EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 8. 2021 COM(2021) 496 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 39. výročná správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach EÚ a nástrojoch na ochranu obchodu používaných tretími krajinami voči EÚ v roku 2020 {SWD(2021) 234 final}



Zhrnutie V tejto tridsiatej deviatej správe sa v súlade s povinnosťami Komisie v oblasti podávania správ poskytujú informácie o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach EÚ, ako aj o činnosti tretích krajín na ochranu obchodu voči EÚ za rok 2020. Európska únia je odhodlaná presadzovať otvorený obchod, ktorý je založený na pravidlách a podporovaný nástrojmi na ochranu európskeho priemyslu pred nekalými obchodnými praktikami. Komisia zabezpečuje, aby sa v prípade poškodenia výrobných odvetví v dôsledku nekalých praktík, ako je dumpingový a subvencovaný dovoz, mohli tieto odvetvia spoliehať to, že nástrojmi EÚ na ochranu obchodu sa zaručí účinná reakcia. Pandémiou ochorenia COVID-19 v roku 2020 sa preverila schopnosť Komisie uplatňovať nástroje na ochranu obchodu, pretože nebolo možné vykonávať kontroly na mieste. Komisia však rýchlym prispôsobením svojich pracovných postupov ukončila prešetrovania v rámci zákonných lehôt, pričom v plnej miere rešpektovala práva zainteresovaných strán a svoje zákonné povinnosti. Počet prípadov zostal v súlade s úrovňami činnosti z predchádzajúcich rokov, pričom počet prípadov podaných ku koncu roka 2020 sa zvýšil. Úspešné uplatňovanie nástrojov EÚ na ochranu obchodu zo strany Komisie sa potvrdilo v správe Európskeho dvora audítorov z júla 2020. Audítori zistili, že postupy sa riadne dodržiavali, čo viedlo k vierohodným a komplexným rozhodnutiam. V správe sa uvádza niekoľko odporúčaní na ďalšie posilnenie reakcie Komisie na výzvy, ktoré prináša nekalý obchod pri dovoze. Komisia začala v roku 2020 realizovať niekoľko týchto odporúčaní, akým je zlepšenie monitorovania v snahe zabezpečiť účinnosť opatrení. V neposlednom rade je potrebné riešiť čoraz zložitejšie a neprehľadnejšie programy subvencovania poskytované tretími krajinami, ktoré poškodzujú európskych výrobcov. Komisia v reakcii na vyvíjajúce sa subvenčné praktiky v roku 2020 po prvýkrát vyrovnala subvencie, ktoré jedna krajina poskytla výrobným podnikom so sídlom v inej krajine a vyvážajúcim do EÚ. Dôvodom bolo, že finančný príspevok poskytnutý treťou krajinou bolo možné pripísať vyvážajúcej krajine. Uloženie opatrení poukazuje na schopnosť a záväzok Komisie riešiť nové a inovatívne formy postupov poskytovania subvencií. Samostatná časť správy sa zaoberá otázkou subvencií. Pozornosť sa v roku 2020 opäť zamerala na presadzovanie a účinnosť obchodných pravidiel, čo znamenalo zlepšenie monitorovania opatrení, najmä tých, ktoré predstavujú zvýšené riziko obchádzania. Zavedením opatrení proti obchádzaniu, monitorovaním dovozu, získavaním informácií od výrobných odvetví o vývoji na trhu, ako aj upozorňovaním colných orgánov na potenciálne rizikový dovoz sa potvrdil záväzok Komisie k účinnej politike ochrany obchodu. Zmena dohľadu nad dovozom ocele a hliníka v roku 2020 takisto priniesla skutočné štatistické údaje o dovoze, čím sa umožnilo rýchlejšie odhaľovanie dovozných trendov, ktoré by mohli poškodiť oceliarstvo a odvetvie hliníka Únie. Zabezpečenie spravodlivých obchodných podmienok pre európskych výrobcov znamená aj riešenie opatrení na ochranu obchodu, ktoré prijali tretie krajiny proti EÚ a ktoré v roku 2020 dosiahli svoju najvyššiu úroveň. Zatiaľ čo rok 2020 v celosvetovom obchode priniesol nové a špecifické výzvy, Komisia sa prispôsobila týmto výzvam, ako aj výzvam, ktoré predstavujú existujúce a nové nekalé obchodné praktiky, a reagovala na ne, a naďalej presadzovala nástroje EÚ na ochranu obchodu.

1Uplatňovanie nástrojov na ochranu obchodu v roku 2020 1.1Prešetrovacia činnosť 1.1.1Všeobecný prehľad Ku koncu roka 2020 bolo v EÚ platných 150 opatrení na ochranu obchodu: 99 konečných antidumpingových opatrení (ktoré boli rozšírené v 29 prípadoch), 18 antisubvenčných opatrení (rozšírených v 1 prípade) a 3 ochranné opatrenia. V porovnaní s koncom roka 2019 ide o zvýšenie počtu opatrení o 10. Prešetrovacia činnosť sa naďalej zintenzívňovala a pracovná záťaž bola vyššia než v roku 2019, a to v dôsledku väčšieho počtu revíznych prešetrovaní (54). Ku koncu roka 2020 prebiehalo 47 prešetrovaní. K tejto správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sú uvedené podrobnejšie informácie a štatistiky o celoročnej činnosti. Pracovný dokument zahŕňa prílohy, ktoré sú relevantné v prípade ďalej uvedených oddielov. 1.1.2Antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (pozri prílohy A až I) V roku 2020 Komisia začala 15 nových prešetrovaní (12 antidumpingových prešetrovaní a tri antisubvenčné prešetrovania). Uložila predbežné clá v šiestich konaniach a uzavrela 11 prípadov uložením konečných ciel (osem predstavovalo antidumpingové konania a tri antisubvenčné konania). Päť prešetrovaní sa uzavrelo bez uloženia opatrení. Počet začatých revíznych prešetrovaní sa v porovnaní s rokom 2019 zvýšil. Komisia v roku 2020 začala 21 revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti a 2 priebežné revízne prešetrovania, ktorých výsledkom bolo 54 aktívnych revíznych prešetrovaní počas tohto obdobia. Sedem revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa v roku 2020 uzavrelo potvrdením cla. Štyri priebežné revízne prešetrovania sa uzavreli a iba v jednom prípade došlo k zmene ciel.

1.1.3Ochranné prešetrovania V roku 2020 sa nezačalo žiadne nové ochranné prešetrovanie. Pokiaľ ide o ochranné opatrenie EÚ týkajúce sa ocele uložené v roku 2019 ako reakcia na opatrenia Spojených štátov amerických podľa článku 232, Komisia vykonala druhé preskúmanie, ktoré 1. júla 2020 viedlo k úprave určitých aspektov opatrenia. Medzi ne patrilo zavedenie štvrťročnej správy všetkých colných kvót, zavedenie colných kvót prideľovaných konkrétnym krajinám pre kategóriu výrobkov 1 (oceľ valcovaná za tepla) a nový režim prístupu k zvyškovým colným kvótam v poslednom štvrťroku daného obdobia. Komisia začala 30. októbra 2020 ďalšie prešetrovanie v snahe prispôsobiť objem kvót v rámci ochranného opatrenia, a to v dôsledku brexitu. Tieto zmeny nadobudli účinnosť 1. januára 2021. 1.1.4Overovanie pri prešetrovaniach V záujme zabezpečenia presnosti informácií poskytnutých zainteresovanými stranami a základu, z ktorého vychádzajú všetky opatrenia, Komisia vykonáva kontroly na mieste, aby overila údaje predložené počas prešetrovaní na ochranu obchodu. Cestovné obmedzenia spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19 znemožnili normálne overovacie postupy takmer počas celého roku 2020, zatiaľ čo bezpečnostné opatrenia a súvisiace obmedzenia ovplyvnili činnosť spoločností. Komisia v reakcii na to upravila svoje pracovné postupy s cieľom zabezpečiť, aby prešetrovania pokračovali a zároveň sa dodržiaval riadny postup, požiadavky na transparentnosť a zákonné lehoty. Zahŕňalo to spoločnosti, ktoré predkladali dostatočne podrobné informácie na analýzu, vytvorenie systému krížovej kontroly údajov na diaľku s nezávislými a overiteľnými zdrojmi, ako aj priznanie určitej flexibility zainteresovaným stranám, pokiaľ ide o lehoty na predkladanie údajov. Komisia celkovo vykonala 26 kontrol na mieste a 83 krížových kontrol na diaľku. Hoci sa systémom krížovej kontroly na diaľku zabezpečilo ďalšie vykonávanie nástrojov na ochranu obchodu v roku 2020, ide o zaťažujúci a náročný postup a predstavuje len dočasné riešenie. 1.2Účinné uplatňovanie a presadzovanie nástrojov na ochranu obchodu 1.2.1Európsky dvor audítorov – audit nástrojov EÚ na ochranu obchodu Európsky dvor audítorov uverejnil v júli 2020 svoju audítorskú správu o politike EÚ v oblasti ochrany obchodu na roky 2016 – 2019, v ktorej dospel k záveru, že Komisia túto politiku presadzuje úspešne. V správe sa zistilo, že prešetrovania viedli k zavedeniu včasných opatrení, Komisia riadne dodržiavala postupy, ku všetkým stranám pristupovala rovnako a že analýzy, z ktorých vychádzala pri rozhodnutiach, boli spoľahlivé a úplné. Európsky dvor audítorov zároveň odporučil, aby Európska komisia do konca roka 2021: a) doložila posudzovanie dôverného charakteru dokumentov predkladaných dotknutými stranami; b) našla ďalšie komunikačné kanály na zvýšenie povedomia medzi zainteresovanými stranami; c) zlepšila usmernenie týkajúce sa aspektov hospodárskej súťaže; d) zlepšila monitorovacie činnosti a vykonávala pravidelné hodnotenia účinnosti opatrení na ochranu obchodu; e) začala väčší počet prešetrovaní z vlastnej iniciatívy a f) použila jasné kritériá na stanovenie priorít pre reakciu EÚ na opatrenia tretích krajín. Komisia prijala všetky odporúčania s výnimkou odporúčania e) týkajúceho sa prešetrovaní ex officio, ktoré Komisia prijala len čiastočne, pretože sa domnieva, že ustanovenia v právnych predpisoch už využíva v najväčšej možnej miere. Komisia začala vykonávať odporúčania v požadovanom časovom rámci tým, že zlepšila monitorovacie činnosti zavedených opatrení, vymedzením kritérií na stanovenie priorít opatrení tretích krajín, ako aj tým, že preskúmala spôsoby na zvýšenie informovanosti o nástrojoch na ochranu obchodu vo výrobných odvetviach EÚ. Vykonávanie všetkých odporúčaní bude pokračovať hodnotením celkovej účinnosti opatrení na ochranu obchodu, ktoré sú naplánované na rok 2023. 1.2.2Monitorovanie a presadzovanie opatrení (pozri prílohy J, K, M, Q) Vzhľadom na ústrednú úlohu presadzovania obchodných opatrení v programe Komisie pod vedením Ursuly von der Leyenovej sa kládol väčší dôraz na monitorovaciu činnosť. V roku 2020 Komisia monitorovala 41 opatrení na ochranu obchodu, ktoré predstavovali zvýšené riziko vyhýbania sa plateniu cla. Komisia v prípade potreby upozornila colné orgány v členských štátoch, aby venovali osobitnú pozornosť dovozu daných výrobkov. Okrem toho, ak mala Komisia informácie, ktoré naznačovali podvodnú činnosť v súvislosti s dovozom, informovala úrad OLAF. Komisia udržiavala úzke kontakty s výrobným odvetvím Únie v snahe získať ďalšie informácie o vývoji na trhu a rozhodnúť o najúčinnejších následných opatreniach. Komisia takisto preskúmala platné cenové záväzky, aby sa zabezpečilo, že ich vyvážajúci výrobcovia v plnej miere dodržiavajú. Komisia v súlade so svojím záväzkom zabezpečiť účinné uplatňovanie opatrení začala v roku 2020 tri prešetrovania obchádzania. Prešetrovania sa týkajú rôznych druhov obchádzania, t. j. obchádzanie opatrení prostredníctvom montážnych činností v tretej krajine a úpravy výrobku. Komisia v roku 2020 ukončila päť prešetrovaní obchádzania. V štyroch prípadoch rozšírila clá na dovoz z iných tretích krajín, v ktorých sa zistila prekládka. 1.2.3Opatrenia dohľadu

Komisia môže zaviesť opatrenia dohľadu na monitorovanie dovozných trendov, ak hrozí, že tento dovoz spôsobí ujmu výrobcom z Únie . Existujú dva druhy dohľadu: predchádzajúci a spätný dohľad. Pri predchádzajúcom dohľade sa podmieňuje dovoz predložením dovoznej licencie, čím sa poskytnú informácie o dovoznom zámere. V prípade spätného dohľadu sú štatistické údaje o dovoze k dispozícii pätnásť dní po skončení vykazovaného mesiaca v porovnaní s údajmi Eurostatu, ktoré sú k dispozícii iba 6 týždňov po skončení vykazovaného mesiaca. Zatiaľ čo sa dohľad bežne zavádza nariadením Komisie, spätný dohľad sa môže zaviesť bez právneho aktu, ak nie je potrebné vytvoriť dodatočné osobitné kódy colného zatriedenia (10-miestne kódy tovaru TARIC). Na základe toho Komisia nahradila systém predchádzajúceho dohľadu nad oceľou a hliníkom, ktorého platnosť sa skončila 15. mája 2020, spätným dohľadom. Okrem toho Komisia v novembri 2020 zaviedla spätný dohľad Únie nad dovozom bioetanolu na použitie v palivách. Komisia uverejňuje dostupné mesačné informácie o dohľade na stránke pre verejnosť „dohľad nad dovozom/monitorovanie dovozu“ webového sídla GR pre obchod. 1.2.4Ochrana európskych malých a stredných podnikov (MSP) Vzhľadom na to, že MSP čelia obmedzeniam v oblasti ochrany obchodu, Komisia sa vždy snažila uľahčiť informovanosť MSP o nástrojoch na ochranu obchodu a prístup k nim. V roku 2020 Komisia prostredníctvom svojho špecializovaného poradenského strediska pre MSP naďalej pomáhala takým spoločnostiam, ktoré boli postihnuté nekalými obchodnými praktikami, a to v EÚ aj v tretích krajinách. Počas využívania nástrojov na ochranu obchodu MSP mohli využívať menej zaťažujúce dotazníky a, ak to bolo možné, obdobia prešetrovania upravené podľa ich účtovného obdobia. Hoci Komisia naďalej pomáhala MSP prostredníctvom svojho webového sídla pre MSP , poradenského strediska a príručky o nástrojoch na ochranu obchodu, Európsky dvor audítorov odporučil, aby Komisia zvýšila informovanosť o nástrojoch najmä vo výrobných odvetviach a MSP. Komisia začala v roku 2020 pracovať na informačnom balíku prispôsobenom potrebám MSP, v ktorom sa vysvetľujú nástroje, ako k nim získať prístup a čo je súčasťou konania. Informácie sa budú poskytovať prostredníctvom existujúcich kanálov, akými sú poradný výbor pre prístup na trh, siete MSP v členských štátoch, ako aj prostredníctvom priemyselných združení. V súlade s časovým rámcom, ktorý navrhol Európsky dvor audítorov, sa tento plán bude realizovať v roku 2021. V niekoľkých výrobných odvetviach v EÚ, ktoré sa vyznačujú malými a strednými podnikmi, sa úspešne uplatňuje a využíva ochrana plynúca z nástrojov EÚ na ochranu obchodu, napríklad bicykle, výrobcovia protektorovaných pneumatík, pstruhy a keramika. Pokiaľ ide o posledný prípad, antidumpingové opatrenia týkajúce sa keramického stolového riadu a prešetrovanie obchádzania ex officio ukončené v roku 2019 preukazujú záväzok Komisie zabezpečiť účinnosť platných opatrení. Komisia si je vedomá možnosti ďalšieho obchádzania týchto opatrení a dôkladne preskúmala štrnásť žiadostí čínskych vývozcov o udelenie štatútu nového vyvážajúceho výrobcu, ktoré boli doručené v roku 2020, v úsilí zabezpečiť, aby žiadatelia boli skutočnými novými vyvážajúcimi výrobcami predávajúcimi svoje vlastné výrobky a nepodieľali sa na reorganizačných praktikách v súvislosti s výrobkami iných čínskych výrobcov stolového riadu. Ku koncu roka 2020 tieto konania prebiehali. 1.3Vývoj v roku 2020 po legislatívnych zmenách v rokoch 2017 a 2018 1.3.1Sociálne a environmentálne normy Zmenami právnych predpisov na ochranu obchodu v decembri 2017 a v júni 2018 sa zaviedlo niekoľko oblastí, v ktorých by sa sociálne a environmentálne normy mali podľa možnosti zohľadniť v antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaniach. V prípade, že Komisia uplatňuje novú metodiku výpočtu normálnej hodnoty, vyberá vhodnú reprezentatívnu krajinu, aby určila neskreslenú normálnu hodnotu výrobku. V prípade, že existuje viac než jedna krajina s vhodnými a dostupnými údajmi, Komisia by mala vyberať na základe úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v posudzovaných krajinách. V prešetrovaniach, ktoré sa skončili v roku 2020, sa tento problém nevyskytol, keďže v každom prípade boli k dispozícii vhodné údaje len pre jednu reprezentatívnu krajinu. Pri stanovovaní rozpätia ujmy pri prešetrovaní by výrobné náklady výrobného odvetvia EÚ mali zahŕňať náklady na dodržiavanie mnohostranných environmentálnych dohôd a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce počas trvania opatrení týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu. Keďže tieto náklady vznikli výrobnému odvetviu Únie počas obdobia uplatňovania opatrenia, pri výpočte rozpätia ujmy ich možno zohľadniť v cieľových cenách/cenách nespôsobujúcich ujmu výrobných odvetví Únie. Pri prešetrovaniach týkajúcich sa ťažkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike a určitých plechov a zvitkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Indonézii, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane, Komisia upravila cieľové ceny po posúdení budúcich nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd, ktorých je EÚ zmluvnou stranou. To viedlo k tomu, že Komisia zvýšila ceny nespôsobujúce ujmu o 6 až 10 EUR za tonu v prípade termopapiera a o 1,5 až 6 EUR za tonu v prípade oceľových plechov a zvitkov. Zainteresované strany na tento problém v iných prípadoch uzavretých v roku 2020 nepoukázali. 1.3.2Správa o deformáciách v hospodárstve Ruska Keď sa v decembri 2017 zaviedla nová antidumpingová metodika, v právnych predpisoch sa uviedlo, že Komisia by mala vypracúvať správy o významných deformáciách s opisom trhových podmienok v krajine alebo v odvetví. V tejto súvislosti Komisia v októbri 2020 uverejnila správu o významných deformáciách trhu v hospodárstve Ruska vyvolaných vládou. Ide o druhú takúto správa po uverejnení správy v decembri 2017 s opisom deformácií, ktoré sa vyskytujú v Číne. Rusko bolo vybrané ako krajina, na ktorú sa po Číne vzťahuje najvyšší počet antidumpingových opatrení v EÚ. Správa je faktickým technickým dokumentom, ktorý čerpá z rôznych zdrojov, najmä z ruských právnych predpisov a iných oficiálnych verejných registrov Ruska. Správa má opisný charakter a je rozdelená na tri časti. Prvú tvorí makroekonomický opis ruského hospodárstva, druhá sa zaoberá hlavnými výrobnými faktormi, ktoré sa vyskytujú vo všetkých výrobných procesoch (napr. práca, energia) a tretia sa týka určitých odvetví ruského hospodárstva, konkrétne oceliarstva, hliníkového a chemického priemyslu. 1.3.3Zlepšená transparentnosť – zmeny obdobia predbežného poskytovania informácií

V súvislosti s modernizáciou nástrojov na ochranu obchodu v roku 2018 sa zaviedla povinnosť „predbežného poskytovania informácií“. Komisii sa tým uložila povinnosť oznámiť zainteresovaným stranám svoj zámer uložiť alebo neuložiť predbežné opatrenia tri týždne vopred. Komisia v roku 2020 preskúmala toto ustanovenie, ako to požadoval Európsky parlament a Rada, aby zistila, či predbežné poskytovanie informácií viedlo k hromadeniu zásob a dodatočnej ujme spôsobenej výrobným odvetviam EÚ. Z analýzy vyplynulo, že k tomu nedošlo, a v dôsledku toho sa obdobie predbežného poskytovania informácií v auguste 2020 zvýšilo na štyri týždne. 1.4Súdne preskúmanie súdmi EÚ (príloha S) V roku 2020 Všeobecný súd a Súdny dvor vyniesli 17 rozsudkov a uznesení v oblasti nástrojov na ochranu obchodu: Všeobecný súd vydal 12 rozhodnutí, zatiaľ čo Súdny dvor vyniesol štyri prejudiciálne rozhodnutia a rozhodol o jednom odvolaní. Judikatúra v roku 2020 prináša zaujímavé poznatky o možnom priamom účinku práva WTO v oblasti ochrany obchodu. Súdny dvor potvrdil veľmi obmedzenú úlohu správ odvolacieho orgánu WTO, pričom zdôraznil, že nie sú relevantné, ak k nim došlo po prijatí napadnutého nariadenia. Všeobecný súd potvrdil judikatúru Rusal tým, že zistil, že Protokol o pristúpení Číny k WTO nemožno použiť na spochybnenie zákonnosti napadnutého nariadenia. Najdôležitejšie rozsudky sú opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie. V roku 2020 bolo v súvislosti s nástrojmi na ochranu obchodu podaných 30 nových vecí – 23 pred Všeobecný súdom a 7 pred Súdnym dvorom, z toho 6 odvolaní a 1 návrh na začatie prejudiciálneho konania. 1.5Riešenie činnosti na ochranu obchodu voči EÚ Komisia monitoruje prešetrovania nástrojov na ochranu obchodu vykonávaných tretími krajinami, ktoré sa zameriavajú na vývoz EÚ, a intervenuje v nich, a zároveň pomáha vývozcom z EÚ rozvíjať svoju obrannú stratégiu. Hlavným cieľom Komisie je zastaviť ukladanie neodôvodnených opatrení na ochranu obchodu na vývoz EÚ a/alebo znížiť negatívny hospodársky vplyv všetkých uložených opatrení, napr. znížením colnej sadzby alebo, v prípadoch ochranných opatrení, colnej kvóty namiesto valorického cla. Komisia zasahuje na technickej úrovni vo forme písomných podaní prešetrovacím orgánom tretích krajín a účasťou na vypočutiach, ako aj na politickej úrovni. V roku 2020 v rámci tohto procesu komisári pre obchod a poľnohospodárstvo spolu so svojimi partnermi v dotknutej tretej krajine upozorňovali na príslušné prípady, a to buď na zasadnutiach alebo písomnou korešpondenciou. Komisia takisto na prípady upozorňuje v príslušných výboroch Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Všetky intervencie sú úzko koordinované s výrobnými odvetviami EÚ a dotknutými členskými štátmi, pričom sa zameriavajú na prípady s významným hospodárskym vplyvom na európske výrobné odvetvia a so systémovými dôsledkami. Komisia chce svojimi opatreniami zabezpečiť správne uplatňovanie pravidiel WTO, ako aj riešenie procedurálnych chýb a právnych nezrovnalostí v snahe bojovať proti zneužívaniu nástrojov na ochranu obchodu tretími krajinami. Závažným problémom je celkovo nedostatočná transparentnosť a v mnohých prípadoch nedostatočná analýza ujmy a príčinnej súvislosti. Opakované intervencie Komisie, ktoré poukazujú na právne nezrovnalosti a systémové nedostatky, boli dôležitým faktorom, ktorý prispel k predchádzaniu neodôvodneným opatreniam. Úspešné intervencie v roku 2020: ·Komisia intervenovala v dvoch ochranných prešetrovaniach, ktoré viedla Ukrajina v súvislosti s dovozom hnojív, čo viedlo k ukončeniu prešetrovaní bez opatrení. Vývozná hodnota EÚ pred prešetrovaním dosahovala 190 miliónov EUR. ·Komisia spolu s výrobnými odvetviami a členskými štátmi úspešne intervenovala aj v antidumpingovom prešetrovaní Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive, pokiaľ ide o dovoz keramických obkladačiek. V dôsledku toho bolo Španielsko s vývozom v hodnote viac ako 200 miliónov EUR vylúčené z rozsahu prešetrovania. ·Komisia zasiahla v oboch prípadoch dvoch ochranných prešetrovaní, ktoré viedli Filipíny a Malajzia a ktoré sa zameriavali na keramické obkladačky. Obe krajiny ukončili prešetrovania bez uloženia opatrení. Komisia takisto zasahuje vo antisubvenčných prešetrovaniach zameraných na schémy pomoci EÚ. ·V januári 2020 začali Spojené štáty antidumpingové a antisubvenčné prešetrovanie a prešetrovanie dovozu fluidných koncových blokov z Nemecka a Talianska. Antisubvenčné prešetrovanie bolo pozoruhodné v tom, že Spojené štáty americké dospeli k záveru, že určité bezplatné kvóty pridelené v rámci európskeho systému obchodovania s emisiami (ETS) európskym spoločnostiam, ktoré vyvážajú výrobok do Spojených štátov amerických, predstavujú napadnuteľnú subvenciu. Napriek nášmu úsiliu táto intervencia neviedla k uspokojivému výsledku. ·Druhým pozoruhodným prípadom, ktorý je v súčasnosti predmetom urovnávania sporov WTO, boli antisubvenčné opatrenia Spojených štátov amerických týkajúce sa španielskych zrelých olív uložené v auguste 2018. Toto prešetrovanie sa zameriavalo najmä na podporné opatrenia EÚ v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré sa považujú za nešpecifické, nenarúšajú obchod, a teda nie sú napadnuteľné. V decembri 2020 predseda panelu informoval orgán na urovnávanie sporov, že v dôsledku oneskorení spôsobených celosvetovou pandémiou ochorenia COVID-19 sa očakáva, že panel vydá záverečnú správu zúčastneným stranám do konca júna 2021. Ku koncu roka 2020 bolo platných 178 opatrení na ochranu obchodu ovplyvňujúcich vývoz EÚ, čo je o päť viac ako v roku 2019 a predstavuje najvyšší počet opatrení v rámci monitorovacej činnosti Komisie. Očakáva sa, že táto úroveň ostane stabilná, pričom v roku 2020 sa začal vysoký počet nových prešetrovaní, a to 43 v porovnaní s 37 v roku 2019. Antidumpingový nástroj súhrnne ostáva najpoužívanejším nástrojom, pričom predstavuje 133 zo 178 platných opatrení. Ochranných opatrení bolo 39 (v porovnaní s 37 v roku 2019) a antisubvenčných opatrení bolo šesť. Začalo sa 43 nových prešetrovaní, 22 konaní vo veci ochranných opatrení (v porovnaní s 30 v roku 2019), pričom išlo o 20 antidumpingových a jedno antisubvenčné prešetrovanie. Spojené štáty americké prijali najvyšší počet opatrení proti vývozu EÚ, pričom platí 38 opatrení (36 v roku 2019), po nich nasleduje Čína s 19, Turecko s 16 a India s 15 opatreniami.

Z opatrení platných voči EÚ v roku 2020 predstavujú výrobky z ocele najvyšší počet – 70 zo 178 a tvorilo ich 54 antidumpingových opatrení, 3 antisubvenčné opatrenia a 13 ochranných opatrení. Po nich nasledujú chemické výrobky – 48, ktoré tvorilo 42 antidumpingových opatrení a 6 ochranných opatrení. Medzi ďalšie sektory, na ktoré sa opatrenia často zameriavajú, patria mrazené hranolčeky, keramické dlaždice alebo papier. 1.6Činnosti vyvíjané v rámci WTO WTO vzhľadom na COVID-19 zrušila aprílové zasadnutia výboru pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia, antidumpingového výboru a výboru pre ochranné opatrenia a v októbri 2020 usporiadala virtuálne zasadnutia. V roku 2020 sa stretnutie neformálnej skupiny proti obchádzaniu a antidumpingovej pracovnej skupiny pre implementáciu nekonalo. EÚ upozornila v rámci antidumpingového výboru na niekoľko prešetrovaní tretích krajín, ktoré znepokojujú vývozcov EÚ. Išlo o: revízne prešetrovanie dovozu mrazených lupienkov/hranolčekov z Belgicka a Holandska Juhoafrickou colnou úniou (SACU); revízne prešetrovania opatrení týkajúcich sa rafinovaného cukru z Dánska, Holandska, Spojeného kráľovstva a Belgicka Kanadou a predbežné antidumpingové clá na dovoz bežného plechu z legovaného hliníka s pôvodom v siedmich členských štátoch EÚ Spojenými štátmi americkými. V súvislosti s výborom pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia EÚ Spojené štáty americké a Japonsko spoločne navrhli bod programu o úlohe subvencií ako prvku, ktorý prispieva k nadmernej kapacite v rôznych odvetviach hospodárskej činnosti. Ide o priebežný proces v snahe pochopiť úlohu, ktorú subvencie zohrávajú pri prispievaní k nadmerným kapacitám v rôznych odvetviach. V roku 2020 sa diskusia zamerala na správu OECD s názvom Meranie deformácií na medzinárodných trhoch: hodnotový reťazec v odvetví polovodičov, ako aj na pokračujúce práce Globálneho fóra pre nadmernú kapacitu ocele. Pokiaľ ide o druhý bod, EÚ spolu s ostatnými členmi WTO zopakovala svoju výzvu Číne, aby obnovila svoju účasť na fóre s cieľom riešiť problém nadmernej kapacity v oceliarskom priemysle. EÚ vyjadrila počas zasadnutia výboru pre ochranné opatrenia niekoľko obáv v súvislosti s týmito prešetrovaniami: Indonézia: odevy a odevné doplnky, Maroko: zvárané rúry a rúrky zo železa alebo ocele, Južná Afrika: určité ploché valcované výrobky z ocele, Turecko: zubné kefky a Ukrajina: polymérne materiály, ako aj drôty a káble. EÚ takisto obhajovala svoje stanovisko k ochranným opatreniam týkajúcim sa určitých výrobkov z ocele, ktoré boli predmetom kritiky zo strany Indie, Číny, Ruska, Japonska, Švajčiarska a Kórey. V prípadoch, keď sa napriek intervenciám Komisie uložia neodôvodnené opatrenia na ochranu obchodu, môže Komisia pristúpiť k uplatneniu postupov WTO na urovnávanie sporov, najmä ak sa zistili zásadné systémové problémy. V súčasnosti prebiehajú dva postupy urovnávania sporov, ktoré začala EÚ – jeden sa týka kolumbijského antidumpingového cla na mrazené hranolčeky z Belgicka, Nemecka a Holandska a druhý sa týka antidumpingového a antisubvenčného cla uloženého Spojenými štátmi americkými na dovoz španielskych zrelých olív. EÚ Spojené štáty a Japonsko vydali v januári 2020 ministerské vyhlásenie, v ktorom sa vysvetľuje, ako by sa mali v budúcnosti posilniť pravidlá WTO týkajúce sa priemyselných subvencií. Táto iniciatíva je dôležitá v kontexte posilňovania Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach s cieľom riešiť vyvíjajúce sa subvenčné praktiky členov. Navrhované zmeny sa týkajú napríklad transparentnosti, identifikácie škodlivých subvencií a vymedzenia verejného subjektu. EÚ sa naďalej zapája do tohto procesu. 1.7Činnosti úradníka pre vypočutie V roku 2020 úradník pre vypočutie prijal 24 žiadostí o intervenciu a uskutočnil 12 vypočutí. Tak ako predtým, kedykoľvek jednotlivé strany predložili útvarom Komisie zodpovedným za prešetrovanie žiadosť o intervenciu spolu so žiadosťou o vypočutie, úradník pre vypočutie trval na svojom prístupe, podľa ktorého by sa zainteresované strany najskôr mali so svojimi obavami obracať na útvary Komisie. Úradník pre vypočutie by potom intervenoval len v prípade, že by nebolo možné dospieť k riešeniu. Tento prístup umožnil zainteresovaným stranám nájsť riešenie v polovici prípadov priamo s prešetrovacími tímami. Úradník pre vypočutie dvakrát predĺžil lehotu na vyjadrenie pripomienok. Otázky vznesené počas vypočutí sa týkali žiadostí o dodatočné poskytnutie informácií, anonymitu a dôvernosť. Výrobca z EÚ takisto nastolil otázku vplyvu opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 na konania na ochranu obchodu. Vo všetkých prípadoch sa dospelo k dohode s útvarmi, že sa uvedené otázky preskúmajú alebo že sa poskytnú vysvetlenia alebo dodatočné informácie. V roku 2020 bol počet prípadov podobný ako v roku 2019. Načasovanie žiadostí bolo nepravidelné z dôvodu ochorenia COVID-19, ale logistika vypočutí sa zrušením cestovania zjednodušila. 2Zameranie na používanie subvencií 2.1Trendy subvencovania Pokiaľ ide o antisubvenčné prípady začaté v EÚ v období posledných desiatich rokov, v porovnaní s predchádzajúcimi desiatimi rokmi bol zaznamenaný výrazný nárast, pretože počet začatých prešetrovaní stúpol z 24 na 32. Spája sa to s dramatickou zmenou v krajinách, ktorých sa takéto opatrenia primárne týkajú. V rokoch 2001 až 2010 sa väčšina začatých prešetrovaní EÚ týkala Indie, Indonézie a Spojených štátov, pričom India bola tradične na čele s 10 (viac ako 40 %) z celkového počtu 24 začatých prešetrovaní. V rokoch 2011 – 2020 sa však 14 (44 %) z 32 začatých prešetrovaní týkalo Číny, pričom Indie, Indonézie a Turecka sa týkalo len približne 10 % začatých prešetrovaní. Toto číslo, ktoré sa vzťahuje na Čínu, ktorej sa týka najviac začatých prešetrovaní, má ešte väčšiu výpovednú hodnotu na úrovni WTO, kde sa v poslednom 10-ročnom období Číny týkalo 55 % začatých antisubvenčných prípadov. Odzrkadľuje to vplyv rozsiahleho a komplexného systému subvencovania výrobných odvetví Číny, ktorý narúša obchod. V roku 2020 sa dve z troch antisubvenčných prešetrovaní EÚ týkali Číny a všetky tri uložené konečné antisubvenčné opatrenia sa týkali subvencií priznaných Čínou – buď v samotnej krajine alebo v Egypte. Vzhľadom na to, že väčšina antisubvenčných činností v roku 2020 sa týkala subvencií, ktoré v skutočnosti pochádzali z Číny, zvyšok tohto oddielu sa zameriava na túto krajinu. 1 2 2.1 2.2Kontext finančnej podpory ČĽR Čínska vláda subvencuje svoje spoločnosti mnohými spôsobmi a nedostatok transparentnosti znamená, že pochopiť tieto spôsoby je náročné. Čína zaviedla v roku 2006 koncepciu „domácej inovácie“ s cieľom „…zvýšiť kapacity domácej inovácie a toto považovať za kľúčový prostriedok úpravy hospodárskych štruktúr, transformácie modelu rastu a zlepšenia konkurencieschopnosti Číny“. V kombinácii s politikou Číny otvárania sa navonok („Go Out“) z roku 1999, ktorá má za cieľ podporovať čínske investície v zahraničí, predstavuje východisko mnohých druhov čínskej podpory priemyslu. Stratégia Made in China 2025 (MIC2025) a príslušný plán, ktoré boli vydané v roku 2015, predstavujú rozšírenie cieľa Číny v oblasti „domácej inovácie“ a zahŕňajú nové a vznikajúce priemyselné výrobné odvetvia, ako aj tradičné výrobné odvetvia. Iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta, ktorá sa začala v roku 2013, vychádza z čínskej politiky Go Out tým, že sa budujú obchodné cesty a investuje do infraštruktúry a priemyselných projektov na celom svete.