SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 6.4.2011 
KOM(2011) 180 v kone čnom znení 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Politický prístup Európskej únie k Svetovej rádiokomunika čnej konferencii ITU v roku 
2012 
(WRC-12) 
(Text s významom pre EHP)  
SK 2   SK OBSAH 
1. Európske a globálne rozmery politiky frekven čného spektra ...................................... 3 
2. Európske prípravy na WRC-12.................................................................................... 4 3. Navrhované orientácie politík pre WRC-12................................................................. 4 4. Jednotnos ť akcií členských štátov a EÚ..................................................................... 10 
5. Záver....................................................................................................................... .... 11 
SK 3   SK 1. EURÓPSKE A GLOBÁLNE ROZMERY POLITIKY FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA  
Cieľom tohto oznámenia je informova ť Európsky parlament a Radu o bodoch programu 
nadchádzajúcej Svetovej rádiokomunika čnej konferencie ITU (WRC- 12), ktoré sú relevantné 
pre politiky Európskej únie. Navrhujú sa v ňom aj spolo čné ciele politík, ktoré treba sledova ť. 
Strategická a súdržná pol itika rádiového frekven čného spektra je dôležitým nástrojom 
podporujúcim modernú informa čnú spoločnosť a uľahčujúcim vytý čenie širokého okruhu 
politických cie ľov. V súlade s tým sa v digitálnej agende pre Európu1, jednej z hlavných 
iniciatív stratégie EÚ 2020, identifikovala  koordinovaná politika rádiového frekven čného 
spektra ako k ľúčový prvok pre dosiahnutie našich zámer ov v oblasti hospodárskeho rastu a 
inovácie s cie ľom poskytnú ť celej Európe prístup k rýchle mu širokopásmovému pripojeniu. 
Uznávajúc dôležitos ť rádiového frekven čného spektra Európsky parlament a Rada v smernici 
2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spolo čnom regula čnom rámci pre elektronické komunika čné 
siete a služby2 (ďalej len „rámcová smernica“) ustanov ili, aby Komisia navrhla program 
politiky rádiového frekven čného spektra ako rámec pre rozvoj politiky frekven čného spektra3 
v Európskej únii. Tento program ešte posilnili nové  ustanovenia4 vyžadujúce rešpektovanie 
Rádiokomunika čného poriadku ITU (Med zinárodnej telekomunika čnej únie), z čoho je jasné, 
že ak chce EÚ podporova ť svoje záujmy, musí dba ť na dostato čnú koordináciu na 
medzinárodných fórach o frekven čnom spektre. 
Na svetovej konferencii o rádiokomunikácii ( ďalej len „WRC“) sa prijímajú úpravy 
Rádiokomunika čného poriadku, ktorými sa kodifikuj e využívanie rádiového frekven čného 
spektra a ur čuje, ktoré spôsoby využívania sa musia prispôsobi ť iným spôsobom využívania 
za medzinárodnou hranicou. Všetky členské štáty EÚ sú členmi ITU a zohrávajú aktívnu 
úlohu pri úpravách Rádiokomunika čného poriadku. Európska únia má v rámci ITU štatút 
sektorového člena, čo je štatút podobný štatútu pr iemyselných organizácií. Ďalšia konferencia 
sa bude kona ť v Ženeve od 23. januára do 17. februára 2012.  
Pokiaľ ide o predchádzajúce konferencie WRC, Komisia poskytla Európskemu parlamentu a 
Rade oznámenie5, v ktorom deklarovala politický záuje m EÚ týkajúci sa niektorých bodov 
programu. 
Na základe nieko ľkoročných prípravných prác sa v závere čnej fáze WRC-12 prijmú úpravy 
Rádiokomunika čného poriadku ITU. Každá WRC sa môže nevyhnutne zaobera ť len malou 
časťou Rádiokomunika čného poriadku ( ďalej len „RP“), pri čom sa stanovia pásma 
frekvenčného spektra, o ktorých treba diskutova ť, a rozsah možných výsledkov. Tieto body 
programu sa vymedzujú na predchádzajúcej WRC. Nieko ľko bodov programu je dôležitých 
pre Digitálnu agendu pre Európu, napríklad bod 1.17 o digitálnej dividende, body 1.2 a 1.19 o 
regulačnom systéme otvorenejšom vo či inováciám a bod 1.5 o elektronickom zhromaž ďovaní 
správ, ale dôsledky budú ma ť aj iné body. Závere čný dokument podpíšu členské štáty EÚ, 
ktoré súčasne predložia spolo čné vyhlásenie ur čené na zaradenie do Závere čných aktov 
WRC, v ktorom de klarujú ochotu uplat ňovať revidovaný RP ITU pr ijatý na konferencii v 
                                                 
1 KOM(2010) 245 Digitálna agenda pre Európu. 
2 Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, zmenená a doplnená smernicou 2009/140/ES, Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009. 
3 Tamže, článok 8a ods. 3. 
4 Tamže, článok 9 ods. 1. 
5 Pre poslednú WRC pozri: KOM(2007) 371, Svetová rádiokomunika čná konferencia ITU 2007. 
SK 4   SK súlade s povinnos ťami, ktoré im vyplývajú zo Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie. 
Preto je potrebné preklenú ť priepasť medzi povahou politiky EÚ v oblasti frekven čného 
spektra, ktorá je pod čoraz väčším vplyvom stratégií a poli tík, a technickým a regula čným 
zameraním rokovaní v rámci WRC, a pritom chápa ť, že technické pozície našich rokovacích 
partnerov môžu slúži ť na vyjadrovanie politických cie ľov, priemyselných politík alebo iných 
záujmov. Najmä vytvorenie prispôsobivého a na inovácie orientovaného medzinárodného 
systému regulácie je v záujme Európskej únie.  
2. EURÓPSKE PRÍPRAVY NA WRC-12 
Členské štáty EÚ vystupujú v ITU ako nezávislí členovia tejto organizácie. Prakticky to 
znamená, že sa rozhodli vytvori ť svoje technické pozície spolu s CEPT ( Conférence 
Européenne des Postes et Télécommunication6), a až potom rokova ť so zvyškom sveta na 
základe konsolidovaných európs kych pozícií („európske spolo čné návrhy“). Hoci združenie 
CEPT je schopné ú činne vytvori ť podrobné európske rokovacie pozície, aké si vyžaduje 
technicko-regula čná konferencia typu WRC, treba pripomenú ť, že členské štáty sú viazané 
povinnosťami podľa zmlúv EÚ a acquis .  
Preto vytvorenie technických pozícií v CEPT treba doplni ť zvažovaním celkových záujmov 
EÚ pri rokovaniach. Na podporu toho a v súlade  s ustanoveniami rámcovej smernice Komisia 
požiadala skupinu pre pol itiku rádiového frekven čného spektra (RPSG), poradný orgán 
zástupcov členských štátov na vysokej úrovni, o pos kytnutie poradného názoru na európske 
politické záujmy, o ktorých sa na tejto konferencii bude jedna ť. Skupina zaujala stanovisko 
10. februára 2011. Navyše sa v Bruseli 10. júna 2010 konal pracovný seminár7, ktorý 
zorganizovala Komisia spolo čne so združením CEPT, so širokou ú časťou zainteresovaných 
strán.  
Členské štáty musia vytvori ť spoločné akcie a po čas rokovaní úzko spolupracova ť, aby 
zaistili, že prijaté rozhodnutia budú podporova ť politiky a iniciatívy Únie.  
Na tento ú čel Komisia podporí koordináciu poli tických prístupov na základe podpory 
politických cie ľov EÚ Parlamentom a Radou pred WRC-12 a bude monitorova ť účasť Európy 
na tomto procese. 
3. NAVRHOVANÉ ORIENTÁCIE POLITÍK PRE WRC-12 
Existuje 25 jednotlivých bodov programu s rôznou dôležitos ťou, od cezhrani čnej koordinácie 
požiadaviek na digitálnu dividendu (1.17) a sp ektra potrebného na vytvorenie Galilea (1.4 a 
1.18) až po projekt komunika čných balónov vypúš ťaných do ve ľkej výšky (1.20). Ďalšia časť 
je pokusom o štruktúrovanie bodov programu do tematických skupín a ich prepojenie s 
príslušnými politickými cie ľmi EÚ pri zoh ľadnení rád RSPG.  
BODY PROGRAMU A ICH VÝZNAM PRE POLITIKY EÚ 
                                                 
6 CEPT je združenie 48 poštových a telekomunika čných správ, ktoré sa zaoberá najmä otázkami 
frekvenčného spektra. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
SK 5   SK Bod programu 1.17 Digitálna dividenda / Politika: Vnútorný trh  
Tento bod programu sa týka cezhrani čnej koordinácie využívania frekven čného spektra vo 
vyššej časti digitálnej dividendy (790 – 862) MHz. Toto je obzvláš ť relevantné, ke ď sa 
spektrum nevyužíva na pozemské vysielanie ani na  jednej strane hrani ce, pretože digitálne 
vysielanie už požíva ochranu pod ľa dohody ITU Geneva-06 V EÚ bol o toto pásmo technicky 
harmonizované, aby sa umožnilo poskytovani e bezdrôtového širokopásmového pripojenia, a 
bude veľmi dôležité pri nákladovo efektívnom zaved ení takýchto služieb. Harmonizácia sa 
stáva účinnou od okamihu, od ktorého sa členský štát rozhodne nepokra čovať v rámci tohto 
pásma vo vysokovýkonnom vysielaní. Návrh pr ogramu politiky rádiového frekven čného 
spektra8 obsahuje samostatný návrh spolo čného dátumu dokon čenia tohto procesu. Ú činnému 
využívaniu časti digitálnej dividendy pozd ĺž východnej hranice EÚ  bráni používanie 
zastaraného systému leteckej navi gácie v rovnakom pásme na dr uhej strane hranice. Koniec 
životnosti tohto systému sa blíži a EÚ by sa mala pokúsi ť o dosiahnutie spravodlivej 
koexistencie medzi budúcim využitím na oboch stranách hranice a umožnenie plného využívania pásma 790 – 862 MHz pre bezdrôtové  širokopásmové pripojenie v celej EÚ. 
Cieľ politiky EÚ  
EÚ by mala podpori ť regulačné ustanovenia zabezpe čujúce vyváženú koexistenciu medzi 
bezdrôtovým širokopásmovým pripojením a kl esajúcim využívaním systémov leteckej 
rádiovej navigácie na svojej východnej hranici s cie ľom umožni ť pokrytie prakticky celého 
územia EÚ bezdrôtovým širokopásmovým pripoj ením. Všetky povinnosti týkajúce sa ochrany 
digitálneho vysielania pod ľa zmluvy GE-06 by mali zosta ť v platnosti a na  konferencii by sa 
nemali pridáva ť nijaké ďalšie povinnosti. 
Bod programu 1.4/1.18 Galileo / Po litika: Transeurópske siete  
Satelitný naviga čný systém Galileo je európska iniciatíva pre moderný globálny satelitný 
navigačný systém, ktorý bude s vysokou presnos ťou poskytova ť spoľahlivé služby globálnych 
informácií o polohe, navigácie a ur čovania času. Stane sa oporou pre kritické infraštruktúry a 
významné verejné služby, ako sú pátracie  a záchranné služby, ako aj pre komer čné využitie a 
pre satelitné naviga čné prijíma če pre spotrebite ľov. 
Galileo bude využíva ť frekvenčné spektrum v rozli čných pásmach a priamo s ním súvisia dva 
body programu. V bode programu 1.18 je cie ľom vytvori ť z existujúcej regionálnej mozaiky 
primárnych a sekundárnych alokácií harmonizo vanú globálnu primárnu alokáciu v pásme 
2483,5 – 2500 MHz ur čenú na využitie satelitnými naviga čnými systémami Štúdie ukázali, že 
systémy ako Galileo môžu zdie ľať pásmo a zárove ň chrániť existujúce, aj citlivé radarové 
systémy, na ktoré sa vz ťahuje regula čné ustanovenie „žiadne š kodlivé rušenie, žiadna 
ochrana“. Pásmu 5000 – 5030MHz, ktoré už bolo alokované pre satelitné naviga čné systémy 
a využíva sa na spojenie so satelitmi v sy stéme Galileo, sa venuje bod programu 1.4 uvedený 
nižšie. 
Cieľ politiky EÚ 
Galileo je významný európsky projekt a EÚ musí chráni ť frekvencie potrebné na jeho 
prevádzkovanie pred rušením inými rádiovým i službami. EÚ by mala takisto podpori ť 
vyhradenie ďalšieho pásma 2483.5–2500 MHz pr e budúce rozšírené služby. 
                                                 
8 Prebieha zvy čajný legislatívny postup. 
SK 6   SK Body programu 1.4/1.7 SESAR (Single Eu ropean Sky ATM Research - Výskum 
manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba) / Politika: Dopravná 
politika, politika v oblasti kozmického priestoru  
Európa má jednu z najhustejších leteckých dopráv na svete. Cie ľom programu EÚ Výskum 
manažmentu letovej prevádzky (ATM) jedno tného európskeho neba (SESAR) je vyvinú ť 
systém manažmentu letovej prev ádzky budúcej generácie schopný zaisti ť bezpečnosť a 
plynulosť leteckej prepravy po čas budúcich 30 rokov na celom svete. Pokia ľ ide o frekven čné 
spektrum, EÚ si predsavzala umožni ť bezproblémové zavedenie systémov, s ktorými sa 
počíta v rámci programu. Tento projekt je tera z vo fáze prípravy, zavedenie sa predpokladá v 
rokoch 2014 – 2020. 
Bod programu 1.4 sa týka zaved enia modernejších komunika čných systémov pre bezpe čnosť 
leteckej dopravy. Tento bod pr ogramu sa zaoberá regula čnými ustanoveniami potrebnými pre 
využívanie frekvencií v pásme 960 – 1164 MHz pre leteckú dopravu. Zámerom je 
podporova ť zavedenie takých aplikácií do manažmentu  leteckej prevádzky, ktoré podporujú 
spracovanie ve ľkých objemov údajov a prenos informácií dôležitých z bezpe čnostného 
hľadiska. Kompatibilita medzi takýmito sy stémami navrhovanými na prevádzkovanie vo 
frekvenčnom pásme 960 – 1164 MHz a systémami sp ĺňajúcimi normy ICAO (International 
Civil Aviation Organisation - Medzinárodná or ganizácia civilného letectva) sa musí 
zabezpečiť normami ICAO. Tieto systémy, ako aj  GSM a UMTS (a iné predpokladané 
širokopásmové systémy) pod hranicou 960 MH z vyžadujú adekvátnu ochranu. Regula čné 
obmedzenia využitia v le tectve by mali zaisti ť aj ochranu sa telitných naviga čných prijíma čov 
prevádzkovaných v pásme 1164 – 1215 MHz, kt oré budú GPS, Galileo a ruský GLONASS 
využívať pre aplikácie bezpe čnosti života.  
Sektor letectva vyvíja bezdrôtový sie ťový systém LAN v rozsahu 5091 – 5150 MHz na 
aplikácie súvisiace s letiskovými plocha mi, ktorý sa štandardizuje na rôznych 
medzinárodných fórach a je podporovaný v rámci programu SESAR, pri čom jeho dokon čenie 
sa plánuje v roku 2013. Navrhovaná nová alokáci a pre leteckú dopravu v pásme 5000 – 5030 
MHz by sa za členila do tejto aktivity. 
O alokácii na využitie v le teckej doprave v pásme 5000 – 5010 MHz by sa však malo 
uvažovať len vtedy, ak požiadavky takýc hto systémov nemožno uspokoji ť v pásme 5091 – 
5150 MHz, a za predpokladu, že nedôjde k šk odlivému rušeniu Galilea v pásme 5000 – 5030 
MHz (obzvláš ť v kritickom spojení so satelitmi) a rádiovej astronomickej služby v pásme 
4990 – 5000 MHz. Aby boli chránené signály budúcich prijíma čov Galilea, nemala by sa 
navrhovať nijaká nová alokácia pr e leteckú dopravu v pásme 5010 – 5030 MHz, v ktorých 
podľa záverov štúdií nie je možné dosiahnu ť kompatibilitu.  
Bod programu 1.7 sa týka sú časného a plánovaného využívania satelitných služieb, najmä 
potrieb v pásmach 1525 – 1559/1626,5 – 1660,5 MHz, ktoré sa majú spolo čne využíva ť 
transparentným a spravodlivým spôsobom tak, aby sa mohla zabezpe čiť dlhodobá dostupnos ť 
pre satelitné služby leteckej dopravy. 
Cieľ politiky EÚ 
EÚ by mala na WRC-12 zachova ť schopnos ť Európy ú činným a transparentným spôsobom 
vyvinúť a realizova ť najlepší možný systém. Rovnakým cie ľom by sa mala riadi ť politika EÚ 
v bode programu 1.7, ktorý sa týka využívan ia satelitov v rámci programu SESAR a 
zabezpečenia toho, aby satelitný komponent  programu SESAR mohol slúži ť svojmu ú čelu. 
SK 7   SK Body programu 1.7/1.13/1.25/7 Komunika čné satelity / Politika: Vnútorný trh, politika v 
oblasti kozmického priestoru  
Európske spolo čnosti sú svetovými lídrami v poskytovaní satelitnej komunikácie: vysielanie, 
pevné satelitné služby a m obilné satelitné služby spolo čne zohrávajú významnú úlohu pri 
poskytovaní služieb pre mnohé obl asti nášho hospodárstva a spolo čnosti. Bude potrebné 
udržať ich nepretržitú schopnos ť poskytovania týchto služieb a zárove ň zabezpečiť efektívne 
využívanie frekven čného spektra.  
Cieľ politiky EÚ  
EÚ by nemala súhlasi ť s nijakým delením pásma 21,4 – 22 GHz a s ním súvisiacich 
orbitálnych slotov na časti pridelené členským štátom ITU, ktoré by obmedzilo jeho 
využiteľnosť. EÚ by mala, ako už bolo uvedené skôr, obhajova ť pozíciu poskytujúcu 
mobilným satelitným službám frekven čné spektrum potrebné na poskytovanie služieb 
manažmentu letovej prevádzky v Európe. 
Bod programu 1.3 systémy leteckých dopr avných prostriedkov bez posádky (UAS)  
Hoci je možno známejšie vojenské použitie , ITU robí starosti  využívanie UAS v 
neoddelenom vzdušnom priestore, čiže v takom, v ktorom sa sú časne môžu prevádzkova ť 
letecké dopravné prostriedky s posádkou i bez posádky. UAS môže ma ť významnú úlohy ako 
prvok civilnej/verejnej ochrany: môže zohra ť významnú úlohu v takých oblastiach, ako je boj 
proti požiarom, po ľnohospodárske monitorovanie, hrani čná a pobrežná stráž, no môže 
pomôcť aj pri poskytovaní naliehavej pomoci (tým, že identifikuje migra čné toky po čas 
období sucha a záplav). Pretože takéto funkcio nality si vyžadujú, aby sa UAS o vzdušný 
priestor delili s konven čnými lietadlami, je dôležité, aby mohli by ť prevádzkované bezpe čne a 
v plnom súlade s pravidlami manažmentu let ovej prevádzky. Existujú však obavy, že využitie 
časti frekven čného spektra pre pozemský komponent UAS, o ktorom sa uvažuje, by 
znemožnilo neobmedzené zavedenie budúcich prijíma čov Galilea v pásme 5010 – 5030 MHz, 
alebo, čo je ešte vážnejšie, rušilo kritické spojenie so satelitmi Galilea v pásme 5000 – 5010 
MHz.  
Cieľ politiky EÚ 
EÚ by mala podpori ť identifikovanie frekven čného spektra potrebného na bezpe čné 
prevádzkovanie UAS v neoddelenom vzdušnom pr iestore Možnosti využitia spektra pre UAS 
mimo rozsahu 5000 – 5030 MHz sa preto z h ľadiska EÚ uprednost ňujú. 
Bod programu 1.2 Flexibilita v rámci medzinárodného systému regulácie / Politika: 
Vnútorný trh; Bod programu 1.19 Softvér ovo definované a kognitívne rádiové 
technológie / Politika: Vnútorný trh  
Rozhodnutia prijaté na WRC môžu ma ť vplyv vo ve ľmi dlhom časovom rámci. Ak sa systém 
medzinárodnej regulácie stane prive ľmi nepružný, môže to ma ť nepriaznivý ú činok na 
schopnosť Európy zavádza ť nové a inova čné služby a pružné systémy povo ľovania, ako je 
zdieľané využívanie. EÚ stojí v popredí modernizácie manažmentu frekven čného spektra, 
preto je dôležité vždy, ke ď je to možné, zaisti ť využiteľnosť regulácie ITU aj pre budúcnos ť 
umožnením ur čitej flexibility, napríklad povolením kombinácie pevných a mobilných sietí v 
mobilných systémoch.  
SK 8   SK Softvérovo riadená rádiová technológia, kt orá je výsledkom schopnosti rádiového vysiela ča 
meniť charakteristiku svojho signál u pomocou softvéru, musí by ť v súlade s pravidlami 
platnými pre služby a frekven čné pásma, v rámci ktorých sa pr evádzkuje. Zdá sa nesporné, že 
na jej spravovanie nie sú na globá lnej úrovni potre bné nijaké regula čné ustanovenia. Systémy 
využívajúce kognitívne rádiové technológie (ktoré identifikujú vo ľné spektrum alokované na 
iné využitie a využívajú softvér ovo definované rádiové technológi e na príležitostné využitie 
takéhoto prázdneho spektra) sú zložitejšou ot ázkou a ich potenciálne využitie vyvoláva obavy 
v súvislosti s ich spo ľahlivosťou pri zamedzovaní rušenia. Aj ke ď je dôležité umožni ť, aby sa 
implementovali takéto technológie, zavedenie kognitívnych systémov využívajúcich 
kognitívne rádiové technológie nesmie neprimerane narúša ť akékoľvek primárne využívanie 
spektra. Zdá sa, že Rádiokomunika čný poriadok nie je vhodným ná strojom na odstránenie 
takýchto obáv.  
Cieľ politiky EÚ platný pre oba body 
EÚ by si mala zachova ť schopnos ť modernizácie manažmentu európskeho frekven čného 
spektra a mala by podnieti ť ITU, aby h ľadala pružnejšie prístupy. Pokia ľ ide o softvérovo 
definované a kognitívne rádiové technológi e, nezdá sa potrebná nijaká zmena 
Rádiokomunika čného poriadku. 
Bod programu 1.22 Emisie zo zariadení krát keho dosahu / Politika: Vnútorný trh  
Mnoho frekven čných pásiem pre zariadenia krátkeho dos ahu (SRD) a rádiostanice vysielajúce 
skôr na metrové, než na kilometrové vzdiale nosti, je v Európskej únii harmonizovaných. Tieto 
zariadenia sú ve ľmi rozmanité, po čnúc diaľkovými ovláda čmi áut a kon čiac sofistikovanými 
medicínskymi zariadeniami. Spolo čne majú pre EÚ ve ľký hospodársky a spolo čenský 
význam. Tieto zariadenia majú len obmedzený potenciál cezhrani čného rušenia, čo vyplýva 
už z ich definície, a Rádiokomunika čný poriadok by nebol vhodný nástroj na regulovanie 
akýchkoľvek rušení, ktoré by mohli by ť spôsobené dovozmi neregulovaných zariadení.  
Cieľ politiky EÚ 
EÚ by mala odola ť snahe zavádza ť do Rádiokomunika čného poriadku ďalšie obmedzenie pre 
zariadenia krátkeho dosahu, vzh ľadom na obmedzené cezhrani čné dôsledky a skuto čnosť, že 
právne predpisy EÚ umož ňujú dostato čnú flexibilitu pri definovaní  parametrov SRD. EÚ by 
mala podporova ť podobné využívanie pásiem ostatnými členmi ITU, ktorí nie sú členmi EÚ, 
aby sa zvýšili úspory z rozsahu. 
Body programu relevantné pre vedecký výskum a boj proti zmene klímy  
Celý rad bodov programu je zaujímavý pre polit iky EÚ týkajúce sa výskumu a zmeny klímy, 
napríklad: body programu 1.6 o pasívnyc h službách v pásme 275 – 3000 GHz, 1.11 o 
vesmírnom výskume v pásme 22,55 – 23,15 GHz , 1.12 o službe vesmírneho výskumu v 
pásme 37 GHz, 1.16 o detekcií bleskov, 1.24 o meteorologických družiciach a 1.15 o 
oceánografických radaroch v pásme 3 – 50 MHz.  
Frekvenčné spektrum, o ktorom sa uvažuje v b ode programu 1.6, sa nachádza nad spektrom 
na účely komunikácie a všeobecne sa považuje za ur čené pre vedecký výskum. Pasívne 
služby ako v bodoch 1.6 a 1.24 možno využíva ť na účely, ako je pozorovanie Zeme, ktoré 
zohráva významnú úlohu pri našich sn ahách o boj proti zmene klímy a zais ťuje bezpe čnosť 
občanov, najmä v rámci európskeho projektu GMES. Tieto služby sú zvy čajne veľmi citlivé 
SK 9   SK na iné využívanie a môžu potrebova ť špecifickú ochranu pred rušením spôsobovaným týmto 
využívaním. Služby v rámci ostatných bodov programu, aj ke ď sú menej citlivé, budú 
potrebova ť adekvátnu ochranu pred ruše ním spôsobovaným inými používate ľmi. 
WRC-12 môže poslúži ť aj na lepšie pochopenie týchto pot rieb našich rokovacích partnerov, 
aby sa príslušné služby, ktor é sú dôležité aj pre predpove ď počasia, predvídanie a 
zmierňovanie následkov katastrof, všeobecne chápa li ako prínos aj pre oblasti mimo Európy. 
Cieľ politiky EÚ 
EÚ by mala podpori ť nové požadované alokácie a ochra ňovať vedecké služby v relevantných 
pásmach. Chráni ť by sa mali najmä služby pomáhajúce bojova ť proti zmene klímy a 
zaisťujúce bezpe čnosť občanov. 
Bod programu 1.5 Ladiace rozsahy pre elektronické zbieranie správ  
Dostupnos ť frekvenčného spektra pre spravodajstvo (o ak tuálnych udalostiach), vtedy a tam, 
kde je potrebná, je sama osebe ve ľmi dôležitým cie ľom. Táto požiadavka sa zna čne líši v 
závislosti od času a miesta, a Komisia súhlasí s názorom vyjadreným RSPG, že odporú čanie 
ITU-R, obsahujúce zoznam mož ných ladiacich rozsahov, poskytne usmernenie pre výrobcov 
a zároveň umožní manažérom frekven čného spektra potrebnú pružnos ť pri sprístup ňovaní 
spektra na po čkanie a že nie je potre bné, aby WRC vykonávala akúko ľvek alokáciu.  
Cieľ politiky EÚ 
EÚ by mala trva ť na tom, aby sa rádiokomunika čný poriadok v rámci tohto bodu programu 
nemenil, no mala by podporova ť prácu ITU-R na identifikácii ladiacich rozsahov 
prostredníctvom odporú čania ITU-R, čo by viedlo k faktickej harmonizácii. 
Čo sa týka ďalších bodov, výsledky nebudú ma ť väčší vplyv na celkové politické ciele. 
Bod programu 1.9 Námorná mobilná služba  a bod programu 1.10 Lode a prístavy 
bezpečnostného systému  
Tieto dva body sa týkajú zmeny usporiadania kanálov pre existujú ce námorné služby, 
umožňujúcej zavedenie novej digitá lnej technológie. Znamená to aktualizáciu celosvetového 
regulačného systému odrážajúcu už prebiehajúci vývoj. 
Bod programu 1.23 Amatérske rádiostanice / Amatérska služba a bod programu 1.20 
Platformy vo vysokých výškach  
Tieto body sa nedotýkajú záujmov EÚ. 
Bod programu 1.21 Radary v pásme 15,4 – 15,7 GHz  
Toto pásmo prilieha k významným rádioast ronomickým službám a každú zmenu v jeho 
využívaní treba starostlivo zváži ť. Až do konferencie sa pokra čuje sa v štúdiách.  
Bod programu 8.2 Program budúcej konferencie WRC  
Každá Svetová rádiokomunika čná konferencia vytvára progra m pre nasledujúcu konferenciu. 
Toto bude ma ť veľký význam pre politiku EÚ, najmä po litiku v oblasti širokého pásma. Je v 
SK 10   SK záujme EÚ podporova ť na budúcich konferenciách WRC inic iatívy, ktoré sa priamo týkajú 
konkrétnych politík Európskej únie. 
Pri príprave WRC-15 bu de Komisia spolupracova ť so všetkými príslušnými zainteresovanými 
stranami na ur čení špecifických potrieb frekven čného spektra takýchto obl astí politík, ktoré 
by sa mali podpori ť na konferencii. 
Podľa názoru Komisie bod programu týkajúci sa  širokopásmového pripojenia by sa nemal 
obmedzova ť na špecifické pásmo. Prístu p EÚ k WRC-15 by mal vychádza ť zo starostlivého 
posúdenia toho, s akou efektívnos ťou využil sektor širokopásmové ho pripojenia podstatné 
množstvo frekven čného spektra, ktoré sa mu sprí stupnilo prostredníctvom právnych 
predpisov EÚ, a spolo čenskej a/alebo ekonomickej hodnoty, ktorú predstavujú sú časné služby 
operujúce v týchto pásmach vzh ľadom na množstvo obsadeného sp ektra. V tejto súvislosti 
bude dôležitý zoznam, s ktorým po číta program politiky rádiového frekven čného spektra, 
pretože sa ním vyjasní vyžívanie vrátan e využívania mimo rámca elektronických 
komunika čných služieb. 
Cieľ politiky EÚ 
Program budúcej konferencie WRC-15, kt orý sa stanoví v roku 2012, by mal odráža ť 
potenciálne potreby frekven čného spektra prameniace z významných politík EÚ. Osobitne by 
mal obsahova ť bod, ktorý by sa zaoberal možnými nedostatkami kapacít pri poskytovaní 
širokopásmového prístupu v súlade s cie ľmi Digitálnej agendy pre Európu. 
4. JEDNOTNOS Ť AKCIÍ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV A EÚ 
Frekvenčné spektrum má silný rozmer politiky EÚ, pretože ovplyv ňuje vnútorný trh vo 
všeobecnosti, ako aj výskum, dopravu, zmenu klímy a transeurópske siete, čiže oblasti, ktoré 
patria do spolo čnej alebo delenej právomoci. Vo všetkých týchto oblastiach však môže 
vzniknúť situácia, v ktorej bude ma ť výlučné právomoci Únia, najmä ak sa bude týka ť 
spoločných pravidiel, čo by mohol, v dôsledku zaväzujúceho ú činku Rádiokomunika čného 
poriadku, by ť aj tento prípad. V prípad e WRC-12 by sa to mohlo vz ťahovať najmenej na dva 
body programu, 1.17 venovaný digitálnej divide nde a 1.22 venovaný zariadeniam krátkeho 
dosahu, pretože platia existu júce právne predpisy o pr íslušných pásmach frekven čného 
spektra a zmeny Rádiokomunika čného poriadku by mohli priamo ovplyvni ť rozsah ich 
platnosti. Navyše a zo všeobecnejšieho h ľadiska sa koordinovaný pr ístup vyžaduje preto, aby 
sa zabezpe čila jednotnos ť, konzistentnos ť a účinnosť akcií Únie a členských štátov týkajúcich 
sa všetkých problémov a bodov programu, pri ktorých by mohla by ť ovplyvnená doména EÚ. 
Z tejto perspektívy je potrebné zabezpe čiť, aby členské štáty po čas WRC-12 podporili 
dohodnuté politické ciele a aby ich, konajúc v prípad e potreby v mene Únie, bránili. Na tento 
účel a s prihliadnutím na sú časný status EÚ v ITU by mohlo by ť riešením pre členské štáty, 
že zabezpe čia, aby na konferencii koor dinovalo relevantné body pr ogramu predsedníctvo 
Rady v úzkej spolupráci s Komisiou a jeho zástupca bude v prípade potreby bude hovori ť za 
Úniu. Tým by nebola dotknutá možnos ť, aby Komisia v prípade potreby a pokia ľ by to bolo 
vhodné, predložila Rade návrh obsahujúc i stanovisko, ktoré by sa malo prija ť v mene Únie, v 
súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ. 
V neskoršom štádiu by sa mohol znova preskúma ť status a úloha Európskej únie v ITU. 
Tomuto problému by sa mohla venova ť budúca konferencia splnomocnencov ITU plánovaná 
na rok 2014. 
SK 11   SK 5. ZÁVER  
Európsky parlament a Rada sa vyz ývajú, aby potvrdi li ciele spolo čnej politiky EÚ 
identifikované v tomto oznámení, ktoré by sa mali dosiahnu ť na Svetovej rádiokomunika čnej 
konferencii v roku 2012.