EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli7. 10. 2020 COM(2020) 621 final 2020/0288(NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov {SWD(2020) 530}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Návrh odporúčania Rady o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov, je reakciou na potrebu bojovať na úrovni Európskej únie proti diskriminácii a dosiahnuť rovnaké zaobchádzanie s najväčšou európskou etnickou menšinou najmä aj podporovaním rovnosti a sociálno-ekonomického začlenenia. Tento návrh sa predkladá spolu s oznámením Európskej komisie s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť začleňovanie a účasť Rómov (ďalej len „oznámenie“), ktoré obsahuje ciele EÚ a hlavné ciele a navrhuje využitie portfólia ukazovateľov (príloha 2 k oznámeniu). Boj proti diskriminácii a sociálno-ekonomickému vylúčeniu je ešte dôležitejší v kontexte krízy, počas ktorej je pravdepodobné, že chudoba a štrukturálne nerovnosti budú narastať. Preto by sa opatrenia sociálnej obnovy mali dostať ku všetkým, najmä tým najznevýhodnenejším bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek či sexuálnu orientáciu. Predsedníčka Komisie Ursula von der Leyenová je odhodlaná presadzovať Úniu rovnosti a „zabezpeč[iť], aby pre obnovu bola kľúčovou rovnosť“. Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020, ktorý prijala Komisia 5. apríla 2011, sa blíži k záveru. Jeho hlavným cieľom bolo bojovať proti sociálno-ekonomickému vylúčeniu Rómov v EÚ a v krajinách zapojených do procesu rozširovania podporovaním rovnakého prístupu k vzdelaniu, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. V tomto rámci boli členské štáty vyzvané, aby navrhli vnútroštátne stratégie integrácie Rómov a stanovili vnútroštátne ciele založené na cieľoch integrácie Rómov v štyroch uvedených oblastiach. V roku 2013 Rada prijala odporúčanie o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch. Bol to prvý právne nezáväzný nástroj EÚ, ktorý sa výslovne zameriaval na Rómov. Odporúčaním sa posilnil rámec EÚ takto: ·členským štátom sa poskytlo usmernenie o tom, ako zefektívniť vnútroštátne opatrenia na zlepšenie integrácie Rómov a efektívnejšie vykonávať ich vnútroštátne stratégie integrácie Rómov, ·členským štátom sa odporučilo, aby prijali účinné politické opatrenia na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania s Rómami vrátane rovnakého prístupu ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu a naznačilo sa im, ako je možné splniť každý zo štyroch cieľov (zabezpečenie rovnakého prístupu k vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu), ·uviedlo sa, že tieto ciele je možné dosiahnuť buď pomocou všeobecných, alebo cielených opatrení vrátane konkrétnych iniciatív zameraných na prevenciu alebo kompenzáciu znevýhodnení, alebo na kombináciu oboch, s osobitným zreteľom na rodový rozmer, ·kladie sa väčší dôraz na antidiskrimináciu, pričom sa výslovne poukazuje na protirómske zmýšľanie a rozšírenie prác na integrácii Rómov do nových horizontálnych a štrukturálnych oblastí, ktoré presahujú oblasti zamestnanosti, vzdelávania, zdravia a bývania, a ·členské štáty boli vyzvané, aby od roku 2016 každoročne informovali Komisiu o všetkých opatreniach prijatých v súlade s odporúčaním a o akomkoľvek pokroku dosiahnutom pri vykonávaní stratégií. Rada pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (ďalej len „Rada EPSCO“) v záveroch zo zasadnutia z 8. decembra 2016 vyzvala Komisiu, aby „[u]skutočnila hodnotenie rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 v polovici jeho trvania a aby navrhla stratégiu integrácie Rómov na obdobie po roku 2020 a zahrnula doň návrh na preskúmanie odporúčania Rady“. Komisia vykonala hĺbkové hodnotenie rámca EÚ, ktoré bolo prijaté v decembri 2018, a zverejnila dokument útvarov Komisie týkajúci sa tohto hodnotenia. Hodnotenie a závery, ktoré z neho vyvodili Rada, Európsky parlament a niekoľko celoeurópskych a vnútroštátnych organizácií občianskej spoločnosti poukazujú na potrebu obnoviť a zintenzívniť záväzok dosiahnuť rovnosť Rómov. Týmto záväzkom by sa malo zabezpečiť konkrétne zameranie na nediskrimináciu, ktorá zahŕňa boj proti protirómskemu zmýšľaniu a riešenie štyroch sociálno-ekonomických oblastí, v ktorých je potrebné zlepšiť začlenenie: vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie a bývanie. Mal by odrážať aj potreby konkrétnych skupín a rozmanitosť rómskeho obyvateľstva, zapájať Rómov do navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégií rovnosti a začleňovania Rómov, zlepšovať stanovenie cieľov, zber údajov, monitorovanie a podávanie správ a zabezpečiť, aby hlavné politiky boli citlivejšie z hľadiska rovnosti a začleňovania Rómov. V júli 2019 predsedovia vlád krajín západného Balkánu podporili deklaráciu o integrácii Rómov, v ktorej sa do pristúpenia zaviazali dosiahnuť hmatateľný pokrok v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotníctva, bývania, evidencie občanov a nediskriminácie. Komisia v septembri 2019 prijala správu o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov za rok 2019. Európa ešte musí prejsť dlhú cestu, aby dosiahla rovnosť svojho rómskeho obyvateľstva. V súčasnosti pretrváva marginalizácia Rómov, pričom mnohí z odhadovaných 10 až 12 miliónov Rómov žijúcich na tomto kontinente naďalej čelia diskriminácii, protirómskemu zmýšľaniu a sociálno-ekonomickému vylúčeniu vo svojom každodennom živote. Tieto javy sú prepojené. Neexistuje rovnosť, keď pretrváva diskriminácia, a nemožno účinne bojovať proti diskriminácii bez boja proti protirómskemu zmýšľaniu a bez zlepšenia sociálno-ekonomického začlenenia a účasti rómskeho obyvateľstva. Potenciál rómskych detí je obmedzený, pretože príliš veľa z nich nemá rovnaký prístup k vzdelávaniu z dôvodu chudoby, vylúčenia a diskriminácie. Podľa dostupných údajov, ktoré získala Agentúra EÚ pre základné práva v rokoch 2011, 2016 a 2019, celkový pokrok v oblasti integrácie Rómov bol obmedzený od roku 2011, hoci existujú značné rozdiely medzi politickými oblasťami a krajinami. Najväčší pokrok sa dosiahol vo vzdelávaní (došlo k zníženiu predčasného ukončenia školskej dochádzky a k zvýšeniu miery účasti na vzdelávaní, starostlivosti a zaškolení v ranom detstve, ale aj k zvýšeniu segregácie). Napriek zmierneniu rizika chudoby a zlepšeniu Rómami vnímaného vlastného zdravotného stavu, zdravotné poistenie zostáva obmedzené. Štatisticky nedošlo k žiadnemu výraznému zlepšeniu v prístupe k zamestnaniu a podiel mladých Rómov, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), sa dokonca zvýšil. Bytová situácia zostáva aj naďalej zložitá a je jedným z najväčších problémov, ktorým rómska komunita čelí nielen v Európskej únii, ale aj za jej hranicami. Protirómske zmýšľanie je naďalej vážnou príčinou obáv. Zároveň existujú dôkazy o miernom obmedzení skúseností Rómov s diskrimináciou pri prístupe k určitým druhom služieb. Podľa smernice Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod („smernica o rasovej rovnosti“), Komisia začala konanie o porušení povinnosti proti trom krajinám z dôvodu segregácie rómskych detí v školách. Pandémia COVID-19 odhalila extrémne vystavenie vylúčených a marginalizovaných rómskych komunít krátkodobým negatívnym vplyvom na zdravie aj strednodobým sociálno-ekonomickým vplyvom. Rómske deti žijúce v marginalizovaných komunitách patria medzi najviac postihnuté pandémiou. Dištančné vzdelávanie nebolo možné pre príliš veľa rómskych detí žijúcich v domácnostiach bez IT zariadení alebo elektriny. Kríza odhalila aj naliehavú potrebu účinnejšej politickej reakcie na európskej úrovni. Pretrvávanie nerovností a systémového znevýhodnenia predstavuje pre európske hospodárstva stratu ľudského kapitálu a zdrojov. Nevýhody, ktorým čelí rómske obyvateľstvo, ovplyvňujú hospodárstvo a spoločnosti v Európe. V krajinách s väčším podielom rómskeho obyvateľstva predstavuje táto skupina rastúci podiel detí v školopovinnom veku a budúcej pracovnej sily. Pokrok v sociálno-ekonomickom začlenení Rómov má potenciál znižovať nedostatok pracovných síl a zručností v čase nepriaznivého demografického vývoja, znižovať sociálne výdavky a byť prospešný pre hospodárstvo. Investície do lepšieho vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie predtým vylúčenej pracovnej sily môžu priaznivo ovplyvniť rast produktivity. Európska únia musí účinnejšie riešiť nerovnosti zabezpečením, aby Rómovia mohli v plnej miere využívať systémy sociálnej ochrany a zaistiť, aby Rómovia mohli naplno rozvinúť svoj potenciál prispievať k hospodárstvu a spoločnosti všeobecne, čo povedie k lepším sociálnym a hospodárskym výsledkom pre všetkých. Tento návrh spolu s novým oznámením, začleňovanie a účasť Rómov, ktoré prijala Komisia súčasne, má potenciál riešiť nerovnosti ovplyvňujúce rómske obyvateľstvo a viesť k lepším sociálnym výsledkom pre všetkých.

V návrhu odporúčania sa hodnotia opatrenia oznámené členskými štátmi od roku 2016 podľa odporúčania Rady z roku 2013, preskúmavajú a rozširujú sa. Účelom je obnoviť a nahradiť nástroj z roku 2013 poskytnutím dôraznejších usmernení členským štátom a potvrdením ich obnoveného dlhodobého záväzku riešiť pretrvávajúce problémy a výzvy, ktorým čelí rómska komunita, keď hrozí ich prehĺbenie v dôsledku pandémie COVID-19 a jej vplyvu. Dopĺňa oznámenie. Obe iniciatívy tvoria strategický rámec EÚ pre Rómov do roku 2030, ktorý je určený na zapracovanie poznatkov získaných z predchádzajúceho rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 v oblastiach intervencie, cieľov monitorovania a podávania správ, medziodvetvovej koordinácie, financovania a zapojenie rozličných zainteresovaných strán. Návrh je rozdelený na päť kapitol, a to: 1.kapitolu o troch horizontálnych cieľoch určených na prechádzanie diskriminácii a boj proti diskriminácii presadzovaním: i) rovnosti; ii) začlenenia a iii) účasti Rómov; 2.kapitolu o štyroch odvetvových cieľoch: vzdelávaní, zamestnanosti, zdraví a sociálnych službách, bývaní a základných službách; 3.kapitolu o partnerstvách a inštitucionálnej kapacite; 4.kapitolu o financovaní; 5.kapitolu o monitorovaní a podávaní správ. Návrh je určený na zabezpečenie synergie nových iniciatív pripravovaných na európskej úrovni na obdobie do roku 2030 a využitia finančných prostriedkov Únie na zlepšenie vykonávania na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Odporúčanie je v súlade s existujúcimi ustanoveniami v oblasti rovnosti. Nadväzuje najmä na rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov, ktorý sa má skončiť v roku 2020, a v plnej miere sa venuje zisteniam hodnotenia. Obnovuje a nahrádza sa ním odporúčanie Rady o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch z roku 2013 s cieľom poskytnúť členským štátom cielenejšie a efektívnejšie usmernenie k urýchleniu pokroku smerom k rovnosti, začleneniu a účasti Rómov v nasledujúcich desiatich rokoch. Návrh je v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti rovnosti a predpokladá sa v ňom účinné vykonávanie najmä smernice o rasovej rovnosti, ktorou sa zakazuje diskriminácia vrátane obťažovania na základe rasového alebo etnického pôvodu v oblastiach zamestnanosti, sociálnej ochrany, sociálnych výhod, vzdelávania, prístupu k tovaru a službám a ponuke, ktorá je dostupná pre verejnosť. Návrh je v súlade aj s odporúčaním Komisie (EÚ) 2018/951, ktorým sa stanovujú normy pre účinné a nezávislé fungovanie subjektov na presadzovanie rovnakého zaobchádzania (ďalej len „subjekty pre rovnaké zaobchádzanie“), ktoré boli zriadené podľa smernice o rasovej rovnosti. Je takisto v súlade s Chartou základných práv EÚ, ktorou sa zakazuje diskriminácia z akýchkoľvek dôvodov vrátane rasy a etnického pôvodu. Navyše rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV je prostredníctvom trestného práva určené na boj proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie. Cieľom tohto návrhu pokračovať vo vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv konsolidáciou zásady 3 „rovnosť príležitostí“ a jej významom z hľadiska niekoľkých ďalších zásad. Návrh sa taktiež inšpiruje Agendou OSN 2030 a cieľmi udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov. Návrh je v súlade s nedávnymi stratégiami v oblasti rovnosti, akými sú stratégia pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2020 – 2025, akčný plán proti rasizmu na obdobie rokov 2020 – 2025 a nadchádzajúca stratégia pre rovnosť LGBTI+, ktorá sa zaoberá konkrétnou situáciou rómskych žien, respektíve rómskych LGBTI+ osôb, a stratégia EÚ pre práva obetí. •Súlad s ostatnými politikami Únie Návrh je v súlade s ostatnými politikami EÚ, najmä s Európskym pilierom sociálnych práv, ktorý je zameraný na zvýšenie sociálnej spravodlivosti bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. Je súčasťou konkrétnych iniciatív, ktorými sa vykonáva európsky pilier, a je v súlade s podobnými iniciatívami, ako je posilnená záruka pre mladých ľudí, budúca záruka pre deti alebo nadchádzajúci akčný plán na vykonávanie piliera. Prispieva k vykonávaniu akčného plánu EÚ proti rasizmu na obdobie rokov 2020 – 2025 a je v súlade so smernicou 2012/29/EÚ, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov, s osobitným zameraním na obete trestných činov motivovaných predpojatosťou alebo diskrimináciou. Konkrétne potreby Rómov sú už zahrnuté v novej stratégii EÚ týkajúcej sa práv obetí a v novej stratégii uplatňovania Charty základných práv EÚ. Návrh je taktiež v súlade s právnym a politickým rámcom EÚ, ktorým sa rieši obchodovanie s ľuďmi. Návrh je zlučiteľný aj so smernicou audiovizuálnych mediálnych službách, v ktorej sa stanovujú požiadavky na ochranu používateľov audiovizuálnych mediálnych služieb a platforiem zdieľania audiovizuálneho obsahu pred podnecovaním k násiliu alebo nenávisti, ako aj pred diskriminačnými mediálnymi komerčnou komunikáciami. Platformám na zdieľanie audiovizuálneho obsahu sa zároveň ukladá povinnosť prijať vhodné opatrenia na ochranu používateľov pred rasistickým a xenofóbnym obsahom. Návrhom sa okrem toho zabezpečuje súdržnosť medzi politickou podporou EÚ na jednej strane a právnymi a finančnými nástrojmi, ktoré možno mobilizovať a zosúladiť s cieľom rovnosti a začlenenia Rómov na druhej strane, akým je napríklad nástroj Next Generation EU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov EÚ. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Článok 292 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), podľa ktorého Rada prijíma odporúčania na návrh Komisie, v spojení s článkom 19 ods. 1 ZFEÚ, ktorým sa Rade umožňuje prijať primerané opatrenia na boj proti diskriminácii založenej na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženskom vyznaní alebo viere, zdravotnom postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii.

Ďalšími relevantnými právnymi ustanoveniami sú: –Článok 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uvádza, že Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi. –Článok 3 ods. 3 druhý pododsek Zmluvy o Európskej únii, podľa ktorého sa od Únie vyžaduje, aby bojovala proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporovala ochranu práv dieťaťa. –Článok 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorého sa pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia zameriava na boj proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. –Článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že Únia sa vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami. Podľa článku 157 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Európsky parlament a Rada prijmú opatrenia na zabezpečenie uplatňovania zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v otázkach zamestnania a povolania, vrátane zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. –Článok 21 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa zakazuje akákoľvek diskriminácia z akýchkoľvek dôvodov, ako je pohlavie, rasa, etnický pôvod, náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia. V článku 23 charty sa zakotvuje právo na rovnosť medzi mužmi a ženami vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeňovania. Podľa článku 26 sa uznáva a rešpektuje právo osôb so zdravotným postihnutím využívať opatrenia, ktoré sú určené na zabezpečenie ich nezávislosti, sociálnej integrácie a integrácie v zamestnaní a účasti na spoločenskom živote. Navyše v článku 20 Charty základných práv Európskej únie je zakotvená rovnosť všetkých pred zákonom. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Základné spoločné hodnoty, ako sú rovnosť a základné práva, a spoločné ciele, ako sú hospodárska prosperita, sociálna súdržnosť a solidarita medzi členskými štátmi, si vyžadujú, aby Únia zohrávala v politikách svoju úlohu na dosiahnutie rovnosti a začlenenia Rómov. Okrem toho v dôsledku nadnárodnej mobility Rómov medzi krajinami EÚ v kontexte slobody pohybu a migrácie Rómov z tretích krajín predstavuje začlenenie Rómov spoločný cieľ na úrovni EÚ. Návrhom sa zabezpečuje trvalá pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ. Pri hodnotení rámca EÚ sa ukázalo, že rámec má pozitívnu pridanú hodnotu pre EÚ tým, že sa začlenenie Rómov dostalo do programov EÚ a do vnútroštátnych programov, že sa rozvíjali štruktúry a zlepšovala súdržnosť politiky EÚ a právnych a finančných nástrojov, ktoré boli mobilizované a zosúladené s cieľom dosiahnuť pokrok v oblasti začleňovania Rómov. Návrhom sa podporí politické odhodlanie a zameranie sa na rovnosť a začlenenie Rómov v krajinách EÚ. Ak v súčasnosti nebude existovať ďalšia podpora EÚ, je nepravdepodobné, že by účinky rámca EÚ pretrvali aj po roku 2020. Treba zintenzívniť vnútroštátne úsilie a viac času je potrebného na konsolidáciu pracovných štruktúr, na ďalšie zosúladenie a mobilizáciu ďalších politických, právnych a finančných nástrojov a na efektívnejšie monitorovanie vplyvu týchto politík. Cieľom návrhu je takisto obmedziť fragmentáciu vykonávania na vnútroštátnej úrovni, ktorá je jednou zo slabých stránok zistených pri hodnotení rámca EÚ. Pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ sa stáva ešte dôležitejšou z hľadiska problémov spojených s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 a v nadväznosti na ňu. Mnoho rómskych komunít neúmerne trpí z dôvodu všeobecne obmedzeného prístupu k základnej hygienickej a sanitárnej infraštruktúre, obmedzeného prístupu k čistej vode a službám zdravotnej starostlivosti, vysokej miery ekonomickej neistoty, preplnených domácností a segregovaných osád alebo táborísk, ktoré sú preplnené tiež. Je potrebné prijať opatrenia na úrovni EÚ, aby sa zabezpečilo, že bremeno pandémie nedoľahne neprimerane na tých najzraniteľnejších, a aby sa zabránilo zhoršovaniu existujúcich nerovností. •Proporcionalita V návrhu sa prísne dodržiava zásada proporcionality. Členské štáty čelia výzvam v snahe o zabezpečenie rovnosti, začlenenia a účasti Rómov. Tieto výzvy sa však líšia jednak intenzitou (závisiacou od veľkosti rómskej populácie a jej podielu na celkovom počte obyvateľov, ako aj od širšieho hospodárskeho kontextu a dedičstva vylúčenia a diskriminácie), jednak konkrétnymi znakmi (ako napríklad nadnárodná mobilita, migrácia alebo problémy spojené s občianskou dokumentáciou). Návrh nadväzuje na oznámenie, v ktorom sa stanovuje spoločný rámec EÚ so spoločnými minimálnymi základnými záväzkami pre všetky členské štáty doplnený rôznymi stupňami ďalších politických záväzkov podľa konkrétnej situácie krajín a rôznych problémov, ktorým čelia Rómovia žijúci na ich území. Navrhované opatrenie v plnej miere zohľadňuje postupy členských štátov a rozmanitosť vnútroštátnych strategických rámcov. Komisia s podporou Agentúry EÚ pre základné práva zriadila na účely merania pokroku pracovnú skupinu pre rómske otázky, ktorá sa venuje ukazovateľom a podávaniu správ na doplnenie úsilia členských štátov. Pracovná skupina navrhla portfólio ukazovateľov rovnosti, začlenenia a účasti Rómov, ktoré boli vypracované pri plnom rešpektovaní konkrétnych vnútroštátnych situácií. Krajiny si môžu vybrať príslušné kvalitatívne a/alebo kvantitatívne ukazovatele na meranie pokroku z portfólia spoločných ukazovateľov. V návrhu sa zároveň vyžaduje, aby si krajiny vyberali kvalitatívne a/alebo kvantitatívne vnútroštátne ciele postupu k dosiahnutiu cieľov na úrovni EÚ, čím sa zabráni nadmernej fragmentácii a posilní sa záväzok krajín dosiahnuť pokrok v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov. Posúdenie proporcionality zohralo kľúčovú úlohu aj pri výbere nástroja. •Výber nástroja Navrhovaným nástrojom je návrh odporúčania Rady, ktorým sa dodržiavajú zásady subsidiarity a proporcionality. Navrhované odporúčanie poskytuje členským štátom usmernenie k urýchleniu pokroku v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov. Návrh sa predkladá spolu s novým oznámením o strategickom rámci EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov. Cieľom je, aby členské štáty, Komisia a všetky zainteresované strany dôsledne a jednotne spolupracovali pri dosahovaní spoločných cieľov. Návrh ako právny nástroj signalizuje záväzok členských štátov k opatreniam uvedeným v tomto odporúčaní a zároveň je silným politickým základom spolupráce v tejto oblasti na európskej úrovni pri plnom rešpektovaní pôsobnosti členských štátov. Po prijatí návrhu nahradí odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov. Táto iniciatíva signalizuje obnovený a posilnený záväzok členských štátov zlepšiť vnútroštátne strategické rámce pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, posilniť vnútroštátne kontaktné miesta pre Rómov a pokračovať v koordinovanom podávaní správ a monitorovaní zo strany Komisie. Toto odporúčanie teda spĺňa potrebu konať na úrovni EÚ a zároveň zohľadňuje rozdiely v jednotlivých krajinách, pokiaľ ide o situáciu Rómov. Toto odporúčanie umožňuje EÚ sledovať spoločné ciele a zároveň členským štátom umožňuje určitú flexibilitu z hľadiska dosahovania ich kvalitatívnych a/alebo kvantitatívnych cieľov v závislosti od ich východiskového bodu, národnej histórie a súčasnej praxe. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V nadväznosti na závery Rady z 8. decembra 2016 Komisia vykonala hĺbkové hodnotenie rámca, v decembri 2018 prijala správu o hodnotení a zverejnila pracovný dokument útvarov Komisie o hodnotení. V hodnotení, ktoré sa vzťahovalo na obdobie rokov 2011 – 2017, sa posudzovala relevantnosť, súdržnosť, účinnosť, efektívnosť, koordinácia, spravodlivosť, udržateľnosť a pridaná hodnota EÚ tohto rámca. Jeho základom bolo: –rozsiahle kancelárske preskúmanie sekundárnej literatúry, správ a databáz, –hĺbkové štúdie o jednotlivých krajinách, –rozhovory so zainteresovanými stranami v 16 krajinách EÚ, –rozhovory na úrovni EÚ a v troch krajinách zapojených do procesu rozširovania, –otvorená verejná konzultácia, –prieskum medzi mimovládnymi organizáciami, –údaje z prieskumu v roku 2016 od Agentúry EÚ pre základné práva (EÚ-MIDIS II) a –pracovný seminár venovaný potvrdzovaniu výsledkov. V hodnotení sa dospelo k záveru, že štyri prioritné oblasti (zamestnanosť, vzdelávanie, zdravie a bývanie) sú pre rovnosť a začlenenie Rómov naďalej kľúčové. V hodnotení sa okrem toho zdôraznilo, že konkrétny cieľ nediskriminácie by mal nadväzovať na inkluzívny prístup a mal by sa plniť so silným zameraním na protirómske zmýšľanie, predchádzanie diskriminácii a boj proti nej. Pri hodnotení sa zistilo, že rámec má pozitívnu pridanú hodnotu pre EÚ uvedením začlenenia Rómov do programov EÚ a vnútroštátnych programov, budovaním štruktúr a zlepšovaním súdržnosť politiky EÚ a právnych a finančných nástrojov, ktoré sa zmobilizovali a zosúladili v záujme začleňovania Rómov. V hodnotení sa uvádza, že rámec umožnil členským štátom prispôsobiť svoje ciele podľa konkrétnych vnútroštátnych súvislostí. Aj keď to znamenalo, že mohli svoj prístup prispôsobiť podľa potreby, pri hodnotení sa zistil sklon k fragmentovaniu vykonávania, znižovaniu účinnosti a obmedzovaniu pokroku v smerovaní k cieľom EÚ v oblasti integrácie Rómov. V hodnotení sa takisto dospelo k záveru, že rámec má obmedzenú kapacitu na to, aby sa zaoberal rozmanitosťou v rámci rómskeho obyvateľstva. Venovala sa v ňom príliš malá pozornosť zameraniu na konkrétne skupiny medzi Rómami (ženy, mladých ľudí a deti, Rómov z EÚ, ktorí využili mobilitu). Napokon sa zistilo, že mechanizmy riadenia sú zavedené na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni, ale ich fungovanie je stále obmedzené. Vynaložilo sa úsilie na zlepšenie účasti občianskej spoločnosti, ale príležitosti pre Rómov účinne sa zúčastňovať na politickom živote a vo všetkých etapách politického procesu sú aj naďalej obmedzené. Komisia v správe o hĺbkovom hodnotení dospela k záveru, že „[v] hodnotení [...] sa ukázalo, že rámec EÚ je začiatkom procesu, ktorý napriek mnohým obmedzeniam a vzhľadom na jeho obrovskú úlohu už ukázal pozitívne výsledky a počiatočnú zmenu trendov“. Hoci konštatovala, že „v počiatočnej fáze sa dosiahli nejaké hmatateľné, hoci nedostatočné výsledky“, zdôraznila tiež, že „celý proces je potrebné posilniť a lepšie zamerať s dôrazom na lepší politický záväzok, zavedenie konkrétnych merateľných cieľov a dôsledného monitorovania a efektívnejšie vykonávanie s podporou dostatku finančných prostriedkov a systémov participatívneho riadenia“. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Hodnotenie rámca EÚ si vyžadovalo rozsiahle konzultácie, niektoré s početným otázkami zameranými na budúcnosť, ktoré sa premietli do prípravy iniciatívy. Dodatočné konzultácie o iniciatíve tak doplnili konzultácie, ktoré sa už uskutočnili pri hodnotení, pričom ich rozsah a ciele sa zosúladili so zostávajúcimi potrebami zberu údajov. Účelom cielených konzultácií bolo zhromaždiť stanoviská a rady ku kľúčovým tematickým aspektom, ako sú politické možnosti, možnosti riešenia protirómskeho zmýšľania, účasti a rozmanitosti Rómov v rámci iniciatívy a otázkam týkajúcim sa zlepšenia monitorovania a merania pokroku pomocou ukazovateľov a cieľov. V pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom súčasne s oznámením sa uvádza strategický rámec a tento návrh, podrobnosti o konzultačných činnostiach, zúčastnené zainteresované strany a spôsob, akým ich príspevky formovali novú iniciatívu.

•Získavanie a využívanie expertízy Základom návrhu je správa Komisie o hodnotení rámca EÚ, pracovný dokument útvarov Komisie o hodnotení a podrobná štúdia o podpore externého hodnotenia poskytnutá ICF/Milieu, na ktorú nadväzuje. Výsledky prieskumov, ktoré uskutočnila Agentúra EÚ pre základné práva v roku 2011 v jedenástich, v roku 2016 v deviatich a v roku 2019 v ďalších piatich členských štátoch, zostali relevantné pre návrh. Informácie o vykonávaní stratégií na vnútroštátnej úrovni v EÚ získané od vnútroštátnych kontaktných miest pre Rómov od roku 2016 boli zostavené v správe Komisie o pokroku pri dosahovaní cieľov v oblasti integrácie Rómov zo septembra 2019. Tieto informácie boli doplnené správami občianskej spoločnosti v rámci pilotného projektu Európskeho parlamentu rómskeho občianskeho monitoringu v období rokov 2017 – 2020. Ďalšie dôkazy a údaje pochádzajú z výsledkov prieskumu Eurobarometra o vnímaní diskriminácie Rómov a z externých odborných štúdií zameraných na potrebu zavedenia lepšieho zohľadňovania rozmanitosti medzi Rómami, boj proti protirómskemu zmýšľaniu a účasť Rómov do praxe. Prínosom pre návrh bola aj úzka spolupráca s Agentúrou EÚ pre základné práva v oblasti opatrení monitorovania vrátane vývoja ukazovateľov výsledkov a procesných ukazovateľov. •Posúdenie vplyvu Navrhovaný nástroj – odporúčanie Rady – ponúka usmernenie k vykonávaniu strategických rámcov pre Rómov a zároveň členským štátom umožňuje flexibilitu pri navrhovaní a vykonávaní opatrení. Z tohto dôvodu nie je potrebné žiadne hodnotenie vplyvu. Očakávané vplyvy do veľkej miery závisia úrovne záväzku dosiahnuť rovnosť a začlenenie Rómov, na ktorej sa členské štáty dohodnú, t. j. od ambície vyjadrenej v prijatom odporúčaní Rady a v následne zavedených vnútroštátnych strategických rámcoch. Okrem všeobecných výziev týkajúcich sa kvantifikácie a monetizácie rovnosti, nediskriminácie a dodržiavania základných práv, čelí posúdenie vplyvu v oblasti rovnosti a začlenenia Rómov aj závažným obmedzeniam, pokiaľ ide o zber etnických údajov v niektorých členských štátoch. Komplexný pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje prehľad hlavných poznatkov vyplývajúcich z navrhovania a vykonávania rámca EÚ do roku 2020. Nadväzuje na výročné správy Komisie, viaceré hodnotenia a štúdie na úrovni EÚ, znalecké posudky, tieňové správy občianskej spoločnosti a spätnú väzbu získanú počas cielených konzultácií s vnútroštátnymi a medzinárodnými zainteresovanými stranami. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Neuplatňuje sa. •Základné práva Návrh má pozitívne dôsledky z hľadiska ochrany základných práv. Posilní sa ním vykonávanie Charty základných práv EÚ, najmä jej článku 21, ktorým sa zakazuje diskriminácia z akýchkoľvek dôvodov vrátane rasy a etnického pôvodu. 4.VPLYV NA ROZPOČET Toto odporúčanie nemá žiadny finančný vplyv na rozpočet EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Návrhom sa prijíma spoločný, ale diferencovaný prístup. Poskytuje členským štátom usmernenie k spôsobu návrhu účinnejších vnútroštátnych strategických rámcov pri zohľadnení špecifických problémov jednotlivých krajín, pokiaľ ide o rovnosť, začlenenie a účasť Rómov. Na lepšie monitorovanie pokroku sa v návrhu členské štáty vyzývajú, aby využívali spoločný rámec ukazovateľov pre rovnosť, začlenenie a účasť Rómov. Na tomto rámci pracovala pracovná skupina pre ukazovatele rovnosti, začlenenia a účasti Rómov po roku 2020, ktorú na žiadosť Komisie koordinovala Agentúra EÚ pre základné práva. Rámec ukazovateľov poskytuje porovnateľné, spoľahlivé a relevantné ukazovatele na monitorovanie pokroku a hodnotenie výsledkov vnútroštátnych strategických rámcov pre Rómov. Zahŕňa procesné ukazovatele, ktoré odrážajú opatrenia (vrátane politík, programov a projektov) a ukazovatele výsledkov na meranie pokroku pri dosahovaní cieľov na základe štatistických údajov, ktoré je možné vyplniť zo sčítania obyvateľov, administratívnych údajov a/alebo údajov z prieskumov. Toto portfólio kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov zohľadňuje vnútroštátne podmienky a dostupnú dôkazovú základňu. V tabuľke je zhrnutý predpokladaný cyklus monitorovania, podávania správ a hodnotenia:

Pravidelné prieskumy (FRA) Správy z vnútroštátnych kontaktných miest pre Rómov Správy o využívaní finančných prostriedkov EÚ Občiansky monitoring Monitorovacie správy Komisie Hodnotenia a budúci návrh politiky Zhromažďovanie údajov: 2020 Výsledky: 2021 Vnútroštátne strategické rámce: 2021 1. kolo vnútroštátnych občianskych správ: jar 2022 Správa Komisie o vnútroštátnych strategických rámcoch: jeseň 2022 Vnútroštátne správy o vykonávaní: 2023 2. kolo vnútroštátnych občianskych správ: jar 2024 Správa Komisie o vykonávaní: jeseň 2024 Zhromažďovanie údajov: 2024 Výsledky: 2025 Správa o čiastkových cieľoch ukazovateľov výstupu: 2024 Hĺbkové hodnotenie strategického rámca EÚ pre Rómov Vnútroštátne správy o vykonávaní: 2025 3. kolo občianskych správ: jar 2026 Správa Komisie o vykonávaní: jeseň 2026 Zhromažďovanie údajov: 2028 Výsledky: 2029 Vnútroštátne správy o vykonávaní: 2027 Správa o cieľoch ukazovateľov výstupu: 2029 4. kolo občianskych správ: jar 2028 Správa Komisie o vykonávaní: jeseň 2028 Vnútroštátne správy o vykonávaní: 2029 Následný návrh Komisie: 2030 Hodnotenie ex post •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Neuplatňuje sa. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Body 1 až 4 sa týkajú horizontálnych cieľov rovnosti, začlenenia a účasti a navrhujú sa v nich opatrenia na zlepšenie pokroku v týchto oblastiach. Body 5 až 10 sa týkajú odvetvových cieľov zabezpečenia efektívneho rovnakého prístupu Rómov k inkluzívnemu hlavnému vzdelávaciemu prúdu, kvalitnému a udržateľnému zamestnaniu, kvalitnej zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám, primeranému nesegregovanému bývaniu a základným službám. Body 11 až 27 sa týkajú potreby posilniť partnerstvá a inštitucionálnu kapacitu viacerých zainteresovaných strán, ktoré majú byť zapojené do tejto medziodvetvovej oblasti. V bodoch 11 až 13 sa členským štátom odporúča zabezpečiť vnútroštátnym kontaktným miestam pre Rómov zdroje a mandát, ktoré potrebujú na účinnú koordináciu vykonávania vnútroštátnych politík v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov. V bodoch 14 a 15 sa členské štáty vyzývajú, aby zintenzívnili zapojenie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie do presadzovania rovnakého zaobchádzania, a podporovali ich nezávislosť a spoluprácu so všetkými príslušnými aktérmi. V bodoch 16 až 20 sa členské štáty vyzývajú, aby ďalej mobilizovali a podporovali aktérov na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom zlepšiť vykonávanie vnútroštátneho strategického rámca pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov. Body 21 až 27 sa zameriavajú na spoluprácu s občianskou spoločnosťou a jej zapojenie. Body 28 až 34 upozorňujú na spôsoby zvýšenia účinnosti financovania EÚ a financovania zo zdrojov štátu. V bodoch 35 až 39 sa revidujú mechanizmy monitorovania a podávania správ s cieľom znížiť administratívnu záťaž podávania správ a zabezpečiť, aby Komisia a Agentúra EÚ pre základné práva poskytovali väčšiu podporu s využitím spoločného portfólia procesných ukazovateľov a ukazovateľov výsledku na monitorovanie pokroku v dosahovaní cieľov EÚ a hlavných cieľov. . 2020/0288 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkom 19 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1)V smernici Rady 2000/43/ES sa stanovuje rámec boja proti diskriminácii z dôvodu rasy alebo etnického pôvodu v celej Únii v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, sociálnej ochrany vrátane sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, sociálnych výhod, v prístupe k tovaru a službám vrátane bývania a ich poskytovaní. Účelom tohto odporúčania je prispieť k účinnému vykonávaniu tejto smernice. (2)Rámcovým rozhodnutím Rady 2008/913/SVV sa členské štáty zaviazali kriminalizovať verejné podnecovanie k násiliu alebo nenávisti z dôvodu rasy, farby pleti, náboženstva, rodového pôvodu alebo národnostného alebo etnického pôvodu, a zabezpečiť, aby sa rasistická a xenofóbna motivácia považovala za priťažujúcu okolnosť alebo aby súdy mohli prihliadať na takúto motiváciu pri určovaní trestov. Toto odporúčanie je určené na posilnenie boja proti nenávistným prejavom, trestným činnom z nenávisti a násiliu namiereného proti Rómom. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov, je aj cieľom tohto odporúčania presadzovanie podpory rómskym obetiam takých trestných činov. (3)Európsky pilier sociálnych práv stanovuje viaceré zásady na podporu a zvyšovanie sociálnej spravodlivosti bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. Zameranie na skupiny vystavené vysokému riziku diskriminácie alebo sociálneho vylúčenia je kľúčom v podpore uskutočňovania zásad sociálneho piliera. Toto odporúčanie prispieva i k trvalému rozvoju rovnoprávnych a inkluzívnych demokratických spoločností v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov. (4)Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade návrhy nariadení o spoločných ustanoveniach na roky 2021 – 2027, o Európskom sociálnom fonde plus a Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde. V týchto návrhoch poukazuje na rovnosť a nediskrimináciu ako horizontálne zásady, ktoré by sa mali dodržiavať pri vykonávaní fondov. V návrhu o Európskom sociálnom fonde plus sa členské štáty a Komisia konkrétne vyzývajú, aby zabezpečili rovnosť a nediskrimináciu pri vykonávaní programov, a odkazuje sa na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a začlenenie marginalizovaných komunít ako Rómovia, v spojení so základnou podmienkou vnútroštátneho strategického rámca pre Rómov. Do prijatia uvedených opatrení toto odporúčanie má za cieľ vytvoriť jasné prepojenie medzi fondmi Únie na jednej strane a politickými prioritami pre rovnosť, začlenenie a účasť Rómov na strane druhej. (5)Oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“) bolo významným impulzom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu stanovením spoločných európskych cieľov zameraných na znižovanie chudoby a sociálneho vylúčenia a na zvyšovanie úrovní dosiahnutého vzdelania a zamestnanosti. Tieto ciele nemožno dosiahnuť bez zlepšenia v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti rómskych občanov, ku ktorému toto odporúčanie ponúka konkrétne usmernenie. (6)Oznámenie Komisie z 5. apríla 2011 s názvom Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby komplexne pristúpili k sociálnemu a ekonomickému začleňovaniu Rómov a stanovili ciele v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania, bolo schválené Radou 19. mája 2011. Rámec aj napriek obmedzeniam v pôvodnom návrhu mal pre EÚ významnú pridanú hodnotu, na ktorú ďalej nadväzuje súčasné odporúčanie, okrem iného integráciou poznatkov získaných pri jeho vykonávaní. (7)Odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch malo za cieľ zintenzívniť vnútroštátne opatrenia na integráciu Rómov. Členské štáty v ňom boli vyzvané k tomu, aby každoročne informovali Komisiu o všetkých opatreniach prijatých v súlade s týmto odporúčaním a o akomkoľvek pokroku pri vykonávaní svojich vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov. Toto odporúčanie nadväzuje na skúsenosti, preskúmania a rozširuje opatrenia, ktoré sa majú prijať. (8)Vo svojich záveroch z 8. decembra 2016 o urýchlení procesu integrácie Rómov Rada vyzvala Komisiu, aby uskutočnila hodnotenie rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 v polovici jeho trvania a na jeho základe navrhla iniciatívu po roku 2020. Aj keď sa v hodnotení uznáva pridaná hodnota tohto rámca, uvádza sa v ňom, že Rómovia v Európe aj naďalej čelia diskriminácii a sociálno-ekonomickému vylúčeniu. (9)Hodnotenie a závery, ktoré z neho vyvodila Rada, Európsky parlament a niekoľko celoeurópskych a vnútroštátnych organizácií občianskej spoločnosti poukazujú na potrebu obnoveného a silnejšieho záväzku dosiahnuť rovnosť a začlenenie Rómov. Tento záväzok by mal zabezpečiť osobitné zameranie na nediskrimináciu vrátane boja proti protirómskemu zmýšľaniu – ako osobitnej forme rasizmu voči Rómom – a zameranie na štyri oblasti sociálno-ekonomického začlenenia, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie a bývanie. Mal by takisto odrážať potreby jednotlivých skupín a rozmanitosť rómskeho obyvateľstva; zapojiť Rómov do navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégií rovnosti a začleňovania Rómov; zlepšovať stanovenie cieľov, zber údajov, monitorovanie a podávanie správ a zabezpečiť, aby hlavné politiky boli citlivejšie z hľadiska rovnosti a začleňovania Rómov. (10)Toto odporúčanie nadväzuje tiež na rozličné zistenia v minulosti uvedené v uzneseniach Európskeho parlamentu, záveroch Rady a oznámeniach Komisie. (11)V nadväznosti na rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 Komisia pripravila balík, ktorý obsahuje toto odporúčanie a oznámenie s názovom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov (ďalej len „oznámenie“). V oznámení sa uvádzajú ciele na úrovni EÚ, hlavné ciele a minimálne záväzky pre všetky členské štáty, možno doplnené dodatočným vnútroštátnym úsilím a podporou EÚ v závislosti od vnútroštátnej situácie a veľkosti rómskej populácie. Z nedávnych údajov vyplýva, že šesť z desiatich Európanov je presvedčených, že v ich krajine je rozšírená diskriminácia Rómov, zatiaľ čo viac ako šesť z desiatich súhlasí s tým, že pre spoločnosť by bolo prospešné, keby sa Rómovia lepšie integrovali. Hlavným cieľom tohto odporúčania je pomôcť pri podpore rovnosti a boji proti vylúčeniu Rómov s ich aktívnym zapojením. (12)Pandémia COVID-19 prináša extrémne vystavenie vylúčených a marginalizovaných rómskych komunít negatívnym vplyvom na zdravie aj sociálno-ekonomickým vplyvom, v dôsledku čoho hrozí ďalšie prehlbovanie existujúcich nerovností. V tomto odporúčaní ide o zníženie štrukturálnych nerovností, ktorým Rómovia čelia odstránením obmedzeného prístupu k čistej vode, sanitárnej infraštruktúre a službám zdravotnej starostlivosti, nedostatočným zariadeniam a digitálnym zručnostiam, ktoré by umožnili ľuďom zúčastňovať sa na dištančnom vzdelávaní, ako aj riešením vysokých úrovní ekonomickej neistoty, preplnených domácností a segregovaných osád či táborísk. (13)V súvislosti s rastúcim populizmom a rasizmom v Únii je potrebné zamerať sa na boj proti diskriminácii a na jej predchádzanie aj boj proti protirómskemu zmýšľaniu, ktoré je základnou príčinou pôvodcom diskriminácie a vylúčenia. V akčnom pláne EÚ proti rasizmu na obdobie rokov 2020 – 2025 sa toto potvrdzuje a stanovuje sa konkrétna akcia na boj proti rasizmu. Protirómske zmýšľanie je stále často akceptovanou formou rasizmu, ktorá má svoj pôvod v tom, ako väčšinová spoločnosť vníma tých, ktorých považuje za „cigánov“, a ako sa správa k nim v procese historickej „inakosti“, pričom nadväzuje na stereotypy a prístupy hoci neúmyselne či podvedome. Európsky parlament tento výraz používa vo svojich správach a uzneseniach od roku 2005. Niekoľko medzinárodných organizácií a organizácií občianskej spoločnosti pozná tento fenomén, známy aj ako protirómsky rasizmus, romafóbia a protirómske nálady. V roku 2016 Rada potvrdila potrebu „bojova[ť] proti všetkým formám rasizmu voči Rómom, niekedy označovaným ako protirómske zmýšľanie, pretože je hlavnou príčinou ich sociálneho vylúčenia a diskriminácie“. (14)Pri zameraní na rómske obyvateľstvo je dôležité zohľadniť osobitné potreby alebo zraniteľnosti určitých skupín vrátane rómskych žien, mladých ľudí, detí, LGBTI+ osôb, starších Rómov, Rómov, ktorí žijú so zdravotným postihnutím, osôb, ktoré sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín alebo sú bez štátnej príslušnosti, a Rómov z EÚ, ktorí využili mobilitu. V tomto odporúčaní sa preto zohľadňuje dôležitosť riešenia viacnásobnej diskriminácie.Navrhujú sa v ňom opatrenia na lepšiu ochranu rómskych detí, ktoré sú obzvlášť vystavené diskriminácii a segregácii, a na ich začlenenie. Zaoberá sa tiež vytváraním príležitostí a využívaním nevyužitého potenciálu mladých Rómov zvyšovaním ich aktívnej účasti na programoch a opatreniach zameraných na mladých ľudí, ako sú programy uvedené v iniciatíve „Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu“, (15)Vzhľadom na rozmanitosť rómskeho etnika sa pojem „Rómovia“ používa ako zastrešujúci pojem na označenie viacerých rôznych skupín rómskeho pôvodu, ako sú Rómovia, Sinti, Kalé, Cigáni, Romanichali a Bojaši/Rudari. Zahŕňa aj skupiny, ako sú Aškali, Egypťania, Jenišovia, východné skupiny (vrátane týchto skupín: Dom, Lom, Rom a Abdal), ako aj cestujúce obyvateľstvo vrátane etnických Travellerov alebo osôb zahrnutých pod administratívny pojem „Gens du voyage“ a osôb, ktoré sa identifikujú ako „Cigáni“, a to všetko bez toho, aby sa popreli osobitné charakteristiky týchto jednotlivých skupín. (16)V súvislosti s mobilitou v rámci Únie je potrebné rešpektovať právo na voľný pohyb občanov Únie a podmienky jeho vykonávania. Medzi tieto podmienky patrí vlastníctvo dostatočných zdrojov a komplexné krytie zdravotného poistenia v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES. Je zároveň potrebné snažiť sa o zlepšenie životných podmienok Rómov a prijať opatrenia na podporu ich ekonomického a sociálneho začlenenia v ich členských štátoch pôvodu, ako aj v ich členských štátoch pobytu. (17)Hoci sa uznáva, že členské štáty by si mali vybrať vlastné metódy monitorovania, v tomto odporúčaní sa zdôrazňuje význam zberu údajov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) a s usmerneniami o zlepšovaní zberu a využívania údajov o rovnosti z roku 2018, ktoré zverejnila podskupina pre údaje o rovnosti v rámci skupiny na vysokej úrovni pre nediskrimináciu, rovnosť a rozmanitosť. Toto odporúčanie takisto uznáva dôležitosť ukazovateľov ako metódy monitorovania. Ukazovatele si možno vybrať z portfólia ukazovateľov na meranie rovnosti, začlenenia a účasti Rómov, ktoré spoločne zostavili Agentúra Európskej únie pre základné práva, Komisia a členské štáty. (18)Toto odporúčanie sa výslovne zameriava na opatrenia na podporu rovnosti, začlenenia a účasti Rómov bez toho, aby bolo jeho cieľom vylúčiť iné marginalizované a znevýhodnené skupiny. Uvedené opatrenia by mali vychádzať z rovnakých zásad v porovnateľných situáciách. V tejto súvislosti zostávajú aj naďalej dôležité spoločné základné princípy začleňovania Rómov. V oznámení sa uvádzajú ďalšie usmernenia týkajúce sa plánovania a vykonávania národných strategických rámcov pre Rómov.

Účelom tohto odporúčania je potvrdiť dlhodobý záväzok k spoločným cieľom v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov a poskytnúť obnovené a posilnené usmernenia stanovením opatrení, ktoré členské štáty môžu prijať v záujme dosiahnutia týchto cieľov, ODPORÚČA: 1. Členské štáty by mali prijať vnútroštátne strategické rámce pre Rómov a oznámiť ich Európskej komisii do septembra 2021. Členské štáty by v súlade s vnútroštátnym právom a právom Únie, dostupnými zdrojmi a vnútroštátnymi okolnosťami, ako je veľkosť, sociálno-ekonomická situácia, osobitné potreby a občianstvo rómskeho obyvateľstva na ich území, mali zvážiť význam uvedených opatrení vzhľadom na vnútroštátnu situáciu, ako sa uvádza v tomto odporúčaní a vykonávať ich primeraným a selektívnym spôsobom v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami. Pri posudzovaní významu by sa členské štáty po uvážení mali riadiť dobrovoľným minimom záväzkov a v závislosti od vnútroštátnej situácie možným zvýšeným úsilím, ako sa stanovuje v oznámení. Horizontálne ciele: rovnosť, začlenenie a účasť Rómov 2.Členské štáty by mali konsolidovať úsilie o prijatie a uskutočnenie opatrení na podporu rovnosti a účinné predchádzania diskriminácii a boj proti nej a jej prvotným príčinám. Toto úsilie by malo zahŕňať opatrenia, ktorými sa: a)zintenzívni boj proti priamej a nepriamej diskriminácii, obťažovaniu, stereotypizácii, protirómskej rétorike, nenávistným prejavom, trestným činom z nenávisti a násiliu voči Rómom vrátane ich podnecovania, či už online alebo offline, najmä v súvislosti s transpozíciou, vykonávaním a presadzovaním smernice 2000/43/ES, rámcového rozhodnutia 2008/913/SVV a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ; b)vypracuje a podporí komplexný systém podpory obetí v súlade so smernicou 2012/29/EÚ a poskytne cielená pomoc rómskym obetiam trestných činov z nenávisti a diskriminácie; c)bude bojovať proti viacnásobnej a štrukturálnej diskriminácii Rómov, najmä rómskych žien, rómskych detí, LGBTI+ Rómov, Rómov so zdravotným postihnutím, starších Rómov, Rómov bez štátnej príslušnosti a Rómov z EÚ, ktorí využili mobilitu; d)zvýši informovanosť o skutočnosti, že snahy v boji proti diskriminačným praktikám sú prepojené so snahami v boji proti protirómskemu zmýšľaniu a sociálnemu a ekonomickému vylúčeniu a že všetky tieto snahy slúžia širšiemu cieľu v oblasti rovnosti; e)analyzuje a uzná fenomén protirómskeho zmýšľania a zvýši informovanosť o jeho existencii, formách, ktoré nadobúda, a jeho škodlivých dôsledkoch prostredníctvom médií, učebných osnov a iných prostriedkov, ako aj odbornou prípravou štátnych zamestnancov a iných zainteresovaných strán, aby ho dokázali identifikovať a bojovať proti nemu; f)podporia multikultúrne aktivity a kampane v školách zamerané na zvýšenie informovanosti; g)podporí informovanosť o rómskych kultúrach, jazyku a histórii vrátane pamiatky rómskeho holokaustu a procesov zmierenia, okrem iného opatrením poskytujúcim príslušnú odbornú prípravu pre učiteľov a vypracovaním vhodných učebných osnov, keďže táto informovanosť je nevyhnutná na odstraňovanie predsudkov a protirómskeho zmýšľania ako významných príčin diskriminácie; (a)podporia pozitívny obraz Rómov a vzorové príklady, a to aj podporou stretnutí medzi komunitami a medzikultúrneho vzdelávania. 3.Členské štáty by malo zintenzívniť úsilie v boji proti extrémne vysokej miere rizika chudoby, materiálnej a sociálnej deprivácie rómskeho obyvateľstva s cieľom účinne podporovať rovnosť a nediskrimináciu Rómov. Toto úsilie by malo zahŕňať opatrenia, ktorými sa: a)zvýši a zlepší presmerovanie investícií do ľudského kapitálu, rozvoja infraštruktúry a politík sociálnej súdržnosti; b)zabezpečí prístup k primeraným systémom sociálnej ochrany (podpora príjmu a vecné dávky a poskytovanie služieb) pre znevýhodnených Rómov; c)skombinuje podpora príjmu s aktivačnými opatreniami na podporu účasti na trhu práce; prijmú opatrenia na podporu vysokej úrovne prijatia medzi potenciálnych príjemcov; d)zabezpečí, aby sa osobitná pozornosť venovala prevencii detskej chudoby a boju proti nej aj prijatím prísnejších vnútroštátnych opatrení, ktoré zohľadňujú mechanizmy udržiavajúce viacgeneračnú chudobu a potrebu podpory rómskych detí a ich rodín vo vzájomne prepojených oblastiach zamestnanosti, sociálnych služieb, vzdelávania a vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, zdravia, bývania a prístupu k základným službám, výžive a prístupu k voľnočasovým aktivitám; (e)podporí finančná gramotnosť (mladých ľudí/členov rodiny) vrátane lepších zručností v oblasti rozhodovania a plánovania ako súčasť opatrení v oblasti posilňovania postavenia a finančného začleňovania. 4.Členské štáty by mali zintenzívniť zmysluplnú účasť Rómov a konzultácie s Rómami vrátane žien, detí a mladých ľudí s cieľom poskytovať účinnú podporu v oblasti rovnosti a nediskriminácie Rómov. Mali by sem patriť opatrenia, ktorými sa:

a)podporí aktívne občianstvo presadzovaním sociálnej, hospodárskej, politickej a kultúrnej účasti, najmä rómskych žien a mladých ľudí; b)podporí budovanie kapacít a vodcovstvo v rómskej občianskej spoločnosti, aby sa Rómovia mohli vo všeobecnosti zúčastňovať na všetkých etapách politického cyklu a verejného života; c)presadzuje zamestnávanie rómskych odborníkov vo verejných inštitúciách s cieľom podporiť vytváranie vzorov a rozmanitosť, a vnášať do politického procesu potrebné odborné znalosti a presné poznanie potrieb; d)zvýši informovanosť o ľudských právach, právach a zodpovednostiach občanov medzi členmi marginalizovaných rómskych komunít; e)koordinujú zdroje, siete a odborné znalosti medzi jednotlivými odvetviami s cieľom zvýšiť zapojenie mladých Rómov do rozhodovacích procesov a pomôcť posilniť ich vodcovstvo. Odvetvové ciele Prístup ku kvalitnému inkluzívnemu hlavnému vzdelávaciemu prúdu 5.Členské štáty by mali zaistiť, aby Rómovia mali rovnaký účinný prístup ku všetkým stupňom vzdelávania, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve až po terciárne vzdelávanie, a mohli sa na ňom zúčastňovať vrátane druhošancového vzdelávania, ako aj vzdelávania dospelých a celoživotného vzdelávania. 6.Členské štáty by mali zlepšiť rovnaký prístup rómskych žiakov ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu aj prostredníctvom opatrení, ktorými sa: a)predíde a eliminuje akákoľvek forma segregácie vo vzdelávaní a zabezpečí uznanie a náprava minulých krívd; b)predíde a eliminuje chybná diagnostika vedúca k nesprávnemu zaradeniu rómskych žiakov na vzdelávanie so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a zabezpečí uznanie a náprava minulých krívd; c)podporí rozvoj a šírenie metód inkluzívneho vyučovania a učenia sa a podporia učitelia pri riešení rozmanitosti v triede prostredníctvom programov odborného rozvoja, mentoringu a činností partnerského učenia; d)podnieti účinné zapojenie rodičov do vzdelávania rómskych žiakov a podporia väzby medzi školami a miestnymi komunitami aj prostredníctvom mediátorov; e)podporí účasť a aktívne zapojenie rómskych žiakov spolu so všetkými ostatnými žiakmi do všetkých vzdelávacích činností a procesov; f)bojuje proti šikane a obťažovaniu na školách, tak online, ako aj offline; g)informujú učitelia a ostatní zamestnanci školy o rómskej histórii, rómskych kultúrach a metódach uznania a boja proti diskriminácii a jej základným príčinám vrátane protirómskeho zmýšľania a podvedomých predsudkov, zvýši informovanosť o význame nediskriminačného vzdelávania a účinného rovnakého prístupu k hlavnému vzdelávaciemu prúdu; h)podporia snahy zabezpečiť, aby rómski žiaci získavali zručnosti v súlade s potrebami trhu práce; 7.Členské štáty by mali poskytnúť dodatočnú cielenú podporu na vyrovnanie ujmy spôsobenej diskrimináciou a vylúčením a obmedzenie vplyvu sociálnych a ekonomických podmienok na výsledky vzdelávania rómskych žiakov aj prostredníctvom opatrení, ktorými sa: a)investuje do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s osobitným dôraznom na včasné začlenenie rómskych detí; (b)poskytne individualizovaná podpora a mediácia na vyrovnanie jazykových, kognitívnych a vzdelávacích rozdielov v úzkej spolupráci s rodinami rómskych žiakov a na podporu druhošancového vzdelávania a vzdelávania dospelých;

(c)podporí spolupráca medzi školami, službami sociálnej ochrany a mediátormi s cieľom predchádzať predčasnému ukončeniu školskej dochádzky; (d)uzná zraniteľnosť detí rodičov, ktorí odišli do zahraničia, a poskytne prioritný prístup k programom po vyučovaní a k individualizovanej podpore; e)zvýši sociálna mobilita Rómov prostredníctvom pozitívnej diskriminácie, ktorá môžu zahŕňať špecializované štipendiá v odbornom, stredoškolskom a vysokoškolskom vzdelávaní a odbornej príprave učiteľov; f)zabezpečí plynulý prechod medzi úrovňami vzdelávania a podporí získanie úplného sekundárneho a terciárneho vzdelania poradenstvom pri voľbe povolania, konzultáciami, mentorstvom a programami finančnej podpory; g)obmedzí predčasné ukončenie školskej dochádzky na všetkých úrovniach vzdelávania s osobitným zameraním na rómske dievčatá; h)podporí účasť na neformálnom vzdelávaní a mimoškolských aktivitách vrátane mládežníckych, športových a kultúrnych aktivít, osobnostného rozvoja, psychickej odolnosti a dobrých životných podmienok; i)podporí nadobúdanie digitálnych zručností, prístup k širokopásmovému pripojeniu, primeraná digitálna infraštruktúra pre rómskych žiakov a ich učiteľov, mediátorov a rodičov, a poskytne učebný materiál vybavený na dištančné vzdelávanie, vo formálnom aj neformálnom vzdelávaní, a to najmä pre tých, ktorí žijú v marginalizovaných komunitách. Prístup ku kvalitnému a udržateľnému zamestnaniu 8.Členské štáty by mali podporovať účinný rovnaký prístup Rómov, najmä mladých Rómov, ku kvalitnému a udržateľnému zamestnaniu aj prostredníctvom opatrení, ktorými sa: a)zintenzívni osvetová činnosť s mladými Rómami s cieľom zvýšiť ich informovanosť o dostupných, podľa možností integrovaných službách zamestnanosti a sociálnych službách, ako aj ich prepojenie na tieto služby; b)riešia potreby mladých nezamestnaných a neaktívnych Rómov prispôsobením pre nich individualizovaných, holistických akčných plánov, v ktorých sa zohľadnia ich preferencie a motivácie, prekážky a nevýhody, ako aj dôvody ich nezamestnanosti či neaktivity; c)podporia prvé pracovné skúsenosti, pracovné zaradenie, učňovská príprava a kariérny rast; d)uľahčí prechod zo vzdelávania do zamestnania prostredníctvom odborného poradenstva, mentorstva, stáží, podnikateľských inkubátorov a duálneho vzdelávania; e)podporí prístup mladých Rómov k informačným a komunikačným technológiám (IKT) a nadobúdanie digitálnych zručností s cieľom lepšie ich pripraviť na požiadavky trhu práce a využitie príležitostí, ktoré v každodennom živote ponúkajú existujúce a nové digitálne nástroje a trendy; f)podporí poskytovanie subvencií a rozdelenie nákladov súvisiacich so zamestnanosťou, odbornú prípravu na pracovisku, rozvoj zručností, získavanie a aktualizáciu odborných kvalifikácií a druhošancové vzdelávanie; g)podporia skutočne rovnaký prístup k samostatnej zárobkovej činnosti a podnikaniu vrátane sociálneho podnikania prostredníctvom cielenej podpory; h)podporí zamestnanosť vo verejnom aj súkromnom sektore opatreniami ako pozitívna diskriminácia a systémy podpory pre zamestnávateľov; i)bojuje proti diskriminácii, a ktorými sa znižuje a eliminuje zvyšovaním informovanosti o nediskriminačnom zamestnávaní a prístupe k zamestnaniu a školením zamestnávateľov o metódach uznania a boja proti diskriminácii a jej základným príčinám vrátane protirómskeho zmýšľania a podvedomých predsudkov. Zdravie a prístup ku kvalitným službám v oblasti zdravia a sociálnej starostlivosti 9.Členské štáty by mali zabezpečiť účinný rovnaký prístup bez prekážok ku kvalitným službám zdravotnej starostlivosti, najmä pre skupiny, ktoré sú najviac ohrozené alebo žijúce v marginalizovaných alebo vzdialených lokalitách, vrátane opatrení na:

a)podporu a zlepšenie prístupu: i)rómskych žien ku kvalitným zdravotným kontrolám, skríningu, predpôrodnej a popôrodnej starostlivosti, poradenstvu a plánovaniu rodiny, ako aj k sexuálnej a reprodukčnej zdravotnej starostlivosti, ktoré sa vo všeobecnosti poskytujú v rámci vnútroštátnych služieb zdravotnej starostlivosti; ii)rómskych detí ku kvalitnej primárnej starostlivosti a preventívnym opatreniam a očkovacím programom určeným pre deti; iii)zraniteľného rómskeho obyvateľstva (starších Rómov, Rómov so zdravotným postihnutím, LGBTI+ Rómov, Rómov cestujúcich v rámci Únie, Rómov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, a Rómov bez štátnej príslušnosti) ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti; b)podporu zdravotníckych mediátorov a zvýšenie informovanosti Rómov o primárnych preventívnych opatreniach, ako je podpora zdravého životného štýlu či predchádzanie užívaniu omamných látok a zlepšenie prístupu k službám v oblasti duševného zdravia; c)predchádzanie diskriminácii Rómov a boj proti nej zvyšovaním informovanosti o nediskriminačnom poskytovaní zdravotnej starostlivosti a prístupe k zdraviu, odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov, študentov medicíny a zdravotníckych mediátorov, čo sa týka metód rozpoznávania diskriminácie a boja proti nej a jej základným príčinám vrátane protirómskeho zmýšľania a podvedomých predsudkov; (d)boj proti digitálnemu vylúčeniu Rómov z prístupu k službám zdravotnej starostlivosti odstránením prekážok vrátane obídenia digitálnych zručností, ktoré ich delia od prístupu k zdravotníckym informáciám; e)predchádzanie segregovaným službám zdravotnej starostlivosti, ich odstránenie a zabezpečenie uznania a nápravy minulých krívd vrátane nútenej sterilizácie rómskych žien; f)podporu prístupu Rómov k štúdiu medicíny a podnecovanie náboru Rómov ako zdravotníckych pracovníkov a mediátorov, najmä v regiónoch s významným podielom rómskeho obyvateľstva; g)boj proti potenciálnym výskytom ochorení a na ich prevenciu v marginalizovaných alebo vzdialených rómskych oblastiach; h)zlepšenie prístupu ku komunitnej a náhradnej rodinnej starostlivosti pre osoby so zdravotným postihnutím, starších ľudí a deti zbavené rodičovskej starostlivosti (napr. služby v oblasti rozvoja, sociálne bývanie, denné centrá pre ľudí so zdravotným postihnutím a siete profesionálnych rodičov); i)predchádzanie zaradeniu do ústavnej starostlivosti a na podporu presunu z ústavnej starostlivosti do starostlivosti na úrovni rodiny poskytovaním podpory rodinám v zložitých situáciách a osobám so zdravotným postihnutím (napríklad poradenskými službami a finančnými stimulmi, distribúciou potravinovej pomoci, asistovaným bývaním a služieb v oblasti rozvoja); (j)podporu výmeny a prenosu najlepších postupov týkajúcich sa verejného zdravia pre Rómov, napríklad s využitím rámca Komisie a členských štátov pre verejné zdravie v riadiacej skupine pre podporu zdravia, prevenciu chorôb a manažment neprenosných chorôb. Prístup ku primeranému nesegregovanému bývaniu a základným službám 10.Členské štáty by mali zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s Rómami v prístupe k primeranému nesegregovanému bývaniu a základným službám vrátane opatrení na: a)zabezpečenie prístupu k základným službám – ako je voda z vodovodu, bezpečná a čistá pitná voda, primerané hygienické podmienky, služby v oblasti zberu odpadu a nakladania s odpadom, environmentálne služby, elektrina, plyn, doprava, finančné služby a digitálna komunikácia – a fyzickej infraštruktúre zabezpečením kontinuity základných verejnoprospešných služieb tak za normálnych podmienok, ako aj počas pandémií, ekologických katastrof a iných kríz; b)monitorovanie, eliminovanie akejkoľvek priestorovej segregácie, jej predchádzanie a podporu odstránenia segregácie vypracovaním konkrétnych plánov na riešenie otázok bývania so zapojením miestnych komunít a dotknutých rómskych komunít; c)podporu a posilnenie verejných orgánov zodpovedných za bývanie, základné služby a environmentálne normy, ako aj ďalších príslušných subjektov v tejto oblasti najmä aj udelením potrebnej právomoci a pridelením zdrojov na mapovanie potrieb v oblasti bývania, monitorovanie segregácie a zavedenie komplexných regulačných alebo podporných opatrení; d)predídenie núteným vysťahovaniam včasným varovaním a mediáciou, zorganizovanie podpory ľudí, ktorým hrozí vysťahovanie, a zabezpečenie primeraného alternatívneho bývania so zameraním najmä na rodiny; e)zlepšia životné podmienky Rómov, predíde a zabráni sa negatívnemu vplyvu vystavenia znečisteniu a kontaminácii na zdravie;

f)poskytovanie sociálnej podpory a prístupu k všeobecným službám pre Rómov bez domova; g)zabezpečenie rovnakého prístupu k sociálnemu bývaniu prijatím prístupových kritérií, ktorými sa uprednostnia sociálne potreby; h)podporu integrovaných systémov bývania zameranú na marginalizovaných Rómov kombinovaním mikroúverov na výstavbu a zachovanie bývania s finančnou gramotnosťou a so sporiacimi systémami, s odbornou prípravou a aktivačnými opatreniami v oblasti stavebníctva; i)podporu budovania a údržby táborísk pre Travellerov. Partnerstvá a inštitucionálna kapacita Zapojenie a podpora vnútroštátnych kontaktných miest pre Rómov 11.Členské štáty by mali poskytnúť vnútroštátnym kontaktným miestam pre Rómov primerané a potrebné zdroje, kapacitu zamestnancov, mandát a politickú váhu, aby mohli účinne koordinovať a monitorovať vnútroštátne politiky v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov vrátane dosahu na miestnej úrovni. 12.Členské štáty by mali zabezpečiť vnútroštátnym kontaktným miestam pre Rómov uľahčenie účasti rómskej občianskej spoločnosti na navrhovaní, vykonávaní, monitorovaní a preskúmaní vnútroštátnych strategických rámcov pre Rómov a miestnych akčných plánov a jej zapojenia sa do nich prostredníctvom reformovaných procesov vnútroštátnej platformy pre Rómov. 13.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa vnútroštátne kontaktné miesta pre Rómov zapojili do navrhovania politík sociálneho začlenenia a univerzálnych služieb s cieľom zvýšiť ich význam pre Rómov a dosah, ktorý ponúkajú, prípadne pri rozhodovaní o programovaní a monitorovaní finančných prostriedkov Únie. Zapojenie subjektov pri presadzovaní rovnakého zaobchádzania 14.Členské štáty by mali podporovať subjekty na presadzovanie rovnakého zaobchádzania (ďalej len „subjekty pre rovnaké zaobchádzanie“), aby mohli fungovať efektívne a nezávisle a spolupracovať so všetkými príslušnými aktérmi vrátane vnútroštátnych kontaktných miest pre Rómov, verejných orgánov, organizácií občianskej spoločnosti a súkromného sektora. Takouto podporou by sa malo subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť: a)zaoberať sa prípadmi diskriminácie, nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a usilovať o strategické súdne konania; b)riešiť nedostatočné nahlasovanie diskriminácie, nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a zvyšovať informovanosť o právach medzi Rómami; c)viesť výskum a získavať údaje o rovnosti a diskriminácii Rómov; d)budovať kapacity rómskej občianskej spoločnosti a spolupracovať s ňou so zameraním na prístup k spravodlivosti a na presadzovanie právnych predpisov v oblasti rovnosti; e)poskytovať usmernenia a odbornú prípravu verejným aj súkromným organizáciám a médiám. 15.Členské štáty by mali zaistiť, aby subjekty pre rovnaké zaobchádzanie boli úzko zapojené do navrhovania, vykonávania, monitorovania a preskúmania vnútroštátnych strategických rámcov pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov a príslušných úniových programov financovania, a mohli k nim účinne prispievať, a to aj prostredníctvom: a)využitia poradenstva subjektov pre rovnaké zaobchádzanie v oblasti noriem pri vykonávaní vnútroštátnych strategických rámcov s cieľom zabezpečiť väčšie zameranie na boj proti diskriminácii a predchádzanie diskriminácii, a to aj prostredníctvom boja proti protirómskemu zmýšľaniu, pri ich navrhovaní a vykonávaní vrátane snáh o odstránenie štrukturálnej diskriminácie; b)zapojenia subjektov pre rovnaké zaobchádzanie do štruktúr zriadených s cieľom dohliadať nad vykonávaním, monitorovaním a preskúmaním vnútroštátnych strategických rámcov pre Rómov a do výborov pre monitorovanie príslušných fondov Únie. Mobilizovanie miestnych a regionálnych zainteresovaných strán

16.Členské štáty by mali zapojiť regionálne a miestne orgány a miestnu občiansku spoločnosť do navrhovania, vykonávania, monitorovania a preskúmania vnútroštátnych strategických rámcov. 17.Členské štáty by mali podporovať regionálne a miestne orgány, aby v rámci svojej príslušnej pôsobnosti vypracovali alebo aktualizovali svoje miestne akčné plány, plány odstraňovania segregácie alebo strategické rámce pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov. Tieto akčné plány alebo strategické rámce by mali obsahovať opatrenia, východiská, referenčné hodnoty, merateľné ciele a prideľovanie finančných prostriedkov. 18.Členské štáty by mali zabezpečiť spoluprácu medzi ústrednými a miestnymi orgánmi pri navrhovaní a vykonávaní príslušných úniových programov financovania na predchádzanie diskriminácii a boj proti diskriminácii Rómov s cieľom zabezpečiť zohľadnenie rovnosti, začlenenia a účasti Rómov počas prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia programov a zlepšiť nasmerovanie finančných prostriedkov Únie na miestnu úroveň. 19.Členské štáty by mali podporovať inkluzívnosť, rozmanitosť a pozitívnu diskrimináciu s cieľom zabezpečiť nábor rómskych odborníkov verejnými inštitúciami na miestnej a regionálnej úrovni. 20.Členské štáty by mali posilniť a uznať zastúpenie Rómov na miestnej úrovni prostredníctvom mobilizácie komunity, to znamená prostredníctvom miestneho rozvoja vedeného komunitou. Spolupráca s občianskou spoločnosťou 21.Členské štáty by mali podporovať sociálnu inováciu, partnerstvo a spoluprácu medzi verejnými orgánmi, Rómami a prorómskou občianskou spoločnosťou. 22.Členské štáty by mali v plnej miere využívať národné platformy pre začleňovanie Rómov alebo akékoľvek iné kanály spolupráce a dialógu v členských štátoch na transparentné a inkluzívne zapojenie rómskej a prorómskej občianskej spoločnosti a ďalších zainteresovaných strán do navrhovania, vykonávania, monitorovania a preskúmania vnútroštátnych strategických rámcov pre Rómov a miestnych akčných plánov. 23.Členské štáty by mali podporovať občiansku spoločnosť pri monitorovaní a oznamovaní trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov voči Rómom a pomáhať obetiam pri oznamovaní trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov. 24.Členské štáty by mali zabezpečiť financovanie na podporu plurality a nezávislosti rómskej a prorómskej občianskej spoločnosti vrátane rómskych mládežníckych organizácií, a tak im umožniť podávať správy o vnútroštátnych strategických rámcoch pre Rómov a monitorovať ich ako nezávislým strážnym organizáciám a zachovať ich administratívnu kapacitu. 25.Členské štáty by mali zapájať občiansku spoločnosť a rómske komunity do celého programového cyklu hradeného z finančných prostriedkov Únie na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni (aj ako členov monitorovacích výborov príslušných fondov Únie). 26.Členské štáty by mali podporovať budovanie kapacít a vodcovstvo v rómskej občianskej spoločnosti vrátane mládežníckych organizácií, aby sa dotknuté orgány a organizácie mohli vo všeobecnosti zúčastňovať sa na všetkých etapách politického cyklu a verejného života. 27.Členské štáty by mali podporovať medziodvetvovú prácu a širšie aliancie v oblasti rovnosti a začleňovania, pri zapojení vlády, občianskej spoločnosti, obchodu a priemyslu, akademickej obce a výskumu. To by mohlo viesť k spoločným opatreniam medzi subjektmi, ktoré podporujú rodovú rovnosť, bojujú proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a súvisiacim prejavom neznášanlivosti alebo ktoré fungujú v prospech práv detí, starších ľudí, Rómov, LGBTI+, osôb so zdravotným postihnutím, žiadateľov o azyl, utečencov a ostatných migrantov a osôb bez štátnej príslušnosti. Financovanie 28.Členské štáty, najmä tie, ktoré majú väčšie problémy v oblasti rovnosti, začlenenia a účasti Rómov a/alebo väčšie rómske komunity, by mali naplno a optimálne využiť všeobecné a cielené príslušné prostiedky Únie a vnútroštátne prostriedky na predchádzanie diskriminácii Rómov a boj proti nej, čoho súčasťou môže byť výber konkrétnych cieľov na podporu sociálno-ekonomickej integrácie znevýhodnených skupín a marginalizovaných komunít, ako Rómovia, a zabezpečenie účinnej koordinácie medzi príslušnými zdrojmi financovania Únie a vnútroštátnymi zdrojmi financovania pre rovnosť a sociálno-ekonomické začlenenie Rómov. 29.Členské štáty by mali zabezpečiť účasť regionálnych, miestnych, mestských a iných verejných orgánov, hospodárskych a sociálnych partnerov a príslušných orgánov zastupujúcich občiansku spoločnosť, mimovládnych organizácií a orgánov zodpovedných za podporu sociálneho začlenenia, základných práv a nediskriminácie na príprave, vykonávaní, monitorovaní a vyhodnotení programov Únie vrátane účasti v monitorovacích výboroch. 30.Členské štáty by mali vyčleniť dostatočné vnútroštátne zdroje na vykonávanie politických opatrení predložených v strategickom rámci EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov a vo vnútroštátnych strategických rámcoch s cieľom zabezpečiť, aby zohľadňovali skutočné potreby rómskych komunít a zodpovedali veľkosti a problémom rómskych komunít. 31.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby národné plány podpory obnovy a odolnosti podporili začlenenie zraniteľných skupín vrátane Rómov a ostatných ľudí s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. 32.Členské štáty by mali zlepšovať navrhovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie programov alebo štrukturálnych reforiem EÚ v oblasti sociálno-ekonomického začleňovania menšín, napríklad požadovaním technickej pomoci z programu na podporu štrukturálnych reforiem. 33.Členské štáty by mali podporovať využívanie vnútroštátnych prostriedkov a prostriedkov Únie na budovanie kapacít a umožnenie výmeny osvedčených postupov medzi orgánmi na ústrednej a miestnej úrovni s organizáciami občianskej spoločnosti, aby tieto orgány a organizácie mohli prispievať k vykonávaniu opatrení na boj proti diskriminácii Rómov urýchlením rovnosti a začlenenia vrátane boja proti segregácii a podpory účasti Rómov.