Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci Tuniskej republike /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU · Dôvody a ciele návrhu Tuniské hospodárstvo nepriaznivo ovplyvnili domáce nepokoje, ktoré nasledovali po revolúcii v roku 2011, regionálna nestabilita (najmä vojna v Líbyi) a oslabené medzinárodné prostredie, najmä v eurozóne, s ktorou má Tunisko úzke obchodné a finančné väzby. Hospodárstvo sa v roku 2011 dostalo do recesie a napriek zaznamenanému miernemu oživeniu hospodárstva v roku 2012, keď sa posilnil cestovný ruch a priame zahraničné investície (PZI) a oživila sa hospodárska činnosť, makroekonomická situácia zostáva veľmi zraniteľná. Pomerne výrazne sa zhoršila najmä fiškálna situácia a situácia platobnej bilancie, z čoho vyplynuli významné potreby financovania. Po vyhnaní prezidenta Bena Aliho 14. januára 2011 krajina zároveň podniká významné kroky smerom k vytvoreniu demokratických mechanizmov vrátane organizácie slobodných volieb a vytvorenia národného ústavodarného zhromaždenia. Napriek tomu, že politická transformácia sa nezaobišla bez ťažkostí a období nestability, sa očakáva, že proces vyústi do schválenia novej ústavy a konania nových volieb v prvom polroku 2014. V tejto súvislosti sa tuniské orgány v polovici apríla 2013 dohodli s pracovníkmi Medzinárodného menového fondu (MMF) na 24-mesačnej dohode o pohotovostnom úvere v hodnote 1,75 miliardy USD (400 % kvóty), ktorý Rada MMF schválila v júni. Cieľom uvedenej dohody je podporovať vládny program hospodárskych reforiem, znížiť zraniteľnosť hospodárstva a posilniť udržateľný a inkluzívny rast. V tejto súvislosti tuniská vláda 28. augusta 2013 požiadala EÚ o makrofinančnú pomoc (MFP) vo výške 500 miliónov EUR s jednou časťou vo forme grantu (pozri list so žiadosťou v prílohe). Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na poskytnutie MFP Tuniskej republike vo výške maximálne 250 miliónov EUR. Pomoc by mala formu strednodobých úverov bez grantovej zložky vzhľadom na to, že Tunisko nespĺňa kritériá oprávnenosti na využívanie grantov v rámci operácií MFP. Navrhovaná MFP z EÚ by Tunisku pomohla pokryť časť jeho zostatkových potrieb vonkajšieho financovania na obdobie rokov 2014 – 2015 v kontexte programu MMF, ktoré sa odhadujú na 3,0 miliardy USD. Takisto by pomohla znížiť zraniteľnosť hospodárstva z hľadiska platobnej bilancie a fiškálnych problémov v krátkodobom horizonte a zároveň by podporovala program úprav a reforiem dohodnutý s MMF a so Svetovou bankou, ako aj reformy schválené v rámci operácií EÚ v oblasti rozpočtovej podpory, najmä zmluvu o podpore konsolidácie štátu Programme d’Appui à la Relance (PAR) financovanú čiastočne z programu EÚ Podpora partnerstva, reforiem a inkluzívneho rastu (SPRING). Navrhovaná MFP je v súlade s cieľmi iniciatívy Deauvillského partnerstva skupiny G8 a so smerovaním novej európskej susedskej politiky (ESP). Pre ostatné krajiny v regióne by vysielala signál, že EÚ je v čase hospodárskych ťažkostí pripravená podporovať krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem. Komisia v tejto súvislosti zastáva názor, že základné politické a hospodárske predpoklady na poskytnutie makrofinančnej pomoci v navrhovanej výške a forme sú splnené. · Všeobecný kontext Po hlbokej recesii v roku 2011, keď sa hospodárstvo oslabilo o 1,9 % z dôvodu domácich politických nepokojov a konfliktu v Líbyi, sa v roku 2012 začalo mierne oživenie napriek nepriaznivému medzinárodnému a domácemu prostrediu, pričom rast reálneho HDP sa zvýšil až na odhadovaných 3,6 %, k čomu prispelo najmä oživenie cestovného ruchu a prílev priamych zahraničných investícií. Napriek sľubnému oživeniu výrobnej činnosti a cestovného ruku do polovice roka 2013 hospodársku činnosť spomalila pretrvávajúca politická patová situácia, nižší rast v EÚ (hlavný obchodný partner Tuniska) a na rýchlo sa rozvíjajúcich trhoch v porovnaní s očakávaniami a zlá úroda. MMF nedávno zrevidoval svoju prognózu rastu HDP v roku 2013 zo 4 % na 3 %. Smerom nadol zo 4,5 % na 3,7 % bola zrevidovaná aj prognóza rastu na rok 2014, pričom prevládajú výrazné riziká poklesu, ktoré odzrkadľujú domácu politickú situáciu. Hlavnou obavou zostáva nezamestnanosť, ktorá na konci júna 2013 dosiahla výšku 15,9 % (v porovnaní s 13,5 % pred revolúciou) a ktorá je vysoká najmä medzi mladými ľuďmi a ženami. Od začiatku roka 2012 dochádza k inflačným tlakom, ktoré sú najmä dôsledkom zvyšovania regulovaných cien energie a vyšších cien potravín. Inflácia však do septembra zase klesla na 5,7 % (a hlavná inflácia na 4,4 %) a očakáva sa, že zostane stabilná približne na tejto úrovni. Menová politika bola počas roka 2011 a v prvých mesiacoch roka 2012 pružná v reakcii na existenciu veľkej produkčnej medzery a pomerne stabilnej hlavnej inflácie. Keď sa však inflácia začala zrýchľovať a vonkajšie a fiškálne rovnováhy sa ďalej zhoršovali, Centrálna banka Tuniska (CBT) prijala určité reštriktívne opatrenia a od augusta 2012 zvýšila svoju referenčnú úrokovú sadzbu o 50 bázických bodov (na 4 %). Pokiaľ ide o verejné financie, v programe MMF sa na rok 2013 predpokladala mierna fiškálna úprava s plánovaným nárastom fiškálneho deficitu na 7,3 % HDP, v čom by sa zhruba premietli náklady na plánovanú rekapitalizáciu bánk a splatenie nedoplatkov. Z najnovších trendov však vyplýva, že bez nových opatrení dôjde k významnému fiškálnemu sklzu (teraz sa predpokladá, že deficit dosiahne 8,4 % HDP, pokiaľ sa neprijmú nápravné opatrenia). Očakáva sa, že toto fiškálne zhoršenie v roku 2013 sa čiastočne vykompenzuje (tak ako minulý rok) nižšou mierou realizácie verejných investícií. MMF vyzýva, aby sa v záujme dosiahnutia plánovaného cieľového deficitu vo výške 6,4 % HDP uskutočnila v roku 2014 dodatočná úprava približne o 2 percentuálne body HDP. Nápravné opatrenia budú pravdepodobne zahŕňať úpravu sadzieb za energie a zároveň rozvíjanie lepšie cielenej záchrannej sociálnej siete, zvýšenie kontroly nad verejnými mzdovými nákladmi (ktoré predstavujú približne 13 % HDP a 60 % príjmov), zvýšenie spotrebných daní a opatrenia na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. Do zákonu o rozpočte by sa mali náležite zahrnúť aj potreby v oblasti rekapitalizácie finančného sektora. Dlh verejnej správy zostal v roku 2012 na úrovni 44 % HDP, ale predpokladá sa, že do konca tohto roka sa mierne zvýši na 45,3 % HDP a v roku 2014 bude kulminovať na úrovni 49,5 % HDP. Dlhová služba zostáva na zvládnuteľnej úrovni 6 % celkových rozpočtových výdavkov. Oživenie rastu počas celého roka 2012 v podmienkach oslabeného svetového dopytu (najmä z EÚ) a pretrvávajúce vysoké ceny komodít prispeli k zvýšeniu deficitu bežného účtu na 8,1 % HDP. Deficit v roku 2013 ďalej rástol, pričom najnovšie predpoklady naznačovali zhoršenie na približne 8,3 % HDP v porovnaní so 7,5 % HDP, ktoré boli cieľovou hodnotou v rámci programu MMF. Okrem toho bol zatiaľ prílev PZI v roku 2013 približne o 40 % nižší, než sa pôvodne predpokladalo v programe MMF. Vyplatenie oficiálnej pomoci je navyše výrazne nižšie, než sa plánovalo. V dôsledku týchto nedostatkov vo financovaní a vyššieho deficitu bežného účtu, než sa plánovalo, Tunisko čelí na rok 2013 výraznému deficitu platobnej bilancie (približne 750 miliónov USD), hoci k jeho zníženiu by mohol prispieť prípadný úver od Kataru. MMF očakáva, že tento deficit sa pokryje poklesom devízových rezerv o 600 miliónov USD v porovnaní s pôvodnými cieľmi programu a ďalším znižovaním verejných investícií (ktoré zahŕňajú vysoký podiel dovozu). Po čiastočnom oživení v roku 2012 začali oficiálne devízové rezervy začiatkom roka 2013 prudko klesať. Do konca októbra 2013 dosahovali rezervy hodnotu 6,9 miliardy USD, čím pokryli len 104 dní dovozu. Očakáva sa, že na konci roka 2013 dosiahnu hodnotu 7,5 miliardy USD, čo je pokles o 1,1 miliardy USD v roku 2013 v porovnaní s pôvodne plánovaným zvýšením o 400 miliónov USD za daný rok. Dinár bol v nominálnom efektívnom vyjadrení oslabený približne o 12 % od revolúcie a približne o 6 % od začiatku roka 2013. Kríza v roku 2011 mala nepriaznivý vplyv na niekoľko hlavných bánk, najmä na verejné banky, ktoré boli viac vystavené ťažko zasiahnutému odvetviu cestovného ruchu. Centrálna banka Tuniska preto počas roka 2012 poskytla komerčným bankám významnú likviditu, aby im pomohla pokryť ich potreby refinancovania, aj keď sa od injekcií likvidity začalo už postupne upúšťať. V rámci programu dohodnutom s MMF orgány plánovali pokračovať s rekapitalizáciou a obnovou bánk, ktoré postihla kríza. Okrem potreby reštrukturalizácie a posilnenia bankového systému ďalšie hlavné výzvy v oblasti štrukturálnych reforiem zahŕňajú zníženie nezamestnanosti a zároveň zvýšenie mier účasti (najmä u žien), zníženie príjmových a regionálnych rozdielov, zníženie nadmerného spoliehania sa na rozvoj vývozného odvetvia s nízkou pridanou hodnotou nachádzajúceho sa na pobreží a reformu neúčinného systému cenových dotácií a zároveň posilnenie záchrannej sociálnej siete. Ako už bolo uvedené, Rada MMF 7. júna 2013 schválila dvojročnú dohodu o pohotovostnom úvere v hodnote 1,75 miliardy USD (400 % tuniskej kvóty). Hlavnými cieľmi programu MMF sú: i) udržať makroekonomickú stabilitu, čiastočne vykonávaním štrukturálnych reforiem a selektívnou rekapitalizáciou bánk; ii) podporovať inkluzívny rast; iii) znížiť vonkajšiu zraniteľnosť a iv) posilniť dôveru investorov a darcov. Revidované prognózy naznačujú významné potreby v oblasti platobnej bilancie na obdobie rokov 2014 – 2015, pričom celkový nedostatok prostriedkov vo vonkajšom financovaní sa odhaduje na 4,4 miliardy USD. K tomuto nedostatku vo financovaní všeobecne prispeli dva faktory: pretrvávajúci veľký deficit bežného účtu a potreba vytvoriť devízové rezervy počas obdobia rokov 2014 – 2015. Po odpočítaní súm vyplatených v rámci dohody o pohotovostnom úvere a úveru od Svetovej banky na politiku rozvoja Tunisko za toto obdobie čelí zostatkovému nedostatku prostriedkov vo vonkajšom financovaní vo výške 3,0 miliardy USD. Navrhovaná MFP z EÚ by pomohla pokryť približne 10,8 % zostatkového nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2014 – 2015. · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Žiadne · Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie EÚ sa snaží vybudovať úzky vzťah s Tuniskom a podporovať hospodárske a politické reformy v Tunisku. V roku 1995 sa Tunisko stalo prvou krajinou v južnom Stredozemí, ktorá podpísala dohodu o pridružení s EÚ. Táto dohoda je naďalej právnym základom dvojstrannej spolupráce. Dvojstranné vzťahy sa ďalej posilnili v rámci ESP EÚ, a to aj prijatím päťročných akčných plánov ESP, v ktorých sa stanovili strategické ciele tejto spolupráce, pričom najnovší z nich sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017. Tunisko je takisto členom Únie pre Stredozemie. Hospodárske väzby s EÚ sú dôležité, keďže Tunisko uskutočňuje najväčší podiel svojho obchodu s EÚ. V roku 2012 pochádzalo z EÚ 59,3 % tuniského dovozu a do EÚ smerovalo 68,1 % jeho vývozu. Tunisko je takisto vysoko závislé od EÚ z hľadiska PZI a iných finančných tokov, remitencií a prílevu cestovného ruchu. Tunisko dokončilo zrušenie ciel na priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa stalo prvou stredozemskou krajinou, ktorá s EÚ uzavrela dohodu o voľnom obchode. EÚ ponúkla Tunisku rokovanie o prehĺbenej a komplexnej dohode o voľnom obchode s cieľom umožniť Tunisku úplný prístup na jednotný trh EÚ, aj keď rokovania sa ešte nezačali. MFP EÚ by doplnila celkové granty vo výške 445 miliónov EUR zmobilizované v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva a programu SPRING, a najmä podmienky plánované v rámci balíka PAR III, na ktorom sa EÚ zúčastňuje. Pri realizácii týchto dvoch programov sa zabezpečí úzka koordinácia, keďže oba programy sú doplnkové a navzájom sa posilňujú. Zatiaľ čo plánovaná MFP poskytne krátkodobú podporu pre platobnú bilanciu, zmluvou o podpore konsolidácie štátu sa posilní dokončenie procesu demokratickej transformácie prostredníctvom opatrení v oblasti správy ekonomických a politických záležitostí. Podporou prijatia vhodného rámca pre makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy tuniskými orgánmi by MFP z EÚ posilnila prínos a účinnosť zapojenia EÚ prostredníctvom iných finančných nástrojov. Okrem toho by dopĺňala zdroje, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, bilaterálni darcovia a iné finančné inštitúcie z EÚ, čím by prispela k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, na ktorom sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov v období po vypuknutí krízy. Možno zhrnúť, že aj keď cesta Tuniska k úplnej demokracii nie je bez ťažkostí a pretrváva významná neistota, krajina prijala dôležité kroky smerujúce k politickej reforme s cieľom posilniť demokratické inštitúcie a mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv. Krajina takisto plánuje realizovať program hospodárskych reforiem zameraný na vybudovanie základov pre udržateľný a spravodlivý model rastu podporujúci zamestnanosť. Návrh makrofinančnej pomoci je v súlade s odhodlaním EÚ podporovať hospodársku a politickú transformáciu Tuniska. Zároveň je v súlade so znením dvoch rozhodnutí o poskytnutí makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike a Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu[1]. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie, návrh Komisie je v súlade najmä s týmito zásadami: výnimočný charakter, politické predpoklady, komplementárnosť, podmienenosť a finančná disciplína. Komisia bude počas operácie makrofinančnej pomoci naďalej monitorovať a posudzovať plnenie týchto kritérií. Pokiaľ ide o posudzovanie politických predpokladov, útvary Komisie budú úzko spolupracovať s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU · Konzultácie so zainteresovanými stranami Makrofinančná pomoc sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na stabilizáciu hospodárstva Tuniska. Pri príprave tohto návrhu makrofinančnej pomoci útvary Komisie uskutočnili konzultácie s Medzinárodným menovým fondom a so Svetovou bankou, ktoré už zaviedli rozsiahle programy financovania. Komisia bola v pravidelnom kontakte aj s tuniskými orgánmi. · Získavanie a využívanie expertízy Operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Tuniska vykoná Komisia s pomocou externých expertov v decembri 2013. · Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc a s ňou súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu zmierniť krátkodobé potreby Tuniska v oblasti financovania a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie platobnej bilancie a fiškálnych pozícií a zvýšia udržateľný rast v zmysle dohody s MMF. Pomôžu zlepšiť najmä efektívnosť a transparentnosť hospodárenia s verejnými financiami, podporia fiškálne reformy na zvýšenie výberu daní a zlepšia progresivitu daňového systému, podporia existujúce úsilie o posilnenie záchrannej sociálnej siete a reformy na trhu práce (s cieľom znížiť nezamestnanosť a zvýšiť účasť na trhu práce, najmä medzi ženami) a uľahčia prijímanie opatrení na zlepšenie regulačného rámca pre obchod a investície. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU · Zhrnutie navrhovaného opatrenia Európska únia poskytne Tunisku makrofinančnú pomoc v celkovej maximálnej výške 250 miliónov EUR vo forme strednodobého úveru. Cieľmi pomoci bude: i) prispieť k pokrytiu zostatkových potrieb Tuniska v oblasti vonkajšieho financovania v rokoch 2014 – 2015, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF; ii) podporiť úsilie o fiškálnu konsolidáciu a vonkajšiu stabilizáciu v rámci programu MMF; iii) uľahčiť a podporiť úsilie tuniských orgánov zamerané na vykonávanie opatrení identifikovaných v akčnom pláne medzi EÚ a Tuniskom v rámci ESP a iv) podporiť úsilie zamerané na realizáciu štrukturálnych reforiem v záujme zlepšenia celkového makroekonomického riadenia, posilnenia správy ekonomických záležitostí a transparentnosti a zlepšenia podmienok pre udržateľný rast. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v troch splátkach. Vyplatenie prvej splátky (90 miliónov EUR) sa má uskutočniť v polovici roka 2014. Druhá splátka (80 miliónov EUR), podmienená niekoľkými politickými opatreniami, by sa mohla vyplatiť ku koncu roka 2014. Tretia a posledná splátka (80 miliónov EUR) by sa mohla za predpokladu splnenia politických opatrení vyplatiť počas prvého polroka 2015. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa predchádzania podvodom a iným nezrovnalostiam. Ako je obvyklé v prípade nástroja makrofinančnej pomoci, podmienkou vyplatenia je úspešné preskúmanie programu v rámci finančného mechanizmu MMF (dohoda o pohotovostnom úvere). Komisia a tuniské orgány sa navyše dohodnú na osobitných štrukturálnych reformných opatreniach v memorande o porozumení. Komisia sa zameria na štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšiť celkové makroekonomické riadenie a podmienky pre udržateľný rast (napríklad zameranie sa na transparentnosť a efektívnosť hospodárenia s verejnými financiami, fiškálne reformy, reformy na posilnenie záchrannej sociálnej siete, reformy na trhu práce a reformy na zlepšenie regulačného rámca pre obchod a investície). Rozhodnutie vyplatiť celú makrofinančnú pomoc vo forme úveru je odôvodnené úrovňou rozvoja v Tunisku (meranou podľa jeho príjmu na obyvateľa) a dlhovými ukazovateľmi. Zároveň je v súlade s režimom, do ktorého Tunisko zaraďuje Svetová banka a MMF. Tunisko nie je oprávnené na zvýhodnené financovanie zo strany Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) ani z trustového fondu MMF na znižovanie chudoby a posilňovanie rastu. · Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Tunisku nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. · Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte dohody o pohotovostnom úvere, výška pomoci zodpovedá 10,8 % zostatkového nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2014 – 2015. Vzhľadom na pomoc prisľúbenú Tunisku od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov a veriteľov sa to považuje za primeranú úroveň rozdelenia zaťaženia pre EÚ. · Výber nástrojov Na riešenie týchto makroekonomických cieľov by vhodnými alebo dostatočnými nástrojmi nebolo ani projektové financovanie ani technická pomoc. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaviesť vhodný celkový rámec pre makroekonomické a štrukturálne politiky, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v Tunisku v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády vykonávať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať v obdobiach hospodárskych ťažkostí krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem. 4. VPLYV NA ROZPOČET Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úveru a mala by sa financovať prostredníctvom operácie prijímania úverov, ktorú Komisia uskutoční v mene EÚ. Rozpočtové náklady na pomoc budú zodpovedať financovaniu súm vyplatených v rámci garančného fondu pri sadzbe 9 % na poskytovanie zahraničných úverov EÚ z rozpočtového riadku 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“)[2]. Za predpokladu, že sa prvá a druhá časť úveru v celkovej výške 170 miliónov EUR vyplatí v roku 2014 a tretia časť úveru vo výške 80 miliónov EUR v roku 2015, a podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu Garančného fondu sa financovanie uskutoční v rámci rozpočtov na roky 2016 – 2017. 5. NEPOVINNÉ PRVKY · Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. 2013/0416 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci Tuniskej republike EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212, so zreteľom na návrh Európskej komisie[3], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[4], keďže: (1) Vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „Únia“) a Tuniskou republikou (ďalej len „Tunisko“) sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len „ESP“). Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Tuniskom na druhej strane nadobudla platnosť 1. marca 1998. Na základe tejto dohody o pridružení Tunisko dokončilo zrušenie cla na priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa Tunisko stalo prvou stredozemskou krajinou, ktorá vstúpila do zóny voľného obchodu s Úniou. Bilaterálny politický dialóg a ekonomická spolupráca sa ďalej rozvíjali v rámci akčných plánov ESP, z ktorých najnovší, o ktorom sa rokuje, sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017. (2) Hospodárstvo Tuniska významne ovplyvnili domáce udalosti spojené s dianím v krajinách južného Stredozemia od konca roku 2010, známym ako „Arabská jar“, a regionálnymi nepokojmi, ktoré nasledovali, najmä v susednej Líbyi. Tieto udalosti a oslabené globálne hospodárske prostredie, najmä recesia v eurozóne (hlavný obchodný a finančný partner Tuniska) mali veľmi nepriaznivý vplyv na tuniské hospodárstvo, čo viedlo k spomaleniu rastu a vyústilo do podstatného nedostatku prostriedkov vo vonkajšom a rozpočtovom financovaní. (3) Po vyhnaní prezidenta Bena Aliho 14. januára 2011 sa 23. októbra 2011 uskutočnili prvé slobodné a demokratické voľby v Tunisku. Odvtedy funguje národné ústavodarné zhromaždenie a napriek tomu, že politická transformácia sa nezaobišla bez ťažkostí, hlavní politickí činitelia vyvíjajú koordinované úsilie zamerané na realizáciu reforiem smerom k plnohodnotnému demokratickému systému. (4) Od začiatku Arabskej jari Únia pri viacerých príležitostiach vyhlásila, že je odhodlaná podporovať Tunisko v jeho procese hospodárskych a politických reforiem. Toto odhodlanie bolo potvrdené v záveroch zasadnutia Asociačnej rady medzi Úniou a Tuniskom v novembri 2012. Finančná podpora procesu reforiem v Tunisku zo strany Únie je v súlade s politikou Únie voči regiónu južného Stredozemia, ako sa stanovuje v rámci ESP. (5) Makrofinančná pomoc Únie by mala predstavovať výnimočný finančný nástroj určený na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorej cieľom je obnova udržateľného stavu vonkajších financií príjemcu a mala by podporovať vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie stavu platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia a mala by posilniť vykonávanie príslušných dohôd a programov s Úniou. (6) Tuniské orgány a Medzinárodný menový fond (MMF) schválili v apríli 2013 trojročnú dohodu o nepreventívnom pohotovostnom úvere (ďalej len „program MMF“) v hodnote 1 150 miliónov SDR (zvláštne práva čerpania) na podporu tuniského programu ekonomických úprav a reforiem. Ciele programu MMF sú v súlade s účelom makrofinančnej pomoci Únie, ktorým je zmierniť krátkodobé problémy platobnej bilancie a vykonávať zásadné opatrenia v oblasti úprav v súlade s cieľom makrofinančnej pomoci Únie. (7) Únia v rámci svojho programu bežnej spolupráce poskytla 290 miliónov EUR v grantoch na obdobie rokov 2011 – 2013 na podporu tuniského programu hospodárskych a politických reforiem. Okrem toho bolo Tunisku v období rokov 2011 – 2013 pridelených 155 miliónov EUR v rámci programu „Podpora partnerstva, reforiem a inkluzívneho rastu“ (SPRING). (8) Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a výhľad Tunisko v auguste 2013 požiadalo Úniu o makrofinančnú pomoc. (9) Vzhľadom na to, že Tunisko je krajina, na ktorú sa vzťahuje ESP, malo by sa považovať za oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (10) Keďže naďalej existuje značný zostatkový nedostatok prostriedkov vo vonkajšom financovaní platobnej bilancie Tuniska presahujúci rámec zdrojov poskytnutých MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Tunisku (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“), sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu na žiadosť Tuniska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorá dopĺňa zdroje dostupné v rámci finančného mechanizmu MMF, by sa podporila stabilizácia hospodárstva a tuniský program štrukturálnych reforiem. (11) Makrofinančná pomoc Únie by sa mala zamerať na obnovu udržateľného stavu vonkajšieho financovania Tuniska, a tým podporiť jeho hospodársky a sociálny rozvoj. (12) Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Tuniska, pričom sa zohľadňuje aj jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje poskytované MMF a Svetovou bankou. Pri určení výšky pomoci sa zohľadňujú aj očakávané finančné príspevky od viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj predchádzajúce využitie ďalších nástrojov Únie na vonkajšie financovanie v Tunisku a celkový prínos zapojenia Únie. (13) Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (14) Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Tunisku. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (15) Makrofinančnou pomocou Únie by sa mali podporiť záväzky Tuniska voči hodnotám, ktoré vyznáva spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzky voči zásadám otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (16) Podmienkou na poskytnutie makrofinančnej pomoci by malo byť to, že Tunisko musí rešpektovať účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavať ľudské práva. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov hospodárenia s verejnými financiami v Tunisku a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytvárania pracovných miest a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie týchto cieľov by mala pravidelne monitorovať Komisia. (17) S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by malo Tunisko prijať vhodné opatrenia, pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam spojeným s touto pomocou a boj proti nim. Okrem toho by sa malo prijať ustanovenie umožňujúce Komisii vykonávať kontroly a Európskemu dvoru audítorov vykonávať audity. (18) Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady. (19) Sumy potrebné na poskytnutie makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (20) Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (21) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011[5]. (22) Makrofinančná pomoc Únie by mala podliehať podmienkam v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s tuniskými orgánmi pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej Tunisku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení a na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a reforiem v Tunisku poskytne Tunisku makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 250 miliónov EUR. Pomoc slúži sčasti na pokrytie potrieb Tuniska v súvislosti s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF. 2. Makrofinančná pomoc Únie sa Tunisku poskytuje v plnej výške vo forme úverov. Komisia je v mene Únie splnomocnená požičať si potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Tunisku. Úvery majú maximálnu splatnosť 15 rokov. 3. Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo memorandami o porozumení uzavretými medzi MMF a Tuniskom a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Tuniskom a v akčnom pláne medzi EÚ a Tuniskom na roky 2013 – 2017 schválenom v rámci ESP. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4. Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5. Ak sa potreby Tuniska v oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je to, že Tunisko musí rešpektovať účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavať ľudské práva. Komisia monitoruje splnenie tejto podmienky počas celého životného cyklu makrofinančnej pomoci Únie. Tento článok sa uplatňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ[6]. Článok 3 1. Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s tuniskými orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie podlieha a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia uvedených podmienok. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo memorandami o porozumení uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Tunisko vykonáva s podporou MMF. 2. Tieto podmienky sú zamerané najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov hospodárenia s verejnými financiami v Tunisku, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní opatrení politiky sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3. Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovujú v dohode o úvere, na ktorej sa má dohodnúť Komisia a tuniské orgány. 4. Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sú podmienky stanovené v článku 4 ods. 3 stále plnené, a to vrátane podmienky, aby bola hospodárska politika Tuniska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1. Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v troch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení. 2. Za sumy makrofinančnej pomoci Únie sa v prípade potreby ručí v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009[7]. 3. Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: a) podmienka stanovená v článku 2; b) trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní programu politiky obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF a c) vykonávanie – vo vymedzenom časovom rámci – podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení prvej splátky. Vyplatenie tretej splátky sa uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení druhej splátky. 4. V prípade, že podmienky uvedené v odseku 3 nie sú splnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5. Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca Centrálnej banke Tuniska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu sa finančné prostriedky Únie môžu previesť tuniskému ministerstvu financií ako konečnému príjemcovi. Článok 5 1. Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť akémukoľvek riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2. Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Tunisko požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zaradí doložka o predčasnom splatení úveru a že sa príslušná doložka začlení aj do podmienok pri operáciách prijímania úverov. 3. Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Tunisko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné prijaté úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4. Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii a ktoré súvisia s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Tunisko. 5. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1. Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012[8] a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012[9]. 2. Makrofinančná pomoc Únie sa vykonáva na základe priameho hospodárenia. 3. Memorandum o porozumení a dohoda o úvere, ktoré sa majú uzatvoriť s tuniskými orgánmi, obsahujú ustanovenia s cieľom: a) zabezpečiť, aby Tunisko pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie riadne využívajú, aby prijalo vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby aby podniklo právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli spreneverené; b) zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s predchádzaním podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie a bojom proti nim v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 988/95[10], nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[11] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013[12]; c) výslovne splnomocniť Komisiu vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo jej zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; d) výslovne splnomocniť Komisiu a Európsky dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; e) zaručiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru, keď sa zistí, že v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie v prípade Tuniska došlo k podvodu alebo ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. 4. Počas vykonávania makrofinančnej pomoci Únie Komisia prostredníctvom operatívnych posúdení monitoruje primeranosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Tuniska, ktoré sa týkajú takejto pomoci. Článok 7 1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1. Každý rok do 30. júna Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: a) preskúma dosiahnutý pokrok vo vykonávaní makrofinančnej pomoci Únie; b) posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Tuniska, ako aj dosiahnutý pokrok vo vykonávaní opatrení politiky uvedených v článku 3 ods. 1; c) uvedú väzby medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Tuniska a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2. Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie a finančný vplyv 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Makrofinančná pomoc Tuniskej republike 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[13] Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné veci Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3. Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Podporovať prosperitu za hranicami EÚ“ Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR ECFIN sa týka: 1. podpory vykonávania európskej susedskej politiky prehĺbením ekonomickej analýzy a posilnením politického dialógu a poradenstva v oblasti ekonomických aspektov akčných plánov; 2. vývoja, monitorovania a vykonávania makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1: „Poskytnúť makrofinančnú pomoc tretím krajinám pri riešení krízy ich platobnej bilancie a pri obnovení udržateľnosti zahraničného dlhu“ Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné vzťahy, globálna správa. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ Tuniskej republike (ďalej len „Tunisko“) vo výške 250 miliónov EUR s cieľom prispieť k zvýšeniu udržateľnosti platobnej bilancie. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach, pomôže krajine prekonať hospodárske a sociálne problémy, ktoré so sebou priniesli domáce a regionálne nepokoje. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred vyplatením druhej a tretej splátky pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami v nadväznosti na operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Tunisku budú vykonávať pri príprave tejto operácie. Delegácia EÚ v Tunisku bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich pretrvávajúcich aktivít v Tunisku. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé následné hodnotenie pomoci. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými výsledkami v oblasti vykonávania dohody o pohotovostnom úvere medzi Tuniskom a MMF. Okrem toho sa Komisia musí s tuniskými orgánmi dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení, ktoré musia byť splnené pred vyplatením druhej a tretej splátky Komisiou. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Navrhovaná makrofinančná pomoc prispeje k podpore makroekonomickej stability, hospodárskych reforiem a politického pokroku v krajine tak, že jej pomôže prekonať hospodárske otrasy spôsobené domácimi a regionálnymi nepokojmi. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, na ktorom sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov v období po vypuknutí krízy. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády vykonávať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať v obdobiach hospodárskych ťažkostí krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s operáciami v rámci makrofinančnej pomoci vykonalo spolu 15 následných hodnotení. Z doteraz vykonaných hodnotení vyplynulo, že operácie v rámci makrofinančnej pomoci prispievajú k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy mierne a nepriamo. Operácie v rámci makrofinančnej pomoci mali vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispeli k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedli aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi EÚ patrí k hlavným darcom Tuniska. EÚ v rámci svojej bežnej spolupráce vyčlenila 290 miliónov EUR v grantoch na obdobie rokov 2011 – 2013 na podporu tuniského programu politických a hospodárskych reforiem. Okrem toho bolo Tunisku pridelených 140 miliónov EUR v období rokov 2011 – 2013 v rámci programu SPRING. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a nie je určená ani na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. Makrofinančná pomoc sa má ukončiť ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. Následne sa majú začať využívať nástroje pomoci EÚ v rámci bežnej spolupráce. Makrofinančná pomoc má takisto dopĺňať intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a to najmä program úprav a reforiem podporovaný v rámci dohody o pohotovostnom úvere MMF a úveru od Svetovej banky na politiku rozvoja. 1.6. Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním X Návrh/iniciatíva sú v platnosti dva a pol roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia X Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2017 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[14] X Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej koncepcia je v súlade s ekonomickým programom podporovaným MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri vykonávaní dohody o pohotovostnom úvere a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s tuniskými orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4). 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká S navrhovanou operáciou v rámci makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc, ktorá nie je vyhradená na konkrétne výdavky, by sa mohla použiť podvodne. Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako kvalita riadiacich systémov centrálnej banky a ministerstva financií a primeranosť kapacity vnútorného a vonkajšieho auditu. Ďalšie kľúčové ohrozenie operácie vyplýva z regionálnej hospodárskej a politickej neistoty najmä v Líbyi, ktorá má priame dôsledky pre tuniské hospodárstvo. Na domácom fronte hlavné riziko predstavuje nestabilita spojená s ťažkosťami v rámci procesu hospodárskych a politických reforiem. Úplné vykonávanie stabilizačných a reformným opatrení s podporou medzinárodného spoločenstva (vrátane navrhovanej operácie v rámci makrofinančnej pomoci) by mohla oslabiť sociálna nespokojnosť. Napokon existujú riziká vyplývajúce z možného oslabenia európskeho a globálneho hospodárskeho prostredia a zo zvýšenia medzinárodných cien energií a potravín. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Makrofinančná pomoc podlieha overeniu, kontrole a postupom auditu v rámci právomoci Komisie vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 2.2.3. Náklady a prínosy kontrol a pravdepodobná miera pochybenia Základné náklady Komisie súvisiace s metódami overovania a kontroly, ako aj náklady na operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov vykonané pred operáciou sa uvádzajú v tabuľke 3.2.1. Okrem toho existujú náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené s prípadnou intervenciou OLAF-u. Operatívne posúdenie pomáha posúdiť nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, ktoré sa odzrkadľujú v politickej podmienenosti operácie. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za nízke. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijme niekoľko opatrení: V prvom rade, navrhovaný právny základ makrofinančnej pomoci pre Tunisko zahŕňa ustanovenie o opatreniach na predchádzanie podvodom. Tieto opatrenia sa stanovia podrobnejšie v memorande o porozumení a v dohode o úvere, pričom budú zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom osobitných politických podmienok, najmä v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, s cieľom posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. V druhom rade, pred dosiahnutím dohody o memorande o porozumení vykonajú útvary Komisie s pomocou náležite splnomocnených externých expertov na ministerstve financií a v Centrálnej banke Tuniska operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov s cieľom splniť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. V rámci tohto preskúmania sa určí, či je rámec pre riadne finančné hospodárenie s makrofinančnou pomocou v Tunisku dostatočne účinný, tým, že sa bude týkať oblastí, ako napríklad štruktúra a organizácia riadenia, riadenie a kontrola fondov, bezpečnosť systémov IT, kapacita vonkajšieho a vnútorného auditu, ako aj nezávislosť centrálnej banky. Vzhľadom na toto posúdenie možno so súhlasom vnútroštátnych orgánov zaviesť osobitné mechanizmy, ktoré by sa uplatňovali na hospodárenie príjemcov s finančnými prostriedkami. Pomoc sa zároveň vyplatí na špecializovaný účet v Centrálnej banke Tuniska. Napokon, makrofinančná pomoc bude podliehať overeniu, kontrole a postupom auditu v rámci právomoci Komisie vrátane OLAF-u a Európskeho dvora audítorov. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky 01 03 02: Makroekonomická pomoc 01 03 06 – Financovanie Garančného fondu[15] V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov………………...……….] || DRP/NRP ([16]) || krajín EZVO[17] || kandidátskych krajín[18] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 || 01 03 02 Makroekonomická pomoc || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 4 || 01 03 06 Financovanie Garančného fondu || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 01 03 06 – Záruka Európskej únie za úvery EÚ získané na makrofinančnú pomoc tretím krajinám: Garančný fond pre vonkajšiu činnosť musí byť financovaný v súlade s nariadením o fonde v znení zmien. V súlade s týmto nariadením úvery vychádzajú z nezaplatenej sumy na konci roka. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania sa pripisuje v roku „n“ do predbežného rozpočtu na rok „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z riadku „Financovanie Garančného fondu“ (rozpočtový riadok 01 03 06). V dôsledku toho sa v cieľovej sume na konci roka „n –1“ na výpočet financovania fondu bude zohľadňovať 9 % (najviac 22.5 milióna EUR) skutočne vyplatenej sumy. Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku na úver sa bude aktivovať len v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Očakáva sa, že zaplatenie rozpočtovej záruky sa nebude požadovať. ¨¨Požadované nové rozpočtové riadky: neuplat. sa. 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 4 || || || [Názov: EÚ ako globálny partner] GR: <ECFIN> || || || Rok 2013[19] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie Garančného fondu || Záväzky || (1a) || || || || 15,3 || 7,2 || 22,5 Platby || (2a) || || || || 15,3 || 7,2 || 22,5 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[20] (operatívne posúdenie a následné hodnotenie) || || || || || || Číslo rozpočtového riadka 01 03 02 || Záväzky || (3) || 0,05 || || || 0,15 || || 0,20 || Platby || (3a) || || 0,05 || || 0,05 || 0,10 || 0,20 Rozpočtové prostriedky pre GR ECFIN SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7 Platby || = 2 + 2a + 3 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7 Platby || (5) || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) || || || || || || Rozpočtové prostriedky OKRUHU 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7 Platby || = 5 + 6 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7 Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || || „Administratívne výdavky“ || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU GR: <…….> || ||  Ľudské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105  Ostatné administratívne výdavky || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || 0,040 GR ECFIN SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2013[21] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845 Platby || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRÉTNY CIEĽ Č. 1[22] || || || || || || || || || || || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || || || Druh || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu – Výstup 1 || Operatívne posúdenie || 1 || 0,05 || || || || || || || || || 1 || 0,05 – Výstup 2 || Následné hodnotenie || || || || || || || 1 || 0,15 || || || 1 || 0,15 – Výstup 3 || Financovanie Garančného fondu || || || || || || || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7 NÁKLADY SPOLU || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7 3.3.2. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok 2013[23] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca SPOLU || || || || || || || || || Ľudské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,105 Ostatné administratívne výdavky || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || || || || 0,040 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145 Mimo OKRUHU 5[24] viacročného finančného rámca || || || || || || || || || Ľudské zdroje || || || || || || || || || Ostatné administratívne výdavky || || || || || || || || || Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || || || || || || || || || SPOLU || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145 Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) || 01 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || || XX 01 01 02 (delegácie) || || || || || || || || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 01 (priamy výskum) || || || || || || || ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[25] XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového finančného krytia) || || || || || || || || XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || || || || || || || || XX 01 04 yy[26] || – ústredie || || || || || || || || – delegácie || || || || || || || || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) || || || || || || || || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || || || || || || || || SPOLU || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || || XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Vedúci oddelenia: vykonávať dohľad nad operáciou a riadiť ju, schvaľovať správy o preskúmaní vykonávania dohody o úvere, viesť pracovné návštevy a posudzovať pokrok pri dodržiavaní podmienenosti. Referenti: vypracovať memorandum o porozumení, nadväzovať kontakty s orgánmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, nadväzovať kontakty s externými expertmi na účely operatívneho posúdenia a následného hodnotenia, uskutočňovať pracovné návštevy na účely preskúmania, pripravovať správy zamestnancov Komisie a postupy Komisie týkajúce sa riadenia pomoci. Externí zamestnanci || neuplat. sa 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. 3.2.5. Príspevky od tretích strán – X Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1025/2013/EÚ z 22. októbra 2013, ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Kirgizskej republike, návrh rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu, ktorého prijatie je naplánované na december 2013. [2] Rozpočtový riadok 01 04 01 14 sa od rozpočtu na rok 2014 stane rozpočtovým riadkom 01 03 06. [3] Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...]. [4] Stanovisko Európskeho parlamentu z … 2012 a rozhodnutie Rady z … 2012. [5] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13). [6] Rozhodnutie Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30). [7] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10). [8] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1). [9] Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1). [10] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1). [11] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2). [12] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1). [13] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [14] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] Rozpočtový riadok 01 04 01 14 sa od rozpočtu na rok 2014 stane rozpočtovým riadkom 01 03 06. [16] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky. [17] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [18] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [19] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [20] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [21] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [22] Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“. [23] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [24] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [25] ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii. [26] Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).