Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kryptoaktíva – výzvy a príležitosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/05)

Spravodajca: Philip VON BROCKDORFF Spoluspravodajkyňa: Louise GRABO

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 24. 3. 2022 Právny základ článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 9. 9. 2022 Prijaté v pléne 22. 9. 2022 Plenárne zasadnutie č. 572 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 148/0/3

1. Závery a odporúčania

1.1 Hoci EHSV uznáva rastúcu trhovú kapitalizáciu kryptoaktív, dôrazne podporuje návrh nariadenia o trhoch s kryptoaktívami (MiCA) pripravený Európskou komisiou, ktorého cieľom je regulácia kryptoaktív v EÚ a o ktorom sa 30. júna 2022 dosiahla predbežná politická dohoda spoluzákonodarcov ( 1 )

1.2 EHSV požaduje aj dôkladný regulačný a prevádzkový rámec na zlepšenie finančného sledovania transakcií a dodržiavania daňových predpisov v súvislosti s kryptoaktívami.

1.3 EHSV dôrazne odporúča, aby orgány dodržiavali zásadu „rovnaká činnosť, rovnaké riziká, rovnaké pravidlá“. Takže v prípade podnikov obchodujúcich s kryptoaktívami, pri ktorých je potrebné pokryť podobné riziká ako pri tradičných aktívach, je potrebné vychádzať z existujúcich regulačných rámcov. EHSV je presvedčený, že je to potrebné na to, aby sa zabránilo asymetrii medzi podobnými službami a aktívami, ktoré by na základe technických aspektov mohli patriť do rozdielnych rámcov.

1.4 Regulačný rámec pre kryptoaktíva však musí byť konzistentný vo všetkých jurisdikciách, nielen v rámci EÚ. V záujme ochrany spotrebiteľov treba stanoviť normy založené na zásadách rovnakých podmienok v EÚ aj mimo nej. EHSV podporuje nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov, hoci v niektorých aspektoch ide nad rámec tradičných finančných transakcií ( 2 ) . Zároveň však podporuje inovácie v EÚ a je dôležité, aby sa bežné produkty nefinančnej povahy založené na technológii blockchainu posudzovali podľa zásady „rovnaká činnosť, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“ ako ich fyzické náprotivky, a nie ako finančné nástroje.

1.5 EHSV so znepokojením berie na vedomie environmentálne dôsledky kryptoaktív a súvisiacich ťažobných činností vzhľadom na klimatické záväzky EÚ podľa Európskej zelenej dohody a zastáva názor, že napriek vznikajúcim DLT, ako je blockchain, ktoré sú podľa všetkého schopné zabezpečiť udržateľnú infraštruktúru pre nízkouhlíkovú budúcnosť, neexistuje presvedčivý dôkaz o tom, že tomu tak je.

1.6 EHSV sa domnieva, že technológia blockchainu ako hlavná základná technológia pre kryptoaktíva by mohla pomôcť odstrániť riziká, ktoré v súčasnosti na trhu prevládajú. Možné výhody blockchainu siahajú od transakcií v reálnom čase umožňujúcich zmenšenie rizík a lepšie riadenie kapitálu až po lepšiu účinnosť regulácie, napríklad použitím blockchainu pri kontrolách súvisiacich so zásadou „poznaj svojho klienta“ a s bojom proti praniu špinavých peňazí.

1.7 EHSV konštatuje, že ďalší technologický vývoj môže pomôcť odstrániť existujúce obmedzenia, a tak zlepšiť transparentnosť a kvalitu údajov zasielaných daňovým orgánom na účely dodržiavania predpisov, čím sa budú riešiť daňové podvody a nezákonné transakcie.

1.8 Ďalší technologický vývoj v oblasti blockchainu by takisto mohol motivovať banky, aby spolupracovali v rámci blockchainového ekosystému, čo by im umožnilo vymieňať si informácie a skúsenosti so širšou blockchainovou komunitou prostredníctvom platformy pre financovanie obchodu založenej na technológii blockchainu.

1.9 EHSV napokon plne podporuje úlohu, ktorú zohráva ECB pri monitorovaní vývoja kryptoaktív a ich potenciálnych vplyvov na menovú politiku a riziká, ktoré môžu kryptoaktíva mať z hľadiska hladkého fungovania trhových infraštruktúr a platieb, ako aj pre stabilitu finančného systému.

2. Základné informácie

2.1 Kapitalizácia trhu s kryptoaktívami sa v roku 2021 viac ako strojnásobila na 2,6 bilióna USD, kryptoaktíva však stále tvoria malú časť celkových aktív globálneho finančného systému ( 3 ) . Množstvo kryptoaktív je porovnateľné s niektorými z konvenčných tried aktív, aj keď sa významom nepribližujú k vládnym dlhopisom, akciovým trhom a derivátom. Rýchly rast kryptoaktív prilákal do ekosystému niekoľko nových aktérov a ponúka sa čoraz väčšie množstvo kryptoaktív. Niektoré z nich sa označujú ako „virtuálne meny“ alebo digitálne „mince“ či „tokeny“. Medzi najznámejšie kryptoaktíva zatiaľ patria bitcoin a ether, ktoré spolu predstavujú približne 60 % celkovej trhovej kapitalizácie kryptoaktív.

2.2 Za posledný rok s pomocou technologického vývoja, najmä technológie blockchainu, bezprecedentne vzrástol dopyt po triede kryptoaktív nazývanej stablecoiny ( 4 ) . Objemy obchodovania so stablecoinmi prekonali takmer všetky ostatné kryptoaktíva najmä preto, lebo sa často používajú na vyrovnanie pri spotových obchodoch a obchodoch s derivátmi na burzách. Pomerná stabilita ceny stablecoinov takisto pomáha chrániť držiteľov kryptoaktív pred volatilitou spojenou s kryptoaktívami iných tried.

2.3 Decentralizované financie alebo DeFi ( 5 ) založené na technológii blockchainu a poskytujúce finančné služby s použitím stablecoinov a ďalších kryptoaktív predstavujú jeden z hlavných dôvodov nárastu dopytu po kryptoaktívach, pretože používateľom umožnili obchodovať s kryptoaktívami bez sprostredkovateľa. Nie je potrebné ani hodnotenie úverového rizika klienta počas transakcie. Je zaujímavé, že takéto transakcie zahŕňajú najmä inštitucionálne subjekty z rozvinutých hospodárstiev, kde sú transakcie so stablecoinmi bežné ( 6 )

2.4 Technológiu blockchainu a technológiu distribuovanej databázy transakcií (DLT) možno opísať ako jeden veľký verejný súbor, ktorý sa zdieľa a je uložený v obrovskej sieti počítačov a obsahuje všetky transakcie s kryptoaktívami. Keďže sa verejne zdieľa a jeho obsah sa validuje, je nemožné zvrátiť alebo zmeniť transakciu. Verejný súbor vytvorený v dôsledku použitia DLT teda bráni podvodným transakciám.

2.5 halving ). K rozpoleniu bitcoinu dochádza každé štyri roky alebo vždy, keď sa vyťaží 210 000 blokov. Došlo k nemu v roku 2012 a vyskytlo sa rovnaké predvídateľné kolísanie cien bitcoinu. Tento model sa od roku 2012 veľmi nezmenil. Na vrchole krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, v čase stresových trhových podmienok, hodnota bitcoinu dosiahla vrchol na úrovni 10 367,53 USD v polovici februára 2020 a v polovici marca tohto istého roku sa prepadla na 4 994,70 USD. Prudký nárast a prepad hodnoty však mali len málo spoločné s pandémiou a jej vplyvom na akciový trh ( 7 ) . Zdanlivo nepredvídateľné správanie hodnoty bitcoinu je výsledok javu, ktorý ťažiari a experti označujú ako „rozpolenie“ (). K rozpoleniu bitcoinu dochádza každé štyri roky alebo vždy, keď sa vyťaží 210 000 blokov. Došlo k nemu v roku 2012 a vyskytlo sa rovnaké predvídateľné kolísanie cien bitcoinu. Tento model sa od roku 2012 veľmi nezmenil.

2.6 V súčasnosti sa nezdá, že by kryptoaktíva predstavovali významné riziko pre finančnú stabilitu, ako potvrdila Rada pre finančnú stabilitu (FSB) vo svojej správe z roku 2018. Samotná FSB však vyjadrila obavy v súvislosti s rizikami, ktoré by mohla priniesť zvýšená trhová kapitalizácia, najmä rizikami súvisiacimi s dôverou investorov, rizikami vyplývajúcimi z priamej alebo nepriamej expozície finančných inštitúcií a rizikami vyplývajúcimi z používania kryptoaktív pri platbách a obchodovaní.

2.7 Rovnaké obavy vyjadrili aj európske orgány dohľadu (EBA, ESMA a EIOPA), ktoré varovali spotrebiteľov, že mnohé kryptoaktíva sú vysokorizikové a špekulatívne a nevhodné pre väčšinu retailových investorov alebo ako platobný či výmenný prostriedok. Podľa ich názoru spotrebiteľom hrozí veľmi reálna možnosť, že pri nákupe vysokorizikových kryptoaktív prídu o všetky investované peniaze. Zároveň varujú, že spotrebitelia by si mali byť vedomí rizík spojených so zavádzajúcimi reklamami, ktoré sa šíria aj v sociálnych médiách či prostredníctvom influencerov. Spotrebitelia by mali byť obzvlášť opatrní, ak ide o prisľúb rýchlych alebo vysokých výnosov.

2.8 Hoci priame prepojenia medzi kryptoaktívami a systémovo významnými finančnými inštitúciami a hlavnými finančným trhmi rýchlo rastú, v súčasnosti sú veľmi obmedzené. Účasť inštitúcií na trhoch s kryptoaktívami, a to ako investorov aj ako poskytovateľov služieb, však za posledný rok vzrástla, aj keď z nízkej východiskovej úrovne. Ak by pokračovala súčasná trajektória rastu rozsahu kryptoaktív a ich prepojenosti s týmito inštitúciami, mohlo by to mať vplyv na globálny finančný systém.

2.9 Kryptoaktíva a technológia distribuovanej databázy transakcií ( 9 ). Rast rozsahu a prepojenosti kryptoaktív posilňuje potrebu a dôležitosť toho, aby sa kryptoaktíva podrobili konzistentným, porovnateľným a objektívnym auditom s cieľom podať správu o presnosti a úplnosti finančných informácií, ktoré sa poskytujú verejnosti. Vzhľadom na to Európska komisia v septembri 2020 predložila legislatívny návrh na harmonizáciu a legitimizáciu regulácie kryptomien v oblasti kryptoaktív ( 8 ) . Návrh poskytuje komplexný rámec regulácie a dohľadu nad emitentmi a ponúkateľmi kryptoaktív a poskytovateľmi služieb v oblasti kryptoaktív s cieľom chrániť spotrebiteľov a integritu a stabilitu finančného systému. Spoluzákonodarcovia dosiahli 30. júna 2022 predbežnú politickú dohodu. Očakáva sa, že konečné legislatívne znenie sa uverejní a nadobudne účinnosť v nadchádzajúcich mesiacoch. Postoj EHSV k tomuto návrhu je obsiahnutý v jeho stanovisku na tému

3. Riziká vyplývajúce z kryptoaktív

3.1 Rýchly rast kryptoaktív je všeobecne charakterizovaný zlým prevádzkovým nastavením, slabým riadením kybernetických rizík a slabými rámcami riadenia. Kombináciou všetkých troch faktorov sa zvyšujú riziká pre klientov, pričom kybernetická bezpečnosť v oblasti kryptoaktív je problémom. Ukradnuté kryptoaktíva sa zvyčajne dostanú na nezákonné trhy a používajú sa na financovanie ďalšej trestnej činnosti. Podobne v súvislosti s ransomvérovými útokmi páchatelia od obetí často požadujú, aby výkupné zaplatili v kryptomenách ako bitcoin ( 10 ) . V nariadení o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (DORA), ktoré nedávno schválili spoluzákonodarcovia a v súčasnosti sa pred uverejnením finalizuje, sa stanovujú jednotné požiadavky na bezpečnosť sietí a informačných systémov podporujúcich podnikateľské procesy finančných subjektov vrátane poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorá je potrebná na dosiahnutie vysokej spoločnej úrovne digitálnej prevádzkovej odolnosti.

3.2 Ekosystém kryptoaktív je do určitej miery vystavený aj riziku koncentrácie, lebo obchodovaniu dominuje pomerne malý počet subjektov ( 11 ) . V jednej štúdii sa zistilo, že menej ako 10 000 osôb na celom svete spolu vlastnilo 4,8 milióna bitcoinov ( 12 ) , čiže takmer tretinu z doteraz vyťažených 18,5 milióna bitcoinov. Tie mali trhovú hodnotu takmer 600 miliárd USD. Situácia sa veľmi nezmenila. Bitcoinovému ekosystému stále dominujú veľké a koncentrované subjekty, či už veľkí ťažiari ( 13 ) , držitelia bitcoinov, alebo bitcoinové burzy. Z dôvodu tejto koncentrácie je bitcoin vystavený systémovému riziku a takisto z nej vyplýva, že väčšina ziskov z ďalšieho prijatia pravdepodobne v neprimeranej miere pripadne malej skupine účastníkov ( 14 )

3.3 FSB vo svojej najnovšej správe uvádza, že trhové systémy ako bankovníctvo sú vo veľkej miere chránené pred volatilitou kryptoaktív ( 15 ) . Varuje však pred rastúcim významom digitálnych aktív v operáciách finančných inštitúcií. Keby významný stablecoin (široko používaný pri platbách) zlyhal, ďalej by to ovplyvnilo finančnú stabilitu v čase rastúcej neistoty z dôvodu vojny na Ukrajine a pri trvalo vysokých cenách komodít. Zlyhanie stablecoinu by takisto mohlo viesť k nedostatočnej likvidite v rámci širšieho systému kryptoaktív, čím by sa obmedzili objemy obchodovania.

3.4 Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku, EHSV plne podporuje úsilie vyvíjané v EÚ na zvýšenie dohľadu nad kryptoaktívami ( 16 ) . Z dôvodu ich vnímanej anonymity však kryptoaktíva môžu byť ľahkou korisťou pre osoby so zločinnými úmyslami napriek zlepšeniam v ich sledovaní. Kryptoaktíva sú v poslednom čase mimoriadne často aj obľúbenou menou páchateľov kybernetických útokov, ktorí používajú ransomvér, aby prenikli do systémov, a potom požadujú platby v bitcoinoch výmenou za to, že nezničia alebo nezverejnia cenné údaje spoločnosti. Navyše bol zaznamenaný nárast hlásených pyramídových hier využívajúcich kryptoaktíva. ECB takisto uvádza, že kryptomeny sa používajú na obchádzanie sankcií uvaleným na ruských oligarchov v dôsledku vojny na Ukrajine ( 17 ) . Riziko zneužívania kryptoaktív na obchádzanie sankcií proti Rusku je dôležitou pripomienkou, že od týchto trhov sa musí vyžadovať, aby dodržiavali požadované normy vrátane požiadaviek na informácie o investoroch a požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a zverejňovania informácií.

3.5 Inou príčinou veľkého znepokojenia sú zavádzajúce informácie a nedostatočná transparentnosť. Niektoré kryptoaktíva sú predmetom agresívnej reklamy určenej verejnosti s použitím marketingových materiálov a ďalších informácií, ktoré môžu byť nejasné, neúplné, nepresné či zámerne zavádzajúce, pričom sa v nich nadhodnocuje možný zisk, ale prehliadajú súvisiace riziká. Marketingové činnosti sa často vykonávajú prostredníctvom influencerov v sociálnych médiách, ktorí nepriznávajú, či dostávajú finančné stimuly, aby propagovali určité kryptoaktíva, napríklad nedávny nárast umenia v podobe nezameniteľných tokenov ( NFT art ) spojený s rôznymi celebritami a športovcami.

3.6 Orgány dohľadu EÚ sa domnievajú, že extrémne kolísanie cien kryptoaktív predstavuje pre investorov obrovské riziko, aj keď podobné riziká by mohli vyplynúť aj z výkyvov na globálnych akciových trhoch. Mnohé kryptoaktíva totiž podliehajú náhlym a extrémnym cenovým výkyvom, v dôsledku čoho sú veľmi špekulatívne, pričom ceny závisia najmä od dopytu investorov. Extrémne výkyvy cien vyvolávajú nové obavy nad budúcnosťou kryptomien ako triedy aktív.

3.7 V prípade kryptoaktív je znepokojujúce, že pre investorov je často takmer nemožné uplatniť si nárok na náhradu škody alebo iný právny nárok v súvislosti napríklad so zavádzajúcimi informáciami, a to najmä preto, že na tieto aktíva sa dosiaľ nevzťahuje existujúca ochrana podľa v súčasnosti platných nariadení EÚ o finančných službách. Investori nie sú chránení ani systémami ochrany vkladov bánk, keďže tie sa vzťahujú len na menu, a nie na kryptoaktíva, akcie či dlhopisy.

3.8 Z pohľadu EÚ by sa pri prípadnom nadobudnutí účinnosti nariadenia o trhoch s kryptoaktívami mala riešiť nedostatočná harmonizácia medzi členskými štátmi, ktorá v súčasnosti prevláda. Pokiaľ ide o zdaňovanie, členské štáty uplatňujú rôzne prístupy a viaceré vyberajú zo ziskov z kryptoaktív daň z kapitálových ziskov v sadzbách 0 – 50 %. V roku 2020 prijatím balíka právnych predpisov v oblasti digitálnych financií na reguláciu finančných technológií EÚ uznala potenciál digitálnych financií z hľadiska inovácie a hospodárskej súťaže a zároveň zmiernila súvisiace riziká.

3.9 EHSV požaduje účinnejší regulačný a prevádzkový rámec na zlepšenie sledovania transakcií a dodržiavania daňových predpisov v súvislosti s kryptoaktívami. Hoci uznáva problémy spôsobené nedostatočnou centralizovanou kontrolou kryptoaktív, ich pseudoanonymitou, ťažkosťami pri oceňovaní, hybridnými charakteristikami a rýchlym vývojom technológie, na ktorej sú založené, napriek tomu zastáva názor, že dodržiavanie daňových predpisov na základe symetrického prístupu je dosiahnuteľné. Z nedávnej štúdie vyplynulo, že potenciál daňových príjmov z kapitálových ziskov z bitcoinu v EÚ dosiahol v roku 2020 celkovo 850 miliónov EUR, čo zdôrazňuje významné potenciálne daňové zisky, ktoré možno z tohto odvetvia získať ( 18 ) . Pritom sa samozrejme predpokladá, že príjem z kryptoaktív bude podliehať zdaneniu rovnako ako tradičné finančné nástroje. To si opäť vyžaduje riadne presadzovanie plnenia daňových povinností na základe riadneho vykazovania a poskytnutia prístupu k údajom daňovým správam. Ďalším prínosom lepšieho sledovania predajov podnikmi v reálnom čase by bolo zlepšenie výberu DPH.

3.10 Treba poukázať na to, že niektoré kryptoaktíva možno klasifikovať ako finančné nástroje v rámci rozsahu pôsobnosti smernice o trhoch s finančnými nástrojmi II (MiFID II) alebo ako elektronické peniaze podľa smernice o elektronických peniazoch alebo ako finančné prostriedky podľa smernice o platobných službách 2. Problémom je, že niektoré členské štáty zaviedli na vnútroštátnej úrovni špecializované pravidlá pre kryptoaktíva, ktoré nepatria do pôsobnosti súčasných nariadení EÚ, čo vedie k regulačnej fragmentácii. To spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a sťažuje poskytovateľom služieb v oblasti kryptoaktív rozširovať svoje činnosti cezhranične, čo vedie k regulačnej arbitráži.

3.11 Hoci EHSV súhlasí s tým, aby sa uprednostňoval holistický prístup zameraný tak na kryptoaktíva, ktoré by sa mohli považovať za existujúce finančné nástroje, ako aj na kryptoaktíva, ktoré sú v súčasnosti mimo regulačného rámca, zároveň dôrazne odporúča, aby orgány dodržiavali zásadu „rovnaká činnosť, rovnaké riziká, rovnaké pravidlá“. Takže v prípade podnikov obchodujúcich s kryptoaktívami, pri ktorých je potrebné pokryť podobné riziká ako pri tradičných aktívach, je potrebné vychádzať z existujúcich regulačných rámcov. EHSV je presvedčený, že je to potrebné na to, aby sa zabránilo asymetrii medzi podobnými službami a aktívami, ktoré by na základe technických aspektov mohli patriť do rozdielnych rámcov. Na akúkoľvek inováciu kryptoaktív musí nadväzovať aj účinná regulačná reakcia na zmiernenie rizík.

3.12 Napokon sú mimoriadne významné environmentálne dôsledky kryptoaktív a súvisiacich ťažobných činností vzhľadom na záväzky EÚ v oblasti klímy v rámci Zelenej dohody. V štúdii holandskej centrálnej banky z roku 2021 sa uvádza, že uhlíková stopa bitcoinovej siete rastie, pričom sieť má celkovú spotrebu elektrickej energie porovnateľnú so spotrebou Holandska, a výsledné environmentálne náklady dosahujú 4,2 miliardy EUR ( 19 ) . Môže však byť relevantné porovnať to so spotrebou energie globálneho bankového sektora. V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že vznikajúce technológie DLT, akou je blockchain, sa zjavne využívajú na zabezpečenie udržateľnej infraštruktúry pre nízkouhlíkovú budúcnosť. Zatiaľ však neexistujú konkrétne dôkazy o tom, že tomu tak je. Pozitívne je, že vývojári v energetike sa snažia využiť technológiu DLT pri decentralizácii distribúcie energie, kontrole energetických sietí pomocou inteligentných zmlúv a poskytovaní služieb reakcie na dopyt v súvislosti s predpovedaním spotreby a ponuky elektrickej energie.

4. Príležitosti vyplývajúce z kryptoaktív

4.1 Vzhľadom na uvedené riziká nie je jasné, či sa kryptomeny niekedy stanú konvenčným výmenným prostriedkom. Odôvodnene však možno predpokladať, že nedostatky, ktorými sa vyznačujú kryptoaktíva, ako je kapacita spracovania a veľmi vysoká spotreba energie na ich ťažbu, sa možno vyriešia s budúcim vývojom technológie. To isté možno povedať o súvisiacich rizikách trestnej činnosti a prania špinavých peňazí, pričom podiel nezákonných činností na objeme transakcií s kryptomenami klesol z 0,62 % v roku 2020 na 0,15 % v roku 2021 ( 20 ) a agentúry presadzovania práva sú schopné lepšie sledovať a konfiškovať nelegálne kryptomeny. Vzhľadom na to EHSV konštatuje, že Komisia od uverejnenia svojho Akčného plánu pre finančné technológie v marci 2018 posudzuje príležitosti aj výzvy spojené s kryptoaktívami.

4.2 Hoci je skutočne nevyhnutné poskytnúť spoľahlivý legislatívny rámec pre kryptoaktíva uvedený v návrhu Komisie ( 21 ) , EHSV zastáva názor, že technológia blockchainu ako hlavná základná technológia pre kryptoaktíva by mohla výrazne prispieť k odstráneniu existujúcich rizík. Možné výhody blockchainu siahajú od transakcií v reálnom čase umožňujúcich zmenšenie rizík a lepšie riadenie kapitálu až po lepšiu účinnosť regulácie, napríklad použitím blockchainu pri kontrolách súvisiacich so zásadou „poznaj svojho klienta“ a s bojom proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho blockchain takisto prináša lepšiu kybernetickú bezpečnosť vzhľadom na to, že preniknutie do ekosystému založeného na blockchaine by si vyžiadalo ohromné zdroje, pokiaľ ide o sieť a výpočtovú kapacitu. Existuje aj obrovský potenciál integrácie s ďalšími novými technológiami, ako je umelá inteligencia a internet vecí, na podporu technológie pre kryptoaktíva.

4.3 Ako už bolo uvedené, nedostatočná transparentnosť a nedostatok informácií predstavujú závažný problém spojený s kryptoaktívami, čo vedie k pseudoanonymite aj nedostatočným daňovým údajom. Ďalší technologický vývoj môže pomôcť odstrániť existujúce obmedzenia, a tak zlepšiť transparentnosť a kvalitu údajov zasielaných daňovým orgánom na účely dodržiavania predpisov, čím sa budú riešiť daňové podvody a nezákonné transakcie. Okrem toho synergie medzi technológiou blockchainu a umelou inteligenciou by takisto mohli predstavovať riešenie, keďže technológia blockchainu poskytuje údaje vysokej kvality pre aplikácie umelej inteligencie, transparentné modely pre štúdie založené na referenčnom porovnávaní a zabezpečuje integritu automatizovaného daňového výmeru.

4.4 Ďalší technologický vývoj v oblasti blockchainu by takisto mohol motivovať banky, aby spolupracovali v blockchainovom ekosystéme, čo by im umožnilo vymieňať si informácie a skúsenosti so širšou blockchainovou komunitou na obchodnej platforme. Takáto infraštruktúra by mohla ponúknuť plne integrované služby medzi koncovými zariadeniami v oblasti obchodovania, vyrovnania a úschovy pre digitálne aktíva na základe technológie blockchainu. Takisto by mohla poskytnúť bezpečné prostredie pre vydávanie digitálnych aktív a obchodovanie s nimi a umožniť tokenizáciu existujúcich cenných papierov a nebankových aktív, aby sa predtým neobchodovateľné aktíva stali obchodovateľnými.

4.5 Samozrejme, na dosiahnutie toho je potrebný spoľahlivý regulačný rámec. Regulačný rámec však musí byť konzistentný vo všetkých jurisdikciách, nielen v rámci EÚ. V záujme ochrany spotrebiteľov treba stanoviť normy založené na zásadách rovnakých podmienok v EÚ aj mimo nej. V tejto súvislosti EHSV podporuje nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov, hoci v niektorých aspektoch ide nad rámec tradičných finančných transakcií. Zároveň však podporuje inovácie v EÚ a je dôležité, aby sa bežné produkty nefinančnej povahy založené na technológii blockchainu posudzovali podľa zásady „rovnaká činnosť, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“ ako ich fyzické náprotivky, a nie ako finančné nástroje.

4.6 Táto posledná úvaha súvisí s možnosťou zavedenia digitálneho eura. Malo by sa objasniť, že digitálne euro nie je kryptoaktívom, ale inou formou eura ( 22 ) . Digitálne euro by občanom EÚ umožnilo uskutočňovať digitálne platby v celej eurozóne rovnako, ako keď sa používa hotovosť pri fyzickom platení. Samozrejme existujú argumenty v prospech aj proti vstupu digitálneho eura, ale zdá sa, že ide o logický krok, keď sa platby čoraz viac digitalizujú. Ide o kritickú vec z dvoch hlavných príčin: digitálne euro by do určitej miery mohlo čeliť prevládajúcej dominancii USA na trhu so stablecoinmi a je dôležité, aby ECB naďalej monitorovala vývoj kryptoaktív a ich potenciálny vplyv na menovú politiku a riziká, ktoré môžu predstavovať pre hladké fungovanie trhových infraštruktúr a platieb, ako aj pre stabilitu finančného systému.

V Bruseli 22. septembra 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Očakáva sa, že po schválení COREPER sa niekedy koncom septembra 2022 pripraví konečné znenie, a preto s najväčšou pravdepodobnosťou nebude k dispozícii pred prijatím tohto stanoviska EHSV.

(2) Nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov je v podstate výsledkom odporúčania finančnej akčnej skupiny (FATF) vytvoriť pre poskytovateľov platobných služieb povinnosť doplniť prevody finančných prostriedkov údajmi o príkazcovi a príjemcovi. Na nové technológie, akými sú technológie používané pri prevodoch kryptoaktív, sa toto nariadenie bude vzťahovať.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(4) Liao, Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers č. 1334, Washington: Rada guvernérov Federálneho rezervného systému, 2022.

(5) DeFi v podstate znamená poskytovanie finančných služieb decentralizovaným spôsobom, t. j. bez použitia sprostredkovateľa na uľahčenie poskytovania finančných služieb. Po tom, ako aplikácie DeFi vytvoria jednotlivci, tie sa začnú šíriť v blockchaine a postupne začnú žiť vlastným životom, keďže správa sa postúpi používateľskej komunite. Konečnou formou aplikácie DeFi je decentralizovaná autonómna organizácia (DAO). Kontrastuje to s tradičným finančným systémom, ktorý sa opiera o centralizovaných sprostredkovateľov kontrolujúcich prístup k finančným službám. Samotné používanie technológie blockchainu nerobí z niečoho DeFi. Tie vznikajú skôr vďaka tomu, že chýbajú sprostredkovatelia (čo je umožnené napr. blockchainom).

(6) Chainalysis (2021).

(7) Sajeev, K. C., Afjal, M., Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24. 9. 2020.

(9) Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

(11) Treba poukázať na to, že tento stupeň rizika koncentrácie je relatívny a obmedzený na ekosystém kryptoaktív. Nemá vplyv na koncentráciu bohatstva opísanú napríklad vo Forbes World's Billionaires List.

(12) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18. apríla 2022.

(13) Kryptoťažba je vytváranie jednotlivých blokov pridávaných do blockchainu riešením zložitých matematických problémov. Jej účelom je overiť transakcie v kryptomene a predložiť dôkaz o ich uskutočnení, pričom tieto informácie sa doplnia do bloku blockchainu, ktorý slúži ako záznamník ťažobných transakcií.

(14) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18. apríla 2022.

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(16) Stanovisko EHSV na tému Kryptoaktíva a technológia distribuovanej databázy transakcií, Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 31.

(17) Prezidentka ECB Christine Lagarde uviedla, že kryptomeny sa používajú na obchádzanie sankcií uvalených na Rusko (Lagarde says that cryptos are being used to evade sanctions imposed on Russia).

(18) Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021, JRC126109, Európska komisia, Spoločné výskumné centrum, Sevilla.

(19) Trespalacios, J. P., and Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) Chainalysis, 2022 Crypto Crime Report.

(21) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Pozri pripravované stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Digitálne euro.