Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva v súvislosti s návrhmi zmien a doplnení Medzinárodného dohovoru o regulácii lovu veľrýb a jeho plánu aktivít /* KOM/2008/0711 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 6.11.2008 KOM(2008) 711 v konečnom znení Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva v súvislosti s návrhmi zmien a doplnení Medzinárodného dohovoru o regulácii lovu veľrýb a jeho plánu aktivít (predložená Komisiou) Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva v súvislosti s návrhmi zmien a doplnení Medzinárodného dohovoru o regulácii lovu veľrýb a jeho plánu aktivít DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Podľa článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES je jedným z cieľov politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia. Tento cieľ zahŕňa ochranu druhov na celosvetovej úrovni vrátane veľrýb. Európske spoločenstvo sa zaviazalo ochraňovať veľryby a iné veľrybotvaré cicavce ( cetacea ) a prijalo právne predpisy v oblasti životného prostredia, ktorými sa v tomto ohľade zabezpečuje vysoký stupeň ochrany. 2. V prílohe IV k smernici o biotopoch[1] sa nachádza zoznam všetkých cicavcov radu cetacea . To znamená, že vo vodách Spoločenstva sú všetky druhy veľrýb prísne chránené pred každým druhom úmyselného rušenia, odchytu alebo zabíjania. Uvedenou smernicou sa zakazuje aj držanie, preprava a predaj alebo výmena jedincov ulovených vo voľnej prírode. Tento právny predpis neumožňuje obnovenie komerčného lovu veľrýb žiadnej populácie, ktorá sa úplne alebo čiastočne vyskytuje vo vodách Spoločenstva. Vzhľadom na migračný charakter populácií veľrýb je jasné, že ciele smernice o biotopoch je možné dosiahnuť v plnej miere len vtedy, ak sa zavedie porovnateľný medzinárodný regulačný rámec. 3. Nariadením Rady č. 338/97/ES o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi[2], ktorým sa vykonávajú ustanovenia Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) v ES, sa zakazuje dovoz cicavcov radu cetacea do Spoločenstva na primárne komerčné účely[3]. Táto vysoká úroveň ochrany sa ďalej posilňuje námornou stratégiou ES[4] a rámcovou smernicou o morskej stratégii[5], od ktorých sa očakáva, že zvýšia úroveň ochrany veľrýb v ES posilnením všeobecného cieľa dobrého environmentálneho stavu oceánov a morí EÚ. 4. Z toho dôvodu je najvyšším cieľom environmentálnej politiky Spoločenstva v súvislosti s veľrybami snaha o ich najprísnejšiu ochranu. Uvedenými právnymi predpismi sa zaisťuje najvyššia úroveň ochrany prostredníctvom rozsiahlej harmonizácie pravidiel. 5. Politika ES týkajúca sa veľrýb nebude vo vodách Spoločenstva účinná, pokiaľ nebude podporovaná jednotným celosvetovým úsilím. V kontexte integrovanej námornej politiky EÚ sa bude Komisia usilovať o koordináciu európskych záujmov v medzinárodných záležitostiach. 6. Medzinárodná veľrybárska komisia (ďalej len „IWC“) je kompetentnou medzinárodnou organizáciou, pokiaľ ide o ochranu a riadenie populácie veľrýb na svetovej úrovni, a bola zriadená Medzinárodným dohovorom o regulácii lovu veľrýb (ďalej len „dohovor“) podpísaným v roku 1946. Účelom dohovoru je „ustanoviť účinnú ochranu a riadenie populácie veľrýb a umožniť tak riadny rozvoj veľrybárskeho priemyslu“ (preambula dohovoru). Členstvo v IWC je pre vlády podmienené plnením dohovoru. Zmena a doplnenie dohovoru umožňujúce, aby sa ES stalo členom, by si vyžadovali ratifikáciu protokolu všetkými členmi IWC. Komisia v roku 1992 prijala návrh[6] rokovať o pristúpení Spoločenstva k dohovoru, ale Rada nepodnikla po tomto návrhu žiadne kroky. Komisia má však v IWC status pozorovateľa. 7. Komerčný lov veľrýb sa v roku 1986 pozastavil v dôsledku moratória, na ktorom sa dohodla väčšina krajín zastúpených v IWC. Hlavným dôvodom tohto prerušenia komerčného lovu veľrýb boli nepresnosti vo vedeckých analýzach týkajúcich sa stavu rôznych populácií veľrýb. Odvtedy je predmetom diskusií na zasadnutiach IWC hlavne otázka, či sa populácie veľrýb obnovili dostatočne na to, aby sa zákaz komerčného lovu veľrýb mohol zrušiť riadeným spôsobom. 8. Dvojitý mandát IWC na riadenie lovu veľrýb, ako aj na ich ochranu, viedol k extrémne polarizovanej opozícii, ktorá sa v priebehu rokov vytvorila medzi vedúcimi štátmi, ktoré sú „za lov veľrýb“ a „proti lovu veľrýb“. Vedúce štáty, ktoré sú za lov veľrýb (napr. Japonsko, Island a Nórsko), sústavne namietajú proti moratóriu a vykonávajú lov veľrýb, ktorý nazývajú lovom na vedecké účely, alebo v rámci iných výnimiek. 9. Všeobecný zákaz komerčného lovu veľrýb, o ktorom sa rozhodlo v rámci IWC, je v súlade s politikami ES vyššie uvedených právnych predpisov. Je dôležité, aby IWC zabezpečila účinnú ochranu veľrýb na celom svete. Preto musí 21 členských štátov EÚ, ktoré sú členmi IWC[7], vyjadrovať na každom zasadnutí IWC svoje stanovisko k takýmto návrhom, ktoré patria do kompetencie Spoločenstva. 10. V súlade so zásadou lojálnej spolupráce, na ktorú sa odkazuje v článku 10 Zmluvy o ES, a so zásadou jednotnosti vo vonkajšej reprezentácii Spoločenstva je nevyhnutné, aby sa členské štáty pripravili na stretnutia IWC dosiahnutím spoločnej pozície v Rade. Takúto pozíciu by z dôvodu obmedzení vyplývajúcich zo štatútu Spoločenstva ako pozorovateľa mali v rámci IWC vyjadriť členské štáty konajúce spoločne v záujme Spoločenstva. Takisto je nevyhnutné, aby zostávajúce členské štáty, ktoré ešte nie sú členmi IWC, urýchlili svoj prístupový proces. Len spoločným konaním a prípravou pozície Spoločenstva majú členské štáty EÚ šancu zabezpečiť vývoj a presadzovanie vhodného a účinného medzinárodného regulačného rámca na ochranu veľrýb. 11. Na tento účel navrhuje Komisia Rade rozhodnutie na týchto právnych základoch: 175 (environmentálna politika) a článok 300 ods. 2 podods. 2 s cieľom ustanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Spoločenstva v orgáne stanovenom dohodou v prípadoch, v ktorých tento orgán prijíma rozhodnutia s právnymi účinkami. Pri náležitom zohľadnení v podstate environmentálnych cieľov, o ktoré by sa Európske spoločenstvo malo v tejto situácii usilovať v súvislosti s IWC, sa článok 37 Zmluvy o ES nenavrhuje ako súčasť prevádzkového právneho základu tohto rozhodnutia. Nie je tým dotknutá výhradná právomoc Európskeho spoločenstva v oblasti zdrojov mora podľa ustanovení článku 3 ods. 1 písm. e) v spojení s článkom 32 a prílohou I k Zmluve o ES, a teda všetkých živých vodných zdrojov podľa spoločnej politiky rybného hospodárstva podľa nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002[8]. Týmto sa nevytvára precedens pre žiadne budúce rokovania o ochrane a riadení živých vodných zdrojov patriace do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia. 12. Rozhodnutia IWC o zmene a doplnení plánu aktivít dohovoru majú právne účinky, keďže nadobúdajú účinnosť v rámci stanovenej časovej lehoty bez potreby ich ratifikácie[9]. Od nadobudnutia platnosti zákazu Japonsko takmer na všetkých zasadaniach IWC navrhuje zmeny a doplnenia „plánu aktivít“ dohovoru s cieľom povoliť lov veľrýb za určitých podmienok a de facto zrušiť zákaz pre určité populácie. Spoločenstvo nemôže iniciovať a ukončiť svoje vnútorné postupy na ustanovenie svojej pozície po tom, ako ostatní členovia IWC predložili návrhy na zmenu a doplnenie, keďže tieto sa môžu predkladať v lehote do 60 dní pred každým zasadnutím IWC. Okrem toho, keďže navrhovaným cieľom Spoločenstva je podporovať vypracovanie komplexného medzinárodného rámca vzťahujúceho sa na všetky veľrybárske činnosti a vo všeobecnosti odmietať iniciatívy na zrušenie moratória na komerčný lov veľrýb, Rada môže ustanoviť pozíciu Spoločenstva už aj pre budúce zasadania IWC. 13. Spoločenstvo by navyše malo podporiť aj zmeny a doplnenia plánu aktivít zamerané na ustanovenie chránených území pre veľryby a odmietnuť návrhy na zmenu a doplnenie rokovacieho poriadku IWC zamerané na rozšírenie rámca tajného hlasovania, keďže by to bolo v rozpore s cieľmi Aarhuského dohovoru, ktorého zmluvnými stranami sú Spoločenstvo a jeho členské štáty, a najmä jeho článku 3 ods. 7. 14. Tento návrh rozhodnutia Rady vychádza z rozhodnutia Rady, ktoré prijala Rada pre životné prostredie 5. júna 2008 na základe návrhu Komisie[10]. Prijatím rozhodnutia Rady sa Spoločenstvu umožnila koordinácia jeho pozície týkajúcej sa niekoľkých otázok počas 60. výročného zasadania IWC v júni 2008 v Santiagu de Chile. Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskeho spoločenstva v súvislosti s návrhmi zmien a doplnení Medzinárodného dohovoru o regulácii lovu veľrýb a jeho plánu aktivít RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 v spojení s článkom 300 ods. 2 druhým pododsekom, so zreteľom na návrh Komisie[11], keďže: (1) Podľa článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES je jedným s cieľov politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia. (2) Pokiaľ ide o Spoločenstvo, smernica 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (smernica o biotopoch)[12] zaraďuje všetky druhy cetacea na zoznam druhov európskeho významu a požaduje od členských štátov, aby tieto druhy udržiavali v priaznivom stave ochrany alebo ich do takéhoto stavu vrátili, a to v tých častiach svojho územia, na ktoré sa vzťahuje zmluva. V prílohe IV sa nachádza zoznam všetkých druhov cetacea . Všetky druhy veľrýb sú preto vo vodách Spoločenstva prísne chránené pred každým spôsobom úmyselného rušenia, odchytu alebo zabíjania. Uvedenou smernicou sa zakazuje aj držanie, preprava a predaj alebo výmena jedincov ulovených vo voľnej prírode. (3) Nariadením Rady č. 338/97/ES o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi[13], ktorým sa vykonávajú ustanovenia Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) v ES, sa zakazuje dovoz veľrybotvarých cicavcov do Spoločenstva na primárne komerčné účely[14]. (4) Veľryby sú migrujúce druhy. Politiky a právne predpisy ES súvisiace s veľrybami budú preto vo vodách Spoločenstva účinnejšie, ak ich podporí jednotné celosvetové úsilie. (5) Medzinárodná veľrybárska komisia (IWC) je kompetentnou medzinárodnou organizáciou, pokiaľ ide o ochranu a riadenie populácií veľrýb na svetovej úrovni, a bola zriadená Medzinárodným dohovorom o regulácii lovu veľrýb (ďalej len „ICRW“) podpísaným v roku 1946. Členstvo v IWC je otvorené iba pre vlády. Zmluvnou stranou IWC je 21 členských štátov Európskej únie[15]. Európske spoločenstvo má v IWC štatút pozorovateľa a zastupuje ho Komisia. (6) Komerčný lov veľrýb sa v roku 1986 pozastavil v dôsledku moratória, na ktorom sa dohodla väčšina krajín zastúpených v IWC. Vedúce štáty, ktoré sú za lov veľrýb, sústavne namietajú proti moratóriu a naďalej vykonávajú lov veľrýb, ktorý nazývajú lovom na vedecké účely, alebo v rámci iných výnimiek. (7) Na 60. výročnom zasadaní IWC v Santiagu de Chile v júni 2008 sa spustil dôležitý proces určovania ďalšieho smerovania IWC. Členské štáty by sa mali usilovať o konštruktívnu účasť na všetkých rozhovoroch s prihliadnutím na cieľ, ktorým je zabezpečiť účinný medzinárodný regulačný rámec. (8) IWC funguje na základe plánu aktivít, ktorým sa riadi lov veľrýb na celom svete. Tento plán aktivít tvorí prílohu k dohovoru a je vymedzený ako jeho neoddeliteľná súčasť. Je záväzný pre zmluvné strany a ustanovujú sa v ňom podrobné predpisy o love veľrýb s ohľadom na ochranu a využívanie zdrojov veľrýb. Jeho ustanovenia a zmeny a doplnenia sú pre zmluvné strany záväzné, pokiaľ niektorá zmluvná strana nepodá proti určitej zmene alebo doplneniu formálnu námietku v súlade s článkom V ods. 3 ICRW. (9) Návrhy rozhodnutí o zmene a doplnení plánu aktivít prijaté v rámci IWC môžu mať právne účinky a môžu ovplyvniť dosahovanie cieľov politík a právnych predpisov Spoločenstva, pokiaľ ide o cicavce radu cetacea . Cieľom niektorých návrhov pravidelne predkladaných na schválenie na zasadnutiach IWC je povoliť aktivity lovu veľrýb prostredníctvom stanovenia kvót a uplatňovania opatrení riadenia, alebo určiť chránené územia pre veľryby a vyžadovať ustanovenie pozície Spoločenstva. (10) Pri náležitom zohľadnení v podstate environmentálnych cieľov, o ktoré by sa Európske spoločenstvo malo v tejto situácii usilovať v súvislosti s IWC, sa článok 37 Zmluvy o ES nenavrhuje ako súčasť prevádzkového právneho základu tohto rozhodnutia. Nie je tým dotknutá výhradná právomoc Európskeho spoločenstva v oblasti zdrojov mora podľa ustanovení článku 3 ods. 1 písm. e ) v spojení s článkom 32 a prílohou I k Zmluve o ES, a teda všetkých živých vodných zdrojov podľa spoločnej politiky rybného hospodárstva podľa nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002[16]. Týmto sa nevytvára precedens pre žiadne budúce rokovania o ochrane a riadení živých vodných zdrojov patriace do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia. (11) Členské štáty majú povinnosť lojálnej spolupráce podľa článku 10 Zmluvy o ES a nemôžu prijímať žiadne záväzky mimo rámca právnych predpisov Spoločenstva, ktorými by sa mohli ovplyvniť pravidlá Spoločenstva alebo meniť ich rozsah. (12) Keďže Spoločenstvo je v rámci IWC pozorovateľom, o pozícii Spoločenstva vo vzťahu k záležitostiam, ktoré patria do jeho právomoci, by mala rozhodnúť Rada a mali by ju vyjadriť členské štáty konajúce spoločne v záujme Spoločenstva. (13) Na zasadnutiach IWC by Spoločenstvo a členské štáty mali úzko spolupracovať s cieľom zaistiť, aby boli akékoľvek zmeny a doplnenia ICRW a jeho plánu aktivít v súlade s cieľmi politík a právnych predpisov Spoločenstva o veľrybách, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Pozícia Spoločenstva na zasadnutiach Medzinárodnej veľrybárskej komisie (IWC) je v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu a vyjadrujú ju členské štáty konajúce spoločne v záujme Spoločenstva. Článok 2 V prípade, ak by bola pozícia uvedená v článku 1 pravdepodobne ovplyvnená novými vedeckými alebo technickými informáciami predloženými pred alebo počas zasadnutí IWC, alebo ak sa návrhy o záležitostiach, ktoré ešte nie sú predmetom pozície Spoločenstva, predložia na mieste, pozícia sa ustanoví k príslušnému návrhu prostredníctvom koordinácie vrátane koordinácie na mieste, a to predtým, ako sa návrh predloží na hlasovanie. V Za Radu predseda […] PRÍLOHA 15. Hlavným cieľom Európskeho spoločenstva vo vzťahu k IWC je zabezpečiť účinný medzinárodný regulačný rámec na ochranu a riadenie veľrýb, ktorým sa zaručí výrazné zlepšenie stavu ochrany veľrýb v dlhodobom horizonte a všetky operácie týkajúce sa lovu veľrýb sa začlenia pod kontrolu IWC. 16. Členské štáty konajúce spoločne v záujme Spoločenstva prijmú k návrhom rozhodnutí IWC toto stanovisko: a) podporia zachovanie moratória na komerčný lov veľrýb v pláne aktivít; b) odmietnu akékoľvek návrhy o nových druhoch lovu veľrýb v súčasnosti neuvedené v dohovore, ktorými by sa mohlo ohroziť zachovanie moratória na komerčný lov veľrýb, pokiaľ by sa týmito návrhmi nezaručilo výrazné zlepšenie stavu ochrany veľrýb v dlhodobom horizonte a všetky operácie týkajúce sa lovu veľrýb vykonávané členmi IWC by sa nezačlenili pod kontrolu IWC; c) podporia návrhy na vytvorenie chránených území pre veľryby podľa pravidiel IWC; d) podporia návrhy na riadenie existenčného lovu veľrýb pôvodným obyvateľstvom pod podmienkou, že pri náležitom zohľadnení zásady predbežnej opatrnosti a odporúčaní vedeckého výboru sa neohrozí ochrana príslušných populácií a že operácie týkajúce sa lovu veľrýb budú náležite regulované a úlovky neprekročia rámec zdokumentovaných a uznaných potrieb; e) podporia návrhy, ktorých cieľom je ukončenie vykonávania „lovu veľrýb na vedecké účely“ mimo kontroly IWC; f) odmietnu akékoľvek návrhy na zmenu a doplnenie rokovacieho poriadku IWC zamerané na rozšírenie rámca tajného hlasovania. [1] Smernica 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, Ú. v. ES L 206, 22.7.1992. s. 7. [2] Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1. [3] Okrem toho sa nariadením Rady (EHS) č. 348/81 o spoločných pravidlách pre dovoz veľrýb alebo výrobkov z veľrýb umožňuje dovoz iba uvedených výrobkov, ak nie sú použité na obchodné účely. [4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Tematická stratégia o ochrane a zachovaní morského prostredia, KOM(2005) 504 v konečnom znení. [5] Smernica 2008/56/ES Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky zo 17. júna 2008. [6] Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa Komisia splnomocňuje rokovať v mene Spoločenstva o protokole, ktorým sa mení a dopĺňa medzinárodný Dohovor o regulácii lovu veľrýb, Washington, 2. decembra 1946, KOM(92) 316. [7] Rakúsko, Belgicko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Slovenská republika, Slovinsko, Španielsko, Švédsko, Spojené Kráľovstvo, Rumunsko. [8] Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu, Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59 – 80. [9] Pozri článok V dohovoru. Podľa odseku 3 sa zmeny a doplnenia plánu aktivít stávajú záväzné pre zmluvné strany v lehote deväťdesiatich dní, pokiaľ nepredložia námietku. [10] KOM(2007) 821 v konečnom znení. [11] Ú. v. EÚ C , , s. . [12] Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7. [13] Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1. [14] Okrem toho sa nariadením Rady (EHS) č. 348/81 o spoločných pravidlách pre dovoz veľrýb alebo výrobkov z veľrýb umožňuje dovoz iba uvedených výrobkov, ak nie sú použité na obchodné účely. [15] Rakúsko, Belgicko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Slovenská republika, Slovinsko, Španielsko, Švédsko, Spojené Kráľovstvo, Rumunsko. [16] Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu, Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59 – 80.