Odporúčanie

ODPORÚČANIA RADY,

ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2],

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3],

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

(2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

(3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

(4) Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[4] predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakúska na rok 2014[5].

(5) Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu[6], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej neurčila Rakúsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

(6) Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

(7) Rakúsko predložilo 8. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(8) Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť strednodobý cieľ štrukturálneho deficitu nie viac ako 0,45 % HDP do roku 2016, čo odráža požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2013 sa deficit verejných financií udržateľným spôsobom znížil pod 3 % HDP. Plánuje sa, že (prepočítané) štrukturálne saldo zostane v roku 2014 konštantné a v roku 2015 sa zlepší o 0,3 percentuálneho bodu HDP, čo znamená, že výrazne zaostane za požadovanou úpravou počas oboch rokov. Rast výdavkov sa tiež výrazne odkloní od referenčnej hodnoty výdavkov v rokoch 2014 aj 2015. Rakúsko ohlásilo 12. mája 2014 súbor dodatočných opatrení týkajúcich sa príjmov a výdavkov. Ak sa tieto opatrenia vykonajú prísne a načas, rozpočtová stratégia Rakúska už nebude obsahovať plánovanú značnú odchýlku od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2014. Postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa stále prináša so sebou riziká, pokiaľ ide o súlad s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa programu stability hrubý dlh verejnej správy v roku 2014 výrazne narastie zo zhruba 74,5 % HDP v roku 2013 na 79 % HDP v roku 2014 v dôsledku vplyvu zriadenia likvidačného subjektu aktív Hypo Alpe Adria, a následne začne od roku 2015 klesať. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu a ktorý vypracovala nezávislá inštitúcia – Rakúsky inštitút pre hospodársky výskum (WIFO) – je realistický. V jarnej prognóze Komisie na rok 2014 sa očakáva, že deficit ostane pod hranicou 3 % aj v rokoch 2014 a 2015. Predpokladá však zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2014 a zlepšenie len o 0,1 % HDP v roku 2015. Na základe posúdenia programu a prognózy Komisie a na základe posúdenia dodatočných opatrení ohlásených 12. mája 2014 podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Rakúsko udržateľným spôsobom odstránilo svoj nadmerný deficit, ale aj naďalej pretrváva riziko značnej odchýlky od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2014 a 2015.

(9) V súlade so Zmluvou o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii posilnilo v roku 2012 Rakúsko svoj fiškálny rámec prostredníctvom reformy rakúskeho vnútroštátneho paktu stability. V dôsledku požiadaviek fiškálnej dohody sa funkčné obdobie rakúskej Fiškálnej rady v novembri 2013 predĺžilo. V koaličnej dohode sa však stále uznáva potreba dôkladnej reformy vzťahov medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy s cieľom zefektívniť ich príslušné zodpovednosti.

(10) Strednodobé a dlhodobé výdavky na dôchodky a zdravotníctvo a v menšej miere aj výdavky na dlhodobú starostlivosť predstavujú riziko pre udržateľnosť verejných financií. V roku 2014 nadobudli účinnosť niektoré opatrenia na obmedzenie prístupu k systému predčasného odchodu do dôchodku a na zvýšenie motivácie na dlhšie zotrvanie v zamestnaní. Skutočný vek odchodu dôchodku na úrovni 58,4 roka v roku 2012 sa stále nachádza výrazne pod priemerom EÚ. Zostáva aj naďalej výrazne pod hranicou zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku (v roku 2012 to bolo 5,6 roka v prípade mužov a 2,6 roka v prípade žien). Národný program reforiem obsahuje pomerne ambiciózne krátkodobé ciele na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku v období rokov 2012 až 2018 o 1,6 roka, ktorých plnenie sa bude musieť pozorne sledovať. Prostredníctvom nedávnych reforiem dôchodkového systému sa riziko udržateľnosti v určitej miere pravdepodobne zníži, ak ich budú sprevádzať lepšie podmienky na trhu práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zotrvať dlhšie v zamestnaní. Neexistujú však žiadne plány na zavedenie opatrení so štrukturálnejším a dlhodobejším účinkom, ako napríklad urýchlenie harmonizácie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života, čo by prispelo k predĺženiu produktívneho veku a finančnej udržateľnosti dôchodkového systému.

(11) Účinnému prerozdeľovaniu zdrojov v rakúskom systéme zdravotnej starostlivosti bráni zložitá štruktúra riadenia a pomerne silný dôraz na rozsiahly a nákladný sektor nemocníc. Prijali sa určité opatrenia na vykonanie reformy zdravotnej starostlivosti a na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov. Nemusia byť však dostatočné na to, aby riešili štrukturálne nedostatky v sektore a naďalej pretrváva potreba stanoviť si ambicióznejšie ciele v oblasti posunu od nemocničnej zdravotnej starostlivosti k ambulantnej zdravotnej starostlivosti a potreba posilniť preventívnu zdravotnú starostlivosť, kde sú verejné výdavky pod priemerom EÚ. Ohlásené opatrenia na posilnenie poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti a na rozvoj programov integrovanej zdravotnej starostlivosti v prípade chronických ochorení sú vítané. Fond dlhodobej starostlivosti, ktorého pôsobnosť sa predĺžila do roku 2016 s dodatočnými prostriedkami vo výške 650 mil. EUR a plánuje sa predĺžiť do roku 2018 s ďalšími prostriedkami vo výške 700 mil. EUR, predstavuje dočasné riešenie financovania opatrovateľských služieb. Finančná udržateľnosť dlhodobej starostlivosti si bude vyžadovať pozornosť aj po tomto časovom horizonte.

(12) Rakúsky daňový systém je aj naďalej charakterizovaný vysokým daňovo-odvodovým zaťažením, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami. Zdanenie práce v roku 2012 bolo 24,7 % HDP, čo je jedna z najvyšších hodnôt v EÚ. Príspevky na sociálne zabezpečenie a dane zo mzdy predstavujú takmer 50 percent hrubej mzdy. Vysoké sociálne príspevky a vstupné dane z príjmu pravdepodobne znižujú ľuďom s nízkym zárobkovým potenciálom a druhým zárobkovo činným osobám v domácnosti motiváciu pracovať. Nedávno prijatý daňový balík obsahuje obmedzené opatrenia na zníženie daňového zaťaženia práce, ale nevyužíva potenciál na posun smerom k menej škodlivým daniam pre rast, ako sú napríklad periodické dane z nehnuteľného majetku, kde však odhady zdaniteľných hodnôt nie sú aktuálne.

(13) Rakúsky trh práce vykazuje aj naďalej dobré výsledky: Rakúsko má jednu z najnižších mier nezamestnanosti v EÚ (2013: 4,9 %). Výzvy v budúcnosti v dôsledku starnutia obyvateľstva a možného znižujúceho sa počtu pracovných síl si však budú vyžadovať lepšie využitie nedostatočne využívaného potenciálu trhu práce starších pracovníkov, žien a migrantov. Miera zamestnanosti starších pracovníkov zotrváva pod priemerom EÚ (44,9 % oproti 50,3 %), aj keď miera ich účasti od roku 2000 podstatne vzrástla o takmer 15 percentuálnych bodov na 44,9 % v roku 2013. V roku 2014 sa začínajú prejavovať účinky opatrení na obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku a pripravujú sa ďalšie opatrenia na posilnenie motivácie na neskorší odchod do dôchodku. Napriek tomu pretrvávajú ťažkosti starších pracovníkov zotrvať v zamestnaní alebo sa znovu zamestnať. Migranti, ktorí predstavujú čoraz väčšiu časť pracovnej sily, aj naďalej čelia prekážkam pri úplnej integrácii na trhu práce a majú podstatne vyššie miery nezamestnanosti, čo je čiastočne dôsledkom zotrvávajúcich prekážok v uznávaní ich kvalifikácie. Miera zamestnanosti žien bola v roku 2013 pomerne vysoká (70,8 %), ale v ekvivalentoch plného pracovného času je menej priaznivá (55,6 % v roku 2012). Rakúsko má jeden z najvyšších percentuálnych podielov žien pracujúcich na čiastočný úväzok, a takisto vysokú koncentráciu žien v zamestnaniach s nízkou mzdou. V dôsledku toho je rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov aj naďalej jedným z najvyšších v EÚ. Aj keď sa prijali určité opatrenia na zlepšenie služieb starostlivosti o dieťa a dlhodobej starostlivosti, ich prístupnosť je stále obmedzená.

(14) Rakúsko zlepšilo svoje výsledky v oblasti vzdelávania vo všetkých kategóriách hodnotených v prieskume OECD z roku 2012 o študentských zručnostiach, ale výsledky v oblasti čítania sú stále pod priemerom EÚ a sociálno-ekonomické zázemie naďalej podstatným spôsobom ovplyvňuje dosiahnuté výsledky. Celkový cieľ predčasného ukončenia školskej dochádzky bol síce splnený, a podiel žiakov z prostredia migrantov, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku a ktorí predstavujú čoraz väčší počet žiakov, bol trikrát vyšší ako podiel v prípade žiakov z iného prostredia (21,5 % v porovnaní so 6,0 % v roku 2012). Nekladie sa dostatočný dôraz na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky a je stále potrebné rozvíjať celonárodnú stratégiu pre vysokokvalitné predškolské vzdelanie. Prebiehajú alebo sa práve prijali určité reformy rôznych aspektov školského systému, najmä predstavenie programu „novej strednej školy“. Musí sa dôkladne sledovať potenciál programu „novej strednej školy“ s cieľom zmierniť negatívne účinky skorého rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl pre sociálne znevýhodnené deti a zlepšovať výsledky vzdelávania. Vo vysokoškolskom vzdelávaní vytvára rastúci počet zapísaných študentov tlak na financie a organizáciu a percento študentov, ktorí úspešne ukončia študijný odbor, zostáva pod priemerom EÚ. Zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania je aj naďalej veľmi dôležité na účely uľahčenia prechodu zo vzdelávania do zamestnania.

(15) Stále existujú významné regulačné prekážky, ktoré aj naďalej bránia spoločnostiam a jednotlivým odborníkom v poskytovaní služieb v Rakúsku. Právne predpisy, ktoré regulujú osobitné povolania, obmedzujú právne formy spoločností a kladú požiadavky v oblasti držby podielov, zatiaľ čo prístup k jednotlivým povolaniam zároveň podlieha konkrétnym podmienkam odborných kvalifikácií a zriadenie spoločností medzidisciplinárnych služieb je aj naďalej ťažké. Kombinácia týchto požiadaviek vytvára prekážky pre vstup na trh a vykonávanie odborných služieb, čo obmedzuje hospodársku súťaž. Čo sa týka požiadaviek na odbornú kvalifikáciu, Rakúsko sa zúčastňuje na vzájomnom hodnotiacom cvičení, ktoré sa uskutočňuje v celej EÚ, a aktualizovalo svoju databázu regulovaných povolaní ako prvý krok v posúdení odôvodnenosti a primeranosti požiadaviek na odbornú kvalifikáciu.

(16) Požiadavky na uverejňovanie v právnych predpisoch EÚ v oblasti verejného obstarávania majú za cieľ zabezpečiť hospodársku súťaž a rovnosť príležitostí prostredníctvom lepších informácií o príležitostiach na zákazku, čo je kľúčovou podmienkou pre prístup na trh. Vysoká miera súťaže medzi účastníkmi výberového konania má vo všeobecnosti za následok priaznivejšie ponuky pre obstarávateľské subjekty vrátanie výrazného znižovania cien. Hodnota výziev na predkladanie ponúk uverejnená rakúskymi orgánmi v rámci právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania však predstavovala 1,5 % HDP a 6,6 % z celkových verejných výdavkov na tovar, práce a služby v roku 2012, čo je značne pod priemermi EÚ, ktoré sú na úrovni 3,4 % HDP a 17,7 % z celkových verejných výdavkov. Táto situácia vytvára značné náklady pre rakúskych daňových poplatníkov a podniky vzhľadom na ušlé podnikateľské príležitosti.

(17) Aj po navýšení rozpočtu trpí rakúsky spolkový úrad pre hospodársku súťaž nedostatkom zamestnancov v porovnaní s orgánmi iných členských štátov rovnakej veľkosti alebo menších ako Rakúsko. Rakúsky trh nákladnej a osobnej železničnej dopravy by mal úžitok z ďalšieho úsilia o podporu hospodárskej súťaže, ako to odporúčala Rada v roku 2013.

(18) Celková kapitalizácia bankového sektoru sa síce v roku 2013 naďalej zlepšovala, ale ďalšie úsilie o posilnenie kapitálových rezerv sa zdá byť opodstatnené vzhľadom na rizikový profil bánk. V roku 2013 Rada odporučila Rakúsku urýchliť reštrukturalizáciu znárodnených a čiastočne znárodnených bánk. V súčasnosti sa má predložiť právny rámec na likvidáciu banky Hypo Alpe Adria, ktorý má parlament prijať do leta. Prebiehajú organizačné prípravy na založenie príslušnej spoločnosti pre správu aktív bánk. Predpokladá sa, že spoločnosť pre správu aktív bánk by mala byť uvedená do prevádzky na jeseň. Österreichische Volksbanken AG a tzv. „zlá banka“ Kommunalkredit, KA Finanz, pokračujú v reštrukturalizácii alebo v likvidácii v súlade s rozhodnutiami EÚ o štátnej pomoci. Pre zaistenie finančnej stability a minimalizovanie negatívnych účinkov na verejné financie by boli zásadné transparentné a rozhodné kroky pri reštrukturalizácii znárodnených bánk.

(19) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5.

(20) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Rakúska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do odporúčania 1.

(21) V rámci Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Rakúsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

1. Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 s ohľadom na vznikajúcu medzeru 0,5 % HDP podľa jarnej prognózy Komisie na rok 2014, čo poukazuje na riziko značnej odchýlky vzhľadom na požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2015 výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu a tým zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa a následne ho naďalej dodržiavať, a zabezpečiť, aby sa dodržiavalo dlhové pravidlo a tým udržať klesajúcu tendenciu vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Ďalej zefektívniť fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, napríklad zjednodušením organizačného usporiadania a zosúladením zodpovedností za výdavky a financovanie.

2. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, a to najmä urýchlením harmonizácie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a prepojením zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života. Sledovať vykonávanie nedávnych reforiem, ktoré obmedzujú prístup k predčasnému odchodu do dôchodku. Ďalej zlepšiť nákladovú účinnosť a udržateľnosť služieb zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti.

3. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami posunom zdaňovania k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú napríklad periodické dane z nehnuteľného majetku, ale aj aktualizovaním daňového základu. Posilniť opatrenia na zlepšenie vyhliadok osôb s prostredia migrantov, žien a starších pracovníkov na trhu práce. To zahŕňa ďalšie zlepšenie služieb starostlivosti o dieťa a dlhodobej starostlivosti a uznávanie kvalifikácií migrantov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania, najmä mladých ľudí z prostredia migrantov, a to zlepšením predškolského vzdelávania a znížením negatívnych účinkov skorého rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl. Ďalej zlepšiť strategické plánovanie v oblasti vysokoškolského vzdelávania a posilniť opatrenia na zníženie počtu osôb s predčasne ukončeným štúdiom.

4. Odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb vrátanie právnej formy, držby podielov a v oblasti zakladania spoločností medzidisciplinárnych služieb. Preskúmať, či sú obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a vykonávanie regulovaných povolaní primerané a odôvodnené všeobecným záujmom. Zistiť dôvody nízkej hodnoty verejných zákazok, ktoré sa zadávajú v rámci verejného obstarávania na základe právnych predpisov EÚ. Podstatne posilniť zdroje spolkového úradu pre hospodársku súťaž.

5. Naďalej podrobne dozerať na systémovú reštrukturalizáciu znárodnených a čiastočne znárodnených bánk a účinne v nej pokračovať.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 421 final.

[3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.

[4] Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

[5] C(2013) 8009 final.

[6] COM(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.