na zavádzanie odliš-ných prístupov, pričom predchádzal prekrý-
vaniu. Komisia sa domnieva, že skutočnosť, 
že projekty boli rôznorodé a zahŕňali rôzne 
aspekty oblastí, ako sú „drogy“ alebo „výživa 
a fyzická aktivita“ nasvedčuje tomu, že úsilie 
vynaložené na predchádzanie prekrývaniu  
bolo úspešné.
Projekty ako „Shape up“ alebo „EPODE“  
financované v rámci PVZ boli príspevkom  do bielej knihy o problémoch spojených  s výživou, nadváhou a obezitou z roku 2007. 
Stratégia EÚ v oblasti drog si vyžaduje multi-
disciplinárny prístup (Stratégia EÚ v oblasti 
drog na roky 2005 – 2012, dokument Rady  č. 15074/04 z 22. novembra 2004).
53.
b)Všetky kontrolované projekty spĺňali kritériá PVZ, pokiaľ ide o výber a prideľovanie. Aj keď sa rôzne projekty možno zaoberali podob-
nými problémami, robili to z rôznej perspek-
tívy a uplatňovali odlišnú metodiku.V oblasti znižovania škôd spojených s alko-
holom je len obmedzený počet organizácií, ktoré pôsobia na európskej úrovni a/alebo takých organizácií, ktoré by boli schopné  viesť projekty s európskym rozmerom. Treba pripomenúť, že správy jednotlivých krajín  o situácii týkajúcej sa politiky v oblasti alko-holu v členských štátoch EÚ na jednej strane a správa „Alkohol v Európe“ na druhej strane slúžili rôznym účelom a majú odlišný obsah (pozri prílohu II bod 6.).
53.
c)Komisia zastáva názor, že dve siete v oblasti tabaku jednoznačne oslovili rôzne cieľové  skupiny.
V oblasti „sexuálne a reprodukčné zdravie“ 
má Komisia účelovú politiku, pokiaľ ide  
o HIV/AIDS, vrátane akčného plánu, ktorý sa čiastočne vykonáva prostredníctvom finan-
covania PVZ. Výsledkom takého financovania 
je zlepšenie prevencie prenosu HIV v Európe 
(pozri prílohu II bod 15).
Poradné orgány, na ktoré sa odvoláva Dvor 
audítorov, hrajú dôležitú úlohu v koordinácii 
politiky EÚ v oblasti HIV/AIDS, ale nemajú  
žiadnu finančnú kapacitu (pozri prílohu II  
bod 16.).
Podľa názoru Komisie je dôležité podpo-
riť a posilniť špecializované mimovládne  organizácie (MVO) a siete, ktoré pôsobia na mieste a na politických úrovniach a pod-porujú PLWHA alebo pracujú na prevencii  nových infekcií HIV. MVO alebo siete musia mať dosah na svojich partnerov – či už sú  to pacienti, ľudia, ktorí patria k rizikovým  skupinám, miestne alebo celoštátne orgány, alebo politici. Špecializácia, alebo ako sa  uvádza v správe „odbor“, preto predstavuje aktívum pre MVO, ktorá pracuje v oblasti HIV/AIDS. Ak sa napríklad zohľadnia náklady na 
celoživotnú antiretrovirálnu liečbu v EÚ za 
priemernú cenu 10 000 EUR na osobu ročne (len za lieky), investícia do špecializovaných 
a odborných MVO, ktoré sa dostanú k ľuďom 
najviac vystavených riziku, že sa nakazia HIV, 
je odôvodnená a rozumná (pozri prílohu II  bod 18).
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?61
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu 
chorôb (ECDC) v Štokholme sa stalo plne  akcieschopné v súvislosti s epidemioló-giou HIV/AIDS od roku 2008 (pozri prílohu  II bod 19).
54.
Len rámcový program RTD, drogový program 
a ECDC, pokiaľ ide o dohľad nad prenosnými chorobami, poskytujú finančné prostriedky 
na účely spolupráce na európskej úrovni.  
V týchto prípadoch Komisia zaviedla mecha-nizmy s cieľom zabezpečiť koordináciu  a vyhnúť sa prekrývaniu s PVZ.
Komisia prostredníctvom PVZ iniciovala  
akcie v niekoľkých oblastiach, ktoré pod-
porili a posilnili rozvoj politiky v kľúčových 
oblastiach európskej verejnej zdravotnej  
politiky. Uskutočnilo sa to so zreteľom na  
existenciu iných mechanizmov spolupráce.
ECDC vzniklo na základe výsledkov projektov 
PVZ (2003 – 2007). Komisia okrem toho finan-
cuje projekty PVZ spoločne s medzinárod-nými organizáciami, ako je WHO (napríklad 
2007WHO02 „Dohľad nad výživou a fyzickou 
aktivitou“ a OECD (napríklad 2006OECD02  
„Pracovné sily v zdravotníctve a medziná-
rodná migrácia“).
Pozri aj odpoveď na odsek 45.
56.
Existencia „európskej pridanej hodnoty“  (EPH) bola vždy kľúčovým kritériom rozhodo-vania o prideľovaní finančných prostriedkov 
na projekty PVZ.Existencia iných mechanizmov spolupráce  
(ako je napríklad „otvorená metóda koordi-nácie“) zameraných na uľahčenie spolupráce a výmenu informácií medzi zúčastnenými  stranami v celej Európe nevylučuje akcie  v rámci PVZ. Väčšina z týchto mechanizmov neposkytuje finančné prostriedky potrebné na rozbeh a udržiavanie iniciatív na európ-skej úrovni.
Pozri aj odpovede na odseky 46 a 64.57.
Prevažná väčšina projektov pozostávala zo sietí, zapojenie partnerov z rôznych európ-skych krajín bolo jedným z kritérií prideľo-vania finančných prostriedkov.
58.
Pozri odpoveď na odsek 45.
60.
a)
Pozri odpoveď na odsek 52.
60.
c)
Z PVZ sa vo všeobecnosti nefinancujú  
„going-to-scale“ (vykonávanie v širšom roz-
sahu) vykonávacie projekty. Zodpovednosť 
za to majú členské štáty.
Pozri aj odpovede na odseky 10, 14 a 40.62.
Komisia víta toto potvrdenie „európskej pri-danej hodnoty“ (EPH) a užitočnosti PVZ.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?62
64.
Ostatné existujúce mechanizmy spolupráce, najmä spolupráce s členskými štátmi, nemôžu nahradiť akciu PVZ pri posilňovaní a pod-pore rozvoja politiky v niektorých oblastiach alebo činnostiach, pre ktoré je konkrétna  finančná podpora rozhodujúca.
Pozri aj odpovede na odseky 46, 54 a 56.
65.
Akcie, ktoré sú výsledkom tejto pracovnej  
skupiny Rady, sa majú financovať prostred-níctvom súčasného PVZ (2008 – 2013).
69.
Komisia súhlasí s názorom, že partnerstvá vo všeobecnosti fungovali dobre.
Komisia víta najmä pozitívne hodnotenie zo 
strany projektových koordinátorov veľkých 
sietí vytvorených s cieľom spájať znalosti  a skúsenosti na úrovni EÚ.
70. – 73.
Počas obdobia, v ktorom sa vykonával audit Dvora audítorov, Komisia v každom jednotli-
vom prípade poskytla účastníkom formálnu 
spätnú väzbu v etape predkladania pred-
bežnej a záverečnej správy z operatívneho 
aj z finančného hľadiska. V prípade potreby 
sa v súvislosti so správami prijali nápravné 
opatrenia prostredníctvom pozastavenia  
platby na obdobie až do poskytnutia dopl-ňujúcich informácií.
Komisia zastáva názor, že od vytvorenia  
PHEA, v súčasnosti EAHC, sa monitorovanie 
projektov ďalej zlepšovalo.
Pozri aj odpovede na odseky 33, 51 a 52.78.
Členské štáty sú po vyhodnotení návrhov  úradne informované o zozname vybraných  projektov (pozri napríklad K(2008) 6180 na rok 2008) prostredníctvom svojich zástupcov vo Výbore PVZ. Programový výbor formálne preskúma tento zoznam skôr, ako ho pred-loží na hlasovanie Európskemu parlamentu a Komisii na formálne schválenie.
Pozri aj odpoveď na odsek 25.
ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
Návrh programu
83.
V článku 152 zmluvy sa ustanovuje, že „čin-
nosti Komisie dopĺňajú vnútroštátne politiky 
[a] zameriavajú sa na zlepšenie verejného  zdravia“, pričom sa rozlišuje medzi zodpo-
vednosťou členských štátov, aby implemen-
tovali svoje programy na podporu zdravia  
a zodpovednosťou Spoločenstva, aby dopĺ-ňalo ich činnosti.
PVZ bol navrhnutý v súlade so Stratégiou  
zdravia, ktorú Komisia prijala v roku 2000  
(pozri KOM(2000) 285) a zohľadňuje sa v ňom 
obmedzený rozsah pôsobností akcie Spolo-
čenstva podľa zmluvy.
PVZ sa zameriava predovšetkým na sprostred-
kovateľov: členské štáty, kľúčové zúčastnené strany a aktérov, a na to, aby z nich vytvoril sieť na úrovni EÚ. Pomáha tiež pri identifi-
kácii a testovaní „osvedčených postupov“  
s cieľom posilniť a podporiť rozvoj politiky 
verejného zdravia.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?63
Komisia uznáva, že intervenčná logika PVZ 
(2003 – 2007) nebola v programovom roz-hodnutí celkom jasne formulovaná. Treba  však poznamenať, že tento program sa navr-hoval v rokoch 1999 až 2000 a schválený  bol v roku 2002, to znamená, v období, keď sa ešte súčasné programovacie, monitoro-vacie a hodnotiace metódy Komisie úplne  nevyužívali.
Výhody prístupu logického modelu budú  
čoraz viditeľnejšie, keď si teraz PVZ získal  väčšie uznanie a jeho výsledky sú jasnejšie. Ako sa navrhovalo v predbežnej hodnotiacej správe z roku 2007, uskutoční sa prvý pokus o modelovanie potenciálnych výhod PVZ pre európskych občanov.
Pozri odpovede na odseky 10, 14, 15, 19, 21, 
40 a 60c).
Vypracovanie vhodných ukazovateľov na  
úrovni politiky, programu a projektu spolu 
so zberom údajov je jedným z cieľov oblasti 
PVZ „zdravotné informácie“. Komisia zastáva názor, že stanovenie ukazovateľov na účely 
účinného monitorovania programu veľmi  
závisí od dostupnosti relevantných údajov  
na úrovni projektu.
Nové ukazovatele boli vypracované v rámci 
Predbežného návrhu rozpočtu na rok 2009. 
Komisia okrem toho zriadila pracovnú sku-pinu na účely ďalšieho definovania ukazova-
teľov, ktoré sa majú používať v rámci ročnej politickej stratégie a ročného plánu riadenia na rok 2010.
Pozri odpovede na odseky 31 a 32.
84.
Komisia vynaložila veľké úsilie, aby presne a podrobne stanovila svoje priority v roč-nom pláne riadenia. Komisia uznáva, že  ďalší pokrok je potrebný na to, aby sa  v ročnom pracovnom pláne stanovil taký  
počet tém a oblastí pre potenciálnu akciu, ktorý je primeraný prideleným rozpočtovým 
prostriedkom.Záverečné hodnotenie PVZ (2003 – 2007)  
bude k dispozícii v roku 2010 – keď už väč-šina projektov bude ukončená, – a umožní, aby sa vypracovali celkové závery o účin-nosti programu pri dosahovaní jeho cieľov.
Pozri odpovede na odseky 22, 25 a 27.
Odporúčanie 1
Zatiaľ čo Komisia má právo na iniciatívu,  
Európsky parlament a Rada schvaľujú progra-mové rozhodnutie vrátane cieľov, ktoré sa  majú dosiahnuť, a pridelených rozpočtových prostriedkov, ktoré majú byť k dispozícii na dosiahnutie týchto cieľov.
Od roku 2002 návrhy právnych predpisov  
Komisie vo všeobecnosti sprevádza „posú-
denie vplyvu ex ante“, v ktorom sa analyzujú 
ekonomické, sociálne a environmentálne  vplyvy možných alternatív politiky.
Práve v tomto posúdení Komisia zamýšľa sta-
noviť programovú logiku akýchkoľvek naplá-novaných programov, ktoré budú nasledovať 
po súčasnom PVZ (2008 – 2013).
Pozri odpoveď na odsek 15.85.
Treba poznamenať, že rámec akcií pri posu-
dzovaní „zdravotných determinantov“ je  veľký. PVZ sa zameriaval na zavádzanie  
odlišných prístupov, pričom predchádzal  prekrývaniu.
Všetky kontrolované projekty spĺňali všetky 
kritériá, pokiaľ ide o výber a prideľovanie.  
Aj keď sa rôzne projekty možno zaoberali  podobnými problémami, robili to z rôznej  
perspektívy a uplatňovali odlišnú meto-diku, čím sa zvyšoval význam dosiahnutých výsledkov.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?64
Komisia zastáva názor, že skutočnosť, že pro-
jekty boli rôznorodé a zahŕňali rôzne aspekty v danej oblasti, nasvedčuje tomu, že úsilie 
vynaložené na predchádzanie prekrývaniu  
bolo úspešné.
Pokiaľ ide o vzájomné dopĺňanie sa pro-
jektov, Komisia vyžaduje, aby navrhova-
telia projektov začlenili svoj projekt do  rámca existujúcich projektov a opierali sa  
o výsledky, ktoré sa už dosiahli. Táto požia-
davka bola tiež špecifikovaná ako jedno  
z kritérií prideľovania grantov.
Okrem toho sa Komisia odvoláva na svoj vše-
obecný medzirezortný konzultačný postup, 
ktorý sa uplatňoval na PVZ.
Zabezpečenie vzájomného dopĺňania sa by 
bolo jednoduchšie, ak by sa vytvorila kom-
plexná databáza informácií o monitorovaní projektov.
Existencia „európskej pridanej hodnoty“  
(EPH) bola vždy kľúčovým kritériom rozhodo-
vania o prideľovaní finančných prostriedkov na projekty PVZ.
Pozri odpovede na odseky 46, 51, 52, 53  
a 56.
86. – 87.
PVZ na roky 2003 až 2007 sa navrhoval  v rokoch 1999 až 2000 a schválený bol  
v roku 2002, to znamená, v období, keď sa  
ešte súčasné metódy programovania, moni-
torovania a hodnotenia Komisie nevyužívali v plnom rozsahu.
Projekty, ktoré sa podrobili auditu Dvora  
audítorov, sa vyberali v počiatočnej etape  
PVZ (2003 – 2007).Komisia pripomína, že uchádzači potrebo-
vali čas, aby si zvykli na požiadavky, že majú podrobnejšie špecifikovať ciele, činnosti  
a akcie. Podľa názoru Komisie sa však situá-
cia sústavne zlepšuje. Od roku 2006 „príručka pre žiadateľov o grant“, ktorá sa používa  na účely výziev na predkladanie návrhov,  
obsahuje pokyny pre žiadateľov o grant,  
aby pri vypracovaní svojej žiadosti uplat-ňovali najnovšie všeobecne prijaté zásady  
riadenia projektov (vrátane definície cieľov). 
V rokovacom procese sa zabezpečí, aby boli 
tieto zásady ako také zakotvené v dohode  
o grante a projektoví úradníci PHEA, v súčas-nosti EAHC, zaistia ich uplatňovanie počas trvania celého projektu.
Pozri odpovede na odseky 19 a 36.88.
Komisia víta toto potvrdenie „európskej pri-danej hodnoty“ (EPH) a užitočnosti PVZ. Exis-
tencia „európskej pridanej hodnoty“ (EPH)  
bola vždy kľúčovým kritériom rozhodovania 
o prideľovaní finančných prostriedkov na  
projekty PVZ.
Prevažná väčšina projektov pozostávala zo 
sietí, zapojenie partnerov z rôznych európ-skych krajín bolo jedným z kritérií prideľo-vania finančných prostriedkov.
Pozri odpovede na odseky 56 a 57.89.
Komisia uznáva, že mechanizmy financova-
nia v rámci prvého PVZ (2003 – 2007) neboli prispôsobené na poskytovanie dlhodobej  finančnej podpory. V rámci súčasného PVZ (2008 – 2013) sú k dispozícii iné, vhodnejšie 
nástroje a mechanizmy financovania, hlavne 
operačné granty a financovanie spoločných 
akcií. Všeobecne, vnútroštátne finančné  
zdroje sú dostupné len pre vnútroštátne  
prvky sieťových činností v členských štátoch. Tým sa odôvodňuje potreba, aby sa z európ-
skeho PVZ financovali také akcie, ktoré sú  
jednoznačne v záujme celej EÚ.
Pozri odpovede na odseky 46, 56 a 64.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?65
90.
Komisia súhlasí s názorom, že partnerstvá  
vo všeobecnosti fungovali dobre. Komisia  víta najmä pozitívne hodnotenie zo strany  
projektových koordinátorov veľkých sietí  
vytvorených s cieľom spájať znalosti a skú-senosti na úrovni EÚ.
Počas obdobia, v ktorom sa vykonával audit 
Dvora audítorov, Komisia v každom jednotli-vom prípade poskytla účastníkom formálnu 
spätnú väzbu v etape predkladania predbež-
nej a záverečnej správy z operatívneho aj  
z finančného hľadiska. Od vytvorenia PHEA, 
v súčasnosti EAHC, sa monitorovanie projek-tov ďalej zlepšovalo.
Členské štáty sú po vyhodnotení návrhov  
úradne informované o zozname vybraných  
projektov prostredníctvom svojich zástup-
cov vo Výbore PVZ. Výbor formálne schváli 
tento zoznam skôr, ako ho predloží na hla-sovanie Európskemu parlamentu a Komisii  
na formálne schválenie.
Komisia má v úmysle implementovať odporú-
čanie Dvora audítorov, aby posilnila činnosti zamerané na šírenie v prípade projektov  
financovaných v rámci PVZ.
Pozri odpovede na odseky 33, 51, 69, 70  
a 78.
Odporúčanie 2
Odpoveď na prvý bod odporúčaniaV predbežnom hodnotení PVZ (2003 – 2007), ktoré sa vykonalo v roku 2007, bolo ziste-ných niekoľko oblastí vyžadujúcich zlep-šenie, vrátane mapovania odporúčaného  Dvorom audítorov v prípade súčasného PVZ (2008 – 2013).
Pozri odpoveď na odsek 51.Zámerom Komisie je každoročne vykonávať 
mapovanie súčasného PVZ (2008 – 2013).  Doplnia sa tým mapovania vykonané v rokoch 
2007 a 2008 v prípade projektov realizova-
ných v rámci PVZ (2003 – 2007).
Odpoveď na druhý bod odporúčania
Komisia uznáva, že je potrebný ďalší pokrok, 
aby sa v ročnom pracovnom pláne (RPP) sta-novil počet prioritných oblastí a oblastí pre 
prípadnú akciu, ktorý je primeraný dostup-
ným rozpočtovým prostriedkom.
Pozri odpoveď na odsek 27.Odpoveď na tretí bod odporúčania
Od vytvorenia PHEA, v súčasnosti EAHC,  
sa navrhovanie a monitorovanie projektov  
zlepšilo. V súlade s tým sa budú využívať  
nové možnosti financovania sietí.
Pozri odpoveď na odsek 33 a 46.
Celkový záver91.
Komisia súhlasí s tým, že s vyšším rozpočtom by sa dosiahlo viac, ale vykonávanie PVZ na obdobie rokov 2003 – 2007 odzrkadľuje roz-počtové prostriedky pridelené Európskym  parlamentom a Radou a programové priority 
a ciele.
92.
Vplyv akejkoľvek iniciatívy zameranej na  
podporu zdravia na zdravie občanov možno 
posudzovať len prostredníctvom zmien  v správaní občanov, ktoré možno posúdiť  len v dlhodobom horizonte. Komisia zastáva názor, že súčasný PVZ, ako aj predchádza-júce PVZ významne prispeli k posilneniu  
modernej participatívnej verejnej zdravotnej politiky na úrovni EÚ.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?66
Odporúčanie 3
Odpoveď na prvý bod odporúčania
Komisia prostredníctvom PVZ dokázala ini-
ciovať akcie v niekoľkých rozhodujúcich  
oblastiach verejného zdravia, ktoré podpo-rili a posilnili rozvoj politiky. Uskutočňuje  sa to so zreteľom na rozpočtové prostriedky, 
ktoré sú k dispozícii, a na existenciu iných 
mechanizmov spolupráce (ako je napríklad „otvorená metóda koordinácie“), ktoré síce 
uľahčujú spoluprácu a výmenu informá-
cií medzi zúčastnenými stranami v celej  
Európe, ale neposkytujú potrebné finančné 
prostriedky na uvedenie sietí do prevádzky a ich udržiavanie.
Odpoveď na druhý bod odporúčania
Komisia zastáva názor, že najlepšia príleži-
tosť na preskúmanie aktuálneho Programu 
zdravia sa naskytne vtedy, keď budú k dispo-
zícii výsledky hodnotenia PVZ (2003 – 2007), to znamená, v roku 2010.
Pokiaľ ide o akékoľvek naplánované následné 
programy aktuálneho PVZ (2008 – 2013)  
po roku 2014, Komisia má v súlade so svo-jimi postupmi vykonať „posúdenie vplyvu  
ex-ante“, v ktorom bude analyzovať rôzne  možnosti politiky a ich príslušné vplyvy.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 2/2009 – Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?67
Európsky dvor audítorov 
Osobitná správa č. 2/2009
Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev.2009 – 66 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-238-4

Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV V TEJTO SPRÁVE ANALYZUJE  
PROGRAM VEREJNÉHO ZDRAVIA EURÓPSKEJ ÚNIE (PVZ) NA OBDOBIE
2003 – 2007. DVOR AUDÍTOROV ZISŤOVAL, ČI BOLI VYTVORENÉ 
VHODNÉ PODMIENKY PRE PROJEKTY FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU 
EÚ NA DOPLNENIE OPATRENÍ, KTORÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY PRIJALI NA OCHRANU A ZLEPŠOVANIE VEREJNÉHO ZDRAVIA. V SPRÁVE SÚ UVEDENÉ PODROBNÉ ZÁVERY A ODPORÚČANIA TÝKAJÚCE SA NÁVRHU, VYKONÁVANIA A RIADENIA PROGRAMU. VZHĽADOM NA SVOJE ZISTENIA DVOR AUDÍTOROV SPOCHYBŇUJE UŽITOČNOSŤ URČITÝCH ČASTÍ EURÓPSKYCH PROGRAMOV VEREJNÉHO ZDRAVIA, AKO JE PVZ. KOMISIA A ČLENSKÉ ŠTÁTY SÚ VYZVANÉ, ABY  PREHODNOTILI SPÔSOB FINANCOVANIA ZO STRANY EÚ V OBLASTI VEREJNÉHO ZDRAVIA.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROVQJ-AB-09-002-SK-C
ISBN 978-92-9207-238-4