Ako vyplýva aj z rámca hodnotenia a podávania správ VFR, informácie o všeobecnej výkonnosti začínajú byť dostupné približne v polovici každého programu. Vtedy už uplynulo dosť času na to, aby sa prejavili výsledky vynaložených peňazí a prijatých opatrení. Sila a udržateľnosť vplyvu opatrení sa môže taktiež posudzovať až o niekoľko rokov neskôr, kedy sa berú do úvahy vývojové trendy. Napríklad poskytovanie finančnej podpory na rekvalifikáciu dlhodobo nezamestnaných osôb v jednom roku môže viesť k zvýšeniu kvality alebo kvantity dostupnej odbornej prípravy v nasledujúcom roku. To by sa malo pravdepodobne v ďalšom roku prejaviť vo výskyte lepšie kvalifikovaných osôb na trhu práce. Udržateľný vplyv takéhoto vývoja, ktorý sa prejaví v tom, že tieto osoby získajú trvalé nové zamestnanie, bude potom možné preskúmať o niekoľko rokov neskôr na základe trendov identifikovaných vo výročných správach. Z tohto dôvodu sa informácie o výstupoch a výsledkoch výdavkov EÚ podávajú pravidelne prostredníctvom výročných správ, zatiaľ čo podávanie správ o celkovej výkonnosti finančných intervencií sa začína až približne v polovici sedemročného VFR prostredníctvom priebežných hodnotení a je ukončené prostredníctvom hodnotení ex post až počas rokov, ktoré nasledujú po ukončení VFR.

Po prvé, vzhľadom na krátky čas, ktorý uplynie do každoročného udeľovania absolutória od skončenia roku, v ktorom sa uskutočnili výdavky a na ktorý sa absolutórium vzťahuje, je k dispozícii len obmedzené množstvo aktuálnych informácií o výkonnosti programov. Je to z toho dôvodu, že hoci je možné medziročne podávať správy o vynaložených prostriedkoch, o prijatých opatreniach financovaných z prostriedkov EÚ a o bezprostredných a priamych výsledkoch týchto opatrení, po tak krátkom čase sa nedá podať správa o všeobecnej výkonnosti intervencií EÚ z hľadiska ich vplyvu na hospodárstvo a spoločnosť.

V prípade týchto už podpísaných transakcií sa zatiaľ podarilo dosiahnuť mobilizáciu zhruba deväťnásobku poskytnutých verejných prostriedkov. V porovnaní s jej nadriadenými úvermi, mala podriadená pozícia EIB v rámci PBI pri priťahovaní súkromných investorov na projekty preukázateľný katalytický účinok. Úloha EIB ako poskytovateľa zvýšenia kreditnej kvality dodala súkromným investorom istotu, že banka bude v úvodnom štádiu zapojená do verejného obstarávania v rámci projektov. Vďaka tomu mohli mať dlhopisy vydané príslušnými projektovými spoločnosťami atraktívny rizikový profil pre širokú škálu inštitucionálnych investorov. Využitím možnosti dlhopisov na projekty spojenej so zvýšením kreditnej kvality v rámci PBI dosiahol subjekt verejného sektora výrazné cenové výhody v porovnaní s bankovým financovaním, čo zase poskytlo vyššiu hodnotu spotrebiteľom.

Hlavy štátov EÚ prijali v júni 2012 „Pakt pre rast a zamestnanosť“, aby tak ďalej podporili dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. V rámci tejto iniciatívy sa počíta s niekoľkými osobitnými opatreniami, ktoré by mali vykonať členské štáty, Komisia a EIB. Jedným z týchto opatrení bolo spustenie pilotného projektu „iniciatíva dlhopisov na projekty“ (PBI), ktorý je financovaný z EIB a 230 mil. EUR z rozpočtu EÚ. Odhadovalo sa, že tento pilotný projekt prinesie dodatočné investície až do výšky 4,5 mld. EUR do pilotných projektov v kľúčovej dopravnej, energetickej a širokopásmovej infraštruktúre, pričom vytvorí pracovné miesta a zároveň prispeje k budúcemu hospodárskemu rastu a zamestnanosti.

Ďalším kľúčovým prvkom je letecká doprava umožňujúca vstup a pohyb zdravotníckych pracovníkov a dodávok. S podporou ERCC bolo holandské námorné plavidlo použité na dodávku 5 000 ton pomoci z deviatich členských štátov vrátane sanitných vozidiel, nákladných áut, mobilných nemocníc a ochranných zariadení. EÚ tiež pre všetkých medzinárodných humanitárnych pracovníkov zaviedla systém zdravotníckeho odsunu, ktorý je dôležitým predpokladom na to, aby do regiónu mohol cestovať väčší počet zdravotníckych pracovníkov.

1.oddiel, v ktorom sa popisujú programy VFR na roky 2014 – 2020, na ktoré sa vzťahuje daný rozpočtový okruh, vysvetľuje ich finančné krytie a ak je to relevantné, ako prispievajú k stratégii Európa 2020. Keď je to možné, uvádza sa prehľad pokroku v počiatočnej fáze vykonávania;

Takisto sa vykonali prípravy na prípadný výskyt eboly v EÚ, ktoré zahŕňali určenie približne 50 stredísk po celej EÚ s viac ako 20 000 nemocničnými lôžkami, poverenie siete špecializovaných laboratórií, stanovenie sanitnej a leteckej prepravy, odbornú prípravu tisícok členov zdravotníckeho personálu a uverejňovanie informačných správ na letiskách, v námorných prístavoch a v médiách. Okrem toho bol v spolupráci so Svetovou zdravotníckou organizáciou v októbri 2014 zavedený mechanizmus EÚ pre zdravotnícky odsun prípadov eboly z Afriky do Európy. Pod jeho záštitou boli do nemocnice v Európe presunutí štyria pacienti s ebolou.

V rámci svojej politiky v oblasti výskumu EÚ prispela prostredníctvom RP7 k plneniu hlavného cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je zvýšiť investície do výskumu a vývoja na 3 % HDP (2,02 % v roku 2013). Zatiaľ čo na výsledky prebiehajúcich hodnotení ex post sa ešte čaká, podľa najnovších dostupných štatistík účasti na RP7 bolo v období rokov 2007 – 2013 v rámci 487 uzavretých výziev prijatých takmer 136 000 návrhov, ktoré zahŕňali viac ako 600 000 žiadajúcich organizácií a jednotlivcov, z čoho približne 20 % bolo financovaných. Súhrnné projektové náklady na vybrané návrhy na financovanie na roky 2007 – 2013 sú 64,3 mld. EUR a zodpovedajúci požadovaný finančný príspevok EÚ predstavuje 45,4 mld. EUR z celkovej dostupnej sumy 55,5 mld. EUR.

Hlavný cieľ stratégie Európa 2020, ktorým je zvýšenie investícií do výskumu a vývoja na 3 % HDP, nemôže byť dosiahnutý len z prostriedkov EÚ samotných, čo nikdy ani nebolo zámerom, keďže tieto prostriedky predstavujú len 10 % celkových verejných výdavkov na výskum a vývoj, ktoré sú prevažne poskytované členskými štátmi. Rozpočet EÚ má za cieľ maximalizovať účinky financovania EÚ, a to pomocou podpory partnerstiev s členskými štátmi a medzi nimi navzájom, ako aj s organizáciami súkromného sektora prostredníctvom tvorby spoločných programov a verejno-súkromných partnerstiev a tiež vytváraním pákových účinkov na financovanie EÚ prostredníctvom finančných nástrojov v rámci programu Horizont 2020, Nástroja na prepojenie Európy a COSME.

Tieto hlavné finančné programy prispievajú k plneniu priorít inteligentného a udržateľného rastu v rámci stratégie Európa 2020. Podporujú investície do budúcnosti Európy prostredníctvom širokej škály rôznych programov zameraných na podporu výskumu a inovácie, zvyšovanie zručností a (celoživotné) vzdelávanie, podporu podnikania, uľahčenie využívania inteligentných sietí a rozvoj digitálnej ekonomiky, budovanie vzájomne prepojených transeurópskych sietí, investície do celoeurópskych infraštruktúr a na väčšiu efektívnosť využívania energie a zdrojov.

Vytvorenie spoločného centra podpory: Realizácia RP7 viacerými generálnymi riaditeľstvami a inými orgánmi viedla v niektorých prípadoch v rôznych častiach programu k rozdielnym praktikám. Túto skutočnosť zaznamenal Dvor audítorov, ktorý vyzval ku konzistentnému a jednotnému prístupu ku všetkým prijímateľom a k súdržnej realizácii rámcového programu. Komisia tieto odporúčania zohľadnila: úlohou spoločného centra podpory je koordinovať činnosť rôznych vykonávacích orgánov a dohliadať na jej súdržnosť, čím sa umožní jednotný prístup k prijímateľom.

Zriadenie spoločného útvaru pre audit: v prípade programu Horizont 2020 bude tento útvar vykonávať všetky audity vrátane tých pre výkonné agentúry a spoločné podniky. Ide o významný krok vpred pri zabezpečovaní harmonizovaného prístupu a minimalizácie zaťaženia, ktoré vzniká prijímateľov auditu.

V roku 2014 bol vytvorený nový online portál účastníkov s cieľom zoskupiť všetky relevantné informácie o programoch EÚ v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti. Portál je pre žiadateľov a prijímateľov programu Horizont 2020 jednotným kontaktným miestom, kde je možné získať informácie o všetkých režimoch podpory a o všetkých výzvach na predkladanie návrhov v tejto oblasti. Aby bol systém čo najľahšie použiteľný, Komisia sústavne vyzýva používateľov, aby jej poskytovali rady.

HOSPODÁRSKA, SOCIÁLNA A ÚZEMNÁ SÚDRŽNOSŤ (Rozpočtový okruh 1b)

Okruh 1b finančného rámca zahŕňa „Európsky fond regionálneho rozvoja“ (EFRR), „Kohézny fond“ (KF),„Európsky sociálny fond“ (ESF) – vrátane osobitného dodatočného pridelenia prostriedkov v súvislosti s „iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí“ (YEI) a „Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby“ (FEAD). Všetky tieto programy budú realizované v rámci zdieľaného hospodárenia.

EFRR, KF a ESF tvoria politiku súdržnosti EÚ. Jej hlavným cieľom je posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť medzi regiónmi a členskými štátmi, a to sústredením zdrojov do menej rozvinutých regiónov a členských štátov. Politika súdržnosti je zároveň najdôležitejším investičným nástrojom EÚ na dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020, ktorými sú podpora rastu a tvorby pracovných miest na úrovni EÚ a štrukturálne reformy na vnútroštátnej úrovni. Kohézne financovanie predstavuje v mnohých členských štátoch (HU, SK, LT) viac ako 50 % investičného rozpočtu, čo naznačuje jeho význam pri podpore ich strategických investícií. V iných členských štátoch je príspevok skromnejší, a to najmä v rozvinutejších regiónoch (na ktoré sa vzťahuje cieľ „Konkurencieschopnosť“) a členských štátoch.

Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby („FEAD“) je nový fond, ktorý nadväzuje na ukončený program pomoci pre najodkázanejšie osoby, s vyhradeným financovaním, ktoré prispieva k odstráneniu chudoby a je zamerané na potravinovú a základnú materiálnu pomoc, ako aj na sociálne začlenenie najodkázanejších osôb.

Čo sa týka viazaných rozpočtových prostriedkov, na rok 2014 sa na uvedené programy spadajúce pod okruh 1b vyčlenilo 47,5 mld. EUR, čo predstavuje 35,9 % celkového rozpočtu EÚ na rok 2014 na okruhy 1 – 4.

Program Viazané rozpočtové prostriedky na rok 2014 (v mil. EUR) Regionálna konvergencia (menej rozvinuté regióny) 23 243,6 Prechodné regióny 4 695,8 Konkurencieschopnosť (rozvinutejšie regióny) 7 400,5 Kohézny fond (KF) 7 936,2 Európska územná spolupráca 505,7 Najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny 209,1 Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby 514,3 Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (osobitné dodatočné pridelenie prostriedkov) 1 804,1 Iné 1 187,1 Plánované prostriedky spolu 47 496,4

Celkovo je na roky 2014 – 2020 na investície v rámci politiky súdržnosti k dispozícii 351,8 mld. EUR. Vzhľadom na to, že právne predpisy na obdobie 2014 – 2020 boli prijaté až v decembri 2013, oddialil sa proces prijímania partnerských dohôd stanovujúcich strategické investičné priority členských štátov, ako aj operačných programov, ktoré tieto priority premietajú do investícií. To zabránilo plánovanému spusteniu realizácie začiatkom roka 2014, ale Komisia zato zrýchľuje následné činnosti, aby zabezpečila prijatie všetkých partnerských dohôd do konca roka 2014. Rokovania s členskými štátmi o operačných programoch pokračovali aj v roku 2015. V rámci FEAD už boli dokončené s tým, že Komisia všetky operačné programy prijala do marca 2015. V rámci politiky súdržnosti (EFRR, KF, ESF) bolo do apríla 2015 prijatých 241 z celkového počtu 311 operačných programov (77 %). Pokiaľ ide o Iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI), oprávnených bolo 20 členských štátov a 34 operačných programov obsahuje zložku YEI. 33 z týchto operačných programov už bolo prijatých. Bolo tiež prijatých ďalších 24 programov Európskej územnej spolupráce podporovaných z EFRR. V prípade 20 členských štátov boli prijaté všetky operačné programy, zatiaľ čo na prijatie niekoľkých programov stále čakajú Španielsko, Taliansko a Česká republika. To znamená, že prvé výsledky týchto programov budú dostupné v prvých rokoch nového programového obdobia.

V období rokov 2014 – 2020 budú zdroje programov politiky súdržnosti zamerané na obmedzený počet oblastí, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa maximalizoval dosah investícií EÚ. Počas rokovaní o operačných programoch sa Komisia snažila spojiť investičné priority operačných programov s problémami identifikovanými v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Napríklad v Bulharsku budú investície v rámci politiky súdržnosti smerované na zlepšenie podnikateľského prostredia, najmä v súvislosti s prístupom MSP k financovaniu, ktorý je štrukturálnym problémom opakovane uvádzaným v odporúčaniach pre tento členský štát (2012 – 2014). Podľa informácií dostupných v polovici marca 2015, sa zo všetkých doteraz prijatých operačných programov v rámci ERDF – KF 86,1 mld. EUR bude investovať do inteligentného rastu (40,2 mld. EUR do výskumu, vývoja a inovácie, 13,5 mld. EUR do digitálnej agendy, 32,4 mld. EUR do MSP) a 88,2 mld. EUR do udržateľného rastu (37,6 mld. EUR do nízkouhlíkového hospodárstva, 33,5 mld. EUR do dopravnej a energetickej infraštruktúry a 17,1 mld. EUR do zachovania a ochrany životného prostredia). ESF prostredníctvom svojich štyroch tematických cieľov prispieva k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a boja proti chudobe. Na podporu inteligentného a inkluzívneho rastu bolo v 150 operačných programoch (zo 187) prijatých do konca apríla v rámci ESF a YEI vyčlenených 73,7 mld. EUR na opatrenia podporujúce udržateľnú a kvalitnú zamestnanosť, sociálne začlenenie, vzdelávanie, posilnenie inštitucionálnych kapacít a efektivitu verejnej správy.

Výsledky a dosah programov VFR na roky 2007 – 2013

Programy politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 budú pokračovať do konca roku 2015, čo znamená, že na ceste ku konečným cieľom sa ešte dosiahne ďalší významný pokrok.

Výsledky politiky súdržnosti dosiahnuté do roku 2013, ktoré sa tu uvádzajú, vychádzajú hlavne z najnovších dostupných údajov z monitorovania získaných z výročných správ o vykonávaní predložených členskými štátmi do polovice roka 2014. Mali by byť vnímané v kontexte všeobecného pokroku v rámci stratégie Európa 2020 opísaného v oddiele 1.1 tejto správy.

V prípade EFRR a KF sa údaje znázornené v nasledujúcich grafoch zakladajú na tých hlavných ukazovateľoch, ktoré je možné agregovať na úrovni EÚ. Pokiaľ ide o ESF, tieto informácie predstavujú najmä údaje o prijímateľoch a zistenia súhrnnej správy Odbornej hodnotiacej siete , v ktorej sú zhrnuté dôkazy zhromaždené členskými štátmi.

Treba tiež poznamenať, že používanie ukazovateľov, v súvislosti s ktorými je možné agregovať informácie na úrovni EÚ, nebolo počas vykazovaného obdobia 2007 – 2013 povinné, a preto tieto informácie nie sú úplné, s výnimkou povinného podávania správ o účastníkoch pre ESF . Základné ukazovatele odrážajú len niektoré výstupy politiky, ale nie výsledky, ktoré sú špecifické pre daný program. Ilustrujú rozsah činností vykonávaných v rámci politiky súdržnosti, ktoré prispievajú (hoci iba okrajovo) k prioritám stratégie Európa 2020.

Inteligentný rast (EFRR a ESF)

Podľa informácií od členských štátov prispeli investície politiky súdržnosti v oblasti inteligentného rastu k podpore vysokokvalifikovaných pracovných miest a zamestnanosti mladých ľudí, podnikaniu a zlepšeniu digitálnej prepojenosti v celej EÚ.

V rokoch 2007 – 2013 napríklad EFRR a KF prispeli k vytvoreniu značného počtu pracovných miest (graf č. 1) a uľahčili spoluprácu s výskumnými ústavmi 26 700 podnikom (graf č. 2).