Osobitná správa Programy eradikácie, 
kontroly a monitorovania, 
ktoré majú zabrániť šíreniu 
chorôb zvierat SK 2016  Č. 06
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4452-9 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/220675 QJ-AB-16-006-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-4473-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/757707 QJ-AB-16-006-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-4469-7 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/80254 QJ-AB-16-006-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Programy eradikácie, 
kontroly a monitorovania, 
ktoré majú zabrániť šíreniu 
chorôb zvierat 
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 06
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, 
aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdav -
kov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá člen EDA Augustyn Kubik a ktorá sa špecializu -
je na výdavky v oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Audit viedla členka EDA Bettina Jakobsen, pomáhala jej 
vedúca kabinetu Katja Mattfolk a Kim Storup, atašé; Colm Friel, hlavný manažér; Armando do Jogo, vedúci úlohy; Xavier 
Demarche, Manuel Dias, Andreas Dürrwanger, Oana Dumitrescu, Laure Gatter, Mary Kerrigan, Joanna Kokot, Michela 
Lanzutti, Joachim Otto, Lucia Rosca a Anna Zalega, audítori.
Zľava doprava: K. Mattfolk, A. do Jogo, C. Friel, B. Jakobsen, X. Demarche.

03
 Obsah
Bod
 Glosár a skratky
I – X Zhrnutie
1 – 17 Úvod
1 – 2 Liečba chorôb zvierat
3 – 4 Stratégia EÚ týkajúca sa zdravia zvierat
5 – 9 Programy eradikácie, kontroly a monitorovania chorôb zvierat
10 – 12 Spolupráca s krajinami mimo EÚ
13 – 17 Hlavné úlohy a povinnosti
18 – 23 Rozsah auditu a audítorský prístup
24 – 60 Audítorské pripomienky
26 – 33 Hoci je prístup Komisie k eradikácii, ku kontrole a k monitorovaniu chorôb zvierat 
vo všeobecnosti náležitý
34 – 36 A programy členských štátov boli vo všeobecnosti dobre navrhnuté a zrealizované
37 – 47 Je ťažké určiť nákladovú účinnosť týchto programov
48 – 60 A stále existuje priestor na zlepšenie
61 – 72 Závery a odporúčania
 Príloha I  — Informácie o chorobách zvierat
 Príloha II — Hlavné povinnosti
 Odpoveď  Komisie
04
 Glosár a skratky
ADNS : Systém nahlasovania chorôb zvierat ( Animal Disease Notification System )
BSE : bovinná spongiformná encefalopatia
BT: katarálna horúčka oviec ( Bluetongue )
CAC : komisia Codex Alimentarius
ECDC : Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb
EFSA : Európsky úrad pre bezpečnosť potravín
FAO : Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo
FVO : Potravinový a veterinárny úrad
Incidencia a prevalencia : incidencia choroby je výskyt choroby vo vymedzenej populácii za určité obdobie (počet 
nových prípadov). Prevalencia choroby je prítomnosť choroby vo vymedzenej populácii za určité obdobie (skutočný 
počet prípadov).
OIE : Svetová organizácia pre zdravie zvierat
PAFF : Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá
TB: tuberkulóza hovädzieho dobytka ( Bovine tuberculosis )
Traces : Obchodný kontrolný a expertný systém
TSE : prenosné spongiformné encefalopatie
WAHIS : Svetový informačný systém pre zdravie zvierat
WHO : Svetová zdravotnícka organizácia
Zoonóza : choroba alebo infekcia, ktorá sa môže priamo alebo nepriamo prenášať medzi zvieratami a ľuďmi.
05
 Zhrnutie
I
Zdravie zvierat má priamy vplyv na verejné zdravie vzhľadom na otázky bezpečnosti potravín a preto, lebo nie -
ktoré choroby prenášané zvieratami sú prenosné na človeka. V súvislosti s ohniskami chorôb zvierat navyše môžu 
vzniknúť značné hospodárske náklady spôsobené stratou vnútorných trhov EÚ a vývozných trhov a priame náklady 
na kontrolu chorôb v rámci rozpočtov EÚ a jednotlivých členských štátov.
II
Choroby zvierat sa môžu šíriť rýchlo a cez hranice. EÚ má aktívnu politiku v oblasti zdravia zvierat a financuje 
programy členských štátov na eradikáciu, kontrolu a monitorovanie určitých chorôb zvierat. Tieto programy zahŕňali 
financovanie z EÚ vo výške 1,3 mld. EUR od roku 2009 do roku 2014 a vzťahujú sa na opatrenia, ako je vakcinácia 
zvierat, testovanie a kompenzácia za zabité zvieratá. Eradikácia je v závislosti od typu choroby zložitou úlohou 
a môže trvať mnoho rokov. Treba preto zaviesť náležitý prístup na úrovni EÚ s vhodnými programami, ktoré budú 
realizovať členské štáty.
III
Dvor audítorov prostredníctvom posúdenia prístupu Komisie a návrhu a realizácie programov členských štátov 
skúmal, či programy eradikácie, kontroly a monitorovania náležite zabraňujú šíreniu chorôb zvierat. Dvor audítorov 
takisto skúmal, či bola náležite posúdená nákladová účinnosť programov.
IV
Dvor audítorov celkovo dospel k záveru, že skúmané programy týkajúce sa chorôb zvierat náležite zabránili šíreniu 
chorôb zvierat. Komisia a členské štáty by však mali byť naďalej obozretné, keďže tieto choroby môžu kedykoľvek 
prepuknúť.
V
Dospeli sme k záveru, že prístup Komisie bol vo všeobecnosti náležitý a podporený dobrým technickým pora -
denstvom, analýzou rizík a mechanizmom na prioritizáciu zdrojov. Komisia poskytovala poradenstvo a uľahčovala 
koordináciu úsilia členských štátov, pričom stanovila minimálne kritériá výkonnosti, ktoré mali programy členských 
štátov spĺňať. Podarilo sa dosiahnuť niekoľko významných úspechov, napríklad zníženie počtu prípadov bovinnej 
spongiformnej encefalopatie (BSE) v prípade hovädzieho dobytka, salmonely v prípade hydiny a besnoty v prípade 
voľne žijúcich druhov.
VI
Dospeli sme k záveru, že programy členských štátov, ktoré sme skúmali, boli vo všeobecnosti dobre navrhnuté 
a zrealizované a že členské štáty mali náležité systémy na identifikáciu ohnísk chorôb zvierat a na uľahčenie ich 
eradikácie.
06 Zhrnutie 
VII
Určiť nákladovú účinnosť programov je však zložité pre nedostatok dostupných 
modelov pre takúto analýzu. Objavili sa príklady nedostatočne kontrolovaných 
programov zo strany členských štátov alebo neprimerane vysokých nákladov. 
V niektorých prípadoch v Taliansku boli sumy vyplatené na kompenzáciu poľ -
nohospodárov alebo zníženie platieb, ktoré zaviedla Komisia, len obmedzeným 
impulzom na stimuláciu účinných opatrení v oblasti biologickej bezpečnosti 
a vykonanie nápravných opatrení.
VIII
Upozornili sme na niekoľko osobitných oblastí, v ktorých existuje priestor 
na zlepšenie. Výmena epidemiologických informácií a okamžitý prístup k minu -
lým výsledkom sa mohli lepšie podporovať prostredníctvom príslušných infor -
mačných systémov, ale boli v procese zlepšovania. Pri audite sa tiež zistilo, 
že v niektorých programoch by sa mali viac konkretizovať opatrenia a kontroly, 
ktoré sa majú vykonať.
IX
Hoci naše posúdenie realizácie osobitných veterinárnych programov bolo cel -
kovo pozitívne, eradikácia brucelózy a tuberkulózy hovädzieho dobytka a bru -
celózy oviec a kôz zostáva v niektorých členských štátoch výzvou. Zistili sme, 
že prístup EÚ k zohľadneniu chorôb voľne žijúcich druhov je potrebné doplniť, 
najmä pokiaľ ide o tuberkulózu, a že nedostatok niektorých vakcín môže nega -
tívne ovplyvniť účinnosť programov.
X
Dvor audítorov odporúča Komisii, aby:
a) uľahčila výmenu epidemiologických informácií medzi členskými štátmi;
b) preskúmala, či by sa mal existujúci súbor ukazovateľov aktualizovať, aby sa 
zabezpečili lepšie informácie o činnostiach v rámci veterinárnych kontrol 
a lepšia nákladová účinnosť programov;
c) do veterinárnych programov systematicky zahŕňala hľadisko voľne žijúcich 
druhov;
d) podporila dostupnosť vakcín, ktoré budú členské štáty využívať, ak je to epi -
demiologicky odôvodnené.
07
 Úvod
Liečba chorôb zvierat
01 
Zdravie zvierat má priamy vplyv na verejné zdravie, pretože niektoré choroby 
zvierat sú prenosné na človeka, a aj vzhľadom na otázky bezpečnosti potravín. 
Dobré zdravie zvierat je zároveň základnou požiadavkou pre potravinársky 
priemysel EÚ. EÚ preto už mnoho rokov presadzuje rozsiahly súbor opatrení 
na ochranu zdravia zvierat. Náklady na riešenie núdzových situácií a chorôb v prí -
padoch, ak existujúce opatrenia správne nefungujú, môžu byť značné, pričom 
môžu spôsobiť stratu vnútorných trhov EÚ a vývozných trhov a vznik nákladov 
na kontrolu chorôb v rámci rozpočtov EÚ a jednotlivých členských štátov a nákla -
dov na liečbu zoonotických chorôb (chorôb prenosných na človeka) v rámci zdra -
votných systémov členských štátov. Odhaduje sa, že náklady spojené s výskytom 
ohniska slintačky a krívačky v roku 2001, ktoré prepukli v Spojenom kráľovstve, 
ale rozšírili sa aj do ďalších krajín, dosiahli až 12 mld. EUR. Kríza BSE z 90. rokov 
minulého storočia, ktorá tiež bola sústredená v Spojenom kráľovstve, si vyžiadala 
náklady vo výške viac ako 3 mld. EUR len v samotnom Spojenom kráľovstve a vý -
razne znížila objem aj ceny vývozu hovädzieho mäsa z EÚ. V posledných rokoch 
sa neobjavilo žiadne ohnisko, ktoré by viedlo k takýmto značným nákladom.
02 
Typ a incidencia chorôb zvierat sa v EÚ rôznia v závislosti od faktorov, medzi kto -
ré patrí klíma, typy poľnohospodárskych podnikov, veterinárne postupy a pohyb 
zvierat. Niektoré hlavné choroby zvierat sú opísané v  prílohe I . Navyše nedávne 
ohniská afrického moru ošípaných (Estónsko, Litva, Lotyšsko a Poľsko), aviárnej in -
fluenzy (Holandsko a Nemecko) alebo katarálnej horúčky oviec (ktorá sa rozšírila 
zo severnej Afriky a postihla najmä Grécko, Španielsko, Taliansko a Portugalsko) 
sa všetky rýchlo rozšírili cez hranice. Niektoré choroby zvierat sa môžu šíriť rýchlo 
(pozri napríklad prípad katarálnej horúčky oviec na  obrázku 1 ), pokiaľ sa rýchlo 
neodhalia a účinne neliečia. Účinné veterinárne opatrenia prispievajú k pre -
vencii takýchto vysoko nákazlivých chorôb a predchádzajú potrebe núdzových 
opatrení.
Stratégia EÚ týkajúca sa zdravia zvierat
03 
Legislatívny rámec EÚ týkajúci sa zdravia zvierat je zložitý. Zahŕňa stovky práv -
nych predpisov, pričom niektoré z nich boli prijaté už v roku 1964. Systematický 
prístup EÚ k eradikácii, kontrole a monitorovaniu chorôb zvierat bol prvý raz 
zavedený v prípade niektorých chorôb v roku 19771. Rámec týchto programov je 
stanovený od roku 2009 na základe rozhodnutia Rady2 o výdavkoch na veterinár -
nom úseku, ktoré bolo nahradené v roku 20143. V stratégii EÚ týkajúcej sa zdravia 
zvierat4 boli stanovené ciele týkajúce sa zdravia, hospodárskych otázok a poľno -
hospodárskych postupov, ako aj akčný plán na ich dosiahnutie. Viac informácií sa 
nachádza v  rámčeku 1 .1 Smernica Rady 77/391/EHS 
zo 17. mája 1977 zavádzajúca 
opatrenia Spoločenstva 
na eradikáciu brucelózy, 
tuberkulózy a leukózy 
u hovädzieho dobytka 
(Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 44).
2 Rozhodnutie Rady 2009/470/
ES z 25. mája 2009 
o výdavkoch na veterinárnom 
úseku (Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009, 
s. 30).
3 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 652/2014 z 15. mája 2014, 
ktorým sa stanovuje 
hospodárenie s výdavkami 
týkajúcimi sa potravinového 
reťazca, zdravia a dobrých 
životných podmienok zvierat, 
ako aj zdravia rastlín 
a rastlinného 
rozmnožovacieho materiálu 
a ktorým sa menia smernice 
Rady 98/56/ES, 2000/29/ES 
a 2008/90/ES, nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) 
č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, 
smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2009/128/
ES a nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1107/2009 a zrušujú 
rozhodnutia Rady 66/399/EHS, 
76/894/EHS a 2009/470/ES 
(Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 1).
4 KOM(2007) 539 v konečnom 
znení z 19. septembra 2007 
o novej stratégii Európskej 
únie týkajúcej sa zdravia 
zvierat (2007 – 2013) podľa 
zásady „prevencia je lepšia ako 
liečba“.
08 Úvod 
Stratégia EÚ týkajúca sa zdravia zvierat
V stratégii EÚ týkajúcej sa zdravia zvierat na roky 2007 – 2013 sú stanovené ciele a opatrenia EÚ. Táto stratégia 
má štyri hlavné ciele: 
1. zabezpečiť vysokú úroveň verejného zdravia a bezpečnosti potravín prostredníctvom zníženia výskytu 
biologických a chemických rizík pre ľudí na čo najnižšiu mieru;
2. podporiť zdravie zvierat prevenciou/znížením výskytu chorôb zvierat a týmto spôsobom podporiť poľno -
hospodárstvo a vidiecke hospodárstvo;
3. zvyšovať hospodársky rast/súdržnosť/konkurencieschopnosť zabezpečením voľného pohybu tovarov 
a primeraného premiestňovania zvierat;
4. podporiť poľnohospodárske postupy a dobré životné podmienky zvierat, ktoré zabraňujú hrozbám súvi -
siacim so zdravím zvierat a minimalizujú dosah na životné prostredie v kontexte stratégie trvalo udržateľ -
ného rozvoja EÚ.
Tieto ciele boli zrealizované prostredníctvom akčného plánu založeného na štyroch pilieroch:
1. stanovenie priorít pre zásahy zo strany EÚ;
2. rámec EÚ týkajúci sa zdravia zvierat;
3. prevencia, dohľad a pripravenosť;
4. veda, inovácia a výskum.Rámček 1 Obrázok 1Počet ohnísk katarálnej horúčky oviec sérotypu BTV-1 v EÚ
2014 2013 2012 2011 2010 20097 000
6 000
5 000
4 000
3 000
2 000
1 000
01 3266 002
121 8 96564
Zdroj:  Európska komisia, GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
09 Úvod 
04 
Za riadenie rizík týkajúcich sa chorôb zvierat zodpovedá Komisia (GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín). Za posudzovanie rizík zodpovedajú členské štáty a špe -
cializované agentúry EÚ – Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) a Európ -
ske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC). Od roku 1982 má EÚ systém 
nahlasovania na zabránenie šíreniu niektorých nákazlivých chorôb. Členské štáty 
sú povinné nahlásiť Komisii výskyt ohniska choroby prostredníctvom systému 
nahlasovania chorôb zvierat5 (ADNS), ako aj jeho eradikáciu v prípade určitých 
nákazlivých chorôb, aby sa zabránilo ich šíreniu medzi hospodárskymi zvieratami 
v EÚ.
Programy eradikácie, kontroly a monitorovania 
chorôb zvierat
05 
Náklady na zvládnutie predchádzajúcich ohnísk chorôb spolu s rizikom riešenia 
budúcich ohnísk existujúcich alebo nových chorôb dokazujú, že veterinárne 
opatrenia EÚ sú dôležité. EÚ financuje veterinárne programy členských štátov 
zamerané na mnoho chorôb a zoonóz (pozri rámček 2 ) v rámci prvého piliera 
stratégie týkajúcej sa zdravia zvierat. Uvedené programy majú tieto ciele:
– postupne eliminovať choroby zvierat a zaviesť opatrenia na monitorovanie 
chorôb v členských štátoch a v EÚ ako celku,
– zabezpečiť vysokú úroveň zdravia zvierat, verejného zdravia a ochrany 
spotrebiteľa,
– zaručiť vysokú úroveň ochrany zdravia zvierat aj verejného zdravia, podporiť 
zlepšenie produktivity sektora hospodárskych zvierat a prispieť k hospodár -
skej udržateľnosti sektorov priamo alebo nepriamo postihnutých ohniskom 
choroby zvierat.5 Zavedený smernicou Rady 
82/894/EHS 
z 21. decembra 1982 týkajúcou 
sa hlásenia nákaz zvierat 
v Spoločenstve (Ú. v. ES L 378, 
31.12.1982, s. 58).
Programy eradikácie, kontroly a monitorovania
Programy eradikácie:  Cieľom je biologický zánik choroby zvierat alebo zoonózy, ktorý napokon povedie 
k tomu, že dané územie získa podľa právnych predpisov Únie štatút územia bez výskytu alebo „úradne bez 
výskytu“ choroby (napr. tuberkulózy hovädzieho dobytka).
Programy kontroly:  Cieľom je udržať prevalenciu určitej choroby zvierat alebo zoonózy pod sanitárne prija -
teľnou úrovňou (napr. salmonely).
Sledovanie/monitorovanie:  Cieľom je zhromažďovať a zaznamenávať údaje vo vymedzenej populácii s cie -
ľom posúdiť epidemiologický vývoj choroby (napr. aviárnej influenzy).
Zdroj: Rozhodnutie Komisie 2008/341/ES.Rámček 2
10 Úvod 
06 
Tieto programy patria do kategórie programov eradikácie, kontroly alebo sle -
dovania a pokrývajú širokú škálu opatrení vrátane vakcinácie, testovania zvierat 
a kompenzácie za zabíjanie alebo odstrel.
07 
V období rokov 2009 – 2014 sa z rozpočtu EÚ vyčlenilo na tieto programy 
1,3 mld. EUR (pozri tabuľku 1 ), čo predstavuje väčšinu výdavkov z rozpočtu EÚ 
na bezpečnosť potravín. Finančný príspevok EÚ zvyčajne predstavuje 50 % ná -
kladov, ktoré vznikajú členským štátom, až do maximálnej výšky. Choroby zvierat 
a zoonózy, v prípade ktorých existuje oprávnenie na finančný príspevok EÚ, sú 
uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady z roku 2009 a od roku 2014 v prílohe II 
k nariadeniu (EÚ) č. 652/2014. Tabuľka 1Záväzky EÚ k nákladom na programy na obdobie rokov 2009 – 2014 podľa 
jednotlivých chorôb (mil. EUR)
Program 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2009  – 2014 %
Africký mor ošípaných 0,1 0,1 0,2 0,9 1,1 0,1 2,3 0,2 %
Aujezského choroba 2,8 2,3 0,0 0,0 0,0 0,0 5,2 0,4 %
Aviárna influenza 4,9 4,9 3,5 2,7 2,7 2,6 21,3 1,6 %
Katarálna horúčka oviec 112,0 68,2 13,4 3,7 2,5 3,8 203,5 15,4  %
Brucelóza hovädzieho dobytka 11,8 8,6 10,1 8,0 7, 3 10,3 56,0 4,2 %
Tuberkulóza hovädzieho dobytka 26,3 53,4 67,9 70,7 63,9 64,2 346,4 26,2  %
Brucelóza melitensis 9,0 7,7 15,9 15,4 15,3 16,2 79,4 6,0 %
Klasický mor ošípaných 5,1 4,3 3,7 3,4 3,0 2,6 22,1 1,7 %
Leukóza (EBL) 3,0 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 5,3 0,4 %
Besnota 11,7 15,7 20,9 23,4 19,9 20,4 112,0 8,5 %
Salmonelóza 18,6 24,4 25,1 19,2 19,2 21,2 127, 8 9,7 %
Vezikulárna choroba ošípaných 0,5 0,3 0,7 0,9 1,1 0,8 4,3 0,3 %
TSE, BSE a klusavka 61,5 81,8 74,6 54,3 38,9 24,0 335,0 25,4  %
Spolu 267,4 274,1 236,0 202,3 174,9 166,1 1 320,8 100,0  %
Ročný rozpočet ako percento 
celkového rozpočtu na dané obdobie20,2  % 20,8  % 17,9  % 15,3 % 13,2  % 12,6  % 100,0  %
Zdroj:  GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
11 Úvod 
08 
Viac ako 50 % nákladov sa sústreďuje v štyroch krajinách (v Španielsku, vo Fran -
cúzsku, v Taliansku a Spojenom kráľovstve) (pozri obrázok 2 ).
09 
Eradikácia chorôb zvierat môže byť v praxi veľmi náročná. Napríklad tuberkulóza 
a brucelóza hovädzieho dobytka ešte neboli eradikované vo viacerých členských 
štátoch, hoci snaha o ich kontrolu alebo eradikáciu existuje už viac ako 50 rokov. 
EÚ začala financovať programy na eradikáciu týchto chorôb v sedemdesiatych 
rokoch v čase, keď niektoré členské štáty mali už mnoho rokov svoje vlastné 
národné programy. Z  tabuľky 2  vyplýva, že získanie štatútu územia „úradne bez 
výskytu choroby“ môže aj napriek úsiliu členských štátov a Komisie a neustálemu 
vedeckému a technickému pokroku trvať desaťročia. Niektoré krajiny sú však 
rýchlejšie ako iné. Neustála prítomnosť takýchto chorôb vedie k opakovanému 
vynakladaniu výdavkov z rozpočtu EÚ na programy eradikácie. Obrázok 2Úroveň nákladov na programy na obdobie rokov 
2009 – 2014 podľa jednotlivých členských štátov
Poľsko; 7 %
Írsko; 8 %Nemecko; 6 %Všetky ostatné; 25 %
Taliansko; 10 %Spojené kráľovstvo; 14 %Francúzsko; 14 %Španielsko; 17 %
Zdroj:  GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
12 Úvod 
Spolupráca s krajinami mimo EÚ
10 
OIE, Svetová organizácia pre zdravie zvierat, vo svojich usmerneniach z roku 2014 
ku kontrole chorôb zvierat zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce a uvá -
dza, že pokiaľ je to možné, krajiny by mali konať na regionálnom základe s cieľom 
zosúladiť programy kontroly chorôb. Je to dôležité, keďže choroby sa môžu pre -
nášať cez hranice najmä prostredníctvom voľne žijúcich druhov. V nariadeniach 
sa neuvádza žiadne ustanovenie, podľa ktorého by Komisia mala priamo financo -
vať veterinárne programy mimo EÚ. Členské štáty však môžu odsúhlasiť veterinár -
ne opatrenia (ako sú očkovacie kampane v hraničných pásmach) priamo so sused -
nými krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, a súvisiace náklady zahrnúť ako čiastkové 
programy do svojich veterinárnych programov financovaných Komisiou. Tabuľka 2Eradikácia chorôb je zdĺhavý proces
Tuberkulóza hovädzieho dobytka Brucelóza hovädzieho dobytka
Členský štátPrvý program 
financovaný z  pros­
triedkov EÚUznanie štatútu 
územia úradne bez 
výskytu chorobyKoľko rokov 
trvalo dosiah ­
nutie štatútu 
územia úradne 
bez výskytu 
chorobyaPrvý program 
financovaný 
z pros  triedkov EÚUznanie štatútu 
územia úradne 
bez výskytu 
chorobyKoľko rokov 
trvalo dosiah ­
nutie štatútu 
územia úradne 
bez výskytu 
chorobya
Írsko 1978b Stále bez štatútu územia bez výskytu 
choroby1978 2009 31
Španielsko 1987Stále bez štatútu územia bez výskytu 
choroby1987Stále bez štatútu územia bez výskytu 
choroby
Francúzsko 1978 2001 23 1978 2005 27
Taliansko 1980Stále bez štatútu územia bez výskytu 
chorobyc 1980Stále bez štatútu územia bez výskytu 
chorobyc
Poľsko 2004 2009 5d2004 2009 5d
RumunskoŽiadne progra ­
my financované 
z prostriedkov EÚStále bez štatútu územia bez výskytu 
chorobyeŽiadne programy financované z prostriedkov EÚ a uznanie 
za územie bez výskytu choroby v roku 2014
Spojené 
kráľovstvo2000f Stále bez štatútu územia bez výskytu 
choroby1978 2015 37
a  Nie sú započítané predchádzajúce národné programy, ktoré sa vo väčšine krajín realizovali desiatky rokov pred prvým poskytnutím finanč -
ných prostriedkov EÚ.
b  Prvý program financovaný z prostriedkov EÚ sa začal v roku 1978, ale v roku 2004 bolo financovanie z prostriedkov EÚ zastavené a opäť sa 
začalo v roku 2009.
c Mnohé regióny majú teraz štatút územia úradne bez výskytu choroby.
d  Keď sa v roku 2004 začali programy spolufinancované z prostriedkov EÚ, miera prevalencie v stáde dosahovala len 0,052 % v prípade tuberku -
lózy a 0,005 % v prípade brucelózy hovädzieho dobytka.
e Prevalencia v stáde je nepatrná.
f  Prvý program financovaný z prostriedkov EÚ sa začal v roku 2000, ale v roku 2004 bolo financovanie z prostriedkov EÚ zastavené a opäť sa 
začalo v roku 2010.
Zdroj: Rozhodnutia Komisie financovať programy eradikácie a uznať status území úradne bez výskytu chorôb v prípade kontrolovaných člen -
ských štátov.
13 Úvod 
11 
Pokiaľ ide o programy týkajúce sa besnoty, v roku 2015 sa štyri čiastkové progra -
my realizovali v krajinách mimo EÚ: v Rusku (súčasť fínskeho programu), v Bielo -
rusku (súčasť lotyšského a litovského programu) a na Ukrajine (súčasť poľského 
programu od roku 2012). Ďalších päť bolo v štádiu plánovania: v Rusku (súčasť 
estónskeho programu), na Ukrajine (súčasť maďarského programu), v Moldavsku 
(súčasť rumunského programu), v Bosne a Hercegovine (súčasť chorvátskeho 
programu) a v Bielorusku (súčasť poľského programu). Vzhľadom na zložitosť 
rôznych bilaterálnych vzťahov môže byť zabezpečenie dostatočnej spolupráce 
na účinnú realizáciu čiastkových programov mimo EÚ výzvou.
12 
Komisia prijala ďalšie opatrenia s cieľom zosúladiť programy kontroly chorôb 
s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. GR pre rozšírenie a GR pre zdravie a bezpeč -
nosť potravín spustili v roku 2011 projekt nástroja predvstupovej pomoci  s cieľom 
poskytnúť podporu zameranú na kontrolu a eradikáciu chorôb zvierat (napr. bes -
noty a klasického moru ošípaných) v siedmich prijímajúcich krajinách západného 
Balkánu: v Albánsku, Bosne a Hercegovine, Chorvátsku, bývalej Juhoslovanskej 
republike Macedónsko, Čiernej Hore, Srbsku a Kosove. Na projekt bolo sprístup -
nených približne 100 mil. EUR.
Hlavné úlohy a povinnosti
13 
Komisia (GR pre zdravie a bezpečnosť potravín) riadi systém ADNS a koordinuje 
núdzové opatrenia v prípade výskytu ohniska nákazlivej choroby zvierat. Komisia 
uhrádza výdavky na veterinárne programy v rámci priameho hospodárenia. Po -
travinový a veterinárny úrad (FVO) Generálneho riaditeľstva pre zdravie a bezpeč -
nosť potravín overuje plnenie požiadaviek EÚ na bezpečnosť a kvalitu potravín 
a veterinárnych opatrení.
14 
V rozhodnutí Komisie z roku 20086 sa stanovujú kritériá, ktoré musia programy 
členských štátov spĺňať, aby boli schválené na financovanie z prostriedkov EÚ. 
Uvádza sa v ňom, že v členských štátoch by programy mali byť pod kontrolou 
ústredného veterinárneho orgánu. Programy by mali obsahovať ciele, pričom 
v prípade viacročného programu by to mali byť ročné čiastkové ciele, a mali by 
sa stanoviť vhodné ukazovatele (ako je incidencia a prevalencia), o ktorých by sa 
mali podávať správy. Podrobná realizácia a riadenie programov vrátane akého -
koľvek rozdelenia povinností medzi verejným a súkromným sektorom sú v právo -
moci členského štátu.6 Rozhodnutie Komisie 
2008/341/ES z 25. apríla 2008, 
ktorým sa stanovujú kritériá 
Spoločenstva pre národné 
programy eradikácie, kontroly 
a monitorovania určitých 
chorôb zvierat a zoonóz 
(Ú. v. EÚ L 115, 29.4.2008, s. 44).
14 Úvod 
15 
Členské štáty môžu predložiť svoje návrhy programov Komisii do 31. mája7 
predchádzajúceho roka. Tieto programy môžu byť koncipované ako ročné alebo 
viacročné programy. Väčšinou ide o ročné programy.
16 
Komisia na základe stanovených kritérií posudzuje kvalitu programov, ktoré 
navrhli členské štáty, a ak je to epidemiologicky odôvodnené, podnecuje ko -
ordináciu medzi susediacimi členskými štátmi. Od roku 2013 Komisia využíva 
na tento proces posudzovania odbornú pomoc. Zoznam programov sa predkladá 
členským štátom v Stálom výbore pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá (PAFF). 
Komisia každý rok upravuje prideľovanie finančných prostriedkov na rôzne choro -
by a pre rôzne členské štáty na základe svojho posúdenia vyvíjajúcich sa potrieb. 
O všetkých zmenách sa diskutuje s členskými štátmi prostredníctvom stáleho 
výboru PAFF. Posúdenie Komisie vychádza z údajov predložených členskými 
štátmi, zo správ FVO, správ o finančnom audite a z výsledkov konkrétnej osobit -
nej skupiny zloženej z odborníkov z členských štátov. Viac informácií o hlavných 
povinnostiach sa uvádza v  prílohe II .
17 
V rozhodnutí Komisie z roku 20088 sa vymedzujú štandardné požiadavky na po -
dávanie správ vrátane vzorov a harmonogramov podávania správ, ktoré majú 
členské štáty používať pri podávaní správ Komisii. Počas realizácie programov 
členské štáty posielajú priebežnú správu, ktorú Komisia posúdi a ktorá môže 
viesť k úprave cieľov programu a nákladov, ako aj k prerozdeleniu finančných 
zdrojov medzi programami. Záverečné správy a žiadosti o platbu sa musia Komisii 
predložiť do 30. apríla nasledujúceho roka, a to vrátane posúdenia dosiahnutých 
výsledkov a podrobného vyúčtovania vzniknutých výdavkov.7 Článok 12 nariadenia (EÚ) 
č. 652/2014.
8 Rozhodnutie Komisie 
2008/940/ES 
z 21. októbra 2008, ktorým sa 
stanovujú štandardné 
požiadavky na podávanie 
správ o národných 
programoch eradikácie, 
kontroly a monitorovania 
určitých chorôb zvierat 
a zoonóz spolufinancovaných 
Spoločenstvom (Ú. v. EÚ L 335, 
13.12.2008, s. 61).
15
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
18 
Počas auditu sa skúmalo, či programy eradikácie, kontroly a monitorovania 
chorôb zvierat náležite zabraňujú šíreniu týchto chorôb.
19 
Podrobné otázky zneli:
i) Mala Komisia primeraný prístup k eradikácii, kontrole a monitorovaniu 
chorôb zvierat?
ii) Dokázali členské štáty navrhnúť a zrealizovať vhodné programy na eradiká -
ciu, kontrolu a monitorovanie chorôb zvierat?
iii) Bola v rámci programov náležite zohľadnená nákladová účinnosť?
20 
Audit bol vykonaný v Komisii (GR pre zdravie a bezpečnosť potravín) a v siedmich 
členských štátoch (Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Poľsko9, Rumunsko 
a Spojené kráľovstvo), ktoré spolu predstavujú 72 % celkových výdavkov a je 
v nich zastúpené množstvo rôznych chorôb10. Podarilo sa získať aj stanoviská 
organizácií hlavných zainteresovaných skupín (poľnohospodárov, veterinárnych 
služieb a laboratórií) a panelu odborníkov, ktorý zorganizoval Dvor audítorov.
21 
Počas auditu sa skúmali postupy, ktoré Komisia použila na vymedzenie straté -
gie a schválenie ročných a viacročných národných programov, ktoré predložili 
členské štáty. Zahŕňalo to preskúmanie príslušných stanovísk a oznámení útvarov 
Komisie (vrátane FVO), regulačných výborov (PAFF, osobitnej skupiny), agentúr 
(EFSA) a odborných preskúmaní, ktoré iniciovala Komisia.
22 
Okrem uvedených programov EÚ financuje aj núdzové opatrenia na riešenie zá -
važných ohnísk chorôb zvierat. Tieto opatrenia neboli počas auditu preskúmané, 
keďže výdavky na ne predstavujú približne 10 % výdavkov na programy eradiká -
cie, kontroly a monitorovania.9 V Poľsku bol audit vykonaný 
spoločne s poľským najvyšším 
kontrolným úradom.
10 Celkovo bolo preskúmaných 
24 programov členských 
štátov týkajúcich sa týchto 
chorôb: tuberkulóza 
hovädzieho dobytka, 
brucelóza hovädzieho 
dobytka, brucelóza oviec 
a kôz, prenosné spongiformné 
encefalopatie, katarálna 
horúčka oviec, besnota, 
klasický a africký mor 
ošípaných, aviárna influenza 
a zoonotická salmonela. 
Základné informácie o týchto 
chorobách sa uvádzajú 
v prílohe I .
16 Rozsah auditu a audítorský prístup 
23 
V rámci auditu na úrovni členských štátov boli preskúmané národné stratégie 
eradikácie, kontroly a monitorovania chorôb zvierat, kritériá, ktoré používali 
členské štáty na rozvoj programov, a spôsob, akým sa programy zrealizovali 
v praxi. Boli vykonané návštevy v príslušných veterinárnych orgánoch členských 
štátov a v príslušných regionálnych orgánoch. Audit zahŕňal rozsiahle testovanie 
s cieľom skontrolovať, či sa financované opatrenia vykonali podľa plánu a či boli 
náklady primerané.
17
 Audítorské pripomienky
24 
Podľa OIE11 by mal byť požadovaný cieľ programu kontroly choroby stanovený 
už od začiatku. Hoci je eradikácia tradične cieľom mnohých programov kontroly 
chorôb, nie je vždy dosiahnuteľná. Mali by byť stanovené konkrétne ciele a uka -
zovatele vedúce k úspechu programu. Na obrázku 3  sa uvádzajú kroky na vytvo -
renie programu kontroly choroby.11 OIE, Usmernenia ku kontrole 
chorôb zvierat, 2014.Obrázok 3Kroky na vytvorenie programu kontroly choroby
Plánovanie 
programuStrategický
zámer a cieleZdôvodnenie
Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanieRealizácia
Zdroj:  Usmernenia OIE ku kontrole chorôb zvierat, 2014.
25 
Vzhľadom na zložitú a rôznorodú situáciu týkajúcu sa chorôb zvierat v EÚ je dô -
ležité, aby Komisia uplatňovala stabilný rámec na prioritizáciu svojho finančného 
úsilia, koordináciu úsilia členských štátov, poskytovanie usmernení a podporo -
vanie najlepších postupov. Súčasťou toho by malo byť náležité podávanie správ 
o výkonnosti.
18 Audítorské pripomienky 
Hoci je prístup Komisie k eradikácii, ku kontrole 
a k monitorovaniu chorôb zvierat vo všeobecnosti 
náležitý
26 
Počas auditu sa zistilo, že prístup Komisie k eradikácii, ku kontrole a k monitoro -
vaniu zoonóz a iných chorôb zvierat bol vo všeobecnosti náležitý a podporený 
primeraným technickým poradenstvom a analýzou rizík na riešenie vznikajúcich 
rizík/ohnísk.
27 
Politika EÚ v oblasti zdravia zvierat je dobre vypracovaná s pravidlami identifi -
kácie, vysledovateľnosti, dobrých životných podmienok, ohnísk a sanitárnych 
kontrol. Je to dôležité aj na uľahčenie obchodu. Súčasný legislatívny rámec EÚ 
v oblasti zdravia zvierat však zahŕňa takmer 50 základných smerníc a nariadení 
a približne 400 sekundárnych právnych predpisov, pričom niektoré z nich boli 
prijaté už v roku 1964. Táto zložitá mozaika právnych predpisov má byť skonso -
lidovaná a nahradená novými právnymi predpismi o zdraví zvierat12, v súvislosti 
s ktorými sa podarilo dosiahnuť politickú dohodu v júni 2015. Od roku 2007 boli 
programy EÚ v oblasti eradikácie, kontroly a monitorovania súčasťou stratégie EÚ 
týkajúcej sa zdravia zvierat, ktorej platnosť sa skončila v roku 2013 a ktorá ešte 
nebola nahradená, keďže sa čaká na prijatie právnych predpisov o zdraví zvierat.
28 
Celkove sme dospeli k záveru, že prístup Komisie založený na financovaní priorit -
ných programov eradikácie, kontroly a monitorovania na úrovni členských štátov 
bol primeraný. Rámec nasmerovania zdrojov do programov týkajúcich sa chorôb 
zvierat vychádza z ročných posúdení vykonávaných Komisiou v súvislosti s priori -
tami financovania (s ohľadom na otázky, ako je vplyv na verejné zdravie, výrobné 
straty a obchodné otázky), ktoré boli prediskutované s odborníkmi z členských 
štátov. Komisia tiež disponuje spoľahlivým systémom na posudzovanie kvality 
programov navrhnutých členskými štátmi, ktorý zahŕňa používanie komplex -
ných kritérií posudzovania zahŕňajúcich také aspekty, ako je jasnosť cieľov 
programu a riadenia, historický vývoj príslušnej choroby, vedecké odôvodnenie 
a efektívnosť navrhnutých opatrení. Kontrolované programy nemali dostatočne 
vypracované kritériá prioritizácie zdrojov medzi chorobami. Po prijatí prístupu 
k viacročným pracovným programom na roky 2016 – 2017 a príslušných usmerne -
ní Komisie sa však táto prioritizácia postupne zlepšuje.12 COM(2013) 260 final 
zo 6. mája 2013, Návrh 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady o zdraví 
zvierat. Návrh sa vzťahuje 
na suchozemské zvieratá 
a vodné živočíchy a obsahuje 
požiadavky na prevenciu 
chorôb, informovanosť 
o chorobách, biologickú 
bezpečnosť, vysledovateľnosť 
zvierat, dohľad a kontrolu 
a eradikáciu chorôb, ako 
aj núdzové opatrenia. Počíta 
sa v ňom s revíziou súčasných 
pravidiel identifikácie 
v prípade koní a iných druhov, 
na ktoré sa v súčasnosti 
nevzťahujú osobitné 
požiadavky. Plánuje sa v ňom 
aj koherentná vakcinačná 
politika v EÚ s rámcom 
pre antigénové, vakcínové 
a diagnostické banky 
na úrovni EÚ. 1. júna 2015 
Európsky parlament a Rada 
dosiahli politickú dohodu 
o tomto návrhu.
19 Audítorské pripomienky 
29 
Choroby zvierat presahujú hranice krajín. Choroba sa môže šíriť pohybom hospo -
dárskych aj voľne žijúcich zvierat, ako aj prostredníctvom iných vektorov. Progra -
my by sa preto mali posilniť prostredníctvom dobrej koordinácie medzi krajinami, 
ak je to epidemiologicky odôvodnené. Neexistuje však žiadna právna požiadavka, 
podľa ktorej by členské štáty boli povinné predkladať koordinované programy 
alebo spolupracovať pri ich realizácii.
30 
Zistili sme, že Komisia celkove poskytuje náležité usmernenie ku koordinácii me -
dzi členskými štátmi a uľahčuje ju:
– Komisia a členské štáty sú v pravidelnom kontakte v Stálom výbore pre rast -
liny, zvieratá, potraviny a krmivá13 a na zasadnutiach hlavných veterinárnych 
lekárov,
– v osobitných skupinách14 sú zoskupení odborníci na špecifické choroby 
z členských štátov, ktorí vydávajú odporúčania na zlepšenie veterinárnych 
programov,
– Komisia využíva na posudzovanie navrhnutých programov externých odbor -
níkov na základe komplexných hodnotiacich kritérií,
– Potravinový a veterinárny úrad Komisie vykonáva audity v členských štátoch,
– prostredníctvom systému nahlasovania chorôb zvierat je možné rýchlo na -
hlásiť ohniská choroby,
– referenčné laboratóriá EÚ15 pracujú na štandardizácii a zlepšovaní metodík,
– Komisia zabezpečuje kurzy odbornej prípravy16 pre úradníkov z členských 
štátov,
– od roku 2014 GR pre zdravie a bezpečnosť potravín poskytovalo usmernenie 
k používaniu novej online aplikácie a k štandardným formátom, ktoré majú 
členské štáty používať podľa príslušných nariadení, aby sa zabezpečila určitá 
harmonizácia a kvalita.13 Každý mesiac sa organizuje 
aspoň jedno zasadnutie 
Stáleho výboru pre rastliny, 
zvieratá, potraviny a krmivá 
(výbor PAFF), pričom členské 
štáty a Komisia na ňom 
diskutujú o veterinárnych 
otázkach vrátane výsledku 
veterinárnych programov.
14 Zasadnutie osobitnej skupiny 
pre eradikáciu chorôb zvierat 
sa koná raz ročne a sú naň 
pozvané všetky členské štáty. 
Ďalšie osobitné pracovné 
skupiny pre špecifické choroby 
sú organizované pravidelne 
a stretávajú sa niekoľkokrát 
do roka (napr. podskupina 
pre salmonelu).
15 Úlohou každého referenčného 
laboratória EÚ je 
štandardizovať metódy 
na úrovni EÚ, koordinovať 
činnosť s členskými štátmi, 
pokiaľ ide o diagnostické 
metódy, organizovať 
porovnávacie skúšky 
a organizovať každoročné 
semináre pre národné 
referenčné laboratóriá, 
na ktorých môžu odborníci 
z členských štátov nadväzovať 
kontakty, aktualizovať svoje 
poznatky a vymieňať si 
informácie a najlepšie 
postupy.
16 Lepšia odborná príprava 
pre bezpečnejšie potraviny 
(BTSF).
20 Audítorské pripomienky 
31 
Existencia rámca EÚ na spolufinancovanie ešte väčšmi stimuluje členské štáty 
k eradikácii chorôb zvierat vrátane zoonóz a už sa aj podarilo dosiahnuť niekoľko 
významných úspechov. Mala tiež pozitívny vplyv na situáciu v oblasti ľudského 
zdravia, čo viedlo k úspore nákladov. Napríklad podľa odhadov úradu EFSA17 
z roku 2012 mohla celková hospodárska záťaž vyplývajúca zo salmonelózy u ľudí 
dosahovať 3 mld. EUR ročne. V posledných rokoch sa počet prípadov výrazne 
znížil, ako je znázornené na  obrázku 4 . Úrad EFSA dospel k záveru18, že toto 
zníženie je najmä výsledkom úspešných programov členských štátov zameraných 
na kontrolu salmonelózy u hydiny ( Gallus gallus ), vďaka ktorým sa znížil výskyt 
salmonely vo vajciach.17 Zdroj:  Informačný prehľad 
úradu EFSA o salmonele.
18 Súhrnná správa EFSA/ECDC EÚ 
o zoonózach, pôvodcoch 
zoonóz a ohniskách 
potravinového pôvodu, 2012. 
Suma 3 mld. EUR predstavuje 
hornú hranicu odhadu.Obrázok 4Zoonotická salmonela – Počet prípadov u ľudí v EÚ 
a v kontrolovaných členských štátoch
Prípady v/uni00A0kontrolovaných členských štátochPrípady v/uni00A0EÚ
2013 2012 2011 2010 2009120 000
100 000
80 000
60 000
40 000
20 000
020 000
18 000
16 000
14 000
12 000
10 000
8 000
6 000
4 000
2 000
083 94890 88396 682101 589110 179
EÚ
ÍrskoFrancúzsko
Španielsko
TalianskoPoľsko
RumunskoSpojené kráľovstvo
Zdroj:  GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
21 Audítorské pripomienky 
32 
Ďalším príkladom je besnota, keď na úrovni EÚ v období rokov 2005 až 2014 
výrazným spôsobom klesol celkový počet prípadov besnoty z 3 708 prípadov 
na 305 v EU-28.
33 
Opatrenia, ktoré vykonala Komisia na eradikáciu BSE v EÚ, boli mimoriadne 
úspešné. Počet prípadov BSE sa znížil z viac ako 2 000 prípadov v roku 2001 na 10 
v roku 2014, ako je znázornené na  obrázku 5 . Medzi hlavné prijaté opatrenia patrí 
odstránenie špecifikovaného rizikového materiálu19 z krmivového a potravinové -
ho reťazca, zákaz kŕmenia hovädzieho dobytka, oviec a kôz mäsovou a kostnou 
múčkou cicavcov a každoročné testovanie miliónov kusov hovädzieho dobytka. 
Častá aktualizácia právnych predpisov v posledných rokoch a financovanie výsku -
mu viedli k obmedzeniu výskytu BSE a lepšiemu a cielenejšiemu testovaniu tejto 
choroby. Komisia dobre koordinuje činnosť na medzinárodnej úrovni, a to najmä 
s OIE, pokiaľ ide o kategorizáciu členských štátov podľa úrovne geografického 
rizika výskytu BSE. Programy na eradikáciu tuberkulózy hovädzieho dobytka tiež 
sledujú dlhodobý prístup s tendenciou poklesu prevalencie choroby vo väčšine 
členských štátov. Tieto dve choroby predstavujú približne polovicu výdavkov 
na programy EÚ (pozri tabuľku 1 ).19 Ide o živočíšne tkanivá, 
v ktorých je najväčšie riziko 
výskytu infekčného 
mikroorganizmu, a patrí medzi 
ne napríklad mozog a miecha. 
Viac podrobných informácií 
o BSE sa uvádza v  prílohe I .Obrázok 5Počet prípadov BSE v EÚ
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 2002 20012 500
2 000
1 500
1 000
500
010 7 11 28 45 67 125 1753205618641 3762 137 2 175
Zdroj:  GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
22 Audítorské pripomienky 
A programy členských štátov boli vo všeobecnosti 
dobre navrhnuté a zrealizované
34 
Členské štáty zodpovedajú za prípravu svojich programov eradikácie, kontroly 
a monitorovania, prostredníctvom ktorých sa riešia ich osobitné priority týkajú -
ce sa chorôb zvierat na základe primeraných ukazovateľov. Vo väčšine prípadov 
majú členské štáty dlhoročné skúsenosti s riešením rôznych chorôb zvierat. Ko -
misia môže členské štáty požiadať, aby navrhli programy, ako aj aby zmenili svoju 
stratégiu, ale nemôže ich k tomu nútiť. Navyše keď sa objaví ohnisko predstavujú -
ce riziko cezhraničnej nákazy, členské štáty sú povinné zaviesť osobitné opatrenia 
na základe odvetvových právnych predpisov bez ohľadu na to, či sú tieto opatre -
nia spolufinancované z prostriedkov EÚ, alebo nie.
35 
Na to, aby boli programy členských štátov oprávnené na získanie finančných 
pros  triedkov Spoločenstva, musia spĺňať minimálne kritériá stanovené20 Ko-
misiou. Podľa týchto kritérií sa vyžaduje, aby programy obsahovali informácie 
okrem iného o cieľoch, trvaní, zámeroch, ukazovateľoch (napr. o incidencii a pre -
valencii choroby), testovaní zvierat, vakcinácii a podávaní liekov. Komplexnosť 
programov úzko súvisí s epidemiologickou charakteristikou príslušnej choroby. 
Programy môžu zahŕňať širokú škálu opatrení, napríklad komplexný režim dohľa -
du, odber krvných vzoriek, osobitné opatrenia na identifikáciu reaktorov21, pitvu, 
laboratórnu analýzu, systémy náhrad pre poľnohospodárov, dohľad nad voľne 
žijúcimi druhmi a počítačové systémy na testovanie a manažment chorôb.
36 
Dvor audítorov zistil, že programy členských štátov, ktoré sme preskúmali, sú 
vo všeobecnosti dobre navrhnuté a prispôsobené epidemiologickej situácii. 
Schválené programy boli v súlade s požadovanými kritériami, zvyčajne v nich boli 
náležite opísané opatrenia, ktoré treba prijať, dodržiavali štandardné vzory Ko -
misie a vo všeobecnosti viedli k pozitívnym výsledkom (pozri rámček 3 ). Členské 
štáty majú zavedené primerané systémy na identifikáciu ohnísk chorôb hospo -
dárskych zvierat a na uľahčenie ich eradikácie. Obchodný kontrolný a expertný 
systém EÚ (Traces) na identifikáciu zvierat a kontrolu pohybu je dobre navrhnutý 
a uľahčuje kontrolu chorôb.20 Rozhodnutie Komisie 
2008/341/ES.
21 Reaktor je infikované zviera, 
ktoré pozitívne reaguje na test 
na chorobu.
23 Audítorské pripomienky 
Je ťažké určiť nákladovú účinnosť týchto programov
37 
V rozhodnutí Rady22 o veterinárnych výdavkoch sa požaduje, aby Komisia každé 
štyri roky podávala Európskemu parlamentu a Rade správu o situácii v oblasti 
zdravia zvierat a nákladovej účinnosti realizácie veterinárnych programov.
38 
V usmernení OIE23 sa stanovuje, že v rozhodnutí o najvhodnejších možnostiach 
zásahu by sa mali zohľadňovať náklady a prínosy, ako aj zoonotický poten -
ciál a pravdepodobnosť úspešnosti konkrétneho súboru opatrení na kontrolu 
choroby.22 Článok 41 rozhodnutia 
2009/470/ES.
23 OIE, Usmernenia ku kontrole 
chorôb zvierat, máj 2014.Dobrá výkonnosť programu členského štátu
EÚ realizuje a spolufinancuje programy týkajúce sa prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) vo všet -
kých členských štátoch, pričom na tieto programy bola počas kontrolovaného obdobia vyčlenená veľká časť 
finančných prostriedkov EÚ určených na veterinárne programy (pozri tabuľku 1 ).
Od roku 2009 do roku 2014 bolo v Írsku na tento program vyčlenených celkove 17 mil. EUR. Hoci finančné 
prostriedky EÚ sa znížili zo 4,7 milióna EUR v roku 2010 na 0,8 milióna EUR v roku 2014, podarilo sa dosiahnuť 
dobrú výkonnosť najmä v dôsledku:
 οsystémov aktívneho a pasívneho dohľadu zameraných na odhaľovanie prípadov BSE;
 οtoho, že v prípade zistenia choroby sa vykonajú epidemiologické vyšetrenia a zvieratá patriace do kohorty 
a ich potomstvo sa usmrtia;
 οzákazu kŕmenia hospodárskych zvierat výrobkami živočíšneho pôvodu.
V roku 2014 neboli v Írsku zaznamenané žiadne prípady BSE. Pre porovnanie, v rokoch 2012 a 2011 boli zistené 
tri prípady, pričom vrchol bol zaznamenaný v 90. rokoch minulého storočia s viac ako 400 prípadmi.Rámček 3
24 Audítorské pripomienky 
39 
Ako sa uvádza v  tabuľke 1 , ročné priame náklady na veterinárne programy 
vyčleňované z rozpočtu EÚ predstavujú 200 mil. EUR. Okrem toho členské štáty 
vynakladajú väčšiu sumu na pokrytie svojho podielu nákladov na financované 
programy, ako aj iných veterinárnych opatrení, ktoré určili za nevyhnutné. Poľno -
hospodári a potravinársky sektor navyše znášajú náklady spojené s veterinárnymi 
výdavkami, nahradením stáda, zníženou produkciou, obmedzeniami pohybu 
zvierat a stratenými podielmi na trhoch. Potenciálne prínosy programov možno 
zoskupiť do dvoch hlavných kategórií24:
– zlepšenie verejného zdravia aj zdravia zvierat: zníženie prevalencie/inciden -
cie choroby, ochrana verejného zdravia (v prípade zoonózy) a plnenie ich 
úlohy kľúčového nástroja v oblasti prevencie/manažmentu choroby v kontex -
te stratégie EÚ týkajúcej sa zdravia zvierat,
– prínosy z hospodárskeho hľadiska pre EÚ ako celok: ochrana hodnoty sekto -
ra, prispievanie k stabilite trhu, zaisťovanie bezpečného obchodu, zintenzív -
ňovanie obchodu mimo EÚ a znižovanie nákladov na ľudské zdravie.
40 
Komisia musí pri plnení rozpočtu EÚ dodržiavať zásady riadneho finančného 
hospodárenia25, pričom financované opatrenia by mali byť hospodárne, efektív -
ne a účinné. To znamená, že výsledky programov by mali byť vzhľadom na ich 
náklady opodstatnené. Dvor audítorov uznáva, že v praxi je veľmi ťažké peňažne 
vyčísliť zdravotné prínosy vyplývajúce z politiky v oblasti zdravia zvierat, najmä 
pokiaľ ide o zoonózy, kde je hlavným prínosom zabránenie nákaze ľudí a v nie -
ktorých prípadoch záchrana životov.
Nedostatok dostupných modelov na posúdenie nákladovej 
účinnosti programov eradikácie
41 
Počas auditu sa upozornilo na nedostatok dostupných modelov a hospodárskych 
ukazovateľov, na základe ktorých by Komisia mohla vykonať analýzu nákladovej 
účinnosti navrhnutých programov, a Komisia následne takúto analýzu nevyko -
nala. V najnovšej správe (2014) o situácii v oblasti zdravia zvierat a nákladovej 
účinnosti veterinárnych programov, ktorá sa požaduje na základe príslušného 
rozhodnutia Rady, Komisia poskytla informácie o nákladoch a výsledkoch. Ko -
misia v tejto správe uznala, že je potrebné lepšie preukázať nákladovú účinnosť 
veterinárnych výdavkov.24 Zo záverov správy Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade z roku 2014 o výsledku 
programov 
spolufinancovaných EÚ.
25 Článok 30 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012 z 25. októbra 2012 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
25 Audítorské pripomienky 
42 
V praxi platí, že v informáciách v schválených programoch a následných správach 
o vykonávaní sa uvádzajú podrobné údaje o nákladoch a tiež ukazovatele súvi -
siace s príslušnými činnosťami a výkonnosťou. Hoci v programoch bola uvedená 
väčšina nákladov (odber vzoriek, laboratórna analýza, plat veterinárov, náklady 
na kompenzáciu atď.) a kvalitatívny prínos (verejné zdravie, lepšia príležitosť 
na vývoz atď.), nebol dostatok dostupných modelov na posúdenie nákladovej 
účinnosti financovaných činností. Napríklad reakcia EÚ na krízu BSE zachránila 
životy, prispela k lepšej bezpečnosti potravín, zlepšila kvalitu kontrol a obnovila 
dôveru spotrebiteľov, ale nie je možné posúdiť nákladovú účinnosť programu.
43 
Preskúmali sme tiež, či existujú dôkazy o tom, že náklady na kontrolované 
programy boli primerané. Počas auditu boli zaznamenané niektoré prípady, ktoré 
predtým identifikovala Komisia, keď boli niektoré náklady neprimerane vysoké 
alebo členské štáty ich dostatočne neskontrolovali, ako je znázornené v  rámče -
ku 4 . V týchto prípadoch Komisia podnikla nápravné opatrenia.
Nedostatočne skontrolované opatrenia alebo vysoké náklady
1. V Poľsku vakcíny použité v rámci ročných programov eradikácie besnoty zakúpili na regionálnej úrovni. 
Od roku 2002 do roku 2009 sa počet zistených prípadov besnoty v rámci líščej populácie veľmi výrazne 
znížil z 884 na 6. V rokoch 2010 a 2011 sa však počet zistených prípadov opäť rapídne zvýšil na 117 a 103. 
Tieto prípady boli sústredené v Malopoľskom vojvodstve a Podkarpatskom vojvodstve. Priemerná cena 
jednej z týchto vakcín zakúpených v Poľsku na očkovanie divých líšok v rokoch 2011 až 2013 bola podstat -
ne vyššia ako priemerná cena platená v EÚ, hoci objemy vakcín dodávaných do Poľska boli tiež najvyššie 
v EÚ (viac ako 10 miliónov dávok každý rok). Vzhľadom na úspory z rozsahu sa to nezdá logické. Komisia 
uplatnila finančné zníženia a požiadala poľské orgány, aby prijali opatrenie na zníženie nadmerných cien 
vakcín, a to prostredníctvom zorganizovania výzvy na predkladanie ponúk na celoštátnej úrovni.
2. V Rumunsku vnútroštátne orgány správne nekontrolovali plnenie zmlúv na vzdušnú distribúciu vakcín 
proti besnote na očkovanie divých líšok v roku 2013, pričom nebol rozdistribuovaný dostatočný počet 
vakcín. Vnútroštátne orgány navyše nezobrali dostatočné vzorky na testovanie účinnosti očkovacej kam -
pane (postupy sa zlepšili v roku 2014). V dôsledku toho Komisia očkovaciu kampaň nepreplatila.Rámček 4
26 Audítorské pripomienky 
V niektorých prípadoch mali sumy vyplatené v rámci 
kompenzácie alebo uplatnené zníženia platieb obmedzený 
stimulačný účinok
44 
Podľa právnych predpisov kompenzácia splatná poľnohospodárom za zviera -
tá zlikvidované v rámci programov eradikácie chorôb nesmie prekročiť trhovú 
hodnotu zdravých zvierat26. Cieľom je stanoviť spravodlivú úroveň kompenzácie, 
odrádzať od podvodov a podporiť zapojenie poľnohospodárov do programu. 
V právnych predpisoch EÚ sa však nešpecifikuje, ako by sa na základe trhových 
cien mala určovať splatná kompenzácia – tú určujú členské štáty vo svojich 
konkrétnych právnych predpisoch. Napríklad sa od členských štátov nepožaduje, 
aby pri stanovovaní kompenzačných súm vychádzali zo stupníc Spoločenstva 
pri klasifikácii jatočných tiel a súvisiacich cien27. Nadmerná kompenzácia môže 
odrádzať od účinného vykonávania opatrení biologickej bezpečnosti.
45 
V Taliansku boli úrovne kompenzácie vyplatenej za zvieratá zlikvidované v rám -
ci veterinárnych programov niekedy vyššie ako trhové ceny za zdravé zvieratá. 
Napríklad v roku 2012 dostali poľnohospodári kompenzáciu v priemernej výške 
od 87 do 111 EUR za každú ovcu zlikvidovanú v rámci programov eradikácie, hoci 
priemerná trhová cena za jatočné telá zdravých zabitých kôz bola v tom čase 
nižšia ako 60 EUR28. V prípadoch, keď kompenzácia prekračovala trhovú cenu, sa 
detekcia chorôb zvierat na farme môže považovať za nečakanú príležitosť doplniť 
stav stáda. Navyše poľnohospodárov, ktorí by za iných okolností ocenili štatút 
„bez výskytu choroby“, to môže odrádzať od zavádzania účinných opatrení biolo -
gickej bezpečnosti.
46 
V Spojenom kráľovstve kompenzácia splatná za dobytok v Anglicku vychádza 
z priemerných trhových cien za predchádzajúci mesiac. Kompenzácia za doby -
tok v Severnom Írsku a vo Walese vychádza z individuálneho oceňovania, ktoré 
vo všeobecnosti vedie k vyšším mieram kompenzácie ako v Anglicku a ktoré 
môže poľnohospodárov odrádzať od vykonávania účinných opatrení biologickej 
bezpečnosti.
47 
Po nepriaznivom posúdení technických výsledkov programov eradikácie bruce -
lózy hovädzieho dobytka a oviec v jednom talianskom regióne (na Sicílii) Komisia 
znížila platby o viac ako 7 mil. EUR na roky 2005 až 2012. V roku 2011 bol celý 
program týkajúci sa brucelózy na Sicílii vyhlásený za neoprávnený z dôvodu 
nesplnenia plánu vakcinácie. Uplatňovaním národného systému rozdeľovania 
zdrojov medzi regióny však došlo k tomu, že talianske orgány nepresunuli túto 
úroveň zníženia len na regionálne orgány na Sicílii, ale namiesto toho ju rozdelili 
medzi všetky talianske regióny (z ktorých väčšina vykonávala program eradikácie 
správne). Motivácia orgánov na Sicílii k tomu, aby zlepšili veterinárne opatrenia, 
bola preto obmedzená.26 Článok 11 nariadenia (EÚ) 
č. 652/2014.
27 Nariadenie Komisie (ES) 
č. 1249/2008 
z 10. decembra 2008, ktorým 
sa ustanovujú podrobné 
pravidlá uplatňovania stupníc 
Spoločenstva pri klasifikácii 
jatočných tiel hovädzieho 
dobytka, ošípaných a oviec 
a nahlasovaní ich cien 
(Ú. v. EÚ L 337, 16.12.2008, s. 3).
28 Európska komisia (GR 
pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka). Štatistiky 
o poľnohospodárskych trhoch 
z roku 2014: http://ec.europa.
eu/agriculture/markets-and-
prices/market-statistics/
index_en.htm ).
27 Audítorské pripomienky 
A stále existuje priestor na zlepšenie
48 
V nasledujúcich bodoch sú stanovené oblasti, v ktorých podľa nás existuje 
priestor na zlepšenie prístupu Komisie a programov členských štátov.
Nahlasovanie chorôb zvierat a výmena súvisiacich informácií
49 
Európsky systém nahlasovania chorôb zvierat (ADNS) je navrhnutý na nahla -
sovanie štandardných informácií o ohniskách chorôb. Nebol navrhnutý tak, 
aby disponoval prvkami epidemiologického riadenia alebo poskytoval historické 
informácie a analyzoval údaje. V porovnaní so svetovým informačným systémom 
pre zdravie zvierat (WAHIS) Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (OIE), ktorý sú 
povinné používať všetky členské štáty, preto poskytuje len malú pridanú hodno -
tu. Oba tieto systémy poskytujú informácie o počte a umiestnení nových ohnísk, 
ale neexistuje medzi nimi žiadne prepojenie, ktoré by umožňovalo automatickú 
výmenu informácií. S cieľom lepšie zvládať hrozby v oblasti zdravia zvierat člen -
ské štáty vytvorili vlastné informačné systémy na spracovanie epidemiologických 
údajov. Neexistuje však spoločný systém na uľahčenie výmeny informácií a lepšiu 
koordináciu činností kontroly medzi členskými štátmi.
50 
Od roku 2012 sa v rámci spoločného projektu Komisie a OIE pracuje na prepojení 
systémov ADNS a WAHIS spoločným rozhraním nazývaným informačný systém 
o chorobách zvierat ( Animal Disease Information System  – ADIS)29.29 V správe o analýze systému 
ADNS (verzia 1.4) v rámci 
vývoja informatického 
prototypu informačného 
systému o chorobách zvierat 
(ADIS) pre Európsku úniu 
zosúladeného s rozhraním 
systémov WAHID/WAHIS OIE 
sa uvádza: „Na hĺbkovú 
analýzu chýbajú referenčné 
údaje, ako napríklad počet 
podnikov a zvierat 
nachádzajúcich sa v regióne. 
Na hĺbkovú priestorovo-
časovú analýzu by boli 
potrebné doplňujúce údaje 
napríklad o umiestnení 
všetkých prítomných 
epidemiologických jednotiek. 
Na to, aby bol významnejší 
nástroj na manažment chorôb 
alebo nástroj na rozhodovanie, 
boli by potrebné doplňujúce 
informácie o opatreniach 
manažmentu chorôb… 
Zoznam hodnôt ‚druhov‘ 
v systéme ADNS obsahuje 
hlavné druhy hospodárskych 
zvierat a len všeobecné 
označenie ‚voľne žijúce druhy‘. 
Zdá sa opodstatnené rozšíriť 
požiadavku na údaje 
o metóde diagnostiky 
na všetky choroby…“
28 Audítorské pripomienky 
Informácie o výkonnosti a riadení
51 
V rozhodnutí Komisie z roku 200830 sa stanovujú ukazovatele výstupu progra -
mu, o ktorých musia členské štáty podávať správy. Navyše Komisia vytvorila 
metodiku na určovanie ukazovateľov výkonnosti, podľa ktorej sú členské štáty 
povinné zlepšiť svoju výkonnosť z hľadiska prevalencie/incidencie chorôb o isté 
minimálne percento za určitý čas. Komisia okrem toho zostavila rozsiahly súbor 
ukazovateľov31 (viac ako 100), ktoré by mali členské štáty používať. Medzi tieto 
ukazovatele patria ukazovatele týkajúce sa výstupu alebo činnosti, ako je počet 
zaočkovaných zvierat a vykonaných testov, a tiež ukazovatele spojené s výsledka -
mi, napríklad zmeny v miere incidencie alebo prevalencie. Hoci uznávame, že už 
existuje rozsiahly súbor ukazovateľov, domnievame sa, že je tu ešte istý priestor 
na ďalšie zlepšenie, najmä pokiaľ ide o technické vykonávanie programov32. Nie 
sú doň zahrnuté žiadne hospodárske ukazovatele, na základe ktorých by bolo 
možné vykonať analýzu nákladovej účinnosti navrhovaných programov (pozri 
body 41 a 42).
52 
Komisia od členských štátov požaduje, aby pri navrhovaní svojich veterinárnych 
programov dodržiavali štandardný vzor. Ten zahŕňa informácie o vývoji choroby 
za posledné roky. Navyše jedno z kritérií, ktoré Komisia používa (pozri bod 28) 
na posúdenie návrhov programov, sa týka kvality údajov o vývoji choroby 
za posledných päť rokov. Skonštatovali sme, že hoci vo väčšine prípadov boli 
takéto historické údaje k dispozícii, pri troch z 24 programov členských štátov, 
ktoré boli podrobené auditu, nezávislí hodnotitelia Komisie zistili, že najnovšie 
návrhy programov neobsahovali dostatok uspokojivých historických informácií33. 
V týchto prípadoch si Komisia vyžiadala relevantné informácie a príslušné členské 
štáty ich poskytli. V čase auditu Komisia vytvárala informačný systém, ktorý by 
umožnil okamžité získanie a analýzu historických informácií z predchádzajúcich 
programov členských štátov, a zaviedla štandardný elektronický systém podáva -
nia správ pre členské štáty, aby mohli posielať kľúčové dokumenty34 týkajúce sa 
ich veterinárnych programov35. Tento postup by mal v budúcnosti uľahčiť analýzu 
programov.30 Rozhodnutie Komisie 
2008/940/ES, ktoré bolo 
nahradené vykonávacím 
rozhodnutím Komisie 
2014/288/EÚ z 12. mája 2014, 
pokiaľ ide o štandardné 
požiadavky na podávanie 
správ o národných 
programoch eradikácie, 
kontroly a monitorovania 
určitých chorôb zvierat 
a zoonóz spolufinancovaných 
Úniou a o zrušenie 
rozhodnutia Komisie 
2008/940/ES (Ú. v. EÚ L 147, 
17.5.2014, s. 88).
31 Dokument Komisie WD 
SANCO/12915/2012.
32 Napríklad časové intervaly 
medzi testovaním, podiel 
ohnísk tam, kde bol 
identifikovaný zdroj infekcie; 
v prípade brucelózy 
sledovanie stád bez istého 
percenta zaočkovaných 
zvierat v rámci testovaného 
stáda na farmách a podiel 
fariem, kde sa uskutočnila 
vakcinácia; ukazovatele 
týkajúce sa odbornej prípravy, 
nákladov a kapacity 
veterinárnych služieb; 
v prípade brucelózy oviec 
a kôz výsledky určenia 
genotypov kmeňa brucelly.
33 Tak to bolo v prípade 
navrhovaného programu 
týkajúceho sa tuberkulózy 
hovädzieho dobytka 
v Spojenom kráľovstve z roku 
2015, navrhovaného 
španielskeho programu 
týkajúceho sa katarálnej 
horúčky oviec z roku 2015 
a navrhovaného talianskeho 
programu týkajúceho sa 
katarálnej horúčky oviec 
z roku 2014.
34 Ide najmä o návrhy 
programov, priebežné správy, 
záverečné správy a žiadosti 
o platbu.
35 Vykonávacie rozhodnutie 
Komisie 2014/288/EÚ.
29 Audítorské pripomienky 
Prezentácia veterinárnych kontrol v rámci programov
53 
Celkove boli vo väčšine programov zdôvodnené opatrenia, ktoré sa mali prijať, 
aj výsledky, ktoré sa mali dosiahnuť. Domnievame sa však, že by bolo prínosné, 
keby boli veterinárne opatrenia v niektorých programoch opísané dôkladnejšie, 
ako aj opatrenia prijaté na základe odporúčaní FVO a poradenstva osobitnej 
skupiny. Pri dvoch z 24 programov členských štátov, ktoré boli podrobené auditu, 
uviedli nezávislí hodnotitelia Komisie podobné poznámky36.
Programy, ktoré postupujú pomaly
54 
Programy eradikácie niektorých chorôb v určitých členských štátoch trvajú 
desaťročia (pozri bod 9). Hoci prevalencia tuberkulózy hovädzieho dobytka 
v Spojenom kráľovstve a Írsku klesá, stále je pomerne vysoká (pozri obrázok 6 ), 
keď ju porovnáme s inými členskými štátmi37. V Spojenom kráľovstve viedlo 
zvýšenie frekvencie testovania na tuberkulózu od roku 2013 v oblastiach s nízkou 
incidenciou z počtu raz za štyri roky na raz za rok k vyššej miere detekcie prípa -
dov. Program eradikácie tuberkulózy v Spojenom kráľovstve stále predstavuje 
významnú výzvu, keďže v niektorých regiónoch má táto choroba veľmi vysokú 
incidenciu.36 Program týkajúci sa katarálnej 
horúčky oviec na rok 2014 
v Taliansku a program týkajúci 
sa tuberkulózy hovädzieho 
dobytka na rok 2014 v Írsku.
37 V roku 2014 dosahovala 
prevalencia tuberkulózy 
hovädzieho dobytka v stáde 
9,04 % v Spojenom kráľovstve, 
3,8 % v Írsku, 1,72 % 
v Španielsku a 0,81 % 
v Taliansku. Vo Francúzsku 
a v Poľsku sa choroba oficiálne 
nevyskytuje a prevalencia 
v Rumunsku je zanedbateľná.Obrázok 6Tuberkulóza hovädzieho dobytka v Írsku a Spojenom 
kráľovstve
2014 2013 2012 2011 201020
15
10
5
03,80 4,07 4,45 4,37 4,849,0410,1116,20
14,05
11,61
Prevalencia v/uni00A0stáde
v/uni00A0Spojenom kráľovstve v/uni00A0%
Prevalencia v/uni00A0stáde
v/uni00A0Írsku v/uni00A0%
Zdroj:  GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.
30 Audítorské pripomienky 
55 
V Taliansku je eradikácia brucelózy oviec a kôz náročná pre nedostatok úplnej 
spolupráce zo strany poľnohospodárov v niektorých regiónoch. Štedrý systém 
náhrad (pozri bod 45) môže tiež zohrávať svoju úlohu. Prevalencia na celoštátnej 
úrovni však klesá a v roku 2014 dosiahla 1,2 % v porovnaní s 3,7 % v roku 2008. Za 
rovnaké obdobie prevalencia na Sicílii klesla z 11,9 % na 3,4 %.
56 
Upozorňujeme, že Komisia vo svojej správe za rok 201438 o veterinárnych progra -
moch spolufinancovaných EÚ, ktorú predložila Európskemu parlamentu a Rade, 
tiež poznamenala, že výsledky dosiahnuté v rámci programu týkajúceho sa 
tuberkulózy hovädzieho dobytka v Spojenom kráľovstve a programov týkajúcich 
sa brucelózy v Taliansku vzbudzujú obavy. Dvor audítorov tiež oceňuje, že Komi -
sia nabáda členské štáty, aby v takých prípadoch vykonali opatrenia nadväzujúce 
na odporúčania osobitnej skupiny a úradu FVO.
Prístup k liečbe voľne žijúcich druhov
57 
Priame alebo nepriame kontakty medzi voľne žijúcimi a domácimi zvieratami 
môžu viesť k šíreniu choroby alebo skomplikovať účinnú realizáciu programov 
týkajúcich sa chorôb zvierat. Napríklad besnotu môžu šíriť divé líšky a tuberku -
lózu hovädzieho dobytka môžu prenášať jazvece, diviaky a vysoká zver. Existu -
je niekoľko publikácií OIE39 o monitorovaní chorôb voľne žijúcich druhov, ako 
aj súvisiaca medzinárodná dohoda o nahlasovaní chorôb. Hoci je nákup vakcín 
proti besnote pre voľne žijúce druhy zahrnutý do programov členských štátov, 
EÚ nemá špecifický prístup na prekonanie tuberkulózy v prípade voľne žijúcich 
druhov.
58 
Na úrovni EÚ neexistujú žiadne legislatívne ustanovenia na eradikáciu tuberku -
lózy iných zvieracích druhov, ako je dobytok (napr. divé kozy a iné voľne žijúce 
druhy). Konkrétne v Spojenom kráľovstve sú jazvece chránené vnútroštátnymi 
právnymi predpismi, ktoré môžu komplikovať účinné vykonávanie programu 
eradikácie tuberkulózy hovädzieho dobytka.38 COM(2014) 115 final 
z 5. marca 2014, správa 
Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade o výsledku 
programov eradikácie, 
kontroly a monitorovania 
chorôb zvierat a zoonóz 
spolufinancovaných EÚ počas 
obdobia rokov 2005 – 2011, 
oddiel 3.3.
39 OIE, Príručka odbornej 
prípravy o chorobách voľne 
žijúcich druhov a dohľade 
nad nimi, 2010.
31 Audítorské pripomienky 
Dostupnosť určitých vakcín
59 
Podľa OIE40 je okamžitá dostupnosť vhodných veterinárnych vakcín a antigénov 
v programoch týkajúcich sa zdravia zvierat kľúčová41. Existuje niekoľko inicia -
tív a výskumných projektov EÚ, ktoré sú zamerané na detekciu nových vírusov 
a podporu dostupnosti vakcín42. V závislosti od choroby môže existovať len 
veľmi malé, ak vôbec nejaké, množstvo vhodných vakcín, ktoré by boli k dispo -
zícii na používanie v EÚ. Vakcinácia je však jedným zo základných dostupných 
nástrojov na vykonávanie účinného prístupu podľa zásady „prevencia je lepšia 
ako liečba“. Dôvody, prečo vakcíny nie sú vždy dostupné, sú zložité. Z nedávneho 
výskumu vyplynulo, že43 okrem technických ťažkostí pri ich vývoji farmaceutický 
priemysel nemá dostatočný finančný záujem o získanie povolenia na používanie 
niektorých vakcín v EÚ. V  rámčeku 5  sú znázornené ťažkosti spôsobené nedostat -
kom vhodných vakcín.
60 
Na európskej úrovni neexistuje žiadny právny rámec pre spoločné obstarávanie 
vakcín ani všeobecná banka so zásobami vakcín. Proces obstarávania vakcín 
po tom, ako členské štáty zverejnia výzvy na predkladanie ponúk, môže trvať 
niekoľko mesiacov a vírus sa medzitým môže naďalej šíriť medzi zvieracou popu -
láciou. Poukázali sme na to, že na základe nových právnych predpisov o zdraví 
zvierat, o ktorých práve diskutujú legislatívne orgány, by sa rozšírila schopnosť 
Komisie zriadiť banky vakcín.40 OIE, Príručka diagnostických 
testov a vakcín 
pre suchozemské zvieratá, 
2014.
41 OIE, Usmernenia ku kontrole 
chorôb zvierat, máj 2014.
42 Napríklad výskumné fondy EÚ 
podporili projekty vývoja 
vakcín proti tuberkulóze 
(NEWTBVAC), brucelóze 
(BRU-VAC) a klasickému moru 
ošípaných (CSFV-GODIVA).
43 Videnova, K. a Mackay, D. K. J., 
Dostupnosť vakcín proti 
hlavným chorobám zvierat 
v Európskej únii.
Ťažkosti spôsobené nedostatkom vhodných vakcín
Existuje viac ako 20 variantov (sérotypov) vírusu katarálnej horúčky oviec (vírusové ochorenie prežúvavcov 
prenášané hmyzom).
V Taliansku bolo identifikovaných šesť variantov. V EÚ v súčasnosti nie sú známe žiadne multivalentné vakcíny 
(účinné proti viacerým kmeňom vírusu). V takýchto prípadoch je preto ťažké uvažovať o použití vakcín.
Francúzsko malo počas krízy katarálnej horúčky oviec v roku 2008 obmedzené zásoby vakcín. Francúzske 
orgány preto museli naliehavo zaobstarať mimoriadne dodávky. To bolo nákladné aj časovo náročné a vnút -
roštátne orgány sa domnievali, že 520 prípadom katarálnej horúčky oviec, ktoré boli zistené v departmáne Ile 
et Villaine, sa dalo predísť, keby boli vakcíny dostupné skôr.
V čase prvého výskytu ohniska katarálnej horúčky oviec sérotypu S4 v Španielsku (v regióne Extremadura) ne -
bol k dispozícii dostatok vakcín proti tomuto sérotypu. Očkovacia kampaň bola preto odložená na nasledujúci 
rok, aby sa choroba potlačila počas najbližšieho možného obdobia šírenia vírusu.Rámček 5
32
 Závery a odporúčania
61 
Choroby zvierat spôsobujú značné hospodárske náklady a sú rizikom pre zdravie 
zvierat aj ľudské zdravie. Choroby sa môžu šíriť cez hranice, pričom predchádza -
júce ohniská chorôb stáli miliardy eur. EÚ sa preto zameriava na ochranu zdravia 
zvierat a financuje programy členských štátov na eradikáciu, kontrolu a monitoro -
vanie konkrétnych chorôb zvierat. Tieto programy sa vzťahujú na opatrenia, ako 
je odoberanie vzoriek, laboratórna analýza, kompenzačné platby za zlikvidované 
zvieratá a očkovacie kampane. Výdavky EÚ sa v posledných rokoch znížili, pričom 
v poslednom čase sa neobjavila žiadna veľká kríza porovnateľná s ohniskom slin -
tačky a krívačky z roku 2001. EÚ však musí byť pripravená na riešenie budúcich 
kríz a môže trvať mnoho rokov, kým programy eradikácie povedú k štatútu bez 
výskytu choroby.
62 
Počas auditu sa skúmalo, či programy eradikácie, kontroly a monitorovania 
chorôb zvierat náležite zabraňujú šíreniu týchto chorôb. V rámci toho sa skúma -
lo, či bol prístup Komisie náležitý, či členské štáty navrhli a zrealizovali vhodné 
programy a či bola náležite posúdená nákladová účinnosť programov.
63 
Dvor audítorov celkove dospel k záveru, že skúmané programy týkajúce sa 
chorôb zvierat náležite zabraňujú šíreniu týchto chorôb. Keďže choroby môžu 
kedykoľvek prepuknúť, Komisia a členské štáty by mali byť naďalej obozretné.
64 
Stratégia Komisie týkajúca sa programov zameraných na choroby zvierat bola 
vo všeobecnosti náležitá: opatrenia Komisie boli podporené dobrým technickým 
poradenstvom, bola dobre vypracovaná politika v oblasti zdravia zvierat a bol vy -
tvorený rámec prioritizácie rozpočtových zdrojov na prioritné programy. Prístup 
prijatý na eradikáciu BSE bol mimoriadne úspešný. Ďalšími dobrými príkladmi sú: 
zníženie počtu prípadov zoonotickej salmonely a besnoty. Príslušné právne pred -
pisy boli naďalej zložité a prioritizácia financovania medzi chorobami sa postup -
ne zlepšovala (body 26 až 33).
65 
Zistili sme, že programy členských štátov boli vo všeobecnosti dobre navrhnuté 
a zrealizované. Programy spĺňali požadované kritériá a členské štáty mali prime -
rané systémy na identifikáciu ohnísk chorôb zvierat a uľahčenie ich eradikácie 
(body 34 až 36).
33 Závery a odporúčania 
66 
Zistili sme, že hoci sa od Komisie vyžadovalo, aby Európskemu parlamentu a Rade 
podávala správy o nákladovej účinnosti veterinárnych programov, neexistuje 
na to dostatok vhodných modelov. V schválených programoch a následných 
správach o vykonávaní sa uvádzajú informácie o nákladoch a výsledkoch, ale ná -
kladová účinnosť programov sa ťažko určuje (body 37 až 42).
67 
Pokiaľ ide o náklady, pri audite boli zaznamenané príklady nedostatočne kontro -
lovaných alebo bezdôvodne vysokých nákladov, ktoré predtým určila Komisia. 
V niektorých prípadoch v Taliansku mali sumy vyplatené na kompenzáciu poľno -
hospodárov alebo zníženie platieb, ktoré zaviedla Komisia, len obmedzený stimu -
lačný účinok na podnietenie účinných opatrení v oblasti biologickej bezpečnosti 
a vykonanie nápravných opatrení (body 43 až 47).
68 
Identifikovali sme niekoľko osobitných oblastí, v ktorých existuje priestor na zlep -
šenie. Výmena epidemiologických informácií medzi členskými štátmi by sa mohla 
lepšie podporovať prostredníctvom informačných systémov (body 49 a 50).
69 
Komisia stanovila podrobný súbor minimálnych ukazovateľov výstupov progra -
mu, ktorý majú členské štáty používať. Zistili sme, že informácie týkajúce sa 
veterinárnych opatrení, ako aj opatrenia nadväzujúce na predchádzajúce odpo -
rúčania FVO a osobitnej skupiny mohli byť v programoch niektorých členských 
štátov lepšie opísané. V čase auditu neboli vždy okamžite dostupné dostatočné 
historické informácie o vývoji chorôb. Pracovalo sa však na vytvorení databázy 
na zaznamenávanie technických ukazovateľov programov a Komisia zaviedla 
nový systém elektronického podávania správ (body 51 až 53).
70 
Zaznamenali sme niekoľko programov, pri ktorých bol pokrok pomalý: najmä 
eradikácia tuberkulózy hovädzieho dobytka v Spojenom kráľovstve a Írsku a bru -
celózy oviec a kôz na juhu Talianska (body 54 až 56).
34 Závery a odporúčania 
71 
Choroby sa môžu prenášať z voľne žijúcich druhov na domáce zvieratá (a dokon -
ca na ľudí), a preto sa tieto zvieratá musia brať do úvahy pri formovaní prístupu 
k zdraviu zvierat a pri financovaní programov týkajúcich sa chorôb zvierat. Zistili 
sme, že prístup EÚ k zohľadneniu chorôb voľne žijúcich druhov je potrebné dopl -
niť, najmä pokiaľ ide o tuberkulózu (body 57 a 58).
72 
Vakcíny sú kľúčovým nástrojom niektorých programov eradikácie. Dvor audítorov 
poznamenal, že v závislosti od choroby môže existovať len malé, ak vôbec nejaké, 
množstvo vhodných vakcín. Konkrétne sme zistili, že nedostatok vakcín proti 
katarálnej horúčke oviec mal nepriaznivý vplyv na programy v Taliansku, vo Fran -
cúzsku a v Španielsku. V čase auditu navyše neexistoval žiadny právny rámec 
na spoločné obstarávanie vakcín ani všeobecná banka zásob vakcín na európskej 
úrovni (body 59 a 60).
Odporúčania
V záujme ďalšieho zlepšenia programov eradikácie, kontroly a monitorovania 
chorôb zvierat by Komisia mala:
a) uľahčiť výmenu epidemiologických informácií medzi členskými štátmi;
b) preskúmať, či by sa mal existujúci súbor ukazovateľov aktualizovať, aby sa 
zabezpečili lepšie informácie o činnostiach v rámci veterinárnych kontrol 
a lepšia nákladová účinnosť programov;
c) do veterinárnych programov systematicky zahŕňať hľadisko voľne žijúcich 
druhov;
d) podporiť dostupnosť vakcín, ktoré budú členské štáty využívať, ak je to epi -
demiologicky odôvodnené.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Augustyn KUBIK, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 3. februára 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

35
 Prílohy Príloha IInformácie o chorobách zvierat
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
Aviárna 
influenzaAviárna influenza spôso ­
bená chrípkovým vírusom 
typu A môže postihovať nie ­
koľko druhov vtákov urče ­
ných na produkciu potravín 
(kurčatá, morky, prepelice, 
perličky atď.), ako aj vtáky 
chované ako spoločenské 
zvieratá a voľne žijúce vtáky, 
pričom niektoré kmene 
majú za následok vysokú 
mieru úmrtnosti. Vírus bol 
izolovaný aj u cicavcov vrá ­
tane ľudí, potkanov a myší, 
lasíc a fretiek, ošípaných, 
mačiek, tigrov a psov.K šíreniu vírusov aviárnej 
influenzy môže prispievať 
viacero faktorov vrátane 
globalizácie a  medzinárod ­
ného obchodu (zákonného 
aj nezákonného), obchod ­
ných praktík (trhy so živými 
vtákmi), poľnohospodárskych 
postupov a  prítomnosti víru ­
sov u divých vtákov. Vírusy 
aviárnej influenzy sa môžu 
šíriť prostredníctvom pria ­
meho kontaktu so sekrétmi 
infikovaných vtákov, najmä 
s výkalmi, alebo prostred ­
níctvom kontaminovaného 
krmiva, vody, výstroja alebo 
odevu.Hoci aviárna influenza 
je v prvom rade vtáčia 
choroba, môže prejsť 
z vtákov na ľudí. Vírusy 
aviárnej influenzy 
sú vysoko druhovo 
špecifické, ale za vý ­
nimočných okolností 
prekračujú medzidru ­
hovú bariéru a  infikujú 
ľudí. K prenosu na ľudí 
dochádza pri blízkom 
kontakte s  infikova ­
nými vtákmi alebo 
v ťažko zamorenom 
prostredí.V miernej forme sa 
príznaky choroby 
môžu prejavovať len 
našuchoreným perím, 
zníženou produkciou 
vajec alebo miernym 
vplyvom na dýchací 
systém. Pri vážnej forme 
choroby vírus postihuje 
nielen dýchaciu sústavu 
ako pri miernej forme, 
ale napáda aj viacero or ­
gánov a tkanív, čo môže 
vyústiť do masívneho 
vnútorného krvácania.Podozrenie na avi ­
árnu influenzu sa 
môže objaviť na zá ­
klade klinických 
príznakov a udalostí 
vedúcich k chorobe. 
Na potvrdenie diag ­
nózy sú potrebné 
laboratórne testy.Po celom svete boli zavedené 
opatrenia v oblasti dohľadu 
na detekciu prítomnosti in ­
fekcie u  hydiny podľa noriem 
OIE týkajúcich sa sledovania 
aviárnej influenzy.
Africký 
mor 
ošípanýchAfrický mor ošípaných je vy ­
soko nákazlivá hemoragická 
choroba ošípaných, svíň 
bradavičnatých, svíň divých 
európskych a amerických 
diviakov. Vnímavé sú všetky 
vekové skupiny rovnako. 
Africký mor ošípaných 
s vysoko virulentnými 
formami vírusu sa vyznačuje 
vysokou horúčkou, stratou 
chuti do jedla, krvácaním 
kože a vnútorných orgánov 
a úmrtím v  priemere 
do 2 – 10 dní. Miera 
úmrtnosti môže dosiahnuť 
až 100 %.Sviňa bradavičnatá môže 
byť prirodzeným nositeľom 
vírusu bez príznakov choroby. 
Z tohto nositeľa ho prenáša 
mäkký kliešť Ornitho -
doros moubata . Kliešť 
prijme vírus pri nasávaní krvi 
a potom ho prenesie pri pa ­
razitovaní na vnímavých 
zvieratách. Vírus sa môže 
preniesť na vnímavé zvieratá 
aj prostredníctvom bodavých 
múch a kliešťov, zamorených 
priestorov, dopravných 
prostriedkov, výstroja alebo 
odevu.Africký mor ošípaných 
nepredstavuje hrozbu 
pre ľudské zdravie.Vážnosť a šírenie lézií sa 
tiež rôznia podľa viru ­
lencie vírusu. Závažné 
prípady choroby sa 
vyznačujú vysokou ho ­
rúčkou a úmrtím v prie ­
mere do 2 – 10 dní. 
Miera úmrtnosti môže 
dosiahnuť až 100 %. 
Medzi ostatné klinické 
príznaky môže patriť 
strata chuti do jedla, 
depresia, začervenanie 
kože na ušiach, bruchu 
a končatinách, dýchacie 
ťažkosti, zvracanie, 
krvácanie z nosa alebo 
konečníka a niekedy 
hnačka. Potrat môže byť 
prvou udalosťou pova ­
žovanou za prepuknutie 
choroby.Podozrenie 
na africký mor 
ošípaných sa môže 
objaviť na základe 
klinických príznakov 
a potvrdiť sa musí 
prostredníctvom 
predpísaných labo ­
ratórnych testov, 
najmä na odlíšenie 
tejto choroby od 
klasického moru 
ošípaných.Proti africkému moru 
ošípaných neexistuje žiadna 
známa liečba ani vakcína. 
Všetky úspešné programy era ­
dikácie zahŕňali rýchle určenie 
diagnózy, zabitie a likvidáciu 
všetkých zvierat z  infikova ­
ných priestorov, dôkladné 
vyčistenie a  dezinfekciu, 
dezinsekciu, kontroly pohybu 
a dohľad.
36 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
BrucelózaBrucelóza je nákazlivá 
choroba hospodárskych 
zvierat s výrazným 
hospodárskym dosahom. 
Chorobu spôsobujú rôzne 
baktérie rodu brucella, ktoré 
majú tendenciu infikovať 
konkrétny živočíšny druh. 
Väčšina druhov brucelly 
však dokáže infikovať aj iné 
živočíšne druhy. Postihuje 
hovädzí dobytok, ošípané, 
ovce a kozy, ťavy, kone a psy. 
Môžu sa ňou nakaziť aj iné 
prežúvavce, niektoré morské 
cicavce a ľudia.Brucelóza sa zvyčajne šíri 
pri potrate alebo pôrode 
zvierat. V plodovej vode in ­
fikovaného zvieraťa sa nachá ­
dza vysoká úroveň baktérií. 
Baktérie môžu prežiť mimo 
tela zvieraťa v okolitom 
prostredí niekoľko mesiacov, 
najmä v chladných a vlhkých 
podmienkach. Ostávajú 
infekčné pre  ďalšie zvieratá, 
ktoré sa infikujú požitím 
baktérií. Baktérie kolonizujú 
aj vemeno a kontaminujú 
mlieko. Brucelóza je závaž ­
ným ochorením aj medzi 
voľne žijúcimi druhmi, pričom 
napáda diviaky, bizóny, losy 
a zajace poľné. Voľne žijúce 
druhy, ktoré sú nositeľmi 
choroby, komplikujú snahu 
o eradikáciu.Brucelóza je zoonóza, 
ktorá je pre ľudí 
vysoko infekčná 
a spôsobuje chorobu 
často nazývanú 
vlnitá horúčka alebo 
maltská horúčka. 
Medzi príznaky u ľudí 
patrí striedavá alebo 
nepravidelná horúčka, 
bolesť hlavy, slabosť, 
nadmerné potenie, 
zimnica, úbytok 
na váhe a celková 
bolesť. Môže sa objaviť 
aj infekcia orgánov 
vrátane pečene a sle ­
ziny. Veterinárni 
lekári, poľnohospodári 
a pracovníci na bi ­
túnkoch sú náchylní 
na túto infekciu, keďže 
prichádzajú do kon ­
taktu s infikovanými 
zvieratami a potra ­
tenými plodmi alebo 
placentou. Choroba sa 
môže prenášať na ľudí 
aj prostredníctvom 
konzumácie nepas ­
terizovaného mlieka 
pochádzajúceho od 
infikovaného zvieraťa.Priebeh choroby je 
zvyčajne mierny, 
pričom u  infikovaného 
zvieraťa sa až do potratu 
objavuje len zopár 
príznakov. Pri samcoch 
sa môže objaviť opuch 
semenníkov a  baktérie 
sa výnimočne môžu 
nachádzať aj v kĺboch 
a spôsobovať artritídu. 
Závažnosť brucelózy 
spočíva v tom, že osla ­
buje rozmnožovaciu 
výkonnosť z dôvodu 
potratov, neplodnosti, 
zadržiavania placenty, 
narodenia mŕtveho 
plodu alebo narodenia 
slabého potomstva. 
Vedie k veľkým 
hospodárskym stratám 
pre chovateľov dojníc, 
oviec, kôz a ošípaných.Podozrenie na túto 
chorobu sa môže 
objaviť na základe 
klinických prízna ­
kov, ako sú potraty, 
ale potvrdzuje sa 
prostredníctvom 
sérologických testov 
a potom pomocou 
predpísaných la ­
boratórnych testov 
zameraných na izo ­
láciu a  identifikáciu 
baktérií.Na skríning sa môže použiť 
sledovanie s využitím sérolo ­
gických testov, ako aj testov 
mlieka, ako je napríklad 
krúžková mliečna skúška, kto ­
rá zohráva významnú úlohu 
v kampaniach zameraných 
na elimináciu tejto choroby. 
Vykonáva sa tiež individuálne 
testovanie zvierat na obchod ­
né účely aj na účely kontroly 
choroby.Príloha I
37 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
Katarálna 
horúčka 
oviecKatarálna horúčka oviec je 
nenákazlivé vírusové ocho ­
renie, ktoré postihuje domá ­
ce a voľne žijúce prežúvavce 
(predovšetkým ovce a tiež 
hovädzí dobytok, kozy, by ­
voly, antilopy, vysokú zver, 
losy a ťavy) a ktoré prenáša 
hmyz, najmä pakomáriky 
z rodu Culicoides. Vírus, 
ktorý spôsobuje katarálnu 
horúčku oviec, je identi ­
fikovaný ako člen čeľade 
Reoviridae. Identifikovaných 
bolo 24 rôznych sérotypov, 
pričom schopnosť jednot ­
livých kmeňov spôsobovať 
chorobu sa značne líši. Pri 
vysoko vnímavých ovciach 
môže úmrtnosť dosiahnuť 
až 100 %.Hlavným vektorom na prenos 
vírusu katarálnej horúčky 
oviec medzi zvieratami je 
hmyz. Vektory sa infikujú 
vírusom katarálnej horúčky 
oviec požitím krvi z  infiko ­
vaných zvierat. Bez vektora 
prenos choroby medzi 
zvieratami nie je možný.S katarálnou horúčkou 
oviec sa nespája žiad ­
ne riziko pre verejné 
zdravie.Pri infikovaných ovciach 
sa klinické príznaky 
líšia a môžu zahŕňať 
horúčku, krvácanie 
a tvorbu vredov 
v orálnom a nazálnom 
tkanive, silnú hnačku, 
zvracanie, pneumóniu, 
modrý jazyk v dôsledku 
cyanózy (zriedkavo), 
pričom kotné ovce môžu 
potratiť.Podozrenie na ka ­
tarálnu horúčku 
oviec sa môže 
objaviť na základe 
typických klinických 
príznakov, prevalen ­
cie príslušných vek ­
torov z radu hmyzu, 
a najmä v oblas ­
tiach, v ktorých je 
choroba endemická. 
Na potvrdenie diag ­
nózy sú potrebné 
laboratórne testy.V endemických oblastiach 
sa v rámci sentinelových 
monitorovaných programov 
aktívne odoberajú vzorky 
zo zvierat zo  sentinelových 
stád na monitorovanie 
prítomnosti vírusu. Vakcinácia 
sa používa ako najúčin ­
nejšie a najpraktickejšie 
opatrenie na minimalizáciu 
strát súvisiacich s chorobou 
a na potenciálne prerušenie 
cyklu prenosu z  infikovaného 
zvieraťa na vektor. Je dôle ­
žité použiť vakcínu určenú 
na ochranu proti konkrétne ­
mu kmeňu (alebo kmeňom) 
vírusu vzbudzujúcemu obavy 
v konkrétnej oblasti.
Tuberku ­
lóza ho ­
vädzieho 
dobytkaTuberkulóza hovädzieho 
dobytka je chronická 
choroba zvierat spôsobená 
baktériou nazývanou My-
cobacterium bovi s (M. 
bovis), ktorá je úzko spojená 
s baktériami spôsobujúcimi 
ľudskú a aviárnu tuberku ­
lózu. Táto choroba môže 
postihovať prakticky všetky 
cicavce, pričom spôsobuje 
celkový chorobný stav, 
kašľanie a eventuálnu smrť.Choroba je nákazlivá a šíri sa 
kontaktom s infikovanými 
domácimi a  voľne žijúcimi 
druhmi. K infikovaniu zvy ­
čajne dochádza vdýchnutím 
infikovaných kvapôčok vy ­
pudených z pľúc pri kašľaní. 
Teľatá a ľudia sa tiež môžu 
nakaziť požitím surového 
mlieka pochádzajúceho od 
infikovaných kráv.Ľudia sa môžu 
nakaziť  vypitím 
surového mlieka 
pochádzajúceho od 
infikovaného dobytka 
alebo vdýchnutím 
infekčných kvapôčok. 
Odhaduje sa, že v nie ­
ktorých krajinách je až 
desať percent ľudskej 
tuberkulózy zapríči ­
nených tuberkulózou 
hovädzieho dobytka.Priebeh tuberkulózy 
je zvyčajne zdĺhavý 
a symptómy sa objavujú 
až po mesiacoch alebo 
rokoch. Medzi zvyčajné 
klinické príznaky 
patria: slabosť, strata 
chuti do jedla, úbytok 
na váhe, kolísavá 
horúčka, prerývaný 
suchý kašeľ, hnačka, 
zväčšené a vyčnievajúce 
lymfatické uzliny.Štandardnou me ­
tódou na detekciu 
tuberkulózy je 
tuberkulínový 
test, pri ktorom sa 
do kože injekčne 
vstrekne antigén 
a zmeria sa imunit ­
ná reakcia. Konečná 
diagnóza sa určí vy ­
pestovaním baktérií 
v laboratóriu, čo je 
proces, ktorý trvá 
minimálne osem 
týždňov.Štandardným kontrolným 
opatrením, ktoré sa uplatňuje 
v prípade tuberkulózy, je test 
a likvidácia zvierat. Programy 
eradikácie tejto choroby, ktoré 
pozostávajú z prehliadky 
mäsa post mortem , intenzív ­
neho dohľadu vrátane návštev 
na farmách, systematického 
individuálneho testovania ho ­
vädzieho dobytka a  likvidácie 
infikovaných zvierat a  zvierat, 
ktoré s nimi boli v kontak ­
te, ako aj kontrol pohybu, 
zaznamenali veľký úspech 
pri obmedzovaní alebo 
odstraňovaní choroby.
Pasterizáciou mlieka infikova ­
ných zvierat na teplotu, ktorá 
je dostatočná na zničenie bak ­
térií, sa zabraňuje rozšíreniu 
choroby na ľudí.Príloha I
38 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
Bovinná 
spongifor ­
mná ence ­
falopatia 
(BSE)BSE je progresívna, smrteľná 
choroba nervového systému 
hovädzieho dobytka. 
Choroba má dlhú inkubačnú 
dobu, ktorá trvá štyri až 
päť rokov, a v súčasnosti sa 
nedá liečiť ani sa pred ňou 
nedá zaočkovať. BSE je jedna 
zo skupiny chorôb známych 
ako prenosné spongiform­
né encefalopatie (TSE). 
Medzi iné TSE patrí klusavka 
oviec, chronické chradnutie 
jeleňovitých (CWD) u  jeleňov 
a losov a Creutzfeldtova ­Ja­
kobova choroba u ľudí. BSE 
sa podobne ako iné TSE 
vyznačuje prítomnosťou 
abnormálneho infekčného 
proteínu nazývaného prión 
v nervovom tkanive. Násled ­
ná špongiovitá degenerácia 
mozgu vedie k závažným 
a smrteľným neurologickým 
príznakom a  symptómom.Vedci sa domnievajú, že šíre ­
nie choroby medzi hovädzím 
dobytkom je spôsobené 
podávaním krmiva získaného 
z infikovaného dobytka 
alebo oviec ďalšiemu do ­
bytku. Prión je odolný proti 
komerčným inaktivačným 
postupom, napríklad proti 
zahrievaniu, čo znamená, 
že pri procese spracovania 
nemusí byť celkom zničený.Existujú názna ­
ky, že variantná 
Creutzfeldtova ­Jako ­
bova choroba u ľudí by 
mohla byť spôsobená 
konzumáciou výrob ­
kov z hovädzieho mäsa 
kontaminovaných 
infikovaným nervo ­
vým tkanivom alebo 
zdravotníckymi po ­
môckami vyrobenými 
z tkanív infikovaných 
zvierat.
Mlieko a  mliečne 
výrobky sa považujú 
za bezpečné.Keďže priemerný čas 
medzi infikovaním 
zvieraťa priónom a pre ­
puknutím klinických 
príznakov sa zvyčajne 
pohybuje v rozmedzí 
štyroch až piatich rokov, 
klinické príznaky BSE sa 
objavujú až u dospelých 
jedincov. Symptómy 
môžu trvať dva až šesť 
mesiacov, kým zviera 
uhynie.Podozrenie na BSE 
sa môže objaviť 
na základe klinic ­
kých príznakov. 
Diagnózu možno 
potvrdiť len na zá ­
klade mikrosko ­
pického vyšetrenia 
mozgového tkaniva.Cielené sledovanie výskytu 
klinickej neurologickej 
choroby, transparentnosť 
pri podávaní správ o nále ­
zoch BSE, ochranné opatrenia 
pri dovoze živých prežúvavcov 
a výrobkov z nich v súlade 
s kódexom OIE týkajúcim 
sa zdravia suchozemských 
zvierat, odstránenie špeci ­
fického rizikového materiálu 
(mozog, miecha) počas zabitia 
a spracovania tiel zvierat, 
zákaz použitia špecifického 
rizikového materiálu v krmi ­
vách pre zvieratá, čím dôjde 
k odstráneniu potenciálne 
kontaminovaného materiálu 
z potravinového reťazca, 
humánne zneškodnenie 
všetkých podozrivých a  vní­
mavých zvierat, ktoré boli 
vystavené kontaminovanému 
krmivu, náležitá likvidácia tiel 
zvierat a  všetkých živočíšnych 
produktov, identifikácia hos ­
podárskych zvierat s cieľom 
umožniť účinné monitorova ­
nie a sledovanie podozrivých 
hospodárskych zvierat.Príloha I
39 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
Klasický 
mor 
ošípanýchKlasický mor ošípaných, 
tiež známy ako cholera 
ošípaných, je nákazlivé ví ­
rusové ochorenie domácich 
a divých svíň. Je spôsobené 
vírusom rodu Pestivirus 
čeľade Flaviviridae , ktorý 
je blízko príbuzný s vírusmi, 
ktoré spôsobujú bovinnú 
vírusovú hnačku u hovädzie ­
ho dobytka a hraničiarsku 
chorobu u oviec. Existuje 
len jeden sérotyp klasického 
moru ošípaných (CSFV).Najčastejšou metódou preno ­
su je priamy kontakt medzi 
zdravou sviňou a sviňami infi ­
kovanými vírusom klasického 
moru ošípaných. Vírus sa šíri 
slinami, nazálnymi sekrétmi, 
močom a výkalmi. Choroba sa 
môže šíriť aj prostredníctvom 
kontaktu s kontaminovanými 
dopravnými prostriedkami, 
chlievmi, krmivom alebo 
odevom. Zvieratá, ktoré sú 
chronickými nositeľmi choro ­
by (permanentne infikované), 
nemusia vykazovať žiadne 
klinické príznaky ochorenia, 
ale môžu šíriť vírus svojimi 
výkalmi. Potomstvo infiko ­
vaných ošípaných sa môže 
nakaziť v maternici a môže 
šíriť vírus celé mesiace. Bolo 
dokázané, že populácia 
diviakov môže v niektorých 
častiach Európy zohrávať 
významnú úlohu v rámci 
epidemiológie choroby.Ľudí tento vírus 
nepostihuje. Jediným 
známym vnímavým 
druhom sú ošípané.V akútnej forme choroby 
sa vo všetkých vekových 
skupinách objavuje 
horúčka, tlačenie sa 
chorých zvierat dokopy, 
strata chuti do jed ­
la, apatia, slabosť, 
zápal spojiviek, zápcha 
nasledovaná hnačkou 
a neistá chôdza. Niekoľ ­
ko dní po prepuknutí 
klinických príznakov sa 
na ušiach, bruchu a vnú ­
tornej strane stehien 
môže objaviť purpurové 
sfarbenie. Zvieratá 
s akútnou formou cho ­
roby zomierajú do 1 – 2 
týždňov. Závažné 
prípady choroby veľmi 
pripomínajú africký mor 
ošípaných.Keďže klinické 
príznaky nie sú 
špecifické len 
pre klasický mor 
ošípaných a značne 
sa líšia, je potrebné 
vykonať laboratórne 
testy na zistenie 
protilátok alebo 
samotného vírusu.O liečbu sa nepokúša. V ob ­
lastiach, v ktorých je choroba 
endemická, môže vakcinácia 
zabrániť šíreniu choroby. 
Keď sa choroba dostane 
pod kontrolu, vakcinácia sa 
ukončí a  nasleduje nepretržitý 
dohľad.
V oblastiach, v ktorých sa 
choroba nevyskytuje, sa 
uplatňuje politika likvidácie 
zvierat, ktorá pozostáva 
z včasnej detekcie, kontroly 
pohybu, riadnej likvidácie 
tiel zvierat a vyčistenia a dez­
infekcie. Táto politika viedla 
k eliminácii klasického moru 
ošípaných v Severnej Amerike 
a vo väčšine západnej Európy.Príloha I
40 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
BesnotaBesnota je vírusové 
ochorenie, ktoré postihuje 
centrálny nervový systém 
teplokrvných zvierat vrátane 
ľudí. Choroba má dlhú 
inkubačnú dobu (šesť me ­
siacov) a symptómy sa môžu 
objaviť až niekoľko týždňov 
po infikovaní. Po objavení 
symptómov je však besnota 
u zvierat vždy smrteľná.Besnota sa prenáša slinami 
infikovaného zvieraťa. K  infi ­
kovaniu dochádza predo ­
všetkým cez rany po uhryz ­
nutí alebo prostredníctvom 
infikovaných slín, ktoré sa 
dostanú do tela cez otvorenú 
reznú ranu či poranenie 
alebo cez sliznicu, napríklad 
v ústach, nosovej dutine 
alebo očiach. Infikovanie 
prostredníctvom vdýchnutia 
vírusu bolo zaznamenané 
napríklad v prostredí husto 
osídlených netopierích jas ­
kýň. Vírus zvyčajne zostáva 
na mieste vstupu určitý čas, 
kým začne putovať nervami 
až do mozgu. V mozgu sa 
vírus rýchlo množí, čo vedie 
ku klinickým príznakom. 
Z mozgu sa potom presunie 
nervami do slinných žliaz. 
Čas, ktorý uplynie, kým sa 
u infikovaného zvieraťa 
prejavia klinické príznaky, 
sa môže rôzniť v závislosti 
od kmeňa vírusu a miesta 
vstupu. Je preto dôležité uve ­
domiť si, že choroba sa môže 
prenášať slinami infikované ­
ho zvieraťa na iné zvieratá 
a ľudí ešte pred prepuknutím 
klinických príznakov choroby 
u infikovaného zvieraťa.Besnota sa považuje 
za jednu z najzávaž ­
nejších zoonotických 
chorôb na svete (cho ­
robu, ktorá postihuje 
predovšetkým zviera ­
tá, ale môže vyvolať 
ochorenie aj u ľudí). Je 
nutné vyšetriť každý 
kontakt s domácim 
alebo voľne žijúcim 
zvieraťom, pri ktorom 
dôjde k  uhryznutiu. 
Besné voľne žijúce 
zvieratá strácajú svoj 
prirodzený strach 
z ľudí, čo zvyšuje riziko 
kontaktu. Klinické 
príznaky u zvierat, ako 
je nadmerné slintanie, 
dusenie sa alebo 
napínanie, môžu ľudí 
viesť k tomu, že sa ne ­
vedome vystavia riziku 
infekcie pri  vyšetrova ­
ní vnútra papule psov 
alebo hospodárskych 
zvierat v snahe nájsť 
cudzie teleso alebo 
pri pokuse o lekárske 
vyšetrenie holými 
rukami. Každú ranu 
po uhryznutí alebo po ­
vrch vystavený infekcii 
je dôležité okamžite 
umyť mydlom a vodou 
a nahlásiť incident 
lekárovi alebo na po ­
hotovostnej službe 
v nemocnici.Klinické príznaky 
besnoty u zvierat sa 
budú líšiť v závislosti od 
účinku vírusu na mozog. 
Medzi typické príznaky 
patria náhle zmeny 
v správaní a postupná 
paralýza vedúca k smrti. 
V niektorých prípadoch 
však zviera môže uhynúť 
rýchlo bez prejavu 
výrazných klinických 
príznakov. U ľudí môže 
medzi počiatočné 
príznaky patriť horúčka 
a bolesť hlavy. Ako 
choroba postupuje, 
symptómy môžu 
zahŕňať zmätenosť, 
depresiu, ospalosť, ner ­
vozitu alebo paralýzu 
tváre, hrdla a krku. Smrť 
je zvyčajne dôsledkom 
postupnej paralýzy.Podozrenie na túto 
chorobu sa môže 
objaviť na základe 
klinických prízna ­
kov, ale na potvr ­
denie diagnózy sú 
potrebné labora ­
tórne testy. Vzorky 
odobrané z mŕtvych 
zvierat sa musia 
odoslať do prísluš ­
ných laboratórií 
na diagnostiku.V krajinách, v ktorých je táto 
choroba endemická, sa zavá ­
dzajú opatrenia na riešenie 
a znižovanie rizika infekcie 
u vnímavých populácií (voľne 
žijúce druhy, túlavé a domáce 
zvieratá) a  vytvorenie bariéry 
medzi zvieracím zdrojom 
choroby a ľuďmi: progra ­
my vakcinácie domácich 
zvierat, programy na kontrolu 
besnoty u voľne žijúcich 
druhov vrátane vakcinácie 
(chytiť do pasce/zaočkovať/
pustiť alebo dodanie orálnych 
vakcín).Príloha I
41 Prílohy 
O akú chorobu ide? Ako sa šíri?Aké je riziko 
pre verejné zdravie?Aké sú klinické 
príznaky?Ako sa 
diagnostikuje?Ako jej možno 
predchádzať alebo ju 
kontrolovať?
SalmonelaSalmonela je baktéria, ktorá 
môže u ľudí spôsobiť choro ­
bu nazývanú salmonelóza.
Salmonela sa zvyčajne 
nachádza v črevách zdravých 
vtákov a cicavcov. V potra ­
vinách sa najčastejšie nachá ­
dza vo vajciach a v surovom 
bravčovom, morčacom 
a kuracom mäse.Prostredníctvom kontami ­
novaných potravín sa môže 
preniesť na ľudí. Riziku, 
ktoré predstavuje kontami ­
novaná potravina, možno 
predísť alebo ho možno znížiť 
bezpečným spracovaním 
surového mäsa a  iných ingre ­
diencií zo surových potravín, 
dôkladnou tepelnou úpravou 
a dobrou hygienou v kuchyni.Salmonelóza je 
zoonóza: choroba 
alebo infekcia, ktorá 
sa môže priamo alebo 
nepriamo prenášať 
medzi zvieratami 
a ľuďmi. Ak infikuje 
krvný obeh, môže byť 
život ohrozujúca.Medzi zvyčajné symptó ­
my ľudskej salmonelózy 
patrí horúčka, hnačka 
a kŕče v bruchu.
Symptómy výskytu 
salmonely u  hydiny 
zahŕňajú našuchorené 
perie, smäd, neochotu 
hýbať sa a žltú hnačko ­
vitú stolicu.Podozrenie na túto 
chorobu u hydiny 
sa môže objaviť 
na základe klinic ­
kých príznakov, 
ale na potvrdenie 
diagnózy sú po ­
trebné laboratórne 
testy.Koordinovaný prístup všet ­
kých aktérov z EÚ k zoono ­
tickým chorobám pomohol 
za päť rokov (2004 – 2009) 
znížiť počet prípadov salmo ­
nelózy u ľudí v EÚ takmer 
o polovicu. V roku 2003 EÚ 
zaviedla program rozšírenej 
kontroly zoonóz, v rámci 
ktorého bola salmonela 
považovaná za prioritu. Vo 
všetkých členských štátoch 
EÚ boli zavedené posilnené 
programy na kontrolu salmo ­
nely u  hydiny. Boli stanovené 
ciele v oblasti zníženia výsky ­
tu salmonely v kŕdľoch hydiny 
(napr. u nosníc, brojlerov, 
moriek) a u ošípaných. Boli 
tiež zavedené obmedzenia tý ­
kajúce sa obchodu s produkt ­
mi z infikovaných kŕdľov.
Zdroj:  OIE a EFSA.Príloha I
42 Prílohy 
Hlavné povinnosti
01 
Komisia (GR pre zdravie a bezpečnosť potravín) zodpovedá za koordináciu, posudzovanie a schvaľovanie ná -
vrhov národných programov členských štátov a poskytovanie finančnej podpory na tieto programy v rámci 
priameho hospodárenia. Riaditeľstvom zodpovedným za veterinárne opatrenia je riaditeľstvo G – Veterinár -
ne a medzinárodné záležitosti.
02 
Osobitná skupina, ktorá funguje od roku 2000, poskytuje členským štátom odborné usmernenie týkajúce sa 
eradikácie chorôb. Je zložená zo zástupcov z členských štátov a Komisie a má podskupiny pre hlavné choro -
by zvierat. Osobitná skupina a jej podskupiny poskytujú príležitosť na výmenu najlepších postupov medzi 
odborníkmi z členských štátov a Komisiou. Po schôdzach podskupiny osobitná skupina vydá konkrétne 
odporúčania na zlepšenie programov členských štátov. Osobitná skupina sa stretáva každý rok na plenárnom 
zasadnutí.
03 
GR pre zdravie a bezpečnosť potravín riadi systém nahlasovania chorôb zvierat (ADNS) a koordinuje núdzové 
opatrenia v prípade výskytu ohniska nákazlivej choroby zvierat. GR pre zdravie a bezpečnosť potravín navyše 
riadi systém Traces, ktorým sa oznamujú, osvedčujú a monitorujú dovozy, vývozy a cezhraničný obchod 
so zvieratami a niektorými výrobkami živočíšneho pôvodu v rámci EÚ.
04 
ADNS je elektronický systém nahlasovania navrhnutý na registráciu a dokumentáciu vývoja situácie, pokiaľ 
ide o významné infekčné choroby zvierat. Jeho cieľom je zabezpečiť okamžité nahlasovanie „výstražných“ 
správ, ako aj podrobných informácií o ohniskách chorôb zvierat v členských štátoch a iných krajinách, ktoré 
sú zapojené do systému. Údaje sa vkladajú na úrovni jednotlivých krajín. Komisia koreluje údaje a každý 
deň posiela informácie o primárnych a sekundárnych ohniskách veterinárnym orgánom členských štátov. To 
umožňuje veterinárnym orgánom v členských štátoch posúdiť riziká a prijať potrebné opatrenia.
05 
FVO predstavuje riaditeľstvo F Generálneho riaditeľstva pre zdravie a bezpečnosť potravín. Jeho hlavnou 
úlohou je overovať, či sa dodržiavajú požiadavky stanovené v právnych predpisoch Spoločenstva o bezpeč -
nosti a kvalite potravín, veterinárnych a fytosanitárnych výrobkoch. Vykonáva audity v 28 členských štátoch 
a v tretích krajinách, ktoré vyvážajú alebo chcú vyvážať do EÚ. Tvoria ho veterinárni odborníci a jeho úlohy 
v oblasti inšpekcií/auditu sú súčasťou ročného pracovného programu, ktorý sa vypracúva na základe analýzy 
rizík. Jeho práca zahŕňa hodnotenia systémov a rozsiahle testovanie. Výsledkom každého auditu je správa, 
ktorá obsahuje závery a odporúčania. Kontrolované subjekty sú vyzvané, aby predložili akčný plán zahŕňa -
júci všetky zistenia o nedostatkoch. Vykonávanie tohto plánu sa hodnotí a monitoruje. FVO uverejňuje svoje 
audítorské správy a súhrnné výročné správy na webovej stránke GR pre zdravie a bezpečnosť potravín.Príloha II
43 Prílohy 
06 
Členské štáty zabezpečujú samotnú správu a realizáciu programov prostredníctvom príslušného vnút -
roštátneho orgánu. V prípade spolkových alebo decentralizovaných štátov môže byť realizácia prenesená 
na miestnu úroveň (napr. vo Veľkej Británii je zodpovednosť na úrovni grófstiev; v Nemecku nesú zodpoved -
nosť tzv.  Länder ). Každý členský štát podáva Komisii jednotnú žiadosť o refundáciu a záverečnú správu.
07 
Členské štáty sú zodpovedné za riadenie svojich programov a Komisia je oficiálne informovaná o prijatých 
opatreniach vo výročnej správe a žiadosti o preplatenie nákladov.
08 
Výbor PAFF je zložený zo zástupcov vlád EÚ. Mandát výboru sa vzťahuje na všeobecné riziká pre zdravie zvie -
rat a na celý potravinový reťazec od farmy na stôl. Predsedá mu zástupca Európskej komisie. Komisia sa môže 
poradiť o opatreniach, ktoré plánuje prijať, s príslušným výborom. Výbor môže následne vydať stanovisko 
o práci Komisie.
09 
Úrad EFSA je zodpovedný za hodnotenie rizík súvisiacich s bezpečnosťou potravín a ich oznamovanie 
Komisii. Nezodpovedá za riadenie rizík. Úzko spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi a poskytuje vedecké 
poradenstvo o záležitostiach týkajúcich sa bezpečnosti potravín. Jeho vedecké poradenstvo je významným 
zdrojom informácií o rizikách a základným prvkom pri navrhovaní prístupu Komisie k riadeniu rizík. Pokiaľ ide 
o choroby zvierat, je zapojený najmä do vedeckých štúdií o eradikácii chorôb. Navyše sa s ním môže konzul -
tovať v prípade núdzových opatrení počas závažného výskytu ohniska choroby.
10 
Ostatné organizácie, najmä ECDC, OIE a komisia Codex Alimentarius (CAC), zriadené Organizáciou OSN 
pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO), posudzujú záležitosti 
týkajúce sa ľudského zdravia a zdravia zvierat.Príloha II
44 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
VII
Komisia má v záujme poukázať na obrovské množstvo dôkazov o celkovej pozitívnej bilancii medzi nákladmi 
a prínosmi, pokiaľ ide o veterinárne programy, napríklad z hľadiska predchádzania infekciám ľudí, čo v niektorých 
prípadoch znamená záchranu životov. Z dôvodu osobitnej povahy týchto programov však nie sú k dispozícii žiadne 
vzory pre analýzu ich nákladovej účinnosti, a to ani na medzinárodnej úrovni.
Komisia súhlasí s tým, že nadmerná kompenzácia zo strany členského štátu môže mať nepriaznivý vplyv na motivá -
ciu uplatňovať účinné opatrenia biologickej bezpečnosti. Komisia sa však nedomnieva, že existujú dôkazy, že takéto 
prípady sa skutočne vyskytli vo veľkom rozsahu.
Pokiaľ ide o zníženie platieb uložených Komisiou, Komisia by chcela objasniť, že prerozdelenie finančných sankcií 
uplatňovaných Komisiou podľa vnútroštátnych pravidiel spadá výlučne do právomoci členského štátu.
VIII
Komisia naďalej rozvíja svoje súčasné IT nástroje na lepšiu podporu programov členských štátov.
IX
Komisia uplatňuje v prípade každej choroby iný osobitný prístup. Voľne žijúce zvieratá sú súčasťou programov, ak 
je to epidemiologicky opodstatnené, ako je to v prípade vtáčej chrípky, klasického moru ošípaných, afrického moru 
ošípaných, besnoty. Komisia súhlasí s tým, že viac pozornosti treba venovať tuberkulóze hovädzieho dobytka, a to 
cielenými opatreniami zameranými na voľne žijúce zvieratá s prihliadnutím na životné prostredie (napríklad na 
populáciu lasicovitých, ktorá je v Spojenom kráľovstve, nie však na kontinente, problémovou); v iných členských 
štátoch môžu byť relevantné iné druhy, napríklad vysoká zver.
X písm. a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
X písm. b)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
X písm. c)
Komisia súhlasí, že zabezpečí, aby členské štáty do svojich veterinárnych programov systematicky zahŕňali všade 
tam, kde je to relevantné, aspekt voľne žijúcich zvierat.
X písm. d)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odpovede Komisie 45
Úvod
05
Od roku 2007 sa veterinárne programy EÚ považujú za jeden z možných politických nástrojov, ktoré sa majú použiť 
v rámci komplexnej stratégie EÚ v oblasti zdravia zvierat.
09
Eradikácia určitých ochorení zvierat môže byť zdĺhavým procesom vzhľadom na osobitosť príslušnej choroby. Avšak 
tuberkulózu a brucelózu hovädzieho dobytka sa podarilo eradikovať vo väčšine členských štátov. V tých členských 
štátoch, v ktorých sa ochorenie ešte stále vyskytuje, sú viaceré regióny už oficiálne bez výskytu týchto chorôb. 
Ťažkosti pri eradikácii určitých ochorení zvierat sú dôvodom pre opakované výdavky z rozpočtu EÚ na veterinárne 
programy.
Pripomienky Dvora audítorov
27
Od roku 2007 sa veterinárne programy EÚ považujú za jeden z možných politických nástrojov, ktoré sa majú použiť 
v rámci komplexnej stratégie EÚ v oblasti zdravia zvierat.
41
Komisia zdôrazňuje, že vzory na analýzu nákladovej účinnosti prijatých opatrení ešte neboli vypracované, a to ani 
na medzinárodnej úrovni. Komisia súčasne poukazuje na obrovské množstvo dôkazov o celkovej pozitívnej bilancii 
medzi nákladmi a prínosmi, pokiaľ ide o veterinárne programy, napríklad z hľadiska predchádzania infekciám ľudí, 
čo v niektorých prípadoch znamená záchranu životov.
Rámček 4 – Nedostatočne skontrolované opatrenia alebo vysoké náklady
1. Prvá jednotná vnútroštátna výzva na súťaž, ktorú vyhlásili poľské orgány v roku 2015 na žiadosť Komisie, už priniesla 
požadovaný účinok: priemerné ceny očkovacích látok klesli o polovicu.
2. Problém, ktorý sa vyskytol v Rumunsku, je príkladom situácie, keď Komisia zistila nesúlad a okamžite reagovala tým, 
že zamietla uhradiť náklady na program. Komisia požiadala Rumunsko, aby prijalo niekoľko nápravných opatrení. 
S cieľom overiť, či rumunské orgány prijali primerané opatrenia, Potravinový a veterinárny úrad (riaditeľstvo GR 
SANTE) vykonal audit programu besnoty v Rumunsku za rok 2014. Odvtedy Rumunsko zaviedlo nápravné opatrenia 
požadované Komisiou.
44
Komisia súhlasí, že „sa od členských štátov nepožaduje, aby pri stanovovaní kompenzačných súm vychádzali zo 
stupníc Spoločenstva pri klasifikácii jatočných tiel“. Je to spôsobené skutočnosťou, že tieto stupnice sa vzťahujú len 
na zvieratá chované na mäso pripravené na komerčné zabíjanie. Zvieratá zabité počas veterinárnych programov sú 
dosť často plemenné zvieratá alebo zvieratá príliš mladé na komerčné zabíjanie. Stupnica sa preto často neuplatní.
Komisia zdôrazňuje, že poľnohospodári čelia rôznym dôsledkom neuplatnenia vhodných opatrení biologickej bez -
pečnosti. V prípade ohniska poľnohospodár musí znášať náklady, ktoré nie sú kompenzované, ako sú ekonomické 
nevýhody v dôsledku obmedzení pohybu zvierat, úpadku živočíšnej výroby, straty obchodnej povesti, dodatočných 
nákladov na zazverenie, čistenie a dezinfekciu. Tieto náklady by mohli prevýšiť možnú nadmernú kompenzáciu.
Odpovede Komisie 46
45
Komisia poukazuje na ťažkosti s porovnávaním trhových cien s výpočtami kompenzácií (pozri odpoveď Komisie na 
bod 44). V Taliansku sú výpočty kompenzácií v prípade chorôb dopodrobna regulované zákonom1.
Okrem toho štatistika poľnohospodárskych trhov, ktorú uvádza Dvor audítorov, sa nevzťahuje na trhové ceny zdra -
vých živých zvierat, ale na trhové ceny ovčieho mäsa.
Pri finančných auditoch vykonaných Komisiou, pokiaľ ide o veterinárne programy v Taliansku, sa dospelo k záveru, 
že výpočty kompenzácií sú v súlade s oprávnenými sumami.
46
Potravinový a veterinárny úrad vykonal audit eradikačného programu týkajúceho sa tuberkulózy hovädzieho 
dobytka v Spojenom kráľovstve2 a zistil, že vo Walese sú v príslušnom predpise zahrnuté opatrenia umožňujúce 
podmieniť kompenzáciu uplatňovaním vhodných postupov v poľnohospodárstve vrátane vhodných opatrení biolo -
gickej bezpečnosti.
47
Komisia zastáva názor, že Spojené kráľovstvo uplatnilo vhodné nápravné opatrenia vzhľadom na zistené nedostatky 
vo vnútroštátnom programe. Prerozdelenie finančných sankcií uplatňovaných Komisiou podľa vnútroštátnych pravi -
diel spadá výlučne do právomoci členského štátu.
51
Komisia súhlasí a má v úmysle preskúmať spoločne s členskými štátmi, ktoré dodatočné ukazovatele by mohli byť 
užitočné na posúdenie technickej realizácie programov. Pokiaľ však ide o nákladovú účinnosť, Komisia spolu s člen -
skými štátmi preskúma možnosť určiť vhodné ukazovatele v súvislosti s nákladovou účinnosťou osobitných veteri -
nárnych programov.
55
Komisia upriamuje pozornosť na finančné audity, ktoré vykonala v súvislosti s veterinárnymi programami v Talian -
sku, v prípade ktorých sa dospelo k záveru, že kompenzácie vyplatené Talianskom boli oprávnené a že jej odporúča -
nie týkajúce sa výšky kompenzácií bolo riadne zohľadnené (pozri aj odpovede Komisie na body 44 a 45). Neexistuje 
žiadny dôkaz, že existovala súvislosť medzi kompenzáciami a oneskorením eradikácie v Taliansku.
57
Komisia uplatňuje v prípade každej choroby inú osobitnú stratégiu dohľadu, monitorovania a kontroly. Voľne žijúce 
zvieratá sú súčasťou programov, ak je to epidemiologicky opodstatnené, ako je to v prípade vtáčej chrípky, klasic -
kého moru ošípaných, afrického moru ošípaných, besnoty. Komisia súhlasí s tým, že viac pozornosti treba venovať 
tuberkulóze hovädzieho dobytka, a to cielenými opatreniami zameranými na voľne žijúce zvieratá s prihliadnutím 
na životné prostredie (napríklad na populáciu lasicovitých, ktorá je v Spojenom kráľovstve, nie však na kontinente, 
problémovou); v iných členských štátoch môžu byť relevantné iné druhy, napríklad  vysoká zver.
1 Odkaz; „art.6 della legge 28 maggio 1981, n. 296 e“ (posledne zmenený vyhláškou z 11. augusta 2015).
2 GR SANTE, správa z auditu FVO: United Kingdom 201 1-6057 ; http://ec.europa.eu/food/fvo/audit_reports/index.cfm .
Odpovede Komisie 47
Spoločná odpoveď Komisie na body 59 a 60
Komisia zdôrazňuje, že banky vakcín/antigénov sa už zaviedli v prípade dvoch chorôb, konkrétne v prípade slintačky 
a krívačky a klasického moru ošípaných. K tomuto sa pristúpilo všade tam, kde to bolo potrebné, na základe analýzy 
rizík kmeňov, v prípade ktorých existuje najväčšia pravdepodobnosť výskytu ohniska v Európe.
Záver a odporúčania
66
Hoci zatiaľ ani na medzinárodnej úrovni neexistujú vzory na analýzu nákladovej účinnosti, Komisia má v záujme 
poukázať na obrovské množstvo dôkazov o celkovej pozitívnej bilancii medzi nákladmi a prínosmi, pokiaľ ide o vete -
rinárne programy, napríklad z hľadiska predchádzania infekciám ľudí, čo v niektorých prípadoch znamená záchranu 
životov.
67
Komisia súhlasí s tým, že nadmerná kompenzácia zo strany členského štátu môže mať nepriaznivý vplyv na motivá -
ciu uplatňovať účinné opatrenia biologickej bezpečnosti. Komisia sa však nedomnieva, že existujú dôkazy, že takéto 
prípady sa skutočne vyskytli vo veľkom rozsahu. Komisia zastáva názor, že Spojené kráľovstvo uplatnilo vhodné 
nápravné opatrenia vzhľadom na zistené nedostatky vo vnútroštátnych programoch. Prerozdelenie finančných 
sankcií uplatňovaných Komisiou podľa vnútroštátnych pravidiel spadá výlučne do právomoci členského štátu.
69
Komisia zdôrazňuje, že informácie boli dostupné pred ukončením hodnotenia Komisie, keďže príslušné tri členské 
štáty poskytli chýbajúce historické informácie na žiadosť Komisie. Vzhľadom na to, že išlo len o tri z 24 členských 
štátov, Komisia považuje tento prípad za ojedinelý.
70
Eradikácia určitých ochorení zvierat môže byť zdĺhavým procesom vzhľadom na osobitosť príslušnej choroby. To je 
zvyčajne prípad tuberkulózy a brucelózy.
71
Komisia uplatňuje v prípade každej choroby inú osobitnú stratégiu dohľadu, monitorovania a kontroly. Voľne žijúce 
zvieratá sú súčasťou programov, ak je to epidemiologicky opodstatnené, ako je to v prípade vtáčej chrípky, klasic -
kého moru ošípaných, afrického moru ošípaných, besnoty. Komisia súhlasí s tým, že viac pozornosti treba venovať 
tuberkulóze hovädzieho dobytka, a to cielenými opatreniami zameranými na voľne žijúce zvieratá s prihliadnutím 
na životné prostredie (napríklad na populáciu lasicovitých, ktorá je v Spojenom kráľovstve, nie však na kontinente, 
problémovou); v iných členských štátoch môžu byť relevantné iné druhy, napríklad vysoká zver.
72
Komisia zdôrazňuje, že banky vakcín/antigénov sa už zaviedli v prípade dvoch chorôb, konkrétne v prípade slintačky 
a krívačky a klasického moru ošípaných. K tomuto sa pristúpilo všade tam, kde to bolo potrebné, na základe analýzy 
rizík kmeňov, v prípade ktorých existuje najväčšia pravdepodobnosť výskytu ohniska v Európe.
Odpovede Komisie 48
Odporúčania
a) Komisia toto odporúčanie prijíma.
b) Komisia toto odporúčanie prijíma.
c) Komisia súhlasí, že zabezpečí, aby členské štáty do svojich veterinárnych programov systematicky zahŕňali všade 
tam, kde je to relevantné, aspekt voľne žijúcich zvierat.
d) Komisia toto odporúčanie prijíma.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Choroby zvierat sa môžu šíriť rýchlo, spôsobujú značné 
hospodárske náklady a sú rizikom pre zdravie zvierat 
aj ľudí. EÚ má aktívnu politiku v oblasti zdravia zvierat 
a financuje programy členských štátov na  eradikáciu, 
kontrolu a monitorovanie určitých chorôb zvierat. Dvor 
audítorov tieto programy preskúmal a dospel k záveru, 
že prístup Komisie a programy členských štátov boli 
vo všeobecnosti náležité. Podarilo sa niekoľko 
významných úspechov, no  eradikácia je zložitá úloha 
a môže trvať mnoho rokov. Stále však existuje priestor 
na zlepšenie. Predkladáme Komisii odporúčania týkajúce 
sa výmeny epidemiologických informácií medzi členskými 
štátmi, používaných ukazovateľov pre činnosti v rámci 
veterinárnych kontrol a nákladovej účinnosti, spôsobu, 
akým sa zaobchádza s voľne žijúcimi živočíchmi, 
a dostupnosti vakcín.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV