EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 11. 2022 COM(2021) 803 final/2 2021/0425(COD) CORRIGENDUM



This document corrects document COM (2021) 803 final of 15.12.21



Concerns all language versions.



The text shall read as follows: Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom (prepracované znenie) {SEC(2021) 431}

{SWD(2021) 455}

{SWD(2021) 456}

{SWD(2021) 457}

{SWD(2021) 458}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu 1.1. Úvod Európska únia si stanovila ambiciózny cieľ stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym svetadielom. Na jeho dosiahnutie sa členské štáty a Európsky parlament v rámci európskeho právneho predpisu v oblasti klímy dohodli, že do roku 2030 znížia emisie skleníkových plynov aspoň o 55 %. Na dosiahnutie týchto cieľov a súčasné prispievanie ku konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti je v energetickom systéme potrebná systémová zmena: musíme znížiť používanie fosílnych palív – vrátane plynu z fosílnych zdrojov – a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie. Teraz teda musíme navrhnúť ambiciózny prechod plynárenského odvetvia na nízkouhlíkové a obnoviteľné plyny. Fosílny plyn predstavuje približne 95 % plynných palív v súčasnosti spotrebúvaných v EÚ. Plynné palivá tvoria v súčasnosti zhruba 22 % celkovej spotreby energie EÚ (vrátane približne 20 % výroby elektriny v EÚ a 39 % výroby tepla). Podľa príslušných scenárov použitých v rámci posúdenia vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy bude podiel plynných palív na celkovej spotrebe energie v EÚ v roku 2050 predstavovať okolo 20 %. Plynné palivá budú zohrávať dôležitú úlohu v energetickom mixe do roku 2050 a vyžiadajú si dekarbonizáciu plynárenského odvetvia prostredníctvom výhľadovej koncepcie konkurencieschopných trhov s dekarbonizovaným plynom. Napriek nepatrnému podielu bioplynu, biometánu, obnoviteľného a nízkouhlíkového vodíka, ako aj syntetického metánu (ďalej spoločne ako „obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny“) na súčasnom energetickom mixe EÚ, budú tieto plyny tvoriť dve tretiny plynných palív v energetickom mixe v roku 2050, pričom zvyšok bude predstavovať fosílny plyn so zachytávaním, s využívaním a ukladaním oxidu uhličitého (CCUS). Táto iniciatíva je takisto súčasťou legislatívneho balíka „Fit for 55“. a týka sa koncepcie trhu pre plyny vrátane vodíka. Jej cieľom je odstránenie existujúcich regulačných prekážok a vytvorenie podmienok na dosiahnutie tohto cieľa nákladovo efektívnym spôsobom. Ide o dôležitý prvok prechodu na integrovaný energetický systém, ktorým sa minimalizujú náklady prechodu na klimatickú neutralitu, predovšetkým pre spotrebiteľov, a ktorým sa im otvárajú nové príležitosti na zníženie účtov za energie a na aktívnu účasť na trhu. Predpokladá sa, že vodík sa bude používať najmä v oblastiach, v ktorých nie je možná elektrifikácia, vrátane súčasných energeticky náročných priemyselných odvetví (napr. rafinérie, hnojivá, výroba ocele) a v určitých odvetviach ťažkej nákladnej dopravy (námorná doprava, letectvo, diaľková doprava ťažkými vozidlami). Rozvoj špecializovanej vodíkovej infraštruktúry je potrebný na uvoľnenie celého potenciálu vodíka v rámci týchto špecifických konečných použití. Cieľom podpory obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov je dekarbonizovať tieto odvetvia, zvýšiť flexibilitu elektroenergetickej sústavy prostredníctvom technológií premeny energie na iné zdroje (power-to-x), posilniť bezpečnosť dodávok energie znížením závislosti od dovozu zemného plynu a umožniť skladovanie (a výrobu) elektriny. V spojení s inými formami skladovania a flexibility, ako sú batérie a reakcia na strane spotreby, to umožní prepojiť rôzne hospodárske odvetvia. Podobne sa podporí vlastná výroba a inteligentné využívanie distribuovanej dodávky energie a prispeje sa k posilneniu postavenia spotrebiteľa. Spotrebitelia okrem toho potrebujú jasné a ľahko prístupné informácie, ktoré im pomôžu so zmenou ich návykov z hľadiska spotreby energie a s prechodom na riešenia využívajúce obnoviteľné a nízkouhlíkové zdroje energie podobným spôsobom ako v prípade trhu s elektrinou. Hoci je cieľom maximalizovať využívanie obnoviteľného vodíka od roku 2030, v krátkodobom a strednodobom horizonte môžu určitú úlohu zohrávať iné formy nízkouhlíkových plynov, najmä nízkouhlíkový vodík, a to predovšetkým na rýchle zníženie emisií z existujúcej výroby vodíka a na podporu súbežného používania obnoviteľného vodíka v budúcnosti. V súlade s vodíkovou stratégiou EÚ by výroba obnoviteľného vodíka v EÚ mala v roku 2024 dosiahnuť objem 1 milión ton a až 10 miliónov ton do roku 2030. Od uvedeného roku by sa mal obnoviteľný vodík používať vo veľkom rozsahu a mal by nahradiť nízkouhlíkový vodík. Efektívny a udržateľný rozvoj obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, ako aj trhu s vodíkom si vyžadujú prispôsobenie trhového rámca. Dôvodom je skutočnosť, že obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny musia v súčasnosti prekonávať regulačné prekážky pre prístup na trh a k sieti, ktoré predstavujú komparatívnu nevýhodu v porovnaní so zemným plynom. Navyše na vytvorenie trhu s dekarbonizovaným plynom, ktorý prispeje k energetickej transformácii, je potrebný podstatne vyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie v integrovanom energetickom systéme s aktívnou účasťou spotrebiteľov na konkurenčných trhoch. Vďaka tomu by spotrebitelia mohli využívať prijateľné ceny, dobré štandardy služieb a skutočný výber z ponúk odzrkadľujúcich technologický vývoj. Zavádzanie rozličných druhov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov môže prebiehať súbežne a očakáva sa, že sa budú rozvíjať rozličnou rýchlosťou v jednotlivých krajinách EÚ: ·vodíková infraštruktúra bude postupne dopĺňať sieť zemného plynu, ·plynárenská infraštruktúra, v rámci ktorej sa fosílny plyn bude postupne nahrádzať inými zdrojmi metánu. Okrem toho udalosti, ktoré viedli k zvýšeniu cien energií, nám pripomenuli, že význam odolnosti európskeho energetického systému sa čoraz viac zvyšuje zároveň s tým, ako sa do energetického systému EÚ začleňuje viac decentralizovaných obnoviteľných zdrojov energie a postupne sa ukončuje používanie fosílnych palív. Opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok energie a pripravenosti na riziká v plynárenskom odvetví musia byť vhodné na prechod na čistú energiu. Komisia vo svojom oznámení o boji s rastúcimi cenami energie (súbor nástrojov pre opatrenia a podporu) poukázala na vzájomnú závislosť medzi bezpečnosťou dodávok energie, optimálnym využívaním skladovacích kapacít a nestálosťou cien energií. 1.2. Ciele návrhu Cieľom tejto iniciatívy je uľahčiť obnoviteľným a nízkouhlíkovým plynom prienik do energetického systému, a tak umožniť prechod od zemného plynu, a dať týmto novým plynom možnosť, aby zohrali svoju úlohu, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality EÚ do roku 2050. V tejto súvislosti sa iniciatíva zaoberá týmito oblasťami: Nízka úroveň zapojenia odberateľov a ich ochrany na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi. Ak majú nové plyny splniť svoju úlohu v energetickej transformácii, pravidlá maloobchodného trhu by mali odberateľom umožniť rozhodnúť sa pre obnoviteľné a nízkouhlíkové zdroje energie. V súčasnosti túto možnosť nemajú. Navyše EÚ nemá spoločnú terminológiu ani certifikačný systém pre nízkouhlíkové palivá a plyny. Okrem toho sa maloobchodný trh s plynom vyznačuje trhovou koncentráciou a nízkou úrovňou nových vstupov a inovácie. To všetko odberateľom bráni vo využívaní výhod hospodárskej súťaže a rozhodnúť sa pre nízkouhlíkové zdroje energie. Na to, aby sa odberatelia mohli rozhodnúť pre energie z udržateľných zdrojov, musia mať dostatočné informácie o spotrebe a pôvode svojej energie a efektívne nástroje na účasť na trhu. Členské štáty by okrem toho mali prijať opatrenia potrebné na ochranu zraniteľných odberateľov a odberateľov žijúcich v energetickej chudobe. Trh s dekarbonizovaným plynom by sa nemal rozvíjať bez toho, aby odberatelia mali z tohto rozvoja plný prínos. Vodíková infraštruktúra a trhy s vodíkom. Súčasný regulačný rámec pre plynné nosiče energie sa netýka využívania vodíka ako nezávislého nosiča energie prostredníctvom špecializovaných vodíkových sietí. Na úrovni EÚ neexistujú žiadne pravidlá týkajúce sa investícií do sietí založených na tarifách alebo vlastníctva a prevádzky špecializovaných vodíkových sietí. Neexistujú ani harmonizované pravidlá týkajúce sa kvality vodíka (bez prímesí). V dôsledku toho existujú prekážky rozvoja nákladovo efektívnej, cezhraničnej vodíkovej infraštruktúry a konkurencieschopného trhu s vodíkom, ktorý je predpokladom pre zavádzanie výroby a spotreby vodíka. Cieľom tohto návrhu je odstrániť tieto nedostatky. Obsahuje návrh systému terminológie a certifikácie pre nízkouhlíkový vodík a nízkouhlíkové palivá.

Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v existujúcej plynárenskej infraštruktúre a trhoch s plynom a energetická bezpečnosť. Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v súčasnosti tvoria len nepatrný podiel v energetickom mixe EÚ. Prístup na veľkoobchodný trh s plynom, t. j. prístup k virtuálnym obchodným bodom, predstavuje kľúčový predpoklad pre uvoľnenie ich potenciálu. Odstránením nákladov na cezhraničný obchod s týmito plynmi a uľahčením prepojenia výrobných zariadení sa takisto zlepší zdôvodnenie projektu. Rozdiely v parametroch kvality plynu a v objeme vodíka v zmesi v sieti pre zemný plyn môžu ovplyvniť koncepciu plynárenskej infraštruktúry, použitia koncovým používateľom a interoperabilitu cezhraničných systémov, a tak môžu predstavovať riziko rozdrobenia vnútorného trhu. Súčasné pravidlá týkajúce sa kvality plynu však nie sú vhodné z hľadiska budúceho vývoja. Pokiaľ ide o LNG, odstránením zvyšných prekážok týkajúcich sa prístupu k terminálom LNG by sa mohol otvoriť priestor na dovoz obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov zo zahraničia, čím sa podporí dekarbonizácia trhu s plynom v EÚ. A napokon zachovanie a posilnenie odolnosti počas prechodu si vyžadujú primerané opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok energie. Plánovanie sietí. Ako sa uvádza v stratégii Komisie pre integráciu energetického systému, predpokladom na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy na rok 2050 je koordinované plánovanie a prevádzka energetického systému EÚ ako celku, ktorý zahŕňa rôzne nosiče energie, infraštruktúry a sektory spotreby. Súčasné systémy a postupy plánovania sietí sú nedostatočné vzhľadom na nezrovnalosti medzi 10-ročným plánom rozvoja siete pre celú EÚ a národnými plánmi rozvoja siete. Lepšia väzba medzi 10-ročným plánom rozvoja siete a národnými plánmi rozvoja siete umožní nadnárodnú výmenu informácií o využívaní prenosových a prepravných sústav. Bezpečnosť dodávok a ukladania energie. V reakcii na značné zvýšenie cien energií v celej EÚ na jeseň 2021 Európska rada vyzvala Komisiu, aby rýchlo zvážila strednodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré by zvýšili odolnosť energetického systému EÚ vrátane opatrení, ktoré by posilnili bezpečnosť dodávok energie. S cieľom prispieť k rýchlej reakcii na túto krízu a prípadnú novú krízu na úrovni Únie tento návrh obsahuje konkrétne opatrenia na zlepšenie spolupráce a odolnosti, predovšetkým na zabezpečenie účinnejšieho a koordinovaného používania dohôd o skladovaní a operačnej solidarite. Tieto opatrenia sú zamerané na posilnenie včasnej odolnosti energetického systému EÚ proti budúcim otrasom. Patria medzi ne opatrenia uvedené v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu. S cieľom zabezpečiť súdržnú reakciu sa opatrenia o bezpečnosti dodávok energie nenavrhujú v samostatnom legislatívnom návrhu, ale tvoria súčasť tohto legislatívneho návrhu. Ako sa uvádza v oznámení o cenách energie z 13. októbra 2021 s názvom Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu, medzinárodná koordinácia bezpečnosti dodávok energie je kľúčová pre odolnosť proti budúcim otrasom. Členské štáty podľa navrhovaných opatrení musia výslovne zaradiť zásobníky do svojich posúdení rizík pre bezpečnosť dodávok energie, a to na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni, vrátane rizík spojených s kontrolou nad zásobníkmi zo strany subjektov z tretích krajín. V prípade nevyriešených rizík by členské štáty mali zvážiť opatrenia v oblasti skladovania prostredníctvom regionálnej spolupráce. V návrhu sa vymedzujú základné podmienky na zavedenie dobrovoľného spoločného verejného obstarávania strategických zásob plynu, ktoré sa majú používať v prípade núdze. Zavádzajú sa aj opatrenia na zlepšenie transparentnosti a prístupu k zásobníkom, na riešenie kybernetických rizík v oblasti plynu a na uľahčenie dvojstranných dohôd o solidarite medzi členskými štátmi v prípade krízy. Komisia vyzýva členské štáty, aby prikročili k dohodám o solidarite bez vyčkávania, aby aj v prípade závažnej krízy domácnosti dostali plyn, ktorý potrebujú. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky Navrhovaná iniciatíva úzko súvisí s legislatívnymi návrhmi predloženými v kontexte legislatívneho balíka „Fit for 55“ a dopĺňa ich s cieľom vykonávať Európsku zelenú dohodu, konkrétne ide o tieto predpisy: Revidovaná smernica o obnoviteľných zdrojoch energie (ďalej len „smernica o energii z obnoviteľných zdrojov v prepracovanom znení“), ktorá predstavuje hlavný nástroj EÚ zameraný na podporu energie z obnoviteľných zdrojov. Jej cieľom je zrýchliť prienik energie z obnoviteľných zdrojov vrátane obnoviteľných plynov do energetického systému. Jej navrhovanou zmenou sa zvyšuje cieľová hodnota týkajúca sa obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe EÚ na 40 % a podporuje sa využívanie palív z obnoviteľných zdrojov, ako je obnoviteľný vodík, v priemysle a doprave s dodatočnými cieľovými hodnotami. V súvislosti s touto iniciatívou sa v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov v prepracovanom znení obnoviteľný vodík vymedzuje ako „palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu“ a „palivá z biomasy“, ktoré spĺňajú zníženie emisií skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s fosílnymi palivami, pričom sa v nej stanovujú konkrétne čiastkové ciele pre spotrebu obnoviteľného vodíka (50 % celkovej spotreby vodíka na energetické účely a na použitie ako surovina v priemysle do roku 2030 a 2,6 % energie dodanej odvetviu dopravy). Smernica o energetickej efektívnosti a súvisiaca smernica o energetickej hospodárnosti budov, ktoré obsahujú návrhy na ich zmenu, ovplyvňujú súčasnú iniciatívu, keďže sa dotýkajú úrovne a štruktúry dopytu po plyne. Opatrenia energetickej efektívnosti môžu zmierniť energetickú chudobu a znížiť zraniteľnosť spotrebiteľov. Keďže v európskom vykurovaní a chladení a v zariadeniach kombinovanej výroby v súčasnosti prevládajú plynné palivá, ich efektívne používanie je naďalej ústredným prvkom opatrení energetickej efektívnosti. Smernica o plyne a nariadenie o plyne sú v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti: otvorený a konkurenčný trh EÚ s cenami, v ktorých sa odrážajú výrobné náklady nosičov energie, náklady na emisie oxidu uhličitého a externé náklady a prínosy, efektívne zaistí čistý a bezpečný vodík koncovým používateľom, ktorí si ho cenia najviac. Nariadenie o TEN-E, ktoré Komisia navrhla v decembri 2020, má za cieľ lepšiu podporu pre modernizáciu cezhraničnej energetickej infraštruktúry v Európe pre Európsku zelenú dohodu. Zavádza sa ním vodíková infraštruktúra ako nová kategória infraštruktúry pre vývoj európskej siete. Touto iniciatívou sa dopĺňa navrhované nariadenie o TEN-E, keďže sa zameriava na zosúladenie vnútroštátnych plánov s požiadavkami celoeurópskeho 10-ročného plánu rozvoja siete. Ako už bolo oznámené v stratégii EÚ na zníženie emisií metánu, Komisia navrhne právny predpis na zníženie emisií metánu v odvetví energetiky. Cieľom iniciatívy je zvýšiť kvalitu informácií o všetkých metánových emisiách v energetike. Ide o doplnkovú iniciatívu, keďže jej cieľom je uľahčiť prienik obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a umožniť prechod od zemného plynu. •Súlad s ostatnými politikami Únie Systém obchodovania s emisiami (ďalej len „ETS“) zvyšuje cenu používania fosílnych palív vo vzťahu k cene obnoviteľným a nízkouhlíkovým plynom, a tak podporuje dopyt po týchto plynoch a investície do súvisiacej výrobnej technológie. Komisia navrhuje jeho posilnenie vrátane jeho upevnenia v sektore letectva, v námornej a cestnej doprave a v sektore budov a rozšírenia na tieto sektory. Do tohto systému sú zahrnuté všetky zariadenia na výrobu vodíka, ako aj elektrolyzéry s výrobnou kapacitou presahujúcou 25 ton/deň. Inovačný fond, ktorý bol zriadený smernicou o systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (ďalej len „smernica o ETS“) na obdobie od roku 2021 do roku 2030, je jedným z nástrojov financovania podporujúcich prechod na klimaticky neutrálnu Európu do roku 2050. Inovačný fond, ktorý bol zriadený smernicou o EU ETS na obdobie od roku 2021 do roku 2030, je jedným z nástrojov financovania podporujúcich prechod na klimaticky neutrálnu Európu do roku 2050. Cieľom revízie smernice o zdaňovaní energie je zosúladiť zdaňovanie energetických výrobkov s politikami EÚ v oblasti energetiky a klímy, podporiť čisté technológie a odstrániť zastarané výnimky a znížené sadzby, ktoré v súčasnosti podnecujú používanie fosílnych palív. V rámci revidovanej smernice sa výrobky, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, zoskupujú a zoraďujú podľa ich environmentálnych vlastností. Podľa toho sa v revízii stanovuje preferenčná minimálna úroveň zdaňovania vo výške 0,15 EUR/GJ (v porovnaní s 10,75 EUR/GJ v prípade fosílnych palív) pre palivá obsahujúce obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík používané ako motorové palivá. V prípade palív obsahujúcich obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík používaných ako vykurovacie palivá sa v nej stanovuje minimálna úroveň zdaňovania vo výške 0,15 EUR/GJ (v porovnaní s 0,6 EUR/GJ v prípade zemného plynu). Revidované nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá, ktorým sa zrušuje smernica 2014/94/EÚ o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá, v znení navrhnutom Komisiou v júli 2021, má za cieľ bojovať proti zvyšovaniu emisií v cestnej doprave na podporu prechodu na vozidlový park s takmer nulovými emisiami do roku 2050. Podľa nariadenia musia členské štáty rozšíriť svoju sieť nabíjacej a čerpacej infraštruktúry v súlade s predajom automobilov s nulovými emisiami a na hlavných diaľniciach v pravidelných rozstupoch inštalovať nabíjacie body a čerpacie miesta. Podľa revízie nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá musí byť do roku 2030 jedna čerpacia stanica (s minimálnou kapacitou 2 t/deň, s tlakom minimálne 700 barov) každých 150 km pozdĺž základnej siete TEN-T a v každom mestskom uzle. Výsledkom bude približne 700 vodíkových čerpacích staníc pozdĺž dopravných uzlov a 88 vodíkových čerpacích staníc v mestských uzloch. Zmena nariadenia, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá, je zameraná na zabezpečenie jasného smerovania k doprave s nulovými emisiami po roku 2025. V nariadení sa predovšetkým vymedzujú vozidlá s nulovými emisiami ako batériou poháňané elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon a stanovujú sa v ňom nulové priemerné emisie nových vozidlových parkov do roku 2030. Návrh iniciatívy FuelEU Maritime má za cieľ zvýšiť podiel udržateľných nízkouhlíkových a bezuhlíkových alternatívnych palív v palivovom mixe v medzinárodnej námornej doprave vrátane: kvapalných biopalív, e-kvapalín, dekarbonizovaného plynu (vrátane skvapalneného biometánu a e-plynu), dekarbonizovaného vodíka a palív odvodených z dekarbonizovaného vodíka (vrátane metánu a amoniaku). Zameranie pozornosti na palivá a technológie v oblasti energie by malo umožniť značné a rýchle zníženie emisií, pri ktorom sa v plnej miere používajú existujúce technológie a infraštruktúra popri stimuloch zabezpečených v rámci iných navrhovaných opatrení. Týmto návrhom sa uľahčí aj vymedzenie spôsobov dekarbonizácie pre celé odvetvie námornej dopravy. Návrh iniciatívy REFuel v letectve EÚ je zameraný na zlepšenie potenciálu udržateľných leteckých palív na zníženie stopy letectva v oblasti skleníkových plynov, ktorý je zatiaľ z väčšej časti nevyužitý. S cieľom výrazne znížiť emisie letectva bude tento sektor musieť v nasledujúcich rokoch znížiť svoju súčasnú závislosť od fosílneho leteckého paliva a čoraz viac sa začať opierať o využívanie udržateľných leteckých palív. V návrhu sa stanovuje minimálny podiel 0,7 % syntetických leteckých palív v leteckých palivách dodávaných prevádzkovateľom lietadla, pričom syntetické letecké palivá sú palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Ciele tejto iniciatívy nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Cieľom opatrení plánovaných v rámci tejto iniciatívy je presadenie štyroch cieľov uvedených v článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a zároveň prispieť k dekarbonizácii hospodárstva EÚ. Plánované opatrenia sa majú prijať na základe článku 194 ods. 2 ZFEÚ spoločne s článkom 114 ods. 1 ZFEÚ. V oblasti energetiky EÚ vykonáva spoločnú právomoc podľa článku 4 ods. 2 písm. i) ZFEÚ.

Iniciatíva zároveň vychádza z komplexného súboru legislatívnych aktov, ktoré boli prijaté a aktualizované za posledných dvadsať rokov. V záujme vytvorenia vnútorného trhu s energiou EÚ v rokoch 1996 až 2019 prijala štyri nadväzujúce legislatívne balíky s hlavným cieľom integrovať a liberalizovať vnútroštátne trhy s elektrinou a plynom. Tieto ustanovenia sa týkajú širokého okruhu aspektov od prístupu na trh po transparentnosť, práva spotrebiteľov, zvýšenie likvidity trhov s plynom a nezávislosť regulačných orgánov. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Na úrovni EÚ v súčasnosti neexistujú pravidlá upravujúce špecializované vodíkové siete alebo trhy s vodíkom a nízkouhlíkový vodík a nízkouhlíkové palivá. Vzhľadom na aktuálne snahy na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni v oblasti podpory využívania čistého vodíka ako náhrady za fosílne palivá by členské štáty mohli mať motiváciu prijať vnútroštátne pravidlá týkajúce sa prepravy vodíka vyhradenou infraštruktúrou. Tým vzniká riziko roztriešteného regulačného prostredia v EÚ, čo by mohlo byť prekážkou pre integráciu národných vodíkových sietí a trhov s vodíkom, čím by sa bránilo cezhraničnému obchodovaniu s vodíkom alebo by mnohých od tohto obchodovania odradilo. Harmonizácia pravidiel pre vodíkovú infraštruktúru v neskoršej fáze (t. j. po zavedení vnútroštátnych právnych predpisov) by viedla k vyššiemu administratívnemu zaťaženiu členských štátov a k vyšším regulačným nákladom a neistote pre spoločnosti, a to najmä v prípadoch týkajúcich sa dlhodobých investícií do infraštruktúry na výrobu a prepravu vodíka. Vytvorením regulačného rámca na úrovni EÚ pre špecializované vodíkové siete a pre trhy s vodíkom sa podporí integrácia a vzájomné prepojenie vnútroštátnych trhov s vodíkom a vodíkových sietí. Pravidlá na úrovni EÚ v oblasti plánovania, financovania a prevádzkovania týchto špecializovaných vodíkových sietí so sebou prinesú dlhodobú predvídateľnosť pre prípadných investorov so záujmom o tento typ dlhodobej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o cezhraničné prepojenia (na ktoré by sa inak mohli vzťahovať rôzne a potenciálne rozdielne vnútroštátne právne predpisy). Pokiaľ ide o biometán, bez iniciatívy na úrovni EÚ je pravdepodobné, že v súvislosti s prístupom na veľkoobchodné trhy, s povinnosťami v oblasti prepojenia a s opatreniami na koordináciu medzi prevádzkovateľom prepravnej siete a prevádzkovateľom distribučnej siete by regulácia do roku 2030 bola stále rozdrobená. Podobne bez určitej harmonizácie na úrovni EÚ budú výrobcovia obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov čeliť veľmi rozdielnym nákladom na prepojenie a vstrekovanie v jednotlivých krajinách EÚ, čím vzniknú nerovnaké podmienky. Bez ďalších právnych predpisov na úrovni EÚ budú členské štáty naďalej uplatňovať odlišné normy kvality plynu a pravidlá týkajúce sa úrovne primiešavania vodíka, čím vzniká riziko obmedzení cezhraničného toku a segmentácie trhu. Normy kvality plynu by boli naďalej vymedzené najmä na základe parametrov kvality zemného plynu, čím by sa obmedzila integrácia obnoviteľných plynov v sieti. Všetky tieto aspekty môžu viesť k zníženiu cezhraničného obchodu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, ktoré by sa mohlo kompenzovať intenzívnejším dovozom zemného plynu. Využívanie terminálov LNG a dovoz by sa mohli naďalej týkať iba zemného plynu, a to aj napriek tomu, že terminály LNG nebude vôbec potrebné upravovať v prípade, že bude k dispozícii konkurencieschopný biometán alebo syntetický metán zo zdrojov nachádzajúcich sa mimo EÚ. Vypracovanie národného plánu siete bude potrebné iba v členských štátoch, v ktorých pôsobia certifikovaní nezávislí prevádzkovatelia prepravnej siete a nezávislí prevádzkovatelia sietí. Hoci väčšina členských štátov má jeden národný plán rozvoja plynárenskej infraštruktúry, v rámci ktorého prevádzkovatelia v oblasti plynu spolupracujú, medziodvetvová spolupráca je stále obmedzená. Pripravenosť na núdzové situácie v súčasnom plynárenskom odvetví koordinovaná na úrovni EÚ sa ukázala byť oveľa efektívnejšia ako opatrenia prijaté len na vnútroštátnej úrovni. •Proporcionalita Iniciatíva je v súlade so zásadou proporcionality. Patrí do rozsahu pôsobnosti článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Politická intervencia je úmerná rozsahu a povahe vymedzených problémov a dosiahnutiu stanovených cieľov. Návrh neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie sledovaného všeobecného cieľa, ktorým je uľahčiť dekarbonizáciu plynných palív konkurencieschopným spôsobom s minimálnymi hospodárskymi nákladmi a zároveň zabezpečiť energetickú bezpečnosť a postaviť spotrebiteľov do centra pozornosti trhov s energiou. Uprednostňovaný súbor možností sa považuje za primeraný a v čo najväčšej miere vychádza z existujúcich prístupov. Rovnováha medzi povinnosťami a zohľadnením rozličných schopností konať medzi členskými štátmi a súkromnými subjektmi sa považuje za primeranú vzhľadom na nevyhnutnosť dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050. •Výber nástroja Na základe celkového hodnotenia súčasného regulačného rámca pre trh s plynom bola ako nástroj zvolená smernica na prepracovanie smernice 2009/73/ES, ako aj nariadenie na prepracovanie nariadenia (ES) č. 715/2009. Voľba prepracovaného znenia týchto existujúcich právnych aktov ako riešenia zlepší právnu zrozumiteľnosť. Pozmeňujúci akt by nemusel byť primeraný vzhľadom na rozsiahly súbor nových ustanovení. Voľba nástrojov si teda vzhľadom na tieto zmeny v rámci prirodzeného vývoja súčasnej legislatívy vyžaduje revíziu už prijatých a zavedených pravidiel. Prostredníctvom nariadenia o plyne bude potrebné zmeniť ďalšie akty, napríklad: nariadenie (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu, nariadenie (EÚ) 2019/942, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), a nariadenie (EÚ) č. 1227/2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Nadobudnutie účinnosti tretieho energetického balíka pozitívne prispelo k hospodárskej súťaži a výkonnosti vnútorných trhov s energiou. Súčasný regulačný rámec pre plyn je však zameraný na zemný plyn z fosílnych zdrojov, pričom nie je v plnej miere pripravený na nástup alternatív k metánovým plynom (vrátane zemného plynu a biometánu), ako je vodík. Potrebné je opakované preskúmanie súčasného regulačného rámca pre trh s plynom a Európska komisia ho už ohlásila vo svojom oznámení o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu. Vhodný trhový rámec by vzhľadom na rozličný potenciál výroby obnoviteľného a nízkouhlíkového vodíka v členských štátoch EÚ mohol pomôcť, aby vodík zohral svoju úlohu ako nosič energie a ako faktor integrácie energetického systému. Na tomto základe boli v problémovej oblasti I posúdenia vplyvu určené štyri hlavné činitele: i) dekarbonizácia bude mať za následok vznik európskeho vodíkového hodnotového reťazca, ktorý sa bude opierať o cezhraničný trh s vodíkom; ii) nedostatok investícií do vodíkovej infraštruktúry brzdí rozvoj trhu; iii) vodíková infraštruktúra môže vytvoriť prirodzený monopol, čo povedie k vzniku trhových štruktúr bez hospodárskej súťaže; iv) rozdielne pravidlá týkajúce sa kvality vodíka môžu zhoršiť cezhraničné toky a môžu byť príčinou dodatočných nákladov.

Existujúce pravidlá v oblasti plynu zamerané na zemný plyn z fosílnych zdrojov dovážaný prevažne z krajín mimo EÚ neriešia osobitné charakteristiky decentralizovanej výroby obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov v EÚ. Navyše čoraz vyšší objem biometánu, vodíka, ale aj LNG ovplyvňuje kvalitu plynu, čo má zas vplyv na koncepciu plynárenskej infraštruktúry a zariadení koncových používateľov. V posúdení vplyvu sa konkrétne uvádza päť hlavných faktorov súvisiacich s touto problémovou oblasťou: i) obmedzený prístup na trh a k sieti v prípade miestnych výrobcov biometánu pripojených do distribučných sietí, rozdielnosť pravidiel týkajúcich sa povinnosti pripojiť, náklady na povinnosť pripojenia do siete v prípade obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a vstupné/výstupné tarify v rámci EÚ bránia vytvoreniu úplne integrovaného, likvidného a interoperabilného vnútorného trhu s plynom v EÚ; ii) rozdiely v kvalite plynu a úrovni primiešavania vodíka môžu mať negatívny vplyv na cezhraničné toky a koncových používateľov, kým súčasné pravidlá týkajúce sa kvality plynu nie sú vhodné z hľadiska budúceho vývoja; iii) terminály LNG sú vybavené predovšetkým na prijímanie zemného plynu, obmedzený prístup pre nové plyny do terminálov LNG; iv) dlhodobé zmluvy o dodávke zemného plynu bez zachytávania emisií môžu viesť k odkázanosti na zemný plyn a brániť zásobovaniu obnoviteľnými plynmi do roku 2050; v) súčasné opatrenia v oblasti energetickej bezpečnosti sú zamerané len na riziká súvisiace s dodávkami zemného plynu, a nie na dodávky obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov. Pokiaľ ide o plánovanie sietí, je potrebné ďalej rozvíjať spoluprácu medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí a regulačnými orgánmi. Čoraz väčší prienik prerušovaných zdrojov energie si vyžaduje lepšiu integráciu celého energetického systému a väčšie prepojenie infraštruktúry na základe prístupu, ktorý bude holistickejší a inkluzívnejší. V posúdení vplyvu sú uvedené tri hlavné faktory týkajúce sa tejto problémovej oblasti: i) plánovanie sietí sa líši medzi jednotlivými členskými štátmi a prevádzkovateľmi prepravných sietí, samostatné plánovanie pre elektrickú energiu a plyn; ii) chýbajúca transparentnosť, pokiaľ ide o potenciál existujúcej infraštruktúry v súvislosti so zmenou jej účelu alebo vyradením z prevádzky; iii) prevádzkovatelia distribučných sietí nie sú výslovne zahrnutí do plánovania prevádzkovateľov prepravných sietí. Navyše stratégia rozvoja harmonizovanejšieho systému by ešte viac zvýšila vzájomné prepojenia medzi elektroenergetickou sústavou a plynárenskou sieťou vrátane vodíka. Z hodnotenia vyplynulo, že sa musí zlepšiť hospodárska súťaž, aby sa zabezpečilo, že sa na spotrebiteľov EÚ prenesú všetky výhody integrácie trhu. Spotrebitelia okrem toho stále nemajú potrebné nástroje, aby sa mohli aktívne zapájať na trhu. Ukázalo sa, že ustanovenia týkajúce sa ochrany spotrebiteľov uvedené v analyzovaných právnych predpisoch sú len čiastočne vhodné na daný účel. Najmä ochrana zraniteľných odberateľov je v členských štátoch stále rozdielna a miera energetickej chudoby v EÚ je stále vysoká. V zhode s uvedenými skutočnosťami sa v problémovej oblasti IV určili tri problémové faktory: i) nevyužívaný potenciál hospodárskej súťaže na maloobchodných trhoch; ii) slabé postavenie odberateľov z hľadiska zmeny dodávateľa, nedostatočné nástroje na porovnávanie cien, informácie o vyúčtovaní, energetické spoločenstvá a prístup k údajom a iii) nedostatočná ochrana spotrebiteľov, a to najmä v prípade zraniteľných spotrebiteľov a spotrebiteľov žijúcich v energetickej chudobe. •Konzultácie so zainteresovanými stranami V súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii Komisia uskutočnila komplexné a inkluzívne konzultácie so zainteresovanými stranami založené na konzultačnej stratégii, ktorá zahŕňala celý rad metód a nástrojov. Cieľom tejto stratégie bolo zabezpečiť, aby sa zohľadnili všetky relevantné dôkazy vrátane údajov o nákladoch, vplyve na spoločnosť a prínosoch iniciatívy. Použilo sa niekoľko konzultačných nástrojov: konzultácia o úvodnom posúdení vplyvu (plán), verejná konzultácia prebiehajúca online založená na dotazníkoch, prezentácia Komisie a spätná väzba zainteresovaných strán vrátane fóra pre reguláciu plynu, diskusie s členskými štátmi, poslancami Európskeho parlamentu a národnými regulačnými orgánmi a diskusie so zainteresovanými stranami v rámci veľkého seminára zainteresovaných strán. Komisii bolo doručených 263 odpovedí na otvorenú verejnú konzultáciu. Respondenti vo všeobecnosti potvrdili, že v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti dekarbonizácie považujú za potrebné revidovať smernicu o plyne a nariadenie o plyne. Okrem toho vyše 60 % respondentov očakáva, že technologické a regulačné zmeny, ktoré sú potrebné na dekarbonizáciu trhu s plynom, ponúkajú potenciál na vytvorenie nových pracovných miest do roku 2030. Pokiaľ ide o rozvoj vodíkovej infraštruktúry a trhov s vodíkom, väčšina respondentov podporuje zavedenie nariadenia v počiatočnej fáze s cieľom posilniť rozvoj riadne fungujúceho a konkurencieschopného trhu s vodíkom a vodíkovej infraštruktúry. Respondenti sa zasadzovali za legislatívny rámec EÚ, v ktorom sa vymedzia hlavné regulačné zásady a prijme sa postupný prístup. Veľká väčšina podporuje napr. prístup tretích strán, pravidlá pre prístup k vodíkovodom, dovozným terminálom a zásobníkom s vodíkom, a zasadzuje sa za oddelenie sieťových činností. Väčšina respondentov považuje za dôležité, aby sa v počiatočnej fáze vymedzila úloha súkromných subjektov pri rozvoji vodíkovej infraštruktúry. Veľká väčšina respondentov sa takisto domnieva, že existujúce a budúce súkromné siete sa môžu (dočasne) vyňať z určitých regulatórnych požiadaviek, ale že sa musí zaistiť zbližovanie v podobe jednotného regulačného rámca. Veľká väčšina respondentov sa domnieva, že práva a požiadavky na povolenia pre novú vodíkovú infraštruktúru by mali byť podobné právam a požiadavkám uplatňovaným v súčasnosti na plynovody na prepravu metánu. Pokiaľ ide o podporu prístupu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na existujúci trh s plynom a k plynárenskej infraštruktúre, zainteresované strany sa zhodli, že je potrebné revidovať súčasný regulačný rámec v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti dekarbonizácie. Väčšina zainteresovaných strán považuje za dôležité zabezpečiť úplný prístup na trh a uľahčiť vstrekovanie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov do plynárenskej siete. Veľa respondentov sa zasadzuje za povinnosť prevádzkovateľov siete pripojiť výrobcov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a zaviesť zníženie poplatku za vstrekovanie. Väčšina respondentov podporuje aj zlepšenie rámca transparentnosti terminálov LNG. Medzi respondentmi je aj silná podpora harmonizovaného uplatňovania noriem kvality plynu v celej EÚ, posilnenej cezhraničnej koordinácie a vyššej transparentnosti. Názory respondentov sa rôznia v súvislosti s primiešavaním vodíka, väčšina však súhlasí, že primiešavanie môže predstavovať nákladovo efektívny a rýchly prvý krok smerom k dekarbonizácii energetického systému, a to aj napriek vysokým technickým nákladom. Len málo zainteresovaných strán podporuje zrušenie cezhraničných sadzieb v rámci EÚ. Väčšina respondentov považuje za dôležité bezpečnostné problémy týkajúce sa plynu a opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Pokiaľ ide o integrované plánovanie sietí, väčšina zainteresovaných strán podporuje zosúladenie harmonogramu plánu rozvoja siete s 10-ročným plánom rozvoja siete a jednotný plán v oblasti plynu bez ohľadu na zvolený model oddelenia. Väčšina respondentov vyjadrila ešte silnejšiu podporu spoločným scenárom pre elektrickú energiu a plyn. Veľké množstvo zainteresovaných strán požaduje začlenenie vodíkových projektov do národných plánov rozvoja siete. Väčšina zainteresovaných strán súhlasila s úlohou prevádzkovateľov distribučných sietí pri poskytovaní a výmene informácií, pričom niekoľko respondentov takisto podporilo názor, aby prevádzkovatelia distribučných sietí poskytli vlastný plán, ktorého súčasťou bude optimalizácia systému v jednotlivých odvetviach. Respondenti takisto dávajú prednosť spoločnému plánu v oblasti plynu a elektrickej energie pred spoločnými scenármi so samostatnými plánmi. Niekoľko zainteresovaných strán poukázalo na to, že spoločný plán pre metán a vodík so samostatným plánom v oblasti elektrickej energie predstavuje uprednostňovanú možnosť. Pokiaľ ide o zapojenie odberateľov na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi a o ich ochranu na tomto trhu, väčšina zainteresovaných strán požaduje väčšie ambície v rámci ustanovení týkajúcich sa občanov/spotrebiteľov, ktoré by odzrkadľovali ustanovenia pre trh s elektrinou. Rovnako by ustanovenia týkajúce sa energetickej chudoby mali pomôcť zabezpečiť, aby spotrebitelia neplatili náklady na prechod na možnosti využívajúce čistý plyn. Zástupcovia súkromného sektora podporujú plány na ukončenie regulovaných cien, kým niektoré spotrebiteľské organizácie by si zvolili ich zachovanie v záujme ochrany spotrebiteľov žijúcich v energetickej chudobe a zraniteľných spotrebiteľov. Takmer polovica všetkých respondentov chce posilniť ustanovenia týkajúce sa porovnateľnosti ponúk a prístupnosti údajov, transparentnosti, inteligentných meracích systémov a zmeny dodávateľa. Žiaden respondent nepodporil neregulačný prístup. •Získavanie a využívanie expertízy Navrhovaná iniciatíva a jej podkladové posúdenie vplyvu vychádzajú z dôkazov získaných z príspevkov zainteresovaných strán do rozsiahlych konzultácií vykonaných v tejto súvislosti, ako aj z preskúmania literatúry a modelovania. Súčasťou preskúmania literatúry boli výsledky série tematických štúdií o kľúčových prvkoch, ako je úloha infraštruktúry pre vodík a dekarbonizovaný plyn, trhu s nimi a ich výroby, ktoré sa uskutočnili v rámci posúdenia vplyvu alebo ktoré prispeli k jeho rozsahu, ako aj posúdení vykonaných v rámci iných relevantných iniciatív Komisie. V analýze sa zohľadnili aj závery prijaté v rámci niektorých fór zainteresovaných strán, najmä v rámci fóra pre reguláciu plynu (Madridské fórum) a fóra pre reguláciu elektrickej energie (Florentské fórum). V rovnakej miere sa zohľadnili aj diskusie s členskými štátmi, poslancami Európskeho parlamentu, národnými regulačnými orgánmi, Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky a diskusie s inými zainteresovanými stranami. •Posúdenie vplyvu V nadväznosti na usmernenia o lepšej právnej regulácii Komisia vykonala posúdenie vplyvu viacerých možností politiky. Toto úsilie sa opieralo o konzultáciu v rámci Komisie prostredníctvom medziútvarovej riadiacej skupiny. Posúdenie vplyvu bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie a bolo s ním prediskutované. Výbor pre kontrolu regulácie vydal kladné stanovisko s výhradami. Výhrady sa riešili najmä prostredníctvom: i) začlenenia záverov hodnotenia do opisu problému; ii) objasnenia úlohy iniciatívy ako súčasti podporného rámca legislatívneho balíka „Fit for 55“; iii) objasnenia základného scenára pre vplyv možností politiky; iv) väčšieho rozlišovania medzi jednotlivými aktérmi, najmä medzi výrobcami zemného plynu a vodíka a ich spotrebiteľmi; v) posúdenia rôznych vplyvov, ktoré iniciatíva môže mať pre MSP v porovnaní s inými (väčšími) spoločnosťami; vi) lepšieho zohľadnenia nesúhlasných a menšinových názorov v celej správe vrátane v rámci vymedzenia problému, konštrukcie možností, analýzy vplyvov a voľby uprednostňovanej možnosti; vii) zlepšenia opisnej časti správy a viii) vyplnením tabuliek nákladov a prínosov vo vhodnom formáte. V záujme dosiahnutia cieľov iniciatívy sa počas celej práce na posúdení vplyvu vo všetkých štyroch problémových oblastiach posudzoval celý okruh opatrení na riešenie zistených problémov a ich príčin. Po posúdení ich účinnosti, efektívnosti, koherentnosti a primeranosti sa dospelo k záveru, že balík uprednostňovaných možností je najvhodnejší na to, aby prispel k stanoveným cieľom. Problémová oblasť I: Vodíková infraštruktúra a trhy s vodíkom V problémovej oblasti I sa posudzujú tieto možnosti politiky: verejné obstarávanie na práva na prevádzku vodíkovej siete (možnosť 1); zavedenie hlavných regulačných zásad vychádzajúcich zo zásad, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na trh so zemným plynom, ktoré sú však prispôsobené fáze rozvoja trhov s vodíkom (možnosť 2), a vytvorenie plne rozvinutého regulačného režimu pre vodík (podobného režimu, ktorý sa v súčasnosti uplatňuje na odvetvie zemného plynu) bez potreby prechodu na vyspelejší trh s vodíkom (možnosť 3). Uprednostňuje sa možnosť zavedenia kľúčových regulačných zásad už na začiatku a zároveň poskytovať jednoznačnosť, pokiaľ ide o konečný (budúci) regulačný režim. (možnosť 2b „Hlavné regulačné zásady s víziou“). Kľúčovým prínosom tejto možnosti je to, že podporuje rozvoj integrácie trhov, zabezpečuje jednoznačnosť pre investorov, zabraňuje vzniku trhových štruktúr bez hospodárskej súťaže, ako aj nákladom na úpravy pravidiel ex post po rozvinutí trhu, ponecháva však určitú flexibilitu na prispôsobenie regulácie podľa postupného budovania sektora vodíka. Problémová oblasť II: Obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny v existujúcej plynárenskej infraštruktúre a na trhoch s plynom a energetická bezpečnosť Problémová oblasť II obsahuje možnosti, ktorými sa podporuje prístup obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na existujúci trh s plynom a do plynárenskej infraštruktúry. Súčasťou všetkých možností je aj odstupňovaná úroveň zásahov na riešenie obáv týkajúcich sa energetickej bezpečnosti, predovšetkým rozšírenie uplatňovania existujúcich nástrojov, noriem a postupov na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny, na riešenie skutočnej solidarity a rizík spojených s kybernetickou bezpečnosťou v plynárenskom odvetví. Možnosť 3 (Umožniť a podporovať úplný prístup obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na trh) predstavuje uprednostňovanú možnosť v problémovej oblasti II. Táto možnosť obsahuje opatrenia na podporu prístupu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov na veľkoobchodný trh, k terminálom LNG a do prepravnej siete (bez ohľadu na miesto pripojenia) vrátane zníženia taríf za vstrekovanie plynu do siete a za cezhraničnú prepravu. Kvalita plynu sa riadi harmonizovaným prístupom EÚ pre cezhraničné prepojovacie body, pričom sa členským štátom ponecháva určitá flexibilita. Povolený limit pre vodíkové zmesi sa stanovil na 5 % pre všetky cezhraničné body – úroveň, ktorá je nákladovo efektívna z hľadiska nákladov na prispôsobenie a znižovanie emisií.

Umožnenie a podpora úplného trhu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi: naplánované opatrenia sú v súlade s úsilím Únie v oblasti boja proti zmene klímy a sú potrebné na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody. Kľúčový prínos spočíva v tom, že prostredníctvom opatrení sa znížia výrobné náklady výrobcov obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, zvýši sa hospodárska súťaž, likvidita a obchod s obnoviteľnými plynmi a zároveň sa podporí znižovanie emisií skleníkových plynov. To znamená, že prínos pocítia spotrebitelia a daňovníci, keďže bude možné znížiť podporu. Tým sa znížia aj riziká pre energetickú bezpečnosť a ušetrí sa čas a zdroje, znížia sa neistoty, zlepší sa efektívnosť núdzových opatrení a posilnia sa požiadavky voči plynárenským spoločnostiam týkajúce sa bezpečnosti. Problémová oblasť III: Plánovanie sietí V problémovej oblasti III sa posudzujú možnosti týkajúce sa plánovania integrovanej siete. Uprednostňovanou možnosťou v problémovej oblasti III je možnosť 2 (Národné plánovanie na základe európskych scenárov). Táto možnosť umožňuje národné plánovanie, to však musí vychádzať zo spoločných scenárov pre plyn a elektrickú energiu, musí byť zosúladené s 10-ročným plánom rozvoja siete a prepojené s príslušným národným energetickým a klimatickým plánom. Národné plánovanie zahŕňa všetkých relevantných aktérov (prevádzkovateľov distribučných sietí) a umožňuje určovať plynovody, ktoré sa môžu použiť na zmenu účelu z prepravy metánu na vodík (H2), na takej úrovni podrobnosti, akú by nebolo ľahké dosiahnuť na európskej úrovni. Stanovenie národných plánov založených na európskych scenároch: Hlavným prínosom je odstránenie rizík, že prevádzkovatelia elektrických prenosových sústav a prevádzkovatelia prepravných sietí pre plyn budú plánovať vývoj svojich sústav na základe nezlučiteľných predpokladov. Plánovanie umožňuje odvetvovú integráciu a koncepčný plán systému, pričom sa zachovávajú prínosy podrobnejších sektorových plánov rozvoja siete. Plánovaním sa zabezpečí spoločná vízia jednotlivých zainteresovaných strán, čo znamená, že sa pri plánovaní sietí zohľadnia stratégie dekarbonizácie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, zníži sa riziko možnej odkázanosti na určité technológie alebo uviaznutia aktív. Problémová oblasť IV: Nízka úroveň zapojenia odberateľov a ich ochrany na maloobchodnom trhu s ekologickými plynmi Problémová oblasť IV obsahuje možnosti, v ktorých sa predpokladá neregulačný prístup pri riešení hospodárskej súťaže a účasti spotrebiteľov alebo sa v nich namiesto toho vyžaduje riešenie problémových faktorov prostredníctvom nových právnych predpisov, v ktorých sa odzrkadľuje prevažne to, čo už bolo stanovené v elektroenergetickom odvetví. So zreteľom na analýzu je uprednostňovanou možnosťou možnosť 2 (Flexibilné právne predpisy), v ktorej sa odzrkadľuje ochrana spotrebiteľov na trhu s elektrinou, ako aj ustanovenia o splnomocnení. Táto možnosť bude s najväčšou pravdepodobnosťou najúčinnejšia, najefektívnejšia a najkonzistentnejšia s ostatnými problémovými oblasťami. Hlavný prínos spočíva v tom, že táto možnosť ponúka potenciál značných úspor, pomoc novým dodávateľom a poskytovateľom služieb pri vstupe na trh, pri vývoji inovatívnych produktov, čo bude mať za následok vyššiu hospodársku súťaž, väčšiu účasť spotrebiteľov a väčší hospodársky úžitok. Táto možnosť takisto umožní občanom a spoločenstvám zvýšiť spoločenskú prijateľnosť, mobilizovať súkromný kapitál a uľahčiť zavádzanie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov. Zníženie rizika nadmerných investícií bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Návrhy na zmenu existujúcich právnych predpisov sú navrhnuté v súlade s možnosťami politiky, ktoré sú nákladovo najefektívnejšie a ktoré boli dôkladne preskúmané v posúdení vplyvu. Od niektorých uprednostňovaných možností sa očakáva zvýšenie nákladov regulačných orgánov a účastníkov trhu na správu, vykonávanie a presadzovanie práva. Napríklad z navrhovaných opatrení môže vyplynúť vyšší objem administratívnych výmen medzi národnými regulačnými orgánmi a dodávateľmi zemného plynu, vyššie koordinačné úsilie medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí a prevádzkovateľmi prepravných sietí a ďalšie regulačné a realizačné úsilie pre členské štáty a vnútroštátne orgány. Od zmeneného rámca sa však očakávajú aj nižšie a efektívnejšie regulačné náklady. Z posúdenia vplyvu navyše vyplýva, že navrhované opatrenia ponúkajú nákladovo najefektívnejšie regulačné možnosti na dosiahnutie celkového cieľa iniciatívy, najmä stanovenie pravidiel na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie metánových a vodíkových plynov, ktoré môžu podporiť dekarbonizáciu energetického systému a zároveň zaistiť bezpečnú a cenovo dostupnú energiu. Krátkodobé regulačné náklady, ktoré sú súčasťou niektorých uprednostňovaných opatrení, sa musia posúdiť v porovnaní s nákladmi a úsilím, ktoré si neskorá integrácia a dekarbonizácia energetického systému vyžaduje v dlhodobom horizonte. Prínosy, ktoré sa od týchto možností očakávajú z hľadiska podpory obnoviteľných zdrojov energie, integrácie energetického systému, ochrany spotrebiteľov a energetickej bezpečnosti, z veľkej časti prevážia okamžité administratívne náklady a náklady na vykonávanie. Návrh ďalej prispieva k zjednodušeniu súčasného regulačného rámca harmonizáciou ustanovení o plynárenskej infraštruktúre a trhu s plynom s novou regulačnou architektúrou, ktorá bola predstavená v balíku opatrení v oblasti čistej energie pre elektroenergetické odvetvie. Očakáva sa, že vyššia miera súladu medzi odvetviami bude prínosom pre mnohé regulačné oblasti, predovšetkým posilnenie postavenia spotrebiteľov a ich ochranu, správu a riadenie a regulačný dohľad. Podobné príspevky sa predpokladajú aj pri včasnom zavedení regulačného rámca pre vodíkové infraštruktúry a trhy s vodíkom. Hoci sa v dôsledku týchto pravidiel môžu zvýšiť bezprostredné administratívne náklady a regulačné zaťaženie vnútroštátnych orgánov a účastníkov trhu, včasná harmonizácia regulačných zásad v oblasti vodíka má podľa očakávaní výrazne znížiť budúce náklady na dodržiavanie predpisov a zabrániť riziku veľkých rozdielov v regulácii a nákladov na vykonávanie. •Základné práva Ochrana hodnôt EÚ a základných práv občanov a bezpečnosti pri vývoji ekologického, digitálneho energetického prostredia je mimoriadne dôležitá. Navrhované politické opatrenia v oblasti správy údajov boli vypracované s ohľadom na túto skutočnosť s cieľom zabezpečiť všeobecný prístup a využívanie digitálnych technológií a služieb založených na údajoch a zároveň zaručiť vysokú úroveň práva na súkromný život a na ochranu osobných údajov, ktoré sú zakotvené v článkoch 7 a 8 Charty základných práv EÚ a vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. 4.VPLYV NA ROZPOČET Vplyv na rozpočet EÚ spojený s návrhom v rámci tohto balíka sa týka ľudských zdrojov Agentúry Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre energetiku (ďalej len „GR pre energetiku“), ktoré sú opísané v legislatívnom finančnom výkaze priloženom k návrhu Komisie na prepracovanie [nariadenia o plyne]. V podstate si nové úlohy, ktoré má vykonávať agentúra ACER, predovšetkým týkajúce sa pravidiel uľahčujúcich rozvoj konkurencieschopného sektora vodíka, ale aj zvýšenia komplexnosti trhov s plynom v dôsledku zvyšovania podielu iných plynov ako zemný plyn, vyžadujú postupne zaviesť v agentúre ACER 21 dodatočných ekvivalentov plného pracovného času (FTE) od roku 2023. Na účely vykonávania navrhovaných nových pravidiel v novom a rastúcom sektore, na integráciu nových druhov plynov na trhu s plynom a do plynárenskej infraštruktúry, ako aj na presadzovanie posilnených ustanovení na ochranu spotrebiteľov sa musia zvýšiť aj ľudské zdroje GR pre energetiku, a to o päť dodatočných ekvivalentov plného pracovného času. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Monitorovanie pokroku bude tvoriť dvojúrovňový prístup ročného podávania správ agentúrou ACER a hodnotenie zo strany Komisie. Mandát agentúry ACER na ročné monitorovanie a podávanie správ o výkonnosti trhu v jej výročnej správe o monitorovaní trhu [povinnosť v rámci nariadenia (ES) č. 715/2009] sa zachová, pričom sa jeho rozsah rozšíri na vodík. Do jedného roku od prijatia návrhov Komisia vyzve agentúru ACER, aby preskúmala a aktualizovala svoje aktuálne monitorovacie ukazovatele (so zapojením dotknutých zainteresovaných strán) s cieľom zabezpečiť ich ďalšiu relevantnosť pre monitorovanie pokroku k dosiahnutiu cieľov, ktoré sú základom predkladaných návrhov. Agentúra ACER sa bude ďalej opierať o existujúce zdroje údajov používané na prípravu správy o monitorovaní trhu rozšírené o príslušné údaje o vodíku.

Ročné podávanie správ agentúry ACER nahradí povinnosť Komisie podávať správy, ktorá ešte stále platí podľa smernice o plyne. Podrobnými návrhmi sa zabezpečí, že monitorovanie agentúry ACER bude dopĺňať ďalšie monitorovanie (najmä monitorovanie v rámci nariadenia o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy), a to tak, aby sa predišlo prekrývaniu. Komisia vykoná úplné hodnotenie vplyvu navrhovaných iniciatív vrátane účinnosti, efektívnosti, pretrvávajúcej koherentnosti a relevantnosti návrhov v danej lehote po nadobudnutí účinnosti prijatých opatrení (orientačne do piatich rokov). Komisia do 31. decembra 2030 preskúma túto smernicu a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie vo veci Komisia/Belgicko (vec C-543/17) musia členské štáty pripojiť k svojim oznámeniam transpozičných opatrení dostatočne zrozumiteľné a presné informácie a uviesť, ktorými ustanoveniami vnútroštátneho práva sa transponujú ktoré ustanovenia smernice. Tieto informácie sa musia poskytnúť za každú povinnosť, nielen na „úrovni článku“. Ak si členské štáty splnia túto povinnosť, spravidla nepotrebujú zaslať Komisii vysvetľujúce dokumenty o transpozícii. Nariadenie sa bude priamo a jednotne vykonávať v členských štátoch, a preto si nevyžaduje vysvetľujúci dokument. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Navrhovanú revidovanú smernicu tvorí desať kapitol zahŕňajúcich 90 článkov. Kapitola 1 – Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov V tejto kapitole sa stanovuje predmet úpravy a rozsah pôsobnosti pravidiel na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie plynov s využitím siete pre zemný plyn, ako aj pravidiel na prepravu, dodávku a uskladňovanie vodíka s využitím siete pre vodík. Obsahuje aj vymedzenie hlavných pojmov používaných v navrhovanej smernici. Kapitola 2 – Všeobecné pravidlá pre organizáciu trhov V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá na zabezpečenie konkurenčných, spotrebiteľsky orientovaných, flexibilných a nediskriminačných trhov s plynom. Obsahuje ustanovenia týkajúce sa prístupu na trh, ako je slobodná voľba dodávateľa, trhovo orientovaných dodávateľských cien, záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, udržateľnosti, certifikácie obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, podpory regionálnej spolupráce a technických pravidiel. Kapitola 3 – Posilnenie postavenia spotrebiteľov a ich ochrana a maloobchodné trhy V tejto kapitole sa stanovuje predovšetkým súbor práv spotrebiteľa: Podrobne sú v nej rozpísané základné zmluvné práva, práva a poplatky týkajúce sa zmeny dodávateľa a pravidlá pre porovnávacie nástroje, pre aktívnych odberateľov a pre občianske energetické spoločenstvá. Obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, inteligentného a konvenčného merania a správy údajov. Obsahuje takisto ustanovenia týkajúce sa jednotných kontaktných miest, práva na mimosúdne urovnanie sporov, zraniteľných odberateľov a maloobchodných trhov. Kapitola 4 – Prístup tretích strán k infraštruktúre Táto kapitola je rozdelená na tri oddiely, ktorých predmetom je: prístup k plynárenskej infraštruktúre, prístup k vodíkovej infraštruktúre a odmietnutie prístupu a pripojenia. Kapitola 5 – Pravidlá pre prevádzkovateľov prepravnej siete, zásobníkov a zariadení pre zemný plyn V tejto kapitole sa podrobne uvádzajú úlohy prevádzkovateľov prepravnej siete, zásobníkov a zariadenia LNG, ich povinnosti zachovania dôvernosti a rozhodovacie právomoci. Kapitola 6 – Prevádzkovatelia distribučných sietí pre zemný plyn V tejto kapitole sa stanovuje určenie prevádzkovateľov distribučných sietí, ich úlohy, rozhodovacie právomoci týkajúce sa pripojenia nových výrobných zariadení pre obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny do distribučnej siete, oddelenie prevádzkovateľov distribučných sietí, povinnosti zachovania dôvernosti informácií prevádzkovateľmi distribučných sietí, ustanovenia o uzavretých distribučných sieťach a o kombinovanom prevádzkovateľovi.

Kapitola 7 – Pravidlá platné pre špecializované vodíkové siete Táto kapitola obsahuje najmä úlohy prevádzkovateľov vodíkovej siete, zásobníkov a terminálov, ustanovenia o existujúcich vodíkových sieťach, geograficky vymedzených vodíkových sieťach, prepojeniach s tretími krajinami a povinnosti prevádzkovateľov zachovávať dôvernosť informácií. Kapitola 8 – Plánovanie integrovanej siete V tejto kapitole sa podrobne opisuje rozvoj siete a právomoci na prijímanie investičných rozhodnutí, podávanie správ o rozvoji vodíkovej siete, ako aj financovanie cezhraničnej vodíkovej infraštruktúry. Kapitola 9 – Oddelenie prevádzkovateľov prepravných sietí Táto kapitola je rozdelená na šesť oddielov, ktorých predmetom je: oddelenie vlastníctva, nezávislí prevádzkovatelia sietí, nezávislí prevádzkovatelia prepravných sietí, oddelenie prevádzkovateľov špecializovaných vodíkových sietí, určenie a certifikácia prevádzkovateľov prepravných sietí pre zemný plyn a pre vodík a oddelenie a transparentnosť účtovníctva. Kapitola 10 – Regulačné orgány Táto kapitola je zameraná na určenie a nezávislosť regulačných orgánov, na všeobecné ciele regulačného orgánu, na jeho povinnosti a právomoci, na regulačný režim pre cezhraničné záležitosti, na súlad so sieťovými predpismi a s usmerneniami a na vedenie záznamov. Kapitola 11 – Záverečné ustanovenia Posledná kapitola je zameraná na záverečné ustanovenia a obsahuje články najmä o ochranných opatreniach, rovnakých podmienkach, technických dohodách, výnimkách, postupe splnomocnenia, vykonávaní delegovania právomocí, postupe výboru, podávaní správ, zrušení, transpozícii, nadobudnutí účinnosti a adresátoch. Príloha 1 sa týka minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o vyúčtovaní. Príloha 2 sa týka inteligentných meracích systémov v oblasti zemného plynu. Príloha 3 obsahuje tabuľku zhody. Navrhované revidované nariadenie tvorí päť kapitol zahŕňajúcich 69 článkov. Kapitola 1 – Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov V tejto kapitole sa stanovuje predmet úpravy a rozsah pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa cieľov energetickej únie, rámca v oblasti klímy a energetiky, ako aj spotrebiteľov. Obsahuje aj vymedzenie hlavných pojmov používaných v navrhovanom nariadení. Kapitola 2 – Všeobecné pravidlá pre organizáciu prístupu na trhy a k infraštruktúre V tejto kapitole sa stanovujú všeobecné zásady, ako aj oddelenie regulačnej bázy aktív, služby prístupu tretích strán, posudzovanie trhu s obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, zásady mechanizmov prideľovania kapacity a postupu riadenia preťaženia, obchodovanie s právami na kapacitu, pravidlá vyvažovania a poplatky za odchýlky, certifikácia a spolupráca prevádzkovateľov prepravných sietí. Kapitola 3 – Prístup k sieti V tejto kapitole sa podrobne opisujú tarify za prístup k sieťam a ich zníženia.

Kapitola 4 – Prevádzka prepravnej siete, zásobníkov, zariadení LNG a vodíkového terminálu V tejto kapitole sa uvádzajú ustanovenia o pevnej kapacite prepravy obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, cezhraničnej koordinácii kvality plynu, vodíkových zmesiach, Európskej sieti prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn, monitorovaní agentúrou ACER, regulačných orgánoch, konzultáciách, nákladoch, regionálnej spolupráci, desaťročnom pláne rozvoja siete, požiadavkách na transparentnosť a vedení záznamov. Kapitola 5 – Prevádzka distribučnej siete V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá pre pevnú kapacitu prepravy obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, pre spoluprácu medzi prevádzkovateľmi distribučných sietí a prevádzkovateľmi prepravných sietí, pre požiadavky na transparentnosť a pre Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sietí. Kapitola zahŕňa postupy a úlohy. Kapitola 6 – Prístup k špecializovaným vodíkovým sieťam Táto kapitola je zameraná na cezhraničnú koordináciu kvality vodíka, Európsku sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre vodík, jej úlohy, desaťročný plán rozvoja vodíkovej siete, náklady a konzultácie, monitorovanie agentúrou ACER, regionálnu spoluprácu a požiadavky na transparentnosť. Kapitola 7 – Sieťové predpisy a usmernenia V tejto kapitole sa uvádzajú ustanovenia týkajúce sa prijatia sieťových predpisov a usmernení, vypracúvania sieťových predpisov, zmien sieťových predpisov a usmernení, práva členských štátov poskytovať podrobnejšie opatrenia, poskytovania informácií a zachovávania dôvernosti informácií a sankcií. Všetky tri pravidlá sú prispôsobené na použitie v prípade vodíka. Kapitola 8 – Záverečné ustanovenia Táto kapitola je zameraná na záverečné ustanovenia a obsahuje články najmä o novej infraštruktúre pre zemný plyn a vodík, postupe výboru, výnimkách, odchýlkach, vykonávaní delegovania právomocí, zmenách nariadení, zmene s cieľom rozšíriť pôsobnosť nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny a zahrnúť opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, o solidarite a uskladňovaní, zrušení a nadobudnutí účinnosti. Príloha 1 obsahuje usmernenia. Príloha 2 obsahuje tabuľku zhody. 🡻 2009/73/ES (prispôsobené) ⇨ nový 2021/0425 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom (prepracované znenie)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva ⌦ o fungovaní Európskej únie ⌫, a najmä na jej článok 47 ods. 2 a články 55 a 95 ⌦ článok 194 ods. 2 ⌫ , so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: ⇩ nový (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES bola podstatne zmenená niekoľkokrát. Vzhľadom na nové zmeny je v záujme prehľadnosti vhodné danú smernicu prepracovať. 🡻 2009/72/ES odôvodnenie 1 (prispôsobené) (2)Cieľom vnútorného trhu so zemným plynom, ktorý sa postupne zavádza v celom Spoločenstve ⌦ celej Únii ⌫ od roku 1999, je ponúknuť všetkým spotrebiteľom v Európskej únii, či ide o občanov alebo podniky, skutočný výber, nové obchodné príležitosti a zvýšenie objemu cezhraničného obchodu v snahe získať výhody vyplývajúce z vyššej efektívnosti, konkurenčných cien a vyšších štandardov služieb a prispieť k bezpečnosti dodávok a trvalej udržateľnosti. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 2 (prispôsobené) (3)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom ⌦ a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES ⌫ významne prispelai k vytvoreniu takéhoto vnútorného trhu so zemným plynom. ⇩ nový (4)Ako súčasť balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý navrhla Komisia 30. novembra 2016, nariadenie (EÚ) 2019/943 a smernica (EÚ) 2019/944 predstavovali ďalší krok pri rozvoji medzinárodného trhu s elektrinou, ktorý sa sústreďuje na občanov a prispieva k cieľom Únie pri prechode na čistý energetický systém a pri znižovaní emisií skleníkových plynov. Vnútorný trh so zemným plynom by sa mal vybudovať na tých istých zásadách a predovšetkým by sa mala zaručiť rovnaká úroveň ochrany spotrebiteľa.

(5)Únia sleduje cieľ znížiť emisie skleníkových plynov. V snahe dosiahnuť ho prijala nielen nariadenie (EÚ) 2018/1999 a nariadenie (EÚ) 2021/1119, ale aj súbor iniciatív vrátane stratégie integrácie energetického systému a vodíkovej stratégie, ktoré Komisia uverejnila v júli 2020 a v ktorých stanovila spôsob aktualizácie trhov s energiou vrátane dekarbonizácie trhov s plynom. Táto smernica by mala prispieť k dosiahnutiu vytýčených cieľov, pomôcť zaručiť bezpečnosť dodávok energie a dobré fungovanie vnútorného trhu s plynmi vrátane vodíka. (6)Účelom tejto smernice je uľahčiť prenikanie obnoviteľných plynov a nízkouhlíkových plynov do energetického systému, a tak umožniť prechod z fosílneho plynu, aby tieto nové plyny mohli zohrať významnú úlohu pri dosahovaní klimatických cieľov EÚ do roku 2030 a klimatickej neutrality do roku 2050. Rovnako je účelom tejto smernice vytvoriť regulačný rámec, ktorý pre všetkých účastníkov trhu bude vytvárať možnosti a stimuly, aby pri plánovaní činností zohľadňovali prechodnú úlohu fosílneho plynu v snahe predísť odkázanosti na určitého dodávateľa a zabezpečiť postupné a včasné vyradenie fosílneho plynu, predovšetkým vo všetkých relevantných priemyselných sektoroch a na účely vykurovania. (7)EÚ vo svojej vodíkovej stratégii uznáva, že členské štáty EÚ majú rozdielny potenciál vyrábať obnoviteľný vodík, a preto by otvorený a konkurenčný trh EÚ, na ktorom by prebiehal cezhraničný obchod bez obmedzení, znamenal dôležitý prínos pre hospodársku súťaž, cenovú dostupnosť a bezpečnosť dodávok energie. Ďalej zdôrazňuje, že prechod na likvidný trh s obchodovaním s vodíkom a zameraním na komodity by uľahčil vstup novým výrobcom a podporil by hlbšiu integráciu s inými nosičmi energie. Vytvoril by účinné cenové signály v prospech investovania a prevádzkového rozhodovania. Pravidlá stanovené v tejto smernici by teda mali pôsobiť priaznivo na trhoch s vodíkom, pri obchodovaní s vodíkom so zameraním na komoditu a v prospech likvidných obchodných uzlov, pričom členské štáty by mali odstrániť všetky nenáležité prekážky v tejto oblasti. Existujúce pravidlá, ktoré boli vytvorené pre trhy s elektrinou a plynom a obchodovanie s nimi a ktoré umožnili efektívnu komerčnú prevádzku, by sa so zohľadnením prirodzených rozdielov mali vo vhodnom rozsahu a v náležitom časovom rámci uplatňovať aj na trhy Únie s vodíkom. (8)V súlade s vodíkovou stratégiou EÚ sa očakáva rozsiahle zavádzanie obnoviteľného vodíka od roku 2030 na účely dekarbonizácie určitých sektorov – od leteckej a lodnej dopravy až po priemyselné sektory, v ktorých je dekarbonizácia náročnou úlohou. Všetci koncoví odberatelia pripojení k vodíkovým sústavám budú mať základné práva spotrebiteľa, ktoré platia pre koncových odberateľov pripojených k sieti zemného plynu, ako je napríklad právo na zmenu dodávateľa a presné informácie o vyúčtovaní. V prípadoch, keď budú odberatelia, napríklad priemyselní odberatelia, pripojení k vodíkovej sieti, budú sa na nich vzťahovať rovnaké práva na ochranu spotrebiteľa, aké platia pre odberateľov zemného plynu. Na vodíkovú sústavu sa však nevzťahujú ustanovenia o odberateľoch zavedené na podnietenie účasti domácností na trhu, ako sú napríklad ustanovenia o nástrojoch na porovnávanie cien, o aktívnych odberateľoch či občianskych energetických spoločenstvách. (9)Prioritou EÚ je v súlade s jej vodíkovou stratégiou vývoj obnoviteľného vodíka vyrábaného prevažne pomocou veternej a solárnej energie. Obnoviteľný vodík je riešenie, ktoré je z dlhodobého hľadiska najviac zlučiteľné s cieľmi EÚ v oblasti klimatickej neutrality a nulového znečisťovania, ako aj s integrovaným energetickým systémom. Nízkouhlíkové palivá, napríklad nízkouhlíkový vodík, však môžu pri energetickej transformácii zohrať určitú úlohu, predovšetkým v krátkodobom a strednodobom horizonte v snahe rýchlo znížiť emisie existujúcich palív a podporiť zavádzanie obnoviteľných palív, akým je obnoviteľný vodík. Na podporu transformácie je potrebné stanoviť prahovú hodnotu zníženia emisií skleníkových plynov platnú pre nízkouhlíkový vodík a syntetické plynné palivá. Takáto prahová hodnota by sa mala sprísniť v prípade vodíka vyrábaného v zariadeniach, ktoré sa začnú prevádzkovať od 1. januára 2031, aby sa zohľadnil technologický vývoj a lepšie stimuloval dynamický pokrok pri znižovaní emisií skleníkových plynov z výroby vodíka. EÚ vo svojej stratégii integrácie energetického systému zdôraznila potrebu zaviesť celoúnijný certifikačný systém, ktorý sa bude vzťahovať aj na nízkouhlíkové palivá, aby sa členským štátom umožnilo porovnávať ich s inými možnosťami dekarbonizácie a zvážiť ich vo svojom energetickom mixe ako realizovateľné riešenie. V snahe zabezpečiť, aby nízkouhlíkové palivá mali rovnaký dekarbonizačný účinok ako ostatné obnoviteľné alternatívy, je dôležité certifikovať ich na základe podobnej metodologickej koncepcie vychádzajúcej z posudzovania životného cyklu ich celkových emisií skleníkových plynov. Umožnilo by to zaviesť komplexný celoúnijný certifikačný systém pokrývajúci celý energetický mix Únie. Vzhľadom na skutočnosť, že nízkouhlíkové palivá a nízkouhlíkový vodík nie sú obnoviteľnými palivami, nebolo možné zahrnúť s nimi súvisiacu terminológiu a certifikáciu do návrhu revízie smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001. Ich zahrnutím do tejto smernice sa preto táto medzera vyplní. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 3 (10)Slobody, ako sú voľný pohyb tovaru, sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby, ktoré občanom Európskej únie zaručuje zmluva, sú dosiahnuteľné len na úplne otvorenom trhu, ktorý umožňuje všetkým spotrebiteľom slobodný výber svojich dodávateľov a všetkým dodávateľom slobodu zásobovať svojich odberateľov. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 4 (4)V súčasnosti však existujú prekážky, ktoré bránia tomu, aby sa v Spoločenstve mohol predávať plyn za rovnakých podmienok, bez diskriminácie alebo znevýhodnenia. Vo všetkých členských štátoch zatiaľ nie je zabezpečený najmä nediskriminačný prístup k sieti a rovnako účinná úroveň regulačného dohľadu. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 5 (5)V oznámení Komisie z 10. januára 2007 s názvom „Energetická politika pre Európu“ sa zdôraznil význam dobudovania vnútorného trhu so zemným plynom a vytvorenia rovnakých podmienok pre všetky plynárenské podniky usadené v Spoločenstve. Oznámenia Komisie z 10. januára 2007 s názvom „Vyhliadky vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou“ a „Vyšetrovanie podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1/2003 v odvetviach plynu a elektrickej energie v Európe (záverečná správa)“ ukázali, že súčasné pravidlá a opatrenia neposkytujú potrebný rámec na dosiahnutie cieľa, ktorým je dobre fungujúci vnútorný trh. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 48 (prispôsobené) ⇨ nový (11)Záujmy spotrebiteľov by mali byť stredobodom tejto smernice a kvalita služieb by mala byť ústrednou zodpovednosťou plynárenských podnikov. Musia sa posilniť a zaručiť existujúce práva spotrebiteľov ⇨ a právo na prístup k základným službám vrátane energie, ako aj právo na ochranu pred energetickou chudobou, ako sa uvádza v oznámení o Európskom pilieri sociálnych práv ⇦, pričom by mali byť transparentnejšie. Ochrana spotrebiteľa by mala zabezpečiť, aby všetci spotrebitelia v širšom meradle Spoločenstva ⌦ Únie ⌫ mali úžitok z konkurenčného trhu ⌦ s plynom ⌫. Členské štáty alebo, ak tak ustanoví členský štát, regulačné orgány by mali presadzovať práva spotrebiteľov. ⇩ nový

(12)Európsky pilier sociálnych práv zaraďuje energiu medzi základné služby, ku ktorým musia mať prístup všetci, a zahŕňa výzvu vykonávať podporné opatrenia v záujme tých, ktorí sú v núdzi (zásada 20). Cieľ OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 7 takisto obsahuje výzvu zabezpečiť prístup k finančne dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energii pre všetkých. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 47 (prispôsobené) (13)Požiadavky služby vo verejnom záujme a spoločné minimálne normy, ktoré z nich vyplývajú, sa musia ďalej posilniť s cieľom zabezpečiť, aby všetci spotrebitelia, a najmä tí zraniteľní, mali prospech z hospodárskej súťaže a spravodlivých cien. Požiadavky služby vo verejnom záujme by sa mali vymedziť na vnútroštátnej úrovni s prihliadnutím na vnútroštátne okolnosti.; Ččlenské štáty by však mali rešpektovať právo Spoločenstva ⌦Únie ⌫. Občania Únie a, ak to členské štáty uznajú za vhodné, malé podniky by mali mať možnosť využívať služby vo verejnom záujme, predovšetkým pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok a primerané tarify. ⇩ nový (14)Členské štáty by mali mať pri sledovaní cieľov vo všeobecnom hospodárskom záujme rozsiahlu diskrečnú právomoc ukladať plynárenským podnikom povinnosti služby vo verejnom záujme. Povinnosti služby vo verejnom záujme v podobe stanovovania cien dodávok zemného plynu však predstavujú opatrenie, ktoré zásadne narúša trh a ktoré často vedie k akumulácii tarifných deficitov, obmedzeniu výberu pre spotrebiteľov, menej podnetným stimulom pre investovanie do šetrenia energie a energetickej efektívnosti, nižšej kvalite služieb, nižšej miere angažovanosti a spokojnosti spotrebiteľov a obmedzeniu hospodárskej súťaže, ako aj k menšiemu počtu inovačných produktov a služieb na trhu. Preto by členské štáty mali uplatňovať iné politické nástroje, predovšetkým cielené nástroje sociálnej politiky, aby svojim občanom zaručili cenovú dostupnosť dodávok zemného plynu. Verejné zásahy do stanovovania cien dodávok zemného plynu by sa mali vykonávať len ako povinnosť služby vo verejnom záujme a za mimoriadnych predpokladov. Úplne liberalizovaný a dobre fungujúci maloobchodný trh so zemným plynom by medzi existujúcimi dodávateľmi stimuloval cenovú konkurenciu, ako aj konkurenciu mimo cenovej oblasti, a vytvoril by podnety pre nových účastníkov trhu, čím by sa rozšíril výber pre spotrebiteľov a zvýšila ich spokojnosť. (15)Povinnosti služby vo verejnom záujme v podobe stanovovania cien dodávok zemného plynu by sa mali využívať bez obchádzania zásad otvorených trhov za jasne vymedzených okolností a okruhu požívateľov a mali by byť časovo obmedzené. V snahe zmierniť rušivý vplyv povinností služby vo verejnom záujme pri stanovovaní cien dodávok zemného plynu by členské štáty vykonávajúce takéto zásahy mali zaviesť dodatočné opatrenia vrátane opatrení na zabránenie narušeniu cenotvorby na veľkoobchodnom trhu. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby všetky strany, ktorým plynú výhody z regulovaných cien, mohli z vlastnej iniciatívy neobmedzene využívať aj ponuky dostupné na konkurenčnom trhu. Na tento účel by mali dostávať priame a pravidelné informácie o ponukách a možnostiach úspor dostupných na konkurenčnom trhu a mala by sa im poskytovať podpora pri reagovaní na trhové ponuky a pri ich využívaní. (16)Verejné zásahy do stanovovania cien dodávok zemného plynu by nemali viesť k priamej krížovej dotácii medzi rôznymi kategóriami odberateľov. Podľa tejto zásady nesmú byť cenové systémy výslovne upravené tak, aby určité kategórie odberateľov znášali náklady zásahu do cenotvorby, ktorý sa týka iných kategórií odberateľov. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 49 (prispôsobené) ⇨ nový (17)Spotrebiteľom by mali byť poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie, čo sa týka ich práv vo vzťahu k energetickému sektoru. Komisia by po porade s príslušnými zúčastnenými stranami vrátane členských štátov, národných regulačných orgánov, spotrebiteľských organizácií a plynárenských podnikov mala vypracovať ⌦ vypracovala ⌫ dostupnýľahko použiteľný a zrozumiteľný kontrolný zoznam pre spotrebiteľov energie poskytujúci spotrebiteľom praktické informácie o ich právach. Tento kontrolný zoznam by sa mal ⇨ priebežne aktualizovať, ⇦ poskytnúť všetkým spotrebiteľom a mal by byť verejne prístupný. ⇩ nový (18)Členské štáty by mali zohľadňovať skutočnosť, že úspešná transformácia si vyžaduje intenzívnejšie investovanie do vzdelávania a rozvoja zručností pracovníkov v plynárenstve, a to aj v súvislosti s vývojom infraštruktúry. Takéto zohľadnenie skutočnosti by bolo v súlade s návrhom revízie smernice o energetickej efektívnosti [2021/0203 (COD)]. (19)Trhové pravidlá by mali chrániť odberateľov a umožniť im prijímať rozhodnutia založené na nízkych emisiách uhlíka, aby sa nové obnoviteľné plyny a nízkouhlíkové plyny úplne zahrnuli do energetickej transformácie. (20)Zemný plyn naďalej zohráva kľúčovú úlohu v dodávkach energie, pretože domácnosti naďalej pokrývajú spotrebu energie vo vyššej miere plynom než elektrinou. Hoci je elektrifikácia kľúčovým prvkom zelenej transformácie, domácnosti budú naďalej odoberať zemný plyn vrátane rastúceho objemu obnoviteľného plynu. (21)Sektor zemného plynu vrátane maloobchodného trhu so zemným plynom nebol súčasťou balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, a preto sa súvisiace ustanovenia o zapojení a ochrane spotrebiteľov neupravili podľa potrieb energetickej transformácie a zodpovedajú teda situácii spred vyše desaťročia, keď bol prijatý tretí energetický balík. (22)Na trhu so zemným plynom sa pozoruje nízka miera nízka miera zákazníckej spokojnosti a zapojenia odberateľov, ako aj pomalé zavádzanie nových obnoviteľných plynov a nízkouhlíkových plynov, čo je prejavom obmedzenej hospodárskej súťaže v mnohých členských štátoch. Na rozdiel od klesajúcich cien na veľkoobchodných trhoch ceny zemného plynu pre odberateľov v domácnosti v poslednom desaťročí narástli, v dôsledku čoho títo odberatelia platia za spotrebu zemného plynu dva až trikrát viac než priemyselní odberatelia.

(23)Rovnako ako v sektore elektriny sú aj v sektore zemného plynu pružnosť trhu a primeraný únijný rámec na ochranu spotrebiteľov zásadným predpokladom zaručenia účasti odberateľov na energetickej transformácii a výhod pre nich v podobe dostupných cien, dobrej kvality služby a skutočného výberu z ponúk, ktoré odrážajú technologický vývoj. (24)Prechod z fosílneho plynu na obnoviteľné alternatívy ukáže, či sa energia z obnoviteľných zdrojov stane pre spotrebiteľov atraktívnou nediskriminujúcou voľbou založenou na skutočne transparentných informáciách, pri ktorej sú náklady na transformáciu spravodlivo rozdelené medzi rôzne skupiny spotrebiteľov a účastníkov trhu. (25)Na preklenutie súčasných medzier na maloobchodnom trhu s plynom je potrebné odstrániť existujúce prekážky pre obchod a technické prekážky, ktoré bránia vzniku nových služieb, dosiahnutiu ich lepšej úrovne i znižovaniu spotrebiteľských cien, a zároveň zabezpečiť ochranu spotrebiteľov, ktorí sú zraniteľní a vystavení energetickej chudobe. (26)V záujme zabezpečenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov a posilnenia ich postavenia vo všetkých energetických sektoroch by právny rámec regulujúci trh s dekarbonizovaným plynom mal odrážať ochranu spotrebiteľov na trhu s elektrinou a v prípade potreby aj ustanovenia o posilnení ich postavenia v danom sektore. (27)Ak má táto koncepcia odzrkadľovania stanovenej ochrany byť koherentná a účinná, mala by zahŕňať všetky ustanovenia o ochrane spotrebiteľov a posilnení ich postavenia, ak sa dajú zrealizovať a prispôsobiť vzhľadom na trh s plynom. Mala by siahať od základných zmluvných práv po pravidlá informácií o vyúčtovaní, zmenu dodávateľa energie, dostupnosť spoľahlivých porovnávacích nástrojov, ochranu spotrebiteľov, ktorí sú zraniteľní a vystavení energetickej chudobe, zabezpečenie primeranej ochrany údajov pri inteligentných meracích systémoch a riadení údajov a efektívne pravidlá alternatívneho urovnávania sporov. (28)Pri zabezpečovaní konzistentnosti ustanovení vo všetkých sektoroch by sa mala obmedziť záťaž pre štátnu správu a podniky a jej primeranosť by sa mala dosiahnuť aj pomocou skúseností získaných pri zavádzaní balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov. (29)Modernizácia plynárenského sektora by podľa očakávaní mala priniesť podstatné hospodárske výhody jednak z hľadiska zlepšenej hospodárskej súťaže na maloobchodnej úrovni a jednak jej sociálnych a distribučných výhod a posilnenia postavenia odberateľov vrátane posilnených zmluvných práv a lepšie dostupných informácií o spotrebe a zdrojoch energie, ktoré povedú k ekologickejším rozhodnutiam. K zavádzaniu obnoviteľného plynu by mali prispievať aj záujmové energetické spoločenstvá. (30)Aspekt zmeny dodávateľa je dôležitým ukazovateľom angažovanosti spotrebiteľov, ako aj významným nástrojom na posilnenie hospodárskej súťaže na trhu so zemným plynom aj na trhu s vodíkom. Miera zmeny dodávateľa sa medzi členskými štátmi naďalej líši a odberateľov od nej odrádzajú výstupné a vypovedacie poplatky. Hoci by odstránenie týchto poplatkov mohlo pre spotrebiteľov znamenať zúženie výberu, pretože z trhu by zmizli produkty založené na odmeňovaní ich vernosti, väčšie obmedzenie takýchto poplatkov by spotrebiteľom prinieslo väčší prospech, zvýšilo by ich angažovanosť i mieru hospodárskej súťaže na trhu. (31)Je pravdepodobné, že kratšie lehoty na zmenu dodávateľa podnietia odberateľov vyhľadávať výhodnejšie ponuky a dodávateľov meniť. Vďaka rozmachu zavádzania informačných technológií by do roku 2026 malo byť bežne možné vykonať technický proces zmeny a registrácie nového dodávateľa v meracom bode u operátora trhu v pracovných dňoch do 24 hodín. Zabezpečenie toho, aby do uvedeného roka technický proces zmeny prebehol do 24 hodín, by minimalizovalo čas zmeny a pomohlo zvýšiť angažovanosť odberateľov a zintenzívniť hospodársku súťaž na maloobchodnej úrovni. (32)Viacero faktorov komplikuje odberateľom prístup k rôznym druhom dostupných informácií o trhu, ich chápanie a následné využitie. Z toho vyplýva, že v čo najväčšej miere treba zlepšiť porovnateľnosť ponúk a minimalizovať prekážky zmeny dodávateľa, a to bez nenáležitého obmedzenia výberu pre odberateľov. (33)Nezávislé porovnávacie nástroje vrátane webových stránok sú účinným prostriedkom, pomocou ktorého malí odberatelia môžu posúdiť výhody rozmanitých ponúk na trhu s energiou. Mali by byť zamerané na čo najširší rozsah možných ponúk a pokrývať trh v čo najobsiahlejšej miere, aby si odberatelia mohli vytvoriť reprezentatívny prehľad. Je mimoriadne dôležité, aby malí odberatelia mali prístup aspoň k jednému porovnávaciemu nástroju a aby informácie v takýchto nástrojoch boli dôveryhodné, nestranné a transparentné. Na tento účel by členské štáty mohli poskytnúť porovnávací nástroj prevádzkovaný vnútroštátnym orgánom alebo súkromnou spoločnosťou. (34)Koncoví odberatelia by takisto mali mať možnosť spotrebúvať, uskladňovať a predávať obnoviteľný plyn z vlastnej výroby a zapájať sa do všetkých trhov so zemným plynom prostredníctvom poskytovania podporných služieb sieti, napríklad v podobe uskladňovania energie. Členské štáty by mali mať možnosť zaviesť vo svojom vnútroštátnom práve rozličné ustanovenia týkajúce sa zdaňovania a poplatkov v prípade individuálnych a spoločne konajúcich aktívnych odberateľov. (35)Niektoré kategórie občianskych energetických iniciatív môžu zohrávať určitú úlohu pri dekarbonizácii energetického systému, a preto by sa mali uznať na trhoch so zemným plynom na úrovni Únie ako „občianske energetické spoločenstvá“. Tieto spoločenstvá by mali uľahčiť používanie obnoviteľného plynu v sieti zemného plynu. S cieľom poskytnúť im podporný rámec, zaručiť spravodlivé zaobchádzanie s nimi a rovnaké podmienky by sa mal stanoviť precízne vymedzený katalóg práv a povinností, ktorý by odrážal štruktúru členstva, požiadavky na riadenie a účel občianskych energetických spoločenstiev ukotvené v smernici (EÚ) 2019/944. (36)Ustanovenia o občianskych energetických spoločenstvách nebránia existencii iných občianskych iniciatív, ako sú komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov uvedené v smernici (EÚ) 2018/2001 alebo iniciatívy na základe súkromnoprávnych dohôd. Členstvo v občianskych energetických spoločenstvách by malo byť otvorené pre všetky kategórie subjektov. Rozhodujúce právomoci v občianskych energetických spoločenstvách by však mali byť obmedzené na tých členov alebo spoločníkov, ktorí nevyvíjajú rozsiahlu obchodnú činnosť a pre ktorých energetický sektor nie je hlavnou oblasťou ich hospodárskej činnosti. To znamená, že občianske energetické spoločenstvá a jednotliví členovia alebo spoločníci musia byť finančne a hospodársky nezávislí od subjektov, ktoré takúto činnosť vyvíjajú, pričom zostáva zachovaná možnosť, aby občianske energetické spoločenstvá delegovali riadenie zariadení potrebných na ich činnosť vrátane inštalácie, prevádzky, spracúvania údajov a údržby. (37)Faktúry a informácie o vyúčtovaní sú významným prostriedkom na informovanie koncových odberateľov a posilnenie ich postavenia. Faktúry za energiu sú aj naďalej najbežnejším dôvodom obáv a sťažností odberateľov a ako také sú faktorom, ktorý prispieva k stabilne nízkej úrovni spokojnosti odberateľov a ich miery angažovanosti v sektore plynu. Okrem toho ustanovenia o informáciách o vyúčtovaní v sektore plynu nedosahujú úroveň práv, ktoré spotrebitelia majú v sektore elektriny. Preto je potrebné zladiť ich a stanoviť minimálne požiadavky na faktúry a informácie o vyúčtovaní v sektore plynu, aby odberatelia mali prístup k transparentným a ľahko pochopiteľným informáciám. Faktúry by mali koncovým odberateľom poskytovať informácie o ich spotrebe a nákladoch, a tak uľahčiť porovnanie ponúk i zmenu dodávateľa, ako aj informácie o ich právach spotrebiteľa (napríklad o alternatívnom urovnávaní sporov). Navyše by faktúry mali byť nástrojom, pomocou ktorého sa odberatelia môžu aktívne angažovať na trhu, a teda riadiť svoje spotrebiteľské návyky a robiť ekologickejšie rozhodnutia. (38)Pravidelné poskytovanie presných informácií o vyúčtovaní na základe skutočnej spotreby plynu, ktoré uľahčujú inteligentné meracie systémy, je dôležitým faktorom, ktorý odberateľom pomáha mať pod kontrolou svoju spotrebu plynu a náklady. Odberatelia, a predovšetkým odberatelia v domácnosti, by napriek tomu mali mať k dispozícii flexibilné spôsoby samotnej platby faktúry. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 47 (prispôsobené) ⇨ nový (39)Kľúčovým aspektom pri dodávke odberateľom je prístup k objektívnym a transparentným údajom o spotrebe. Spotrebitelia by preto mali mať prístup k údajom o svojej ich spotrebe a s tým súvisiacimi cenami a nákladmi na služby, aby mohli vyzvať konkurenčné podniky na predloženie ponuky na základe týchto údajov ⌦ informácií ⌫ . Spotrebitelia by takisto mali mať právo na náležité informácie o svojej spotrebe energie. Zálohové platby by ⇨ nemali znamenať neúmerné znevýhodnenie pre užívateľov, pričom ⇦ mali odrážať odhadovanú spotrebu zemného plynu a rôzne platobné systémy by nemali byť diskriminačné. Informácie o nákladoch na energiu, ktoré sa spotrebiteľom poskytujú dostatočne pravidelne, budú ⌦ by mali byť ⌫ motiváciou na úsporu energie, pretože odberateľom poskytnú priamu spätnú väzbu o účinkoch investícií do energetickej efektívnosti a zmeny správania.

🡻 2009/73/ES odôvodnenie 52 (prispôsobené) ⇨ nový (40)⇨ Pri rozhodovaní o zavádzaní inteligentných meracích systémov zemného plynu ⇦ Malo by malo byť možné ⌦ založiť takéto rozhodnutie ⌫ , aby sa zavedenie inteligentných meracích systémov zakladalo na ekonomickom hodnotení. ⇨ V ekonomickom hodnotení by sa mali zohľadniť dlhodobé výhody zavedenia inteligentných meracích systémov pre spotrebiteľov a celý hodnotový reťazec. ⇦ Ak by sa v tomto hodnotení dospelo k záveru, že zavedenie takýchto meracích systémov je ekonomicky opodstatnené a nákladovo efektívne len pre spotrebiteľov s určitým množstvom spotreby ⇨ zemného ⇦ plynu, členské štáty to môžu zohľadniť pri zavádzaní inteligentných meracích ⌦ daných ⌫ systémov. ⇨ Predmetné hodnotenia by sa však mali pravidelne preskúmavať v reakcii na podstatné zmeny základných predpokladov, alebo minimálne každé štyri roky vzhľadom na rýchle tempo technologického vývoja. ⇦ ⇩ nový (41)S cieľom pomôcť koncovým odberateľom aktívne sa zúčastňovať na trhu by sa v zavedenom inteligentnom meracom systéme malo náležitým spôsobom zohľadňovať používanie relevantných dostupných noriem vrátane noriem umožňujúcich interoperabilitu na úrovni dátových modelov a aplikačnej vrstvy, najlepšie postupy a význam vývoja výmeny údajov, ako aj budúce a inovačné energetické služby. Navyše by zavedené inteligentné meracie systémy nemali pre odberateľov zemného plynu predstavovať prekážku pre zmenu dodávateľa a mali by byť vybavené účelovými funkciami, ktoré koncovým odberateľom umožnia mať včasný prístup k údajom o ich spotrebe, prispôsobiť energetické správanie, byť zaň odmenení a ušetriť na faktúrach za energiu. (42)Členské štáty, ktoré inteligentné meracie systémy nezavádzajú do svojej siete zemného plynu automaticky, by odberateľom mali umožniť inštaláciu inteligentného meracieho systému na vlastnú žiadosť a za spravodlivých a primeraných podmienok a mali by im poskytnúť všetky relevantné informácie. (43)Aktuálne po zavedení inteligentných meracích systémov členské štáty vyvinuli alebo stále vyvíjajú rozmanité modely správy údajov. Nezávisle od modelu správy údajov je dôležité, aby členské štáty zaviedli transparentné pravidlá prístupu k údajom za nediskriminačných podmienok a zabezpečili najvyššiu mieru kybernetickej bezpečnosti a ochrany údajov, ako aj nestrannosť subjektov, ktoré údaje spracúvajú. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 51 (prispôsobené) (44)Dostupnosť efektívnych prostriedkov urovnávania sporov pre všetkých spotrebiteľov zaručuje väčšiu ochranu spotrebiteľa. Členské štáty by mali zaviesť ⌦ stanoviť ⌫ rýchle a efektívne postupy na vybavovanie sťažností. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 50 (prispôsobené) (50)Energetická chudoba je v Spoločenstve čoraz väčším problémom. Členské štáty, ktorých sa to týka a ktoré tak ešte neurobili, by mali vypracovať národné akčné plány a iné primerané rámce na riešenie problému energetickej chudoby zamerané na znižovanie počtu ľudí, ktorí sú takouto situáciou postihnutí. Členské štáty by mali v každom prípade zabezpečiť nevyhnutné dodávky energie pre zraniteľných odberateľov. Mohol by sa pritom použiť integrovaný prístup, napr. v rámci sociálnej politiky, a opatrenia by mohli zahŕňať sociálne politiky alebo zlepšenie energetickej účinnosti v oblasti bývania. Táto smernica by mala napokon umožniť vnútroštátne politiky v prospech zraniteľných odberateľov. ⇩ nový (45)Členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, napríklad poskytovať dávky prostredníctvom systémov sociálneho zabezpečenia, aby zabezpečili potrebné dodávky zraniteľným odberateľom, alebo poskytovať podporu v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti a riešenia problému energetickej chudoby, keď sa zistí podľa článku 3 ods. 3) písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999, a to aj v širšom kontexte chudoby. Takéto opatrenia by sa mohli líšiť v závislosti od konkrétnych okolností v danom členskom štáte a mohli by zahŕňať opatrenia v oblasti sociálnej alebo energetickej politiky týkajúce sa platby faktúr za akýkoľvek druh plynu, investícií do energetickej hospodárnosti obytných budov alebo ochrany spotrebiteľa, napríklad ochrana proti odpojeniu. (46)Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 poskytla orientačné usmernenie k vhodným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie „významného počtu domácností v energetickej chudobe“. (47)Uľahčenie a racionalizácia administratívnych postupov udeľovania povolení a jasné lehoty na prijatie rozhodnutí pre orgány zodpovedné za vydávanie povolení by mali zabezpečiť zavádzanie zariadení na výrobu vodíka a infraštruktúry vodíkovej sústavy v náležitom tempe. Od členských štátov by sa malo vyžadovať podávanie správ o dosiahnutom pokroku. Je potrebné zachovať nadobudnuté povolenia (napr. licencie, oprávnenia, koncesie alebo schválenia) udelené podľa vnútroštátneho práva na výstavbu a prevádzku existujúcich plynovodov a iných sieťových aktív aj po tom, ako plynným nosičom energie prepravovaným v plynovode už nebude zemný plyn, ale (čistý) vodík. Malo by sa tak predísť nenáležitým omeškaniam pri zmene účelu existujúcich plynovodov a iných sieťových aktív z prepravy zemného plynu na prepravu vodíka. Malo by sa zabrániť tomu, aby podmienky udelenia povolenia na infraštruktúru vodíkovej sústavy boli podstatne odlišné, pokiaľ nie sú dostatočne zdôvodnené. Opodstatnením diferencovanej koncepcie zachovania nadobudnutých povolení alebo vydávania nových by mohli byť úvahy týkajúce sa technickej bezpečnosti. Ustanovenia o postupoch udeľovania povolení by sa mali uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a právo Únie vrátane ustanovení o ochrane životného prostredia a ľudského zdravia. V náležite opodstatnených prípadoch z dôvodu mimoriadnych okolností by malo byť možné predĺžiť lehoty postupov na udelenie povolenia až o jeden rok.

(48)Administratívne kontaktné miesto má poskytovať usmernenie žiadateľom o povolenie počas celého postupu žiadania a udeľovania, čím sa má zmierniť komplexnosť pre predkladateľov projektov a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť. K efektívnosti by mohla prispieť aj možnosť, aby žiadatelia predkladali príslušné doklady v digitálnej forme, ako aj dostupnosť príručky k postupom. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby orgány vykonávajúce postupy udeľovania povolení boli aktívne zapojené do odstraňovania zostávajúcich prekážok vrátane prekážok nefinančnej povahy, ako napríklad nedostatočné znalosti, digitálne a ľudské zdroje, ktoré sťažujú spracúvanie rastúceho počtu postupov udeľovania povolení. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 6 (49)Bez účinného oddelenia sietí od ťažobných (výrobných) a dodávateľských činností (ďalej len „účinné oddelenie“) existuje riziko diskriminácie nielen pri prevádzke siete, ale aj v súvislosti so stimulmi pre vertikálne integrované podniky primerane investovať do svojich sietí. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 7 (50)Pravidlá právneho a funkčného oddelenia ustanovené v smernici 2003/55/ES však neviedli k účinnému oddeleniu prevádzkovateľov prepravných sietí. Európska rada preto na svojom zasadnutí 8. a 9. marca 2007 vyzvala Komisiu, aby vypracovala legislatívne návrhy na „účinné oddelenie ťažobných (výrobných) a dodávateľských činností od prevádzky sietí“. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 8 (prispôsobené) (51)Účinné oddelenie sa môže zabezpečiť len odstránením stimulov pre vertikálne integrované podniky na diskrimináciu konkurentov, pokiaľ ide o prístup k sieti a investície. Oddelenie vlastníctva, čo v sebe zahŕňa vymenovanie vlastníka siete za prevádzkovateľa siete a jeho nezávislosť od akýchkoľvek záujmov týkajúcich sa dodávky alebo ťažby (výroby), jednoznačne predstavuje účinný a stabilný spôsob, ako vyriešiť vnútorný konflikt záujmov a zaistiť bezpečnosť dodávok. Z tohto dôvodu Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. júla 2007 o vyhliadkach vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou označil oddelenie vlastníctva na úrovni prepravy za najúčinnejší nástroj pre na nediskriminačnú podporu investícií do infraštruktúry, spravodlivého prístupu k sieti pre nové spoločnosti a transparentnosti na trhu. Členské štáty by teda v rámci oddelenia vlastníctva mali byť povinné zabezpečiť, aby tá istá osoba alebo osoby neboli oprávnené vykonávať kontrolu nad ťažobným (výrobným) alebo dodávateľským podnikom a súčasne nad prevádzkovateľom prepravnej siete alebo prepravnou sieťou a ani v súvislosti s týmto prevádzkovateľom prepravnej siete alebo prepravnou sieťou neuplatňovali žiadne práva. Naopak, kontrola nad prepravnou sieťou alebo prevádzkovateľom prepravnej siete by mala vylučovať možnosť vykonávať kontrolu nad ťažobným (výrobným) lebo dodávateľským podnikom alebo v súvislosti s ním uplatňovať akékoľvek práva. Ťažobný (výrobný) alebo dodávateľský podnik by mal môcť v rámci týchto obmedzení vlastniť v prevádzkovateľovi prepravnej siete alebo prepravnej sieti minoritný podiel. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 9 (52)Akýkoľvek systém oddelenia by mal účinne odstraňovať každý konflikt záujmov medzi ťažobnými (výrobnými) podnikmi, dodávateľmi a prevádzkovateľmi prepravných sietí s cieľom vytvoriť stimuly na potrebné investície a zaručiť prístup novým subjektom účastníkom na trh v transparentnom a účinnom efektívnom regulačnom režime a nemal by vytvárať veľmi zložitý regulačný režim pre národné regulačné orgány. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 10 (53)Vymedzenie pojmu „kontrola“ sa prevzalo z nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách). 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 11 (54)Keďže v niektorých prípadoch si oddelenie vlastníctva vyžaduje reštrukturalizáciu podnikov, mal by sa členským štátom, ktoré sa rozhodnú uplatniť oddelenie vlastníctva, poskytnúť dodatočný čas na uplatnenie príslušných ustanovení. Vzhľadom na vertikálne prepojenia medzi odvetviami elektriny a plynu by sa ustanovenia o oddelení mali uplatňovať v obidvoch týchto odvetviach.

⇩ nový (55)Naproti tomu by sa v sektore vodíka dalo zabrániť vzniku vertikálne integrovaných spoločností, ak by sa vopred stanovili jednoznačné pravidlá. Túto možnosť treba uprednostniť pred následným nákladnými požiadavkami na oddelenie, ktorých vykonanie by si vyžadovalo určitý čas. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 12 (56)V snahe zabezpečiť oddelením vlastníctva úplnú nezávislosť prevádzky siete od záujmov dodávateľských a ťažobných (výrobných) podnikov a zabrániť výmene dôverných informácií by tá istá osoba nemala byť členom správnych rád prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prepravnej siete a zároveň podniku, ktorý vykonáva akúkoľvek ťažobnú (výrobnú) alebo dodávateľskú činnosť. Z toho istého dôvodu by tá istá osoba nemala byť oprávnená vymenúvať členov správnych rád prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prepravnej siete a zároveň vykonávať kontrolu nad ťažobným (výrobným) alebo dodávateľským podnikom alebo v súvislosti s ním uplatňovať akékoľvek práva. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 13 (57)Zriadenie prevádzkovateľa siete alebo prevádzkovateľa prepravnej siete nezávislého od dodávateľských a ťažobných (výrobných) záujmov by malo vertikálne integrovanému podniku umožniť zachovať si svoje vlastníctvo aktív siete a súčasne zabezpečiť účinné oddelenie záujmov za predpokladu, že takýto nezávislý prevádzkovateľ siete alebo nezávislý prevádzkovateľ prepravnej siete vykonáva všetky funkcie prevádzkovateľa siete a že sa zaviedla dôkladná regulácia a rozsiahly regulačný kontrolný mechanizmus. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 14 (prispôsobené) (58)Ak je ⌦ bol ⌫ podnik, ktorý vlastní prepravnú sieť, k 3. septembru 2009 súčasťou vertikálne integrovaného podniku, členské štáty by preto mali mať možnosť vybrať si medzi oddelením vlastníctva a zriadením prevádzkovateľa siete alebo prevádzkovateľa prepravnej siete, ktorý je nezávislý od dodávateľských a ťažobných (výrobných) záujmov. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 15 (59)S cieľom v plnej miere chrániť záujmy akcionárov vertikálne integrovaných podnikov by členské štáty mali mať možnosť vybrať si, či vykonať oddelenie vlastníctva priamo zbavením sa majetku alebo rozdelením akcií integrovaného podniku na akcie sieťového podniku a zvyšné akcie dodávateľského a ťažobného (výrobného) podniku, pričom sa musia dodržať požiadavky vyplývajúce z oddelenia vlastníctva. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 16 (prispôsobené) (60)Úplná účinnosť alternatívy zriadenia nezávislého prevádzkovateľa siete alebo nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete by sa mala zabezpečiť prostredníctvom osobitných dodatočných pravidiel. Pravidlá o nezávislom prevádzkovateľovi prepravnej siete poskytujú vhodný regulačný rámec na zaručenie spravodlivej hospodárskej súťaže, dostatočných investícií, prístupu nových subjektov účastníkov na trh a integrácie trhov so zemným plynom. Účinné oddelenie prostredníctvom nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete by sa malo opierať o organizačné opatrenia a opatrenia týkajúce sa riadenia prevádzkovateľov prepravných sietí a o opatrenia týkajúce sa investícií, pripojenia nových výrobných kapacít k sieti a integrácie trhov prostredníctvom regionálnej spolupráce. Nezávislosť prevádzkovateľa prepravnej siete by sa mala okrem iného zabezpečiť aj určitými prechodnými obdobiami, počas ktorých nebude vo vertikálne integrovanom podniku možné vykonávať žiadnu riadiacu alebo inú relevantnú činnosť, ktorá by poskytovala prístup k rovnakým informáciám, ako riadiaca činnosť. Model účinného oddelenia prostredníctvom nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete spĺňa požiadavky stanovené Európskou radou na jej zasadnutí, ktoré sa konalo 8. a 9. marca 2007. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 17 ⇨ nový

(61)V záujme vytvorenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu so zemným plynom by veľkoodberatelia plynu mimo domácností ⇨ vyvíjajúci rozsiahle obchodné činnosti ⇦ mali mať možnosť vybrať si dodávateľov a uzatvárať zmluvy na zabezpečenie dodávok plynu s viacerými dodávateľmi. Títo odberatelia by mali byť chránení pred doložkami o výlučnosti, ktorých výsledkom je vylúčenie konkurenčných a/ alebo doplnkových ponúk. 🡻 2009/73/ES odôvodnenie 18 (prispôsobené) (62)Členský štát ⌦ by mal mať ⌫ má právo rozhodnúť sa, že bude na svojom území vyžadovať úplné oddelenie vlastníctva. V takomto prípade podnik ⌦ by nemal mať ⌫ nemá právo zriadiť nezávislého prevádzkovateľa siete alebo nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete. Pod