Treba zobrať do úvahy, že 15. decembra 2015 Komisia predložila návrh na zmenu Kódexu schengenských hraníc, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz. Rokovania o tomto texte budú mať vplyv na tento návrh, preto by sa mala venovať mimoriadna pozornosť zabezpečeniu potrebnej synergie medzi týmito dvoma návrhmi počas procesu rokovaní.

V dôsledku toho súčasný návrh nahrádza pôvodný návrh z roku 2013 a do Kódexu schengenských hraníc začleňuje technické zmeny, ktoré vyplývajú z nového návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup (EES), a to najmä zaznamenávanie odopretia vstupu štátnym príslušníkom tretích krajín v systéme vstup/výstup, nové prvky núdzových postupov pre systém vstup/výstup a interoperabilitu medzi systémom vstup/výstup a vízovým informačným systémom (VIS). Tým nový návrh zohľadňuje výsledky rokovaní v Rade a Európskom parlamente.

–informácie pre cestujúcich o maximálnom počte dní povoleného pobytu so zreteľom na zistenia z nahliadnutia do systému vstup/výstup (článok 8 ods. 9),

–overovanie na vstupe a výstupe, prostredníctvom nahliadnutia do systému vstup/výstup, či štátny príslušník tretej krajiny neprekročil maximálnu dĺžku povoleného pobytu na území členských štátov, a overovanie na vstupe, prostredníctvom nahliadnutia do systému vstup/výstup, či štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy, neprekročili maximálny počet povolených vstupov [článok 8 ods. 3 písm. a) bod iiia), článok 8 ods. 3 písm. g) bod v) a článok 8 ods. 3 písm. h) bod ii)],

–na vstupe a výstupe, overenie totožnosti a/alebo identifikácia štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má povolenie na krátkodobý pobyt (alebo na pobyt na základe okružného víza) prostredníctvom nahliadnutia do systému vstup/výstup a v prípade potreby do VIS [článok 8 ods. 3 písm. a) bod iii) a článok 8 ods. 3 písm. g) bod iv)],

–prechodné obdobie šiestich mesiacov od uvedenia systému vstup/výstup do prevádzky a prechodné opatrenia, ktoré sa majú uplatniť v prípadoch, keď štátny príslušník tretej krajiny, v prípade ktorého jeho prekročenie hranice podlieha zaznamenaniu v systéme vstup/výstup, vstúpil na územie členských štátov a neodišiel z neho pred uvedením systému vstup/výstup (článok 12a) do prevádzky,

Rozvíja sa odsek 3 písm. a) bod i), ktorý sa týka povinnosti pohraničnej stráže overiť na vstupe, či má štátny príslušník tretej krajiny platný doklad na prekročenie hranice, ktorého platnosť neuplynula. Pokiaľ ide o overenie platnosti cestovného dokladu, výslovne sa stanovuje nahliadnutie do príslušných databáz (najmä Schengenského informačného systému; databázy Interpolu odcudzených a stratených cestovných dokladov; a vnútroštátnych databáz obsahujúcich informácie o odcudzených, zneužitých, stratených a neplatných cestovných dokladoch). Okrem toho, ak je štátny príslušník tretej krajiny držiteľom elektronického cestovného dokladu obsahujúceho podobu tváre zaznamenanú na čipe, stanovuje sa overenie tejto podoby tváre zaznamenanej na čipe. Stanovuje sa výnimka pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých vstup podlieha zaznamenaniu do systému vstup/výstup a ktorí sú držiteľmi elektronického cestovného dokladu. V prípade tejto kategórie osôb by sa overenie podoby tváre uloženej na čipe cestovného dokladu malo vykonávať pri zaznamenávaní do systému vstup/výstup alebo pri zaznamenávaní nového elektronického pasu do systému vstup/výstup (napr. v prípade uplynutia platnosti starého pasu). Po tomto overení sa údaje o cestovnom doklade a biometrické údaje uchovávajú v systéme vstup/výstup a využijú sa na overenie/identifikáciu osoby pri ďalších prekročeniach hranice.

Do nového článku 6a sa zahrnula povinnosť zaznamenať v systéme vstup/výstup štátnych príslušníkov tretích krajín s povolením na krátkodobý pobyt [alebo na pobyt na základe okružného víza] v schengenskom priestore. Rovnaká povinnosť sa zavádza v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol odopretý vstup na krátkodobý pobyt [alebo pobyt na základe okružného víza]. Na tieto kategórie osôb sa budú vzťahovať výnimky: 1) štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi pobytového preukazu a ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb, a to aj vtedy, keď nesprevádzajú občana Únie alebo štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb, alebo sa k občanovi Únie alebo štátnemu príslušníkovi tretej krajiny požívajúcemu právo na voľný pohyb nepripájajú; 2) štátni príslušníci Andorry, Monaka a San Marína; 3) štátni príslušníci tretích krajín oslobodení od hraničných kontrol alebo od povinnosti prekročiť vonkajšie hranice len na hraničných priechodoch alebo v stanovených otváracích hodinách, ako aj štátni príslušníci tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje zjednodušenie prekračovania hranice; 4) držitelia povolenia na malý pohraničný styk.

V odseku 3 sa stanovuje, že kontroly na vstupe a výstupe sa vykonávajú podľa článku 8 ods. 2. Výslovne sa stanovuje, že keď sa hraničné kontroly na vstupe a výstupe uskutočňujú prostredníctvom automatizovaného systému hraničnej kontroly, zahŕňajú systematicky overenie toho, že osoby prekračujúce hranicu nepredstavujú skutočné, existujúce a dostatočne závažné ohrozenie vnútornej bezpečnosti, verejného poriadku, medzinárodných vzťahov členských štátov alebo ohrozenie verejného zdravia, a to aj prostredníctvom nahliadnutia do príslušných databáz Únie a vnútroštátnych databáz, najmä do Schengenského informačného systému.

Rozvíja sa odsek 3 písm. g) bod i), ktorý sa týka povinnosti pohraničnej stráže overiť na výstupe, či má štátny príslušník tretej krajiny platný doklad na prekročenie hranice. Pokiaľ ide o overenie platnosti cestovného dokladu, výslovne sa stanovuje nahliadnutie do príslušných databáz (a najmä Schengenského informačného systému; databázy Interpolu odcudzených a stratených cestovných dokladov; a vnútroštátnych databáz obsahujúcich informácie o odcudzených, zneužitých, stratených a neplatných cestovných dokladoch). Okrem toho, ak je štátny príslušník tretej krajiny držiteľom elektronického cestovného dokladu obsahujúceho podobu tváre zaznamenanú na čipe, stanovuje sa overenie tejto podoby tváre zaznamenanej na čipe. Stanovuje sa výnimka pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých vstup podlieha zaznamenaniu do systému vstup/výstup a ktorí sú držiteľmi elektronického cestovného dokladu. V prípade tejto kategórie osôb by sa overenie podoby tváre uloženej na čipe cestovného dokladu malo vykonávať pri zaznamenávaní do systému vstup/výstup alebo pri zaznamenávaní nového elektronického pasu do systému vstup/výstup (napr. v prípade uplynutia platnosti starého pasu). Po tomto overení sa údaje o cestovnom doklade a biometrické údaje uchovávajú v systéme vstup/výstup a využijú sa na overenie/identifikáciu osoby pri ďalších prekročeniach hranice.

V odseku 3) písm. a) bode iii) sa povinnosť skontrolovať odtlačky pečiatok v pase na overenie toho, či daný štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vstupuje do schengenského priestoru, už neprekročil maximálnu dĺžku povoleného pobytu, nahrádza požiadavkou nahliadnuť do systému vstup/výstup. V rovnakom duchu bude kvôli zrušeniu označovania pečiatkou potrebné nahliadať do systému vstup/výstup, aby sa skontrolovalo, či štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy, neprekročili maximálny počet povolených vstupov.

V odseku 6 sa stanovuje, že členské štáty môžu rozhodnúť o inštalácii týchto elektronických brán a že osobám, v prípade ktorých ich prekročenie hranice podlieha zaznamenaniu v systéme vstup/výstup, môže byť povolené použiť tieto elektronické brány. V odseku 6 sa preto uvádza, že by elektronické brány by mali byť prepojené so systémom vstup/výstup. Okrem toho, ak sa členský štát rozhodne inštalovať elektronické brány, má možnosť spojiť alebo nespojiť tieto elektronické brány so samoobslužnými systémami. Ak elektronické brány nie sú spojené so samoobslužnými systémami, znamená to, že k výkonu overovania a prekročeniu hranice dochádza na rozdielnych miestach. Preto pre prípady, keď tieto dve zložky nie sú spojené, sa v odseku 6 stanovuje povinnosť zaviesť v rámci elektronickej brány systém na overovanie toho, či osoba používajúca elektronickú bránu je osobou, ktorá použila samoobslužné systémy. Na takéto overenie sa musí použiť aspoň jeden biometrický identifikačný znak.

Odsek 1 obsahuje kumulatívne podmienky, ktoré musia osoby, v prípade ktorých ich prekročenie hranice podlieha zaznamenaniu v systéme vstup/výstup, spĺňať, aby mohli použiť samoobslužný systém na účely vykonania hraničnej kontroly. Predovšetkým musí mať dotknutá osoba elektronický cestovný doklad, pričom sa overí pravosť údajov z jeho čipu. Okrem toho sa podoba tváre uložená na čipe použije na overenie totožnosti držiteľa porovnaním podoby tváre zaznamenanej na čipe s podobou tváre držiteľa cestovného dokladu nasnímanou na mieste. Osoba by už mala byť zaznamenaná v systéme vstup/výstup alebo jej údaje predbežne vložené do tohto systému.

V novom článku 8d sa stanovuje možnosť pre osoby, v prípade ktorých ich prekročenie hranice podlieha zaznamenaniu v systéme vstup/výstup, použiť samoobslužný systém na účely vykonania hraničnej kontroly. Okrem toho sa stanovuje aj možnosť použiť na prekročenie hranice elektronické brány. Pri tomto dvojfázovom prístupe by členské štáty mohli rozhodnúť o zriadení plne automatizovaného spôsobu prekročenia hranice pre túto kategóriu cestujúcich (ak po použití samoobslužného systému nasleduje možnosť použiť elektronickú bránu) alebo poloautomatizovaného spôsobu prekročenia hranice (ak sa vôbec neplánuje použitie elektronickej brány a osobe musí prekročenie hranice vždy povoliť príslušník pohraničnej stráže). Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí však ešte nie sú zaznamenaní v systéme vstup/výstup, sa musia vždy podrobiť kontrole, ktorú vykoná príslušník pohraničnej stráže (aj keď používajú samoobslužné systémy na predbežné vkladanie údajov do systému), aby bolo zaznamenanie ich údajov do systému vstup/výstup ukončené. V dôsledku toho možno v prípade týchto cestujúcich stanoviť len poloautomatické prekročenie hranice.

–Odsek 2 sa vzťahuje na prípad, keď osoba vstúpila na územie členských štátov pred uvedením systému vstup/výstup do prevádzky a neodišla z neho pred uvedením tohto systému do prevádzky. V takom prípade sa pri odchode danej osoby z územia do systému vstup/výstup zaznamená jej individuálna zložka a dátum posledného vstupu sa zaznamená do záznamu o vstupe/výstupe, aby bol záznam o vstupe/výstupe „ukončený“.

–Odsek 1 sa vzťahuje na prechodné obdobie šiestich mesiacov od uvedenia systému vstup/výstup do prevádzky. Počas tohto prechodného obdobia bude musieť pohraničná stráž zohľadňovať odtlačky pečiatok v cestovných dokladoch aj údaje zaznamenané do systému vstup/výstup. Takýto postup umožní pohraničnej stráži overiť, či nebola prekročená maximálna dĺžka povoleného pobytu, a v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy, overiť, či nebol prekročený maximálny počet povolených vstupov. Mohlo skutočne dôjsť k tomu, že osoby sa zdržiavali na území členských štátov v rámci 180 dní predchádzajúcich uvedeniu systému vstup/výstup do prevádzky. V takom prípade mali byť ich cestovné doklady zodpovedajúcim spôsobom označené odtlačkom pečiatky. Tieto odtlačky pečiatok musia byť preto zohľadnené pri uvedenom overovaní.

Nový odsek 3a uvádza núdzové riešenia v prípade technickej nemožnosti vkladať údaje do centrálneho systému vstup/výstup alebo v prípade poruchy centrálneho systému vstup/výstup, ktoré zahŕňajú uchovávanie údajov v jednotnom národnom rozhraní, ak je to možné, alebo v opačnom prípade lokálne uchovávanie údajov. Tam, kde je to možné, sa zaistí nahliadnutie do vízového informačného systému, kde sa overí totožnosť držiteľov víz.

Súčasný text je prispôsobený zriadeniu systému vstup/výstup. Zdôrazňuje sa povinnosť vždy vložiť údaje o cestujúcom do systému vstup/výstup pri jeho vstupe do schengenského priestoru alebo výstupe z neho. Zaznamenávanie údajov do systému vstup/výstup je potrebné vykonávať aj v situáciách, v ktorých sa uplatňuje zmiernenie postupov hraničných kontrol.

Súčasný text je prispôsobený zriadeniu systému vstup/výstup. Po zriadení nového systému by sa príloha IV mala týkať iba: 1) označenia odtlačkom pečiatky, ktoré by mali vykonať všetky členské štáty v prípadoch odopretia vstupu, 2) ak je výslovne stanovené vo vnútroštátnych predpisoch, označenia odtlačkom pečiatky, ktoré členský štát môže vykonať na vstupe a na výstupe v cestovnom doklade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného tým istým členským štátom.

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) sa stanovujú podmienky, kritériá a podrobné pravidlá upravujúce prekračovanie vonkajších hraníc členských štátov.

(2)Cieľom [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup na zaznamenávanie údajov o vstupe a výstupe a odopretí vstupu v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov Európskej únie a ktorým sa stanovujú podmienky prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva] je zriadiť centralizovaný systém zaznamenávania údajov o vstupe a výstupe štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prekračujú vonkajšie hranice členských štátov Európskej únie na krátkodobý pobyt [alebo na pobyt na základe okružného víza], a údajov o odopretí vstupu takýmto štátnym príslušníkom tretích krajín.

(3)Na účely vykonávania kontrol štátnych príslušníkov tretích krajín podľa nariadenia (EÚ) 2016/399, ktoré zahŕňajú overenie totožnosti a/alebo identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj overenie toho, či konkrétny štátny príslušník tretej krajiny neprekročil maximálnu dĺžku povoleného pobytu na území členských štátov, by pohraničná stráž mala využívať všetky dostupné informácie vrátane údajov zo systému vstup/výstup. Údaje uchovávané v systéme by sa mali použiť aj na overenie, či štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi víza na jeden vstup alebo víza na dva vstupy, neprekročili maximálny počet povolených vstupov.

(4)Kontroly na vstupe a výstupe na vonkajších hraniciach je potrebné vykonávať harmonizovaným spôsobom, aby sa zabezpečila úplná efektívnosť systému vstup/výstup.

(5)Zriadenie systému vstup/výstup si vyžaduje prispôsobenie postupov kontroly osôb pri prekračovaní vonkajších hraníc, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2016/399. Cieľom systému vstup/výstup je najmä zrušiť označovanie cestovných dokladov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú povolenie na pobyt [alebo na pobyt na základe okružného víza], odtlačkom pečiatky na vstupe a výstupe a nahradiť ho elektronickým zaznamenávaním vstupu a výstupu priamo do systému vstup/výstup. Označovanie cestovného dokladu odtlačkom pečiatky pri odopretí vstupu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zostáva zachované, pretože sa vzťahuje na cestujúcich, ktorí predstavujú väčšie riziko. V rámci postupov hraničných kontrol je okrem toho potrebné zohľadniť zavedenie interoperability medzi systémom vstup/výstup a vízovým informačným systémom (VIS). Systém vstup/výstup otvára možnosť využívať pri prekračovaní hraníc cestujúcimi prichádzajúcimi na krátkodobý pobyt nové technológie.

(6)Počas obdobia šiestich mesiacov po uvedení systému vstup/výstup do prevádzky by pohraničná stráž mala zohľadňovať pobyty na území členských štátov počas šiestich mesiacov pred vstupom alebo výstupom, a to nielen prostredníctvom kontroly údajov o vstupe/výstupe zaznamenaných v systéme vstup/výstup, ale aj prostredníctvom kontroly odtlačkov pečiatok v cestovných dokladoch. Takéto opatrenie by malo umožniť vykonanie potrebného overenia v tých prípadoch, keď danej osobe bolo udelené povolenie na krátkodobý pobyt na území členských štátov počas šiestich mesiacov pred uvedením systému vstup/výstup do prevádzky. Okrem toho je potrebné stanoviť osobitné ustanovenia pre tie osoby, ktoré vstúpili na územie členských štátov a ktoré z neho neodišli ešte pred uvedením systému vstup/výstup do prevádzky. V týchto situáciách by sa pri odchode z územia členských štátov mali v systéme vstup/výstup zaznamenať aj údaje o poslednom vstupe.

(7)So zreteľom na odlišnú situáciu v jednotlivých členských štátoch a na rôznych hraničných priechodoch v členských štátoch, pokiaľ ide o počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prekračujú hranice, je potrebné, aby členské štáty mohli rozhodnúť, či a do akej miery použijú technológie, ako napr. automatizované systémy hraničnej kontroly, samoobslužné kiosky a elektronické brány. Pri používaní týchto technológií by sa malo zabezpečiť, aby sa kontroly na vstupe a výstupe na vonkajších hraniciach vykonávali harmonizovaným spôsobom a aby bola zaistená zodpovedajúca úroveň bezpečnosti.

(8)Okrem toho je potrebné zadefinovať úlohy a funkcie pohraničnej stráže pri používaní týchto technológií. V tejto súvislosti by sa malo zabezpečiť, aby výsledky hraničných kontrol vykonaných pomocou automatizovaných prostriedkov boli k dispozícii pohraničnej stráži, aby jej príslušníci mohli prijať vhodné rozhodnutia. Okrem toho je potrebné dohliadať na používanie automatizovaných systémov hraničnej kontroly, „samoobslužných kioskov“ a elektronických brán cestujúcimi, aby sa zabránilo podvodnému konaniu a zneužívaniu. Pri výkone tohto dozoru by pohraničná stráž mala venovať osobitnú pozornosť aj maloletým a jej príslušníci by mali byť schopní identifikovať osoby, ktoré potrebujú ochranu.

(9)Členské štáty by mali mať možnosť zaviesť na dobrovoľnej báze vnútroštátne zjednodušujúce programy, aby vopred preverení štátni príslušníci tretích krajín mohli na vstupe využiť výnimky z dôkladnej kontroly. Pri využívaní týchto vnútroštátnych zjednodušujúcich programov by sa malo zabezpečiť, aby sa zavádzali harmonizovaným spôsobom a aby bola zaručená primeraná úroveň bezpečnosti.

(10)Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES.

(11)Keďže cieľ tohto nariadenia – zmeniť existujúce pravidlá nariadenia (EÚ) 2016/399 – možno dosiahnuť len na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ktorá je takisto stanovená v uvedenom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na splnenie tohto cieľa.

(12)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Keďže toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

(13)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES; Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

(14)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES; Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.