ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

zastáva názor, že všeobecne a v duchu Lisabonskej zmluvy v prípadoch, kedy má EÚ výlučné právomoci, by mala byť popredným aktérom s plným členstvom v uvedených multilaterálnych organizáciách, pričom jej členské štáty môžu tiež, no bezpodmienečne nemusia, vystupovať ako členovia, ale zvyčajne bez toho, aby zohrávali nezávislú úlohu; zastáva názor, že pokiaľ si členské štáty ponechajú svoje národné zastúpenie v organizáciách, v ktorých má EÚ výlučné právomoci, mali by podporovať pozíciu, ktorú zaujme EÚ v ich mene; okrem toho sa domnieva, že v oblastiach s prevahou spoločných právomocí Únie by malo byť pravidlom, že členmi by mali byť EÚ i členské štáty, pričom by sa malo predchádzať rozdielnemu hlasovaniu EÚ a jednotlivých členských štátov;
28.

žiada orgány dohľadu EÚ aby po konzultácii s príslušnými národnými orgánmi vypracovali kompetenčné kritériá na test „spôsobilosti a vhodnosti osôb“, ktorým sa posúdi, či je osoba vhodná na kontrolnú funkciu, a to so zreteľom na povahu, zložitosť a veľkosť finančnej inštitúcie; orgány dohľadu musia vykonávať hodnotenia a postupy schvaľovania včas a efektívne a venovať náležitú pozornosť názorom regulovaných firiem; v prípade veľkých a systémovo relevantných finančných inštitúcií by orgány dohľadu mali realizovať dôkladné kontroly týkajúce sa vhodnosti, odbornej spôsobilosti a rôznorodosti členov správnej rady, a to individuálne aj kolektívne, a ich vhodnosti v súvislosti s vymenovaním, a v prípade členov správnej rady kontroly týkajúce sa širšieho zloženia riadiaceho orgánu a ich časových záväzkov so zreteľom na ich iné aktivity;
9.

zdôrazňuje, že cieľom priemyselného obchodu by malo byť vzájomné úplné zrušenie ciel s asymetrickým načasovaním a že akákoľvek prípadná výnimka z tohto cieľa by mala byť obmedzená, mala by podliehať preskúmaniu a nemala by zahŕňať vylúčenie odvetví, ktoré sú dôležité pre obe strany, ako sú osobné automobily;
—

so zreteľom na správu spoločnosti Copenhagen Economics s názvom Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan (Posúdenie obchodných a investičných prekážok medzi EÚ a Japonskom), ktorá bola zverejnená 30. novembra 2009,
82.

vyjadruje podporu rozhodnutiu navrhnúť komplexný prístup EÚ k regiónu Afrického rohu, a to tým, že by sa pomohlo s opätovným budovaním štátnych inštitúcií v Somálsku a spojením bezpečnosti osôb s rozvojom, so zásadami právneho štátu a s dodržiavaním ľudských práv a práv žien, čím by sa zahrnuli všetky nástroje EÚ s cieľom dospieť k dlhodobým riešeniam;
4.

zdôrazňuje, že prebiehajúce vyšetrovania vrcholných ukrajinských politických predstaviteľov by im nemali brániť aktívne sa zapájať do politického života v krajine, stretávať sa s voličmi a cestovať na medzinárodné stretnutia; vyzýva preto ukrajinské orgány, aby zrušili zákaz cestovať po Ukrajine aj do zahraničia, ktorý platí pre Júliu Tymošenkovú a ďalšie kľúčové politické osobnosti;
19.

domnieva sa, že Galileo a EGNOS by sa ako európske programy vo vlastníctve EÚ, ktoré uspokojujú verejný záujem na úrovni EÚ, mali financovať predovšetkým z rozpočtu EÚ; vyjadruje presvedčenie, že popri príspevku z rozpočtu EÚ by sa mali preskúmať všetky prípadné finančné zdroje vrátane inovatívnych foriem financovania; zdôrazňuje, že núdzové rozpočtové riešenia ad hoc, k akým sa pristúpilo v minulosti, by mohli ohroziť úspech a pridanú hodnotu takýchto strategických a rozsiahlych projektov EÚ a oslabiť politický stimul, ktorý sa s nimi spája; domnieva sa preto, že by sa malo nájsť vhodné, globálne a dlhodobé riešenie financovania; navrhuje, aby sa z rozpočtu EÚ poskytla vopred stanovená ročná suma (na financovanie zvyšnej infraštruktúry systému Galileo a na prevádzkové náklady); poukazuje na to, že odhadované sumy uvedené v hodnotení v polovici trvania, ktoré sa týka obdobia po roku 2013, majú informatívny charakter a vyzýva Komisiu, aby do leta 2011 predložila podrobný rozpis odhadovaných finančných potrieb s cieľom zvýšiť zodpovednosť, predvídateľnosť a transparentnosť projektu;
12.

zdôrazňuje, že je potrebné vypracúvať spoľahlivé, harmonizované a včasné štatistiky a získavať dlhodobé súbory údajov a ukazovateľov, ktoré by sa mohli použiť na plánovanie budúceho vývoja a tvorbu politík; odporúča, aby sa lepšie využívali a spájali rôzne databázy spravované orgánmi verejnej moci a aby sa v jednotlivých členských štátoch používala podobná metodika a spoločné normy, vymedzenia, klasifikácie a účtovné pravidlá s cieľom zabezpečiť kvalitu a porovnateľnosť údajov; požaduje, aby sa údaje zhromažďovali a spracúvali v súlade so zásadou odbornej nezávislosti, nestrannosti, objektivity, štatistickej dôvernosti a efektívnosti nákladov, pričom treba dôsledne dbať na aspekty ochrany osobných údajov; domnieva sa, že Eurostat by mal v tomto procese zohrávať zásadnú úlohu;
—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä na uznesenie z 22. mája 2007 o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti (3), uznesenie z 19. februára 2008 k stratégii EÚ na zabezpečenie prístupu európskych spoločností na vonkajší trh (4), uznesenie z 20. mája 2008 o obchode so surovinami a komoditami (5), uznesenie zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (6), uznesenie z 18. decembra 2008 o vplyve falšovania na medzinárodný obchod (7), uznesenie z 5. februára 2009 o posilnení úlohy európskych malých a stredných podnikov v medzinárodnom obchode (8), uznesenie z 5. mája 2010 o samite EÚ a Kanady (9), uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (10), uznesenie z 25. novembra 2010 o obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (11), uznesenie z 25. novembra 2010 o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (12), uznesenie zo 17. februára 2011 o stratégii Európa 2020 (13) a na uznesenie zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (14),
32.

so znepokojením berie na vedomie pomerne skromnú účasť niektorých členských štátov v RP7, čo neprispieva k územnej súdržnosti a vyváženému rozvoju v Európe; domnieva sa, že lepšia koordinácia, súdržnosť a súčinnosť RP7 so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom, ako i lepšie využitie programu Ľudia by mohli uľahčiť zapojenie podpriemerne zastúpených štátov; je presvedčený, že využívaním štrukturálnych fondov s cieľom posilniť infraštruktúru výskumu a podporiť budovanie kapacít v oblasti výskumu a inovácií môžu všetky členské štáty dosiahnuť vyššiu úroveň výnimočnosti (cesty k výnimočnosti); víta preto vytvorenie Expertnej skupiny pre synergiu (SEG), ktorá má nájsť súčinnosť medzi RP7, štrukturálnymi fondmi a rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inovácie; zdôrazňuje však, že je absolútne nevyhnutné rozlišovať medzi kritériami pre RP7 a štrukturálnymi fondmi, keďže pri udeľovaní finančných prostriedkov z RP7 by mala prevažovať zásada výnimočnosti (ktorá spadá do výlučného riadenia a koordinácie Komisie), s cieľom zabezpečiť oblasti výskumu a rozvoja maximálnu pridanú hodnotu v Európe; s uspokojením poznamenáva, že na obdobie 2007 – 2013 je v rámci Kohézneho fondu vyhradených na podporu inovácií 86 miliárd EUR (25 % z celkovej sumy), z čoho je na základný výskum a technologický rozvoj vyhradených 50 miliárd EUR, čo sa rovná celkovému rozpočtu RP7; zdôrazňuje význam územného rozmeru výskumu a vývoja, zohľadňujúc pri vypracúvaní politík („inteligentná špecializácia“) špecifické potreby a schopnosti území; preto pokladá zapojenie regionálnych a miestnych orgánov za rozhodujúce pri posilňovaní kapacít výskumu a inovácií v ich regióne; odporúča, aby sa súčasné nevyčerpané finančné prostriedky zostávajúce v rozpočte EÚ do konca roka 2013 a prostriedky naplánované na obdobie 2014 – 2020 ešte viac orientovali na inovácie, vedu a výskum, a to z hľadiska ľudských zdrojov, rozvoja a infraštruktúry;
21.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby odstránenie detskej práce a dodržiavanie práv detí zaradili ako prioritu do obchodných dohôd, dialógu s inými krajinami a rozvojovej spolupráce, a poznamenáva, že súkromný sektor zohráva kľúčovú úlohu pri dodržiavaní práv detí; zastáva názor, že súčasťou opatrení na boj proti detskej práci by malo byť vytvorenie dôstojných pracovných miest pre dospelých a zároveň zabezpečenie možnosti, aby deti získavali primerané vzdelanie; okrem toho žiada, aby sa zriadila núdzová linka EÚ pre detskú prácu, kam by občania mohli oznamovať všetky podniky, ktoré využívajú detskú prácu kdekoľvek vo svete; domnieva sa, že táto núdzová linka by mala mať malú, ale dostatočnú kapacitu, ktorá by jej umožňovala zverejňovať výročnú správu o svojich zisteniach;
16.

žiada Komisiu, aby uskutočnila podrobnú analýzu so zhodnotením dopadov a uskutočniteľnosti nákladov, prínosov a potenciálnej štruktúry riadenia úplne nezávislej európskej nadácie pre úverový rating (ECRaF), ktorá by svojimi odbornými znalosťami pokrývala všetky tri odvetvia ratingu; domnieva sa, že Komisia by mala zvážiť počiatočné náklady na financovanie prvých troch až maximálne piatich rokov činnosti nadácie ECRaF a dôkladne ich zhodnotiť; zdôrazňuje, že akékoľvek legislatívne návrhy na tento účel sa musia formulovať so značnou obozretnosťou, aby sa predišlo narúšaniu paralelných politických iniciatív, ktorých cieľom je obmedziť prílišnú závislosť od ratingov a povzbudiť nové ratingové agentúry k vstupu na trh;
49.

vyzýva Komisiu, aby vytvorila nástroje akými sú systémy hodnotenia celoživotného vzdelávania, ktoré by zamestnancov povzbudzovali venovať sa systematicky a z vlastnej iniciatívy celoživotnému vzdelávaniu, odbornej príprave a ďalšiemu vzdelávaniu a ktoré by venovali osobitnú pozornosť ženám, ktoré si musia zlúčiť rodinný život s prácou a ktoré by tiež pravidelne preskúmali, aké schopnosti a kvalifikácie sú potrebné na ďalšiu úspešnú účasť na trhu práce, ako aj na zvyšovanie kvalifikácie a zabezpečovanie pracovnej mobility;
25.

zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu by sa nemali uskutočňovať len pred prijatím legislatívneho textu (ex ante), ale mali by sa vypracúvať aj po jeho prijatí (ex post); upozorňuje, že takýto krok je potrebný, aby bolo možné presnejšie posúdiť, či boli stanovené ciele daného právneho predpisu skutočne dosiahnuté a do akej miery by mal byť právny akt zmenený a doplnený či zachovaný v pôvodnej podobe; zdôrazňuje však, že posudzovanie ex post by nikdy nemalo nahradiť povinnosť Komisie ako ochrankyne zmlúv účinne a načas monitorovať uplatňovanie práva Únie členskými štátmi;
9.

nazdáva sa, že súbor nástrojov by sa mohol zaviesť postupne, pričom by v prvej fáze šlo o nástroj Komisie a po dohode medzi inštitúciami by sa z neho stal nástroj tvorcu právnych predpisov Únie; upozorňuje na to, že súbor nástrojov by poskytol potrebné právne východisko a základ, o ktorý by sa mohli voliteľný nástroj a štandardné podmienky opierať, a mal by sa zakladať na hodnotení povinných vnútroštátnych pravidiel na ochranu spotrebiteľov v rámci existujúceho acquis v oblasti spotrebiteľského práva, ale aj mimo neho;
131.

navrhuje zriadiť v rámci okruhu Európa 2020 štyri podokruhy zahŕňajúce súvisiace politiky, čím by sa tiež mala podporiť ich lepšia koordinácia a synergie pri realizácii; navrhuje podokruh obsahujúci politiky týkajúce sa znalostí; druhý podokruh určený na politiku súdržnosti zohľadňujúci jej horizontálnu povahu a jej prínos k všetkým cieľom stratégie Európa 2020 a k sociálnej politike; tretí podokruh zahŕňajúci politiky týkajúce sa udržateľnosti a efektívnosti využívania zdrojov; a štvrtý podokruh pre občianstvo, ktorý by spájal podokruhy 3a (občianstvo) a 3b (politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti) súčasného VFR do jediného podokruhu, a to so zreteľom na predchádzajúce ťažkosti spôsobené spojením niekoľkých malých programov do jedného malého podokruhu;
15.

uznáva potrebu spolupráce s mnohými rozvojovými krajinami aj mimo ODA, pokiaľ ide o poskytovanie globálnych verejných statkov; domnieva sa, že tento druh spolupráce by mal byť regulovaný a že prostriedky by mali byť poskytované prostredníctvom jedného alebo viacerých samostatných nástrojov, aby sa zabezpečila transparentnosť a ochrana osobitnej povahy rozvojovej spolupráce ako autonómnej oblasti politiky v rámci vonkajších vzťahov; v súlade so záväzkom prijatým na zasadnutí Európskej rady 29. – 30. októbra 2009 trvá na tom, že financovanie opatrení proti zmene klímy by nemalo narušiť ani ohroziť boj proti chudobe ani napredovanie v dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia a že obmedzené prostriedky ODA, ktoré sú k dispozícii na znižovanie chudoby, by sa v rozvojových krajinách nemali používať na iné ako rozvojové účely; zdôrazňuje, že vymedzenie oficiálnej rozvojovej pomoci, ako ho stanovila organizácia OECD, by sa nemalo meniť, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, nech žiaden spomedzi rozvojových projektov, ktoré financuje Európska únia, nie je v protiklade s celosvetovým úsilím o zmierňovanie následkov zmeny klímy a nech sú všetky takéto rozvojové projekty odolné voči zmene klímy, a to predovšetkým pokiaľ ide o veľké projekty v oblasti infraštruktúry alebo projekty realizované na malých ostrovoch, ktorých sa dôsledky zmeny klímy dotknú najskôr;
11.

zdôrazňuje, že niektoré aspekty leteckej regulácie vrátane obmedzovania hluku a nočných letov by sa mali rozhodovať na miestnej úrovni, pričom by sa mala riadne dodržiavať zásada spravodlivej hospodárskej súťaže a zásada subsidiarity; žiada Komisiu, aby tieto otázky koordinovala na európskej úrovni so zreteľom na vnútroštátne právne predpisy členských štátov, ako aj na zásadu vyváženého prístupu, ktorú vymedzila Medzinárodná organizácia civilného letectva;
18.

vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Európskou investičnou bankou a Európskym investičným fondom predložila komplexnú stratégiu financovania, ktorá by ako doplnok k primeraným príspevkom EÚ a členských štátov mala okrem iného obsahovať koordinované daňové stimuly, zjednodušené postupy pri žiadaní o granty a opatrenia, ktoré by mohli nasmerovať rizikový kapitál do malých a stredných podnikov a umožniť rozvoj a uvádzanie aplikácií EGNOS a Galileo na trh;
K.

keďže vyčlenenie 3 % HDP EÚ na výskum a vývoj by do roku 2020 mohlo vytvoriť 3,7 milióna pracovných miest a ročné HDP by do roku 2025 mohlo narásť zhruba o 800 miliónov EUR,
35.

vyzýva Komisiu, aby zriadila medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre kultúru v rámci vonkajších vzťahov EÚ, ktorá by rozvíjala a rozširovala koordináciu, zefektívňovanie, stratégie a výmenu osvedčených postupov a pritom by zohľadňovala aktivity a iniciatívy Rady Európy a podávala by Európskemu parlamentu správy o svojej činnosti;
1.

víta tieto ciele stanovené v záveroch barcelonského zasadnutia Európskej rady: zabezpečiť do roku 2010 starostlivosť aspoň pre 90 % detí vo veku od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky a najmenej pre 33 % detí do veku 3 rokov; tvrdí však, že Rada a Komisia musia tieto ciele revidovať a aktualizovať, pričom stredobodom ich politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musia byť potreby a najlepšie záujmy dieťaťa;
53.

je pevne presvedčený, že nadchádzajúce návrhy na revíziu smernice 95/46/ES a smernice o uchovávaní údajov by mali byť ambiciózne a prekonať nedostatočnú ochranu, ktorú ponúka rámcové rozhodnutie o ochrane údajov v bývalom treťom pilieri; zdôrazňuje, že je dôležité zaoberať sa zásadnými otázkami počítačovej bezpečnosti a ochrany súkromia v súvislosti s tzv. cloud computingom a internetom vecí; zdôrazňuje, že ochrana by mala byť ambiciózna aj v súvislosti s bojom proti terorizmu; vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach s tretími krajinami brala do úvahy ochranu údajov v EÚ, a zdôrazňuje, že Parlament bude dôkladne preverovať súlad všetkých návrhov s ochranou základných práv, a to vrátane systému PNR v EÚ, systému EÚ na získavanie finančných údajov, ako aj všetkých dohôd o systéme PNR v EÚ s tretími krajinami (v súčasnosti prebiehajú rokovania s USA, Kanadou a Austráliou);
6.

považuje za nevyhnutné rozšíriť uplatňovanie všeobecných pravidiel na ochranu údajov na oblasť policajnej a justičnej spolupráce, a to aj v súvislosti so spracúvaním údajov na vnútroštátnej úrovni, zohľadniac najmä sporný trend systematicky opätovne využívať osobné údaje súkromného sektora na účely presadzovania práva, a zároveň umožniť, pokiaľ je to v demokratickej spoločnosti vyslovene nevyhnutné a primerané, úzko zamerané a harmonizované obmedzenia určitých práv na ochranu údajov jednotlivcov;
72.

žiada, aby sa v súvislosti s priamymi dotáciámi podnikom zohľadňovala skutočnosť, že financovanie politiky súdržnosti často neovplyvňuje rozhodnutia spoločností, najmä väčších spoločností, otvoriť v určitej lokalite podnik, ale vedie k prijatiu prostriedkov zo strany spoločností, ktoré už takéto rozhodnutie prijali, a preto žiada, aby sa granty pre veľké, súkromné podniky sústreďovali na investície do výskumu a vývoja, resp. aby sa poskytovali nepriamo prostredníctvom financovania infraštruktúry, a to častejšie než v súčasnosti; takisto požaduje zahrnutie jasných ustanovení do všeobecných predpisov upravujúcich štrukturálne fondy, ktorými sa vylúči akékoľvek financovanie EÚ určené na premiestňovanie podnikov v rámci EÚ a podstatne sa zníži hranica na preskúmanie takýchto investícií, pričom veľké podniky budú z priamych dotácií vylúčené a stanoví sa obmedzenie dĺžky trvania operácií na 10 rokov;
—

so zreteľom na dokument Komisie z roku 2007 nazvaný Usmernenia k programovaniu, koncepcii a riadeniu všeobecnej rozpočtovej pomoci (Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support),
22.

zdôrazňuje, že pre verejné prostriedky vyčlenené na SSVZ je neprimerané, aby sa používali na iný účel, ako na plnenie cieľov služby, a že žiadna časť týchto prostriedkov, okrem primeraných nákladov na pracovníkov a administratívnych nákladov v súvislosti s poskytovaním služby, by nemala smerovať na žiaden iný účel; domnieva sa, že legitímny cieľ maximalizácie zisku je v neprijateľnom rozpore so zásadami a cieľmi SSVZ; zastáva názor, že keď sa orgány členských štátov rozhodnú využiť priame poskytovanie SSVZ, musí sa chrániť všeobecný záujem, a mali by podporovať podniky sociálneho hospodárstva so zaručením kvality, inovácie, účinnosti a nákladovej efektívnosti, a to tak, že každý prebytok sa bude opätovne investovať do služby a inovácie, a podnecovať ich, aby fungovali ako poskytovatelia;
1.

vyzýva maďarské orgány, aby sa zaoberali otázkami a obavami uvedenými Benátskou komisiou a aby presadili jej odporúčania, či už formou novelizácie novej ústavy alebo prostredníctvom budúcich základných alebo bežných zákonov, najmä: a) aby sa v rámci nadchádzajúcej prípravy návrhu a schvaľovania základných právnych predpisov, ako sa ustanovuje v novej ústave, aktívne snažili o dosiahnutie konsenzu, zabezpečenie väčšej transparentnosti a o skutočné zapojenie všetkých politických účastníkov a celej spoločnosti, ako aj o širokú verejnú diskusiu; b) aby prijali základný a jasne vymedzený rozsah základných zákonov regulujúcich daňový a dôchodkový systém, rodinné, kultúrne, náboženské a sociálno-ekonomické politiky a umožnili tým budúcim vládam a demokraticky zvoleným zákonodarným zborom prijímať samostatné rozhodnutia o týchto politikách; aby preskúmali súčasný mandát rozpočtovej rady; c) aby v súlade s článkom 21 Charty základných práv zabezpečili, že ústava a jej preambula zaručia rovnakú ochranu práv všetkých občanov bez ohľadu na to, k akej náboženskej, sexuálnej, etnickej či inej spoločenskej skupine patria; d) aby v ústave vrátane preambuly jednoznačne zaručili, že Maďarsko bude rešpektovať územnú celistvosť iných krajín pri hľadaní podpory u osôb maďarskej národnosti žijúcich v zahraničí; e) aby potvrdili nezávislosť súdnictva obnovením práva ústavného súdu posudzovať právne predpisy týkajúce sa rozpočtu bez výnimiek, ako to požadujú právne predpisy vychádzajúce z EDĽP, prehodnotením ustanovenia o nižšom povinnom veku odchodu do dôchodku pre sudcov a jednoznačným zabezpečením nezávislého riadenia súdneho systému; f) aby v novej ústave výslovne ochránili všetky základné občianske a sociálne práva v súlade s maďarskými medzinárodnými záväzkami, zakázali trest smrti, doživotný trest odňatia slobody bez možnosti podmienečného prepustenia, diskrimináciu na základe sexuálnej orientácie, poskytli dostatočné záruky týkajúce sa ochrany základných práv a aby jasne stanovili, že základné práva vznikajú pri narodení a nie sú ničím podmienené; g) aby zabezpečili, že reorganizácia systému parlamentných komisárov nepovedie k zníženiu existujúcej úrovne záruk, pokiaľ ide o ochranu a presadzovanie práv v oblastiach ochrany národnostných menšín, ochrany osobných informácií a transparentnosti informácií významných pre verejnosť, ako aj o nezávislosť príslušných orgánov zodpovedných za uvedené oblasti; h) aby zabezpečili, že začlenenie Charty základných práv do novej ústavy nespôsobí problémy pri jej výklade a nebude viesť k prekrývaniu kompetencií medzi domácimi súdmi, novým maďarským ústavným súdom a Európskym súdnym dvorom;
28.

domnieva sa, že v 10-ročnom pláne rozvoja siete (Ten-Year Network Development Plan – TYNDP) sa identifikujú podstatné projekty elektrickej a plynárenskej infraštruktúry a mal by prispieť k stanoveniu priorít výberu projektov európskeho významu, ktoré by sa mali vypracovať v záujme dosiahnutia energetických a klimatických cieľov EÚ bez toho, aby došlo k zásahom do fungovania vnútorného trhu; v tejto súvislosti zastáva názor, že by sa mala zvážiť kapacita prepojení na rovnakej úrovni ako v prípade cieľov 20-20-20 a následne by sa sieť TYNDP mala považovať za nástroj na sledovanie súladu s 10 % cieľom prepojení;
36.

vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom nezávislých orgánov najneskôr do konca roka 2012 preskúmala skutočný stav vykonávania služieb čísla tiesňového volania 112 v celej EÚ, ako ho vnímajú občania, pričom by sa posudzovala najmä dostupnosť, interoperabilita a čas potrebný na zásah; v tejto súvislosti zároveň vyzýva Komisiu, aby do rovnakého termínu poskytla prehľad právne záväzných a do praxe zavedených časov núdzových zásahov v EÚ a aby štúdiu o vplyve vypracovanú v rámci systému eCall rozšírila o finančné dôsledky fungovania tiesňovej linky 112 a o ich vplyv na ľudí;
22.

berie na vedomie vážne obavy, ktoré vyjadrili ambulantní predajcovia pôsobiaci na verejných priestranstvách nad možnosťou, že smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES by sa mohla v členských štátoch uplatňovať tak, že pojem prírodný zdroj by sa rozšíril aj na verejné priestranstvá, čo by malo za následok časové obmedzenie povolení na prevádzku na verejných priestoroch, to by malo výrazne nepriaznivý dosah zamestnanosť, slobodu výberu spotrebiteľov a na samotnú existenciu tradičných miestnych pouličných trhov;
12.

zdôrazňuje, že cieľ zvýšiť vplyv pomoci a dosiahnuť lepšie výsledky, prípadne lepší pomer kvality a ceny, by nemal viesť k príliš opatrnej rozvojovej politike, ktorá by bola sústredená iba na „bezproblémové krajiny“; trvá na tom, že kľúčovými kritériami prideľovania rozvojovej pomoci EÚ musia byť aj naďalej príslušné potreby, ako aj odstraňovanie chudoby, a že sa musí zvýšiť účinnosť pomoci zameraním sa na dosiahnuteľné ciele; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali rozsah finančných nástrojov a aby sa pri prideľovaní prostriedkov z oficiálnej rozvojovej pomoci zamerali na najchudobnejšie krajiny a na to, aby sa pomoc dostala k najchudobnejším vrstvám spoločnosti, predovšetkým k tým, ktorí čelia najväčšiemu riziku sociálneho vylúčenia, ako sú ženy, deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím; pričom by sa mali zohľadniť dosiahnuté výsledky a vplyv pomoci; žiada naplánovať postupné ukončenie prideľovania prostriedkov oficiálnej rozvojovej pomoci pre rýchlo sa rozvíjajúce krajiny;