(23)V rámci daňového systému Rakúska stále existuje priestor na zlepšenie spravodlivosti a vytvorenie priaznivejších podmienok pre rast. Tento daňový systém sa vyznačuje vysokým zaťažením práce v podobe daní zo mzdy a príspevkov na sociálne zabezpečenie, pričom príspevky na sociálne zabezpečenie znášajú zamestnanci aj zamestnávatelia. To predstavuje prekážku pre vytváranie pracovných miest. Vysoké marginálne daňové sadzby zároveň pôsobia ako demotivačné faktory, ktoré odrádzajú ľudí od práce, a to najmä v spodnej časti príjmového spektra a v prípade druhých zárobkovo činných osôb v rodine. Nedávno prijatá ekologicko-sociálna daňová reforma je krokom správnym smerom a zavedenie ceny CO2 pre odvetvia mimo ETS je dôležitým projektom v rámci plánu obnovy a odolnosti Rakúska. Štrukturálne výzvy však pretrvávajú. Existuje priestor na ďalšie zníženie nemzdových nákladov práce, ktoré by podporilo vytváranie pracovných miest a ponuku pracovnej sily, a to najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami. Lepšie využívanie daní podporujúcich rast by mohlo pomôcť vytvoriť potrebný rozpočtový priestor a zlepšiť spravodlivosť daňového systému.

(20)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 0,7 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 0,3 % HDP. Počíta sa teda s tým, že deficit verejných financií zostane od roku 2023 až do konca obdobia programu pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladá, že v uvedenom časovom horizonte dôjde k zníženiu verejných výdavkov (z 50,4 % HDP v roku 2023 na 49,6 % HDP v roku 2024 a 49,4 % HDP v roku 2025). Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 74,5 % v roku 2024 a na 72,1 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(25)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Rakúska prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú 58,7 % celkových finančných prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 52,8 % celkových finančných prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Rakúsku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

(26)Komisia 2. mája 2022 schválila partnerskú dohodu Rakúska. Rakúsko predložilo 21. októbra 2021 programové dokumenty Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Fondu na spravodlivú transformáciu (FST), ktoré útvary Komisie 4. januára 2022 vrátili s pripomienkami. Rakúsko ešte nepredložilo svoj program Európskeho sociálneho fondu plus. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Rakúsko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

(27)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Rakúsko čelí viacerým ďalším výzvam týkajúcim sa jeho trhu práce. Vďaka silnému systému sociálnej ochrany a rozsiahlym opatreniam v príslušnej oblasti politiky bol sociálny dosah pandémie COVID-19 v Rakúsku obmedzený. Rakúsko dosahuje dobré výsledky vo väčšine rozmerov Európskeho piliera sociálnych práv, niektoré výzvy však pretrvávajú. Patrí k nim najmä nedostatočne využitý potenciál žien, pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, starších pracovníkov a ľudí s migrantským pôvodom. To je obzvlášť problematické vzhľadom na nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily. Uvoľnenie nevyužitého potenciálu týchto skupín by mohlo znížiť tlak na rakúsky trh práce.

(28)Zatiaľ čo miera zamestnanosti žien je výrazne nad priemerom EÚ, Rakúsko je na druhom mieste v EÚ, pokiaľ ide o zamestnanie žien na čiastočný úväzok. V roku 2021 pracovalo na čiastočný úväzok 49,9 % rakúskych žien v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 28,3 %. Potenciál na posilnenie účasti žien na trhu práce na plný úväzok je teda značný. Matkám sťažuje aktívnejšiu účasť na trhu práce obmedzená ponuka cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti. Len 21,1 % detí do troch rokov navštevuje zariadenia formálnej starostlivosti o deti, čo je jedna z najnižších mier v EÚ a ďaleko od barcelonského cieľa EÚ, ktorým je 33 % detí do troch rokov v zariadeniach formálnej starostlivosti. Vysoký podiel práce na čiastočný úväzok spolu s nadmerným zastúpením žien v odvetviach s nízkymi mzdami sú hlavnými faktormi, ktoré v Rakúsku prispievajú k veľkému rozdielu v odmeňovaní žien a mužov a relatívne veľkému rozdielu v dôchodkoch žien a mužov. Pandémia tieto rodové nerovnosti ešte viac prehĺbila, keďže značný podiel žien kombinoval prácu s povinnosťami súvisiacimi so starostlivosťou. Kľúčom k lepšiemu využitiu potenciálu žien na trhu práce je rozšírenie ponuky kvalitnej starostlivosti o deti zvýšením noriem kvality, zabezpečenie dlhších otváracích hodín v zariadeniach starostlivosti o deti a odstránenie demotivačných faktorov, ktoré odrádzajú od zvýšenia úväzku (napr. zlepšením daňových stimulov).

(29)Viaceré znevýhodnené skupiny by sa mohli lepšie začleniť do trhu práce, a to najmä nízkokvalifikovaní a starší pracovníci, ako aj pracovníci s migrantským pôvodom. Takmer polovica dlhodobo nezamestnaných v Rakúsku ukončila nanajvýš nižšie sekundárne vzdelanie (Pflichtschule). Účasť ľudí s migrantským pôvodom na trhu práce zostáva nízka, pričom miera zamestnanosti je v ich prípade v roku 2020 o 12,7 percentuálneho bodu nižšia ako miera zamestnanosti ľudí narodených v Rakúsku. To je obzvlášť problematické, keďže študijné výsledky detí v Rakúsku, ich pracovné príležitosti a budúca výška príjmov sú zvyčajne do veľkej miery determinované študijnými výsledkami, pracovnými príležitosťami a výškou príjmu ich rodičov. Opatrenia na podporu rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností, ktoré sú súčasťou rakúskeho plánu obnovy a odolnosti, sa na tieto výzvy zamerajú prostredníctvom podpory odbornej prípravy pre nízkokvalifikovaných pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných. Plánované opatrenia zároveň v plnej miere neriešia základný problém účasti na trhu práce, pokiaľ ide o ľudí s migrantským pôvodom a nízkokvalifikovaných pracovníkov. Študijné výsledky týchto skupín treba navyše zlepšiť v oveľa skoršom veku. Naďalej sú potrebné aj dodatočné možnosti rekvalifikácie a celoživotného vzdelávania pre pracovníkov všetkých vekových kategórií.

(30)Rastúci nedostatok zručností (Fachkräftemangel) sa stáva čoraz väčšou výzvou pre spoločnosti, ktoré sú odkázané na vysokokvalifikovaných odborníkov, ako sú odborníci v oblasti informačných technológií (IT). Príčiny nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily sú rôznorodé, pričom pandémia tento stav ešte zhoršila. Tento problém by sa mohol zmierniť rozšírením príležitostí pre vysokokvalifikované talenty zo zahraničia, pokiaľ ide o pozície, ktoré nemožno obsadiť pracovnou silou z Rakúska alebo EÚ. V súčasnosti platné postupy predstavujú značnú administratívnu záťaž pre spoločnosti, ktoré chcú zamestnať pracovníkov z krajín mimo EÚ, čo sťažuje prilákanie potrebných zahraničných talentov. To brzdí rast produktivity, čo je viditeľné najmä v sektore služieb, a obzvlášť v sektore IT. Nedávna rakúska reforma „zrýchlenej“ schémy pre kvalifikovanú pracovnú silu z krajín mimo EÚ (Rot-Weiß-Rot-Karte) sa nepreukázala ako účinná pri riešení tejto výzvy ako celku. Mohli by sa preto prijať ďalšie opatrenia, ktoré by spoločnostiam umožnili prijímať kvalifikovaných pracovníkov zo zahraničia. To zahŕňa urýchlenie postupov a ich lepšie zameranie na individuálne potreby spoločností.

(31)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(32)Geopolitický vývoj vyvolaný inváziou Ruska na Ukrajinu odhalil riziká týkajúce sa bezpečnosti dodávok energie v Rakúsku. Rakúsko je do veľkej miery závislé od dovozu plynu z Ruska. V roku 2020 tvoril plyn, ktorý Rakúsko doviezlo z Ruska, približne 80 % jeho celkového dovozu plynu, pričom priemer EÚ je 44 %. Plyn má v Rakúsku významný podiel aj na spotrebe energie (22,7 %, čo je mierne pod priemerom EÚ na úrovni 24,4 %), a to najmä pokiaľ ide o priemyselnú spotrebu a vykurovanie. Rakúsko je však menej závislé od Ruska v prípade ropy (10 % jeho ropy pochádza z Ruska, čo je výrazne menej ako priemer EÚ na úrovni 26 %). Kľúčom k zníženiu závislosti od ruského plynu bude diverzifikácia dodávok energie, ako aj zvýšenie flexibility a kapacity spätného toku pre už aj tak rozsiahle prepojenia s inými členskými štátmi. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa však malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Zníženie závislosti od ruského plynu zahŕňa aj investície do výroby obnoviteľných plynov (napríklad obnoviteľného vodíka a udržateľného biometánu), ktorými možno nahradiť zemný plyn, a to najmä v odvetviach a regiónoch, ktoré sú najzraniteľnejšie voči prerušeniam dodávok. Navyše, ďalšie obnoviteľné zdroje energie, ako napríklad geotermálna energia, sa stále dostatočne nevyužívajú a mohlo by sa im venovať viac pozornosti.

(33)V roku 2020 predstavoval podiel obnoviteľných zdrojov energie na konečnej spotrebe energie v Rakúsku 37 %, čo je nad cieľom 34 % stanoveným pre daný rok. Reformou podpory obnoviteľných zdrojov energie z roku 2021 zahrnutou do plánu obnovy a odolnosti sa vytvoril potrebný rámec na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe elektrickej energie. Reforma umožní zvýšiť do roku 2030 ročnú kapacitu výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov o 27 TWh, čím prispeje k dosiahnutiu cieľa na úrovni 100 % do roku 2030 (zo súčasných 81 % v roku 2020). Investície do energie z obnoviteľných zdrojov sú však brzdené zdĺhavým priestorovým plánovaním a postupmi udeľovania povolení, čo je problém, ktorý je čiastočne spôsobený zložitým rozdelením právomocí medzi federálnou a regionálnou úrovňou verejnej správy a problémami s nedostatkom zamestnancov v správe. V rámci prípravy na plánované rozšírenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov by Rakúsko mohlo zvážiť výrazné zvýšenie investícií do infraštruktúry siete (napríklad do uskladňovania, distribúcie a prenosu) a zabezpečiť včasné zavedenie tejto infraštruktúry. Zvýšením ambícií v oblasti energetickej efektívnosti v stavebníctve a priemysle sa zníži závislosť od fosílnych palív. V rakúskej dlhodobej stratégii obnovy budov sa stanovujú jasné míľniky do roku 2050, pričom jej cieľom je dosiahnuť 80 % dekarbonizáciu fondu budov. Plán obnovy a odolnosti urýchli postupné vyraďovanie kotlov na fosílne palivá v stavebníctve a nahradí ich technológiou vykurovania pomocou energie z obnoviteľných zdrojov alebo diaľkovým vykurovaním. Ciele Rakúska v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 sú však málo ambiciózne; krajina by mohla urýchliť investície do hĺbkovej obnovy budov, nahradenia fosílnych palív vykurovaním pomocou energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj do lepšieho riadenia spotreby energie prostredníctvom digitalizácie služieb v oblasti úžitkovej energie (ako sú inteligentné meradlá a termostaty). Ďalšie úsilie o dekarbonizáciu priemyselných procesov, a to aj prostredníctvom obnoviteľných plynov, by zároveň pomohlo znížiť dopyt po plyne a ochrániť podniky pred cenovou volatilitou. Na dosiahnutie súladu s cieľmi balíka „Fit for 55“ bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.

(34)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív v niektorých odvetviach bude mať za následok značné náklady na reštrukturalizáciu vo viacerých odvetviach, Rakúsko môže v kontexte súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Rakúsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(35)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(36)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Rakúska je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2 a 3,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; zabezpečiť primeranosť a fiškálnu udržateľnosť systému dlhodobej starostlivosti; zjednodušiť a zracionalizovať fiškálne vzťahy a právomoci na všetkých úrovniach verejnej správy a zosúladiť úlohy v oblasti financovania a výdavkov; zlepšiť daňový mix s cieľom podporiť inkluzívny a udržateľný rast;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 13. júla 2021; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.zvýšiť účasť žien na trhu práce, a to aj posilnením kvalitných služieb starostlivosti o deti, a zlepšiť výsledky znevýhodnených skupín na trhu práce;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a diverzifikovať dovoz fosílnych palív urýchlením zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a potrebnej infraštruktúry, najmä prostredníctvom zjednodušenia plánovania a ďalšieho zefektívnenia postupov udeľovania povolení, ako aj zvýšením energetickej efektívnosti, najmä v priemysle a stavebníctve, a diverzifikáciou dodávok energie, ako aj zvýšením flexibility a kapacity spätného toku prepojení.

V Bruseli