SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o implementácii aplikácií diaľkového prieskumu a využívaní finančných prostriedkov, ktoré jej boli poskytnuté v súlade s nariadením Rady (ES) č. 78/2008 /* COM/2013/0553 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o implementácii aplikácií diaľkového prieskumu a využívaní finančných prostriedkov, ktoré jej boli poskytnuté v súlade s nariadením Rady (ES) č. 78/2008 1. Úvod Podrobné informácie o využívaní poľnohospodárskej pôdy a stave plodín na ornej pôde sú mimoriadne dôležité pre kvalitu prognóz výnosov a poľnohospodárskej produkcie. Takéto informácie sú užitočné najmä na monitorovanie trhu a riadenie súvisiacich trhových opatrení v rámci spoločnej organizácie trhu. V tejto súvislosti Európska únia vynaložila významné úsilie na vývoj a zlepšenie inovatívnych technológií a modelov osobitne súvisiacich s aplikáciami diaľkového prieskumu. Z nahromadených skúseností vyplýva, že diaľkový prieskum poskytuje nezávislé, vysokokvalitné informácie, ktoré nemožno získať klasickými poľnohospodárskymi štatistickými a prognostickými systémami. Nariadením Rady (ES) č. 78/2008 [1] sa poskytuje právny rámec pre tieto činnosti diaľkového prieskumu na obdobie rokov 2008 – 2013. Aplikácie diaľkového prieskumu podporované na základe tohto rámca poskytujú Komisii, ale aj zainteresovaným členským štátom, výskumným ústavom a ďalším používateľom užitočné informácie v podobe šírenia rozličných produktov. Systém sa od svojho vytvorenia neustále zlepšuje. Okrem prvotného cieľa poskytovať prognózy výnosov a úrody umožňuje tento systém nazrieť aj do ďalších oblastí relevantných pre odvetvie poľnohospodárstva v EÚ, ako je napr. zmena klímy. V článku 4 nariadenia (ES) č. 78/2008 sa ustanovuje, že Komisia najneskôr do 31. júla 2013 predloží záverečnú správu o vykonávaní opatrení diaľkového prieskumu a o využívaní finančných prostriedkov, ktoré jej boli poskytnuté podľa uvedeného nariadenia. Táto správa je vypracovaná s ohľadom na pokračovanie týchto opatrení v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) po 31. decembri 2013. V správe je vypracovaný možný scenár pokračovania existujúceho Systému prognózy výnosov plodín MARS určeného pre EÚ a jeho rozšírenia do celosvetového meradla s cieľom ďalej zlepšovať prognózy výnosov v EÚ a prispievať k medzinárodným iniciatívam, ktoré iniciovali ministri poľnohospodárstva skupiny G-20. 2. Systém prognózy výnosov plodín MARS Systém prognózy výnosov plodín Mars (ďalej len „MCYFS“) sa spustil v roku 1988 ako desaťročný pilotný projekt s cieľom vypracúvať prognózy výnosov a úrody. Činnosť, ktorá sa vtedy nazývala Monitorovanie poľnohospodárstva diaľkovým prieskumom (skrátene MARS), sa zameriavala na odhadovanie výnosov plodín a objemov produkcie rôznych plodín v rámci EÚ, na základe meteorologickej analýzy, agrometeorologických ukazovateľov simulovaného rastu plodín, satelitných údajov s nízkym rozlíšením a štatistickej analýzy. Právnym základom pre vykonávanie tejto činnosti bolo od roku 1999 rozhodnutie 1445/2000/ES[2] určené na obdobie rokov 1999 – 2003 a rozhodnutie 2066/2003/ES[3], ktoré bolo jeho rozšírením na obdobie rokov 2004 – 2007. Od roku 2008 do roku 2013 sa táto činnosť vykonáva na základe nariadenia Rady (ES) č. 78/2008. Systém MCYFS sa prevádzkuje v rámci akcie AGRI4CAST v Ústave pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj (ďalej len „IES“) Spoločného výskumného centra (ďalej len „JRC“). Systém MCYFS je komplexný, integrovaný analytický nástroj na dosahovanie cieľov, ktoré sa uvádzajú v nariadení, konkrétne na monitorovanie stavu plodín, výnosov a poľnohospodárskej produkcie. Systém sa skladá z viacerých nezávislých modulov, ktoré sú integrované s cieľom monitorovať správanie plodín a vypracúvať prognózy výnosov plodín. Po technickej stránke systém MCYFS zahŕňa: 1) udržiavanie meteorologickej databázy [pozri článok 1 ods. 2 písm. a) nariadenia]; 2) uplatňovanie agrometeorologických modelov [pozri článok 1 ods. 2 písm. d)]; 3) spracúvanie satelitných údajov s nízkym rozlíšením [pozri článok 1 ods. 2 písm. a)]; 4) štatistické analýzy a prognózy výnosov hlavných plodín na úrovni jednotlivých členských štátov v rámci EÚ [pozri článok 1 ods. 2 písm. b)], ako aj vizualizačné nástroje. Systém MCYFS sa prevádzkuje operatívne na území zahŕňajúcom celý európsky kontinent, krajiny Magrebu a Turecko. K plodinám, na ktoré sa vzťahujú simulačné modely, patria pšenica mäkká, pšenica tvrdá, ozimný a jarný jačmeň, kukurica na zrno, repka olejná, slnečnica, zemiaky, cukrová repa, pasienky, ryža a iné obilniny. 1. Meteorologická databáza Meteorologické údaje sa zhromažďujú z meteorologických staníc v celej Európe, následne sa kontroluje ich kvalita, ďalej sa spracúvajú a nakoniec analyzujú. Táto meteorologická databáza sa ako taká môže použiť na spustenie varovaní pred rizikami (napr. na základe zistenia abnormálnych poveternostných podmienok v danom mesiaci). Okrem toho sa analyzujú údaje o predpovedi počasia z Európskeho centra pre strednodobé predpovede počasia, aby sa pripravil výhľad poveternostných podmienok, ktoré majú vplyv na poľnohospodársku pôdu. 2. Agrometeorologické modely používané na simuláciu rastu plodín Úlohou agrometeorologických modelov je previesť meteorologické údaje na odhady produkcie biomasy plodín. K používaným nástrojom patria systém monitorovania rastu plodín (WOFOST – „World Food Study model“ – model svetovej potravinovej štúdie prispôsobený európskemu rámcu), model LINGRA používaný pre pastviny a model WARM („Water Accounting Rice Model“ – model evidencie vody pri pestovaní ryže). Doplňujúce informácie, ako sú pôdne parametre, plodinové kalendáre, postupy pri pestovaní plodín a parametre plodín, sa používajú na vytváranie simulácií. Na tejto úrovni sa tvoria mnohé ukazovatele/parametre prognóz pre konkrétne plodiny (napr. potenciálna biomasa) a prenášajú sa na štatistickú analýzu na účely vypracovania prognóz kvantitatívnych výnosov. Tieto prvky takisto prispievajú k hodnoteniu stavu plodín [článok 1 ods. 1 písm. b) nariadenia]. Výstupy zahŕňajú mapy s vyznačenými extrémnymi teplotami v danom štádiu pestovania, simulácie produkcie biomasy a obilnín, odhady aktuálnej rezervy pôdnej vlhkosti, vývojové štádium plodiny v príslušnom mesiaci a odchýlku od dlhodobého priemeru v danej dekáde alebo fáze vegetačného obdobia pre ktorýkoľvek agrometeorologický ukazovateľ. 3. Satelitné údaje s nízkym rozlíšením Aplikácie diaľkového prieskumu zásobujú systém na všetkých úrovniach a prispievajú k zlepšovaniu modelov poľnohospodárskej prognózy, ako aj k vytváraniu regionálnych modelov. Okrem údajov poskytovaných meteorologickými stanicami sa používajú informácie pochádzajúce z meteorologických družíc (napr. meranie žiarenia družicami s rozlíšením 5 km). Informácie získané diaľkovým prieskumom sa spracúvajú s cieľom vytvárať „merané“ vegetačné ukazovatele, ktoré sa môžu porovnávať s agrometeorologickými ukazovateľmi a používať na štatistickú analýzu. Používajú sa satelitné snímače s nízkym až stredným rozlíšením: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (rozlíšenie okolo 1 km) a MODIS (rozlíšenie okolo 300 – 500 m)[4]. 4. Štatistické analýzy Ukazovatele získané z meteorologickej databázy, agrometeorologickej databázy a databázy diaľkového prieskumu sa porovnávajú so súbormi v čase úrody a analyzujú sa štatistickými metódami (napr. regresnou analýzou alebo analýzou scenárov). Konečným výsledkom sú kvantitatívne prognózy výnosov, ktoré sa spolu s analýzami uvedených výstupov uverejňujú v bulletinoch MARS. Údaje dostupné v systéme sa týkajú dlhého časového obdobia, počnúc rokom 1975. 5. Vizualizačné nástroje a šírenie výstupov Databázy (meteorologické informácie, agrometeorologické informácie, informácie z diaľkového prieskumu) si môžu používatelia prehliadať pomocou informačných nástrojov. V rámci AGRI4CAST sa prevádzkuje webový portál, na ktorom možno zobrazovať a z ktorého možno preberať údaje získané diaľkovým prieskumom, a portál, na ktorom možno prezerať a z ktorého možno preberať meteorologické a agrometeorologické informácie v podobe elektronických máp. Takisto možno prevziať analýzy o stave plodín a odhady výnosov. Všetky uvedené prvky sa používajú na prípravu bulletinov a osobitných štúdií súvisiacich s klimatickými podmienkami [pozri článok 1 ods. 2 písm. c)]. Poskytujú analýzy stavu plodín v rôznych regiónoch EÚ, poveternostné mapy a ukazovatele plodín a očakávané výnosy. Bulletin MARS sa počas hlavného vegetačného obdobia uverejňuje pravidelne v tlačenej podobe a na internete. 3. Vykonávanie 3.1. Celkové vykonávanie Na pokračovanie prevádzkových služieb od roku 2008 do roku 2013 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 78/2008 sa začal realizovať nový projekt nazvaný MARSOP3. Zameriava sa na poskytovanie prevádzkových produktov v takmer reálnom čase Spoločnému výskumnému centru na monitorovanie poľnohospodárskej produkcie a výnosov v Európe. V auguste 2007 bola v dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie uverejnená výzva na predkladanie ponúk [Prevádzkové aktivity pre činnosti MARS – MARSOP3 na roky 2008 – 2013, oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania č. 2007/S 154-191094]. Po vyhodnotení ponúk pre časť I (meteorologické údaje) a časť II (získavanie a spracúvanie satelitných údajov) a po kladnom stanovisku poradnej skupiny pre verejné obstarávanie bola podpísaná zmluva s konzorciom vedeným spoločnosťou Alterra BV. Na základe prevádzkových produktov dodávaných v rámci tejto zmluvy Spoločné výskumné centrum analyzuje stav plodín a pripravuje odhady výnosov a produkcie. Tieto informácie sú dostupné členským štátom a širokej verejnosti. 3.2. Vykonávanie so zreteľom na článok 1 nariadenia Rady (ES) č. 78/2008 V článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 78/2008 sa uvádzajú ciele vykonávania opatrení diaľkového prieskumu (článok 1 ods. 1) a stanovujú sa v ňom podrobnosti o opatreniach, ktoré sa majú prijať (článok 1 ods. 2). Pre lepšiu orientáciu vychádza opis vykonávania opatrení zo štruktúry článku 1. 3.2.1. Ciele vykonávaných opatrení (článok 1 ods. 1) Článok 1 ods. 1 písm. a): riadenie poľnohospodárskych trhov Touto činnosťou sa poskytujú nezávislé, včasné, vedecké a sledovateľné prognózy výnosov plodín pre všetky členské štáty a susediace krajiny EÚ pre vybraté plodiny na ornej pôde. Tieto informácie používajú útvary Komisie na tieto hlavné účely: 1) aktualizáciu bilancie dodávok plodín; 2) posúdenie klimatických podmienok a potenciálneho vplyvu konkrétneho počasia v členských štátoch alebo regiónoch (napr. vplyv neskorého mrazu); 3) monitorovanie stavu plodín v tretích krajinách. Prognózy výnosov AGRI4CAST sa takisto poskytujú systému včasného odhadu Eurostatu. Nezávislosť a spoľahlivosť výstupov pripravených službou AGRI4CAST považujú útvary Komisie za významné plus. Štatistická analýza vykonávaná s ukazovateľmi rastu plodín je transparentná, sledovateľná a uchovávaná pre všetky simulácie plodín a roky. Súbor štatistických ukazovateľov (napr. stredná kvadratická odchýlka pre rôzne intervaly spoľahlivosti, štandardná odchýlka) sa poskytuje pre každý z modelov. Na konci operácie prognózovania sa prostredníctvom odchýlky analýzy porovnáva prognóza výnosov plodín s aktuálne pozorovanými výnosmi s cieľom vyčísliť odchýlky prognózy a vyhodnotiť výsledok prognózy. Napríklad na konci operácie prognózovania pre EÚ-27 počas všetkých mesiacov a pre všetky obilniny spolu bola celková odchýlka nameraná ako stredná absolútna odchýlka v percentách v roku 2007 1,6 %, v roku 2008 -3,3 %, v roku 2009 -1,2 % a v roku 2010 1,2 %, pričom záporné hodnoty znamenajú podhodnotenie, kladné hodnoty nadhodnotenie vykazovaných výnosov (vykázané výnosy v rokoch 2009 a 2010 sú ešte stále predbežné). Článok 1 ods. 1 písm. b): monitorovanie stavu plodín a odhady Okrem prognóz výnosov sa počas vegetačného obdobia pozorne monitoruje stav plodín. Meteorologické informácie a informácie získané diaľkovým prieskumom sa analyzujú a spájajú s relevantnými informáciami o plodinách založenými na výsledkoch biofyzikálneho modelovania (napr. vplyv vlny horúčav, obdobia sucha alebo šoku z chladu pri určitom vývinovom štádiu plodiny). Okrem toho sú výstupy modelu rastu plodín priamo použité na hodnotenie stavu plodín (napr. simulovaný index olistenia alebo simulovaná biomasa). Takýmto spôsobom sa monitoruje celé územie EÚ a všetky zahrnuté plodiny. Článok 1 ods. 1 písm. c): podpora prístupu k odhadom Otvorený prístup k rôznym výstupom zaručujú webové stránky udržiavané Spoločným výskumným centrom a konzorciom MARSOP3. Webová stránka MARSOP ponúka širokú škálu informácií (výsledky z uplatňovaných opatrení diaľkového prieskumu, výstupy modelu rastu plodín, odkazy na bulletiny). Satelitné údaje a obrázky sú organizované na obrázkovom serveri, na ktorom sa údaje môžu prezerať a z ktorého sa môžu preberať. Takisto je možné požiadať o meteorologické údaje z webovej stránky MARSOP a prevziať ich. Článok 1 ods. 1 písm. d): zabezpečenie technologického monitorovania agrometeorologického systému Spoločné výskumné centrum vykonáva sústavné technologické monitorovanie s cieľom zabezpečiť kontinuitu systému a zaručiť vedeckú odôvodnenosť uplatňovaných metodík. Tieto metodiky zahŕňajú interpoláciu meteorologických údajov použitím rastra, deriváciu opatrení diaľkového prieskumu na opísanie priebehu rastu plodín alebo štatistické analýzy na získanie odhadov výnosov plodín. 3.2.2. Opatrenia, ktoré sa majú vykonať (článok 1 ods. 2) Článok 1 ods. 2 písm. a): získavanie a nákup meteorologických a satelitných údajov Do získavania a nákupu meteorologických údajov je zapojených viac ako 3 500 staníc poskytujúcich informácie o poveternostných parametroch, ktoré sa denne vkladajú do systému MCYFS. Táto služba je v prevádzke nepretržite. Okrem toho sa takisto získavajú, ukladajú, ďalej spracúvajú a analyzujú voľne dostupné údaje z diaľkového prieskumu družicami s nízkym a so stredným rozlíšením (pixelové rozlíšenie 1 km až 300 m) určené na monitorovanie vegetácie. Článok 1 ods. 2 písm. b): infraštruktúra priestorových údajov a webová stránka Infraštruktúra priestorových údajov zahŕňa technológiu, štandardy, ľudské zdroje a súvisiace činnosti potrebné na získavanie, spracúvanie, distribúciu, používanie, uchovávanie a ukladanie priestorových údajov. Táto infraštruktúra sa zaviedla spolu so systémom MCYFS, pričom zapájala tímy Spoločného výskumného centra, ako aj tímy na základe zmluvy MARSOP3. Vzťahuje sa na súbory priestorových údajov pre celú Európu v rôznej mierke. Údaje sa spracúvajú na účely monitorovania stavu plodín a prognózy produkcie plodín. Výstupy a informácie vyplývajúce z rôznych zdrojov (napr. diaľkový prieskum) sú sprístupnené prostredníctvom rozličných webových stránok a portálov. Infraštruktúra je v súlade s rámcom stanoveným smernicou o Infraštruktúre pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)[5]: priestorové údaje sú georeferencované podľa projekcie INSPIRE, opis metaúdajov sa riadi zásadami INSPIRE a bude sa ďalej harmonizovať. Systém MCYFS bude prostredníctvom geoportálu kompatibilného s INSPIRE zdieľať priestorové prostriedky dostupné v databáze vybraných údajov zo systému MCYFS o počasí, plodinách a diaľkovom prieskume. Článok 1 ods. 2 písm. c): osobitné štúdie súvisiace s klimatickými podmienkami Systém umožňuje prípravu osobitných štúdií súvisiacich s klimatickými podmienkami vďaka veľkému rozsahu dostupných informácií týkajúcich sa všetkých relevantných aspektov. V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 78/2008 boli vypracované a Komisii predložené správy o vplyve extrémnych poveternostných podmienok na plodiny tak v rámci celej EÚ, ako aj podrobnejšie v rámci konkrétnych regiónov. Článok 1 ods. 2 písm. d): aktualizácia agrometeorologických a ekonomických modelov Okrem operatívnej prevádzky systému sa modely a súvisiace databázy neustále aktualizujú. Databáza v súčasnosti obsahuje tri terabajty informácií. Od nadobudnutia účinnosti nariadenia Rady sa uskutočnili významné zlepšenia: hustota siete meteorologických staníc sa zvýšila, a to s cieľom zabezpečiť lepší monitorovací systém, rozlíšenie pôvodnej mriežky 50 km x 50 km na priestorovú analýzu sa zdokonalilo na 25 km x 25 km, uskutočnili sa nové kalibrácie plodín a bola uverejnená nová databáza a verzia softvéru. 4. Výsledky a výstupy Komisia, členské štáty a ďalšie zainteresované strany dostávajú viacero výsledkov: na jednej strane správy a bulletiny a na strane druhej informačné služby a údaje. Všetky produkty sú dostupné elektronicky (článok 2 uvedeného nariadenia) a čiastočne v tlačenej podobe. Správy a bulletiny Bulletin monitorovania plodín pre Európu ponúka v takmer reálnom čase a v prevádzkových súvislostiach informácie a analýzy monitorovania pestovania plodín a prognózovania výnosov. Vzťahuje sa na krajiny EÚ a susediace regióny (Magreb, oblasť Čierneho mora). Týka sa plodín ako pšenica mäkká, pšenica tvrdá, ozimný jačmeň, jarný jačmeň, kukurica na zrno, repka olejná, slnečnica, cukrová repa a zemiaky. Úplná analýza sa uverejňuje na internete šesťkrát za rok a dopĺňa sa aktualizovanými odhadmi výnosov dva až trikrát ročne. Pripravujú sa osobitné bulletiny pre EÚ venované pasienkom a ryži. Medzi uverejneniami bulletinov s úplnými analýzami sa poskytujú aktualizácie a revízie agrometeorologických podmienok (10 – 12-krát za rok). Všetky tieto publikácie sú prístupné na internete, alebo na požiadanie aj v tlačenej podobe. Informačné služby a údaje Na webovom prehliadači a stránkach MARSOP je k dispozícii veľké množstvo rozmanitých informácií o aktuálnej sezóne poľnohospodárskej produkcie v Európe a o ďalších významných poľnohospodárskych oblastiach vo svete. K dostupným produktom patria grafy a mapy poveternostných ukazovateľov založené na pozorovaní a číselných modeloch počasia, grafy a mapy ukazovateľov plodín založené na agrometeorologických modeloch a grafy a mapy vegetačných indexov a kumulovanej sušiny založené na fotografiách z diaľkového prieskumu. 5. Využitie rozpočtových prostriedkov Výdavky z 05.080300 na vykonávanie nariadenia 78/2008 2008 || 97 298 EUR 2009 || 2 370 340 EUR 2010 || 1 414 851 EUR 2011 || 1 443 813 EUR 2012 || 1 449 048 EUR 2013 (plánované) || 1 570 734 EUR SPOLU || 8 346 084 EUR 6. Záverečné poznámky a budúcnosť uvedenej činnosti Systém MARS poskytuje účinné a včasné informácie a objektívne údaje, ktorými sa podporuje rozhodovací proces v súvislosti s vykonávaním spoločnej poľnohospodárskej politiky. Okrem prvotného cieľa poskytovať prognózy výnosov a produkcie tento systém umožňuje nazrieť aj do ďalších oblastí relevantných pre poľnohospodárstvo EÚ, ako sú otázky zmeny klímy. Agrometeorologický systém MARS a aplikácie diaľkového prieskumu poskytujú okrem toho užitočné informácie nielen Európskej komisii, ale aj zainteresovaným členským štátom, výskumným ústavom a ďalším používateľom, prostredníctvom rozširovania produktov. Komisia preto navrhla pokračovať v prevádzke systému MCYFS s využitím článku 22 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky KOM(2011) 628, v prípade ktorého došlo medzi európskymi inštitúciami k politickej dohode 26. júna. Pokračovanie Systému prognózy výnosov plodín MARS by mohlo zahŕňať nové činnosti s cieľom držať krok s potrebami spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá sa vyvíja a prispôsobuje meniacemu sa globálnemu hospodárskemu prostrediu. V tejto súvislosti je existencia nezávislých a spoľahlivých informácií na svetovej úrovni základnou požiadavkou na zabezpečenie správneho a účinného rozhodovacieho procesu v rámci EÚ. Medzi spomínané nové činnosti by patrili: 1. rozšírenie MCYFS na ďalšie hlavné produkčné oblasti sveta a na ďalšie relevantné plodiny, 2. rozšírenie nástroja modelovania na plodiny EÚ, ktoré v súčasnosti nie sú zahrnuté (napr. na raž, ovos, tritikale, cukrovú trstinu, sóju), 3. ucelenejšie modelovanie systému pasienkov, ktorý dokáže poskytnúť kvantitatívny odhad produkcie biomasy. Pokiaľ ide o bod 1, v roku 2014 sa ukončí projekt nazvaný GLOBCAST (globálne monitorovanie plodín a prognózovanie). Cieľom projektu GLOBCAST je preskúmať možnosti rozšírenia systému MCYFS na ďalšie svetové regióny (krajiny Spoločenstva nezávislých štátov, Argentínu, Brazíliu, Čínu, Indiu, Austráliu, Kanadu a USA), ako aj na ďalšie plodiny nad rámec tých, ktoré už sú súčasťou MCYFS (pšenica, jačmeň, repka olejná, cukrová repa a zemiaky) napr. ďalšie plodiny globálneho záujmu, ktoré majú vplyv na vnútorný trh, konkrétne sója, ryža a cukrová trstina. Súčasťou projektu GLOBCAST je analýza nákladov na rozšírenie systému o ďalšie svetové regióny a plodiny, na základe ktorej sa bude rozhodovať o rozšírení systému MCYFS. Právny základ, ktorým by sa rozšírenie systému riadilo, je rovnaký ako ten, ktorý bude platiť pre systém MCYFS, t. j. článok 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky KOM(2011) 628. Rozšírenie systému prognózy výnosov plodín MARS o produkčné oblasti za hranicami Európy, ako aj o ďalšie plodiny, ktoré majú význam z hľadiska potravinovej bezpečnosti EÚ, ale aj o možnosť reagovať na prípady nedostatku potravín na medzinárodnej úrovni by zlepšilo kvalitu informácií potrebných na riadenie vnútorného trhu. Okrem toho by to znamenalo významný príspevok k iniciatíve krajín G-20 v oblasti potravinovej bezpečnosti a volatility cien, najmä k informačnému systému o poľnohospodárskom trhu (ďalej len „AMIS“) zahrnutému do „akčného plánu týkajúceho sa volatility cien potravín a poľnohospodárstva“[6] prijatého ministrami poľnohospodárstva krajín G-20. Tým by sa najmä posilnil potenciál tvorby a rozširovania včasných a presných prognóz produkcie plodín na národnej, regionálnej a celosvetovej úrovni. Pracuje sa na synergických účinkoch s programom COPERNICUS (jeho zložky týkajúcej sa pôd), pokiaľ ide o obstarávanie a predbežné spracúvanie satelitných údajov, ktoré by systému prognózy výnosov plodín MARS mohol využívať vo svoj prospech. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 78/2008 z 21. januára 2008 o opatreniach, ktoré má Komisia vykonávať v období rokov 2008 – 2013 technikami diaľkového pozorovania implementovanými v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, Úradný vestník Európskej únie, L 25, 30. januára 2008, s. 1. [2] Rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady 1445/2000/ES z 22. mája 2000 o používaní metód leteckého prieskumu a diaľkového pozorovania v poľnohospodárskych štatistikách v rokoch 1999 až 2003, Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 163 zo 4. júla 2000, s. 1. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2066/2003/ES z 10. novembra 2003 o pokračujúcom používaní metód leteckého prieskumu a diaľkového pozorovania v poľnohospodárskych štatistikách v rokoch 2004 až 2007, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1445/2000/ES, Úradný vestník Európskej únie L 309 z 26. novembra 2003, s. 9. [4] Skratka SPOT znamená Satellite pour l'Observation de la Terre (družica na pozorovanie Zeme), NOAA znamená National Oceanic and Atmospheric Administration (Národný úrad pre oceány a atmosféru) a AVHRR znamená Advanced very high Resolution Radiometer (pokročilý rádiometer s veľmi vysokým rozlíšením), MODIS znamená Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer (zobrazovací spektrorádiometer s menším rozlíšením). [5] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire), Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf