Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o cieľoch obsiahnutých v článku 7 ods. 2 písm. b) smernice 2000/53/ES o vozidlách po dobe životnosti {SEK(2007)14} {SEK(2007)15} /* KOM/2007/0005 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.01.2007 KOM(2007)5 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU O CIEĽOCH OBSIAHNUTÝCH V ČLÁNKU 7 ODS. 2 PÍSM. b) SMERNICE 2000/53/ES O VOZIDLÁCH PO DOBE ŽIVOTNOSTI {SEK(2007)14}{SEK(2007)15} 1. Úvod Smernica 2000/53/ES o vozidlách po dobe životnosti („smernica o VDŽ“) stanovuje tieto ciele týkajúce sa opätovného využitia, recyklácie a spätného získania vozidiel po dobe životnosti: - 85-percentné opätovné využitie a spätné získanie a 80-percentné opätovné využitie a recykláciu do 1. januára 2006 („ciele na rok 2006“), - 95-percentné opätovné využitie a spätné získanie a 85-percentné opätovné využitie a recykláciu do 1. januára 2015 („ciele na rok 2015“). Smernica stanovuje, že Európsky parlament a Rada opätovne preskúmajú ciele na rok 2015 na základe správy Komisie. Komisia vo svojej správe zohľadní vývoj materiálového zloženia vozidiel a akékoľvek významné environmentálne hľadiská týkajúce sa vozidiel. Na základe uvedeného poverenia Komisia pripravila túto správu. Hlavným prvkom vypracovania tejto správy bolo hodnotenie environmentálnych, hospodárskych a sociálnych dosahov cieľov a alternatívnych možností. Zhrnutie správy o hodnotení dosahu, v ktorom sú zdôraznené dôsledky možnej úpravy cieľov stanovených v tejto smernici, je uvedené v prílohe k tomuto oznámeniu. 2. Proces hodnotenia Hodnotenie dosahu obsahovalo analýzu dostupných informácií zo štúdie o nákladoch a prínosoch smernice o VDŽ, ktorú pre Komisiu vykonal externý poradca, z formálnej a neformálnej konzultácie so zainteresovanými stranami v pracovnej skupine zostavenej z viacerých zainteresovaných strán a z elektronickej konzultácie o záverečnej správe o štúdii, zo stretnutí s odborníkmi z členských štátov a vnútorného scenára budovania hospodárskych a environmentálnych dosahov možností. Hodnotenie sa skomplikovalo tým, že smernica o VDŽ je v rannom štádiu implementácie členskými štátmi a informácie týkajúce sa v súčasnosti dosahovaných úrovní recyklácie a spätného získania v členských štátoch sú obmedzené. Členské štáty majú predložiť prvé správy o cieľoch, ktoré budú obsahovať informácie za rok 2006, v roku 2008. Informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii, jej však umožnili vykonať primerané hodnotenie súčasnej situácie a budúcich vyhliadok v oblasti spätného získania a recyklácie vozidiel a dospieť k záverom o tom, či by sa ciele stanovené v smernici o VDŽ na rok 2015 mali alebo nemali zmeniť a doplniť[1]. 3. Výsledky hodnotenia Hodnotenie poukazuje na to, že ciele stanovené v smernici o VDŽ vytvárajú výrazné environmentálne a hospodárske prínosy a že zrušením alebo znížením cieľov by sa tieto prínosy znížili. Význam vytvorených prínosov je úzko spojený s ekologickou inováciou, bez ktorej by šírenie existujúcej technológie prinieslo malé hospodárske a environmentálne prínosy, pričom ekologická inovácia by viedla k výraznému zosilneniu prínosov. Tieto prínosy vyplývajú zo zvýšenia podielu materiálov (najmä určitých plastov), ktoré sa recyklujú a spätne získavajú, a zo zníženia podielu vozidiel po dobe životnosti, ktoré sa vyvážajú na skládky odpadu. Environmentálne dosahy cieľov Kovy sa v rámci každého súboru cieľov budú naďalej v značnej miere recyklovať v dôsledku vysokej hodnoty kovu. Vyššie recyklačné ciele by však umožnili zvýšiť recykláciu tých kovov, ktoré sa v súčasnosti strácajú na skládkach v dôsledku zlej separácie zvyškov z drviča. Bude potrebné, aby recyklácia a spätné získanie plastov zo zvyškov z drviča splnili existujúce ciele na rok 2015. Rozhodujúcim činiteľom environmentálnych dosahov cieľov recyklácie a spätného získavania je aj environmentálna výkonnosť recyklácie a spätného získavania rôznych plastov zo zvyškov z drviča. Na základe scenára, že existujúce ciele na rok 2015 stimulujú technologický pokrok umožňujúci lepšie oddelenie plastov zo zvyškov z drviča[2], môžu byť ciele na rok 2015 prínosom pre životné prostredie, vrátane odhadovaných úspor v rozmedzí 280 000 až 980 000 ton emisií ekvivalentných CO2 ročne, zníženia fotochemickej oxidácie, okysľovania ovzdušia, znečisťovania vody a eutrofizácie a zníženia množstva vytvoreného odpadu. Skutočný prínos pre životné prostredie však bude závisieť od technologického rozvoja, ktorý stimulujú uvedené ciele. Environmentálne dosahy akéhokoľvek súboru znížených cieľov budú celkove horšie ako dosahy súčasných cieľov na rok 2015. Smernica o VDŽ stimulovala technologický rozvoj v oblasti spracovania VDŽ, nové metódy sa však ešte nerozšírili na európskom recyklačnom trhu. Ďalší vývoj spracovateľských technológií na recykláciu určitých druhov plastov by priniesol podstatné environmentálne prínosy z recyklácie uvedených plastov. Ďalšia podpora technologického rozvoja je stále nevyhnutná na prekonanie nedostatkov trhu a je pravdepodobné, že zmena nástrojov alebo zníženie cieľov smernice o VDŽ by spomalila alebo dokonca zastavila tento rozvoj, čím by sa ohrozila spoľahlivosť plánov. Hospodárske dosahy cieľov Prípadné hospodárske dosahy rôznych cieľov budú závisieť od stavu technologického rozvoja v roku 2015. So súčasnými cieľmi by sa čistá pridaná hodnota zo spracovania priemerného VDŽ v najlepšom prípade pohybovala medzi 120 až 90 eur, s celkovou maximálnou hodnotou procesu spracovania VDŽ pri odhadovanom počte VDŽ zvýšenom v roku 2015 približne 1,6 miliardy eur ročne. Bez akéhokoľvek technologického vývoja by hospodársky prínos ešte stále predstavoval 55 až 80 eur na VDŽ. Strata hospodárskeho prínosu pre proces spracovania VDŽ by v prípade zníženia 85% cieľa recyklácie o 5% bola maximálne 1,1 miliardy eur ročne. Nižší cieľ spätného získania ako súčasných 95% bude mať dosah na hospodárske náklady iba vtedy, ak ceny za vyváženie na skládku budú v roku 2015 nižšie ako 80 až 100 eur za tonu. Zníženie cieľa spätného získania by inak nepredstavovalo žiadny rozdiel v nákladoch na spracovanie. Spracovanie VDŽ na základe cieľov dosiahnuť 85% recykláciu a 95% spätné získanie predstavuje celkove významné hospodárske prínosy v porovnaní s nižšími cieľmi. Vyššie ciele môžu okrem toho stimulovať rozvoj a komercializáciu už existujúcich a nových technológií spracovania, ktoré by zabezpečili vyššiu účinnosť zdrojov uľahčením recyklácie zvýšeného podielu odpadových plastov, a výrobu kvalitných druhotných materiálov za nižšie ceny, ako pôvodné suroviny. Takto sa znížia náklady hospodárstva EÚ pokiaľ ide o náklady na energiu (plasty nahrádzajú palivá alebo výrobu elektrickej energie) a spracovávané suroviny na plasty. Dokonca aj v prípade nízkej inovácie najlepšie technológie, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, poskytujú výhody v porovnaní s metódami používanými v súčasnosti. Iné možnosti, ktoré boli vylúčené v prvotnom štádiu Niektoré zainteresované strany navrhli možnosť zrušenia cieľa recyklácie alebo nahradenia cieľov úplným alebo čiastočným zákazom vyvážania na skládku. Tieto možnosti neboli dôkladne vyhodnotené, keďže hodnotenie cieľov na rok 2015, ktoré sú v súčasnosti stanovené v smernici, bolo dostatočné na to, aby sa potvrdilo, že odstránenie cieľov alebo zavedenie zákazu ukladania na skládku by výrazne znížili hospodárske a environmentálne prínosy, najmä v dôsledku straty hospodárskych a environmentálnych prínosov recyklácie. Takéto možnosti by okrem toho pravdepodobne prekračovali rámec úlohy definovanej v smernici a viedli by k jej podstatnému preskúmaniu. Uvedený proces by mohol ľahko ohroziť súčasný pokrok v oblasti inovácie odpadového hospodárstva. 4. Hlavný problém Hlavným stimulom, ktorý posilňuje hospodárske a environmentálne prínosy zvýšenej recyklácie a spätného získania vozidiel po dobe životnosti, je ekologická inovácia. Existujú dôkazy o tom, že smernica o VDŽ stimulovala technologický rozvoj v oblasti spracovania VDŽ; nové spôsoby spracovania odpadu sa však na európskom recyklačnom trhu ešte dostatočne obchodne nevyužívajú. Inováciu v oblasti technologického rozvoja moderných technológií na spracovanie zvyškov z drviča obmedzuje niekoľko nedostatkov trhu, z ktorých sú niektoré spoločné pre priemyselnú inováciu ako celok, niektoré sa týkajú ekologickej inovácie a niektoré sú osobitné pre trhy s recyklátmi po úprave v drvičoch a s recyklátmi z plastov, ktoré ešte posilňuje neistota pokiaľ ide o budúcnosť cieľov VDŽ. Zachovaním cieľov, ktoré sú v súčasnosti stanovené v smernici na rok 2015, by sa mohli napraviť niektoré z týchto nedostatkov trhu a zabezpečiť pomerne významné environmentálne a hospodárske prínosy. Úroveň cieľov určí tempo technologického pokroku v sektore spracovania VDŽ. Keďže cieľ 85-percentnej recyklácie by prispel k vytvoreniu určitých trhov s modernými technológiami používanými po drvení a na recykláciu polymérov, výrazne by zvýšil investície do výskumu a vývoja v oblasti nových technológií. Na splnenie cieľov do roku 2015 je k dispozícii sedem rokov určených na obchodné využitie a ďalší výskum a vývoj a dva roky určené na komerčné inštalovanie technológii. Je veľmi pravdepodobné, že investície do výskumu a vývoja budú viesť k ďalšiemu komerčnému rozvoju existujúcich technológií alebo rozvoju nových technológií spracovania. Dokonca aj bez ďalšieho technologického rozvoja by ciele 85-percentnej recyklácie a 95-percentného spätného získania podporili rozšírenie existujúcich najúčinnejších technológií. Stimulovanie výskumu a vývoja v oblasti spracovania odpadov môže urobiť z EÚ svetového lídra na trhu s technológiami s veľkým potenciálom a posilniť svoje postavenie vývozcu technológií. Zdroje odpadu z VDŽ rastú na celom svete a mnoho krajín rozvíja recyklačné politiky pre VDŽ. Rovnaké technológie sa môžu používať aj na spracovanie iných tokov odpadov, napríklad, elektronického odpadu. Technológie, ktoré poskytujú výrobky z takých tokov odpadov, ktoré môžu nahradiť v súčasnosti používané pôvodné materiály za nižšie ceny, majú obrovský celosvetový potenciál. 5. Závery Ciele stanovené na rok 2015 smernicou o VDŽ môžu vytvoriť podstatné environmentálne a hospodárske prínosy. Zrušením alebo znížením týchto cieľov by sa obmedzili oba druhy týchto prínosov. Keďže akýkoľvek odhad na 9 rokov do budúcnosti v sebe zahŕňa určitý stupeň neistoty, Komisia dospela k záveru, že ciele na rok 2015 dosiahnuť 85-percentné opätovné využitie/recykláciu a 95-percentné opätovné využitie/spätné získanie sú optimálne z hľadiska environmentálnej aj hospodárskej výkonnosti. Tieto ciele by mali zostať stabilnými, aby sa zaručila spoľahlivosť investícií do nákladovo efektívnejších technológií spracovania odpadu. Komisia preto nenavrhuje revíziu cieľov. Malo by sa však zohľadniť hlavné zistenie, že rozsah vytvorených environmentálnych a hospodárskych prínosov bude úzko súvisieť s tempom ekologickej inovácie. Čo je dôležité, rozptýlenie neistoty týkajúcej sa zachovania cieľov stanovených smernicou na rok 2015 samo o sebe zníži význam zistených nedostatkov na trhu a bariér ekologickej inovácie. Aby sa podporila ekologická inovácia v tejto oblasti a ďalej podporovala propagácia a pochopenie moderných technológií, Komisia bude: - spolufinancovať výskumné iniciatívy v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, ako aj financovať integračný výskum prostredníctvom blížiaceho sa 7. rámcového programu v oblasti výskumu, - rozvíjať projekty a iniciatívy v rámci rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácií, - aktívne podporovať inovačné technológie v oblasti drvenia a recyklácie plastov. Komisia bude v roku 2009 informovať o implementácii smernice o VDŽ v členských štátoch. V tejto správe sa okrem iného bude hodnotiť potreba riešenia problému nezosúladenej implementácie smernice. Budú sa v nej hodnotiť najmä náklady na implementáciu a pohyb tovarov medzi členskými štátmi a posúdi sa, či by sa na určité ustanovenia smernice mal vzťahovať článok 95 Zmluvy. V správe sa zhodnotí aj pokrok dosiahnutý v oblasti ekologickej inovácie a zohľadní sa v nej súvisiaci vývoj, napríklad, výsledky súčasného preskúmania rámcovej smernice o odpade a výsledky projektu CARS 21. [1] Priemerná hmotnosť vozidiel, na ktoré sa vzťahuje smernica o VDŽ sa zvyšuje a údaje sa od momentálnej hmotnosti odlišujú. Priemerná hmotnosť VDŽ v roku 2015, ktorá sa použila v správe bola 1 025 kg. Vážený priemer hmotnosti automobilov od všetkých súčasných výrobcov však predstavuje vyššiu hmotnosť VDŽ 1280 kg na rok 2019. Pokiaľ sa použije táto vyššia hmotnosť, smer a dosah je rovnaký, ale objem je vyšší. Rozdiel spôsobený hmotnosťou je podrobne opísaný v hodnotení dosahu a jeho prílohách. [2] Použil sa príklad PP/EPDM nárazníka, ktorý bol vybraný preto, že je pravdepodobné, že polypropylén je polymérom, ktorý sa najviac recykluje a ktorého environmentálne dosahy v širokej miere predstavujú dosahy väčšiny ostatných polymérov, ktoré sa majú pravdepodobne recyklovať.