SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH POSKYTOVANIA A PRIJÍMANIA ÚVEROV EURÓPSKEJ ÚNIE V ROKU 2011 /* COM/2012/0419 final */





OBSAH 1........... Úvod. 3 2........... Úverové činnosti Európskej únie. 3 2.1........ Nástroj na podporu platobnej bilancie. 3 2.1.1..... Operácie podpory platobnej bilancie v roku 2011. 4 2.2........ EFSM... 5 2.2.1..... Operácie EFSM v roku 2011. 6 2.3........ Nástroj makrofinančnej pomoci 8 2.3.1..... Operácie MFA v roku 2011. 9 2.4........ Nástroj Euratomu. 9 2.4.1..... Operácie Euratomu v roku 2011. 10 3........... Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov. 10 3.1........ Podpora platobnej bilancie. 10 3.2........ EFSM... 11 3.3........ Makrofinančná pomoc. 12 3.4........ Euratom.. 13 4........... Európska investičná banka. 14 4.1........ Poskytovanie úverov EIB.. 14 4.2........ Prijímanie úverov EIB.. 14 5........... Zaistenie finančnej stability v eurozóne. 15 5.1........ Úverový nástroj pre Grécko. 15 5.2........ Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) 16 5.3........ Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) 16 1. Úvod V rozhodnutiach Rady, ktorými sa zavádzajú rôzne úverové nástroje Európskej únie, sa vyžaduje, aby Komisia každý rok informovala Európsky parlament a Radu o používaní týchto nástrojov. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie pre každý nástroj, ako aj príslušné činnosti súvisiace s prijímaním úverov. 2. Úverové činnosti Európskej únie Finančnú podporu tretím krajinám a členským štátom Komisia poskytuje na základe rozličných rozhodnutí Rady v závislosti od príslušných zemepisných oblastí a sledovaných cieľov. Obvykle majú podobu bilaterálnych úverov financovaných z kapitálových trhov so zárukou rozpočtu EÚ[1]. 2.1. Nástroj na podporu platobnej bilancie Podpora platobnej bilancie má formu strednodobých úverov poskytovaných Úniou a vo všeobecnosti sa poskytuje v spojení s financovaním zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF) a ďalších multilaterálnych poskytovateľov úverov, ako je EIB, EBOR a Svetová banka, alebo bilaterálnou pomocou členských štátov. Tento nástroj je výnimočný svojou povahou a mobilizuje sa na základe jednotlivých prípadov podľa rozhodnutia Rady. Potenciálnymi príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny, ktoré čelia vážnym problémom v oblasti platobnej bilancie. Jeho cieľom je riešiť v prijímajúcich členských štátoch vonkajšie obmedzenia v oblasti financovania a obnoviť životaschopnosť platobnej bilancie danej krajiny. Uvoľňuje sa pod podmienkou splnenia podmienok hospodárskej politiky, na ktorých sa dohodli Komisia a členský štát, a to v konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom a po podpise memoranda o porozumení pred uzavretím úverových dohôd. Vyplatenie ďalších splátok je podmienené overením vykonávania príslušných opatrení. Nástroj na podporu platobnej bilancie bol opätovne aktivovaný v roku 2008 v reakcii na medzinárodnú hospodársku a finančnú krízu a jeho strop bol zvýšený z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR v decembri 2008[2], pričom v máji 2009 sa rozhodlo o ďalšom zvýšení na 50 miliárd EUR[3], aby sa EÚ umožnilo rýchlo reagovať na akýkoľvek ďalší dopyt po pomoci na podporu platobnej bilancie. Do 31. decembra 2011 bolo na pomoc určených celkovo 14,6 miliárd EUR pre Maďarsko[4], Lotyšsko[5] a Rumunsko[6], z čoho bolo do konca roka 2011 vyplatených 13,4 miliárd EUR. Tabuľka 1: Pomoc na podporu platobnej bilancie k 31. 12. 2011 (v miliardách EUR) Krajina || Výška pridelenej sumy || Vyplatená suma || Nahradená suma || Dlžná suma || Priemerná splatnosť úveru (v rokoch) Maďarsko || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Lotyšsko || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumunsko || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Spolu || 14,6 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.1.1. Operácie podpory platobnej bilancie v roku 2011 V roku 2011 bolo celkovo vyplatených 1,350 miliardy EUR, a to v dvoch tranžiach: Tabuľka 2: Zoznam úverových operácií vyplatených na základe nástroja na podporu platobnej bilancie v roku 2011 (v miliónoch EUR) Krajina || Rozhodnutie || Dátum splátky || Splatnosť || Kupón || Vyplatená suma Rumunsko || 2009/459/ES || 24/03/2011 || 04/04/2018 || 3,25% || 1 200 || || 22/06/2011 || 04/10/2018 || 3,13% || 150 Spolu || || || || || 1 350 Platnosť finančnej pomoci poskytnutej Maďarsku sa skončila v novembri 2010 a v prípade Lotyšska to bolo v januári 2012. V dôsledku toho sa zostávajúca suma vo výške 1 miliardy EUR pridelená Maďarsku a 0,2 miliardy EUR pridelená Lotyšsku v rámci súčasných operácií podpory platobnej bilancie nevyplatí. Popri pomoci na podporu platobnej bilancie vo výške 5 miliárd EUR, ktoré už boli poskytnuté, sa Rada 12. mája 2011 rozhodla poskytnúť preventívnu finančnú pomoc Rumunsku až do výšky 1,4 miliardy EUR[7], z čoho ešte žiadna suma nebola vyplatená. 2.2. EFSM Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) bol zriadený nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 na základe článku 122 ods. 2[8] Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). EFSM má plnú oporu rozpočtu EÚ a disponuje celkovou úverovou kapacitou až do výšky 60 miliárd EUR. Komisia je splnomocnená získavať finančné prostriedky v mene Európskej únie na kapitálových trhoch alebo priamo od finančných inštitúcií. Používanie EFSM je podmienené politickými podmienkami v rámci spoločného programu EÚ/MMF pre štrukturálnu úpravu a podporu. Finančná pomoc v rámci EFSM sa poskytuje na základe rozhodnutia Rady, ktoré prijíma kvalifikovaná väčšina. Komisia a členský štát prijímajúci úver uzavrú memorandum o porozumení, v ktorom sa podrobne uvedú všeobecné podmienky hospodárskej politiky ustanovené Radou. Komisia potom postúpi memorandum o porozumení Európskemu parlamentu a Rade. Podmienky hospodárskej politiky sa pravidelne preskúmavajú a v prípade potreby upravia[9]. Komisia pravidelne predkladá správy Hospodárskemu a finančnému výboru a Rade o vykonávaní nariadenia o EFSM a o pretrvávaní výnimočných udalostí, ktoré boli dôvodom prijatia tohto nariadenia[10]. 2.2.1. Operácie EFSM v roku 2011 Nástroj EFSM bol aktivovaný v roku 2011 pre Írsko a Portugalsko, pričom sa viazali úverové prostriedky vo výške až 22,5 miliardy EUR pre Írsko a 26 miliárd EUR pre Portugalsko. Celkové viazané prostriedky aj z EFSM, MMF a ostatných členských štátov dosahujú výšku až 85 miliárd EUR, resp. 78 miliárd EUR: Tabuľka 3: Členenie viazaných prostriedkov (v miliardách EUR) Krajina || EFSM || ENFS || MMF || Iní || Spolu Írsko || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugalsko || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Spolu || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 miliárd EUR od ostatných členských štátov (Spojené kráľovstvo, Švédsko, Dánsko) a 17,5 miliardy EUR od írskeho štátu. V súlade s rozhodnutím Rady 2011/77/EÚ[11] bolo v roku 2011 Írsku vyplatených 13 900 miliónov EUR a v súlade s rozhodnutím Rady 2011/344/EÚ[12] bolo Portugalsku vyplatených 14 100 miliónov EUR. Tabuľka 4: Zoznam úverových operácií vyplatených v rámci nástroja EFSM v roku 2011 (v miliónoch EUR) Krajina || Rozhodnutie || Výška pridelenej sumy || Dátum splátky || Vyplatená suma || Kupón || Splatnosť || Priemerná splatnosť úveru (v rokoch) Írsko || 2011/77/EÚ || 22 500 || 12/01/2011 || 5 000 || 2,50 % || 04/12/2015 || 4,9 || || || 24/03/2011 || 3 400 || 3,25 % || 04/04/2018 || 5,8 || || || 31/05/2011 || 3 000 || 3,50 % || 04/06/2021 || 6,9 || || || 29/09/2011 || 2 000 || 3,00 % || 04/09/2026 || 8,1 || || || 06/10/2011 || 500 || 2,375% || 04/10/2018 || 8,0 Medzisúčet || || || || 13 900 || || || 8,0 Portugalsko || 2011/344/EÚ || 26 000 || 31/05/2011 || 1 750 || 3,50% || 04/06/2021 || 10,0 || || || 01/06/2011 || 4 750 || 2,75% || 03/06/2016 || 6,4 || || || 21/09/2011 || 5 000 || 2,75% || 21/09/2021 || 7,9 || || || 29/09/2011 || 2 000 || 3,00% || 04/09/2026 || 9,0 || || || 06/10/2011 || 600 || 2,375% || 04/10/2018 || 8,9 Medzisúčet || || || || 14 100 || || || 8,9 Spolu || || 48 500 || || 28 000 || || || Dodatočné vyplatenia sa uskutočnili v roku 2012: – 16. januára: 1 500 miliónov EUR Írsku a 1 500 miliónov EUR Portugalsku; – 5. marca: 3 000 miliónov EUR Írsku; – 24. apríla: 1 800 miliónov EUR Portugalsku; – 4. mája: 2 700 miliónov EUR Portugalsku. Tým sa zvýšila celková dlžná suma nástroja na 38 500 miliónov EUR. Navyše v súlade so závermi vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád členských štátov eurozóny a inštitúcií EÚ z 21. júla 2011, pokiaľ ide o úvery v rámci EFSM, bolo rozhodnuté o predĺžení dôb splatnosti a o znížení marže úrokovej sadzby[13]. Maximálna priemerná splatnosť bola zvýšená zo 7,5 na 12,5 roka a splatnosť jednotlivých úverových tranží môže byť predĺžená na 30 rokov. Okrem toho bola zrušená marža na úvery pre prijímajúcu krajinu. V dôsledku toho bude prijímajúca krajina platiť iba celkové náklady financovania EÚ. Tieto rozhodnutia sa budú uplatňovať so spätnou platnosťou na všetky už vyplatené úverové tranže. 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci Nástroj makrofinančnej pomoci sa poskytuje na podporu kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a susedných krajín na vyriešenie krátkodobých problémov v oblasti platobnej bilancie, stabilizáciu verejných financií a podporu vykonávania štrukturálnych reforiem. Makrofinančná pomoc sa poskytuje vo výnimočných prípadoch, na dočasné obdobie a podlieha prísnym podmienkam hospodárskej politiky. Operácie makrofinančnej pomoci obvykle dopĺňajú programy úprav MMF. Makrofinančná pomoc sa môže poskytnúť vo forme grantu a/alebo úveru. Komisia predložila v januári 2011 Hospodárskemu a finančnému výboru komplexné stanovisko, v ktorom objasnila kritériá rozhodovania medzi použitím úveru a grantu, pričom výbor toto stanovisko schválil. Tieto kritériá spadajú do dvoch širokých kategórií: úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja[14] prijímajúcej krajiny a jej udržateľnosť a schopnosť splácania dlhu. Zohľadňujú sa aj kritériá uplatňované Svetovou bankou a MMF pri udeľovaní finančnej pomoci. Metodika a výber ukazovateľov, ktoré používa Komisia, sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie[15], ktorý tvorí sprievodný dokument k výročnej správe o makrofinančnej pomoci za rok 2010. Komisia zároveň predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, v ktorom sa ustanovujú všeobecné ustanovenia makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny[16]. Prostredníctvom tohto rámcového nariadenia sa zefektívni rozhodovací proces a zároveň sa zosúladí s ostatnými nástrojmi finančnej pomoci EÚ. Navyše po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy sa rozhodnutia o makrofinančnej pomoci majú prijímať v súlade s riadnym legislatívnym postupom (spolurozhodovanie). Ak by si niektorá prijímajúca krajina neplnila svoje povinnosti v súvislosti so splácaním úveru, Komisia môže aktivovať Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[17], aby sa zabezpečilo splácanie príslušnej požičanej sumy[18]. Podrobné informácie o operáciách makrofinančnej pomoci sú dostupné vo výročnej správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám[19]. 2.3.1. Operácie MFA v roku 2011 V roku 2011 Komisia navrhla poskytnutie makrofinančnej pomoci Gruzínsku a Kirgizskej republike, no zatiaľ neboli prijaté žiadne rozhodnutia. Výsledok sa očakáva v priebehu roka 2012. Vo februári 2012 požiadal Egypt o poskytnutie makrofinančnej pomoci vo výške 500 miliónov EUR, ktoré by sa mohli čiastočne vyplatiť ako grant a ktoré by boli doplnkom k prostriedkom poskytnutým zo strany MMF a iných darcov. Komisia a MMF v súčasnosti analyzujú zostatkové potreby vonkajšieho financovania v rámci príprav na odpoveď na žiadosť Egypta. V júli 2011 sa uskutočnili dve vyplatenia úverov: – 100 miliónov EUR Srbsku ako prvá tranža v rámci rozhodnutia prijatého v roku 2009[20]; – 26 miliónov EUR Arménsku ako prvá tranža v rámci rozhodnutia prijatého v roku 2009[21]. Vo februári 2012 bola vyplatená druhá a posledná splátka makrofinančnej pomoci Arménsku vo výške 39 miliónov EUR. Ďalej boli v roku 2011 vyplatené granty v celkovej výške 55 miliónov EUR (35 miliónov EUR Arménsku a 20 miliónov EUR Moldavsku)[22]. 2.4. Nástroj Euratomu Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) (rozhodnutie Rady 94/179/Euratom). V roku 1990 Rada stanovila limit na prijímanie úverov vo výške 4 miliárd EUR, z ktorých sa rozhodlo o sume približne 3,4 miliardy EUR a o jej vyplatení. V roku 2002 Komisia navrhla zvýšenie limitu na prijímanie úverov zo 4 miliárd EUR na 6 miliárd EUR, v Rade sa však zatiaľ nedosiahla dohoda. 2.4.1. Operácie Euratomu v roku 2011 V roku 2011 sa neprijali žiadne rozhodnutia o úvere ani sa nevyplatili žiadne finančné prostriedky. 3. Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov Na účely financovania úverových činností, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Prijímanie a poskytovanie úverov sa uskutočňujú ako vzájomne prepojené operácie (back-to-back), čím sa zabezpečuje, aby sa na rozpočet EÚ neprenášalo žiadne riziko úrokovej sadzby či výmenného kurzu[23]. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom. Tabuľka 5: Celkové prijaté úvery Európskej únie – nesplatené sumy kapitálu(1) (v miliónoch EUR) || ESUO (1) (2) || Euratom (1) || Podpora platobnej bilancie || Makrofinančná pomoc || EFSM || Európska Únia spolu 2008 || 266 || 484 || 2 000 || 654 || || 3 404 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 || 225 || 447 || 11 400 || 590 || 28 000 || 40 662 (1) Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. (2) Európske spoločenstvo uhlia a ocele je od roku 2002 v likvidácii. Posledný dlhopis, ktorý vydalo ESUO, má splatnosť v roku 2019. || 3.1. Podpora platobnej bilancie V marci 2011 bolo v rámci nástroja podpory platobnej bilancie potrebné získať na trhu jeden úver vo výške 1,2 miliardy EUR. S cieľom zaistiť hladký a efektívny priebeh bolo rozhodnuté, že tieto prostriedky sa získajú spoločne s prostriedkami potrebnými na úver pre Írsko v rámci programu EFSM (3,4 miliardy EUR). V júni bolo získaných dodatočných 0,15 miliardy pre Rumunsko. Tabuľka 6: Dlhopisy EÚ emitované počas roka 2011 (v miliardách EUR) Krajina || Opis || Dátum emisie || Dátum splatnosti || Suma (EUR) Rumunsko || EÚ 4,6 mld. 3,25 % /2018 || 24/03/2011 || 04/04/2018 || 1.20 (+ 3,4 pre EFSM Írsko) Rumunsko || EÚ 0,15 mld. 3,125 % /2018 || 22/06/2011 || 04/10/2018 || 0,15 Spolu || || || || 1,350 3.2. EFSM Komisia v mene Európskej únie mala v rámci programu EFSM veľmi výrazné finančné potreby, aby dokázala financovať podporu pre Írsko a Portugalsko. Podiel EÚ (doplnený o podiel MMF a ENFS) bol uskutočnený pomerne rýchlo, keďže EÚ bola v porovnaní s ENFS už etablovaným emitentom. Toto včasné použitie programu EFSM viedlo k rekordnej emisii v mene EÚ a malo výšku 28 miliárd EUR pre EFSM, financovaných šiestimi referenčnými dlhopismi EÚ (s nesplatenou nominálnou hodnotou 3 miliardy EUR alebo viac pre každú sériu dlhopisov) a jednou menšou transakciou. Tieto dlhopisy EÚ zaznamenali vysoký dopyt na trhu, čo viedlo k ich dosť nadmernému objednávaniu. Tieto dlhopisy EÚ nakúpili všetky dôležité skupiny investorov a najmä dlhodobí investori (investičné fondy, správcovia aktív, poistné a penzijné fondy), ako aj oficiálne inštitúcie[24]. Výsledky na sekundárnom trhu týchto dlhopisov EÚ boli pozitívne a potvrdili pozíciu EÚ ako emitenta silných referenčných dlhopisov. Za dlhopis so splatnosťou 15 rokov dostala EÚ ocenenie „obchod roku v sektore suverénnej nadnárodnej agentúry“ od časopisu International Financing Review a ocenenie „obchod roku“ od časopisu Euromoney. Tabuľka 7: Prehľad financovania a vyplatených úverov EFSM (v miliardách EUR) Krajina || Dátum získania || Dátum splatnosti || Veľkosť Írsko || 05/01/2011 || 04/12/2015 || 5,00 Írsko (plus 1,2 pre Rumunsko v rámci podpory platobnej bilancie, pozri vyššie) || 17/03/2011 || 04/04/2018 || 3,40 Írsko (3), Portugalsko (1,75) || 24/05/2011 || 04/06/2021 || 4,75 Portugalsko || 25/05/2011 || 03/06/2016 || 4,75 Portugalsko || 14/09/2011 || 21/09/2021 || 5,00 Írsko (2), Portugalsko (2) || 22/09/2011 || 04/09/2026 || 4,00 Írsko (0,5), Portugalsko (0,6) || 29/09/2011 || 04/10/2018 || 1,10 Spolu || || || 28,00 V roku 2012 prebehli dodatočné emisie dlhopisov: – v januári: 3 miliardy EUR (1,5 miliardy EUR Írsku a 1,5 miliardy EUR Portugalsku); – v marci: 3 miliardy EUR Írsku; – v apríli: 1,8 miliardy EUR Portugalsku; – v máji: 2,7 miliardy EUR Portugalsku, čím sa celková suma získaná v rámci EFSM zvýšila na 38,5 miliardy EUR. 3.3. Makrofinančná pomoc V roku 2011 boli úspešne uskutočnené dve operácie v oblasti prijímania úverov (100 miliónov EUR Srbsku a 26 miliónov EUR Arménsku). Obe boli financované súkromnými investíciami. Tabuľka 8: Súkromné investície EÚ počas roka 2011 (v miliónoch EUR) Krajina || Opis || Dátum emisie || Dátum splatnosti || Veľkosť Srbsko || EÚ 3,382 % /2019 || 05/07/2011 || 12/07/2019 || 100 Arménsko || EÚ 3,691 % /2026 || 20/07/2011 || 27/07/2026 || 26 Spolu || || || || 126 3.4. Euratom V roku 2011 nedošlo k žiadnemu prijímaniu úverov v rámci nástroja Euratomu. 4. Európska investičná banka 4.1. Poskytovanie úverov EIB EIB poskytuje financovanie buď priamo na jednotlivé investičné projekty alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov na projekty menšieho rozsahu, ktoré uskutočňujú malé a stredné podniky alebo mieste samosprávy a obce. EIB takisto poskytuje úverové záruky, technickú pomoc a rizikový kapitál. V roku 2011 podpísala EIB financovanie v celkovom objeme 61 miliárd EUR (oproti 72 miliardám v roku 2010), čo odzrkadľuje postupný návrat na úverové úrovne spred roka 2008 po tom, ako v rokoch 2008, 2009 a 2010 došlo k výnimočným dodatočným úverovým operáciám. Financovanie v členských štátoch EÚ predstavovalo 54 miliárd EUR. Táto suma nie je krytá zárukami EÚ. Mimo EÚ bolo podpísaných 7,3 miliardy EUR, z čoho 3,1 miliardy EUR v rámci externého mandátu, na ktorý sa vzťahuje záruka EÚ. Finančné aktivity EIB majú vplyv na rozpočet EÚ, ak sú sprevádzané zárukami EÚ, ustanoveniami o spoločnom znášaní rizika EÚ/EIB alebo inými mechanizmami zlučovania zdrojov. Najmä úvery EIB uskutočňované v rámci externého mandátu (týkajúce sa krajín pred pristúpením, južných a východných susediacich krajín, krajín Ázie, Latinskej Ameriky a južnej Afriky) profitujú z rozpočtovej záruky EÚ vzťahujúcej sa na riziká štátneho alebo politického charakteru. V druhom polroku 2012 Komisia vydá samostatnú správu o vonkajšom poskytovaní úverov EIB v roku 2011. EIB zároveň riadi nástroje financovania na spoločné znášanie rizika zahŕňajúce používanie rozpočtu EÚ na podporu politík EÚ [napr. finančný nástroj spoločného znášania rizika pre projekty výskumu a vývoja a úverová záruka pre projekty transeurópskych dopravných sietí (TEN)][25]. 4.2. Prijímanie úverov EIB V roku 2011 sa ukázalo, že v nadväznosti na rastúce obavy o Európu sú trhy ešte nehostinnejšie, EIB si však napriek tomu dokázala v prvých desiatich mesiacoch roka udržať relatívne stabilné úrovne financovania a prístupu na trh. Trh sa potom v novembri/decembri stal obzvlášť náročným. V tomto období nastalo prudké zhoršenie toho, ako trh vnímal situáciu európskych štátnych dlhopisov, čo viedlo k výraznému rozširovaniu rozpätí a okliešteniu dopytu, ktoré pocítila väčšina európskych emitentov. Neistota dosiahla vrchol v decembri, keď agentúry Standard and Poor’s a Fitch začali pozorne sledovať rating EIB. Za týchto okolností sa snaha EIB dokončiť svoje programy financovania relatívne včas – čo sa jej podarilo do konca októbra – ukázala ako životne dôležitá. Vydanie prostriedkov v hodnote 76 miliárd EUR bolo druhé najvyššie v histórii (v roku 2010 to bolo 67 miliárd EUR). 5. Zaistenie finančnej stability v eurozóne V reakcii na celosvetovú hospodársku a finančnú krízu sa Rada a členské štáty eurozóny rozhodli prijať opatrenia na ochranu finančnej stability v eurozóne i celej Európe. Tieto opatrenia sú načrtnuté ďalej v texte. 5.1. Úverový nástroj pre Grécko Po jednohlasnej dohode ministrov financií členských štátov eurozóny z 2. mája 2010[26] podporiť Grécko bol vytvorený trojročný spoločný program s MMF, ktorý zahŕňa finančný balík vo výške 110 miliárd EUR na pomoc Grécku, ktorý je podmienený prísnymi politickými podmienkami[27], ktoré s gréckymi orgánmi vyjednala Komisia a MMF v spolupráci s ECB. Príspevky majú výšku 80 miliárd EUR od členských štátov eurozóny a 30 miliárd EUR od MMF. K 31. decembru 2011 bolo Grécku vyplatených celkovo 73 miliárd EUR (52,9 miliardy EUR od členských štátov eurozóny a 20,1 miliardy EUR od MMF[28]). Úloha Komisie V rámci úverového nástroja pre Grécko Komisia nekoná ani ako veriteľ ani ako dlžník. Predstavitelia členských štátov Európskej únie však 5. mája 2010 rozhodli o poverení Komisie úlohami týkajúcimi sa koordinácie a riadenia združených bilaterálnych úverov, ako je stanovené v dohode medzi veriteľmi uzatvorenej 8. mája 2010 medzi členskými štátmi eurozóny poskytujúcimi podporu[29]. Táto úloha so sebou neprináša zvýšenie výdavkov Komisie ani žiadnej inej nákladovej položky rozpočtu EÚ[30]. Počínajúc 28. marcom 2012 boli zostávajúce nevyčerpané sumy zrušené. Finančné podmienky nástroja boli takisto upravené, v rámci čoho sa predĺžila konečná lehota splatnosti na 15 rokov a lehota odkladu splátok na 10 rokov. Okrem toho bola zredukovaná marža na 1,5 %. 5.2. Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) založili členské štáty eurozóny na základe rozhodnutí Rady Ecofin z 9. mája 2010 ako spoločnosť v ich vlastníctve zapísanú v Luxembursku. V rámci ENFS možno emitovať dlhopisy, za ktoré ručia členské štáty eurozóny, s cieľom požičiavať vypožičané prostriedky členským štátom eurozóny, ktoré čelia ťažkostiam, na základe podmienok dohodnutých s Komisiou v spolupráci s Európskou centrálnou bankou a MMF, ktoré schváli Euroskupina. Požičiavanie v rámci ENFS nie je kryté zárukami z rozpočtu EÚ. Komisia koordinuje svoje vlastné činnosti súvisiace s prijímaním úverov v rámci ENFS na financovanie programov, do ktorých sú obaja zapojení, s cieľom časovo optimalizovať ich činnosti na kapitálovom trhu. 5.3. Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) Vytvorenie nového trvalého krízového mechanizmu – Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) – bolo dohodnuté 2. februára 2012. Nadobudnutie účinnosti zmluvy o EMS sa plánuje na polovicu roka 2012 po tom, ako ju ratifikuje 17 členských štátov eurozóny. EMS preberie úlohy, ktoré v súčasnosti pri poskytovaní finančnej pomoci členským štátom eurozóny v prípade potreby plnia ENFS a EFSM. Na tieto účely je EMS oprávnený získavať finančné prostriedky pomocou emisie finančných nástrojov alebo uzatváraním finančných alebo iných dohôd alebo zmlúv s členmi EMS, finančnými inštitúciami alebo inými tretími stranami. Prvotný maximálny objem úverov EMS je stanovený na 500 miliárd EUR vrátane nevyčerpanej úverovej kapacity ENFS. [1] Podrobná prezentácia činností Komisie v oblasti poskytovania a prijímania úverov je k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [4] Rozhodnutie Rady 2009/102/ES zo 4. novembra 2008. [5] Rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009. [6] Rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009. [7] Rozhodnutie Rady (2011/288/EÚ) z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [8] V článku 122 ods. 2 ZFEÚ sa predpokladá poskytnutie finančnej podpory členským štátom, ktoré majú ťažkosti spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré členské štáty nedokážu ovplyvniť. [9] Preskúmanie vykonáva Komisia po porade s ECB aspoň každých šesť mesiacov. Všetky zmeny, ktoré môžu byť potrebné v jeho programe úprav, sa prediskutujú s členským štátom prijímajúcim úver. Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o každej úprave, ktorá sa má vykonať v pôvodných všeobecných podmienkach hospodárskej politiky, a schváli revidovaný program úprav, ktorý pripravil členský štát prijímajúci úver. [10] Správa sa má predložiť do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 a v prípade potreby potom každých šesť mesiacov (článok 9 nariadenia). [11] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/77/EÚ zo 7. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34). [12] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/344/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 30.5.2011, s. 88). [13] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/682/EÚ z 11. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ (Írsko) a vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/683/EÚ z 11. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ (Portugalsko) (Ú. v EÚ L 269, 14.10.2011, s. 31, resp. s. 32). [14] Za hlavný ukazovateľ sa navrhuje hrubý národný dôchodok na obyvateľa. [15] SEK(2011) 874 v konečnom znení. [16] KOM(2011) 396 v konečnom znení. [17] Pozri nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. V prípade úverov makrofinančnej pomoci nebol zatiaľ zaznamenaný žiadny prípad neplnenia. [18] Hoci splatenie prijatého úveru je úhrnne kryté zárukami z rozpočtu EÚ, garančný fond slúži ako hotovostná rezerva na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami výziev na splatenie úveru vyplývajúcich z nesplácania. Súhrnná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente KOM(2010) 418 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie SEK(2010) 968. [19] Za rok 2011 ešte nie je zverejnená. Za rok 2010 pozri KOM(2011) 408 v konečnom znení. [20] Rozhodnutie Rady 2009/892/ES z 30. novembra 2009. [21] Rozhodnutie Rady 2009/890/ES z 30. novembra 2009. [22] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2010/0162(COD) zo 7. septembra 2010. [23] Nariadenie o EFSM umožňuje využiť predfinancovanie, keďže splnomocňuje Komisiu „požičiavať si na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií v najvhodnejšom čase medzi plánovanými výplatami tak, aby optimalizovala náklady financovania a zachovala si svoju povesť na trhoch ako emitent Únie“. [24] Viac informácií o činnostiach EÚ v oblasti prijímania úverov nájdete v investorskej prezentácii: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_en.pdf. [25] Komisia každoročne oznámi Rade a Parlamentu vykonávanie nových finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ v rámci ročného rozpočtového procesu v súlade s bodom 49 medziinštitucionálnej dohody medzi Európskou komisiou, Európskym parlamentom a Radou. [26] Podpora sa poskytne prostredníctvom bilaterálnych úverov od ostatných členských štátov eurozóny, ktoré centrálne združí Komisia a ktoré sa budú riadiť podmienkami uvedenými v ich vyhlásení z 11. apríla 2010. [27] Hlavné prvky podmienenosti politiky boli obsiahnuté v rozhodnutí Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (2010/320/EÚ). Ďalšie podrobnosti o podmienenosti boli uvedené v memorande o porozumení uzavretom medzi gréckymi orgánmi a Komisiou v mene členských štátov eurozóny. [28] Ďalšie informácie o úverovom nástroji pre Grécko sú k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [29] Tieto úlohy zahŕňajú okrem iného, v mene a podľa pokynov členských štátov eurozóny poskytujúcich podporu, prerokovanie a podpísanie dohody o úverovom nástroji s Gréckom, založenie účtu v mene veriteľov v ECB a použitie tohto účtu na spracovanie všetkých platieb v mene veriteľov a od dlžníka, koordináciu postupu vyplácania finančných prostriedkov, určité výpočty, distribúciu platieb medzi veriteľov a poskytnutie informácií veriteľom o porušení dohody o úverovom nástroji alebo o žiadostiach o výnimky alebo zmeny a doplnenia tejto dohody. [30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf.