OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Preskúmanie politiky kontroly vývozu: záruka bezpečnosti a konkurencieschopnosti v meniacom sa svete

1. Úvod

EÚ je najväčším výrobcom a vývozcom položiek s dvojakým použitím, a preto zohráva dôležitú úlohu v rámci kontroly vývozu zameranej proti šíreniu zbraní. Režim EÚ na kontrolu vývozu vznikol na konci deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia a v poslednom desaťročí bol postupne posilňovaný, predovšetkým na základe stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „ZHN“) z decembra 2003. Nariadením (ES) č. 428/2009[1] (ďalej len „nariadenie“) sa vykonávajú medzinárodné záväzky podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1540 (2004), ako aj príslušné medzinárodné dohody a mnohostranné režimy na kontrolu vývozu. Nariadením sa umožňuje voľný pohyb položiek s dvojakým použitím – s určitými výnimkami – v rámci EÚ a stanovujú sa v ňom základné zásady a všeobecné pravidlá kontroly vývozu, sprostredkovania, tranzitu a prepravy položiek s dvojakým použitím.

Článok 25 nariadenia vyzýva Komisiu, aby preskúmala vykonávanie nariadenia a predložila návrhy na jeho zmeny. Desať rokov po prijatí stratégie EÚ proti šíreniu ZHN navyše Rada nedávno vyzvala k pokračovaniu účinného vykonávania politiky EÚ v oblasti boja proti šíreniu ZHN. Takisto vyzvala k preskúmaniu a posilneniu kontrol vývozu[2]. Prvým krokom Komisie pri príprave preskúmania bolo vydanie zelenej knihy[3] (čím sa otvorila široká verejná diskusia o režime EÚ na kontrolu vývozu) a v januári 2013 uverejnenie pracovného dokumentu útvarov Komisie[4]. V tomto dokumente sa vymedzujú hlavné problémy, na ktoré poukázalo viac ako 100 zainteresovaných strán, vrátane názorov týchto strán o možnom vývoji smerom k integrovanejšiemu režimu EÚ na kontrolu vývozu zaručujúcemu bezpečnosť a spravodlivejšie podmienky. Správa Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní nariadenia bola prijatá 16. októbra 2013[5] a predstavovala druhý krok v rámci procesu preskúmania. Cieľom tohto oznámenia je mapovanie smerovania kontrol vývozu v EÚ a vymedzenie konkrétnych možností politiky zameraných na ich modernizáciu a prispôsobenie sa rýchlo sa meniacim technologickým, hospodárskym a politickým okolnostiam.

Toto oznámenie bolo zároveň označené za iniciatívu v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT).

2. Kontrola vývozu v meniacom sa bezpečnostnom, technologickom a hospodárskom prostredí: potreba preskúmania politiky kontroly vývozu

Globálny systém zameraný na boj proti šíreniu zbraní sa od prelomu storočia výrazne rozvinul a vybudovali sa značné prekážky slúžiace na zamedzenie šírenia. Kontroly vývozu sú kľúčovým nástrojom spomedzi nástrojov určených na boj proti šíreniu zbraní, musia však držať krok s vyvíjajúcimi sa hrozbami šírenia, s rýchlym technologickým a vedeckým vývojom a so zmenami v rámci globálnej hospodárskej činnosti, ktoré vytvárajú nové bezpečnostné problémy a majú vplyvy na rovnaké podmienky v globálnom rozsahu.

2.1 Vyvíjajúce sa a nové riziká a hrozby v oblasti bezpečnosti Objavujú sa rastúce problémy týkajúce sa šírenia ZHN, ktoré naďalej predstavujú jedno z najväčších bezpečnostných rizík pre EÚ, najmä vzhľadom na to, že čoraz viac štátov rozvíja kapacity v oblasti šírenia zbraní. Obchod s citlivými položkami bude mať preto pravdepodobne aj naďalej rozhodujúci význam pre dodávky zbraní v rámci tajných programov šírenia v budúcnosti.

Globalizácia a rastúca aktivita neštátnych subjektov, ktorí sú zapojení do tajných programov šírenia zbraní, vedú k nárastu cezhraničných bezpečnostných hrozieb, pričom sa prelínajú nepovolené činnosti, v dôsledku čoho obchodník s drogami môže pôsobiť aj ako terorista alebo šíriteľ zbraní. Hrozba terorizmu a zraniteľnosť voči útokom za použitia nekonvenčných zbraní si aj naďalej vyžadujú osobitnú pozornosť, predovšetkým vzhľadom na meniaci sa profil teroristov a na globalizovanú povahu terorizmu.

Šíritelia zbraní sú dynamickí a vyvíjajú nové stratégie šírenia s cieľom využiť slabiny navzájom prepojených globálnych obchodných a informačných systémov. Rozvíjajú spôsoby, ktoré im umožňujú vyhnúť sa kontrolám. Využívajú pritom stále dokonalejšie podporné siete, pre ktoré je charakteristické zapojenie rôznych neštátnych subjektov (vrátane oprávnených hospodárskych subjektov, ktoré nevzbudzujú podozrenie, ako sú napríklad dodávatelia neoboznámení s rizikami šírenia, finančné agentúry, prevádzkovatelia v oblasti dopravy, vedecké a akademické inštitúcie), a citlivé položky prepravujú cez oblasti so slabými vnútroštátnymi inštitúciami a prekladiskami.

2.2 Rýchly technologický a vedecký rozvoj Inovácie a šírenie technického pokroku zohrávajú pri vzniku nových rizík šírenia zbraní kľúčovú úlohu: bezpečnosť vlád, ale aj podnikov a občanov v rastúcej miere zahŕňa technický prvok. Vývoj a výroba zbraní sa v dôsledku nových technológií stávajú dostupnými väčšej skupine ľudí, čím sa hrozby znásobujú. Okrem toho, rýchle šírenie informačných technológií vystavuje moderné ekonomiky novým rizikám vyplývajúcim z prepojenosti súvisiacej s celosvetovým obchodom a globálnymi dátovými sieťami – vrátane vzniku osobitných kybernetických nástrojov umožňujúcich dohľad, monitorovanie, sledovanie a odpočúvanie v masovom rozsahu. Kybernetická bezpečnosť je v súčasnosti pre bezpečnosť EÚ rozhodujúca a „kybernetické šírenie“ sa stalo pri kontrolách vývozu dôležitým aspektom.

Vývoz sa čoraz častejšie realizuje prostredníctvom prenosu, a nie prepravy. Vo veku cloud computingu sa informačné toky obsahujúce citlivé technológie môžu použiť na výrobu neobmedzeného množstva citlivého tovaru a pri kontrole vývozu môžu predstavovať najväčšiu prekážku, najmä v dôsledku neuplatniteľnosti hraničných kontrol, ako aj toho, že pre podniky je problémom zabezpečenie súladu (napr. vzhľadom na architektúru informačných technológií, technickú spoluprácu, cestovanie odborníkov atď.). V podmienkach globálne prepojeného sveta, v ktorom nehmotné prenosy technológie (ITT)[6] nadobúdajú v porovnaní s fyzickým pohybom tovaru čoraz väčší význam, je preto potrebné uskutočňovať kontroly vývozu online.

Vedecký výskum vedie k mimoriadnemu pokroku, ktorý je pre spoločnosť prínosom. Riziko, že výskum by sa mohol zneužiť, však vytvára rastúce napätie medzi zásadou otvorenosti vo vede a obavami o bezpečnosť. V rámci diskusií sa poukázalo na potrebu zohľadniť globálnu povahu vedy a voľný tok vedeckých informácií[7], avšak zároveň sa zdôraznilo, že je potrebné zaoberať sa rizikom spojeným s možným zneužitím vedeckého výskumu a zabezpečiť nezávislé hodnotenie dôsledkov pre bezpečnosť.

2.3 Celosvetové dodávateľské reťazce a rovnaké podmienky Pre zodpovedné dodávateľské reťazce sa bezpečnosť stala kľúčovým prvkom. Kontrolami vývozu sa musí chrániť zákonné obchodovanie pred rizikami, ktoré sú spojené s nedovolenými transakciami v čase, keď sa obchodné toky stávajú čoraz zložitejšími a zraniteľnejšími ako dôsledok nárastu cezhraničných tokov tovaru, investícií, služieb, know-how a ľudí spojených s medzinárodnými výrobnými sieťami, čo vedie k rýchlejšiemu a dematerializovanému celosvetovému obchodu. Využívaním sprostredkovateľov, krycích spoločností, obchádzok a prekladísk sa znásobil počet a druhy aktérov a činností spojených s prenosmi položiek, pri ktorých je riziko šírenia. Rozvojom online služieb a elektronického obchodu vznikajú nové problémy, keďže digitálny obchod musí zostať otvorený a bezpečný.

V dôsledku vzniku globálnych hodnotových reťazcov a rozširovania medzinárodných výrobných kapacít sa položky s dvojakým použitím stávajú v zahraničí čoraz dostupnejšími. Vlastníctvo a prevádzka podnikov vyrábajúcich položky s dvojakým použitím sa čoraz viac internacionalizujú a v súčasnosti sa do nich zapája veľmi široká škála rôznych subjektov. To má zásadný vplyv na pojem „dodávateľ“, ktorý je základom kontroly vývozu, a poukazuje to na potrebu flexibilných kontrol vývozu, ktoré sa prispôsobujú meniacej sa hospodárskej realite.

Zároveň sa mení profil priemyselných odvetví s vyspelými technológiami. Vzhľadom na stieranie rozdielov medzi civilnými a obrannými technológiami a priemyselnými základňami, ako aj na nárast položiek s nejasnými charakteristikami dvojakého použitia, je čoraz ťažšie rozlišovať medzi prenosmi položiek na čisto civilné účely a prenosmi položiek s dvojakým použitím. V dôsledku toho obchodovanie s položkami s dvojakým použitím v priebehu rokov neustále naberalo na intenzite a v súčasnosti predstavuje značnú časť zahraničného obchodu[8]. Rozsiahlosť tohto sektoru a škály výrobkov má vzhľadom na ich rastúci počet a rôznorodosť ich použitia za následok vytváranie operatívnych problémov.

Kontroly vývozu predstavujú kľúčový faktor konkurencieschopnosti, keďže európske hospodárstvo sa posúva smerom k inovatívnej výrobe s vysokou pridanou hodnotou a európske hodnotové reťazce sú neoddeliteľnou súčasťou globálnych hodnotových reťazcov. V tejto súvislosti odlišné úrovne kontroly v tretích krajinách vedú k narušeniu hospodárskej súťaže na úkor spoločností EÚ pôsobiacich na celom svete. Niektoré zostávajúce odlišné parametre kontroly a prípady „asymetrického vykonávania“ kontrol môžu mať zároveň za určitých okolností negatívny vplyv na jednotné vykonávanie kontrol a uplatňovanie rovnakých pravidiel v rámci EÚ.

3. Bez ohľadu na hmotný aspekt a hranice: smerom k integrovanému režimu kontroly strategického obchodu na základe posúdenia rizika

EÚ sa prostredníctvom súčasného režimu kontroly vývozu snaží dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a obchodom. Tento systém sa všeobecne považuje za spoľahlivý a účinný a zároveň poskytuje solídny právny a inštitucionálny základ. Nemôže však zostať statický: je potrebné ho prehodnotiť a vylepšiť, aby bolo možné čeliť novým výzvam a vytvárať moderné možnosti kontroly, ktoré EÚ potrebuje pre budúce desaťročie aj neskoršie obdobie. Je možné to dosiahnuť poskytnutím nového impulzu v oblasti rozvoja integrovaného modelu kontroly strategického obchodu na základe posúdenia rizika, ktorý bude vychádzať z týchto premís:

Preskúmanie rovnováhy medzi potrebou regulácie obchodu a znížením regulačného zaťaženia na základe posúdenia rizika s cieľom zabezpečiť jasné a primerané právne predpisy. Takisto je možné prostredníctvom neregulačných opatrení – usmernení, spoločného využívania zdrojov atď. – vybaviť režim kontroly vývozu v EÚ pružnými nástrojmi s cieľom reagovať na nové výzvy a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu EÚ.

Integrovaný prístup k posilneniu súdržnosti všetkých „pilierov“ kontroly vývozu (právne predpisy, predbežné udeľovanie licencií, vykonávanie, presadzovanie, podporné činnosti) prostredníctvom rozvoja spoločnej siete kontroly v EÚ, ktorá bude klásť väčší dôraz na jednotné vykonávanie a presadzovanie s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže a posilniť bezpečnosť.

Transparentnosť a zapájanie zainteresovaných strán, ako aj významnejšie postavenie súkromného sektora by mali zásadný význam pre integrovaný prístup, ktorý by hospodárskym subjektom umožnil naplno vykonávať ich navzájom sa dopĺňajúce úlohy, čím by sa dosiahlo optimálne využívanie zdrojov a podporil by sa účinný súlad.

Šírenie zbraní sa uskutočňuje v medzinárodnom kontexte a politika kontroly vývozu musí nadobudnúť medzinárodný rozmer. Rozvoj integrovaného režimu by umožnil aktívnejšiu vonkajšiu činnosť EÚ, čo by posilnilo mnohostranné procesy, ktoré sú jadrom globálneho režimu kontroly vývozu, a zároveň by to vytvorilo základ pre vzájomne prospešné vzťahy s kľúčovými partnermi. To by zase posilnilo bezpečnosť v EÚ. 3.1 Priorita č. 1: Prispôsobiť sa meniacemu sa bezpečnostnému prostrediu a zvýšiť príspevok EÚ k medzinárodnej bezpečnosti

Režim EÚ na kontrolu vývozu musí reagovať na meniace sa aspekty zahraničnej politiky a držať krok s novými prístupmi k bezpečnosti. Musia sa integrovať bezpečnostné dôsledky neustále narastajúceho počtu nových technológií a širšieho spektra položiek s dvojakým použitím s cieľom zabezpečiť ich mierové využívanie. Je potrebné, aby sa prostredníctvom tohto režimu preklenula čoraz viac narastajúca umelá bariéra medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou a riešili sa vyvíjajúce sa riziká šírenia, ktoré presahujú hranice a jurisdikcie jednotlivých štátov.

· Komisia zváži orientáciu na prístup zohľadňujúci „bezpečnosť ľudí“[9], uznávajúc, že bezpečnosť a ľudské práva sú neoddeliteľne prepojené. To môže znamenať posun smerom k pojmu „strategické“ položky, ktorý by sa vzťahoval nielen striktne na položky, ktorých konečné použitie zahŕňa možné vojenské účely a šírenie ZHN, ale odrážal by širšie poňatý prístup k otázke bezpečnosti. To môže zároveň znamenať vyjasnenie kritérií kontroly v záujme zohľadnenia širších bezpečnostných dôsledkov vrátane možného vplyvu na bezpečnosť ľudí, napr. v dôsledku terorizmu alebo porušovania ľudských práv. Týmto prístupom by sa zároveň posilnila súdržnosť s ostatnými bezpečnostnými kontrolami obchodu a znamenalo by to zblíženie s medzinárodnými trendmi, ktoré predstavuje napr. Zmluva o obchode so zbraňami (ATT)[10] a protokol OSN o strelných zbraniach.

· Komisia bude uvažovať o vypracovaní prístupu „inteligentnej bezpečnosti“ s cieľom prispôsobiť sa zmeneným položkám s dvojakým použitím a šíreniu nových technológií a čeliť čoraz zložitejším medzinárodným dodávateľským reťazcom. V tejto súvislosti môže byť potrebné zváženie týchto možností:

Rozvoj „technologickej reakcieschopnosti EÚ“ s cieľom aktívne sa zapájať do vysoko odborných diskusií o kontrolných zoznamoch a zároveň zabezpečiť rýchlu reakciu na výzvy, ktoré predstavujú nové technológie [ako napríklad cloud computing, aditívna výroba (3D tlač), nanotechnológia], ako aj zrušenie kontroly položiek, ktoré sa stali zastaranými alebo komerčne široko dostupnými. Tento mechanizmus by mohol byť založený na odborných znalostiach, ktoré majú k dispozícii orgány pre kontrolu vývozu, a na štruktúrovanom zapájaní priemyselných odvetví. Zároveň by mohlo byť potrebné vypracovanie usmernení v prípade, keď technológie predstavujú kľúčový prvok komerčnej činnosti, ktorý obnáša riziká a vyžaduje si transparentnosť, právnu istotu a jednotný prístup.

Návrh účinnej reakcie EÚ na využívanie kybernetického priestoru na činnosti spojené so šírením a jasné vymedzenie kontrol kybernetických nástrojov[11]. To môže zahŕňať opatrenia EÚ zamerané na podporu mnohostranných rozhodnutí o kybernetických nástrojoch alebo alternatívne možnosti, ako napríklad zavedenie nezávislých zoznamov EÚ alebo špecializovaného univerzálneho mechanizmu, bez obmedzovania konkurencieschopnosti v odvetví informačných a komunikačných technológií (IKT) v EÚ a jeho začlenenia do globálnych dodávateľských reťazcov.

Modernizované prístupy ku kontrole zamerané na riešenie problému prelínania zákonného a nezákonného obchodovania môžu zahŕňať možnosti posilnenia právneho základu a vylepšenia niektorých kontrolných režimov s cieľom začleniť všetky aspekty a aktérov do kontrolného reťazca a vysporiadať sa s problémom rozdielneho uplatňovania kontrol a s tým súvisiacimi nedostatkami. To môže zahŕňať objasnenie pojmu vývoz a vývozca s cieľom zohľadniť rozmanitosť činností a aktérov zapojených do globálnych dodávateľských reťazcov, preskúmanie stanovenia príslušných orgánov (najmä v prípade spoločností z krajín mimo EÚ), modernizáciu kontroly technickej pomoci, posilnenie súdržnosti a presadzovanie kontrol sprostredkovania a tranzitu, ako aj zavedenie osobitných právnych predpisov zameraných na boj proti obchádzaniu právnych ustanovení a na zaoberanie sa transakciami, do ktorých sú zapojené osoby z EÚ, a to bez ohľadu na miesto, kde sa nachádzajú. Okrem toho, možnosti týkajúce sa zavedenia nových kontrolných režimov a partnerstva so súkromným sektorom by mohli prispieť k presunu dôrazu na monitorovanie konečného použitia a uľahčiť zákonné vývozy a odhalenie nezákonného obchodovania.

· Komisia by mohla preskúmať možnosti presadenia osobitnej stratégie na zabezpečenie „nehmotnej kontroly“ a vyriešenie problémov, ktoré prinášajú nehmotné prenosy technológií (ITT), vrátane potreby objasniť kontrolu „výskumu položiek s dvojakým použitím“ bez toho, aby sa zbytočne brzdil voľný tok znalostí a globálna konkurencieschopnosť vedy a techniky v EÚ.

Objasnenie právneho rámca, ktorý sa vzťahuje na ITT, môže zahŕňať preskúmanie právnych ustanovení a/alebo poskytovanie usmernení týkajúcich sa základných pojmov týkajúcich sa elektronických prenosov kontrolovanej technológie. To sa môže vzťahovať aj na kontrolné režimy a zavádzanie konkrétnych nástrojov na uľahčenie voľného toku technológií [napr. všeobecné vývozné povolenia EÚ (EUGEA) pre výskum a vývoj v rámci podniku] a zároveň na zvýšenie sledovateľnosti ITT a presadzovanie dodržiavania predpisov prostredníctvom prístupu, ktorým sa pozornosť viac presúva na ustanovenia týkajúce sa kontroly pred prenosom – napr. registrácia, vnútorný audit – a na monitorovanie po skončení prenosu – napr. audit zhody – než na samotný prenos.

Cielená a koordinovaná komunikácia s akademickými výskumnými obcami v rámci EÚ by mohla zvýšiť informovanosť o platných právnych predpisoch a podporiť ich účinné uplatňovanie zo strany vedcov a laboratórnych pracovníkov. Takisto je možné uvažovať o iných možnostiach, ako napríklad vypracovanie etického kódexu pre vedcov zapojených do výskumu položiek s dvojakým použitím. 3.2. Priorita č. 2: Podporiť zbližovanie v oblasti kontroly vývozu a rovnaké podmienky v celosvetovom rozsahu

Napriek narastajúcemu medzinárodnému uznaniu kontrol vývozu vedú odlišné štandardy kontroly v tretích krajinách k narušeniu hospodárskej súťaže a k vytváraniu slabých väzieb v rámci globálneho dodávateľského reťazca, ktoré môžu šíritelia využiť vo svoj prospech. Politika EÚ by preto mala presadzovať zbližovanie s celosvetovými a účinnými kontrolami globálnych dodávateľských reťazcov s cieľom odstrániť prekážky, ktoré pre výrobné odvetvie predstavuje nutnosť súbežného dodržiavania odlišných právnych predpisov, a podporovať tak vytváranie rovnakých podmienok.

S cieľom zabezpečiť, aby boli kontrolné zoznamy v súlade s vývojom v oblasti technológií a obchodu, a minimalizovať narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce zo zastaraných kontrol, by Komisia mohla zvážiť zavedenie účinného mechanizmu na pravidelnú aktualizáciu kontrolných zoznamov EÚ, s použitím odborných znalostí vnútroštátnych orgánov.

Hoci je štruktúra udeľovania licencií v EÚ vo všeobecnosti považovaná za uspokojivú, postupy udeľovania licencií aj naďalej ovplyvňujú konkurencieschopnosť. Komisia bude preto hľadať spôsoby, ako optimalizovať štruktúru udeľovania licencií a príslušné postupy, aby sa tak zabránilo zaťažujúcim postupom pri udeľovaní licencií a aby sa minimalizovali oneskorenia a narušenia hospodárskej súťaže. To by mohlo vytvoriť priestor pre:

o Zavedenie systému pravidelného preskúmania vnútroštátnych všeobecných vývozných povolení (NGEA) a prediskutovanie ich možnej premeny na EUGEA a rozšírenia do celej EÚ;

o Posun smerom k otvorenému udeľovaniu licencií zavedením dodatočných povolení EUGEA, preskúmaním rovnováhy medzi účinným pôsobením zameraným na boj proti šíreniu zbraní a znižovaním záťaže pre orgány vydávajúce licencie a pre vývozcov, a to prostredníctvom primeranej kontroly, napr:

§ „zásielky s nízkou hodnotou“ na uľahčenie vývozu malých množstiev položiek, ktoré predstavujú nízke riziko šírenia,

§ „šifrovanie“ na umožnenie vývozu položiek IKT, s ktorými sa bežne pracuje v priemyselných procesoch a ktoré sa používajú vo vysoko konkurenčnom prostredí,

§ „prenosy technológie v rámci podniku“ na účely výskumu a vývoja,

§ „prenosy v rámci EÚ“ pre položky uvedené v prílohe IV[12] umožňujúce kontrolné režimy, ktoré nebránia voľnému pohybu tovaru a technológií v rámci jednotného trhu,

§ „veľké projekty“, ktoré orgánom umožňujú posúdiť širšiu perspektívu namiesto hromadenia jednotlivých žiadostí o licenciu.

o Preskúmanie parametrov (miesta určenia, položky) existujúcich EUGEA, aby sa zabezpečilo, že sú aktualizované, a harmonizácia niektorých podmienok pre udeľovanie licencií a požiadaviek s cieľom podporiť jednotné uplatňovanie v celej EÚ, vrátane obdobia platnosti jednotlivých licencií a zamietnutí. Mohlo by sa takisto zvážiť vypracovanie usmernení pre jednotné postupy pri udeľovaní licencií, vrátane najlepších postupov, napr. o lehote spracovania.

Komisia posúdi možnosti zamerané na podporu globálneho zbližovania kontrol vývozu s cieľom uľahčiť obchodovanie s položkami s dvojakým použitím. To by mohlo zahŕňať opatrenia na podporu súdržného, komplexného a jednotného zastúpenia EÚ v režimoch[13], ktoré by odrážali jej úlohu v rámci boja proti šíreniu zbraní a v oblasti obchodu. Mohlo by to takisto zahŕňať presadzovanie aktívnych vonkajších činností a spolupráce na pomoc partnerským krajinám pri tvorbe zosúladených právnych predpisov, ako aj pri otváraní rokovaní o kontrole vývozu s kľúčovými obchodnými partnermi s cieľom vyhnúť sa protichodným regulačným požiadavkám a znížiť administratívnu záťaž pre priemyselné odvetvia zamerané na vývoz. 3.3 Priorita č. 3: Vytvoriť účinný a konkurencieschopný režim EÚ na kontrolu vývozu

Viacúrovňová štruktúra kontrol vývozu v EÚ predstavuje jedinečný a pružný systém, ale ich celkovú účinnosť môžu občas ohroziť prípady nejednotného vykonávania. Komisia by preto mala posúdiť možnosti, ako riešiť „asymetrické vykonávanie“ kontrol, aby sa minimalizovalo narušenie hospodárskej súťaže a transakčné náklady spojené s kontrolami v rámci EÚ.

· Rozdielne rozhodnutia o kontrole sa často pripisujú vnímanej nedostatočnej harmonizácii politiky kontroly vývozu v EÚ a najmä rozdielnemu posúdeniu rizika, z ktorého vychádzajú rozhodnutia o kontrole. Prístupom založeným na posúdení rizika, ktorého základom je vytvorenie spoločného rámca riadenia rizík, by sa mohla zabezpečiť väčšia súdržnosť pri určovaní vysoko rizikových transakcií a zároveň by sa mohlo optimalizovať využívanie zdrojov v rámci EÚ a obmedziť narušenie hospodárskej súťaže vyplývajúce z rozdielnych rozhodnutí o kontrole.

· Univerzálne kontroly[14] budú naďalej základným nástrojom určeným na zabránenie používania položiek, ktoré nie sú uvedené na zozname, na účel šírenia, nerovnomerné vykonávanie však vyvolalo obavy, pokiaľ ide o právnu istotu, narušenie hospodárskej súťaže a prípadné slabé väzby v kontrolnom reťazci. Bolo by možné dosiahnuť väčšie zblíženie prostredníctvom harmonizácie pojmu univerzálnych kontrol a posilnením konzultácií s cieľom zabezpečiť ich celoeurópske uplatňovanie a podporiť politiku zakazujúcu udelenie licencie, ktorá bola zamietnutá. Mohla by to podporiť pravidelná výmena informácií a vytvorenie univerzálnej databázy EÚ. Niektoré informácie by sa mohli využívať spoločne s colným orgánom a inými agentúrami s cieľom podporiť presadzovanie, alebo by mohli byť sprístupnené verejnosti. Transparentnosťou sa môže posilniť náležitá starostlivosť hospodárskych subjektov o zabezpečenie toho, aby bol dodávateľský reťazec bezpečný.

· Komisia by mohla posúdiť možnosti kritického prehodnotenia kontrol prenosov v rámci EÚ s cieľom minimalizovať zostávajúce prekážky na jednotnom trhu pri súčasnom zachovaní prísnych kontrol najcitlivejších položiek s dvojakým použitím. To by mohlo zahŕňať preskúmanie prílohy IV s cieľom zamerať sa na aktualizovaný zoznam najcitlivejších položiek a/alebo zavedenie povolení EUGEA pre prenosy v rámci EÚ vrátane prenosov technológií. Mohli by sa navrhnúť vhodné podmienky a požiadavky vrátane možností týkajúcich sa overovacích mechanizmov po odoslaní v rámci EÚ s cieľom kompenzovať zrušenie udelenia licencií pred prenosom a zaistiť bezpečnosť prepravy a dostupnosť informácií.

3.4. Priorita č. 4: Podporiť účinné a jednotné vykonávanie a presadzovanie kontrol vývozu

Politika kontroly vývozu by nemala byť zameraná len na stanovenie pravidiel pre kontrolu zákonného obchodovania, ale malo by sa v nej zvážiť aj predchádzanie nezákonnému obchodovaniu a jeho prerušenie. Dôsledné vykonávanie a presadzovanie v rámci EÚ má zásadný význam pre riešenie rizika obchádzania kontrolných procesov, ale nedostatok spoľahlivých celoeurópskych štatistík a spravodajských informácií stále brzdí účinnú politiku a operatívne riešenia. S cieľom vytvoriť integrovanejší rámec vykonávania a presadzovania Komisia preskúma tieto možnosti:

· Vzhľadom na viac ako 40 000 žiadostí ročne sú kontroly vývozu náročné z hľadiska administratívnych zdrojov v rámci kontrolných orgánov. Rozvojom siete EÚ na kontrolu vývozu by sa mohla posilniť celková kapacita režimu a zároveň optimalizovať využitie zdrojov a udržať administratívne náklady pod kontrolou, a to prostredníctvom nasledujúcich možností:

Intenzívnejšia štruktúrovaná výmena informácií medzi orgánmi kontroly vývozu, pokiaľ ide o údaje týkajúce sa vydávania licencií ako aj o ďalšie dôležité informácie (napr. miesto určenia, koncoví používatelia, mimoriadne udalosti a porušenia), by mohla umožniť všetkým príslušným orgánom prístup k dôležitým informáciám na základe jasne definovaných potrieb, aby sa tak zabránilo informačnému preťaženiu. Bezpečná IT infraštruktúra „DUeS“[15] by sa mohla rozšíriť s cieľom podporiť intenzívnejšie spoločné využívanie informácií.

Posilnená strategická a operatívna spolupráca s orgánmi presadzovania práva, napr. colnými orgánmi, by sa mohla dosiahnuť začlenením priorít v oblasti kontroly vývozu do príslušných cyklov politiky[16], spoločným využívaním informácií prostredníctvom celoeurópskeho systému výmeny, rozvojom spoločných nástrojov riadenia rizík a zavádzaním spoločných činností. Cielená výmena informácií o činnostiach týkajúcich sa presadzovania by umožnila lepší strategický prehľad o účinnosti kontrol v celej EÚ a výmenu najlepších postupov a mohla by sa využiť pri tvorbe politiky, napr. zameranej na odhalenie nezákonného obchodovania.

Lepšia súdržnosť medzi rôznymi inštitúciami EÚ a členskými štátmi a určenie synergií medzi nástrojmi na kontrolu obchodu týkajúcu sa bezpečnosti, napr. prostredníctvom vytvorenia spoločnej IT infraštruktúry ako spoločnej platformy na podporu výmeny informácií v rámci celej EÚ, by mohla zvýšiť celkový vplyv činností EÚ zameraných na boj proti šíreniu zbraní. Mal by sa zabezpečiť aj súlad s ostatnými úzko súvisiacimi politikami a právnymi predpismi EÚ, napr. podľa akčného plánu EÚ v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti (CBRN), nariadenia (EÚ) č. 98/2013 o prekurzoroch výbušnín a nariadenia (EÚ) č. 258/2012 o strelných zbraniach.

V uplynulom desaťročí došlo k rozsiahlemu budovaniu kapacít v oblastiach týkajúcich sa ZHN vrátane významných programov podporných činností v oblasti kontroly vývozu zameraných na tretie krajiny, zatiaľ čo iniciatívy v rámci EÚ sú ešte stále v počiatočných fázach. Rozvojom cieleného programu a odbornej prípravy zameraných na budovanie kapacít v rámci EÚ pre príslušných úradníkov vrátane colných orgánov a pohraničných agentúr by sa mohla posilniť schopnosť predchádzať cezhraničnému obchodovaniu so strategickými položkami a odhaľovať ho. Spoločným využívaním odborných znalostí napr. prostredníctvom ďalšieho rozvoja „skupiny odborníkov“, by sa takisto posilnil kontrolný reťazec EÚ.

· V moderných hospodárstvach najdôležitejšiu úlohu v kontrolnom reťazci zohráva súkromný sektor. Partnerstvom so súkromným sektorom by sa preto mohla výrazne zvýšiť bezpečnosť a odolnosť globálneho dodávateľského reťazca. Hospodárske subjekty majú najlepšie predpoklady na to, aby odhalili nezákonné obchodovanie a chránili citlivé technológie, zatiaľ čo nerovnomerné dodržiavanie právnych predpisov v rámci obchodu spôsobuje narušenia obchodu a vznikajú tak príležitosti na využitie slabých miest v dodávateľských reťazcoch. Vytvorenie týchto podmienok závisí od lepšej koordinácie a porozumenia medzi vládami a súkromným sektorom a mohlo by zahŕňať napríklad tieto opatrenia:

Úsilie o dodržiavanie právnych predpisov by sa mohlo uznať zjednodušením kontrol a zrýchlením vývozných postupov prostredníctvom stanovenia jasných noriem dodržiavania pravidiel pre súkromný sektor zamerané na použitie zjednodušených mechanizmov (napr. EUGEA, NGEA, globálne licencie), ktoré by predstavovali zásadné privilégium pre spoľahlivých vývozcov. To môže zahŕňať právne požiadavky a/alebo usmernenia pre hospodárske subjekty, ktoré im umožnia identifikovať, riadiť a zmierniť riziko vystavenia sa šíreniu prostredníctvom zvýšenej pozornosti zameranej na položky, ktoré vyvolávajú obavy týkajúce sa šírenia prostredníctvom požiadaviek náležitej starostlivosti a požiadaviek na zverejnenie vrátane hlásení o podozrivých transakciách. Zatiaľ čo náklady na podnikanie by sa mali minimalizovať a samoregulácia by sa mala podporovať, štandardnými požiadavkami týkajúcimi sa „interných programov dodržiavania pravidiel“ (ICP) by sa mohlo podporiť vytváranie rovnakých podmienok v rámci EÚ. Súlad a konkurencieschopnosť sa vzájomne posilňujú, keďže súladom sa znižuje riziko neúmyselného dodávania položiek s dvojakým použitím v rámci programov, ktoré vyvolávajú obavy, čo vystavuje podniky sankciám a poškodeniu dobrého mena. Okrem toho uplatnenie možností na podporu zbližovania s programami colných orgánov zameranými na „dôveryhodné hospodárske subjekty“ (schválené hospodárske subjekty - SHS) by mohlo odstraňovať duplicitu kontrol a zabezpečiť nákladovo efektívne riešenia pre hospodárske subjekty a správne orgány.

Transparentnosť a koordinovaná komunikácia by mohli byť zásadné opatrenia na zabezpečenie objasnenia požiadaviek, podpory úsilia hospodárskych subjektov o dodržiavanie predpisov a zlepšenie ich schopnosti vykonávať kontroly, čím by sa vytvorili podmienky, keď každý prvok dodávateľského reťazca je odolný voči „kontaminácii“ nezákonným obchodom. To by mohlo zahŕňať zverejňovanie správ a informácií o kontrole, ktoré nemajú citlivú povahu, vrátane usmernení zameraných na podporu osvedčených postupov v oblasti dodržiavania predpisov.

Rozvojom spoločných nástrojov pomoci EÚ pre hospodárske subjekty, napr. štandardizovaných nástrojov IT a elektronických systémov udeľovania licencií, by sa takisto mohlo podporiť úsilie podnikov o dodržiavanie predpisov.

· Kontroly vývozu odrážajú medzinárodné záväzky a predstavujú kľúčový nástroj ochrany integrity medzinárodného obchodu, a preto je potrebné posilniť ich celkovú účinnosť. Mohli by sa preskúmať možnosti pre kooperatívne vykonávanie kontrol spolu s externými partnermi s cieľom uľahčiť bezpečný obchod so strategickými položkami, napr. prostredníctvom rozvoja monitorovania koncového použitia v podnikoch z tretích krajín, ako aj vzájomného uznávania hodnotení.

4. Záver

Hospodárske subjekty, členské štáty aj občania v EÚ majú záujem o účinné kontroly vývozu s cieľom zaistenia bezpečnosti prostredníctvom boja proti nezákonnému obchodovaniu, čím sa zároveň podporuje zákonné obchodovanie. Aktualizovaným prístupom EÚ a regulačným rámcom sa posilní bezpečnosť a integrita dodávateľského reťazca. Na tento účel bude potrebná systematickejšia výmena informácií o rizikách a koordinácia medzi orgánmi vydávajúcimi licencie a ďalšími orgánmi, ako aj zapojenie súkromného sektora a užšia medzinárodná spolupráca.

Komisia pred prijatím konkrétnych opatrení vyzýva Radu a Európsky parlament, aby zvážili prístup uvedený v tomto oznámení. Komisia zároveň uskutoční posúdenie vplyvu preskúmaných možností uvedených v tomto oznámení s cieľom určiť najvhodnejšie regulačné a neregulačné opatrenia a uviesť ich do platnosti. Pokiaľ ide o Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), Komisia posúdi náklady a výhody spojené s jednotlivými možnosťami, najmä so zreteľom na potenciálne regulačné zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže.

_______________

Zoznam skratiek

ATT || Zmluva o obchode so zbraňami

DUeS || Elektronický systém pre položky s dvojakým použitím

EÚ || Európska únia

EUGEA || Všeobecné vývozné povolenie EÚ

ICP || Interný program dodržiavania pravidiel

IKT/IT || Informačné (a komunikačné) technológie

ITT || Nehmotný prenos technológie

NGEA || Vnútroštátne všeobecné vývozné povolenie

REFIT || Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti

ZHN || Zbrane hromadného ničenia

UNSCR || Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN

[1] Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1.

[2] Závery Rady o zabezpečení pokračovania účinného vykonávania politiky EÚ zameranej na nové výzvy súvisiace so šírením zbraní hromadného ničenia (ZHN) a ich nosičov, 21. októbra 2013.

[3] KOM(2011) 393 z 30. júna 2011.

[4] SWD(2013)7 zo 17. januára 2013.

[5] COM(2013) 710 zo 16. októbra 2013.

[6] Nehmotný prenos technológie zahŕňa prenos technických informácií elektronickými prostriedkami ako aj prenos znalostí a zručností osobami.

[7] C(2012) 4890 final o prístupe k vedeckým informáciám a ich uchovávaní.

[8] Podľa odhadov predstavuje hodnota kontrolovaných vývozov položiek s dvojakým použitím v EÚ približne 2,5 % hodnoty celkových vývozov EÚ. Pre viac informácií o obchodovaní s položkami s dvojakým použitím v EÚ pozri COM(2013) 710 final.

[9] Prístup zohľadňujúci „bezpečnosť ľudí“ sa zameriava na ľudí ako základ politiky kontroly vývozu v EÚ, najmä uznaním vzájomných väzieb medzi ľudskými právami, mierom a bezpečnosťou.

[10] Cieľom ATT je obmedziť nedovolené obchodovanie so zbraňami stanovením pravidiel transparentnosti a spoločných etických noriem zameraných na medzinárodný obchod s konvenčnými zbraňami.

[11] Pozri aj spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o „Stratégii kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: Otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“, JOIN(2013) 1 final, 7. február 2013.

[12] V prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 428/2009 sú uvedené obzvlášť citlivé položky s dvojakým použitím, ktoré takisto podliehajú kontrolám prepravy vo vnútri EÚ.

[13] Pozri napr. všeobecné dojednania o vyhláseniach EÚ vo viacstranných organizáciách, dok.15901/11, 24. októbra 2011

[14] Takzvané „univerzálne kontroly“ sa vzťahujú na položky s dvojakým použitím, ktoré nie sú v zozname, ktorých konečné použitie zahŕňa možné vojenské účely alebo šírenie zbraní.

[15] Elektronický systém pre položky s dvojakým použitím

[16] Pokiaľ ide konkrétne o colné orgány, vytvorením novej Stratégie a akčného plánu na riadenie rizík a bezpečnosti dodávateľského reťazca na žiadosť Rady z 18. júna 2013 vzniká jedinečná príležitosť na zváženie, ako možno zlepšený spoločný rámec riadenia rizík pre colné kontroly čo najlepšie využiť na podporu spolupráce colných orgánov pri udeľovaní licencií a na podporu presadzovania a uľahčenia obchodovania v budúcnosti.