[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.9.2009 KOM(2009) 501 v konečnom znení 2009/0142 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán pre bankovníctvo {KOM(2009) 499 v konečnom znení}{KOM(2009) 500 v konečnom znení}{KOM(2009) 502 v konečnom znení}{KOM(2009) 503 v konečnom znení}{SEK(2009) 1233}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Skúsenosti z finančnej krízy odhalili závažné nedostatky finančného dohľadu v konkrétnych prípadoch, ako aj vo vzťahu k finančnému systému ako celku. Predseda Barroso z tohto dôvodu požiadal skupinu expertov na vysokej úrovni pod vedením pána Jacquesa de Larosièra, aby predložili návrhy na posilnenie opatrení európskeho dohľadu s cieľom vybudovať účinnejší, integrovanejší a udržateľnejší európsky systém dohľadu. Táto skupina predložila svoju správu 25. februára 2009. Komisia zostavila na základe odporúčaní skupiny návrhy na novú štruktúru európskeho finančného dohľadu vo svojom oznámení pre jarné zasadnutie Európskej rady z marca 2009. Komisia predstavila svoje predstavy podrobnejšie vo svojom oznámení z mája 2009, v ktorom navrhla: - vytvorenie Európskeho systému orgánov pre finančný dohľad (ESFS ) pozostávajúceho zo siete národných orgánov pre finančný dohľad pracujúcich spoločne s novými európskymi orgánmi dohľadu (EOD), ktoré vzniknú transformáciou existujúcich európskych výborov dohľadu[1] na Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA - European Banking Authority), Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA – European Insurance and Occupational Pensions Authority) a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA – European Securities and Markets Authority), čím sa spoja výhody preklenutia európskeho rámca pre finančný dohľad s odbornosťou miestnych mikroprudenciálnych orgánov dohľadu, ktoré sú najbližšie k inštitúciám činným v ich jurisdikciách a - zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) s cieľom monitorovať a posudzovať možné ohrozenia finančnej stability vyplývajúce z makroekonomického vývoja a z vývoja v rámci finančného systému ako celku. ESRB by na tento účel poskytoval včasné varovanie pred vznikajúcimi rizikami v celom systéme a v prípade potreby vydával odporúčania pre ďalšie opatrenia zamerané na odstránenie týchto rizík[2]. 2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI V priebehu vypracovania týchto návrhov sa vykonali dve otvorené konzultácie. Po prvé, Komisia na základe správy skupiny expertov na vysokej úrovni pod vedením pána Jacquesa de Larosièra a uverejnenia oznámenia Komisie zo 4. marca 2009 vykonala od 10. marca do 10. apríla 2009 konzultáciu, ktorú začlenila do svojho oznámenia o finančnom dohľade v Európe uverejneného 27. mája 2009. Zhrnutie návrhov predložených verejnosťou možno nájsť na: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdf Po druhé, Komisia vykonala od 27. mája do 15. júla 2009 ďalšie kolo konzultácií, pričom vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili k podrobnejším reformám, ktoré boli predstavené v májovom oznámení o finančnom dohľade v Európe. Navrhované reformy sa stretli s prevažne priaznivými ohlasmi a poskytnuté boli pripomienky k podrobným aspektom navrhovaných ESRB a ESFS. Zhrnutie návrhov predložených verejnosťou možno nájsť na: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf 3. POSÚDENIE VPLYVU K májovému oznámeniu Komisie o finančnom dohľade v Európe bolo pripojené posúdenie vplyvu, v ktorom sa analyzovali hlavné politické možnosti zriadenia ESFS a ESRB. Druhé posúdenie vplyvu je priložené k týmto návrhom a podmienky sa v ňom rozoberajú podrobnejšie. Správa z druhého posúdenia vplyvu je k dispozícii na webovej stránke Komisie. 4. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Súdny dvor uznal[3], že článok 95 Zmluvy o ES týkajúci sa prijatia opatrení na aproximáciu právnych predpisov na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu poskytuje vhodný právny základ na zriadenie „orgánu Spoločenstva, ktorého úlohou bude prispievať k uskutočňovaniu procesu harmonizácie“, pokiaľ úlohy zverené takémuto orgánu úzko súvisia s predmetom úpravy predpisov zameraných na aproximáciu vnútroštátnych právnych predpisov. Z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy vznikli reálne a závažné riziká v oblasti stability vnútorného trhu. Opätovné nastolenie a udržanie stabilného a spoľahlivého finančného systému je absolútnym predpokladom zachovania dôvery a súdržnosti na vnútornom trhu, a teda udržania a zlepšenia podmienok na vytvorenie plne integrovaného a fungujúceho vnútorného trhu v oblasti finančných služieb. Okrem toho pevnejší a integrovanejší trh ponúka lepšie príležitosti na financovanie a rozloženie rizika, a tým pomáha zlepšovať schopnosť hospodárstiev tlmiť nárazy Finančná integrácia a stabilita sa preto vzájomne posilňujú. Vytvorenie ESFS bude sprevádzať vypracovanie jednotnej knihy pravidiel, ktorou sa zabezpečí jednotné uplatňovanie pravidiel v EÚ, a tým sa prispeje k fungovaniu vnútorného trhu. Úlohou EOD bude pomáhať vnútroštátnym orgánom pri konzistentnom výklade a uplatňovaní pravidiel Spoločenstva. Keďže úlohy, ktoré sa majú zveriť orgánom, sú úzko spojené s opatreniami zavedenými v reakcii na finančnú krízu, ako aj s tými opatreniami, ktoré boli oznámené v oznámeniach Komisie zo 4. marca a 27. mája 2009, môžu byť v súlade s judikatúrou Súdneho dvora stanovené na základe článku 95 Zmluvy o ES. Opatreniami Spoločenstva sa môžu odstrániť nedostatky zvýraznené krízou a poskytnúť systém, ktorý je v súlade s cieľom stabilného a jednotného finančného trhu EÚ pre finančné služby – spojením vnútroštátnych orgánov dohľadu do silnej siete Spoločenstva. Stredobod pozornosti každodenného dohľadu však zostane na vnútroštátnej úrovni, pričom vnútroštátne orgány dohľadu zostanú zodpovedné za dohľad nad jednotlivými subjektmi. Ustanovenia týmto spôsobom neprekračujú rámec, ktorý je výslovne nevyhnutný na dosiahnutie sledovaných cieľov. Návrhy sú preto v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, ako sa uvádzajú v článku 5 Zmluvy o ES. 5. VPLYV NA ROZPOčET Na transformáciu existujúcich európskych výborov dohľadu na fungujúce EOD je potrebné zvýšiť objem zdrojov, a to personálnych a aj rozpočtových. Prehľad vplyvu týchto návrhov na rozpočet je predložený v správe o posúdení vplyvu a je súčasťou legislatívnych finančných výkazov (priložených k tomuto návrhu). 6. PODROBNÉ VYSVETLENIE NÁVRHU S cieľom zohľadniť sektorové špecifiká sú potrebné tri samostatné nariadenia na zriadenie orgánov pre bankovníctvo, poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a orgánu pre cenné papiere. Hlavná náplň týchto návrhov je však rovnaká. V tejto dôvodovej správe sa preto najprv rozoberajú spoločné prvky a venuje sa stručná pozornosť rozdielom medzi týmito tromi nariadeniami. 6.1. Zriadenie EOD a ich právne postavenie Cieľom EOD je prispievať k: i) zlepšovaniu fungovania vnútorného trhu, najmä vrátane vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne regulácie a dohľadu, ii) ochrane vkladateľov, investorov, poistencov a ostatných príjemcov, iii) zaisteniu integrity, účinnosti a riadneho fungovania finančných trhov, iv) ochrane stability finančného systému a v) posilneniu medzinárodnej koordinácie dohľadu. Každý EOD na tento účel prispeje k zaisteniu koherentného, účinného a efektívneho uplatňovania príslušných právnych predpisov Spoločenstva. EOD budú orgánmi Spoločenstva s právnou subjektivitou a základným prvkom navrhovaného ESFS. ESFS funguje ako sieť orgánov dohľadu a zahŕňa vnútroštátne orgány členských štátov, Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu s cieľom obsiahnuť medzisektorové záležitosti a Európsku komisiu. Kým EOD by mali mať maximálnu nezávislosť s cieľom objektívne plniť svoje poslanie, Komisia musí byť zapojená, ak si to vyžadujú inštitucionálne dôvody a zodpovednosti vyplývajúce zo zmluvy. Hlavným rozhodovacím orgánom každého EOD bude dozorná rada pozostávajúca z vedúcich predstaviteľov príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu, ako aj predsedu príslušného orgánu. Predseda bude viesť zasadnutia dozornej rady a predstavenstva a konať ako vedúci predstaviteľ a zástupca orgánu. Každodenné riadenie každého orgánu bude v rukách výkonného riaditeľa. Pokiaľ ide o sídlo nových EOD, navrhuje sa ponechať súčasné sídla existujúcich európskych výborov dohľadu, pretože sa tým umožní rýchly a efektívny prechod na nový systém. V oddiele 6.3 sa podrobnejšie rozoberá vnútorná organizácia EOD. 6.2. Úlohy a právomoci EOD EOD prevezmú všetky úlohy existujúcich európskych výborov dohľadu, ale navyše budú mať značne rozšírené zodpovednosti, vymedzené zákonné právomoci a väčšie kompetencie, ako bolo stanovené v oznámení Komisie z 27. mája 2009 a odsúhlasené Európskou radou 18. – 19. júna 2009. 6.2.1. Návrh technických noriem Európska rada schválila návrh Komisie na vypracovanie jednotnej knihy pravidiel EÚ, ktoré sa budú uplatňovať na všetky finančné inštitúcie na jednotnom trhu. Na tento účel sa musia identifikovať a odstrániť rozdiely vo vnútroštátnych transpozíciách právnych predpisov Spoločenstva vyplývajúce z výnimiek, odchýlok, dodatkov alebo nejednoznačností, aby sa mohol vymedziť a uplatňovať jeden harmonizovaný základný súbor noriem. Orgány prispejú k tomuto cieľu vypracovaním návrhov technických noriem v oblastiach uvedených v príslušných sektorových právnych predpisoch. Tieto normy predstavujú účinný nástroj na posilnenie tretej úrovne Lamfalussyho štruktúry, ktorá je v súčasnosti obmedzená na prijímanie nezáväzných usmernení. Oblasti, v ktorých môže orgán vypracovať takéto návrhy noriem, sa týkajú problematiky vysoko odbornej povahy, kde sú potrebné jednotné podmienky na uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva. V týchto záležitostiach nie sú zahrnuté politické rozhodnutia a ich obsah je prísne ohraničený predpismi Spoločenstva prijatými na úrovni 1 (pozri pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom je podrobný rozbor potrebných zmien príslušných právnych predpisov Spoločenstva). Tým, že EOD vypracuje normy, sa zaistí, že sa v plnom rozsahu využijú špecializované odborné znalosti vnútroštátnych orgánov dohľadu. Návrhy technických noriem orgán prijme na základe kvalifikovanej väčšiny členov dozornej rady vymedzenej v článku 205 Zmluvy o ES. Právny poriadok Spoločenstva vyžaduje, aby Komisia následne schválila tieto návrhy noriem vo forme nariadení alebo rozhodnutí, a tým im poskytla priamu právnu účinnosť. Vo veľmi výnimočných prípadoch a iba z dôvodov záujmu Spoločenstva sa Komisia môže rozhodnúť, že normy sa schvália sčasti alebo so zmenami a doplneniami alebo neschvália sa vôbec, pričom dôvody takéhoto konania musí dať orgánu k dispozícii. Návrhom Komisie nie sú dotknuté rokovania o budúcich postupoch v kontexte prechodu na novú zmluvu. Na účel konzultácií so zainteresovanými stranami sa pre každý EOD založí skupina zainteresovaných strán pozostávajúca z predstaviteľov príslušného odvetvia, zamestnancov finančného sektora a používateľov finančných služieb. Príslušný pomer z každej oblasti by mal byť vyvážený a nemalo by sa stať, že jedna skupina bude dominovať nad ostatnými. V tých oblastiach, na ktoré sa nevzťahujú technické normy, budú mať EOD rovnako ako existujúce európske výbory dohľadu možnosť vydať nezáväzné usmernenia a odporúčania pre vnútroštátne orgány dohľadu, finančné inštitúcie a účastníkov trhu. Ak by sa orgány v akomkoľvek konkrétnom prípade rozhodli nedodržať usmernenia a odporúčania, mali by svoje rozhodnutie orgánu odôvodniť. 6.2.2. Právomoci na zaistenie konzistentného uplatňovania pravidiel Spoločenstva Aj pri jednotnom súbore harmonizovaných pravidiel môže ich uplatňovanie v príležitostných prípadoch viesť k rozdielnym názorom na uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva. Bez toho, aby bolo dotknuté začatie konania zo strany Komisie vo veci porušenia právnych predpisov proti členským štátom, EOD by mali mať všeobecnú právomoc prispievať k zabezpečeniu zosúladeného uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva. Na tento účel by sa mal zaviesť mechanizmus zameraný na konanie vnútroštátnych orgánov dohľadu, ktoré sa považuje za odchyľujúce sa od existujúcich právnych predpisov Spoločenstva (vrátane technických noriem rozoberaných v oddiele 6.2.1). Tento mechanizmus pozostáva z troch rôznych krokov: Po prvé, EOD by z vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti jedného alebo viacerých vnútroštátnych orgánov dohľadu alebo Komisie prešetrilo tieto prípady a v prípade potreby by prijalo odporúčanie na opatrenie určené orgánu dohľadu. V rámci všeobecnej povinnosti súladu s právnymi predpismi Spoločenstva by sa orgán dohľadu vyzval, aby do jedného mesiaca začal dodržiavať odporúčanie. Po druhé, ak sa odporúčanie nedodrží, Európska komisia môže, potom ako bude informovaná zo strany EOD alebo z vlastnej iniciatívy, prijať rozhodnutie, v ktorom buď požiada vnútroštátny orgán dohľadu, aby prijal osobitné opatrenia, alebo aby sa zdržal konania. Orgán dohľadu do desiatich pracovných dní od prijatia rozhodnutia informuje Komisiu a EOD o opatreniach, ktoré prijal alebo plánuje prijať na vykonanie tohto rozhodnutia. Po tretie, vo výnimočnej situácii, keď orgán dohľadu nedodrží predchádzajúce odporúčanie, ako poslednú možnosť môžu EOD prijať rozhodnutie určené finančným inštitúciám v súvislosti s právnymi predpismi Spoločenstva, ktoré sa na ne priamo vzťahujú (t. j. nariadenia). Je to bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie uplatniť si vlastné rozhodnutie. 6.2.3. Opatrenia v núdzových situáciách EOD plnia aktívnu úlohu pri koordinácii vnútroštátnych orgánov dohľadu, najmä v prípade nepriaznivého vývoja, ktorý potenciálne ohrozuje riadne fungovanie a integritu finančného systému v EÚ. V niektorých núdzových situáciách však koordinácia nemusí postačovať, najmä ak samotné vnútroštátne orgány dohľadu nemajú nástroje na rýchlu reakciu na vznikajúcu cezhraničnú krízu. EOD by preto mali za takýchto výnimočných okolností mať právomoc žiadať, aby vnútroštátne orgány dohľadu spoločne prijali osobitné opatrenia. Vymedzenie cezhraničnej núdzovej situácie si vyžaduje vysoký stupeň profesionálneho vyhodnotenia, a preto by sa malo byť ponechať na Európsku komisiu. Toto je predmetom bezpečnostnej doložky (pozri oddiel 6.2.11). Zároveň by sa mala urýchliť práca zameraná na vytvorenie komplexného cezhraničného rámca na posilňovanie systémov Európskej únie na riadenie/riešenie finančnej krízy vrátane záručných schém a rozdelenia záťaže. 6.2.4. Urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu Navrhuje sa mechanizmus, ktorým sa zaistí, aby príslušné vnútroštátne orgány dohľadu náležite zohľadňovali záujmy ostatných členských štátov, a to aj v rámci kolégií orgánov dohľadu. Ak orgán dohľadu nesúhlasí s postupom alebo obsahom konania alebo nečinnosťou iného orgánu dohľadu, keď sa na základe príslušných právnych predpisov vyžaduje spolupráca, koordinácia alebo spoločné rozhodovanie, orgán môže na požiadanie dotknutého orgánu dohľadu pomôcť orgánom pri dosahovaní spoločného prístupu alebo vyriešení záležitosti. Tento mechanizmus pozostáva z troch možných krokov[4]: Po prvé, ak jeden alebo viac vnútroštátnych orgánov dohľadu požiada EOD o pomoc pri riešení takýchto sporov, EOD môže najprv stanoviť lehotu na zmierenie medzi orgánmi, aby sa pokúsili dosiahnuť dohodu medzi sebou, pričom je nevyhnutné, aby orgán plnil funkciu sprostredkovateľa. Po druhé, pokiaľ ani po lehote určenej na zmierenie neboli orgány schopné dosiahnuť dohodu, EOD môžu urovnať záležitosť prostredníctvom svojho rozhodnutia[5]. Toto však bude zjavne výnimočná situácia, pretože vo väčšine prípadov by príslušné vnútroštátne orgány mali byť schopné dosiahnuť dohodu pri predchádzajúcom zmierovacom konaní. Po tretie, v prípade, že orgán dohľadu nedodrží ani predchádzajúce rozhodnutie, orgán pre bankovníctvo môže prijať aj rozhodnutia určené finančným inštitúciám, pričom stanoví ich povinnosti týkajúce sa právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sa priamo vzťahujú na finančné inštitúcie. Malo by sa zdôrazniť, že mechanizmus na urovnávanie sporov by sa mal týkať iba materiálnych záležitostí, napríklad prípadov keď konanie alebo nečinnosť orgánu dohľadu má vážny škodlivý vplyv na schopnosť orgánu dohľadu ochraňovať záujmy vkladateľov, poistencov, investorov alebo osôb, ktorým sú poskytované služby v jednom alebo viacerých iných členských štátoch alebo na finančnú stabilitu týchto členských štátov. Orgán si vyhradzuje právo nezačať urovnávanie sporu ani neprijať rozhodnutie, pokiaľ takéto podmienky nie sú splnené. Tieto opatrenia sú predmetom bezpečnostnej doložky (pozri bod 6.2.11). 6.2.5. Kolégiá orgánov dohľadu Kolégiá orgánov dohľadu sú podstatou systému dohľadu v EÚ a hrajú dôležitú úlohu pri zaisťovaní vyrovnaného toku informácií medzi domácimi a hostiteľskými orgánmi. EOD budú prispievať k podpore účinného a konzistentného fungovania kolégií orgánov dohľadu a monitorovať dôslednosť vykonávania právnych predpisov Spoločenstva v rámci kolégií. Za týchto okolností sa EOD ako pozorovatelia môžu zúčastňovať na práci v kolégiách orgánov dohľadu a dostávať všetky príslušné informácie rovnako ako členovia kolégia. 6.2.6. Spoločná kultúra dohľadu, delegovanie úloh a zodpovedností a vzájomné preskúmania EOD zohrávajú aktívnu úlohu pri budovaní spoločnej európskej kultúry dohľadu a zaisťovaní konzistentných postupov a zosúladených činností v oblasti dohľadu v celom Spoločenstve. V kombinácii s mechanizmom na urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by spoločná kultúra dohľadu mala pomôcť vybudovať dôveru a spoluprácu a postupne môže vytvárať stále viac príležitostí pre orgány dohľadu na vzájomné delegovanie niektorých úloh a zodpovedností. EOD to uľahčia určením úloh a zodpovedností, ktoré sa môžu delegovať alebo vykonávať spoločne, ako aj presadzovaním najlepších postupov. Orgán v tejto súvislosti podporí a uľahčí vytvorenie spoločných skupín orgánov dohľadu. Navyše, EOD budú pravidelne vykonávať vzájomné preskúmanie analýzy vnútroštátnych orgánov dohľadu. 6.2.7. Hodnotenie vývoja trhu Jednou z nových úloh pridelených existujúcim európskym výborom dohľadu v zrevidovaných rozhodnutiach Komisie prijatých 23. januára 2009 je monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o trendoch, možných rizikách a slabých miestach v sektore bankovníctva, poisťovníctva a cenných papierov. Hoci navrhovaný ESRB bude zodpovedný za makroprudenciálnu analýzu finančného sektora EÚ, EOD by mali pokračovať v práci existujúcich európskych výborov dohľadu v tejto oblasti, keďže: i) zameranie ich analýzy je odlišné, t. j. mikroprudenciálna analýza postupuje zdola nahor v protiklade k makroprudenciálnej analýze, ktorá postupuje zhora nadol a ii) ich analýza môže slúžiť ako užitočný vstupný materiál pre prácu vykonávanú ESRB. 6.2.8. Medzinárodná a poradenská úloha Prostredníctvom týchto návrhov Komisia jasne odpovedá na nedostatky zistené počas krízy, ako aj na výzvu G20 prijať opatrenie na vybudovanie silnejšieho, viac globálne konzistentného systému regulácie a dohľadu v sektore finančných služieb. EOD by mohli slúžiť ako užitočné kontaktné miesta pre orgány dohľadu z tretích krajín. V tejto súvislosti môžu bez toho, aby tým boli dotknuté kompetencie európskych inštitúcií uzatvárať administratívne dohody s medzinárodnými organizáciami a správami tretích krajín. EOD môžu takisto pomáhať pri príprave rozhodnutí o rovnocennosti týkajúcich sa systému dohľadu v tretích krajinách. Okrem toho, EOD môžu z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie poskytovať poradenstvo Európskemu parlamentu, Rade a Komisii alebo uverejňovať stanoviská, vrátane prudenciálneho posudzovania cezhraničných fúzií a akvizícií. Mali by poskytovať dodatočné záruky, aby sa zaistilo spoľahlivé a posúdenie budúcich cezhraničných fúzií a akvizícií. 6.2.9. Zhromažďovanie informácií Orgány dohľadu a ostatné verejné orgány členských štátov poskytujú orgánu na požiadanie všetky informácie potrebné na vykonávanie funkčných povinností, ktoré mu boli pridelené na základe tohto nariadenia. Okrem toho orgán v spolupráci s orgánmi dohľadu činnými v kolégiách orgánov dohľadu vymedzí a podľa potreby zhromaždí všetky náležité informácie od orgánov dohľadu s cieľom uľahčiť prácu kolégií orgánov dohľadu. Orgán vytvorí a spravuje centrálny systém na sprístupnenie týchto informácií orgánom dohľadu v kolégiách orgánov dohľadu. V zásade by vnútroštátne orgány dohľadu mali všetky informácie predložiť EOD. 6.2.10. Vzťah s ESRB Navrhovaný rámec pre dohľad EÚ môže fungovať, iba ak ESRB a ESFS úzko spolupracujú. Cieľom reformy je vlastne zaistiť plynulejšiu interakciu dohľadu na makroprudenciálnej aj mikroprudenciálnej úrovni. Pri plnení svojej úlohy ako makroprudenciálneho orgánu dohľadu bude ESRB potrebovať včasný prísun mikroprudenciálnych informácií, pričom vnútroštátne orgány získajú výhody z rozhľadu ESRB v makroprudenciálnom prostredí. V nariadeniach sa takisto ustanovujú postupy, ktoré majú EOD dodržiavať pri konaní podľa odporúčaní ESRB a akým spôsobom by EOD mali využívať svoje právomoci na zaistenie včasného dodržiavania odporúčaní určených jednému alebo viacerým vnútroštátnym orgánom dohľadu. 6.2.11. Ochranné opatrenia V súlade so závermi Ecofinu a Európskej rady z júna 2009, v ktorých sa zdôrazňuje, že bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva, a uznávajúc možné alebo sekundárne záväzky, ktoré môžu plynúť členským štátom, by sa rozhodnutia EOD nemali dotýkať fiškálnych zodpovedností členských štátov, sa zavádza bezpečnostná doložka. Táto doložka zaisťuje, že v prípade, keď sa členský štát domnieva, že rozhodnutie prijaté podľa článku 10 (t. j. rozhodnutia v núdzových situáciách) alebo 11 (t. j. urovnávanie sporov) týchto nariadení, zasahuje do jeho fiškálnych kompetencií, môže oznámiť orgánu a Komisii, že vnútroštátny orgán dohľadu neplánuje vykonávať rozhodnutie orgánu, pričom jasne preukáže, ako rozhodnutie orgánu zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností. Orgán v lehote jedného mesiaca informuje členský štát o tom, či ponechá svoje rozhodnutie nezmenené alebo ho zmení a doplní či zruší. Pokiaľ orgán ponechá svoje rozhodnutie nezmenené, členský štát môže predložiť vec Rade a rozhodnutie orgánu sa pozastaví. Rada do dvoch mesiacov rozhodne, či by rozhodnutie malo zostať nezmenené alebo či by sa malo zrušiť, pričom koná na základe kvalifikovanej väčšiny. Pri rozhodnutiach orgánu prijatých podľa článku 10 sa uplatňuje skrátené konanie s cieľom zohľadniť potrebu rýchlych rozhodnutí v núdzových situáciách. 6.3. Vnútorná organizácia EOD a ESFS Každý EOD pozostáva z: i) dozornej rady; ii) predstavenstva; iii) predsedu a iv) výkonného riaditeľa. Okrem toho by sa pre všetky pri EOD mala zriadiť odvolacia rada. 6.3.1. Dozorná rada Dozorná rada je hlavným rozhodovacím orgánom EOD a bude okrem iného zodpovedná za prijímanie návrhov technických noriem, stanovísk, odporúčaní a rozhodnutí uvedených v oddiele 6.2 tejto dôvodovej správy. Dozorná rada sa skladá z: - predsedu príslušného EOD, ktorý bude viesť zasadnutia dozornej rady, ale nemá hlasovacie právo, - vedúceho príslušného vnútroštátneho orgánu dohľadu v každom členskom štáte, - jedného zástupcu Komisie, ktorý nemá hlasovacie právo, - jedného zástupcu ESRB, ktorý nemá hlasovacie právo, - jedného zástupcu každého z dvoch ďalších európskych orgánov dohľadu, ktorý nemá hlasovacie právo a - v prípade potreby sa rada môže rozhodnúť prijať pozorovateľov. Rozhodnutia rady sa budú prijímať spravidla jednoduchou väčšinou s výnimkou tých rozhodnutí, ktoré sa vzťahujú na zostavovanie návrhov technických noriem a usmernení a rozhodnutí vo vzťahu k článkom finančných ustanovení, pri ktorých je potrebná kvalifikovaná väčšina hlasov. Rada môže vytvoriť poroty na urovnávanie sporov. Konečné rozhodnutie však na návrh tejto poroty prijíma samotná dozorná rada 6.3.2. Predstavenstvo Predstavenstvo zaistí, aby orgán plnil svoje poslanie a vykonával pridelené úlohy. Predovšetkým by malo byť zodpovedné za prípravu pracovného programu a prijatie rokovacieho poriadku orgánu a malo by zohrávať hlavnú úlohu pri prijímaní jeho rozpočtu. Bude sa skladať z predsedu EOD, zástupcu Komisie a štyroch členov zvolených dozornou radou zo svojich členov, ktorí budú v záujme Spoločenstva konať nezávisle a objektívne. Výkonný riaditeľ sa môže zúčastňovať na zasadnutiach predstavenstva bez hlasovacieho práva. 6.3.3. Predseda a výkonný riaditeľ EOD zastupuje nezávislý predseda na plný úväzok, ktorý zodpovedá za prípravu práce dozornej rady, ako aj za vedenie zasadnutí dozornej rady aj predstavenstva. Každodenné činnosti EOD však riadi výkonný riaditeľ, ktorý je podobne ako predseda nezávislý odborník pracujúci na plný úväzok. Výkonný riaditeľ zodpovedá za vykonávanie ročného pracovného programu a prijíma opatrenia potrebné na zaistenie fungovania EOD. Obidve osoby vyberá dozorná rada na základe verejného výberového konania podľa zásluh, schopností, znalostí finančných inštitúcií a trhu a skúseností v rámci finančného dohľadu a regulácie. Kandidát na pozíciu predsedu zvolený dozornou radou podlieha potvrdeniu Európskym parlamentom. Funkčné obdobie pre obidve pozície je päť rokov a môže sa predĺžiť jedenkrát. Toto predĺženie bude závisieť od výsledku hodnotenia vykonaného dozornou radou. 6.3.4. Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu Medzisektorová spolupráca bude v rámci navrhovanej štruktúry rozhodujúcim prvkom, aby sa do tejto štruktúry premietol príslušný vývoj a skutočnosti na trhu. Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu bude zaisťovať vzájomné porozumenie, spoluprácu a konzistentné prístupy k dohľadu medzi tromi novými EOD. Vytvorí sa podvýbor Spoločného výboru s cieľom osobitne riešiť medzisektorové problémy, vrátane finančných konglomerátov a zaisťovať rovnaké podmienky. Keďže účinné rozhodnutia týkajúce sa napríklad smernice o finančných konglomerátoch prijímajú jednotlivé EOD, Spoločný výbor by mal zaistiť, aby EOD prijímali spoločné rozhodnutia súbežne. 6.3.5. Odvolacia rada Odvolací systém bude zaisťovať, aby sa akákoľvek fyzická alebo právnická osoba vrátane vnútroštátnych orgánov dohľadu mohli na prvom stupni odvolať na Odvolaciu radu proti rozhodnutiu EOD, čím sa zaistí celistvé uplatňovanie pravidiel Spoločenstva (článok 9), opatrenia v núdzových situáciách (článok 10) a pri urovnávaní sporov (článok 11). Odvolacia rada bude spoločným orgánom všetkých troch EOD, t. j. bude sa zaoberať záležitosťami súvisiacimi s bankovníctvom, poisťovníctvom a cennými papiermi. Odvolacia rada bude mať šesť členov a šesť náhradníkov s príslušnými vedomosťami a skúsenosťami, s výnimkou súčasných zamestnancov vnútroštátnych orgánov dohľadu alebo iných vnútroštátnych inštitúcií alebo inštitúcií Spoločenstva zapojených do činností orgánu. Dvoch členov Odvolacej rady a dvoch náhradníkov vymenuje predstavenstvo každého EOD z užšieho zoznamu kandidátov, ktorý navrhla Európska komisia. 6.4. Finančné ustanovenia Tieto ustanovenia sa zaoberajú rozpočtovými aspektmi EOD a zdôrazňuje sa v nich, že príjmy orgánov môžu pochádzať z rôznych zdrojov, napríklad z povinných príspevkov od vnútroštátnych orgánov dohľadu, dotácií Spoločenstva alebo poplatkov odvetvia platených orgánu. Uvádzajú sa v nich aj postupy ročného zostavenia, vykonávania a kontroly rozpočtu. Uplatňuje sa rámcové rozpočtové nariadenie pre orgány zriadené podľa článku 158 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 6.5. Všeobecné a záverečné ustanovenia Vo všeobecných ustanoveniach sa rozoberajú praktické otázky týkajúce sa zamestnancov, zodpovednosti EOD, povinnosti zachovávať služobné tajomstvo, ochrany údajov, prístupu k dokumentom, jazykových úprav, dohôd o sídle a účasti tretích krajín. Komisia do troch rokov od skutočného začatia činnosti a následne každé tri roky vydá správu o fungovaní EOD a postupoch ustanovených v nariadení. V tejto správe sa posúdi aj pokrok dosiahnutý smerom ku konvergencii regulácie a dohľadu v oblasti krízového riadenia a riešenia krízy v EÚ. 6.6. Základné rozdiely medzi tromi nariadeniami Hlavné rozdiely medzi tromi navrhovanými nariadeniami sa týkajú cieľov orgánov, rozsahu činnosti a definícií, ktoré sú prispôsobené špecifikám príslušných sektorov a existujúcim právnym predpisom Spoločenstva. Okrem toho, Európska rada konštatovala, že EOD by mali mať aj právomoci v oblasti dohľadu nad úverovými ratingovými agentúrami. ESMA by zodpovedal za registráciu úverových ratingových agentúr. ESMA by bol takisto oprávnený prijať opatrenia dohľadu, ako sú stiahnutie registrácie alebo pozastavenie používania úverových ratingov na regulačné účely. Medzi právomoci dohľadu by mohlo patriť právo žiadať informácie a vykonávať vyšetrovania alebo kontroly na mieste. Zodpovednosti a právomoci ESMA, pokiaľ ide o úverové ratingové agentúry, budú vymedzené v zmene a doplnení nariadenia o úverových ratingových agentúrach. 2009/0142 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán pre bankovníctvo EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie[6], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[7], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[8], so zreteľom na stanovisko ECB, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy o ES[9], keďže: (1) Finančná kríza v rokoch 2007/2008 odhalila vo finančnom dohľade závažné nedostatky, a to tak v konkrétnych prípadoch, ako aj v súvislosti s finančným systémom ako celkom. Modely dohľadu na vnútroštátnom základe zaostávajú za integrovanou a vzájomne prepojenou realitou dnešných európskych finančných trhov, v rámci ktorých mnohé finančné firmy podnikajú cezhranične. Kríza odhalila nedostatky v spolupráci, koordinácii, konzistentnom uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva a v dôvere medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. (2) V správe, ktorú uverejnila skupina expertov na vysokej úrovni vedená J. de Larosièrom 25. februára 2009 a ktorá bola vypracovaná na žiadosť Komisie, sa konštatovalo, že rámec dohľadu sa musí posilniť s cieľom znížiť riziko a tvrdosť finančných kríz v budúcnosti. Odporúčali sa v nej ďalekosiahle reformy štruktúry dohľadu finančného sektora v Spoločenstve. Táto skupina expertov takisto konštatovala, že by sa mal vytvoriť Európsky systém orgánov finančného dohľadu, ktorý by zahŕňal tri európske orgány dohľadu, jeden pre sektor bankovníctva, jeden pre sektor cenných papierov a jeden pre sektor poisťovníctva a dôchodkového poistenia zamestnancov a vytvorenie Európskej rady pre systémové riziká. (3) Komisia vo svojom oznámení zo 4. marca 2009 nazvanom „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe”[10] navrhla vypracovať návrh právnych predpisov, na základe ktorých sa vytvorí Európsky systém orgánov finančného dohľadu a Európska rada pre systémové riziká, a vo svojom oznámení z 27. mája 2009 nazvanom „Európsky finančný dohľad“[11] poskytla viac informácií o možnej štruktúre takéhoto nového rámca dohľadu. (4) Európska rada vo svojich záveroch z 19. júna 2009 odporúčala, aby sa vytvoril Európsky systém orgánov finančného dohľadu, ktorý bude zahŕňať tri nové európske orgány dohľadu. Systém by sa mal zameriavať na zvýšenie kvality a konzistentnosti vnútroštátneho dohľadu, posilnenie dohľadu nad cezhraničnými skupinami a vytvorenie jednotnej knihy pravidiel v EÚ platných pre všetky finančné inštitúcie na jednotnom trhu. Zdôraznila, že európske orgány dohľadu by mali mať aj právomoci v oblasti dohľadu nad úverovými ratingovými agentúrami a vyzvala Komisiu, aby pripravila konkrétne návrhy týkajúce sa toho, ako by európsky systém orgánov finančného dohľadu mohol zohrávať silnú úlohu v krízových situáciách, pričom zdôraznila, že rozhodnutia prijaté európskymi orgánmi dohľadu by nemali zasahovať do fiškálnych zodpovedností členských štátov. (5) Z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy vznikli reálne a závažné riziká v oblasti stability vnútorného trhu. Opätovné nastolenie a udržanie stabilného a spoľahlivého finančného systému je absolútnym predpokladom pre zachovanie dôvery a jednotnosti na vnútornom trhu, a teda zachovanie a zlepšenie podmienok pre vytvorenie úplne integrovaného a fungujúceho vnútorného trhu v oblasti finančných služieb. Okrem toho pevnejší a integrovanejší trh ponúka lepšie príležitosti na financovanie a rozčlenenie rizika, a tým pomáha zlepšovať schopnosť hospodárstiev tlmiť nárazy (6) Spoločenstvo dosiahlo limity toho, čo sa môže urobiť pri súčasnom postavení Výborov európskych orgánov dohľadu, ktoré zostávajú poradnými orgánmi Komisie. Spoločenstvo nemôže zostať v situácii, v ktorej neexistuje mechanizmus na dosiahnutie istoty, že vnútroštátne orgány dohľadu dospejú k najlepším možným rozhodnutiam v oblasti dohľadu pre cezhraničné inštitúcie, keď neexistuje dostatočná spolupráca a výmena informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, keď si spoločná akcia vnútroštátnych orgánov vyžaduje zložité úpravy s cieľom zohľadniť rôznorodé požiadavky v oblasti regulácie a dohľadu, keď sú vnútroštátne riešenia najčastejšie jedinou realizovateľnou možnosťou v reakcii na európske problémy, keď existujú rozdielne výklady toho istého právneho textu. Európsky systém orgánov dohľadu by sa mal navrhnúť s cieľom prekonať tieto nedostatky a poskytnúť systém, ktorý je v súlade s cieľom stabilného a jednotného finančného trhu Spoločenstva pre finančné služby spojením vnútroštátnych orgánov dohľadu do silnej siete Spoločenstva. (7) Európsky systém orgánov finančného dohľadu by mal byť sieťou vnútroštátnych orgánov dohľadu a orgánov dohľadu Spoločenstva, pričom každodenný dohľad nad finančnými inštitúciami sa ponecháva na vnútroštátnej úrovni a ústrednú úlohu pri dohľade nad cezhraničným skupinami majú kolégiá orgánov dohľadu. Mala by sa dosiahnuť aj väčšia harmonizácia a jednotné uplatňovanie pravidiel pre finančné inštitúcie a trhy v celom Spoločenstve. Mal by sa zriadiť Európsky orgán pre bankovníctvo spolu s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (európske orgány dohľadu). (8) Európske orgány dohľadu by mali nahradiť Výbor európskych orgánov bankového dohľadu zriadený rozhodnutím Komisie 2009/78/ES[12], Výbor európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a dôchodkovým poistením zamestnancov zriadený rozhodnutím Komisie 2009/79/ES[13] a Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov zriadený rozhodnutím Komisie 2009/77/ES[14] a prebrať všetky úlohy a právomoci týchto výborov. Rozsah pôsobnosti činnosti každého orgánu by sa mal jasne vymedziť. V prípade, že sa to vyžaduje z inštitucionálnych dôvodov a na základe kompetencií pridelených v Zmluve, Komisia by mala byť takisto súčasťou siete činností v oblasti dohľadu. (9) Európsky orgán pre bankovníctvo (ďalej len „orgán pre bankovníctvo“) by mal konať s cieľom zlepšiť fungovanie vnútorného trhu, najmä vrátane zaistenia vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne regulácie a dohľadu so zreteľom na rôzne záujmy jednotlivých členských štátov, ochrany vkladateľov a investorov, ochrany celistvosti, účinnosti a riadneho fungovania finančných trhov, udržania stability finančného systému a posilnenia medzinárodnej koordinácie v oblasti dohľadu v prospech hospodárstva vo všeobecnosti, vrátane finančných inštitúcii a ostatných zainteresovaných osôb, spotrebiteľov a zamestnancov. Na to, aby orgán pre bankovníctvo mohol plniť svoje ciele, je potrebné a vhodné, aby bol orgánom Spoločenstva s právnou subjektivitou a mal by mať právnu, administratívnu a finančnú nezávislosť. (10) Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojom rozsudku z 2. mája 2006 vo veci C-217/04 (Spojené kráľovstvo/Európsky parlament a Rada)[15] uznal, že článok 95 Zmluvy o ES týkajúci sa prijímania opatrení na aproximáciu právnych predpisov pre vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu predstavuje vhodný právny rámec pre zriadenie „orgánu Spoločenstva, ktorého úlohou bude prispievať k uskutočňovaniu procesu aproximácie“, keď sa úlohy zverené takémuto orgánu úzko prepojené so skutkovou podstatou právnych aktov, ktorými sa aproximujú vnútroštátne právne predpisy. Účel a úlohy orgánu pre bankovníctvo, ktorými sú pomáhať príslušným vnútroštátnym orgánom dohľadu pri konzistentnom výklade a uplatňovaní pravidiel Spoločenstva a prispievať k finančnej stabilite potrebnej pre finančnú integráciu, úzko súvisia s cieľmi právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa vnútorného trhu s finančnými službami. Orgán pre bankovníctvo by sa mal preto zriadiť na základe článku 95 Zmluvy o ES. (11) Právne akty, ktorými sa ustanovujú úlohy príslušných orgánov členských štátov vrátane vzájomnej spolupráce a spolupráce s Komisiou, sú tieto: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií[16], smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií[17] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov[18]. (12) Medzi existujúce právne predpisy Spoločenstva, ktorými sa reguluje oblasť, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, patrí aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES[19], smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu[20] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES z 23. septembra 2002 o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku[21]. (13) Je vhodné, aby orgán pre bankovníctvo propagoval konzistentný prístup v oblasti ochrany vkladov s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a spravodlivé zaobchádzanie s vkladateľmi v celom Spoločenstve. Keďže systémy ochrany vkladov podliehajú dohľadu v príslušných členských štátoch viac ako regulačnému dohľadu, je vhodné, aby mal orgán možnosť vykonávať svoje právomoci na základe tohto nariadenia v súvislosti so samotnými systémami ochrany vkladov a ich prevádzkovateľmi. (14) Je potrebné zaviesť účinný nástroj na vytvorenie harmonizovaných technických noriem pre finančné služby s cieľom zaistiť rovnocenné podmienky a primeranú ochranu vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v rámci Európy, a to aj prostredníctvom jednotnej knihy pravidiel. Je účinné a vhodné poveriť orgán pre bankovníctvo ako orgán s vysoko špecializovanými odbornými znalosťami v oblastiach vymedzených na základe právnych predpisov Spoločenstva vypracovaním návrhu technických noriem, ktorý nezahŕňa politické voľby. Komisia by mala schváliť tento návrh technických noriem v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, aby mali právne záväzný účinok. Komisia musí prijať návrh technických noriem. Tento návrh by mal podliehať zmene a doplneniu, ak by napríklad návrh technických noriem bol nezlučiteľný s právom Spoločenstva, nerešpektoval by zásadu proporcionality alebo by bol v protiklade so základnými zásadami vnútorného trhu pre finančné služby uvedenými v právnych predpisoch Spoločenstva týkajúcich sa finančných služieb. S cieľom zaistiť hladký a zrýchlený proces prijatia pre tieto normy by sa Komisii mali stanoviť lehoty na prijatie rozhodnutia o schválení. (15) Proces vypracovania technických noriem v tomto nariadení prebieha bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie prijímať z vlastnej iniciatívy a vykonávať opatrenia na základe komitologických postupov na úrovni 2 Lamfalussyho štruktúry, ako sa ustanovuje v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva. Záležitosti, ktorých sa dotýkajú technické normy, nezahŕňajú politické rozhodnutia a ich obsah vyčleňujú akty Spoločenstva prijaté na úrovni 1. Vypracovanie návrhu noriem orgánom zaisťuje, že v sa plnej miere využijú odborné poznatky vnútroštátnych orgánov dohľadu. (16) V oblastiach, na ktoré sa nevzťahujú technické normy, by mal mať orgán pre bankovníctvo právomoc vydávať nezáväzné usmernenia a odporúčania týkajúce sa uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva. S cieľom zaručiť transparentnosť a posilniť dodržiavanie týchto usmernení a odporúčaní vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by vnútroštátne orgány mali mať povinnosť uviesť svoje dôvody, ak tieto usmernenia a odporúčania nedodržiavajú. (17) Zaistenie správneho a úplného uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva je základným predpokladom pre integritu, účinnosť a riadne fungovanie finančných trhov, stabilitu finančných systémov a neutrálne podmienky hospodárskej súťaže pre finančné inštitúcie v Spoločenstve. Mal by sa preto vytvoriť mechanizmus, ktorým by orgán riešil prípady nesprávneho alebo nedostatočného uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva. Tento mechanizmus by sa mal vzťahovať na oblasti, v ktorých sa na základe právnych predpisov Spoločenstva vymedzujú jasné a nepodmienečné povinnosti. (18) S cieľom umožniť primeranú reakciu na prípady nesprávneho alebo nedostatočného uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva by sa mal uplatňovať mechanizmus, ktorý sa skladá z troch krokov. Na prvej úrovni by sa malo dať orgánu pre bankovníctvo splnomocnenie preskúmať údajné nesprávne alebo nedostatočné uplatňovanie povinností vyplývajúcich z právnych predpisov Spoločenstva vnútroštátnymi orgánmi pri vykonávaní dohľadu, za ktorým by nasledovalo odporúčanie. (19) Ak vnútroštátny orgán nedodržiava odporúčanie, Komisia by mala byť oprávnená adresovať rozhodnutie príslušnému vnútroštátnemu orgánu dohľadu s cieľom zaistiť dodržiavanie právnych predpisov Spoločenstva, ktoré bude mať priame právne účinky a ktoré sa môže uplatniť pred vnútroštátnymi súdmi a orgánmi a presadzovať na základe článku 226 Zmluvy o ES. (20) S cieľom prekonať výnimočné situácie spojené s pretrvávajúcou nečinnosťou daného príslušného orgánu by mal mať orgán pre bankovníctvo ako poslednú možnosť právomoc prijať rozhodnutia adresované jednotlivým finančným inštitúciám. Táto právomoc by sa mala obmedziť na mimoriadne okolnosti, za ktorých príslušný orgán nedodržiava rozhodnutia, ktoré sú mu adresované, a v ktorých sú právne predpisy Spoločenstva priamo uplatniteľné na finančné inštitúcie na základe existujúcich alebo budúcich nariadení EÚ. (21) Vážne ohrozenia riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo stability finančného systému Spoločenstva si vyžadujú rýchlu a spoločnú reakciu na úrovni Spoločenstva. Orgán pre bankovníctvo by mal byť preto schopný požadovať od vnútroštátnych orgánov dohľadu, aby prijali konkrétne oparenia na odstránenie núdzovej situácie. Keďže vymedzenie núdzovej situácie obsahuje významný stupeň rozhodovania na základe vlastného uváženia, táto právomoc by sa mala zveriť Komisii. S cieľom zaistiť účinnú reakciu na núdzovú situáciu v prípade nečinnosti príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu orgán pre bankovníctvo by mal mať právomoc prijať ako poslednú možnosť rozhodnutia priamo určené finančným situáciám v oblastiach práva Spoločenstva, ktoré sa na ne priamo vzťahujú, so zámerom zmierniť účinky krízy a opätovné nastoliť dôveru k trhom. (22) S cieľom zaistiť účinný a účinný dohľad a vyvážené zváženie stanovísk príslušných orgánov v rôznych členských štátoch by orgán pre bankovníctvo mal byť schopný urovnať spory medzi týmito príslušnými orgánmi so záväzným účinkom, a to aj v rámci kolégií orgánov dohľadu. Mala by sa ustanoviť lehota na zmierenie, počas ktorej môžu príslušné orgány dosiahnuť dohodu. Medzi právomoci orgánu by mali patriť spory týkajúce sa procesných povinností v procese spolupráce, ako aj spory týkajúce sa výkladu a uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva v rozhodnutiach v oblasti dohľadu. Existujúce zmierovacie mechanizmy ustanovené v odvetvových právnych predpisoch sa musia dodržiavať. V prípade nečinnosti príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu ako poslednú možnosť orgán pre bankovníctvo by mal mať právomoc prijať rozhodnutia určené priamo finančným inštitúciám v oblastiach právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sa na ne priamo vzťahujú. (23) Kolégiá orgánov dohľadu zohrávajú významnú úlohu pri účinnom, efektívnom a konzistentnom dohľade nad finančnými inštitúciami, ktoré vykonávajú činnosť cezhranične. Orgán pre bankovníctvo by mal mať plné práva účasti v kolégiách orgánov dohľadu s cieľom zjednodušiť fungovanie procesu výmeny informácií v kolégiách a podporiť konvergenciu a konzistentnosť v kolégiách pri uplatňovaní práva Spoločenstva. (24) Delegovanie úloh a zodpovedností môže byť užitočný nástroj pre fungovanie siete orgánov dohľadu s cieľom znížiť duplicitu úloh dohľadu, podporiť spoluprácu, a tým zjednodušiť proces dohľadu, ako aj znížiť záťaž kladenú na finančné inštitúcie. Nariadením by sa preto mal zaistiť jasný právny základ pre takéto delegovanie. Delegovanie úloh znamená, že úlohy vykonáva iný orgán dohľadu namiesto zodpovedného orgánu, pričom zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa dohľadu zostáva na delegujúcom orgáne. Delegovaním zodpovedností jeden vnútroštátny orgán dohľadu, splnomocnenec, môže v určitej záležitosti týkajúcej sa dohľadu rozhodnúť vo svojom mene namiesto iného vnútroštátneho orgánu dohľadu. Delegovanie by sa malo riadiť zásadou pridelenia kompetencie v oblasti dohľadu orgánu dohľadu, ktorý má dobré predpoklady na to, aby prijal v danej veci opatrenia. Prerozdelenie zodpovedností môže byť vhodné napríklad z dôvodu úspory z rozsahu alebo pôsobnosti, súladu pri dohľade nad skupinou a optimálneho využívania technických odborných znalostí medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. V príslušných právnych predpisoch Spoločenstva sa môžu ďalej spresniť zásady pre prerozdelenie zodpovedností na základe dohody. Orgán pre bankovníctvo by mal uľahčiť dohody o delegovaní medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu všetkými vhodnými prostriedkami. Mal by byť vopred informovaný o plánovaných dohodách o delegovaní, aby v prípade potreby mohol vyjadriť svoje stanovisko. Uverejňovanie takýchto dohôd by sa malo centralizovať s cieľom zaistiť včasné, transparentné a ľahko dostupné informácie o dohodách pre všetky dotknuté strany. (25) Orgán pre bankovníctvo by mal aktívne podporovať konvergenciu dohľadu v celom Spoločenstva s cieľom zaviesť spoločnú kultúru dohľadu. (26) Spoločné vzájomné preskúmania sú účinný a efektívny nástroj na posilnenie konzistentnosti v rámci siete orgánov finančného dohľadu. Orgán pre bankovníctvo by mal preto vypracovať metodický rámec pre takéto preskúmania a vykonávať ich pravidelne. Preskúmania by sa mali zameriavať nielen na konvergenciu postupov vykonávania dohľadu, ale aj na schopnosť orgánov dohľadu dosiahnuť vysokú kvalitu výsledkov dohľadu, ako aj nezávislosť príslušných orgánov. (27) Orgán pre bankovníctvo by mal aktívne podporovať koordinovanú reakciu dohľadu Spoločenstva, najmä ak by nepriaznivý vývoj mohol potenciálne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu finančného systému v Spoločenstve. Okrem jeho právomocí týkajúcich sa opatrení v núdzových situáciách by sa mu mala preto zveriť funkcia všeobecnej koordinácie v rámci Európskeho systému orgánov pre finančný dohľad. Bezproblémový tok všetkých dôležitých informácií medzi príslušnými orgánmi by mal predstavovať osobitné zameranie akcií orgánu pre bankovníctvo. (28) S cieľom zaručiť finančnú stabilitu je potrebné v prvom štádiu identifikovať trendy, potenciálne riziká a slabé miesta vyplývajúce z mikroprudenciálnej úrovne, cezhranične a v rámci sektorov. Orgán pre bankovníctvo by mal monitorovať a hodnotiť takýto vývoj v oblasti svojej pôsobnosti a v prípade potreby informovať Európsky parlament, Radu, Komisiu, ostatné európske orgány dohľadu a Európsky výbor pre systémové riziká na pravidelnom a v prípade potreby ad hoc základe. Orgán pre bankovníctvo by mal takisto koordinovať záťažové testy s cieľom posúdiť reakcie finančných inštitúcií na nepriaznivý vývoj na trhu, pričom zaistí, že na vnútroštátnej úrovni sa pri takýchto testoch uplatní čo najkonzistentnejšia metodika. (29) Vzhľadom na globalizáciu finančných služieb a vyšší význam medzinárodných noriem by mal orgán pre bankovníctvo podporovať dialóg a spoluprácu s orgánmi dohľadu mimo Spoločenstva. Musí plne zohľadniť existujúce úlohy a právomoci európskych inštitúcií vo vzťahoch s orgánmi mimo Spoločenstva a na medzinárodných fórach. (30) Orgán pre bankovníctvo by mal slúžiť ako nezávislý poradný orgán Európskeho parlamentu, Rady a Komisie v oblasti svojej pôsobnosti. Mal by byť schopný poskytovať stanoviská k prudenciálnemu posudzovaniu fúzií a nadobudnutí majetkových podielov na základe smernice 2006/48/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2007/44/ES[22]. (31) Orgán pre bankovníctvo by mal na účel účinného vykonávania svojich povinností mať právo požadovať všetky potrebné informácie. S cieľom zabrániť duplicite povinností podávať správy pre finančné inštitúcie, tieto informácie by mali zvyčajne poskytovať vnútroštátne orgány dohľadu, ktoré sú najbližšie k finančným trhom a inštitúciám. Orgán pre bankovníctvo by však mal mať právomoc požadovať informácie priamo od finančných inštitúcií a ostatných strán, ak príslušný vnútroštátny orgán neposkytol alebo nemôže poskytnúť takéto informácie včas. Orgány členských štátov by mali byť povinné pomáhať orgánu pre bankovníctvo pri presadzovaní takýchto priamych žiadostí. (32) Úzka spolupráca medzi orgánom pre bankovníctvo a Európskym výborom pre systémové riziká je nevyhnutná na zaistenie úplnej účinnosti fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká a dodržiavania jej varovaní a odporúčaní. Orgán pre bankovníctvo by sa mal deliť o všetky príslušné informácie s Európskym výborom pre systémové riziká. Údaje týkajúce sa jednotlivých podnikov by sa mali poskytovať iba na základe odôvodnenej žiadosti. Po prijatí varovaní alebo odporúčaní adresovaných Európskym výborom pre systémové riziká orgánu pre bankovníctvo alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu by mal orgán pre bankovníctvo zabezpečiť ich dodržiavanie. (33) Ak je to vhodné, orgán pre bankovníctvo by mal konzultovať so zainteresovanými stranami technické normy, usmernenia a odporúčania a poskytovať im primeranú možnosť podávať pripomienky k navrhovaným opatreniam. Z dôvodov účinnosti by sa na tento účel mala vytvoriť Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve, v ktorej sú vyváženým spôsobom zastúpené úverové a investičné inštitúcie Spoločenstva (podľa potreby vrátane inštitucionálnych investorov a iných finančných inštitúcií, ktoré takisto využívajú finančné služby), ich zamestnanci a spotrebitelia a ostatní retailoví užívatelia bankových služieb vrátane malých a stredných podnikov. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve by mala aktívne pôsobiť ako prepojenie s ostatnými skupinami používateľov v oblasti finančných služieb zriadených Komisiou alebo na základe právnych predpisov Spoločenstva. (34) Členské štáty majú hlavnú zodpovednosť za zachovanie finančnej stability pri krízovom riadení, najmä pokiaľ ide o stabilizáciu a riešenie situácie v jednotlivých oslabených finančných inštitúciách. Opatrenia orgánu pre bankovníctvo v núdzi alebo prípady urovnania, ktoré majú vplyv na stabilitu finančnej inštitúcie, by nemali zasahovať do fiškálnych zodpovedností členských štátov. Mal by sa vytvoriť mechanizmus, ktorým by členské štáty mohli nástojiť na tejto ochrane a prípadne predložiť vec na rozhodnutie Rade. Je vhodné zveriť úlohu v tejto veci Rade vzhľadom na osobitné zodpovednosti členských štátov v tejto súvislosti. (35) Orgán pre bankovníctvo by mal byť v rámci rozhodovacích konaní viazaný pravidlami Spoločenstva a všeobecnými zásadami týkajúcimi sa riadneho postupu a transparentnosti. Právo na vypočutie adresátov rozhodnutí orgánu pre bankovníctvo by sa malo v plnom rozsahu dodržiavať. Akty orgánu pre bankovníctvo sú neoddeliteľnou súčasťou práva Spoločenstva. (36) Dozorná rada zložená z vedúcich činiteľov príslušných kompetentných orgánov v každom členskom štáte pod vedením predsedu orgánu pre bankovníctvo, by mala byť hlavným rozhodovacím orgánom orgánu pre bankovníctvo. Zástupcovia Komisie, Európskeho výboru pre systémové riziká, Európskej centrálnej banky a ďalších dvoch európskych orgánov dohľadu by sa mali zúčastňovať ako pozorovatelia. Členovia dozornej rady by mali konať nezávisle a iba v záujme Spoločenstva. V prípade aktov všeobecnej povahy, vrátane tých, ktoré sa týkajú prijatia technických noriem, usmernení a odporúčaní, ako aj rozpočtových záležitostí, je vhodné uplatňovať pravidlá týkajúce sa kvalifikovanej väčšiny, ako sa ustanovujú v zmluve, pričom pri všetkých ostatných rozhodnutiach by sa mala uplatňovať jednoduchá väčšina členov. Prípady týkajúce sa urovnávania sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by mala preskúmať vyhradená porota. (37) Predstavenstvo zložené z predsedu orgánu pre bankovníctvo, zástupcov vnútroštátnych orgánov dohľadu a Komisie by malo zaisťovať, aby orgán pre bankovníctvo plnil svoje poslanie a vykonával úlohy, ktoré sú mu pridelené. Predstavenstvu by sa mali zveriť potrebné právomoci, okrem iného navrhovať ročný a viacročný pracovný program, vykonávať niektoré rozpočtové právomoci, prijímať strategický plán personálnej politiky orgánu pre bankovníctvo, prijímať osobitné opatrenia týkajúce sa práv prístupu k dokumentom a schvaľovať výročnú správu. (38) Orgán pre bankovníctvo by mal zastupovať predseda na plný úväzok vybraný dozornou radou prostredníctvom otvoreného výberového konania. Riadením orgánu pre bankovníctvo by mal byť poverený výkonný riaditeľ, ktorý by mal mať právo zúčastňovať sa na zasadnutiach dozornej rady a predstavenstva bez hlasovacieho práva. (39) S cieľom zaistiť konzistentnosť činností európskych orgánov dohľadu v rámci jednotlivých sektorov, tieto orgány by mali úzko spolupracovať v Spoločnom výbore európskych orgánov dohľadu a v prípade potreby dosiahnuť spoločné stanoviská. Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu by mal prevziať všetky funkcie Spoločného výboru finančných konglomerátov. V prípade potreby by sa aj akty patriace do oblasti pôsobnosti Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov alebo Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy mali prijímať súbežne s príslušnými európskymi orgánmi dohľadu. (40) Je potrebné zaistiť, aby strany, ktorých sa dotýkajú rozhodnutia prijaté orgánom pre bankovníctvo, mohli uplatniť potrebné opravné prostriedky. S cieľom účinnej ochrany práv zainteresovaných strán a z dôvodu zjednodušenia postupu by sa malo zainteresovaným stranám v prípade, že orgán pre bankovníctvo má rozhodovacie právomoci, udeliť právo podať odvolanie Odvolacej rade. Z dôvodov účinnosti a konzistentnosti by Odvolacia rada mala byť spoločným subjektom pre tri európske orgány dohľadu, nezávislým od ich administratívnych a regulačných štruktúr. Rozhodnutie Odvolacej rady by malo podliehať odvolaniu na Súde prvého stupňa a Súdnom dvore Európskych spoločenstiev. (41) S cieľom zaručiť úplnú autonómiu a nezávislosť orgánu pre bankovníctvo by mal orgán pre bankovníctvo dostať samostatný rozpočet s príjmami najmä z povinných príspevkov vnútroštátnych orgánov dohľadu a všeobecného rozpočtu Európskej únie. Pokiaľ ide o príspevky Spoločenstva, mal by sa uplatňovať rozpočtový postup Spoločenstva. Audit účtovných výkazov by mal vykonávať Dvor audítorov. (42) Na orgán pre bankovníctvo by sa malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom (OLAF)[23]. Orgán pre bankovníctvo by mal takisto pristúpiť k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskeho orgánu pre boj proti podvodom (OLAF)[24]. (43) S cieľom zaistiť otvorené a transparentné podmienky zamestnávania a rovnaké zaobchádzanie so zamestnancami by sa na zamestnancov orgánu pre bankovníctvo mal uplatňovať Služobný poriadok úradníkov a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev[25].Je nevyhnutné, aby sa chránili obchodné tajomstvá a iné dôverné informácie. Dôvernosť informácií vymieňaných v rámci siete by sa mala ochraňovať podobným spôsobom. (44) Je dôležité, aby sa chránilo služobné tajomstvo a iné dôverné informácie. Takisto by sa mala zachovávať dôvernosť informácií vymieňaných v sieti. (45) Ochrana jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[26] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[27], ktoré sa v plnom rozsahu uplatňujú na spracovanie osobných údajov na účely tohto nariadenia. (46) S cieľom zaistiť transparentnú prevádzku orgánu pre bankovníctvo by sa na tento orgán malo uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie[28]. (47) Krajinám, ktoré nie sú členmi Európskej únie, by sa mala umožniť účasť na práci orgánu pre bankovníctvo v súlade s príslušnými dohodami, ktoré uzatvorí Spoločenstvo. (48) Keďže ciele tohto nariadenia, a to zlepšenie fungovania vnútorného trhu prostredníctvom zaistenia vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne prudenciálnej regulácie a dohľadu, ochrana vkladateľov a investorov, ochrana integrity, účinnosti a riadneho fungovania finančných trhov, udržanie stability finančného systému a posilnenie medzinárodnej koordinácie dohľadu, nemôžu členské štáty dostatočne dosiahnuť, a preto ich možno z dôvodu rozsahu opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa ustanovuje v článku 5 Zmluvy o ES. V súlade so zásadou proporcionality, ako sa ustanovuje v uvedenom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie týchto cieľov. (49) Orgán pre bankovníctvo preberá všetky súčasné úlohy a právomoci Výboru európskych orgánov bankového dohľadu, rozhodnutie Komisie 2009/78/ES z 23. januára 2009, ktorým sa zriaďuje Výbor európskych orgánov bankového dohľadu, by sa preto malo zrušiť a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady …/…/ES, ktorým ustanovuje program Spoločenstva určený na podporu osobitných činností v oblasti finančných služieb, finančného výkazníctva a auditu by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. (50) Je vhodné určiť lehotu na uplatnenie tohto nariadenia s cieľom zaistiť, aby bol orgán pre bankovníctvo náležité pripravený na začatie prevádzky a zabezpečiť bezproblémový presun z Výboru európskych orgánov bankového dohľadu, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I ZRIADENIE A PRÁVNE POSTAVENIE Článok 1 Zriadenie a predmet činnosti 1. Týmto nariadením sa zriaďuje Európsky orgán pre bankovníctvo (ďalej len „orgán pre bankovníctvo“). 2. Orgán pre bankovníctvo koná v rozsahu pôsobnosti smernice 2006/48/ES, smernice 2006/49/ES, smernice 2002/87/ES, smernice 2005/60/ES, smernice 2002/65/ES a smernice 94/19/ES, vrátane všetkých smerníc, nariadení a rozhodnutí vychádzajúcich z týchto predpisov a všetkých ostatných predpisov Spoločenstva, ktorými sa zverujú úlohy orgánu pre bankovníctvo. 3. Ustanoveniami tohto nariadenia nie sú dotknuté právomoci Komisie, najmä na základe článku 226 Zmluvy o ES s cieľom zaručiť súlad s právnymi predpismi Spoločenstva. 4. Cieľom orgánu je prispieť k: i) zlepšeniu fungovania vnútorného trhu, predovšetkým vrátane vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne regulácie a dohľadu, ii) ochrane vkladateľov a investorov, iii) zaisteniu integrity, účinnosti a riadneho fungovania finančných trhov, iv) ochrane stability finančného systému a v) posilneniu medzinárodnej koordinácie dohľadu. Na tento účel orgán pre bankovníctvo prispeje k zaisteniu konzistentného, účinného a efektívneho uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva uvedených v článku 1 ods. 2, k podporovaniu konvergencie v oblasti dohľadu a k poskytovaniu stanovísk pre Európsky parlament, Radu a Komisiu. 5. Orgán pre bankovníctvo je súčasťou Európskeho systému orgánov finančného dohľadu, ďalej len „ESFS“, ktorý funguje ako sieť orgánov dohľadu, ako sa ďalej uvádza v článku 39. 6. Európsky orgán pre bankovníctvo spolupracuje s Európskym výborom pre systémové riziká, ďalej len „ESRB“, ako sa ustanovuje v článku 21 tohto nariadenia. Článok 2 Vymedzenia pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (1) „finančné inštitúcie“ znamenajú „úverové inštitúcie“, ako sa definujú v smernici 2006/48/ES, „investičné firmy“ ako sa definujú v smernici 2006/49/ES a „finančné konglomeráty“ ako sa definujú v smernici 2002/87/ES; (2) „príslušné orgány“ znamenajú príslušné orgány, ako sa definujú v smerniciach 2006/48/ES a 2006/49/ES a pokiaľ ide o systémy ochrany vkladov, subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov podľa smernice 94/19/ES. Článok 3 Právne postavenie 1. Orgán pre bankovníctvo je orgánom Spoločenstva s právnou subjektivitou. 2. V každom členskom štáte má orgán pre bankovníctvo najširšiu právnu spôsobilosť na právne úkony zverenú právnickým osobám na základe vnútroštátneho práva. Môže predovšetkým nadobúdať alebo disponovať hnuteľným a nehnuteľným majetkom a byť stranou v právnych konaniach. 3. Orgán pre bankovníctvo zastupuje predseda. Článok 4 Zloženie Orgán pre bankovníctvo má toto zloženie: (1) dozorná rada, ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 28; (2) predstavenstvo, ktoré vykonáva úlohy ustanovené v článku 32; (3) predseda, ktorý vykonáva úlohy ustanovené v článku 33; (4) výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy ustanovené v článku 38; (5) Odvolacia rada, ako sa uvádza v článku 44, ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 46. Článok 5 Sídlo Orgán pre bankovníctvo má sídlo v Londýne. KAPITOLA II ÚLOHY A PRÁVOMOCI ORGÁNU Článok 6 Úlohy a právomoci orgánu pre bankovníctvo 1. Orgán pre bankovníctvo má tieto úlohy: a) prispievať k vytvoreniu vysokokvalitných spoločných noriem a postupov pre reguláciu a dohľad, najmä poskytovaním stanovísk pre inštitúcie Spoločenstva a vypracovaním usmernení, odporúčaní a návrhov technických noriem, ktoré vychádzajú z právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2; b) prispievať ku konzistentnému uplatňovaniu právnych predpisov Spoločenstva, najmä podieľaním sa na spoločnej kultúre dohľadu, zaistením konzistentného, účinného a efektívneho uplatňovania právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2, predchádzaním regulačnej arbitráži, zmierovaním a urovnávaním sporov medzi príslušnými orgánmi, podporou súdržného fungovania kolégií orgánov dohľadu a prijímaním opatrení v núdzových situáciách; c) uľahčovať delegovanie úloh a zodpovedností medzi príslušnými orgánmi; d) úzko spolupracovať s ESRB, najmä poskytovaním ESRB informácií potrebných na dosiahnutie jeho úloh a zabezpečovaním náležitého dodržiavania varovaní a odporúčaní ESRB; e) vykonávať spoločné preskúmania analýzy príslušných orgánov s cieľom posilniť konzistentnosť výsledkov dohľadu; f) monitorovať a hodnotiť vývoj na trhu v oblasti svojej pôsobnosti; g) plniť všetky ostatné osobitné úlohy uvedené v tomto nariadení alebo v právnych predpisoch Spoločenstva uvedených v článku 1 ods. 2. 2. Orgán pre bankovníctvo by mal mať na vykonanie úloh uvedených v odseku 1 právomoci ustanovené v tomto nariadení, najmä právomoc: a) vypracovať návrh technických noriem v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 7; b) vydávať usmernenia a odporúčania, ako sa ustanovuje v článku 8; c) vydávať odporúčania v osobitných prípadoch, ako sa uvádza v článku 9 ods. 3; d) prijímať individuálne rozhodnutia určené príslušným orgánom v osobitných prípadoch uvedených v článkoch 10 a 11; e) prijímať individuálne rozhodnutia určené finančným inštitúciám v osobitných prípadoch uvedených v článku 9 ods. 6, článku 10 ods. 3 a článku 11 ods. 4; f) vydávať stanoviská pre Európsky parlament, Radu alebo Komisiu, ako sa ustanovuje v článku 19. 3. Orgán pre bankovníctvo vykonáva všetky výhradné právomoci v oblasti dohľadu nad subjektmi s dosahom v celom Spoločenstve alebo hospodárskymi činnosťami s dosahom v celom Spoločenstve, ktoré mu boli zverené v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2. Na tento účel má orgán pre bankovníctvo primerané právomoci spojené s preskúmavaním a presadzovaním práva do praxe, ako sa uvádzajú v príslušných právnych predpisoch, ako aj možnosť účtovať poplatky. Článok 7 Technické normy 1. Orgán pre bankovníctvo môže vypracúvať technické normy v oblastiach, ktoré sú konkrétne vymedzené v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2. Orgán pre bankovníctvo predkladá návrh noriem na schválenie Komisii. Pred predložením technických noriem Komisii orgán pre bankovníctvo podľa potreby vykoná otvorenú verejnú konzultáciu k týmto normám a analyzuje možné súvisiace náklady a príjmy. Komisia do troch mesiacov od prijatia návrhu noriem rozhodne, či návrh noriem schváli. Komisia môže túto lehotu predĺžiť o jeden mesiac. Komisia môže schváliť návrh noriem iba sčasti alebo so zmenami a doplneniami, ak si to vyžadujú záujmy Spoločenstva. Ak Komisia normy neschváli alebo ich schváli sčasti alebo so zmenami a doplneniami, informuje orgán pre bankovníctvo o svojich dôvodoch. 2. Normy prijíma Komisia prostredníctvom nariadení alebo rozhodnutí a uverejňujú sa v Úradnom vestníku Európskej únie . Článok 8 Usmernenia a odporúčania Orgán pre bankovníctvo vydáva usmernenia a odporúčania určené príslušným orgánom alebo finančnými inštitúciám s cieľom vytvoriť konzistentné, účinné a efektívne postupy dohľadu v rámci ESFS a zaistiť spoločné, jednotné a konzistentné uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva. Príslušné orgány vynaložia všetko úsilie na dodržanie týchto usmernení a odporúčaní. Ak príslušný orgán neuplatňuje tieto usmernenia alebo odporúčania, je povinný informovať orgán o svojich dôvodoch. Článok 9 Konzistentné uplatňovanie pravidiel Spoločenstva 1. Ak príslušný orgán neuplatňuje správne právne predpisy uvedené v článku 1 ods. 2, najmä ak nezabezpečí, aby finančná inštitúcia spĺňala požiadavky ustanovené v týchto právnych predpisoch, orgán má právomoci uvedené v odsekoch 2, 3 a 6 tohto článku. 2. Orgán pre bankovníctvo môže na žiadosť jedného alebo viacerých príslušných orgánov, Komisie alebo z vlastnej iniciatívy a po informovaní dotknutého príslušného orgánu preskúmať údajné nesprávne uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 20, príslušný orgán bezodkladne poskytne orgánu pre bankovníctvo všetky informácie, ktoré tento orgán považuje za potrebné pre svoje preskúmavanie. 3. Orgán pre bankovníctvo môže najneskôr do dvoch mesiacov od začatia preskúmavania adresovať dotknutému príslušnému orgánu odporúčanie, v ktorom uvedie opatrenia potrebné na dodržanie právnych predpisov Spoločenstva. Príslušný orgán do desiatich pracovných dní od prijatia odporúčania informuje orgán pre bankovníctvo o krokoch, ktoré prijal alebo plánuje prijať na zaistenie dodržiavania právnych predpisov Spoločenstva. 4. Ak príslušný orgán nedodržal právne predpisy Spoločenstva v lehote jedného mesiaca od prijatia odporúčania orgánu pre bankovníctvo, Komisia môže na základe informácií orgánu pre bankovníctvo alebo z vlastnej iniciatívy prijať rozhodnutie, ktorým príslušný orgán požiada, aby prijal potrebné opatrenia na dodržiavanie právnych predpisov Spoločenstva. Komisia prijme takéto rozhodnutie najneskôr do troch mesiacov od prijatia odporúčania. Komisia môže túto lehotu predĺžiť o jeden mesiac. Komisia zaistí, aby sa dodržalo právo adresátov rozhodnutia na vypočutie. Orgán pre bankovníctvo a príslušné orgány poskytnú Komisii všetky potrebné informácie. 5. Príslušný orgán do desiatich pracovných dní od prijatia rozhodnutia uvedeného v odseku 4 informuje Komisiu a orgán pre bankovníctvo o krokoch, ktoré prijal alebo plánuje prijať na vykonávanie rozhodnutia Komisie. 6. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 226 Zmluvy o ES, ak príslušný orgán nedodrží rozhodnutie uvedené v odseku 4 tohto článku v lehote v ňom uvedenej a ak je to potrebné na včasnú nápravu nedodržiavania predpisov zo strany príslušného orgánu s cieľom zachovať alebo opätovne nastoliť neutrálne podmienky hospodárskej súťaže na trhu alebo zaistiť riadne fungovanie a integritu finančného systému, orgán pre bankovníctvo môže v prípade, že sú príslušné požiadavky právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2 priamo uplatniteľné na finančné inštitúcie, prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom sa požadujú potrebné opatrenia na dodržanie jeho povinností vyplývajúcich z právnych predpisov, vrátane zastavenia všetkých činností. Rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo musí byť v súlade s rozhodnutím, ktoré prijala Komisia podľa odseku 4. 7. Rozhodnutia prijaté na základe odseku 6 majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci. Všetky opatrenia príslušných orgánov súvisiace so skutočnosťami, ktoré sú predmetom rozhodnutia podľa odsekov 4 alebo 6, musia byť v súlade s týmito rozhodnutiami. Článok 10 Opatrenia v núdzových situáciách 1. V prípade nepriaznivého vývoja, ktorý môže vážne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Spoločenstve alebo jeho časti, Komisia môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť orgánu pre bankovníctvo, Rady alebo ESRB prijať rozhodnutie určené orgánu pre bankovníctvo, v ktorom sa na účely tohto nariadenia určí existencia núdzovej situácie. 2. Ak Komisia prijala rozhodnutie podľa odseku 1, orgán pre bankovníctvo môže prijať individuálne rozhodnutia, ktorými príslušné orgány požiada, aby prijali potrebné opatrenia v súlade s právnymi predpismi uvedenými v článku 1 ods. 2 na odstránenie všetkých rizík, ktoré môžu ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému alebo jeho časti, a to tak, že zaistí, aby finančné inštitúcie a príslušné orgány spĺňali požiadavky ustanovené v týchto právnych predpisoch. 3. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 226 Zmluvy o ES, ak príslušný orgán nedodržiava rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo uvedené v odseku 2 v lehote v ňom uvedenej, orgán pre bankovníctvo môže v prípade, že sú príslušné požiadavky právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2 priamo uplatniteľné na finančné inštitúcie, prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom sa požadujú potrebné opatrenia na dodržanie jeho povinností vyplývajúcich z právnych predpisov, vrátane zastavenia všetkých činností. 4. Rozhodnutia prijaté na základe odseku 3 majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci. Všetky opatrenia príslušných orgánov súvisiace so skutočnosťami, ktoré sú predmetom rozhodnutia podľa odsekov 2 alebo 3, musia byť v súlade s týmito rozhodnutiami. Článok 11 Urovnávanie sporov medzi príslušnými orgánmi 1. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 9, ak príslušný orgán nesúhlasí s postupom alebo obsahom akcie alebo nečinnosťou iného príslušného orgánu v oblastiach, v ktorých sa na základe právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2 vyžaduje spolupráca, koordinácia alebo spoločné rozhodovanie príslušných orgánov z viac ako jedného členského štátu, orgán pre bankovníctvo na žiadosť jedného alebo viacerých dotknutých príslušných orgánov môže uvedeným orgánom pomôcť dosiahnuť dohodu v súlade s postupom uvedeným v odseku 2. 2. Orgán pre bankovníctvo stanoví lehoty na zmierenie medzi príslušnými orgánmi, pričom zohľadní všetky príslušné lehoty vymedzené v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2, ako aj zložitosť a naliehavosť veci. 3. Ak na konci fázy zmierenia dotknuté príslušné orgány nedosiahnu dohodu, orgán pre bankovníctvo môže prijať rozhodnutie, v ktorom ich požiada, aby prijali konkrétne opatrenia alebo sa zdržali činnosti s cieľom urovnať záležitosť v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. 4. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 226 Zmluvy o ES, ak príslušný orgán nedodrží rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo a tým nezabezpečí, aby finančná inštitúcia spĺňala požiadavky, ktoré sa na ňu priamo vzťahujú v zmysle právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2, orgán pre bankovníctvo môže prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom ju požiada o potrebné opatrenia na dodržiavanie jej povinností vyplývajúcich z právnych predpisov Spoločenstva, vrátane zastavenia všetkých činností. Článok 12 Kolégiá orgánov dohľadu 1. Orgán pre bankovníctvo prispieva k podpore účinného a konzistentného fungovania kolégií orgánov dohľadu uvedených v smernici 2006/48/ES a posilňuje súdržnosť uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva v kolégiách. 2. Orgán pre bankovníctvo sa zúčastňuje v kolégiách orgánov dohľadu ako pozorovateľ, ak sa to považuje za vhodné. Na účely tejto účasti sa orgán pre bankovníctvo považuje za „príslušný orgán“ v zmysle príslušných právnych predpisov a na požiadanie dostane všetky príslušné informácie rovnako ako ostatní členovia kolégia. 3. Orgán pre bankovníctvo v spolupráci s orgánmi dohľadu pôsobiacimi v kolégiách orgánov dohľadu v prípade potreby určí a zhromaždí všetky príslušné informácie od príslušných orgánov s cieľom uľahčiť prácu týmto kolégiám. Zriadi a spravuje centrálny systém s cieľom sprístupniť takéto informácie príslušným orgánom v kolégiách orgánov dohľadu. Článok 13 Delegovanie úloh a zodpovedností 1. Príslušné orgány môžu na základe dvojstrannej dohody delegovať úlohy a zodpovednosti inému príslušnému orgánu dohľadu. 2. Orgán pre bankovníctvo uľahčí delegovanie úloh a zodpovedností medzi príslušnými orgánmi určením tých úloh a zodpovedností, ktoré sa môžu delegovať alebo spoločným vykonávaním a presadzovaním najlepších postupov. 3. Príslušné orgány informujú orgán pre bankovníctvo o dohodách o delegovaní, ktoré plánujú vykonať. Dohody nadobudnú platnosť najskôr jeden mesiac po informovaní orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo môže predložiť stanovisko k plánovanej dohode do jedného mesiaca po tom, ako bol informovaný. Orgán pre bankovníctvo vhodnými prostriedkami uverejní všetky dohody o delegovaní, ktoré uzatvorili príslušné orgány, s cieľom zabezpečiť, aby všetky dotknuté strany boli riadne informované. Článok 14 Spoločná kultúra dohľadu 1. Orgán pre bankovníctvo zohráva aktívnu úlohu pri budovaní spoločnej európskej kultúry dohľadu a konzistentného vykonávania dohľadu a zabezpečovania jednotných postupov a zosúladených prístupov v celom Spoločenstve a vykonáva aspoň tieto činnosti: a) poskytuje stanoviská príslušným orgánom; b) podporuje účinnú dvojstrannú a viacstrannú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi pri plnom dodržaní uplatniteľných ustanovení týkajúcich sa dôvernosti a ochrany údajov ustanovených v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva; c) prispieva k vypracovaniu vysokokvalitných a jednotných noriem dohľadu, vrátane noriem pre výkazníctvo; d) prešetruje uplatňovanie príslušných technických noriem prijatých Komisiou, usmernení a odporúčaní vydaných orgánom pre bankovníctvo a v prípade potreby navrhuje zmeny a doplnenia; e) navrhuje sektorové a medzisektorové školiace programy, uľahčuje výmeny zamestnancov a podnecuje príslušné orgány, aby zintenzívnili využívanie schém dočasného preloženia zamestnancov a ostatných nástrojov. 2. Orgán pre bankovníctvo môže v prípade potreby navrhnúť nové praktické nástroje a prostriedky konvergencie na podporu spoločných prístupov a postupov v oblasti dohľadu. Článok 15 Spoločné preskúmanie príslušných orgánov 1. Orgán pre bankovníctvo pravidelne vykonáva spoločné preskúmanie analýz niektorých alebo všetkých činností príslušných orgánov s cieľom ďalej zvýšiť konzistentnosť výsledkov dohľadu. Orgán pre bankovníctvo na tento účel vypracuje metódy s cieľom umožniť objektívne posúdenie a porovnanie medzi preskúmavanými orgánmi. 2. Spoločné preskúmanie zahŕňa, ale neobmedzuje sa len na hodnotenie: a) primeranosti inštitucionálnych dohovorov, zdrojov a odborných znalostí zamestnancov príslušného orgánu s osobitným zreteľom na účinné uplatňovanie právnych predpisov uvedených v článku 1 ods. 2 a na schopnosť reagovať na vývoj na trhu; b) stupňa konvergencie dosiahnutého pri uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva a pri postupoch v oblasti dohľadu, vrátane technických noriem, usmernení a odporúčaní prijatých na základe článkov 7 a 8 a v rozsahu, v ktorom postupy dohľadu dosahujú ciele ustanovené v právnych predpisoch Spoločenstva; c) dobrých postupov vypracovaných niektorými príslušnými orgánmi, ktorých prijatie môže byť prínosom pre iné príslušné orgány. 3. Na základe spoločného preskúmania môže orgán pre bankovníctvo vydať odporúčania dotknutému príslušnému orgánu. Článok 16 Koordinačná funkcia Orgán pre bankovníctvo plní všeobecnú koordinačnú úlohu medzi príslušnými orgánmi vrátane prípadov, keď by nepriaznivý vývoj mohol potenciálne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu finančného systému v Spoločenstve. Orgán pre bankovníctvo podporuje koordinovanú reakciu Spoločenstva, okrem iného prostredníctvom: (1) uľahčenia výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi; (2) stanovením rozsahu a overovaním spoľahlivosti informácií, ktoré by sa mali poskytnúť všetkým dotknutým príslušným orgánom; (3) bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 11, konaním ako mediátor na žiadosť príslušných orgánov alebo z vlastnej iniciatívy; (4) bezodkladným oznámením všetkých možných núdzových situácií ESRB. Článok 17 Posúdenie vývoja na trhu 1. Orgán pre bankovníctvo monitoruje a posudzuje vývoj trhu v oblasti svojej pôsobnosti a v prípade potreby informuje Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, ESRB a Európsky parlament, Radu a Komisiu o príslušných mikroprudenciálnych trendoch, možných rizikách a slabých miestach. Orgán pre bankovníctvo predovšetkým v spolupráci s ESRB začína a koordinuje posúdenia reakcií finančných inštitúcií na nepriaznivý vývoj na trhu v rámci celého Spoločenstva. Pre príslušné orgány na tento účel vypracuje: a) spoločné metodiky pre posudzovanie vplyvu hospodárskych scenárov na finančné pozície inštitúcií; b) spoločné prístupy oznamovania výsledkov týchto posúdení reakcií finančných inštitúcií. 2. Bez toho, aby boli dotknuté úlohy ESRB uvedené v nariadení (ES) č. .../... [ESRB], orgán pre bankovníctvo aspoň raz ročne a v prípade potreby aj častejšie poskytne Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB posúdenia vývoja, možných rizík a slabých miest v oblasti jeho pôsobnosti. Orgán pre bankovníctvo do týchto posúdení začlení klasifikáciu hlavných rizík a slabých miest a v prípade potreby odporučí preventívne alebo nápravné opatrenia. 3. Orgán pre bankovníctvo zabezpečí primerané pokrytie medzisektorového vývoja, rizík a slabých miest na základe úzkej spolupráce s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy. Článok 18 Medzinárodné vzťahy Bez toho, aby boli dotknuté právomoci inštitúcií Spoločenstva, orgán pre bankovníctvo môže nadviazať kontakty s orgánmi dohľadu z tretích krajín. Môže uzavrieť administratívne dohody s medzinárodnými organizáciami a správami z tretích krajín. Orgán pre bankovníctvo pomáha pri príprave rozhodnutí o rovnocennosti týkajúcich sa systémov dohľadu v tretích krajinách v súlade s právnymi predpismi uvedenými v článku 1 ods. 2. Článok 19 Ostatné úlohy 1. Orgán pre bankovníctvo môže na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady, Komisie alebo z vlastnej iniciatívy poskytnúť Európskemu parlamentu, Rade a Komisii stanoviská ku všetkým záležitostiam týkajúcim sa jeho oblasti pôsobnosti. 2. Orgán pre bankovníctvo môže vzhľadom na prudenciálne posúdenia fúzií a nadobudnutí majetkových podielov spadajúce do rozsahu pôsobnosti smernice 2007/44/ES z vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti príslušných orgánov vydať a uverejniť stanovisko k prudenciálnemu posúdeniu, ktoré má vykonať niektorý orgán členského štátu. Uplatňuje sa článok 20. Článok 20 Zhromažďovanie informácií 1. Príslušné orgány alebo iné verejné orgány členských štátov poskytnú orgánu pre bankovníctvo na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na plnenie povinností, ktoré mu boli pridelené na základe tohto nariadenia. Orgán pre bankovníctvo môže požadovať poskytovanie informácií aj v opakujúcich sa intervaloch. 2. Ak príslušné orgány alebo iné verejné orgány členských štátov neposkytli informácie alebo ich neposkytli včas, orgán pre bankovníctvo môže adresovať odôvodnenú žiadosť priamo príslušným finančným inštitúciám alebo iným stranám. O takýchto žiadostiach informuje dotknuté príslušné orgány. Príslušné orgány a iné verejné orgány členských štátov pomáhajú orgánu pre bankovníctvo na jeho žiadosť pri zhromažďovaní takýchto informácií. 3. Orgán pre bankovníctvo môže používať dôverné informácie, ktoré dostane od príslušných orgánov a iných verejných orgánov alebo finančných inštitúcií a iných strán, iba na účely plnenia povinností, ktoré mu boli pridelené na základe tohto nariadenia. Článok 21 Vzťah s ESRB 1. Európsky orgán pre bankovníctvo spolupracuje s ESRB. 2 Orgán pre bankovníctvo úzko spolupracuje s ESRB. Poskytuje ESRB pravidelné a aktualizované informácie potrebné na dosiahnutie jeho úloh. Všetky údaje potrebné na dosiahnutie jeho úloh, ktoré nie sú v súhrnnej alebo hromadnej forme, sa poskytnú ESRB bezodkladne na základe odôvodnenej žiadosti, ako sa uvádza v článku [15] nariadenia (ES) č. …./...[ESRB]. 3. Orgán pre bankovníctvo v súlade s odsekmi 4 a 5 zabezpečí náležité dodržiavanie varovaní a odporúčaní ESRB uvedených v článku [16] nariadenia (ES) č. …./... [ESRB]. 4. Po prijatí varovania alebo odporúčania ESRB určeného orgánu orgán pre bankovníctvo bezodkladne zvolá zasadnutie dozornej rady a posúdi vplyv takéhoto varovania alebo odporúčania na plnenie jeho úloh. Rozhodne príslušným rozhodovacím postupom o opatreniach, ktoré sa majú prijať v súlade s právomocami, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia, s cieľom vyriešiť záležitosti uvedené vo varovaniach a odporúčaniach. Ak orgán pre bankovníctvo v súvislosti s odporúčaním ďalej nekoná, objasní ESRB dôvody nečinnosti. 5. Po prijatí varovania alebo odporúčania ESRB určeného príslušnému vnútroštátnemu orgánu dohľadu orgán pre bankovníctvo v prípade potreby využije právomoci, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia, aby zaistil včasné dodržiavanie. Ak adresát plánuje nedodržať odporúčanie ESRB, informuje o dôvodoch nečinnosti dozornú radu a prerokuje ich s ňou. Príslušný orgán náležite zohľadní stanoviská dozornej rady, keď informuje ESRB v súlade s článkom [17] nariadenia (ES) č. …./... [ESRB]. 6. Orgán pre bankovníctvo pri plnení svojich úloh uvedených v tomto nariadení v najvyššej miere zohľadňuje varovania a odporúčania ESRB. Článok 22 Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve 1. Na účely konzultácie so zainteresovanými stranami v oblastiach významných pre plnenie úloh orgánu pre bankovníctvo sa vytvorí Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve. 2. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve sa skladá z 30 členov, ktorí predstavujú vyvážené zastúpenie úverových a investičných inštitúcií Spoločenstva, ich zamestnancov, ako aj spotrebiteľov a používateľov bankových služieb. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve sa stretáva aspoň dvakrát ročne. 3. Členov Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve menuje dozorná rada na základe návrhov príslušných zainteresovaných strán. Dozorná rada pri svojom rozhodovaní v možnom rozsahu zaistí primeranú geografickú rovnováhu a zastúpenie zainteresovaných strán z celého Spoločenstva. Orgán pre bankovníctvo Skupine zainteresovaných strán v bankovníctve zabezpečí primeranú administratívnu podporu. 4. Členovia Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve pôsobia počas obdobia dva a pol roka, po ktorého uplynutí sa uskutoční nové výberové konanie. Členovia môžu pôsobiť dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. 5. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve môže predkladať stanoviská a oznámenia orgánu pre bankovníctvo k otázkam týkajúcim sa úloh orgánu pre bankovníctvo uvedených v článkoch 7 a 8. 6. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve prijme svoj rokovací poriadok. 7. Orgán pre bankovníctvo uverejní stanoviská a oznámenia Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve a výsledky jej konzultácií. Článok 23 Ochranné opatrenia 1. Orgán pre bankovníctvo zabezpečí, aby žiadne rozhodnutie prijaté základe článku 10 alebo 11 nezasahovalo akýmkoľvek spôsobom do fiškálnych zodpovedností členských štátov. 2. Ak sa členský štát domnieva, že rozhodnutie prijaté na základe článku 11 zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností, môže oznámiť orgánu pre bankovníctvo a Komisii do jedného mesiaca po oznámení rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo príslušnému orgánu, že príslušný orgán nebude rozhodnutie vykonávať. Členský štát vo svojom oznámení odôvodní, prečo a jasne preukáže, ako rozhodnutie zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností. V takom prípade sa rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo pozastaví. V lehote jedného mesiaca od oznámenia členského štátu orgán pre bankovníctvo informuje členský štát o tom, či rozhodnutie ponechá alebo či ho zmení a doplní alebo zruší. Ak orgán pre bankovníctvo svoje rozhodnutie nezmení, Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny vymedzenej v článku 205 Zmluvy o ES do dvoch mesiacov rozhodne, či sa rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo ponechá alebo zruší. Ak sa Rada rozhodne ponechať rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo alebo ak v priebehu dvoch mesiacov neprijme rozhodnutie, pozastavenie tohto rozhodnutia sa bezodkladne ukončí. 3. Ak sa členský štát domnieva, že rozhodnutie prijaté na základe článku 10 ods. 2 zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností, môže oznámiť orgánu pre bankovníctvo, Komisii a Rade do troch pracovných dní po oznámení rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo príslušnému orgánu, že príslušný orgán nebude rozhodnutie vykonávať. Členský štát vo svojom oznámení odôvodní, prečo a jasne preukáže, ako rozhodnutie zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností. Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny vymedzenej v článku 205 Zmluvy o ES, do desiatich pracovných dní rozhodne, či sa rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo ponechá alebo sa zruší. Ak Rada neprijme rozhodnutie do desiatich pracovných dní, rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo sa považuje za ponechané. Článok 24 Rozhodovacie postupy 1. Pred prijatím rozhodnutí ustanovených v článku 9 ods. 6, článku 10 ods. 2 a 3 a článku 11 ods. 3 a 4 orgán pre bankovníctvo informuje adresáta o svojom zámere prijať rozhodnutie, pričom stanoví lehotu, v ktorej adresát môže vyjadriť svoje stanovisko k záležitosti a v plnej miere zohľadniť jej naliehavosť. 2. V rozhodnutiach orgánu pre bankovníctvo sa uvedú dôvody, z ktorých sa vychádza. 3. Adresáti rozhodnutí orgánu pre bankovníctvo sú informovaní o zákonných opravných prostriedkoch dostupných na základe tohto nariadenia. 4. Ak orgán pre bankovníctvo prijal rozhodnutie podľa článku 10 ods. 2 alebo 3, preskúmava toto rozhodnutie v primeraných intervaloch. 5. Rozhodnutia, ktoré orgán pre bankovníctvo prijme podľa článkov 9, 10 a 11, sa uverejnia a uvedie sa v nich totožnosť dotknutého príslušného orgánu alebo finančnej inštitúcie a hlavný obsah rozhodnutia, pričom sa zohľadnia oprávnené záujmy finančných inštitúcií o ochranu obchodných tajomstiev. KAPITOLA III ORGANIZÁCIA ODDIEL 1 DOZORNÁ RADA ČLÁNOK 25 Zloženie 1. Dozorná rada sa skladá z: a) predsedu, ktorý nemá hlasovacie právo; b) vedúceho vnútroštátneho verejného orgánu zodpovedného za dohľad nad úverovými inštitúciami v každom členskom štáte; c) jedného zástupcu Komisie, ktorý nemá hlasovacie právo; d) jedného zástupcu Európskej centrálnej banky, ktorý nemá hlasovacie právo; e) jedného zástupcu ESRB, ktorý nemá hlasovacie právo; f) jedného zástupcu každého z dvoch ďalších európskych orgánov dohľadu, ktorý nemá hlasovacie právo. 2. Každý príslušný orgán zodpovedá za menovanie vlastného náhradníka na vysokej úrovni, ktorý môže nahradiť člena dozornej rady uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade, že sa táto osoba nemôže zúčastniť. 3. Ak orgán pre bankovníctvo uvedený v odseku 1 písm. b) nie je centrálna banka, člena dozornej rady uvedeného v odseku 1 písm. b) môže sprevádzať zástupca centrálnej banky členského štátu, ktorý nemá hlasovacie právo. 4. Na účely konania v rozsahu pôsobnosti smernice 94/19/ES sprevádza člena dozornej rady uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade potreby zástupca príslušných orgánov, ktoré spravujú schémy ochrany vkladov v každom členskom štáte, ktorý nemá hlasovacie právo. 5. Dozorná rada môže rozhodnúť o pripustení pozorovateľov. Výkonný riaditeľ sa môže zúčastniť na zasadnutiach dozornej rady bez hlasovacieho práva. Článok 26 Vnútorné výbory a poroty 1. Dozorná rada môže zriadiť vnútorné výbory alebo poroty pre osobitné úlohy pridelené dozornej rade a môže zabezpečiť delegovanie niektorých jasne vymedzených úloh a rozhodnutí na vnútorné výbory a poroty, dozornú radu alebo predsedu. 2. Na účely článku 11 dozorná rada zvolá na uľahčenie urovnania sporu porotu, ktorá pozostáva z predsedu a dvoch jej členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré sú stranami sporu. Rozhodnutie podľa článku 11 prijme dozorná rada na návrh poroty. Článok 27 Nezávislosť Pri vykonávaní úloh zverených na základe tohto nariadenia predseda a hlasujúci členovia dozornej rady konajú nezávisle a objektívne v záujme Spoločenstva a nepožadujú ani nedostávajú pokyny od inštitúcií alebo orgánov Spoločenstva, vlády členského štátu alebo akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov. Článok 28 Úlohy 1. Dozorná rada usmerňuje prácu orgánu pre bankovníctvo a je poverená prijímaním rozhodnutí uvedených v kapitole II. 2. Dozorná rada prijíma stanoviská, odporúčania a rozhodnutia a vydáva oznámenia uvedené v kapitole II. 3. Dozorná rada menuje predsedu. 4. Dozorná rada prijme pred 30. septembrom každého roku na základe návrhu predstavenstva pracovný program orgánu pre bankovníctvo na nasledujúci rok a predloží ho na vedomie Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Pracovný program sa prijme bez toho, aby bol dotknutý ročný rozpočtový postup a uverejní sa. 5. Dozorná rada schvaľuje viacročný pracovný program orgánu pre bankovníctvo a predkladá ho na vedomie Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Viacročný pracovný program sa prijme bez toho, aby bol dotknutý ročný rozpočtový postup a uverejní sa. 6. Dozorná rada schvaľuje návrh rozpočtu v súlade s článkom 49. 7. Dozorná rada vykonáva disciplinárnu právomoc nad predsedom a výkonným riaditeľom a môže ich odvolať z funkcie v súlade s článkom 33 ods. 5 alebo článkom 36 ods. 5. Článok 29 Rozhodovanie 1. Dozorná rada koná na základe kvalifikovanej väčšiny svojich členov, ako sa vymedzuje v článku 205 Zmluvy o ES, v prípade aktov uvedených v článkoch 7 a 8 a všetkých opatrení a rozhodnutí prijatých na základe kapitoly VI. Všetky ostatné rozhodnutia dozornej rady prijímajú jej členovia jednoduchou väčšinou hlasov. 2. Zasadnutia dozornej rady zvoláva predseda z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť jednej tretiny jej členov a vedie ich predseda. 3. Dozorná rada prijme a uverejní svoj rokovací poriadok. 4. V rokovacom poriadku sa podrobne vymedzia ustanovenia, ktorými sa riadi hlasovanie a v prípade potreby pravidlá upravujúce kvóra. Členovia bez hlasovacieho práva a pozorovatelia s výnimkou predsedu a výkonného riaditeľa sa v rámci dozornej rady nezúčastňujú na rozhovoroch týkajúcich sa jednotlivých finančných inštitúcií, pokiaľ sa neustanovuje inak v článku 61 alebo v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2. Oddiel 2 PREDSTAVENSTVO ČLÁNOK 30 Zloženie 1. Predstavenstvo sa skladá z predsedu, zástupcu Komisie a štyroch členov zvolených dozornou radou spomedzi jej členov. S výnimkou predsedu má každý člen predstavenstva zástupcu, ktorý môže zastúpiť člena predstavenstva, ak sa táto osoba nemôže zúčastniť. Funkčné obdobie členov volených dozornou radou je dva a pol roka. Môže sa raz predĺžiť. 2. Rozhodnutia predstavenstva sa prijímajú na základe väčšiny prítomných členov. Každý člen má jeden hlas. Výkonný riaditeľ sa bez hlasovacieho práva zúčastňuje na zasadnutiach predstavenstva. Predstavenstvo prijme a uverejní svoj rokovací poriadok. 3. Zasadnutia predstavenstva zvoláva predseda z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť aspoň tretiny jeho členov a vedie ich predseda. Predstavenstvo sa na riadnych zasadnutiach schádza aspoň dvakrát ročne. 4. Členom predstavenstva môžu podľa rokovacieho poriadku pomáhať poradcovia alebo experti. Článok 31 Nezávislosť Členovia predstavenstva konajú nezávisle a objektívne v záujme Spoločenstva, nepožadujú ani nedostávajú pokyny od inštitúcií alebo orgánov Spoločenstva, vlády členského štátu alebo akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov. Článok 32 Úlohy 1. Predstavenstvo zaistí, aby orgán pre bankovníctvo plnil svoje poslanie a vykonával úlohy, ktoré mu boli pridelené v súlade s týmto nariadením. 2. Predstavenstvo navrhuje na schválenie dozornej rade ročný a viacročný pracovný program. 3. Predstavenstvo vykonáva svoje rozpočtové právomoci v súlade s článkami 49 a 50. 4. Predstavenstvo prijme plán politiky zamestnanosti orgánu pre bankovníctvo a podľa článku 54 ods. 2 potrebné vykonávacie opatrenia týkajúce sa Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev (ďalej len „služobný poriadok“). 5. Predstavenstvo prijme osobitné ustanovenia týkajúce sa práva prístupu k dokumentom orgánu pre bankovníctvo v súlade s článkom 58. 6. Predstavenstvo po konzultácii s dozornou radou prijme výročnú správu o činnostiach orgánu pre bankovníctvo na základe návrhu správy uvedeného v článku 38 ods. 7 a predloží túto správu Európskemu parlamentu, Rade, Komisii, Dvoru audítorov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru do 15. júna. Správa sa uverejní. 7. Predstavenstvo prijme a uverejní svoj rokovací poriadok. 8. Predstavenstvo menuje a odvoláva členov Odvolacej rady v súlade s článkom 44 ods. 3 a s článkom 44 ods. 5. Oddiel 3 PREDSEDA ČLÁNOK 33 Menovanie a úlohy 1. Orgán pre bankovníctvo zastupuje predseda, ktorým je nezávislý odborník zamestnaný na plný úväzok. Predseda je zodpovedný za prípravu práce dozornej rady a predsedá zasadnutiam dozornej rady a predstavenstva. 2. Predsedu menuje dozorná rada na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti finančných inštitúcií a trhov a skúseností súvisiacich s finančným dohľadom a reguláciou prostredníctvom otvoreného výberového konania. Kandidát, ktorého vybrala dozorná rada, pred vymenovaním podlieha potvrdeniu Európskym parlamentom. Dozorná rada zvolí zo svojich členov aj zástupcu, ktorý zastáva funkciu predsedu v jeho neprítomnosti. 3. Funkčné obdobie predsedu je päť rokov a môže sa raz predĺžiť. 4. V priebehu deviatich mesiacov predchádzajúcich skončeniu päťročného funkčného obdobia predsedu dozorná rada posúdi: a) výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období a spôsob ich dosiahnutia; b) povinnosti a požiadavky orgánu pre bankovníctvo v nasledujúcich rokoch. Dozorná rada môže na základe hodnotenia raz predĺžiť funkčné obdobie predsedu, čo však podlieha potvrdeniu Európskym parlamentom. 5. Predseda môže byť odvolaný z funkcie na základe rozhodnutia dozornej rady, ktoré podlieha potvrdeniu Európskym parlamentom. Predseda nemôže dozornej rade brániť v prediskutovaní záležitostí týkajúcich sa predsedu, najmä pokiaľ ide o potrebu jeho odvolania, a nezúčastňuje sa na rokovaniach týkajúcich sa takýchto záležitostí. Článok 34 Nezávislosť Bez toho, aby bola dotknutá úloha dozornej rady v súvislosti s úlohami predsedu, predseda nepožaduje ani nedostáva pokyny od inštitúcií alebo orgánov Spoločenstva, vlády členského štátu alebo akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov. Článok 35 Podávanie správ 1. Európsky parlament môže predsedu alebo jeho zástupcu takisto vyzvať, pričom v plnom rozsahu zachováva jeho nezávislosť, aby pravidelne predkladal vyhlásenia pred svojím príslušným výborom a odpovedal na otázky kladené členmi tohto výboru. 2. Európsky parlament môže takisto vyzvať predsedu, aby predložil správu o plnení svojich povinností. Oddiel 4 VÝKONNÝ RIADITEľ ČLÁNOK 36 Menovanie 1. Orgán pre bankovníctvo riadi výkonný riaditeľ, ktorým je nezávislý odborník na plný úväzok. 2. Výkonného riaditeľa menuje dozorná rada na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti finančných inštitúcií a trhov a skúseností súvisiacich s finančným dohľadom a reguláciou prostredníctvom otvoreného výberového konania. 3. Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je päť rokov a môže sa raz predĺžiť. 4. V priebehu deviatich mesiacov predchádzajúcich ukončeniu päťročného funkčného obdobia výkonného riaditeľa dozorná rada vykoná hodnotenie. Dozorná rada pri tomto hodnotení posúdi najmä: a) výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období a spôsob ich dosiahnutia; b) povinnosti a požiadavky orgánu pre bankovníctvo v nasledujúcich rokoch. Dozorná rada na základe hodnotenia môže raz predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa. 5. Výkonný riaditeľ môže byť odvolaný z funkcie iba na základe rozhodnutia dozornej rady. Článok 37 Nezávislosť Bez toho, aby bola dotknutá úloha predstavenstva a dozornej rady v súvislosti s úlohami výkonného riaditeľa, výkonný riaditeľ nepožaduje ani nedostáva pokyny od vlád, orgánov, organizácií alebo osôb mimo orgánu pre bankovníctvo. Článok 38 Úlohy 1. Výkonný riaditeľ je poverený riadením orgánu pre bankovníctvo a pripravuje prácu predstavenstva. 2. Výkonný riaditeľ zodpovedá za implementáciu ročného pracovného programu orgánu pre bankovníctvo pod vedením dozornej rady a kontrolou predstavenstva. 3. Výkonný riaditeľ prijíma potrebné opatrenia, a to prijatie vnútorných administratívnych pokynov a uverejňovanie oznámení s cieľom zabezpečiť fungovanie orgánu pre bankovníctvo v súlade s týmto nariadením. 4. Výkonný riaditeľ vypracuje viacročný pracovný program, ako sa uvádza v článku 32 ods. 2. 5. Výkonný riaditeľ každý rok do 30. júna pripraví pracovný program orgánu pre bankovníctvo na nasledujúci rok, ako sa uvádza v článku 32 ods. 2. 6. Výkonný riaditeľ zostaví predbežný návrh rozpočtu orgánu pre bankovníctvo podľa článku 49 a plní rozpočet orgánu pre bankovníctvo podľa článku 50. 7. Výkonný riaditeľ každý rok pripraví návrh výročnej správy s oddielom týkajúcim sa činností orgánu pre bankovníctvo v oblasti regulácie a dohľadu a oddielom týkajúcim sa finančných a administratívnych záležitostí. 8. Výkonný riaditeľ vykonáva vo vzťahu k zamestnancom orgánu pre bankovníctvo právomoci ustanovené v článku 54 a riadi záležitosti týkajúce sa zamestnancov. KAPITOLA IV EURÓPSKY SYSTÉM ORGÁNOV PRE FINANČNÝ DOHĽAD ODDIEL 1 VšEOBECNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 39 Zloženie 1. Orgán pre bankovníctvo je súčasťou ESFS, ktorý pôsobí ako sieť orgánov dohľadu. 2. ESFS tvoria: a) orgány v členských štátoch uvedené v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia, článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. .../... [EIOPA] a článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. …/.... [ESMA]; b) orgán pre bankovníctvo; c) Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov zriadený na základe článku 1 nariadenia (ES) č. …/…[EIOPA]; d) Európsky orgán pre cenné papiere a trhy zriadený na základe článku 1 nariadenia (ES) č. …/…[ESMA]; e) Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu ustanovený v článku 40; f) Komisia na účely vykonávania úloh uvedených v článkoch 7, 9 a 10. 3. Orgán pre bankovníctvo pravidelne a úzko spolupracuje, zaisťuje medzisektorovú konzistentnosť práce a dosahuje spoločné stanoviská v oblasti dohľadu nad finančnými konglomerátmi a k ostatným medzisektorovým záležitostiam s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie