1. Zhrnutie 1.1. Rozsah a kontext

EÚ a ostatné krajiny s dôležitým postavením vo svetovom meradle sa dohodli[1], že globálne otepľovanie nesmie prekročiť teploty z obdobia pred priemyselnou revolúciou o viac ako 2 ˚C. Podľa tohto dlhodobého cieľa sa globálne emisie skleníkových plynov (GHG) majú do roku 2050 znížiť najmenej o 50 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990.

EÚ prijala krátkodobý cieľ znížiť do roku 2020 svoje emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 a v prípade vhodných podmienok o 30 %[2]. Európsky parlament a Rada sa dohodli, že k dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia[3]. Odvetvie využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) zatiaľ nie je súčasťou tohto cieľa. Toto posúdenie vplyvu je zamerané na vyhodnotenie, ako by toto odvetvie mohlo prispieť k dosiahnutiu cieľa.

Emisie skleníkových plynov v EÚ pochádzajú najmä z výroby energie a z iných zdrojov vyrobených človekom. Niektoré emisie vyvažuje uhlík pohltený (zachytený) z atmosféry prostredníctvom fotosyntézy a uhlík, ktorý sa ukladá v rastlinách, pôde a produktoch z vyťaženého dreva. Viaceré spôsoby využitia pôdy a riadiace postupy v lesnom hospodárstve a poľnohospodárstve a využívanie produktov z mnohoročného vyťaženého dreva môžu obmedziť emisie a zlepšiť absorpciu z atmosféry. Tieto postupy zahŕňa odvetvie LULUCF[4].

1.2. Vymedzenie problému

Existujú presvedčivé dôvody na započítavanie emisií a absorpcie v odvetví LULUCF, a to najmä:

· zaistenie súdržnosti politiky EÚ, keďže započítavanie by bolo v súlade so stratégiou Európa 2020 a zabezpečilo by, aby všetky odvetvia prispievali k boju proti zmene klímy; je to dôležité pre úlohu EÚ v presadzovaní rovnakých podmienok pre podniky a spravodlivého rozloženia úsilia,

· zlepšenie environmentálnej integrity záväzkov EÚ v oblasti boja proti zmene klímy zaistením, aby sa zaznamenávali emisie a absorpcia vo všetkých odvetviach; emisie z biomasy využívanej na výrobu energie v súčasnosti nie sú zahrnuté v pravidlách započítavania pre odvetvie energetiky alebo iné odvetvia, ktoré vyrábajú energiu z biomasy,

· zlepšenie hospodárskej účinnosti politiky EÚ v oblasti klímy pri dosahovaní ambicióznejších cieľov umožnením prispievania všetkých odvetví.

Na to, aby bolo možné zahrnúť odvetvie LULUCF, je potrebné zaoberať sa jeho špecifickým profilom a rôznymi podmienkami v členských štátoch. Pravidlá započítavania sú potrebné na rozlíšenie antropogénnych a neantropogénnych emisií a absorpcií. Reverzibilita emisií a absorpcie môžu byť spôsobené prírodnými rušivými faktormi, ako sú napríklad požiare, búrky, suchá, škodcovia atď., ale môžu byť aj výsledkom riadiacich rozhodnutí, ako sú napríklad ťažba dreva alebo výsadba stromov. Pri započítavaní preto musí existovať možnosť zohľadniť reverziu. Monitorovanie a nahlasovanie emisií a absorpcie je okrem toho zložité a vyžaduje si spoľahlivý systém. Napokon, emisie a absorpcia v lesoch v priebehu rokov prudko kolíšu a môžu dosahovať veľmi výrazné podiely na celkových ročných emisiách v členských štátoch.

1.3. Ako by sa problém vyvíjal za nezmenených podmienok?

Predpokladá sa, že miera zachytávania (t. j. ak je absorpcia väčšia ako emisie) v odvetví LULUCF sa pri scenári nezmeneného prístupu[5] bude v EÚ do roku 2020 znižovať. Očakáva sa, že v tomto odvetví ako celku v porovnaní s obdobím 2005 – 2009 sa zaznamená pokles približne o 10 % do roku 2020. Predpokladá sa, že pokles bude veľmi výrazný v lesnom hospodárstve. Čiastočne je to vyvážené výsadbou nových lesov (zalesňovaním). Očakáva sa, že emisie a absorpcia z poľnohospodárskych činností, ako napríklad spravovanie poľnohospodárskej pôdy a pastvín, zostanú pomerne stabilné alebo sa zlepšia. Pokiaľ odvetvie LULUCF nebude súčasťou politiky EÚ v oblasti klímy, hrozí, že sa nebudú zohľadňovať negatívne trendy a emisie.

Predpokladaná kapacita zachytávania by čoraz viac postihovala súdržnosť politiky a hospodársku účinnosť. Nezapočítaním poklesu čistej absorpcie vyplývajúcim z neprijatia opatrení by hrozilo, že na zmierňujúce opatrenia, ktoré predstavujú príspevok k dosiahnutiu iných cieľov, sa využije príliš veľké množstvo zdrojov, čím by sa vytvorili nerovnaké podmienky pre jednotlivé možnosti na zmierňovanie zmeny klímy. Navyše sa časom môžu zvýšiť straty hospodárskej účinnosti, keďže na dosiahnutie dlhodobých cieľov v oblasti klímy budú potrebné dodatočné významné kroky vo všetkých odvetviach.

1.4. Ciele

Všeobecným cieľom je zabezpečiť, aby odvetvie LULUCF prispievalo k splneniu záväzkov EÚ v oblasti zmeny klímy. Vymedzeniu problému sa venujú tieto operatívne ciele:

· monitorovanie a nahlasovanie zo strany členských štátov by malo byť v súlade s usmerneniami o osvedčených postupoch, ktoré vydal Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC), aby bola zabezpečená transparentnosť, úplnosť, súlad, porovnateľnosť a presnosť odhadov,

· pravidlá započítavania by mali:

· byť rozsiahle, aby zahŕňali všetky emisie a absorpcie a všetky hlavné činnosti odvetvia LULUCF (zalesňovanie, opätovné zalesňovanie, odlesňovanie, lesné hospodárstvo, spravovanie poľnohospodárskej pôdy a pastvín),

· odrážať netrvalý charakter emisií a absorpcie,

· poskytovať stimuly na zmierňovanie zmeny klímy,

· kontext politiky na začlenenie odvetvia LULUCF by mal byť taký, aby nebola ohrozená schopnosť členských štátov plniť ciele týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov z dôvodu medziročnej premenlivosti emisií a absorpcie alebo výrazných prírodných rušivých faktorov.

1.5. Možnosti

Kroky na zohľadnenie odvetvia LULUCF by sa mali prijať na dvoch úrovniach.

Po prvé, musia sa definovať možnosti pre kontext politiky, v rámci ktorého by sa odvetvie malo započítať, keďže už existuje legislatíva EÚ o záväzku znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020. Neregulačná možnosť/nijaké opatrenie zo strany EÚ (možnosť 1) je nerealistická, pretože EÚ je zmluvnou stranou Kjótskeho protokolu (KP) a akýkoľvek záväzok v tomto rámci by museli prijať všetky členské štáty a vyžadoval by si spoločný prístup. Dôsledkom neprijímania opatrení by preto bolo iba oneskorenie všetkých krokov až do dosiahnutia medzinárodnej dohody. Možnosť 2 zahŕňa vytvorenie právneho rámca pre odvetvie LULUCF, ktorý by bol oddelený od rámcov stanovených v rozhodnutí EÚ o spoločnom úsilí a v systéme obchodovania s emisiami (ETS). Táto možnosť sa ďalej rozdelila na možnosť bez cieľov (možnosť 2.I) a možnosť s cieľmi (možnosť 2.II). Možnosť 3 znamená právne začlenenie LULUCF do rozhodnutia o spoločnom úsilí. Možnosť využiť systém ETS sa zamietla hneď na začiatku.

Po druhé, boli vypracované možnosti na posúdenie, ako dosiahnuť spoľahlivé započítavanie, monitorovanie a nahlasovanie. Pokiaľ ide o započítavanie, posudzovali sa tieto možnosti:

a) rovnaké pravidlá započítavania ako v rámci prvého obdobia záväzku KP vrátane dobrovoľného započítavania poľnohospodárskych činností, ale s povinným započítavaním všetkých lesníckych činností.

b) pravidlá započítavania zodpovedajúce očakávanému výsledku rokovaní na základe dohovoru UNFCCC o druhom období záväzku KP vrátane povinného započítavania všetkých lesníckych činností a dobrovoľného započítavania poľnohospodárskych činností.

c) pravidlá započítavania zodpovedajúce očakávanému výsledku rokovaní na základe dohovoru UNFCCC, ale s ďalšími zlepšeniami v podobne povinného započítavania lesníckych a aj poľnohospodárskych činností.

Navrhnutý bol aj prístup na dosiahnutie spoľahlivého monitorovania a nahlasovania, ktorý zahŕňa tri kroky. Prvým krokom by bolo dosiahnutie úplného systému nahlasovania emisií a absorpcie z rôznych činností využitím aspoň jednoduchých metodík. Druhým krokom by bolo zvýšenie presnosti predkladaných údajov využitím zložitejších metód. Porovnateľnosť údajov členských štátov by sa napokon zlepšila harmonizáciou monitorovania, nahlasovania a súvisiacej nomenklatúry. Alternatívy započítavania, monitorovania a nahlasovania sú rovnaké pre celkové možnosti 2 a 3, ale ich vplyvy sa líšia v závislosti od kontextu politiky.

1.6. Vplyv

Analýza ukazuje, že dve zo širokých možností politiky by splnili cieľ, aby všetky odvetvia prispievali k dosiahnutiu záväzku EÚ týkajúceho sa zníženia emisií skleníkových plynov; a to zahrnutím odvetvia LULUCF do záväzku EÚ týkajúceho sa zníženia emisií skleníkových plynov na základe osobitného rámca (možnosť 2) alebo na základe rozhodnutia o spoločnom úsilí (možnosť 3). Ako ukazuje tabuľka 1, environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy jednotlivých možností sa značne líšia podľa použitých pravidiel započítavania.

Tabuľka 1. Prehľad hlavného vplyvu pre EÚ

Druh vplyvu || Možnosť 1 || Možnosť 2.I || Možnosť 2.II || Možnosť 3

|| Nijaké opatrenie zo strany EÚ, || Začleniť LULUCF na základe osobitného rámca (Nijaký cieľ) || Začleniť LULUCF na základe osobitného rámca (Cieľ) || Začleniť LULUCF do rozhodnutia o spoločnom úsilí

Možnosť započítavania || n/a || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c)

Environmentálny || || || || || || || || || ||

Čistý účinok na celohospodárske zmiernenie popri referenčnom scenári (Mt CO2 za rok) || Nijaký (oneskorený) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39

Potenciálny prínos k dosiahnutiu cieľa EÚ týkajúceho sa zníženia emisií vrátane referenčného scenára (Mt CO2 za rok) || Nijaký (oneskorený) || -79 || -10 do -86 || -36 do -106 || -86 || -15 do -91 || -41 do-111 || 0 || 0 || 0

Potenciálny prínos k dosiahnutiu cieľa EÚ týkajúceho sa zníženia emisií (v % celkových emisií skleníkových plynov v roku 1990) || Nijaký (oneskorený) || -1,4 || -0,2 do -1,5 || -0,6 do -1,9 || -1,6 || -0,3 do -1,6 || -0,7 t-2/0 || 0 || 0 || 0

Hospodársky || || || || || || || || || ||

Náklady na zmiernenie zmeny klímy || Nijaký (oneskorený) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156

Náklady na zlepšené monitorovanie a nahlasovanie (milióny €) || Nijaký (oneskorený) || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35

Sociálny || || || || || || || || || ||

Vplyvy na zamestnanosť || Nijaký (oneskorený) || 0 || 0 || 0 || Malý (neutrálny alebo kladný) || Malý (neutrálny alebo kladný)

Poznámka: Možnosť 2.II je založená na cieli -5,4 Mt CO2 započítaných kreditov. To sa rovná cene uhlíka 5 EUR za tonu CO2 pre možnosti započítavania b) a c) podľa predpokladov možnosti 3, ale cene uhlíka 12 EUR za tonu CO2 pre možnosť započítavania a), čo je spôsobené nezapočítaním lesného hospodárstva. Negatívne hodnoty vyjadrujú čistú absorpciu (a kladné hodnoty čisté emisie). Zdroj: výpočty sú založené na Böttcher et al. (2011) a na aktualizácii Spoločného výskumného centra (2011b) so zohľadnením preskúmania dohovoru UNFCCC. V prípade možnosti 2.I b) sú uvedené dva odhady prínosov k dosiahnutiu cieľa EÚ týkajúceho sa zníženia emisií: jeden je založený na modelových odhadoch a druhý vychádza z modelu a vnútroštátnych odhadov.

Pokiaľ ide o environmentálny vplyv, opatrenia na zvýšenie absorpcie a zníženie emisií v lesnom hospodárstve a poľnohospodárstve by sa v ideálnom prípade mali posudzovať z dlhodobého hľadiska, keďže môže trvať desaťročia, pokým budú mať opatrenia ako zalesňovanie významný vplyv. Existujúce záväzky EÚ v oblasti zmeny klímy však siahajú len do roku 2020 a predstavujú dôležitý míľnik. Miera, v akej by prínos mohol presahovať to, čo sa očakáva od súčasného úsilia (t .j. referenčný scenár), závisí od kontextu politiky, do akého sa odvetvie LULUCF zahrnie. Očakáva sa, že ďalšia činnosť bude v rámci možností 2.I a 3 obmedzená a v rámci možnosti 2.II väčšia. Odhad však v plnej miere nezohľadňuje potenciál zmierňovania zmeny klímy v poľnohospodárstve a ani nezahŕňa prínosy dosiahnuté náhradou materiálu. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv, možnosť započítavania (a) by priniesla vyššie náklady v možnosti 2.II, ak by boli stanovené ciele, pretože v skutočnosti by sa započítal len zlomok úsilia na zmierňovanie. Na druhej strane vytvára aj vyššie kredity v referenčnom scenári, čo vedie k úsporám nákladov v možnosti 3, kde sa od odvetvia LULUCF nevyžaduje nijaké zmierňovanie zmeny klímy, ale kredity sa dajú použiť na nahradenie znížení emisií v rámci rozhodnutia o spoločnom úsilí. Náklady pre všetky možnosti započítavania sú nulové v možnosti 2.I, kde nie sú stanovené nijaké ciele, a v možnosti 1, kde sa nevykonáva nijaké započítavanie. Sociálne vplyvy sú obmedzené a účinok na zamestnanosť sa odhaduje ako nízky, a to buď neutrálny alebo kladný. V možnostiach 2.II a 3 je však medzi členskými štátmi niekoľko distribučných vplyvov.

1.7. Porovnanie možností 1.7.1. Výber správneho kontextu politiky

Cieľ obmedziť vplyv medziročnej variability emisií a absorpcie a ich sprievodnej reverzibility na dodržiavanie cieľov predstavuje závažný problém pri začlenení odvetvia LULUCF do súčasných právnych rámcov EÚ v oblasti cieľov zníženia emisií. Rozhodnutie o spoločnom úsilí (možnosť 3) sa zakladá na každoročnom plnení cieľov a od členských štátov sa vyžaduje lineárne znižovanie emisií (alebo obmedzovanie ich nárastu). Každoročné lineárne plnenie cieľov by však bolo ťažké uplatniť z dôvodu rozdielov medzi čistými emisiami jednotlivých členských štátov a z dôvodu častých a významných prepočtov nahlasovaných údajov. V mnohých prípadoch by to výrazne presiahlo rozsah flexibility rozhodnutia o spoločnom úsilí. Navyše dlhý čas potrebný na dosiahnutie výsledkov mnohých opatrení v odvetví LULUCF znamená, že ročné započítavanie nie je také zmysluplné ako v iných odvetviach, a lineárne plnenie každoročných požadovaných znížení emisií vo všeobecnosti nebude mať význam. V rámci možnosti 2 by sa tieto otázky riešili spriemerovaním emisií a absorpcie v priebehu obdobia záväzku a tak by sa dosiahol cieľ týkajúci sa medziročnej premenlivosti. Riziko súvisiace s možnosťou 3 je, že začlenenie odvetvia LULUCF by znížilo dohodnuté úsilie pre odvetvia, ktoré sú už súčasťou existujúcich záväzkov, čím by sa účinne znížil záväzok EÚ. V možnosti 2 by sa tomuto riziku zabránilo.

1.7.2. Zabezpečenie spoľahlivého započítavania

Tabuľka 2 poskytuje sumárne posúdenie toho, ako jednotlivé možnosti započítavania plnia ciele. Pokiaľ ide o zabezpečenie rovnakých podmienok jednotlivých možností zmiernenia zmeny klímy, najdôležitejšou činnosťou je lesné hospodárstvo. Tabuľka 1 ukazuje, že možnosť započítavania a) vytvára značné kredity, ktoré predstavujú prevažne neočakávané zisky (zadarmo), keďže zahŕňajú absorpciu, ktorá by sa vyskytla aj bez zmien riadiacich rozhodnutí. Akékoľvek úsilie o zmiernenie zmeny klímy sa zníži o 85 %. Zmiernenie zmeny klímy bude teda drahšie a obmedzia sa tým stimuly na prijatie ďalších opatrení. Umožnilo by to aj výrazné zníženie čistej absorpcie a zvýšenie čistých emisií bez akýchkoľvek hospodárskych vplyvov. Napokon, nezaistilo by to, aby bol v započítavaní zohľadnený netrvalý charakter, pretože by to nezahŕňalo emisie a absorpciu súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou, a zahŕňalo by to len zlomok týchto činností súvisiacich s lesným hospodárstvom.

Tabuľka 2. Výsledky jednotlivých možností započítavania

Ciele || Miera, v akej sa jednotlivými možnosťami započítavania dosahujú ciele

Možnosť započítavania a) Malé zmeny || Možnosť započítavania b) Pravdepodobný výsledok rokovaní UNFCCC || Možnosť započítavania c) UNFCCC+

Zabezpečiť rovnaké podmienky pre rôzne možnosti zmierňovania zmeny klímy || X || ● || ●●

Zaistiť rozsiahle zahrnutie emisií a absorpcie || ● || ● || ●●

Zaistiť, aby započítavanie zohľadnilo netrvalý charakter || X || ● || ●●

Zabrániť, aby veľké prírodné narušenia negatívne ovplyvňovali riziko nesplnenia cieľov zo strany členských štátov || ● || ●● || ●●

Legenda: x. Možnosť nesplnila cieľ dostatočne alebo ho nesplnila vôbec. ● Možnosť čiastočne splnila cieľ. ●● Možnosť dostatočne splnila cieľ.

Možnosti započítavania b) a c) umožňujú zmenu spôsobu zachytávania v dôsledku prirodzeného nasýtenia a v dôsledku existujúcich politík bez vytvárania debetov alebo kreditov. Dôvodom je vyňatie zmeny emisií a absorpcie, ktoré nie sú spôsobené ľudskou činnosťou. Vyžadujú si však úplné zohľadnenie všetkých odchýlok od „referenčnej úrovne“. Znamená to, že v referenčnom scenári budú mať rovnaké alternatívne náklady všetky možnosti znižovania emisií a využitia vrátane viazania uhlíka, ďalšieho využitia biomasy na výrobu energie (napr. na dosiahnutie cieľov smernice o obnoviteľných zdrojoch energie – RES-D) alebo náhrady materiálu. Zabezpečí to rovnaké podmienky pre rôzne možnosti zmierňovania zmeny klímy.

Pokiaľ ide o zaistenie rozsiahleho zahrnutia emisií a absorpcie a o zohľadnenie netrvalého charakteru v započítavaní, len v možnosti započítavania c) sa od členských štátoch požaduje, aby povinne započítavali emisie a absorpciu z poľnohospodárstva aj z lesného hospodárstva. Možnosti započítavania a) a b) umožňujú dobrovoľné započítavanie poľnohospodárstva, čo môže ohroziť dôveryhodnosť záväzku EÚ. Rozšírením rozsahu započítavania by sa zvýšil súlad medzi členskými štátmi. Je dôležité, aby všetky odvetvia vo všetkých členských štátoch prispievali k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, v záujme zaistenia rovnakých podmienok pre podnikanie a členské štáty, spravodlivého rozloženia úsilia a súdržného prístupu k poľnohospodárstvu, lesnému hospodárstvu a priemyslu v rámci vnútorného trhu EÚ. Inkluzívnejší systém započítavania by v dlhodobom časovom meradle viedol k zvýšeniu nákladovej efektívnosti pri dosahovaní akéhokoľvek daného celkového cieľa.

Pokiaľ ide o zníženie vplyvu prírodných narušení na riziko nesplnenia cieľov, možnosti započítavania b) a c) by zahŕňali pravidlá započítavania pre veľké prírodné narušenia, čím by sa obmedzilo riziko nesplnenia cieľov zníženia emisií skleníkových plynov v prípade výskytu emisií v dôsledku takýchto narušení, ktoré sú mimo kontroly členských štátov. Vplyv na celkové započítavanie EÚ by bol zanedbateľný, ale najviac postihnutým členským štátom by to poskytlo potrebné záruky.

1.7.3. Zlepšenie monitorovania a nahlasovania

V tomto posúdení vplyvu sa navrhuje prístup zahŕňajúci tri kroky na splnenie cieľa, aby bol zabezpečený súlad monitorovania a nahlasovania s usmerneniami o osvedčených postupoch panelu IPCC. Prvý krok by zahŕňal dosiahnutie úplného systému nahlasovania využitím aspoň jednoduchých metód. Druhým krokom by bolo zvýšenie presnosti predkladaných údajov využitím zložitejších metód. V prvom období záväzku KP sa očakáva pokrok, ale v úsilí sa bude musieť pokračovať aj počas obdobia 2013 – 2020. Porovnateľnosť údajov medzi členskými štátmi napokon možno zlepšiť harmonizáciou monitorovania, nahlasovania a súvisiacej nomenklatúry.

Uvedené kroky by tvorili súčasť návrhu Komisie revidovaného rozhodnutia o mechanizme sledovania.

1.8. Záverečné poznámky

Medzinárodná dohoda o revidovaných pravidlách započítavania pre odvetvie LULUCF v druhom období záväzku KP sa dosiahla až na 17. konferencii zmluvných strán (COP17) v Durbane v decembri 2011[6].

V súčasnosti existujú dobré dôvody na zahrnutie odvetvia LULUCF medzi záväzky EÚ týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov, najmä na zlepšenie súdržnosti politiky, environmentálnej integrity a hospodárskej účinnosti. Treba sa však venovať osobitným prvkom odvetvia LULUCF a rozdielnym situáciám v členských štátoch. Je preto dôležité zabezpečiť spoľahlivé pravidlá započítavania, monitorovanie a nahlasovanie.

Možnosť započítavania c) zahŕňa povinné započítavanie emisií a absorpcie z lesníckych aj poľnohospodárskych činností a poskytuje rovnakú váhu opatreniam na zmiernenie bez ohľadu na to, či boli prijaté v odvetví lesného hospodárstva, poľnohospodárstve, priemysle alebo v energetickom odvetví. Povedie to k nákladovej efektívnosti a zabezpečí to rovnaké podmienky pre členské štáty a pre rôzne odvetvia vnútorného trhu EÚ. Poskytne to aj rámec pre stimuly opatrení na zmiernenie zo strany poľnohospodárov, lesníkov a priemyslu, čo zabezpečí, že budú viditeľné a správne sa zohľadnia. Široké zohľadnenie emisií a absorpcie zabezpečí aj to, aby sa v systéme započítavania zohľadnili potenciálne reverzné zmeny.

Monitorovanie a nahlasovanie sa musí zlepšiť, aby sa podporil rámec započítavania a ukazovatele sledujúce pokrok v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Komisia navrhuje, aby sa to dosiahlo pomocou osobitného rámca, t. j. revíziou rozhodnutia o mechanizme sledovania. Z dôvodov porovnateľnosti a nákladovej efektívnosti by sa mali lepšie využívať celoeurópske monitorovacie nástroje ako LUCAS a CORINE.

Na zabezpečenie silných stimulov sa výsledky opatrení prijatých odvetviami musia počítať do záväzkov EÚ týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov. To bude možné len vtedy, ak sa vytvorí správny kontext politiky pre LULUCF. Vysoká variabilita emisií a absorpcie v lesoch znamená, že ročné ciele zníženia emisií, ktoré platia pre iné odvetvia, sú nevhodné. Dlhý čas, ktorý opatrenia na zmiernenie potrebujú, kým prinesú výsledky, takisto odlišujú odvetvie LULUCF od väčšiny ostatných odvetví. Z výsledkov posúdenia vplyvu vyplýva, že najlepšou možnosťou by bol osobitný právny rámec pre LULUCF.

EÚ sa už zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990 úsilím v iných odvetviach. Kým sa úroveň ambícií zvýši nad 20 %, musia byť zriadené správne podmienky. Odvetvie LULUCF by sa do záväzkov malo preto formálne začleniť, až keď sa EÚ rozhodne zvýšiť túto úroveň ambícií (možnosť 2.I). Neznamená to, že by sa mali zastaviť opatrenia na zmiernenie. Mohli by sa vypracovať národné akčné plány na zabezpečenie stratégie a prognózy pre odvetvie LULUCF. Predstavovalo by to priebežný krok smerom k úplnej integrácii odvetvia so súčasnými politikami.

[1] Rozhodnutie 1/CP.16 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC (Cancúnske dohody).

[2] Európska rada v Bruseli 8. – 9. marca 2007, závery predsedníctva, ktoré sa vykonávajú rozhodnutím č. 406/2009/ES a smernicou 2009/29/ES.

[3] Rozhodnutie č. 406/2009/ES a smernica 2009/29/ES.

[4] Ostatné skleníkové plyny z poľnohospodárskych činností, napr. metán a oxid dusný produkovaný prežúvavcami a obsiahnutý v hnojivách, nepatria do odvetvia LULUCF, v ktorom ide hlavne o emisie a zachytávanie uhlíka v rastlinách a pôde. Emisie iné ako CO2 patria do odvetvia poľnohospodárstva.

[5] Pri scenári nezmeneného prístupu sa v tejto súvislosti predpokladá, že členské štáty dosiahnu svoje ciele zníženia o 20 % vrátane cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

[6] Rozhodnutie –/CMP.7 Konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu.