ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(60)

Komisia a členské štáty by mali pomocou ukazovateľov a finančného vykazovania monitorovať vykonávanie fondu v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2021/… (6) a tohto nariadenia. Od roku 2023 by členské štáty mali Komisii predkladať výročné správy o výkonnosti za posledný účtovný rok. Uvedené správy by mali obsahovať informácie o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní programov členských štátov. Členské štáty by mali takisto predložiť Komisii zhrnutia týchto správ. Komisia by mala tieto zhrnutia preložiť do všetkých úradných jazykov Únie a zverejniť ich na svojom webovom sídle spolu s odkazmi na webové sídla členských štátov uvedené v nariadení (EÚ) 2021/… (6).
S cieľom využiť vedomosti a odborné znalosti decentralizovaných agentúr s právomocou v oblasti riadenia hraníc, vízovej politiky a rozsiahlych informačných systémov by Komisia mala včas zapojiť príslušné agentúry do práce výboru pre fondy v oblasti vnútorných záležitostí zriadeného týmto nariadením, najmä na začiatku a v polovici programového obdobia. V prípade potreby by Komisia mala mať možnosť zapojiť príslušné orgány, úrady a agentúry Únie do monitorovania a hodnotenia, najmä s cieľom zabezpečiť, aby akcie podporované nástrojom boli v súlade s príslušným acquis Únie a dohodnutými prioritami Únie. V súlade so zásadou spoločnej zodpovednosti a solidarity členských štátov a Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktoré predstavujú dva piliere európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, by mal nástroj dopĺňať a posilňovať činnosti, ktorými sa vykonáva európske integrované riadenie hraníc.

Predovšetkým to znamená, že pri vypracúvaní svojich programov vykonávaných v rámci zdieľaného riadenia by mali členské štáty prihliadať na analytické nástroje a operačné a technické usmernenia vypracované Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako aj na učebné osnovy vypracované touto agentúrou, ako sú napríklad spoločné kľúčové učebné osnovy pre odbornú prípravu príslušníkov pohraničnej stráže vrátane zložiek uvedených osnov, ktoré sa týkajú základných práva a prístupu k medzinárodnej ochrane. V záujme dosiahnutia komplementárnosti medzi úlohami a zodpovednosťou členských štátov v oblasti kontroly vonkajších hraníc a v záujme zaručenia konzistentnosti a zamedzenia nákladovej neefektívnosti by mala Komisia s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž včas prekonzultovať návrhy programov, ktoré predložili členské štáty, pokiaľ patria do pôsobnosti uvedenej agentúry, a to najmä v prípade činností financovaných v rámci operačnej podpory.
3.

V rámci špecifického cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. b) fond podporuje najmä: a) informačné balíky a kampane na zvyšovanie informovanosti o legálnych spôsoboch migrácie do Únie, a to aj o acquis Únie v oblasti legálnej migrácie; b) rozvoj systémov mobility smerom do Únie, napríklad systémy cirkulujúcej alebo dočasnej migrácie vrátane odbornej prípravy na zvýšenie zamestnateľnosti; c) spoluprácu medzi tretími krajinami a náborovými agentúrami, službami zamestnanosti a imigračnými službami členských štátov; d) posúdenie a uznávanie zručností a kvalifikácií, vrátane odbornej praxe, nadobudnutých v tretej krajine, ako aj ich transparentnosti a ich rovnocennosti so zručnosťami a kvalifikáciami získanými v členskom štáte; e) pomoc v súvislosti so žiadosťami o zlúčenie rodiny s cieľom zabezpečiť harmonizované vykonávanie smernice Rady 2003/86/ES (1); f) pomoc vrátane právnej pomoci a právneho zastúpenia vo vzťahu k zmene postavenia štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí už majú oprávnený pobyt v členskom štáte, najmä v súvislosti so získaním štatútu oprávneného pobytu vymedzeného na úrovni Únie; g) pomoc štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa snažia uplatňovať svoje práva, najmä v súvislosti s mobilitou, v rámci nástrojov Únie pre legálnu migráciu; h) integračné opatrenia, napríklad na mieru upravenú podporu v súlade s potrebami štátnych príslušníkov tretích krajín, a integračné programy zamerané na poradenstvo, vzdelávanie, jazyk a inú odbornú prípravu, ako sú kurzy občianskej orientácie a profesijné usmernenie; i) akcie podporujúce rovnosť v prístupe k verejným a súkromným službám a v ich poskytovaní štátnym príslušníkom tretích krajín, prístup k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a psychosociálnej podpore, vrátane prispôsobenia takýchto služieb potrebám cieľovej skupiny; j) spoluprácu medzi vládnymi a mimovládnymi subjektmi integrovaným spôsobom, a to aj prostredníctvom koordinovaných centier na podporu integrácie, akými sú napríklad jednotné kontaktné miesta; k) akcie umožňujúce a podporujúce uvedenie štátnych príslušníkov tretích krajín do prijímajúcej spoločnosti a ich aktívnu účasť v nej a akcie podporujúce akceptáciu zo strany prijímajúcej spoločnosti; l) podporu výmen a dialógu medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín, prijímajúcou spoločnosťou a orgánmi verejnej moci, a to aj prostredníctvom konzultácie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a medzikultúrneho a medzináboženského dialógu; m) budovanie kapacít integračných služieb poskytovaných miestnymi orgánmi a inými príslušnými zainteresovanými stranami;
6.

Nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/20931 ( 5 ) (nariadenie o VFR) v súčasnosti neumožňuje krytie finančných záväzkov vyplývajúcich z úverov v rámci nástroja MFA+. Preto je návrh nástroja MFA+ súčasťou balíka návrhov o financovaní podpory Ukrajine spolu s návrhom Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie o VFR ( 6 ) , a návrhom Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2018/1046, pokiaľ ide o stanovenie diverzifikovanej stratégie financovania ako všeobecnej metódy vypožičiavania si prostriedkov ( 7 ) Vzhľadom na to, že sa nezdá, že by bolo možné prijať navrhovanú zmenu nariadenia o VFR včas na to, aby sa umožnilo krytie finančného záväzku vyplývajúceho z úverov v rámci nástroja MFA+, ako navrhuje Komisia, je vhodné hľadať alternatívne riešenie, ktoré by umožnilo rýchle vyplatenie finančných prostriedkov Ukrajine.
Hoci niektoré členské štáty s rôznym úspechom prijali regulačné opatrenia alebo povzbudili samoreguláciu, väčšina členských štátov žiadne opatrenia neprijala alebo neprejavila ochotu konať spôsobom, ktorý by priniesol dostatočné zlepšenie. Prognózy vychádzajúce z komplexnej analýzy všetkých dostupných informácií o minulých a súčasných trendoch a zámeroch ukazujú, že členské štáty konajúce individuálne nedosiahnu v blízkej budúcnosti vyvážené zastúpenie žien a mužov medzi riadiacimi pracovníkmi v celej Únii, ktoré by zodpovedalo cieľom stanoveným v tejto smernici. Nečinnosť v tejto oblasti vo všeobecnosti spomaľuje presadzovanie rodovej rovnosti na pracovisku, a to aj pokiaľ ide o odstraňovanie rodových rozdielov v odmeňovaní, čo čiastočne vyplýva z vertikálnej segregácie. So zreteľom na tieto okolnosti a vzhľadom na rastúce rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zastúpenie žien a mužov vo vrcholových orgánoch, je možné rodovú vyváženosť vo vrcholových orgánoch v celej Únii zlepšiť len prostredníctvom spoločného prístupu, a potenciál rodovej rovnosti, konkurencieschopnosť a rast je možné lepšie dosiahnuť prostredníctvom koordinovaných opatrení na úrovni Únie než prostredníctvom vnútroštátnych iniciatív, ktoré majú rôzny rozsah, ambície a účinnosť. Keďže cieľ tejto smernice, a to dosiahnuť vyváženejšie zastúpenie žien a mužov medzi riadiacimi pracovníkmi kótovaných spoločností tým, že sa zavedú účinné opatrenia, ktoré sa zamerajú na urýchlenie pokroku v oblasti rodovej vyváženosti, pričom sa kótovaným spoločnostiam poskytne dostatočný čas na vykonanie opatrení potrebných na tento účel, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov opatrení ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ.

V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica len stanovuje spoločné ciele a zásady a neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Členským štátom sa poskytuje dostatočný priestor na to, aby samé určili, ako je možné ciele stanovené v tejto smernici najlepšie dosiahnuť, a to s prihliadnutím na vnútroštátne podmienky, najmä na pravidlá a postupy týkajúce sa obsadzovania vrcholových orgánov. Táto smernica neodopiera kótovaným spoločnostiam možnosť menovať za riadiacich pracovníkov najkvalifikovanejších kandidátov a poskytuje pružný rámec a dostatočne dlhý čas na prispôsobenie.
21.

Rada vo svojom všeobecnom smerovaní v duchu subsidiarity ďalej rozvíjala a dolaďovala doložku o pozastavení uvedenú v návrhu Komisie s cieľom poskytnúť základnú flexibilitu členským štátom, ktoré už prijali rovnako účinné opatrenia na zlepšenie rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností, a preto by mali mať možnosť pozastaviť procedurálne požiadavky stanovené v smernici. Parlament však zastával názor, že doložka o pozastavení uvedená v znení Rady je potenciálne príliš otvorená a čiastočne nejasná, čo vyvoláva dojem právnej medzery. V rámci dosiahnutého kompromisu spoluzákonodarcov sa spresňuje, že doložku o pozastavení budú môcť využiť len tie členské štáty, ktoré prijali vnútroštátne opatrenia, ktoré sú preukázateľne „rovnako účinné“, čo znamená, že by sa mali vyžadovať buď záväzné kvantitatívne opatrenia vo vnútroštátnych právnych predpisoch, alebo skutočné výsledky z hľadiska konkrétneho dosiahnutého percentuálneho podielu. Z kompromisného znenia okrem toho vyplýva, že na to, aby členský štát mohol využiť doložku o pozastavení, musia byť podmienky splnené do dátumu nadobudnutia účinnosti smernice.
16.

Súčasná smernica a návrh Komisie priznávajú v podstate rovnaké právo na prenájom vozidiel spoločnostiam usadeným v členskom štáte, v ktorom členský štát vykonáva reguláciu (článok 3), ako aj spoločnostiam usadeným v inom členskom štáte ako je ten, ktorý vykonáva reguláciu (článok 2). Parlament (pozmeňujúce návrhy 3, 4 a 9) aj Rada však uprednostnili rozlišovanie týchto prípadov. V prípade, že je spoločnosť usadená v inom členskom štáte a prenajaté vozidlo je riadne evidované v ktoromkoľvek členskom štáte, prístup na trh by nemal byť obmedzený členským štátom, v ktorom spoločnosť nie je usadená. To by malo byť východiskovým bodom aj v prípade spoločnosti usadenej v danom členskom štáte; pokiaľ však ide o používanie vozidiel evidovaných v inom členskom štáte, členský štát usadenia by mal mať k dispozícii určité ochranné opatrenia, ktoré umožňujú obmedzenie.
1.

Príslušné orgány vykonávajúceho štátu môžu odmietnuť uznať a vykonať európsky trestný príkaz, ak: a) rozhodnutie proti dotknutej osobe za to isté konanie bolo vydané vo vykonávajúcom štáte alebo v akomkoľvek inom ako štáte pôvodu či vykonávajúcom štáte za podmienky, že v druhom uvedenom prípade sa toto rozhodnutie vykonalo, sa práve vykonáva alebo sa už podľa práva odsudzujúceho štátu nemôže vykonať; b) v prípade uvedenom v článku 7 ods. 3 sa trestný príkaz týka skutkov, ktoré by nepredstavovali trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu, avšak vo vzťahu k daniam alebo poplatkom, clám a devízam sa vykonanie európskeho trestného príkazu nesmie odmietnuť z toho dôvodu, že právo vykonávajúceho štátu neukladá rovnaký typ dane alebo poplatku alebo neobsahuje rovnaký typ pravidiel, pokiaľ ide o dane, poplatky a colné a devízové predpisy, ako právo štátu pôvodu; c) výkon rozhodnutia je podľa práva vykonávajúceho štátu premlčaný, pokiaľ európsky trestný príkaz súvisí so skutkami, ktoré patria do právomoci vykonávajúceho štátu podľa jeho práva; d) európsky trestný príkaz bol vydaný v súvislosti s fyzickou osobou, ktorá nemohla byť podľa práva vykonávajúceho štátu z dôvodu svojho veku trestne zodpovedná za skutky, v súvislosti s ktorými bol európsky trestný príkaz vydaný; e) v čase, keď európsky trestný príkaz dostal príslušný orgán podľa článku 4 ods. 1, zostáva ešte vykonať menej ako štyri mesiace sankcie; f) dotknutá osoba nesúhlasí s postúpením európskeho trestného príkazu a príkaz bol vydaný s cieľom vykonania sankcie uloženej rozhodnutím vydaným v neprítomnosti, ak táto osoba nebola osobne predvolaná alebo iným spôsobom informovaná o čase a mieste konania, čoho následkom bolo rozhodnutie vydané v neprítomnosti, alebo ak daná osoba neoznámila príslušnému orgánu, že sa v danom prípade vzdáva práva hájiť sa; g) fyzická osoba, v súvislosti s ktorou bol európsky trestný príkaz vydaný, nemá štátnu príslušnosť vykonávajúceho štátu, nemá na jeho území legálne a trvalé bydlisko, ani s týmto štátom nemá žiadne úzke väzby.
(17)

Užšia policajná a justičná spolupráca v trestných veciach musí ísť ruka v k ruke s dodržiavaním základných práv, najmä práva na súkromie a ochranu osobných údajov. Toto by malo byť zabezpečené v tomto rozhodnutí komplexnými osobitnými opatreniami o ochrane údajov, ktoré by mali byť prispôsobené osobitnej povahe výmeny údajov, ktorú reguluje. Špecifické ustanovenia o ochrane údajov tohto rozhodnutia by mali zohľadňovať predovšetkým špecifickú povahu cezhraničného on-line prístupu do databáz. Pretože pri prístupe on-line nie je možné, aby členský štát, ktorý spravuje súbor, robil akékoľvek predbežné kontroly, toto rozhodnutie by malo zabezpečiť vykonanie následného monitorovania.
1.

V článku 3 ods. 1 sa tretí pododsek nahrádza takto: „Po získaní údajov sa hneď, ako to je možné, určí, do akého rozsahu sa údaje vložia do osobitného súboru.“
SK Úradný vestník Európskej únie C 330/2

Iniciatíva Holandského kráľovstva na účely prijatia rozhodnutia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady z 28. novembra 2002 o vytvorení Európskej siete na ochranu verejných činiteľov

(2008/C 330/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. a) a c) a článok 34 ods. 2 písm. c),

so zreteľom na podnet Holandského kráľovstva (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),

keďže:

(1) Je potrebné chrániť neúradné osoby, ktoré sa považujú za ohrozené z dôvodu ich príspevku do verejnej diskusie alebo vplyvu na ňu. Nie je možné vylúčiť útoky a atentáty na tieto osoby.

(2) Za ochranu verejných činiteľov je zodpovedný hostiteľský členský štát. Ochranné opatrenia hostiteľského členského štátu sú založené výlučne na ustanoveniach zákonov platných v tomto členskom štáte a príslušných medzinárodných dohodách.

(3) Európska sieť na ochranu verejných činiteľov, ktorá sa zriadila v roku 2002, by mohla prispieť k ochrane ako formálny komunikačný a konzultačný kanál medzi vnútroštátnymi orgánmi.

(4) Považuje sa preto za vhodné zmeniť a doplniť rozhodnutie Rady 2002/956/SVV z 28. novembra 2002 o vytvorení Európskej siete na ochranu verejných činiteľov (3) tak, aby sa vzťahovalo aj na neúradné osoby, ktoré sa považujú za ohrozené z dôvodu ich príspevku do verejnej diskusie alebo vplyvu na ňu,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Rozhodnutie 2002/956/SVV sa týmto mení a dopĺňa takto:

1. článok 2 sa nahrádza takto: „Článok 2 Na účely tohto rozhodnutia, je ‚verejný činiteľ‘ každá osoba bez ohľadu na to, či zastáva úradnú funkciu alebo nie, ktorá sa považuje za ohrozenú z dôvodu jej príspevku do verejnej diskusie alebo vplyvu na ňu a ktorá má podľa názoru dotknutého členského štátu právo na ochranu a ktorej je, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu alebo na základe predpisov medzinárodnej alebo nadnárodnej organizácie alebo inštitúcie, pridelená ochranná služba.“;

2. v článku 4 sa dopĺňa toto písmeno: „f) podporovať kontakty medzi príslušnými orgánmi členských štátov zodpovednými za poskytovanie ochranných služieb, a to buď prostredníctvom kontaktných bodov alebo priamo medzi zodpovednými službami, podľa pokynov kontaktných bodov, o uplatňovaní ochranných opatrení v prípadoch, keď sa ochrana verejných činiteľov musí zabezpečiť v dvoch alebo viacerých členských štátoch.“.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli … Za Radu predseda

(1) Ú. v. EÚ C …

(2) Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

(3) Ú. v. ES L 333, 10.12.2002, s. 1.
c)

dopĺňajú sa tieto odseky: „7. Eurojust nadviaže a udržiava úzku spoluprácu s Európskou agentúrou pre riadenie a operačnú spoluprácu na vonkajších hraniciach (FRONTEX), pokiaľ je to relevantné pre plnenie úloh Eurojustu a pre dosahovanie jeho cieľov, berúc do úvahy potrebu vyhnúť sa duplicitnému úsiliu. Podstatné prvky takejto spolupráce sa určia dohodou, ktorú schváli Rada, po porade so Spoločným dozorným orgánom o ustanoveniach týkajúcich sa ochrany údajov. 8. Eurojust nadviaže a udržiava úzku spoluprácu so Spoločným situačným centrom, pokiaľ je to relevantné pre plnenie úloh Eurojustu a pre dosahovanie jeho cieľov, berúc do úvahy potrebu vyhnúť sa duplicitnému úsiliu. Podstatné prvky takejto spolupráce sa určia dohodou, ktorú schváli Rada, po porade so Spoločným dozorným orgánom o ustanoveniach týkajúcich sa ochrany údajov. 9. Eurojust nadviaže a udržiava úzku spoluprácu s Interpolom, pokiaľ je to relevantné pre plnenie úloh Eurojustu a pre dosahovanie jeho cieľov, berúc do úvahy potrebu vyhnúť sa duplicitnému úsiliu. Podstatné prvky takejto spolupráce sa určia dohodou, ktorú schváli Rada, po porade so Spoločným dozorným orgánom o ustanoveniach týkajúcich sa ochrany údajov. 10. Eurojust nadviaže a udržiava úzku spoluprácu so Svetovou colnou organizáciou, pokiaľ je to relevantné pre plnenie úloh Eurojustu a pre dosahovanie jeho cieľov, berúc do úvahy potrebu vyhnúť sa duplicitnému úsiliu. Podstatné prvky takejto spolupráce sa určia dohodou, ktorú schváli Rada, po porade so Spoločným dozorným orgánom o ustanoveniach týkajúcich sa ochrany údajov.“;
b)

odovzdanie konania by bolo v rozpore so zásadou ne bis in idem;
(6)

Zámerom tohto rámcového rozhodnutia nie je riešiť negatívne konflikty jurisdikcie, to znamená, že ak v súvislosti so spáchaným trestným činom svoju jurisdikciu nezaložil žiaden členský štát. Situácia, keď členský štát svoju jurisdikciu založil, no nie je ochotný ju vykonávať, by sa na účely tohto rámcového rozhodnutia mala považovať za osobitnú kategóriu pozitívneho konfliktu jurisdikcie.
(6)

V Štokholmskom programe prijatom 11. decembra 2009 Európska rada rozhodla, že by sa malo pokračovať v tvorbe komplexného systému na získavanie dôkazov v prípadoch s cezhraničným rozmerom na základe zásady vzájomného uznávania. Európska rada uviedla, že existujúce nástroje v tejto oblasti predstavujú neucelený režim a je potrebný nový prístup založený na zásade vzájomného uznávania, ale aj zohľadnení pružnosti tradičného systému vzájomnej právnej pomoci. Európska rada preto vyzvala na vytvorenie komplexného systému, ktorým by sa nahradili všetky súčasné nástroje v tejto oblasti vrátane rámcového rozhodnutia o európskom príkaze na zabezpečenie dôkazov a ktorý by sa podľa možností vzťahoval na všetky druhy dôkazov, obsahoval lehoty na vykonanie a čo najviac obmedzil dôvody odmietnutia.
(7)

Spoločné minimálne pravidlá by mali viesť k zvýšenej dôvere v systémy trestného súdnictva všetkých členských štátov, čo by malo viesť k účinnejšej justičnej spolupráci v atmosfére vzájomnej dôvery. Tieto spoločné minimálne pravidlá by sa mali uplatňovať v oblastiach tlmočenia a prekladu v trestnom konaní.
(11)

Keďže cieľ tejto smernice, a to chrániť ohrozené osoby, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov vzhľadom na cezhraničnú povahu daných prípadov, ale z dôvodov rozsahu a potenciálnych dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 ods. 4 ZEÚ táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa.
Poradný výbor pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

22. 9. 2004

—

Vymenovanie

Náhradník

Zamestnávatelia

Česká republika

Pani Vladimira DRBALOVÁ

Confederation of Industry of the Czech Republic
15.

Činnosť pod touto hlavičkou zahŕňa: a) S cieľom umožniť efektívnu činnosť musia byť situácie, za ktorých sa môže uplatňovať MHP, identifikované bez zbytočného odkladu. Zodpovedné orgány EÚ vrátane príslušných pracovných skupín Rady by mali monitorovať situácie v oblastiach svojej zodpovednosti, za ktorých sa môže MHP uplatniť a v prípade potreby by mali vychádzať z rady týkajúcej sa MHP a jeho uplatniteľnosti. V súlade s týmito usmerneniami by mali identifikovať činnosť na podporu dodržiavania MHP a odporučiť ju, kde je to potrebné. Mali by zvážiť konzultácie a výmenu informácií s erudovanými aktérmi vrátane Medzinárodného výboru Červeného kríža (MVČK) a inými relevantnými organizáciami ako OSN a regionálnymi organizáciami, ak je to potrebné. V prípade potreby by sa malo zvážiť využitie služieb Medzinárodnej humanitárnej vyšetrovacej komisie (IHFFC) zriadenej na základe článku 90 I. Dodatkového protokolu k Ženevským dohovorom z roku 1949, ktorá môže pomáhať pri podpore rešpektovania MHP prostredníctvom svojej vyšetrovacej a sprostredkovateľskej funkcie. b) Vedúci misií EÚ a príslušný predstavitelia EÚ vrátane vedúcich civilných operácií EÚ, veliteľov vojenských operácií EÚ a osobitných zástupcov EÚ by mali do svojich správ zahrnúť zhodnotenie situácie z hľadiska MHP v dotknutom štáte alebo konflikte, vždy keď je to relevantné. Osobitná pozornosť by sa mala venovať informáciám, ktoré naznačujú možnosť spáchania závažných porušení MHP. Takéto správy by mali tiež zahŕňať analýzu a návrhy prijatia možných opatrení EÚ, ak je to možné. c) Podkladové materiály pre zasadnutia EÚ by v prípade potreby mali zahŕňať analýzu o uplatniteľnosti MHP a členské štáty zúčastňujúce sa na takýchto zasadnutiach by mali tiež zabezpečiť, aby boli schopné, ak to bude nutné, vychádzať z rady o vzniknutých otázkach MHP. V situácii, kedy bezprostredne hrozí ozbrojený konflikt, by sa mala informovať pracovná skupina Rady pre medzinárodné právo (COJUR) a iné príslušné pracovné skupiny. V prípade potreby a ak je to možné by sa COJUR-u mohla zadať úloha predložiť návrhy o budúcej činnosti EÚ príslušným orgánom EÚ.