Zhrnutie

Od odovzdania Hongkongu Čínskej ľudovej republike v roku 1997 Európska únia a jej členské štáty podľa zásady „jedna krajina, dva systémy“ pozorne sledujú politický a hospodársky vývoj v osobitnej administratívnej oblasti (ďalej len „OAO“) Hongkong. V súlade so záväzkom voči Európskemu parlamentu prijatým v roku 1997 sa vydáva výročná správa o vývoji v OAO Hongkong. Toto je šestnásta správa, ktorá sa týka roku 2013.

EÚ je presvedčená, že zásada „jedna krajina, dva systémy“, zakotvená v spoločnom vyhlásení Číny a Spojeného kráľovstva a v základnom zákone Hongkongu, fungovala dobre aj v roku 2013. Práva a základné slobody obyvateľov Hongkongu sa naďalej dodržiavali a zachoval sa právny štát, trhové hospodárstvo a podnikateľské prostredie.

Dvojstranné vzťahy medzi EÚ a Hongkongom sa naďalej prehlbovali, čomu nasvedčuje aj novembrová návšteva predsedu Európskej komisie Josého Manuela Barrosa v Hongkongu. Obchodné a hospodárske vzťahy sa vyvíjali pozitívne a EÚ s Hongkongom pokračovali v rozširovaní dialógu a spolupráce v mnohých oblastiach spoločného záujmu vrátane finančných služieb, colníctva, životného prostredia, výskumu, vzdelávania a kultúry.

EÚ pripisuje stabilite, hospodárskej prosperite a demokratickému vývoju Hongkongu veľkú dôležitosť. EÚ je presvedčená, že zodpovedná vláda prispieva k stabilite a prosperite a pomáha udržiavať postavenie Hongkongu ako kľúčového medzinárodného obchodného strediska.

EÚ naďalej podporuje výrazný pokrok k dosiahnutiu cieľa vlády Hongkongu a stáleho výboru Národného ľudového kongresu dosiahnuť všeobecné volebné právo v roku 2017 na voľby predsedu výkonnej rady a v roku 2020 na voľby do legislatívnej rady v súlade so základným zákonom OAO Hongkong a vôľou obyvateľov Hongkongu.

Politický vývoj

Vo svojom prvom politickom prejave v januári 2013 stanovil predseda výkonnej rady Chun-ying Leung svoj dlhodobý plán a ciele pre Hongkong s heslom „usilovať sa o zmenu, zachovať stabilitu, pragmaticky slúžiť ľuďom“. Zaviazal sa, že bude dodržiavať základné hodnoty Hongkongu, vykonávať zásadu „jedna krajina, dva systémy“ v súlade so základným zákonom a vhodne spravovať vzťahy medzi Hongkongom a pevninovou Čínou.

Uviedol, že Hongkong ako OAO Číny získal silnú a stálu podporu od ústrednej vlády. Domnieva sa, že využitím výhod zásady „jedna krajina, dva systémy“ sa Hongkongu nielen otvoril obrovský trh pevninovej Číny, ale takisto sa posilnilo postavenie Hongkongu ako medzinárodného centra.

Kľúčové iniciatívy politiky boli zamerané na hospodársky rozvoj pomocou, okrem iného, posilnenia hospodárskych vzťahov s pevninovou Čínou a rozvoja finančných, podnikateľských a odborných služieb Hongkongu, takisto ako medzinárodnej lodnej dopravy, inovácií a testovania; ďalej na zvyšovanie dostupnosti pôdy a poskytovanie krátkodobej a strednodobej podpory bytovej výstavby, zavedenie opatrení na zmiernenie chudoby, zlepšenie starostlivosti o staršie osoby, zlepšenie situácie žien a etnických menšín a ďalší rozvoj politiky trhu práce, zabezpečovanie ochrany a zachovania životného prostredia pomocou zlepšovania kvality vzduchu, nakladania s odpadom a podpory budovania zelených budov.

Tak ako v roku 2012, aj v roku 2013 boli vzťahy medzi výkonnou a zákonodarnou mocou zložité. Zákonodarcovia blokovali niekoľko iniciatív alebo spôsobili ich oneskorenie. Výkonné a zákonodarné orgány neboli schopné dosiahnuť konečnú dohodu o záležitostiach kľúčového významu pre Hongkong, ako napríklad odpadové hospodárstvo, a to najmä skládky. Rovnako ako v roku 2012 použilo niekoľko zákonodarcov legislatívnej rady na dosiahnutie svojich cieľov úmyselné obštrukcie. Tento malý počet zákonodarcov navrhol viac než 700 pozmeňujúcich návrhov k návrhu zákona o rozpočte a výrazne tak ovplyvnil rozpravu o rozpočte na rok 2013.

Predseda legislatívnej rady Jasper Tsang uviedol, že existuje štrukturálny dôvod zlého vzťahu medzi výkonnou a zákonodarnou mocou, pričom skonštatoval, že súčasný systém správy neposkytuje výkonnej moci silnú a spoľahlivú väčšinovú podporu v rade. Poznamenal tiež, že zložky zákonodarnej a výkonnej moci museli rešpektovať a zvažovať názory verejnosti. Výber volebného systému pre voľby predsedu výkonnej rady a do legislatívnej rady Hongkongu by mal zefektívniť verejnú správu.

Hongkong dodržal svoj záväzok k integrite a Nezávislá komisia proti korupcii (Independent Commission Against Corruption, ďalej len „ICAC“) spolupracuje so spoločenstvom v boji proti korupcii prostredníctvom účinného presadzovania práva, vzdelávania a prevencie. V roku 2013 prijala ICAC 2 652 sťažností týkajúcich sa korupcie, čo je pokles o 33 % v porovnaní s 3 932 žiadosťami prijatými v roku 2012. Počet stíhateľných sťažností klesol o 41 %. Je ťažké určiť presné dôvody tohto poklesu. Predseda poradného výboru o korupcii uviedol, že jedným z faktorov by mohla byť vyššia informovanosť verejnosti v oblasti prevencie korupcie v dôsledku zvýšeného úsilia ICAC v oblasti vzdelávania týkajúceho sa prevencie. Ďalším faktorom mohla byť znížená dôvera verejnosti v ICAC v nadväznosti na nedávne spory týkajúce sa prekročenia výdavkov na oficiálnu reprezentáciu bývalého komisára ICAC. Prípadom sa zaoberal nezávislý kontrolný výbor regulačných systémov a postupov pri zaobchádzaní s oficiálnymi návštevami, darmi a colnými návštevami ICAC, ktorý vymenoval predseda výkonnej rady, spolu s výborom pre verejné financie legislatívnej rady. ICAC uviedla, že vykoná všetky odporúčania od uvedených výborov.

V politických diskusiách počas roku 2013 dominovala debata o zavedení všeobecného volebného práva vo voľbách predsedu výkonnej rady v roku 2017. Akademické skupiny, občianska spoločnosť, podnikateľské organizácie a politické strany začali v tejto oblasti rôzne iniciatívy. Väčšina z nich si dala za cieľ zdemokratizovať budúci systém menovania kandidátov. Jedna z iniciatív, „Obsaď hlavnú“ (Occupy Central), začala kampaň za demokratický volebný systém, v ktorej vyhlásila, že obsadí hlavnú obchodnú štvrť Hongkongu, ak reformný návrh OAO Hongkongu nesplní medzinárodné normy.

Členovia vlády OAO Hongkong a riaditeľ styčného úradu Ústrednej ľudovej vlády v Hongkongu sa zapojili do verejnej diskusie o volebnej reforme. Riaditeľ styčného úradu poukázal na právny základ reformy základného zákona, ako aj na rozhodnutia stáleho výboru Národného ľudového kongresu o metódach výberu predsedu výkonnej rady a zostavenia legislatívnej rady. Uviedol tiež, že ústredná vláda od budúceho volebného systému očakáva, že zabezpečí voľbu a menovanie len tých uchádzačov, ktorí „milujú svoju krajinu a Hongkong“.

Dňa 17. októbra 2013 oznámil predseda výkonnej rady vytvorenie pracovnej skupiny pre vypracovanie ústavy, ktorej predsedajú hlavný minister pre administratívu, minister spravodlivosti a minister pre ústavné a pevninové záležitosti. Dňa 4. decembra začala vláda OAO Hongkong verejné konzultácie o volebnej reforme na voľby predsedu výkonnej rady v roku 2017 a na voľby do legislatívnej rady v roku 2016. V konzultačnom dokumente[1] vyzvala verejnosť, aby do 3. mája 2014 posielala svoje názory na Úrad pre ústavné a pevninové záležitosti.

Začatie verejných konzultácií poskytlo lepšiu štruktúru a smer pre diskusiu o volebnej reforme. Vyskytli sa veľmi odlišné názory, najmä pokiaľ ide o postup pri menovaní kandidátov. Pozície, ktoré v tejto oblasti zastáva vláda OAO Hongkong spolu s ústrednou vládou vlády, a pozície pandemokratických politických strán a ich sympatizantov sa aj naďalej navzájom vylučujú. V roku 2015 bude potrebné nájsť kompromis v tejto kľúčovej téme a v iných dôležitých otázkach, aby sa zabezpečilo, že reforma volebného systému sa ukončí včas na voľby do legislatívnej rady v roku 2016 a na voľby predsedu výkonnej rady v roku 2017, ktoré sú životne dôležité pre účinnú správu Hongkongu.

Zachovanie vysokého štandardu Hongkongu v oblasti právneho štátu a nezávislosti súdnictva bolo naďalej predmetom verejnej debaty. Predseda najvyššieho odvolacieho súdu sudca Ma Tao-li na slávnostnom otvorení právneho roka 2013 zdôraznil potrebu integrity práva a význam ústavnej úlohy sudcov a transparentnosti pri súdnych procesoch. Predseda najvyššieho súdu Ma vyjadril silnú dôveru v pokračujúcu nezávislosť súdnictva v Hongkongu.

Dve rozhodnutia najvyššieho odvolacieho súdu v roku 2013 potvrdzujú názor predsedu najvyššieho súdu, že vysoká úroveň právneho štátu v Hongkongu sa naďalej zachováva. Jeden z nich potvrdil právo transsexuálov, ktorí podstúpili operáciu zmeny pohlavia, na uzavretie manželstva a vyhlásil existujúce právne prekážky takéhoto manželstva za protiústavné. Druhý prehlásil vládnu politiku obmedzovania komplexnej pomoci sociálneho zabezpečenia pre tých, ktorí žijú v Hongkongu najmenej sedem rokov, za protiústavnú. Niektoré právne ustanovenia, napríklad ustanovenia o právnej pomoci pre osoby s nízkym príjmom, by sa mohli zlepšiť.

Európske firmy so sídlom v Hongkongu aj naďalej uvádzajú právny štát a vysokú kvalitu súdnictva ako jeden z hlavných dôvodov pre zriadenie svojej čínskej alebo ázijskej centrály v Hongkongu. Minister spravodlivosti pán Rimsky Yuen aj naďalej na základe reputácie právneho štátu propagoval Hongkong ako regionálne centrum pre medzinárodnú arbitráž a právne služby. Čínska námorná arbitrážna komisia oznámila založenie svojej pobočky v Hongkongu a prebiehajú prípravy na uskutočnenie arbitrážnych vypočúvaní stáleho rozhodcovského súdu s centrálou v Haagu v Hongkongu.

Minister spravodlivosti sa vo svojej funkcii predsedu výboru pre právnu reformu tiež zaviazal uskutočniť právnu reformu v oblastiach archívneho práva, prístupu k informáciám a financovania arbitráže treťou stranou, a to s cieľom lepšie naplniť potreby spoločnosti.

Obyvatelia Hongkongu naďalej uplatňovali svoje právo na slobodu prejavu a združovania. V roku 2013 sa 4. júna a 1. júla uskutočnili každoročne organizované pochody, ako aj dve ďalšie veľké politické demonštrácie. Predseda komisie pre rovnosť príležitostí sa zaoberal každoročne organizovaným pochodom homosexuálov a počas roku sa uskutočnilo viacero menších demonštrácií o politických alebo sociálno-ekonomických otázkach týkajúcich sa Hongkongu a pevninovej Číny. Veľká väčšina demonštrácií bola pokojná a polícia reagovala vo všeobecnosti vhodným spôsobom.

Zachovaná ostala aj sloboda médií vrátane digitálnych médií, ktoré mohli slobodne prezentovať rôzne názory. Napriek tomu sa zvyšuje dojem, zaznamenaný v ročnej správe Združenia novinárov Hongkongu, že tlačové a elektronické médiá vykonávajú autocenzúru, a to najmä v prípade informovania o záležitostiach pevninovej Číny. Podľa indexu slobody tlače organizácie Reportéri bez hraníc klesol na základe trendov v roku 2013 Hongkong o tri miesta na 61. miesto kvôli autocenzúre a rastúcemu vplyvu zo strany styčného úradu ústrednej vlády. Ďalšie fungovanie zásady „jedna krajina, dva systémy“ a reputácia Hongkongu ako územia, na ktorom podnikateľské prostredie ťaží z voľného toku informácií, budú aj naďalej závisieť od slobody médií. Vyhlásenia predsedu výkonnej rady na podporu slobody médií boli preto veľmi vítané.

Vzťahy Hongkongu s pevninovou Čínou boli objektom záujmu verejných diskusií aj médií. Rýchlo rastúce hospodárske a medziľudské prepojenia vrátane cestovného ruchu občas spôsobili v Hongkongu sociálne nepokoje a spôsobili orgánom problémy v oblasti jednotlivých politík. Patria sem otázky ako zvýšený dopyt ľudí z pevninovej Číny po bytoch a miestach v základných a stredných školách (najmä v blízkosti hranice medzi Hongkongom a pevninovou Čínou), po pracovných miestach pre uchádzačov o zamestnanie z pevninovej Číny, zvýšený tlak na verejnú dopravu v dôsledku rýchlo rastúceho počtu turistov z pevninovej Číny (z 35 miliónov v roku 2012 na 41 miliónov v roku 2013[2]) a rastúci dopyt po určitých spotrebiteľských tovaroch, ako napríklad po sušenom mlieku pre dojčatá, čo niekedy spôsobilo ich nedostatok v Hongkongu.

Vláda zaviedla rôzne opatrenia na ochranu záujmov obyvateľov Hongkongu a stabilizáciu trhu pri rýchlo rastúcich cenách a nedostatkoch tovarov. Tieto opatrenia však nezabránili zvyšujúcemu sa počtu prejavov zameraných proti pevninovej Číne v médiách (vrátane sociálnych médií) ani vzniku niekoľkých radikálnych skupín zameraných proti pevninovej Číne.

Hospodársky vývoj

Hongkong aj naďalej ostáva jedným z popredných svetových finančných a obchodných centier. Štyri hlavné odvetvia v Hongkongu (finančné služby, obchod a logistika, cestovný ruch a odborné služby a služby výrobcom) boli hnacou silou hospodárskeho rastu Hongkongu, poskytovali podnety pre rast v iných odvetviach a vytvárali pracovné miesta. Tým, že využíva hospodársky rozmach Číny, zohráva mesto dôležitú úlohu v oblasti obchodu a investícií s pevninovou Čínou. Hongkong bol schopný prosperovať vďaka svojim základným hodnotám – právnemu štátu, voľnému toku informácií, transparentnosti a postoju proti korupcii.

V roku 2013 dosiahol Hongkong veľmi dobré hospodárske výsledky a naďalej sa umiestňoval vysoko v mnohých globálnych prieskumoch merajúcich ekonomickú slobodu a konkurencieschopnosť.[3] Napriek hospodárskym úspechom Hongkong takisto čelí novým výzvam v oblasti hospodárskej súťaže vyplývajúcim z hospodárskej liberalizácie Číny a rastu ostatných hospodárskych centier v regióne. Jeho hospodárstvo zaznamenalo v roku 2013 stály rast hospodárstva 2,9 % v reálnom vyjadrení. Kľúčovú hybnú silu rastu predstavoval domáci dopyt, pričom výkon zahraničného obchodu ostal nízky z dôvodu slabých globálnych hospodárskych podmienok. Úroveň zamestnanosti bola primeraná a miera nezamestnanosti sa počas veľkej časti roku pohybovala okolo 3,3 %. Spotrebiteľské ceny vzrástli o 4,3 %[4].

S podporou ústrednej vlády zostáva Hongkong aj naďalej najväčším centrom pre investície offshore v renminbi (RMB) na svete. V roku 2013 sa v Hongkongu nachádzalo najväčšie množstvo vkladov v renminbi mimo Číny – viac ako 1 bilión[5] RMB. Naďalej si udržal konkurenčnú výhodu oproti ďalším finančným centrám v oblasti infraštruktúry a likvidity, s dobrou škálou investičných produktov v RMB. Stanovovanie hongkonskej ponúkanej medzibankovej sadzby na pôžičky v CNH (stanovovanie CNH HIBOR) sa oficiálne začalo 24. júna 2013, a to stanovením referenčných sadzieb pre pôžičky offshore a uľahčením vytvárania viacerých možností hedžingu. Vzájomné uznávanie produktov investičných fondov medzi pevninovou Čínou a Hongkongom sa vníma ako ďalší krok v budovaní pozície Hongkongu ako ázijského centra pre správu investičných fondov. Regulačné orgány v pevninovej Číne a Hongkongu stanovili plány na nadchádzajúce spustenie programu, ktorý by umožnil medzinárodným správcom fondov predávať produkty investičných fondov v pevninovej Číne a zároveň umožnil predaj fondov z pevninovej Číny v Hongkongu.

Čína zároveň zvýšila tempo internacionalizácie renminbi; Londýn, Paríž, Frankfurt, Singapur a Tchaj-pej sú teraz schopné rozvíjať sa ako centrá pre offshore podnikanie v RMB. Hongkong rýchlo nadviazal spojenectvá s inými offshore trhmi. V decembri 2013 burzy cenných papierov v Hongkongu a Singapure podpísali dohodu o spolupráci týkajúcu sa rozvoja investičných produktov v renminbi. Napriek tomu sa očakáva nárast vonkajšej konkurencii, keďže sa budú objavovať noví hráči na trhu.

Čínske hospodárske reformy vytvorili pre Hongkong príležitosti aj výzvy. Plán Pekingu na vytvorenie pilotnej zóny voľného obchodu v Šanghaji vyvolal v Hongkongu silné reakcie. Opatrenia politiky potrebné na to, aby umožnili šanghajskej novej zóne využívať širšiu zameniteľnosť RMB, a voľnejšie, trhovo orientované úrokové sadzby vyvolali špekulácie zo strany médií a podnikov. Existujú obavy, že liberalizácia v týchto oblastiach by ohrozila postavenie Hongkongu ako najvýznamnejšieho ázijského finančného centra. V podnikateľskej komunite prevažoval konsenzus, že ak si chce Hongkong udržať konkurencieschopnosť, musí ešte zvýšiť svoje výhody.

Hospodárske väzby medzi Hongkongom a pevninovou Čínou sa ešte viac posilnili prostredníctvom rozšírenia rozsahu pôsobnosti služieb, na ktoré sa vzťahuje dohoda o voľnom obchode. Dňa 29. augusta 2013 podpísali Hongkong a pevninová Čína dodatok X k dohode o užšej hospodárskej spolupráci (Closer Economic Partnership Arrangement – CEPA). Obe strany verejne oznámili, že rozsah a hĺbka liberalizácie podľa dohody CEPA idú nad rámec ktorejkoľvek dohody o voľnom obchode, ktorú pevninová Čína uzavrela s inými partnermi. Podľa dohody CEPA existuje v súčasnosti spolu 403 liberalizačných opatrení pre obchod so službami. Ústredná vláda sa zaviazala dosiahnuť liberalizáciu obchodu so službami medzi pevninovou Čínou a Hongkongom prostredníctvom dohody CEPA do konca roku 2015, t. j. pred ukončením 12. päťročného plánu. Vláda provincie Guangdong priniesla návrh spojiť Guangdong, Hongkong a Macao do zóny voľného obchodu s cieľom do konca roku 2014 liberalizovať obchod so službami medzi provinciou Guangdong a Hongkongom.

Vlády Hongkongu a provincie Guangdong spoločne investovali do veľkých infraštruktúrnych projektov s cieľom vytvoriť nové dopravné spojenia medzi Hongkongom a deltou Perlovej rieky. Výstavba rýchleho železničného spojenia medzi Gguangzhou, Shenzhenom a Hongkongom a mostu medzi Hongkongom, Zhuhai a Macaom, ktorá sa začala v roku 2010, neustále pokračuje.

V reakcii na výzvy z miestnej podnikateľskej komunity sa Hongkong začal aktívnejšie venovať regionálnym a mnohostranným iniciatívam na udržanie svojej konkurencieschopnosti ako centra regionálneho obchodu/služieb. Hongkong pôvodne plánoval vstúpiť do zóny voľného obchodu Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) a Číny, ale napokon prijal návrh združenia ASEAN rokovať o bilaterálnej dohode. V máji 2013 Hongkong oznámil, že sa zúčastní na rokovaniach o dohode o obchode so službami (Trade in Services Agreement – TiSA) s 23 členmi Svetovej obchodnej organizácie. Okrem dohody CEPA podpísal Hongkong dohody o voľnom obchode s Novým Zélandom, Európskym združením voľného obchodu a Čile.

Z vnútroštátnych záležitostí bolo kľúčovou prioritou vlády v roku 2013 riešenie „prehriatia“ trhu s nehnuteľnosťami. Uviedol sa súbor opatrení na zníženie dopytu vrátane značných kolkových poplatkov pri transakciách s nehnuteľnosťami a prísnejšie pravidlá pri poskytovaní hypotekárnych úverov. Vláda takisto zrušila 14 rokov starý systém žiadostí a znovu začala s predajom vládnych pozemkov v rámci ročného programu predaja pôdy prostredníctvom vládou iniciovaného predaja pôdy. V dôsledku toho sa ceny nehnuteľností viditeľne stabilizovali a objem predaja v roku 2013 klesol o 37,7 %[6]. Vzhľadom na riziko bubliny na trhu s aktívami v prostredí s mimoriadne nízkymi úrokovými mierami vláda opakovane vyjadrila svoje odhodlanie zachovať tieto prísne fiškálne opatrenia napriek tlaku sektora nehnuteľností. Predseda výkonnej rady Leung sa takisto zaviazal zvýšiť ponuku bývania a riešiť prudký nárast cien nehnuteľností, ktorý tlačil vlastníctvo bytov mimo dosahu širokej verejnosti a spôsoboval sociálne nepokoje. Vláda ohlásila stratégiu bývania tlačenú ponukou s cieľom vytvoriť počas nasledujúceho desaťročia 470 000 nových bytových jednotiek, z ktorých 60 % má tvoriť sociálne bývanie.

Vláda sa intenzívnejšie usiluje riešiť prehlbujúce sa rozdiely v príjmoch a rozdelení bohatstva. Veľkým posunom bolo prvé uverejnenie oficiálnej hranice chudoby pre Hongkong v septembri 2013, ktorá sa stanovila ako polovica mediánu mesačného príjmu domácnosti. Z analýzy situácie v roku 2012 vyplynulo, že pred intervenciou sa ocitlo 541 000 domácností s celkovým počtom 1 312 000 osôb pod hranicou chudoby a miera chudoby predstavovala 19,6 %. Po intervencii žilo pod hranicou chudoby približne milión ľudí, čo predstavuje mieru chudoby 15,2 %. Uverejnenie hranice chudoby zvýšilo očakávania, že vláda zavedie účinnejšie opatrenia na zmiernenie chudoby.

Vláda v októbri 2013 začala štvormesačné konzultácie o populačnej politike Hongkongu s cieľom vytvoriť konsenzus a vypracovať udržateľné opatrenia politiky. Odhaduje sa, že pracovná sila bude od roku 2018 klesať. Zmiernenie chudoby a pomoc starnúcemu obyvateľstvu budú predstavovať dlhodobé kľúčové fiškálne problémy. Vláda bude musieť v nadchádzajúcich rokoch riadiť komplexnú a kontroverznú agendu politiky vrátane zvyšovania produktivity, priťahovania talentov, dovozu pracovnej sily, začleňovania nových prisťahovalcov, sociálneho zabezpečenia, starostlivosti o starších obyvateľov, fiškálnej udržateľnosti a riadenia hospodárskeho rastu, a to všetko pri zachovaní vyrovnanej a vyváženej spoločnosti.

Podnikateľská komunita Hongkongu sa zasadzovala za riešenie problému nedostatku pracovných síl a vyzvala na zmiernenie pracovnoprávnej úpravy týkajúcej sa dovozu pracovnej sily. Všeobecná obchodná komora Hongkongu uviedla, že v júli 2013 existovalo až 110 000 neobsadených pracovných pozícií, čo sa približovalo k historickému maximu – 122 000 v roku 1989. Stavebníctvo, maloobchod, reštauračné a opatrovateľské služby neustále trpia nedostatkom pracovných síl. Táto otázka môže v budúcnosti vyvolať intenzívne diskusie medzi odborovými zväzmi, zákonodarcami a podnikateľskou sférou. S ohľadom na priaznivé podmienky na trhu práce sa v roku 2013 značne zvýšili mzdy. Pracovníkom s nižšou kvalifikáciou sa tiež významne zvýšili mzdy, čo odráža všeobecne napäté podmienky na trhu práce. Zákonom stanovená minimálna mzda sa v máji 2013 zvýšila z 28 HKD na 30 HKD.

Vláda v roku 2013 uviedla dva dôležité plány politiky ochrany životného prostredia: „Plán čistého ovzdušia pre Hongkong“ a „Udržateľné využívanie zdrojov na roky 2013 – 2022“. Nahradila takisto index znečistenia ovzdušia novým indexom kvality ovzdušia, ktorý poskytuje ľuďom v Hongkongu údaje o krátkodobých zdravotných rizikách na základe úrovne znečistenia ovzdušia meranej v reálnom čase. S cieľom znížiť objem pevného odpadu v priebehu desiatich rokov o 40 % zahŕňa akčný plán pre zdroje aj schému prípadných poplatkov za odpad, rozšírenie existujúcich skládok a budovanie nových spaľovní, podporu recyklovania a zníženie odpadov pri zdroji. Verejnosť sa čoraz viac zaujíma o otázky týkajúce sa životného prostredia. Vykonávanie týchto vládnych plánov si vyžiada silný politický záväzok, zapojenie verejnosti, rozsiahlu podporu komunity a cezhraničnú spoluprácu v delte Perlovej rieky, najmä v oblasti iniciatívy pre čisté ovzdušie.

Vzťahy a spolupráca medzi Európskou úniou a Hongkongom

V priebehu roku 2013 sa dvojstranné vzťahy a spolupráca medzi Európskou úniou a Hongkongom ďalej prehlbovali a posilňovali. Hongkong ostáva dôležitým aktérom v regióne a kľúčovou trasou pre obojstranné obchodné a investičné toky medzi EÚ a pevninovou Čínou.

EÚ si udržala svoje postavenie druhého najväčšieho obchodného partnera Hongkongu po pevninovej Číne[7]. Dvojstranný obchod s tovarmi medzi EÚ a Hongkongom zaznamenal v roku 2013 nárast o 3,9 % a dosiahol objem 46 miliárd EUR; EÚ zaznamenala rastúci obchodný prebytok[8].

K júnu 2013 bolo v Hongkongu najviac zahraničných spoločností s pôvodom z EÚ – spolu 1 921 spoločností so 452 regionálnymi centrálami, 725 regionálnymi zastúpeniami a 744 miestnymi zastúpeniami[9]. Podniky z EÚ pôsobia v širokej škále odvetví, najmä vo finančných a obchodných službách, obchode, logistike, stavebníctve a maloobchode. Spoločnosti z EÚ sú kľúčovými hráčmi v odvetviach Hongkongu ako bankovníctvo, poisťovníctvo a cenné papiere. Hongkong ako sídlo jednej z najväčších európskych podnikateľských komunít v Ázii aj naďalej priťahuje značný počet európskych občanov, ktorí tam prichádzajú žiť a pracovať.

Investičné vzťahy medzi EÚ a Hongkongom sa v posledných rokoch výrazne posilnili. Odlev priamych zahraničných investícií (PZI) z EÚ do Hongkongu sa zoštvornásobil, z 3,7 miliardy EUR v roku 2009 na 15 miliárd EUR v roku 2012,[10] čo odráža neustály silný záujem zo strany podnikov z EÚ o Hongkong ako o investičné centrum. Prílev priamych zahraničných investícií z Hongkongu do EÚ zaznamenal za rovnaké obdobie priemerný ročný objem vo výške 5,3 miliardy EUR. Celkový stav priamych zahraničných investícií EÚ v Hongkongu sa zvýšil z 90 miliárd EUR v roku 2009 na 133 miliárd EUR v roku 2012. Na druhej strane sa v rovnakom období celkový stav priamych zahraničných investícií Hongkongu v EÚ takmer zdvojnásobil z 27,5 miliardy EUR na 50 miliárd EUR.

Podnikateľská komunita EÚ oceňuje rešpektovanie právneho štátu v Hongkongu, jeho vysoký štandard v oblasti transparentnosti, slobodu informácií a médií, preferenčný prístup na trh pevninovej Číny a dostupnosť vysokokvalitných poskytovateľov služieb. EÚ považuje tieto faktory za dôležité pre pokračujúcu prosperitu Hongkongu a pre zachovanie jeho pozície ako regionálneho a medzinárodného obchodného strediska.

Siedmy štruktúrovaný dialóg medzi Európskou úniou a vládou OAO Hongkong sa uskutočnil 14. novembra 2013 v Hongkongu. Štruktúrovaný dialóg je účinná platforma, ktorá umožňuje EÚ a Hongkongu diskutovať o otázkach spoločného záujmu a určovať oblasti pre budúcu spoluprácu. Na zasadnutí v roku 2013 sa obe strany dohodli na posilnení spolupráce a výmene v oblasti vzdelávania, inovácií, ochrany životného prostredia a práva v oblasti hospodárskej súťaže. EÚ ocenila úsilie Hongkongu aktualizovať predpisy v oblasti finančných služieb a jeho aktívnu účasť na boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. EÚ vyjadrila želanie zapojiť Hongkong do odborných diskusií o automatickej výmene daňových informácií s ohľadom na medzinárodný vývoj v oblasti spolupráce medzi daňovými orgánmi a dohliadnuť na rýchly pokrok pri aktualizovaní dohôd o leteckých službách medzi členskými štátmi EÚ a Hongkongom s cieľom zosúladiť dohody o leteckých službách s ustanovením o určení EÚ. EÚ takisto vyjadrila želanie zintenzívniť dialóg o regulácii v oblasti investičných fondov.

V roku 2013 sa uskutočnilo niekoľko návštev na vysokej úrovni z radov inštitúcií Európskej únie do OAO Hongkong. Najviac sledovanou bola novembrová návšteva predsedu Európskej komisie Josého Manuela Barrosa, počas ktorej sa stretol s predsedom výkonnej rady Hongkongu a predsedom legislatívnej rady. Predseda Barroso prehovoril na podujatí pri príležitosti 20. výročia kancelárie Európskej únie pre Hongkong a Macao a poukázal na dlhoročné zväzky medzi EÚ a Hongkongom a na záväzok EÚ na najvyššej úrovni pri ďalšom rozvíjaní tohto vzťahu. Ďalšou návštevou na vysokej úrovni bola marcová návšteva predsedu Európskeho orgánu pre bankovníctvo Andreu Enriu. Pravidelné návštevy vysokých úradníkov zabezpečili výmeny v oblastiach spoločného záujmu vrátane vonkajších vzťahov Európskej únie, regulácie finančných služieb, makroekonomických otázok, obchodu a investícií, bezpečnosti výrobkov a potravín, životného prostredia a hospodárskej súťaže. Štyri delegácie Európskeho parlamentu takisto navštívili Hongkong a prispeli k ďalšiemu zlepšeniu dvojstranných vzťahov a spolupráci s legislatívnou radou.

Európske podniky v Hongkongu zastupuje predovšetkým Európska obchodná komora, ktorá v roku 2013 uskutočnila viacero aktivít na uľahčenie dialógu s vládou a posilnila profil európskeho podnikania a priemyslu. Niektoré aktivity komory počas roka sa uskutočnili v spolupráci s Akademickým programom EÚ v Hongkongu (EUAP), ktorý sa otvoril 1. septembra 2012. EUAP tvorí konzorcium vedené Hongkonskou baptistickou univerzitou a zahŕňa Čínsku univerzitu v Hongkongu, Hongkonskú univerzitu a Univerzitu v Lingnane. Program podporuje akademický výskum, rozvíja podporné činnosti v záujme zvýšenia viditeľnosti EÚ a posilňuje spoluprácu v akademickej oblasti s inštitúciami vyššieho vzdelávania z EÚ.

S cieľom ďalej posilniť väzby s Hongkongom pokračovali diplomatické misie EÚ a jej členských štátov vo svojom úsilí v oblasti verejnej diplomacie, aby zviditeľnili EÚ v Hongkongu, rozšírili poznatky o politikách EÚ a poskytovali o nich viac informácií. K týmto politikám patria obchodné a regulačné politiky, energetika a zmena klímy, regulácia finančných služieb, colné záležitosti, politiky rodovej rovnosti, medzikultúrny dialóg, akademické záležitosti a úloha EÚ vo svete. Kľúčovým nástrojom v tejto oblasti bola séria plodných stretnutí medzi vedúcimi misií EÚ, vysokopostavenými členmi vlády Hongkongu a legislatívnej rady a ďalšími vedúcimi predstaviteľmi.

Diplomatické misie EÚ takisto spolupracovali na zintenzívnení medziľudských kontaktov a podporovaní akademických výmen organizovaním spoločných podujatí, ako je napríklad Veľtrh vysokoškolského vzdelávania EÚ, Filmový festival EÚ a iniciatíva „Modelová EÚ“.

EÚ bude aj naďalej rozvíjať svoje vzťahy s Hongkongom, posilňovať hospodárske, obchodné a investičné väzby, ďalšiu spoluprácu s podnikateľským sektorom a občianskou spoločnosťou, ako aj podporovať mobilitu ľudí z Hongkongu a výmenu v rámci vzťahov s hongkonským obyvateľstvom. Medzi kľúčové priority na rok 2014 patria: regulácia a zdanenie finančných služieb, colné záležitosti, presadzovanie práv duševného vlastníctva a ďalší rozvoj väzieb v oblasti vzdelávania, výskumu, obchodu a investovania.

[1] „Konzultačný dokument o postupoch pri výbere predsedu výkonnej rady v roku 2017 a vytvorení

legislatívnej rady v roku 2016“ (Consultation Document on the Methods for Selecting the Chief Executive in 2017 and for Forming the Legislative Council in 2016). Tento dokument sa týka zostavenia legislatívnej rady v roku 2016, nie v roku 2020.

[2] Zdroj: Hongkonská rada pre cestovný ruch.

[3] Podľa správy Svetovej banky s názvom Podnikanie (Doing Business) z roku 2014 sa Hongkong umiestnil za Singapurom na druhom mieste v rebríčku najpriaznivejších miest na podnikanie na svete. Podľa správy UNCTAD o svetových investíciách z roku 2013 bol v roku 2012 Hongkong tretím najväčším príjemcom priamych zahraničných investícií na svete (75 miliárd amerických dolárov) a tretím najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií v Ázii (84 miliárd amerických dolárov).

[4] Všetky ekonomické ukazovatele týkajúce sa hospodárstva Hongkongu sú prevzaté z oficiálnych štatistik vydávaných Hongkonským úradom pre sčítanie obyvateľstva a štatistiku (Census and Statistics Department).

[5] Podľa Menového úradu Hongkongu dosiahol na konci roku 2013 celkový objem vkladov v RMB a nesplatených vkladových certifikátov v RMB 1 053 miliárd CNH. Celkových objem vkladov v RMB a nesplatených vkladových certifikátov v RMB na konci roku 2012 dosiahol 720 miliárd CNH.

[6] Podľa vlády OAO Hongkong sa počet kúpnych dohôd nehnuteľností určených na bývanie v roku 2013 znížil na 50 676 v porovnaní s 81 333 v roku 2012.

[7] Táto klasifikácia sa zakladá na obchodných štatistikách vydaných Hongkonským úradom pre sčítanie ľudu a štatistiku.

[8] Zdroj: Eurostat: Databáza Comext.

[9] Zdroj: Hongkonský úrad pre sčítanie ľudu a štatistiku.

[10] Údaje o PZI poskytnuté Eurostatom 16. decembra 2013.