Všeobecným cieľom tohto návrhu je prispieť k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050 a na tento účel v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy prispieť k dosiahnutiu čistého zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990.

Doprava je jediným odvetvím, v ktorom sa emisie skleníkových plynov zvyšujú. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy nie sú žiadnou výnimkou. Tvoria takmer 20 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ a od roku 1990 sa výrazne zvýšili. Kvalitu ovzdušia naďalej ovplyvňuje premávka a preťaženie dopravy, čo vedie k tomu, že čoraz väčší počet miest zavádza zóny s nízkymi a nulovými emisiami, v ktorých sa obmedzuje miestny prístup pre vozidlá so spaľovacími motormi, a k tomu, že určité členské štáty oznamujú postupné ukončenie predaja osobných automobilov so spaľovacími motormi.

Tento balík právnych predpisov s názvom Fit for 55, ktorý Komisia oznámila v rámci plánu cieľov v oblasti klímy, predstavuje najkomplexnejší stavebný prvok úsilia o vykonávanie nového ambiciózneho cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a k jeho splneniu budú musieť prispieť všetky hospodárske odvetvia a oblasti politiky vrátane cestnej dopravy.

S cieľom vydať sa na cestu navrhnutú v európskom právnom predpise v oblasti klímy a dosiahnuť túto vyššiu úroveň ambícií do roku 2030 Komisia preskúmala v súčasnosti platné právne predpisy v oblasti klímy a energetiky, podľa ktorých sa očakáva zníženie emisií skleníkových plynov iba o 40 % do roku 2030 a o 60 % do roku 2050.

Na tento účel sa prostredníctvom európskeho právneho predpisu v oblasti klímy, v znení dohodnutom so spoluzákonodarcami, cieľ klimatickej neutrality EÚ stane právne záväzným a stanovením cieľa znížiť do roku 2030 čisté emisie aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 sa zvýšia ambície na obdobie do roku 2030.

Na základe komplexného posúdenia vplyvu Komisia v oznámení zo septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 navrhla zvýšiť ambície EÚ a predstavila komplexný plán na zvýšenie záväzného cieľa Európskej únie do roku 2030 zodpovedným spôsobom dosiahnuť čisté zníženie emisií aspoň o 55 %. Zvýšenie ambícií na obdobie do roku 2030 znamená pre tvorcov politík a investorov istotu, že rozhodnutia o úrovniach emisií skleníkových plynov prijímané v nadchádzajúcich rokoch nebudú v rozpore s cieľom EÚ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Cieľová hodnota na rok 2030 je v súlade s cieľom Parížskej dohody udržať zvyšovanie globálnej teploty výrazne pod úrovňou 2 °C a usilovať sa o udržanie tohto nárastu na úrovni 1,5 °C.

Riešenie otázky zmeny klímy predstavuje naliehavú výzvu. V súlade s vedeckými zisteniami uvedenými v osobitnej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) sa približne do roku 2050 musí dosiahnuť nulová bilancia emisií CO2 na globálnej úrovni a neskôr v priebehu tohto storočia sa musí dosiahnuť neutralita v prípade všetkých ostatných skleníkových plynov. Táto naliehavá výzva si vyžaduje, aby EÚ zintenzívnila svoje konanie a preukázala svoje postavenie svetového lídra tak, že sa do roku 2050 stane klimaticky neutrálnou. Tento cieľ sa stanovuje v oznámení Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo.

Oznámením o Európskej zelenej dohode sa v EÚ začala realizovať nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne potvrdzuje ambíciu Komisie zvyšovať jej ciele v oblasti klímy a dosiahnuť, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Okrem toho sa zameriava na ochranu zdravia a kvality života občanov pred rizikami a vplyvmi súvisiacimi so životným prostredím. Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

Ako Komisia ohlásila vo svojom oznámení Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, spoločne so subjektmi verejného sektora, zainteresovanými stranami a sociálnymi partnermi sa zapojí do procesu spoločnej tvorby na identifikáciu zelených a digitálnych spôsobov transformácie, ktorými sa podporí rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami, rýchle zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá a súvisiace zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov a ich rekvalifikácia.

Balík Fit for 55, nástroj Next Generation EU a viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 pomôžu dosiahnuť súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu, o ktorú sa Európa usiluje. Kombinácia týchto politík sa zameria na riešenie hospodárskej krízy a na zrýchlenie prechodu na čisté a udržateľné hospodárstvo, čím dôjde k prepojeniu opatrení v oblasti klímy s hospodárskym rastom. Iniciatívy v rámci balíka sú v súlade aj s politikami Únie v oblasti čistého a obehového hospodárstva, udržateľnej a inteligentnej mobility a s akčným plánom nulového znečistenia. Ak sa neprijmú žiadne ambiciózne opatrenia na dosiahnutie nulových emisií v cestnej doprave, iné hospodárske odvetvia budú musieť prispieť viac k celkovým cieľom EÚ v oblasti znižovania emisií.

Návrhy v rámci balíka Fit for 55 sú v súlade so všetkými opatreniami a politikami EÚ a pomáhajú jej dosiahnuť ambicióznejší cieľ na rok 2030 a úspešný a spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu do roku 2050, ako Komisia skonštatovala v oznámení o Európskej zelenej dohode.

Kombinácia zdaňovania energie, investícií do infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, nového stanovovania cien uhlíka a aktualizovaných noriem CO2 povedie k vyváženému a nákladovo efektívnemu prístupu k znižovaniu emisií z cestnej dopravy, odstráneniu trhových prekážok a zlyhaní trhu a investorom poskytne istotu pri investovaní do technológií s nulovými emisiami.

Tento balík Fit for 55 pre klímu a energetiku je komplexným krokom pri prepracovaní právnych predpisov Únie v záujme ich zosúladenia so zvýšenými ambíciami EÚ v oblasti klímy. Všetky iniciatívy v balíku sú úzko prepojené.

V prípade väčšiny prvkov nariadenia stále platia závery hodnotiacej štúdie z roku 2015, ktoré sa zohľadnili v posúdení vplyvu z roku 2017. Niektoré nové povinnosti, ktoré boli zavedené nariadením (EÚ) 2019/631, neboli predmetom hodnotenia vzhľadom na to, že sa buď ešte neuplatňovali, alebo ešte neboli úplne vykonané. To sa týka najmä nových cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ na roky 2025 a 2030 a mechanizmu stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami. Je však potrebná revízia s cieľom zosúladiť nariadenie s ambíciami Európskej zelenej dohody, prísnejšími cieľmi zníženia emisií v rámci európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a s nedávnym vývojom na trhu. Tieto zmeny boli predmetom posúdenia vplyvu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Európsky právny predpis v oblasti klímy schválený Európskym parlamentom a Radou podporuje celkové zníženie domácich emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a klimatickú neutralitu do roku 2050. Tento návrh sa týka značnej časti uvedených emisií skleníkových plynov a nezaoberá sa potrebou ambicióznejšieho znižovania emisií v iných odvetviach, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia. Prehodnocujú sa ním existujúce emisné normy CO2 pre osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá v záujme dosiahnutia tohto cieľa.

Hoci synergie môžu vzniknúť v dôsledku iniciatív na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, len tieto iniciatívy nebudú stačiť. Absencia koordinovaných opatrení EÚ prostredníctvom sprísnenia emisných noriem CO2 by mala za následok riziko fragmentácie trhu pôsobenej rôznorodosťou vnútroštátnych systémov, rozdielnymi úrovňami ambícií a rôznymi konštrukčnými parametrami. Jednotlivé členské štáty by samy osebe predstavovali príliš malý trh, na ktorom nie je možné dosiahnuť rovnakú úroveň výsledkov, preto je potrebný prístup na úrovni EÚ, ktorý podnieti zmeny na úrovni priemyslu a vytvorí úspory z rozsahu.

Vzhľadom na cieľ zníženia emisií do roku 2030 a na cieľ klimatickej neutrality, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2050, sú na zabezpečenie dostatočne vysokého príspevku odvetvia cestnej dopravy potrebné dôraznejšie opatrenia EÚ.

Právnym základom tohto návrhu je článok 192 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V súlade s článkom 191 a článkom 192 ods. 1 ZFEÚ musí Európska únia okrem iného prispievať k dosahovaniu týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia; podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy. Únia už na základe článku 192 ZFEÚ prijala politiky na riešenie emisií CO2 z osobných automobilov a ľahkých úžitkových vozidiel, a to prostredníctvom nariadenia (ES) č. 443/2009 a nariadenia (EÚ) č. 510/2011, ktoré boli zrušené a nahradené nariadením (EÚ) 2019/631, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2020.

Väčšina respondentov zastupujúcich priemysel, subjekty verejného sektora a iné zainteresované strany podporila cieľ „zníženia emisií CO2 z osobných automobilov a dodávok s cieľom dosiahnuť cieľ 55 % do roku 2030 a cieľ klimatickej neutrality do roku 2050“, kým občania mali v tejto otázke zmiešané názory. Najväčšiu podporu získal cieľ „posilnenia konkurencieschopnosti, vedúceho postavenia priemyslu, inovácií a oživenia zamestnanosti v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu EÚ“ a „zníženia celkových nákladov spotrebiteľov na vlastníctvo“.

V tejto súvislosti sa zvažovali dve možnosti, a to buď uhlíkový korekčný faktor, alebo systém uhlíkových kreditov. Uprednostňovanou možnosťou však nie je začleniť takýto účtovný mechanizmus, keďže by to viedlo k nejasnému rozdeleniu povinností jednotlivých subjektov v súvislosti s dosahovaním cieľov, oslabila by sa účinnosť a efektívnosť právnych predpisov a zvýšilo administratívne zaťaženie a zložitosť. Podpora používania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív sa má uskutočňovať prostredníctvom revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, systému na obchodovanie s emisiami a smernice o zdaňovaní energie.

Zvažovali sa rôzne možnosti v súvislosti s mechanizmom stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, a to pokiaľ ide o druh mechanizmu aj o typ vozidiel, na ktoré sa má mechanizmus vzťahovať. Uprednostňovanou možnosťou je odstránenie systému stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami po roku 2030, a to ako v prípade osobných automobilov, tak aj v prípade ľahkých úžitkových vozidiel, keďže uvádzanie vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami na trh sa bude riadiť prísnejšími cieľmi CO2, ktoré sa začnú uplatňovať po tomto termíne, čo pre výrobcov znamená, že budú musieť nasadiť podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. Zjednoduší sa tým aj právny predpis a predíde sa riziku oslabenia jeho účinnosti.

Prípadné príjmy z poplatkov za nadmerné emisie ostanú súčasťou všeobecného rozpočtu EÚ. Ďalšie zvažované možnosti by výrazne zvýšili administratívne zaťaženie, pričom automobilovému priemyslu by pri jeho transformácii nepriniesli priamy prínos.

S cieľom prispieť k dosiahnutiu celkovej vyššej úrovne ambícií do roku 2030 a k cieľu klimatickej neutrality do roku 2050 sa vďaka uprednostňovanej možnosti musia od roku 2030 výrazne posilniť cieľové hodnoty CO2 pre celý vozový park EÚ v prípade osobných automobilov aj ľahkých úžitkových vozidiel. Tým sa zabezpečí potrebný podnet na zrýchlenie zásobovania trhu s vozidlami s nulovými emisiami, vytvoria sa výhody pre používateľov vozidiel a podporia sa inovácie a technologické prvenstvo a zároveň sa obmedzí nárast nákladov pre výrobcov.

Pokiaľ ide o cieľové úrovne, v rámci posudzovaných možností sa zvažovali tri trajektórie do roku 2040, v ktorých sa takisto odzrkadľovala skutočnosť, že cieľom je do roku 2050dosiahnuť zníženie emisií z cestnej dopravy o 90 %, pričom sa zohľadňovalo to, že osobné automobily sa na cestách pohybujú v priemere 10 až 15 rokov.

Posúdenie vplyvu priložené k tomuto návrhu dopĺňa analýzu realizovanú v roku 2020 ako súčasť posúdenia vplyvu, ktoré sprevádzalo plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Táto analýza predstavovala analytický základ na stanovenie cieľa čistého zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.

Dopĺňa sa nový odsek 9, ktorý poskytuje právny základ pre zmenu vzorcov na výpočet cieľovej hodnoty špecifických emisií v časti B prílohy I v prípade, že je to nevyhnutné v záujme zohľadnenia osobitného postupu týkajúceho sa ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré podliehajú viacstupňovému typovému schváleniu. To konkrétne odkazuje na postup, ktorý sa uplatňuje vtedy, keď vozidlo vyrába viacero výrobcov a zodpovednosť za emisie CO2 dokončovaného vozidla sa pridelí výrobcovi základného vozidla. S cieľom poskytnúť danému výrobcovi istotu pri plánovaní sa uplatňuje osobitný postup týkajúci sa spôsobu určovania emisií CO2 a hmotnosti takýchto ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré podliehajú viacstupňovému typovému schváleniu. Komisia je splnomocnená určiť potup týkajúci sa vozidiel podliehajúcich viacstupňovému typovému schváleniu a v prípade revízie tohto postupu môže takisto upravovať vzorce na výpočet cieľovej hodnoty špecifických emisií.

V článku 14 ods. 2 sa opravuje právny základ s cieľom umožniť zmenu prílohy I, a to v súlade so súčasnou praxou, čím sa nahrádza súčasné znenie, ktoré obsahuje odkaz na nariadenie dopĺňajúce nariadenie (EÚ) 2019/631.

(3)V Európskej zelenej dohode sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v EÚ do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

(5)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [--] Únia zakotvila do právnych predpisov zámer týkajúci sa dosiahnutia klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

(6)K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy.

(7)Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov.

(8)V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 pre osobné vozidlá, ako aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.

(9)Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia a úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa aj automobilový reťazec EÚ musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa spočívajúceho v bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom stále vznikajú technologické inovácie. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridy, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie.

(10)V tomto kontexte by sa mali stanoviť nové prísnejšie ciele zníženia emisií CO2 pre nové osobné vozidlá aj pre nové ľahké úžitkové vozidlá na obdobie od roku 2030. Tieto ciele treba stanoviť na úroveň, ktorá bude predstavovať jasný signál na zrýchlenie uvádzania vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie a na stimuláciu nákladovo efektívnych inovácií v oblasti technológií s nulovými emisiami.

(11)Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mali doplniť európskou stratégiou na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacich technológií, ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností. V prípade potreby treba zvážiť finančnú podporu na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, Fondu na spravodlivú transformáciu, inovačného fondu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky umožnia členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii svojich výrobných procesov a pri prijímaní zelenších technológií v kontexte novej priemyselnej stratégie.

(12)V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii sa navrhuje spoločná tvorba zelených a digitálnych spôsobov transformácie v spolupráci s priemyslom, subjektmi verejného sektora, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý bude sprevádzať transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu. V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na MSP v automobilovom dodávateľskom reťazci, na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov, a mal by vychádzať z programu v oblasti zručností pre Európu s jeho iniciatívami, ako je Pakt o zručnostiach na mobilizáciu súkromného sektora a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci neho riešiť náležité opatrenia a stimuly na európskej a vnútroštátnej úrovni na podporu cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými emisiami. Pokrok dosiahnutý pri tomto komplexnom spôsobe transformácie pre ekosystém mobility treba monitorovať každé dva roky v rámci správy o pokroku, ktorú predloží Komisia. Pritom treba sledovať okrem iného pokrok pri využívaní vozidiel s nulovými emisiami, vývoj ich cien, vývoj využívania alternatívnych palív a zavádzanie infraštruktúry podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností. Správa o pokroku bude vychádzať aj z dvojročných správ o pokroku, ktoré predkladajú členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu. Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia, by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví.

(13)Tieto cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ treba doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ.

(14)Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne, a preto je vhodné zachovať prístup znižovania cieľových úrovní v päťročných úsekoch.

(15)Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2030 musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplní svoj pôvodný účel a hrozí, že oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami sa preto od roku 2030 zruší. Pred týmto dátumom, a teda počas celého tohto desaťročia, sa mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami bude naďalej používať na podporu zavádzania vozidiel s emisiami v rozpätí od 0 po 50 g CO2/km vrátane batériových elektrických vozidiel, vozidiel s palivovým článkom využívajúcich vodík a dobre fungujúcich plug-in hybridov. Po tomto dátume sa plug-in hybridy budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré výrobcovia vozidla musia spĺňať.

(16)Uplatňovanie emisných noriem CO2 v podstatnej miere súvisí s vykonávaním právnych predpisov o typovom schválení. Po zrušení a nahradení smernice Európskeho parlamentu Rady 2007/46/ES 1. septembra 2020 nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 je vhodné v záujme zabezpečenia kontinuálneho súladu medzi obidvomi súbormi nástrojov ešte viac zosúladiť vymedzenie pojmov a aktualizovať v nariadení (EÚ) 2019/631 odkazy na rámcový právny predpis o typovom schválení.

(17)Úsilie o zníženie emisií potrebné na dosiahnutie cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ je rozložené medzi výrobcov prostredníctvom použitia krivky hraničných hodnôt založenej na priemernej hmotnosti vozového parku nových vozidiel EÚ a vozového parku nových vozidiel výrobcu. Hoci je vhodné zachovať tento mechanizmus, treba zabrániť tomu, aby sa cieľové hodnoty špecifických emisií výrobcu v dôsledku prísnejších cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ stali zápornými. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, že v prípade takéhoto výsledku sa cieľová hodnota špecifických emisií stanoví na úrovni 0 g CO2/km.

(18)S cieľom zabezpečiť spravodlivé rozloženie úsilia o znižovanie emisií by sa dve krivky hraničných hodnôt pre ľahšie a ťažšie ľahké úžitkové vozidlá mali upraviť tak, aby sa v nich odzrkadľovali prísnejšie ciele znižovania emisií CO2.

(19)Hodnoty použité na výpočet cieľových hodnôt špecifických emisií a priemerných špecifických emisií výrobcu vychádzajú z údajov zaznamenaných v dokumentácii o typovom schválení a v osvedčení o zhode predmetných vozidiel. Pre zabezpečenie účinnosti emisných noriem CO2 je zásadné, aby údaje použité na tieto účely boli správne. Ak sa však v údajoch zistia chyby, nesmie byť na základe právnych predpisov o typovom schválení možné opraviť dokumentáciu o typovom schválení alebo osvedčenie o zhode, ktoré už boli vydané, pokiaľ sa údaje vzťahujú na typové schválenia, ktorým už uplynula platnosť. V takýchto situáciách by Komisia mala mať právomoc požadovať, aby príslušné úrady pre typové schválenie alebo v prípade potreby výrobcovia vystavili vyhlásenie o oprave, na základe ktorého bude možné opraviť hodnoty použité na určenie, či výrobcovia spĺňajú cieľové hodnoty.

(20)Vykazovanie údajov týkajúcich sa vozidiel kategórie M2 (autobusy) a N2 (stredne veľké nákladné vozidlá) patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/956, a preto je vhodné odstrániť túto požiadavku z nariadenia (EÚ) 2019/631.

(21)Vzhľadom na vyššie celkové ciele zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie, s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od roku 2030 malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 nových osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 nových ľahkých úžitkových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií.

(22)S cieľom zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a súlad s aktuálnou praxou je vhodné objasniť, že úpravy hodnôt M0 a TM0 by sa mali realizovať prostredníctvom zmien prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2019/631, a nie prostredníctvom samostatného aktu doplňujúceho uvedené nariadenie.

(23)Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a po tomto roku by sa mal preskúmať v roku 2026. V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované v správach predkladaných každé dva roky.

(24)Možnosť previesť príjmy z poplatkov za nadmerné emisie do osobitného fondu alebo príslušného programu bola predmetom hodnotenia podľa článku 15 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/631 a dospelo sa k záveru, že by sa tým výrazne zvýšilo administratívne zaťaženie, pričom by automobilovému priemyslu nepriniesla priamy prínos pri jeho transformácii. Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie sa teda naďalej považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/631.