EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 1. 2023 COM(2022) 740 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2022) 740 final of 06.10.2022.



Concerns all language versions.



Correction of small errors on pages 7, 19 and 22; correction of footnotes 45, 71 and 81.



The text shall read as follows: OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o správe o migrácii a azyle













1.ÚVOD V uplynulom roku čelila EÚ sérii udalostí, ktoré mali veľký vplyv na migráciu, azyl a riadenie hraníc. Nevyprovokovaná útočná vojna Ruska proti Ukrajine spôsobila najväčšie nútené vysídlenie ľudí v Európe od druhej svetovej vojny a očakáva sa, že nedávna eskalácia vojny zvýši prílev ruských občanov na vonkajšie hranice Únie. Ťažkosti so zvýšenými migračnými tokmi prehlbuje pretrvávajúci tlak na trasy cez Stredozemie a západný Balkán. Zneužívanie migrantov na politické účely bieloruským režimom vyvolalo bezprecedentné právne a operačné výzvy. Členské štáty zároveň čelili potrebe posilniť riadenie hraníc a víz, keďže sa zrušili cestovné obmedzenia spôsobené ochorením COVID-19 a obnovil sa cestovný ruch a obchod. EÚ preukázala, že je schopná reagovať rýchlo, preukázať konkrétnu solidaritu a zabezpečiť účinnú koordináciu. Bezprecedentná aktivácia smernice o dočasnej ochrane a prijatie, ktoré mnohí Európania poskytli ľuďom utekajúcim z Ukrajiny, boli živým dôkazom európskych hodnôt. Praktické a priame opatrenia v teréne ukázali, ako EÚ pomáha ľuďom, ktorí potrebujú ochranu, aj členským štátom, ktoré sú pod tlakom. Reakcia na dôsledky vojny výstižne preukázala rastúcu schopnosť EÚ kolektívne reagovať. Sieť EÚ pre koncepciu pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie poskytla nový spôsob, ako posilniť komunikáciu a vzájomnú informovanosť ako základ pre súdržnú reakciu EÚ. Platforma solidarity poskytla centrum pre koordináciu prijímania osôb utekajúcich z Ukrajiny. Nová Agentúra Európskej únie pre azyl, Frontex a Europol zintenzívnili pomoc členským štátom pri riešení nových výziev. Reaktivita a pohotovosť Únie nám pomáha zvládať výzvy. Počas roku od poslednej správy o migrácii sa však potvrdilo, že sú potrebné štrukturálne reformy azylového a migračného systému EÚ, aby bola EÚ schopná riešiť krízové situácie aj dlhodobé trendy. Počas francúzskeho predsedníctva sa vytvorila pozitívna dynamiku, ktorá umožnila výrazný pokrok vo vnútornom aj vonkajšom rozmere paktu o migrácii a azyle. Ako základ pre obnovenie spolupráce s podporou Komisie slúžilo členským štátom nové vyhlásenie o solidarite. Naše partnerstvo s kľúčovými krajinami pôvodu a tranzitu sa prehĺbilo vo všetkých aspektoch migrácie a núteného vysídľovania. Diplomatický kontakt priniesol výsledky v širšej spolupráci v oblasti migrácie, ako aj v kľúčových prípadoch, akým bolo napríklad zneužívanie migrantov bieloruským režimom. Skutočný nedostatok pracovných síl v mnohých odvetviach a vo všetkých členských štátoch poukazuje na potrebu prilákať dynamickú pracovnú silu, ako aj vytvoriť bezpečné cesty, aby sa znížili stimuly pre neregulárnu migráciu. Nový súbor návrhov v oblasti zručností a talentu odráža komplexný partnerský prístup paktu na medzinárodnej úrovni. Komisia víta spoločný plán dohodnutý medzi Európskym parlamentom a rotujúcimi predsedníctvami Rady, v ktorom sa potvrdzuje záväzok vyvinúť maximálne úsilie na prijatie legislatívnych návrhov týkajúcich sa riadenia azylu a migrácie uvedených v pakte pred koncom volebného obdobia 2019 – 2024. V tejto správe sa hodnotí dosiahnutý pokrok a kľúčový vývoj v oblasti migrácie a azylu za uplynulý rok. Identifikujú sa v nej kľúčové výzvy, ktoré nás čakajú, a pripomínajú kroky potrebné na vytvorenie silnejšej a spravodlivejšej migračnej a azylovej politiky. 2.REAKCIA EÚ NA INVÁZIU RUSKA NA UKRAJINU Európa ponúkla bezprecedentné prijatie miliónom ľudí, ktorí utekajú pred ruskou útočnou vojnou proti Ukrajine. Komisia pohotovo reagovala na rozsah tejto výzvy a využila všetky dostupné nástroje na úrovni EÚ na podporu členských štátov, ako aj mimoriadnu štedrosť jednotlivých Európanov. Táto činnosť zameraná na poskytovanie pomoci v rámci EÚ je úzko prepojená s činnosťou zameranou na pomoc pri riešení humanitárnych potrieb a začatí obnovy na samotnej Ukrajine (pozri oddiel 7). Ústredným bodom prijatia zo strany EÚ bola vôbec prvá aktivácia smernice o dočasnej ochrane 4. marca 2022, na základe ktorej sa osobám utekajúcim pred vojnou poskytlo jasné právne postavenie a bezprecedentná ochrana v celej EÚ s právom na ubytovanie, vzdelanie a zdravotnú starostlivosť, ako aj prístup k práci. Zaznamenali sa viac ako 4 milióny žiadostí o dočasnú ochranu alebo primeranú ochranu podľa vnútroštátneho práva členských štátov. Komisia, agentúry EÚ a členské štáty spolupracovali na tom, aby sa tieto práva stali skutočnosťou. Komisia urýchlene vydala operačné usmernenia týkajúce sa kontrol na hraniciach EÚ s Ukrajinou, v ktorých objasnila flexibilitu, ktorú ponúka Kódex schengenských hraníc na zvládnutie situácie. Ďalšie usmernenia k dočasnej ochrane sa pravidelne aktualizovali s cieľom zabezpečiť, aby osoby, ktorým sa poskytla táto ochrana, mali konzistentné práva vo všetkých členských štátoch. Od 24. februára 2022 sieť EÚ pre koncepciu pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie – jeden z prvkov paktu, ktorý už funguje – zabezpečuje, aby všetci aktéri mali informácie o situácii na účely účinnej a koordinovanej reakcie EÚ, pričom úzko koordinuje svoju činnosť s inými fórami, najmä s integrovanou politickou reakciou EÚ na krízy a platformou solidarity. Platforma solidarity Komisia spolu s aktiváciou smernice o dočasnej ochrane zriadila aj platformu solidarity. Stala sa centrom koordinovanej európskej reakcie. Pod predsedníctvom Komisie sa na nej zúčastňujú členské štáty, krajiny pridružené k schengenskému priestoru, Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Agentúra Európskej únie pre azyl, agentúry Frontex a Europol, Medzinárodná organizácia pre migráciu a Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), ako aj Ukrajina a Moldavsko. Poskytuje takisto priestor na diskusiu s medzinárodnými partnermi, najmä so Spojenými štátmi, s Kanadou a so Spojeným kráľovstvom. Platforma solidarity monitoruje vznikajúce potreby v EÚ a koordinuje operačnú reakciu. Zmapovala prijímacie kapacity v členských štátoch, pomohla zabezpečiť, aby vysídlené osoby poznali svoje možnosti, a podporila ich bezpečnosť prostredníctvom spoločného plánu EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorý bol vypracovaný pod vedením koordinátora EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Platforma je hnacou silou úsilia o zabezpečenie vzdelávania, zamestnania a udržateľného ubytovania, pomoci pri ďalšom pohybe z Moldavska a podpory tých, ktorí sa rozhodli vrátiť na Ukrajinu. Neustále sa zameriava na ochranu najzraniteľnejších osôb, najmä detí. Vykonávanie desaťbodového plánu Reakcia EÚ sa odvíja od desaťbodového plánu, ktorý Komisia predstavila v marci. Kľúčová súčasť tohto plánu, platforma na registráciu žiadostí o dočasnú ochranu, umožňuje členským štátom vymieňať si v reálnom čase informácie o registráciách žiadostí o dočasnú ochranu a primeranú ochranu podľa vnútroštátneho práva, pričom sa predchádza možnému zneužitiu. Platformu už využíva 24 členských štátov a zámerom je rozšíriť ju o Dánsko a krajiny pridružené k schengenskému priestoru. Mapa dopravných a informačných uzlov uľahčuje ďalší pohyb s cieľom zabezpečiť dopravu potrebnú na dosiahnutie prijímacích kapacít v členských štátoch. Kľúčovou prioritou bolo posilnenie prijímacích systémov, zabezpečenie začlenenia do miestnych komunít a nájdenie bezpečného a vhodného ubytovania. Agentúra Európskej únie pre azyl predložila praktické odporúčania týkajúce sa núdzového súkromného ubytovania. Iniciatívou Bezpečné domovy sa podporili mnohé organizácie, ktoré umožňovali prijímanie Ukrajincov súkromnými majiteľmi domov, napríklad prostredníctvom usmernení, ktoré ukazovali, ako zabezpečiť vhodné a bezpečné súkromné ubytovanie. Pripravenosť na budúci vývoj už v súčasnosti zahŕňa spoločný európsky plán pre nepredvídané udalosti a reakcie. Prebiehajú práce na vnútroštátnych plánoch pre nepredvídané udalosti, ktoré sa zameriavajú najmä na prípravu na zimu.

Približne polovicu migrantov prichádzajúcich z Ukrajiny tvoria deti, či už v sprievode, alebo samostatne. Cielené usmernenia na ochranu detí v každej fáze ich cesty do bezpečného domova boli doplnené osobitnou pozornosťou venovanou odovzdávaniu detí bez sprievodu z Moldavska a primeranej starostlivosti o deti, ktoré sa predtým nachádzali v ukrajinských zariadeniach. Cieľom spoločného plánu EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi je minimalizovať riziko, že sa premiestňujúci sa ľudia alebo ľudia hľadajúci prácu, najmä ženy a deti, stanú terčom organizovanej trestnej činnosti. Opatrenia na úrovni EÚ, ako aj odporúčania členským štátom sa týkajú zvyšovania informovanosti, prevencie, posilnenia spolupráce v oblasti presadzovania práva a justičnej spolupráce, identifikácie a ochrany obetí a spolupráce s krajinami mimo EÚ, najmä s Ukrajinou a Moldavskom. Počet potvrdených prípadov obchodovania s ľuďmi je v súčasnosti nízky, ale riziká sú zjavné. Všetky prípady a vyšetrovania by sa mali naďalej hlásiť Europolu. Komisia do konca roka navrhne aj revidované právne predpisy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a o ochrane obetí. Ukrajinským orgánom pri riadení hraníc pomáhajú misie EÚ na mieste vrátane poradnej misie EÚ na Ukrajine (EUAM). EÚ rozšírila mandát hraničnej podpornej misie EÚ (EUBAM) pre Moldavsko a Ukrajinu, aby jej pracovníci mohli podporovať aj moldavskú pohraničnú políciu. Moldavsko, ktoré potrebuje solidaritu EÚ, dostalo osobitnú pomoc. Členské štáty sa zaviazali, že prijmú približne 20 000 ľudí prichýlených v Moldavsku, hoci mnohí Ukrajinci zatiaľ chcú radšej zostať v blízkosti svojej vlasti. Vďaka rýchlo uzavretej dohode o štatúte s Moldavskom riadenie hraníc v súčasnosti podporuje agentúra Frontex. Bezpečnostné výzvy vrátane obchodovania so strelnými zbraňami, s drogami a ľuďmi Moldavsku pomáha riešiť aj nové podporné centrum EÚ pre vnútornú bezpečnosť a riadenie hraníc. Komisia spolupracuje so svojimi medzinárodnými partnermi s cieľom ponúknuť bezpečné destinácie ľuďom, ktorí utekajú pred vojnou. Štátnym príslušníkom tretích krajín sa pomohlo bezpečne sa vrátiť domov a doteraz bolo v Spojených štátoch, Kanade a Spojenom kráľovstve prijatých takmer 250 000 osôb. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť úzko spolupracovali s členskými štátmi a medzinárodnými partnermi na podpore repatriácie ukrajinských občanov, ktorí po ruskej invázii na Ukrajinu uviazli v zahraničí. Desaťbodový plán zohľadňoval aj dôsledky pre vnútornú bezpečnosť. Vo štvrtej správe o pokroku v oblasti bezpečnostnej únie sa uvádzajú činnosti Europolu a koordinácia úplného vykonávania sankcií EÚ voči Rusku vnútroštátnymi orgánmi prostredníctvom osobitnej skupiny pod názvom Freeze and Seize (Zmraziť a zaistiť). Zaručenie práv podľa smernice o dočasnej ochrane EÚ zaviedla aj sériu cielených odvetvových iniciatív, aby sa uplatnili rôzne práva priznané podľa smernice o dočasnej ochrane. Práca v oblasti vzdelávania osôb utekajúcich z Ukrajiny sa zameriava najmä na prípravu na školský rok 2022/2023. Všetky deti by mali mať možnosť navštevovať miestnu školu v EÚ, ale aktivity by mali deťom umožniť zachovať si aj silné spojenie s Ukrajinou. Komisia poskytla podporu a poradenstvo prostredníctvom európskych platforiem, medzi ktoré patria School Education Gateway, eTwinning a New Ukrainian School Hub. Skupina solidarity EÚ v oblasti vzdelávania pre Ukrajinu pomáha zhromažďovať odborné znalosti v celej EÚ . Existuje aj cielená podpora pre študentov, čerstvých absolventov, učiteľov a školiteľov prostredníctvom programu Erasmus+ a z osobitnej akcie v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej sa poskytnú granty pre vysídlených výskumných pracovníkov z Ukrajiny. Toto úsilie sa vyvíja súbežne s podporou EÚ na obnovenie školského života na Ukrajine (pozri oddiel 7). Osoby, ktorým sa poskytla dočasná ochrana, majú právo aj na prístup na trh práce. S cieľom zabezpečiť, aby ľudia mohli pracovať na úrovni svojej kvalifikácie, Komisia vydala odporúčanie o uznávaní odborných a akademických kvalifikácií a predložila usmernenia týkajúce sa prístupu na trh práce, k odbornému vzdelávaniu a príprave a k vzdelávaniu dospelých ľudí. Ukrajinský jazyk bol pridaný do nástroja na profilovanie zručností pre štátnych príslušníkov tretích krajín, na portál Europass a do klasifikácie zručností a povolaní. Pilotný projekt okruh talentov na platforme EURES, pripravený v spolupráci s Európskym orgánom práce, uľahčuje prístup osôb, ktorým sa poskytla dočasná ochrana, na trh práce v EÚ. Uchádzači o zamestnanie si vďaka tomu môžu registrovať životopisy, prezerať si zverejnené voľné pracovné miesta a môžu ich vyhľadať potenciálni zamestnávatelia. Komisia v spolupráci s Európskou nadáciou pre odborné vzdelávanie dokončuje projekt zameraný na porovnateľnosť kvalifikačných rámcov Ukrajiny a EÚ. Pre ľudí vysídlených z Ukrajiny sa poskytuje podpora aj v rámci Paktu EÚ o zručnostiach, programu Erasmus pre mladých podnikateľov a iniciatívy pre podnikateľky. Európska záruka pre deti prispieva k integrácii detí a podpore prístupu ich rodičov na trh práce. Dočasná ochrana poskytuje aj právo na lekársku starostlivosť, ktorá zahŕňa aspoň neodkladnú zdravotnú starostlivosť a základnú liečbu ochorení. V praxi mnohé členské štáty prekročili formálne požiadavky smernice a ponúkli širší prístup. Špeciálna sieť zainteresovaných strán podporuje vysídlených pacientov a zdravotníckych pracovníkov, ako aj organizácie občianskej spoločnosti. Komisia zároveň pracuje na pomoci pri návrate osôb, ktoré sa chcú vrátiť domov po absolvovaní lekárskeho ošetrenia v EÚ, prostredníctvom programu Medevac. EÚ prispieva aj k riešeniu dôsledkov pre duševné zdravie prostredníctvom psychosociálnej podpory v rámci programu EU4Health, z ktorého Ukrajina momentálne prijíma podporu za rovnakých podmienok ako EÚ a pridružené krajiny. Najmä program podpory duševného zdravia realizovaný prostredníctvom Medzinárodnej federácie Červeného kríža, ktorý bol pôvodne vytvorený na podporu osôb prichádzajúcich do členských štátov hraničiacich s Ukrajinou, sa teraz rozšíri na všetky členské štáty a jeho financovanie sa zdvojnásobí. Jasné a včasné informácie prostredníctvom webového sídla solidarity EÚ s Ukrajinou a linka pomoci v ukrajinčine a ruštine sú súčasťou rozsiahlej komunikačnej stratégie, ktorá má pomôcť zabezpečiť, aby osoby, ktorým sa poskytla ochrana, poznali svoje práva a rozumeli možnostiam ubytovania, zamestnania, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti. Pomohlo to vybudovať dôveru v pohyb v rámci EÚ. Operačná a finančná pomoc Pri zavádzaní dočasnej ochrany v celej Únii boli okrem podpory poskytovanej členským štátom prostredníctvom koordinácie a spoločných usmernení kľúčové aj agentúry EÚ a rýchlo rekalibrované finančné prostriedky EÚ. Agentúry EÚ rýchlo poskytli podporu na mieste členským štátom susediacim s Ukrajinou a Moldavsku. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) nasadila do Rumunska, na Slovensko, do Poľska a Moldavska takmer 260 príslušníkov stáleho zboru, ako aj technické vybavenie a zároveň je v pohotovosti, ak by bolo potrebné ďalšie nasadzovanie v tejto oblasti. Agentúra Európskej únie pre azyl výrazne rozšírila svoju činnosť a uzavrela nové operačné plány s Bulharskom, Českom a Rumunskom a zmenila ďalšie plány s cieľom zabezpečiť dodatočnú podporu pri poskytovaní dočasnej ochrany. V súčasnosti je do členských štátov a Moldavska vyslaných viac ako 60 expertov a tlmočníkov. Europol rozmiestňuje operačné tímy v Maďarsku, Poľsku, Rumunsku, na Slovensku a v Moldavsku s cieľom podporiť vnútroštátne orgány pri včasnom odhaľovaní trestnej činnosti súvisiacej s vojnou vrátane prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi. Riešenie potrieb financovania Komisia poskytla bezprecedentnú flexibilitu pri využívaní finančných prostriedkov EÚ na podporu úsilia členských štátov, kľúčových organizácií a občianskej spoločnosti o podporu ľudí v núdzi. Komisia prijala rýchle opatrenia na mobilizáciu dostupných zdrojov z fondov politiky súdržnosti. Návrhy Kohéznych opatrení na podporu utečencov v Európe (CARE) predložené bezprostredne po invázii umožnili členským štátom flexibilne využiť zdroje, ktoré sú stále k dispozícii v rámci prostriedkov určených na politiku súdržnosti na roky 2014 – 2020 vrátane programu REACT-EU, na opatrenia na podporu ľudí utekajúcich z Ukrajiny. Na ne nadviazal program FAST-CARE, ktorý pokrýva obdobie 2021 – 2027. Obe tieto opatrenia pomáhajú členským štátom rýchlo získať čo najviac finančných prostriedkov prostredníctvom zvýšeného predbežného financovania, 100 % spolufinancovania zo strany EÚ a zjednodušených postupov. V rámci programov prijatých na základe Európskeho sociálneho fondu (ESF)/ESF+ sa už sústreďuje značné úsilie na riešenie následkov vojny. Vďaka novej flexibilite bude možné podporovať vzdelávanie, zamestnanosť a sociálne začlenenie, ako aj poskytovať potravinovú a základnú materiálnu pomoc osobám, ktoré utekajú pred inváziou. Programy Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) takisto významne prispievajú prostredníctvom investícií do riešenia problémov vyplývajúcich z migračných potrieb. Flexibilitou zavedenou v prípade využívania fondov v oblasti vnútorných záležitostí na roky 2014 – 2020 sa podporila aj potreba prvého prijatia (núdzové ubytovanie, potraviny, zdravotná starostlivosť atď.) a poskytovanie dočasnej ochrany (počiatočné spracovanie a registračné činnosti, nasmerovanie osôb na špecializované podporné služby atď.). Časť podpory by mala smerovať do organizácií občianskej spoločnosti a miestnych a regionálnych orgánov, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu pri poskytovaní núdzovej pomoci. Členské štáty môžu využiť na posilnenie svojich kapacít na prijímanie ľudí utekajúcich z Ukrajiny a na uľahčenie ich integrácie aj Nástroj technickej podpory. Pre dlhodobejšie potreby sú k dispozícii značné finančné prostriedky v rámci finančného rámca na roky 2021 – 2027. Členské štáty majú takisto možnosť zahrnúť opatrenia na podporu integrácie osôb s migračným pôvodom do politiky súdržnosti, ako aj do národných programov v rámci fondov v oblasti vnútorných záležitostí. Návštevy útvarov Komisie vo všetkých kľúčových členských štátoch na technickej úrovni zabezpečili podporu vnútroštátnym orgánom a zriadilo sa jednotné kontaktné miesto s cieľom uľahčiť optimálne a doplnkové využívanie dostupných finančných prostriedkov EÚ. Záväzok EÚ chrániť tých, ktorí utekajú pred ruskou inváziou na Ukrajinu, je neochvejný. Komisia má v úmysle plne využiť možnosti, ktoré poskytuje smernica o dočasnej ochrane, a umožniť predĺženie poskytnutej dočasnej ochrany o ďalší rok do marca 2024. Dodáva to istotu a stabilitu miliónom ľudí. Je veľmi dôležité, aby členské štáty zabezpečili, aby osoby, ktorým sa poskytla ochrana, naďalej požívali svoje práva, čo pomôže ľuďom pri prechádzaní na stabilnejšiu prácu a deťom pri adaptácii vo vzdelávaní. EÚ bude naďalej podporovať úsilie členských štátov o zabezpečenie hladkej a vzájomne prospešnej integrácie a začlenenia novo prichádzajúcich osôb do spoločnosti EÚ. Mnohí ľudia sa budú musieť niekoľkokrát presúvať medzi EÚ a Ukrajinou, pričom udržateľná podpora bude potrebná aj pre tých, ktorí sa rozhodnú vrátiť domov natrvalo. V zmysle svojho širšieho záväzku pomoci a obnovy Ukrajiny bude Komisia podporovať reintegráciu Ukrajincov, ktorí sa vrátia domov. Prostredníctvom platformy solidarity bude spolupracovať s členskými štátmi a ukrajinskými orgánmi na vypracovaní praktických usmernení a riešení, aby tí, ktorí sa vrátia domov, mohli zrušiť svoju registráciu alebo to oznámiť príslušným orgánom s vedomím, že sa môžu ľahko vrátiť do EÚ a opäť získať prístup k právam, ktoré sa priznávajú v rámci dočasnej ochrany.

3.POHYB PO ZAVEDENÝCH TRASÁCH V roku 2022 už počet neoprávnených príchodov po trasách cez východné Stredozemie, centrálne Stredozemie a západné Stredozemie/atlantickej trase prekročil hodnoty spred pandémie, no zostal výrazne nižší ako v roku 2015. Najčastejšie využívanou trasou zostáva trasa cez centrálne Stredozemie. Takmer všetky príchody smerovali do Talianska, pričom Malta zaznamenala výrazný pokles. Na trase v súčasnosti prevažujú štátni príslušníci Tuniska, Egypta a Bangladéša. Väčšina odchodov naďalej prichádza z Líbye a Tuniska, hoci na Turecko teraz pripadá 16 % všetkých neoprávnených príchodov. V roku 2022 sa zaznamenali aj migračné pohyby z Libanonu priamo do Talianska. Počet neoprávnených príchodov na trase cez východné Stredozemie sa v porovnaní s rokom 2021 zdvojnásobil, najmä v dôsledku zvýšeného migračného tlaku na Cypre, na ktorý v súčasnosti pripadá približne 60 % príchodov na tejto trase. Počet príchodov do Grécka je stále nižší ako pred pandémiou. Na tejto trase prevažujú štátni príslušníci Sýrie, Nigérie a Turecka. Na trase cez západné Stredozemie/atlantickej trase Alžírsko a Maroko/Západná Sahara zostávajú hlavnými krajinami odchodu do kontinentálneho Španielska a na Kanárske ostrovy. Hlavnými krajinami pôvodu sú Maroko, Alžírsko, Senegal, Pobrežie Slonoviny a Guinea. Neoprávnené prekročenia hraníc na troch trasách cez Stredozemie do 25. septembra (zdroj: členské štáty) Na západobalkánskej trase bolo za prvých osem mesiacov roku 2022 zistených viac ako 86 000 neoprávnených prekročení hraníc, čo je takmer trikrát viac ako v roku 2021 a vyše desaťkrát viac ako v rovnakom období v roku 2019. Na trase prevažovali štátni príslušníci Sýrie, Afganistanu a Turecka. Medzi faktory ovplyvňujúce vysoký počet tokov patria pohyby migrantov, ktorí sa už nachádzajú v regióne, ako aj ľudia prichádzajúci do Srbska letecky vďaka bezvízovému režimu. Obzvlášť výrazný nárast bol zaznamenaný na trase cez Severné Macedónsko a Srbsko. Vzhľadom na prudký nárast počtu príchodov Komisia monitoruje situáciu prostredníctvom siete EÚ pre koncepciu pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie so zvýšenou ostražitosťou, pričom prvé osobitné stretnutie sa uskutoční 4. októbra. Situácia na východnej hranici s Bieloruskom je naďalej stabilná, pričom počet neoprávnených prekročení hraníc je výrazne nižší ako na vrchole krízy spôsobenej zneužívaním migrantov v roku 2021. Nedávno sa však objavili dôkazy o miernom náraste pokusov o neoprávnené prekročenie hraníc – stále výrazne nižšom ako na vrchole v roku 2021 – na hraniciach s Litvou, Poľskom a Lotyšskom a zdá sa, že sa mení štátna príslušnosť migrantov a trasy, pričom mnohí ľudia prichádzajú do Bieloruska po tom, ako legálnej cestovali do Ruska. V prvých siedmich mesiacoch tohto roka sa počet žiadostí o azyl zvýšil v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2021, keď bol počet žiadostí nižší v dôsledku pandémie, a to z približne 290 000 na takmer 480 000. V porovnaní s 375 288 žiadosťami v rovnakom období v roku 2019. Najviac žiadostí podali Afganci, Sýrčania a Venezuelčania a rovnako ako v roku 2021 ich najviac prijalo Nemecko, Francúzsko a Španielsko. 4.ZVLÁDANIE MIGRAČNEJ SITUÁCIE Hoci tlak nemusí byť rovnomerne rozložený, niet členského štátu, ktorý by nepocítil vplyv dramatických vonkajších udalostí uplynulého roka, či už ide o príchody z Ukrajiny, výrazný nárast neoprávnených príchodov na iných trasách alebo kombináciu oboch. V absolútnych číslach sa vždy nepremieta relatívny vplyv na jednotlivé členské štáty vzhľadom na ich veľkosť, absorpčnú kapacitu alebo históriu veľkého počtu príchodov. Podpora členských štátov na mieste Komisia a agentúry EÚ naďalej poskytovali členským štátom cielenú odbornú podporu pri zvládaní výziev v oblasti migrácie a prijímania. Pracovná skupina Komisie pre riadenie migrácie, ktorá bola zriadená v septembri 2020, pokračovala v práci na zlepšení podmienok prijímania migrantov na gréckych ostrovoch. Vzhľadom na vysoký počet príchodov na trasách cez centrálne a západné Stredozemie/atlantickej trase pracovná skupina podporovala aj Taliansko, Maltu a Španielsko pri zvládaní migračných tokov a poskytovala aktívnu podporu Cypru a členským štátom susediacim s Bieloruskom a Ukrajinou. V posledných rokoch bola európska solidarita s Gréckom bezprecedentná. Zahŕňa to finančnú podporu a prítomnosť pracovníkov Komisie a agentúr EÚ na podporu Grécka v oblasti riadenia hraníc, konaní o azyle a návrate, ako aj operačného plánovania a koordinácie. Pokročilo sa vo výstavbe nových prijímacích zariadení na gréckych ostrovoch, pričom nové centrá na ostrovoch Samos, Kos a Leros sú už zriadené. Núdzová pomoc EÚ podporuje výstavbu viacúčelových prijímacích a identifikačných centier na piatich ostrovoch. Vďaka presunom na pevninu a viac ako 4 800 premiestneniam do iných členských štátov s podporou z finančných prostriedkov EÚ je v súčasnosti celkový počet obyvateľov v táboroch na gréckych ostrovoch približne 4 400 osôb (v roku 2019 ich bolo 42 000). Podmienky prijímania na ostrovoch a na pevnine (prístrešie, hygiena, prístup k zdravotnej starostlivosti a vzdelaniu pre všetky deti atď.) sa podstatne zlepšili a sú v súlade s európskymi normami. Vďaka efektívnejším konaniam o azyle sa počet nevybavených žiadostí v prvých štyroch mesiacoch roku 2022 znížil o polovicu v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2021. Maloletým osobám bez sprievodu sa poskytuje osobitné prijímanie a starostlivosť, v záchytných centrách sa zaviedli nové predintegračné opatrenia pre žiadateľov o azyl, ako sú jazykové kurzy a kurzy rozvoja zručností, a začali sa nové projekty na integráciu osôb, ktorým sa priznalo postavenie utečenca. Podpora Komisie Španielsku pri riadení migračných tokov, a to aj prostredníctvom príspevku zamestnancov Komisie a agentúr EÚ (Frontex a EUAA), sa zameriava na reformu vnútroštátneho systému prijímania migrantov, pričom sa uznáva nápor vyplývajúci zo zvýšeného migračného tlaku. Kapacita prijímania žiadateľov o azyl sa zvýšila približne z 10 000 miest v septembri 2021 na približne 18 000 miest v septembri 2022. Z finančných prostriedkov EÚ sa podporila aj reforma azylového úradu, vďaka ktorej sa výrazne zvýšil počet zamestnancov. Ďalšie finančné prostriedky budú slúžiť na podporu prijímacieho systému v Ceute a na Kanárskych ostrovoch. Pokračujúca podpora Taliansku zahŕňa koordináciu dlhodobej práce agentúry Frontex, Agentúry Európskej únie pre azyl a Europolu s talianskymi orgánmi, a to aj prostredníctvom regionálnej pracovnej skupiny EÚ v Katánii, prítomnosť zamestnancov EÚ na mieste, ako aj financovanie z prostriedkov EÚ. To ide ruka v ruke so spoluprácou s talianskymi orgánmi pri riešení migračných tokov z Líbye a pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie. Keďže viaceré členské štáty v roku 2022 zaznamenali rastúci počet žiadateľov o azyl z tretích krajín s vízovou povinnosťou, ktorí využívajú bezvízový režim v regióne západného Balkánu, Komisia sa touto otázkou zaoberá s príslušnými partnermi na bilaterálnej úrovni, v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v rámci procesu rozširovania. Pre dobré fungovanie bezvízového režimu EÚ je naďalej nevyhnutné, aby partneri zo západného Balkánu zosúladili svoju vízovú politiku s EÚ.

Podpora Cypru Cyprus čelí 122 % nárastu počtu neoprávnených príchodov v porovnaní s rokom 2021, najmä v dôsledku príchodov z Turecka do oblastí nekontrolovaných vládou a následne cez zelenú líniu. Cyprus má v súčasnosti najvyšší počet žiadateľov o azyl per capita v EÚ. Komisia spolu s agentúrami EÚ zintenzívnila podporu. V komplexnom akčnom pláne sa podporuje vykonávanie spoločného memoranda o porozumení o riadení migrácie, na ktorom sa vo februári 2022 dohodli cyperské orgány, Komisia a agentúry. Táto podpora zahŕňa spolu viac ako 160 odborníkov nasadených na mieste Komisiou, agentúrou Frontex, Europolom a Agentúrou Európskej únie pre azyl. Po zriadení trojstrannej pracovnej skupiny pre návrat s agentúrou Frontex a Komisiou Cyprus neustále zvyšuje počet návratov, a to aj prostredníctvom spoločných návratových operácií organizovaných agentúrou Frontex. Cyprus je v súčasnosti na treťom mieste medzi členskými štátmi v počte štátnych príslušníkov tretích krajín vrátených komerčnými letmi s podporou agentúry Frontex, pričom pri sprevádzaní nútených návratov v marci pomohlo nasadenie špecialistov na návraty. Toto úsilie je podporené aktivitami EÚ v krajinách pôvodu a tranzitu, ktoré sú pre Cyprus najdôležitejšie, vrátane Turecka, Nigérie, Konžskej demokratickej republiky, Pakistanu a Kamerunu. Kľúčovým problémom v týchto kontaktoch boli zápisy na falošné „univerzity“ v oblastiach Cypru, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, a osoby, ktoré na základe týchto zápisov vstupovali na ostrov z Turecka a následne sa pokúšali prekročiť zelenú líniu. Komisia sa intenzívne angažovala najmä vo vzťahu k Turecku a turecko-cyperskej správe, aby ukončila praktiky, ktoré uľahčujú takéto neoprávnené príchody. Okrem tejto práce EÚ financovala informačné kampane v krajinách pôvodu. Finančné prostriedky pre Cyprus z fondov v oblasti vnútorných záležitostí na roky 2021 – 2027 zahŕňajú podporu výstavby nového otvoreného prijímacieho centra a zariadenia určeného na zaistenie pred odchodom s bezpečnými zónami pre zraniteľné osoby, rekreačnými a spoločenskými priestormi, so zdravotníckymi a s karanténnymi priestormi. V rámci postupného prístupu, ktorý navrhlo francúzske predsedníctvo Rady, sa osobitná pozornosť venovala rozmeru solidarity paktu. Veľký počet členských štátov schválil v júni 2022 politické vyhlásenie o solidarite, ktorým sa vytvoril mechanizmus dobrovoľnej solidarity, čím sa zároveň pripravila pôda pre pokračovanie diskusií o nariadení o riadení azylu a migrácie. Signatárske štáty požiadali Komisiu, aby koordinovala tento mechanizmus, a to aj prostredníctvom posúdenia potrieb členských štátov prvého vstupu a monitorovania dodržiavania prijatých záväzkov. Cieľom je zabezpečiť primeranú podporu členským štátom prvého vstupu na trase cez centrálne, východné a západné Stredozemie/atlantickej trase a zároveň zohľadniť tlak na všetky členské štáty spôsobený ruskou inváziou na Ukrajinu. Tento mechanizmus je dočasný, trvá jeden rok a je dobrovoľný. Preferovaným typom solidarity je premiestnenie, ale členské štáty môžu pod koordináciou Komisie poskytnúť aj finančné príspevky. Je predmetom aktívneho preskúmania a môže sa predĺžiť. Hoci sa premiestnenia týkajú osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a uprednostňujú sa najzraniteľnejšie osoby, finančné príspevky môžu smerovať aj na projekty v partnerských krajinách. Na koordináciu vykonávania mechanizmu Komisia zriadila platformu solidarity pre dobrovoľný mechanizmus solidarity (pakt platformy solidarity), ktorej predsedá v spolupráci s predsedníctvom Rady. Doteraz súhlasilo s premiestnením 13 členských a pridružených štátov a ďalšie súhlasili s poskytnutím finančných príspevkov. Prvé výsledky vyhlásenia sa začínajú prejavovať, keďže už v auguste došlo k odovzdaniu žiadateľov o azyl a ďalšie sa pripravujú. Komisia spolupracuje s krajinami, ktoré sa zaviazali poskytnúť pomoc, Agentúrou Európskej únie pre azyl a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) s cieľom urýchliť tempo odovzdávania žiadateľov o azyl. Ako sa zdôrazňuje v samotnom vyhlásení, tento dočasný mechanizmus poskytne užitočné skúsenosti pre prvky solidarity v legislatívnych návrhoch a zohľadní sa v prebiehajúcich rokovaniach o zavedení trvalého, štruktúrovaného a predvídateľného mechanizmu solidarity. Financovanie Prebiehajúce prijímanie národných programov na roky 2021 – 2027 umožní členským štátom čerpať značné dodatočné finančné zdroje. Fondy v oblasti vnútorných záležitostí poskytujú priamu podporu na posilnenie vnútroštátnych azylových a migračných systémov a budovanie dlhodobých, sofistikovaných riešení riadenia hraníc a dozoru v súlade s hodnotami EÚ a právom Únie. Do polovice septembra bolo prijatých 15 zo 78 programov členských štátov, pričom ostatné programy sa majú prijať do konca roka. Komisia postupuje v súlade s plánovaným vykonávaním pracovných programov tematického nástroja na roky 2021 – 2022. Podpora agentúr EÚ pre členské štáty Agentúra Európskej únie pre azyl, ktorá je nástupcom Európskeho podporného úradu pre azyl, zintenzívnila svoju činnosť v januári 2022, keď nadobudlo účinnosť nariadenie o zriadení agentúry. Agentúra v súčasnosti podporuje 12 členských štátov v ich potrebách v oblasti azylu, prijímania a dočasnej ochrany tým, že do nich vyslala viac ako 1000 expertov. Pri spolupráci s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby riadenie migrácie bolo spojené s potrebným stupňom bezpečnosti, zohráva dôležitú úlohu aj Europol. Europol v súčasnosti podporuje deväť členských štátov a Moldavsko vysielaním príslušníkov Europolu a prizvaných príslušníkov. Agentúra Frontex na pozemných, námorných a vzdušných vonkajších hraniciach a na podporu návratov nasadila viac ako 2000 príslušníkov, ako aj technické vybavenie. Na riešenie pretrvávajúcich nedostatkov v spôsobilostiach, ktoré vedú k nedostatkom v plánovanom nasadení, je nevyhnutné, aby členské štáty plnili svoje záväzky a prispievali svojím dielom. Frontex Nedávne udalosti potvrdili zásadnú úlohu agentúry Frontex pri pomoci členským štátom v oblasti riadenia hraníc, dozoru a návratov. Rozšírila aj svoju spoluprácu s partnerskými krajinami, a to aj prostredníctvom formálnych dohôd o štatúte (pozri oddiel 7). Keďže úloha agentúry Frontex sa rozšírila, prešla náročným procesom transformácie. Pri ochrane vonkajšej hranice EÚ je nevyhnutné, aby všetky prijaté opatrenia boli v plnom súlade s Chartou základných práv a hodnotami EÚ. Komisia berie obvinenia z nevhodného správania európskej pohraničnej a pobrežnej stráže veľmi vážne a v prípade dotknutých členských štátov prijíma nadväzujúce opatrenia, ako aj sleduje pokrok, ktorý agentúra dosiahla pri vykonávaní všetkých príslušných odporúčaní. Komisia víta posilnený rámec agentúry pre monitorovanie základných práv, v rámci ktorého bol vymenovaný pracovník pre základné práva a jeho zástupca. Do novembra 2022 bude mať monitorovacia skupina pre základné práva 46 členov. V júni 2022 zverejnil pracovník pre základné práva výročnú správu za rok 2021 s prehľadom monitorovacích a poradenských činností. Pracovník pre základné práva takisto pravidelne podáva správy riadiacej rade. Ako sa stanovuje v nariadení o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, Komisia do 5. decembra 2023 vykoná hodnotenie, v ktorom sa bude zaoberať účinnosťou, efektívnosťou, relevantnosťou a súdržnosťou činností agentúry Frontex a ich pridanou hodnotou pre EÚ vrátane štruktúry riadenia agentúry a dohľadu zo strany riadiacej rady. Pred hodnotením Komisia nadviaže dialóg s Parlamentom a Radou o riadení agentúry. Neoprávnené pohyby Sekundárne pohyby v rámci EÚ narúšajú dôveryhodnosť a integritu spoločného európskeho azylového systému. Hoci je ťažké zhromažďovať spoľahlivé údaje o takýchto pohyboch, systém Eurodac môže poskytnúť údaje o odchodoch a cieľových miestach a môže ukázať, či osoba registrovaná v jednom členskom štáte už zaregistrovala aspoň jednu žiadosť o azyl v inom členskom štáte. Podobne môže ukázať, či po zaregistrovaní žiadosti o azyl v jednom členskom štáte bola osoba zadržaná ako osoba s neoprávneným pobytom v inom členskom štáte. V júni 2022 sa členské štáty, Komisia a Agentúra Európskej únie pre azyl dohodli, že budú pracovať na pláne s cieľom zabezpečiť lepšie vykonávanie odovzdávania podľa nariadenia Dublin III. V pláne sa stanovia praktické kroky, ktoré by sa členské štáty mali zaviazať prijať na prekonanie hlavných prekážok, ktorým členské štáty v súčasnosti pri odovzdávaní čelia. Prvé zasadnutie expertnej skupiny zloženej z dobrovoľníkov z členských štátov sa uskutočnilo 8. septembra 2022. Očakáva sa, že plán bude dokončený a schválený do konca roka. Cieľom paktu je priniesť štrukturálne riešenia a znížiť motiváciu k neoprávneným pohybom pomocou presnejších a úplnejších údajov. Členské štáty vo vyhlásení o solidarite zdôraznili svoj záväzok riešiť sekundárne pohyby urýchlením odovzdávania podľa dublinského nariadenia a zároveň uznali, že je dôležité zabezpečiť, aby osoby, ktorým sa poskytla medzinárodná ochrana, mali prístup k legálnej mobilite medzi členskými štátmi. V návrhu na zmenu Kódexu schengenských hraníc sa zavádza nové konanie o odovzdaní s cieľom riešiť neoprávnené pohyby a umožňuje členským štátom revidovať existujúce alebo uzatvárať medzi sebou nové dvojstranné readmisné dohody. Zatiaľ čo obnovenie kontroly vnútorných hraníc by malo zostať krajnou možnosťou, v návrhu sa stanovuje aj možnosť odôvodniť obnovenie kontroly vnútorných hraníc rozsiahlymi neoprávnenými pohybmi. 5.RIADENIE VONKAJŠÍCH HRANÍC A NÁVRAT Riadenie vonkajších hraníc je základnou súčasťou prístupu paktu. Je to aj jedna z priorít schengenskej stratégie, ktorá sa teraz realizuje prostredníctvom ročného schengenského cyklu – nového modelu riadenia schengenského priestoru – a ktorej pokrok sa sleduje v prvej správe o stave Schengenu prijatej v máji. Kľúčovým nástrojom silného riadenia hraníc je európske integrované riadenie hraníc. Komisia konzultovala s Parlamentom a Radou budúce smerovanie a vyzvala na silný a súdržný operačný prístup v oblasti kontroly hraníc, pátrania a záchrany, analýzy rizík, spolupráce medzi agentúrami, EÚ a medzinárodnej spolupráce, návratu, základných práv, výskumu a inovácií a odbornej prípravy. Komisia, agentúra eu-LISA a členské štáty zintenzívnili úsilie o vývoj a implementáciu novej IT architektúry a interoperability. Pohraničná stráž tak bude mať k dispozícii lepšie prostriedky na kontrolu vstupu do EÚ a riadenie rizík súvisiacich s bezpečnosťou, so zdravím alebo s neregulárnou migráciou. Schengenský informačný systém (SIS) je najrozsiahlejší a najpoužívanejší spoločný informačný systém na účely bezpečnosti a riadenia hraníc v Európe. Od jesene 2022 sa budú v systéme poskytovať informácie o rozhodnutiach o návrate s cieľom zlepšiť presadzovanie práva. Nové informačné systémy, ako napríklad systém vstup/výstup (EES), pomôžu zlepšiť kvalitu a efektívnosť kontrol a odhaľovanie podvodov v oblasti dokladov a podvodov s osobnými údajmi. Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) pomôže identifikovať prípadné bezpečnostné riziká alebo riziká neregulárnej migrácie u návštevníkov, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti, ešte pred ich vstupom na hranice EÚ. Interoperabilita ďalej pomôže správne identifikovať osoby, ktorých údaje sú uložené v týchto informačných systémoch, a tým bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Ako sa uvádza v správe Komisie o vykonávaní nariadení o interoperabilite, je nevyhnutné, aby agentúra eu-LISA a členské štáty dobehli meškanie a zabezpečili, aby informačné systémy na riadenie hraníc a migrácie boli plne funkčné do konca roka 2023. Riadenie vonkajších hraníc by uľahčil aj návrh Komisie na digitalizáciu konaní o udelení víza. Jeho hlavným cieľom je modernizovať podávanie a spracúvanie žiadostí o víza, zefektívniť ich a harmonizovať medzi členskými štátmi, čím sa posilní bezpečnosť a atraktívnosť EÚ ako cestovnej destinácie.

Opatrenia na zvýšenie počtu návratov Spoločný systém EÚ pre návrat sa formuje a podnikli sa dôležité kroky na vybudovanie základov pre efektívnejšie, udržateľnejšie a humánnejšie návraty z EÚ. Pri práci na štrukturálnej reforme migračnej a azylovej politiky je rovnako dôležité zabezpečiť úplné dodržiavanie platného práva EÚ. Komisia 29. septembra 2022 prijala sériu prípadov porušenia právnych predpisov týkajúcich sa nesúladu právnych predpisov a postupov členských štátov s normami a postupmi práva EÚ v oblasti návratu. Osobitnou témou opatrení bolo zvýšenie miery návratov z EÚ, najmä v súvislosti so zrušením obmedzení vyvolaných pandémiou. Návrat osôb bez práva zostať v EÚ je nevyhnutnou súčasťou spravodlivej a účinnej migračnej politiky. Po poklese súvisiacom s ochorením COVID-19 v roku 2020 sa miera skutočného návratu zvýšila na 21 % v roku 2021, pričom zostala pod úrovňou 29 % z roku 2019. V absolútnom vyjadrení sa v roku 2021 vrátilo viac ako 70 000 štátnych príslušníkov tretích krajín na základe príkazu na opustenie krajiny, čo je približne polovica počtu osôb, ktoré sa vrátili v roku 2019. EÚ a členské štáty musia pokračovať v práci na zabezpečení správneho fungovania konaní o návrate v rámci EÚ, ako aj na posilnení spolupráce v oblasti readmisie s partnermi na celom svete. Takáto spolupráca sa ukázala ako plodná pri zvyšovaní počtu návratov do krajín, ako je Bangladéš a Pakistan, a pomohla členským štátom, ktoré sú najviac priamo postihnuté tokmi neregulárnej migrácie, ako sú Grécko, Malta a Cyprus. Od júna koordinátor pre návrat oznámený v pakte riadi sieť na vysokej úrovni, ktorá zahŕňa zástupcov členských štátov a agentúru Frontex. Prvé zasadnutie siete sa uskutočnilo 8. septembra 2022. Na usmernenie svojej spoločnej práce koordinátor a sieť vymedzia a zavedú spoločný a súdržný prístup a operačnú stratégiu v oblasti návratov, ktorá sa pripravuje. Táto operačná stratégia určí praktické prioritné činnosti na odstránenie nedostatkov a zvýšenie vzájomnej súdržnosti. Výsledkom bude ďalší rozvoj vnútroštátnych politík a právnych rámcov vrátane lepšieho prepojenia konaní o azyle a návrate v praxi, odstránenie prekážok brániacich návratom, posilnenie vnútroštátnych kapacít, riešenie nedostatkov v poznatkoch a zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a s agentúrou Frontex. Tento strategický prístup je podporený praktickými krokmi. Po prvé agentúra Frontex sa etablovala ako kľúčový aktér v oblasti návratu a výrazne posilnila podporu, ktorú poskytuje členským štátom vo všetkých fázach procesu, najmä v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie. V roku 2022 agentúra Frontex doteraz skoordinovala 210 návratových operácií pre 7 210 štátnych príslušníkov tretích krajín prostredníctvom charterových lietadiel organizovaných agentúrou a 10 115 prostredníctvom komerčných letov. V roku 2022 sa uskutočnili prvé dve operácie pod vedením agentúry Frontex s cieľom vrátiť 40 neregulárnych migrantov do Albánska a 40 do Nigérie. Od apríla 2022 agentúra Frontex ponúka aj podporu pri reintegrácii v 24 krajinách pôvodu. Vysoké očakávania a rastúca úloha tejto agentúry pri podpore členských štátov znamenajú, že je potrebné určiť jasné priority a strategicky prideliť zdroje. Stratégia EÚ pre dobrovoľný návrat a reintegráciu z apríla 2021 sa posunula dopredu. Rámec, štruktúry a nástroje, ktoré majú zabezpečiť zefektívnenie dobrovoľného návratu a reintegrácie v rámci spoločného systému EÚ pre návrat, sú už z veľkej časti zavedené. Prvé signály z údajov oznámených za rok 2021 naznačujú, že využívanie dobrovoľného návratu sa zvyšuje. Okrem toho bola v roku 2021 po prvýkrát viac ako polovica návratov pravidelnými letmi, ktoré sprostredkovala agentúra Frontex, dobrovoľná (57 % v roku 2021, 58 % v roku 2022, oproti 38,5 % v roku 2020). V súčasnosti sa zaviedli kľúčové nástroje, ako sú spoločné reintegračné služby agentúry Frontex, spoločný rámec pre poskytovateľov reintegračných služieb a odborná príprava poradcov pre návrat, s cieľom zlepšiť kvalitu podpory poskytovanej neregulárnym migrantom, ktorí sa chcú vrátiť. Na tejto ceste je potrebné pokračovať, aby sa tieto nové nástroje plne využívali v plnej koordinácii s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a delegáciami EÚ v tretích krajinách a aby sa dobrovoľný návrat a reintegrácia stali ústrednou súčasťou systémov návratu členských štátov. Napokon návrat a readmisia sú v súčasnosti pevne zakotvené v novom komplexnom prístupe k prehlbovaniu partnerstiev s tretími krajinami v oblasti migrácie, ktorý je stanovený v pakte. V oddiele 7 sa uvádza, ako sa migrácia stáva súčasťou modernizovaných a komplexných partnerstiev na celom svete. Readmisia je dôležitou súčasťou vzťahov, aby bolo možné dosiahnuť pokrok v rôznych otázkach spoločného záujmu. Komisia zintenzívnila politické zameranie na readmisiu v rámci vonkajších vzťahov tým, že obnovila diskusie počas bilaterálnych kontaktov a misií na vysokej úrovni a koordinovala príslušné posolstvá s členskými štátmi. Využíva všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, aby zdôraznila význam návratu ako neoddeliteľnej súčasti migračnej politiky. Komisia a členské štáty posúdili existujúce mandáty na rokovania o readmisných dohodách EÚ a diskutovali o pragmatickom, prispôsobenom a flexibilnom prístupe s cieľom dosiahnuť konkrétny pokrok v prebiehajúcich rokovaniach. Komisia aktívne presadzuje tento prístup a Európska služba pre vonkajšiu činnosť a delegácie EÚ upozorňujú na readmisiu v rámci svojich kontaktov s kľúčovými partnerskými krajinami v oblasti migrácie. Vykonávanie mechanizmu stanoveného v článku 25a vízového kódexu poskytuje štruktúrovaný prístup k zlepšeniu spolupráce v oblasti readmisie s tretími krajinami tým, že stanovuje rámec, v ktorom sa na túto spoluprácu pozerá v kontexte celkového stavu vzťahov, a prepája spoluprácu v oblasti readmisie s vízovou politikou EÚ (pozri oddiel 7). Medzinárodná situácia si vyžiadala aj opatrenia zo strany EÚ, aby sa zvrátilo predchádzajúce zjednodušenie vízového režimu. Rada 9. novembra 2021 prijala návrh Komisie na čiastočné pozastavenie zjednodušenia vízového režimu medzi EÚ a Bieloruskom. Dňa 25. februára 2022 bolo prijaté čiastočné pozastavenie uplatňovania dohody o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Ruskom, ktoré sa týka držiteľov ruských diplomatických pasov, ruských vládnych úradníkov a podnikateľov. Dňa 9. septembra 2022 bolo pozastavené uplatňovanie dohody o zjednodušení vízového režimu s Ruskom a Komisia vydala usmernenia o udeľovaní víz a vybavovaní existujúcich víz. Komisia vydala usmernenia týkajúce sa príchodu Rusov v súvislosti s eskaláciou vojny. 6.NAPREDOVANIE PAKTU Nedávny vývoj migrácie spolu s neustálym tlakom neregulárnej migrácie na viacerých trasách ukazuje, že nevyhnutne potrebujeme udržateľný a spravodlivý migračný systém EÚ. Pakt o migrácii a azyle je čoraz relevantnejší. Dňa 7. septembra 2022 bola dosiahnutá politická dohoda o spoločnom pláne medzi Európskym parlamentom a rotujúcimi predsedníctvami Rady EÚ, ktorá vytvára základy pre intenzívnejší dialóg o pakte a poskytuje podnet na ukončenie rokovaní do februára 2024 o všetkých otvorených legislatívnych spisoch týkajúcich sa riadenia azylu a migrácie. Rokovania z jesene 2022 by mali zabezpečiť rovnocenný a vyvážený pokrok a v tomto ohľade bude kľúčová následná práca, do ktorej sa zapoja členovia kontaktnej skupiny Európskeho parlamentu pre azyl a rotujúce predsedníctva Rady. Pokiaľ ide o Radu, postupný prístup francúzskeho predsedníctva, ktorý predpokladá rovnakú úroveň záväzkov členských štátov v oboch oblastiach solidarity a zodpovednosti, priniesol významný pokrok smerom k prijatiu úplného legislatívneho rámca. Rada prijala mandáty na rokovania o legislatívnych návrhoch o preverovaní a systéme Eurodac. Pokrok v rámci týchto spisov má zásadný význam pre posilnenie ochrany vonkajších hraníc EÚ s cieľom zmierniť tlak na schengenský priestor. Nový systém Eurodac pomôže sledovať neoprávnené pohyby a neregulárnu migráciu, zlepší vyhliadky na návraty, zaznamená príchody po pátracích a záchranných operáciách a doplní rámec interoperability. Návrh o preverovaní zabezpečí rýchle určenie správneho konania – o azyle alebo návrate – na hranici alebo na území. Komisia víta prácu českého predsedníctva v oblasti solidarity a nariadenia o konaní o azyle. Členské štáty sa vyzývajú, aby dosiahli dohodu o nariadení o riadení azylu a migrácie a o nariadení o konaní o azyle, ako aj o návrhoch, ktoré riešia rôzne formy kríz v oblasti migrácie. Pokiaľ ide o Parlament, spravodajcovia predložili návrhy správ o všetkých legislatívnych návrhoch, ktoré sprevádzali pakt v roku 2020, ako aj o prepracovanom znení smernice o návrate navrhovanom v roku 2018. Kontaktná skupina Európskeho parlamentu pre azyl pomáha pri práci na rýchlom prijatí všetkých správ v súlade so záväzkom prijatým v spoločnom pláne. Začatie rokovaní o systéme Eurodac, nariadení o riadení azylu a migrácie a nariadení o konaní o azyle a dokončenie práce na podrobne vypracovaných spisoch navrhnutých v roku 2016 ako súčasť širšej reformy azylového systému by prinieslo okamžité výhody, pokiaľ ide o zlepšenie riadenia migrácie a súdržnú reakciu EÚ na vyvíjajúce sa výzvy. Predovšetkým je potrebné pokračovať v predbežnej dohode o nariadení o rámci Únie pre presídľovanie dosiahnutej v roku 2018, aby EÚ disponovala stabilným a predvídateľným rámcom pre politiky presídľovania a prijímania osôb z humanitárnych dôvodov. V júni 2018 sa dosiahla aj predbežná dohoda medzi Parlamentom a Radou o prepracovanom znení smernice o podmienkach prijímania a kvalifikačného nariadenia. Malo by sa pokročiť aj v práci na novom legislatívnom rámci pre návrat s cieľom dosiahnuť dohodu o návrhu prepracovaného znenia smernice o návrate, ako sa uvádza v pakte. Mali by sa obnoviť rokovania s cieľom diskutovať o nevyriešených bodoch v týchto spisoch. V decembri 2021 Komisia navrhla nariadenie na riešenie situácií inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu. Tým by sa vytvoril stabilný rámec v rámci pravidiel EÚ v oblasti azylu a návratu, v ktorom by sa objasnilo, ako by členské štáty mohli takéto situácie riešiť pri plnom dodržiavaní práva EÚ, základných práv a medzinárodných záväzkov. V budúcich situáciách inštrumentalizácie migrantov, ako sú definované v revidovanom Kódexe schengenských hraníc, by už nebolo potrebné prijímať opatrenia ad hoc. Komisia vyzýva Parlament a Radu, aby zintenzívnili prácu na tomto návrhu, ktorý dopĺňa komplexný prístup k migrácii a azylu predložený v pakte, a preskúmali ho spolu s návrhom nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu. Komisia očakáva aj začiatok rokovaní medzi Parlamentom a Radou o návrhu z decembra 2021 na zmenu Kódexu schengenských hraníc v nadväznosti na prijatie mandátu Rady na rokovanie v júni. Každý rok už legálne prichádzajú do EÚ dva až tri milióny štátnych príslušníkov tretích krajín. Ambiciózna a udržateľná politika legálnej migrácie je kľúčovou súčasťou komplexného prístupu paktu. Cieľom balíka dokumentov o zručnostiach a talentoch je riešiť potreby trhu práce súvisiace so súčasnými demografickými trendmi a s nedostatkom zručností v EÚ a pripraviť sa na budúce potreby. Balík obsahuje právne, operačné a politické iniciatívy v prospech hospodárstva EÚ, posilňuje spoluprácu a partnerstvá s krajinami mimo EÚ a zlepšuje dlhodobé riadenie migrácie. Perspektívne politiky legálnej migrácie do EÚ v strednodobom až dlhodobom horizonte sa budú zameriavať na tri oblasti činnosti: starostlivosť, mládež a inovácie. Cieľom týchto politík je prilákať zručnosti a talenty do odvetví, v ktorých je naliehavý nedostatok pracovných síl a ktoré ich potrebujú. Prepracované znenie smernice o osobách s dlhodobým pobytom ďalej zlepší práva a mobilitu v rámci EÚ tých migrantov, ktorí sú už dobre integrovaní do našej spoločnosti, zatiaľ čo prepracované znenie smernice o jednotnom povolení ďalej zefektívni a zjednoduší postupy prijímania v prospech zamestnávateľov, migračných orgánov a samotných migrantov a zlepší ochranu pracovníkov z krajín mimo EÚ. Začiatok diskusií o týchto návrhoch v Parlamente a Rade prispeje k vytvoreniu pevného rámca na prilákanie nových talentov do EÚ. Okrem toho, ako oznámila predsedníčka von der Leyenová vo svojom prejave o stave Únie, rok 2023 bude Európskym rokom zručností. Komisia bude pracovať na cielených opatreniach v oblasti uznávania kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom ďalej pomôcť prilákať talenty z tretích krajín na európsky trh práce.

Ambiciózna a udržateľná politika legálnej migrácie je založená aj na správnej transpozícii, ako aj na účinnom uplatňovaní a presadzovaní platných právnych predpisov. Komisia bude naďalej zvyšovať svoje úsilie v spolupráci s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť riadne a účinné vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie smernice o sezónnych pracovníkoch a smernice o sankciách voči zamestnávateľom. V záujme lepšej ochrany štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane Ukrajincov pred pracovným vykorisťovaním Komisia spolupracuje s Európskym orgánom práce, a to aj v rámci európskej platformy na posilnenie spolupráce pri riešení problému nedeklarovanej práce. Komisia navrhla nariadenie o zákaze výrobkov vyrobených s využitím nútenej práce na trhu Únie. 7.SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI PARTNERMI Spolupráca s kľúčovými partnermi v oblasti migrácie a núteného vysídľovania V pakte je navrhnutý komplexný prístup, ktorého základným prvkom je vonkajší rozmer. EÚ v uplynulom roku zintenzívnila svoju spoluprácu s partnerskými krajinami a zvýšila úsilie o vzájomne prospešnú spoluprácu v oblasti migrácie, a to aj v multilaterálnom kontexte. Na vybudovanie trvalej spolupráce je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty vystupovali s partnerskými krajinami jednotne v rámci prístupu Tímu Európa a aby zároveň poskytovali podporu prispôsobenú ich potrebám. Partnerstvá zahŕňajú celú škálu spolupráce v oblasti migrácie a núteného vysídľovania. Partnerský prístup sa rovnako opiera o angažovanosť partnerských krajín v EÚ a členských štátoch v duchu skutočnej spolupráce a vzájomného rešpektu. V reakcii na závery Európskej rady z 24. – 25. júna 2021 sa pripravujú komplexné akčné plány na posilnenie spolupráce s desiatimi kľúčovými partnerskými krajinami, ktoré vychádzajú z predchádzajúceho pokroku a stanovujú ďalšie konkrétne ciele, harmonogramy a podporné opatrenia na posilnenie medzinárodnej spolupráce. Cieľom týchto akčných plánov, ktoré vychádzajú z diskusií s členskými štátmi, je zabezpečiť koordináciu a synergiu činností, projektov a zdrojov so zameraním na operačnú spoluprácu s jednotlivými partnerskými krajinami. V rámci tohto postupného prístupu a s cieľom vybudovať silnú súdržnosť medzi dvojstrannou prácou EÚ a členských štátov v oblasti vonkajšieho rozmeru paktu francúzske predsedníctvo Rady zriadilo v Rade nový koordinačný orgán: operačný koordinačný mechanizmus pre vonkajší rozmer migrácie (Mocadem). Spolu so strategickými diskusiami v rámci pracovnej skupiny pre vonkajšie aspekty azylu a migrácie (EMWP) pomohlo operatívne zameranie Mocademu upevniť spoločný strategický prístup prispôsobený konkrétnym partnerom. Pokračujú práce na zabezpečení koordinácie a komplementárnosti medzi činnosťami financovanými členskými štátmi a financovaním EÚ. Komisia a členské štáty si vymieňajú informácie a koordinujú svoj prístup k regionálnym a bilaterálnym opatreniam, ktoré plánujú financovať v oblasti migrácie a núteného vysídľovania, v súlade s politickými cieľmi stanovenými v EMWP a Mocadem a so schválenými viacročnými orientačnými programami, v koordinačnej skupine pre migráciu v rámci nástroja NDICI-Globálna Európa a v nástrojoch bilaterálnej spolupráce členských štátov. Počas tohtoročných návštev a politického dialógu sa vďaka komplexnému a vyváženému prístupu migrácia a nútené vysídľovanie zasadili do kontextu našich širších bilaterálnych a regionálnych vzťahov v Maroku, Tunisku, Egypte, Líbyi, Alžírsku, Mauritánii, Senegale, Nigeri, Nigérii, Etiópii, Pakistane, Bangladéši, Iraku, Jordánsku, Libanone, Turecku a na západnom Balkáne, v Africkej únii, ako aj v rámci rabatského, pražského a chartúmskeho procesu. Úspešný dosah – boj proti zneužívaniu migrantov zo strany Bieloruska Včasný, rozhodný a jednotný prístup EÚ k partnerom môže priniesť pôsobivé výsledky, ako to dokazuje reakcia na zneužívanie migrantov bieloruským režimom. Vysoký predstaviteľ a podpredseda Schinas a viacerí komisári mali kontakty na vysokej úrovni s krajinami pôvodu a tranzitu, ako aj s leteckými spoločnosťami a orgánmi civilného letectva s cieľom vytvoriť koalíciu na boj proti tomuto hybridnému útoku. V koordinácii s kontaktmi na vysokej úrovni členských štátov navštívil podpredseda Schinas Irak, Spojené arabské emiráty, Libanon, Turecko a Uzbekistan. Spoločné demarše predložili delegácie EÚ s členskými štátmi a členské štáty konajúce bilaterálne – v Kazachstane, Indii, Gruzínsku, na Ukrajine, v Turecku a Uzbekistane. Výsledkom bolo výrazné obmedzenie letov do Minska, cestovné obmedzenia pre niektoré štátne príslušnosti na kľúčových letiskách a značný počet návratov a repatriácií, najmä vďaka pôsobivému úsiliu Iraku. Komisia prispôsobila prebiehajúce projekty na šírenie povedomia o nebezpečenstve zneužívania (napríklad v Iraku, Turecku a Sýrii) a spolupracovala s IOM na podpore dobrovoľného návratu a reintegrácie migrantov z Bieloruska do ich krajín pôvodu. EÚ konala rýchlo aj v prípade ochrany zneužívaných osôb a vonkajších hraníc Únie. Komisia a agentúry EÚ úzko spolupracovali s litovskými, poľskými a lotyšskými orgánmi s cieľom posilniť ochranu hraníc, bojovať proti prevádzačstvu, posilniť azylové a prijímacie kapacity a zlepšiť návraty. Hranica EÚ s Bieloruskom si vyžaduje neustálu ostražitosť. Navrhované normy o sankciách pre prevádzkovateľov leteckých spoločností sú naďalej relevantné a je potrebné ich urýchlene prijať. Významné toky cez Stredozemie si v roku 2022 vyžiadali neustálu pozornosť EÚ. Spolupráca s Marokom v tomto roku potvrdila silný spoločný záväzok pokračovať v dialógu a spolupráci vo všetkých oblastiach súvisiacich s migráciou vrátane regionálneho rozmeru, návratu, partnerstiev zameraných na talenty a boja proti prevádzačstvu. V Líbyi sa EÚ napriek náročnému politickému prostrediu angažuje v riešení základných potrieb, pokiaľ ide o ochranu zraniteľných migrantov a utečencov a boj proti prevádzačstvu, a to aj prostredníctvom misií v rámci SBOP. Spolupráca EÚ s Nigerom a Mauritániou takisto preukázala jasnú ochotu oboch strán riešiť migračné toky a spolupracovať s EÚ. Trojstranná spolupráca medzi Africkou úniou (AÚ), EÚ a OSN bola v posledných piatich rokoch mimoriadne účinná pri riešení otázok ochrany v Líbyi a v súčasnosti sa pracuje na jej oživení. Na samite Európskej únie (EÚ) a Africkej únie (AÚ) vo februári 2022 sa lídri dohodli na posilnenom partnerstve v oblasti migrácie a mobility, ako sa uvádza v spoločnom vyhlásení zo samitu (Spoločná vízia do roku 2030). Počas celého roka partneri prehlbovali svoju spoluprácu aj v rámci medzikontinentálneho dialógu o migrácii a mobilite medzi AÚ a EÚ. EÚ uvítala prijatie vyhlásenia o pokroku pri vykonávaní globálneho paktu o migrácii na medzinárodnom fóre o migrácii v máji 2022. EÚ bezprecedentne úzko spolupracuje so Spojenými štátmi a s Kanadou prostredníctvom série dialógov na vysokej úrovni o otázkach súvisiacich s migráciou od Afganistanu až po Latinskú Ameriku a okrem toho úzko spolupracuje aj v oblasti podpory osôb utekajúcich pred ruskou inváziou na Ukrajinu (pozri oddiel 2). Ochrana nútene vysídlených osôb a podpora hostiteľských krajín Do konca roka 2021 bolo z dôvodu vojny, násilia, prenasledovania a porušovania ľudských práv vysídlených viac ako 89,3 milióna osôb, čo je o 8 % viac ako pred rokom a viac ako dvojnásobok počtu spred 10 rokov. Odvtedy ruská invázia na Ukrajinu a ďalšie mimoriadne situácie, napríklad v Afganistane, Sýrii, vo Venezuele a v Južnom Sudáne, zvýšili tento počet nad 100 miliónov. V súlade s globálnymi záväzkami EÚ sa angažovanosť v tejto oblasti postupne posunula od krátkodobého humanitárneho prístupu k dlhodobému rozvojovému prístupu, ktorý podporuje trvalé riešenia pre nútene vysídlené osoby a ich hostiteľské komunity v súlade s prepojením humanitárnej pomoci, rozvoja a mieru. EÚ je popredným svetovým aktérom a darcom v oblasti zlepšovania ochrany a pomoci nútene vysídleným osobám a ich hostiteľom, zachraňovania životov a vytvárania základov pre trvalé riešenia. -Podpora vnútorne vysídlených osôb na Ukrajine Humanitárna situácia na Ukrajine je naďalej alarmujúca, s obrovským množstvom civilných obetí, najmä na juhu a východe. V núdzi je 17,7 milióna ľudí, čo je viac než tretina celkového obyvateľstva. Napriek zložitému prístupu sa v rámci medzinárodnej humanitárnej reakcie pomohlo už 13,3 milióna ľudí po celej krajine, a to vďaka dobrej spolupráci medzi EÚ, Organizáciou Spojených národov, medzinárodnými MVO a medzinárodnými organizáciami. Financovanie humanitárnej pomoci EÚ sa využilo aj na podporu ľudí, ktorí utiekli do Moldavska. EÚ využíva všetky možné prostriedky na zmiernenie situácie priamo na Ukrajine. V rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany sa uskutočnila doteraz najväčšia operácia, keď sa do konca septembra z mechanizmu poskytlo viac než 68 500 ton pomoci vrátane jednotiek núdzového ubytovania. Dodaných bolo 300 generátorov a palivo a v súčasnosti prebiehajú prípravy na napĺňanie potrieb súvisiacich s blížiacou sa zimou. Takmer 1 500 pacientov vo vážnom stave bolo evakuovaných do EÚ. EÚ podporuje aj ukrajinský plán rýchlej obnovy školstva, pričom najnovšie sa zaviazala financovať naliehavé opravy škôl a materských škôl vo výške 100 miliónov EUR. -Podpora pre nútene vysídlené osoby a hostiteľské komunity v Sýrii, Libanone, Jordánsku, Turecku a Iraku Po jedenástich rokoch sýrska kríza naďalej ovplyvňuje stabilitu v regióne a mnohí potrebujú pomoc. EÚ a jej členské štáty sa naďalej zaväzujú podporovať úsilie o nájdenie politického riešenia v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 2254, ktoré by vysídleným Sýrčanom umožnilo sa po nastolení bezpečných, dobrovoľných a dôstojných podmienok vrátiť domov. Prioritou Komisie zostáva podpora transformácie v Sýrii a zároveň zmierňovanie vplyvu krízy prostredníctvom priamej podpory obyvateľov. Všetka podpora sa vykonáva na základe prísnych operačných parametrov. EÚ naďalej prejavuje solidaritu s Libanonom, pričom rovnako zachováva úroveň podpory pre sýrskych utečencov aj zraniteľných Libanončanov, zabezpečuje prístup k základným službám a zároveň pomáha hostiteľským komunitám, ako aj monitoruje odchody. EÚ takisto poskytuje podporu Jordánsku, aby mu pomohla vyrovnať sa so zdravotnými a sociálno-ekonomickými dôsledkami pandémie a opatreniami súvisiacimi so sýrskou krízou. Podpora na integráciu sýrskych utečencov do národných systémov sa plánuje aj v Iraku.

Hlavným rámcom, ktorým sa riadi spolupráca EÚ a Turecka v oblasti migrácie, naďalej zostáva vyhlásenie EÚ a Turecka z marca 2016, pričom EÚ zdôrazňuje, že je dôležité vykonávať všetky záväzky, ktoré z tohto vyhlásenia vyplývajú. EÚ najmä naďalej nalieha na Turecko, aby obnovilo návratové operácie z Grécka v súlade so záväzkom prijatým v rámci vyhlásenia, ako aj aby zabránilo neregulárnej migrácii do členských štátov EÚ. Turecko je krajinou s jedným z najväčších počtov utečencov na celom svete – približne 4 milióny ľudí, z toho 3,7 milióna Sýrčanov. EÚ naďalej pomáha Turecku v jeho úsilí a mobilizuje dodatočné finančné prostriedky pre utečencov a ich hostiteľské komunity. Do začiatku roka 2023 sa nástroj pre utečencov v Turecku zmení z humanitárnej na rozvojovú pomoc určenú na poskytovanie vzdelávania a základných potrieb. EÚ prehĺbila svoj dialóg o migrácii s Tureckom, a to aj prostredníctvom dialógu na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom o migrácii a bezpečnosti, ktorý sa uskutočnil 12. októbra 2021 v Ankare a na ktorom sa v rámci diskusií zdôrazňovali spoločné výzvy a vzájomná potreba pracovať na prevencii nových migračných trás a bezpečnostných hrozieb. -Podpora pre vysídlené osoby v iných častiach sveta Napriek masívnemu čerpaniu dostupných finančných prostriedkov v súvislosti s ukrajinskou krízou a na pomoc sýrskym utečencom v Turecku a v regióne je EÚ naďalej odhodlaná pomáhať nútene vysídleným osobám a ich hostiteľským komunitám na celom svete – Venezuelčanom ubytovaným v Kolumbii, Ekvádore a Peru, vysídleným osobám v Mjanmarsku a z Mjanmarska, vnútorne vysídleným osobám a utečencom v Iraku, Etiópii a Sudáne a Afgancom v Iráne a Pakistane. EÚ je aktívnym členom regionálnych platforiem podpory, ktoré boli spustené v roku 2019 na Globálnom fóre o utečencoch a ktoré poskytujú politickú a finančnú pomoc prostredníctvom humanitárnej pomoci a rozvojovej spolupráce. V Afrike spoločná iniciatíva EÚ a IOM na ochranu a reintegráciu migrantov naďalej reaguje na potreby uviaznutých a zraniteľných migrantov v 26 afrických krajinách, pomáha osobám, ktoré sú práve na ceste, ponúka pomoc s dobrovoľným návratom osobám, ktoré sa rozhodnú vrátiť, a podporuje navrátilcov a ich komunity v procese reintegrácie. Mechanizmus núdzového tranzitu naďalej poskytuje bezpečný priestor a dlhodobé riešenia pre najzraniteľnejších žiadateľov o azyl a utečencov v Líbyi a umožňuje ich evakuáciu do Nigeru a Rwandy na účely následného presídlenia do členských štátov a iných partnerských krajín. V Ázii EÚ prevzala vedúcu úlohu v politickej a finančnej sfére v súvislosti s regionálnym vysídľovaním z Afganistanu, a to aj prostredníctvom predsedníctva základnej skupiny podpornej platformy pre stratégiu riešení pre afganských utečencov , prostredníctvom podpory viac než 5,9 milióna Afgancov, čo je odhadovaný počet vnútorne vysídlených osôb v Afganistane, ako aj podpory vysídlených osôb a ich hostiteľských komunít v Iráne a Pakistane. V Mjanmarsku EÚ v roku 2022 poskytla financovanie humanitárnej pomoci na účely riešenia bezprostredných potrieb najzraniteľnejších osôb v komunitách zasiahnutých konfliktom, a to vnútorne vysídlených osôb, ako aj zhruba jedného milióna rohingyjských utečencov žijúcich v táboroch a osadách v Bangladéši. Na základe dialógu posilneného v dôsledku zneužívania irackých migrantov bieloruským režimom spolupracujú EÚ a Irak na reintegrácii navrátilcov a vysídlených obyvateľov. Vytváranie hospodárskych príležitostí a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie Rozvojová spolupráca EÚ má strednodobý a dlhodobý vplyv na riešenie štrukturálnych hlavných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania. Opatrenia v oblastiach ako dobrá správa, predchádzanie konfliktom a zmierňovanie zmeny klímy, ako aj sociálno-ekonomický rozvoj môžu mať priame dôsledky pre migráciu. Prostredníctvom stratégie Global Gateway prispieva EÚ k znižovaniu globálneho nedostatku investícií, podporuje globálne oživenie hospodárstva a sprevádza dvojakú, ekologickú a digitálnu transformáciu aj mimo európskych hraníc. Osobitné iniciatívy realizované v rámci stratégie Global Gateway sú zamerané na konkrétne regióny, ako sú južné susedstvo, Afrika a Latinská Amerika, a slúžia na stimuláciu dlhodobej sociálno-ekonomickej obnovy a udržateľného rozvoja ako takých. Zároveň existujú aj opatrenia zamerané osobitne na príležitosti a zamestnateľnosť migrantov a hostiteľské komunity. Partnerstvá na posilnenie správy a riadenia migrácie V partnerstvách s kľúčovými tretími krajinami sa musí zohľadňovať rovnováha medzi ich potrebami a záujmami EÚ. Za posledný rok nastal posun v riešení záležitostí týkajúcich sa návratov, readmisie, riadenia hraníc a sietí prevádzačov. EÚ nadväzuje s čoraz väčším počtom partnerov operačnú spoluprácu v oblasti riadenia hraníc. Na základe dohôd o štatúte týkajúcich sa európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s Albánskom, Čiernou Horou a so Srbskom môže Frontex na území týchto partnerských krajín nasadzovať stále zbory a technické vybavenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. To priamo vplýva na riešenie neregulárnej migrácie a organizovaného zločinu. Prebieha príprava dohody o štatúte so Severným Macedónskom a Komisia sa pripravuje vydať odporúčanie v súvislosti s mandátom na rokovanie o dohode o štatúte s Bosnou a Hercegovinou. Dohoda o štatúte s Moldavskom bola vyrokovaná a nadobudla platnosť v rekordnom čase. Mandáty na rokovanie o dohode o štatúte so Senegalom a s Mauritániou sú prvými pre partnerské krajiny v Afrike a ich cieľom je podporiť riadenie hraníc, bojovať proti prevádzačstvu a znižovať neregulárnu migráciu v rámci atlantickej trasy. V súčasnosti je už zavedená dohoda o pracovných podmienkach medzi agentúrou Frontex a misiou EUCAP Sahel Niger v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP). K uzavretiu dohody o pracovných podmienkach sa zároveň blížia agentúra Frontex a Niger. O dohodách o pracovných podmienkach sa rokuje s misiami EUBAM Líbya a EUAM Ukrajina. Misie a operácie SBOP naďalej významne prispievajú v oblastiach, v ktorých boj proti neregulárnej migrácii alebo prevádzačstvu predstavuje súčasť ich mandátov. Civilné misie v Líbyi, Nigeri, Mali, Iraku, Kosove* a Palestíne podporujú orgány hostiteľských štátov v ich snahách posilniť svoje kapacity v oblasti riadenia hraníc, riešiť neregulárnu migráciu a prevádzačstvo, ako aj bezpečnostné otázky, ako je obchodovanie s ľuďmi. Ako už bolo uvedené, dôležitým aspektom vzťahov v oblasti riadenia migrácie sú návrat a readmisia. Každoročné posúdenie podľa článku 25a vízového kódexu prispieva k identifikácii konkrétnych problémov v oblasti spolupráce s tretími krajinami pri readmisii a zabezpečuje, aby sa pravidelne riešili prostredníctvom cielenej spolupráce na readmisii alebo v rámci širších dialógov o migrácii. Táto rozšírená spolupráca pomáha zabezpečiť, aby pokrok v oblasti readmisie a iných oblastiach partnerstva s tretími krajinami pokračovali súbežne. Po prijatí prvej hodnotiacej správy o spolupráci v oblasti readmisie za rok 2019 Komisia navrhla Rade prijať dočasné reštriktívne opatrenia vzťahujúce sa na krátkodobo víza pre Bangladéš, Irak a Gambiu vzhľadom na ich nedostatočnú mieru spolupráce v oblasti readmisie a s ohľadom na celkové vzťahy EÚ s týmito krajinami. V októbri 2021 prijala Rada dočasné reštriktívne opatrenia pre Gambiu. Tieto opatrenia sú stále v platnosti, došlo však k významnému posunu vpred, a to zrušením moratória na nútené návraty (marec 2022). V reakcii na rozšírenú spoluprácu s Bangladéšom a Irakom sa Rada rozhodla, že vzhľadom na dosiahnutý pokrok opatrenia na Bangladéš neuloží. Spolupráca s Irakom sa naďalej skúma. V decembri 2021 Komisia prijala druhé hodnotenie spolupráce v oblasti readmisie za rok 2020 a spolu s vysokým predstaviteľom posilnila spoluprácu s viacerými partnerskými krajinami, v ktorých boli vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu v oblasti readmisie potrebné doplnkové opatrenia. Na základe výsledkov tejto spolupráce prijme Komisia rozhodnutie o možných vízových opatreniach, pričom zohľadní celkové vzťahy EÚ s danými tretími krajinami. Na konci tohto roka sa plánuje prijatie tretej hodnotiacej správy. Komisia 6. apríla 2022 navrhla oslobodiť štátnych príslušníkov Kataru a Kuvajtu od vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch v EÚ. Komisia trvá na svojom posúdení z júla 2018, podľa ktorého Kosovo splnilo všetky kritériá liberalizácie vízového režimu a obyvateľom Kosova by sa mal udeliť bezvízový styk. Komisia navyše naďalej preveruje všetky dohody, ktoré uzavrela s tretími krajinami s cieľom umožniť bezvízový styk, z hľadiska ich migračných alebo bezpečnostných rizík. V dôsledku toho sa od 4 mája 2022 čiastočne pozastavilo uplatňovanie dohody EÚ s Vanuatu o zrušení vízovej povinnosti s cieľom zmierniť bezpečnostné riziká vyplývajúce z vanuatského systému udeľovania občianstva investorom. Keďže obavy EÚ neboli vyriešené, toto pozastavenie by sa mohlo predĺžiť o ďalších 18 mesiacov. V nadväznosti na obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov na roky 2021 – 2025 Komisia v júli v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť spustila prvé operačné partnerstvá v boji proti prevádzačstvu s Marokom a Nigerom. Cieľom týchto partnerstiev je posilniť právne, politické, operačné a strategické rámce v partnerských krajinách v reakcii na prevádzačstvo a zvýšiť zodpovednosť príslušných krajín za toto úsilie, jeho účinok a dlhodobú udržateľnosť. Súčasťou týchto partnerstiev bude podpora riadenia hraníc, posilnená policajná spolupráca (vrátane spoločných vyšetrovaní), zvyšovanie informovanosti o nebezpečenstvách neregulárnej migrácie a posilnená spolupráca s agentúrami EÚ. Vytváranie legálnych možností migrácie do Európy Je potrebná ambiciózna a udržateľná politika EÚ v oblasti legálnej migrácie, aby sa vytvorili bezpečné cesty do Európy a aby pomohla prilákať zručnosti a talenty, ktoré naše ekonomiky potrebujú vzhľadom na starnutie obyvateľstva a naliehavé chýbajúce zručnosti. Aj to je dôležitá zložka úspešného partnerstva. V rámci okruhu talentov EÚ, navrhovaného ako súčasť balíka dokumentov o zručnostiach a talentoch, by sa vytvorila prvá celoúnijná platforma a priraďovací nástroj, pomocou ktorého by zamestnávatelia mohli vyhľadávať potrebných zamestnancov a EÚ by sa stala atraktívnejšou pre štátnych príslušníkov tretích krajín hľadajúcich príležitosti. Ako už bolo uvedené, pilotná iniciatíva okruhu talentov EÚ sa vo svojej počiatočnej fáze využije na pomoc Ukrajincom pri rozvoji ich zručností a skúseností. -Partnerstvá zamerané na talenty

Cieľom partnerstiev zameraných na talenty s kľúčovými partnermi bude podporiť medzinárodnú pracovnú mobilitu a rozvíjať talent v prospech členských štátov, partnerských krajín a podnikateľských komunít na oboch stranách, ako aj v prospech dotknutých jednotlivcov. Komisia podnikne konkrétne kroky na vytvorenie prvých partnerstiev zameraných na talenty s Marokom, Tuniskom a Egyptom do konca roka 2022 na základe intenzívnej nepretržitej spolupráce vo všetkých aspektoch riadenia migrácie. Bude pritom vychádzať z prebiehajúcej pilotnej iniciatívy, ako aj z konzultácií so všetkými zainteresovanými stranami. Kľúčom k úspechu budú osobitné záujmy a odhodlanie partnerských krajín, ako aj členských štátov, ktoré si ponechávajú právomoci v oblasti pracovnej migrácie. Komisia vyzýva členské štáty, aby sa aktívne zapájali do diskusií s partnerskými krajinami o partnerstvách zameraných na talenty a predkladali konkrétne návrhy, ako by im tieto partnerstvá mohli pomôcť v napĺňaní ich potrieb pracovného trhu, a to najmä tak, že identifikujú počty miest dostupných v kľúčových odvetviach a zapoja súkromné spoločnosti. Následne by sa mohlo uvažovať o partnerstvách zameraných na talenty s ďalšími krajinami. -Právne cesty k ochrane: presídlenie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov Presídľovanie je neoddeliteľnou súčasťou paktu a dôležitým prvkom migračnej politiky EÚ. EÚ výrazne prispieva ku globálnemu úsiliu v oblasti presídľovania a je odhodlaná tento záväzok zachovávať aj naďalej. V nadväznosti na presídľovacie prísľuby sa v rokoch 2021 až 2022 vykonalo celkovo takmer 65 000 prísľubov, ktoré boli kombináciou presídlenia a po prvýkrát aj prijímania osôb z humanitárnych dôvodov vrátane miest pridelených Afgancom ohrozeným po páde Kábulu v auguste 2021. EÚ zároveň naďalej reaguje na potreby v Sýrii a centrálnom Stredozemí a do júna 2022 členské štáty vykázali spolu viac než 36 000 príchodov v dôsledku presídlenia a prijímania osôb z humanitárnych dôvodov. V snahe zaistiť kontinuitu úsilia EÚ Komisia nedávno vyzvala členské štáty, aby poskytli nové prísľuby na rok 2023, zabezpečené pokračujúcim financovaním zo strany EÚ. Aj v časoch tlaku je nevyhnutné, aby si EÚ udržala vedúce postavenie v oblasti presídľovania. Inovatívne riešenia môžu pomôcť riešiť problematické miesta pri prijímaní – najmä programy súkromného sponzorstva môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri poskytovaní ubytovania a posilniť úlohu občianskej spoločnosti pri prijímaní a integrácii novo prichádzajúcich osôb. Na tento účel bude slúžiť podpora v rámci iniciatívy Bezpečné domovy, ktorá čerpá zo skúseností z prijímania osôb utekajúcich pred inváziou Ruska na Ukrajinu, s cieľom zlepšiť prijímacie systémy prostredníctvom prijatia do komunity. Na jeseň EÚ zorganizuje druhé fórum na vysokej úrovni o presídľovaní, na ktorom bude o takýchto inováciách diskutovať s kľúčovými globálnymi partnermi a medzinárodnými organizáciami. Finančné a operačné nástroje -Financovanie Na účely vytvorenia komplexného partnerstva v oblasti migrácie a doplnenia zvýšenej politickej angažovanosti EÚ venuje značnú podporu a finančné prostriedky na zvýšenie kapacít partnerských krajín, aby dokázali riešiť všetky aspekty migrácie a núteného vysídľovania. Nový Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI Globálna Európa) identifikuje migráciu a nútené vysídľovanie ako kľúčovú oblasť spolupráce s partnerskými krajinami. V procese programovania, ktorý sa uskutočnil v rokoch 2021 a 2022, sa zohľadnil orientačný 10 % cieľ výdavkov na migráciu, aby sa zaistilo jeho splnenie, pričom príslušné aspekty migrácie a núteného vysídľovania boli integrované prispôsobeným a zároveň flexibilným spôsobom a týkali sa ochrany, legálnej migrácie, riadenia hraníc, ako aj návratu a reintegrácie a hlavných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania. Na základe cieľa výdavkov nástroja NDICI – Globálna Európa pre migráciu a nútené vysídlenie sa položili základy na to, aby Komisia pri riešení výziev súvisiacich s týmito záležitosťami prijala ešte komplexnejší a koherentnejší prístup a využila príležitosti, ktoré s nimi súvisia. Základom celkovej finančnej pomoci EÚ tretím krajinám v nadchádzajúcich rokoch sú viacročné orientačné programy krajín a regiónov. Prvá výročná správa o nástroji NDICI – Globálna Európa bude uverejnená na jeseň tohto roku a bude obsahovať aj prehľad výdavkov súvisiacich s migráciou. Nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) slúži na financovanie bilaterálnych a regionálnych migračných programov v predvstupových krajinách. Opatrenia v rámci západného Balkánu vedú k posilňovaniu riadenia migrácie, azylových systémov a riadenia hraníc. Medzi hlavné priority patrí zlepšenie riadenia návratu a rozširovanie existujúcich programov dobrovoľného aj nedobrovoľného návratu, prevencia prevádzačstva a boj proti nemu. V nadväznosti na závery Európskej rady z júna 2021 sa bude naďalej pokračovať v poskytovaní podpory Turecku určenej pre utečencov a hostiteľské komunity ako pokračovanie operácií v rámci nástroja pre utečencov v Turecku. Naďalej sa budú prijímať opatrenia v oblasti vzdelávania, zdravia, ochrany, základných potrieb a sociálno-ekonomického rozvoja, a to najmä s cieľom zaistiť prístup utečencov k udržateľnejšiemu živobytiu a podporiť hostiteľské komunity. EÚ je stále hlavným darcom v rámci medzinárodnej reakcie na sýrsku krízu a naďalej sa zaväzuje podporovať sýrskych utečencov a hostiteľské krajiny v regióne. V rámci úspešnej šiestej bruselskej konferencie o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu, ktorá sa konala 10. mája 2022, sa prekročili prísľuby od medzinárodných darcov z roku 2021, takže financovanie a podpora pre hlavné hostiteľské krajiny sa zachovali. Ďalšie príslušné programy, napríklad fondy v oblasti vnútorných záležitostí, sú výslovne určené na politické záujmy v rámci EÚ, no možno prostredníctvom nich podporiť aj niektoré aktivity mimo EÚ, najmä v duchu kontinuity prebiehajúcich aktivít (napr. nástroj partnerstva v oblasti migrácie a regionálny program rozvoja a ochrany). -Iniciatívy Tímu Európa v oblasti migrácie EÚ a zainteresované členské štáty sa spájajú v snahe posilniť operačnú koordináciu v oblasti migrácie prostredníctvom regionálnych iniciatív Tímu Európa, a to na atlantickej trase/trase cez západné Stredozemie pod vedením Španielska a na trase cez centrálne Stredozemie pod vedením Francúzska a Talianska. Tematické komponenty tvoriace tento rámec zodpovedajú piatim pilierom intervencie uznaným v rámci spoločného akčného plánu z Valletty a sú v súlade s paktom. EÚ zároveň predložila regionálnu iniciatívu Tímu Európa v súvislosti s vysídľovaním v Afganistane. Tá sa bude zameriavať na politický dialóg a riadenie migrácie, ochranu, boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu, poskytovanie základných služieb, rozvoj zručností a vytváranie príležitostí na živobytie, pričom bude určená pre vysídlených Afgancov a hostiteľské komunity v Afganistane a susedných krajinách vrátane Strednej Ázie. 8.ZÁVER V uplynulom roku sa prejavila schopnosť EÚ konať ako Únia odhodlania a solidarity pri riešení neustále sa meniacich výziev a príležitostí v oblasti migrácie na náš kontinent. Ako jasne uviedla predsedníčka Von der Leyenová v prejave o stave Únie, je dôležité, aby táto solidarita bola naďalej prítomná v našej diskusii o migrácii, a bezprecedentné úsilie o prijatie miliónov ľudí utekajúcich z Ukrajiny by malo byť inšpiráciou pre budúce opatrenia – koncepciou pre koordinovanú a spoločnú reakciu na úrovni EÚ. Nasledujúci rok bude rozhodným z hľadiska legislatívnej práce týkajúcej sa migrácie a azylu, ktorá je naliehavo potrebná na doplnenie schopnosti EÚ reagovať na všetky výzvy v duchu solidarity, zodpovednosti a spravodlivosti. Komisia očakáva pokrok v oblasti plánu, na ktorom sa dohodli Rada a Parlament s cieľom dosiahnuť do jari 2024 dohodu týkajúcu sa hlavných legislatívnych spisov. Komisia vyzýva, aby v rámci ďalších kľúčových krokov: ·Parlament a Rada vykonali spoločný plán s cieľom prijať všetky predložené návrhy do marca 2024, ·Parlament a Rada urýchlene prijali svoje pozície ku všetkým predloženým návrhom, ·Parlament a Rada urýchlene pokračovali v rokovaniach týkajúcich sa balíka dokumentov o zručnostiach a talentoch (prepracované znenie smernice o osobách s dlhodobým pobytom a prepracované znenie smernice o jednotnom povolení), ·členské štáty zaviedli mechanizmus dobrovoľnej solidarity. Komisia bude naďalej podporovať toto úsilie a stavať na ďalších aspektoch zdôraznených v tejto správe vrátane riadenia hraníc, návratov, solidarity a riešenia sekundárnych pohybov, pričom bude prehlbovať naše partnerstvá na celom svete a uľahčovať legálnu migráciu migrantov a zároveň posilňovať integráciu novo prichádzajúcich osôb v Európe, ktoré môžu do našej ekonomiky priniesť potrebné zručnosti.