SK Úradný vestník Európskej únie C 299/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/03

Spravodajca: Josef ZBOŘIL

Pomocný spravodajca: Enrico GIBELLIERI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 138 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV si je vedomý toho, že predvídanie priemyselných zmien je ťažké, aj keď nevyhnutné prognózovanie založené na viacerých rôznych činiteľoch, ktoré majú vplyv na tieto zmeny. Jednou z najdôležitejších hnacích síl zmeny sú výskum a inovácie a európske technologické platformy (ETP) sú hlavnými ukazovateľmi.

1.2 EHSV žiada Európsku komisiu, aby aj naďalej podporovala činnosť súčasných ETP a zlepšila výmenu medzi týmito platformami a príslušnými európskymi inštitúciami.

1.3 EHSV uznáva, že priemyselné odvetvia, v ktorých ETP fungujú, majú zásadné postavenie v hodnotovom reťazci: mnoho inovácií závisí od základných procesov (výroby, spracovateľského priemyslu, lesníctva, robotiky) a materiálov (chemikálie, oceľ atď.). Procesné a materiálové inovácie ako také majú teda katalytický účinok na európske inovácie.

1.4 EHSV uznáva, že ETP sa už zaoberajú spoločenskými výzvami Pokrývajú oblasť, ktorá má zásadný vplyv na spoločnosť, pokiaľ ide o rast a pracovné miesta vytvárajúce pridanú hodnotu. ETP odpovedajú na hlavné politické otázky (napríklad ekologické hospodárstvo, suroviny a účinné využívanie zdrojov).

1.5 ETP sú jasným a konkrétnym príkladom prístupu k európskej výskumnej a inovačnej politike, ktorý smeruje zdola nahor a do ktorého je vo všetkých inovačných fázach zapojený priemysel a ostatné dôležité subjekty. Horizont 2020 taký prístup potrebuje.

1.6 EHSV žiada, aby sa efektívnejšie uplatňovalo zjednodušenie regulačného rámca Európskej komisie (vrátane účasti na projektoch EÚ), zvýšilo úsilie o zmenšenie roztrieštenosti iniciatív inštitúcií a konkurencie medzi nimi, a aby sa na úrovni inštitúcií lepšie koordinovala politika a do budúcnosti zlepšila viditeľnosť, čím by sa ETP zefektívnili.

1.6.1 EHSV sa domnieva, že ETP sú kľúčové na oživenie priemyselnej politiky EÚ. Výrazne do nich prispieva a podporuje ich priemysel, ktorý je jedným z hlavných pilierov hospodárstva EÚ. ETP sú poháňané priemyslom, čo zaručuje, že ich iniciatívy sú pre priemysel dôležité. Tieto platformy sa nevenujú iba technologickým a výskumným potrebám, ale aj transferom technológií.

1.6.2 S ohľadom na doterajšie príklady (ESTEP, PLATEA a ďalšie) by do ETP, národných technologických platforiem (NTP) a regionálnych technologických platforiem (RTP) mali byť na báze trvalej spolupráce zapojené odbory a ostatné relevantné subjekty, aby sa pokryli sociálne a spoločenské problémy, ktoré zosilňujú vplyv príslušných strategických výskumných programov.

1.6.3 Ťažkosti so zapojením malých a stredných podnikov by sa mali vyriešiť neustálym porovnávaním s najúspešnejšími príkladmi, ako to robí spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH JU).

1.7 Príslušné národné a regionálne platformy sú odrazom štruktúry ETP v členských štátoch. Užšou spoluprácou s ETP by sa mala zlepšiť koordinácia a harmonizácia národných a regionálnych výskumno-inovačných programov aj zodpovedajúcich programov EÚ.

1.8 ETP môžu výrazne prispieť k uplatňovaniu európskych politík. Boli stanovené konkrétne priority na podnietenie inovácií v oblastiach, ktoré sa týkajú verejnej aj súkromnej sféry: účinnosť využívania zdrojov a energie v spracovateľskom priemysle (SPIRE), verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví (Biobased for Growth) európske inovačné partnerstvo v oblasti vody a v oblasti surovín, iniciatíva „inteligentné mestá“ (spolu s plánom SET) a iniciatíva za priemyselný výskum energetických surovín (EMIRI). Výsledkom tejto intenzívnejšej medziodvetvovej spolupráce a koordinácie prostredníctvom ETP budú prínosy pre európsku spoločnosť.

1.9 EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby pracovali na zlepšení medzinárodnej spolupráce s cieľom získať najnovšie odborné poznatky z celého sveta v záujme využívania a komercializácie v EÚ.

1.10 Mal by sa podporiť a uľahčiť doplňujúci prístup NTP k štrukturálnym fondom na štátnej a regionálnej úrovni, ktoré financujú sofistikovanú špecializáciu.

1.11 Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, nadobudne riešiteľská úloha ETP väčší význam, keď sa budú okrem výskumu venovať aj inováciám. Je to kľúč k zachovaniu prosperity a blahobytu v Európe.

1.12 EHSV blahoželá ETP k ich úlohe spojiva s inovačnými nástrojmi na strane dopytu, ktoré dopĺňajú výskumnú a inovačnú činnosť a urýchľujú uvádzanie na trh. ETP sú takisto kľúčovým prvkom šírenia výsledkov výskumu a inovácií. Výbor žiada, aby sa na podnecovanie spolupráce v hodnotovom reťazci viac využívala koordinačná podpora.

1.13 Výrobné procesy a s výrobou súvisiaca výskumno-inovačná činnosť strácajú spoločenskú príťažlivosť verejnosti a najmä mladých ľudí. Je to tiež dôsledkom presunu výrobných činností mimo Európy a ako v začarovanom kruhu to spôsobuje ďalšie presuny. EHSV očakáva, že ETP budú schopné prispieť k zvyšovaniu povedomia o význame rozličných priemyselných výrobných procesov.

1.14 ETP môžu byť postihnuté úpadkom priemyslu EÚ. Priemyselné odvetvia v EÚ strácajú svoje vedúce postavenie v svetovom priemysle, pričom v porovnaní s ostatnými časťami sveta trpia malou ochotou podstupovať riziko a nedostatkom podnikavosti.

1.15 Ako strategický prvok platforiem by sa na scéne, na ktorej ETP pôsobia, malo zachovať a zintenzívniť vzdelávanie, príprava a školenia zamerané na ľudí. Mali by sa teda vytvoriť stále väzby so zodpovedajúcimi výbormi odvetvového sociálneho dialógu v EÚ a s Radou pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO).

1.16 ETP môžu mať tiež podstatný vplyv na sociálne a spoločenské otázky, hlavne na presmerovanie sústavy verejného vzdelávania a odbornej prípravy na potreby európskych priemyselných a výrobných odvetví. Malo by sa vyvinúť veľké úsilie pri vyškoľovaní a rekvalifikácii, aby boli robotníci schopní pracovať s novými spracovateľskými technológiami a výrobkami, ktoré sú produktom výskumno-inovačnej činnosti. Iba kvalifikovaní a stabilne zamestnávaní ľudia budú schopní pracovať s novými špičkovými technológiami.

2. Vytvorenie a história ETP

2.1 V marci 2003 vyzvala Rada EÚ k posilneniu európskeho výskumného priestoru (ERA) vytvorením ETP, ktoré združujú technologické know-how, priemysel, regulačné orgány a peňažné ústavy.

2.2 ETP boli zriadené ako fóra zainteresovaných aktérov vedené zástupcami priemyslu s cieľom stanoviť strednodobé a dlhodobé výskumno-technologické ciele a vypracovať plány postupu. Ich účelom bolo prispieť k zlepšovaniu synergie medzi rozličnými výskumnými subjektmi a stanoviť priority v niekoľkých technologických oblastiach, v ktorých EÚ dosahuje rast, konkurencieschopnosť a udržateľnosť.

2.3 Európska komisia podporila rozvoj ETP ako sprostredkovateľ. V súčasnosti vystupuje ako pozorovateľ a zaviazala sa viesť štruktúrovaný dialóg o výskumných prioritách. Európska komisia nevlastní, ani neriadi ETP: sú to samostatné organizácie. Jej internetová stránka CORDIS, bulletin ETP a pravidelné semináre hlavných predstaviteľov ETP uľahčujú komunikáciu.

2.4 Niektoré ETP sú voľné siete, ktorých členovia sa schádzajú na výročných schôdzach, ale iné sú právne subjekty s členskými poplatkami. Všetky ETP združujú subjekty, ktoré sa dohodli na spoločnej vízii a vytvorili strategický výskumný program (SRA). ETP sa rozvíjajú vďaka dialógu medzi výskumníkmi z priemyslu a verejného sektora a zástupcami vlád, a takisto prispievajú k dosiahnutiu konsenzu a efektívnejšiemu nasmerovaniu investičného úsilia.

2.5 ETP podporujú účinné verejno-súkromné partnerstvá, čím značne prispievajú k rozvoju ERA znalostí pre rast. Takéto verejno-súkromné partnerstvá by mohli odpovedať na technologické výzvy, ktoré by mohli byť kľúčom k trvalému rozvoju, lepšiemu poskytovaniu verejných služieb a reštrukturalizácii tradičných priemyselných odvetví.

3. ETP a priemyselné zmeny

3.1 Priemyselné zmeny sú neustály proces ovplyvňovaný rôznymi činiteľmi, ako je vývoj na trhu, organizačné, sociálne, spoločenské a štrukturálne zmeny a technické inovácie výrobných procesov a výrobkov (1).

3.2 Inovácia je takisto neustály proces a je jedným z hlavných činiteľov ovplyvňujúcich priemyselné zmeny stálym zavádzaním nových vedeckých poznatkov do skutočného výrobného reťazca. Okrem toho je hlavnou hnacou silou celkovej konkurencieschopnosti spracovateľského priemyslu a odvetvia služieb v EÚ.

3.3 Pokiaľ ide o inovačný proces, treba starostlivo zvážiť spôsob, akým sa nedostatočné finančné prostriedky v Európe využívajú. ETP sú už jestvujúcim silným nástrojom a mohli by byť konkrétnym riešením inovácií a uplatňovania priemyselnej politiky.

3.4 Povahu a skutočný obsah priemyselných zmien ovplyvňujú hlavne inovácie a ETP sú stále častejšie skutočným fyzickým miestom, z ktorého inovácie pochádzajú. ETP sú zamerané na praktické priemyselné aplikácie, ktoré ovplyvňujú výrobné procesy, výrobky, organizáciu práce a podmienky na pracovisku.

3.5 Európske inštitúcie odporúčajú vyváženú účasť všetkých subjektov združených v ETP. Osobitne vhodné by bolo, keby inštitúcie EÚ podporili všetkými použiteľnými prostriedkami malé a stredné podniky alebo partnerov v hospodárskom výskume, ktorí majú formu spoločnosti, napríklad formu družstva spravujúceho poznatky, aby sa týmto veľmi rozšíreným európskym spoločnostiam umožnila aktívna účasť na platformách. Náklady na platformy predstavujú prekážku malých a stredných podnikov a vysokých škôl zúčastňovať sa výskumnej práce.

3.6 Vzhľadom na rozsah a význam, ktorý majú ETP v EÚ ako subjekty založené na dobrovoľnosti a otvorené každému záujemcovi, je veľmi dôležité priznať im úlohu silného nástroja na vykonávanie priemyselnej politiky EÚ.

3.7 Prechod k udržateľnejšej výrobe a udržateľnejšiemu poskytovaniu služieb v EÚ a uplatňovanie stratégie Európa 2020 budú výrazne podmienené skutočnými inováciami, ktoré budú ETP v najbližšom desaťročí schopné vyprodukovať.

3.8 Skutočné a konkrétne inovácie a priemyselné zmeny možno dosiahnuť súbežným navrhovaním inovačných procesov resp. výrobkov, zručnosťami a organizáciou práce, ktoré sú potrebné na ich úplné zavedenie do výrobných činností a služieb.

3.9 Niektoré ETP sú organizované tak, že už samého počiatku zohľadňujú sociálne hľadiská inovačného procesu, a do svojich strategických výskumných programov začleňujú činnosť súvisiacu s budúcimi potrebami ľudských zdrojov, často v úzkej spolupráci s príslušnými výbormi EÚ pre odvetvový sociálny dialóg, s ktorými si takisto vymieňajú informácie.

3.10 Vzhľadom na svoje zloženie a pevné spojenie s hlavnými odvetviami v EÚ analyzovala CCMI EHSV situáciu v rozličných priemyselných odvetviach a prostredníctvom tohto nebyrokratického procesu smerujúceho zdola nahor predložila ostatným inštitúciám EÚ a členským štátom odporúčania. Cieľom je prispieť k uplatňovaniu priemyselnej politiky EÚ a dosiahnuť žiaduce priemyselné zmeny.

4. Úloha ETP vo výskume a inováciách

Európska komisia vyvinula a uplatnila rad iniciatív, aby podporila ETP a priemyselnú činnosť a zaviedla politiku založenú na technológiách.

4.1 Spoločné technologické iniciatívy (JTI) sú prostriedkami na implementáciu strategických výskumných programov obmedzeného počtu ETP. V máloktorej ETP sú ciele také veľké a majú taký záber, že nestačia bežné nástroje rámcového programu pre výskum a inovácie. Ich účinná implementácia si naopak vyžaduje cielený mechanizmus, ktorý zabezpečuje potrebné vedenie a koordináciu, aby sa dosiahli ciele výskumu. Na uspokojenie týchto potrieb bola vyvinutá koncepcia JTI.

4.2 Bývalý člen Európskej komisie zodpovedný za vedu a výskum sa v marci 2009 stretol s najvyššími zástupcami priemyslu, aby posúdili dosiahnutý pokrok a prerokovali priority implementácie nových výskumných nástrojov, ktorými sú verejno-súkromné partnerstvá. Uvedené priority a nástroje boli uplatnené v iniciatívach „Továrne budúcnosti“, „Energeticky účinné budovy“ a „Ekologické autá“, ktoré sú súčasťou plánu hospodárskej obnovy prijatého Európskou úniou v novembri 2008.

4.3 Tieto tri verejno-súkromné partnerstvá predstavujú účinný nástroj na zvýšenie výskumného úsilia v troch hlavných priemyselných odvetviach: automobilovom, stavebnom a výrobnom, ktoré boli obzvlášť postihnuté hospodárskym poklesom a v ktorých môžu inovácie výrazne prispieť k ekologickejšiemu a udržateľnejšiemu hospodárstvu.

4.4 Prvým krokom k vytvoreniu politiky energetických technológií je plán SET, ktorý EÚ prijala v roku 2008. Je podporným nástrojom pri prijímaní rozhodnutí v energetickej politike EÚ a jeho účelom je:

— urýchliť rozvoj poznatkov, transfer a zavádzanie technológií,

— udržiavať vedúce priemyselné postavenie EÚ pri energetických technológiách s nízkymi emisiami oxidu uhličitého,

— podporovať vedu pri transformácii energetických technológií, aby sa dosiahli ciele energetiky a obmedzenia klimatických zmien stanovené do roku 2020,

— prispieť k celosvetovému prechodu na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého do roku 2050.

Plán SET sa začal uplatňovať zavedením európskych priemyselných iniciatív spájajúcich priemysel, výskumnú obec, členské štáty a Európsku komisiu do verejno-súkromných partnerstiev, v ktorých spoločne znášajú riziká. Súčasne od roku 2008 pracuje aj Európska aliancia pre energetický výskum (EERA), ktorá chce výskumno-vývojovú činnosť jednotlivých výskumných organizácií prispôsobiť potrebám priorít plánu SET a vytvoriť spoločný rámcový program EÚ.

4.5 Iniciatíva vedúcich trhov (LMI) EÚ slúži na podporu činnosti v šiestich dôležitých odvetviach, ktorou sa majú obmedziť prekážky pri uvádzaní nových výrobkov a služieb na trh. Európska komisia, členské štáty a priemysel spolupracujú pri vykonávaní akčných plánov. Politické nástroje sa týkajú regulácie, verejného obstarávania, normalizácie a podporných činností. Iniciatíva vedúcich trhov je nasmerovaná na tieto trhy: elektronické zdravotníctvo, ochranné odevy, udržateľná výstavba, recyklácia, bioprodukty a obnoviteľné zdroje energie.

5. ETP: výsledky analýzy SWOT

5.1 Ak zoberieme do úvahy samotný súčasný počet ETP, je zrejmé, že úrovne ich výsledkov resp. výkonnosti sa v minulosti líšili a budú rozdielne aj v budúcnosti. Výbor preto urobil počiatočnú analýzu, ktorou chce určiť hlavné všeobecné sily poháňajúce smerom k excelentnosti (silné stránky a príležitosti) a čo je ešte dôležitejšie, hlavné prekážky (slabé stránky a hrozby).

5.2 Silné stránky

— ETP združujú všetky subjekty: výskumné strediská a vysoké školy, priemysel (veľké subjekty aj malé a stredné podniky), výrobcov technologických zariadení, neziskové a obchodné organizácie, združenia, verejné orgány a odborové zväzy.

— V platforme sú jednoznačne určené úlohy a hierarchia v odvetví. Účastníci platformy majú spoločnú víziu, plán postupu a plán implementácie.

— Do ETP výrazne prispieva a podporuje ich priemysel, ktorý je jedným z hlavných pilierov hospodárstva EÚ. ETP sú poháňané priemyslom, čo zaručuje, že ich iniciatívy sú pre priemysel dôležité. ETP sa nevenujú iba technologickým a výskumným potrebám, ale aj transferom technológií.

— ETP majú jednoduchú štruktúru riadenia, sú pružné a dokážu mobilizovať sily a zoskupovať zdroje.

— Priemyselné odvetvia, v ktorých ETP fungujú, majú zásadné postavenie v hodnotovom reťazci: mnoho inovácií závisí od základných procesov (napr. výroby, spracovateľského priemyslu, lesníctva a robotiky) a materiálov (chemikálie a oceľ). Procesné a materiálové inovácie ako také majú teda katalytický účinok na inovácie v EÚ.

— ETP sa už venujú sociálnym výzvam. Pokrývajú oblasť, ktorá má zásadný vplyv na spoločnosť, pokiaľ ide o rast a pracovné miesta vytvárajúce pridanú hodnotu. ETP sú odpoveďou na hlavné politické otázky (ekologické hospodárstvo, suroviny a účinné využívanie zdrojov).

— Niektoré ETP vytvorili vo všetkých krajinách EÚ národné a regionálne technologické platformy.

— Vzdelávaniu sa platformy venujú ako strategickému prvku.

— Používa sa už niekoľko vykonávacích nástrojov (napr. verejno-súkromné partnerstvá, zoskupenia atď.), ktoré pochádzajú z jestvujúcich ETP.

5.3 Slabé stránky

— ETP by mali zmýšľať strategicky a predísť tomu, aby sa stali úzko zameranou lobistickou skupinou a stratili sústredenosť. ETP môžu byť nepriaznivo ovplyvnené zdvojovaním alebo prílišnou roztrieštenosťou činnosti.

— V niektorých prípadoch veľké subjekty dominujú činnosti ETP.

— Nie je jednoduché rozoznať konečné aplikácie a inovácie a priradiť ich jednotlivým ETP: — ETP sú ešte stále slabo viditeľné, či už vo verejnom alebo súkromnom sektore, — mimovládne organizácie nemajú záujem zapájať sa do ETP, — tzv. zrkadlové zoskupenia v členských štátoch (NTP a RTP) vo všeobecnosti nemali úspech.

— Je potrebné väčšie úsilie o vytvorenie viacodvetvovej perspektívy, v ktorej sa zladia záujmy a interakcia jednotlivých subjektov.

— ETP by mali zlepšiť svoju komunikáciu a šírenie výsledkov.

5.4 Príležitosti

— ETP sú kľúčové na oživenie priemyselnej politiky EÚ. Príslušné národné a regionálne technologické platformy sú odrazom štruktúry ETP v členských štátoch a zlepšujú ich koordináciu a účinnosť. Koordinácia a harmonizácia európskych, národných a regionálnych programov výskumu a inovácií by sa mala zlepšiť v spolupráci s ETP.

— Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, nadobudne riešiteľská úloha ETP väčší význam vzhľadom na zlepšenú stratégiu podpory inovácií popri podpore výskumu.

— Boli stanovené konkrétne priority na podnietenie inovácií v oblastiach, ktoré sa týkajú verejnej aj súkromnej sféry: účinnosť využívania zdrojov a energie v spracovateľskom priemysle (SPIRE), verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví, európske inovačné partnerstvo v oblasti vody a v oblasti surovín, iniciatíva „inteligentné mestá“ (spolu s plánom SET a iniciatívou EMIRI).

— ETP žiadajú od Európskej komisie, aby sa na podnecovanie spolupráce v hodnotovom reťazci a zvýšenie snáh o zjednodušenie viac využívala koordinačná podpora. Najväčším príspevkom k práci ETP by bolo zlepšenie medzinárodnej spolupráce, ktorou sa získajú najnovšie odborné poznatky z celého sveta v záujme využívania a komercializácie v EÚ.

— ETP by mali inovačné nástroje na strane dopytu spojiť s doplňujúcou výskumnou činnosťou, aby sa urýchlilo uvádzanie na trh.

— ETP by mohli zvýšiť povedomie o význame rozličných priemyselných výrobných procesov pri zachovávaní prosperity a blahobytu v Európe.

— V oblasti pôsobnosti ETP by sa malo zachovať vzdelávanie, príprava a školenia zamerané na ľudí.

5.5 Hrozby

— ETP sa sťažujú na nedostatok finančných zdrojov na prevádzkovanie platforiem.

— ETP môžu byť postihnuté úpadkom priemyslu EÚ. Priemyselné odvetvia v EÚ strácajú svoje vedúce postavenie vo svete, v porovnaní s ostatným svetom v EÚ vo všeobecnosti trpia malou ochotou podstupovať riziko a nedostatkom podnikateľského uznania.

— Efektívnejšie uplatňované zjednodušenie regulačného rámca EÚ (vrátane účasti na projektoch EÚ), zvýšené úsilie o zmenšenie roztrieštenosti iniciatív inštitúcií a konkurencie medzi nimi, lepšie koordinovaná politika a do budúcnosti väčšia viditeľnosť na úrovni inštitúcií by mohli zvýšiť efektívnosť ETP.

— Výrobné procesy a s výrobou súvisiaca výskumno-inovačná činnosť strácajú spoločenskú príťažlivosť verejnosti a najmä mladých ľudí. Je to aj dôsledok presunu výrobných činností mimo Európy.

6. Spolupráca medzi ETP a spolupráca ETP s Európskou komisiou

ETP aktívne uplatňujú 7. rámcový program pre výskum a inovácie EÚ. ETP teraz poskytujú informácie a prekladajú návrhy k prebiehajúcej práci na zavedení nástroja Horizont 2020, aby sa prispôsobil skutočným potrebám európskej spoločnosti, osobitne potrebám výroby a služieb.

6.1 Horizont 2020

6.1.1 Horizont 2020 je finančný nástroj na implementáciu Únie inovácií, hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 zameranej na zabezpečenie svetovej konkurencieschopnosti Európy. Je súčasťou úsilia o vytvorenie ďalšieho rastu a pracovných miest v Európe a jeho rozpočet na roky 2014 až 2020 dosahuje výšku 80 miliárd EUR. Horizont 2020

— upevní postavenie EÚ vo vede,

— upevní vedúce priemyselné postavenie v inováciách, k čomu patria veľké investície do kľúčových technológií, väčšia dostupnosť kapitálu a podpora malých a stredných podnikov,

— pomôže riešiť hlavné obavy, ktoré majú všetci Európania v takých oblastiach, ako sú zmeny podnebia, rozvoj udržateľnej dopravy a mobility.

6.1.2 Horizont 2020 bude čeliť spoločenským výzvam tým, že pomôže preklenúť medzeru medzi výskumom a trhom. Tento trhom riadený prístup bude zahŕňať vytvorenie partnerstva so súkromným sektorom a členskými štátmi.

6.1.3 Horizont 2020 bude doplnený ďalšími opatreniami na projektovanie a rozvoj Európskeho výskumného priestoru do roku 2014. Cieľom opatrení bude odstrániť prekážky vytvorenia skutočného jednotného trhu so znalosťami, výsledkami výskumu a inováciami.

6.2 Európa 2020

6.2.1 Európa 2020 je stratégia rastu EÚ na najbližšie desaťročie. EÚ by sa mala stať sofistikovanou, udržateľnou a začleňujúcou ekonomikou. Tieto tri vzájomne sa podporujúce priority by mali EÚ a jej členským štátom pomôcť dosiahnuť vysokú úroveň zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.

6.2.2 EÚ si prakticky vytýčila päť ambicióznych cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020 v oblasti zamestnanosti, inovácií, vzdelávania, sociálneho začleňovania a potláčania klimatických zmien resp. v energetike. Každý členský štát si schválil vlastné ciele v každej oblasti. Stratégia sa opiera o konkrétnu činnosť na úrovni EÚ a jednotlivých štátov.

6.3 Budúca úloha ETP

6.3.1 V budúcnosti sa má úloha ETP zachovať. Okrem toho môžu ETP podporovať aj využívanie nástrojov Európskej komisie, z ktorých niektoré už boli vyskúšané v 7. rámcovom programe. Očakáva sa, že Európska komisia bude v Horizonte 2020 vo väčšej miere využívať vykonávacie nástroje (aj keď ich počet bude obmedzený), napr. verejno-súkromné partnerstvá, a spoločné technologické iniciatívy.

6.3.2 Priemysel a veľa ďalších zainteresovaných subjektov je pripravených podporiť využívanie spomenutých nástrojov. Ako príklad možno uviesť verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví (Biobased for Growth), partnerstvo za udržateľný spracovateľský priemysel účinným využívaním zdrojov a energie (SPIRE), iniciatívu za priemyselný výskum energetických surovín (EMIRI) a iniciatívu vo výskume budúcich infraštruktúrnych sietí v Európe (reFINE).

V Bruseli 11. júla 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV na tému „Priemyselné zmeny: súčasná situácia a vyhliadky do budúcnosti – celkový prístup, Ú. v. EÚ C 010, 14.1.2004, s. 105 – 113 [nedostupné v slovenskom jazyku].