EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 9. 2021 COM(2021) 581 final 2021/0295(COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení smernica 2009/138/ES, pokiaľ ide o proporcionalitu, kvalitu dohľadu, predkladanie informácií, opatrenia týkajúce sa dlhodobých záruk, makroprudenciálne nástroje, riziká ohrozujúce udržateľnosť, dohľad nad skupinou a cezhraničný dohľad (Text s významom pre EHP) {SEC(2021) 620 final} - {SWD(2021) 260 final} - {SWD(2021) 261 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Hospodársky a sociálny význam poistenia si vyžaduje zásah verejných orgánov vo forme prudenciálneho dohľadu. Poisťovatelia poskytujú ochranu pred budúcimi udalosťami, ktoré môžu viesť k strate, a prevádzajú úspory domácností na finančné trhy a do reálnej ekonomiky. Smernicou 2009/138/ES (ďalej len „smernica Solventnosť II“) sa stanovujú prudenciálne pravidlá pre sektor poisťovníctva a jej cieľom je umožniť jednotný trh s poisťovacími službami a zároveň chrániť poistníkov. Európska komisia má právny mandát na vykonanie komplexného preskúmania kľúčových zložiek smernice Solventnosť II, a to najmä jej kapitálových požiadaviek založených na rizikách a pravidiel týkajúcich sa oceňovania dlhodobých záväzkov, a na vyvodenie záverov zo skúseností s týmto rámcom počas prvých piatich rokov. Z týchto skúseností takisto vyplýva, že proporcionalita smernice Solventnosť II by sa mohla zlepšiť, a zdôrazňuje sa absencia osobitných ustanovení na úrovni EÚ na riešenie vzniku systémových rizík s cieľom zabezpečiť pripravenosť na krízy alebo v prípade potreby riešiť krízové situácie poisťovateľov. Rámec musí byť navyše v súlade s politickými prioritami EÚ. Sektor poisťovníctva by mal najmä zohrať úlohu pri financovaní hospodárskej obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19, pri dokončení únie kapitálových trhov a pri dosahovaní cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode. Tento sektor bude konkrétnejšie nápomocný pri opätovnej ekvitizácii v podnikovom sektore a pri financovaní prechodu k udržateľnosti. Ďalšie európske inštitúcie toto preskúmanie takisto považujú za kľúčovú iniciatívu na podporu dosiahnutia cieľov únie kapitálových trhov. V správe Európskeho parlamentu o ďalšom rozvoji únie kapitálových trhov sa od Komisie požaduje, aby posúdila, či sa kapitálovými požiadavkami na investície do podnikov, predovšetkým do malých a stredných podnikov (MSP), odrádza od dlhodobých investícií. V záveroch Rady týkajúcich sa akčného plánu pre úniu kapitálových trhov sa Komisia vyzýva, aby posilnila úlohu poisťovateľov ako dlhodobých investorov a posúdila spôsoby, ako stimulovať dlhodobé investície do podnikov, predovšetkým do MSP, bez toho, aby sa tým ohrozila finančná stabilita alebo ochrana investorov. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia určila tieto ciele preskúmania: ·poskytovať stimuly poisťovateľom, aby prispievali k dlhodobému udržateľnému financovaniu hospodárstva, ·zvýšiť citlivosť na riziko, ·zmierniť nadmernú krátkodobú volatilitu týkajúcu sa solventnosti poisťovateľov, ·zvýšiť kvalitu, jednotnosť a koordináciu dohľadu nad poisťovníctvom v celej EÚ a zlepšiť ochranu poistníkov a príjemcov plnení vrátane prípadov zlyhania ich poisťovateľov, ·lepšie riešiť prípadný vznik systémového rizika v sektore poisťovníctva. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh vychádza z prudenciálneho rámca pre poisťovne stanoveného v smernici 2009/138/ES a posilňuje ho, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v oddiele 5. Smernica Solventnosť II predstavuje popri delegovanom nariadení (EÚ) 2015/35 základný kameň prudenciálneho rámca EÚ pre poistenie. V oznámení, ktoré sa prijalo spolu s týmto návrhom, sa podrobnejšie vysvetľuje prepojenosť návrhu a nadchádzajúcich zmien delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/35. •Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh sa prijíma ako súčasť jedného balíka spolu s legislatívnym návrhom na riešenie krízových situácií poisťovní. Cieľom tohto balíka je zlepšiť fungovanie jednotného poistného trhu a zvýšiť dôveru v tento trh. Návrhy v balíku sú prepojené, keďže návrhom sa menia pravidlá dohľadu predtým, ako poisťovňa zlyhá, kým nové štandardizované pravidlá týkajúce sa riešenia krízových situácií sa zameriavajú na postupy a právomoci uplatňované po takomto zlyhaní. Prostredníctvom zmien pravidiel týkajúcich sa oceňovania záväzkov poisťovateľov sa týmto návrhom pomáha dokončiť únia kapitálových trhov. Príslušnými zmenami sa najmä znižuje pravdepodobnosť nenáležitého procyklického správania a lepšie sa zohľadňuje dlhodobá povaha poisťovacej činnosti. Tieto zmeny budú sprevádzané doplňujúcimi opatreniami podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/35 s cieľom zabezpečiť vhodnosť výpočtu rizikovej marže a kritérií použiteľnosti pre triedu dlhodobých kapitálových aktív. V tomto štádiu Komisia vykonáva niekoľko iniciatív na zvýšenie súkromného financovania prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo a na zabezpečenie toho, aby sa klimatické a environmentálne riziká riadili prostredníctvom finančného systému. Na tento účel Komisia prijala návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov s cieľom objasniť požiadavky na vykazovanie nefinančných informácií v súvislosti s udržateľnosťou a rozšíriť rozsah pôsobnosti okrem iného aj na stredne veľké poisťovne. Aby sa zabránilo duplicite, týmto návrhom sa neriešia požiadavky na zverejňovanie informácií o udržateľnosti.

Zavedením požiadavky na vykonanie analýzy klimatického scenára návrh prispieva k stratégii financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo, ktorej cieľom je posilniť základy udržateľných investícií, úplne začleniť aspekty udržateľnosti do finančného systému a riadiť ich. Komisia takisto náležite zohľadní potrebu zabrániť nesúladu medzi týmto návrhom a nadchádzajúcimi zmenami v pravidlách pre bankový sektor. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ V smernici Solventnosť II sa stanovuje komplexný regulačný rámec týkajúci sa začatia a vykonávania poisťovacej činnosti v EÚ. Právnymi základmi tejto smernice je článok 53 ods. 1 a článok 62 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Na zosúladenie súčasných pravidiel alebo na zavedenie nových štandardizovaných pravidiel sa vyžaduje opatrenie na úrovni Únie v súlade s týmito článkami. •Subsidiarita Podľa zásady subsidiarity môže byť opatrenie na úrovni Únie prijaté len vtedy, ak členské štáty nedokážu samy dosiahnuť plánované ciele. Postenie na európskej úrovni je dlhodobo regulované, pretože iba opatrením na úrovni Únie sa môže stanoviť spoločný regulačný rámec pre poisťovateľov, ktorí využívajú slobodu usadiť sa a slobodu poskytovať služby. V tejto súvislosti je návrh podobne ako právne predpisy, ktorých zmena je cieľom tohto návrhu, v plnom súlade so zásadou subsidiarity. •Proporcionalita Cieľom tohto návrhu je zmeniť určité ustanovenia smernice Solventnosť II, a to najmä ustanovenia týkajúce sa kapitálových požiadaviek, oceňovania poistných záväzkov voči poistníkom a cezhraničného dohľadu. Zavádzajú sa ním aj potrebné objasnenia a zmeny ustanovení, ktorými sa vykonáva zásada proporcionality. Tieto zmeny sú potrebné a primerané na zlepšenie fungovania regulačného rámca pre poisťovateľov a na dosiahnutie cieľov stanovených v smernici Solventnosť II. •Výber nástroja Cieľom tohto návrhu je zmeniť existujúcu smernicu Solventnosť II, preto je zvoleným nástrojom pozmeňujúca smernica. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Príloha k sprievodnému posúdeniu vplyvu obsahuje hodnotenie rámca smernice Solventnosť II. Hlavné závery sú také, že rámec je vo všeobecnosti účinný a koherentný, naďalej sa ním riešia potreby a problémy a prináša zamýšľanú pridanú hodnotu. Okrem toho sa v ňom však aj zdôrazňuje množstvo problémov, ktoré vznikajú pri vykonávaní v ňom stanovených zásad a požiadaviek a ktoré sú spojené s procesom konvergencie v oblasti dohľadu. Rámec navyše v plnej miere nezohľadňuje nové finančné a hospodárske prostredie, najmä pokiaľ ide o nízke úrokové miery. Takisto ešte pretrváva nadmerná krátkodobá volatilita, a to aj napriek existujúcim nástrojom, ktorých cieľom je zmierniť takéto účinky. Kapitálové požiadavky je potrebné zlepšiť, aby sa zabezpečila citlivosť na riziko a primerané zaobchádzanie s dlhodobými investíciami. Okrem toho nezohľadňujú udržateľnú povahu aktív v držbe poisťovateľov. Niektoré charakteristiky ustanovení týkajúcich sa predkladania a zverejňovania informácií by bolo možné zlepšiť a vo všeobecnosti vykonávanie zásady proporcionality nestačilo na účinné zníženie regulačného zaťaženia pre malých poisťovateľov. V hodnotení sa takisto poukazuje na regulačné nedostatky a nedostatky v oblasti dohľadu pri ochrane poistníkov. Existujú príležitosti na ďalšie zosúladenie procesov dohľadu a zlepšenie spolupráce medzi orgánmi dohľadu v prípade cezhraničných činností. Orgány dohľadu majú navyše k dispozícii iba obmedzené nástroje na riešenie prípadného vzniku systémového rizika v sektore poisťovníctva a na vykonávanie primeraného makroprudenciálneho dohľadu. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia na účely tohto preskúmania vykonala rôzne konzultačné činnosti. Dňa 29. januára 2020 uskutočnila verejnú konferenciu týkajúcu sa preskúmania so zástupcami z odvetvia poisťovníctva, poisťovacích združení, so zástupcami verejných orgánov, občianskej spoločnosti a Európskeho parlamentu. Komisia takisto uskutočnila verejnú konzultáciu od 1. júla 2020 do 21. októbra 2020 a dostala 73 odpovedí od rôznych zúčastnených strán zastupujúcich odvetvie poisťovníctva (56 %), občiansku spoločnosť (14 %) a verejné orgány (11 %). Komisia 1. februára 2021 uverejnila súhrnnú správu o spätnej väzbe na túto konzultáciu. Komisia okrem toho počas niekoľkých stretnutí skupiny odborníkov z členských štátov prediskutovala rôzne aspekty preskúmania. Konzultačné činnosti dopĺňajú tri konzultácie, ktoré od júla 2019 do januára 2020 uskutočnil orgán EIOPA.

•Získavanie a využívanie expertízy Po tom, ako Komisia podala vo februári 2019 formálnu žiadosť o radu, orgán EIOPA predložil 17. decembra 2020 stanovisko k preskúmaniu smernice Solventnosť II spolu s analýzou kontextu a posúdením vplyvu. Komisia pri posudzovaní vplyvu a vypracúvaní tohto návrhu vychádzala zo stanovísk orgánu EIOPA. V prílohe 10 sprievodného posúdenia vplyvu sa uvádzajú ďalšie zdroje, ktoré sa pri príprave tohto návrhu zohľadnili. •Posúdenie vplyvu Tento návrh sprevádza posúdenie vplyvu. Posúdenie vplyvu bolo 19. marca 2021 predložené výboru pre kontrolu regulácie, ktorý vydal kladné stanovisko 23. apríla 2021. Výbor pre kontrolu regulácie ocenil komplexnosť a dobrú štruktúrovanosť posúdenia vplyvu, pričom zároveň odporučil ďalej dopracovať analýzu a opis problémov, a to aj v súvislosti s proporcionalitou. Posúdenie vplyvu bolo zodpovedajúcim spôsobom zmenené. V posúdení vplyvu sa určuje súbor uprednostňovaných možností politiky, ktoré sa zameriavajú na päť hlavných problémov: i)faktory odrádzajúce od dlhodobého investovania do vlastného kapitálu a nedostatočné zohľadňovanie rizík ohrozujúcich udržateľnosť; ii)nedostatočné zohľadňovanie prostredia s nízkymi úrokovými mierami, a prípadne neprimerane vysoká volatilita týkajúca sa solventnosti podnikov; iii)zložitosť pre malých a menej rizikových poisťovateľov; iv)nedávne zlyhania poisťovateľov, ktorí vykonávajú cezhraničnú činnosť, čo zdôraznilo nedostatky v oblasti dohľadu a rôznu ochranu poistníkov v celej EÚ po takýchto zlyhaniach; v)nástroje na predchádzanie systémovým rizikám by sa mohli ukázať ako nedostatočné. Hlavný kompromis pri riešení týchto problémov súvisí s celkovými kvantitatívnym vplyvom preskúmania. Výrazné sprísnenie kapitálových požiadaviek by zabránilo poisťovateľom prispievať k zelenej a udržateľnej obnove. Zároveň by výrazné uvoľnenie požiadaviek ohrozilo ochranu poistníkov a finančnú stabilitu. Z dôvodu postupného zavádzania zmien úrokových mier by uprednostňované možnosti politiky mali v skutočnosti za následok výraznú kapitálovú úľavu, ktorej objem sa v krátkej dobe odhaduje až na 90 000 000 000 EUR. Odhaduje sa, že v porovnaní so súčasnou situáciou povedú uprednostňované možnosti politiky na konci prechodného obdobia k viac-menej stabilnému alebo mierne zvýšenému objemu kapitálu nad rámec regulačných požiadaviek (v závislosti od trhových podmienok). •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Navrhovanou smernicou sa zlepšuje regulačná vhodnosť a zjednodušuje sa rámec takýmto spôsobom: ·väčší počet malých podnikov sa vylučuje zo smernice Solventnosť II, ·primeranejšie pravidlá sa automaticky sprístupňujú „podnikom s nízkym rizikovým profilom“ a po schválení orgánmi dohľadu aj iným poisťovateľom, ·zjednodušuje sa kvantifikácia nevýznamných rizík, ·zabezpečuje sa, aby sa nepožadovalo zverejňovanie informácií, ktoré nie sú pre príjemcov nevyhnutné. Pokiaľ ide o digitálnu pripravenosť, v ustanoveniach smernice Solventnosť II je už obsiahnutá technologická neutralita. Existujúce splnomocnenia pre Komisiu a orgán EIOPA by okrem toho umožnili ďalšie úpravy, najmä pokiaľ ide o predkladanie informácií orgánom dohľadu a zverejňovanie informácií. •Základné práva

V návrhu sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä sloboda podnikania (článok 16) a ochrana spotrebiteľa (článok 38). 4.VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania informácií Komisia bude monitorovať pokrok pri dosahovaní osobitných cieľov na základe neúplného zoznamu ukazovateľov v oddiele 8 sprievodného posúdenia vplyvu. Komisia o päť rokov vykoná ďalšie hodnotenie smernice Solventnosť II, a to vrátane zmien obsiahnutých v tomto návrhu, čo je v súlade s usmerneniami o lepšej tvorbe práva. Tento návrh si nevyžaduje plán vykonávania. •Vysvetľujúce dokumenty Žiadne vysvetľujúce dokumenty sa nepovažujú za potrebné. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Článkom 1 návrhu sa mení smernica 2009/138/ES. Proporcionalita Odsekom 2 sa mení článok 4 s cieľom zvýšiť prahové hodnoty pre vylúčenia z rozsahu pôsobnosti smernice 2009/138/ES, čím sa umožní vylúčenie väčšieho počtu malých podnikov. Odsekom 12 sa v článku 29 objasňuje uplatniteľnosť zásady proporcionality, pokiaľ ide o delegované a vykonávacie akty, najmä zavedením novej koncepcie podnikov s nízkym rizikovým profilom. Odsekom 13 sa zavádzajú nové články 29a až 29e. Odsekom 29a sa stanovujú kritériá na identifikáciu podnikov s nízkym rizikovým profilom, ktoré možno doplniť delegovanými aktmi. Článkom 29b sa stanovuje proces klasifikácie podnikov ako podnikov s nízkym rizikovým profilom. V článku 29c sa uvádzajú opatrenia v oblasti proporcionality, ktoré sú „automaticky“ sprístupnené podnikom s nízkym rizikovým profilom, a stanovujú sa pravidlá v prípade zmeny rizikového profilu. Článkom 29d sa stanovuje, ako môžu byť podniky, ktoré nie sú klasifikované ako podniky s nízkorizikovým profilom, oprávnené používať opatrenia v oblasti proporcionality. Článkom 29e sa podnikom s nízkym rizikovým profilom ukladajú povinnosti predkladať informácie. Odsekom 63 sa zavádza nový článok 213a, v ktorom sa stanovujú kritériá identifikácie skupín s nízkym rizikovým profilom, ako aj pravidlá používania opatrení v oblasti proporcionality týmito skupinami poisťovní. Odsekom 21 sa do článku 41 zavádza nový odsek 2a s cieľom umožniť podnikom s nízkym rizikovým profilom poveriť jednu osobu, aby zastávala niekoľko kľúčových funkcií. Týmto odsekom sa stanovujú aj opatrenia v oblasti proporcionality vo vzťahu k pravidlám týkajúcim sa správy a riadenia. V prípade podnikov s nízkym rizikovým profilom sa vnútorné koncepcie uvedené v článku 41 ods. 3 musia aktualizovať len každé tri roky a nie každoročne. Článok 45 sa mení s cieľom umožniť podnikom s nízkym rizikovým profilom, kaptívnym poisťovniam a kaptívnym zaisťovniam, ktoré spĺňajú určité kritériá l, vykonávať vlastné posúdenie rizika a solventnosti každé dva roky a nie minimálne raz za rok.

Zmenami článku 77 by sa umožnilo použitie obozretného deterministického oceňovania najlepšieho odhadu záväzkov životného poistenia s opciami a zárukami, ktoré sa nepovažujú za významné, namiesto použitia stochastických oceňovacích techník. Novým článkom 109 sa zavádzajú zjednodušenia štandardného vzorca, ak rizikový modul alebo podmodul nie je významný, pokiaľ sú splnené niektoré osobitné kritériá. Kvalita dohľadu Zmenou článku 25 sa zabezpečuje, že každé neudelenie povolenia vrátane dôvodu sa oznámi orgánu EIOPA a zaznamená sa v databáze, do ktorej môžu orgány dohľadu nahliadnuť. Zmenou článku 26 sa zavádza možnosť spoločného posúdenia žiadosti o povolenie na požiadanie jedného z orgánov dohľadu, s ktorým sa musí poradiť orgán dohľadu domovského členského štátu. Cieľom zmien článkov 30, 36 a 42 je posilniť monitorovanie dodržiavania požiadaviek na odbornosť a vhodnosť, pokiaľ ide o členov správneho, riadiaceho alebo kontrolného orgánu alebo osoby, ktoré majú iné kľúčové funkcie v poisťovni alebo zaisťovni. Článkom 42 ods. 4 sa orgány dohľadu splnomocňujú požiadať o odvolanie člena správneho orgánu, riadiaceho orgánu alebo kontrolného orgánu alebo osoby v kľúčovej funkcii. Predkladanie informácií Zmenami článku 35 a novým článkom 35a sa upravujú požiadavky na predkladanie informácií pre podniky s nízkym rizikovým profilom, najmä s cieľom uľahčiť týmto subjektom prístup k výnimkám z predkladania informácií a k obmedzeniam týkajúcim sa predkladania informácií. Novým odsekom 5a článku 35 a novým článkom 256b o pravidelnej správe orgánom dohľadu podávanej podnikmi a skupinami sa stanovujú zásady a periodicita tejto opisnej správy. Novým článkom 35b sa stanovujú lehoty na predkladanie informácií a zavádza sa ním možnosť zmeniť tieto lehoty v prípade, že je to opodstatnené mimoriadnymi okolnosťami. Odsekmi 26 a 83 za mení článok 51 a článok 256 s cieľom upraviť štruktúru správy o solventnosti a finančnom stave podávanej podnikmi a skupinami, pričom sa jej obsah rozdelí na časť, ktorá je určená poistníkom, a na časť, ktorá je určená iným zainteresovaným stranám. Odsekmi 27 a 84 sa prostredníctvom nových článkov 51a a 256c zavádza požiadavka na audit prudenciálnej súvahy, súvahy skupiny a/alebo jednotnú správu o solventnosti a finančnom stave. Odsekom 28 sa do článku 52 zavádza povinnosť orgánov dohľadu predkladať orgánu EIOPA štatistiky týkajúce sa používania opatrení v oblasti proporcionality a zjednodušení na ich trhu. Odsekom 47 sa mení článok 112, na základe ktorého sa od podnikov bude vyžadovať používanie vnútorného modelu na pravidelné predkladanie odhadu kapitálovej požiadavky na solventnosť vypočítanej podľa štandardného vzorca orgánom dohľadu. Opatrenia týkajúce sa dlhodobých záruk Odsekom 37 sa nahrádza článok 77a o pravidlách týkajúcich sa extrapolácie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery. Zmenami sa požaduje, aby sa pri extrapolácii zohľadnili informácie z finančných trhov v prípade splatností, keď je časová štruktúra extrapolovaná, ak sú takéto informácie k dispozícii. Výsledná nová metóda extrapolácie sa postupne zavádza lineárnym spôsobom počas obdobia, ktoré trvá do roku 2032 a v ktorom poisťovatelia budú musieť zverejniť informácie o vplyve novej metódy extrapolácie bez postupného zavádzania. Odsekom 38 sa mení článok 77d, ktorý sa týka korekcie volatility. Nové prípady používania korekcie volatility budú podmienené získaním povolenia od orgánov dohľadu. Okrem toho sa pri korekcii volatility zohľadňuje vyšší percentuálny podiel 85 % rizikovo upravenej prirážky. S cieľom zmierniť riziko, že korekciou volatility sa nebudú kompenzovať len straty z investícií zo zvýšenia kreditnej prirážky, sa zavádza „miera citlivosti kreditnej prirážky“ špecifická pre podniky. Zložka korekcie volatility špecifická pre konkrétnu krajinu sa napokon nahrádza makrokorekciou volatility pre členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom zmierniť vplyv kríz týkajúcich sa prirážok na úrovni krajín a zároveň zabrániť kaskádovým efektom. Tieto zmeny sú doplnené odsekom 48, ktorým sa do článku 122 zavádzajú ochranné opatrenia v prípade, že vnútorný model zohľadňuje vplyv pohybov kreditnej prirážky na korekciu volatility („dynamická korekcia volatility“). Odsekom 44 sa mení článok 106 ods. 3 s cieľom umožniť symetrickú úpravu akciového rizika, aby sa zvýšili alebo znížili kapitálové požiadavky maximálne o 17 % namiesto 10 %. Odsekom 51 sa mení článok 138 s cieľom zabezpečiť, aby sa pred vyhlásením výnimočnej nepriaznivej situácie s výborom ESRB poradil orgán EIOPA namiesto vnútroštátnych orgánov dohľadu. Odsekom 90 sa nahrádza článok 304 ods. 2 týkajúci sa podmodulu akciového rizika založeného na durácii, ktorého použitie by sa už nemalo schvaľovať, a to ustanovením o zachovaní predchádzajúceho stavu. Odsekmi 95 a 96 sa mení článok 308c o prechodnom opatrení týkajúcom sa bezrizikových úrokových mier a článok 308d o prechodnom opatrení týkajúcom sa technických rezerv. Nové schválenia používania týchto prechodných opatrení sa obmedzujú na uzavretý zoznam okolností. Okrem toho spoločnosti, ktoré tieto opatrenia používajú, budú musieť zverejniť dôvody použitia, ako aj posúdenie závislosti od opatrení a opatrenia na zníženie tejto závislosti.

Odsekmi 39, 40 a 46 sa zosúlaďujú články 77e, 86 a 111 týkajúce sa splnomocnení prijímať delegované a vykonávacie akty s uvedenými zmenami. Odsekom 40 sa navyše zavádza nové splnomocnenie prijímať delegované akty týkajúce sa kritérií použiteľnosti aktív v kontexte párovacej korekcie. Makroprudenciálne nástroje Odsekom 24 sa do článku 45 začleňujú makroekonomické hľadiská a analýza vlastného posúdenia rizika a solventnosti poisťovateľmi. Od poisťovateľov sa bude požadovať, aby posúdili vplyv predpokladaného makroekonomického vývoja a vývoja na finančných trhoch vrátane nepriaznivých hospodárskych scenárov na svoj osobitný rizikový profil, obchodné rozhodnutia a potreby solventnosti a recipročne spôsob, akým ich činnosti môžu ovplyvňovať hnacie sily na trhu. Od orgánov dohľadu sa bude požadovať, aby poskytli podklady konkrétnym podnikom, najmä vzhľadom na makroprudenciálne riziká a aspekty, ktoré vyplývajú z ich analýzy. Odsekom 49 sa do článku 132 začleňujú makroekonomické hľadiská týkajúce sa zásady obozretnej osoby v prípade investícií. Od poisťovateľov sa bude vyžadovať, aby vo svojej investičnej stratégii zohľadnili predpokladaný makroekonomický vývoj a vývoj na finančných trhoch a posúdili, do akej miery môžu ich investície zvýšiť systémové riziko. Od orgánov dohľadu sa bude vyžadovať, aby poskytli podklady konkrétnym podnikom vzhľadom na osobitné makroprudenciálne aspekty. Odsekom 54 sa zavádzajú nové články 144a až 144d. Článkom 144a sa zavádzajú požiadavky na riadenie a plánovanie likvidity s cieľom zabezpečiť schopnosť vyrovnať finančné záväzky voči poistníkom. Poisťovatelia budú musieť najmä vypracovať ukazovatele rizika likvidity na monitorovanie rizika likvidity. Článok 144b umožňuje orgánom dohľadu zasiahnuť v prípadoch, keď poisťovateľ primerane nerieši zraniteľnosti súvisiace s likviditou. Okrem toho budú mať orgány dohľadu vo výnimočných situáciách a ako krajné riešenie možnosť jednotlivým spoločnostiam alebo celému trhu dočasne zakázať vyplácanie zmlúv o životnom poistení. Článkom 144c sa zavádzajú právomoci dohľadu zamerané na zachovanie solventnosti konkrétnych podnikov počas výnimočných situácií, ako sú nepriaznivé hospodárske alebo trhové udalosti ovplyvňujúce veľkú časť poistného trhu alebo celý poistný trh. Na základe kritérií založených na rizikách a osobitných zárukách sa rozdelenie výnosov medzi akcionárov a iných podriadených veriteľov daného podniku môže pred skutočným porušením kapitálovej požiadavky na solventnosť pozastaviť alebo obmedziť. Zmeny týkajúce sa Európskej zelenej dohody Odsekom 25 sa zavádza nový článok 45a týkajúci sa analýzy klimatického scenára. Poisťovatelia budú musieť identifikovať akákoľvek významná expozícia voči rizikám spojeným so zmenou klímy a v príslušných prípadoch posúdiť vplyv dlhodobých klimatických scenárov na svoje podnikanie. Poisťovatelia klasifikovaní ako podniky s nízkym rizikovým profilom sú vyňatí z analýz scenára. Odsekom 91 sa zavádza nový článok 304a s dvomi mandátmi udelenými orgánu EIOPA, pokiaľ ide o riziká ohrozujúce udržateľnosť. Orgán EIOPA je poverený do roku 2023 preskúmať osobitné prudenciálne zaobchádzanie s expozíciami spojenými s aktívami alebo činnosťami, ktoré súvisia v značnej miere s environmentálnymi a/alebo sociálnymi cieľmi, a pravidelne preskúmavať rozsah a kalibráciu parametrov štandardného vzorca týkajúceho sa rizika prírodnej katastrofy. Dohľad nad skupinou Článok 212 smernice Solventnosť II sa mení s cieľom uľahčiť identifikáciu podnikov, ktoré tvoria skupinu, a to najmä vzhľadom na skupiny, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti smernice 2013/34/EÚ o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, a vzhľadom na horizontálne skupiny. Okrem toho sa vymedzenie pojmu holdingová poisťovňa objasňuje podobným spôsobom ako zmeny vymedzenia pojmu finančná holdingová spoločnosť v smernici 2013/36/EÚ o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami. Článok 213 sa mení s cieľom priamo začleniť holdingové poisťovne a zmiešané finančné holdingové spoločnosti do rozsahu pôsobnosti prudenciálneho rámca EÚ. Novým odsekom 3a sa požaduje primeraná vnútorná správa a riadenie a podniková štruktúra pre skupiny, ktorých materským podnikom je holdingová spoločnosť, aby sa umožnil účinný dohľad nad skupinou. Vkladajú sa odseky 3b a 3c na zabezpečenie primeraných právomocí oblasti presadzovania práva vrátane právomoci požadovať reštrukturalizáciu skupiny ako krajné riešenie. Odsekom 64 sa mení článok 214 s cieľom objasniť, kedy môže byť podnik vylúčený z rozsahu pôsobnosti dohľadu nad skupinou, kedy sa od dohľadu nad skupinou môže upustiť alebo kedy sa dohľad nad skupinou môže uplatniť na úrovni prostredníckeho materského podniku. Články 244, 245 a 265 sa menia s cieľom rozšíriť zoznam ukazovateľov, na základe ktorých môžu orgány dohľadu nad skupinou vymedziť významné vnútroskupinové transakcie a koncentrácie rizík, a objasniť rozsah vykazovania vnútroskupinových transakcií. Odsekom 86 sa v článku 258 zavádza minimálny súbor právomocí, ktoré možno uplatňovať na holdingové poisťovne a zmiešané finančné holdingové spoločnosti. Odsekom 87 sa mení článok 262 objasnením cieľov a potrebných právomocí, ak sa na zabezpečenie dohľadu nad skupinami, ktorých konečné materské podniky majú ústredie mimo EHP, uplatňujú „iné metódy“. Vkladá sa nový článok 229a s cieľom poskytnúť po schválení orgánom dohľadu možnosť použiť zjednodušený postup pri začleňovaní nevýznamných prepojených podnikov do výpočtu skupinovej solventnosti. Zavádzajú sa prahové hodnoty významnosti. Články 220, 222, 228, 230, 233, 234 a článok 308b ods. 17 sa menia a vkladá sa nový článok 233a s cieľom poskytnúť tieto objasnenia pravidiel týkajúcich sa výpočtu skupinovej solventnosti: ·druh podnikov, ktoré môžu byť zahrnuté prostredníctvom metódy 2,

·ako by sa mala vypočítať konsolidovaná kapitálová požiadavka na solventnosť skupiny v prípade kombinácie metód, ·ako zahrnúť podniky z iných finančných sektorov, napr. úverové inštitúcie, do výpočtu skupinovej solventnosti, ·ako posudzovať vlastné zdroje skupiny, predovšetkým či je položka zbavená bremien, zaobchádzanie s prechodnými opatreniami týkajúcimi sa technických rezerv a bezrizikovej úrokovej miery a zaobchádzanie s položkami vlastných zdrojov, ktoré nemôžu byť skutočne sprístupnené na účely krytia kapitálovej požiadavky na solventnosť, ·ako vypočítať spodnú hranicu konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny v prípade použitia metódy 1 alebo kombinácie metód. Okrem toho sa zavádza upravená „minimálna konsolidovaná kapitálová požiadavka na solventnosť skupiny“, ktorá odzrkadľuje pravidlá týkajúce sa minimálnej kapitálovej požiadavky na individuálnej úrovni. Články 246 a 257 sa menia s cieľom objasniť uplatňovanie mutatis mutandis pravidiel týkajúcich sa správy a riadenia na úrovni skupiny, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé podniky. Tieto zmeny zahŕňajú úlohu správneho, riadiaceho alebo kontrolného orgánu materského podniku a vyžaduje sa nimi, aby skupiny zabezpečovali súlad písomných koncepcií skupiny s tými, ktoré prijali prepojené podniky. Napokon sa v nich objasňuje, že osoby zastávajúce ostatné kľúčové funkcie v rámci holdingových poisťovní a zmiešaných finančných holdingových spoločností by mali spĺňať požiadavky na vhodnosť a odbornosť. Okrem toho sa vkladajú články 246a a 246b s cieľom bližšie určiť, ako sa nové makroprudenciálne pravidlá uplatňujú na úrovni skupín poisťovní. Dohľad nad cezhraničnými poisťovacími činnosťami Ustanovenia týkajúce sa udelenia povolenia stanovené v článku 18 sa menia požiadavkou, aby žiadatelia poskytli informácie o predošlých zamietnutiach alebo odňatiach povolenia v iných členských štátoch a aby to orgány dohľadu zohľadnili pri posudzovaní žiadostí. V súvislosti s procesom udeľovania povolení sa zmenami článku 23 zabezpečuje, že orgány dohľadu budú informované aj o zamýšľanom vykonávaní cezhraničných poisťovacích činností. Odsekom 15 sa do článku 33a zavádzajú minimálne požiadavky týkajúce sa výmeny informácií medzi orgánmi dohľadu v domovskom a hostiteľskom členskom štáte, pokiaľ ide o poisťovateľov a ich činnosti v hostiteľskom členskom štáte. Zmenami článkov 149 a 152 sa objasňuje, že poisťovne by mali oznamovať významné zmeny a vznikajúce riziká súvisiace s prebiehajúcimi cezhraničnými činnosťami poistenia. Orgány dohľadu by si mali takéto informácie vymieňať. Článkom 152b ods. 58 sa posilňuje úloha orgánu EIOPA v zložitých cezhraničných prípadoch, keď dotknuté orgány dohľadu nedospejú k spoločnému názoru v rámci platformy spolupráce. Zmenou článku 153 sa orgánu dohľadu hostiteľského členského štátu zabezpečuje včasný prístup k informáciám. Článkom 159a sa orgán dohľadu hostiteľského členského štátu splnomocňuje požadovať od orgánu dohľadu domovského členského štátu informácie o solventnosti podniku a v prípade vážnych obáv požiadať o vykonanie spoločnej inšpekcie na mieste. Orgán EIOPA má úlohu pri riešení sporov medzi orgánmi dohľadu. Prechodné opatrenia zavedené smernicou 2014/51/EÚ Odsekom 94 písm. b) sa nahrádza prechodné opatrenie, ktorého platnosť uplynula, v súvislosti s expozíciami voči ústredným vládam alebo centrálnym bankám členských štátov denominovanými a financovanými v domácej mene iného členského štátu. Podľa nového ustanovenia o zachovaní predchádzajúceho stavu sa môže s expozíciami tohto druhu, ktoré vznikli pred rokom 2020, zaobchádzať rovnako ako s expozíciami voči ústredným vládam alebo centrálnym bankám členských štátov denominovanými a financovanými v ich vlastnej domácej mene. Platnosť nového ustanovenia o zachovaní predchádzajúceho stavu sa na rozdiel od predchádzajúceho prechodného opatrenia neskončí. Menšie aktualizácie a opravy Smernica 2009/138/ES sa mení viacerými odsekmi prostredníctvom menších aktualizácií a opráv, najmä s cieľom zosúladiť vymedzenie pojmov, vnútroprávne a mimoprávne odkazy so zmenami zavedenými v iných odsekoch a odstrániť zastarané odkazy na Spojené kráľovstvo. 2021/0295 (COD) Návrh

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení smernica 2009/138/ES, pokiaľ ide o proporcionalitu, kvalitu dohľadu, predkladanie informácií, opatrenia týkajúce sa dlhodobých záruk, makroprudenciálne nástroje, riziká ohrozujúce udržateľnosť, dohľad nad skupinou a cezhraničný dohľad (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, článok 62 a článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES sa pre sektor poistenia a zaistenia vytvorilo viac harmonizovaných prudenciálnych pravidiel založených na rizikách. Niektoré ustanovenia uvedenej smernice podliehajú doložkám o preskúmaní. Uplatňovanie uvedenej smernice významne prispelo k posilneniu finančného systému v Únii a zvýšilo odolnosť poisťovní a zaisťovní voči rôznym rizikám. Hoci je táto smernica veľmi komplexná, nerieši všetky zistené nedostatky ovplyvňujúce poisťovne a zaisťovne. (2)Pandémia ochorenia COVID-19 spôsobila také obrovské sociálno-ekonomické škody, že je potrebná udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova hospodárstva EÚ. V dôsledku toho je práca na politických prioritách Únie ešte naliehavejšia, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie toho, aby hospodárstvo pracovalo pre ľudí, a dosiahnutie cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode. Sektor poistenia a zaistenia môže európskym podnikom poskytnúť súkromné zdroje financovania a môže zvýšiť odolnosť hospodárstva zabezpečením ochrany pred širokou škálou rizík. Vzhľadom na túto dvojitú úlohu má sektor veľký potenciál prispieť k dosiahnutiu priorít Únie. (3)Ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 o únii kapitálových trhov pre ľudí a podniky, nabádanie inštitucionálnych investorov, najmä poisťovateľov, aby robili viac dlhodobých investícií, bude dôležité pre podporu opätovnej ekvitizácie v podnikovom sektore. S cieľom pomôcť poisťovateľom prispieť k financovaniu hospodárskej obnovy Únie by sa prudenciálny rámec mal upraviť tak, aby sa v ňom lepšie zohľadňovala dlhodobá povaha poisťovacej činnosti. Najmä pri výpočte kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa štandardného vzorca by sa mala uľahčiť možnosť používať priaznivejší štandardný parameter pre investície do akcií, ktoré sú držané z dlhodobého hľadiska, ak poisťovne a zaisťovne spĺňajú stabilné a spoľahlivé kritériá, ktorými sa zachováva ochrana poistníkov a finančná stabilita. Cieľom týchto kritérií by malo byť zabezpečiť, aby poisťovne a zaisťovne dokázali zabrániť nútenému predaju akcií, ktoré sa majú držať z dlhodobého hľadiska, a to aj za stresových trhových podmienok. (4)Komisia sa vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode zaviazala lepšie začleniť riadenie klimatických a environmentálnych rizík do prudenciálneho rámca Únie. Európska zelená dohoda je novou stratégiou rastu Únie, ktorej cieľom je do roku 2050 transformovať Úniu na moderné a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, bez čistých emisií skleníkových plynov. Prispeje k cieľu vybudovať hospodárstvo, ktoré pracuje pre ľudí, posilniť sociálne trhové hospodárstvo Únie, zabezpečiť, aby bolo pripravené na budúcnosť a aby prinášalo stabilitu, pracovné miesta, rast a investície. Komisia vo svojom návrhu európskeho právneho predpisu v oblasti klímy zo 4. marca 2020 navrhla, aby bol cieľ klimatickej neutrality a odolnosti proti zmene klímy do roku 2050 pre Úniu záväzný. Uvedený návrh prijal Európsky parlament a Rada a nadobudol účinnosť 29. júla 2021. Ambícia Komisie zabezpečiť celosvetové vedúce postavenie EÚ do roku 2050 bola zdôraznená v správe o strategickom výhľade za rok 2021, v ktorej sa budovanie odolných a nadčasových hospodárskych a finančných systémov označuje za strategickú oblasť činnosti. (5)Rámec EÚ pre udržateľné financovanie bude zohrávať kľúčovú úlohu pri plnení cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode a právne predpisy na ochranu životného prostredia by sa mali doplniť rámcom pre udržateľné financovanie, ktorým sa financovanie nasmeruje do investícií, ktoré znižujú vystavenie sa týmto klimatickým a environmentálnym rizikám. Komisia sa vo svojom oznámení zo 6. júla 2021 o stratégii financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo zaviazala navrhnúť zmeny smernice 2009/138/ES s cieľom konzistentne začleňovať riziká ohrozujúce udržateľnosť do riadenia rizika poisťovateľov tým, že sa od poisťovateľov bude vyžadovať analýza klimatického scenára. (6)V smernici 2009/138/ES sa vylučujú určité podniky z rozsahu jej pôsobnosti vzhľadom na ich veľkosť. Po prvých rokoch uplatňovania smernice 2009/138/ES a s cieľom zabezpečiť, aby sa smernica nenáležite nevzťahovala na podniky menšej veľkosti, je vhodné preskúmať tieto vylúčenia zvýšením daných prahových hodnôt, aby sa uvedená smernica nevzťahovala na vyšší počet malých poisťovní, ktoré spĺňajú určité podmienky. Podniky, ktoré využívajú takéto zvýšené prahové hodnoty, by však mali mať možnosť ponechať si povolenie alebo oň požiadať podľa smernice 2009/138/ES s cieľom využívať jednotné povolenie ustanovené v danej smernici. (7)Smernica 2009/138/ES sa nevzťahuje na činnosť v oblasti poskytovania asistenčných služieb, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 6 ods. 1 uvedenej smernice. Prvá podmienka stanovuje, že pomoc sa poskytuje v súvislosti s nehodami alebo poruchami cestného vozidla, ktoré sa vyskytnú na území členského štátu poisťovne, ktorá poskytuje poistnú ochranu. Toto ustanovenie by mohlo znamenať požiadavku, aby mali poskytovatelia pomoci cestným vozidlám v prípade nehody alebo poruchy, ktorá sa vyskytne za hranicou, povolenie ako poisťovateľ, čo môže neprimerane narušiť poskytovanie pomoci. Z tohto dôvodu je potrebné túto podmienku preskúmať. Podmienka podľa článku 6 ods. 1 písm. a) smernice 2009/138/ES by sa preto mala rozšíriť aj na nehody alebo poruchy cestného vozidla, v súvislosti s ktorým daná poisťovňa poskytuje poistnú ochranu, ktoré sa príležitostne vyskytnú v susednej krajine. (8)Poisťovne a zaisťovne môžu predložiť žiadosť o povolenie v ktoromkoľvek členskom štáte. Informácie o predošlých žiadostiach a výsledkoch posúdenia týchto žiadostí by mohli byť základnými informáciami na posúdenie ich žiadosti. Žiadajúca poisťovňa alebo zaisťovňa by preto mala informovať orgán dohľadu o predošlých zamietnutiach alebo odňatiach povolenia v inom členskom štáte. (9)Pred udelením povolenia by sa mal orgán dohľadu domovského členského štátu poradiť s orgánmi dohľadu všetkých dotknutých členských štátov. Vzhľadom na nárast cezhraničných činností poistenia je potrebné, aby sa zlepšilo konvergentné uplatňovanie práva Únie v prípadoch cezhraničnej činnosti poistenia a výmena informácií medzi orgánmi dohľadu, najmä pred udelením povolenia. Preto v prípade, že je potrebné sa poradiť s viacerými orgánmi dohľadu, by mal mať každý dotknutý orgán dohľadu možnosť požiadať orgán dohľadu členského štátu, v ktorom prebieha proces udeľovania povolenia, o spoločné posúdenie žiadosti o povolenie. (10)Smernica 2009/138/ES by sa mala uplatňovať v súlade so zásadou proporcionality. S cieľom uľahčiť primerané uplatňovanie smernice na podniky s nižším rizikovým profilom v porovnaní s priemernými podnikmi a zabezpečiť, aby sa na ne nevzťahovali neprimerane zaťažujúce požiadavky, je potrebné stanoviť kritériá založené na rizikách, ktorými sa umožní ich identifikácia.

(11)Podniky, ktoré spĺňajú kritériá založené na rizikách, by sa mali dať na základe jednoduchého procesu oznamovania klasifikovať ako podniky s nízkym rizikovým profilom. Ak orgán dohľadu do jedného mesiaca po takomto oznámení nevznesie proti klasifikácii námietku z náležite opodstatnených dôvodov súvisiacich s posúdením príslušných kritérií, mal by sa tento podnik považovať za podnik s nízkym rizikovým profilom. Keď sa podnik klasifikuje ako podnik s nízkym rizikovým profilom, v zásade by mal automaticky využívať identifikované opatrenia v oblasti proporcionality týkajúce sa predkladania informácií, správy a riadenia, revízie písomných koncepcií, vlastného posúdenia rizika a solventnosti a požiadaviek na zverejňovanie informácií. (12)Je vhodné, aby boli opatrenia v oblasti proporcionality dostupné aj pre podniky, ktoré nie sú klasifikované ako podniky s nízkym rizikovým profilom, v prípade ktorých je však splnenie niektorých požiadaviek smernice 2009/138/ES príliš nákladné a zložité vzhľadom na riziká spojené s činnosťou vykonávanou takýmito podnikmi. Týmto podnikom by sa malo povoliť používať opatrenia v oblasti proporcionality na základe individuálnej analýzy a po získaní predchádzajúceho súhlasu od ich orgánov dohľadu. (13)Riadne uplatňovanie zásady proporcionality je kľúčové, aby sa zabránilo nadmernému zaťaženiu poisťovní a zaisťovní. Orgány dohľadu musia byť pravidelne informované o používaní opatrení v oblasti proporcionality. Z tohto dôvodu by poisťovne a zaisťovne mali každoročne predkladať svojim orgánom dohľadu informácie o opatreniach v oblasti proporcionality, ktoré používajú. (14)Kaptívne poisťovne a kaptívne zaisťovne, ktoré kryjú len riziká spojené s priemyselnou alebo obchodnou skupinou, do ktorej patria, predstavujú osobitný rizikový profil, ktorý by sa mal zohľadniť pri vymedzovaní niektorých požiadaviek, najmä pokiaľ ide o vlastné posúdenie rizika a solventnosti, zverejňovanie informácií a súvisiace splnomocnenia, na základe ktorých môže Komisia bližšie určiť pravidlá týkajúce sa takýchto splnomocnení. Kaptívne poisťovne a kaptívne zaisťovne by okrem toho mali mať možnosť takisto využívať opatrenia v oblasti proporcionality, ak sú klasifikované ako podniky s nízkym rizikovým profilom. (15)Je dôležité, aby si poisťovne a zaisťovne udržiavali dobrú finančnú situáciu. Na tento účel sa v smernici 2009/138/ES stanovuje finančný dohľad, pokiaľ ide o solventnosť podniku, vytvorenie technických rezerv, jeho aktíva a použiteľné vlastné zdroje. Systém správy a riadenia podniku je však takisto dôležitým faktorom udržiavania finančného zdravia podniku. Na tento účel by sa od orgánov dohľadu malo vyžadovať, aby v rámci svojho finančného dohľadu nad poisťovňami a zaisťovňami vykonávali pravidelné kontroly a hodnotenia systému správy a riadenia. (16)Spolupráca medzi orgánom dohľadu domovského členského štátu, ktorý udelil povolenie poisťovni alebo zaisťovni, a orgánmi dohľadu členských štátov, v ktorých táto poisťovňa alebo zaisťovňa vykonáva činnosti zriaďovaním pobočiek alebo poskytovaním služieb, by sa mala posilniť s cieľom lepšie predchádzať potenciálnym problémom a posilniť ochranu poistníkov v celej Únii. Táto spolupráca by mala zahŕňať poskytovanie vyššieho počtu informácií orgánmi dohľadu domovského členského štátu, najmä pokiaľ ide o výsledok kontrolného procesu vykonávaného orgánom dohľadu v súvislosti s cezhraničnou činnosťou. (17)Orgány dohľadu by mali byť oprávnené dostávať od každej poisťovne a zaisťovne pod dohľadom a jej skupín aspoň raz za tri roky pravidelnú opisnú správu s informáciami o činnosti a výkonnosti, systéme správy a riadenia, rizikovom profile, riadení kapitálu a inými relevantnými informáciami na účely solventnosti. S cieľom zjednodušiť túto požiadavku na predkladanie informácií pre skupiny poisťovní a zaisťovní by malo byť za určitých podmienok možné predkladať informácie z pravidelnej správy orgánom dohľadu týkajúcej sa skupiny a jej dcérskych podnikov súhrnným spôsobom za celú skupinu. (18)Malo by sa zabezpečiť, aby sa podniky s nízkym rizikovým profilom uprednostňovali pri udeľovaní výnimiek a obmedzení orgánmi dohľadu týkajúcich sa predkladania informácií. V prípade tohto druhu subjektov by sa procesom oznamovania, ktorý sa uplatňuje na podniky klasifikované ako podniky s nízkym rizikovým profilom, mala zabezpečiť dostatočná istota, pokiaľ ide o používanie výnimiek a obmedzení týkajúcich sa predkladania informácií. (19)Lehoty na predkladanie a zverejňovanie informácií by mali byť v smernici 2009/138/ES jasne stanovené. Je však potrebné uznať, že mimoriadne okolnosti, ako sú núdzové situácie v oblasti zdravia, prírodné katastrofy a iné extrémne udalosti, by poisťovniam a zaisťovniam mohli zabrániť predkladať takéto správy a zverejňovať informácie v stanovených lehotách. Na tento účel by Komisia mala byť splnomocnená predĺžiť lehoty za takýchto okolností. (20)V smernici 2009/138/ES sa stanovuje, že orgány dohľadu majú posúdiť, či akákoľvek nová osoba poverená riadením poisťovne alebo zaisťovne alebo vykonávaním kľúčovej funkcie spĺňa požiadavky na vhodnosť a odbornosť. Osoby, ktoré riadia podnik alebo vykonávajú kľúčovú funkciu, by však mali neustále spĺňať požiadavky na vhodnosť a odbornosť. Orgány dohľadu by preto mali mať právomoc reagovať a v prípade potreby odvolať dotknutú osobu z príslušnej funkcie, ak nespĺňa požiadavky na vhodnosť a odbornosť. (21)Keďže činnosťami poistenia môžu vzniknúť alebo sa zväčšiť riziká pre finančnú stabilitu, mali by poisťovne a zaisťovne do svojich investičných činností a činností riadenia rizík zahrnúť makroprudenciálne hľadiská a analýzy. Mohlo by to zahŕňať zohľadnenie potenciálneho správania iných účastníkov trhu, makroekonomických rizík, ako sú poklesy kreditného cyklu alebo znížená trhová likvidita, alebo nadmernej koncentrácie na trhovej úrovni pri určitých druhoch aktív, protistrán alebo v sektorov. (22)Poisťovne a zaisťovne by mali zohľadniť všetky relevantné makroprudenciálne informácie, ktoré poskytnú orgány dohľadu vo vlastnom posúdení rizika a solventnosti. Orgány dohľadu by mali analyzovať správy tých podnikov orgánom dohľadu o vlastnom posúdení rizika a solventnosti, ktoré patria do ich jurisdikcií, agregovať ich a poskytovať podnikom vstupy o prvkoch, ktoré by sa mali zohľadniť pri ich budúcich vlastných posúdeniach rizika a solventnosti, najmä pokiaľ ide o makroprudenciálne riziká. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v prípade, že poveria orgán makroprudenciálnym mandátom, sa tomuto makroprudenciálnemu orgánu poskytovali výsledky a zistenia makroprudenciálnych posúdení orgánmi dohľadu. (23)V súlade s jednotnými zásadami Medzinárodnej asociácie orgánov dohľadu v poisťovníctve by vnútroštátne orgány dohľadu mali vedieť identifikovať, monitorovať a analyzovať vývoj na trhu a finančný vývoj, ktorý môže mať vplyv na poisťovne a zaisťovne, ako aj trhy poistenia a zaistenia, a mali by tieto informácie používať pri dohľade nad jednotlivými poisťovňami alebo zaisťovňami. V rámci týchto úloh by sa v prípade potreby mali využívať informácie a poznatky získané inými orgánmi dohľadu. (24)Orgány s makroprudenciálnym mandátom sú zodpovedné za makroprudenciálnu politiku pre svoj vnútroštátny trh poistenia a zaistenia. Makroprudenciálnu politiku môže vykonávať orgán dohľadu alebo iný orgán či subjekt poverený touto činnosťou. (25)Dobrá koordinácia medzi orgánmi dohľadu a príslušnými orgánmi a orgánmi s makroprudenciálnym mandátom je dôležitá na identifikáciu, monitorovanie a analýzu možných rizík ohrozujúcich stabilitu finančného systému, ktoré môžu mať vplyv na poisťovne a zaisťovne, ako aj na prijatie opatrení s cieľom účinne a primerane riešiť tieto riziká. V rámci spolupráce medzi orgánmi by takisto malo byť cieľom zabraňovať akejkoľvek forme duplicitných alebo nekonzistentných opatrení. (26)Smernicou 2009/138/ES sa vyžaduje, aby bolo pravidelné vlastné posúdenie rizika a solventnosti neoddeliteľnou súčasťou obchodnej stratégie poisťovní a zaisťovní. Niektoré riziká, ako sú riziká spojené so zmenou klímy, sa ťažko vyčísľujú alebo sa prejavujú počas dlhšieho obdobia, ako je obdobie použité na kalibráciu kapitálovej požiadavky na solventnosť. Tieto riziká možno lepšie zohľadniť vo vlastnom posúdení rizika a solventnosti. Ak sú poisťovne a zaisťovne významne vystavené rizikám spojeným so zmenou klímy, malo by sa od nich vyžadovať, aby v primeraných intervaloch a ako súčasť vlastného posúdenia rizika a solventnosti vykonávali analýzy vplyvu dlhodobých scenárov rizika spojeného so zmenou klímy na svoju činnosť. Takéto analýzy by mali byť primerané povahe, rozsahu a zložitosti rizík obsiahnutých v činnosti poisťovní alebo zaisťovní. Najmä zatiaľ čo posúdenie závažnosti vystavenia sa rizikám spojeným so zmenou klímy by sa malo vyžadovať od všetkých poisťovní a zaisťovní, analýzy dlhodobého klimatického scenára by sa v prípade poisťovní a zaisťovní s nízkym rizikovým profilom nemali vyžadovať. (27)Smernicou 2009/138/ES sa vyžaduje, aby sa prostredníctvom správy o solventnosti a finančnom stave aspoň raz ročne zverejňovali základné informácie. Táto správa má dva hlavné druhy adresátov: poistníci a príjemcovia plnení na jednej strane a analytici a iní účastníci trhu na strane druhej. S cieľom reagovať na potreby a očakávania týchto dvoch rôznych skupín by sa mal obsah správy rozdeliť na dve časti. Prvá časť, ktorá je určená najmä poistníkom a príjemcom plnení, by mala obsahovať kľúčové informácie o činnosti, výkonnosti, riadení kapitálu a rizikovom profile. Druhá časť, ktorá je určená analytikom a iným účastníkom trhu, by mala obsahovať podrobné informácie o systéme správy a riadenia, konkrétne informácie o technických rezervách a iných záväzkoch, solventnosti, ako aj ďalšie údaje relevantné pre špecializovaných analytikov. (28)Poisťovne a zaisťovne môžu upraviť príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery na výpočet najlepšieho odhadu v súlade s pohybmi kreditnej prirážky svojich aktív po schválení orgánom dohľadu („párovacia korekcia“) alebo v súlade s priemerným pohybom prirážky aktív v držbe poisťovní a zaisťovní v danej mene alebo krajine („korekcia volatility“). Časť správy o solventnosti a finančnom stave určená poistníkom by mala obsahovať len informácie, ktoré sa pokladajú za relevantné pre rozhodovanie priemerného poistníka. Poisťovne a zaisťovne by mali zverejňovať vplyv neuplatnenia párovacej korekcie, korekcie volatility a prechodných opatrení týkajúcich sa bezrizikových úrokových mier a technických rezerv na svoju finančnú situáciu, takéto informácie by sa však nemali považovať za relevantné pre rozhodovanie priemerného poistníka. Vplyv takýchto opatrení by sa preto mal zverejniť v časti správy o solventnosti a finančnom stave určenej účastníkom trhu, a nie v časti určenej poistníkom. (29)Požiadavky na zverejňovanie informácií by pre poisťovne a zaisťovne nemali predstavovať nadmernú záťaž. Na tento účel by sa do smernice 2009/138/ES mali zahrnúť určité zjednodušenia a opatrenia v oblasti proporcionality, najmä ak neohrozujú čitateľnosť údajov poskytovaných poisťovňami a zaisťovňami. (30)S cieľom zaručiť čo najvyšší stupeň presnosti informácií zverejňovaných verejnosti by podstatná časť správy o solventnosti a finančnom stave mala podliehať auditu. Takáto požiadavka na audit by sa mala vzťahovať na súvahu posudzovanú v súlade s kritériami oceňovania stanovenými v smernici 2009/138/ES.

(31)Zdá sa, že záťaž vyplývajúca z požiadavky na audit nie je odôvodnená pre podniky s nízkym rizikovým profilom, od ktorých sa neočakáva, že budú relevantné pre finančnú stabilitu Únie a ktoré majú nízky počet poistníkov. V jednom z kritérií sa stanovuje, že podniky s nízkym rizikovým profilom musia byť malé. Na zmiernenie tejto záťaže by sa malo povoliť vylúčenie z uvedenej požiadavky. (32)Je potrebné uznať, že hoci je požiadavka na audit prospešná, predstavovala by dodatočnú záťaž pre každý podnik. Preto by sa pre poisťovne a zaisťovne a pre skupiny poisťovní a zaisťovní mali predĺžiť lehoty na každoročné predkladanie a zverejňovanie informácií, aby sa týmto poisťovniam a zaisťovniam a skupinám poisťovní a zaisťovní poskytol dostatočný čas na vypracovanie auditovaných správ. (33)Malo by sa zabezpečiť, aby metódy výpočtu technických rezerv v súvislosti so zmluvami s opciami alebo zárukami boli primerané povahe, rozsahu a zložitosti rizík, ktorým poisťovateľ čelí. Z tohto hľadiska by sa mali poskytnúť určité zjednodušenia. (34)Určenie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery by malo vyvážiť využívanie informácií odvodených z relevantných finančných nástrojov a schopnosť poisťovní a zaisťovní hedžovať úrokové miery odvodené z finančných nástrojov. Môže sa najmä stať, že menšie poisťovne a zaisťovne nebudú mať kapacity na hedžovanie úrokového rizika inými nástrojmi ako dlhopismi, úvermi alebo podobnými aktívami s pevnými peňažnými tokmi. Príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery by sa preto mala extrapolovať pre splatnosti, pri ktorých trhy s dlhopismi už nie sú efektívne, likvidné a transparentné. Pri metóde extrapolácie by sa však mali využívať informácie odvodené z iných relevantných finančných nástrojov ako dlhopisov, ak sú takéto informácie dostupné z efektívnych, likvidných a transparentných trhov pre splatnosti, pri ktorých trhy s dlhopismi už nie sú efektívne, likvidné a transparentné. Na zabezpečenie istoty a harmonizovaného uplatňovania a zároveň aj umožnenie včasnej reakcie na zmeny trhových podmienok by Komisia mala prijať delegované akty s cieľom bližšie určiť, ako by sa mala uplatňovať nová metóda extrapolácie. (35)Určenie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery má významný vplyv na solventnosť, najmä v prípade životných poisťovní s dlhodobými záväzkami. Aby sa zabránilo narušeniu existujúcej poisťovacej činnosti a umožnil sa hladký prechod na novú metódu extrapolácie, je potrebné stanoviť postupné zavádzanie opatrenia a prechodné opatrenie. Cieľom prechodných opatrení by malo byť zabrániť narušeniu trhu a zabezpečiť transparentnú cestu ku konečnej metóde extrapolácie. (36)Smernicou 2009/138/ES sa stanovuje korekcia volatility, ktorej cieľom je zmierniť vplyv nadmerných kreditných prirážok dlhopisov a ktorá je založená na referenčných portfóliách pre príslušné meny poisťovní a zaisťovní a v prípade eura na referenčných portfóliách pre vnútroštátne poistné trhy. Použitie jednotnej korekcie volatility pre celé meny alebo krajiny môže viesť k výhodám presahujúcim zmiernenie nadmerných kreditných prirážok dlhopisov, najmä ak je citlivosť príslušných aktív týchto podnikov na zmeny kreditných prirážok nižšia ako citlivosť príslušného najlepšieho odhadu na zmeny úrokových mier. Aby sa zabránilo takýmto nadmerným výhodám z korekcie volatility, mala by korekcia volatility podliehať schváleniu orgánom dohľadu a pri jej výpočte by sa mali zohľadniť charakteristiky špecifické pre podniky súvisiace s citlivosťou prirážky aktív a citlivosťou úrokovej miery najlepšieho odhadu technických rezerv. Vzhľadom na doplňujúce ochranné opatrenia by sa poisťovniam a zaisťovniam malo umožniť, aby do základnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery pripočítali zvýšený podiel 85 % rizikovo upravenej prirážky odvodenej z reprezentatívnych portfólií. (37)Smernicou 2009/138/ES sa stanovuje zložka korekcie volatility špecifická pre konkrétnu krajinu, ktorej cieľom je zabezpečiť zmiernenie nadmerných kreditných prirážok dlhopisov v konkrétnej krajine. Aktivácia zložky špecifickej pre konkrétnu krajinu je však založená na absolútnej prahovej hodnote a relatívnej prahovej hodnote, pokiaľ ide o rizikovo upravenú prirážku krajiny, čo môže viesť ku kaskádovým efektom, a tým zvýšiť volatilitu vlastných zdrojov poisťovní a zaisťovní. S cieľom zabezpečiť účinné zmiernenie nadmerných kreditných prirážok dlhopisov v konkrétnom členskom štáte, ktorého menou je euro, by sa zložka špecifická pre konkrétnu krajinu mala nahradiť makrozložkou, ktorá by sa mala vypočítať na základe rozdielov medzi rizikovo upravenou prirážkou pre euro a rizikovo upravenou prirážkou pre krajinu. Aby sa zabránilo kaskádovým efektom, malo by sa pri výpočte zabrániť diskontinuite, pokiaľ ide o vstupné parametre. (38)Na zohľadnenie vývoja investičných postupov poisťovní a zaisťovní by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť kritériá použiteľnosti aktív, ktoré sa majú zahrnúť do vyhradeného portfólia aktív, ak by povaha aktív mohla viesť k rozdielnym postupom, pokiaľ ide o kritériá použiteľnosti a výpočtu párovacej korekcie. (39)S cieľom zabezpečiť, aby sa rovnaké zaobchádzanie uplatňovalo na všetky poisťovne a zaisťovne, ktoré počítajú korekciu volatility, alebo s cieľom zohľadniť vývoj na trhu by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa bližšie určí výpočet prvkov korekcie volatility špecifických pre poisťovne a zaisťovne. (40)Na účely výpočtu vlastných zdrojov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 sa inštitúciám, ktoré patria k finančným konglomerátom, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES, môže povoliť, aby neodpočítali svoje významné investície do poisťovní alebo zaisťovní za predpokladu splnenia určitých kritérií. Je potrebné zabezpečiť, aby prudenciálne pravidlá uplatniteľné na poisťovne alebo zaisťovne a úverové inštitúcie umožňovali primerané rovnaké podmienky pre finančné skupiny s dominantným bankovým prvkom a finančné skupiny s dominantným poisťovacím prvkom. Preto by sa aj poisťovniam alebo zaisťovniam malo za podobných podmienok povoliť, aby od svojich použiteľných vlastných zdrojov neodpočítali účasti v úverových a finančných inštitúciách. Dohľad nad skupinou v súlade so smernicou 2009/138/ES alebo doplnkový dohľad v súlade so smernicou 2002/87/ES by sa mali uplatňovať najmä na skupinu zahŕňajúcu poisťovňu alebo zaisťovňu a prepojenú inštitúciu. Okrem toho by táto inštitúcia mala byť pre poisťovňu alebo zaisťovňu investíciou do akcií strategickej povahy a orgány dohľadu by mali byť spokojné s úrovňou integrovaného riadenia, riadenia rizík a vnútorných kontrol, pokiaľ ide o subjekty v rozsahu pôsobnosti dohľadu nad skupinou alebo doplnkového dohľadu. (41)Existujúcimi limitmi stanovenými na úrovni symetrickej úpravy sa obmedzuje schopnosť tejto úpravy zmierniť potenciálne procyklické účinky finančného systému a zabrániť situácii, v ktorej sú poisťovne a zaisťovne neprimerane nútené získavať dodatočný kapitál alebo predávať svoje investície v dôsledku neudržateľných nepriaznivých pohybov na finančných trhoch, ako sú napríklad pohyby vyvolané pandémiou ochorenia COVID-19. Symetrická úprava by sa preto mala zmeniť tak, aby umožňovala väčšie zmeny štandardnej kapitálovej požiadavky a ďalej zmierňovala vplyv prudkého zvýšenia alebo poklesu na akciových trhoch. (42)S cieľom zvýšiť proporcionalitu v rámci kvantitatívnych požiadaviek by poisťovne a zaisťovne mali mať možnosť vypočítať kapitálovú požiadavku pre nevýznamné riziká podľa štandardného vzorca so zjednodušeným postupom na obdobie najviac troch rokov. Takýto zjednodušený postup by mal podnikom umožniť odhadnúť kapitálovú požiadavku pre nevýznamné riziko na základe primeranej objemovej veličiny, ktorá sa v priebehu času mení. Tento postup by mal byť založený na spoločných pravidlách a mal by podliehať spoločným kritériám identifikácie nevýznamných rizík. (43)Poisťovne a zaisťovne, ktoré využívajú párovaciu korekciu, musia identifikovať, spravovať a riadiť vyhradené portfólio aktív a záväzkov oddelene od ostatných častí svojej činnosti, a preto by nemali mať povolené kryť riziká vyplývajúce z iných svojich činností prostredníctvom vyhradeného portfólia aktív. Oddelené riadenie portfólia však nevedie k zvýšeniu korelácie medzi rizikami vznikajúcimi v tomto portfóliu a rizikami vznikajúcimi pri ostatných činnostiach podniku. Poisťovne a zaisťovne, ktoré využívajú párovaciu korekciu, by preto mali mať možnosť počítať svoju kapitálovú požiadavku na solventnosť na základe predpokladu úplnej diverzifikácie medzi aktívami a záväzkami portfólia a ostatných činností poisťovne alebo zaisťovne, pokiaľ portfóliá aktív pokrývajúce zodpovedajúci najlepší odhad poistných alebo zaistných záväzkov netvoria oddelene spravovaný fond (ring-fenced fund). (44)V rámci kontrolného procesu vykonávaného orgánom dohľadu je dôležité, aby orgány dohľadu mohli porovnávať informácie medzi spoločnosťami, nad ktorými vykonávajú dohľad. Čiastočné a úplné vnútorné modely umožňujú lepšie zachytiť individuálne riziko spoločnosti a smernica 2009/138/ES umožňuje poisťovniam a zaisťovniam používať ich na určenie kapitálových požiadaviek bez obmedzení vyplývajúcich zo štandardného vzorca. Čiastočné a úplné vnútorné modely však sťažujú porovnávanie medzi spoločnosťami a orgány dohľadu by preto mali prospech z prístupu k výsledku výpočtu kapitálových požiadaviek podľa štandardného vzorca. Všetky poisťovne a zaisťovne by preto mali tieto informácie pravidelne predkladať svojim orgánom dohľadu. (45)Smernicou 2009/138/ES sa stanovuje možnosť poisťovní a zaisťovní na základe schválenia orgánom dohľadu počítať svoju kapitálovú požiadavku na solventnosť na základe vnútorného modelu. Ak sa uplatňuje vnútorný model, uvedenou smernicou sa nebráni poisťovni a zaisťovni zohľadniť vo svojom vnútornom modeli vplyv pohybov kreditnej prirážky na korekciu volatility. Keďže použitie korekcie volatility môže viesť k výhodám presahujúcim zmiernenie nadmerných kreditných prirážok dlhopisov pri výpočte najlepšieho odhadu, takéto nadmerné výhody môžu takisto narušiť výpočet kapitálovej požiadavky na solventnosť, ak sa vplyv pohybov kreditnej prirážky na korekciu volatility zohľadňuje vo vnútornom modeli. Aby sa predišlo takémuto narušeniu, mala by mať kapitálová požiadavka na solventnosť v prípade, že orgány dohľadu umožňujú poisťovni a zaisťovni vo svojom vnútornom modeli zohľadniť vplyv pohybov kreditnej prirážky na korekciu volatility, stanovenú spodnú hranicu na úrovni, pod ktorou sa očakáva vznik výhod z kapitálovej požiadavky na solventnosť presahujúcich zmiernenie nadmerných kreditných prirážok dlhopisov. (46)Poisťovne a zaisťovne by mali byť podnecované k tomu, aby si budovali odolnosť voči krízovým situáciám. Ak poisťovne a zaisťovne vo svojom vnútornom modeli zohľadnia vplyv pohybov kreditnej prirážky na korekciu volatility a zároveň zvážia aj vplyv pohybov kreditnej prirážky na makrokorekciu volatility, mohlo by to vážne oslabiť akékoľvek stimuly na budovanie odolnosti voči krízovým situáciám. Poisťovniam a zaisťovniam by sa preto malo zabrániť v tom, aby vo svojom vnútornom modeli zohľadňovali makrokorekciu volatility. (47)Vnútroštátne orgány dohľadu by mali mať možnosť zhromažďovať relevantné makroprudenciálne informácie o investičnej stratégii podnikov, analyzovať ich spolu s ďalšími relevantnými informáciami, ktoré môžu byť dostupné z iných trhových zdrojov, a začleniť makroprudenciálne hľadisko do svojho dohľadu nad podnikmi. Mohlo by to zahŕňať dohľad nad rizikami súvisiacimi s konkrétnymi kreditnými cyklami, hospodárskymi poklesmi a kolektívnym alebo stádovitým správaním v oblasti investícií. (48)Smernicou 2009/138/ES sa stanovuje predĺženie lehoty na ozdravenie v prípadoch porušenia kapitálovej požiadavky na solventnosť, ak Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (ďalej len „orgán EIOPA“) vyhlásil výnimočnú nepriaznivú situáciu. Tieto vyhlásenia možno vykonať na základe žiadostí vnútroštátnych orgánov dohľadu, ktoré sú povinné konzultovať v prípade potreby pred podaním žiadosti s Európskym výborom pre systémové riziká (ďalej len „výbor ESRB“). Decentralizované konzultácie vnútroštátnych orgánov dohľadu s výborom ESRB sú menej účinné ako centralizované konzultácie orgánu EIOPA s výborom ESRB. S cieľom zabezpečiť účinný proces by orgán EIOPA, a nie vnútroštátne orgány dohľadu, mal konzultovať s výborom ESRB pred vyhlásením existencie výnimočných nepriaznivých situácií, ak povaha situácie takúto predchádzajúcu konzultáciu umožňuje. (49)Smernicou 2009/138/ES sa od poisťovní a zaisťovní vyžaduje, aby bezodkladne informovali príslušný orgán dohľadu, ak spozorujú nedodržanie minimálnej kapitálovej požiadavky alebo riziko jej nedodržania v nasledujúcich troch mesiacoch. Uvedenou smernicou sa však bližšie neurčuje, kedy možno pozorovať nedodržanie minimálnej kapitálovej požiadavky alebo riziko jej nedodržania v nasledujúcich troch mesiacoch a poisťovne, a zaisťovne by mohli odložiť informovanie orgánov dohľadu na koniec príslušného štvrťroka, keď sa bude počítať minimálna kapitálová požiadavka, ktorá sa má formálne oznámiť orgánu dohľadu. S cieľom zabezpečiť, aby orgány dohľadu dostávali včasné informácie a dokázali prijať potrebné opatrenia, by sa od poisťovní a zaisťovní malo vyžadovať, aby bezodkladne informovali orgány dohľadu o nedodržaní minimálnej kapitálovej požiadavky alebo o riziku jej nedodržania, aj keď sa to zistilo na základe odhadov alebo výpočtov vykonaných medzi dvoma lehotami na oficiálny výpočet minimálnej kapitálovej požiadavky v príslušnom štvrťroku. (50)Ochrana záujmov poistených osôb je všeobecným cieľom prudenciálneho rámca, ktorý by príslušné orgány dohľadu mali uplatňovať v každej fáze procesu dohľadu, a to aj v prípade porušení alebo pravdepodobných porušení požiadaviek poisťovňami alebo zaisťovňami, ktoré môžu viesť k odňatiu povolenia. Tento cieľ by sa mal sledovať pred odňatím povolenia a so zreteľom na akékoľvek právne dôsledky, ktoré z neho poisteným osobám môžu vyplynúť, a to aj po odňatí povolenia.

(51)Vnútroštátne orgány dohľadu by mali byť vybavené nástrojmi, ktoré zabránia vzniku rizík pre finančnú stabilitu na poistných trhoch, obmedzia procyklické správanie poisťovní a zaisťovní a zmiernia negatívne účinky presahovania v rámci finančného systému a do reálnej ekonomiky. (52)Nedávne hospodárske a finančné krízy, najmä kríza vyplývajúca z pandémie ochorenia COVID-19, ukázali, že primerané riadenie likvidity poisťovňami a zaisťovňami môže zabrániť rizikám pre stabilitu finančného systému. Z tohto dôvodu by sa od poisťovní a zaisťovní malo vyžadovať, aby posilnili riadenie a plánovanie likvidity, najmä v súvislosti s nepriaznivými situáciami, ktoré majú vplyv na veľkú časť trhu poistenia a zaistenia alebo na celý tento trh. (53)Ak podniky s obzvlášť zraniteľnými profilmi, ako sú podniky, ktoré majú likvidné záväzky alebo držia nelikvidné aktíva, alebo podniky so zraniteľnosťami súvisiacimi s likviditou, ktoré môžu ovplyvniť celkovú finančnú stabilitu, situáciu primerane nenapravia, mali by mať vnútroštátne orgány dohľadu možnosť zasiahnuť s cieľom posilniť ich úroveň likvidity. (54)Orgány dohľadu by mali mať potrebné právomoci na zachovanie solventnosti konkrétnych poisťovní alebo zaisťovní počas výnimočných situácií, ako sú nepriaznivé hospodárske alebo trhové udalosti ovplyvňujúce veľkú časť trhu poistenia a zaistenia alebo celý tento trh s cieľom chrániť poistníkov a zachovať finančnú stabilitu. Tieto právomoci by mali zahŕňať možnosť obmedziť alebo pozastaviť rozdeľovanie výnosov akcionárom a iným podriadeným veriteľom danej poisťovne alebo zaisťovne pred skutočným porušením kapitálovej požiadavky na solventnosť. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať na individuálnom základe, mali by zohľadňovať spoločné kritériá založené na rizikách a nemali by narúšať fungovanie vnútorného trhu. (55)Keďže obmedzenie alebo pozastavenie rozdeľovania dividend a iných bonusov by malo vplyv na práva akcionárov a iných podriadených veriteľov, hoci aj len dočasne, orgány dohľadu by mali pri prijímaní takýchto opatrení náležite zohľadniť zásadu proporcionality a nevyhnutnosti. Orgány dohľadu by takisto mali zabezpečiť, aby žiadne z prijatých opatrení nemalo neprimeraný nepriaznivý vplyv na celý finančný systém alebo jeho časti v iných členských štátoch alebo v Únii ako celku. Orgány dohľadu by mali najmä obmedziť rozdeľovanie kapitálu v rámci skupiny poisťovní a zaisťovní len za výnimočných okolností a v riadne odôvodnených prípadoch s cieľom zachovať stabilitu poistného trhu a finančného systému ako celku. (56)Nedávnymi zlyhaniami poisťovní a zaisťovní pôsobiacich cezhranične sa zdôraznila potreba lepšej informovanosti orgánov dohľadu o činnostiach vykonávaných poisťovňami a zaisťovňami. Od poisťovní a zaisťovní by sa preto malo vyžadovať, aby informovali orgán dohľadu svojho domovského členského štátu o všetkých významných zmenách, ktoré ovplyvňujú ich rizikový profil v súvislosti s ich vykonávanými cezhraničnými poistnými činnosťami, a tieto informácie by sa mali poskytovať orgánom dohľadu dotknutých hostiteľských členských štátov. (57)Podľa smernice 2009/138/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2177 má orgán EIOPA právomoc vytvoriť a koordinovať platformy spolupráce s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi dohľadu, ak poisťovňa alebo zaisťovňa vykonáva alebo má v úmysle vykonávať činnosti, ktoré sú založené na slobode poskytovať služby alebo na slobode usadiť sa. Avšak vzhľadom na zložitosť otázok týkajúcich sa dohľadu, ktorými sa tieto platformy zaoberajú, nedospejú vnútroštátne orgány dohľadu vo viacerých prípadoch k spoločnému názoru na to, ako riešiť otázky týkajúce sa poisťovne alebo zaisťovne, ktorá pôsobí cezhranične. V prípade, že orgány dohľadu zapojené do platforiem spolupráce nedokážu dospieť k dohode o otázkach týkajúcich sa poisťovne alebo zaisťovne, ktorá pôsobí cezhranične, mal by mať orgán EIOPA právomoc urovnať spor v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. (58)Podľa smernice 2009/138/ES sa od poisťovní alebo zaisťovní nevyžaduje, aby orgánom dohľadu hostiteľských členských štátov včas poskytovali informácie o vykonávaní svojej činnosti. Takéto informácie možno získať len tak, že sa o ne požiada orgán dohľadu domovského členského štátu. Takýmto spôsobom sa však nezaručuje prístup k informáciám v primeranej časovej lehote. Preto by orgány dohľadu hostiteľských členských štátov, rovnako ako orgán dohľadu domovského členského štátu, mali mať takisto právomoc včas a priamo žiadať poisťovne alebo zaisťovne o informácie. (59)Ak poisťovňa alebo zaisťovňa vykonáva významné cezhraničné činnosti v hostiteľskom členskom štáte, mal by mať orgán dohľadu tohto členského štátu právomoc požiadať orgán dohľadu domovského členského štátu o základné informácie o solventnosti danej poisťovne alebo zaisťovne. Ak má orgán dohľadu hostiteľského členského štátu vážne obavy v súvislosti s touto solventnosťou, mal by mať právomoc požiadať o vykonanie spoločnej inšpekcie na mieste spolu s orgánom dohľadu domovského členského štátu, ak dôjde k významnému nedodržaniu kapitálovej požiadavky na solventnosť. Orgán EIOPA by mal byť prizvaný zúčastniť sa tejto kontroly. V tejto súvislosti by mal orgán EIOPA čo najskôr uviesť, či má v úmysle zúčastniť sa. Ak orgány dohľadu nesúhlasia s možnosťou vykonať spoločnú inšpekciu na mieste, mal by mať orgán EIOPA právomoc urovnať spor v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. (60)Na to, aby bol materský podnik identifikovaný ako holdingová poisťovňa, mal by mať ako hlavnú podnikateľskú činnosť najmä nadobúdanie a vlastnenie účastí v dcérskych podnikoch, ak sú tieto dcérske podniky výlučne alebo hlavne poisťovňami alebo zaisťovňami alebo poisťovňami alebo zaisťovňami z tretej krajiny. V súčasnosti majú orgány dohľadu v tejto súvislosti rozdielne výklady, pokiaľ ide o význam pojmu „výlučne alebo hlavne“. Preto by sa malo poskytnúť objasnenie uvedeného pojmu podobné objasneniu stanovenému v nariadení (EÚ) č. 575/2013 zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 pre bankový sektor. Dcérske podniky by sa mali považovať za „hlavne poisťovne alebo zaisťovne alebo poisťovne alebo zaisťovne z tretej krajiny“, ak takéto spoločnosti predstavujú viac ako 50 % vlastného imania, konsolidovaných aktív, príjmov či personálu holdingovej poisťovne alebo iného ukazovateľa, ktorý orgán dohľadu považuje za relevantný. (61)V niektorých prípadoch viaceré poisťovne a zaisťovne tvoria skupinu de facto a podľa toho sa správajú, hoci nespĺňajú vymedzenie pojmu skupiny stanovené v smernici 2009/138/ES. Hlava III uvedenej smernice sa preto na takéto poisťovne a zaisťovne nevzťahuje. V daných prípadoch, najmä v prípade horizontálnych skupín bez kapitálového prepojenia medzi rôznymi podnikmi, by orgány dohľadu nad skupinou mali mať právomoc identifikovať existenciu skupiny. Mali by sa stanoviť aj objektívne kritériá na vykonanie takejto identifikácie. (62)Skupiny poisťovní a zaisťovní môžu slobodne rozhodovať o konkrétnych vnútorných dojednaniach, rozdelení úloh a organizačnej štruktúre v rámci skupiny tak, ako to považujú za vhodné na zabezpečenie súladu so smernicou 2009/138/ES. V niekoľkých prípadoch však takéto dojednania a organizačné štruktúry môžu ohroziť účinný dohľad nad skupinou. Orgány dohľadu nad skupinou by preto mali mať právomoc – za výnimočných okolností a po konzultácii s orgánom EIOPA a ostatnými dotknutými orgánmi dohľadu – požadovať zmeny týchto dojednaní alebo organizačných štruktúr. Orgány dohľadu nad skupinou by mali riadne odôvodniť svoje rozhodnutie a vysvetliť, prečo existujúce dojednania alebo štruktúry bránia účinnému dohľadu nad skupinou a ohrozujú ho. (63)Orgány dohľadu nad skupinou môžu rozhodnúť o vylúčení podniku z dohľadu nad skupinou, najmä ak sa takýto podnik považuje za podnik so zanedbateľným významom z hľadiska cieľov dohľadu nad skupinou. Orgán EIOPA zaznamenal rozdielne výklady kritéria týkajúceho sa zanedbateľného významu a zistil, že v niektorých prípadoch takéto vylúčenia vedú k úplnému upusteniu od dohľadu nad skupinou alebo k dohľadu na úrovni prostredníckeho materského podniku. Preto je potrebné objasniť, že takéto prípady by sa mali vyskytnúť len za veľmi výnimočných okolností a že orgány dohľadu nad skupinou by sa mali pred prijatím takýchto rozhodnutí poradiť s orgánom EIOPA. Mali by sa zaviesť aj kritériá na bližšie objasnenie toho, čo by sa malo považovať za zanedbateľný význam z hľadiska cieľov dohľadu nad skupinou. (64)Nie je dostatočne jasné, pri ktorých druhoch podnikov sa pri výpočte skupinovej solventnosti môže uplatňovať metóda 2, teda metóda odpočítania a agregácie vymedzená v článku 233 smernice 2009/138/ES, čo poškodzuje rovnaké podmienky v Únii. Preto by sa malo jasne určiť, ktoré podniky môžu byť zahrnuté do výpočtu skupinovej solventnosti prostredníctvom metódy 2. Táto metóda by sa mala uplatňovať len na poisťovne a zaisťovne, poisťovne a zaisťovne z tretej krajiny, podniky patriace do iných finančných sektorov, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, holdingové poisťovne a iné materské podniky, ktorých hlavnou podnikateľskou činnosťou je nadobúdať a vlastniť účasti v dcérskych podnikoch, ak sú tieto dcérske podniky výlučne alebo hlavne poisťovňami alebo zaisťovňami alebo poisťovňami alebo zaisťovňami z tretej krajiny. (65)V niektorých skupinách poisťovní alebo zaisťovní prostrednícky materský podnik, ktorý nie je poisťovňou alebo zaisťovňou alebo poisťovňou alebo zaisťovňou z tretej krajiny, nadobúda a vlastní účasti v dcérskych podnikoch, ktoré sú výlučne alebo hlavne poisťovňami alebo zaisťovňami z tretej krajiny. Podľa súčasných pravidiel platí, že ak tieto prostrednícke materské podniky nevlastnia účasť aspoň v jednej dcérskej poisťovni alebo zaisťovni, ktorá má ústredie v Únii, nepovažujú sa na účely výpočtu skupinovej solventnosti za holdingové poisťovne, hoci je povaha ich rizík veľmi podobná. Pravidlá by sa preto mali zmeniť tak, aby sa s takýmito holdingovými spoločnosťami poisťovní alebo zaisťovní z tretej krajiny na účely výpočtu skupinovej solventnosti zaobchádzalo rovnako ako s holdingovými poisťovňami. (66)Smernicou 2009/138/ES a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2015/35 sa stanovujú štyri metódy zahrnutia podnikov patriacich do iných finančných sektorov do výpočtu skupinovej solventnosti vrátane metód 1 a 2 stanovených v prílohe I k smernici 2002/87/ES. To vedie k nekonzistentným prístupom dohľadu a nerovnakým podmienkam a zároveň to vytvára nenáležitú zložitosť. Pravidlá by sa preto mali zjednodušiť tak, aby podniky patriace do iných finančných sektorov vždy prispievali k skupinovej solventnosti, a to používaním príslušných sektorových predpisov týkajúcich sa výpočtu vlastných zdrojov a kapitálových požiadaviek. Tieto vlastné zdroje a kapitálové požiadavky by sa mali jednoducho agregovať s vlastnými zdrojmi a kapitálovými požiadavkami časti skupiny týkajúcej sa poistenia a zaistenia. (67)Podľa súčasných pravidiel majú poisťovne a zaisťovne s účasťou obmedzené možnosti používať zjednodušené výpočty na účely určenia svojej skupinovej solventnosti, ak sa použije metóda 1, teda metóda založená na účtovnej konsolidácii. To vytvára neprimeranú záťaž, najmä ak skupiny vlastnia účasti v prepojených podnikoch, ktoré sú veľmi malé. Na základe predchádzajúceho schválenia orgánu dohľadu by sa preto podnikom s účasťou malo umožniť použitím zjednodušených postupov integrovať prepojené podniky, ktorých veľkosť nie je významná, do vlastnej skupinovej solventnosti. (68)Pojem bremena, ktoré by sa malo zohľadniť pri klasifikácii položiek vlastných zdrojov do tried, nie je bližšie určený. Predovšetkým nie je jasné, ako sa tento pojem uplatňuje na holdingové poisťovne a zmiešané finančné holdingové spoločnosti, ktorých priami klienti nie sú poistníci a príjemcovia plnení. Preto by sa mali zaviesť minimálne kritériá, ktoré by umožnili identifikáciu prípadov, keď je položka vlastných zdrojov vydaná holdingovou poisťovňou alebo zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou zbavená bremien. (69)Rozsah podnikov, ktoré by sa mali zohľadniť pri výpočte spodnej hranice kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny, by mal byť v súlade s rozsahom podnikov prispievajúcich do použiteľných vlastných zdrojov, ktoré sú k dispozícii na krytie konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny. Preto by sa pri výpočte spodnej hranice mali zohľadniť poisťovne a zaisťovne z tretích krajín, holdingové poisťovne, holdingové poisťovne z tretích krajín a zmiešané finančné holdingové spoločnosti. (70)Použitím vzorca na výpočet minimálnej konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny sa môže dospieť k situáciám, keď sa toto minimum blíži ku konsolidovanej kapitálovej požiadavke na solventnosť skupiny alebo sa jej dokonca rovná. V takých prípadoch môže dôjsť k nedodržaniu tohto minima, aj keď je zabezpečený súlad s konsolidovanou kapitálovou požiadavkou na solventnosť skupiny. Tomuto neželanému dôsledku by sa malo zabrániť. Vzorec na výpočet by sa preto mal zmeniť tak, aby podobne ako v prípade jednotlivých poisťovní a zaisťovní nebola minimálna konsolidovaná kapitálová požiadavka na solventnosť skupiny nikdy vyššia ako 45 % konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny.

(71)Na účely výpočtu skupinovej solventnosti by sa s holdingovými poisťovňami a zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami malo zaobchádzať ako s poisťovňami alebo zaisťovňami. To znamená počítať hypotetické kapitálové požiadavky pre takéto podniky. Takéto výpočty by však nikdy nemali znamenať povinnosť holdingových poisťovní a zmiešaných finančných holdingových spoločností dodržiavať tieto hypotetické kapitálové požiadavky na individuálnej úrovni. (72)Neexistuje žiadny právny predpis, ktorým by sa bližšie určil spôsob výpočtu skupinovej solventnosti, keď sa použije kombinácia metódy 1 a metódy 2. To vedie k nekonzistentným postupom a neistotám, najmä pokiaľ ide o spôsob výpočtu príspevku poisťovní a zaisťovní do kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny zahrnutých prostredníctvom metódy 2. Preto by sa malo objasniť, ako sa má vypočítať skupinová solventnosť, keď sa použije kombinácia metód. S cieľom zabrániť významnému zvýšeniu kapitálových požiadaviek by sa malo objasniť, že na účely výpočtu konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny sa na takéto účasti nemá uplatňovať kapitálová požiadavka na akciové riziko. Z rovnakého dôvodu by sa požiadavka na kurzové riziko mala uplatňovať len na hodnotu tých účastí, ktoré presahujú kapitálové požiadavky na solventnosť týchto prepojených podnikov. Poisťovne alebo zaisťovne s účasťou by mali mať možnosť zohľadniť diverzifikáciu medzi kurzovými rizikami a inými rizikami, z ktorých vychádza výpočet konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny. (73)Orgány dohľadu nad skupinou môžu v súčasnosti určiť prahové hodnoty, pri prekročení ktorých sa vnútroskupinová koncentrácia a koncentrácia rizík považujú za významné na základe kapitálových požiadaviek na solventnosť, technických rezerv alebo oboch. Na určenie prahových hodnôt však môžu byť vhodné aj iné kvantitatívne alebo kvalitatívne kritériá založené na rizikách, napríklad použiteľné vlastné zdroje. Orgány dohľadu nad skupinou by preto mali mať väčšiu flexibilitu pri vymedzovaní významnej vnútroskupinovej transakcie alebo významnej koncentrácie rizík. (74)Orgánom dohľadu nad skupinou môžu chýbať dôležité informácie o vnútroskupinových transakciách, ktoré sa podľa súčasných pravidiel nemusia predkladať, najmä informácie týkajúce sa poisťovní a zaisťovní z tretích krajín, holdingových poisťovní a zmiešaných finančných holdingových spoločností. Preto by sa malo preskúmať vymedzenie pojmu „povinne oznamované vnútroskupinové transakcie“. Orgány dohľadu nad skupinou by okrem toho mali mať právomoc prispôsobiť vymedzenie pojmu „povinne oznamované vnútroskupinové transakcie“ tak, aby lepšie zodpovedalo špecifikám každej skupiny. (75)Holdingové poisťovne a zmiešané finančné holdingové spoločnosti môžu byť materskými podnikmi skupín poisťovní alebo zaisťovní. V danom prípade sa uplatňovanie dohľadu nad skupinou vyžaduje na základe konsolidovanej situácie takýchto holdingových spoločností. Keďže poisťovne alebo zaisťovne kontrolované takýmito holdingovými spoločnosťami nie sú vždy schopné zabezpečiť súlad s požiadavkami na dohľad nad skupinou, je potrebné zabezpečiť, aby mali orgány dohľadu nad skupinou primerané právomoci v oblasti dohľadu a právomoci oblasti presadzovania práva s cieľom zabezpečiť, aby skupiny dodržiavali súlad so smernicou 2009/138/ES. Podobne ako v prípade zmien smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ zavedených smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878, ktoré sa týkajú úverových a finančných inštitúcií, by mali mať orgány dohľadu nad skupinou minimálny súbor právomocí nad holdingovými spoločnosťami vrátane všeobecných právomocí dohľadu, ktoré sa vzťahujú na poisťovne a zaisťovne na účely dohľadu nad skupinou. (76)Ak sú poisťovne a zaisťovne súčasťou skupiny, ktorej materský podnik má ústredie v tretej krajine, v ktorej sa dohľad nepovažuje za rovnocenný alebo dočasne rovnocenný v súlade s článkom 260 smernice 2009/138/ES, je výkon dohľadu nad skupinou náročnejší. Orgány dohľadu nad skupinou sa môžu rozhodnúť uplatňovať tzv. iné metódy v súlade s článkom 262 uvedenej smernice. Tieto metódy však nie sú jasne vymedzené a ciele, ktoré by sa týmito inými metódami mali dosiahnuť, sú neisté. Preto by sa mal bližšie určiť účel takýchto iných metód vrátane minimálneho súboru opatrení, ktoré by orgány dohľadu nad skupinou mali zvážiť. (77)Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/981 sa zaviedlo preferenčné zaobchádzanie pre dlhodobé investície do akcií. Na podmodul akciového rizika založeného na durácii, ktorého cieľom je aj odzrkadľovať nižšie riziko investovania v dlhšom časovom horizonte, sa vzťahujú kritériá, ktoré sú prísnejšie ako kritériá uplatniteľné na dlhodobé investície do akcií, aj keď sa v Únii tento podmodul využíva len veľmi obmedzene. Preto sa zdá, že novou prudenciálnou kategóriou dlhodobých investícií do akcií sa odstraňuje potreba existujúceho podmodulu akciového rizika založeného na durácii. Keďže nie je potrebné zachovať dve odlišné preferenčné zaobchádzania, ktoré majú rovnaký cieľ odmeňovať dlhodobé investície, mal by sa podmodul akciového rizika založený na durácii vypustiť. S cieľom zabrániť tomu, aby mali tieto zmeny nepriaznivé účinky, by sa však mala stanoviť doložka o zachovaní predchádzajúceho stavu, pokiaľ ide o poisťovateľov, ktorí v súčasnosti uplatňujú podmodul akciového rizika založený na durácii. (78)Dosiahnutie ambícií v oblasti životného prostredia a klímy stanovených v Európskej zelenej dohode si vyžaduje nasmerovanie veľkého objemu investícií zo súkromného sektora vrátane investícií od poisťovní a zaisťovní do udržateľných investícií. Ustanovenia smernice 2009/138/ES o kapitálových požiadavkách by nemali brániť udržateľným investíciám poisťovní a zaisťovní, ale mali by odrážať úplné riziko investovania do činností škodlivých pre životné prostredie. Hoci v tejto fáze neexistujú dostatočné dôkazy o rozdieloch rizík medzi investíciami, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie alebo spoločnosť, a inými investíciami, takéto dôkazy môžu byť k dispozícii v nasledujúcich rokoch. S cieľom zabezpečiť primerané posúdenie príslušných dôkazov by orgán EIOPA mal monitorovať dôkazy o rizikovom profile investícií, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie alebo spoločnosť, a do roku 2023 o nich podať správu. V príslušných prípadoch by sa v správe orgánu EIOPA mali odporúčať zmeny smernice 2009/138/ES a delegovaných a vykonávacích aktov prijatých podľa uvedenej smernice. Orgán EIOPA sa takisto môže zaoberať tým, či by bolo vhodné zohľadniť určité environmentálne riziká, ktoré nesúvisia so zmenou klímy, a akým spôsobom by sa mali zohľadniť. Ak to napríklad naznačujú dôkazy, orgán EIOPA by mohol analyzovať potrebu rozšíriť analýzy scenárov zavedené touto smernicou v spojitosti s rizikami súvisiacimi so zmenou klímy na iné environmentálne riziká. (79)Zmena klímy ovplyvňuje a aspoň v nasledujúcich desaťročiach ovplyvní frekvenciu výskytu a závažnosť prírodných katastrof, ktoré sa pravdepodobne ešte zvýšia v dôsledku zhoršovania stavu životného prostredia a znečisťovania. Tým sa môže zmeniť aj expozícia poisťovní a zaisťovní voči riziku prírodnej katastrofy a spôsobiť neplatnosť štandardných parametrov pre riziko prírodnej katastrofy stanovené v delegovanom nariadení (EÚ) 2015/35. S cieľom zabezpečiť, aby nepretrvával rozpor medzi štandardnými parametrami pre riziko prírodnej katastrofy a skutočnou expozíciou poisťovní a zaisťovní voči takýmto rizikám, by mal orgán EIOPA pravidelne preskúmavať rozsah modulu rizika prírodnej katastrofy a kalibrácie jeho štandardných parametrov. Na tento účel by mal orgán EIOPA zohľadniť najnovšie dostupné klimatologické dôkazy a ak zistí nezrovnalosti, mal by Komisii zodpovedajúcim spôsobom predložiť stanovisko. (80)Požiadavky stanovené v článku 308b ods. 12 smernice 2009/138/ES by sa mali zmeniť, aby sa zabezpečil súlad s bankovým rámcom a rovnaké podmienky pri zaobchádzaní s expozíciami voči ústredným vládam alebo centrálnym bankám členských štátov denominovanými a financovanými v domácej mene ktoréhokoľvek členského štátu. Na tento účel by sa mal pre takéto expozície zaviesť režim zachovania predchádzajúceho stavu s cieľom oslobodiť príslušné expozície od kapitálových požiadaviek na riziko prirážky a koncentrácie trhu, ak tieto expozície vznikli pred 1. januárom 2020. (81)V niektorých prípadoch skupiny poisťovní alebo zaisťovní vo veľkej miere využívajú prechodné opatrenie týkajúce sa bezrizikových úrokových mier a prechodné opatrenie týkajúce sa technických rezerv. To môže skresľovať skutočnú solventnosť skupiny. Od skupín poisťovní alebo zaisťovní by sa preto malo vyžadovať, aby zverejňovali vplyv predpokladu, že vlastné zdroje vyplývajúce z týchto prechodných opatrení nie sú k dispozícii na krytie kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny, na svoju solventnosť. Orgány dohľadu by takisto mali mať právomoc prijať náležité opatrenia, aby používanie opatrení primerane odrážalo finančnú situáciu skupiny. Tieto opatrenia by však nemali mať vplyv na používanie týchto prechodných opatrení prepojenými poisťovňami alebo zaisťovňami pri výpočte ich individuálnej kapitálovej požiadavky na solventnosť. (82)Smernicou 2009/138/ES sa stanovujú prechodné opatrenia pre bezrizikové úrokové miery a technické rezervy, ktoré podliehajú schváleniu orgánom dohľadu a ktoré sa uplatňujú na zmluvy uzavreté pred rokom 2016, z ktorých vyplývajú poistné a zaistné záväzky. Zatiaľ čo by sa prechodnými opatreniami mali podniky nabádať k tomu, aby čo najskôr dosiahli súlad s uvedenou smernicou, uplatňovaním prechodných opatrení, ktoré boli prvýkrát schválené neskoro po roku 2016, sa pravdepodobne spomalí napredovanie k dosiahnutiu súladu s uvedenou smernicou. Takéto schválenie použitia uvedených prechodných opatrení by sa preto malo obmedziť na prípady, keď sa na poisťovňu alebo zaisťovňu po prvýkrát vzťahujú pravidlá stanovené smernicou 2009/138/ES a keď poisťovňa alebo zaisťovňa prijala kmeň poistných alebo zaistných zmlúv a prevádzajúca poisťovňa alebo zaisťovňa pred prevodom uplatnila prechodné opatrenie v súvislosti so záväzkami spojenými s týmto kmeňom. (83)Spojené kráľovstvo sa 1. februára 2020 stalo treťou krajinou a 31. decembra 2020 sa právo Únie prestalo uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve. Vzhľadom na to, že smernica 2009/138/ES obsahuje niekoľko ustanovení, v ktorých sa riešia osobitosti konkrétnych členských štátov, ustanovenia týkajúce sa konkrétne Spojeného kráľovstva sa stali zastaranými, a preto by sa mali vypustiť. (84)Smernica 2009/138/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Zmeny smernice 2009/138/ES Smernica 2009/138/ES sa mení takto: 1.V článku 2 ods. 3 sa písm. a) bod iv) nahrádza takto: „iv) typy dlhodobého nezrušiteľného zdravotného poistenia v súčasnosti existujúceho v Írsku;“;

2.V článku 4 ods. 1 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto: „a) ročné hrubé predpísané poistné poisťovne nepresahuje 15 000 000 EUR; b) celkové technické rezervy poisťovne vrátane súm vyplývajúcich zo zaistných zmlúv a účelovo vytvorených subjektov uvedených v článku 76 nepresahujú 50 000 000 EUR;“; 3.Článok 6 sa mení takto: a)V odseku 1 sa písmeno a) nahrádza takto: „a) pomoc je poskytovaná v prípade nehody alebo poruchy cestného vozidla, ak sa nehoda alebo porucha vyskytne na území členského štátu poisťovne, ktorá poskytuje poistnú ochranu, alebo susedných krajín;“; b)Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. V prípadoch, ktoré sú uvedené v odseku 1 písm. b) bodu i) a písm. b) bodu ii), podmienka, že k nehode alebo poruche musí dôjsť na území členského štátu poisťovne, ktorá poskytuje poistné krytie, neplatí, ak je oprávnená osoba členom organizácie, ktorá poskytuje poistné krytie, a oprava vozidla alebo jeho doprava sa uskutoční jednoducho po predložení členského preukazu bez platenia zvláštneho poistného prostredníctvom podobnej organizácie v príslušnom štáte na základe dohody o vzájomnosti.“; c)Odsek 3 sa vypúšťa; 4.V článku 8 sa vypúšťa bod 3; 5.Článok 13 sa mení takto: a)V odseku 7 sa vypúšťa písmeno b); b)Vkladajú sa tieto body 10a, 10b, 10c a 10d: „10a. podnik s nízkym rizikovým profilom“ je poisťovňa a zaisťovňa, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 29a a bola klasifikovaná ako podnik s nízkym rizikovým profilom v súlade s článkom 29b; 10b. „audítorská spoločnosť“ je audítorská spoločnosť v zmysle článku 2 bodu 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES*; 10c. „štatutárny audítor“ je štatutárny audítor v zmysle článku 2 bodu 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES*; 10d. „skupina s nízkym rizikovým profilom“ je skupina, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 213a a ktorú orgán dohľadu nad skupinou klasifikoval ako skupinu s nízkym rizikovým profilom podľa odseku 2 uvedeného článku; * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. ES L 157, 9.6.2006, s. 87).“; c)Body 15 a 16 sa nahrádzajú takto: „15. „materský podnik“ je materský podnik, ako je uvedený v článku 22 ods. 1 a ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ*, ako aj podnik, ktorý orgány dohľadu považujú za materský podnik v súlade s článkom 212 tejto smernice;

„16. „dcérsky podnik“ je akýkoľvek dcérsky podnik uvedený v článku 22 ods. 1 a ods. 2 smernice 2013/34/EÚ vrátane jeho dcérskych podnikov, ako aj podnik, ktorý orgány dohľadu majú považovať za dcérsky podnik v súlade s článkom 212 tejto smernice; * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).“; d)V bode 18 sa slová „v článku 1 smernice 83/349/EHS“ nahrádzajú slovami „v článku 22 ods. 1 a ods. 2 smernice 2013/34/EÚ“; e)Bod 19 sa nahrádza takto: „19. „vnútroskupinová transakcia“ je akákoľvek transakcia, pri ktorej poisťovňa alebo zaisťovňa alebo poisťovňa alebo zaisťovňa z tretej krajiny, holdingová poisťovňa alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť priamo alebo nepriamo využíva iné podniky tej istej skupiny alebo akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu prepojenú s podnikmi tejto skupiny úzkou väzbou na splnenie zmluvného alebo nezmluvného záväzku za odplatu alebo bezodplatne;“; f)Bod 22 sa mení takto: i)V písmene a) sa slová „článok 4 ods. 1 bod 14 smernice 2004/39/ES“ nahrádzajú slovami „článok 4 ods. 1 bod 21 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ; ___________________________________ * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).“; ii)V písmene b) bode i) sa slová „smernici 2004/39/ES“ nahrádzajú slovami „smernici 2014/65/EÚ“; g)Bod 25 sa mení takto: i)V písmene a) sa slová „článku 4 ods. 1, 5 a 21 smernice 2006/48/ES“ nahrádzajú slovami „článku 4 ods. 1 bodov 1, 18 a 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013; ______________________________ * Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).“; ii)V písmene c) sa slová „smernice 2004/39/ES“ nahrádzajú slovami „smernice 2014/65/EÚ“; h)Bod 27 sa mení takto: i)V písmene c) sa bod ii) nahrádza takto: „ii) čistý obrat v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2013/34/EÚ: 13 600 000 EUR;“; ii)Slová „smernice 83/349/EHS“ sa nahrádzajú slovami „smernice 2013/34/EÚ“; i)Dopĺňa sa tento bod 41:

„41. „regulovaný podnik“ je „regulovaný subjekt“ v zmysle článku 2 ods. 4 smernice 2002/87/ES alebo inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v zmysle článku 6 ods. 1 smernice (EÚ) 2016/2341.“; 6.V článku 18 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno i): „i) uviedol, či bola žiadosť v inom členskom štáte o povolenie na začatie činnosti priameho poistenia alebo zaistenia alebo na začatie činnosti iného regulovaného podniku alebo distribútora poistenia zamietnutá alebo odňatá, a dôvody zamietnutia alebo odňatia.“; 7.V článku 23 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno f): „f) trh, na ktorom má dotknutá poisťovňa alebo zaisťovňa v úmysle pôsobiť;“; 8.V článku 24 ods. 2 druhom pododseku sa slová „smernici 2004/39/ES“ nahrádzajú slovami „smernici 2014/65/EÚ“; 9.V článku 25 sa dopĺňa tento odsek: „Každé neudelenie povolenia vrátane identifikácie žiadajúceho podniku a dôvodov neudelenia sa oznámi Európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (ďalej len „orgán EIOPA“) zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010*. Orgán EIOPA vedie aktualizovanú databázu s takýmito informáciami a poskytuje orgánom dohľadu prístup do databázy. *Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48).“; 10.V článku 25a sa slová „Európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (EIOPA) zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (6)“ nahrádzajú slovami „orgánu EIOPA“; 11.V článku 26 sa dopĺňa tento odsek 4: „4. Ak je potrebné konzultovať s viacerými orgánmi dohľadu podľa odseku 1, ktorýkoľvek dotknutý orgán dohľadu môže požiadať orgán dohľadu domovského členského štátu o spoločné posúdenie žiadosti o povolenie. Orgán dohľadu domovského členského štátu pri prijímaní konečného rozhodnutia zváži závery spoločného posúdenia.“; 12.Článok 29 sa mení takto: a)Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto: „3. Členské štáty zabezpečia, aby sa požiadavky ustanovené v tejto smernici uplatňovali spôsobom, ktorý je primeraný povahe, rozsahu a zložitosti rizík obsiahnutých v činnosti poisťovne alebo zaisťovne, najmä tých, ktoré sú klasifikované ako podniky s nízkym rizikovým profilom. 4. V delegovaných aktoch a regulačných a vykonávacích technických predpisoch prijatých Komisiou sa zohľadňuje zásada proporcionality, čím sa zabezpečí primerané uplatňovanie tejto smernice, najmä v prípade podnikov s nízkym rizikovým profilom. Návrhom regulačných technických predpisov predloženým orgánom EIOPA v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, návrhom vykonávacích technických predpisov predloženým v súlade s článkom 15 uvedeného nariadenia a usmerneniami a odporúčaniami vydanými v súlade s článkom 16 uvedeného nariadenia sa zabezpečí primerané uplatňovanie tejto smernice, najmä v prípade podnikov s nízkym rizikovým profilom.“; b)Dopĺňajú sa tieto odseky 5 a 6: „5. Komisia môže prijať delegované akty, ktorými sa bližšie určia alebo prispôsobia kritériá stanovené v článku 29a ods. 1 písm. e), f) a h). 6. S cieľom zabezpečiť konzistentné postupy dohľadu pri uplatňovaní zásady proporcionality orgán EIOPA vypracuje usmernenia na uľahčenie spoločných nástrojov dohľadu a bližšie určí metodiku, ktorá sa má použiť pri klasifikácii poisťovní a zaisťovní ako podniky s nízkym rizikovým profilom.“;

13.Vkladajú sa tieto články 29a až 29e: „Článok 29a

Kritériá na identifikáciu podnikov s nízkym rizikovým profilom 1. Členské štáty zabezpečia, aby boli poisťovne a zaisťovne klasifikované ako podniky s nízkym rizikovým profilom podľa procesu stanoveného v článku 29b, ak počas dvoch po sebe nasledujúcich finančných rokov pred takouto klasifikáciou spĺňajú tieto kritériá: a)V prípade životných poisťovní a poisťovní vykonávajúcich činnosti životného aj neživotného poistenia v súlade s článkom 73, ktorých technické rezervy súvisiace s činnosťami životného poistenia predstavujú 20 % alebo viac celkových technických rezerv vrátane súm vyplývajúcich zo zaistných zmlúv a účelovo vytvorených subjektov, ako sa uvádza v článku 76, a ktorých ročný hrubý výnos z predpísaného poistného súvisiaci s činnosťami neživotného poistenia predstavuje menej ako 40 % celkového ročného hrubého predpísaného poistného, musia byť splnené všetky tieto kritériá: i)podmodul rizika úrokových mier uvedený v článku 105 ods. 5 písm. a) nie je vyšší ako 5 % technických rezerv vrátane súm vyplývajúcich zo zaistných zmlúv a účelovo vytvorených subjektov, ako sa uvádza v článku 76; ii)činnosť upísaná v iných členských štátoch ako domovský členský štát, v ktorom podnik získal povolenie v súlade s článkom 14, nie je vyššia ako 5 % jeho celkového ročného hrubého predpísaného poistného; iii)technické rezervy vrátane súm vyplývajúcich zo zaistných zmlúv a účelovo vytvorených subjektov uvedené v článku 76 nie sú vyššie ako 1 000 000 000 EUR; iv)investície do netradičných investícií nepredstavujú viac ako 20 % celkových investícií; v)činnosť podniku nezahŕňa zaistné operácie presahujúce 50 % jeho celkového ročného hrubého výnosu z predpísaného poistného. Kritériá stanovené v písmenách ii) a v) sa neuplatňujú na kaptívne poisťovne alebo kaptívne zaisťovne. b)V prípade neživotných poisťovní a poisťovní vykonávajúcich činnosti životného aj neživotného poistenia v súlade s článkom 73, ktorých ročný hrubý výnos z predpísaného poistného súvisiaci s činnosťami neživotného poistenia predstavuje 40 % alebo viac ich celkového ročného hrubého výnosu z predpísaného poistného a ktorých technické rezervy súvisiace s činnosťami životného poistenia predstavujú menej ako 20 % ich celkových technických rezerv vrátane súm vyplývajúcich zo zaistných zmlúv a účelovo vytvorených subjektov uvedených v článku 76 musia byť splnené všetky tieto kritériá: i)priemerný kombinovaný pomer bez zaistenia za posledné tri roky je nižší ako 100 %; ii)činnosť upísaná v iných členských štátoch ako domovský členský štát, v ktorom podnik získal povolenie v súlade s článkom 14, nie je vyššia ako 5 % jeho celkového ročného hrubého predpísaného poistné