Hospodársky rast na Slovensku bol v posledných rokoch značný a vykazoval výrazné zlepšenie na trhu práce, aj keď trend v oblasti investovania bol do určitej miery nerovnomerný. Po tom, ako sa rast reálneho HDP v roku 2015 výrazne zrýchlil, došlo v roku 2016 v dôsledku prudkého poklesu celkových investícií k jeho miernemu spomaleniu na hodnotu 3,3 % (graf 1.1). Táto cyklická štruktúra investícií úzko súvisela s prechodom z končiaceho programového obdobia fondov EÚ na nové začínajúce programové obdobie. Vysoká intenzita prílivu fixných investícií zároveň znamenala, že pokles investícií pribrzdil v roku 2016 rast dovozu. Spolu so značným nárastom vývozu to malo za následok, že príspevok čistého obchodu k celkovému rastu bol výrazný. Pokračujúce zlepšovanie podmienok na trhu práce posilnilo súkromné výdavky, pričom rozpočty domácností profitovali z rýchlejšieho rastu nominálnej mzdy a miernejšej dynamiky spotrebiteľských cien počas celého roka 2016.

·Posilnenie inovácií a efektívnosti využívania zdrojov by uľahčilo prechod na znalostnú, ekologickejšiu a diverzifikovanejšiu ekonomiku. V roku 2016 bol však zaznamenaný pokles celkových investícií do výskumu a vývoja a intenzita výskumu a vývoja v podnikoch je stále veľmi nízka. Riadiaci rámec pre politiku v oblasti výskumu a vývoja je slabý a opatrenia na zlepšenie spolupráce medzi podnikmi a akademickou obcou napredujú len pomaly. Nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v rozsiahlom sektore informačných a komunikačných technológií sa rieši prostredníctvo iniciatívy nazvanej „digitálna koalícia“. Zavádzanie služieb elektronickej verejnej správy však zároveň napreduje pomalým tempom. Sektor služieb je vysoko regulovaný a zdá sa, že príslušný rámec nefunguje účinne. Energetická účinnosť je nízka a v nadmernej miere sa využíva skládkovanie odpadu. Miera recyklácie je veľmi nízka a kvalita ovzdušia je naďalej pomerne zlá.

·Verejná správa Slovenska je zmesou pokroku a pretrvávajúcich problémov. Boli prijaté kroky na zlepšenie rámca pre platobnú neschopnosť a využívania posúdení vplyvu regulačných opatrení. Nový zákon o štátnej službe prináša prvé výsledky vďaka modernizácii riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Korupcia je však naďalej vnímaná ako vysoká a počet trestných stíhaní za takéto trestné činy ešte viac poklesol. Boj proti korupcii sťažuje nedostatočná povinnosť zodpovedať sa orgánov, ktoré boli poverené bojom proti korupcii, a len slabo účinná ochrana oznamovateľov protizákonnej činnosti. Práve prebieha modernizácia právnych predpisov o verejnom obstarávaní, no praktiky narúšajúce hospodársku súťaž sú stále problematické. Súdom sa darí lepšie zvládať nápor prípadov, no pretrvávajú obavy o nezávislosť súdnictva.

·Prebiehajú reformy v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy, ale kvalita a rovnosť vzdelávacích výsledkov je naďalej zdrojom značných obáv. Napriek určitému zlepšeniu nízke platy učiteľov stále znižujú atraktívnosť učiteľskej profesie. Výsledky žiakov, pokiaľ ide o základné zručnosti, sú neuspokojivé a vykazujú vysokú mieru nerovnosti, pričom nedostatočné výsledky možno výrazne spojiť so sociálno-ekonomickým zázemím žiakov. Regionálne rozdiely sú veľké a ovplyvňujú najmä rómsku komunitu. Zároveň dochádza k nedostatočnému začleneniu rómskych detí do hlavného vzdelávacieho prúdu, čo možno konštatovať na základe ich nadmerného zastúpenia v špeciálnych školách, pričom v poslednej dobe v tejto oblasti nie je badateľný žiadny pokrok. Školstvo na všetkých úrovniach je naďalej pomerne nedostatočne financované a účasť dospelých na aktivitách celoživotného vzdelávania je stále veľmi nízka.

·Pretrvávajú štrukturálne nedostatky na trhu práce. V nadväznosti na nepretržite vysokú mieru dlhodobej nezamestnanosti a rastúci nedostatok požadovaných zručností Slovensko pristúpilo k vykonávaniu akčného plánu na integráciu dlhodobo nezamestnaných so zameraním na individualizované služby. Miera účasti na aktívnych politikách trhu práce je však stále nízka a komponent zlepšovania zručností v rámci týchto politík je stále nevýrazný. Medzi pracovníkmi s nízkou kvalifikáciou, v rómskej komunite a medzi mladými ľuďmi naďalej existuje vysoká miera nezamestnanosti, ktorú zvýrazňujú veľké regionálne rozdiely. Rozdiely v zamestnanosti žien a mužov sú naďalej vysoké, pričom pracovné príležitosti pre ženy kolidujú s ich zodpovednosťou za starostlivosť. V súčasnosti sa realizujú snahy zlepšiť prístup k starostlivosti o deti prostredníctvom investícií z fondov EÚ, no stále chýba kvalitná a cenovo dostupná starostlivosť, najmä o deti do troch rokov. Zlepšovanie situácie na pracovnom trhu prispelo k zníženiu rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia, no intenzita chudoby je pomerne vysoká a opatrenia v oblasti sociálneho začleňovania ju neriešia dostatočne. Sociálne bývanie je naďalej nedostatočne rozvinuté a kritériá oprávnenosti na získanie dávok v nezamestnanosti sú prísne.

·Problémy v oblasti dlhodobej udržateľnosti súvisia aj napriek reformám s dôchodkovým systémom a systémom zdravotnej starostlivosti. Automatickým zvyšovaním veku odchodu do dôchodku sa zmierni vplyv nepriaznivých demografických trendov. Nákladová efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti sa zlepšuje, no z nízkej počiatočnej úrovne. Systém elektronického verejného zdravotníctva bol síce po dlhých prieťahoch zavedený, no jeho využívaniu v praxi môže brániť obmedzenosť jeho základných funkcií a slabá používateľská ústretovosť. V roku 2017 bol spustený pilotný projekt systému financovania na základe skupín diagnóz pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Opatrenia na racionalizáciu nemocničnej starostlivosti síce pokračujú, no nepokročili plány na vytvorenie efektívnych, integrovaných centier starostlivosti.

Slovensko má pred sebou výzvy, pokiaľ ide o niekoľko ukazovateľov sociálneho prehľadu v rámci európskeho piliera sociálnych práv. Vysoký hospodársky rast sa premietol do značného zlepšenia výsledkov v oblasti zamestnanosti, no zjavné sú naďalej výzvy v oblastiach, akými sú starostlivosť o deti, aktívne politiky trhu práce a sociálne transfery. Na pracovnom trhu pretrvávajú veľké rodové rozdiely. Prístup k inkluzívnemu vzdelávaniu a sociálnemu bývaniu je obmedzený. Pozitívnym zistením však je, že nerovnosť v oblasti príjmov je naďalej veľmi nízka a miera chudoby sa znižuje.

Pokiaľ ide o pokrok pri dosahovaní národných cieľov stratégie Európa 2020, Slovensko v súčasnosti spĺňa alebo je na dobrej ceste k splneniu výhľadových cieľov v oblasti miery zamestnanosti, emisií skleníkových plynov, využívania energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej účinnosti a znižovania počtu osôb ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením. Hoci sa zdá, že dostatočné zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky sa do roku 2020 dá dosiahnuť, tento ukazovateľ zaznamenal v poslednom čase zhoršenie a na dosiahnutie príslušných cieľov treba vyvinúť väčšie úsilie. Rozdiel oproti cieľom v oblastiach intenzity výskumu a vývoja a terciárneho vzdelávania je naďalej značný, no hoci pri terciárnom vzdelávaní sa rozdiel postupne znižuje, v oblasti výskumu a vývoja je na dosiahnutie cieľa potrebné ďalšie vytrvalé úsilie.

Pozitívny hospodársky vývoj na Slovensku ponúka príležitosť riešiť zostávajúce štrukturálne problémy a pozdvihnúť rastový potenciál krajiny. ( ) Riešenie dlhodobých nedostatkov v oblastiach začlenenia do pracovného trhu, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, verejnej správy a korupcie by sa mohlo ukázať ako prelomový krok smerom k tomu, aby Slovensko čo najlepšie využilo svoj produktívny potenciál a verejné zdroje. Koordinované politické úsilie môže ekonomiku krajiny ochrániť aj pred potenciálnym spomalením rastu a podporiť diverzifikáciu hospodárstva, čím by sa krajina dostala na vyšší stupeň hodnotového reťazca.

Reálny HDP v roku 2017 naďalej rástol výrazným tempom 3,4 % a očakáva sa, že toto tempo bude ďalej stúpať, čoho hlavným faktorom bude súkromná spotreba. Rast výdavkov domácností sa podľa predbežných predpokladov v roku 2017 zvýšil na 3,6 %. Napomohla tomu stúpajúca zamestnanosť, značný nárast reálnych miezd, nízke úverové náklady a pozitívna nálada spotrebiteľov. Vďaka týmto faktorom sa v roku 2017 i v ďalších rokoch súkromná spotreba stane zásadným aspektom prispievajúcim k celkovému rastu. Zároveň sa očakáva, že hospodársky rast bude profitovať z obnovenia fixných investícií a čoraz pozitívnejšieho príspevku čistého obchodu, v dôsledku čoho rast reálneho HDP dosiahne v roku 2018 úroveň 4 % a v roku 2019 úroveň 4,2 %. Silný hospodársky rast sa pravdepodobne premietne do všetkých segmentov hospodárstva vrátane rastúceho trhu s bývaním. Slovenské hospodárstvo však pravdepodobne zaznamená potenciálny problém, pretože počet kvalifikovaných pracovníkov klesá a dopyt po pracovnej sile súčasne rastie.

Reálna hospodárska konvergencia v posledných rokoch napriek výraznému rastu stagnovala. Reálny HDP na obyvateľa na základe kúpnej sily narástol v roku 2014 na 77 % priemeru EÚ a odvtedy zotrváva vo všeobecnosti stabilný na tejto úrovni. Podobný obraz sa vynára aj pri pohľade na hrubý národný dôchodok (HND). Relatívny HND Slovenska na obyvateľa zostáva od roku 2013 vo všeobecnosti stabilný na úrovni okolo 76 % priemeru EÚ-28, a to v dôsledku toho, že priaznivejší vývoj v oblasti rastu nominálneho HND na obyvateľa bol kompenzovaný rýchlejšou konvergenciou cenovej úrovne na Slovensku (graf 1.2) ( ). Očakáva sa však, že hospodársky rast na Slovensku sa v nadchádzajúcich rokoch posilní a zostane výrazne nad úrovňou priemeru EÚ. Zvyšujú sa tým šance, že konvergencia príjmov na Slovensku bude pokračovať. Rovnako možno konštatovať, že miery potenciálneho rastu zostanú v strednodobom horizonte podľa odhadov vysoké na úrovni približne 3 % ročne. Je to dôsledkom hlavne rastu celkovej produktivity faktorov, kapitálových investícií a rastúceho počtu zamestnancov.

Graf 1.2:HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (PPS) ako podiel EÚ-28 Zdroj: Európska komisia

Spotreba domácností

Očakáva sa, že súkromná spotreba zostane aj v nadchádzajúcich rokoch hlavným motorom rastu, čomu napomôžu silný pracovný trh a nízke úverové náklady. Ďalšie zlepšovanie podmienok na trhu práce, ako napríklad vytvorenie ďalších pracovných miest a menšie riziko prepúšťania, by malo zabezpečiť príjmy domácností. Vzhľadom na progresívne prehrievanie trhu práce sa očakáva, že rast nominálnych miezd sa bude počas prognózovaného obdobia postupne zrýchľovať. Návratom inflácie spotrebiteľských cien síce dôjde k zníženiu reálneho disponibilného príjmu, no reálne mzdy budú podľa očakávaní rásť približne o 3 % ročne, čím sa výrazne posilnia rozpočty domácností. Historicky nízke úrokové sadzby a priaznivá hospodárska klíma majú takisto posilniť súkromné výdavky, o ktorých sa predpokladá, že si počas prognózovaného obdobia zachovajú výrazný ročný rast na úrovni vyše 3 %.

Investície

Investície pravdepodobne dosiahnu vrchol v roku 2018 a následne zostanú na stabilnej úrovni. Motorom toho budú súkromné i verejné investičné výdavky. Fixné investície v roku 2017 s najväčšou pravdepodobnosťou zaznamenali nárast o 1 %, pričom začiatkom súčasného programového obdobia pre fondy EÚ v roku 2016 prudko klesli (graf 1.3). Výrazné investičné výkyvy v rokoch 2015 a 2016 poukazujú na to, že dôležitou hybnou silou investičnej činnosti na Slovensku sú projekty financované z fondov EÚ, pričom projekty patriace do súčasného obdobia financovania sa nachádzajú v raných fázach implementácie. Investičné vyhliadky posilňujú rozsiahle investície do automobilového priemyslu a očakávané zvýšenie verejných investičných výdavkov, a to aj do veľkých infraštruktúrnych projektov, akým je projekt bratislavského obchvatu. Dokončenie nového automobilového závodu podľa očakávaní povedie k tomu, že ročný nárast investícií dosiahne v roku 2018 vrchol na úrovni približne 6 %. Investičný rozmach by však zároveň v krátkodobom horizonte mohli ohroziť možné meškania veľkých infraštruktúrnych projektov spôsobené súdnymi spormi, ku ktorým by sa mohlo pridať pomerne pomalé čerpanie investičných fondov EÚ.

Graf 1.3:Investície Zdroj: Európska komisia

Prílev priamych zahraničných investícií (PZI) síce zostáva vysoký, no celková investičná aktivita je po krajine rozložená dosť nerovnomerne. Slovenské hospodárstvo zažíva stabilný čistý prílev PZI, ktoré počas posledných 15 rokov plynuli najmä do automobilového priemyslu. Hoci sú takéto investície zvyčajne do určitej miery nestále, hrubý prílev PZI bol v roku 2016 a prvom polroku 2017 výrazný, keď v priemere presiahol 5 % HDP ročne. Rastúci objem PZI smerujúcich von zo Slovenska, ku ktorému dochádzalo v posledných rokoch, však znížil čistý stav PZI tejto krajiny v roku 2016 na približne 48 % HDP. Niektoré regióny zároveň nedokázali v poslednom čase prilákať rozsiahle domáce ani zahraničné investície, čo zhoršilo už tak vysoké regionálne rozdiely, ktoré možno pozorovať v mnohých hospodárskych a sociálnych oblastiach.

Regionálne hospodárske rozdiely sú vysoké. Reálny HDP na obyvateľa bol v roku 2015 v bratislavskom regióne viac než trojnásobne vyšší než na východe krajiny, hoci tento údaj môže skresľovať veľký počet dochádzajúcich pracovníkov a nemusia v ňom byť zohľadnené rozdielne úrovne cien v jednotlivých regiónoch. Jedným z hlavných dôvodov, prečo zahraniční investori ignorujú stred a východ krajiny, je popri slabšom ľudskom kapitáli aj neprimeraná alebo chýbajúca dopravná infraštruktúra (pozri aj správu o krajine za rok 2017, Európska komisia 2017a). Miera nezamestnanosti je v týchto častiach Slovenska stále vysoká, zatiaľ čo podniky na západe krajiny pociťujú akútny nedostatok pracovných síl.

Výkonnosť v oblasti vývozu

Čistý obchod Slovenska sa má posilniť vďaka zvyšovaniu zahraničného dopytu a rozšíreným výrobným kapacitám v automobilovom priemysle. Očakáva sa, že po tom, ako sa rast vývozu v roku 2017 mierne spomalil, bude v nadchádzajúcich rokoch postupne naberať na intenzite. Nové závody na výrobu automobilov sa v priebehu roku 2018 chystajú spustiť výrobu, čím posilnia výrobné a vývozné kapacity Slovenska. Znamená to, že pri silnom zahraničnom dopyte dôjde k posilneniu vývoznej výkonnosti krajiny. V prognózovanom období pravdepodobne dôjde k značnému nárastu dovozu v dôsledku silného vývozu a investícií, čo sú oblasti pomerne úzko prepojené s dovozom. Predpokladá sa, že v roku 2019 bude vývoz ešte výraznejšie vyšší než dovoz, pretože dovoz mierne obmedzuje spomaľovanie rastu investícií. V dôsledku toho by sa čistý obchod mal stať druhým najväčším faktorom prispievajúcim k celkovému rastu. Výrazná špecializácia na automobilové odvetvie zároveň vystavuje slovenské hospodárstvo riziku globálnych hospodárskych výkyvov.

Rozmach výrobných technológií a produktivity práce podľa očakávaní viac než vykompenzuje nedávny nárast reálneho efektívneho výmenného kurzu. Posilňovanie eura v roku 2017 spolu s obnovením inflácie a výrazným rastom miezd na Slovensku mierne zhoršuje cenovú dostupnosť slovenského vývozu na medzinárodných trhoch. Rozsiahle súkromné investície a súvisiaca modernizácia výrobných technológií, najmä v automobilovom priemysle, však podporujú produktivitu práce, posilňujú pridanú hodnotu a podporujú výkonnosť vývozu. Podiel Slovenska na vývoznom trhu narástol v roku 2016 o 5,1 %, čomu v roku 2015 napomohlo oslabovanie reálneho efektívneho výmenného kurzu (REER), a v roku 2017 podľa predbežných odhadov došlo k jeho miernemu zvýšeniu. Očakáva sa, že ročný rast vývozu v dôsledku silného zahraničného dopytu do roku 2019 postupne narastie približne na 7 % v dôsledku postupného nábehu výroby v nových a modernizovaných automobilových závodoch (graf 1.5).

Graf 1.4:Vývoz, REER a produktivita Zdroj: Európska komisia

Očakáva sa, že saldo bežného účtu zostane v roku 2017 negatívne, čo bude odzrkadlením zvýšeného dovozu investícií a zhoršenia príjmového salda. Bežný účet Slovenska zaznamenal v rozmedzí rokov 2012 až 2015 prebytok, no zmenšujúci sa obchodný prebytok spôsobil, že bežný účet sa v roku 2015 vrátil do záporných čísiel, keďže sa prudko zvýšil dovoz súvisiaci s investíciami. Súčasné rozsiahle investície do automobilového priemyslu pravdepodobne udržia dovoz na vysokej úrovni a obchodná bilancia bude v rokoch 2017 a 2018 stlačená. Primárne príjmové saldo sa od roku 2015 zhoršilo hlavne v dôsledku zvýšeného odlevu dividend z prevádzok zahraničných priamych investícií na Slovensku.

Graf 1.5:Saldo bežného účtu Zdroj: Európska komisia

Trh práce a sociálna situácia

Výrazné hospodárske oživenie podporuje pracovný trh. Zamestnanosť dosiahla v treťom štvrťroku 2017 nový rekord 2,5 milióna osôb a má sa ďalej zvyšovať. Miera nezamestnanosti priebežne klesá od roku 2013. V roku 2017 klesla na rekordne nízku úroveň 8,1 % (graf 1.6.) a očakáva sa, že v roku 2019 klesne ďalej na úroveň pod 7 %. Postupne sa má zvyšovať aj miera ekonomickej aktivity obyvateľstva v dôsledku toho, ako sa zlepšujú vyhliadky na zamestnanie predtým neaktívnych osôb. Prehrievanie pracovného trhu spolu so zvyšujúcim sa nedostatkom pracovných síl v niektorých sektoroch a regiónoch zákonite vyvolá tlaky na zvyšovanie nominálnych miezd, a to najmä v situácii, keď spotrebiteľské ceny zase začínajú rásť.

Rast nominálnych miezd sa má podľa predpokladov zvýšiť približne na 5 %, no naďalej zodpovedá silným hospodárskym fundamentom. Nominálne mzdy v roku 2017 podľa predbežných odhadov narástli o 4,0 %, čo je tempo vyššie než rast produktivity, a spôsobili, že rast nominálnych jednotkových nákladov práce sa zrýchlil z úrovne pod 1 % v roku 2016 na 2,3 % v roku 2017. V roku 2017 celkovo neexistuje veľký rozdiel medzi skutočným rastom nominálnych miezd a mierou rastu, ktorú bolo možné predvídať na základe ekonomických fundamentov, ako napríklad vývoja cien, nezamestnanosti a produktivity. Od roku 2018 došlo k zvýšeniu minimálnej mzdy na 480 EUR. Rast reálnych miezd má počas celého prognózovaného obdobia zostať výrazný na úrovni okolo 3 %, čím podporí reálny disponibilný príjem domácností a ich súkromné výdavky.