Z hľadiska pokrytia krajín a výrobkov prešiel systém VSP EÚ za posledné desaťročia viacerými zmenami, a to aj s cieľom čoraz viac podporovať trvalo udržateľný rozvoj. Reforma VSP z roku 2012 mala tieto tri všeobecné ciele: i) podieľať sa na odstraňovaní chudoby prostredníctvom rozširovania vývozu z krajín, ktoré preferencie najviac potrebujú; ii) podporovať trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných a iii) zabezpečiť lepšiu ochranu finančných a hospodárskych záujmov EÚ. Tieto všeobecné ciele vyústili do šiestich osobitných operačných cieľov nariadenia o VSP:

(DNV = 0 znamená dovoz do EÚ za nulové sadzby podľa doložky najvyšších výhod, DNV > 0 znamená dovoz do EÚ v zmysle kladných sadzieb podľa DNV, FTA znamená dohoda o voľnom obchode)

Z tabuľky 2 vyplýva, že v porovnaní s celkovým dovozom do EÚ z celého sveta je podiel VSP pomerne nízky a dokonca klesá. Prevažná väčšina dovozu do EÚ sa uskutočňuje so sadzbami podľa doložky najvyšších výhod (DNV) (t. j. sadzieb, ktoré sa uplatňujú na všetky krajiny). Dovoz do EÚ, ktorý sa uskutočňuje v rámci systémov nepatriacich do preferenčného systému VSP, kam patria všetky druhy dohôd o obchode (dohody o voľnom obchode, prehĺbené a komplexné dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve), sa medzi rokmi 2011 a 2016 stabilne zvyšoval, čo dokazuje jeho rastúcu dôležitosť. To je v súlade s cieľom motivovať krajiny, ktoré boli kedysi zvýhodnenými krajinami podľa VSP, aby naďalej obchodovali s EÚ v rámci komplexnejších preferenčných obchodných systémov, ktoré sú často recipročné.

3.opatrenie Všetko okrem zbraní (EBA – Everything But Arms) pre najmenej rozvinuté krajiny.

Počas hodnotenia v polovici trvania sa v rámci externého hodnotenia použili tri vzájomne sa dopĺňajúce prístupy na analýzu fungovania a vplyvu VSP vo zvýhodnených krajinách a v EÚ, a to: i) kvantitatívny a kvalitatívny sekundárny výskum a analýzy údajov; ii) proces inkluzívnych a rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami a iii) prípadové štúdie o krajinách a odvetviach. Na ekonomické analýzy zreformovaného VSP sa použili najaktuálnejšie ekonomické, obchodné a colné údaje od Eurostatu za obdobie rokov 2011 – 2016. Okrem toho sa zostavili ukazovatele, na základe ktorých sa analyzoval vplyv na spoločnosť, životné prostredie a ľudské práva vo zvýhodnených krajinách. Tento výskum sa doplnil o kvalitatívny výskum založený na bibliografických zdrojoch, ako aj o ekonometrický odhad kľúčových faktorov obchodných tokov uskutočnený pomocou gravitačného modelovania. Keďže zreformovaný VSP bol v čase začiatku procesu hodnotenia v polovici trvania v platnosti len tri roky, počet ihneď dostupných a aktuálnych ukazovateľov vplyvu na spoločnosť, ľudské práva a životné prostredie je obmedzený. Aby sa tento nedostatok odstránil, vo viacerých zvýhodnených krajinách sa uskutočnili prípadové štúdie. Môžu však mať iba informatívny charakter a nie sú nevyhnutne reprezentatívne. Preto aj momentálne prijaté závery majú iba indikatívny charakter.

Štandardný VSP a EBA sú založené na dodržiavaní zásad základných ľudských práv a pracovných práv. Zvýhodnené krajiny podľa VSP+ musia okrem toho účinne vykonávať všetky príslušné medzinárodné dohovory vzťahujúce sa na VSP+. EÚ bude aj naďalej spolupracovať so zvýhodnenými krajinami a bude využívať svoj vplyv. EÚ je naďalej pripravená začať proces dočasného zrušenia preferencií týkajúcich sa všetkých alebo určitých výrobkov, ak jej spolupráca so zvýhodnenými krajinami podľa VSP nebude úspešná a ak budú splnené právne podmienky nariadenia o VSP.

Na záver treba dodať, že vďaka zreformovanému VSP sa prispelo k podpore trvalo udržateľného rozvoja a dobrej správy vecí verejných, najmä prostredníctvom lepšieho monitorovania EÚ, pokiaľ ide o vykonávanie medzinárodných dohovorov relevantných z hľadiska VSP+.

2.3.Zabezpečiť lepšiu ochranu finančných a hospodárskych záujmov EÚ

Udelenie jednostranných obchodných preferencií iným krajinám môže byť výhodné pre priemysel EÚ, napríklad pre tých, ktorých konkurencieschopnosť závisí od dovážaných vstupov, ako aj pre zákazníkov, a to vďaka lacnejšiemu a širšiemu sortimentu tovaru. Môže to však viesť aj k vyššiemu konkurenčnému tlaku na priemysel EÚ, ktorému konkuruje tovar dovážaný v rámci VSP. Hoci zníženie počtu zvýhodnených krajín by malo vo všeobecnosti viesť k nižšiemu konkurenčnému tlaku na priemysel EÚ, neplatí to pre špecifické odvetvia priemyslu (napríklad textilný a odevný priemysel a výrobu pneumatík). Preto si Komisia stanovila za jeden zo svojich cieľov zabezpečiť lepšiu ochranu finančných a hospodárskych záujmov EÚ.

Nariadenie o VSP obsahuje mechanizmy na ochranu priemyslu EÚ v opodstatnených prípadoch. Všeobecné ochranné opatrenia prešli v roku 2012 reformou, aby boli hospodárske záujmy EÚ lepšie chránené. Nedávno začaté ochranné prešetrovanie dovozu ryže z Kambodže a Mjanmarska/Barmy bude prvým testom týchto nových ochranných opatrení. Okrem toho Komisia dôkladne monitoruje podmienky na možné spustenie automatických ochranných opatrení podľa článku 29 nariadenia o VSP. Komisia ďalej zabezpečí, že krajiny, ktoré už viac nepotrebujú jednostranné preferencie (z dôvodu zlepšenia ich postavenia v súvislosti s príjmami alebo uzavretia dohody o obchode s EÚ), sa odstránia zo systému. Colné preferencie podľa VSP sa nakoniec zrušia aj v prípade, ak sa osobitné triedy výrobkov krajiny stanú dostatočne konkurencieschopnými.

Na záver možno skonštatovať, že zreformovaný VSP obsahuje zdokonalené ustanovenia na ochranu finančných a hospodárskych záujmov EÚ. Príliš konkurencieschopné výrobky sa pravidelne odstraňujú zo systému a momentálne prebieha ochranné prešetrovanie dovozu ryže.

3.Záver

Hodnotenie v polovici trvania sa zameralo predovšetkým na posúdenie výsledkov významnej reformy, ktorá sa uskutočnila v roku 2012 a ktorej výsledkom je súčasné nariadenie o VSP. Pri hodnotení sa ukázalo, že súčasný VSP EÚ je na dobrej ceste, pokiaľ ide o dosiahnutie jeho cieľov. V medziach stanovených splnomocňujúcou doložkou WTO systém prináša rozvojovým krajinám jasné hospodárske výhody, vďaka čomu je relevantný z hľadiska rozvojových potrieb zvýhodnených krajín. Reforma z roku 2012 bola ďalej úspešná v tom, že sa zamerala na preferencie krajín, ktoré ich najviac potrebovali, a prispela tak k ich trvalo udržateľnému rozvoju. Efektivita systému je v období vykonávania súčasného nariadenia naďalej stabilná.

Preto nie sú v tomto štádiu potrebné žiadne zmeny nariadenia o VSP pred uplynutím jeho platnosti 31. decembra 2023.

V súlade s odporúčaniami uvedenými v štúdii však možno vykonávanie nariadenia o VSP zlepšiť v dvoch dôležitých ohľadoch:

1. Zlepšenie transparentnosti v monitorovaní VSP+ a lepšie zapojenie občianskej spoločnosti v EÚ, ako aj vo zvýhodnených krajinách: V súlade so svojimi záväzkami uvedenými v oznámení Obchod pre všetkých je Komisia odhodlaná presadzovať transparentnosť. V tomto ohľade už bolo prijatých viacero opatrení, ktorými sa má zabezpečiť transparentnosť a inkluzívnosť v rámci procesu monitorovania VSP+. Aby sa do tohto procesu mohli zapojiť subjekty občianskej spoločnosti vrátane miestnej občianskej spoločnosti, prebiehajú pravidelné a rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami. Dvojročné správy o vykonávaní VSP sú navyše dôležitým zdrojom informácií a zverejňujú sa okamžite po ich predložení Európskemu parlamentu a Rade. Zároveň treba poznamenať, že verejné správy OSN a MOP sú hlavným zdrojom informácií pri monitorovaní VSP+. Komisia preskúma praktické spôsoby, ako zvýšiť transparentnosť monitorovania VSP+ a ako lepšie zapojiť občiansku spoločnosť.