Počet prípadov ochorenia COVID-19 sa od októbra prudko zvyšuje. To vedie každý týždeň k nárastom prípadov s vážnym priebehom, hospitalizácií a úmrtí, a to najmä v členských štátoch s nízkou mierou zaočkovanosti. Nasadenie vakcín však takisto znamená, že podiel ľudí, ktorí vážne ochorejú alebo umrú, je výrazne nižší ako v počiatočných vlnách.

·Členské štáty by mali zvýšiť kapacitu sekvenovania genómov a posilniť sledovanie variantu omikron a prípadných ďalších variantov vzbudzujúcich obavy, a to aj rozsiahlym testovaním odpadových vôd. Komisia pomôže zabezpečiť rýchlu výmenu vzoriek a výsledkov.

·Členské štáty by sa mali s podporou Komisie úzko koordinovať, aby v reálnom čase zavádzali zmeny v opatreniach týkajúcich sa hraníc a cestovania v súlade s odporúčaniami Rady o cestovaní do EÚ a o voľnom pohybe v rámci EÚ vrátane testovacích a karanténnych opatrení. Na základe najnovších dostupných vedeckých poznatkov a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti môže byť, v reakcii na súčasné riziko spojené s variantom omikron, požiadavka vykonania testu PCR pred príchodom vhodným prostriedkom, ktorý môžu členské štáty zvážiť, a to najmä pri cestovaní do EÚ, ako aj cestovaní v rámci EÚ, ako súčasť núdzovej brzdy. Takéto kroky by sa mali zaviesť na najkratší potrebný čas, mali by byť primerané, nediskriminačné a podliehať neustálemu preskúmavaniu.

Hoci vakcíny stále poskytujú spoľahlivú ochranu, ich účinnosť sa časom prirodzene znižuje. Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) vydalo 24. novembra rýchle posúdenie rizika, v ktorom uviedlo, že je potrebné urýchlene zvážiť podanie posilňovacej dávky osobám vo veku 40 rokov a viac, s prednostným zameraním sa na najzraniteľnejšie osoby a starších ľudí. ECDC takisto uviedlo, že krajiny by mohli zvážiť podávanie posilňovacej dávky všetkým dospelým osobám po uplynutí šiestich mesiacov od dokončenia ich základnej očkovacej schémy. Tým by sa zvýšila ochrana pred nákazou v kontexte slabnúcej imunity. Všetky členské štáty už začali podávať posilňovacie dávky najrizikovejším skupinám a viaceré členské štáty ich už ponúkajú v očkovacích kampaniach zameraných na celú populáciu.

Skutočnosť je totiž taká, že pri väčšom šírení vírusu a riziku, že sa s variantom omikron bude šíriť ešte viac, budú potrebné aj ďalšie preventívne opatrenia na obmedzenie rizík kontaktu a nákazy. Očkovanie samotné na potlačenie vírusu nestačí. Skúsenosti získané od začiatku pandémie ukazujú, že takéto opatrenia sú nevyhnutnou súčasťou boja proti šíreniu vírusu. Medzi faktory úspechu patrí rázne rozhodovanie, dobrá komunikácia a komunitná angažovanosť. Rovnako ako počas pandémie budú musieť orgány nájsť správnu rovnováhu, aby boli takéto obmedzenia včasné, účinné, ale aj primerané: slobody jednotlivcov by sa nemali obmedzovať, ak to významne neprispieva k zníženiu vplyvu vírusu. Takisto treba z predchádzajúcich skúseností s uplatňovaním týchto obmedzení vyvodiť ponaučenia – napríklad obrovský vplyv zatvorenia škôl, univerzít a vysokých škôl na duševné zdravie a študijné výsledky detí a mladých ľudí. Čakať s uplatnením zásadných krokov príliš dlho ale rovnako znamená, že potom budú nutné radikálnejšie opatrenia. Opatrenia, ako je zlepšiť hygienu alebo ostať doma, ak sa prejavia symptómy, sa môžu pre spoločnosť stať dlhodobo normou.

Zároveň hrozí, že nárast počtu prípadov v niektorých členských štátoch vráti ich systémy zdravotnej starostlivosti späť do krízového režimu. Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany je naďalej k dispozícii, aby menej postihnuté členské štáty povzbudil k podpore tých, ktoré sú vystavené najväčšiemu tlaku. Od začiatku októbra Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie uľahčuje poskytovanie okamžitej pomoci na záchranu života z viacerých členských štátov do Rumunska a Lotyšska.

Zásadným krokom v boji proti vírusu je aj lepšia liečba tých, ktorí sa nakazili ochorením COVID-19. Je to jeden z výsledkov lepšej diagnostiky na pochopenie prevalencie vírusu a spôsobu, ako sa s ním vysporiadať. V boji proti ochoreniu COVID-19 budú môcť členské štáty v čoraz väčšej miere využívať terapeutiká. Stratégia EÚ v oblasti liečby COVID-19 už je zavedená a v súčasnosti sa realizuje s portfóliom desiatich najsľubnejších kandidátskych terapeutík, pričom viacero spoločných obstarávaní s členskými štátmi sa už uzavrelo s cieľom zabezpečiť spravodlivý prístup k takýmto terapeutikám. V súčasnosti sú povolené tri liečby. Bude to zohrávať mimoriadne dôležitú úlohu pri obmedzovaní rizík spojených s ochorením COVID-19 pre najzraniteľnejšie osoby a mohlo by to pomôcť riešiť problémy, ktoré uzdraveným pacientom spôsobujú komplikácie po ochorení COVID-19. Najdôležitejšou bude komunikácia na vysvetlenie prínosov schválenej liečby a rizík nepravdivých informácií. Tieto terapeutiká ľuďom pomôžu rýchlejšie sa zotaviť a zmierniť vplyv vírusu na jednotlivcov a na systémy zdravotnej starostlivosti: sú však doplnkom k očkovaniu, nie jeho náhradou. Aj táto oblasť bude tvoriť dôležitú časť práce úradu HERA v strednodobom a dlhodobom horizonte.

Hlavnou výzvou v súčasnosti je presvedčiť tých, ktorí ešte nie sú zaočkovaní, aby sa dali zaočkovať. Členské štáty začínajú zavádzať širšiu škálu opatrení, ktorými reagujú na skutočnosť, že nezaočkovaní predstavujú väčšiu hrozbu pre zdravie spoločnosti vo všeobecnosti a pre udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti ako zaočkovaní. Váhavosť v očkovaní má rôzne príčiny. Často si vyžadujú individualizované miestne riešenia, kde má dôvera v miestnych zdravotníckych pracovníkov zásadný význam. Existujú však určité spoločné prvky, ktorými by sa EÚ a jej členské štáty, ako aj globálni partneri, ako je NATO, mohli naďalej zaoberať spoločne. V neposlednom rade ide o veľké množstvo nepravdivých informácií a dezinformácií o vakcínach, ktoré boli vypustené do verejnej sféry. Komisia zaviedla osobitný postup na uľahčenie rýchlej reakcie na dezinformácie. Systém rýchleho varovania umožňuje účinnú spoluprácu s členskými štátmi, keďže ponúka vyhradený priestor na spoluprácu týkajúcu sa COVID-19, v ktorom sa analýza dezinformácií súvisiacich s pandémiou spája s reakciou na ne. Komisia takisto ponúkla priamu dvojstrannú podporu tým členským štátom, v ktorých je zaočkovanosť najnižšia, pričom oslovila aj zdravotníckych pracovníkov v týchto krajinách. Teraz by sa to mohlo rozšíriť na mobilizáciu lídrov ďalších spoločenstiev (ako sú podnikoví, odboroví, náboženskí a športoví lídri). Komisia spolupracuje aj s online platformami s cieľom motivovať ich, aby ponúkali priestor na komunikačné kampane a propagáciu odborných názorov, a tiež aby monitorovali dezinformácie a vymieňali si údaje.

Musíme pokračovať v očkovacom úsilí. Dodávky a výrobná kapacita sú teraz zabezpečené prostredníctvom stratégie EÚ v oblasti vakcín. Do konca tohto roka bude mať EÚ inštalovanú kapacitu na výrobu viac než 300 miliónov dávok mesačne. Zmluvy uzavreté v rámci stratégie EÚ v oblasti vakcín poskytujú členským štátom prístup k toľkým dávkam vakcín (vrátane upravených vakcín, ak sa ukáže, že sú potrebné), koľko budú v rokoch 2022 a 2023 potrebovať. EÚ bude musieť naďalej investovať do vývoja a výroby lepších, pokročilejších vakcín proti ochoreniu COVID-19 a jeho variantom. HERA umožní rozvoj silnej strategickej kapacity na plnenie presne tejto funkcie s cieľom bojovať proti súčasným aj budúcim hrozbám vylepšením vývoja, výroby, obstarávania a distribúcie vakcín. Bude to zahŕňať identifikáciu a odstraňovanie slabých miest v kritických dodávkach a materiáloch na výrobu vakcín, pričom sa bude vychádzať z práce pracovnej skupiny Komisie pre priemyselný rozvoj. Členské štáty by na riešenie možného nedostatku injekčných striekačiek mali využiť existujúce spoločné obstarávanie striekačiek. Takisto je zásadné zlepšiť prístup k vakcínam tak, aby zdravotnícke služby mohli vakcíny podávať v miestnych spoločenstvách a aby k nim mali občania jednoduchý prístup.

Ako rastie podiel obyvateľstva, ktoré je zaočkované a v súčasnosti dostáva posilňovaciu dávku, obmedzenia sa čoraz viac posúvajú z opatrení pre celé obyvateľstvo na opatrenia, ktoré zohľadňujú tak individuálne okolnosti, ako aj riziko, že by daný jednotlivec mohol situáciu zhoršiť. Opatrenia, ako napríklad požiadavka, aby sa osoby pracujúce v prostredí so zraniteľnými ľuďmi zaočkovali, sú logickou reakciou na súčasnú realitu.

Súbor nástrojov na monitorovanie a riadenie situácie

Zároveň s týmto požiadavkami by členské štáty mali naďalej využívať nástroje na uľahčenie každodenného života, ktoré majú k dispozícii. Dostupné a prístupné testovanie zostane nenahraditeľným nástrojom na riadenie a kontrolu pandémie a rýchlu reakciu na šírenie ochorenia. Členské štáty musia predvídať vývoj a zabezpečiť, že bude dostupné dostatočné testovanie na to, aby bolo možné zvládnuť náhly nárast šírenia vírusu. Stratégie testovania by mali byť cielené, mali by sa napríklad zameriavať na prostredia s vysokorizikovými skupinami, ako sú zariadenia dlhodobej starostlivosti a zdravotnícke zariadenia, ako aj na oblasti vysokého prenosu, ako sú školy. Mohlo by sa to kombinovať aj s testovaním na iné cirkulujúce vírusy, napríklad chrípku. Takisto by sa malo pokračovať v úsilí o zaistenie presnosti testovania, napríklad či je účinnosť testov ovplyvnená očkovaním.

Vyhľadávanie kontaktov zostáva súčasťou súboru nástrojov na obmedzenie opätovného výskytu ochorenia COVID-19 a členské štáty by si mali v tejto oblasti zachovať dostatočnú kapacitu. Aplikácie na sledovanie kontaktov a zasielanie výstrah, ako doplnok k existujúcemu manuálnemu vyhľadávaniu kontaktov, môžu takisto naďalej zohrávať významnú úlohu pri prerušení infekčnej reťaze, a to na vnútroštátnej aj cezhraničnej úrovni, a prispievať tak k záchrane životov. K dnešnému dňu má aplikáciu na sledovanie kontaktov a zasielanie výstrah 21 krajín EÚ/EHP, pričom 18 z nich je pripojených prostredníctvom Európskej federačnej brány, čo ľuďom umožňuje používať ich aplikáciu aj po prekročení hraníc. Všetkým členským štátom sa odporúča, aby sa zapojili.

Digitálny COVID preukaz EÚ, ktorý bol navrhnutý, schválený a implementovaný bezprecedentnou rýchlosťou, je kľúčovým faktorom umožňujúcim obnovu a pre členské štáty a občanov sa osvedčil ako neoceniteľný nástroj, ktorý umožňuje cezhraničný pohyb občanov EÚ a prispieva k tomu, aby sociálna a hospodárska činnosť pokračovali s minimálnom narušením. Členské štáty EÚ doteraz vydali vyše 650 miliónov digitálnych COVID preukazov EÚ.

Úspešná a rozsiahla implementácia digitálneho COVID preukazu EÚ takisto umožňuje revidovaný prístup k voľnému pohybu v rámci EÚ. Komisia preto predložila návrh nového odporúčania Rady o koordinovanom prístupe na uľahčenie bezpečného voľného pohybu počas pandémie COVID-19. Vytyčuje sa v ňom nový prístup založený na osvedčení, aby cestujúci s platným digitálnym COVID preukazom EÚ v zásade nepodliehali dodatočným obmedzeniam voľného pohybu, ako sú karanténa alebo testy. Zohľadňuje sa v ňom aj situácia, keď vírus v niektorých oblastiach EÚ cirkuluje na veľmi vysokej úrovni a keď by členské štáty mali odporúčať, aby sa do týchto oblastí a z nich nevykonávali žiadne cesty, ktoré nie sú nevyhnutné. Cestujúci bez potvrdenia o očkovaní alebo prekonaní ochorenia, ktorí prichádzajú z takýchto vysokorizikových oblastí, by sa mali pred odchodom otestovať a po príchode ísť do karantény/domácej izolácie. Napokon, v návrhu sa tiež upravuje metodika a faktory zaočkovania v regionálnej mape, ktorú vypracovalo ECDC.

Vzhľadom na vysokú prevalenciu znepokojujúceho variantu, ako je omikron, sú v odporúčaní Rady v rámci postupu núdzovej brzdy stanovené požiadavky na kontrolu vírusu, ako je testovanie a karanténa v EÚ. Kým prebiehajú prvé analýzu variantu omikron, členské štáty by mali v rámci preventívnych krokov zvážiť uplatnenie opatrení na obmedzenie rizika šírenia vírusu. Takéto kroky by mali byť primerané, nediskriminačné, transparentné a úplne koordinované.

Zásadnou otázkou je nastavenie vhodnej dĺžky platnosti očkovacích preukazov v rámci digitálneho COVID preukazu EÚ, aby sa zohľadnilo, že záruka, ktorú preukazy poskytujú, aj účinnosť vakcín postupom času slabnú. Dĺžka platnosti preukazov preto musí byť kompatibilná s týmto slabnúcim účinkom, ako aj s potrebou ponechať primeraný čas na realizáciu kampaní podávania posilňovacích dávok, aby tak obmedzenie voľného pohybu vyplývajúce zo skončenia platnosti preukazov bolo plne primerané. Komisia zastáva názor, že s účinnosťou od 10. januára 2022 by členské štáty už nemali uznávať preukazy, v prípade ktorých uplynulo viac ako deväť mesiacov od základnej vakcinačnej schémy. Odráža sa to v návrhu Komisie, ktorý zohľadňuje usmernenia ECDC k podávaniu posilňovacích dávok od uplynutia šiestich mesiacov, pričom poskytuje obdobie dodatočných troch mesiacov s cieľom umožniť, aby sa národné očkovacie kampane prispôsobili a občania mali k posilňovacím dávkam prístup. Komisia navyše zvažuje aj to, či by sa takáto platnosť mala stanoviť záväzným spôsobom. Predmetné nariadenie sa v súčasnosti uplatňuje do 30. júna 2022. Keďže sa zdá nepravdepodobné, že pandémia sa dovtedy skončí, Komisia pripravuje legislatívny návrh na dočasné predĺženie jeho uplatňovania.

Digitálny COVID preukaz EÚ je jediný zavedený veľký systém potvrdení COVID-19. Pomáha riešiť dosah ochorenia COVID-19 na náš každodenný život a zároveň uľahčuje cestovanie osôb s pobytom v tretích krajinách do a z EÚ. Prepojenie preukazu so systémami tretích krajín už viedlo k spojeniam s 51 krajinami a bude sa ďalej rozširovať, a to aj na Afriku.

Komisia takisto navrhla zmeniť pravidlá cestovania do EÚ, a to vytvorením prepojenia medzi digitálnym COVID preukazom EÚ a preukazmi tretích krajín, ktoré sa považujú za ekvivalentné. Táto revízia by umožnila od 10. januára do marca 2022 uplatňovať nanovo prehodnotený zoznam oprávnených tretích krajín, z ktorých môžu prichádzať osoby cestujúce z iných ako nevyhnutných dôvodov, na základe epidemiologickej situácie. V prípade väčšiny ostatných krajín by sa cestovanie obmedzilo na nevyhnutné cesty, zaočkované osoby a osoby, ktoré ochorenie prekonali, pričom členské štáty by zároveň mohli uplatňovať karanténu a dodatočné testovanie. Členské štáty by akceptovali nielen vakcíny proti ochoreniu COVID-19 schválené v EÚ, ale aj tie, ktoré prešli procesom WHO na zaradenie do zoznamu na núdzové použitie, ak majú cestujúci aj platný dôkaz o negatívnom výsledku testu PCR vykonaného pred odchodom. Počnúc marcom 2022 Komisia navrhuje posunúť sa od súčasného hybridného prístupu založeného na krajine/osobe k prístupu založenému čisto na osobe, ktorý by uprednostňoval zaočkovaných cestujúcich a cestujúcich, ktorí ochorenie prekonali. Naďalej bude nevyhnutné koordinovať prístup k cestovným obmedzeniam z mimoriadne vysokorizikových oblastí, aby sa tak spomalil príchod nových variantov do EÚ a ich prenos v nej.

Členské štáty a krajiny pridružené k schengenskému priestoru sa musia riadiť týmto odporúčaním a koordinovať obmedzenia pre všetky typy cestovania do EÚ+. Ako už bolo uvedené, naliehavá potreba účinného koordinovaného prístupu sa teraz preukazuje v prípade variantu omikron. Rýchle uplatnenie pravidiel postupu „núdzovej brzdy“ ukázalo, že rámec EÚ pre koordinovaný prístup funguje a pomôže obmedziť šírenie nového variantu. Potrebné je každodenné vyhodnocovanie situácie s cieľom posúdiť, či treba do opatrení doplniť ďalšie krajiny, ako aj povahu testovania a karantény pre osoby cestujúce z nevyhnutných dôvodov, ktoré môžu stále prichádzať do EÚ. Realita je však taká, že variant sa už rozšíril a cestujúci sa ním mohli nakaziť skôr ako na konečnom mieste ich odchodu do EÚ. Je preto nevyhnutné, aby sme mali k dispozícii 14-dňové záznamy o minulých cestách všetkých osôb prichádzajúcich do EÚ, ako aj schopnosť identifikovať osoby, ktoré boli počas cesty v úzkom kontakte s infikovaným cestujúcim, aby ich bolo možné účinne vyhľadať, a to aj cez hranice. Z uvedeného je zrejmé, že všetky členské štáty by mali zaviesť účinné formuláre na vyhľadávanie cestujúceho. Ak nebudú k dispozícii jasné informácie o krajinách, ktoré všetci cestujúci navštívili počas 14 dní pred príchodom do EÚ, je pravdepodobnejšie, že zhoršujúca sa situácia si vyžiada úplný zákaz cestovania z krajín mimo EÚ pre osoby, ktoré cestujú z iných ako nevyhnutných dôvodov, a prísnejšie karanténne požiadavky pre osoby cestujúce z nevyhnutných dôvodov. Komisia navrhne právny rámec EÚ pre koordinovaný prístup k formulárom na vyhľadávanie cestujúceho v rozsahu, ktorý je potrebný na zastavenie šírenia ochorenia COVID-19. Dopravcovia môžu takisto zohrávať významnú úlohu pri zabezpečovaní dostupnosti týchto zásadných informácií.

Štrukturálna odolnosť a koordinácia

Úzka koordinácia medzi členskými štátmi bude kľúčovou, aby EÚ maximalizovala schopnosť využívať svoje nástroje na riešenie súčasného opätovného nárastu šírenia vírusu. Predpokladá to vysokú úroveň toku informácií o plánovaných vnútroštátnych opatreniach, neustále monitorovanie a konzistentné využívanie usmernení agentúr ECDC a EMA. V plnej miere sa musia využívať relevantné fóra, ako je Výbor pre zdravotnú bezpečnosť a integrované dojednania o politickej reakcii na krízu (IPCR).

Na riešenie výziev spojených s pandémiou v roku 2022 je nevyhnutné, aby sa urýchlene prijal kompletný balík návrhov o európskej zdravotnej únii a núdzový rámec, ktorý Únii a jej členským štátom umožní využiť nové možnosti, ktoré ponúka úrad HERA, s cieľom v prípade budúcich závažných cezhraničných ohrození zdravia rozhodne konať. Úrad HERA by mal zároveň splniť svoj cieľ, a to umožniť všetkým kľúčovým zainteresovaným stranám prispieť k zadefinovaniu operačného prístupu EÚ.

IV NEVYHNUTNOSŤ GLOBÁLNYCH OPATRENÍ

EÚ by mala naďalej stáť na čele úsilia, ktoré má zabezpečiť, aby bol celý svet chránený pred ochorením COVID-19. Nikto nie je v bezpečí, kým nebudú v bezpečí všetci.

EÚ je od samého začiatku lídrom globálnej reakcie na pandémiu, keď podporuje susedské a partnerské krajiny pri riešení jej zdravotných a sociálno-ekonomických dôsledkov. EÚ je takisto hybnou silou pri výskume vakcín, je najväčším svetovým vývozcom vakcín a stojí na čele spoločného využívania zásob vakcín. Zároveň hrá vedúcu úlohu pri podpore krajín, ktoré čelia kombinácii vážnych zdravotných dôsledkov a hospodárskeho prepadu. Túto prácu je teraz potrebné zintenzívniť.

Otvorenosť a spravodlivosť sú značkou Európy. Viac ako 1 miliarda vakcín vyrobených v EÚ bola vyvezená do vyše 150 krajín na všetkých kontinentoch. EÚ vyviezla rovnaké množstvo vakcín, aké podala svojim občanom. Európa vyviezla a vyváža prinajmenšom každú druhú vakcínu, ktorú vyrobí. Navrhovaným novým mechanizmom pre transparentnosť vývozu sa zabezpečí, aby EÚ mohla naďalej sledovať vývoz vakcín a účinných látok.

Zabezpečiť prístup k bezpečným a cenovo dostupným vakcínam proti ochoreniu COVID-19 na celom svete, a najmä v krajinách s nízkym a stredným príjmom, je pre EÚ prioritou. Ak chceme pandémiu účinne riešiť, v situácii, keď sú v krajinách s nízkym príjmom zaočkované len 2 % obyvateľstva a v krajinách s nižším stredným príjmom len 19 % obyvateľstva, musí byť prioritou urýchlenie globálneho očkovania. Osobitný dôraz sa kladie na Afriku, pričom pred samitom EÚ – Afrika vo februári 2022 sa pripraví balík podporných opatrení.