EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli28. 9. 2016 COM(2016) 634 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Tretia správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka



Úvod Správy Komisie o pokroku vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka zaznamenali stály trend a vykazujú stabilné dosahovanie výsledkov v kontexte mnohých výziev. Základným cieľom vyhlásenia je prerušiť obchodný model prevádzačov, ktorí využívajú migrantov a utečencov podstupujúcich potenciálne smrteľné riziko spojené s neoprávneným prekročením hranice z Turecka do Grécka. Podstatný pokles prekročení hranice aj úmrtí od nadobudnutia účinnosti vyhlásenia je dôkazom o jeho účinnom vykonávaní. Keďže niektorí jednotlivci naďalej prekračujú hranice, zatiaľ čo návraty z Grécka do Turecka napredujú pomalým tempom, na prijímacie zariadenia na gréckych ostrovoch sa vyvíja ďalší tlak. Aj keď celkový rozsah tokov do Grécka je naďalej výrazne nižší než pred vyhlásením, treba ho dôsledne monitorovať. K pokroku došlo aj pri iných prvkoch vyhlásenia. Zavedené boli štruktúry, ktoré by mali umožňovať účinné vracanie migrantov do Turecka hneď po tom, ako sa dokončí konanie o prípustnosti, resp. opodstatnenosti žiadostí o azyl. Tempo presídľovania sýrskych utečencov z Turecka sa zrýchľovalo. EÚ v súčasnosti pridelila 2,2 miliardy EUR z nástroja pre utečencov v Turecku, ktorý má celkovú hodnotu 3 miliardy EUR. Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje táto správa, 15. až 16. júla otriasol Tureckom pokus o prevrat, ktorý si vyžiadal 241 životov a pri ktorom bolo zranených približne 2 200 ľudí. Neúspešný pokus o prevrat predstavoval priamy útok na demokraciu v Turecku. EÚ tento pokus o prevrat rázne odsúdila a vyjadrila úplnú podporu a solidaritu Turecku a jeho demokratickým inštitúciám ako kandidátskej krajine a kľúčovému partnerovi EÚ, pričom zároveň vyzvala turecké orgány, aby rešpektovali najvyššie normy právneho štátu a základné práva. V súbore návštev na vysokej úrovni, a najmä pri príležitosti politického dialógu na vysokej úrovni 9. septembra si EÚ vytýčila toto stanovisko a potvrdila svoje odhodlanie pokračovať v spolupráci s demokratickým, inkluzívnym a stabilným Tureckom na všetkých frontoch. Aktívne sa rokovalo o spolupráci v oblasti migrácie s tureckými partnermi, ktorí znovu potvrdili záväzok Turecka, ktorým je naďalej vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka. Tento záväzok je premietnutý vo vývoji uvedenom v tejto správe. Uvádza sa v nej pokračujúci trend napredovania a opatrenia potrebné na prehĺbenie plnenia vyhlásenia a na ešte hlbšiu konsolidáciu práce. 1. Súčasná situácia Od druhej správy z 15. júna 2016 dosiahol celkový počet osôb prichádzajúcich z Turecka na grécke ostrovy 9 250 – čo znamená priemerný denný príchod približne 81 osôb. Hoci bol v auguste zaznamenaný nárast, počty zostávajú nízke v porovnaní s letom 2015 (každý deň v júni až septembri 2015 prichádzalo priemerne takmer 2 900 ľudí), ako aj v porovnaní s mesiacom predchádzajúcim vykonávaniu vyhlásenia (keď príchody presahovali 1 700 osôb denne). V tejto súvislosti treba uviesť, že od vydania vyhlásenia bolo v Egejskom mori zaznamenaných 11 úmrtí, pričom toto číslo – hoci je vysoko poľutovaniahodné – predstavuje značný pokles na stratách na životoch, keďže len v roku 2015 prišlo o život viac než 270 osôb.

Zlepšená koordinácia a spolupráca Koordinátor EÚ Komisie naďalej zabezpečuje každodenné priebežné kontakty s gréckymi a tureckými orgánmi, agentúrami EÚ, medzinárodnými organizáciami a inými členskými štátmi. Agentúry EÚ poskytujú vecnú a kritickú podporu. Veľmi však závisia od poskytovania expertov členskými štátmi, ktoré neustále nestačí pokrývať potreby. K 26. septembru vyslal Európsky podporný úrad pre azyl do Grécka 83 tlmočníkov a 70 expertov členských štátov, z čoho 41 bolo vyslaných do hotspotov. Keďže v hotspotoch je potrebných 100 expertov, v súčasnosti na podporu vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka chýba 59 expertov. Pokiaľ ide o podporu hraníc, k 25. septembru mala agentúra Frontex v Grécku vyslaných 699 úradníkov vrátane celkového počtu 675 úradníkov , ktorí sa zaoberali vykonávaním vyhlásenia EÚ a Turecka. Napriek tomu na obdobie od septembra do decembra 2016 stále existujú nedostatky. Do úvahy treba zobrať vysokú fluktuáciu, kvôli ktorej pri každej rotácii pracovníkov dochádza k strate odborných poznatkov, pričom na zaškolenie nových pracovníkov musia byť vynakladané nové zdroje. Europol má v Grécku vyslaných 8 špecialistov na pomoc vo vyšetrovaniach zameraných proti prevádzaniu migrantov. Okrem toho bolo 10 hosťujúcich úradníkov nedávno vyslaných členskými štátmi na vykonávanie bezpečnostných kontrol v druhej línii v hotspotoch. Aj keď sa táto úroveň vyslania považuje za dostatočnú pre aktuálne požiadavky, potrebu úprav na základe budúceho vývoja tokov bude nutné dôkladne sledovať. EÚ poskytuje finančnú pomoc na podporu tureckej pobrežnej stráže s cieľom zabrániť prílevom neregulárnych migrantov a lepšie s nimi bojovať vrátane obstarania šiestich pátracích a záchranných pravidiel, ako aj súvisiacu odbornú prípravu. Prvé plavidlá by mali byť dodané vo februári 2017. Napriek zmenám v orgánoch presadzovania práva, vojenskej a verejnej správe po pokuse o prevrat – vrátane reorganizácie tureckých žandárskych jednotiek a pobrežnej stráže, v rámci ktorej majú prejsť pod civilnú kontrolu – sa zdá, že pátracie činnosti príslušných tureckých orgánov prebiehajú na podobnej úrovni. Turecká pobrežná stráž takisto naďalej reagovala na mori na žiadosti o pomoc vydané gréckymi orgánmi. Tureckí styční dôstojníci nachádzajúci sa na gréckych ostrovoch boli po pokuse o prevrat odvolaní z gréckych ostrovov. Ich návrat sa ešte neuskutočnil. Turecký styčný dôstojník v Holandsku je takisto v kontakte s Europolom v otázkach zahŕňajúcich prevádzanie migrantov. Spolupráca agentúry Frontex s činnosťou NATO v Egejskom mori NATO prispieva k medzinárodnému úsiliu o vykorenenie nezákonného obchodovania s ľuďmi a neregulárnej migrácie prostredníctvom spravodajstva, sledovania a prieskumu v Egejskom mori. Operácie agentúry Frontex a NATO zahŕňajú činnosti v oblasti včasného varovania a sledovania a výmenu operatívnych informácií s gréckou a tureckou pobrežnou strážou. Frontex a námorné velenie NATO podpísali v júli 2016 štandardné operačné postupy a vyvíjajú spoločný situačný prehľad. Cieľom je umožniť činnosť NATO v Egejskom mori na ďalšie posilnenie vysokej miery odhaľovania a urýchlenie výmeny informácií o prípadoch, trasách a metódach prevádzania migrantov. Informačné iniciatívy Osobitná skupina pre informačnú stratégiu zameranú na migrantov, ktorú zriadila Komisia, pracuje s cieľom zistiť, aké informačné zdroje používajú utečenci a migranti, definovať a zamerať sa na kľúčové posolstvá a vypracovať a šíriť ich obsah. V spolupráci s konzorciom médií s vysokou sledovanosťou sa podľa plánu začiatkom budúceho roka spustí centrálny „informačný online portál“ s dosahom na milióny utečencov po celom svete. V spolupráci s agentúrami EÚ, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, UNHCR a gréckymi orgánmi Komisia zorganizovala informačnú kampaň od 25. júla do 5. augusta 2016: zorganizovalo sa 101 stretnutí na piatich gréckych ostrovoch, na ktorých bolo informovaných viac ako 2 300 migrantov a ich rodín o konaniach o azyle v Grécku pre tých, ktorí prišli z Turecka po 20. marci, o návrate do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka a o asistovanom dobrovoľnom návrate.

Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: Členské štáty by mali naliehavo posilniť svoju podporu pre Grécko prostredníctvom agentúr EÚ. Aktuálne chýbajúcich 59 expertov pre Európsky podporný úrad pre azyl a nedostatok pracovníkov do konca roku 2016 (až 194 expertov počas tohto obdobia) pre agentúru Frontex sa musí doplniť pred zasadnutím Európskej rady 20. – 21. októbra. Experti by mali byť vysielaní na dlhšie obdobia, aby sa zabezpečila kontinuita. Je potrebné prehĺbiť spoluprácu, aby sa optimalizovalo používanie spravodajstva všetkými zúčastnenými: EÚ, NATO, gréckymi aj tureckými orgánmi. 2. Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje návrat všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené a ktorí prišli z Turecka na grécke ostrovy po 20. marci. Tieto opatrenia sa vykonávajú výlučne v súlade s požiadavkami práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržiavaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Súčasný stav Od druhej správy z 15. júna 2016 bolo v rámci vyhlásenia vrátených 116 osôb, ktoré neregulárne vstúpili do Grécka , vrátane 22 Sýrčanov, vďaka čomu sa celkový počet migrantov vrátených do Turecka po vyhlásení EÚ a Turecka dostal na hodnotu 578 osôb. Iné národnosti zahŕňali Pakistancov, Alžírčanov, Egypťanov, Maročanov, Jemenčanov, Iračanov, Libanončanov a Palestínčanov. Vrátené osoby dostali rozhodnutia o zamietnutí azylu (vrátane záporných druhostupňových rozhodnutí), stiahli svoju žiadosť o azyl alebo nepožiadali o azyl. Cieľu, ktorým je zabezpečovanie navrátenia na základe vyhlásenia, najviac bránilo pomalé tempo spracúvania žiadostí o azyl na prvom stupni gréckou azylovou službou (aj s pomocou Európskeho podporného úradu pre azyl) a spracúvania odvolaní novozriadeným gréckym odvolacím orgánom. Pokrok v zriaďovaní vhodných orgánov a tokov práce na zvládanie vysokého počtu žiadostí o azyl spomaľovali nedostatočné zdroje (vrátane osôb na vedenie pohovoru z Európskeho podporného úradu pre azyl). Naliehavo potrebné je ďalšie úsilie gréckej štátnej správy v snahe vybudovať výrazne vyššie a nepretržité kapacity na vracanie prichádzajúcich migrantov, čo sa považuje za kľúčový odrádzajúci faktor pre neregulárnych migrantov a prevádzačov. Činnosti readmisie a návratu boli dočasne prerušené v období po pokuse o prevrat v Turecku, ale začiatkom septembra sa obnovili. Počas neprítomnosti tureckých styčných dôstojníkov na ostrovoch (pozri predchádzajúci text) bola táto práca koordinovaná priamo s tureckými orgánmi. Práca pokračuje s cieľom zvýšiť dobrovoľné návraty z ostrovov. S podporou EÚ sa prostredníctvom programu asistovaného dobrovoľného návratu Medzinárodnej organizácie pre migráciu od 1. júna dobrovoľne vrátilo 1 976 migrantov z Grécka do svojej krajiny pôvodu, pričom 230 z nich z gréckych ostrovov. Tento program z Grécka využilo v roku 2016 celkovo 4 678 migrantov. Právne kroky Grécko prijalo právne ustanovenia na zavedenie nového odvolacieho orgánu a nových odvolacích výborov na druhostupňové preskúmanie odvolaní, ktoré boli podané od 20. júla proti prvostupňovým rozhodnutiam gréckej azylovej služby. Práca týchto výborov je nevyhnutná na zabezpečenie náležitého procesu pri posudzovaní žiadostí o azyl v súlade s normami EÚ a medzinárodnými štandardmi. Teraz je potrebné, aby odvolacie výbory mali zdroje potrebné na prevádzku v plnom tempe s cieľom zrýchliť spracúvanie týchto odvolaní, aby sa zabezpečilo, že budú plniť cieľ, ktorým je spracovanie približne 500 pridelených prípadov každý mesiac (100 na výbor), pričom by sa mali zameriavať na prípady žiadostí o azyl, ktoré boli podané na gréckych ostrovoch patriacich do kontextu vyhlásenia EÚ a Turecka. Prvé rozhodnutia o odvolaniach boli vydané v polovici augusta. Postup však bol pomalý. Podľa posledných dostupných údajov bol celkový počet odvolaní proti prvostupňovým rozhodnutiam o prípustnosti a podstate veci vydaným azylovou službou 1 013. Spomedzi 311 doterajších odvolacích rozhodnutí o prípustnosti bolo v šiestich druhostupňových odvolacích rozhodnutiach potvrdené prvostupňové rozhodnutie o neprípustnosti. V 305 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach došlo k zmene prvostupňového rozhodnutia o neprípustnosti. Pokiaľ ide o prešetrovanie podstaty veci, v 40 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach došlo k potvrdeniu prvostupňového zamietavého rozhodnutia o podstate veci a v dvoch prípadoch došlo k zmene takéhoto zamietavého rozhodnutia.

Nová odvolací výbor doposiaľ vydal najmenej 35 rozhodnutí týkajúcich sa prípadov na ostrovoch – najmenej tri o prípustnosti a 32 o podstate veci . Vyššiu úroveň odvolania na grécku štátnu radu v súčasnosti začal Sýrčan, ktorý sa snaží napadnúť rozhodnutie o zriadení odvolacích výborov. V Turecku viedol právny vývoj, ktorý zahŕňal uplatňovanie pravidiel o pracovných povoleniach, k prijatiu približne 10 584 žiadostí o pracovné povolenie od sýrskych štátnych príslušníkov. Doteraz ich bolo schválených 8 000, čo už predstavuje zdvojnásobenie číselného údaju za celý rok 2015. Pokiaľ ide o dohodu o readmisii medzi EÚ a Tureckom, vo vykonávaní ustanovení o štátnych príslušníkoch tretích krajín nebol zaznamenaný pokrok. Turecká rada ministrov ešte neprijala rozhodnutia, ktorými sa povoľuje uplatňovanie týchto ustanovení. Dosiahol sa určitý pokrok vo vykonávaní ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom, pokiaľ ide o tureckých štátnych príslušníkov. Operatívne kroky Stály – hoci podstatne nižší – prílev príchodov a pomalé tempo návratu vystavilo prijímacie kapacity na ostrovoch rastúcemu tlaku . Grécke hotspoty sú preto čoraz preľudnenejšie, vznikajú v nich zložité a niekedy nebezpečné podmienky, čoho dôkazom bol nedávny požiar na ostrove Lesbos. Celkový počet migrantov prítomných na ostrovoch je k 27. septembru 13 863, teda podstatne vyšší, ako je prijímacia kapacita na úrovni len 7 450 osôb. Situácia sa môže zmierniť len znížením počtu ľudí, ktorí sú povinní zostať na ostrovoch. V prvej inštancii je potrebné rýchlejšie spracúvanie žiadostí o azyl v rámci konania na hraniciach platiaceho pre žiadosti na ostrovoch, aby sa umožnilo viac návratov do Turecka so zreteľom na osoby, ktorých žiadosti o azyl sa považujú za neprípustné alebo nepodložené. Realita súčasného preľudnenia takisto poukazuje na potrebu rýchleho rozšírenia prijímacích kapacít vrátane zabezpečenia podmienok na zimu. Maloleté osoby bez sprievodu by mali byť naliehavo presunuté do osobitných zariadení: maloleté osoby bez sprievodu sú pre Komisiu prvoradé, preto sprístupnila finančné prostriedky na ďalšiu prijímaciu kapacitu a podnecovala členské štáty k tomu, aby premiestnili vyšší počet maloletých osôb bez sprievodu. Grécke orgány vymenovali vedúceho služby pre prijímanie a identifikáciu. Na miestnej úrovni je však riadenie hotspotov naďalej ochromené neurčením a nevyslaním stálych gréckych koordinátorov hotspotov, ako sa plánovalo od začiatku roka 2016. Bez ďalšieho meškania treba zabezpečiť celkové riadenie hotspotov, a to aj z bezpečnostného hľadiska. Nové stále operačné postupy pre hotspoty by takisto mali byť prioritne oficiálne prijaté s úplným zohľadnením vyhlásenia EÚ a Turecka. Európsky podporný úrad pre azyl vykonal komplexné bezpečnostné hodnotenie svojich pracovísk v troch hotspotoch s cieľom určiť hlavné oblasti, v ktorých by sa mohla posilniť bezpečnosť. Výsledky zahŕňali najatie súkromnej bezpečnostnej spoločnosti, práce na infraštruktúre s cieľom zabezpečiť bezpečný okruh a zabezpečenie zdravotníckych súprav a hasiacich prístrojov. Grécke orgány nahlásili prítomnosť celkovo viac než 60 000 registrovaných migrantov na celom svojom území. Od 9. júna do 30. júla bolo do konania o azyle predbežne registrovaných 27 592 migrantov nachádzajúcich sa na pevnine v Grécku vrátane 1 225 maloletých osôb bez sprievodu. Išlo o značnú administratívnu úlohu pre grécke orgány s podporou finančných prostriedkov EÚ a odbornými znalosťami Európskeho podporného úradu pre azyl, UNHCR a Medzinárodnej organizácie pre migráciu . Finančná pomoc EÚ pre Grécko

Od druhej správy z 15. júna 2016 Komisia udelila núdzové financovanie vo výške viac než 90 miliónov EUR z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť na zlepšenie prijímacej kapacity Grécka a pomoc migrantom a utečencom . Táto posledná núdzová pomoc sa prideľuje nad rámec už pridelených núdzových prostriedkov: od začiatku roka 2015 bolo prostredníctvom týchto fondov EÚ udelených približne 352 miliónov EUR na podporu opatrení v Grécku. Pokiaľ ide o 509 miliónov EUR pridelených Grécku na obdobie rokov 2014 až 2020 prostredníctvom jeho národných programov, tieto národné programy sa revidujú, aby boli lepšie prispôsobené súčasným potrebám Grécka. Značné finančné prostriedky EÚ (približne 198 miliónov EUR) sa poskytujú humanitárnym partnerom prostredníctvom nedávno vytvoreného nástroja núdzovej podpory v rámci Únie. Cieľom tejto podpory je pokryť základné humanitárne potreby migrantov a utečencov vrátane prístrešia, hygieny a systému poukazov na nákup potravín a iných nevyhnutných vecí. Patrí sem osobitná podpora vzdelávania detí a maloletých osôb bez sprievodu. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: Urýchlenie spracúvania žiadostí o azyl od registrácie po odvolanie v súlade s právom EÚ a medzinárodným právom, naliehavé zrýchlenie tempa návratov do Turecka, rozšírenie prijímacích kapacít na gréckych ostrovoch a ich úprava na zimné podmienky, prijatie stálych operačných postupov gréckymi orgánmi pre hotspoty a menovanie stálych koordinátorov v hotspotoch, zabezpečenie presunu maloletých osôb bez sprievodu do osobitných zariadení, Turecko by malo schváliť uplatňovanie ustanovení o štátnych príslušníkoch tretích krajín podľa dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom. 3. Presídľovanie „jedného za jedného“ z Turecka do EÚ Súčasný stav Podľa posledných údajov k 26. septembru bolo do EÚ presídlených 1 614 Sýrčanov na základe rámca „jeden za jedného“ (1:1), v rámci ktorého EÚ presídli sýrskeho občana z Turecka do EÚ vždy, keď dôjde k navráteniu Sýrčana z gréckych ostrovov do Turecka. Z tohto počtu bolo od druhej správy z 15. júna 2016 presídlených 1 103 Sýrčanov z Turecka do 12 členských štátov (Belgicko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Holandsko, Portugalsko, Španielsko a Švédsko). Počet členských štátov prijímajúcich presídlenia v rámci tohto systému sa tak dostáva na 13. Aj keď bolo okrem toho presídlenie prerušené v polovici júla v dôsledku pokusu o prevrat, opätovne sa začalo v auguste. Počet osôb, ktoré absolvovali potrebné konania a sú pripravené na presídlenie, je 509. V dôsledku toho tempo presídľovania v porovnaní s návratmi z gréckych ostrovov značne pokročilo. A toto tempo treba udržať. Členské štáty sú pripravené vykonať ďalšie presídlenia. Turecké orgány predložili 2. septembra UNHCR zoznam 5 700 sýrskych utečencov, ktorí boli zaradení do možného presídlenia (aj keď nie všetky tieto spisy budú účinné, napríklad z dôvodu duplicity alebo možných výpadkov). UNHCR očakáva, že predloží prvých 300 prípadov členským štátom do konca septembra. Dôležitosť neustáleho poskytovania nových postúpení bola nastolená tureckým orgánom, ktoré odpovedali tak, že pracujú na ďalšom zozname postúpení. Právne kroky Na podporu vykonávania vyhlásenia Komisia v marci 2016 predložila návrh, aby sa členským štátom umožnilo splniť si povinnosti týkajúce sa premiestnenia pre nepridelených 54 000 miest prijatím sýrskych štátnych príslušníkov, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu a nachádzajú sa v Turecku, a to prostredníctvom presídlenia alebo iných foriem zákonného prijímania . V návrhu sa takisto predpokladá, že členské štáty, ktoré používajú túto možnosť, dostanú finančný príspevok vo forme jednorazovej sumy vo výške 6 500 EUR za Sýrčana, ktorý je zákonne prijatý na ich územie z Turecka. Po tom, ako Európsky parlament 15. septembra 2016 prijal stanovisko, teraz ide Rada prijať návrh. Operatívne kroky Tím pre presídľovanie, ktorý pôsobí v delegácii EÚ v Ankare, naďalej koordinuje operácie členských štátov, asistuje pri nich a zabezpečuje styčné funkcie s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, UNHCR a tureckým generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie. Všetky strany spolupracujú na riešení každej technickej otázky, ktorá sa objaví počas postupu a ktorej výsledkom by boli omeškania v operáciách presídľovania a ovplyvnili by celkový počet utečencov presídlených do EÚ. Spoločné centrum pre vedenie pohovorov v Ankare umožňuje vedenie pohovorov so sýrskymi kandidátmi na presídlenie. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: Udržať tempo presídľovania, prijať v Rade návrh Komisie týkajúci sa 54 000 nepridelených miest. 4. Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás pre neregulárnu migráciu

Úsilie o kontrolu tokov v Egejskom mori zatiaľ neviedli k zásadnému vyvinutiu alternatívnych trás z Turecka. Aj tak však skutočnosť, že naďalej pretrváva značný tok ľudí prichádzajúcich do členských štátov, ako je Rakúsko a Nemecko, nastoľuje možnosť, že ľudia naďalej nachádzajú spôsob, ako sa dostať z Turecka. Niektoré lode sa plavili do iných členských štátov dlhšou cestou: vo vykazovanom období sa 24 lodí odchádzajúcich z Turecka dostali do Talianska. Na pevnine došlo k zvýšeniu zistených neregulárnych prechodov na pozemných hraniciach Turecka s Bulharskom a Gréckom. Je preto dôležité neustále monitorovať situáciu a prijímať preventívne opatrenia. Posilnenie komunikácie a výmeny informácií medzi tureckými orgánmi a ich partnermi v EÚ bude dôležitým prvkom v riešení akýchkoľvek vznikajúcich rizík. V rámci EÚ boli prijaté opatrenia na ochranu zraniteľných hraníc. Napríklad na základe žiadosti bulharských orgánov o ďalšiu podporu agentúra Frontex postupne posilňuje svoju prítomnosť na bulharských hraniciach s Tureckom (ako aj so Srbskom). Ku 26. septembru bolo v Bulharsku vyslaných 177 expertov, ale ešte stále existuje značný nedostatok v porovnaní s odsúhlasenými 345 expertmi, ktorí sú potrební. Komisia naďalej nalieha na všetky členské štáty, aby plnili žiadosti agentúry Frontex. Komisia okrem toho nedávno udelila Bulharsku núdzovú pomoc až 108 miliónov EUR na posilnenie hraničného dozoru a riadenia migrácie a vonkajších hraniciach tohto členského štátu s Tureckom, Srbskom a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko. Ďalšie žiadosti Bulharska o dodatočnú núdzovú pomoc až do výšky 52 miliónov EUR sú stále predmetom preskúmavania. Nadchádzajúce spustenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by malo byť zásadnou podporou účinnosti a jednotnosti vonkajších hraníc EÚ. 5. Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov V Rade prebiehajú diskusie v úzkej spolupráci medzi Komisiou, Európskym podporným úradom pre azyl, UNHCR a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu o stálych operačných postupoch pre dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov. V Rade sa rokovalo o pripomienkach Turecka k stálym operačným postupom poskytnutým v júni a nadviazalo sa na ne technickým stretnutím v Ankare. Uskutočnia sa ďalšie výmeny medzi členskými štátmi a Tureckom s cieľom dokončiť stále operačné postupy. Po dosiahnutí dohody na stálych operačných postupoch by sa malo posúdiť, či sú splnené podmienky na spustenie vykonávania tohto systému. Vo vyhlásení EÚ a Turecka sa stanovuje, že systém bude aktivovaný, keď sa neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ skončí alebo aspoň podstatne a udržateľne zníži. Zavedením systému sa posilní vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom sa poskytne bezpečná a zákonná alternatíva voči neregulárnej migrácii do EÚ. 6. Liberalizácia vízového režimu Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, v druhej správe z 15. júna 2016 bolo opísaných sedem kritérií, ktoré sa stále musia splniť: vydávanie biometrických cestovných dokladov v úplnom súlade s normami EÚ, prijatie opatrenia na zabránenie korupcii, s ktorým sa v pláne počíta, uzavretie dohody o operačnej spolupráci s Europolom, revidovanie právnych predpisov a postupov týkajúcich sa terorizmu v súlade s európskymi normami; zosúladenie právnych predpisov na ochranu osobných údajov s normami EÚ,

ponúknutie účinnej justičnej spolupráce v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, vykonávanie všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom. Komisia povzbudila úsilie Turecka o dokončenie vykonávania všetkých zostávajúcich kritérií plánu na liberalizáciu víz čo najskôr . Komisia a Turecko pokračovali v angažovanom dialógu v snahe nájsť riešenia, a to aj v oblasti legislatívnych a procesných zmien potrebných pri všetkých doposiaľ nesplnených kritériách. Medzi spoluzákonodarcami pokračovali súbežne aj diskusie o návrhu Komisie posilniť existujúci mechanizmus pozastavenia, v ktorom sa stanovujú okolnosti, ktoré môžu viesť k možnému pozastaveniu bezvízového cestovania pre občanov všetkých krajín využívajúcich liberalizáciu víz. 7. Nástroj pre utečencov v Turecku Od druhej správy z 15. júna 2016 dosiahla celková suma pridelená v rámci nástroja na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc 2,239 miliardy EUR na roky 2016 až 2017. Predstavuje teda veľký podiel z celkovej sumy 3 miliardy EUR. Z pridelených prostriedkov došlo pri sumách, ktoré boli zmluvne zaviazané, k nárastu na 1,252 miliardy EUR. Komisia vynakladá maximálne potrebné úsilie, aby pri zazmluvnených prostriedkoch zabezpečila zrýchlenie vyplatení v rámci nástroja, ktoré dosiahli 467 miliónov EUR. Od druhej správy z 15. júna 2016 Komisia pokračovala v úsilí riešiť najkritickejšie potreby utečencov a hostiteľských spoločenstiev v Turecku. V rámci finančného krytia nástroja bolo na humanitárnu pomoc zatiaľ pridelených 595 miliónov EUR, z ktorých sa na 512 miliónov EUR uzatvorili zmluvy. Vyplatených bolo z toho 407 miliónov EUR. V júni Komisia uverejnila plán vykonávania humanitárnej pomoci. Podľa tohto plánu bolo okrem 74 miliónov EUR, na ktoré sa uzatvorili zmluvy do konca júla na rozšírenie činností v oblasti ochrany, prípravy na zimu, zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, podpísaná zmluva vo výške 348 miliónov EUR so Svetovým potravinovým programom, ktorý bude pracovať v partnerstve s tureckými organizáciami na realizácii núdzovej záchrannej sociálnej siete – dosiaľ najväčšieho humanitárneho programu EÚ . V rámci neho sa poskytnú elektronické karty, ktoré umožnia až jednému miliónu najzraniteľnejších utečencov pokryť si základné potreby, pokiaľ ide o potraviny, prístrešie a vzdelávanie spôsobom, ktorý je nákladovo efektívny a účinný, ako aj dôstojnejší pre dotknutých jednotlivcov, a to prostredníctvom predvídateľného, každomesačného „dobíjania“ týchto kariet. Vykonávanie tohto programu je kľúčovou prioritou v nadchádzajúcich mesiacoch v tejto oblasti spolu s prípravou na zimu, ochranou a neformálnym vzdelávaním a zdravotnou starostlivosťou. Vo finančnom krytí na nehumanitárnu pomoc Komisia prijala v júli 2016 osobitné opatrenie v oblasti vzdelávania, zdravia, komunálnej infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory pre utečencov v Turecku, na ktoré sa pridelila celková suma 1,415 miliardy EUR. S tureckým ministerstvom zdravotníctva a tureckým ministerstvom národného vzdelávania boli podpísané dve rozsiahle zmluvy v celkovej výške 600 miliónov EUR . Tieto zmluvy poskytnú utečencom udržateľný prístup k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti. Podpísané boli po tom, ako už v auguste došlo k podpisu ďalších dvoch zmlúv: priamej dohody s tureckým generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie – v hodnote 60 miliónov EUR – na podporu migrantov pri ich návrate z Grécka do Turecka ; a zmluvy s medzinárodnou organizáciou pre migráciu – v hodnote 20 miliónov EUR – na vybudovanie kapacít tureckej pobrežnej stráže na operácie pátrania a záchrany (pozri vyššie). Ďalšie projekty na pomoc pri budovaní škôl, nemocníc a verejných služieb budú podpísané v nadchádzajúcich niekoľkých mesiacoch. Celkovo sa na nehumanitárnu pomoc doteraz vyčlenilo približne 1,6 miliardy EUR, z čoho 740 miliónov EUR už bolo aj zazmluvnených. 60 miliónov EUR z uvedenej sumy už bolo aj vyplatených, pričom s preddavkami v rámci nových zmlúv v oblasti zdravotníctva a vzdelávania sa táto suma má do konca októbra zvýšiť na 240 miliónov EUR . K ďalším krokom budú patriť prípravy na uzatvorenie zmlúv týkajúcich sa niekoľkých dohôd o delegovaní s medzinárodnými finančnými inštitúciami na podporu komunálnej a sociálnej infraštruktúry, ako aj projekty iniciované zdola v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ v reakcii na sýrsku krízu v nových oblastiach, ako je posilnený prístup utečencov k vysokoškolskému vzdelávaniu, odbornej príprave a na trh práce. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: Zabezpečenie urýchleného spracovania všetkých cieľových programov, zabezpečenie ich účinnej a finančne spoľahlivej realizácie v plnej spolupráci s tureckými orgánmi. 8. Modernizácia colnej únie

Colná únia medzi EÚ a Tureckom je základom úzkych hospodárskych a obchodných vzťahov, vďaka čomu Turecko rástlo, aby sa stalo piatym hlavným obchodným partnerom EÚ vo svete, pričom EÚ je s veľkým predstihom hlavným obchodným partnerom Turecka. Na prvom hospodárskom dialógu EÚ a Turecka minulý rok v apríli sa však zdôraznil potenciál ísť ešte ďalej a využiť neuvoľnený potenciál v bilaterálnych preferenčných obchodných vzťahoch a zlepšiť fungovanie colnej únie. Prípravné práce dláždiace cestu k rokovaniam o modernizácii a rozšírení colnej únie dobre napredujú. V rámci nedávnej verejnej konzultácie sa zaznamenala silná podpora pre modernizáciu colnej únie a zlepšenie jej fungovania a tieto skutočnosti sa použijú pri posudzovaní vplyvu zaoberajúcom sa možnosťami do budúcnosti vzhľadom na možný návrh smernice na rokovania, ktorý má Komisia predložiť do konca roka 2016. 9. Prístupový proces Prístupové rokovania o kapitole 33 (Finančné a rozpočtové ustanovenia) boli otvorené 30. júna v súlade s vyhlásením EÚ a Turecka. Pokračujú prípravy s cieľom dosiahnuť pokrok v ďalších piatich kapitolách, a to bez toho, aby boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. V kľúčových oblastiach súdnictva a základných práv a spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitoly 23 a 24) Komisia aktualizuje dokumenty, aby sa zohľadnil najnovší vývoj. Tieto kapitoly zahŕňajú širokú škálu zásadných otázok vrátane základných práv, ako je napríklad sloboda prejavu, súdnictvo, protikorupčná politika, migrácia a azyl, vízové pravidlá, riadenie hraníc, policajná spolupráca a boj proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie normy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných slobôd vrátane slobody prejavu. Komisia bude vývoj monitorovať a podrobne ho preskúma v nasledujúcej správe o Turecku, ktorá má byť vydaná v novembri ako súčasť balíka pre rozšírenie. Vychádza pritom z prípravných prác, ktoré podnikla Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť v oblastiach energetiky (kapitola 15), vzdelávania a kultúry (kapitola 26) a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31). 10. Humanitárna situácia v Sýrii Humanitárna situácia v Sýrii je naďalej zúfalá. Podľa číselných údajov OSN opustilo krajinu 4,8 milióna Sýrčanov a 6,1 milióna bolo vnútorne vysídlených, pričom sa odhaduje, že v súčasnosti potrebuje pomoc v rámci Sýrie 13,5 milióna ľudí. Z tohto počtu je približne 5,5 milióna ľudí v ťažko dostupných oblastiach a viac ako pol milióna v obliehaných oblastiach vrátane východného Aleppa. Podporovanie humanitárnych potrieb týchto ľudí výrazne závisí od spoločnej práce EÚ a Turecka a od poskytovania cezhraničnej pomoci od susedných krajín, ako je Turecko a Jordánsko. EÚ bola osobitne aktívna pri poskytovaní cezhraničnej pomoci z Turecka do severnej Sýrie: v roku 2015 bolo viac ako 43 miliónov EUR venovaných na cezhraničné operácie z Turecka do obliehaných a ťažko dostupných oblastí. V roku 2016 bolo pridelených ďalších 140 miliónov EUR na činnosti na záchranu života v Sýrii na činnosti partnerských organizácií v odvetviach, ako je zdravotná starostlivosť, ochrana, vzdelávanie a bezprostredná reakcia, so zameraním sa na najzraniteľnejšie oblasti. Komisia financuje systém bezprostrednej pohotovostnej reakcie, ktorý partnerom umožňuje rýchlo mobilizovať vopred umiestnené zásoby na poskytnutie pomoci v novo dostupných oblastiach alebo zareagovať na náhle vysídlenia obyvateľstva, a to aj konvojmi na dodávanie pomoci. Nedávne udalosti neúprosne upriamili pozornosť na to, že nádeje na dlhodobé prímerie v Sýrii sú naďalej prchavé a že humanitárny prístup je naďalej zložitý a zriedkavý napriek tomu, že bezpečný prístup je štandardne garantovaný ako súčasť septembrového plánu medziagentúrnych konvojov schváleného sýrskou vládou. Ešte horšie je, že priamy útok na humanitárny konvoj OSN/sýrskeho Červeného polmesiaca pri Aleppe 19. septembra, v hrubom rozpore s medzinárodným humanitárnym právom, predstavuje neprijateľný precedens a ohrozuje poskytovanie humanitárnej pomoci všade. EÚ a Turecko budú naďalej spolupracovať na zabezpečení toho, aby bol prístup poskytovaný ihneď všetkými možnými trasami. 11. Záver