SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Uplatňovanie smernice 2007/44/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore /* COM/2013/064 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Uplatňovanie smernice 2007/44/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore 1. Úvod 1. V súlade s článkom 6 smernice 2007/44/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore[1] (ďalej len „smernica o kvalifikovaných podieloch“ alebo „smernica“) Komisia musí preskúmať uplatňovanie tejto smernice a predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi na preskúmanie tejto smernice. Termín tohto preskúmania bol 21. marec 2011. Vzhľadom na intenzívnu prácu Komisie na komplexnom programe reformy finančnej regulácie s cieľom vybudovať po finančnej kríze stabilnejší a transparentnejší finančný systém a vzhľadom na to, že počas finančnej krízy je náročné posúdiť uplatňovanie smernice, sa práca na správe oddialila. 2. Smernicou o kvalifikovaných podieloch sa vytvára právny rámec pre prudenciálne posudzovanie nadobudnutí kvalifikovaných podielov fyzickými alebo právnickými osobami v úverovej spoločnosti, životnej poisťovni, poisťovni alebo zaisťovni alebo investičnej spoločnosti. Smernicou sa zmenili a doplnili európske smernice [smernica o kapitálových požiadavkách (CRD)[2], smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID)[3], Solventnosť II[4]] vzťahujúce sa na úverové inštitúcie, investičné spoločnosti, poisťovne a zaisťovne. Zosúlaďujú sa ňou podmienky pre oznamovanie navrhovaného nadobudnutia alebo zbavenia sa kvalifikovaného podielu, vymedzuje sa jasný a transparentný postup posudzovania a spresňuje sa zoznam striktných kritérií prudenciálneho posudzovania. Tieto pravidlá podliehajú maximálnej harmonizácii a členské štáty nemôžu stanoviť prísnejšie pravidlá. Dve z uvedených smerníc, CRD a MiFID, sa v súčasnosti prehodnocujú. Návrhmi Komisie týkajúcimi sa týchto smerníc sa nemenia pravidlá zavedené v roku 2007. 3. Ciele, ktoré sa sledujú smernicou o kvalifikovaných podieloch, sú dôležité pre finančné trhy. Cieľmi smernice sú konkrétne: · zvýšenie právnej istoty, jasnosti a transparentnosti schvaľovacieho procesu orgánov dohľadu so zreteľom na nadobúdanie a zvyšovanie podielov v sektoroch bankovníctva, poisťovníctva a cenných papierov a · zaistenie toho, aby sa so všetkými prípadmi navrhovaného nadobudnutia alebo zbavenia sa kvalifikovaného podielu v celej EÚ a naprieč sektormi zaobchádzalo rovnako. 4. Dosiahnutie cieľov smernice si vyžaduje, aby vnútroštátne orgány dohľadu vo všetkých troch odvetviach úzko spolupracovali a presadzovali zbližovanie svojich postupov dohľadu v spoločnom právnom rámci, ktorý sa zaviedol smernicou. V roku 2008 preto tri bývalé výbory tretej úrovne (CEBS, CESR a CEIOPS) vypracovali nezáväzné usmernenia pre prudenciálne posudzovanie nadobudnutí[5] (ďalej len „usmernenia 3L3“), aby zaistili súlad zblížených rozhodovacích postupov v rámci EÚ. Usmernenia si kladú za cieľ: · dosiahnuť spoločné pochopenie piatich kritérií prudenciálneho posudzovania stanovených smernicou, · vymedziť vhodné podmienky spolupráce, ktorými sa zaistia primerané a včasné informačné toky medzi orgánmi dohľadu a · vytvoriť úplný a harmonizovaný zoznam informácií, ktoré by navrhovaní nadobúdatelia mali uvádzať vo svojich oznámeniach príslušným orgánom dohľadu. 5. Okrem toho, nedávno prijatá smernica 2010/78/EÚ[6] v sektoroch bankovníctva a investičných služieb umožňuje európskym orgánom dohľadu predložiť Komisii na prijatie[7]: · regulačné technické normy na stanovenie úplného zoznamu informácií, ktoré majú navrhovaní nadobúdatelia uvádzať vo svojich oznámeniach za účelom nadobudnutia kvalifikovaných podielov a · vykonávacie technické normy na stanovenie spoločných postupov, formulárov a vzorov pre konzultácie medzi príslušnými orgánmi v rámci prudenciálneho posudzovania nadobudnutí. 6. V tejto správe sa opisuje vplyv smernice o kvalifikovaných podieloch a jej dodržiavanie (oddiel 2), určujú sa ňou hlavné problémy vyplývajúce z uplatňovania tejto smernice (oddiel 3) a vyvodzujú sa viaceré závery (oddiel 4). 2. Vplyv smernice o kvalifikovaných podieloch a jej dodržiavanie 7. Útvary Komisie uskutočnili verejnú konzultáciu so zúčastnenými stranami a zaslali príslušným orgánom dotazník so žiadosťou o štatistické údaje. Doručené odpovede celkovo naznačujú, že smernica prispela k zníženiu prekážok pre nadobúdanie vo finančnom sektore a že s domácimi a cezhraničnými transakciami sa v celej EÚ zaobchádza rovnako. Väčšina odpovedí potvrdzuje, že smernica viedla k dosiahnutiu spoločného porozumenia, pokiaľ ide o prudenciálne posudzovanie nadobudnutí vo finančnom sektore v celej Európe, a k vytvoreniu rovnakých podmienok. Z odpovedí však tak isto vyplýva, že v niekoľkých členských štátoch (Česká Republika, Nemecko, Írsko) smernica neviedla k významným zmenám právneho rámca, nakoľko podobné pravidlá existovali už pred jej prijatím. 8. Toto pozitívne posúdenie smernice potvrdzujú aj štatistické údaje získané od vnútroštátnych orgánov dohľadu. V období od roku 2008 do roku 2011 bolo oznámených viac ako 10 700 navrhovaných nadobudnutí kvalifikovaných podielov, pričom viac ako 84 % oznámení sa uskutočnilo v troch členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Holandsko, Nemecko)[8]. Príslušné vnútroštátne orgány veľkú väčšinu týchto oznámení schválili a z údajov nevyplývajú žiadne významné rozdiely medzi prístupom k domácim a cezhraničným transakciám. Celkovo bolo zakázaných len 50 navrhovaných transakcií (menej ako 0,5 %), k stiahnutiu oznámenia došlo v približne 450 prípadoch (4,3 %)[9]. Počet oznámení bol v sledovanom období pomerne stabilný, s miernym poklesom od roku 2010, ktorý možno z väčšej časti pripísať významnému poklesu oznámení v Spojenom kráľovstve potom, ako došlo k administratívnym zmenám. V dôsledku finančnej krízy sa uskutočnilo 231 nadobudnutí súvisiacich s krízou, t. j. nadobudnutí z podnetu verejného sektora v záujme stabilizácie finančných trhov. 9. V súvislosti s uplatňovaním právneho rámca v členských štátoch sa neobjavil žiadny podstatný problém s dodržiavaním súladu. Prieskum a verejná konzultácia však poukázali na existenciu niektorých menších problémov, ktoré sa ďalej analyzujú. 3. Preskúmanie uplatňovania smernice: objavujúce sa problémy 10. Z preskúmania uplatňovania smernice o kvalifikovaných podieloch vyplýva niekoľko problémov. 11. Po prvé, existujú určité obavy, pokiaľ ide o právnu istotu v súvislosti s vymedzením notifikačnej povinnosti a jej uplatňovanie vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. V smernici sa stanovuje, že[10]: „Členské štáty požadujú, aby každá fyzická alebo právnická osoba, alebo takéto osoby konajúce v zhode (ďalej len "navrhovaný nadobúdateľ"), ktoré sa rozhodli nadobudnúť, priamo alebo nepriamo, kvalifikovaný podiel v „subjekte pod dohľadom[11]“alebo ďalej zvýšiť, priamo alebo nepriamo, takýto kvalifikovaný podiel v „subjekte pod dohľadom“, čím by pomer hlasovacích práv alebo základného imania, ktoré vlastnia, dosiahol alebo prekročil 20 %, 30 % alebo 50 %, alebo by sa „subjekt pod dohľadom“ stal jej dcérskym podnikom (ďalej len "navrhované nadobudnutie"), to najprv písomne oznámili príslušným orgánom „subjektu pod dohľadom“, v ktorom sa snažia nadobudnúť alebo zvýšiť kvalifikovaný podiel, a uviedli veľkosť zamýšľaného podielu a príslušné informácie uvedené v príslušných článkoch zmenených a doplnených smerníc“. Z prieskumu vyplýva, že nasledujúce pojmy použité vo vymedzení notifikačnej povinnosti môžu prípadne spôsobiť nejednotné uplatňovanie medzi členskými štátmi: · Pojem „nepriamy kvalifikovaný podiel“ nie je v smernici vymedzený. Hoci usmernenia 3L3 poskytujú isté objasnenie toho, čo predstavuje nepriamy podiel[12], členské štáty v značnej miere vychádzajú z pojmov vo svojich príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch. Prieskum medzi príslušnými orgánmi ukazuje, že v dôsledku toho sa na stanovenie existencie nepriameho podielu používajú rôzne metódy, a teda existujú rôzne výklady toho, či sa navrhované nadobudnutie kvalifikovaného podielu musí oznámiť alebo nie. Výsledky verejnej konzultácie potvrdzujú, že príslušné orgány členských štátov používajú na určenie existencie nepriameho podielu rôzne prístupy, čo v podobných situáciách vedie k rôznemu zaobchádzaniu. · Ani pojem „osoby konajúce v zhode“ nie je v smernici vymedzený. Usmernenia 3L3 poskytujú veľmi široko koncipované vysvetlenie toho, ktoré osoby sa považujú za osoby konajúce v zhode[13]. Prieskum ukazuje, že výklad tohto pojmu môže byť v obmedzenej miere rozdielny. Potreba ďalšieho objasnenia bola vyjadrená aj v reakciách zúčastnených strán vo verejnej konzultácii. Verejná konzultácia ukázala aj to, že rozdiely medzi vymedzeniami použitými v smernici o kvalifikovaných podieloch, smernici o ponukách na prevzatie[14] a smernici o transparentnosti[15] vzbudzujú v súkromnom sektore isté obavy. · Niektoré vnútroštátne orgány dohľadu uviedli, že pojem „rozhodnutie nadobudnúť“ by sa nemal vzťahovať na situácie, keď nadobúdateľ prekročil hranicu bez toho, aby sa tak vedome rozhodol urobiť, napríklad v prípade dedičstva alebo zníženia kapitálu emitenta. Ako sa však vysvetľuje v usmerneniach 3L3, „oznámenie sa vyžaduje aj vtedy, ak nadobúdateľ prekročí hranicu neúmyselne“. V jednej z odpovedí na verejnú konzultácii sa upozorňuje na nedostatočnú jasnosť medzi ustanovením v smernici a vysvetlením v usmerneniach 3L3, ako aj na prípadné riziko nejednotného uplatňovania, ktoré môže spôsobiť. 12. Po druhé, zdá sa, že je potrebné podniknúť ďalšie kroky na zaistenie jednotného uplatňovania zásady proporcionality. Táto zásada sa uvádza v odôvodneniach 5, 8 a 9 smernice o kvalifikovaných podieloch. Uplatňovanie zásady proporcionality sa ďalej vysvetľuje v odseku 18 usmernení 3L3: „Táto zásada, ktorá sa uvádza v odôvodneniach 5, 8 a 9, sa vzťahuje na zloženie požadovaných informácií aj na postupy posudzovania. Typ informácií, ktoré sa vyžadujú od nadobúdateľa, môže ovplyvniť konkrétne charakteristiky nadobúdateľa (právnická alebo fyzická osoba, finančná inštitúcia pod dohľadom či iný subjekt, skutočnosť, či je finančná inštitúcia pod dohľadom v EHP alebo v rovnocennej tretej krajine atď.), vlastnosti navrhovanej transakcie (transakcia vo vnútri skupiny alebo „externá“ transakcia atď.), miera zapojenia nadobúdateľa do riadenia cieľovej finančnej inštitúcie alebo úroveň podielu, ktorý sa má nadobudnúť.“ Výsledky verejnej konzultácie však poskytujú určité dôkazy o tom, že vnútroštátne orgány dohľadu neuplatňujú zásadu proporcionality dostatočne, pokiaľ ide o požadované informácie a o postup posudzovania. Predovšetkým boli vyjadrené obavy týkajúce sa posudzovania transakcií vo vnútri skupiny[16]. Prieskum ukazuje, že v takýchto prípadoch nie je postup posudzovania vždy jednotný. Niektoré členské štáty v takýchto prípadoch uplatňujú „ľahkú verziu“ tohto postupu alebo dokonca nevyžadujú vždy formálne oznámenie pre transakcie vo vnútri skupiny v rámci cezhraničných bankových skupín. Naproti tomu, podľa odpovedí zúčastnených strán verejnej konzultácie niektoré iné členské štáty posudzujú všetky transakcie vo vnútri skupiny rovnako ako ostatné oznámenia. Podľa názoru zástupcov súkromného sektora, ktorí sa zúčastnili na verejnej konzultácii, to predstavuje zbytočnú záťaž. 13. Po tretie, zdá sa, že niektoré kritéria posudzovania stanovené v smernici o kvalifikovaných podieloch by sa mali viac spresniť. Podľa smernice majú vnútroštátne orgány dohľadu okrem iného posúdiť „pozitívnu finančnú situáciu navrhovaného nadobúdateľa, najmä v súvislosti s druhom činnosti vykonávanej a plánovanej vo [finančnej inštitúcii], v ktorej sa nadobudnutie navrhuje[17]. V usmerneniach 3L3[18] sa tak isto vysvetľuje účel tohto kritéria posudzovania a uvádza sa orientačný zoznam informácií požadovaných na posúdenie finančného zdravia navrhovaného nadobúdateľa. Prieskum a verejná konzultácia však ukazujú, že doklady, ktoré požadujú vnútroštátne orgány dohľadu na posúdenie, sa medzi členskými štátmi líšia. Takisto sa zdá, že nie je dostatočne jasné, či by v rámci tohto kritéria mala byť posudzovaná platobná schopnosť navrhovaného nadobúdateľa. Napokon, existujú určité náznaky, že použitie vlastného kapitálu v porovnaní s použitím požičaných prostriedkov sa vykladá nejednotne. 14. Navyše sa zdá, že prinajmenšom niekoľkým vnútroštátnym orgánom dohľadu nie je celkom jasné, čo predstavuje pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu pri posudzovaní toho, „či existujú primerané dôvody na podozrenie, že v súvislosti s navrhovaným nadobudnutím sa pácha alebo bolo spáchané pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu, alebo došlo k pokusu o pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu v zmysle článku 1 smernice 2005/60/ES alebo že navrhované nadobudnutie by mohlo zvýšiť riziko takéhoto konania“[19]. Jeden členský štát upozornil na to, že vzhľadom na citlivú povahu príslušných informácií je ťažké zaistiť transparentné uplatňovanie tohto kritéria posudzovania. 15. Po štvrté, boli zaznamenané určité nedostatky, pokiaľ ide o uplatňovanie ustanovení smernice týkajúcich sa časových lehôt. V smernici o kvalifikovaných podieloch sa stanovuje, že[20]: „Príslušné orgány bezodkladne a v každom prípade do dvoch pracovných dní od doručenia oznámenia, ako aj po prípadnom následnom doručení informácií ...písomne potvrdia jeho doručenie navrhovanému nadobúdateľovi“. Prieskum ukazuje, že vnútroštátne orgány dohľadu pochopili potvrdenie o prijatí rôzne, t. j. v niektorých členských štátoch sa vykladá ako formálne potvrdenie bez akéhokoľvek posúdenia doručených dokumentov, zatiaľ čo v iných členských štátoch sa potvrdenie vydáva potom, ako vnútroštátny orgán dohľadu posúdil úplnosť informácií poskytnutých v prijatých dokumentoch. Smernicou sa ďalej stanovuje, že[21]: „Príslušné orgány majú maximálne šesťdesiat pracovných dní od dátumu písomného potvrdenia o doručení oznámenia a všetkých dokumentov požadovaných členským štátom, ktoré majú byť priložené k oznámeniu ...na vykonanie posúdenia.“ Prieskum poskytuje určité dôkazy o tom, že v niektorých členských štátoch sa táto lehota prekročila. Väčšina vnútroštátnych orgánov dohľadu odporučila predĺženie lehôt. Na druhej strane z výsledkov verejnej konzultácie vyplýva, že zúčastnené strany zo súkromného sektora považujú túto lehotu za príliš dlhú a namiesto toho by uprednostnili jej skrátenie, aspoň v prípadoch, ktoré sa týkajú subjektov regulovaných v EÚ a transakcií vo vnútri skupiny. 16. Po piate, medzi členskými štátmi sa zaznamenala rozdielna prax, pokiaľ ide o podmienené schvaľovanie nadobudnutí. Výsledky prieskumu ukázali, že v niektorých členských štátoch sú všetky navrhované nadobudnutia schválené s podmienkami, zatiaľ čo v iných členských štátoch sa smernica vykladá tak, že podmienené schválenia neumožňuje. 17. Po šieste, z prieskumu vyplýva, že spolupráca medzi rôznymi (sektorovými a/alebo vnútroštátnymi) orgánmi dohľadu sa v niektorých prípadoch vníma ako formálna a časovo náročná. Rovnako sa zdá, že príslušné orgány v rôznych členských štátoch majú rôzne prístupy, pokiaľ ide o druh a úplnosť informácií požadovaných od dotknutých príslušných orgánov. Spolupráca s orgánmi dohľadu tretích krajín sa tak isto niekedy vníma ako neefektívna. Potreba ešte viac zlepšiť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi bola vyjadrená aj v niekoľkých odpovediach na verejnú konzultáciu. 18. Okrem toho, s cieľom zaistiť väčšie zbližovanie v posudzovaní navrhovaných nadobudnutí kvalifikovaných podielov vo všetkých oblastiach finančného sektora a ďalší rozvoj jednotného trhu, niekoľko zúčastnených strán súhlasilo s rozšírením rámca na segmenty trhu, na ktoré sa v súčasnosti smernica nevzťahuje, najmä na regulované trhy. 19. Napokon, finančná kríza preukázala, že fúzie a nadobudnutia – aspoň v bankovom sektore – môžu viesť k rizikám pre finančnú stabilitu. V súčasnosti smernica neobsahuje výslovné kritérium posudzovania umožňujúce príslušným orgánom posudzovať vplyv navrhovaného nadobudnutia na stabilitu finančného systému. Finančná stabilita sa však v kritériách posudzovania smernice rieši implicitne. Predovšetkým kritériá týkajúce sa finančného zdravia navrhovaného nadobúdateľa a dodržiavania požiadaviek prudenciálneho podnikania implicitne zahŕňajú posúdenie rizík pre finančnú stabilitu, pretože obidve kritériá obsahujú prvok zaoberajúci sa budúcnosťou. Možno poznamenať, že explicitné kritérium finančnej stability už zaviedli USA v Dodd-Frankovom zákone a už sa pri posudzovaní navrhovaných nadobudnutí uplatnilo. Výsledky verejnej konzultácie ukazujú, že zúčastnené strany vo všeobecnosti uznávajú potrebu zúčastnených strán posúdiť možný vplyv navrhovaného nadobudnutia na stabilitu finančného systému. Na druhej strane z prieskumu vyplýva, že príslušné orgány majú na potrebu explicitného kritéria finančnej stability odlišné názory, hoci panuje všeobecná zhoda o tom, že pri posudzovaní navrhovaných nadobudnutí sa musia zohľadniť riziká pre finančnú stabilitu. 4. Závery 20. Prieskum uplatňovania smernice o kvalifikovaných podieloch ukazuje, že režim zavedený smernicou funguje v zásade uspokojivo. V súvislosti s uplatňovaním uvedeného právneho rámca v členských štátoch sa nevyskytli žiadne podstatné problémy s jeho dodržiavaním a smernica prispela k jednotnému zaobchádzaniu s vnútroštátnymi a cezhraničnými nadobudnutiami kvalifikovaných podielov vo finančnom sektore. Je však potrebné mať na pamäti, že smernica sa začala uplatňovať až v roku 2009 a že v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy nastali vo finančnom sektore výnimočné okolnosti. Je teda ťažké presne posúdiť efektivitu zavedeného právneho rámca na posudzovanie fúzií a nadobudnutí vo finančnom sektore. 21. Niektoré nedostatky v uplatňovaní smernice by sa však mohli riešiť, aby sa zaistilo jej konzistentné uplatňovanie v celej EÚ a v celom finančnom sektore a aby nadobúdatelia získali väčšiu právnu istotu. Zistené nezrovnalosti v uplatňovaní by bolo možné riešiť napríklad tak, že by sa európske orgány dohľadu vyzvali, aby aktualizovali a objasnili usmernenia 3L3. Takéto objasnenie by mohlo napríklad poskytnúť presnejšie usmernenia na to, ako uplatňovať zásadu proporcionality, ako riešiť nepriame podiely, uplatňovať lehoty a ako zaistiť, aby sa kritériá posudzovania v členských štátoch a v celom sektore vykladali a uplatňovali konzistentne. Komisia má v úmysle požiadať európske orgány dohľadu, aby existujúce usmernenia ešte viac objasnili. 22. Ako sa už stanovilo v smernici 2010/78/EÚ, s cieľom riešiť problémy s koordináciou medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu v prípade medzisektorových alebo cezhraničných transakcií sú európske orgány dohľadu splnomocnené vypracovať návrhy regulačných a vykonávacích technických noriem, aby sa vyriešili problémy s koordináciou medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a znížila sa neistota, pokiaľ ide o informácie, ktoré sa musia zaslať orgánom dohľadu na posúdenie navrhovaných podielov. 23. V akčnom pláne pre správu a riadenie spoločnosti a právo obchodných spoločností z 12. decembra 2012 sa rieši otázka konania v zhode. Komisia si je vedomá potreby usmernenia, aby sa vyjasnili koncepčné hranice a poskytla sa v tejto oblasti väčšia istota s cieľom uľahčiť spoluprácu akcionárov v otázkach správy a riadenia spoločnosti. V roku 2013 bude Komisia úzko spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a ESMA s cieľom vypracovať usmernenia na objasnenie pravidiel o konaní v zhode, najmä v kontexte pravidiel týkajúcich sa ponúk na prevzatie. So zreteľom na pokrok dosiahnutý v tejto práci Komisia a európske orgány dohľadu zvážia, aké ďalšie opatrenia (ak nejaké) môžu byť potrebné na riešenie špecifických otázok vyplývajúcich z uplatňovania pojmu konania v zhode v kontexte smernice o kvalifikovaných podieloch. 24. Ďalej by sa vzhľadom na finančnú krízu mohlo zvážiť explicitnejšie začlenenie aspektov finančnej stability do procesu posudzovania. To by sa mohlo dosiahnuť zavedením posúdenia opätovnej platobnej schopnosti predtým, ako dôjde k transakcii. Komisia zamýšľa vykonať v priebehu roka 2013 analýzu, v ktorej sa posúdia rôzne možnosti, vrátane potreby formulovať takéto kritérium tak, aby sa zabránilo rozdielnemu vykonávaniu príslušnými orgánmi. 25. V súlade s cieľmi smernice o kvalifikovaných podieloch by sa podobný právny rámec na posudzovanie podielov a zvyšovanie nadobudnutí mohol zaviesť aj pre regulované trhy tak, ako sú vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 14 MiFID. 26. V navrhovanom nariadení Rady, o ktorom sa práve rokuje, a ktorým sa udeľujú ECB osobitné úlohy týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, sa ECB stanovuje povinnosť vykonať v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi posúdenie žiadostí o nadobudnutie a zbavenie sa kvalifikovaných podielov. ECB bude pri svojich rozhodnutiach vychádzať z vhodnosti navrhovaného nadobúdateľa, finančného zdravia navrhovaného nadobudnutia, z kritérií posudzovania stanovených v smernici o kvalifikovaných podieloch a v súlade s postupom a lehotami na posúdenie, ktoré sú stanovené v danej smernici ako aj v súlade s relevantným vnútroštátnym zákonom, ktorým sa transponuje príslušný právny predpis Únie. Rozsah právomocí ECB sa obmedzuje na úverové inštitúcie zriadené v zúčastnených členských štátoch. Žiadne zmeny a doplnenia smernice v dôsledku navrhovanej právomoci ECB posudzovať žiadosti o nadobudnutie a zbavenie sa kvalifikovaných podielov nie sú potrebné. 27. Členské štáty, Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a ďalšie zúčastnené strany sa vyzývajú, aby do 31. marca 2013 predložili svoje stanoviská k prieskumu opísanom v tejto správe. Na základe prijatých pripomienok a výsledkov analýzy uvedenej v bode 23 Komisia do konca roku 2013 oznámi, či je potrebné režim posudzovania kvalifikovaných podielov posilniť. PRÍLOHA K SPRÁVE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Uplatňovanie smernice 2007/44/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore Obrázok 1: Počet oznámení v EÚ v období rokov 2008 – 2011[22] Obrázok 2: Percentuálny podiel stiahnutých oznámení a zakázaných nadobudnutí v EÚ v období rokov 2008 – 2011 [1] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/44/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 92/49/EHS a smernice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES v súvislosti s procesnými pravidlami a kritériami hodnotenia obozretného posudzovania nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore, Ú. v. EÚ L 247, 21.9.2007, s. 1. K dispozícii na: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:247:0001:0016:EN:PDF. [2] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (prepracované znenie), Ú. v. EÚ L 177/1, 30.6.2006. [3] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS, Ú. v. EÚ L 145/1, 30.4.2004. [4] Smernicou 2007/44/ES sa zmenili a doplnili smernice o poisťovniach a zaisťovniach v EÚ: 92/49/EHS, 2002/83/ES, 2005/68/ES. Tieto tri smernice boli prepracované smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II), Ú. v. EÚ L 335/1, 17.12.2009. [5] Spoločné usmernenia Výboru európskych orgánov bankového dohľadu (CEBS), Výboru európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a dôchodkovým poistením zamestnancov (CEIOPS) a Výboru európskych regulačných orgánov pre cenné papiere (CESR) pre prudenciálne posudzovanie nadobudnutí a zvýšení podielov vo finančnom sektore podľa požiadaviek smernice 2007/44/ES. K dispozícii na: http://www.eba.europa.eu/getdoc/09acbe4b-c2ee-4e65-b461-331a7176ac50/2008-18-12_M-A-Guidelines.aspx [6] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy), Ú. v. EÚ L 331, 12.12.2010, s. 120. K dispozícii na: http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V3&T2=2010&T3=78&RechType=RECH_naturel&Submit=Search [7] V rokovaniach o smernici Omnibus II, ktoré v súčasnosti prebiehajú, spoluzákonodarcovia diskutujú o možnosti splnomocniť EIOPA, aby vypracovala regulačné a vykonávacie technické normy pre poistenie v rovnakej oblasti. [8] Pozri obrázok 1 v prílohe k tejto správe. [9] Pozri obrázok 2 v prílohe k tejto správe. [10] Článok 10 ods. 3 MiFID; článok 19 odsek 1 CRD; článok 57 ods. 1 Solvency II. [11] Smernicou o kvalifikovaných podieloch sa mení a dopĺňa päť sektorových smerníc zavedením rovnakej notifikačnej povinnosti. Pojem „subjekt pod dohľadom“ nahrádza pojmy „úverová inštitúcia“, „životná poisťovňa“, „poisťovňa“, „zaisťovňa“ a „investičná spoločnosť“, ktoré sú použité v sektorových smerniciach. [12] Bod 6 ods. 15 dodatku I k Usmerneniam 3L3. [13] Podľa bodu 1 dodatku I k usmerneniam 3L3 „osoby „konajú v zhode“, ak sa každá z nich rozhodne vykonávať svoje práva spojené s podielmi, ktoré nadobudne v súlade s explicitnou alebo implicitnou dohodou, ktorú medzi sebou uzavreli“. [14] Článok 2 ods.1 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie, Ú. v. EÚ L 142,30.4.2004, s. 12. [15] Článok 10 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, Ú. v. L 390, 31.12.2004, s. 38. K dispozícii na: http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V3&T2=2004&T3=109&RechType=RECH_naturel&Submit=Search [16] Podľa odseku 19 Usmernení 3L3 „zo zásady proporcionality vyplýva, že v prípade transakcií vo vnútri skupiny v rámci skupiny existujúceho akcionára bez akejkoľvek skutočnej alebo podstatnej zmeny v priamom alebo konečnom podiele v danej finančnej inštitúcii by sa mali príslušnému orgánu dohľadu poskytnúť primerané informácie. Na druhej strane by sa skupina akcionára nemala znovu posudzovať, keďže transakcia nemá dosah na vplyv, ktorý nad finančnou inštitúciou vykonáva. [17] Článok 10b ods. 1 písm. c) MiFID; článok 19a ods. 1 písm. c) MiFID; článok 59 ods. 1 písm. c) Solvency II. [18] Odseky 56-66. [19] Článok 10b ods. 1 písm. e) MiFID; článok 19a ods. 1 písm. e) CRD; článok 59 ods. 1 písm. e) Solvency II. [20] Článok 10a ods. 1 MiFID; článok 19 odsek 2 CRD; článok 58 ods. 1 Solvency II. [21] Článok 10a ods. 1 MiFID; článok 19 odsek 2 CRD; článok 58 ods. 1 Solvency II. [22] Komisii boli doručené štatistické údaje z 25 členských štátov. Okrem toho, v odpovediach niekoľkých členských štátov boli zahrnuté údaje o nadobudnutí kvalifikovaných podielov v PKIPCP. Povinnosť oznámiť navrhované nadobudnutie kvalifikovaného podielu v správcovských spoločnostiach PKIPCP sa ukladá podľa článku 11 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), Ú. v. EÚ L 320, 17.11.2009, s. 32. K dispozícii na: http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V3&T2=2009&T3=65&RechType=RECH_naturel&Submit=Search