SK Úradný vestník Európskej únie CE 298/1

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 17/2007

prijatá Radou 15. októbra 2007

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. …/… z …, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (modernizovaný Colný kódex)

(2007/C 298 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 26, 95, 133 a 135,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

(1) Spoločenstvo je založené na colnej únii. V záujme hospodárskych subjektov ako aj colných orgánov v Spoločenstve je vhodné spojiť súčasné colné predpisy do Colného kódexu Spoločenstva (ďalej len „kódex“). Na základe koncepcie vnútorného trhu by mal kódex obsahovať všeobecné pravidlá a postupy zabezpečujúce vykonávanie colných a iných opatrení spoločných politík, ktoré sa vzhľadom na požiadavky týchto spoločných politík zaviedli na úrovni Spoločenstva v súvislosti s obchodom s tovarom medzi Spoločenstvom a krajinami alebo územiami mimo colného územia Spoločenstva. Colné predpisy by mali byť lepšie zosúladené s ustanoveniami, ktoré sa týkajú výberu dovozného cla bez zmeny rozsahu platných daňových predpisov.

(2) V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa ochrany finančných záujmov Spoločenstva a akčným plánom na roky 2004-2005, je vhodné prispôsobiť právny rámec na ochranu finančných záujmov Spoločenstva.

(3) Nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (3), bolo založené na zjednotení colných režimov uplatňovaných samostatne v príslušných členských štátoch počas osemdesiatych rokov. Toto nariadenie sa od jeho zavedenia opakovane a podstatne menilo a dopĺňalo s cieľom riešiť osobitné problémy, ako je ochrana dobrej viery alebo zohľadnenie bezpečnostných požiadaviek. Ďalšie zmeny a doplnenia kódexu sú nevyhnutné ako dôsledok významných legislatívnych zmien, ktoré sa uskutočnili za posledné roky na úrovni Spoločenstva aj na medzinárodnej úrovni, akými sú uplynutie platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a nadobudnutie platnosti aktov o pristúpení z roku 2003 a 2005, ako aj zmena a doplnenie Medzinárodného dohovoru o zjednodušení a zosúladení colných režimov (ďalej len „revidovaný Kjótsky dohovor“), ku ktorému bolo schválené pristúpenie Spoločenstva rozhodnutím Rady 2003/231/ES zo 17. marca 2003 (4). Nadišiel čas zmodernizovať colné režimy a zohľadniť fakt, že elektronické vyhlásenia a spracovanie sú pravidlom a vyhlásenia a spracovanie v tlačenej forme sú výnimkou. Vzhľadom na všetky tieto dôvody je ďalšia zmena a doplnenie súčasného kódexu nedostatočná a je potrebné jeho kompletné prepracovanie.

(4) Je vhodné do kódexu zaviesť právny rámec na uplatňovanie niektorých ustanovení colných predpisov na obchod s tovarom medzi časťami colného územia, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (5), a časťami tohto územia, na ktoré sa uvedené ustanovenia nevzťahujú, alebo na obchod medzi časťami tohto územia, na ktoré sa ustanovenia uvedenej smernice nevzťahujú. Vzhľadom na skutočnosť, že dotknutý tovar je tovarom Spoločenstva, ako aj na fiškálnu povahu predmetných opatrení vzťahujúcich sa na takýto obchod vo vnútri Spoločenstva, je opodstatnené, aby sa prostredníctvom vykonávacích opatrení primerane zjednodušili colné formality, ktoré sa na uvedený tovar vzťahujú.

(5) Uľahčovanie zákonného obchodovania a boj proti podvodom si vyžadujú jednoduché, rýchle a štandardné colné režimy a postupy. V súlade s oznámením Komisie o jednoduchom colnom a obchodnom prostredí bez dokumentov v papierovej forme je preto vhodné zjednodušiť colné predpisy, aby sa umožnilo používanie moderných nástrojov a technológie, ďalej podporilo jednotné uplatňovanie colných predpisov a modernizovaných prístupov k colnej kontrole a aby sa tým pomohol zabezpečiť základ pre účinné a jednoduché colné režimy. S cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov by sa mali colné režimy zlúčiť alebo zosúladiť a počet colných režimov obmedziť na tie, ktoré sú ekonomicky opodstatnené.

(6) Dobudovaním vnútorného trhu, znížením prekážok v medzinárodnom obchode a pri investovaní a posilnením potreby zaistiť bezpečnosť a ochranu na vonkajších hraniciach Spoločenstva sa zmenila úloha colných orgánov tak, že sa stali hlavným aktérom v rámci dodávateľského reťazca a prostredníctvom monitorovania a riadenia medzinárodného obchodu aj katalyzátorom konkurencieschopnosti krajín a spoločností. Colné predpisy by preto mali odrážať novú ekonomickú realitu a novú úlohu a poslanie colných orgánov.

(7) Používanie informačných a komunikačných technológií ustanovené v budúcom rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady o colnom a obchodnom prostredí bez dokumentov v papierovej forme je kľúčovým prvkom pri zabezpečovaní uľahčovania obchodu a súčasne i účinnosti colných kontrol, pričom znižuje náklady podniku a riziko pre spoločnosť. V kódexe je preto potrebné ustanoviť právny rámec, v ktorom sa toto rozhodnutie môže vykonávať, najmä právnu zásadu, že všetky colné a obchodné transakcie sa musia vykonávať elektronicky, a že informačné a komunikačné systémy pre colné operácie majú hospodárskym subjektom v každom členskom štáte ponúkať rovnaké možnosti.

(8) Takéto využitie informačných a komunikačných technológií by malo byť spojené so zosúladeným a normalizovaným uplatňovaním colných kontrol zo strany členských štátov, aby sa zabezpečila rovnaká úroveň colnej kontroly v rámci celého Spoločenstva a aby to nespôsobilo protikonkurenčné správanie na rôznych vstupných a výstupných miestach v Spoločenstve.

(9) V záujme uľahčovania podnikateľskej činnosti a pri súčasnom zabezpečení zodpovedajúcej úrovne kontroly tovaru, ktorý vstupuje na colné územie Spoločenstva alebo z neho vystupuje je žiaduce, aby informáciami, ktoré poskytli hospodárske subjekty, s ohľadom na príslušné ustanovenia týkajúce sa ochrany údajov spoločne disponovali colné orgány a iné orgány, ktoré sa zúčastňujú tejto kontroly, ako polícia, hraničná stráž, veterinárne a orgány ochrany životného prostredia a aby sa zosúladili kontroly zo strany rôznych orgánov, a to tak, aby hospodársky subjekt musel poskytnúť informáciu iba raz a aby tieto orgány kontrolovali tovar v rovnakom čase a na rovnakom mieste.

(10) V záujme uľahčovania určitých typov podnikateľskej činnosti by mali mať všetky osoby aj naďalej právo vymenovať zástupcu pri svojom konaní s colnými orgánmi. Už by však nemala existovať možnosť, aby sa takéto právo na zástupcu obmedzovalo zákonom niektorého z členských štátov. Okrem toho by colný zástupca, ktorý spĺňa kritériá na udelenie statusu schváleného hospodárskeho subjektu, mal byť oprávnený poskytovať svoje služby aj v inom členskom štáte ako v štáte, v ktorom je usadený.

(11) Vyhovujúce a dôveryhodné hospodárske subjekty by mali mať ako „schválené hospodárske subjekty“ možnosť maximálne využívať rozšírené používanie zjednodušených postupov a s ohľadom na aspekty bezpečnosti a ochrany využívať zníženú úroveň colných kontrol. Mohli by tak využívať status schváleného hospodárskeho subjektu pre oblasť „zjednodušené colné postupy“ alebo status schváleného hospodárskeho subjektu pre oblasť „bezpečnosť a ochrana“. Statusy sa im môžu udeliť jednotlivo alebo spoločne.

(12) Na všetky rozhodnutia, t.j. oficiálne akty colných orgánov, ktoré sa týkajú colných predpisov a majú právny účinok na jednu alebo viac osôb, vrátane záväzných informácií vydaných týmito orgánmi, by sa mali vzťahovať rovnaké pravidlá. Všetky takéto rozhodnutia by mali byť platné v celom Spoločenstve a malo by byť možné vyhlásiť ich za neplatné, zmeniť okrem prípadov, v ktorých je ustanovené inak alebo zrušiť, ak nie sú v súlade s colnými predpismi alebo ich výkladom.

(13) Okrem práva odvolať sa proti akémukoľvek rozhodnutiu colných orgánov je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie potrebné zabezpečiť každej osobe právo na vypočutie predtým, ako sa prijme akékoľvek rozhodnutie, ktoré by ju negatívne ovplyvnilo.

(14) Modernizácia colných režimov v rámci požiadaviek elektronického prostredia si vyžaduje deľbu zodpovedností medzi colnými orgánmi rôznych členských štátov. Je potrebné zabezpečiť adekvátnu úroveň účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií v rámci vnútorného trhu.

(15) Aby sa zaručila rovnováha medzi potrebou colných orgánov zabezpečiť správne uplatňovanie colných predpisov na jednej strane a právom hospodárskych subjektov na spravodlivé zaobchádzanie na strane druhej, colným orgánom by sa mali udeliť rozsiahle kontrolné právomoci a hospodárskym subjektom právo odvolať sa.

(16) Aby sa znížilo riziko pre Spoločenstvo, jeho občanov a obchodných partnerov, harmonizované uplatňovanie colných kontrol členskými štátmi by malo byť založené na spoločnom rámci riadenia rizík a elektronickom systéme na jeho vykonávanie. Vytvorenie rámca riadenia rizika spoločného pre všetky členské štáty by im nemalo brániť v náhodných kontrolách tovaru.

(17) Je potrebné určiť faktory, na základe ktorých sa uplatňuje dovozné a vývozné clo a iné opatrenia vzhľadom na obchod s tovarom. Ak si tak vyžadujú potreby obchodu, je takisto vhodné zaviesť jasné ustanovenia na vydávanie dôkazov o pôvode tovaru v Spoločenstve.

(18) Aby sa vyhlo problémom pri určovaní právneho základu, na základe ktorého vznikol colný dlh, je vhodné zoskupiť všetky prípady vzniku colného dlhu pri dovoze, ktorý vznikol inak ako na základe podania colného vyhlásenia na prepustenie tovaru do voľného obehu alebo do colného režimu dočasné použitie s čiastočným oslobodením od cla. To isté by sa malo uplatniť v prípade vzniku colného dlhu pri vývoze.

(19) Keďže nová úloha colných orgánov zahŕňa deľbu povinností a spoluprácu medzi vnútrozemskými a pohraničnými colnými úradmi, colný dlh by mal vo väčšine prípadov vznikať na mieste, kde je dlžník usadený, keďže colný úrad príslušný pre uvedené miesto môže najlepšie dohliadať na činnosť dotknutej osoby.

(20) Okrem toho je vhodné v súlade s revidovaným Kjótskym dohovorom zabezpečiť zníženie počtu prípadov, v ktorých sa vyžaduje administratívna spolupráca medzi členskými štátmi, aby sa určilo miesto, kde vznikol colný dlh, a aby sa vybralo clo.

(21) Pravidlá pre osobitné colné režimy by mali umožniť využívanie jedinej záruky pre všetky kategórie osobitných režimov a zabezpečiť, aby táto záruka bola celková a zahŕňala niekoľko transakcií.

(22) Aby sa zabezpečila lepšia ochrana finančných záujmov Spoločenstva a členských štátov, záruka by mala zahŕňať všetok tovar, ktorý v zásielke alebo v colnom vyhlásení, na ktoré je poskytnutá, uvedený nie je alebo je uvedený nesprávne. Z rovnakého dôvodu by sa záväzok ručiteľa mal vzťahovať na sumy dovozného alebo vývozného cla, ktoré sa majú zaplatiť po následných kontrolách do colného režimu.

(23) Aby sa zabezpečili finančné záujmy Spoločenstva a členských štátov a aby sa zabránilo podvodným postupom, odporúčajú sa postupy, ktoré zahŕňajú postupné opatrenia na uplatňovanie celkovej záruky. Ak existuje zvýšené riziko podvodu, malo by byť možné dočasne zakázať uplatňovanie celkovej záruky s ohľadom na osobitnú situáciu príslušných hospodárskych subjektov.

(24) V prípadoch, v ktorých colný dlh vznikol nedodržaním colných predpisov, je vhodné zohľadniť dobrú vieru príslušnej osoby a znížiť tak následky vzniknuté nedbanlivosťou dlžníka.

(25) Je potrebné ustanoviť zásadu určovania statusu tovaru Spoločenstva a okolnosti týkajúce sa straty takéhoto statusu, a vytvoriť základ na určovanie, kedy tento status ostáva nezmenený v prípadoch, v ktorých tovar dočasne opúšťa colné územie Spoločenstva.

(26) Ak hospodársky subjekt vopred poskytol potrebné informácie na kontroly rizík v súvislosti s použitím tovaru, je vhodné zabezpečiť, aby sa v takom prípade stalo rýchle prepustenie tovaru pravidlom. Kontroly v rámci fiškálnej a obchodnej politiky by mal primárne vykonávať colný úrad príslušný pokiaľ ide o priestory hospodárskeho subjektu.

(27) Pravidlá vzťahujúce sa na colné vyhlásenia a pravidlá prepúšťania tovaru do colného režimu by sa mali zmodernizovať a zefektívniť, najmä tým, že sa vyžaduje, aby sa colné vyhlásenia podávali spravidla elektronicky a aby sa zabezpečil iba jeden druh zjednodušeného colného vyhlásenia.

(28) Keďže v revidovanom Kjótskom dohovore sa uprednostňuje podávanie, registrácia a kontrola colného vyhlásenia pred príchodom tovaru, a okrem toho aj odlíšenie miesta, kde sa vyhlásenie podáva, od miesta, na ktorom sa tovar fyzicky nachádza, odporúča sa ustanoviť centralizované colné konanie na mieste, kde je hospodársky subjekt usadený. Centralizované colné konanie by malo zahŕňať možnosť použitia zjednodušených colných vyhlásení, odkladu dňa podania kompletného colného vyhlásenia a potrebných dokumentov, periodického colného vyhlásenia a odkladu platby.

(29) Aby sa pomohli zabezpečiť neutrálne podmienky pre hospodársku súťaž v celom Spoločenstve, je vhodné ustanoviť na úrovni Spoločenstva pravidlá upravujúce zničenie alebo iné naloženie s tovarom colnými orgánmi, ktoré predtým vyžadovali vnútroštátne právne predpisy.

(30) S cieľom zjednodušiť subjektu možnosť výberu správneho režimu, vyhnúť sa chybám a znížiť počet prípadov následného vyberania dlhu a jeho vrátenia po prepustení je vhodné ustanoviť spoločné a jednoduché pravidlá pre osobitné colné režimy (tranzit, skladovanie, osobitné použitie a zušľachťovací styk) doplnené o malý súbor pravidiel pre každú kategóriu osobitného colného režimu.

(31) Udeľovanie povolení pre niekoľko osobitných colných režimov s jedinou zárukou a jediným dohliadajúcim colným úradom by sa malo uľahčiť, a v týchto prípadoch by mali existovať jednoduché pravidlá týkajúce sa vzniku colného dlhu. Základným princípom by malo byť, že tovar prepustený do osobitného colného režimu alebo výrobky z neho vyrobené sa majú hodnotiť v čase vzniku colného dlhu. V ekonomicky opodstatnených prípadoch by však malo byť možné hodnotiť tovar v čase, keď bol prepustený do osobitného colného režimu. Rovnaké zásady by sa mali uplatňovať pri obvyklých spôsoboch zaobchádzania s tovarom.

(32) Vzhľadom na zvýšené bezpečnostné opatrenia zavedené do kódexu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 z 13. apríla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (6) by sa prepustenie tovaru do slobodných pásiem malo stať colným režimom a tovar by mal podliehať colným kontrolám pri vstupe a podľa záznamov.

(33) Vzhľadom na to, že zámer spätného vývozu nie je viac nevyhnutný, mal by sa colný režim aktívny zušľachťovací styk v podmienečnom systéme spojiť prepracovaním pod colným dohľadom a režim aktívny zušľachťovací styk v systéme vrátenia by sa mal vypustiť. Jediný aktívny zušľachťovací styk by mal zahŕňať aj zničenie okrem prípadov, v ktorých zničenie vykonávajú colné orgány alebo sa vykonáva pod ich dohľadom.

(34) Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa tovaru Spoločenstva, ktorý vystupuje z colného územia Spoločenstva, by sa mali rovnako uplatňovať na spätne vyvezený tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva. Rovnaké základné pravidlá by sa mali uplatňovať na všetky druhy tovaru s možnosťou výnimiek, ak je to potrebné, ako napríklad na tovar, ktorý sa cez colné územie Spoločenstva iba prepravuje.

(35) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

(36) Je vhodné ustanoviť prijatie vykonávacích opatrení tohto kódexu. Tieto opatrenia by sa mali prijať v súlade s riadiacim a regulačným postupom, ktoré sú ustanovené v článkoch 4 a 5 rozhodnutia 1999/468/ES.

(37) Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na vymedzenie podmienok a kritérií potrebných na účinné uplatňovanie tohto kódexu. Ak tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tohto nariadenia alebo doplniť toto nariadene novými nepodstatnými prvkami, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

(38) S cieľom zabezpečiť účinný rozhodovací proces je vhodné preskúmať otázky, ktoré sa týkajú prípravy pozície, ktorú má Spoločenstvo prijať vo výboroch, pracovných skupinách a grémiách zriadených v rámci medzinárodných dohôd týkajúcich sa colných predpisov.

(39) S cieľom zjednodušiť a racionalizovať colné predpisy sa v záujme transparentnosti do kódexu začlenilo niekoľko ustanovení, ktoré sú v súčasnosti obsiahnuté v samostatných aktoch Spoločenstva. Preto by sa mali spolu s nariadením (EHS) č. 2913/92 zrušiť tieto nariadenia: Nariadenie Rady (EHS) č. 3925/91 z 19. decembra 1991 o zrušení kontrol a formalít týkajúcich sa príručnej a podanej batožiny u osôb, ktoré uskutočňujú lety a námorné cesty vnútri Spoločenstva (8) a nariadenie Rady (ES) č. 1207/2001 z 11. júna 2001 o postupoch pre umožnenie vydávania alebo na prípravu dôkazov o pôvode a na vydávanie niektorých schválených vývozných povolení podľa doložiek upravujúcich preferenčné obchodovanie medzi Európskym spoločenstvom a niektorými krajinami (9).

(40) Keďže ciele tohto nariadenia, a to ustanovenie pravidiel a postupov, ktoré možno uplatniť na tovar, ktorý vstupuje do colného územia Spoločenstva alebo z neho vystupuje s cieľom umožniť účinné fungovanie colnej únie ako centrálneho piliera vnútorného trhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

OBSAH

HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

KAPITOLA 1 ROZSAH PÔSOBNOSTI COLNÝCH PREDPISOV, ÚLOHA COLNÝCH ORGÁNOV A VYMEDZENIE POJMOV

KAPITOLA 2 PRÁVA A POVINNOSTI OSÔB VO VZŤAHU K COLNÝM PREDPISOM

Oddiel 1 Poskytovanie informácií

Oddiel 2 Colné zastúpenie

Oddiel 3 Schválený hospodársky subjekt

Oddiel 4 Rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov

Oddiel 5 Sankcie

Oddiel 6 Odvolania

Oddiel 7 Kontrola tovaru

Oddiel 8 Uchovávanie dokladov a iných informácií; poplatky a náklady

KAPITOLA 3 MENOVÝ PREPOČET A LEHOTY

HLAVA II FAKTORY, NA ZÁKLADE KTORÝCH SA UPLATŇUJE DOVOZNÉ ALEBO VÝVOZNÉ CLO A INÉ OPATRENIA VO VZŤAHU K OBCHODU S TOVAROM

KAPITOLA 1 SPOLOČNÝ COLNÝ SADZOBNÍK A NOMENKLATÚRNE ZATRIEDENIE TOVARU

KAPITOLA 2 PÔVOD TOVARU

Oddiel 1 Nepreferenčný pôvod

Oddiel 2 Preferenčný pôvod

KAPITOLA 3 COLNÁ HODNOTA TOVARU

HLAVA III COLNÝ DLH A ZÁRUKY

KAPITOLA 1 VZNIK COLNÉHO DLHU

Oddiel 1 Colný dlh pri dovoze

Oddiel 2 Colný dlh pri vývoze

Oddiel 3 Spoločné ustanovenia pre colný dlh pri dovoze a vývoze

KAPITOLA 2 ZÁRUKA POSKYTNUTÁ NA COLNÝ DLH, KTORÝ VZNIKOL ALEBO BY MOHOL VZNIKNÚŤ

KAPITOLA 3 VYBERANIE A PLATENIE CLA, VRÁTENIE A ODPUSTENIE DOVOZNÉHO ALEBO VÝVOZNÉHO CLA

Oddiel 1 Určenie sumy dovozného alebo vývozného cla, oznámenie colného dlhu a zápis do účtovnej evidencie

Oddiel 2 Platba dovozného alebo vývozného cla

Oddiel 3 Vrátenie a odpustenie sumy dovozného alebo vývozného cla

KAPITOLA 4 ZÁNIK COLNÉHO DLHU

HLAVA IV TOVAR VSTUPUJÚCI NA COLNÉ ÚZEMIE SPOLOČENSTVA

KAPITOLA 1 PREDBEŽNÉ COLNÉ VYHLÁSENIE O VSTUPE

KAPITOLA 2 PRÍCHOD TOVARU

Oddiel 1 Vstup tovaru na colné územie Spoločenstva

Oddiel 2 Predloženie, vykládka a prehliadka tovaru

Oddiel 3 Formality po predložení tovaru

Oddiel 4 Tovar prepravovaný v colnom režime tranzit

HLAVA V VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA COLNÉHO STATUSU, PREPUSTENIA TOVARU DO COLNÉHO REŽIMU, OVEROVANIA, PREPUSTENIA A NAKLADANIA S TOVAROM

KAPITOLA 1 COLNÝ STATUS TOVARU

KAPITOLA 2 PREPUSTENIE TOVARU DO COLNÉHO REŽIMU

Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia

Oddiel 2 Štandardné colné vyhlásenia

Oddiel 3 Zjednodušené colné vyhlásenia

Oddiel 4 Ustanovenia pre všetky colné vyhlásenia

Oddiel 5 Iné zjednodušenia

KAPITOLA 3 OVEROVANIE A PREPUSTENIE TOVARU

Oddiel 1 Overovanie

Oddiel 2 Prepustenie

KAPITOLA 4 NAKLADANIE S TOVAROM

HLAVA VI PREPUSTENIE DO VOĽNÉHO OBEHU A OSLOBODENIE OD DOVOZNÉHO CLA

KAPITOLA 1 PREPUSTENIE DO VOĽNÉHO OBEHU

KAPITOLA 2 OSLOBODENIE OD DOVOZNÉHO CLA

Oddiel 1 Vrátený tovar

Oddiel 2 Morský rybolov a produkty získané z mora

Oddiel 3 Vykonávacie opatrenia

HLAVA VII OSOBITNÉ COLNÉ REŽIMY

KAPITOLA 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

KAPITOLA 2 TRANZIT

Oddiel 1 Vonkajší a vnútorný tranzit

Oddiel 2 Tranzit Spoločenstva

KAPITOLA 3 SKLADOVANIE

Oddiel 1 Spoločné ustanovenia

Oddiel 2 Dočasné uskladnenie

Oddiel 3 Colné uskladňovanie

Oddiel 4 Slobodné pásma

KAPITOLA 4 OSOBITNÉ POUŽITIE

Oddiel 1 Dočasné použitie

Oddiel 2 Konečné použitie

KAPITOLA 5 ZUŠĽACHŤOVACÍ STYK

Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia

Oddiel 2 Aktívny zušľachťovací styk

Oddiel 3 Pasívny zušľachťovací styk

HLAVA VIII VÝSTUP TOVARU Z COLNÉHO ÚZEMIA SPOLOČENSTVA

KAPITOLA 1 TOVAR OPÚŠŤAJÚCI COLNÉ ÚZEMIE

KAPITOLA 2 VÝVOZ A SPÄTNÝ VÝVOZ

KAPITOLA 3 OSLOBODENIE OD VÝVOZNÉHO CLA

HLAVA IX VÝBOR PRE COLNÝ KÓDEX A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

KAPITOLA 1 VÝBOR PRE COLNÝ KÓDEX

KAPITOLA 2 ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

PRÍLOHA TABUĽKA ZHODY

HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

KAPITOLA 1

Rozsah pôsobnosti colných predpisov, úloha colných orgánov a vymedzenie pojmov

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva, ďalej len „kódex“, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá a postupy uplatniteľné na tovar, ktorý vstupuje na colné územie Spoločenstva alebo ktorý z neho vystupuje.

Bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a medzinárodné dohovory, ako aj právne predpisy Spoločenstva v iných oblastiach, sa kódex uplatňuje jednotne na celom colnom území Spoločenstva.

2. Určité ustanovenia colných predpisov sa môžu uplatňovať mimo colného územia Spoločenstva v rámci právnych predpisov upravujúcich konkrétne oblasti alebo v rámci medzinárodných dohovorov.

3. Určité ustanovenia colných predpisov vrátane zjednodušení, ktoré sa v nich ustanovujú, sa uplatňujú na obchod s tovarom medzi časťami colného územia Spoločenstva, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia smernice 2006/112/ES, a časťami územia Spoločenstva, na ktoré sa uvedené ustanovenia nevzťahujú, alebo na obchod medzi časťami územia Spoločenstva, na ktoré sa uvedené ustanovenia nevzťahujú.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce pravidlá uvedené v prvom pododseku a zjednodušenia na ich vykonávanie, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4. V týchto opatreniach sa zohľadnia aj osobitné okolnosti týkajúce sa obchodu s tovarom, do ktorého je zapojený len jeden členský štát.

Článok 2

Úloha colných orgánov

Colné orgány zodpovedajú predovšetkým za dohľad nad medzinárodným obchodom Spoločenstva, čím prispievajú k spravodlivému a otvorenému obchodu, realizácii vonkajších aspektov vnútorného trhu, spoločnej obchodnej politiky a ďalších spoločných politík Spoločenstva s vplyvom na obchod, ako aj k celkovej bezpečnosti dodávateľského reťazca. Colné orgány zavedú opatrenia zamerané najmä na:

a) ochranu finančných záujmov Spoločenstva a jeho členských štátov;

b) ochranu Spoločenstva pred nečestným a nezákonným obchodom a súbežnú podporu legitímnej obchodnej činnosti;

c) zaistenie bezpečnosti a ochrany Spoločenstva a jeho obyvateľov, ako aj ochranu životného prostredia, ak je to vhodné, v úzkej spolupráci s inými orgánmi;

d) udržanie vhodnej rovnováhy medzi colnými kontrolami a uľahčením zákonného obchodu.

Článok 3

Colné územie

1. Colné územie Spoločenstva zahŕňa tieto územia vrátane ich teritoriálnych vôd, vnútrozemských vôd a vzdušného priestoru:

— územie Belgického kráľovstva,

— územie Bulharskej republiky,

— územie Českej republiky,

— územie Dánskeho kráľovstva, okrem Faerských ostrovov a Grónska,

— územie Spolkovej republiky Nemecko, okrem ostrova Helgoland a územia Büsingenu (Zmluva z 23. novembra 1964 medzi Spolkovou republikou Nemecko a Švajčiarskou konfederáciou),

— územie Estónskej republiky,

— územie Írska,

— územie Helénskej republiky,

— územie Španielskeho kráľovstva, okrem Ceuty a Melilly,

— územie Francúzskej republiky, okrem Novej Kaledónie, ostrovov Mayotte, Saint-Pierre a Miquelon, Wallisu a Futuny, Francúzskej Polynézie a Francúzskych južných a antarktických území,

— územie Talianskej republiky, okrem obcí Livigno a Campione d'Italia a pobrežných vôd jazera Lugano nachádzajúcich sa medzi brehom a politickou hranicou územia medzi obcami Ponte Tresa a Porto Ceresio,

— územie Cyperskej republiky, v súlade s ustanoveniami Aktu o pristúpení z roku 2003,

— územie Lotyšskej republiky,

— územie Litovskej republiky,

— územie Luxemburského veľkovojvodstva,

— územie Maďarskej republiky,

— územie Malty,

— územie Holandského kráľovstva v Európe,

— územie Rakúskej republiky,

— územie Poľskej republiky,

— územie Portugalskej republiky,

— územie Rumunska,

— územie Slovinskej republiky,

— územie Slovenskej republiky,

— územie Fínskej republiky,

— územie Švédskeho kráľovstva,

— územie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a Normanských ostrovov a ostrova Man.

2. Za súčasť colného územia Spoločenstva sa vrátane ich teritoriálnych vôd, vnútrozemských vôd a vzdušného priestoru považujú nasledovné územia ležiace mimo územia členských štátov, berúc do úvahy dohovory a zmluvy, ktoré sa na týchto územiach uplatňujú:

a) FRANCÚZSKO Územie Monackého kniežatstva v zmysle Colného dohovoru podpísaného v Paríži 18. mája 1963 (Journal officiel de la République française – Úradný vestník Francúzskej republiky) z 27. septembra 1963, s. 8679);

b) CYPRUS Územie výsostných území Spojeného kráľovstva Akrotíri a Dekéleia v zmysle Zmluvy o založení Cyperskej republiky, podpísanej v Nikózii 16. augusta 1960 (United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd 1252).

Článok 4

Vymedzenie pojmov

Na účely kódexu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1) „colné orgány“ sú colné správy členských štátov zodpovedné za uplatňovanie colných predpisov a akékoľvek iné orgány splnomocnené podľa vnútroštátneho práva uplatňovať určité colné predpisy;

2) „colné predpisy“ sú súborom právnych predpisov, ktorý pozostáva z: a) kódexu a ustanovení na jeho vykonávanie prijatých na úrovni Spoločenstva, prípadne na vnútroštátnej úrovni; b) Spoločného colného sadzobníka; c) právnych predpisov ustanovujúcich systém Spoločenstva na oslobodenie od cla; d) medzinárodných dohôd, ktoré obsahujú colné ustanovenia, v rozsahu, v akom sú uplatniteľné v Spoločenstve;

3) „colné kontroly“ sú osobitné činnosti, ktoré vykonávajú colné orgány na zabezpečenie správneho uplatňovania colných predpisov a iných právnych predpisov upravujúcich vstup, výstup, tranzit, prepravu, skladovanie a konečné použitie tovaru prepravovaného medzi colným územím Spoločenstva a inými územiami a prítomnosť a pohyb tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, a tovaru prepusteného do režimu konečné použitie v rámci colného územia;

4) „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba alebo akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva spôsobilá vykonávať právne úkony;

5) „hospodársky subjekt“ je osoba, ktorá sa v rámci svojej podnikateľskej činnosti podieľa na činnostiach, na ktoré sa vzťahujú colné predpisy;

6) „colný zástupca“ je každá osoba určená inou osobou na to, aby v konaniach pred colnými orgánmi vykonávala úkony a formality ustanovené v colných predpisoch;

7) „riziko“ je pravdepodobnosť udalosti, ktorá môže vzniknúť v súvislosti so vstupom, výstupom, tranzitom, prepravou alebo konečným použitím tovaru prepravovaného medzi colným územím Spoločenstva a krajinami alebo územiami mimo tohto územia a v súvislosti s prítomnosťou tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, a ktorá by mala niektorý z týchto dôsledkov: a) zabránila by správnemu uplatňovaniu opatrení Spoločenstva alebo vnútroštátnych opatrení; b) nepriaznivo by ovplyvnila finančné záujmy Spoločenstva a jeho členských štátov; c) predstavovala by ohrozenie bezpečnosti a ochrany Spoločenstva a jeho obyvateľov, zdravia človeka, zvierat a rastlín, životného prostredia alebo spotrebiteľov;

8) „colné formality“ sú všetky operácie, ktoré musia dotknuté osoby a colné orgány vykonať na účely splnenia colných predpisov;

9) „predbežné colné vyhlásenie“ (predbežné colné vyhlásenie o vstupe a predbežné colné vyhlásenie o výstupe) je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom informuje colné orgány o tom, že tovar vstúpi na colné územie Spoločenstva alebo z neho vystúpi, predtým, ako sa tak stane, alebo keď sa tak stane;

10) „colné vyhlásenie“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom prejavuje svoju vôľu, aby bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu, a ak je to vhodné, uvedie všetky konkrétne opatrenia, ktoré sa majú uplatniť;

11) „deklarant“ je osoba, ktorá podáva predbežné colné vyhlásenie alebo oznámenie o spätnom vývoze, alebo robí colné vyhlásenie vo vlastnom mene, alebo osoba, v ktorej mene sa takéto vyhlásenie robí;

12) „colný režim“ je ktorýkoľvek z nasledujúcich colných režimov, do ktorého sa tovar môže prepustiť v súlade s týmto kódexom: a) prepustenie do voľného obehu; b) osobitné colné režimy; c) vývoz;

13) „colný dlh“ je povinnosť osoby zaplatiť sumu dovozného alebo vývozného cla, ktorá sa vzťahuje na konkrétny tovar podľa platných colných predpisov;

14) „dlžník“ je každá osoba zodpovedná za colný dlh;

15) „dovozné clo“ je clo, ktoré sa má zaplatiť pri dovoze tovaru;

16) „vývozné clo“ je clo, ktoré sa má zaplatiť pri vývoze tovaru;

17) „colný status“ je status tovaru, ktorý vyjadruje, či ide o tovar Spoločenstva alebo o tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva;

18) „tovar Spoločenstva“ je tovar, ktorý patrí do ktorejkoľvek z týchto kategórií: a) tovar úplne získaný na colnom území Spoločenstva bez toho, aby bol k nemu pridaný tovar dovezený z krajín alebo území mimo colného územia Spoločenstva. Tovar úplne získaný na colnom území Spoločenstva nemá colný status tovaru Spoločenstva, ak sa získal z tovaru prepusteného do colného režimu vonkajší tranzit, režimu skladovanie, režimu dočasné použitie alebo režimu aktívny zušľachťovací styk v prípadoch ustanovených v súlade s článkom 101 ods. 2 písm. c); b) tovar, ktorý vstupuje na územie Spoločenstva z krajín alebo území mimo tohto územia a je prepustený do voľného obehu; c) tovar získaný alebo vyrobený na colnom území Spoločenstva výlučne z tovaru uvedeného v písmene b), alebo z tovaru uvedeného v písmenách a) a b);

19) „tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva“ je tovar iný ako tovar, ktorý je uvedený v odseku 18 alebo tovar, ktorý stratil status tovaru Spoločenstva;

20) „riadenie rizika“ je systematická zisťovanie rizík a vykonávanie všetkých potrebných opatrení na obmedzenie vystavenia riziku. To zahŕňa činnosti, ako napríklad zhromažďovanie údajov a informácií, analýzu a hodnotenie rizika, stanovenie a prijímanie opatrení a pravidelné monitorovanie a kontrolu procesu a jeho výsledkov na základe medzinárodných a vnútroštátnych zdrojov a stratégií, ako aj zdrojov a stratégií Spoločenstva;

21) „prepustenie tovaru“ je úkon, ktorým colné orgány umožňujú nakladať s tovarom za podmienok ustanovených pre colný režim, do ktorého je tovar prepustený;

22) „colný dohľad“ je všeobecná činnosť colných orgánov, ktorou sa zabezpečuje dodržiavanie colných predpisov a prípadne i ďalších ustanovení, ktoré sa vzťahujú na tovar podliehajúci takejto činnosti;

23) „vrátenie“ je vrátenie dovozného alebo vývozného cla, ktoré bolo zaplatené;

24) „odpustenie“ je upustenie od povinnosti zaplatiť dovozné alebo vývozné clo, ktoré nebolo zaplatené;

25) „zušľachtené výrobky“ znamenajú tovar prepustený do colného režimu zušľachťovací styk, ktorý prešiel spracovateľskými operáciami;

26) „osoba usadená na colnom území Spoločenstva“ je: a) v prípade fyzickej osoby každá osoba, ktorá má na colnom území Spoločenstva obvyklé bydlisko; b) v prípade právnickej osoby alebo združenia osôb akákoľvek osoba, ktorá má na colnom území Spoločenstva registrované sídlo, centrálu alebo stálu prevádzkareň;

27) „predloženie tovaru colnému úradu“ je oznámenie colným orgánom, že tovar sa nachádza na colnom úrade alebo na akomkoľvek inom mieste určenom alebo schválenom colnými orgánmi a že sa môže vykonať colná kontrola tohto tovaru;

28) „držiteľ tovaru“ je osoba, ktorá je vlastníkom tovaru, alebo osoba, ktorá má k tovaru podobné dispozičné právo, alebo osoba, ktorá má nad ním fyzickú kontrolu;

29) „držiteľ colného režimu“ je osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie, alebo osoba, na ktorej účet sa colné vyhlásenie podáva, alebo osoba, na ktorú sa previedli práva a povinnosti uvedenej osoby vyplývajúce z colného režimu;

30) „obchodno-politické opatrenia“ sú nesadzobné opatrenia ustanovené ako súčasť spoločnej obchodnej politiky formou ustanovení Spoločenstva upravujúcich medzinárodný obchod s tovarom;

31) „spracovateľské operácie“ sú: a) prepracovanie tovaru vrátane jeho montáže, zostavenia alebo pripojenia k inému tovaru; b) zušľachtenie tovaru; c) zničenie tovaru; d) oprava tovaru vrátane jeho obnovy a uvedenia do pôvodného stavu; e) použitie tovaru, ktorý nie je obsiahnutý v zušľachtených výrobkoch, ale ktorý umožňuje alebo uľahčuje výrobu týchto výrobkov, a to aj vtedy, aj keď je úplne alebo čiastočne spotrebovaný v tomto procese (výrobné príslušenstvo);

32) „výťažnosť“ je množstvo alebo percentuálny podiel zušľachtených výrobkov získaných z prepracovania daného množstva tovaru prepusteného do colného režimu zušľachťovací styk;

33) „správa“ je oznámenie v predpísanej forme, ktoré obsahuje údaje, ktoré jedna osoba, úrad alebo orgán zasiela inej osobe, úradu alebo orgánu a využíva pritom informačné technológie alebo počítačové siete.

KAPITOLA 2

Práva a povinnosti osôb vo vzťahu k colným predpisom

Oddiel 1

Poskytovanie informácií

Článok 5

Výmena a uchovávanie údajov

1. Každá výmena údajov, sprievodných dokladov, rozhodnutí a oznámení medzi colnými orgánmi a medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, ktorú si vyžadujú colné predpisy, a uchovávanie takýchto údajov podľa požiadaviek colných predpisov sa uskutočňuje využitím techník elektronického spracovania údajov.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce výnimky z prvého pododseku, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Prostredníctvom týchto opatrení sa vymedzia prípady a podmienky, pri ktorých sa namiesto elektronickej výmeny údajov môže využiť tlačová alebo iná forma, pričom sa do úvahy berie najmä:

a) možnosť dočasného zlyhania počítačových systémov colných orgánov;

b) možnosť dočasného zlyhania počítačových systémov hospodárskych subjektov;

c) medzinárodné dohovory a dohody, v ktorých sa ustanovuje použitie tlačených dokumentov;

d) cestujúci bez priameho prístupu k počítačovým systémom a bez možnosti poskytnutia informácií v elektronickej forme;

e) praktické požiadavky, ktoré ustanovujú možnosť podania colných vyhlásení ústne alebo iným úkonom/spôsobom.

2. S výnimkou osobitných prípadov ustanovených v colných predpisoch a v súlade s postupom ustanoveným v článku 184 ods. 2 Komisia prijme opatrenia, ktorými sa ustanovujú:

a) správy, ktoré sa majú vymieňať medzi colnými úradmi, a ktoré sa vyžadujú na uplatňovanie colných predpisov;

b) spoločný súbor údajov a formát správ, ktoré sa majú vymieňať podľa colných predpisov.

Údaje uvedené v písmene b) prvého pododseku obsahujú podrobnosti potrebné pre analýzu rizika a riadne vykonanie colných kontrol, a ak je to vhodné, s využitím medzinárodných noriem a obchodných postupov.

Článok 6

Ochrana údajov

1. Na všetky informácie, ktoré získali colné orgány počas plnenia svojich povinností, a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva. Príslušné colné orgány ich nemôžu zverejniť bez výslovného povolenia osoby alebo orgánu, ktorý tieto údaje poskytol, okrem prípadov podľa článku 26 ods. 2.

Takéto informácie sa môžu zverejniť bez povolenia v prípadoch, ak sú tak príslušné colné orgány povinné alebo oprávnené konať na základe platných ustanovení, najmä v súvislosti s ochranou údajov alebo súdnym konaním.

2. Oznámenie dôverných údajov colným orgánom a iným príslušným orgánom krajín alebo území mimo colného územia Spoločenstva sa povoľuje iba na základe medzinárodnej dohody, ktorá zabezpečuje primeranú úroveň ochrany údajov.

3. Zverejnenie alebo oznámenie informácií sa uskutočňuje v plnom súlade s platnými ustanoveniami o ochrane údajov.

Článok 7

Výmena dodatočných informácií medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi

1. Colné orgány a hospodárske subjekty si môžu vymieňať akékoľvek informácie, ktoré sa podľa colných predpisov nevyžadujú konkrétne na účely vzájomnej spolupráce pri určovaní a potláčaní rizika. Táto výmena sa môže uskutočniť na základe písomnej dohody a môže zahŕňať prístup colných orgánov k počítačovým systémom hospodárskeho subjektu.

2. Každá informácia, ktorú počas spolupráce uvedenej v odseku 1 poskytla jedna strana druhej, je dôverná, pokiaľ sa obidve strany nedohodnú inak.

Článok 8

Poskytovanie informácií colnými orgánmi

1. Každá osoba môže od colných orgánov požadovať informácie týkajúce sa uplatňovania colných predpisov. Takáto žiadosť sa môže zamietnuť, ak sa nevzťahuje na skutočne predpokladanú činnosť v rámci medzinárodného obchodu s tovarom.

2. Colné orgány udržiavajú pravidelnú komunikáciu s hospodárskymi subjektmi a inými orgánmi, ktoré sa podieľajú na medzinárodnom obchode s tovarom. Podporujú transparentnosť sprístupňovaním colných predpisov, všeobecných správnych rozhodnutí a voľne dostupných formulárov žiadostí, podľa možností bez poplatku a prostredníctvom internetu.

Článok 9

Poskytovanie informácií colným orgánom

1. Každá osoba, ktorá sa priamo alebo nepriamo podieľa na úkonoch súvisiacich s colnými formalitami alebo na colných kontrolách, poskytuje colným orgánom na ich žiadosť v stanovenej lehote a vhodnou formou všetky požadované doklady a informácie, ako aj akúkoľvek pomoc potrebnú na vykonanie týchto formalít alebo kontrol.

2. Osoba, ktorá podáva predbežné colné vyhlásenie alebo colné vyhlásenie, oznámenie alebo predkladá žiadosť o povolenie alebo akékoľvek iné rozhodnutie, zodpovedá za:

a) presnosť a úplnosť informácií uvedených vo vyhlásení, oznámení alebo žiadosti;

b) pravosť každého podaného alebo sprístupneného dokumentu;

c) v prípade potreby splnenie všetkých povinností, ktoré sa týkajú prepustenia daného tovaru do príslušného colného režimu alebo výkonu povolených operácií.

Prvý pododsek sa uplatňuje aj na poskytovanie akýchkoľvek informácií v akejkoľvek inej forme, ktoré požadujú colné orgány alebo ktoré sa im poskytujú.

V prípade, že colný zástupca dotknutej osoby podal vyhlásenie alebo oznámenie, predložil žiadosť alebo poskytol informácie, aj na tohto colného zástupcu sa vzťahujú povinnosti, ktoré sú ustanovené v prvom pododseku.

Článok 10

Elektronické systémy

1. Členské štáty spolupracujú s Komisiou s cieľom vytvoriť, udržiavať a zaviesť elektronické systémy na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a pre spoločnú registráciu a uchovávanie záznamov, ktoré sa týkajú najmä:

a) hospodárskych subjektov, ktoré sa priamo alebo nepriamo podieľajú na úkonoch súvisiacich s colnými formalitami;

b) žiadostí a povolení, ktoré sa týkajú colného režimu alebo statusu schváleného hospodárskeho subjektu;

c) žiadostí a osobitných rozhodnutí vydaných podľa článku 20;

d) spoločného riadenia rizika uvedeného v článku 25.

2. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce:

a) štandardnú podobu a obsah údajov, ktoré sa majú zaregistrovať;

b) uchovávanie týchto údajov colnými orgánmi členských štátov;

c) pravidlá prístupu k týmto údajom zo strany: i) hospodárskych subjektov; ii) iných príslušných orgánov,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Oddiel 2

Colné zastúpenie

Článok 11

Colný zástupca

1. Každá osoba si môže určiť colného zástupcu.

Takéto zastúpenie môže byť buď priame, pri ktorom colný zástupca koná v mene a na účet inej osoby, alebo nepriame, pri ktorom colný zástupca koná vo vlastnom mene, ale na účet inej osoby.

Colný zástupca musí byť usadený na/v colnom území Spoločenstva.

2. Členský štát môže v súlade s právom Spoločenstva určiť podmienky, za ktorých môže colný zástupca poskytovať služby v členskom štáte, v ktorom je usadený. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie miernejších kritérií zo strany dotknutého členského štátu, je však colný zástupca, ktorý spĺňa kritériá ustanovené v článku 14 písm. a) až d), oprávnený poskytovať takéto služby aj v členskom štáte, v ktorom nie je usadený.

3. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením a ustanovujúce najmä:

a) podmienky, za ktorých sa môže upustiť od požiadavky uvedenej v treťom pododseku odseku 1;

b) podmienky, za ktorých sa môže udeliť oprávnenie uvedené v odseku 2 a za ktorých sa preukazuje takéto oprávnenie;

c) akékoľvek ďalšie opatrenia na vykonávanie tohto článku,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Článok 12

Splnomocnenie

1. Colný zástupca v konaní pred colnými orgánmi vyhlási, že koná na účet osoby, ktorú zastupuje, a uvedie, či je zastúpenie priame alebo nepriame.

Osoba, ktorá neurobí vyhlásenie, že koná ako colný zástupca, alebo vyhlási, že koná ako colný zástupca bez toho, aby bol na to splnomocnený, sa považuje za osobu konajúcu vo vlastnom mene a na svoj účet.

2. Colné orgány môžu vyžadovať od každej osoby, ktorá vyhlasuje, že koná ako colný zástupca, aby predložila dôkaz o svojom splnomocnení od zastupovanej osoby.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, a ustanovujúce výnimky z prvého pododseku tohto odseku, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Oddiel 3

Schválený hospodársky subjekt

Článok 13

Žiadosť a povolenie

1. Hospodársky subjekt usadený na colnom území Spoločenstva, a ktorý spĺňa podmienky stanovené v článkoch 14 a 15, môže požiadať o status schváleného hospodárskeho subjektu.

Colné orgány udelia takýto status, ktorý podlieha kontrole, po prípadnej konzultácii s inými príslušnými orgánmi.

2. Status schváleného hospodárskeho subjektu sa skladá z dvoch druhov povolenia: schválený hospodársky subjekt pre oblasť „zjednodušených colných postupov“ a schválený hospodársky subjekt pre oblasť „bezpečnosti a ochrany“.

Prvý druh povolenia umožňuje hospodárskym subjektom využívať určité zjednodušené postupy podľa colných predpisov. Druhý druh povolenia oprávňuje jeho držiteľa využívať zjednodušené postupy týkajúce sa bezpečnosti a ochrany.

Oba druhy povolenia možno mať súčasne.

3. Bez toho, aby tým boli dotknuté colné kontroly, colné orgány vo všetkých členských štátoch uznávajú status schváleného hospodárskeho subjektu podľa článkov 14 a 15.

4. Colné orgány povoľujú subjektu využívať takéto zjednodušené postupy na základe uznania statusu schváleného hospodárskeho subjektu a za podmienky, že sú splnené požiadavky týkajúce sa konkrétneho typu zjednodušeného postupu ustanoveného v colných predpisoch.

5. Status schváleného hospodárskeho subjektu možno pozastaviť alebo odňať v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 15 ods. 1 písm. g).

6. Schválený hospodársky subjekt oznámi colným orgánom všetky skutočnosti, ktoré nastali po udelení statusu a ktoré by mohli mať vplyv na jeho platnosť alebo obsah.

Článok 14

Udelenie statusu

Kritériami na udelenie statusu schváleného hospodárskeho subjektu sú:

a) dodržiavanie požiadaviek vyplývajúcich z colných a daňových predpisov;

b) uspokojivý systém vedenia obchodných a v prípade potreby prepravných záznamov, ktorý umožňuje náležité colné kontroly;

c) preukázaná spôsobilosť plniť svoje záväzky;

d) podľa článku 13 ods. 2 v prípadoch, ak chce schválený hospodársky subjekt využiť zjednodušené postupy ustanovené v súlade s colnými predpismi, odborná spôsobilosť alebo odborná kvalifikácia priamo spojená s vykonávanou činnosťou;

e) podľa článku 13 ods. 2 v prípadoch, keď chce schválený hospodársky subjekt využiť zjednodušené postupy colných kontrol týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany, vhodné normy bezpečnosti a ochrany.

Článok 15

Vykonávacie opatrenia

1. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením a ustanovujúce predpisy pre:

a) udelenie statusu schváleného hospodárskeho subjektu;

b) prípady, v ktorých sa má vykonať preverenie statusu schváleného hospodárskeho subjektu;

c) udelenie povolení na využívanie zjednodušených postupov schválenými hospodárskymi subjektmi;

d) určenie colného orgánu, ktorý je príslušný na udelenie takéhoto statusu a povolení;

e) typ a rozsah prostriedkov uľahčenia, ktoré možno udeliť schváleným hospodárskym subjektom v súvislosti s colnými kontrolami z hľadiska bezpečnosti a ochrany;

f) konzultácie s inými colnými orgánmi a poskytovanie informácií týmto orgánom;

g) podmienky, za ktorých možno status schváleného hospodárskeho subjektu pozastaviť alebo odňať;

h) podmienky, za ktorých možno upustiť od požiadavky, aby boli osobitné kategórie schválených hospodárskych subjektov usadené na colnom území Spoločenstva, berúc do úvahy najmä medzinárodné dohody,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

2. Pri prijímaní týchto opatrení je potrebné zohľadniť:

a) predpisy prijaté podľa článku 25 ods. 3;

b) profesijnú účasť na činnostiach, na ktoré sa vzťahujú colné predpisy;

c) odbornú spôsobilosť alebo odbornú kvalifikáciu priamo spojenú s vykonávanou činnosťou;

d) skutočnosť, či je hospodársky subjekt držiteľom akéhokoľvek medzinárodne uznávaného osvedčenia vydaného na základe príslušných medzinárodných dohovorov.

Oddiel 4

Rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov

Článok 16

Všeobecné ustanovenia

1. Ak osoba požaduje, aby colné orgány vydali rozhodnutie týkajúce sa uplatňovania colných predpisov, poskytne všetky informácie, ktoré colné orgány vyžadujú, aby mohli vydať takéto rozhodnutie.

Rozhodnutie môže požadovať aj niekoľko osôb a môže sa vzťahovať aj na niekoľko osôb v súlade s podmienkami stanovenými v colných predpisoch.

2. Ak nie je v colných predpisoch ustanovené inak, rozhodnutie podľa odseku 1 sa vydá a oznámi žiadateľovi bezodkladne, najneskôr však do štyroch mesiacov od dátumu, kedy sa colným úradom doručili všetky informácie potrebné na to, aby mohli takéto rozhodnutie prijať.

Ak colné orgány nemôžu dodržať tieto lehoty, informujú o tom žiadateľa pred uplynutím lehoty s uvedením dôvodov a lehoty, ktorú považujú za potrebnú na vydanie rozhodnutia o žiadosti.

3. Ak nie je v rozhodnutí alebo colných predpisoch uvedené inak, rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom doručenia žiadateľovi alebo dňom, ktorý sa považuje za takýto deň. Okrem prípadov uvedených v článku 24 ods. 2 sú vydané rozhodnutia od toho dňa vykonateľné colnými orgánmi.

4. Pred vydaním rozhodnutia, ktoré by bolo v neprospech osoby alebo osôb, ktorým je určené, oznámia colné orgány dôvody, ktoré budú podkladom ich rozhodnutia, dotknutej osobe alebo osobám, ktorým sa umožní, aby v stanovenej lehote, ktorá plynie odo dňa oznámenia, predložili svoje stanovisko.

Po uplynutí tejto lehoty sa dotknutej osobe vhodným spôsobom oznámi rozhodnutie, v ktorom sa uvedú dôvody, ktoré boli podkladom na rozhodnutie. Rozhodnutie musí podľa článku 23 obsahovať poučenie o možnosti odvolania.

5. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením a ustanovujúce:

a) prípady, v ktorých sa neuplatňuje prvý pododsek odseku 4, a podmienky, za ktorých sa neuplatňuje;

b) lehotu uvedenú v prvom pododseku odseku 4,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

6. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia právnych predpisov v iných oblastiach, ktorými sa vymedzujú prípady a podmienky, za ktorých sú rozhodnutia neplatné alebo sa stali neplatnými, colné orgány, ktoré vydali rozhodnutie, ho môžu kedykoľvek vyhlásiť za neplatné, zmeniť alebo zrušiť v prípadoch, v ktorých nie je v súlade s colnými predpismi.

7. Okrem prípadov, keď colný orgán koná ako súdny orgán, sa ustanovenia odsekov 3, 4 a 6 tohto článku a článkov 17, 18 a 19 uplatňujú aj pri rozhodnutiach prijatých colnými orgánmi bez predchádzajúcej žiadosti dotknutej osoby, a najmä na oznámenie colného dlhu, ako je ustanovené v článku 67 ods. 3.

Článok 17

Platnosť rozhodnutí v celom Spoločenstve

Ak sa nevyžaduje alebo nie je uvedené inak, sú rozhodnutia vydané colnými orgánmi, ktoré sa zakladajú na uplatňovaní colných predpisov alebo sa ho týkajú, platné na celom colnom území Spoločenstva.

Článok 18

Vyhlásenie rozhodnutí vydaných v prospech dotknutej osoby za neplatné

1. Colné orgány vyhlásia za neplatné rozhodnutie vydané v prospech osoby, ktorej je určené, ak sú splnené tieto podmienky:

a) rozhodnutie bolo vydané na základe nesprávnych alebo neúplných informácií;

b) žiadateľ vedel o nesprávnosti alebo neúplnosti informácií alebo to vzhľadom na okolnosti vedieť mal;

c) rozhodnutie by bolo iné, ak by informácie boli správne a úplné.

2. Vyhlásenie rozhodnutia za neplatné sa oznamuje osobám, ktorým bolo určené.

3. Ak nie je v rozhodnutí v súlade s colnými predpismi uvedené inak, vyhlásenie rozhodnutia za neplatné nadobúda účinnosť dňom, keď nadobudlo účinnosť pôvodné rozhodnutie.

4. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 3 môže Komisia prijať opatrenia na vykonávanie tohto článku, najmä v súvislosti s rozhodnutiami určenými niekoľkým osobám.

Článok 19

Zrušenie a zmena rozhodnutí vydaných v prospech dotknutej osoby

1. Rozhodnutie vydané v prospech dotknutej osoby sa zruší alebo zmení, ak v prípadoch iných, ako sú uvedené v článku 18, nebola alebo nie je splnená jedna alebo viacero podmienok ustanovených na jeho vydanie.

2. Ak nie je v colných predpisoch uvedené inak, môže sa rozhodnutie vydané v prospech dotknutej osoby, určené viacerým osobám, zrušiť iba vo vzťahu k osobe, ktorá nesplní povinnosť uloženú týmto rozhodnutím.

3. Zrušenie alebo zmena rozhodnutia sa oznámia osobe, ktorej bolo určené.

4. Článok 16 ods. 3 sa vzťahuje na zrušenie alebo zmenu rozhodnutia.

Vo výnimočných prípadoch, a na základe oprávnených záujmov osoby, ktorej bolo rozhodnutie určené, môžu colné orgány účinnosť zrušenia alebo zmeny rozhodnutia odložiť.

5. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 3 môže Komisia prijať opatrenia na vykonávanie tohto článku, najmä v súvislosti s rozhodnutiami určenými niekoľkým osobám.

Článok 20

Rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií

1. Colné orgány vydávajú na základe formálnej žiadosti rozhodnutia, ktoré sa týkajú záväznej informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru (ďalej len „rozhodnutia ZINZ“) alebo rozhodnutia, ktoré sa týkajú záväznej informácie o pôvode tovaru (ďalej len „rozhodnutia ZIPT“).

Takáto žiadosť sa zamietne za týchto okolností:

a) ak držiteľ rozhodnutia týkajúceho sa rovnakého tovaru a v prípade rozhodnutí ZIPT za rovnakých okolností rozhodujúcich pre získanie pôvodu podáva alebo už podal na tom istom alebo inom colnom úrade žiadosť alebo sa žiadosť podáva alebo bola podaná na jeho účet;

b) ak sa žiadosť netýka zamýšľaného použitia rozhodnutia ZINZ alebo rozhodnutia ZIPT ani akéhokoľvek zamýšľaného použitia colného režimu.

2. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT sú záväzné iba na účely nomenklatúrneho zatriedenia tovaru alebo určenia pôvodu tovaru.

Pre colné orgány sú tieto rozhodnutia záväzné vo vzťahu k držiteľovi rozhodnutia, iba ak ide o tovar, pri ktorom sa colné formality ukončili po dátume nadobudnutia účinnosti rozhodnutia.

Pre držiteľa rozhodnutia sú rozhodnutia záväzné vo vzťahu k colným orgánom iba s účinnosťou odo dňa, keď sa mu doručí oznámenie o rozhodnutí alebo sa toto oznámenie považuje za doručené.

3. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT sú platné počas troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti rozhodnutia.

4. S cieľom uplatniť rozhodnutie ZINZ alebo ZIPT v kontexte konkrétneho colného režimu, musí byť držiteľ rozhodnutia schopný preukázať, že:

a) v prípade rozhodnutia ZINZ zodpovedá tovar uvedený v colnom vyhlásení v každom ohľade tovaru opísanému v rozhodnutí;

b) v prípade rozhodnutia ZIPT zodpovedá daný tovar a okolnosti rozhodujúce na získanie pôvodu tovaru v každom ohľade tovaru a okolnostiam opísaným v rozhodnutí.

5. Odchylne od článku 16 ods. 6 a článku 18 sa rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT vyhlasujú za neplatné, ak boli vydané na základe nesprávnych alebo neúplných informácií poskytnutých žiadateľom.

6. Rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT sa zrušia v súlade s článkom 16 ods. 6 a článkom 19.

Tieto rozhodnutia sa nemôžu meniť.

7. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme opatrenia na vykonávanie odsekov 1 až 5 tohto článku.

8. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19, sa opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce:

a) podmienky, za ktorých a okamih ktorým rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT strácajú platnosť;

b) podmienky, za ktorých a doba, počas ktorej sa rozhodnutie uvedené v písmene a) ešte môže používať vzhľadom na záväzné zmluvy založené na rozhodnutí a uzavreté pred uplynutím jeho platnosti;

c) podmienky, za ktorých môže Komisia vydať rozhodnutia, ktorými požiada členské štáty, aby zrušili alebo zmenili a doplnili rozhodnutie, ktoré sa týka záväzných informácií a ktoré v porovnaní s inými rozhodnutiami o rovnakom predmete poskytuje odlišné záväzné informácie,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

9. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce podmienky, za ktorých sa majú vydať iné rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Oddiel 5

Sankcie

Článok 21

Uplatňovanie sankcií

1. Každý členský štát ustanoví sankcie za nedodržanie colných predpisov Spoločenstva. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

2. Ak sa uplatňujú administratívne sankcie, môžu mať okrem iného jednu alebo obe z týchto foriem:

a) peňažná platba uložená colnými orgánmi vrátane prípadného plnenia uplatneného namiesto trestnej sankcie;

b) zrušenie, pozastavenie alebo zmena a doplnenie akéhokoľvek povolenia dotknutej osobe.

3. Členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov odo dňa uplatňovania tohto článku, ako je určené v súlade s článkom 188 ods. 2, platné vnútroštátne predpisy ako sa predpokladá v odseku 1 a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny a doplnenia, ktoré sa ich týkajú.

Oddiel 6

Odvolania

Článok 22

Rozhodnutia súdnych orgánov

Články 23 a 24 sa nevzťahujú na odvolania podané na účely vyhlásenia rozhodnutia súdneho orgánu alebo colných orgánov, ktoré konajú ako súdne orgány, týkajúceho sa uplatňovania colných predpisov za neplatné, zrušenia takéhoto rozhodnutia alebo jeho zmeny.

Článok 23

Právo na odvolanie

1. Každá osoba má právo na odvolanie proti rozhodnutiu colných orgánov týkajúce sa uplatňovania colných predpisov, ktoré sa jej priamo a osobne dotýka.

Právo na odvolanie má tiež každá osoba, ktorá požiadala colné orgány o vydanie rozhodnutia a rozhodnutie o svojej žiadosti nedostala v lehote uvedenej v článku 16 ods. 2.

2. Právo na odvolanie sa môže uplatniť najmenej na dvoch úrovniach:

a) najprv pred colným, súdnym alebo iným orgánom určeným na tento účel členskými štátmi;

b) následne pred vyšším nezávislým orgánom, ktorým môže byť v súlade s platnými právnymi predpismi členských štátov súdny orgán alebo rovnocenný špecializovaný orgán.

3. Odvolanie sa musí podať v členskom štáte, kde sa rozhodnutie vydalo alebo kde sa podala žiadosť o jeho vydanie.

4. Členské štáty zabezpečujú, aby odvolacie konanie umožnilo rýchlu nápravu rozhodnutí vydaných colnými orgánmi.

Článok 24

Odklad vykonateľnosti

1. Podanie odvolania nemá odkladný účinok na vykonateľnosť napadnutého rozhodnutia.

2. Colné orgány však úplne alebo čiastočne odložia vykonateľnosť takéhoto rozhodnutia, ak majú dôvodné podozrenie, že napadnuté rozhodnutie nie je v súlade s colnými predpismi alebo že dotknutej osobe hrozí nenapraviteľná škoda.

3. V prípadoch uvedených v odseku 2, ak sa má v dôsledku napadnutého rozhodnutia zaplatiť dovozné clo alebo vývozné clo, je odklad vykonateľnosti tohto rozhodnutia podmienený poskytnutím záruky s výnimkou prípadov, keď sa na základe dokumentmi podloženého posúdenia preukáže, že poskytnutie takejto záruky by dlžníkovi pravdepodobne spôsobilo vážne ekonomické alebo sociálne ťažkosti.

V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 môže Komisia prijať opatrenia na vykonávanie prvého pododseku tohto odseku.

Oddiel 7

Kontrola tovaru

Článok 25

Colné kontroly

1. Colné orgány môžu vykonávať všetky colné kontroly, ktoré považujú za potrebné.

Colné kontroly môžu pozostávať z prehliadky tovaru, odberu vzoriek, preverenia údajov na colnom vyhlásení a existencie a pravosti dokladov, kontroly účtovných alebo iných záznamov, kontroly dopravných prostriedkov, kontroly batožiny a iného tovaru prepravovaného osobami alebo na osobách a vykonávania úradných vyšetrovaní a iných podobných úkonov.

2. Colné kontroly, ktoré nie sú náhodné, sa primárne zakladajú na analýze rizika za použitia techník elektronického spracovania údajov na účely zisťovania a vyhodnotenia rizika a vytvorenia potrebných opatrení na vysporiadanie sa s rizikom na základe kritérií vytvorených na vnútroštátnej úrovni, úrovni Spoločenstva a ak existujú, na medzinárodnej úrovni.

Členské štáty v spolupráci s Komisiou vyvinú, udržiavajú a využívajú spoločný rámec riadenia rizík založený na výmene informácií o rizikách a analýz rizík medzi colnými správami a, ktorý ustanovuje, okrem iného, spoločné kritériá hodnotenia rizika, kontrolné opatrenia a prednostné oblasti kontroly.

Kontroly založené na takýchto informáciách a kritériách sa vykonávajú bez toho, aby boli dotknuté ostatné kontroly vykonávané v súlade s odsekmi 1 a 2 alebo inými platnými ustanoveniami.

3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku, Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme vykonávacie opatrenia, v ktorých sa ustanovujú:

a) spoločný rámec riadenia rizík;

b) spoločné kritériá a prednostné oblasti kontroly;

c) informácie o rizikách a analýzy rizík, ktoré sa majú vymieňať medzi colnými správami.

Článok 26

Spolupráca medzi orgánmi

1. Ak príslušné orgány, ktoré nie sú colnými orgánmi, vykonávajú kontroly, ktoré nie sú colnými kontrolami a ktoré sa týkajú toho istého tovaru, príslušné orgány sa budú v úzkej spolupráci s colnými orgánmi usilovať o vykonávanie takýchto kontrol, ak je to možné, v rovnakom čase a na rovnakom mieste ako vykonávanie colných kontrol (spoločné miesto kontroly), pričom koordinačnú úlohu budú mať colné orgány.

2. V rámci kontrol uvedených v tomto oddiele si môžu colné a iné príslušné orgány, ak je to potrebné na účely minimalizácie rizika a boja proti podvodom, vymieňať navzájom a s Komisiou údaje, ktoré dostali v súvislosti so vstupom, výstupom, tranzitom, prepravou, skladovaním a konečným použitím tovaru (vrátane poštovej prepravy) prepravovaného medzi colným územím Spoločenstva a inými územiami, ako aj prítomnosťou a pohybom tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, a tovaru prepusteného do colného režimu konečné použitie v rámci colného územia, ako aj vymieňať výsledky všetkých kontrol. Colné orgány a Komisia si môžu takéto údaje vymieňať aj na účely zabezpečenia jednotného uplatňovania colných predpisov Spoločenstva.

Článok 27

Následná kontrola

Po prepustení tovaru môžu colné orgány s cieľom overiť správnosť údajov uvedených v predbežnom alebo colnom vyhlásení kontrolovať všetky doklady a údaje vzťahujúce sa na operácie s daným tovarom alebo na predchádzajúce alebo nasledujúce obchodné operácie s týmto tovarom. Pokiaľ je to ešte možné, colné orgány môžu vykonať aj prehliadku takéhoto tovaru a/alebo z neho odobrať vzorky.

Kontrolu je možné vykonať v priestoroch držiteľa tovaru alebo jeho zástupcu, alebo v priestoroch akejkoľvek inej osoby, ktorá sa obchodne priamo alebo nepriamo podieľa na uvedených operáciách, alebo v priestoroch akejkoľvek inej osoby, ktorá je na obchodné účely držiteľom týchto dokladov a údajov.

Článok 28

Letecká a lodná doprava vo vnútri Spoločenstva

1. Colné kontroly alebo formality sa v súvislosti s príručnou a podanou batožinou u osôb, ktoré uskutočňujú lety alebo námorné cesty vo vnútri Spoločenstva, vykonávajú len v prípade, ak sa takéto kontroly alebo formality ustanovujú v colných predpisoch.

2. Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté:

a) kontroly na účely bezpečnosti a ochrany;

b) kontroly spojené so zákazmi alebo obmedzeniami.

3. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia na vykonávanie tohto článku, ktorými sa ustanovuje, v ktorých prípadoch a za akých podmienok sa môžu colné kontroly a formality uplatňovať na:

a) príručnú a podanú batožinu: i) osôb, ktoré uskutočňujú let v lietadle, ktoré prilieta z letiska mimo Spoločenstva a ktoré po zastávke na letisku Spoločenstva pokračuje na iné letisko Spoločenstva, ii) osôb, ktoré uskutočňujú let v lietadle, ktoré má predtým, ako pokračuje v lete na letisko mimo Spoločenstva, zastávku na letisku Spoločenstva, iii) osôb, ktoré využívajú námorné služby, ktoré poskytuje to isté plavidlo a ktoré zahŕňajú po sebe nasledujúce úseky so začiatkom, zastávkou alebo cieľom v prístave mimo Spoločenstva, iv) osôb na palube rekreačného plavidla a turistických alebo obchodných lietadiel;

b) príručnú a podanú batožinu: i) ktorá prichádza na letisko Spoločenstva na palube lietadla prilietajúceho z letiska mimo Spoločenstva a na uvedenom letisku Spoločenstva sa presunie do iného lietadla, ktoré pokračuje v lete v rámci Spoločenstva, ii) ktorá je na letisku Spoločenstva naložená na lietadlo, ktoré pokračuje v lete v rámci Spoločenstva, na účely preloženia na inom letisku Spoločenstva do lietadla, ktorého cieľom je letisko mimo Spoločenstva.

Oddiel 8

Uchovávanie dokladov a iných informácií; poplatky a náklady

Článok 29

Uchovávanie dokladov a iných informácií

1. Dotknuté osoby uchovávajú doklady a informácie uvedené v článku 9 ods. 1 na účely colných kontrol najmenej počas doby troch kalendárnych rokov akýmkoľvek spôsobom prístupným a prijateľným pre colné orgány.

V prípade tovaru prepusteného do voľného obehu za iných okolností ako sú uvedené v treťom pododseku, alebo v prípade tovaru navrhnutého na prepustenie do colného režimu vývoz plynie táto doba od konca roka, v ktorom boli prijaté colné vyhlásenia na prepustenie tovaru do voľného obehu alebo colného režimu vývoz.

V prípade tovaru prepusteného do voľného obehu s nulovou alebo zníženou sadzbou dovozného cla v dôsledku jeho konečného použitia plynie doba od konca roka, v ktorom tovar prestane byť pod colným dohľadom.

V prípade tovaru prepusteného do iného colného režimu plynie táto doba od konca roka, v ktorom sa ukončil príslušný colný režim.

2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 68 ods. 4, ak colná kontrola vo vzťahu k colnému dlhu ukáže, že je potrebné opraviť príslušný zápis v účtovnej evidencii a dotknutá osoba o tom bola upovedomená, uchovávajú sa príslušné doklady a informácie tri roky po uplynutí doby uvedenej v odseku 1 tohto článku.

Ak bolo podané odvolanie alebo ak začalo súdne konanie, musia sa doklady a informácie uchovávať počas doby ustanovenej v odseku 1 tohto článku, alebo až kým sa neukončí odvolacie konanie alebo súdne konanie (podľa toho, ktoré sa skončí neskôr).

Článok 30

Poplatky a náklady

1. Colné orgány neukladajú žiadne poplatky za vykonávanie colných kontrol alebo akékoľvek iné uplatňovanie colných predpisov počas bežných úradných hodín svojich príslušných colných úradov.

Colné orgány však môžu uložiť poplatky alebo vyžadovať náhradu nákladov za konkrétne služby, a to najmä:

a) prítomnosť pracovníkov colnej správy, ak sa vyžaduje mimo úradných hodín alebo v iných priestoroch, ako sú priestory colnej správy;

b) analýzy alebo znalecké posudky tovaru a poštovné poplatky za vrátenie tovaru žiadateľovi, najmä vo vzťahu k rozhodnutiam podľa článku 20 alebo k poskytnutiu informácií v súlade s článkom 8 ods. 1;

c) prehliadka alebo odber vzoriek tovaru na účely overenia alebo zničenie tovaru, ak sa s nimi spájajú iné náklady ako náklady vyplývajúce z činnosti colnej správy;

d) výnimočné kontrolné opatrenia, ak sú potrebné vzhľadom na charakter tovaru alebo možné riziko.

2. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce predpisy na vykonávanie druhého pododseku odseku 1, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

KAPITOLA 3

Menový prepočet a lehoty

Článok 31

Menový prepočet

1. Príslušné orgány uverejnia a/alebo sprístupnia na internete výmenný kurz, ktorý sa uplatňuje, ak je z jedného z nasledujúcich dôvodov potrebný prepočet meny:

a) kritériá použité na určenie colnej hodnoty tovaru sú vyjadrené v inej mene, ako je mena členského štátu, v ktorom sa colná hodnota určuje;

b) hodnota eura sa vyžaduje v národných menách na účely určenia nomenklatúrneho zatriedenia tovaru a sumy dovozného a vývozného cla vrátane prahových hodnôt colného sadzobníka Spoločenstva.

2. Ak je prepočet meny potrebný z dôvodov, ktoré sa neuvádzajú v odseku 1, hodnota eura v národných menách, ktorá sa má použiť v rámci colných predpisov, sa určuje najmenej raz do roka.

3. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia na vykonávanie tohto článku.

Článok 32

Lehoty

1. Ak sa v colných predpisoch ustanovuje doba, dátum alebo lehota, takáto doba sa nesmie predĺžiť ani skrátiť a takýto dátum alebo takáto lehota sa nesmie oddialiť ani posunúť, ak sa tak výslovne neuvedie v dotknutých ustanoveniach.

2. Uplatňujú sa pravidlá, ktoré sa vzťahujú na doby, dátumy a lehoty stanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny (10), okrem prípadov, ak colné predpisy Spoločenstva ustanovujú inak.

HLAVA II

FAKTORY, NA ZÁKLADE KTORÝCH SA UPLATŇUJE DOVOZNÉ ALEBO VÝVOZNÉ CLO A INÉ OPATRENIA VO VZŤAHU K OBCHODU S TOVAROM

KAPITOLA 1

Spoločný colný sadzobník a nomenklatúrne zatriedenie tovaru

Článok 33

Spoločný colný sadzobník

1. Dovozné a vývozné clo, ktoré sa má zaplatiť, sa zakladá na Spoločnom colnom sadzobníku.

Ostatné opatrenia ustanovené v predpisoch Spoločenstva upravujúce osobitné oblasti obchodu s tovarom sa uplatňujú, ak je to vhodné, v súlade s nomenklatúrnym zatriedením tohto tovaru.

2. Spoločný colný sadzobník zahŕňa:

a) kombinovanú nomenklatúru tovaru, ktorá je ustanovená v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (11);

b) akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá je úplne alebo čiastočne založená na kombinovanej nomenklatúre alebo ktorá ju dopĺňa o ďalšie členenie a ktorá je ustanovená predpismi Spoločenstva upravujúcimi osobitné oblasti so zreteľom na uplatňovanie sadzobných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom;

c) zmluvné alebo bežné všeobecné clo uplatňované na tovar, ktorý je zahrnutý v kombinovanej nomenklatúre;

d) preferenčné sadzobné opatrenia obsiahnuté v dohodách, ktoré Spoločenstvo uzavrelo s určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Spoločenstva alebo so skupinami takýchto krajín alebo území;

e) preferenčné sadzobné opatrenia prijaté jednostranne Spoločenstvom vzhľadom na niektoré krajiny alebo územia mimo colného územia Spoločenstva alebo na skupiny takýchto krajín alebo území;

f) autonómne/samostatné opatrenia ustanovujúce zníženie alebo oslobodenie od cla na určitý tovar;

g) zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie, ktoré sa vzťahuje na určitý tovar z dôvodu jeho povahy alebo konečného použitia v súlade s opatreniami ustanovenými v písmenách c) až f) alebo h);

h) iné sadzobné opatrenia vyplývajúce z právnych predpisov Spoločenstva v oblasti poľnohospodárstva, obchodu alebo z iných právnych predpisov Spoločenstva.

3. Opatrenia podľa uvedených ustanovení sa uplatňujú na žiadosť deklaranta namiesto opatrení, ktoré sú ustanovené v odseku 2 písm. c), ak príslušný tovar spĺňa podmienky zahrnuté v opatreniach ustanovených v písmenách d) až g) uvedeného odseku. Takáto úprava sa môže spätne uplatňovať pod podmienkou, že sa dodržia lehoty a podmienky ustanovené v príslušnom opatrení alebo v kódexe.

4. Ak sa uplatnenie opatrení ustanovených v odseku 2 písm. d) až g), alebo výnimka z opatrení ustanovená v písmene h) obmedzuje na určitý objem dovozu alebo vývozu, takéto uplatnenie alebo výnimka zaniknú v prípade colných kvót hneď po dosiahnutí určeného objemu dovozu alebo vývozu.

V prípade colných stropov sa takéto opatrenia prestanú uplatňovať na základe právneho aktu Spoločenstva.

5. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 3 prijme Komisia opatrenia na vykonávanie odsekov 1 a 4 tohto článku.

Článok 34

Nomenklatúrne zatriedenie tovaru

1. Na účely uplatňovania Spoločného colného sadzobníka spočíva „nomenklatúrne zatriedenie“ tovaru v určení jednej z podpoložiek alebo ďalšieho triedenia kombinovanej nomenklatúry, podľa ktorej sa má tento tovar zatriediť.

2. Na účely uplatňovania nesadzobných opatrení spočíva „nomenklatúrne zatriedenie“ tovaru v určení jednej z podpoložiek alebo ďalšieho triedenia kombinovanej alebo akejkoľvek inej nomenklatúry, podľa ktorých sa má tento tovar zatriediť, pričom táto nomenklatúra je ustanovená právnymi predpismi Spoločenstva a úplne alebo čiastočne založená na kombinovanej nomenklatúre alebo ju dopĺňa o ďalšie triedenie.

3. Podpoložka alebo ďalšie triedenie určené v súlade s odsekmi 1 a 2 sa používa na účely uplatňovania opatrení, na ktoré sa takáto podpoložka vzťahuje.

KAPITOLA 2

Pôvod tovaru

Oddiel 1

Nepreferenčný pôvod

Článok 35

Rozsah pôsobnosti

V článkoch 36, 37 a 38 sa ustanovujú pravidlá určovania nepreferenčného pôvodu tovaru na účely uplatňovania:

a) Spoločného colného sadzobníka s výnimkou opatrení uvedených v článku 33 ods. 2 písm. d) a e);

b) iných opatrení, ako sú sadzobné opatrenia, ustanovených predpismi Spoločenstva upravujúcimi osobitné oblasti týkajúce sa obchodu s tovarom;

c) iných opatrení Spoločenstva týkajúcich sa pôvodu tovaru.

Článok 36

Získanie pôvodu tovaru

1. Za tovar, ktorý má pôvod v jedinej krajine alebo na jedinom území, sa považuje tovar úplne získaný v takejto krajine alebo na takomto území.

2. Tovar, na ktorého výrobe sa zúčastňuje viac ako jedna krajina alebo územie, sa považuje za tovar s pôvodom v krajine alebo na území, kde sa vykonala jeho posledná podstatná zmena.

Článok 37

Preukázanie pôvodu tovaru

1. Ak bol pôvod tovaru v colnom vyhlásení určený podľa colných predpisov, môžu colné orgány požiadať deklaranta, aby preukázal pôvod tovaru.

2. Ak bol dôkaz o pôvode tovaru poskytnutý podľa colných predpisov alebo iných právnych predpisov Spoločenstva upravujúcich osobitné oblasti, môžu colné orgány v prípade odôvodnenej pochybnosti požadovať dodatočný dôkaz potrebný na zabezpečenie toho, že uvádzaný pôvod tovaru je v súlade s pravidlami ustanovenými príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.

3. Ak si to vyžadujú potreby obchodu, môže sa v Spoločenstve vydať doklad, ktorý osvedčuje pôvod tovaru.

Článok 38

Vykonávacie opatrenia

V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia na vykonávanie článkov 36 a 37.

Oddiel 2

Preferenčný pôvod

Článok 39

Preferenčný pôvod tovaru

1. Aby sa na tovar vzťahovali opatrenia uvedené v článku 33 ods. 2 písm. d) alebo e) alebo nesadzobné preferenčné opatrenia, musí byť v súlade s pravidlami preferenčného pôvodu tovaru uvedenými v odsekoch 2 až 5 tohto článku.

2. V prípade, že sa na tovar vzťahujú preferenčné opatrenia obsiahnuté v dohodách, ktoré Spoločenstvo uzavrelo s určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Spoločenstva alebo so skupinami takýchto krajín alebo území, pravidlá týkajúce sa preferenčného pôvodu sa ustanovujú v týchto dohodách.

3. V prípade, že sa na tovar vzťahujú iné preferenčné opatrenia prijaté jednostranne Spoločenstvom vzhľadom na určité krajiny alebo územia mimo colného územia Spoločenstva alebo skupiny takýchto krajín alebo území, ako sú uvedené v odseku 5, prijíma Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 opatrenia ustanovujúce pravidlá o preferenčnom pôvode tovaru.

4. V prípade, že sa na tovar vzťahujú preferenčné opatrenia platné pri obchodovaní medzi colným územím Spoločenstva a Ceutou a Melillou obsiahnuté v protokole 2 k Aktu o pristúpení z roku 1985, pravidlá o preferenčnom pôvode tovaru sa prijmú v súlade s článkom 9 uvedeného protokolu.

5. V prípade, že sa na tovar vzťahujú preferenčné opatrenia obsiahnuté v preferenčných úpravách v prospech zámorských krajín a území pridružených k Spoločenstvu, pravidlá týkajúce sa preferenčného pôvodu tovaru sa prijmú v súlade s článkom 187 zmluvy.

6. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijíma Komisia opatrenia potrebné na uplatňovanie pravidiel uvedených v odsekoch 2 až 5 tohto článku.

KAPITOLA 3

Colná hodnota tovaru

Článok 40

Rozsah pôsobnosti

Na účely uplatňovania Spoločného colného sadzobníka a nesadzobných opatrení ustanovených právnymi predpismi Spoločenstva, ktoré upravujú osobitné oblasti týkajúce sa obchodovania s tovarom sa colná hodnota tovaru určuje v súlade s článkami 41 až 43.

Článok 41

Metóda určovania colnej hodnoty založená na prevodnej hodnote

1. Základom colnej hodnoty tovaru je prevodná hodnota, t. j. skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má zaplatiť, za tovar predaný na vývoz na colné územie Spoločenstva, podľa potreby upravená v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 43.

2. Skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má za tovar zaplatiť, je celková platba, ktorú zaplatil alebo má zaplatiť kupujúci predávajúcemu alebo kupujúci tretej strane v prospech predávajúceho za dovezený tovar, a zahŕňa všetky platby, ktoré sa zaplatili alebo majú zaplatiť ako podmienka predaja dovezeného tovaru.

3. Prevodná hodnota sa uplatňuje, ak sú splnené tieto podmienky:

a) neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o nakladanie s tovarom alebo jeho použitie kupujúcim, s výnimkou ktoréhokoľvek z obmedzení, ktoré: i) ukladá alebo vyžaduje zákon alebo orgány verejnej moci v Spoločenstve; ii) obmedzujú zemepisné územie, na ktorom možno tovar ďalej predávať; iii) podstatne neovplyvňujú colnú hodnotu tovaru;

b) predaj alebo cena nepodliehajú žiadnym podmienkam alebo protiplneniam, ktorých hodnotu vo vzťahu k hodnotenému tovaru nie je možné zistiť;

c) žiadna časť výťažku akéhokoľvek následného predaja, nakladania s tovarom alebo použitia tovaru kupujúcim nepripadne priamo ani nepriamo predávajúcemu, ak nie je možné vykonať primeranú úpravu v súlade s prijatými opatreniami podľa článku 43;

d) kupujúci a predávajúci nie sú v spojení alebo ich prípadné spojenie neovplyvňuje cenu.

Článok 42

Iné metódy určovania colnej hodnoty

1. Ak sa colná hodnota tovaru nedá určiť podľa článku 41, určuje sa postupne od písmena a) po písmeno d) odseku 2 tohto článku a to podľa prvého písmena, ktorým môže byť colná hodnota tovaru určená.

Poradie uplatnenia písmen c) a d) sa na žiadosť deklaranta musí zameniť.

2. Colná hodnota podľa odseku 1 je:

a) prevodná hodnota rovnakého tovaru predávaného na vývoz na colné územie Spoločenstva a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;

b) prevodná hodnota podobného tovaru predávaného na vývoz na colné územie Spoločenstva a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;

c) hodnota založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva v Spoločenstve v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú v spojení s predávajúcim;

d) vypočítaná hodnota.

3. Ak colnú hodnotu nemožno určiť podľa odseku 1, určuje sa na základe údajov dostupných v colnom území Spoločenstva s použitím vhodných prostriedkov zlučiteľných so zásadami a všeobecnými ustanoveniami:

a) dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;

b) článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;

c) tejto kapitoly.

Článok 43

Vykonávacie opatrenia

V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia, ktorými sa ustanovujú:

a) položky, ktoré sa musia na účely určenia colnej hodnoty pripočítať k skutočne zaplatenej cene alebo cene, ktorá sa má zaplatiť, alebo ktoré sa môžu odpočítať;

b) položky, ktoré sa používajú na určenie vypočítanej hodnoty;

c) metóda na určenie colnej hodnoty v osobitných prípadoch v súvislosti s tovarom, pri ktorom po použití osobitného colného režimu vznikol colný dlh;

d) všetky ďalšie podmienky, ustanovenia a pravidlá potrebné na uplatňovanie článkov 41 a 42.

HLAVA III

COLNÝ DLH A ZÁRUKY

KAPITOLA 1

Vznik colného dlhu

Oddiel 1

Colný dlh pri dovoze

Článok 44

Prepustenie do voľného obehu a dočasné použitie

1. Colný dlh pri dovoze vzniká prepustením tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, a ktorý podlieha dovoznému clu, do jedného z týchto colných režimov:

a) prepustenie do voľného obehu vrátane prepustenia podľa ustanovení o konečnom použití;

b) dočasné použitie s čiastočným oslobodením od dovozného cla.

2. Colný dlh vzniká v okamihu prijatia colného vyhlásenia.

3. Dlžníkom je deklarant. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom taktiež osoba, na ktorej účet sa colné vyhlásenie podáva.

Ak je colné vyhlásenie v súvislosti s jedným z colných režimov uvedených v odseku 1 vyhotovené na základe údajov, v dôsledku ktorých nebolo celé dovozné clo alebo jeho časť vybraná, osoba, ktorá poskytla údaje potrebné na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé, je takisto dlžníkom.

Článok 45

Osobitné ustanovenia týkajúce sa nepôvodného tovaru

1. Ak sa uplatňuje zákaz vrátenia alebo oslobodenia od cla na nepôvodný tovar použitý pri výrobe výrobkov, na ktoré bol dôkaz o pôvode vydaný alebo vyhotovený v rámci preferenčnej dohody medzi Spoločenstvom a určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Spoločenstva alebo so skupinami takýchto krajín alebo území, colný dlh pri dovoze týchto nepôvodných výrobkov vzniká prijatím oznámenia o spätnom vývoze daných výrobkov.

2. Ak colný dlh vznikol podľa odseku 1, suma dovozného cla, ktorá zodpovedá tomuto dlhu, sa určuje za rovnakých podmienok ako v prípade, keď colný dlh vznikol prijatím colného vyhlásenia na prepustenie nepôvodného tovaru použitého pri výrobe týchto výrobkov do voľného obehu v ten istý deň na účely ukončenia colného režimu aktívny zušľachťovací styk.

3. Článok 44 ods. 2 a 3 sa uplatňuje primerane. V prípade tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, uvedeného v článku 179, je však dlžníkom osoba, ktorá podáva oznámenie o spätnom vývoze. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom aj osoba, na účet ktorej sa podáva oznámenie.

Článok 46

Colný dlh, ktorý vzniká nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky

1. Pri tovare, ktorý podlieha dovoznému clu, vzniká colný dlh pri dovoze:

a) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch týkajúcich sa vstupu tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, na colné územie Spoločenstva, jeho odňatia spod colného dohľadu alebo prepravy, zušľachtenia, skladovania, dočasného použitia alebo odstránenia takéhoto tovaru v rámci tohto územia; alebo

b) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre konečné použite tovaru na colnom území Spoločenstva; alebo

c) nedodržaním podmienky vzťahujúcej sa na prepustenie tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, do colného režimu alebo nedodržaním podmienky na priznanie oslobodenia od cla alebo na zníženie sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru.

2. Colný dlh vzniká buď:

a) v okamihu, keď povinnosť, ktorej nesplnením colný dlh vzniká, nie je splnená alebo sa prestane plniť; alebo

b) v okamihu, keď sa prijme colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do colného režimu a ak sa dodatočne zistí, že podmienka týkajúca sa prepustenia tovaru do tohto colného režimu alebo priznanie oslobodenia od cla alebo zníženej sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru nebola v skutočnosti splnená.

3. V prípadoch uvedených v písmenách a) a b) odseku 1 je dlžníkom:

a) každá osoba, ktorá bola povinná splniť príslušné povinnosti;

b) každá osoba, ktorá vedela alebo mala vedieť, že povinnosť podľa colných predpisov nebola splnená a ktorá konala na účet osoby, ktorá bola povinná splniť povinnosť, alebo ktorá sa zúčastnila konania, ktoré viedlo k nesplneniu povinnosti;

c) každá osoba, ktorá daný tovar získala alebo prechovávala a ktorá vedela alebo mala vedieť, že v čase získania alebo prijatia daného tovaru, nebola povinnosť podľa colných predpisov splnená.

4. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. c) je dlžníkom osoba, ktorá má dodržať podmienky upravujúce prepustenie tovaru do colného režimu, navrhnutie tovaru do colného režimu alebo priznanie oslobodenia od cla alebo zníženej sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru.

Ak je vyhotovené colné vyhlásenie týkajúce sa jedného z colných režimov uvedených v odseku 1 alebo ak sa poskytujú colným orgánom údaje požadované podľa colných predpisov týkajúcich sa podmienok vzťahujúcich sa na prepustenie tovaru do colného režimu, v dôsledku čoho nebolo vybrané celé dovozné clo alebo jeho časť, je dlžníkom osoba, ktorá poskytla údaje potrebné na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé.

Článok 47

Odpočítanie sumy zaplateného dovozného cla

1. Ak colný dlh vznikol podľa článku 46 ods. 1 pri tovare prepustenom do voľného obehu so zníženou sadzbou dovozného cla v dôsledku jeho konečného použitia, suma dovozného cla zaplatená pri prepustení tovaru do voľného obehu sa odpočíta od sumy dovozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu.

Prvý pododsek sa uplatňuje primerane, ak colný dlh vznikol pri odpade alebo zvyškoch, ktoré vznikli pri zničení takéhoto tovaru.

2. Ak colný dlh vznikol podľa článku 46 ods. 1 pri tovare prepustenom do colného režimu dočasné použitie s čiastočným oslobodením od dovozného cla, suma dovozného cla zaplatená na základe čiastočného oslobodenia sa odpočíta od sumy dovozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu.

Oddiel 2

Colný dlh pri vývoze

Článok 48

Vývoz a pasívny zušľachťovací styk

1. Colný dlh pri vývoze vzniká prepustením tovaru, ktorý podlieha vývoznému clu do colného režimu vývoz alebo pasívny zušľachťovací styk.

2. Colný dlh vzniká v okamihu prijatia colného vyhlásenia.

3. Dlžníkom je deklarant. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom aj osoba, na ktorej účet sa colné vyhlásenie podáva.

Ak sa colné vyhlásenie vyhotoví na základe údajov, v dôsledku ktorých sa nevybralo celé vývozné clo alebo jeho časť, je dlžníkom aj osoba, ktorá poskytla údaje požadované na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé.

Článok 49

Colný dlh, ktorý vzniká nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky

1. Pri tovare, ktorý podlieha vývoznému clu, vzniká colný dlh pri vývoze:

a) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre výstup tovaru; alebo

b) nedodržaním podmienok, za ktorých bolo povolené, aby tovar opustil colné územie Spoločenstva s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla.

2. Colný dlh vzniká:

a) okamihom, keď tovar skutočne opustí colné územie Spoločenstva bez colného vyhlásenia; alebo

b) okamihom, keď sa tovar dostane na iné miesto určenia, ako je miesto, na ktorom mu bolo umožnené opustiť colné územie Spoločenstva s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla; alebo

c) ak colné orgány nemôžu určiť okamih uvedený v písmene b), uplynutím lehoty určenej na predloženie dôkazov o tom, že boli splnené podmienky, za ktorých možno priznať toto oslobodenie.

3. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. a) je dlžníkom:

a) každá osoba, ktorá bola povinná splniť príslušné povinnosti;

b) každá osoba, ktorá vedela alebo mala vedieť, že príslušná povinnosť nebola splnená a ktorá konala na účet osoby, ktorá bola povinná splniť povinnosť;

c) každá osoba, ktorá sa zúčastnila konania, ktoré viedlo k nesplneniu povinnosti a ktorá vedela alebo mala vedieť, že colné vyhlásenie nebolo podané, hoci podané malo byť.

4. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. b) je dlžníkom každá osoba, ktorá je povinná dodržať podmienky, na základe ktorých bolo povolené, aby tovar opustil colné územie Spoločenstva s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla.

Oddiel 3

Spoločné ustanovenia pre colný dlh pri dovoze a vývoze

Článok 50

Zákazy a obmedzenia

1. Colný dlh pri dovoze alebo vývoze vzniká aj pri tovare, na ktorý sa vzťahujú opatrenia o zákaze alebo obmedzení vývozu alebo dovozu akéhokoľvek druhu.

2. Colný dlh však nevzniká v žiadnom z týchto prípadov:

a) protiprávny dovoz falzifikátov peňazí na colné územie Spoločenstva;

b) dovoz omamných a psychotropných látok na colné územie Spoločenstva, ak nie sú pod prísnym dohľadom príslušných orgánov s cieľom použiť ich na lekárske a vedecké účely.

3. Na účely sankcií vzťahujúcich sa na porušenie colných predpisov sa však colný dlh považuje za vzniknutý, pokiaľ je podľa práva členského štátu clo alebo existencia colného dlhu základom na určenie sankcií.

Článok 51

Niekoľko dlžníkov

Ak je za zaplatenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá jednému colnému dlhu, zodpovedných niekoľko osôb, sú tieto osoby spoločne a nerozdielne zodpovedné za celú výšku dlhu.

Článok 52

Všeobecné pravidlá pre výpočet sumy dovozného alebo vývozného cla

1. Suma dovozného alebo vývozného cla sa určuje na základe pravidiel pre výpočet cla, ktoré sa vzťahovali na daný tovar v čase, keď colný dlh vznikol s ohľadom na tento tovar.

2. Ak nemožno presne určiť okamih, v ktorom colný dlh vznikol, za tento okamih sa považuje okamih, v ktorom colné orgány dospeli k záveru, že tovar je v situácii, za ktorej colný dlh vznikol.

Avšak ak colným orgánom dostupné informácie umožňujú určiť, že colný dlh vznikol pred okamihom, v ktorom dospeli k takémuto záveru, za okamih vzniku colného dlhu sa považuje najskorší okamih, keď je možné takúto situáciu určiť.

Článok 53

Osobitné pravidlá pre výpočet sumy dovozného cla

1. Ak vznikli na colnom území Spoločenstva náklady na skladovanie alebo obvyklé spôsoby zaobchádzania s ohľadom na tovare prepustený do colného režimu, takéto náklady alebo zvýšenie hodnoty sa pri výpočte sumy dovozného cla nezohľadňujú, ak deklarant poskytol dostatočný dôkaz o týchto nákladoch.

Colná hodnota, množstvo, povaha a pôvod tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, použitého v operáciách sa však pri výpočte sumy dovozného cla zohľadňujú.

2. Ak sa nomenklatúrne zatriedenie tovaru prepusteného do colného režimu mení v dôsledku obvyklého spôsobu zaobchádzania v rámci colného územia Spoločenstva, uplatňuje sa na žiadosť deklaranta pôvodné nomenklatúrne zatriedenie tovaru prepusteného do colného režimu.

3. Ak colný dlh vznikol v prípade zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime aktívny zušľachťovací styk, suma dovozného cla, ktoré zodpovedá tomuto dlhu sa určuje na žiadosť deklaranta na základe nomenklatúrneho zatriedenia, colnej hodnoty, množstva, povahy a pôvodu tovaru prepusteného do colného režimu aktívny zušľachťovací styk v čase prijatia colného vyhlásenia týkajúceho sa tohto tovaru.

4. Ak sa v colných predpisoch ustanovuje zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie s tovarom, alebo úplné alebo čiastočné oslobodenie od dovozného alebo vývozného cla podľa článku 33 ods. 2 písm. d) až g), článkov 130 až 133, alebo článkov 171 až 174 alebo podľa nariadenia Rady (EHS) č. 918/83 z 28. marca 1983 ustanovujúce systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (12), takéto zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie s tovarom, úplné alebo čiastočné oslobodenie od dovozného alebo vývozného cla sa uplatňuje aj v prípadoch, v ktorých colný dlh vznikol podľa článkov 46 alebo 49 tohto nariadenia pod podmienkou, že nesplnenie povinnosti alebo nedodržanie podmienky, ktoré viedlo k vzniku colného dlhu, nepredstavovalo pokus o podvodné konanie.

Článok 54

Vykonávacie opatrenia

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce:

a) pravidlá výpočtu sumy dovozného alebo vývozného cla na tovar;

b) ďalšie osobitné pravidlá pre konkrétne colné režimy;

c) výnimky z článkov 52 a 53, najmä aby sa predišlo obchádzaniu nomenklatúrnych opatrení uvedených v článku 33 ods. 2 písm. h),

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Článok 55

Miesto vzniku colného dlhu

1. Colný dlh vzniká na mieste, kde bolo podané colné vyhlásenie alebo oznámenie o spätnom vývoze uvedené v článkoch 44, 45 a 48 alebo kde sa má podať dodatočné colné vyhlásenie uvedené v článku 110 ods. 3.

V iných prípadoch je miestom vzniku colného dlhu miesto, kde dôjde ku skutočnosti, dôsledkom ktorej vzniká colný dlh.

Ak nie je možné toto miesto určiť, colný dlh vzniká na mieste, kde colné orgány dospeli k záveru, že tovar je v situácii, v ktorej vznikol colný dlh.

2. Ak bol tovar prepustený do colného režimu, ktorý nebol ukončený, a miesto nie je možné určiť podľa druhého alebo tretieho pododseku odseku 1 v ustanovenej lehote, colný dlh vzniká na mieste, kde bol tovar prepustený do príslušného colného režimu alebo v rámci tohto režimu vstúpil na colné územie Spoločenstva.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce lehotu uvedenú v prvom pododseku tohto odseku, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

3. Ak informácie, ktoré majú colné orgány k dispozícii, umožňujú určiť, že colný dlh mohol vzniknúť na niekoľkých miestach, za miesto vzniku colného dlhu sa považuje miesto, kde vznikol prvýkrát.

4. Ak colný orgán zistí, že colný dlh vznikol podľa článku 46 alebo článku 49 v inom členskom štáte a suma dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá výške tohto dlhu, je nižšia ako 10 000 EUR, za miesto vzniku colného dlhu sa považuje členský štát, kde k tomuto zisteniu došlo.

KAPITOLA 2

Záruka poskytnutá na colný dlh, ktorý vznikol alebo by mohol vzniknúť

Článok 56

Všeobecné ustanovenia

1. Ak nie je ustanovené inak, táto kapitola sa uplatňuje na záruky za colné dlhy, ktoré vznikli alebo ktoré by mohli vzniknúť.

2. Colné orgány môžu požadovať poskytnutie záruky na zabezpečenie platby sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu. Ak to ustanovujú príslušné ustanovenia, požadovaná záruka sa môže vzťahovať aj na zabezpečenie iných platieb podľa iných príslušných platných predpisov.

3. Ak colné orgány požadujú poskytnutie záruky, požaduje sa od dlžníka alebo osoby, ktorá sa by sa mohla stať dlžníkom. Colné orgány môžu tiež povoliť, aby záruku poskytla iná osoba ako osoba, od ktorej sa záruka požaduje.

4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 64, požadujú colné orgány v súvislosti s určitým tovarom alebo určitým colným vyhlásením poskytnutie iba jednej záruky.

Záruka poskytnutá za určité colné vyhlásenie sa vzťahuje na sumu dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iné platby za všetok tovar uvedený v colnom vyhlásení alebo prepustený na jeho základe, nezávisle od toho, či je colné vyhlásenie správne.

Ak sa záruka neuvoľnila, v rozsahu zabezpečenej sumy sa môže použiť aj na zaplatenie súm dovozného a vývozného cla a iných platieb, ktoré sa majú zaplatiť po následnej kontrole.

5. Na žiadosť osoby uvedenej v odseku 3 tohto článku môžu colné orgány v súlade s článkom 62 ods. 1 a 2 povoliť poskytnutie celkovej záruky na zabezpečenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, v súvislosti s dvoma alebo viacerými operáciami, colnými vyhláseniami alebo colnými režimami.

6. Záruka sa nepožaduje od štátov, regionálnych alebo miestnych vládnych orgánov alebo iných verejnoprávnych subjektov v súvislosti s činnosťami, ktoré vykonávajú ako orgány verejnej moci.

7. Colné orgány môžu upustiť od požiadavky poskytnúť záruku, ak suma dovozného alebo vývozného cla, ktoré sa má zabezpečiť, nepresahuje štatistický prah ustanovený pre colné vyhlásenia v súlade s článkom 12 nariadenia Rady (ES) č. 1172/95 z 22. mája 1995 o štatistike obchodovania s tovarom Spoločenstva a jeho členských štátov s nečlenskými krajinami (13).

8. Záruka prijatá alebo povolená colnými orgánmi je platná na celom colnom území Spoločenstva na účely, na ktoré bola poskytnutá.

9. Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce:

— podmienky vykonávania tohto článku,

— iné prípady ako tie, ktoré sú ustanovené v odseku 6 tohto článku, a v ktorých sa nevyžaduje záruka,

— výnimky z odseku 8 tohto článku,

sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Článok 57

Povinná záruka

1. Ak je poskytnutie záruky povinné, colné orgány v súlade s pravidlami prijatými podľa odseku 3 určujú výšku takejto záruky v rovnakej výške ako je presná suma dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iných platieb, ak sa táto suma môže s istotou určiť v okamihu, keď sa záruka požaduje.

Ak nie je možné určiť presnú sumu, záruka sa určí podľa odhadu colných orgánov ako najvyššia suma dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iných platieb, ktoré vznikli alebo by mohli vzniknúť.

2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 62, ak sa na zabezpečenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu a iným platbám, ktoré v priebehu času menia svoju výšku, poskytla celková záruka, určí sa na zabezpečenie tejto sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a na zabezpečenie iných platieb, záruka v takej výške, aby bol colný dlh vždy zabezpečený.

3. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia na vykonávanie odseku 1 tohto článku.

Článok 58

Nepovinná záruka

Ak je poskytnutie záruky nepovinné, požadujú colné orgány záruku v každom takom prípade, keď považujú zaplatenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, ako aj zaplatenie iných platieb, v ustanovenej lehote za neisté. Jej výšku určujú tieto orgány tak, aby nepresahovala výšku ustanovenú podľa článku 57.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce, kedy je záruka nepovinná, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

Článok 59

Poskytnutie záruky

1. Záruku možno poskytnúť v jednej z nasledujúcich foriem:

a) zložením peňažných prostriedkov v hotovosti alebo akýmkoľvek iným spôsobom platby uznaným colnými orgánmi ako rovnocenný zloženiu peňažných prostriedkov v hotovosti, uskutočneným v mene euro alebo mene členského štátu, v ktorom sa záruka požaduje;

b) záväzkom, ktorý poskytol ručiteľ;

c) inou formou záruky, ktorá rovnako zabezpečuje zaplatenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, ako aj zaplatenie iných platieb.

Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia jeho doplnením, ustanovujúce formy záruky uvedené v písmene c) prvého pododseku tohto odseku, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 184 ods. 4.

2. Záruka vo forme zloženia peňažných prostriedkov v hotovosti alebo platby, ktorá sa považuje za rovnocennú zloženiu peňažných prostriedkov v hotovosti, sa poskytuje v súlade s platnými predpismi členského štátu, v ktorom sa záruka požaduje.

Článok 60

Voľba záruky

Osoba, od ktorej sa požaduje poskytnutie záruky, si môže zvoliť medzi formami záruk ustanovenými v článku 59 ods. 1.

Colné orgány však môžu odmietnuť prijatie zvolenej formy záruky, pokiaľ nie je zlučiteľná s riadnym uplatňovaním príslušného colného režimu.

Colné orgány môžu požadovať, aby bola zvolená forma záruky zachovaná počas určitej doby.

Článok 61

Ručiteľ

1. Ručiteľom uvedeným v článku 59 ods. 1 písm. b) musí byť tretia osoba, ktorá je usadená na colnom území Spoločenstva. Ak nie je ručiteľom úverová alebo finančná inštitúcia alebo poisťovacia spoločnosť akreditovaná v Spoločenstve v súlade s platnými právnymi predpismi Spoločenstva, musia ručiteľa schváliť colné orgány, ktoré záruku požadujú.

2. Ručiteľ sa písomne zaväzuje zaplatiť zabezpečenú sumu dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iné platby.

3. Colné orgány môžu odmietnuť schváliť navrhovaného ručiteľa alebo navrhovanú formu záruky, ak ručiteľ alebo forma neposkytuje záruku, že suma dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iných platieb, bude zaplatená v ustanovenej lehote.

Článok 62

Celková záruka

1. Povolenie uvedené v článku 56 ods. 5 sa udeľuje len osobám, ktoré spĺňajú tieto podmienky:

a) sú usadené v colnom území Spoločenstva;

b) preukázateľne dodržiavajú požiadavky vyplývajúce z colných a daňových predpisov;

c) sú pravidelnými používateľmi príslušných colných režimov alebo colné orgány o nich vedia, že sú schopné splniť si svoje povinnosti v súvislosti s týmito režimami.

2. Ak sa má poskytnúť celková záruka na colné dlhy a iné platby, ktoré môžu vzniknúť, môže sa hospodárskemu subjektu povoliť použitie celkovej záruky v zníženej výške alebo môže byť od poskytnutia záruky upustené pod podmienkou, že hospodársky subjekt spĺňa tieto kritériá:

a) má vyhovujúci systém vedenia obchodných a, ak je to vhodné, dopravných záznamov, ktorý umožňuje náležité colné kontroly;

b) je u neho preukázaná spôsobilosť plniť svoje záväzky.

3. V súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 Komisia prijme opatrenia, ktorými upravuje postup pri udeľovaní povolení podľa odsekov 1 a 2 tohto článku.

Článok 63

Ďalšie ustanovenia týkajúce sa používania záruky

1. V prípadoch, v ktorých by colný dlh mohol vzniknúť v rámci osobitných režimov, sa uplatňujú odseky 2 a 3.

2. Upustenie od poskytnutia záruky povolené podľa článku 62 ods. 2 sa nevzťahuje na tovar, ktorý sa považuje za tovar predstavujúci zvýšené riziko podvodu.

3. V súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 prijme Komisia opatrenia, ktorými ustanovuje:

a) vykonávanie odseku 2 tohto článku;

b) dočasný zákaz používania celkovej záruky v zníženej výške uvedenej v článku 62 ods. 2;

c) za osobitných okolností, a ako výnimočné opatrenie dočasný zákaz používania celkovej záruky s ohľadom na tovar, pri ktorom sa zistilo, že bol počas uplatňovania celkovej záruky predmetom rozsiahleho podvodu.

Článok 64

Dodatočná záruka alebo náhradná záruka

Ak colné orgány zistia, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už ďalej nepredstavuje istú alebo postačujúcu záruku zaplatenia sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, a iných platieb počas stanovenej lehoty, požadujú od akejkoľvek osoby uvedenej v článku 56 ods. 3, aby na základe vlastnej voľby poskytla dodatočnú záruku alebo nahradila pôvodnú záruku novou.

Článok 65

Uvoľnenie záruky

1. Colné orgány uvoľnia záruku okamžite, ako colný dlh alebo zodpovednosť za iné platby zanikne alebo už nemôže vzniknúť.

2. Ak colný dlh alebo zodpovednosť za iné platby zanikla čiastočne alebo môže vzniknúť už len ako časť zabezpečenej sumy, na žiadosť dotknutej osoby sa uvoľní zodpovedajúca časť záruky, a to okrem prípadov, ak príslušná suma takýto úkon neodôvodňuje.

3. V súlade s postupom uvedeným v článku 184 ods. 2 môže Komisia prijať opatrenia na vykonávanie tohto článku.

KAPITO