Osobitná 	správa	Zabezpečila 	Komisia 	
účinné	vykonávanie 	
smernice	o	službách?SK	 2016	Č.	05
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4151-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/109432 QJ-AB-16-002-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-4165-8 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/78139 QJ-AB-16-002-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-4203-7 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/62980 QJ-AB-16-002-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Zabezpečila 	Komisia 	
účinné	vykonávanie 	
smernice	o	službách?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná 	správaSK	 2016	Č.	05
02
 Audítorský 	tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, 
aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdav -
kov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora IV, ktorej predsedá člen EDA Milan Martin Cvikl a ktorá sa špecia -
lizuje na audit príjmov, výskumu a vnútorných politík, finančnej a hospodárskej správy a inštitúcií a orgánov Európskej 
únie. Audit viedol člen EDA Neven Mates a pomáhali mu Georgios Karakatsanis, vedúci kabinetu, a Marko Mrkalj, atašé 
kabinetu; Paul Stafford, hlavný manažér; Wayne Codd, vedúci úlohy; Sandra Dreimane, Jurgen Manjé a Wolfgang Stolz, 
audítori.
Zľava doprava: J. Manjé, P . Stafford, N. Mates, W. Codd, S. Dreimane, G. Karakatsanis.

03
 Obsah
Bod
 Glosár	a	skratky
I – VIII Zhrnutie
1 – 11 Úvod
6 – 7 Ciele	smernice	o	službách
8 – 11 Úlohy	a	zodpovednosti
12 – 13 Rozsah	auditu	a	audítorský	prístup
14 – 110 Pripomienky
16 – 42 Transpozícia	a	monitorovanie	vykonávania
16 – 18 Komisia	pomáhala	pri	transpozícii	a	monitorovala	ju
19 – 20 Dvadsať	členských	štátov	bolo	v	oneskorení	s	transpozíciou
21 – 27 Vzájomné	hodnotenia	boli	inovatívnym	postupom,	ktorý	Komisia	dobre	riadila	a	následne	tiež	použila	pri 	
iných	smerniciach
28 – 29 Stále	ďaleko	od	úspešného	vykonávania
30 – 32 Vykonanie	kontrol	výkonnosti,	ako	fungujú	právne	predpisy	EÚ	v	praktických	obchodných	scenároch
33 – 34 Výsledky	viedli	k	ďalším	legislatívnym	návrhom	Komisie
35 – 36 Komisia	mohla	využiť	výsledky	lepšie	na	systematické	posilnenie	smernice	o	službách
37 – 42 Chýbajúce 	posúdenie 	ekonomického 	vplyvu
43 – 77 Vykonávanie
43 – 45 Nástroje	a	podpora	poskytnuté	Komisiou	na	vykonávanie	smernice	o	službách	sa	využívali	nedostatočne, 	
a preto	boli	len	čiastočne	účinné
46 – 52 Oneskorenia	pri	zriaďovaní	miest	jednotného	kontaktu	a	rôzna	kvalita	v	členských	štátoch
53 – 55 Miesta	jednotného	kontaktu	je	ťažké	nájsť,	nízka	informovanosť	podnikov
56 – 64 Malá	administratívna	spolupráca	v	záležitostiach	týkajúcich	sa	smernice	o	službách
65 – 71 Spotrebitelia	majú	naďalej	problémy	s	prístupom	na	jednotný	trh	služieb
04 Obsah	
72 – 75 Poskytovatelia 	služieb	stále	nespravodlivo 	diskriminujú
76 – 77 Riešenie 	problémov
78 – 110 Presadzovanie
78 – 79 Komisia	využíva	niekoľko	nástrojov	na	presadzovanie	práva
80 – 85 SOLVIT	sa	zriedka	používa	na	smernicu	o	službách
86 – 93 Projekt	EU	Pilot	–	systém	pred	začatím	konania	o	nesplnení	povinnosti	oceňovaný	členskými	štátmi
94 – 99 Komisia 	sotva	využila	postupy 	konania 	o	nesplnení 	povinnosti
100 – 101 Konania	o	nesplnení	povinnosti	trvajú	príliš	dlho
102 – 104 Jednotlivé	sťažnosti	týkajúce	sa	služieb	sa	pravidelne	kontrolujú;	počas	konaní	o	nesplnení	povinnosti	sú 	
však	dlhé	obdobia 	nečinnosti
105 – 107 Len	jeden	prípad	bol	postúpený	Súdnemu	dvoru
108 – 110 Odporúčania	pre	jednotlivé	krajiny	majú	obmedzený	úspech
111 – 120 Závery	a	odporúčania
112 – 114 Transpozícia	a	monitorovanie	vykonávania 	
115 – 118 Vykonávanie
119 – 120 Presadzovanie	práva
 Odpovede 	Komisie
05
 Glosár	a skratky
CSR : odporúčania pre jednotlivé krajiny
ČŠ: členský štát (členské štáty)
ESA : Európsky systém účtov
ESD : Európsky súdny dvor
EU	Pilot : projekt EU Pilot zahŕňa spoluprácu členských štátov s Komisiou v záležitostiach týkajúcich sa súladu 
vnútroštátnych zákonov so zákonmi EÚ alebo správneho uplatňovania zákonov EÚ. Používa sa ako prvý krok 
s cieľom vyhnúť sa oficiálnemu konaniu o nesplnení povinnosti, ak je to možné.
EÚ: Európska únia
HDP : hrubý domáci produkt
CHAP : systém Komisie na zaznamenávanie sťažností
IMI: Informačný systém o vnútornom trhu
MJK : miesto jednotného kontaktu
NACE	Rev	2 : štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve
Sieť	ESC : Sieť európskych spotrebiteľských centier
SOK : smernica o uznávaní odborných kvalifikácií
SOLVIT : alternatívny mechanizmus riešenia sporov, ktorý bol zriadený na pomoc občanom a podnikom EÚ, ktorým 
bola popretá možnosť uplatniť si svoje práva na európsky jednotný trh, pretože štátna správa v inom členskom štáte 
nesprávne uplatnila právne predpisy v oblasti jednotného trhu
SOS : spolupráca v oblasti ochrany spotrebiteľa
Sweeps : celoeurópske preverovanie webových stránok, najmä online sektorov
ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie
06
 Zhrnutie
I
Hoci je jednotný trh s tovarom dobre rozvinutý z hľadiska obchodu vnútri EÚ, vo všeobecnosti sa zastáva názor, 
že trh so službami nedosiahol svoj plný potenciál. Smernica o službách sa týka služieb, ktoré predstavujú približne 
46 % HDP EÚ, a jej cieľom je znížiť právne a administratívne prekážky poskytovateľom aj príjemcom služieb. Členské 
štáty by to mali dosiahnuť transpozíciou smernice, zvýšenou transparentnosťou a zjednodušenými postupmi, ktoré 
uľahčujú podnikom a spotrebiteľom poskytovať alebo prijímať služby na jednotnom trhu.
II
Audit Dvora audítorov sa zameral na činnosti, ktoré Európska komisia prijala na podporu členských štátov navyše 
k preskúmaniu opatrení na presadzovanie práva, ktorými by sa mali vyriešiť záležitosti týkajúce sa nesúladu, ktoré 
obmedzujú náležité fungovanie jednotného trhu služieb.
III
Väčšina členských štátov netransponovala smernicu do vnútroštátnych právnych predpisov včas. Napriek tomu 
Komisia v priebehu procesu monitorovala napredovanie a poskytovala podporu, aby pomohla vykonávať smernicu 
počas transpozície a po nej organizovaním procesu vzájomných hodnotení, ako aj poskytovaním usmernení počas 
pravidelných tematických zasadnutí skupín odborníkov.
IV
Vzájomné hodnotenia a kontroly výkonnosti v cieľových sektoroch boli pre členské štáty užitočné, ale tiež preuká -
zali, že pretrváva značný počet prekážok. Komisia ich následne nekontrolovala dostatočne, konkrétne sa zdráhala 
spochybniť odôvodnenie „proporcionality“, ktoré niektoré členské štáty používajú na zachovanie požiadaviek týka -
júcich sa nesúladu.
V
Komisia bola len čiastočne účinná v zabezpečovaní vykonávania smernice. Niekoľko rokov po lehote z roku 2009 
na vykonávanie smernice prekážky na vnútornom trhu so službami, ktorých sa smernica týka, zostávajú a Komisia sa 
zdráha začať súdne konania čiastočne z dôvodu dĺžky súdneho konania, ale aj pre nedostatočnú silu právnych pred -
pisov. Opatrenia ako SOLVIT a projekt EU Pilot boli nasadené na riešenie problémov, hoci bez rýchlych výsledkov, 
ktoré požadujú podniky aj príjemcovia služieb. Spotrebitelia zatiaľ nemôžu využívať mieru prístupu k vnútornému 
trhu so službami, ktorý bol cieľom smernice.
VI
Potenciálny hospodársky prínos z úplného vykonávania smernice je stále neznámy, hoci odhadované zisky na výstu -
poch sú často citované na preukázanie vplyvu zníženia prekážok. Vzhľadom na chýbajúce náležite podrobné údaje 
o sektoroch ovplyvnených smernicou stále neexistuje spoľahlivé vyčíslenie jej dosahu.
Zhrnutie 07
VII
Vo svojich odporúčaniach Dvor audítorov najmä žiada Komisiu, aby bola smelšia pri presadzovaní smernice 
prostredníctvom:
– následnej kontroly výsledkov postupov, akým je vzájomné hodnotenie a kontroly výkonnosti na vyriešenie  
oblastí nesúladu, a spolu s členskými štátmi riešenia ekonomicky najdôležitejších záležitostí,
– začatia prípadov EU Pilot čo najskôr po identifikovaní záležitosti. Informácie o vyriešení by sa mali zdieľať,
– zníženia dĺžky konaní o nesplnení povinnosti pokiaľ možno čo najviac,
– postúpenia dôležitých záležitostí nevykonávania a nesprávneho uplatňovania Súdnemu dvoru.
VIII
Okrem toho:
– Komisia by mala vypracovať usmernenia k transpozícii a vydať ich čo najskôr po prijatí,
– Komisia by sa mala snažiť zabezpečiť, aby sa záležitosti týkajúce sa posúdenia dosahu nových právnych predpi -
sov riešili v počiatočnej fáze legislatívneho postupu,
– členské štáty by mali dodržiavať chartu miest jednotného kontaktu napr. sprístupnením dostupných informácií 
vo viacerých jazykoch a umožnením ukončiť všetky administratívne kroky potrebné na poskytovanie cezhranič -
ných služieb,
– legislatívny orgán by mal zaviesť odkladnú lehotu na oznámenie návrhu požiadaviek a zabezpečiť, aby boli uve -
rejnené na verejne dostupnej webovej stránke, aby bol umožnený lepší prístup a včasná kontrola,
– revíziou nariadenia o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa by sa mal rozšíriť jeho rozsah o článok 20 smerni -
ce o službách.
08
 Úvod
01	
Smernica o službách (ďalej len smernica) bola prijatá v roku 2006 s cieľom znížiť 
právne a administratívne prekážky poskytovateľom aj príjemcom služieb. Členské 
štáty (ČŠ) by to mali dosiahnuť transpozíciou smernice, zvýšenou transparent -
nosťou a zjednodušenými postupmi, ktoré by uľahčili podnikom a spotrebiteľom 
poskytovať alebo využívať služby na jednotnom trhu. Týka sa služieb, ktoré sa 
podieľajú 46 %1 na HDP EÚ. Všetky krajiny EÚ ju museli zaviesť do konca roka 
2009.
02	
Začiatky smernice siahajú do roku 1997, keď Komisia predstavila akčný plán jed -
notného trhu2, v ktorom vyzývala na odstránenie sektorových prekážok integrá -
cie trhov. Neskoršie dokumenty sa zamerali konkrétne na služby argumentujúc, 
že celý rad prekážok na vnútornom trhu so službami „značne zaťažuje ekonomiku 
EÚ a jej potenciál na rast, konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest“3, 
a napokon viedli v roku 2004 k návrhu smernice o službách (bežne označovaná 
ako Bolkesteinova smernica), v ktorej bol založený voľný pohyb služieb na zásade 
krajiny pôvodu. To by znamenalo, že poskytovatelia služieb by mali dodržiavať 
len nariadenia ČŠ, v ktorom sú usadení, bez ohľadu na to, kde sa služba vykoná -
va. Od zásady krajiny pôvodu sa však upustilo na základe požiadavky Európske -
ho parlamentu4. V smernici o službách5, prijatej v roku 2006, sa namiesto toho 
zaviedla povinnosť, že ČŠ „zabezpečuje voľný prístup k činnosti v oblasti služieb 
a jej slobodné vykonávanie na svojom území“ a „nepodmieňujú prístup k činnosti 
v oblasti služieb alebo jej vykonávanie na svojom území splnením požiadaviek…, 
ktoré nedodržiavajú zásady nediskriminácie, nevyhnutnosti a proporcionality“6.
03	
Zo smernice bolo vyňatých niekoľko hospodárskych činností: služby všeobecné -
ho záujmu nehospodárskeho charakteru, finančné služby, elektronické komuni -
kačné služby, služby agentúr na sprostredkovanie dočasného zamestnania, služby 
zdravotnej starostlivosti, audiovizuálne služby, činnosti týkajúce sa hazardných 
hier, činnosti, ktoré sú spojené s výkonom verejnej moci, sociálne služby, súk -
romné bezpečnostné služby, služby poskytované notármi a súdnymi úradníkmi 
a oblasť daní. Smernica taktiež neovplyvňuje právne predpisy ČŠ o sociálnom 
zabezpečení.1 SWD(2014) 131 final 
z 31. marca 2014: Pracovný 
plán v oblasti podávania správ 
o národných reformách 
na trhoch so službami.
2 CSE(97)1 v konečnom znení 
zo 4. júna 1997: Oznámenie 
Komisie Európskej rade 
s názvom Akčný plán 
jednotného trhu.
3 COM(2002) 441 v konečnom 
znení z 30. júla 2002: Správa 
Komisie Rade a Európskeho 
parlamentu o stave 
vnútorného trhu so službami.
4 COM(2013) 547 final 
z 24. júla 2013: Návrh smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady o platobných službách 
na vnútornom trhu, ktorou sa 
menia smernice 2002/65/ES, 
2013/36/EÚ a 2009/110/ES 
a ktorou sa zrušuje smernica 
2007/64/ES.
5 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2006/123/
ES z 12. decembra 2006 
o službách na vnútornom trhu 
(Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, 
s. 36).
6 Článok 16 ods. 1 smernice 
o službách. Proporcionalita: 
požiadavka musí byť vhodná 
na dosahovanie sledovaných 
cieľov a nesmie prekračovať 
rámec nevyhnutný 
na dosiahnutie tohto cieľa.
09 Úvod	
7 Správa Corazza Bildt 
o vnútornom trhu so službami: 
Súčasný stav a ďalšie kroky 
[2012/2144(INI)] ( http://www.
europarl.europa.eu/sides/
getDoc.do?pubRef=-//EP//
TEXT+REPORT+A7-2013  – 
0273+0+DOC+XML+V0//EN).
8 Správa Cofferati o správe 
jednotného trhu v rámci 
európskeho semestra 2014 
[2013/2194(INI)] ( http://www.
europarl.europa.eu/sides/
getDoc.do?pubRef=-//EP//
TEXT+REPORT+A7-2014  – 
0066+0+DOC+XML+V0//EN).
9 Poznámka k pracovnému 
plánu Komisie na rok 2014 
v oblasti podávania správ 
o národných reformách 
na trhoch so službami, 
5431/14, Compet 29, MI 51, 
Rada EÚ, Brusel, 
22. január 2014.
10 Opísané v článku 14 smernice.04	
Hoci je jednotný trh s tovarom dobre rozvinutý z hľadiska obchodu vnútri EÚ, 
vo všeobecnosti sa zastáva názor, že trh so službami nedosiahol svoj plný poten -
ciál, pričom Európsky parlament zdôraznil potrebu rastu v správe Corazza Bildt7 
o vnútornom trhu so službami a nedávno v správe Cofferati8. Dosah úspešného 
vykonávania smernice je potenciálne veľmi vysoký vzhľadom na dôležitosť slu -
žieb v európskej ekonomike.
05	
Transpozičná lehota bola stanovená na rok 2009, ale v oznámení Komisie z 22. ok -
tóbra 2013 sa uvádza, že „Európa ešte stále nedosiahla svoje ciele v oblasti jed -
notného trhu, a to najmä v kľúčových oblastiach, ako je digitálne hospodárstvo, 
energetika a služby“. V januári 2014 Rada zdôraznila potrebu koordinácie medzi 
Komisiou a ČŠ s cieľom zlepšiť spôsob zavádzania, uplatňovania a presadzovania 
pravidiel jednotného trhu9.
Ciele	smernice	o službách
06	
Plným vykonávaním tejto smernice by sa mala odstrániť byrokracia a výrazne 
uľahčiť usídlenie poskytovateľov služieb doma aj v zahraničí. Mala by uľahčiť 
cezhraničné poskytovanie služieb. Na účely dosiahnutia tohto cieľa sa od ČŠ po -
žaduje, aby zriadili „miesta jednotného kontaktu“ (MJK), ktoré by mali pomáhať 
podnikom poskytovaním ucelených informácií o postupoch potrebných na ponú -
kanie a poskytovanie služieb a tým, že im umožnia dokončiť požadované formál -
ne náležitosti online. Smernicou sa taktiež posilňujú práva príjemcov, osobitne 
spotrebiteľov, zákazom diskriminácie na základe štátnej príslušnosti alebo miesta 
pobytu.
07	
Medzi prekážky, ktoré sa majú smernicou odstrániť, patria10:
a) diskriminačné požiadavky, priamo alebo nepriamo založené na štátnej prís -
lušnosti, alebo v prípade spoločností na umiestnení ich sídla;
b) zákaz umiestnenia prevádzok vo viac ako jednom členskom štáte alebo zákaz 
zapísania do registra alebo zaevidovania sa v profesijných orgánoch alebo 
združeniach viac ako jedného členského štátu;
10 Úvod	
c) povinnosť poskytovateľa mať svoju hlavnú prevádzku na území príjemcov;
d) podmienky vzájomnosti s členským štátom, v ktorom už má poskytovateľ 
prevádzku;
e) podmienka absolvovania testu hospodárskej potreby alebo dopytu na trhu 
na udelenie povolenia, alebo povinného hodnotenia pravdepodobných ale -
bo existujúcich hospodárskych vplyvov činnosti, alebo hodnotenia vhodnosti 
činnosti vo vzťahu k cieľom hospodárskeho plánovania stanoveným prísluš -
ným orgánom;
f) účasť konkurenčných prevádzkovateľov vrátane účasti v poradných orgá -
noch, pri udeľovaní povolení alebo pri prijímaní iných rozhodnutí príslušných 
orgánov;
g) finančné záruky vrátane povinnosti uzavrieť poistenie u poskytovateľa alebo 
subjektu, ktorý je usadený na území príjemcov;
h) povinnosť predbežného zápisu v registroch v členských štátoch počas určité -
ho obdobia alebo povinnosť predchádzajúceho výkonu činnosti na ich území 
počas určitého obdobia.
Úlohy	a zodpovednosti
08	
V smernici sa stanovujú úlohy a zodpovednosti Komisie a ČŠ.
09	
ČŠ sú zodpovedné za transpozíciu smernice do ich právnych predpisov a za nie -
koľko úloh týkajúcich sa následnej kontroly transpozície prostredníctvom vzá -
jomného hodnotenia (pozri body 21 až 29), a za poskytovanie pomoci podnikom 
zriadením miest jednotného kontaktu (MJK). Je to po prvýkrát, keď sa od ČŠ záko -
nom požaduje, aby zaviedli takéto služby elektronickej verejnej správy a sprístup -
nili ich cezhraničným užívateľom.
11 Úvod	
10	
SOLVIT je mechanizmus riešenia sporov, ktorý bol zriadený na pomoc občanom 
a podnikom EÚ, ktorým bola odopretá možnosť uplatniť si svoje práva na európ -
sky jednotný trh, pretože štátna správa v inom ČŠ nesprávne uplatnila právne 
predpisy v oblasti jednotného trhu. Systém funguje prostredníctvom siete centier 
SOLVIT založených v štátnej správe každého ČŠ. SOLVIT je praktickou alternatí -
vou oficiálnych mechanizmov riešenia sporov, napr. konania na vnútroštátnych 
súdoch alebo sťažnosti adresované Európskej komisii.
11	
GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP (predtým GR pre vnútorný trh 
a služby) koordinuje politiku Komisie v oblasti európskeho jednotného trhu a sna -
ží sa o odstránenie neodôvodnených prekážok v obchode, najmä v oblasti služieb 
a finančných trhov. Malo by monitorovať, ako sa zákony EÚ vykonávajú v praxi, 
pomáhať ČŠ a v prípade potreby iniciovať konania o nesplnení povinnosti.
12
 Rozsah	auditu 	
a audítorský prístup
12	
Hlavnou audítorskou otázkou Dvora audítorov bolo posúdiť, či Komisia za -
bezpečila účinné vykonávanie smernice. Táto otázka bola rozdelená do dvoch 
podotázok:
a) Monitorovala Komisia a hodnotila vykonávanie smernice primerane?
b) Uľahčila a podporila Komisia dostatočne vykonávanie smernice?
13	
Rozhovory a preskúmanie spisov sa uskutočnili v Komisii. Okrem toho boli 
súčasťou auditu návštevy zamerané na zistenie faktov celého radu príslušných 
ministerstiev, obchodných organizácií, obchodných komôr a spotrebiteľských or -
gánov v siedmich ČŠ s cieľom zhromaždiť informácie o zostávajúcich prekážkach 
obchodovaniu a účinnosti existujúcich mechanizmov na ich odstránenie. Dvor 
audítorov vybral ČŠ s významným cezhraničným obchodom: Nemecko, Spojené 
kráľovstvo, Rakúsko, Slovensko, Francúzsko, Holandsko a Portugalsko. Okrem 
toho sa konzultovalo s niekoľkými európskymi organizáciami.
13
 Pripomienky
11 Všetky jazykové znenia boli 
uverejnené na internete 
v novembri 2007, pričom len 
verzia v angličtine bola 
dostupná od 30. júla 2007.14	
Po skončení procesu transpozície v roku 2009 sa Komisia pokúsila určiť oblasti, 
v ktorých smernica nebola zavedená, a súčasne zriadila niekoľko mechanizmov 
na zníženie zostávajúcich prekážok. Prekážky však naďalej pretrvávajú, niektoré 
z nich pre vágne vypracovanie smernice. Komisia sa zdráha prijať opatrenia na ko -
nania o nesplnení povinnosti čiastočne pre nedostatočne pevný právny základ 
a čiastočne z dôvodu dĺžky času potrebného na takéto právne postupy na presa -
denie súladu (niekoľko rokov, aj keď sa výmeny vykonajú včas).
15	
Zatiaľ nie je možné zhodnotiť, do akej miery sa naplnili očakávané ekonomické 
prínosy smernice. Hoci Komisia uverejnila odhady potenciálneho nárastu HDP 
vďaka smernici, išlo o odhady na základe približných údajov. Do roku 2014 Komi -
sia neiniciovala systematické úsilie zostavovať údaje o cezhraničnom obchode 
v službách, ktorých sa týka smernica. Okrem toho v roku 2015 tieto údaje stále 
nie sú dostupné, čo znemožňuje posúdiť nárast cezhraničných služieb či nárast 
HDP vyplývajúci z vykonávania smernice.
Transpozícia 	a monitorovanie 	vykonávania
Komisia	pomáhala	pri transpozícii	a monitorovala	ju
16	
Smernica nadobudla účinnosť 28. decembra 2006 a bola v nej stanovená transpo -
zičná lehota do 28. decembra 2009. Transpozícia bola pre ČŠ zložitým procesom 
zahŕňajúcim právne predpisy týkajúce sa veľké počtu hospodárskych činností, 
a preto boli v smernici umožnené tri roky namiesto zvyčajných dvoch.
17	
Komisia uverejnila Príručku o vykonávaní smernice o službách, ktorej cieľom bolo 
poskytnúť ČŠ technickú pomoc opísaním primeraných postupov jej vykonávania. 
Vo všetkých jazykoch však bola dostupná až takmer rok po schválení smernice11. 
Zástupcovia kontrolovaných ČŠ uviedli, že príručka bola užitočnou pomocou, 
hoci zastávali názor, že jej dosah by bol väčší, ak by bola k dispozícii hneď po tom, 
ako smernica nadobudla účinnosť. Okrem príručky Komisia poskytla ČŠ pomoc 
prostredníctvom monitorovacích návštev a odpovedaním na ich otázky.
14 Pripomienky 	
12 COM(2012) 261 final 
z 8. júna 2012: Partnerstvo 
pre nový rast v oblasti služieb 
2012 – 2015 a doplňujúce 
dokumenty.
13 Česká republika, Estónsko. 
Chorvátsko, Litva, Maďarsko, 
Malta, Holandsko, Švédsko.
14 Nemecko (ukončená 
26. 1. 2012), Rakúsko 
(ukončená 26. 4. 2012), Grécko 
(ukončená 31. 5. 2012).
15 Prvá generácia MJK spĺňala 
obmedzené požiadavky 
stanovené v smernici. Druhá 
generácia MJK „by nemala len 
spĺňať povinnosti stanovené 
v smernici o službách, ale ich 
aj prevyšovať z hľadiska 
rozsahu aj funkcionality“, ako 
sa uvádza v charte MJK.18	
Prostredníctvom bilaterálnej práce a podpory poskytnutej ČŠ Komisia prijala 
kroky potrebné na monitorovanie pokroku transpozície a podala o tom správu 
Rade pre konkurencieschopnosť. V júni 2012 vydala ucelenejšiu správu v podobe 
„balíka služieb“12.
Dvadsať	členských	štátov	bolo	v oneskorení	s transpozíciou
19	
Transpozičnú lehotu splnilo len osem ČŠ13. Oficiálne výzvy boli zaslané ČŠ, ktoré 
neoznámili transpozíciu, s uvedením začiatku konaní o nesplnení povinnosti. 
27. októbra 2011 boli tri prípady14, ktoré neboli medzičasom vyriešené, postúpe -
né ESD. Tieto prípady však boli vyriešené skôr, ako sa nimi Súdny dvor zaoberal. 
Posledným ČŠ, ktorý dokončil transpozíciu, bolo Grécko 31. mája 2012.
20	
Komisia predpokladala, že miesta jednotného kontaktu (pozri body 44 až 55) 
budú zohrávať významnú úlohu pri vykonávaní smernice. Komisia im preto prisú -
dila dôležitosť vo svojom vykazovaní o napredovaní ČŠ vo vykonávaní smernice, 
spoliehajúc sa na vlastnú analýzu, ako aj štúdie realizované obchodnými orga -
nizáciami. Do lehoty v roku 2009 21 z 27 ČŠ zriadilo „prvú generáciu“ MJK15, hoci 
miera, do akej mohli byť administratívne postupy dokončené online a využívané 
cezhranične, bola rôzna.
Vzájomné 	hodnotenia 	boli	inovatívnym 	postupom, 	ktorý	
Komisia	dobre	riadila	a následne	tiež	použila	pri iných 	
smerniciach
21	
V rámci vzájomných hodnotení, ktoré sa stanovujú v smernici, sa od každého ČŠ 
požadovalo, aby posúdil odôvodnenia vnútroštátnych požiadaviek na poskytova -
teľov služieb a potom sa delil o svoje zistenia s ostatnými ČŠ. Účelom bolo lepšie 
pochopiť dôvody zavedenia príslušných požiadaviek a podporiť ČŠ, aby porovná -
vali svoje regulačné prístupy, delili sa o osvedčené postupy a odstránili požiadav -
ky, na ktorých sa dohodne, že sú neodôvodnené.
15 Pripomienky 	
16 COM(2011) 20 v konečnom 
znení z 27. januára 2011: Na 
ceste k lepšie fungujúcemu 
jednotnému trhu služieb – 
vychádzajúc z výsledkov 
procesu vzájomného 
hodnotenia ustanoveného 
v smernici o službách, s. 6.
17 SEC(2011) 102 v konečnom 
znení z 27. januára 2011: 
Pracovný dokument útvarov 
Komisie k procesu 
vzájomného hodnotenia 
ustanoveného v smernici 
o službách, doplňujúci 
dokument ku COM(2011) 20 
final, s. 10.22	
V smernici bol stanovený proces a požiadavky na vzájomné hodnotenia regulač -
ného rámca platného pre služby v ČŠ. Do 28. decembra 2009 ČŠ museli predložiť 
Komisii správu obsahujúcu informácie o: i) systémoch udeľovania povolení; ii) 
špecifických vnútroštátnych požiadavkách, ktoré si ČŠ plánovali ponechať, a iii) 
viacodborových činnostiach. ČŠ museli poskytnúť vysvetlenia preukazujúce 
kompatibilitu zostávajúcich systémov udeľovania povolení s vecným obsahom 
smernice, odôvodniť, prečo tieto požiadavky spĺňali podmienky nediskriminácie, 
nevyhnutnosti a proporcionality, ako aj uviesť, na ktorých poskytovateľov sa 
naďalej tieto požiadavky vzťahujú.
23	
Komisia sa delila o vysvetlenia k požiadavkám s ostatnými ČŠ a dala im šesť 
mesiacov na odpoveď. Komisia potom dokončila správu o procese vzájomného 
hodnotenia 28. decembra 2010, pričom koordinovala odpovede ČŠ a v prípade 
potreby k nim pripojila návrhy na dodatočné iniciatívy. Komisia bola povinná kaž -
doročne vykonávať následnú kontrolu. Najprv bola vykonaná prostredníctvom 
balíka služieb, ktorý bol uverejnený v júni 2012, a potom prostredníctvom inicia -
tív, napr. partnerských preskúmaní právnej formy, vlastnenia podielov a požia -
daviek na sadzby, hodnotenia vnútroštátnych nariadení o prístupe k povolaniam 
a prístupe k poisteniu, pracovných seminárov akcionárov atď.
24	
Úspech procesu vzájomného hodnotenia v preskúmaní právnych predpisov 
viacerých ČŠ bol taký, že tento postup sa neskôr použil aj v iných oblastiach, napr. 
pri revidovaní smernice o uznávaní odborných kvalifikácií.
25	
Metodika vzájomného hodnotenia pozostávala z nasledujúcich krokov16: vlastné 
hodnotenie jednotlivých ČŠ, rozhovory v skupinách piatich ČŠ a plenárne za -
sadnutia všetkých ČŠ. Komisia zaznamenala, že sa dosiahli zlepšenia, napríklad 
nahradenie prierezových systémov udeľovania licencií menej ťažkopádnymi 
metódami, napr. vyhláseniami, a zrušenie systémov pre konkrétne sektory, mini -
málnych kapitálových požiadaviek, zákazov mať viac než jedno sídlo, povinných 
sadzieb a kvantitatívnych a územných obmedzení17.
16 Pripomienky 	
18 J. Monteagudo, A. Rutkowski, 
D. Lorenzani: Hospodársky 
dosah smernice o službách: 
prvé posúdenie 
po implementácii, Economic 
Papers  No. 456, jún 2012, 
Európska komisia, Brusel, 2012, 
s. 30.26	
Konkrétne kroky sa podnikli smerom k odstráneniu prekážok. Úradníci v kontro -
lovaných ČŠ zastávali názor, že proces vzájomného hodnotenia bol jedným z naj -
väčších úspechov vykonávania smernice z toho dôvodu, že ČŠ museli intenzívne 
spolupracovať na preskúmaní veľkého množstva vnútroštátnych a regionálnych 
právnych predpisov, posúdiť ich kompatibilitu so smernicou a existujúcou judika -
túrou ESD.
27	
Kontrolované ČŠ uznali, že Komisia urobila veľa na praktickej úrovni, aby pomohla 
s vykonávaním smernice, organizovaním skupinových diskusií v rámci vzájom -
ných hodnotení, ako aj poskytnutím usmernení počas pravidelných tematických 
zasadnutí skupín odborníkov.
Stále	ďaleko	od	úspešného	vykonávania
28	
V správach z procesu vzájomného hodnotenia sa uvádzalo, že prekážky boli 
odstránené len čiastočne. Podľa odhadov Komisie zo všetkých prekážok, ktoré 
sa mali smernicou odstrániť pri vybraných študovaných skupinách povolaní, 
10 % bolo úplne odstránených, 60 % čiastočne odstránených a 30 % zostalo18. To 
naznačovalo, že bolo ešte potrebné urobiť stále veľa práce na dokončení vykoná -
vania smernice.
29	
Hoci súčasťou vzájomných hodnotení bolo preskúmanie veľkého množstva vnút -
roštátnych a regionálnych právnych predpisov, úradníci v niekoľkých kontrolo -
vaných ČŠ kritizovali eventuálnu účinnosť tohto postupu. Domnievali sa, že Ko -
misia urobila toho málo na odstránenie potenciálne neodôvodnených prekážok, 
ktoré boli zistené v rámci procesu vzájomného hodnotenia. Okrem toho skupina 
šiestich členských štátov zastávala názor, že Komisia dostatočne nespochybni -
la odôvodnenie „proporcionality“. Odporúčali uverejniť osobitné usmernenia 
s príkladmi, čo je a čo nie je proporcionálne. Tým by sa zabezpečilo jednotné 
chápanie proporcionality a Komisii by to dalo nástroj na meranie pri posudzovaní 
existujúcich a nových požiadaviek.
17 Pripomienky 	
19 COM(2011) 20 v konečnom 
znení, s. 9.
20 SWD(2012) 147 v konečnom 
znení z 8. júna 2012: Pracovný 
dokument útvarov Komisie 
o výsledkoch kontrol 
výkonnosti vnútorného trhu 
so službami (výstavba, 
podnikateľské služby 
a cestovný ruch).
21 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2013/55/EÚ 
z 20. novembra 2013, ktorou sa 
mení smernica 2005/36/ES 
o uznávaní odborných 
kvalifikácií a nariadenie (EÚ) 
č. 1024/2012 o administratívnej 
spolupráci prostredníctvom 
informačného systému 
o vnútornom trhu („nariadenie 
o IMI“) (Ú. v. EÚ L 354, 
28.12.2013, s. 132).Vykonanie	kontrol	výkonnosti,	ako	fungujú	právne	predpisy 	
EÚ	v praktických	obchodných	scenároch
30	
V roku 2011 a 2012 Komisia vykonala „kontroly výkonnosti“, aby posúdila, „ako sa 
uplatňujú rôzne právne predpisy EÚ a ako fungujú v praxi“19 z pohľadu rôznych 
užívateľov jednotného trhu. Súčasťou bolo aj zohľadnenie nástrojov EÚ okrem 
smernice. Komisia sa rozhodla vykonať kontroly na základe štúdií vybraných pod -
nikateľských sektorov a vybraných činností.
31	
ČŠ boli vyzvané, aby poskytli informácie o tom, ako sa budú ich vnútroštátne 
právne predpisy uplatňovať v praxi na potenciálnych poskytovateľov služieb, kto -
rí chceli buď zriadiť podnik, alebo poskytovať cezhraničné služby na ich území.
32	
V pracovnom dokumente útvarov Komisie20 boli zhrnuté výsledky kontrol výkon -
nosti za tri sektory považované za dôležité pre cezhraničný obchod v EÚ: staveb -
níctvo (podieľa sa 6,3 % na HDP); podnikateľské služby (11,7 %) a cestovný ruch 
(4,4 %).
Výsledky	viedli	k ďalším	legislatívnym	návrhom	Komisie
33	
Kontroly poukázali na veľmi blízke prepojenie medzi smernicou a smernicou 
o uznávaní odborných kvalifikácií. Uznávanie odborných kvalifikácií je často 
potrebné pred tým, ako je jednotlivcovi umožnené poskytovať služby alebo si 
založiť cezhraničné podnikanie. Výsledky kontrol výkonnosti podnietili Komisiu, 
aby predložila zmeny k smernici o uznávaní odborných kvalifikácií a k spolupráci 
prostredníctvom IMI21.
18 Pripomienky 	
22 SWD(2013) 402 final 
z 2. októbra 2013: Pracovný 
dokument útvarov Komisie 
o výsledku partnerského 
preskúmania právnej formy, 
požiadaviek na podiely 
v spoločnosti a sadzby v rámci 
smernice o službách.
23 SWD(2014) 130 final 
z 31. marca 2014: Pracovný 
dokument útvarov Komisie – 
Prístup k poisteniu, pokiaľ ide 
o služby poskytované v inom 
členskom štáte.34	
Kontrolami výkonnosti sa zistili prekážky vo vnútroštátnych právnych predpisoch, 
v ktorých sa kládli požiadavky na osobitné akcionárske štruktúry a poistenie. 
Podniky museli často prispôsobiť svoju právnu formu alebo akcionársku štruktú -
ru, aby mohli fungovať v inom ČŠ prostredníctvom vedľajšej prevádzky, čo mohlo 
viesť k dodatočným nákladom. Ďalšou bežnou ťažkosťou bolo poistné krytie. 
V značnom počte ČŠ poistné krytie v ČŠ sídla sa neuznáva v inom ČŠ, v ktorom 
spoločnosť plánuje poskytovať služby, čo opäť vedie k dodatočným nákladom 
poskytovateľov. Pracovné dokumenty k týmto otázkam boli uverejnené v októbri 
201322 a marci 201423.
Komisia	mohla	využiť	výsledky	lepšie	na systematické 	
posilnenie	smernice	o službách
35	
Kontrolami výkonnosti sa odhalilo, že v ČŠ stále pretrvávajú značné zábrany 
a prekážky, niektoré z nich sú spoločné pre všetky tri sektory (prierezové prekáž -
ky) a niektoré sú špecifické pre priemysel.
36	
Hoci to nebolo hlavným účelom tohto postupu, závery kontrol výkonnosti zo -
pakovali závery vzájomného hodnotenia, t. j. že zostáva značný počet prekážok. 
Tieto výsledky mohli podporiť systematické presadzovanie smernice Komisiou 
riešením ekonomicky najdôležitejších záležitostí.
Chýbajúce 	posúdenie 	ekonomického 	vplyvu
37	
Komisia len prediktívne posúdila ekonomické prínosy smernice v čase jej zave -
denia a nemala dostatočne podrobné údaje o ekonomike, ktoré by pokrývali len 
činnosti, ktorých sa týkala smernica.
19 Pripomienky 	
24 J. Monteagudo, A. Rutkowski, 
D. Lorenzani: Hospodársky 
dosah smernice o službách: 
prvé posúdenie 
po implementácii, Economic 
Papers  č. 456, jún 2012, 
Európska komisia, Brusel, 2012.
25 Služby: využitie potenciálu 
na rast a zamestnanosť, 
príspevok Komisie 
na Európskej rade v dňoch 
20. a 21. marca 2014.
26 V súvislosti s rozdelením 64. 
vetvy NACE rev. 2 v národných 
účtoch. Podľa nedávno 
dokončeného programu 
na zasielanie údajov ESA 2010 
toto rozdelenie teraz budú 
zasielať ČŠ. Pozri nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 549/2013 
z 21. mája 2013 o európskom 
systéme národných 
a regionálnych účtov 
v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 
26.6. 2013 s. 1).38	
V roku 2012 Komisia odhadla, že lepším vykonávaním smernice by sa HDP mohlo 
zvýšiť o ďalších 1,6 % navyše k 0,8 %, ktoré sa podľa jej tvrdenia už dosiahlo24. 
V tejto štúdii sa použil ekonometrický model a údaje o prekážkach existujúcich 
pred transpozičnou lehotou v roku 2009, zhromaždené počas procesu vzájomné -
ho hodnotenia, spolu s ekonomickými údajmi o príslušných sektoroch na predpo -
vedanie účinkov odstránenia prekážok. Nešlo preto o následné vyčíslenie účinkov 
vykonávania smernice.
39	
Komisia musela predpokladať veľkosť hospodárskych sektorov ovplyvnených 
smernicou, pretože podrobné rozdelenie nie je dostupné z národných účtov 
alebo zdrojov platobnej bilancie.
40	
Komisia sa zaviazala Európskej rade až v roku 201425, že „posilní monitorovacie 
nástroje prostredníctvom podrobnejšieho kvantitatívneho a kvalitatívneho 
výkazníctva o sektoroch a vnútroštátnych reformách v oblasti služieb“. Konkrétne 
súhlasila so zhromažďovaním údajov o službách za roky 2012, 2013 a 2014, ktoré 
sú rozdelené na údaje relevantné pre sektory, na ktoré sa vzťahuje smernica, 
a sektory, ktoré sú mimo jej rozsahu. Keďže údaje nebudú zahŕňať obdobie pred 
zavedením smernice, nebude možné posúdiť jej celkový účinok.
41	
Komisia prezentovala dokument v máji 2014 pracovnej skupine pre národné účty, 
v ktorom bola opísaná ekonomická analýza vykonaná v súvislosti so smernicou, 
a prezentovala potrebu údajov vyplývajúcu z budúcich analytických záväzkov, 
ktoré prijala. Konkrétne zdôraznila potrebu údajov, ktoré rozlišujú medzi hospo -
dárskou činnosťou, na ktorú sa smernica vzťahuje a na ktorú sa nevzťahuje. Komi -
sia uviedla, že „dostupnosť údajov v súčasnosti závažne obmedzuje rozsah hĺbko -
vej analýzy a podávanie správ o pokroku“, a snažila sa nájsť riešenie na problémy 
neaktuálnych alebo chýbajúcich údajov26, niekedy za obdobie až 10 rokov.
42	
Členovia pracovnej skupiny pre národné účty súhlasili odpovedať na požiadavky 
Komisie s cieľom pokúsiť sa vyriešiť špecifické záležitosti, keď by bolo možné po -
skytnúť údaje, ktoré by nemuseli byť verejne dostupné. Napriek tomu nebol pri -
jatý nijaký záväzok poskytovať údaje potrebné na náležité hodnotenie smernice.
20 Pripomienky 	
27 Článok 7 smernice.Vykonávanie
Nástroje	a podpora	poskytnuté	Komisiou	na vykonávanie 	
smernice	o službách	sa	využívali	nedostatočne,	a preto	boli 	
len	čiastočne 	účinné
43	
Niekoľko nástrojov, informačných služieb a mechanizmov spolupráce bolo 
poskytnutých buď v smernici, alebo boli inak zriadené Komisiou na účely úplné -
ho vykonávania smernice. MJK boli najdôležitejším nástrojom, ktorý vychádzal 
priamo zo smernice. Ďalšie, vrátane informačného systému o vnútornom trhu 
a sietí európskych spotrebiteľských centier, boli taktiež vyvinuté s cieľom zlepšiť 
obchod so službami v EÚ. Účinnosť týchto nástrojov pre smernicu však nebola 
taká vysoká, ako sa plánovalo.
44	
V smernici sa od ČŠ žiada, aby zabezpečili, že MJK umožnia poskytovateľom 
služieb dokončiť všetky postupy a formálne náležitosti požadované na schválenie 
príslušnými orgánmi elektronicky na jednom mieste. Taktiež by mali poskytovať 
informácie potenciálnym dodávateľom a užívateľom. ČŠ zabezpečia, aby boli 
informácie a služby „dostupné na diaľku a elektronickými prostriedkami“27, a po -
vzbudzujú sa, aby ich poskytovali v ostatných jazykoch Spoločenstva.
45	
Zriadenie MJK sa ukázalo byť výzvou a ČŠ majú značnú slobodu pri výbere prístu -
pu, čo vedie k rôznym spôsobom začlenenia MJK do administratívnych štruktúr 
ČŠ.
Oneskorenia 	pri zriaďovaní 	miest	jednotného 	kontaktu 	
a rôzna	kvalita	v členských	štátoch
46	
Do uplynutia transpozičnej lehoty (28. december 2009) mnoho ČŠ stále nemalo 
plne funkčné MJK. Na pomoc ČŠ Komisia zriadila dve skupiny odborníkov okrem 
všeobecnej skupiny odborníkov, ktorá bola zodpovedná za vykonávanie smerni -
ce o službách. Skupina odborníkov EUGO sa zaoberá MJK vo všeobecnosti a nesie 
meno siete MJK, ktoré sa taktiež využíva na vytvorenie spoločnej značky v celej 
Európe (pozri obrázok 1 ). Skupina odborníkov na elektronické postupy sa zame -
riava na technickejšie záležitosti spojené s umožnením poskytovateľom služieb 
dokončiť administratívne postupy online.
21 Pripomienky 	
28 –  Dotazník o vykonávaní 
smernice o službách – 
Pohľad komory na miesta 
jednotného kontaktu, 
Eurochambres, prieskum 
politiky, 7. vydanie, január 
2011.
 –  Uľahčujú skutočne miesta 
jednotného kontaktu veci 
európskym 
spoločnostiam? – Správa 
o vykonávaní smernice 
o službách, BusinessEurope, 
november 2011.
 –  Fungovanie a použiteľnosť 
miest jednotného kontaktu 
v rámci smernice 
o službách – Súčasný stav 
a cesta vpred, záverečná 
správa Deloitte a tech4i2 
pre Európsku komisiu, 
Generálne riaditeľstvo 
pre vnútorný trh a služby, 
GR MARKT/2010/22/E 
(SMART 2007/035, LOT 4), 
21. 1. 2012.
 –  J. Montesgudo, 
A. Rutkowski, D Lorenzani: 
Časť 2: Posúdenie 
hospodárskeho dosahu 
zo zriadenia miest 
jednotného kontaktu: 
aproximácia na základe 
podnikania v: Hospodársky 
dosah smernice o službách: 
prvé posúdenie 
po zavedení, Economic 
Papers  č. 456, jún 2012.
29 COM(2012) 261 final, s. 12.47	
MJK sú začlenené do prehľadu výsledkov jednotného trhu Komisie a boli pred -
metom niekoľkých štúdií Komisie a niekoľkých externých organizácií28. Z týchto 
analýz vyplynulo, že stupeň ambície sa značne líši z hľadiska toho, čo sa štátne 
správy ČŠ snažili dosiahnuť, a následne kolísala kvalita MJK. Nedostatky sa vysky -
tujú z hľadiska dostupných jazykov na vyplnenie administratívnych požiadaviek, 
užívateľskej dostupnosti, akceptovania elektronických podpisov a miery, do akej 
skutočne fungujú ako portály elektronickej verejnej správy. Propagácia a „nájdi -
teľnosť“ MJK je rôzna, pričom nie všetky MJK sa sami identifikujú logom EUGO, 
ktoré vytvorila Komisia.
48	
Po oznámení balíka služieb v roku 201229 a s cieľom dosiahnuť, aby MJK lepšie 
reagovali na potreby podnikov, Komisia vypracovala Chartu pre elektronické 
miesta jednotného kontaktu v rámci smernice o službách (Charta MJK), ktorá má 
slúžiť ako usmernenia pre krajiny, ktoré chcú, aby ich MJK išli nad rámec právnych 
požiadaviek. Cieľom charty MJK je byť základom vývoja druhej generácie MJK. Obrázok 1Celoeurópske	logo	na identifikáciu	webových	stránok	MJK
22 Pripomienky 	
30 Výkonnosť miest jednotného 
kontaktu, Posúdenie 
na základe charty MJK, štúdia 
vypracovaná pre GR Európskej 
komisie pre vnútorný trh, 
priemysel, podnikanie a MSP, 
2015.49	
V charte MJK sa poskytujú usmernenia pre ČŠ, ktoré chcú a majú ambíciu rozvi -
núť svoje MJK, a umožňuje im, aby sa vyvíjali podobným smerom. Charta môže 
slúžiť ako rámec pre diskusiu o tom, ako najlepšie vykonávať smernicu a vymieňať 
si osvedčené postupy.
50	
To, že Komisia vypracovala chartu, je pozitívnym krokom k prekonaniu obmedze -
ného súboru zákonných povinností, ktoré existujú pre MJK pre podniky a súk -
romných jednotlivcov, ktorí očakávajú podstatne viac.
51	
Využívanie charty MJK na testovanie MJK jasne naznačuje ČŠ, na základe akých 
kritérií sa budú ich MJK merať. Na jednej strane začlenenie dobrovoľných krité -
rií pomáha ambicióznym ČŠ získať nezávislé posúdenie, kde sa nachádzajú. Na 
druhej strane ČŠ, ktoré sú menej ambiciózne s ich MJK, môžu byť povzbudené, 
aby rozvinuli svoje MJK v súlade s chartou.
52	
V štúdii, ktorú zadala Komisia30 a ktorá bola uverejnená v roku 2015, sa zistilo, 
že výkonnosť MJK bola „priemerná so značným priestorom na zlepšenie“ a nachá -
dzal sa v nej podrobný zoznam konkrétnych odporúčaní.
Miesta	jednotného	kontaktu	je	ťažké	nájsť,	nízka 	
informovanosť 	podnikov
53	
Aby MJK prispievali k nárastu cezhraničného obchodu a poskytovania služieb, 
podniky by si mali byť vedomé informácií a služieb, ktoré ponúkajú. Dobrý online 
prístup by umožnil podnikom hľadať informácie alebo namieriť podporu smerom 
k MJK.
23 Pripomienky 	
31 Napríklad v SWD(2012) 148 
final z 8. júna 2012: Pracovný 
dokument útvarov Komisie: 
Podrobné informácie 
o implementácii smernice 
2006/123/ES o službách 
na vnútornom trhu, s. 20.54	
Mnoho organizácií, ktoré EDA konzultoval, však uviedlo, že informovanosť 
podnikov o MJK zostáva nízka. Orgány ČŠ aj podnikateľské skupiny uviedli, že by 
Komisia mala robiť viac pre propagáciu MJK.
55	
Komisia uvádza, že dôvodom tohto obmedzeného propagovania MJK sú chýba -
júce zdroje31. Komisia hovorí, že online zacielené propagačné činnosti by mali 
najväčší účinok, ale že aktívnejšia úloha obchodných organizácií v propagovaní 
MJK medzi ich členmi by zvýšila mieru informovanosti.
Malá	administratívna	spolupráca	v záležitostiach	týkajúcich 	
sa	smernice	o službách
56	
Sloboda cezhraničných dodávok znamená, že orgány čelia ďalším výzvam vo vý -
kone potrebných kontrol dodávateľov z iných ČŠ. V smernici sú na to stanovené 
spôsoby prostredníctvom administratívnej spolupráce, ktorá sa vykonáva elek -
tronicky v systéme IMI (pozri rámček 1 ). Deje sa to vo forme vzájomnej pomoci, 
keď jeden ČŠ môže požiadať iný, aby mu poskytol informácie, napríklad o povo -
leniach a súlade s obchodnými normami, alebo aby vykonal kontroly, inšpekcie 
a vyšetrovania.
Systém	IMI
V smernici sa požadovalo, aby Komisia zaviedla elektronický systém na výmenu informácií o administratívnej 
spolupráci medzi ČŠ, pričom zohľadní existujúce informačné systémy. V rozhodnutí Komisie 2009/739/ES32 
sa uvádza, že na tento účel sa bude používať informačný systém o vnútornom trhu (IMI). IMI bol spustený už 
vo februári 2008 na podporu smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií33. Od decembra 2009 sa 
IMI stal nástrojom na výmenu informácií v oblasti služieb. Počet oblastí, v ktorých sa IMI používa, sa odvtedy 
rozšíril na osem: odborné kvalifikácie; služby; vyslaní pracovníci; cezhraničná preprava eurovej hotovosti; SOL -
VIT; práva pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti; elektronický obchod (pilotný projekt); preukaz 
rušňovodiča (pilotný projekt).
32 Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s. 32.
33 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).Rámček 1
24 Pripomienky 	
57	
Počet žiadostí súvisiacich so smernicou (pozri graf 2 ) závisí od faktorov, ako je 
počet cezhraničných poskytovateľov služieb, príslušné právne predpisy v hostiteľ -
skej krajine, či sú si kompetentné orgány vedomé IMI a či sú naň pripojený, a po -
treba kontaktovať kompetentné orgány v inom ČŠ. Výklad počtu žiadostí predlo -
žených prostredníctvom IMI je preto náročný, ale Komisia uznáva, že sa využíva 
málo v súvislosti so smernicou v porovnaní so smernicou o uznávaní odborných 
kvalifikácií. S cieľom podporiť využívanie IMI na záležitosti týkajúce sa smernice 
Komisia organizuje konferencie a školenia. Obrázok 2Celkový	počet	žiadostí	prostredníctvom	IMI	v súvislosti	so smernicou	o službách	
podľa štvrťrokov
Zdroje: http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/internal_market_information_system/index_en.htm  
http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/statistics/index_en.htm .
58	
IMI sa taktiež využíva ako komunikačný nástroj pre smernicu o mechanizme 
varovania, keď by orgány v ostatných krajinách mali byť varované o konkrétnych 
poskytovateľoch služieb v súvislosti so zdravotnými, bezpečnostnými alebo 
environmentálnymi obavami. Orgány v kontrolovaných ČŠ však zriedka využívajú 
mechanizmus varovania, pričom uviedli, že príslušná funkcia v IMI je nadbytočná. 
Spolu boli zaslané len tri varovania, pričom jedno bolo chybné a stiahnuté.140
120
100
80
60
40
20
0
Q1 Q2 Q3 Q4
2010Q1 Q2 Q3
2011Q4 Q1 Q2 Q3
2012Q4 Q1 Q2 Q3
2013Q4 Q1 Q2 Q3
2014Q4 Q1 Q2
2015
25 Pripomienky 	
34 Údaje do 1. júna 2015 
poskytnuté Komisiou.
35 Smernica európskeho 
parlamentu a Rady 98/34/ES 
z 22. júna 1998 o postupe 
pri poskytovaní informácií 
v oblasti technických noriem 
a predpisov (Ú. v. ES L 204, 
21.7.1998, s. 37).
36 Prijatie vnútroštátnych 
právnych predpisov je 
odložené do konca obdobia 
zastavenia konania.
37 Článok 18 smernice: Odchylne 
od článku 16 a len 
vo výnimočných prípadoch 
môže členský štát, pokiaľ ide 
o poskytovateľa usadeného 
v inom členskom štáte, prijať 
opatrenia súvisiace 
s bezpečnosťou služieb.59	
Prostredníctvom systému IMI sa smernicou o službách zabezpečujú oznámenia 
o nových vnútroštátnych požiadavkách na cezhraničné poskytovanie služieb 
a slobodu usadiť sa. V septembri 2013 bol v IMI spustený modul pre oznámenia, 
ktorý nahradil oznámenia prostredníctvom e-mailov. Oznámenia zaslané cez IMI 
dostane Komisia a vnútroštátni koordinátori IMI v ČŠ s tým zámerom, že by mali 
byť predmetom partnerského preskúmania druhým ČŠ.
60	
Správne orgány kontrolovaných ČŠ nepovažovali proces oznámení za užitočný. 
Kritika sa týkala príslušnej pracovnej záťaže orgánov ČS a nedostatočnej jasnosti 
prijatých oznámení.
61	
Cez IMI bolo zaslaných spolu 310 oznámení34, odkedy sa systém používa na tento 
účel. Hoci je vydávanie oznámení právnou povinnosťou, z 31 ČŠ EÚ a EHS pripoje -
ných na IMI sedem nikdy nezaslalo nijaké oznámenie. Vo zvyšných 24 ČŠ sa počet 
oznámení za obdobie 20 mesiacov pohyboval od 1 do 73.
62	
Oznámenie nových požiadaviek je povinnosťou, ktorú má smernica spoločnú 
so smernicou 98/34/ES35, ktorá zaväzuje ČŠ oznámiť Komisii v čase vypracúvania 
ich technické predpisy týkajúce sa výrobkov a služieb informačnej spoločnosti. 
V smernici však nie je zahrnuté trojmesačné obdobie zastavenia konania36, ktoré 
platí pre oznámenia podľa smernice 98/34/ES pred ich prijatím alebo pred verej -
ným konzultovaním oznámení. Uverejnenie oznámení podľa smernice na voľnej 
webovej stránke Komisia podľa jej zamestnancov zvažuje. Pri niekoľkých rozho -
voroch v ČŠ bolo uvedené, že by privítali podobný postup zastavenia konania.
63	
Celkovo je využívanie IMI v súvislosti so smernicou mierne až nízke: žiadosti o in -
formácie sa vyskytujú, ako aj oznámenia, ale varovania a jednotlivé odchýlky sú37 
zriedkavé.
26 Pripomienky 	
64	
Vzhľadom na skutočnosť, že smernica zaväzuje ČŠ oznámiť nové požiadavky, 
využívanie IMI na tento účel je logické. IMI ako komunikačná platforma ponúka 
potrebné funkcionality. Rozšírenie systému IMI o obdobie zastavenia konania 
a verejne prístupnú webovú stránku obsahujúcu oznámené požiadavky by umož -
nilo zúčastneným stranám lepší prístup k oznámeniam a preskúmanie nových 
požiadaviek.
Spotrebitelia	majú	naďalej	problémy	s prístupom 	
na jednotný	trh	služieb
65	
V článku 20 smernice sa uvádza, že ČŠ zabezpečia, aby príjemcovia služieb (vrá -
tane spotrebiteľov) neboli diskriminovaní na základe štátnej príslušnosti alebo 
miesta bydliska a aby bol prístup k službám podobne neobmedzený. Typické prí -
klady takýchto obmedzení sa môžu napríklad týkať nadnárodného online malo -
obchodníka, ktorý neumožňuje zákazníkovi nakupovať priamo na jednej webovej 
stránke, ale automaticky presmeruje tohto zákazníka do online obchodu v jeho/
jej vlastnej krajine, kde ceny a podmienky môžu byť odlišné. V iných prípadoch 
nesúladu môže obchodník odmietnuť dodať výrobok zákazníkovi v inej krajine 
bez odôvodnenia. Smernica umožňuje „rozdielne podmienky prístupu, keď sú 
rozdiely priamo opodstatnené objektívnymi kritériami“.
66	
Komisia a ČŠ musia zriadiť sieť európskych spotrebiteľských centier (sieť ESC) 
na poskytovanie informácií a pomoci príjemcom služieb, ktorí majú problémy 
s obchodníkmi v iných krajinách. Centrá v tejto sieti, ktorú tvoria ČŠ EÚ, Nórsko 
a Island, sú spoločne financované z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych finančných 
pros  triedkov. Každý ČŠ má zriadené centrum, ktoré by malo odpovedať na do -
pyty spotrebiteľov, poskytovať poradenstvo o postupoch nápravy a v prípade 
potreby využívať kontakty s centrami ESC v ostatných krajinách.
67	
Sieť uverejnila správu s analýzou sťažností spotrebiteľov podaných od januára 
2010 do decembra 2012. V tomto období sieť prijala 222 sťažností týkajúcich sa 
článku 20. Pri návštevách ESC a ďalších orgánov v 7 ČŠ EDA pochopil, že tento 
počet podhodnocuje rozsah problému, pretože ESC/ČŠ zastávajú názor, že spot -
rebitelia sú zle informovaní o svojich právach, a najmä o právach vyplývajúcich 
zo smernice. Okrem toho, aj keď sú si spotrebitelia vedomí, že zrejme dochádza 
k porušeniu, úsilie potrebné na podanie sťažnosti často považujú za zbytočné 
buď vzhľadom na hodnotu príslušnej služby, alebo pre potrebu nájsť rýchle 
riešenie.
27 Pripomienky 	
38 Uverejnená 7. decembra 2009.
39 Uverejnená v septembri 2011.
40 Išlo o oblečenie, športový 
tovar, tovar do domácnosti, 
knihy, hudobné DVD, videohry 
alebo počítačové hry, softvér, 
elektronické zariadenia 
a výrobky osobnej 
starostlivosti.
41 Napríklad ťažkosti nájsť 
dostatok obchodníkov 
na webe, ktorí by boli ochotní 
predávať cez hranice, miera 
správneho doručenia, 
stiahnutie ponuky doručenia 
zadarmo a rozdiely vo výške 
poplatku účtovaného 
na kreditnej karte, ktoré boli 
následne pripísané „sadzbám 
DPH, precleniam a kurzovým 
záležitostiam“. Mnohí 
obchodníci neposkytli 
dostatočné informácie 
o právach zákazníkov vrátiť 
tovar.68	
Boli uverejnené dve správy týkajúce sa uplatňovania diskriminačných požiada -
viek: Štúdia o obchodných postupoch uplatňovania odlišných podmienok prí -
stupu na základe štátnej príslušnosti alebo bydliska príjemcov služieb38 a Online 
cezhraničné fiktívne nákupy – Stav e-Únie, ktoré vypracovala sieť európskych 
spotrebiteľských centier (sieť ESC)39.
69	
Prvá správa sa snažila zistiť, či sú rozdiely v prístupe k zákazníkom podľa ich 
štátnej príslušnosti alebo bydliska. Štúdia sa týkala štyroch sektorov – prenájmu 
áut, digitálneho sťahovania, online predaja elektronického tovaru a cestovného 
ruchu. V štúdii sa dospelo k záveru, že v daných štyroch sektoroch sú evidentné 
dôkazy systematického rozlišovania na základe bydliska zákazníka, ale nie podľa 
štátnej príslušnosti. Rozlišovanie sa zistilo najmä pri službách poskytovaných 
online, s automatickým presmerovaním adresy alebo existenciou paralelných 
webových stránok so sídlom v danej krajine.
70	
V štúdii sa naznačuje, že podnety tohto rozlišovania môžu byť právne, regulačné, 
ako aj obchodné. Príkladmi právnych a regulačných podnetov rozlišovania môžu 
byť finančné náklady, náklady na súlad, rozdiely v právnych predpisoch ČŠ, zatiaľ 
čo obchodnými podmetmi by mohli byť náklady na dopravu a doručenie, marke -
tingové náklady a korporátna štruktúra vrátane franchisingu.
71	
Cieľom druhej správy bolo zistiť prekážky cezhraničnému online nakupovaniu. 
S pomocou 17 členov EÚ siete ESC sa vykonalo 305 online cezhraničných ná -
kupov desiatich relevantných kategórií výrobkov40. Celkovo ESC uviedli, že 173 
prípadov z 305 (56 %) malo isté problémy týkajúce sa41 zmluvných podmienok 
a práv zákazníkov, z čoho vyplýva, že zákazníci stále čelia prekážkam pri prijímaní 
cezhraničných služieb.
28 Pripomienky 	
Poskytovatelia	služieb	stále	nespravodlivo	diskriminujú
72	
Hoci sa v článku 20 ods. 2 smernice požaduje, aby bola akákoľvek diskriminácia 
„priamo opodstatnená objektívnymi kritériami“, odôvodnenie 95 otvára medzeru 
„objektívnymi dôvodmi, ktoré sa môžu v jednotlivých krajinách líšiť, napríklad 
dodatočnými nákladmi vzniknutými z dôvodu vzdialenosti alebo technickými 
vlastnosťami poskytovania služby alebo odlišnými trhovými podmienkami, akými 
sú: zvýšený alebo znížený dopyt ovplyvnený sezónnosťou, rozličné prázdnino -
vé obdobia v členských štátoch a určovanie cien rôznymi konkurentmi alebo 
osobitné riziká spojené s predpismi, ktoré sa líšia od predpisov v členskom štáte 
usadenia“.
73	
To viedlo k neodôvodnenej diskriminácii, ktorá je uvedená v príkladoch 
v rámčeku 2 .
Diskriminačné	postupy	voči zákazníkom
„Pri rezervácii dovolenkového balíka online v tematickom parku vo Francúzsku bulharská zákazníčka omy -
lom vybrala ako krajinu pôvodu Spojené kráľovstvo. Čoskoro si všimla túto chybu a namiesto toho vybrala 
Bulharsko. Zákazníčka zistila, že bol takmer 40 % rozdiel v cene a musela zaplatiť o 500 EUR viac než britskí 
zákazníci.“
„Na dovolenke v rakúskom lyžiarskom stredisku nemecký zákazník zistil, že predajná cena lístkov na vlek bola 
oveľa vyššia pre turistov ako pre rakúskych rezidentov.“
Zdroj: Zvýšená ochrana spotrebiteľa – smernica o službách 2006/123/ES. Analýza článku 20 ods. 2 a článku 21 v súvislosti so sťažnosťami spot -
rebiteľov vykázanými sieťou ESC v rokoch 2010 až 2012, s. 20 – 21.Rámček 2
74	
V správe ESC sa nachádza niekoľko podobných príkladov takéhoto diskriminač -
ného prístupu, ktorý je častejšie založený na bydlisku ako na štátnej príslušnosti 
a často sa nepriamo uplatňuje na základe krajiny vydania kreditnej karty alebo 
miesta doručenia.
29 Pripomienky 	
42 SWD(2012) 146 final 
z 8. júna 2012: Pracovný 
dokument útvarov Komisie 
s cieľom vytvoriť pokyny 
k uplatňovaniu článku 20 
ods. 2 smernice 2006/123/ES 
o službách na vnútornom trhu 
(„smernica o službách“).
43 (Externé) hodnotenie 
nariadenia o ochrane 
spotrebiteľa, záverečná správa 
predložená Consumer Policy 
Evaluation Consortium (CPEC) 
dňa 17. decembra 2012.75	
Článok 20 ods. 2 sa taktiež ukázal byť zdrojom nepokoja a neistoty pre podniky, 
ktoré nechápu, aké povinnosti sa na nich môžu vzťahovať pri predaji na diaľku 
zákazníkom v iných krajinách. Podľa zástupcov maloobchodníkov v ČŠ zatiaľ 
poskytnuté usmernenia42 neuistili alebo nedali pocit istoty o tom, kedy podniky 
musia dodávať cez hranice.
Riešenie 	problémov
76	
Komisia prijala tematický prístup k riešeniu najvýznamnejších typov problémov 
týkajúcich sa poskytovateľov služieb. Využíva sieť spolupráce v oblasti ochra -
ny spotrebiteľa (SOS) na vykonávanie „monitorovaní“ ( sweeps ), ktoré zahŕňajú 
monitorovanie webových stránok v celej EÚ, najmä online sektorov. Súčasne 
sa vykonávajú koordinované kontroly na zistenie porušovania spotrebiteľských 
zákonov a následne zabezpečenie ich presadenia. Po týchto vyšetrovaniach by 
príslušné vnútroštátne orgány mali prijať opatrenia na náležité presadenie práva, 
kontaktovať spoločnosti v súvislosti s podozrením z nezrovnalostí a požiadať ich 
o nápravné opatrenia alebo čeliť súdnemu konaniu. Monitorovania sa vykonávajú 
v týchto oblastiach: leteckí dopravcovia, obsah mobilných telefónov, elektronický 
tovar, online predaj lístkov, spotrebiteľské úvery, digitálny obsah a online cestov -
né rezervácie.
77	
Podľa externého hodnotenia43, ktoré bolo vykonané v roku 2012, výsledná miera 
presadenia bola vysoká vo všetkých sektoroch, hoci vplyv monitorovaní by sa 
mohol rozšíriť väčšou publicitou a následnými kontrolami s cieľom zabezpečiť 
pokračovanie v dodržiavaní zákonov. Nanešťastie požiadavky smernice neboli 
odvtedy konkrétne zahrnuté do hodnotení vykonaných v rámci týchto kontrol, 
po dľa Komisie legislatíva týkajúca sa SOS bola uzákonená pred tým, ako smernica 
nadobudla účinnosť. Z externého hodnotenia vyplynuli odporúčania na rozší -
renie rozsahu monitorovaní, ale zamietlo sa začleniť do nich smernicu napriek 
tomu, že sa v hodnotení uznáva, že „... [smernica] zaručuje isté práva príjemcom 
služieb, ako nediskriminácia, právo na informácie, poistenie profesijnej zodpo -
vednosti a obchodná komunikácia. Cezhraničná relevantnosť a kritériá konzis -
tentnosti sú v tomto ohľade významné.“ V hodnotení sa však uvádza názor, že 
„smernica o službách sa značne zameriava na povinnosti ČŠ, a nie na činnosti 
jednotlivých podnikateľských služieb, a po druhé, smernica taktiež zahŕňa me -
dziobchodné aspekty (t. j. koncept ‚príjemcov služieb‘ sa neobmedzuje na spotre -
biteľov), čo nie je konzistentné so spotrebiteľským zameraním cieľov SOS.“ Tento 
názor je v rozpore s dôkazmi predloženými v správe siete ESC, v ktorej sa zdôraz -
ňuje dôležitý vplyv nedodržiavania smernice na zákazníkov.
30 Pripomienky 	
44 Odporúčanie Komisie 
zo 7. decembra 2001 
o zásadách používania siete 
SOLVIT – siete na riešenie 
problémov na vnútornom 
trhu (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, 
s. 79).
45 Odporúčanie Komisie 
zo 17. septembra 2013 
o zásadách, ktorými sa riadi 
sieť SOLVIT, Brusel [(2013) 5869 
final].
46 Odporúčanie Komisie 
o zásadách, ktorými sa riadi 
sieť SOLVIT 
(17. september 2013), s. 2.
47 http://ec.europa.eu/solvit/
index_en.htm .Presadzovanie
Komisia	využíva	niekoľko	nástrojov	na presadzovanie	práva
78	
Súlad so smernicou je dôležitý z právneho aj ekonomického hľadiska. Keď dôjde 
k porušeniu práv EÚ, sú potrebné rýchle a efektívne riešenia pre poskytovateľov 
aj príjemcov služieb.
79	
Komisia môže iniciovať konania o nesplnení povinnosti proti členským štátom, 
ktoré si neplnia povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. Komisia taktiež zaviedla 
všeobecný mechanizmus pred konaním o nesplnení povinnosti EU Pilot a mecha -
nizmus alternatívneho riešenia konfliktov SOLVIT, ktorý je špecificky navrhnutý 
pre záležitosti na vnútornom trhu. Okrem toho Komisia môže riešiť všeobecné zá -
ležitosti na politickej úrovni vydávaním odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci 
európskeho semestra.
SOLVIT	sa	zriedka	používa	na smernicu	o službách
80	
SOLVIT je bezplatnou, najmä online službou medzi ČŠ, ktorú poskytujú vnút -
roštátne správne orgány. Bola zriadená v roku 200144 a aktualizovaná v roku 
201345. SOLVIT poskytuje riešenia pre celý rad praktických situácií, napríklad: 
uznanie odborných kvalifikácií, práva na víza a pobyt, obchod a služby (podniky), 
vozidlá a vodičské preukazy, rodinné dávky, dôchodkové práva, práca v zahraničí, 
dávky v nezamestnanosti, zdravotné poistenie, prístup k vzdelaniu, cezhraničný 
pohyb kapitálu alebo platby a vrátanie DPH. V roku 2013 Komisia vydala brožúru 
s príkladmi praktických riešení jednotlivých problémov dosiahnutých prostred -
níctvom centier SOLVIT.
81	
Vo všeobecnosti sa väčšina prípadov vyriešila úspešne v priemere do deviatich 
týždňov46 (oproti cieľu 10 týždňov47). Zvyčajne systém prijal približne 1 400 prípa -
dov ročne, ale v roku 2014 to vzrástlo na 2 368.
31 Pripomienky 	
48 Nordická inovatívna správa: 
Vytvorenie pevnejšieho 
jednotného trhu, jún 2012, 
s. 50.
49 Tamže.
50 Dr. M. Kaeding, F. Voskamp: 
Lepšie vykonávanie právnych 
predpisov EÚ nie je len 
otázkou žalovania členských 
štátov na súde, pracovný 
dokument (2011/w/01 EIPA), 
s. 10.82	
SOLVIT však zohráva malú úlohu v súvislosti so smernicou. V roku 2014 sa jej týka -
lo len 17 prípadov z 2 368 (6 v roku 2013, 16 v roku 2012 aj 2011).
83	
SOLVIT má obmedzené osobné aj technické kapacity na spracovanie zložitých 
obchodných prípadov48. Vo veľkých krajinách, ako je Nemecko, Francúzsko a Spo -
jené kráľovstvo, majú centrá SOLVIT nedostatok zamestnancov49 a počet zamest -
nancov s právnickou kvalifikáciou je nedostatočný50. Komisia však organizuje 
pravidelné školenia pre zamestnancov centier SOLVIT o právnych otázkach.Riešenia 	SOLVIT
SOLVIT	umožnil	turistom	licencovať	nemecké	jachty	v Taliansku
Nemecká spoločnosť vydala licencie pre štyri jachty s nemeckou vlajkou turistom v Taliansku. Majiteľ spoloč -
nosti dostal pokutu za to, že nezaregistroval svoje komerčné jachty na miestnom prístavnom úrade v súlade 
s poslednými talianskymi nariadeniami. O päť mesiacov neskôr, po opakovanom úsilí získať registráciu, bolo 
majiteľovi spoločnosti oznámené, že registrácia by bola možná len vtedy, ak by mala spoločnosť sídlo v Talian -
sku. SOLVIT do toho zasiahol a jasne dal najavo, že táto podmienka nie je v súlade so zákonmi EÚ a že orgány 
by mali akceptovať registráciu v nemeckej obchodnej komore. Všetky štyri jachty boli registrované a boli im 
vydané licencie.
Vyriešené do 9 týždňov.
SOLVIT	zabezpečil	spravodlivé	zaobchádzanie	s raftingovými	spoločnosťami	v Slovinsku
Raftingové spoločnosti z Maďarska a zo Slovenska sa sťažovali, že lacnejší dlhoročný prístup ku konkrétnej 
rieke v Slovinsku bol vyhradený pre slovinské spoločnosti. Zahraničné spoločnosti nielenže museli platiť viac, 
ale mali aj každodenné nepríjemnosti s kupovaním lístkov. Vďaka SOLVIT sa diskriminačné pravidlá zmenili 
a zahraničné spoločnosti teraz môžu podnikať na slovinských riekach za rovnakých podmienok ako miestne 
spoločnosti. Vzhľadom na to, že bolo potrebné zmeniť pravidlá, vyriešenie tohto prípadu trvalo dlhšie, ako je 
priemer SOLVIT.
Vyriešené do 10 týždňov.
Zdroj: Európska komisia, SOLVIT – Úspešné príbehy, 2013Rámček 3
32 Pripomienky 	
51 Česká republika, Dánsko, 
Nemecko, Írsko, Španielsko, 
Taliansko, Litva, Maďarsko, 
Holandsko, Rakúsko, 
Portugalsko, Slovinsko, Fínsko, 
Švédsko a Spojené kráľovstvo.84	
Väčšinu prípadov predložili jednotlivci a len približne 20 prípadov spoločnosti, 
pretože tie majú vo všeobecnosti iné prostriedky na riešenie problémov, ktoré 
vyplynú pri podnikaní v zahraničí. V štúdii, ktorú zrealizovala Komisia v roku 2011, 
sa uvádza, že podniky by uprednostnili oficiálne riešenia prípadov.
85	
Riešenia poskytované prostredníctvom SOLVIT nie sú legislatívne riešenia a infor -
mácie o prípadoch a o tom, ako boli vyriešené, nie sú dostupné verejnosti, preto 
nepomáhajú iným stranám, ktoré by mali prípadný záujem. Okrem toho rovnaké 
problémy môžu mať rôzne riešenia, napr. rôznymi ČŠ a regionálnymi orgánmi.
Projekt	EU	Pilot –	systém	pred	začatím	konania	o nesplnení 	
povinnosti	oceňovaný	členskými	štátmi
86	
Projekt EU Pilot je dôverný mechanizmus výmeny informácií medzi Komisiou 
a ČŠ. Komisia ho zriadila v roku 2008 s pätnástimi dobrovoľníckymi ČŠ51 a do júla 
2013 sa na ňom zúčastňovalo všetkých 28 ČŠ. EU Pilot sa používa ako pokus 
objasniť alebo vyriešiť problémy, aby, pokiaľ je to možné, sa vyhlo oficiálnemu 
konaniu o nesplnení povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ.
87	
Komisia otvorila 1 502 prípadov EU Pilot vo všetkých oblastiach v roku 2013 
a 1 208 prípadov v roku 2014. Do začiatku roka 2015 bolo 84 prípadov, ktoré sa 
týkali smernice.
V priemere	trvá	o niečo	viac	než	16	mesiacov,	kým	sa	vyrieši	
prípad	EU	Pilot	súvisiaci	so smernicou
88	
Komisia zasiela jednotlivé prípady príslušným ČŠ prostredníctvom aplikácie EU 
Pilot. Orgány ČŠ majú lehotu desiatich týždňov na odpoveď a navrhnutie riešenia.
33 Pripomienky 	
52 http://ec.europa.eu/
internal_market/scoreboard/
performance_by_
governance_tool/eu_pilot/
index_
en.htm #maincontentSec.
53 SEC(2011) 1629/2 
z 21. decembra 2011: Druhá 
hodnotiaca správa projektu 
EU Pilot.89	
Komisia uverejňuje priemernú mieru odpovedí ČŠ na všetky listy EU Pilot, pričom 
stanovila lehotu 70 dní. Podľa prehľadu výsledkov jednotného trhu (júl 2014)52 
väčšina krajín bola označených „zelenou“ za dodržiavanie tejto lehoty. Česká 
republika, Írsko, Španielsko, Taliansko, Lotyšsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, 
Švédsko a Spojené kráľovstvo sú zaradené ako „žlté“ alebo takmer rešpektujú -
ce lehotu (v priemere so 71 až 77 dňami na odpoveď). Priemerný čas odpovede 
Francúzska je však 93 dní. Čas, ktorý potrebuje Komisia sa v prehľade neuvádza, 
ale podľa druhej hodnotiacej správy projektu EU Pilot53, kde si taktiež stanovila 
lehotu 70 dní na posúdenie odpovedí a rozhodnutie o následných opatreniach, 
bol jej priemerný čas 102 dní.
90	
Vo väčšine prípadov v rámci projektu EU Pilot, ktoré sa týkali smernice, bolo po -
trebných niekoľko výmen korešpondencie, čo predlžuje potrebný čas. Priemerné 
trvanie prípadov súvisiacich so smernicou je 16,6 mesiaca.
V niektorých	prípadoch	Komisia	čakala	príliš	dlho,	kým	prijala	
opatrenia
91	
Dvor audítorov preskúmal šesť prípadov projektu EU Pilot, ktoré sa týkali smerni -
ce. V tejto vzorke proces trval od piatich do ôsmich mesiacov, keď sa prípady vy -
riešili pomocou EU Pilot. Zložitejšie prípady, ktoré boli postúpené do fázy konania 
o nesplnení povinnosti, však trvali deväť až tridsať mesiacov.
92	
ČŠ odpovedali včas. V  rámčeku 4  sa však nachádzajú príklady oneskorení v po -
stupe EU Pilot.
Príklady	oneskorení	v postupe	EU	Pilot
V prípade jednej krajiny Komisii trvalo 16 mesiacov po identifikovaní problému, kým zaslala administratívny 
list členskému štátu, a ďalších šesť mesiacov na začatie prípadu EU Pilot.
V prípade iného členského štátu Komisii trvalo takmer 20 mesiacov od prijatia sťažnosti po začatie prípadu EU 
Pilot.
Jeden prípad EU Pilot sa začal v roku 2012 a zatiaľ nebol uzatvorený, pretože je stále potrebné overiť správne 
vykonávanie zavedených legislatívnych zmien.Rámček 4
34 Pripomienky 	
54 Všetky sťažnosti o malých 
veciach vrátane tých, ktoré 
vedú k EU Pilot a/alebo 
porušeniu, sú registrované 
v CHAP (registračný systém 
sťažností a dopytov). CHAP 
zahŕňa označovanie políčok, 
ak sa sťažnosti týkajú článku 
56 (sloboda poskytovania 
služieb) alebo 49 (sloboda 
usadiť sa) ZFEÚ.93	
Informácie o prípadoch EU Pilot sa nezverejňujú, kým prebiehajú, ani po ich 
ukončení. V dôsledku toho, aj keď sa týmito postupmi zabezpečia nápravné opat -
renia v danej krajine, iné zainteresované strany z toho nemajú prospech, ani sa 
tým neprispeje k vytvoreniu zavedenej právnej praxe EÚ v tejto oblasti.
Komisia 	sotva	využila 	postupy 	konania 	o nesplnení 	
povinnosti
94	
Ak po predbežných konzultáciách v rámci EU Pilot Komisia zváži, že pravidlá EÚ sa 
neuplatňujú náležite, môže začať konanie o nesplnení povinnosti voči príslušné -
mu členskému štátu. Komisia má právomoc pokúsiť sa uzavrieť konanie o nespl -
není povinnosti vrátane, ak je to potrebné, postúpenia prípadu Súdnemu dvoru 
Európskej únie. Môže k tomu dôjsť buď na základe sťažnosti prijatej Komisiou54, 
alebo na základe vlastnej iniciatívy Komisie.
95	
Prípad sa môže vyriešiť, ak ČŠ poskytne potrebné dodatočné informácie, s ktorý -
mi je Komisia spokojná v tom zmysle, že v skutočnosti nedochádza k porušovaniu 
povinnosti, alebo ak akceptuje stanovisko Komisie a porušovanie ukončí.
96	
Komisia oznámila „politiku nulovej tolerancie“ ako súčasť balíka služieb v roku 
2012. Komisia však bola toho názoru, že do rozsahu „nulovej tolerancie“ patrí len 
obmedzený podsúbor požiadaviek (pozri rámček 5 ).
35 Pripomienky 	
97	
Touto politikou sa riešia len najreštriktívnejšie požiadavky smernice. Táto poli -
tika sa neuplatňuje na iné zistené prekážky a zábrany, keď je potrebné posúdiť 
odôvodnenie proporcionality poskytnuté ČŠ a prípadne ho spochybniť. Komisia 
zastáva názor, že sa nemôže vyjadrovať k týmto konkrétnym prípadom, pretože 
o nich môže rozhodnúť len Európsky súdny dvor. Komisia sa však zdráha postú -
piť mu prípady, keď si nie je absolútne istá, že sa v rozsudku potvrdí porušenie 
právnych predpisov.
98	
V niektorých prípadoch Komisia poskytla usmernenia v prezentáciách na za -
sadnutiach skupiny odborníkov o nových požiadavkách založených na oznáme -
niach legislatívnych opatrení v IMI. Napriek tomu sa politika „nulovej tolerancie“ 
neuplatňuje na to, čo Komisia považuje za neodôvodnené požiadavky stanovené 
ČŠ.„Nulová	tolerancia“	nesúladu
Komisia sa rozhodla presadzovať svoju politiku „nulovej tolerancie“ len v súvislosti s nedodržiavaním nasledu -
júcich povinností stanovených v smernici o službách:
Smernicou sa zakazujú mnohé diskriminačné a obzvlášť zaťažujúce požiadavky uvedené v článku 14.
Smernica zavádza osobitné povinnosti s cieľom zjednodušiť schvaľovacie postupy:
1. tichý súhlas, t. j. ak administratíva na žiadosť neodpovie, povolenie sa považuje za udelené, s týmto súhla -
som sa predpokladá v článku 13 ods. 4;
2. celoštátna platnosť povolení, ktoré sú ustanovené v článku 10 ods. 4.
Článkom 24 smernice sa zakazujú úplné zákazy obchodnej komunikácie v regulovaných povolaniach.
Požiadavkami na usadenie podnikov sa znemožňuje poskytovanie cezhraničných služieb. Patria k najobme -
dzujúcejším požiadavkám uvedeným v článku 16 smernice o službách (ustanovenie o slobode poskytovania 
služieb) v odseku 2 a členské štáty ich poskytovateľom služieb nesmú ukladať.
Zdroj: COM(2012) 261 final: Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015, s. 4.Rámček 5
36 Pripomienky 	
55 K 1. aprílu 2015.99	
Od zavedenia smernice bolo len deväť prípadov nesúladu vnútroštátnych práv -
nych predpisov so smernicou. To je málo v porovnaní s počtom záležitostí uvede -
ných počas vzájomných hodnotení, kontrol výkonnosti a v správe o vykonávaní 
(balík služieb) a nie je to v súlade s politikou „nulovej tolerancie“, ktorú Komisia 
oznámila.
Konania 	o nesplnení 	povinnosti 	trvajú	príliš	dlho
100	
Podľa údajov, ktoré poskytla Komisia, priemerné trvanie 18 prípadov, ktoré 
prebiehali k 1. októbru 2014 a týkali sa smernice, bolo 19,6 mesiaca. To už prevy -
šuje 18-mesačný cieľ, ktorý Komisia stanovila na vyriešenie takýchto prípadov. 
Koncom roka 2015 – približne pätnásť mesiacov neskôr – bolo jedenásť z týchto 
prípadov stále otvorených. Komisia systematicky nezostavuje ani nezverejňuje 
informácie o dĺžke uzatvorených konaní o nesplnení povinnosti týkajúcich sa 
smernice o službách.
101	
Okrem 20 prípadov týkajúcich sa neskorej transpozície (pozri bod 19) a deviatich 
prípadov nesúladu (pozri bod 99) bolo 55 prípadov55 týkajúcich sa nesprávneho 
uplatňovania alebo transpozície smernice o službách a 20 podobných porušení, 
ktoré sa týkajú článku 49 (sloboda usadiť sa) alebo článku 56 (sloboda poskytovať 
služby). Ide o prípady, keď bola smernica transponovaná správne do vnútroštát -
nych právnych predpisov, ale ustanovenia týchto právnych predpisov sa nespráv -
ne transponujú alebo uplatňujú.
Jednotlivé 	sťažnosti 	týkajúce 	sa	služieb	sa	pravidelne 	
kontrolujú;	počas	konaní	o nesplnení	povinnosti	sú	však	dlhé 	
obdobia 	nečinnosti
102	
Dvor audítorov preskúmal konania o nesplnení povinnosti, ktoré vyplynuli 
buď z prekážok, na ktoré bolo poukázané počas kontrol v Komisii alebo ČŠ, alebo 
keď konanie trvalo obzvlášť dlho.
37 Pripomienky 	
56 Články 14, 15 a 16.
57 Vec C-179/14, Komisia verzus 
Maďarsko, 2012/4083.103	
Prípady v registračnom systéme Komisie (CHAP) sa pravidelne následne kontro -
lujú. Tie, ktoré sa týkali smernice, boli postúpené GR pre vnútorný trh a služby, 
ktoré potom buď vypracovalo odpoveď, alebo začalo prípad EU Pilot na začatie 
postupu pred konaním o nesplnení povinnosti. Vo všetkých prípadoch sa veľa 
komunikovalo medzi Komisiou a ČŠ. Po začatí konania o nesplnení povinnosti 
však dochádzalo k dlhým oneskoreniam a v jednotlivých prípadoch boli obdobia 
nečinnosti, ako aj oneskorenia v odpovediach členských štátov. Napríklad v jed -
nom prípade bolo obdobie nečinnosti od februára 2012 do marca 2014 a v ďal -
šom prípade bola medzera v korešpondencii Komisie od novembra 2012 do mája 
2015, hoci následne bolo rozhodnutie prijaté rýchlo.
104	
Hoci to trvá dlhšie, ako sa očakávalo a plánovalo, všetky uzatvorené prípady 
konania o nesplnení povinnosti viedli v príslušných členských štátoch k zmene 
právnych predpisov, a tým k náprave zistených problémov. Možno vyvodiť záver, 
že keď sa začnú konania o nesplnení povinnosti, vedú k legislatívnym zmenám 
v ČŠ. Ich počet zostáva extrémne nízky. Okrem toho, hoci Komisia oznámi zača -
tie konania o nesplnení povinnosti, podrobná dokumentácia nie je k dispozícii 
verejnosti po uzatvorení prípadu, čo znižuje transparentnosť konania a negatívne 
vplýva na vytváranie spoločnej právnej praxe.
Len	jeden	prípad	bol	postúpený	Súdnemu	dvoru
105	
Keď Komisia podá žalobu na členský štát na Súdnom dvore, je na Komisii, 
aby predložila dôkazy o nesplnení zákonov EÚ. Ak nie sú predložené dôka -
zy dostatočne presvedčivé, Súdny dvor je oprávnený rozhodnúť proti Komisii 
vyhlásením, že je prípad neprípustný alebo nepodložený. Komisia postúpila 
Súdnemu dvoru56 len jeden prípad nesplnenia povinnosti týkajúci sa smernice57 
(pozri  rámček 6 ).
38 Pripomienky 	
106	
V správach Komisie, Európskeho parlamentu a ďalších orgánov, a najmä v balíku 
služieb (jún 2012) boli nástroje presadzovania práva preskúmané a boli vyjadrené 
odporúčania pre opatrenia v budúcnosti. Dvor audítorov zistil, že kontrolované 
ČŠ súhlasia, že by sa záležitosti týkajúce sa nesúladu mali riešiť prísne a že by sa 
mali uplatniť postupy pre konania o nesplnení povinnosti.
107	
Komisia nevytvorila systematickú stratégiu na posilnenie jednotného trhu 
so službami najmä v oblastiach, ktorých sa týka smernica. Súčasné činnosti pre -
sadzovania práva sa nezameriavajú vždy na ekonomicky najdôležitejšie odvetvia 
vybrané s použitím prístupu založeného na riziku.Konania 	o nesplnení 	povinnosti 	na Súdnom 	dvore
Európska komisia sa rozhodla podať žalobu na Maďarsko na Súdnom dvore Európskej únie, v ktorej napadla 
jeho právne predpisy o vydávaní stravných, rekreačných a dovolenkových kupónov. Komisia zastáva názor, 
že obmedzenia zavedené maďarskou legislatívou s účinnosťou od 1. januára 2012 sú v rozpore so základnými 
zásadami slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej 
únie (články 49 a 56 ZFEÚ) a v rozpore so smernicou o službách (smernica Európskeho parlamentu a Rady 
2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu).
V roku 2011 Maďarsko zmenilo svoje právne predpisy o vydávaní kupónov na jedlá (teplé a studené), rekre -
áciu a dovolenky, poskytované zamestnávateľmi svojim zamestnancom a považované za nepeňažné dávky, 
na ktoré sa preto vzťahujú výhodnejšie daňové pravidlá a pravidlá sociálneho zabezpečenia. Táto legislatíva 
nadobudla účinnosť 1. januára 2012 bez výrazného prechodného obdobia či opatrení. Predtým neboli nijaké 
konkrétne podmienky pre zamestnávateľov vydávajúcich kupóny na teplé a studené jedlá svojim zamestnan -
com alebo na formu takýchto kupónov.
Touto novou legislatívou sa vytvoril monopol pre verejnú nadáciu zodpovednú za vydávanie kupónov na stu -
dené jedlá (tlačené alebo elektronické) a kupónov na teplé jedlá (tlačené), poskytované zamestnávateľmi 
svojim zamestnancom. Okrem toho sa v nej stanovujú veľmi prísne podmienky na vydávanie kupónov na tep -
lé jedlá, rekreáciu a dovolenky, považované za nepeňažné dávky, ktoré už viac nemôžu byť v elektronickej 
podobe.
Táto nová legislatíva znamená, že prevádzkovatelia, ktorí boli niekoľko rokov prítomní na trhu s kupónmi 
na teplé a studené jedlá, sú teraz vylúčení z trhu s kupónmi považovanými za nepeňažné dávky.
Keďže Maďarsko nezosúladilo svoje právne predpisy s odôvodneným stanoviskom, ktoré mu bolo zaslané 
v novembri 2012, Komisia sa rozhodla postúpiť tento prípad Súdnemu dvoru. K októbru 2015 konanie stále 
prebiehalo.Rámček 6
39 Pripomienky 	
58 http://ec.europa.eu/
europe2020/pdf/csr2014/
overview_
recommendations_2014_by_
member_state_en.pdf .
59 Napríklad regulované 
povolania, konkrétne lekárne 
a optici, podporovanie 
konkurencie v službách, 
zníženie regulačného 
zaťaženia ovplyvňujúceho 
maloobchod cez Loi relative 
à l’artisanat, au commerce et 
aux très petites entreprises  
(ACTPE), ktorého cieľom je 
zjednodušenie zriadenia 
retailových outletov a návrh 
zákona o hospodárskej 
činnosti, ktorý dáva väčšie 
právomoci orgánu 
pre konkurenciu.Odporúčania	pre jednotlivé	krajiny	majú	obmedzený	úspech
108	
Okrem konaní o nesplnení povinnosti sa Komisia snaží ovplyvniť ČŠ začleňova -
ním odporúčaní, ktoré sa týkajú smernice o službách, do odporúčaní pre jednotli -
vé krajiny v rámci európskeho semestra. Tieto odporúčania schvaľuje Rada. Komi -
sia zastáva názor, že odporúčania pre jednotlivé krajiny majú väčší politický vplyv 
než konania o nesplnení povinnosti, pretože ich schvaľujú a prijímajú vlády ČŠ.
109	
V júni 2014 boli záležitosti súvisiace s „konkurenciou v sektore služieb“ začlenené 
do 14 odporúčaní pre jednotlivé krajiny58. Komisia napríklad odporučila vláde 
Francúzska „odstrániť neodôvodnené obmedzenia prístupu k regulovaným 
povolaniam a obmedzenia ich vykonávania, znížiť vstupné náklady a podporiť 
hospodársku súťaž v službách“. V roku 2015 bol zaznamenaný určitý pokrok v tej -
to oblasti59. V niektorých krajinách však buď nedošlo k pokroku, bol obmedzený, 
alebo sa odporúčanie pre krajinu neriešilo (pozri rámček 7 ).
110	
Hoci Komisia zastáva názor, že odporúčania pre jednotlivé krajiny majú väčší 
politický vplyv než konania o nesplnení povinnosti, nie všetky ČŠ náležite konajú 
v nadväznosti na tieto odporúčania. Nie sú nijaké dôkazy, že sú odporúčania 
pre jednotlivé krajiny účinnejšie pri odstraňovaní prekážok než konania o nespl -
není povinnosti.
40 Pripomienky 	
Odporúčania	pre jednotlivé	krajiny	za rok	2014	následne	kontrolované	v roku	2015	
s obmedzeným	alebo	žiadnym	pokrokom
V odporúčaní 5 pre Maďarsko sa odporúča: „stabilizovať regulačný rámec a podporiť hospodársku súťaž 
na trhu okrem iného odstránením prekážok v sektore služieb“.
V roku 2015 však bolo zaznamenané, že Maďarsko dosiahlo obmedzený pokrok v riešení odporúčania 5 a od -
porúčania Rady. V skutočnosti sa nedosiahol nijaký pokrok s cieľom stabilizovať regulačný rámec a podporiť 
hospodársku súťaž na trhu, najmä v sektore služieb.
V odporúčaní 4 pre Rakúsko sa odporúča: „odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb, aj pokiaľ 
ide o požiadavky na právnu formu a držbu podielov a v oblasti zakladania spoločností medzidisciplinárnych 
služieb“.
Rakúsko nezaznamenalo reformný pokrok v danom období, ani pokiaľ ide o požiadavky na právnu formu 
a držbu podielov a medzidisciplinárne služby. Existujúce obmedzenia stále neboli dôkladne zrevidované.
V odporúčaní 6 pre Španielsko sa odporúča: „... do konca roka 2014 prijať ambicióznu reformu odborných 
služieb a profesijných združení a vymedziť pritom povolania, ktoré si vyžadujú registráciu v odbornej orga -
nizácii, preskúmať pravidlá týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti profesijných orgánov a sprístupniť 
tak neoprávnene vyhradené činnosti a chrániť jednotu trhu pri prístupe k odborným službám v Španielsku 
a pri ich vykonávaní. Ďalej skrátiť čas, znížiť náklady a počet postupov požadovaných na zriadenie fungujúcich 
podnikov. Odstraňovať neoprávnené obmedzenia zriaďovania veľkoplošných maloobchodných priestorov 
predovšetkým prostredníctvom revízie existujúcich nariadení o regionálnom plánovaní.“
Nedosiahol sa žiadny pokrok, pokiaľ ide o prijatie reformy odborných služieb a profesijných združení.
Istý pokrok sa dosiahol pri skrátení času, znížení nákladov a počtu postupov požadovaných na zriadenie fun -
gujúcich podnikov.Rámček 7
41
 Závery	a odporúčania
111	
Komisia má povinnosť koordinovať politiku v oblasti európskeho jednotného trhu 
a snaží sa o odstránenie neodôvodnených prekážok v obchode v oblasti služieb. 
Niekoľko rokov po lehote na zavedenie smernice o službách prekážky na vnútor -
nom trhu so službami, ktorých sa týka smernica, stále existujú. Komisia zriadila 
mechanizmus na zistenie prekážok, vytvorila podporné štruktúry, aby pomáhala 
ČŠ v ich odstránení, a zaviedla alternatívne opatrenia na riešenie konfliktov. Ko -
misia sa však zdráha viesť súdne konania, čiastočne z dôvodu dĺžky týchto konaní 
a čiastočne pre nedostatočnú dôveru v silu právnych predpisov. Celkovo bola 
Komisia len čiastočne účinná v zabezpečovaní vykonávania smernice.
Transpozícia 	a monitorovanie 	vykonávania
112	
Väčšina ČŠ netransponovala smernicu do vnútroštátnych právnych predpisov 
včas. Komisia monitorovala napredovanie ČŠ a podávala o ňom správy Rade 
pre konkurencieschopnosť. ČŠ uznali, že Komisia urobila veľa na praktickej úrovni, 
aby pomohla s vykonávaním smernice v priebehu jej transpozície, organizovaním 
skupinových diskusií v rámci vzájomných hodnotení, ako aj poskytnutím usmer -
není počas pravidelných tematických zasadnutí skupín odborníkov. Usmernenia 
k transpozícii boli vydané v podobe „príručky k vykonávaniu“, ktorá sa síce pova -
žovala za užitočnú, ale nebola vydaná včas na začiatku trojročného obdobia, čo 
prispelo k oneskoreniam v úplnej transpozícii (pozri body 16 až 20).
Odporúčanie 1
Komisia by mala vypracovať usmernenia k transpozícii a vydať ich čo najskôr 
po prijatí.
113	
Proces vzájomných hodnotení a následné kontroly výkonnosti preukázali, že pre -
trváva značný počet prekážok. ČŠ sa domnievali, že Komisia mohla urobiť viac 
na odstránenie potenciálne neodôvodnených prekážok, ktoré boli zistené v rámci 
tohto procesu. Okrem toho Komisia dostatočne nespochybnila odôvodnenie 
proporcionality, ktoré poskytli niektoré členské štáty. Výsledky neboli použité 
na systematickú podporu presadzovania smernice Komisiou riešením ekonomic -
ky najdôležitejších záležitostí (pozri body 21 až 36).
42 Závery	a odporúčania 	
Odporúčanie 2
Výsledky postupov, akým sú vzájomné hodnotenia a kontroly výkonnosti, by mali 
byť následne kontrolované, aby sa vyriešil nesúlad. Komisia a členské štáty by 
mali riešiť ekonomicky najdôležitejšie záležitosti.
114	
Potenciálny hospodársky prínos z úplného vykonávania smernice je neznámy, 
hoci odhadované zisky na výstupoch sa často citujú na preukázanie vplyvu 
zníženia prekážok. Vzhľadom na chýbajúce náležite podrobné údaje o sektoroch 
ovplyvnených smernicou stále neexistuje spoľahlivé vyčíslenie jej dosahu. Ko -
misia len nedávno požiadala ČŠ, aby jej poskytli potrebné podrobné rozdelenie 
národných účtov (pozri body 37 až 42).
Odporúčanie 3
Komisia by sa mala snažiť zabezpečiť, aby sa záležitosti týkajúce údajov potreb -
ných na posúdenie dosahu nových právnych predpisov riešili v počiatočnej fáze 
legislatívneho postupu.
Vykonávanie
115	
Miesta jednotného kontaktu sú najdôležitejším nástrojom smernice. Pri ich 
zriaďovaní sa vyskytli oneskorenia a ich kvalita je v ČŠ rôzna, pričom niektoré 
preukázali nedostatočnú ambíciu, aby MJK lepšie reagovali na potreby podnikov. 
Komisia vypracovala chartu, v ktorej žiada ČŠ, aby vyvinuli dôležité úsilie po -
trebné na dosiahnutie tohto cieľa, zatiaľ to však neprinieslo uspokojivé výsledky 
(pozri body 46 až 52).
116	
Informovanosť podnikov o MJK nie je vysoká a nie všetky MJK sú dostatočne 
viditeľné (pozri body 53 až 55).
Odporúčanie 4
Členské štáty by mali dodržiavať chartu MJK napr. sprístupnením dostupných 
informácií vo viacerých jazykoch a umožnením ukončiť všetky administratívne 
kroky potrebné na poskytovanie cezhraničných služieb.
43 Závery	a odporúčania 	
117	
Administratívna spolupráca prostredníctvom IMI sa môže úspešne uplatňovať 
v súvislosti so smernicou, využíva sa však oveľa menej ako napríklad pri smer -
nici o uznávaní odborných kvalifikácií. IMI je taktiež užitočným komunikačným 
nástrojom pre povinné oznámenia, nevyužíva sa však dostatočne z dôvodu ne -
spokojnosti ČŠ s prístupom Komisie k zaslaným oznámeniam a s nedostatočnou 
zrozumiteľnosťou oznámení prijatých z iných ČŠ (pozri body 56 až 64).
Odporúčanie 5
Legislatívny orgán by mal zaviesť odkladnú lehotu na oznámenie návrhu požia -
daviek a zabezpečiť, aby boli uverejnené na verejne dostupnej webovej stránke, 
aby bol umožnený lepší prístup a včasná kontrola.
118	
Sú dôkazy, že mnoho spotrebiteľov má naďalej problémy s prístupom na jed -
notný trh služieb, hoci nepredkladajú oficiálne sťažnosti. Komisia by však mohla 
navrhnúť rozšíriť rozsah nariadenia o ochrane spotrebiteľa, aby zahŕňal článok 20 
smernice o službách (pozri body 65 až 77).
Odporúčanie 6
Komisia by mala zmeniť prílohu k nariadeniu o spolupráci v oblasti ochrany spot -
rebiteľa tak, aby zahŕňala článok 20 smernice o službách.
Presadzovanie 	práva
119	
Hoci je projekt EU Pilot užitočným nástrojom spolupráce ČŠ s Komisiou, často 
trvá príliš dlho, kým sa prípady začnú, a informácie o ich vyriešení nie sú zverej -
ňované. V dôsledku toho, aj keď EU Pilot zabezpečí nápravné opatrenia v danom 
prípade, iné zainteresované strany z toho nemajú prospech ani sa tým neprispie -
va k vytvoreniu zavedenej právnej praxe EÚ v tejto oblasti (pozri body 86 až 93).
44 Závery	a odporúčania 	
Odporúčanie 7
Komisia by nemala odďaľovať začatie prípadu EU Pilot po zistení problému. In -
formácie o záležitostiach vyriešených prostredníctvom EU Pilot by sa mali zdieľať 
(v prípade potreby anonymne), čo by prispelo k šíreniu osvedčených postupov.
120	
Napriek politike „nulovej tolerancie“ doteraz bolo len deväť konaní o nesplnení 
povinnosti pre nesúlad vnútroštátnych právnych predpisov so smernicou, kto -
rých vyriešenie trvalo príliš dlho (v priemere dva roky) a len jeden prípad poru -
šenia smernice o službách sa dostal na Súdny dvor. Komisia nemá systematickú 
stratégiu na posilnenie jednotného trhu so službami najmä v oblastiach, ktorých 
sa týka smernica. Súčasné činnosti presadzovania práva sa nezameriavajú vždy 
na ekonomicky najdôležitejšie odvetvia vybrané s použitím prístupu založeného 
na riziku (pozri body 94 až 107).
Odporúčanie 	8
Komisia by mala čo najviac skrátiť dĺžku konaní o nesplnení povinnosti. K zača -
tiu konaní o nesplnení povinnosti by mala uplatňovať prístup na základe rizika 
a ekonomického významu. Napokon vzhľadom na to, že samotná Komisia zastáva 
názor, že dôležité záležitosti súvisiace s vykonávaním môže rozhodnúť len Súdny 
dvor, mala by mu ich v prípade potreby postupovať.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 3. februára 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

45 Odpovede 		
Komisie
Zhrnutie
IV
Komisia stanovila svoje priority v oznámení z roku 2012 o vykonávaní smernice o službách1. Vo svojom oznámení 
Komisia vysvetľuje, že sa zameriava na presadzovanie, ale že to nie je jej jedinou oblasťou pôsobnosti. Komisia 
takisto identifikovala prioritné sektory a stanovila opatrenia na nadchádzajúce roky vrátane akčného plánu pre 
maloobchod, reformy smernice o uznávaní odborných kvalifikácií a partnerského preskúmania právnej formy 
a držby podielov. Tento súbor opatrení Európska rada uvítala vo svojich záveroch z 23. októbra 2013. Európska rada 
zdôraznila, že členské štáty zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní smernice o službách.
V prvej polovici roku 2015 otvorila Komisia niekoľko prípadov nesplnenia povinnosti, v rámci ktorých je potrebné 
posúdiť proporcionalitu vnútroštátneho opatrenia. Napríklad Komisia otvorila 8 prípadov nesplnenia povinnosti 
týkajúcich sa právnej formy a držby podielov alebo taríf (ktoré sú podmienenými povinnosťami stanovenými 
v článku 15 smernice o službách). Niekoľko prípadov sa otvorilo aj na základe kvantitatívnych alebo územných 
obmedzení (článok 15 smernice o službách) a na základe článku 20 ods. 2 (nediskriminácia v prístupe k službám). 
V druhom polroku 2015 sa v rámci projektu EU Pilot otvorilo 10 prípadov vo veci neplnenia článku 8 smernice o služ -
bách týkajúceho sa miest jednotného kontaktu, ktoré si tiež vyžadujú posúdenie proporcionality.
V
Komisia vedie súdne konanie, ak je to potrebné. Komisia identifikovala svoje prioritné sektory a prijala v nich 
opatrenia.
Časť smernice vychádza z posúdenia proporcionality, ktoré majú vykonať členské štáty v jednotlivých prípadoch, 
čo musí Komisia vziať do úvahy (napr. článok 15 a článok 39 vyžadujúce od členských štátov vyhodnotenie určitých 
požiadaviek). O opatrení preto nerozhodujú úrovne dôvery, ale právna základňa. Dĺžka súdneho konania nebola 
nikdy odstrašujúcim faktorom proti otváraniu prípadov nesplnenia povinnosti. V prípade nepodmienených povin -
ností obsiahnutých v smernici konala Komisia okamžite zodpovedajúcim počtom vyšetrovaní z vlastnej iniciatívy. 
Z priemerného počtu 80 prípadov v rámci projektu EU Pilot ročne otvorí Komisia viac ako 30 prípadov z vlastnej 
iniciatívy.
1 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm .
Odpovede	Komisie	 46
VI
Pokiaľ ide o hospodársky vplyv smernice o službách, štúdia z roku 2012 ( http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) bola založená na posúdení prekážok v sektoroch služieb 
v dvoch časových bodoch: pred zavedením smernice a po jej zavedení (koniec roka 2011). Komisia okrem toho vyko -
nala aktualizáciu tejto štúdie s cieľom zmapovať vnútroštátne reformy, ktoré sa uskutočnili v rokoch 2012 až 2014 
(dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/renditions/
native ). Okrem toho sa nedávno vykonali podrobnejšie posúdenia zostávajúcich prekážok a hospodárskeho poten -
ciálu ich odstránenia v prioritných sektoroch podnikateľských služieb a maloobchodu. Boli uverejnené v pracovnom 
dokumente útvarov Komisie k stratégii jednotného trhu (pozri oddiely 2.3 a 2.4: http://ec.europa.eu/DocsRoom/
documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
VII	prvá	zarážka
V nadväznosti na vzájomné hodnotenie v roku 2013 otvorila Komisia viac ako 30 prípadov (prípady nulovej toleran -
cie). V nadväznosti na partnerské preskúmanie právnej formy, držby podielov a taríf v roku 2014 otvorila 15 prípadov 
v rámci projektu EU Pilot. V piatich z týchto 15 prípadov bola príslušným členským štátom zaslaná formálna výzva, 
čo predstavuje celkovo okolo 80 prípadov v rámci projektu EU Pilot za rok. Je to jeden z najvyšších počtov prípadov 
otvorených v Komisii v súvislosti s jedným sekundárnym právnym predpisom. Predstavuje to obrovské úsilie zo 
strany členských štátov a Komisie, pretože transpozícia si vyžadovala 1 584 vnútroštátnych právnych predpisov, čo 
je najvyšší počet transpozičných opatrení, aký si kedy vyžiadal jeden sekundárny právny predpis EÚ.
VII	druhá	zarážka
Projekt EU Pilot je systém, prostredníctvom ktorého Komisia a členské štáty v počiatočnom štádiu diskutujú o mož -
ných porušeniach právnych predpisov EÚ. Diskusie sa riadia pravidlami dôvernosti; Komisia neuvádza, či proti 
konkrétnemu členskému štátu prebieha/prebiehalo konanie v rámci projektu EU Pilot v konkrétnej veci. Komisia si 
s členskými štátmi na špecializovaných fórach vymieňa osvedčené postupy v oblasti uplatňovania právnych predpi -
sov Únie vrátane fungovania projektu EU Pilot. Komisia uverejňuje informácie o projekte EU Pilot v súhrnnej forme 
vo výročnej správe o monitorovaní uplatňovania práva EÚ [COM(2015) 329]. Keby Komisia zverejnila konkrétne infor -
mácie o prípade v rámci projektu EU Pilot, musela by dodržať povinnosť zachovania dôvernosti vo vzťahu k člen -
ským štátom, čo by bolo potrebné zvážiť od prípadu k prípadu. Prax Komisie pri nakladaní s dôvernosťou v prebie -
hajúcich vyšetrovaniach prípadov v rámci projektu EÚ Pilot už potvrdil Súdny dvor Európskej únie (SDEÚ) [rozsudok 
vo veci Petrie (vec T-191/99), rozsudok vo veci Spirlea (vec T-306/12), ClientEarth/Komisia, T-424/14 a T-425/14]. Tieto 
rozsudky boli vydané v súvislosti so žiadosťami externých tretích strán o prístup k dokumentom. Na základe uvede -
ného sa Komisia domnieva, že vo svojej súčasnej politike šírenia informácií uplatňuje primeranú vyváženosť medzi 
potrebou podporovať najlepšie postupy v oblasti uplatňovania právnych predpisov EÚ a rešpektovaním dôvernosti 
vo vzťahu k členským štátom. Komisia sa zaväzuje rozširovať súhrnné informácie o projekte EU Pilot.
VII	tretia	zarážka
Komisia sa domnieva, že cieľom konania o nesplnení povinnosti je v čo najskoršom štádiu ukončiť porušovanie práv -
nych predpisov EÚ a zabezpečiť súlad. Je odhodlaná čo najviac obmedziť čas potrebný na dosiahnutie tohto cieľa. 
Najúčinnejší spôsob na dosiahnutie tohto cieľa sa však nie vždy spája s rýchlosťou konania o nesplnení povinnosti, 
pretože začatie konania o nesplnení povinnosti bez zohľadnenia špecifických situácií môže priniesť kontraproduk -
tívne výsledky.
Odpovede	Komisie	 47
VII	štvrtá	zarážka
Skutočnosť, že prípady neboli postúpené Súdnemu dvoru, nevyhnutne neznamená, že Komisia nebola činná v stí -
haní porušení povinnosti, ale znamená to, že súlad bol zabezpečený pred postúpením. Cieľom konania o porušení 
povinnosti je v čo najskoršom štádiu zabezpečiť súlad. V tomto zmysle je projekt EU Pilot účinným nástrojom na 
vyriešenie problémov pred začatím formálneho konania o nesplnení povinnosti a v konečnom dôsledku postú -
pením prípadu Súdnemu dvoru, ak je to potrebné. Po zavedení projektu EU Pilot sa počet konaní o nesplnení 
povinnosti, a teda postúpení vecí Súdnemu dvoru vo všeobecnosti výrazne znížil. Ako je uvedené v odpovedi, toto 
konštatovanie platí pre konanie o nesplnení povinnosti všeobecne.
VIII	prvá	zarážka
Komisia pomáha členským štátom pri vykonávaní právnych predpisov Únie s pomocou komplexného súboru nástro -
jov na podporu súladu (plánov vykonávania zásadných legislatívnych iniciatív, sietí a zasadnutí výborov odborníkov 
a usmernení). V balíku opatrení týkajúcich sa lepšej právnej regulácie prijatom v máji 2015 sa potvrdilo, že Komisia 
podporuje členské štáty v ich úsilí o vykonávanie právnych predpisov (usmernenia o lepšej regulácii, strany 33 až 
35). V tejto súvislosti všetky návrhy najdôležitejších smerníc sprevádzajú plány vykonávania, ktoré opisujú problémy 
spojené s vykonávaním a príslušné podporné opatrenia, ktoré má prijať Komisia.
Príručka o vykonávaní smernice o službách bola k dispozícii 7 mesiacov po prijatí smernice o službách a 29 mesiacov 
pred uplynutím lehoty na transpozíciu. Pred uverejnením príručky sa uskutočnili rozsiahle konzultácie a diskusie 
s členskými štátmi, čo znamená, že obsah bol členským štátom vopred dobre známy. Uverejnenie príručky bez riad -
nych konzultácií by bolo väčším problémom ako meškanie s jej uverejnením.
VIII	druhá	zarážka
Podľa nového programu lepšej právnej regulácie posilňuje Komisia v súčasnosti svoj prístup k posudzovaniu vplyvu 
a hodnoteniam s cieľom zlepšiť dôkazovú základňu, ktorá je základom všetkých legislatívnych návrhov, bez toho, 
aby sa to dotklo politických rozhodnutí. Komisia otvorila svoj proces tvorby politiky ďalšej verejnej kontrole a pod -
netom prostredníctvom webového portálu, kde možno sledovať iniciatívy a nové verejné konzultácie, keď Komisia 
hodnotí existujúce politiky alebo posudzuje prípadné nové návrhy.
VIII	štvrtá	zarážka
V stratégii jednotného trhu pre tovar a služby, ktorú uverejnila Komisia 28. októbra 2015, bolo oznámených niekoľko 
opatrení s cieľom zlepšiť vykonávanie smernice o službách vrátane reformy postupu oznamovania. Komisia zvažuje 
niekoľko legislatívnych možností vrátane prvkov, ako je odkladná lehota a umožnenie prístupu zainteresovaných 
strán k oznámeniam na zabezpečenie lepšej transparentnosti. V stratégii jednotného trhu sa poukazuje na skutoč -
nosť, že poskytovanie informácií na verejne prístupnej webovej stránke zatiaľ nie je k dispozícii. Príslušný návrh sa 
plánuje na rok 2016.
VIII	piata	zarážka
V stratégii jednotného trhu sa oznamuje takáto revízia právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebiteľa, ale aj 
právne predpisy poskytujúce konkrétnejší rámec nad rámec článku 20 smernice o službách.
Odpovede	Komisie	 48
Úvod
11
Komisia poznamenáva, že GR GROW bolo vytvorené zlúčením predchádzajúcich generálnych riaditeľstiev GR MARKT 
a GR ENTR.
Pripomienky
14
Komisia identifikovala oblasti, v ktorých smernica nebola vykonaná, a prijala príslušné opatrenia, napríklad pokiaľ 
ide o politiku nulovej tolerancie a právnu formu a o prípady držby podielov a taríf. Členské štáty sú zodpovedné za 
identifikovanie obmedzení a prekážok na svojom území.
Komisia došla k záveru, že je užitočné systematicky uplatňovať projekt EU Pilot ako účinný spôsob, ako sa vyhnúť 
zdĺhavým právnym postupom a rýchlo zabezpečiť súlad zo strany členských štátov.
Niekoľko dôležitých ustanovení smernice si vyžaduje vykonanie posúdenia proporcionality členským štátom v jed -
notlivých prípadoch, pričom Komisia musí vziať tento aspekt do úvahy a dávať pozor, aby nešla nad rámec smernice 
o službách.
15
Pokiaľ ide o hospodársky vplyv smernice o službách, štúdia z roku 2012 ( http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) bola založená na posúdení prekážok v sektoroch služieb 
v dvoch časových bodoch: pred zavedením smernice a po jej zavedení (koniec roka 2011).
Komisia vykonala aktualizáciu tejto štúdie s cieľom zmapovať vnútroštátne reformy, ktoré sa uskutočnili v rokoch 
2012 až 2014 (dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/
renditions/native ). Okrem toho sa nedávno vykonali aj podrobnejšie posúdenia zostávajúcich prekážok a hospodár -
skeho potenciálu ich odstránenia v prioritných sektoroch podnikateľských služieb a maloobchodu. Boli uverejnené 
v pracovnom dokumente útvarov Komisie k stratégii jednotného trhu (pozri oddiely 2.3 a 2.4: http://ec.europa.eu/
DocsRoom/documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
17
Príručka bola k dispozícii 7 mesiacov po prijatí smernice o službách a 29 mesiacov pred uplynutím lehoty na trans -
pozíciu. Pred uverejnením príručky sa uskutočnili rozsiahle konzultácie a diskusie s členskými štátmi, čo znamená, 
že obsah bol členským štátom vopred dobre známy. Uverejnenie príručky bez riadnych konzultácií by bolo väčším 
problémom ako mierne meškanie s jej uverejnením.
Odpovede	Komisie	 49
28
Komisia zastáva názor, že treba urobiť viac pre zlepšenie ambiciózneho vykonávania smernice o službách. V roku 
2015 útvary Komisie v nadväznosti na posúdenie z roku 2012 preskúmali pokrok dosiahnutý v priebehu rokov 2012 – 
2014. Preskúmaním sa zistilo, že vďaka opatreniam prijatým počas tohto obdobia sa k HDP EÚ pridá len 0,1 %  
(z potenciálneho 1,8 % HDP , ako sa zistilo na základe štúdie z roku 2012).
Komisia je toho názoru, že by sa mali prijať ďalšie opatrenia na ďalšie zníženie obmedzení týkajúcich sa právnej 
formy, ako je zrejmé napr. z odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra, ako aj z nedávnych 
krokov Komisie zameraných na takéto obmedzenia v niekoľkých členských štátoch.
29
Komisia stanovila svoje priority v oznámení z roku 2012 o vykonávaní smernice o službách2. Vo svojom oznámení 
Komisia vysvetľuje, že sa zameriava na presadzovanie, ale že to nie je jej jedinou oblasťou pôsobnosti. Komisia 
takisto identifikovala prioritné sektory a stanovila opatrenia na nadchádzajúce roky vrátane akčného plánu pre 
maloobchod, reformy smernice o uznávaní odborných kvalifikácií a partnerského preskúmania právnej formy 
a držby podielov. Tento súbor opatrení Európska rada uvítala vo svojich záveroch z 23. októbra 2013. Európska rada 
zdôraznila, že členské štáty zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní smernice o službách.
V lete 2012 Komisia kontaktovala členské štáty, aby zistila, ako plánujú odstrániť zjavné neplnenia povinnosti (prí -
pady nulovej tolerancie).
36
Kontroly výkonnosti nemali za cieľ identifikovať prekážky nezlučiteľné so smernicou o službách. Po vykonaní kontrol 
výkonnosti bola v roku 2013 zmenená smernica o uznávaní odborných kvalifikácií [pozri pôvodný návrh KOM(2011) 
883 v konečnom znení, oddiel 4.11 a oznámenie Komisie z roku 2011 KOM(2011) 20, oddiel 4.2] a v roku 2015 sa 
dohodlo na zmene smernice o balíku cestovných služieb [pozri pôvodný návrh Komisie COM(2013) 512, oddiel 1.4 
návrhu].
37
Podrobné posúdenie reforiem vykonaných členskými štátmi od zavedenia smernice o službách do konca roka 2011 
a ich možného hospodárskeho vplyvu bolo uverejnené v roku 2012.
V štúdii ( http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) sa 
po drobne vysvetľujú hospodárske údaje použité na vykonanie hodnotenia, ako aj ich zdroje (pozri strany 19 – 20 
a 67 – 68). V prípade jedného alebo dvoch členských štátov mohli niektoré údaje chýbať alebo nemuseli byť k dis -
pozícii. To je však v prípade akéhokoľvek druhu hospodárskej štúdie alebo ekonometrickej analýzy veľmi bežný 
problém.
38
Pozri odpoveď Komisie na bod 15.
2 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm .
Odpovede	Komisie	 50
39
Pozri aj odpovede Komisie na body 37 a 38.
40
Pozri odpovede Komisie na body 37 až 39.
Spoločná	odpoveď	na	body	41	a 42
Komisia začala iniciatívu s cieľom dosiahnuť úplnejšie a včasnejšie predkladanie údajov národných účtov, ktoré uve -
rejňuje Eurostat. Existujú však viaceré iné druhy štatistických údajov týkajúcich sa sektorov služieb (vrátane naprí -
klad štrukturálnej podnikovej štatistiky Eurostatu), ktoré umožňujú hĺbkovú analýzu trhov so službami.
43
V súvislosti s informačnými službami alebo mechanizmami spolupráce sa v smernici o službách stanovili len miesta 
jednotného kontaktu. Pokiaľ ide o používanie systému IMI, pre oblasť služieb je v systéme zaregistrovaných viac ako 
6 000 príslušných orgánov. Počet výmen informácií medzi orgánmi je ešte stále relatívne nízky, pretože členské štáty 
podceňujú potenciál systému (a z dôvodu nedostatočnej informovanosti o právnych povinnostiach vyplývajúcich 
zo smernice o službách, najmä na miestnej úrovni).
Sieť európskych spotrebiteľských centier nebola vytvorená na účely smernice o službách. Zodpovedá za širokú škálu 
činností. Jednou z jej hlavných úloh je podporovať práva spotrebiteľov v cezhraničnom kontexte. Európske spotrebi -
teľské centrá sú tiež zapojené, pokiaľ im to ich prostriedky dovoľujú, do presadzovania práv spotrebiteľov na základe 
smernice o službách.
46
Zriaďovanie miest jednotného kontaktu a zabezpečovanie ich riadneho fungovania je zodpovednosťou členských 
štátov. Komisia poskytovala podporu počas celého tohto procesu. Uskutočňovalo sa to prostredníctvom dvoch 
expertných skupín:
– EUGO – týmto sa poskytla platforma na výmenu najlepších postupov a zorganizovanie referenčného porovná -
vania s cieľom poskytnúť členským štátom spätnú väzbu o ich výsledkoch a potrebných zlepšeniach (organizo -
vaného každoročne prostredníctvom benchmarkingových štúdií alebo používateľského testovania).
– Expertná skupina pre elektronické postupy – bola vytvorená na diskutovanie o otázkach týkajúcich sa inter -
operability elektronických postupov a špecifických nástrojov, ktoré poskytuje Komisia na uľahčenie dosiahnutia 
súladu s povinnosťami podľa článku 8 smernice o službách. Táto technická podskupina už neexistuje. Otázky 
týkajúce sa elektronických postupov sa teraz riešia na základe nariadenia (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identi -
fikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu (nariadenie eIDAS).
47
Prehľad výsledkov jednotného trhu poskytuje príležitosť na každoročné podávanie správ o výkonnosti miest jed -
notného kontaktu. Vykonalo sa to na základe externých štúdií, na ktoré odkazuje Dvor audítorov, ale aj na základe 
používateľského testovania, ktoré vykonáva Komisia spoločne s členskými štátmi. Používateľské testovanie sa s člen -
skými štátmi vykonalo v rokoch 2011, 2013 a 2015. V roku 2013 Komisia zapojila do testovania aj podniky (prostred -
níctvom siete Enterprise Europe Network, Eurochambers a Business Europe). V roku 2015 sa s tým nepokračovalo, 
pretože testovanie podnikov vykonal externý dodávateľ ako súčasť štúdie.
Odpovede	Komisie	 51
51
Komisia bude naďalej podporovať členské štáty poskytovaním usmernení a odporúčaní založených na najlepších 
postupoch.
52
V nadväznosti na nedávnu štúdiu o miestach jednotného kontaktu sa Komisia rozhodla otvoriť 10 vyšetrovaní 
v rámci projektu EU Pilot proti 10 členským štátom. Vyšetrovania práve prebiehajú (december 2015).
54
Sieť EUGO bola vytvorená na koordináciu opatrení prijatých orgánmi riadiacimi miesta jednotného kontaktu (MJK) 
s cieľom prispieť k zvýšeniu povedomia medzi podnikateľmi a podnikmi o tom, ako môžu získať podrobné infor -
mácie o podnikaní v zahraničí, o tom, ako vybaviť administratívne náležitosti týkajúce sa založenia podniku, alebo 
o cezhraničnom poskytovaní služieb.
55
Komisia pracuje na zlepšovaní prístupu k MJK napr. prostredníctvom lepšieho usmerňovania z webovej stránky Vaša 
Európa – Podniky. V rámci programu COSME navrhla financovanie projektov na zvyšovanie cezhraničného povedo -
mia o MJK so zameraním najmä na online činnosti.
60
Zrozumiteľnosť a kvalita oznámení zasielaných prostredníctvom systému IMI, a najmä posúdenia proporcionality 
vnútroštátnych právnych predpisov požadovaného podľa smernice o službách závisia od oznamujúceho členského 
štátu. S cieľom uľahčiť posudzovanie oznámení poskytuje Komisia preklad do angličtiny pre všetky členské štáty 
a sprístupňuje ho prostredníctvom systému IMI.
Treba poznamenať, že keďže smernica o službách nestanovuje povinnosť informovať o návrhoch opatrení, oznamo -
vané opatrenia sú vo väčšine prípadov už prijaté. V tejto súvislosti je jediným účinným nástrojom Komisie na rieše -
nie týchto opatrení konanie o nesplnení povinnosti, hoci kroky Komisie v štádiu návrhu by boli účinnejšie. V rámci 
stratégie jednotného trhu oznámila Komisia legislatívnu iniciatívu zameranú na riešenie týchto otázok.
61
Komisia si je vedomá niekoľkých požiadaviek, ktoré mali členské štáty oznámiť, ale neurobili to. Na rozdiel od sys -
tému stanoveného v rámci smernice o transparentnosti (predtým 98/34/ES, teraz 2015/1535/EÚ), doplnenej judika -
túrou Súdneho dvora Európskej únie (vec C-194/94, CIA Security), kde sú v prípade neexistencie oznámenia vnút -
roštátne opatrenia neplatné, na základe smernice o službách sa takéto sankcie neuplatňujú. Komisia zvažuje v rámci 
svojej legislatívnej činnosti zaviesť v rámci stratégie jednotného trhu ustanovenie, podľa ktorého sa v prípade 
neoznámenia bude požiadavka považovať za neplatnú, čo by malo členské štáty podnietiť k oznamovaniu.
Odpovede	Komisie	 52
62
Hoci sa v smernici o službách aj v smernici o transparentnosti stanovila povinnosť oznamovať nové požiadavky, 
smernica o službách neobsahuje nijakú povinnosť oznamovať návrhy opatrení a nezahŕňa žiadnu odkladnú lehotu, 
čo vážne obmedzuje možnosť Komisie zasiahnuť. Z údajov vyplýva, že veľkú väčšinu oznámených opatrení už člen -
ské štáty prijali. Oznámenia podľa smernice o službách okrem toho nie sú transparentné pre zainteresované strany 
a pre podnikateľskú komunitu ako celok, ktorí preto nemajú možnosť vyjadriť sa k navrhovanému opatreniu. S cie -
ľom zlepšiť postup oznamovania pre služby zvažuje Komisia niekoľko legislatívnych možností vrátane prvkov, ako je 
odkladná lehota a umožnenie prístupu zainteresovaných strán k oznámeniam na zabezpečenie lepšej transparent -
nosti. Poskytovanie informácií na verejne prístupnej webovej stránke možno považovať za nástroj na dosiahnutie 
takejto transparentnosti.
66
Niektoré európske spotrebiteľské centrá (ESC) zahŕňajú kontaktné miesto pre smernicu o službách, ale činnosti 
týchto kontaktných miest sú oddelené od činností ESC, ktoré sú štruktúrami spolufinancovanými Európskou komi -
siou a členskými štátmi, ktorých účelom je pomáhať spotrebiteľom s ich problémami pri cezhraničnom nakupovaní.
67
Na úrovni EÚ boli uverejnené brožúry s cieľom zabezpečiť lepšiu informovanosť spotrebiteľov, v neposlednom rade 
brožúra Nákup služieb kdekoľvek v EÚ3, ktorá poskytuje spotrebiteľom jasné informácie o ich právach. Hlavné úsilie 
o zvyšovanie informovanosti však musí prebiehať na vnútroštátnej úrovni, aby bolo možné zohľadniť osobitné 
potreby komunikácie občanov v rôznych členských štátoch.
Podľa článku 20 predstavuje 222 sťažností oznámených ESC len podskupinu všetkých sťažností spotrebiteľov, 
pretože nie všetky z týchto sťažností sa nahlasujú ESC, ale môžu sa oznamovať vnútroštátnym orgánom, zdru -
ženiam spotrebiteľov alebo Komisii (napr. približne 1 000 sťažností sa predložilo prostredníctvom portálu Vaša 
Európa – Poradenstvo).
75
Usmernenie Komisie z roku 2012 účinne neposkytlo obchodníkom a spotrebiteľom právnu istotu a neobjasnilo usta -
novenia článku 20 ods. 2. Potrebné sú preto ďalšie kroky na uplatnenie týchto zásad a vypracovanie konkrétnych 
pravidiel proti diskriminácii na základe štátnej príslušnosti alebo miesta bydliska účastníkov trhu. V rámci stratégie 
pre jednotný trh Komisia oznámila, že prijme legislatívne opatrenia na boj proti neodôvodnenému rozdielnemu 
zaobchádzaniu so zákazníkmi na základe bydliska alebo štátnej príslušnosti, pokiaľ ide o prístup, ceny alebo iné 
podmienky predaja. To zahŕňa identifikáciu a zákaz konkrétnych foriem diskriminácie na základe bydliska, ktoré nie 
sú založené na objektívnych a overiteľných faktoroch.
76
Kontrolné akcie sa vykonávajú podľa článku 9 nariadenia o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa (EÚ) 
č. 2006/2004 (CPC), ktoré obsahuje prílohu so zoznamom príslušných hmotnoprávnych predpisov. Smernica o služ -
bách nie je v súčasnosti zahrnutá v tejto prílohe, a preto nie je možné vykonať kontrolné akcie na overenie dodržia -
vania ustanovení tejto smernice týkajúcich sa spotrebiteľov (článok 20) zo strany podnikov. V rámci stratégie jed -
notného trhu je cieľom doplnenie prílohy nariadenia CPC o článok 20. Znamenalo by to, že bude podliehať všetkým 
ustanoveniam nariadenia: nielen ustanoveniam o kontrolných akciách (článok 9), ale aj všeobecným ustanoveniam, 
ako sú ustanovenia týkajúce sa žiadostí o vzájomnú pomoc (články 6, 7, 8).
3 http://bookshop.europa.eu/en/buying-services-everywhere-in-the-eu-pbKM0414646/?CatalogCategoryID=X0gKABstUGQAAAEjwZAY4e5L .
Odpovede	Komisie	 53
77
V externom hodnotení sa v skutočnosti odporúča rozšíriť kontrolné akcie, pretože sú účinnými nástrojmi presadzo -
vania. Toto sa zohľadňuje v rámci preskúmania nariadenia CPC, keďže jedným z opatrení, ktoré budú navrhnuté, je 
zvýšenie účinnosti koordinovaných opatrení (podľa článku 9 nariadenia), ako sú napríklad kontrolné akcie. V exter -
nom hodnotení sa jasne rozlišovalo medzi súčasným rámcom nariadenia CPC a tým, čo treba dosiahnuť na posilne -
nie jeho mechanizmov spolupráce samých osebe a rozsahu jeho prílohy. Keďže v súčasnosti nie sú v prílohe k naria -
deniu CPC zahrnuté žiadne ustanovenia smernice o službách, neexistuje žiadne osobitné odporúčanie týkajúce sa 
kontrolných akcií vo vzťahu k smernici o službách.
Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti prílohy, v externom hodnotení sa neodporúča zohľadniť v nej celú smernicu o služ -
bách, a to z dôvodov, na ktoré upozornil Dvor audítorov a ktoré sú prevzaté zo správy o externom hodnotení. Pri 
príprave preskúmania nariadenia CPC sa však zohľadnilo posúdenie externého hodnotenia týkajúceho sa dôleži -
tého cezhraničného rozmeru tejto smernice a Komisia plánuje navrhnúť iba zahrnutie článku 20 (ako sa vysvetľuje 
v odpovedi Komisie na bod 76).
82
Otázky týkajúce sa vykonávania smernice o službách predstavujú veľmi často štrukturálne problémy súvisiace 
s reguláciou, a nie so správnymi pochybeniami. V tejto súvislosti sa v stratégii jednotného trhu stanovuje, že sieť 
SOLVIT bude posilnená, aby dokázala riešiť viac štrukturálnych problémov a problémov, ktoré nemajú nevyhnutne 
cezhraničný rozmer.
83
Komisia pomáha fungovaniu siete SOLVIT a podporuje ho:
a) organizovaním pravidelných školení a podujatí siete v spolupráci s vnútroštátnymi centrami siete SOLVIT;
b) navrhovaním a aktualizovaním príručky siete SOLVIT na riešenie prípadov v spolupráci s vnútroštátnymi centrami 
siete SOLVIT;
c) poskytovaním pomoci pri riešení prípadov na žiadosť centier siete SOLVIT. V zložitých prípadoch to môže zahŕňať 
poskytnutie neformálneho právneho poradenstva;
d) spravovaním a vedením databázy siete SOLVIT a verejného rozhrania a poskytovaním špecifického vzdelávania 
a podkladov na uľahčenie jeho používania centrami siete SOLVIT;
e) monitorovaním kvality a výkonu centier siete SOLVIT a prípadov, ktoré riešia;
f) zabezpečovaním dobrého prepojenia vybavovania sťažností a siete SOLVIT;
g) informovaním centier siete SOLVIT, na ich žiadosť, o nadväzujúcich krokoch Komisie v súvislosti s nevyriešenými 
prípadmi, pri ktorých bola sťažnosť predložená Komisii.
89
Projekt EU Pilot je predovšetkým nástrojom na dosahovanie súladu zo strany členských štátov a predchádzanie 
konaniam o nesplnení povinnosti. To si vyžaduje dôkladnú analýzu a nepretržitý dialóg.
Odpovede	Komisie	 54
90
Časový interval od zaevidovania prvej sťažnosti je 16,6 mesiaca. Priemerná dĺžka riešenia prípadu v rámci projektu 
EU Pilot je preto 11 mesiacov.
Rámček	4 –	Príklady	oneskorení	pri	postupe	v rámci	projektu	EU	Pilot
Komisia otvorila prípad v rámci projektu EU Pilot v novembri 2012 a zaslala formálnu výzvu (prvý krok v rámci kona -
nia o nesplnení povinnosti) v októbri 2013. Fáza v rámci projektu EU Pilot ako taká trvala iba 11 mesiacov.
Tretí prípad bol otvorený v marci 2012 a uzavretý v máji 2013 na ďalšie spracovanie v rámci konania o nesplnení 
povinnosti. Žiadosť Komisie o doplňujúce informácie vo februári 2013 je dôvodom mierneho oneskorenia pri uzatvá -
raní prípadu v rámci projektu EU Pilot.
93
Projekt EU Pilot je systém, prostredníctvom ktorého Komisia a členské štáty v počiatočnom štádiu diskutujú o mož -
ných porušeniach právnych predpisov EÚ. Projekt EU Pilot predstavuje neformálnu, ale štruktúrovanú fázu dialógu 
medzi Komisiou a dotknutým členským štátom, ktorého cieľom je rýchlo nájsť riešenie a predísť uplatneniu formál -
neho konania o nesplnení povinnosti. Ak tento dvojstranný dialóg vedie k uspokojivému výsledku, prípad v rámci 
projektu EU Pilot sa uzavrie. Ak sa, naopak, identifikovalo možné porušenie právnych predpisov EÚ, ale v tejto počia -
točnej fáze nebolo možné nájsť riešenie, môže Komisia začať konanie o nesplnení povinnosti (zaslaním formálnej 
výzvy členskému štátu). Tento dialóg sa riadi pravidlami dôvernosti. Komisia neuvádza, či proti konkrétnemu člen -
skému štátu prebieha/prebiehalo v konkrétnej veci konanie v rámci projektu EU Pilot. Komisia si s členskými štátmi 
na špecializovaných fórach vymieňa osvedčené postupy v oblasti uplatňovania právnych predpisov Únie vrátane 
fungovania projektu EU Pilot. Komisia uverejňuje informácie o prípadoch nesplnenia povinnosti,  
t. j. ak formálne konanie pre porušenie právnych predpisov EÚ začala Komisia zaslaním formálnej výzvy. Po začatí 
konania o nesplnení povinnosti a zaslaní formálnej výzvy uverejní Komisia názov a číslo prípadu ( http://ec.europa.
eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/?lang_code=sk ). To isté platí pre 
fázu odôvodneného stanoviska, kde sa takisto uverejní krátka tlačová správa. V štádiu postúpenia Súdnemu dvoru 
uverejní Komisia podrobnejšiu tlačovú správu. Komisia uverejňuje informácie o projekte EU Pilot v súhrnnej forme 
vo výročnej správe o monitorovaní uplatňovania práva EÚ [COM(2015) 329]. Keby Komisia zverejnila konkrétne infor -
mácie o prípade v rámci projektu EU Pilot, bolo by to v rozpore s povinnosťou zachovania dôvernosti, ktorú má voči 
členským štátom pred začatím konania o nesplnení povinnosti (čo by mohlo oslabiť dôveru vnútroštátnych orgánov 
v týchto a ďalších prípadoch). Prax Komisie pri nakladaní s dôvernosťou v prebiehajúcich vyšetrovaniach prípadov 
v rámci projektu EU Pilot už potvrdil Súdny dvor Európskej únie [rozsudok vo veci Petrie (vec T-191/99), rozsudok vo 
veci Spirlea (vec T-306/12), ClientEarth/Komisia , T-424/14 a T-425/14].
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že vo svojej súčasnej politike šírenia informácií uplatňuje primeranú 
vyváženosť medzi potrebou podporovať najlepšie postupy v oblasti uplatňovania právnych predpisov EÚ a dôver -
nosťou medzi Komisiou a členskými štátmi. Komisia sa zaväzuje zvážiť najlepšie spôsoby šírenia súhrnných informá -
cií o projekte EU Pilot.
Odpovede	Komisie	 55
97
V prvej polovici roku 2015 otvorila Komisia niekoľko prípadov nesplnenia povinnosti, v rámci ktorých bolo potrebné 
posúdiť proporcionalitu vnútroštátneho opatrenia. Napríklad Komisia otvorila 8 prípadov nesplnenia povinnosti 
týkajúcich sa právnej formy a držby podielov alebo taríf (ktoré sú podmienenými povinnosťami stanovenými 
v článku 15 smernice o službách). Niekoľko prípadov sa otvorilo aj na základe kvantitatívnych alebo územných 
obmedzení (článok 15 smernice o službách) a na základe článku 20 ods. 2 (nediskriminácia v prístupe k službám). 
V druhom polroku 2015 sa otvorilo 10 prípadov v rámci projektu EU Pilot vo veci nesúladu s článkom 8 smernice 
o službách týkajúceho sa miest jednotného kontaktu, ktoré si tiež vyžadujú posúdenie proporcionality. Keď Komisia 
predvolá členský štát pred Súdny dvor, je na Komisii, aby poskytla potrebné dôkazy o porušení právnych predpisov 
EÚ a o tom, že poskytla členským štátom príležitosť predložiť argumenty pred akýmkoľvek súdnym konaním. Ak 
Komisia neposkytne takýto dôkaz, Súdny dvor je oprávnený rozhodnúť proti Komisii vyhlásením konania buď za 
neprípustné, alebo neodôvodnené.
98
Politika nulovej tolerancie bola skoncipovaná ihneď po vykonaní vzájomného hodnotenia ako politika riešenia 
nepodmienených povinností, t. j. povinností, ktoré neboli závislé od analýzy proporcionality. Na začiatku vykonáva -
nia smernice o službách považovala Komisia tieto povinnosti za prioritu. Ako však bolo uvedené v odpovedi Komisie 
na bod 97, Komisia následne začala konania o nesplnení povinnosti vo veciach neodôvodnených požiadaviek.
99
Komisia otvorila oveľa viac než deväť prípadov vo veci nesúladu vnútroštátnych právnych predpisov a otvorila 
deväť prípadov nesplnenia povinnosti na základe politiky nulovej tolerancie, čo znamená, že v súvislosti s výberom 
opatrení zahrnutých v smernici o službách – ktoré môže Komisia identifikovať ako nepodmienené povinnosti – 
by sa proti členským štátom nemali viesť konania o nesplnení povinnosti za nesúlad s vnútroštátnymi právnymi 
predpismi. „Nulová tolerancia“ je preto splnená, ak proti členským štátom neprebiehajú žiadne konania o nespl -
není povinnosti. Hoci bolo otvorených 9 prípadov nesplnenia povinnosti, Komisia začala približne 40 vyšetrovaní. 
Týchto 9 prípadov nesplnenia povinnosti preto možno považovať za dobrý výsledok, pretože ostatné boli vyriešené 
v predchádzajúcich fázach vyšetrovania. Musíme zohľadniť, že Komisia založila prípady nulovej tolerancie na správe 
o vnútroštátnych prekážkach, ktorá je základom vykonávacieho balíka z roku 2012. Po preskúmaní tejto správy 
Komisia identifikovala nepodmienené povinnosti, ktoré členské štáty nesplnili. Výsledkom takéhoto postupu je 40 
začatých vyšetrovaní.
100
Komisia potvrdzuje, že ako cieľ bola pri konaní o nesplnení povinnosti stanovená lehota 18 mesiacov a že priemerné 
trvanie prípadov týkajúcich sa smernice o službách bolo 19,6 mesiaca. Tieto prípady zahŕňajú politicky veľmi citlivé 
prípady. Trvanie prípadov týkajúcich sa smernice o službách je kratšie ako priemerné trvanie prípadov týkajúcich sa 
iných smerníc o vnútornom trhu.
101
Ako je vysvetlené v odpovedi Komisie na bod 99, tzv. prípady týkajúce sa „nesúladu“ sú prípadmi nulovej tolerancie, 
ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy.
Odpovede	Komisie	 56
104
Trvanie prípadov nesplnenia povinnosti vzťahujúcich sa na smernicu o službách je kratšie ako priemer. Okrem toho 
sa Komisia domnieva, že legislatívne zmeny v členských štátoch nie sú len výsledkom začínania konaní o nesplnení 
povinnosti: od zavedenia projektu EU Pilot sa mnoho prípadov vyriešilo pred začatím konania o nesplnení povin -
nosti. Úspech projektu EU Pilot vysvetľuje menší počet konaní o nesplnení povinnosti a následných postúpení 
Súdnemu dvoru. Na základe dostupnej dokumentácie sú rozhodnutia Komisie v prípadoch nesplnenia povinnosti 
verejne dostupné na webovom sídle Komisie. Okrem toho výročná správa Komisie o monitorovaní uplatňovania 
práva Únie poskytuje ucelený prehľad konaní o nesplnení povinnosti, ktoré Komisia riešila v predchádzajúcom roku. 
Ako uznal Súdny dvor, počas priebehu týchto konaní je potrebné zachovať atmosféru vzájomnej dôvery medzi 
Komisiou a príslušným členským štátom. Táto politika sa uplatňuje aj v súvislosti so žiadosťami o prístup k doku -
mentom [pozri článok 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001 o prístupe k dokumentom]. Avšak v súlade s touto 
judikatúrou ihneď po ukončení vyšetrovania a do tej miery, do akej nesúvisí s inými prebiehajúcimi vyšetrovaniami, 
Komisia už neuplatňuje takýto všeobecný predpoklad a skúma každú žiadosť s cieľom umožniť čo najširší prístup 
podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001.
Rámček	6 –	Prípad	nesplnenia	povinnosti	predložený	Súdnemu	dvoru
Ako sa uvádza vo výročnej správe o monitorovaní uplatňovania práva EÚ (2014)4, celkový pokles počtu konaní 
o nesplnení povinnosti možno dať do súvislosti s významným zvýšením počtu prejudiciálnych rozhodnutí podľa 
článku 267 ZFEÚ od roku 2010. Od roku 2010 sa Súdny dvor zaoberal otázkami súladu vnútroštátnych právnych 
predpisov s právnymi predpismi EÚ asi v polovici svojich rozsudkov podľa článku 267 ZFEÚ a v mnohých prípa -
doch zistil nesúlad. Hoci sa prejudiciálne rozhodnutia líšia od rozsudkov vo veci nesplnenia povinnosti, poskytuje 
to Komisii ďalšiu príležitosť systematickejším spôsobom zabezpečiť nápravu porušovaní právnych predpisov Únie 
vyplývajúcich z vnútroštátnych právnych predpisov alebo ich uplatňovania.
Generálny advokát predniesol svoje stanovisko v septembri 2015.
107
Stratégia presadzovania práva v oblasti, na ktorú sa vzťahuje smernica o službách, je založená na rôznych nástro -
joch: konania o nesplnení povinnosti, sociálna zodpovednosť podnikov a dialóg s členskými štátmi. Pri zásahu zo 
strany Komisie sa musia zvážiť všetky odlišné nástroje. Komisia od roku 2007 stanovila prostredníctvom opatrení na 
presadzovanie práva svoje priority a tieto priority vymedzila v oznámení z roku 2012. Tieto priority sa samozrejme 
uplatňujú s ohľadom na povinnosť Komisie ako ochrankyne zmluvy. Dôkladnejšia politika založená na prioritách sa 
bude ďalej rozvíjať v rámci stratégie jednotného trhu.
108
Odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR) v rámci procesu semestra sa týkajú otázok a problémov, ktoré sa analyzo -
vali a prediskutovali medzi členskými štátmi a Komisiou, ako aj na úrovni Rady. Znamená to, že sa posilnila politická 
zodpovednosť. Konania o nesplnení povinnosti môžu mať aj politické dôsledky.
110
Pozri odpoveď Komisie na bod 108.
4 COM(2015) 329 final.
Odpovede	Komisie	 57
Závery	a odporúčania
111
Komisia vedie súdne konania, ak je to potrebné. Komisia identifikovala svoje prioritné sektory a prijala v nich 
opatrenia.
Veľká časť smernice vychádza z posúdenia proporcionality, ktoré majú vykonať členské štáty v jednotlivých prípa -
doch, čo musí Komisia vziať do úvahy (napr. článok 15 a článok 39 vyžadujúce od členských štátov vyhodnotenie 
určitých požiadaviek). O opatrení preto nerozhodujú úrovne dôvery, ale právna základňa. Dĺžka súdneho konania 
nebola nikdy odstrašujúcim faktorom proti otváraniu prípadov nesplnenia povinnosti. V prípade nepodmienených 
povinností obsiahnutých v smernici konala Komisia okamžite zodpovedajúcim počtom vyšetrovaní z vlastnej inicia -
tívy. Z priemerného počtu 80 prípadov v rámci projektu EU Pilot ročne otvorí Komisia viac ako 30 prípadov z vlastnej 
iniciatívy.
112
Príručka bola k dispozícii 7 mesiacov po prijatí smernice o službách a 29 mesiacov pred uplynutím lehoty na trans -
pozíciu. Pred uverejnením príručky sa uskutočnili rozsiahle konzultácie a diskusie s členskými štátmi, čo znamená, 
že obsah bol členským štátom vopred dobre známy. Uverejnenie príručky bez riadnych konzultácií by bolo väčším 
problémom ako mierne meškanie s jej uverejnením.
Odporúčanie 	1
Komisia odporúčanie prijíma. V balíku opatrení týkajúcich sa lepšej právnej regulácie prijatom 19. mája 2015 sa 
stanovil všeobecný rámec zjednodušenia a zefektívnenia právnych predpisov EÚ. Komisia pomáha členským štátom 
pri vykonávaní právnych predpisov Únie s pomocou komplexného súboru nástrojov na podporu súladu (plánov 
vykonávania zásadných legislatívnych iniciatív, sietí a zasadnutí výborov odborníkov a usmernení). Komisia zastáva 
názor, že príprava usmernenia by nemala zasahovať do politického procesu, ktorý povedie k dohode medzi Európ -
skym parlamentom a Radou o nových právnych predpisoch.
113
Komisia stanovila svoje priority v oznámení z roku 2012 o vykonávaní smernice o službách5. Vo svojom oznámení 
Komisia vysvetľuje, že sa zameriava na presadzovanie, ale že to nie je jej jedinou oblasťou pôsobnosti. Komisia 
takisto identifikovala prioritné sektory a stanovila opatrenia na nadchádzajúce roky vrátane akčného plánu pre 
maloobchod, reformy smernice o uznávaní odborných kvalifikácií a partnerského preskúmania právnej formy 
a držby podielov. Tento súbor opatrení Európska rada uvítala vo svojich záveroch z 23. októbra 2013. Európska rada 
zdôraznila, že členské štáty zohrávajú svoju úlohu pri vykonávaní smernice o službách.
Kontroly výkonnosti nemali za cieľ identifikovať prekážky nezlučiteľné so smernicou o službách. Namiesto toho 
sa zamerali na možné rozpory medzi rôznymi právnymi predpismi EÚ, aby sa zabránilo nesúladu medzi nimi. Po 
vykonaní kontrol výkonnosti bola v roku 2013 zmenená smernica o uznávaní odborných kvalifikácií [pozri pôvodný 
návrh KOM(2011) 883 v konečnom znení, oddiel 4.11, a oznámenie Komisie z roku 2011, KOM(2011) 20, oddiel 4.2] 
a v roku 2015 sa dohodlo na zmene smernice o balíku cestovných služieb [pozri pôvodný návrh Komisie COM(2013) 
512, oddiel 1.4 návrhu].
5 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm .
Odpovede	Komisie	 58
Odporúčanie 	2
Komisia odporúčanie prijíma. Komisia určila svoje priority v oznámení z roku 2012 a vo svojich ďalších krokoch na to 
nadviazala. Vo svojom oznámení z júna 2012 vyzvala členské štáty, aby zaviedli ambicióznejšie vnútroštátne reformy 
v oblasti služieb. Túto výzvu podporila vydaním odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra.
114
Štúdia z roku 2012 ( http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) 
bola založená na posúdení prekážok v sektoroch služieb v dvoch časových bodoch: pred zavedením smernice a po 
jej zavedení (koniec roka 2011). Výpočet vplyvu preto nebol založený na teoretických odhadoch ex ante , ale na 
skutočných vnútroštátnych reformách, ktoré sa vykonali. Výpočet elasticít s cieľom odhadnúť hospodársky vplyv 
odstránenia prekážok vychádzal z porovnaní hospodárskych údajov v rôznych krajinách dostupných v tom čase. To 
však neznamená, že tieto elasticity sú nepresné alebo nespoľahlivé.
Komisia vykonala aktualizáciu tejto štúdie s cieľom zmapovať vnútroštátne reformy, ktoré sa uskutočnili v rokoch 
2012 až 2014 (dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/
renditions/native ). Okrem toho sa nedávno vykonali aj podrobnejšie posúdenia zostávajúcich prekážok a hospodár -
skeho potenciálu ich odstránenia v prioritných sektoroch podnikateľských služieb a maloobchodu. Boli uverejnené 
v pracovnom dokumente útvarov Komisie k stratégii jednotného trhu (pozri oddiely 2.3 a 2.4: http://ec.europa.eu/
DocsRoom/documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
Odporúčanie 	3
Komisia odporúčanie prijíma. Dňa 19. mája 2015 prijala balík opatrení týkajúcich sa lepšej právnej regulácie s cieľom 
zabezpečiť účinnosť opatrení Komisie. Balík opatrení týkajúcich sa lepšej právnej regulácie tiež obsahuje usmerne -
nia o spôsobe vykonávania posúdení vplyvu s cieľom preskúmať možné hospodárske, sociálne a environmentálne 
dôsledky navrhovaných možností opatrení. Komisia sa takýmito usmerneniami riadi.
115
Komisia bude naďalej podporovať členské štáty poskytovaním usmernení a odporúčaní založených na najlepších 
postupoch.
116
Komisia pracuje na zlepšovaní prístupu k miestam jednotného kontaktu (MJK) napr. prostredníctvom webovej 
stránky Vaša Európa – Podniky. V rámci programu COSME navrhla financovanie projektov na zvyšovanie cezhranič -
ného povedomia o MJK so zameraním najmä na online činnosti.
Odporúčanie 	4
Komisia odporúčanie prijíma. Hoci je odporúčanie adresované členským štátom, Komisia ich bude naďalej podporo -
vať poskytovaním usmernení a odporúčaní založených na najlepších postupoch.
Odpovede	Komisie	 59
117
Zrozumiteľnosť a kvalita oznámení zasielaných prostredníctvom systému IMI, a najmä posúdenia proporcionality 
vnútroštátnych právnych predpisov požadovaného podľa smernice o službách závisia od oznamujúceho členského 
štátu. S cieľom uľahčiť posudzovanie oznámení poskytuje Komisia preklad do angličtiny pre všetky členské štáty 
a sprístupňuje ho prostredníctvom systému IMI.
Útvary Komisie posúdia všetky oznámenia predložené členskými štátmi prostredníctvom systému IMI. Ak posu -
dzovanie vnútroštátnych požiadaviek vyvolá otázky, pokiaľ ide o zlučiteľnosť so smernicou o službách, zašlú útvary 
Komisie príslušnému členskému štátu pripomienky prostredníctvom systému IMI.
Treba poznamenať, že keďže smernica o službách nestanovuje povinnosť informovať o návrhoch opatrení, ozna -
mované opatrenia sú vo väčšine prípadov už prijaté. V tejto súvislosti je jediným účinným nástrojom Komisie na 
riešenie týchto opatrení konanie o nesplnení povinnosti, hoci kroky Komisie v štádiu návrhu by boli účinnejšie.
Odporúčanie 	5
Komisia odporúčanie prijíma.
118
Komisia v súčasnosti nedisponuje žiadnymi prostriedkami na to, aby lepšie využila nariadenie o spolupráci v oblasti 
ochrany spotrebiteľa. Toto nariadenie je potrebné formálne zmeniť tak, aby sa mohlo použiť na presadzovanie 
článku 20 smernice o službách.
Odporúčanie 	6
Komisia odporúčanie prijíma.
119
Projekt EU Pilot je systém, prostredníctvom ktorého Komisia a členské štáty diskutujú o možných porušeniach 
právnych predpisov EÚ v súvislosti s nesprávnou transpozíciou alebo nesprávnym uplatňovaním acquis  EÚ. Prípad 
v rámci projektu EU Pilot sa uzavrie, ak diskusie s členským štátom prinesú uspokojivý výsledok, alebo môže viesť 
ku konaniu o nesplnení povinnosti (zaslaním formálnej výzvy členskému štátu), ak Komisia dospeje k záveru, že zo 
strany členského štátu dochádza k porušovaniu právnych predpisov EÚ. EU Pilot nie je nástrojom, ktorý poskytuje 
nápravu v jednotlivých prípadoch, ale rieši všeobecné otázky uplatňovania právnych predpisov Únie.
Odpovede	Komisie	 60
Odporúčanie 	7
Komisia prijíma prvú časť odporúčania. Komisia je odhodlaná čo najviac obmedziť čas potrebný na vyšetrovanie 
údajných porušení právnych predpisov EÚ v rámci projektu EU Pilot. Pokiaľ ide o druhú časť odporúčania, Komi -
sia neuvádza, či proti konkrétnemu členskému štátu prebieha konanie v rámci projektu EU Pilot v konkrétnej 
veci. Komisia si s členskými štátmi na špecializovaných fórach vymieňa osvedčené postupy v oblasti uplatňovania 
právnych predpisov Únie vrátane fungovania projektu EU Pilot. Komisia uverejňuje informácie o projekte EU Pilot 
v súhrnnej forme vo výročnej správe o monitorovaní uplatňovania práva EÚ [COM(2015) 329]. Keby Komisia zverej -
nila konkrétne informácie o prípade v rámci projektu EU Pilot, bolo by to v rozpore s povinnosťou zachovania dôver -
nosti, ktorú má voči členským štátom pred začatím konania o nesplnení povinnosti (čo by mohlo oslabiť dôveru 
vnútroštátnych orgánov v týchto a ďalších prípadoch). Prax Komisie pri nakladaní s dôvernosťou v prebiehajúcich 
vyšetrovaniach prípadov v rámci projektu EU Pilot už potvrdil Súdny dvor Európskej únie [rozsudok vo veci Petrie 
(vec T-191/99), rozsudok vo veci Spirlea (vec T-306/12), ClientEarth/Komisia, T-424/14 a T-425/14]. Tieto rozsudky boli 
vydané v súvislosti so žiadosťami o prístup k dokumentom.
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že vo svojej súčasnej politike šírenia informácií uplatňuje primeranú 
vyváženosť medzi potrebou podporovať najlepšie postupy v oblasti uplatňovania právnych predpisov EÚ a dôver -
nosťou medzi Komisiou a členskými štátmi. Komisia sa zaväzuje zvážiť najlepšie spôsoby šírenia súhrnných informá -
cií v rámci projektu EU Pilot.
120
Stratégia presadzovania práva v oblasti, na ktorú sa vzťahuje smernica o službách, je založená na rôznych nástro -
joch: konania o nesplnení povinnosti, sociálna zodpovednosť podnikov a dialóg s členskými štátmi. Pri zásahu zo 
strany Komisie sa musia zvážiť všetky odlišné nástroje. Komisia od roku 2007 stanovila prostredníctvom opatrení na 
presadzovanie práva svoje priority a tieto priority vymedzila v oznámení z roku 2012. Tieto priority sa samozrejme 
uplatňujú s ohľadom na povinnosť Komisie ako ochrankyne zmluvy.
Odporúčanie 	8
Komisia odporúčanie prijíma. Domnieva sa, že cieľom konania o nesplnení povinnosti je v čo najskoršom štádiu 
ukončiť porušovanie právnych predpisov EÚ a zabezpečiť súlad, a je odhodlaná čo najviac obmedziť čas potrebný 
na dosiahnutie tohto cieľa. Najúčinnejší spôsob na dosiahnutie tohto cieľa sa však nie vždy spája s rýchlosťou kona -
nia o nesplnení povinnosti, pretože začatie konania o nesplnení povinnosti bez zohľadnenia špecifických situácií 
môže priniesť kontraproduktívne výsledky.
Od zavedenia projektu EU Pilot sa počet konaní o nesplnení povinnosti, a teda postúpení vecí Súdnemu dvoru 
výrazne znížil, a to vďaka tomu, že riešenia sa často nájdu v rámci projektu EU Pilot. Hlavným cieľom politiky Komisie 
je presvedčiť členské štáty, aby prijali opatrenia na riešenie záležitostí týkajúcich sa súladu.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Je všeobecne známe, že trh so službami nedosiahol 
z hľadiska obchodu vnútri EÚ svoj plný potenciál. Účelom 
smernice o službách je znížiť právne a administratívne 
prekážky poskytovateľom aj príjemcom služieb. Niekoľko 
rokov po lehote z roku 2009 na vykonávanie smernice však 
stále existujú neoprávnené prekážky. Pri audite sa zistilo, 
že hoci Komisia úspešne identifikovala problémy 
v členských štátoch, niektoré typy prekážok neriešila 
v dostatočnej miere a výsledky prijatých opatrení sa 
nedosiahli dostatočne rýchlo. Poskytovatelia služieb 
i zákazníci sú naďalej frustrovaní, že nemajú prístup 
na vnútorný trh v takom rozsahu, v akom sa stanovuje 
v smernici.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV