V nariadení sa stanovuje krátkodobé preskúmanie po 18 mesiacoch od začatia jeho uplatňovania a to, že toto preskúmanie by malo obsahovať posúdenie uskutočniteľnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia, konkrétne o online služby poskytujúce prístup k obsahu chránenému autorským právom, ako sú hudba, videohry, filmy alebo elektronické knihy.

·Pokiaľ ide o to, či je možné v súčasnosti rozšíriť rozsah pôsobnosti nariadenia, a to najmä na online obsah chránený autorským právom, z údajov v správe vyplýva, že účinky tohto rozšírenia by sa líšili podľa druhu obsahu v závislosti od dopytu spotrebiteľov a dostupnosti obsahu v celej EÚ. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia napríklad na stríming hudby môže mať dokonca účinky v neprospech spotrebiteľov, keďže v niektorých členských štátoch, v ktorých sú v súčasnosti tieto služby lacnejšie, sa môže zvýšiť ich cena. V správe sa identifikujú potenciálne prínosy, konkrétne pokiaľ ide o audiovizuálny obsah, pretože jeho dostupnosť je často obmedzená štátnymi hranicami a prístup k nemu je často geograficky blokovaný. V správe sa však identifikujú aj možné výzvy týkajúce sa investícií do tvorby obsahu a dôsledky pre celý ekosystém sektora, ako aj vplyv na dobré podmienky, ktorý je potrebné podrobnejšie posúdiť. Celkovo budú účinky rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia do veľkej miery závisieť od postupov udeľovania licencií na autorské práva a od úvah týkajúcich sa autorských práv.

·Nariadenie o geografickom blokovaní zakazuje neodôvodnenú diskrimináciu zákazníkov pri nakupovaní tovaru alebo služieb. Zabezpečuje sa ním, že prístup do online obchodu (napr. s elektronikou alebo odevmi) alebo k službám poskytovaným online a spotrebovaným offline (napr. prenájom auta) v EÚ nemôže byť odmietnutý z dôvodu štátnej príslušnosti, miesta bydliska alebo sídla zákazníkov, a to aj vtedy, ak sa táto diskriminácia týka platobných prostriedkov.

Je to tak najmä v dôsledku pretrvávajúcich obmedzení dodávania pri cezhraničnom nakupovaní. Tieto obmedzenia sa stále vyskytujú pri viac ako 50 % pokusov o nákup, a to aj v prípade nadnárodných obchodníkov, ktorí ponúkajú rôzne národné verzie svojich webových sídiel.

V nariadení sa obchodníkom neukladá povinnosť dodávať cezhranične, ak sa to nestanovuje v platných zmluvných podmienkach. Proces nakupovania sa však často zastaví v posledných fázach, pretože obchodník nedodáva do krajiny kupujúceho, čiže pri požiadavke cezhraničného dodania bol len 1 z 3 pokusov o cezhraničný nákup v rámci nedávneho fiktívneho nakupovania úspešný.

Proces vykonávania nariadenia členskými štátmi bol vo všeobecnosti oneskorený. Do decembra 2018 prijalo a oznámilo opatrenia a orgány určené na presadzovanie nariadenia iba šesť členských štátov. Po vykonaní dôkladného monitorovania a kontrolných činností Komisiou väčšina členských štátov tieto opatrenia na jar 2019 prijala. Do júla 2019 šesť členských štátov stále úplne ani čiastočne neoznámilo opatrenia na presadzovanie nariadenia platné pre prípad jeho porušenia. Komisia začala v týchto prípadoch postup v prípade nesplnenia povinnosti.

Cezhraničná dostupnosť videohier (t. j. počítačových, mobilných a konzolových hier), minimálne tých, ktoré ponúkajú najväčší celoeurópski poskytovatelia, ako sú obchody s aplikáciami alebo počítačové/konzolové platformy, sa v jednotlivých online herných ekosystémoch líši. Rovnako ako v prípade elektronických kníh, aj v tomto prípade sa vnútroštátne herné katalógy v rámci EÚ mierne líšia, a to najmä v prípade konzolových hier a niektorých členských štátov. Tak ako v prípade hudby, aj postupy distribúcie videohier na rozdiel od iných obsahových služieb do veľkej miery závisia od licencií, ktoré nie sú územné ani výlučné. Odstránenie obmedzení cezhraničného prístupu má potenciál zvýšiť rozmanitosť dostupných položiek v jednotlivých katalógoch (približne o 17 % v prípade Playstation, vážené na základe rebríčka položiek). V prípade všetkých platforiem sa však rozdielna dostupnosť týka hlavne titulov s relatívne nízkym dopytom/hodnotením.

Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o elektronické knihy by mohlo viesť k významnému nárastu cezhranične dostupných položiek z jednotlivých katalógov daných poskytovateľov v konkrétnych krajinách (napr. 40 % nárast v niekoľkých krajinách v prípade katalógu služby iTunes) a lepšiemu prístupu k menším/vnútroštátnym predajcom kníh. Nie je však jasné, či by sa tým skutočne prehĺbila faktická rozmanitosť jednotlivých titulov, ktoré sú už spotrebiteľom dostupné prostredníctvom rôznych poskytovateľov/verzií celoeurópskych a vnútroštátnych kníhkupectiev.

Z dostupných údajov vyplýva, že hlavným stimulom prechodu medzi jednotlivými službami je pre spotrebiteľov cena. V prípade rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia by boli existujúce stratégie diferenciácie cien menej udržateľné a rozsiahly prechod spotrebiteľov na lacnejšie verzie rovnakých služieb dodávaných v iných členských štátoch by mohol mať významný vplyv na príjmy zo služieb strímingu hudby. Poskytovatelia budú pravdepodobne reagovať harmonizáciou cien a zrejme aj diferenciáciou služieb, ktoré aktívne ponúkajú v jednotlivých krajinách.

V tejto správe sa identifikujú niektoré trendy, príležitosti a výzvy, ktoré by vyplývali z rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia na uvedené služby, a to vrátane služieb týkajúcich sa audiovizuálneho aj iného ako audiovizuálneho obsahu, posudzované na základe ustanovení doložky o preskúmaní, ako aj splnenia podmienky týkajúcej sa „požadovaných práv“. Opiera sa o rôzne analytické štúdie a zdroje údajov, ktoré sa podrobnejšie analyzujú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Konkrétne sa analyzujú tieto prvky: i) očakávania/nároky spotrebiteľov; ii) možná rozmanitosť a cenové účinky na spotrebiteľov; a iii) vplyvy na rôzne sektory. Prihliada sa v nej aj na regulačné a licenčné rámce, ako aj na dynamické účinky, čo je pri komplexnom a rýchlom vývoji kreatívneho priemyslu osobitne dôležité. Zároveň sa vzhľadom na to, že dostupné dôkazy sa týkajú obdobia pred vypuknutím krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, v analýze neprihliada na vplyv tejto krízy na odvetvia s obsahom chráneným autorským právom.

V doložke nariadenia týkajúcej sa preskúmania sú stanovené určité konkrétne aspekty, na ktoré treba prihliadať v súvislosti so službami poskytujúcimi prístup k dielam chráneným autorským právom (ako sú služby poskytujúce prístup k hudbe, videohrám alebo filmom). Konkrétne sa v nariadení uvádza, že v rámci posúdenia každého rozšírenia rozsahu pôsobnosti by sa malo od obchodníka, ktorý takéto diela cezhranične sprístupňuje, vyžadovať, aby mal „požadované práva na príslušných územiach“. Z toho vyplýva, že spotrebitelia môžu získať prístup k online obsahovým službám v iných členských štátoch iba vtedy, ak poskytovateľ služieb má práva pre ich územia. Tento prístup je do veľkej miery v súlade s intervenčnou logikou nariadenia a nedotýka sa autorského práva. Nerieši sa ním však otázka vymedzenia „požadovaných práv“, a to najmä pre situácie, ak obchodník reaguje na nevyžiadané požiadavky zákazníkov s bydliskom v iných členských štátoch (známe ako „pasívne predaje“). Táto otázka je dôležitá, pretože skutočné účinky rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia o geografickom blokovaní budú závisieť od postupov udeľovania licencií a možných výkladov pojmu „požadované práva“.

Úplné a účinné vykonanie uvedených opatrení bude mať vplyv na účinky nariadenia, keďže obchodníkom prinesú väčšiu právnu istotu a odstránia sa nimi niektoré prekážky, pre ktoré sa obchodníci neochotne zapájajú do cezhraničného obchodu so spotrebiteľmi. Následne bude po úplnom vykonaní a začatí pôsobenia ostatných prijatých opatrení v rámci stratégie digitálneho jednotného trhu jednoduchšie posúdiť účinnosť nariadenia a potrebu jeho možných úprav na základe všeobecnejších trhových okolností.

Hoci sa cenové rozdiely medzi členskými štátmi javia v priemere ako malé, z dôkazov vyplýva, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o videohry by mohlo mať priaznivý vplyv na spotrebiteľov, spočívajúci najmä v nižších cenách a zvýšenom objeme predaja. Poskytovateľom však podľa všetkého potenciálne zvýšenie spotreby v plnej miere nevynahradí zníženie cien. Možno preto očakávať prípadné zníženie príjmov vývojárov/vydavateľov. Celkové účinky (kombinované účinky na blaho spotrebiteľov a poskytovateľov) rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia môžu byť mierne priaznivé, a to aspoň z krátkodobého hľadiska.

V prípade menších a/alebo vnútroštátnych distribútorov pôsobiacich v oblasti distribúcie počítačových hier (ak celoeurópske platformy pôsobia popri priamom predaji uskutočňovanom vydavateľmi), ktorí majú na trhu menší podiel, ale vyššie relatívne prevádzkové náklady na cezhraničný predaj, však môžu byť prípadné nepriaznivé účinky výraznejšie. Zvážiť je potrebné aj možné vplyvy na niektoré vnútroštátne požiadavky na transparentnosť špecifické pre oblasť hier (napr. na hodnotenie vekovej primeranosti).

Audiovizuálne služby

V prípade audiovizuálnych služieb prevažuje domáca spotreba, ale dopyt po cezhraničnom prístupe k audiovizuálnym službám je spomedzi obsahových služieb chránených autorským právom podľa všetkého najvyšší. Z dôkazov vyplýva aj to, že tento dopyt rastie, aj keď je naďalej obmedzený, keďže cezhraničný prístup k audiovizuálnemu obsahu sa pokúsilo získať len 9 % používateľov internetu a záujem o takýto prístup má 31 %.

Napriek tomuto potenciálnemu cezhraničnému dopytu je dostupnosť audiovizuálneho obsahu online (najmä pokiaľ ide o filmy a seriály) v EÚ do veľkej miery obmedzená (priemerne 14,1 % v krajinách EÚ27). Katalógy sú fragmentované, pokiaľ ide o dostupné tituly a často aj jazykové verzie, čo znamená, že spotrebitelia v menších krajinách majú vo všeobecnosti prístup k menšiemu objemu obsahu. Táto situácia je čiastočne dôsledkom distribučných postupov, ktoré sú prevažne založené na územných a výlučných licenciách v audiovizuálnom sektore s cieľom získavať finančné prostriedky na výrobu obsahu. Môže však ísť aj o dôsledok obchodných praktík, ktorými sa jednotný trh segmentuje na základe štátnych hraníc. Cezhraničná dostupnosť audiovizuálneho obsahu je veľmi nízka, pokiaľ ide o katalógy vnútroštátnych poskytovateľov služieb, ktoré sú v ostatných členských štátoch do veľkej miery nedostupné. Dokonca aj veľkí celoeurópski poskytovatelia, väčšinou so sídlom v USA, poskytujú v jednotlivých členských štátoch odlišné katalógy, hoci ich vlastná produkcia je v členských štátoch jednoduchšie dostupná.

V posledných rokoch EÚ uľahčila cezhraničný prístup k audiovizuálnemu obsahu, keďže vyriešila niektoré prekážky v oblasti autorských práv, ktoré bránili distribúcii obsahu. V nariadení o prenosnosti sa napríklad spotrebiteľom umožňuje ponechanie prístupu k ich službám, za ktoré uhrádzajú predplatné, aj pri cestovaní po EÚ. Smernicou o online televíznych a rozhlasových programoch sa uľahčí cezhraničná prístupnosť určitých televíznych programov v rámci online služieb vysielateľov. Na druhej strane, keďže nariadenie o geografickom blokovaní nebude mať vplyv na samotné autorské právo, účinky rozšírenia jeho rozsahu pôsobnosti o audiovizuálny sektor môžu závisieť od postupov udeľovania licencií.

Konkrétne sa pri postupoch udeľovania licencií v jednotlivých odvetviach vo všeobecnosti predpokladá, že „mať požadované práva“ znamená povinnosť distribútorov obsahu mať práva pre rôzne krajiny, v ktorých sa obsah sprístupňuje, pričom sa to týka aj „pasívnych predajov“ (t. j. ak sa služba na území spotrebiteľa aktívne nepropaguje). V tejto situácii by teda rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia malo len veľmi obmedzený vplyv na prístupnosť nových cezhraničných online audiovizuálnych služieb. Je to tak preto, lebo výrobcovia by naďalej obmedzovali rozsah pôsobnosti licencovaných práv, a dokonca by k tomu boli motivovaní s cieľom zabrániť uplatňovaniu nariadenia na licencovaných distribútorov. V tejto súvislosti rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o audiovizuálny sektor znamená, že spotrebitelia by menili službu najmä z dôvodov ceny (t. j. hľadali by lacnejšie ponuky obsahu/služieb, ku ktorým už majú prístup) a zväčša v rámci rôznych verzií poskytovaných celoeurópskymi poskytovateľmi. Z krátkodobého hľadiska to môže viesť k mierne priaznivým celkovým účinkom na blaho, a to vďaka možnej cenovej arbitráži spotrebiteľov, pričom sa tým nevylučuje prípadná stratégia zmierňovania účinkov v podobe určitej harmonizácie cien zo strany poskytovateľov. Zároveň môže možná strata príjmov odvetvia zo stredno- až dlhodobého hľadiska vyvolať potenciálne nepriaznivú dynamiku na trhoch tvorby, financovania, produkcie a distribúcie, v dôsledku čoho môžu mať vplyv aj na dobré podmienky vo vzťahu ku kultúrnej rozmanitosti.

Súčasná judikatúra však nie je v otázke výkladu právnych predpisov v oblasti autorského práva jednoznačná a niektorými vecami sa stále zaoberá Súdny dvor Európskej únie. Keby distribútori nepotrebovali dodatočné licencie na uspokojenie nevyžiadaných požiadaviek jednotlivých spotrebiteľov z území, na ktorých službu aktívne neposkytujú, prejavilo by sa to v analýze vplyvu. V tomto prípade by cezhraničný dopyt vyvolaný rozšírením rozsahu pôsobnosti nariadenia stimulovali aj spotrebitelia hľadajúci nový obsah alebo jazykové verzie, ktoré nie sú dostupné v ich členskom štáte, a to nie nevyhnutne za nižšiu cenu. V tomto scenári by sa mohli za splnenia predpokladov zo štúdie celkové príjmy poskytovateľov online služieb (aspoň tých najväčších) v skutočnosti zvýšiť, pretože pre miestny obsah by sa našlo nové publikum za hranicami. Zatiaľ čo takéto rozšírenie trhu by mohlo viesť k priaznivým celkovým účinkom na blahobyt, vplyvy tohto rozšírenia na štruktúru odvetvia, rôznych účastníkov trhu a na jednotlivé členské štáty je oveľa zložitejšie predpovedať, a preto treba vykonať ďalšie posúdenie. Neistý je napríklad stále vplyv vlastností licencií. Na jednej strane by mohlo rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia vyvolať rast v oblasti celoeurópskeho udeľovania výlučných licencií, čo by sa mohlo prejaviť na štruktúre dotknutých trhov. Na druhej strane by však mohlo dôjsť aj k stimulovaniu licenčných postupov zameraných na jazykové a kultúrne odlišnosti dopytu a zároveň by umožnilo presah na rôzne iné územia.

Vo všeobecnosti je pri širšej analýze sektora dôležité prihliadnuť na to, že toto odvetvie sa rýchlo mení. Z ekonomického hľadiska to znamená, že je potrebné zvážiť krátkodobé aj dlhodobé účinky, napr. pri posudzovaní investičných stimulov, pričom pri financovaní a distribúcii obsahu zohrávajú mimoriadne významnú úlohu rôzne obchodné modely a distribučné hodnotové reťazce. Do budúcnosti sa napríklad naďalej očakáva stabilný rast predplatného strímingových služieb, rastúci počet globálnych a vnútroštátnych platforiem investujúcich obrovský objem prostriedkov do miestneho obsahu a jeho cezhraničnej distribúcie, a to aj prostredníctvom partnerských dohôd.

Ostatné sektory

Komisia preskúmala ostatné sektory, na ktoré sa nariadenie nevzťahuje, s cieľom posúdiť možné neodôvodnené obmedzenia (zavádzané obchodníkmi), ktoré by sa mohli v nariadení vyriešiť.

V oblasti dopravy je zásada nediskriminácie už zakotvená v existujúcich odvetvových právnych predpisoch EÚ alebo v právnych predpisoch o právach cestujúcich v železničnej doprave, o ktorých sa v súčasnosti rokuje. Z výsledkov prieskumu z roku 2019 uskutočňovaného fiktívnym nakupovaním vyplýva, že postupy geografického blokovania v jednotlivých sektoroch dopravy (letecká, autobusová, železničná a námorná doprava) sú veľmi zriedkavé, hoci v sektore železničnej a námornej dopravy sa vyskytujú častejšie. Z toho vyplýva potreba zabezpečiť, aby spoluzákonodarcovia rýchlo schválili doložku o nediskriminácii navrhovanú v prepracovanom znení nariadenia o právach cestujúcich v železničnej preprave. Vo všeobecnosti však podľa všetkého v tejto fáze nie je potrebné do nariadenia začleňovať dopravné služby. Dôvodom sú tieto skutočnosti: i) celkovo zriedkavý výskyt geografického blokovania v sektore dopravy; ii) existencia konkrétnych doložiek o nediskriminácii v iných nástrojoch týkajúcich sa sektora dopravy (leteckej, námornej, autobusovej a autokarovej); iii) nadchádzajúca legislatívna iniciatíva v oblasti železničnej dopravy a iv) možný vplyv záväzkov služieb vo verejnom záujme uplatňovaných v členských štátoch.

Finančné, telekomunikačné a zdravotné služby majú osobitné vlastnosti, na ktoré je potrebné prihliadať pri zvažovaní riešenia možných neodôvodnených prekážok pri cezhraničnom prístupe k nim. Cezhraničné poskytovanie služieb si napríklad môže vyžadovať splnenie špecifických odvetvových požiadaviek v oblasti dohľadu alebo sa naň môžu vzťahovať určité ochranné opatrenia a dodatočné kontroly, ktoré vyžadujú alebo umožňujú odvetvové právne predpisy, preto neobmedzené rozšírenie rozsahu pôsobnosti horizontálneho nástroja, akým je nariadenie, nie je podľa všetkého odôvodnené.

4.Nadväzujúce opatrenia Komisie

V tejto fáze je podľa predbežného stanoviska Komisie príliš skoro na posúdenie všetkých priamych a nepriamych účinkov vykonávania súčasného nariadenia a identifikovanie zmien v tejto súvislosti. Napriek pomalému vykonávaniu, z počiatočných priaznivých účinkov uvedených v tomto dokumente vyplýva, že v krátkodobom časovom horizonte je možné dosiahnuť lepšie výsledky, a to najmä lepším presadzovaním nariadenia v členských štátoch. Okrem toho by sa mali v najbližších 12 až 18 mesiacoch monitorovať všetky možné synergie s ostatnými opatreniami v rámci digitálneho jednotného trhu zameranými na zlepšovanie prístupu zákazníkov k ponukám.

Ďalšie posúdenie a zváženie je takisto potrebné v oblasti rozšírenia rozsahu pôsobnosti nariadenia o elektronicky poskytované služby poskytujúce prístup k obsahu chránenému autorským právom. Z analýzy vyplýva, že geografické blokovanie v týchto sektoroch je stimulované rôznymi faktormi a trhovou dynamikou a že rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia môže mať v jednotlivých oblastiach rozdielne účinky. Všetky prínosy, a to najmä pre spotrebiteľov, do veľkej miery závisia od postupov a prístupov v oblasti udeľovania licencií na autorské práva, ktoré je potrebné ďalej analyzovať. Platí to najmä pre audiovizuálny sektor, v ktorom môže naozaj existovať potenciál na príslušné zlepšenia v oblasti dostupnosti obsahu. Tým sa podporuje potreba zaoberať sa otázkou prístupu spotrebiteľov k obsahu, najmä audiovizuálnemu obsahu, v širšom kontexte budúceho akčného plánu Komisie pre médiá a audiovíziu, pokiaľ ide o sprevádzanie priemyslu pri jeho obnove a transformácii. Komisia bude viesť dialóg so zainteresovanými stranami s cieľom zistiť, ako podporiť lepšie šírenie audiovizuálneho obsahu v celej EÚ, a navrhne opatrenia na podporu obnovy odvetvia. Komisia bude takisto pokračovať v úsilí o podporu udržateľnosti ostatných sektorov, ako napríklad hudobného sektoru v rámci samostatnej iniciatívy Hudba hýbe Európou, ktorá je založená na integrovanom prístupe európskej podpory k tomuto sektoru.

Medzitým prioritou Komisie naďalej zostáva odstraňovanie existujúcich prekážok a ukončenie diskriminácie zákazníkov. Navrhujú sa tieto okamžité nadväzujúce opatrenia.

·Po prvé je dôležité zabezpečiť využitie úplného potenciálu súčasného nariadenia. To si vyžaduje: i) úplné vykonávanie členskými štátmi; ii) lepšiu spoluprácu medzi príslušnými orgánmi a Komisiou v rámci novej siete CPC; iii) ďalšie usmernenie o uplatňovaní nariadenia a o jeho vzťahu k širšiemu rámcu nediskriminácie podľa smernice o službách.

·Po druhé je potrebné pokračovať v realizácii činností na zvyšovanie informovanosti medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi o ich povinnostiach a právach. Komisia by sa do týchto činností mala zapájať spolu so zainteresovanými stranami a príslušnými orgánmi.

·Po tretie, Komisia bude naďalej monitorovať vývoj na trhu v oblasti prístupu zákazníkov k ponukám na jednotnom trhu, a to aj vzhľadom na nadchádzajúce vykonávanie ostatných opatrení v oblasti elektronického obchodu v rámci stratégie digitálneho jednotného trhu.