OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

Riešenie otázok trestnej činnosti v digitálnom veku: zriadenie európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite

1. ÚVOD: EURÓPSKA ODPOVEĎ NA TRESTNÚ ČINNOSŤ BEZ HRANÍC

Internet sa stal neodlučiteľnou a nenahraditeľnou súčasťou našej spoločnosti a hospodárstva. Osemdesiat percent mladých Európanov využíva na vzájomnú komunikáciu, ako aj na komunikáciu s ostatným svetom on-line sociálne siete[1] a v rámci elektronického obchodu sa každý rok uskutoční približne 8 biliónov USD transakcií[2]. Ale tak, ako sa v on-line prostredí odohráva čoraz viac našich každodenných aktivít a obchodných transakcií, platí to aj pre trestnú činnosť – každým dňom sa stáva obeťou počítačovej kriminality viac ako milión ľudí na celom svete[3]. Trestná činnosť v on-line prostredí siaha od predaja ukradnutých kreditných kariet iba za jedno euro cez krádež totožnosti a sexuálne zneužívanie detí až po závažné kybernetické útoky na inštitúcie a infraštruktúru.

Celková cena, ktorú spoločnosť za počítačovú kriminalitu platí, je vysoká. V nedávnej správe sa poukazuje na to, že obete počítačovej kriminality v celosvetovom meradle prichádzajú ročne o približne 388 miliárd USD, z čoho vyplýva, že tento druh trestnej činnosti je výnosnejší ako celosvetový obchod s marihuanou, kokaínom a heroínom dohromady[4]. Hoci by sa s takýmito informáciami malo nakladať opatrne, keďže rôzne definície počítačovej kriminality vedú k rôznym odhadom nákladov za spôsobené škody, panuje všeobecná zhoda, že počítačová kriminalita je vysokozisková forma trestnej činnosti s nízkym rizikom, ktorá je čoraz bežnejšia a čoraz škodlivejšia. V čase, keď podpora hospodárskeho rastu zohráva rozhodujúcu úlohu, má posilnenie boja proti počítačovej kriminalite zásadný význam z hľadiska zabezpečenia dôvery občanov a podnikov v bezpečnú komunikáciu a obchod v on-line prostredí. Podporia sa tým aj ciele rastu stanovené v stratégii Európa 2020[5] a v Digitálnej agende pre Európu[6].

Digitálna revolúcia nedávnych rokov sa v prvom rade zakladá na slobode internetu. Otvorený internet nepozná ani štátne hranice ani jedinú riadiacu štruktúru na svete. Napriek tomu, že túto internetovú slobodu v súlade s Chartou základných práv EÚ podporujeme a chránime, musíme sa takisto snažiť chrániť občanov pred organizovanými zločineckými skupinami, ktoré sa snažia túto otvorenosť zneužiť. Žiaden zločin nie je tak bezhraničný ako počítačová kriminalita. Táto skutočnosť si vyžaduje, aby orgány presadzujúce právo spolu s verejnými, ako aj súkromnými zúčastnenými stranami prijali spoločný prístup založený na spolupráci a presahujúci štátne hranice. A práve tu môže EÚ významne pomôcť.

Európska únia vypracovala niekoľko iniciatív zameraných na boj proti počítačovej kriminalite. Patria medzi ne smernica o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii z roku 2011 a smernica o útokoch proti informačným systémom zameraných na trestanie využívania nástrojov počítačovej kriminality, najmä botnetov[7], ktorá by sa mala prijať v roku 2012. Europol zintenzívnil svoje aktivity zamerané na boj proti počítačovej kriminalite a zohral dôležitú úlohu svojou účasťou na nedávnej „operácii Záchrana“ (Operation Rescue) nadväzujúcej na jedno z najväčších vyšetrovaní tohto druhu agentúrami na celom svete, v rámci ktorej polícia zadržala 184 podozrivých páchateľov sexuálnych trestných činov na deťoch a odhalila viac ako 200 obetí. Vďaka práci analytikov Europolu, ktorým sa podarilo prelomiť zabezpečenie kľúčového počítačového servera v centre siete, bola odhalená totožnosť a aktivity podozrivých páchateľov.

Boj proti počítačovej kriminalite, ktorého hlavným právnym nástrojom je Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite[8], je naďalej hlavnou prioritou. Je zmienený v politickom cykle EÚ na boj proti organizovanej a závažnej medzinárodnej trestnej činnosti[9] a je neoddeliteľnou súčasťou snáh o vypracovanie ústrednej stratégie EÚ na zvýšenie kybernetickej bezpečnosti. Európska únia takisto úzko spolupracuje s medzinárodnými partnermi, napríklad prostredníctvom nedávno zriadenej pracovnej skupiny EÚ – USA pre problematiku kybernetickej bezpečnosti a počítačovej kriminality.

Nehľadiac na tento pokrok existuje ešte stále niekoľko prekážok, ktoré na európskej úrovni bránia účinnému vyšetrovaniu počítačovej kriminality a stíhaniu páchateľov. Patria medzi ne: hranice jurisdikcie, nedostatočná schopnosť výmeny spravodajských informácií, technické problémy pri pátraní po pôvode páchateľov počítačovej kriminality, odlišná úroveň kapacít v oblasti vyšetrovania a forenznej vedy, nedostatok školeného personálu a nekonzistentná spolupráca s ostatnými zúčastnenými stranami zodpovednými za kybernetickú bezpečnosť. Prostredníctvom nástroja stability rieši EÚ aj rýchlo sa vyvíjajúce nadnárodné hrozby súvisiace s počítačovou kriminalitou v rozvojových krajinách a v krajinách v procese transformácie, kde často chýbajú kapacity na boj proti tejto forme organizovanej trestnej činnosti.

Ako odpoveď na tieto výzvy vyjadrila Komisia zámer vytvoriť Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite ako prioritu stratégie vnútornej bezpečnosti[10]. V nadväznosti na štúdiu uskutočniteľnosti týkajúcu sa zriadenia takéhoto centra[11] navrhuje Komisia na žiadosť Rady[12] vytvorenie Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite (EC3), ktoré bude súčasťou Europolu a ktoré bude pôsobiť ako základňa pre boj proti počítačovej kriminalite v EÚ. V tomto oznámení, ktoré vychádza zo štúdie uskutočniteľnosti, sa poskytuje prehľad základných funkcií Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite, vysvetľuje sa, prečo by malo byť súčasťou Europolu a uvádza sa spôsob, ako ho možno zriadiť. Pred uvedením EC3 do plnej prevádzky však bude potrebné podrobnejšie posúdiť a upraviť záležitosti súvisiace so zdrojmi. Zriadenie tohto centra sa zodpovedajúcim spôsobom zohľadní pri nadchádzajúcej revízii právneho základu Europolu.

2. NÁVRH NA ZRIADENIE EURÓPSKEHO CENTRA BOJA PROTI POČÍTAČOVEJ KRIMINALITE

Aby Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) predstavovalo pridanú hodnotu a zároveň rešpektovalo zásadu subsidiarity, navrhuje sa, aby sa sústredilo na tieto oblasti:

i) počítačová kriminalita páchaná organizovanými zločineckými skupinami, najmä ktorá prináša obrovské nezákonné zisky (napr. on-line podvody);

ii) počítačová kriminalita, ktorá pôsobí závažnú škodu svojim obetiam, ako napr. sexuálne vykorisťovanie detí v on-line prostredí a

iii) počítačová kriminalita (vrátane kybernetických útokov) ovplyvňujúca strategické systémy infraštruktúry a informačné systémy v Únii[13].

Vzhľadom na to, že počítačová kriminalita sa neustále vyvíja, mal by sa takisto vytvoriť priestor na prijímanie opatrení, ktoré by reagovali na požiadavky členských štátov a ktoré by riešili vznik nových kybernetických nebezpečenstiev ohrozujúcich Úniu.

2.1. Základné funkcie a úlohy Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite poskytovať

EC3 by malo mať štyri hlavné funkcie:

(a) Slúžiť ako informačná základňa boja proti počítačovej kriminalite

Centrum by ako styčný informačný orgán zabezpečovalo zhromažďovanie informácií o počítačovej kriminalite z čo najširšieho okruhu verejných, súkromných a otvorených zdrojov, a obohacovalo tak dostupné policajné údaje. Postupne by malo vypĺňať existujúce medzery v informáciách, ktoré poskytujú subjekty zodpovedné za kybernetickú bezpečnosť a boj proti počítačovej kriminalite. Zhromažďované informácie by sa týkali činností, metód a podozrivých osôb v oblasti počítačovej kriminality. Slúžili by na zlepšovanie znalostí o počítačovej kriminalite a na jej predchádzanie, odhaľovanie a stíhanie, ako aj na podporu príslušných väzieb medzi orgánmi presadzovania práva, tímom reakcie na núdzové počítačové situácie (CERT) a odborníkmi na zabezpečenie informačných a komunikačných technológií zo súkromného sektora. Pri výmene informácií by príslušné strany museli dodržiavať dohody a pravidlá o mlčanlivosti.

Funkcia styčného informačného orgánu by bola užitočná aj z hľadiska ľahšej výmeny informácií a účinnejšieho podávania správ. Komisia by bola rada, keby v členských štátoch platila povinnosť hlásiť závažné trestné činy súvisiace s počítačovou kriminalitou vnútroštátnym orgánom presadzovania práva[14]. Vnútroštátnej polícii by to umožňovalo konzistentnejšie poskytovať informácie o závažnej počítačovej kriminalite Európskemu centru boja proti počítačovej kriminalite, ktoré by ich potom šírilo ďalej, aby o nich vedeli kolegovia v ostatných členských štátoch, ktorí prípadne sledujú rovnaký cieľ, a aby ich pri svojom vyšetrovaní využili.

Cieľom je postupom času získať lepší obraz o počítačovej kriminalite v Európe, aby sa mohli vypracovávať vysoko kvalitné strategické správy o trendoch a hrozbách, aby sa vďaka súhrnným údajom o trestnej činnosti zvýšila informovanosť a aby sa prostredníctvom informačnej základne čerpajúcej z rôznych zdrojov zlepšilo operačné spravodajstvo.

(b) Zhromažďovať európske odborné znalosti o počítačovej kriminalite v záujme podpory členských štátov pri budovaní kapacít

EC3 by malo členským štátom prostredníctvom odborných znalostí a odbornej prípravy pomáhať obmedzovať počítačovú kriminalitu. V tejto súvislosti sa dôraz kladie predovšetkým na presadzovanie práva, no odborná príprava by sa mala vzťahovať aj na justíciu. V záujme zlepšenia koordinácie a komplementarity by sa po dôslednej analýze potrieb zefektívnili existujúce iniciatívy Europolu, Európskej policajnej akadémie (CEPOL) a členských štátov. Odborná príprava by mala siahať od dôkladných odborných znalostí až po širšie budovanie kapacít, ktoré by policajným úradníkom, štátnym zástupcom a sudcom pomáhali riešiť prípady počítačovej kriminality.

Okrem toho by sa mal zriadiť panel pre boj proti počítačovej kriminalite, ktorý by umožňoval výmenu poznatkov a osvedčených postupov, ako aj komunikáciu s členskými štátmi, orgánmi presadzovania práva na medzinárodnej úrovni, justíciou, súkromným sektorom a organizáciami občianskej spoločnosti a zodpovedanie ich otázok súvisiacich napríklad s kybernetickými útokmi alebo novými formami on-line podvodov.

EC3 by malo poskytovať podporu a poradenstvo odborným skupinám v oblasti počítačovej kriminality vrátane osobitnej skupiny EÚ pre boj proti počítačovej kriminalite a odborníkov zaoberajúcich sa bojom proti sexuálnemu vykorisťovaniu detí v on-line prostredí. Centrum by takisto malo nadviazať spoluprácu so vznikajúcou sieťou centier excelentnosti pre problematiku počítačovej kriminality, akým je napríklad centrum 2Centre, a s výskumnou obcou.

EC3 by malo takisto pomáhať členským štátom v ich snahe o vyvinutie a spustenie on-line aplikácie pre hlásenie prípadov počítačovej kriminality vychádzajúcej z dohodnutých štandardov, a to s cieľom zabezpečiť napojenie informačných tokov od rôznych aktérov (podnikov, štátnych/vládnych tímov reakcie na núdzové počítačové situácie, občanov atď.) na vnútroštátne orgány presadzovania práva a následne prostredníctvom týchto orgánov na samotné EC3.

EC3 by malo komunikovať s orgánmi trestného súdnictva a orgánmi presadzovania práva a uľahčovať medzi nimi výmenu osvedčených postupov. Účinné zapojenie justície má zásadný význam z hľadiska efektívnejšieho stíhania nebezpečných páchateľov počítačovej kriminality vo všetkých členských štátoch.

(c) Poskytovať členským štátom podporu pri vyšetrovaní počítačovej kriminality

Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite by malo poskytovať operačnú podporu pri vyšetrovaní prípadov počítačovej kriminality, napríklad podporovaním vzniku spoločných vyšetrovacích tímov a propagáciou výmeny operačných informácii pri prebiehajúcich vyšetrovaniach.

V súvislosti s vyšetrovaniami počítačovej kriminality by malo takisto zabezpečovať forenznú pomoc na vysokej úrovni (zariadenia, skladovanie, nástroje) a odborné znalosti o kódovaní.

(d) Stať sa spoločným hlasom európskych vyšetrovateľov z orgánov presadzovania práva a justície zameraných na počítačovú kriminalitu

Z EC3 by sa malo časom stať miesto združujúce európskych vyšetrovateľov zameraných na počítačovú kriminalitu, ktoré im umožní spoločne prezentovať svoje názory v rámci diskusie so zástupcami odvetvia informačných technológií a s podnikateľskými subjektmi z ďalších odvetví, ako aj v rámci dialógu s výskumnými pracovníkmi, združeniami spotrebiteľov a so zástupcami občianskej spoločnosti o spôsoboch, ako možno počítačovej kriminalite lepšie predchádzať a ako možno lepšie koordinovať cielenú výskumnú činnosť.

EC3 by bolo prirodzeným rozhraním pre činnosti Interpolu zamerané na boj proti počítačovej kriminalite a pre ostatné medzinárodné policajné jednotky zaoberajúce sa počítačovou kriminalitou. Mohlo by takisto koordinovať vstupy do prebiehajúcich iniciatív súvisiacich so správou internetu a do otvorenej medzivládnej skupiny odborníkov OSN zameranej na počítačovú kriminalitu.

Centrum by malo takisto spolupracovať s organizáciami, ako je INSAFE[15] pri realizácii kampaní na zvýšenie verejného povedomia a pri ich aktualizácii v dôsledku zmien, ktoré EC3 v počítačovej kriminalite zaznamená, a to v záujme podpory uvážlivého a bezpečného správania sa v on-line prostredí.

2.2. Umiestnenie

Zo štúdie uskutočniteľnosti vyplynulo, že EC3 by malo byť súčasťou Europolu a malo by byť umiestnené v rámci jeho súčasných štruktúr.

Táto možnosť predstavuje mnoho výhod. Europol je medzi členskými štátmi a ďalšími zúčastnenými stranami (vrátane Interpolu a orgánov presadzovania práva na medzinárodnej úrovni) uznávaný a už disponuje mandátom na riešenie počítačovej kriminality[16]. Hlavnou úlohou Europolu je v prospech všetkých občanov pomáhať zaisťovať väčšiu bezpečnosť v Európe, a to podporou orgánov presadzovania práva v štátoch EÚ prostredníctvom výmeny a analýzy kriminálneho spravodajstva.

2.3. Vplyv EC3 na zdroje

V štúdii uskutočniteľnosti sa preskúmali rôzne vplyvy na zdroje. Bude však potrebné posúdiť ich podrobnejšie[17], hlavne vo svetle ďalších úloh, ktoré bude možno musieť Europol v budúcnosti plniť, a vo všeobecnejšom kontexte problematiky ľudských zdrojov v agentúrach EÚ. Toto posúdenie sa vykoná konkrétne v rámci revízie právneho základu Europolu a v rámci prebiehajúcej diskusie o návrhu Komisie na Fond pre vnútornú bezpečnosť. Už v túto chvíľu je však zrejmé, že bude potrebné vyslať expertov z členských štátov.

Pri posudzovaní odhadovaných požiadaviek na zdroje bude Komisia vychádzať z troch predpokladov. Po prvé, celkový počet riešených prípadov počítačovej kriminality sa mierne zvýši a počítačová kriminalita zaznamená masívny nárast. Po druhé, členské štáty posilnia svoje vlastné schopnosti bojovať s počítačovou kriminalitou a po tretie, EC3 sa bude zaoberať iba určitým druhom počítačovej kriminality.

2.4. Riadiaca štruktúra

Ak bude EC3 umiestnené v rámci Europolu, bude dôležité do jeho strategického riadenia zapojiť aj ďalšie kľúčové zúčastnené strany. Komisia preto navrhuje, aby sa v riadiacej štruktúre Europolu vytvorila programová rada EC3, ktorej by predsedal vedúci EC3. Tento orgán by ostatným zúčastneným stranám, napr. Eurojustu, Európskej policajnej akadémii, členským štátom (zastúpeným osobitnou skupinou EÚ pre otázky počítačovej kriminality, agentúrou ENISA a Komisiou) umožnil prispievať svojim know-how bez toho, aby tak zbytočne vznikala ďalšia administratívna záťaž. Programová rada by mohla dbať o to, aby EC3 zodpovedalo za plnenie úloh EC3 v oblasti počítačovej kriminality a zaisťovať tak, že úlohy sa budú vykonávať v partnerstve, pričom by oceňovala prínosné odborné znalosti a rešpektovala mandáty všetkých zúčastnených strán.

2.5. Spolupráca s kľúčovými aktérmi

EC3 by malo zabezpečovať koordinovanú reakciu na počítačovú kriminalitu, a to nielen tým, že by umožňovalo spoluprácu medzi agentúrami EÚ, ale aj tým, že by v tejto oblasti slúžilo ako jediné európske kontaktné miesto.

(a) Členské štáty

Hlavným účelom centra je pomáhať členským štátom v boji proti počítačovej kriminalite. Helpdesk a činnosti EC3, napríklad cielenejšie analýzy hrozieb a informovanejšia operačná podpora, budú prínosné pre vyšetrovateľov počítačovej kriminality v celej Európe. Záujmy členských štátov by v programovej rade EC3 zastupovala osobitná skupina EÚ pre otázky počítačovej kriminality. Členské štáty budú musieť aj naďalej investovať potrebné prostriedky do svojich vnútroštátnych štruktúr zameraných na boj proti počítačovej kriminalite, tak aby disponovali zodpovedajúcim rozhraním pre interakciu s EC3.

(b) Európske agentúry a ostatní aktéri

Do činností EC3 by boli priamo zapojené príslušné agentúry, konkrétne Eurojust, CEPOL a ENISA, a takisto CERT-EÚ, a to nielen svojou účasťou v programovej rade, ale aj prostredníctvom prípadnej operačnej spolupráce s prihliadnutím na ich konkrétny mandát.

(c) Medzinárodní partneri

V snahe o postupnú premenu na európske kontaktné miesto pre informácie o počítačovej kriminalite by sa EC3 malo stať v otázkach počítačovej kriminality cenným prostredníkom medzinárodných partnerov. EC3 by sa malo v partnerstve s Interpolom a strategickými partnermi vo svete snažiť zlepšovať koordinované odpovede v boji proti počítačovej kriminalite a zabezpečiť zohľadňovanie problémov spojených s presadzovaním práva pri ďalšom vývoji kyberpriestoru.

(d) Súkromný sektor, výskumná obec a organizácie občianskej spoločnosti

V boji proti počítačovej kriminalite má zásadný význam získavanie vzájomnej dôvery medzi súkromným sektorom a orgánmi presadzovania práva. Posilňovaním spolupráce Europolu so súčasnými a novými partnermi by malo EC3 budovať dôveryhodné siete a platformy pre výmenu informácií s priemyslom a ďalšími aktérmi, napr. s výskumnou obcou a organizáciami občianskej spoločnosti. Tieto siete a platformy by medzi rôznymi skupinami uľahčili výmenu informácií o mnohých otázkach vrátane včasného varovania pred kybernetickými hrozbami a umožnili by takisto reagovať na kybernetické útoky a iné typy počítačovej kriminality spôsobom, ktorý by bol založený na spolupráci v štýle „osobitnej skupiny“.

EC3 by malo takisto prispievať k všeobecnejším snahám súkromných podnikov so značným množstvom digitálnych aktív, napr. bánk a on-line predajcov, bojovať proti počítačovej kriminalite, lepšie sa pred ňou chrániť a minimalizovať zraniteľnosť vyvíjaných technológií.

Lepší prehľad o vývoji počítačovej kriminality v reálnom čase je v záujme orgánov presadzovania práva aj súkromného sektora, a to isté platí o rozbíjaní sietí počítačovej kriminality, ktoré možno zefektívniť lepším odhaľovaním nových spôsobov, akými tieto siete svoje činnosti prevádzkujú, a rýchlym zatýkaním páchateľov.

3. PLÁN NA REALIZÁCIU EURÓPSKÉHO CENTRA BOJA PROTI POČÍTAČOVEJ KRIMINALITE

3.1. Činnosti do konca roka 2013

Aby EC3 mohlo spustiť počiatočnú prevádzku, Komisia v úzkej spolupráci s Europolom preskúma, aké ľudské a finančné zdroje by boli do konca súčasného finančného rámca EÚ potrebné na ustanovenie realizačného tímu. Medzi úlohy realizačného tímu by patrilo napríklad navrhnutie mandátu a organizačnej štruktúry EC3 a takisto vypracovanie ukazovateľov na hodnotenie práce tohto centra. Zapojené zúčastnené strany by sa dohodli na úlohe a fungovaní programovej rady a podrobnejšie by ich definovali.

V záujme zriadenia centra s funkciou plnohodnotného styčného informačného orgánu by mal zriaďovací tím nadviazať spoluprácu s prekonfiguračným tímom CERT-EÚ a prípadne (s prihliadnutím na ich obmedzené zdroje) s agentúrou ENISA. V záujme účinnejšieho podávania správ o počítačovej kriminalite prebehne mapovanie, ktorého cieľom bude vytvoriť interoperabilnú mapu systémov na hlásenie počítačovej kriminality, ktoré v súčasnosti fungujú v on-line prostredí v členských štátoch.

Mal by sa zriadiť panel pre počítačovú kriminalitu, ktorý by sa mohol podporiť zabezpečením špecializovanej bezpečnej on-line platformy. V rámci koordinácie EC3 a jeho programovacej rady by sa mohli posúdiť a zefektívniť činnosti v oblasti odbornej prípravy poskytované v súčasnosti Europolom, CEPOLom a Európskou skupinou pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti boja proti počítačovej kriminalite. Mala by sa vykonať analýza potrieb, v ktorej by sa zvážili aj potreby sudcov a štátnych zástupcov. V nadväznosti na toto preskúmanie by sa mohol usporiadať základný vzdelávací kurz zameraný na počítačovú kriminalitu, na ktorý by sa mohli hlásiť odborníci pracujúci v oblasti trestného súdnictva.

Okrem uvedeného bude potrebné presnejšie posúdiť potrebné ľudské a finančné zdroje a ustanoviť ich v rozhodnutiach v rámci budúceho viacročného finančného rámca. Toto posúdenie bude podkladom pre ďalší rozvoj EC3.

4. ZÁVER

Vzhľadom na to, že pôsobnosť organizovanej trestnej činnosti sa rozširuje do kyberpriestoru, nemalo by za týmto trendom zaostávať ani presadzovanie práva. Európska únia môže členským štátom a priemyslu poskytnúť nástroje na riešenie novodobých, stále sa vyvíjajúcich nebezpečenstiev počítačovej kriminality, ktorá svojou povahou nepozná hranice. Ak sa podarí zabezpečiť potrebné ľudské a finančné zdroje, stane sa základňou európskeho boja proti počítačovej kriminalite Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite, ktoré bude zhromažďovať odborné znalosti, podporovať kriminálne vyšetrovania a riešenia s pôsobnosťou v celej EÚ a zároveň v celej Únii zvyšovať povedomie o problémoch spojených s počítačovou kriminalitou. Centrum tak bude prispievať k zabezpečeniu otvoreného internetu a zákonného digitálneho hospodárstva, ako aj k ochrane európskych občanov a podnikov v on-line prostredí.

Komisia vyzýva Radu, aby tento návrh podporila, a nabáda Európsky parlament a ďalšie príslušné zúčastnené strany, aby prispeli k vybudovaniu tohto centra.

[1] Eurostat, Internetový prístup a použitie, 14. december 2010.

[2] McKinsey Global Institute, Internet Matters: the Net's sweeping impact on growth, jobs and prosperity. Správa z mája 2011 konzultovaná 8. februára 2012.

[3] Správa o počítačovej kriminalite od spoločnosti Norton z roku 2011, Symantec, 7. september 2011, konzultovaná 6. januára 2012.

[4] Pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

[5] Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020, 3. marec 2010.

[6] Digitálna agenda pre Európu – KOM(2010) 245 v konečnom znení, 26. august 2010.

[7] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o útokoch na informačné systémy, KOM(2010) 517 v konečnom znení z 30. septembra 2010. Botnety sú siete počítačov, ktorých bezpečnosť bola narušená škodlivým softvérom, ktorý možno aktivovať na diaľku, aby vykonával konkrétne činnosti vrátane kybernetických útokov.

[8] Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite, Budapešť, 23. november 2001, takisto známy ako Budapeštiansky dohovor. K dohovoru je priložený Dodatkový protokol k Dohovoru o počítačovej kriminalite týkajúci sa kriminalizácie činov rasistickej a xenofóbnej povahy spáchaných prostredníctvom počítačových systémov.

[9] Politický cyklus EÚ na boj proti organizovanej a závažnej medzinárodnej trestnej činnosti na roky 2011/2013 má osem priorít, z ktorých jednou je „posilniť boj proti počítačovej kriminalite a zneužívaniu internetu organizovanými zločineckými skupinami.“

[10] „EÚ zriadi do roku 2013 ... stredisko pre počítačovú kriminalitu, prostredníctvom ktorého budú členské štáty a inštitúcie EÚ schopné vybudovať operačné a analytické kapacity v oblasti vyšetrovania a spolupráce s medzinárodnými partnermi.“ (Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe), KOM(2010) 673 v konečnom znení, 22. november 2010.

[11] Feasibility study for a European Cybercrime Centre, Final Report, February 2012 (Štúdia uskutočniteľnosti pre Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite, záverečná správa z februára 2012).

[12] Závery Rady o akčnom pláne na vykonávanie spoločnej stratégie na boj proti počítačovej kriminalite, 3010. zasadnutie rady pre všeobecné záležitosti, Luxemburg, 26 apríla 2010.

[13] Ako sa uvádza v smernici Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008. Táto smernica sa v súčasnosti reviduje, EC3 by zohľadňovalo ďalší vývoj.

[14] Ako sú napr. trestné činy uvedené v článkoch 3 až 7 predloženého návrhu smernice o útokoch na informačné systémy, KOM(2010) 517 v konečnom znení, 30. september 2010.

[15] Európska sieť informačných centier na podporu bezpečného a zodpovedného používania internetu a mobilných zariadení mladými ľuďmi.

[16] Rozhodnutie Rady (2009/371/SVV) zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu, ustanovenie článku 4 ods. 1 v spojení s prílohou.

[17] Posúdenie musí byť v súlade s celkovými požiadavkami na ľudské zdroje a rozpočet pre agentúry v rozpočte na rok 2013 a v budúcom viacročnom finančnom rámci.