[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.9.2006 SEK(2006) 1093 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k návrhu ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU {KOM(2006) 479 konečné znenie}{SEK(2006) 1094} PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU VYTVORENIA EURÓPSKEHO KVALIFIKAČNÉHO RÁMCA V Európe charakterizovanej rýchlymi technologickými a ekonomickými zmenami a starnúcim obyvateľstvom sa celoživotné vzdelávanie zahŕňajúce vzdelávanie a odbornú prípravu stalo nevyhnutnosťou. Potreba neustálej aktualizácie a obnovovania vedomostí obyvateľov, ich zručností a kompetencií je kľúčovým predpokladom pre konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť EÚ. Realizácia celoživotného vzdelávania je však skomplikovaná nedostatkom komunikácie a spolupráce medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a orgánmi aktívnymi v tejto oblasti, ktoré pôsobia v rôznych systémoch a v rôznych krajinách. Vzniknuté prekážky bránia jednotlivým občanom v prístupe ku vzdelávaniu a k odbornej príprave a spôsobujú ťažkosti pri kombinovaní kvalifikácií z rôznych inštitúcií a tým aj pri venovaní sa celoživotnému vzdelávaniu. Okrem toho nedostatok opatrení umožňujúcich občanom prenos kvalifikácií z jedného vzdelávacieho systému do druhého môže vytvoriť prekážky v oblasti mobility pracujúcich a študujúcich v rámci európskeho trhu práce. Toto hodnotenie vplyvu stanovuje rozličné možnosti, ktoré GR EAC zvažovalo pri hľadaní riešení týchto otázok. Podčiarkuje pridanú hodnotu, ktorou by Európsky kvalifikačný rámec (EQF)[1] prispel k uľahčovaniu celoživotného vzdelávania a odstraňovaniu prekážok mobility v rámci Európy. Ako sa stanovuje v tomto hodnotení vplyvu a v návrhu odporúčania, EQF by pôsobil ako prevodový mostík a neutrálny referenčný bod na porovnávanie kvalifikácií a uľahčovanie ich prenosu v rámci Európy. Bol by tiež katalyzátorom reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy a dosiahnutia skutočného celoživotného vzdelávania. Rozvoj EQF je preto podstatný na splnenie cieľov EÚ v rámci lisabonského partnerstva pre rast a zamestnanosť. EQF by sa zakladal na súbore ôsmich referenčných úrovní vzdelávacích výstupov pokrývajúcich celé vzdelávanie vrátane všeobecného vzdelávania, odbornej prípravy a vyššieho vzdelávania a opieral by sa o schválený súbor zásad a kritérií. Členské štáty a sektory, ktoré chcú používať EQF ako referenčný bod, by sa mali zaviazať k dodržiavaniu týchto zásad a kritérií. EQF však nenahradí národné kvalifikačné úrovne a nie je úmyslom, aby prebral niektorú zo stanovených úloh národných systémov alebo rámcov. (V článkoch 149 a 150 zmluvy sa vylučuje akékoľvek regulačné opatrenie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Všetky politiky EÚ v tejto oblasti by naopak mali podporovať a dopĺňať činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu vzdelávania a odbornej prípravy.) Prvou zvažovanou možnosťou je neprijať žiadne opatrenia (to znamená žiadnu činnosť zo strany Európskej únie) a znamenalo by to, že budú naďalej platiť súčasné dojednania o porovnateľnosti, transparentnosti a prenose kvalifikácií Táto možnosť by však nespĺňala požiadavky členských štátov na spoločný európsky referenčný bod alebo nástroj, ktorý by sa mohol zamerať na uvedené problémy. Druhou možnosťou je oznámenie Komisie. Oznámenie Komisie však nie je právnym nástrojom, na prijatí ktorého by sa podieľali členské štáty alebo Európsky parlament. Pri použití tejto možnosti by preto členským štátom nevznikol nevyhnutný politický záväzok implementovať EQF na vnútroštátnej úrovni. Treťou možnosťou je odporúčanie Komisie podľa článku 150 zmluvy, ktorý sa vzťahuje na odbornú prípravu. Táto alternatíva však vylučuje článok 149 týkajúci sa vzdelávania, ktoré je základnou zložkou EQF. Vyžadovalo by si to taktiež použitie právneho nástroja, pri ktorom, tak ako pri možnosti 2, by do formálneho prijatia neboli zapojené členské štáty alebo Európsky parlament, a tak by stále chýbal stupeň politického záväzku potrebného na implementáciu EQF. Štvrtou zvažovanou možnosťou je zriadiť EQF prostredníctvom právneho nástroja akým je odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady, podľa článkov 149 a 150 zmluvy. Tento nástroj by sa vzťahoval aj na vzdelávanie, aj na odbornú prípravu, ktoré sú rovnako dôležité ako ciele a zložky v rámci celoživotnej perspektívy EQF. Odporúčalo by sa v ňom, aby členské štáty používali EQF na dobrovoľnej báze ako prevodový mostík na porovnávanie kvalifikácií a uľahčovanie ich transparentnosti a prenosu v rámci Európy. Piatou zvažovanou možnosťou je implementovať EQF prostredníctvom právneho nástroja akým je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, podľa článku 150 zmluvy. Táto alternatíva však opäť vylučuje článok 149 týkajúci sa vzdelávania. Bolo by to tiež rozhodnutie prijímajúce zásady a povinnosti pre také členské štáty, ktoré uvádzajú svoje národné kvalifikačné systémy do súvislosti s EQF. Prevažným konsenzom zúčastnených strán (členské štáty, sociálni partneri, sektory a iní) však je, že EQF by mal byť úplne dobrovoľný. V tomto kontexte je potrebné objasniť, že nezávisle na zvolenom nástroji sa tento nástroj nebude uplatňovať na situácie, na ktoré sa vzťahuje smernica 2005/36/ES[2] o uznávaní odborných kvalifikácií, ktorá je jediným právne záväzným nástrojom, ktorým sa ukladajú práva a povinnosti príslušnému vnútroštátnemu orgánu i migrantovi. V situáciách, na ktoré sa nevzťahuje uvedená smernica, EQF umožní uskutočňovanie porovnávaní prostredníctvom národných kvalifikačných systémov/ kvalifikačného rámca používaného v členskom štáte, kde sa migrant zúčastňoval odbornej prípravy, a národných kvalifikačných systémov/ kvalifikačného rámca (ďalšieho) členského štátu, kde pracuje alebo študuje. GR EAC si pri porovnávaní výhod a nevýhod uvedených možností zvolilo možnosť 4, ktorá by umožnila Komisii, v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partermi, zamerať sa na identifikované výzvy a nájsť príslušné riešenia. Táto možnosť tiež najbližšie zodpovedá očakávaniam členských štátov a zúčastnených strán. Poskytla by najlepší základ na úspešnú implementáciu EQF a na dosiahnutie skutočnej pridanej hodnoty, ktorú môže európsky rozmer priniesť občanom v oblasti celoživotného vzdelávania a mobility v rámci kvalifikácií a kvalifikačných systémov. [1] Informačná poznámka o terminológii je pripojená na konci tohto hodnotenia vplyvu. [2] Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.