Úradný vestník C 233 , 06/09/1991 S. 0002 - 0026



Usmernenia o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže EHS v telekomunikačnom sektore (91/C 233/02) ÚVOD Účelom týchto usmernení je výklad spôsobu uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže spoločenstva voči trhovým subjektom v telekomunikačnom sektore. Pri výklade týchto usmernení je potrebné zohľadňovať osobitné rámcové podmienky v telekomunikačnom sektore a tiež všeobecnú stratégiu spoločenstva v oblasti telekomunikácií. Osobitný dôraz sa pritom kladie na opis opatrení, ktorých navrhovanie bude v právomoci komisie pre oblasť telekomunikácií ako celok , na základe analýzy stavu sektora a významné problémy, ktorým tento sektor čelí, podobne ako to Komisia urobila už vo svojom oznámení z 3. apríla 1991 týkajúcom sa európskeho elektrotechnického priemyslu a priemyslu informačných technológií [1]. Hlavným politickým cieľom tak, ako ho zdôraznili Komisia, Rada i Európsky parlament, musí byť rozvoj efektívnych telekomunikačných sietí a služieb s celoeurópskym pokrytím pri udržaní čo najnižších nákladov a súčasne v čo najvyššej kvalite tak, aby bolo možné zabezpečiť európskym užívateľom v roku 1992 jednotný trh vybavený základnou a efektívne fungujúcou infraštruktúrou. V tejto súvislosti už Komisia v minulosti jasne zdôraznila potrebu koordinovaného prístupu k liberalizácii a harmonizácii sektora. Vzhľadom na stav súťaže v telekomunikačnom sektore je potrebné umožniť telekomunikačným operátorom a zároveň ich v tom podporovať, aby si vytvárali potrebné mechanizmy spolupráce s cieľom vytvoriť – alebo zabezpečiť – plne funkčnú vzájomnú prepojenosť verejných telekomunikačných sietí a v prípade potreby aj rôznych služieb na celom území spoločenstva s cieľom zabezpečiť európskym užívateľom širšie spektrum kvalitnejších a lacnejších telekomunikačných služieb. V tomto úsilí je zároveň potrebné dodržať pravidlá súťaže Európskeho hospodárskeho spoločenstva s cieľom vyhnúť sa tak nepriaznivým hospodárskym následkom, ktoré by inak mohli byť sprievodným javom týchto opatrení. Z tohto dôvodu je potrebné tiež upozorniť operátorov a ďalšie podniky s dominantným alebo potenciálne dominantným postavením na trhu na zákaz zneužívania takéhoto postavenia. Výklad týchto usmernení je preto potrebný so zreteľom na tento cieľ. Účelom usmernení je okrem iného tiež definovať, ktoré formy spolupráce sa považujú za nežiaduce konšpiratívne dohody a podávajú prehľad okolností, ktoré sa z tohto hľadiska považujú za neprípustné. Tieto usmernenia by sa preto mali považovať za jeden z aspektov všeobecnej stratégie spoločenstva v oblasti telekomunikácií a predovšetkým tých konkrétnych stratégií a opatrení, ktorých cieľom je podporovať a stimulovať formy spolupráce vedúce k rozvoju a dostupnosti vyspelých komunikačných technológií v rámci Európy. Významnú súčasť stratégie spoločenstva v oblasti telekomunikácií tvorí bezvýhradné uplatňovanie pravidiel súťaže. Účelom týchto usmernení je v tejto súvislosti pomôcť účastníkom trhu od základu pri tvorbe stratégií a opatrení smerom k rozvoju celoeurópskych telekomunikačných sietí a služieb spôsobom, ktorý bude v plnom súlade s týmito pravidlami. V prípade významných zmien všeobecných podmienok oproti stavu v čase spracovania týchto usmernení má Komisia právo podľa uváženia tieto pokyny prispôsobiť tak, aby odzrkadľovali aktuálny vývoj v telekomunikačnom sektore. I. ZHRNUTIE 1. Komisia Európskych spoločenstiev vo svojej Zelenej knihe o rozvoji spoločného trhu v oblasti telekomunikačných služieb a zariadení [COM(87) 290] z 30. júna 1987 navrhla viacero pozícií spoločenstva. Z týchto majú pozície (H) a (I) tieto znenia: "(H) prísne nepretržité sledovanie bežných (komerčných) činností telekomunikačných subjektov v zmysle článkov 85, 86 a 90 Zmluvy o EHS. To sa týka predovšetkým praktík krížového dotovania činností v sektore služieb so súťažou a výrobných činností; (I) prísne nepretržité sledovanie všetkých súkromných poskytovateľov v sektoroch, ktoré sa nedávno otvorili súkromným podnikom v zmysle článkov 85, 86 s cieľom zabrániť zneužívaniu dominantného postavenia na trhu;". 2. Tieto pozície boli opakovane zdôraznené v dokumente Komisie z 9. februára 1988 "O vykonávaní Zelenej knihy o rozvoji spoločného trhu v oblasti telekomunikačných služieb a zariadení/stav diskusie a návrhy Komisie (COM(88)48)" . V rámci oblastí, na ktoré je tak možné sa zamerať pri vývoji konkrétnych opatrení v rámci stratégie, uviedla Komisia toto: "Zabezpečovanie rovných podmienok súťaže: Proces tvorby otvoreného a konkurencieschopného trhu si vyžaduje nepretržitú kontrolu telekomunikačného sektora. Komisia má v úmysle vydať pre telekomunikačný sektor usmernenia na uplatňovanie pravidiel súťaže a spôsobu, akým sa má vykonávať táto kontrola." Toto je predmetom tohto oznámenia. Telekomunikačný sektor si často vyžaduje dohody o spolupráci, okrem iného, medzi telekomunikačnými spoločnosťami, s cieľom zabezpečiť v záujme celoeurópskej dostupnosti služieb v optimálnej podobe z hľadiska užívateľa vzájomné prepojenie sietí a služieb a jednorazovú platbu i účtovanie za ich poskytovanie. Tieto ciele sú dosiahnuteľné buď spoluprácou telekomunikačných spoločností, napríklad v oblastiach, kde si telekomunikačné spoločnosti v súlade s právom spoločenstva, vrátane súťažného práva, zachovajú výlučné alebo osobitné práva poskytovania služieb, ako aj v oblastiach, kde si ideálna podoba služieb vyžaduje určité formy spolupráce. Na druhej strane si celkový cieľ vytvoriť také podmienky rozvoja trhu, aby bolo možné zabezpečiť európskym užívateľom širšiu variabilitu telekomunikačných služieb vo vyššej kvalite a za nižšie ceny, vyžaduje zavedenie a ochranu silného prostredia súťaže. Súťaž má pre spoločenstvo kľúčový význam aj vzhľadom na vytvorenie jednotného trhu v roku 1992. Význam tohto aspektu bol zdôraznený už v Zelenej knihe. Jednotný trh má otvoriť telekomunikačným operátorom i užívateľom nové možnosti. Súťaž im umožní naplno využiť možnosti, ktoré so sebou prináša technologický rozvoj, a zároveň tento rozvoj urýchliť a vytvorí im príležitosti na reštrukturalizáciu a úspor z rozsahu tak, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť telekomunikácií nielen v rámci trhu spoločenstva, ale aj celosvetovo. Za týmto účelom sa v týchto usmerneniach prezentujú hlavné zásady, ktoré Komisia v rámci svojho mandátu vyplývajúceho z pravidiel súťaže tak, ako sú obsiahnuté v zmluve, uplatňovala a uplatňuje v telekomunikačnom sektore, a to nezávisle od výsledkov preskúmania konkrétnych prípadov, pri hodnotení ktorých sa vychádza vždy z existujúcich skutočností. Cieľom je okrem iného prispieť k väčšej istote podmienok pre investičné činnosti v telekomunikačnom sektore a k rozvoju celoeurópskej dostupnosti služieb. Mechanizmy na dosiahnutie istoty v konkrétnych prípadoch (okrem sťažností a vyšetrovaní ex officio) vychádzajú z oznamovacích postupov a postupov preskúmania v nariadení č. 17, ktoré predpisuje formálne postupy preskúmania dohôd o spolupráci v prípadoch, keď sa vyžaduje formálne preskúmanie. Predmetom tohto oznámenia je aj ďalšie spresnenie týchto usmernení. II. ÚVOD 3. Zásadný rozvoj technológií v telekomunikačnom sektore [2] na globálnej úrovni so sebou prináša zásadné zmeny v podmienkach súťaže. Tradične monopolné telekomunikačné administratívy nie sú pripravené samostatne zvládnuť nároky, ktoré so sebou prináša technologická revolúcia. Na telekomunikačnom trhu sa objavili noví hráči, ktorí užívateľom poskytujú celý rad vylepšených služieb vychádzajúcich z nových technológií. Tieto faktory sú hybnou silou na širokej báze prebiehajúceho deregulačného procesu, ktorý sa v rôznej miere prejavuje vo všetkých krajinách spoločenstva. V dôsledku týchto procesov sa postupne mení aj štruktúra európskeho trhu. Objavujú sa noví súkromní poskytovatelia, ktorí ponúkajú čoraz širšie spektrum zariadení a cezhraničných služieb s pridanou hodnotou. Hoci si telekomunikačné spoločnosti zachovávajú svoju hlavnú úlohu ako poskytovatelia verejných služieb, osvojili si obchodnícky spôsob myslenia a začali, čo do poskytovaných služieb a technológií, dynamicky súťažiť so súkromnými poskytovateľmi. S cieľom efektívnejšej konkurencieschopnosti na deregulovanom trhu na princípe racionalizácie a úspor z rozsahu dochádza v širokej miere k reštrukturalizačným procesom v podobe fúzií a podnikov so spoločnou účasťou. Všetky tieto procesy spätne znásobujú tempo technologického rozvoja. 4. Vzhľadom na tieto procesy znovu jasne vyvstáva kľúčový význam súťaže v rámci spoločenstva, a to s osobitným prihliadnutím na dobudovanie jednotného trhu v roku 1992. Tento význam už bol zdôraznený v Zelenej knihe. 5. Pri uplatňovaní pravidiel súťaže sa Komisia snaží zabrániť takým opatreniam alebo činnostiam, či už na úrovni krajín alebo podnikateľských subjektov, ktorých cieľom je vytvorenie alebo udržanie umelých prekážok nezlučiteľných s jednotným trhom. Komisia však zároveň podporuje všetky druhy spolupráce, ktoré napomáhajú inováciám a hospodárskemu rozvoju, ako je to ustanovené v súťažnom práve. Rozvoj efektívnej súťaže v oblasti telekomunikácií je cieľom, ktorý je nezávislý od politických preferencií. Voľný trh a hospodárstvo založené na princípe súťaže boli už jasne definované ako požiadavky v Zmluve o EHS a ustanovenia zmluvy sa priamo týkajú všetkých krajín spoločenstva. Uvedené zásadné zmeny si vyžadujú bezvýhradné uplatňovanie súťažného práva. 6. Je potrebné zabezpečiť viac istoty, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel súťaže. Telekomunikačné administratívy dnes popri plnení svojich povinností poskytovať služby vo verejnom záujme navyše čelia potrebe dodržiavať tieto pravidlá, a to prakticky bez prechodného obdobia od dlhodobého status quo vyznačujúceho sa právnou ochranou. Predmet a dopady týchto pravidiel pritom nie sú vždy samozrejmé. Vzhľadom na rýchly rozvoj technológií a potrebu rozsiahlych investícií, ktoré sú predpokladom využitia nových možností trhu, stoja všetci poskytovatelia, či už súkromní alebo verejní, pred potrebou prijímať urýchlené rozhodnutia, pri ktorých je potrebné prihliadať aj k právnemu rámcu súťaže. 7. Uvedená potreba väčšej istoty, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel súťaže, sa už stretla s odpoveďou v podobe výsledkov posúdenia viacerých konkrétnych prípadov. Toto posúdenie konkrétnych prípadov však zatiaľ poskytuje odpovede len na časť otázok týkajúcich sa súťaže v oblasti telekomunikácií. Budúce prípady rozvinú ďalej prax Komisie v tomto sektore. Účel týchto usmernení 8. Účelom týchto usmernení je poučiť verejné telekomunikačné spoločnosti i poskytovateľov ďalších telekomunikačných služieb a technológií, užívateľov, právnych odborníkov a širokú verejnosť o všeobecných právnych a hospodárskych zásadách, ktorými sa Komisia riadi pri uplatňovaní pravidiel súťaže na podnikateľské subjekty v telekomunikačnom sektore na základe získaných skúseností v konkrétnych prípadoch v súlade s výnosmi Súdneho dvora Európskych spoločenstiev. 9. Komisia bude tieto zásady pružným spôsobom uplatňovať tiež pri riešení konkrétnych prípadov v budúcnosti, so zohľadnením konkrétnych okolností v jednotlivých prípadoch. Tieto usmernenia neobsahujú všetky platné zásady uplatňovania pravidiel súťaže, ale len tie z nich, ktoré konkrétne súvisia s oblasťou telekomunikácií. Tie všeobecné zásady súťaže, ktoré sa výslovne nevzťahujú na telekomunikácie, avšak sú na ne v plnej miere vztiahnuteľné, sú k dispozícii okrem iného v rôznych právnych normách, rozsudkoch Súdneho dvora a v rozhodnutiach Komisie na základe preskúmania konkrétnych prípadov, vo výročných správach Komisie o stratégii v oblasti súťaže, tlačových oznámeniach a v iných verejne dostupných dokumentoch, ktoré vydáva Komisia. 10. Tieto usmernenia nepredstavujú vymáhateľné právo, ani sa nedotýkajú uplatňovania pravidiel súťaže EHS Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev a vnútroštátnymi orgánmi (pokiaľ tieto pravidlá môžu priamo uplatňovať vnútroštátne správne alebo súdne orgány v každom členskom štáte). 11. Zmeny v hospodárskej alebo právnej situácii automaticky nevyvolávajú simultánne zmeny a doplnky týchto usmernení. Komisia si však vyhradzuje možnosť vykonávať takéto zmeny a doplnky vtedy, ak dospeje k názoru, že tieto usmernenia už vzhľadom na významné a/alebo opakované zmeny právnych precedensov, spôsobu uplatňovania pravidiel súťaže alebo právneho, hospodárskeho či technologického rámca neplnia svoj účel. 12. Tieto usmernenia sa týkajú predovšetkým priameho uplatňovania pravidiel súťaže na podnikateľské subjekty, t. j. vzťahujú sa na články 85 a 86 zmluvy o EHS. Naopak sa nezaoberajú tými pravidlami súťaže, ktoré sa týkajú členských krajín spoločenstva a sú predmetom článku 5 a článku 90 ods. 1 a 3. Zásady uplatňovania článku 90 v oblasti telekomunikácií sú zhrnuté v smerniciach Komisie prijatých podľa článku 90 ods. 3 o vykonávaní Zelenej knihy [3]. Vzťah medzi pravidlami súťaže uplatniteľnými na podnikateľské subjekty a pravidlami uplatniteľnými na členské štáty 13. V zmysle výnosu Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, [4] hoci sa články 85 a 86 zmluvy vzťahujú na činnosti podnikateľských subjektov, teda nie na zákony ani iné právne predpisy členských štátov, na základe článku 5 ods. 2 zmluvy o EHS, nesmú členské krajiny prijímať ani zachovávať v účinnosti také opatrenia, ktoré by mohli zbaviť tieto ustanovenia účinnosti. Súd tiež uviedol, že za takýto stav sa považuje predovšetkým situácia, ak by členský štát požadoval alebo zvýhodňoval zakázané kartely alebo umocňoval ich účinky, alebo podporoval zneužívanie zo strany dominantných podnikateľských subjektov. V tejto súvislosti možno ďalej uplatniť tiež ustanovenia článku 90, a to vtedy, ak sa takéto opatrenia prijímajú alebo zachovávajú v účinnosti v súvislosti s podnikmi zabezpečujúcimi verejné služby alebo podnikateľskými subjektami, ktorým členský štát poskytuje osobitné alebo výlučné práva. 14. Ak sú činnosti podniku zabezpečujúceho verejné služby alebo podnikateľského subjektu, ktorému členský štát poskytuje osobitné alebo výlučné práva, výlučne výsledkom samostatného a nezávislého konania tohto subjektu, možno na tento subjekt vztiahnuť len články 85 a 86. Ak sú tieto činnosti výsledkom plnenia povinných opatrení, ktoré uložil štát (právne alebo správne) a ktoré neponechávajú danému podnikateľskému subjektu možnosť voľby, možno na príslušný štát vztiahnuť článok 90 v súčinnosti s článkami 85 a 86. V takomto prípade sa na činnosti podnikateľského subjektu vzťahujú články 85 a 86 s prihliadnutím na obmedzenia, ktoré tomuto subjektu vyplývajú z plnenia štátom nariadeného povinného opatrenia. Napokon ak sú predmetné činnosti výsledkom slobodnej voľby príslušného podnikateľského subjektu, avšak štát zároveň prijal také opatrenie alebo opatrenia, ktorými podporuje tieto činnosti alebo zvyšuje ich účinky, vzťahujú sa ustanovenia článkov 85 a/alebo 86 na činnosti príslušného podnikateľského subjektu, zatiaľ čo ustanovenia článku 90 možno vztiahnuť na predmetné opatrenie alebo opatrenia štátu. To sa môže týkať okrem iného prípadov, keď štát schválil alebo z právneho hľadiska odobril následky takýchto činností podnikateľského subjektu (napríklad tarify). Tieto usmernenia a smernice podľa článku 90 sa navzájom do istej miery dopĺňajú v tom zmysle, že sa v nich predkladajú zásady uplatňovania pravidiel súťaže. Tieto vychádzajú z článkov 85 a 86 na jednej strane a z článku 90 na strane druhej. Uplatňovanie pravidiel súťaže a iných právnych predpisov spoločenstva, vrátane zásad otvoreného prístupu k sieti (ONP) 15. Články 85 a 86 a nariadenia, ktorými sa vykonávajú tieto články pri uplatňovaní článku 87 zmluvy o EHS, predstavujú platné a vymáhateľné právo v celom spoločenstve. Tieto ustanovenia by vzhľadom na fakt, že právo spoločenstva vytvára komplexný právny rámec, nemali byť v rozpore s inými pravidlami spoločenstva. Iné pravidlá spoločenstva, konkrétne predovšetkým tie, ktoré sa výslovne týkajú telekomunikačného sektora, sa nepovažujú za ustanovenia, ktorými sa vykonávajú články 85 a 86 v tomto sektore. Je však zrejmé, že akty spoločenstva prijaté v sektore telekomunikácií sa majú vykladať spôsobom, ktorý je zlučiteľný s pravidlami súťaže, s cieľom zabezpečiť tak čo najlepšie vykonávanie všetkých prvkov stratégie spoločenstva v oblasti telekomunikácií. 16. Uvedené platí okrem iného tiež pre vzťah medzi pravidlami súťaže týkajúcimi sa podnikateľských subjektov a zásadami otvoreného prístupu k sieti. V zmysle rezolúcie Rady z 30. júna 1988 o rozvoji spoločného trhu v oblasti telekomunikačných služieb a zariadení do roku 1992 [5] zahŕňajú zásady otvoreného prístupu k sieti "stručnú definíciu (formou smerníc Rady) technických podmienok, pravidiel používania a tarifných princípov poskytovania otvorených sietí, počnúc harmonizovanými podmienkami používania prenajímaných liniek". Podrobnosti otvoreného prístupu k sieti boli stanovené v smernici 90/387/EHS [6] o vytvorení vnútorného trhu v oblasti telekomunikačných služieb zavedením zásad otvoreného prístupu k sieti, ktoré Rada prijala 28. júna 1990 podľa článku 100a Zmluvy o EHS. 17. Zásady otvoreného prístupu k sieti majú z hľadiska snáh o zabezpečenie celoeurópskeho prístupu k vzájomne prepojeným verejným sieťam spoločenstva kľúčový význam. Po zavedení harmonizácie zásad otvoreného prístupu k sieti budú mať užívatelia v rámci EHS prístup k sieťam za jednotných podmienok nezávisle od cieľovej krajiny. Zosúladený prístup sa bude zabezpečovať v súlade s uvedenými pravidlami súťaže tak, ako to výslovne definujú zásady otvoreného prístupu k sieti. Zásady otvoreného prístupu k sieti sa nemôžu považovať za pravidlá súťaže, ktoré sa vzťahujú na štáty a/alebo správanie podnikateľských subjektov. To znamená, že zásady otvoreného prístupu k sieti a pravidlá súťaže tvoria dva navzájom nezávislé, avšak navzájom sa doplňujúce systémy pravidiel. Pravidlá súťaže sa tak uplatňujú v plnom rozsahu aj vtedy, keď boli prijaté všetky zásady otvoreného prístupu k sieti. 18. Pravidlá súťaže sa uplatňujú a budú uplatňovať spôsobom zlučiteľným s platnými pravidlami spoločenstva v oblasti obchodu. Pravidlá súťaže sa však vzťahujú nediskriminačným spôsobom na podnikateľské subjekty v rámci EHS, ako aj na podnikateľské subjekty mimo EHS, ktoré majú prístup k trhu EHS. III. VŠEOBECNÉ ZÁSADY UPLATŇOVANIA ČLÁNKOV 85 A 86 Rovnaké uplatňovanie článkov 85 a 86 19. Články 85 a 86 sa priamo a v celom spoločenstve, za rovnakých podmienok a rovnakou mierou, vzťahujú na všetky verejné alebo súkromné podnikateľské subjekty, bez ohľadu na výnimku stanovenú v článku 90 ods. 2 [7] Komisia a vnútroštátne správne a súdne orgány sú oprávnené uplatňovať tieto pravidlá v súlade s podmienkami uvedenými v nariadení Rady č. 17. [8] 20. Články 85 a 86 sa preto vzťahujú tak na súkromné podnikateľské subjekty, ako aj na verejných poskytovateľov telekomunikačných služieb, ktorými môžu byť telekomunikačné administratívy i uznaní súkromní operátori, ďalej súhrnne len "telekomunikačné spoločnosti". Pokiaľ telekomunikačné spoločnosti vyvíjajú komerčné činnosti v oblasti výroby alebo predaja telekomunikačných zariadení, alebo poskytovania telekomunikačných služieb, predstavujú v zmysle článkov 85 a 86 podnikateľské subjekty, a to nezávisle od iných skutočností, napríklad či ide z predmetu ich činnosti o zárobkové organizácie alebo nie, alebo či predstavujú právne samostatné osoby, alebo súčasť štátneho aparátu. [9] Združenia telekomunikačných spoločností predstavujú v zmysle článku 85 združenia podnikateľských subjektov, hoci telekomunikačné spoločnosti participujú ako podnikateľské subjekty i v organizáciách, v ktorých sú zastúpené tiež štátne orgány. Články 85 a 86 sa vzťahujú tiež na podnikateľské subjekty so sídlom mimo EHS, a to v prípadoch, keď tieto podnikateľské subjekty uplatňujú alebo majú v úmysle uplatňovať obmedzujúce dohody, alebo sa tieto podnikateľské subjekty dopúšťajú zneužívaní, alebo vykonávajú v priestore spoločného trhu také činnosti, ktoré ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. [10] Obmedzenia súťaže zdôvodniteľné na základe článku 90 ods. 2 alebo na základe zásadných požiadaviek štátu 21. Výnimka stanovená v článku 90 ods. 2 sa môže uplatňovať tak na opatrenia štátnych orgánov, ako aj na činnosti podnikateľských subjektov. Smernica Rady 90/388/EHS o službách, konkrétne predovšetkým v článku 3, umožňuje členskému štátu uplatňovať špecifikované obmedzenia v licenciách, ktoré môže udeľovať na poskytovanie určitých telekomunikačných služieb. Tieto obmedzenia sa môžu uplatňovať na základe článku 90 ods. 2 alebo s cieľom dosiahnuť súlad so zásadnými požiadavkami štátu, ktoré sú vymedzené v smernici. 22. V súvislosti s článkom 90 ods. 2 možno výhody spojené s výnimkou udelenou na činnosti telekomunikačných spoločností na základe tohto ustanovenia uplatniť aj vtedy, ak sú dôsledkom týchto činností také obmedzenia súťaže, ktoré členský štát tejto telekomunikačnej spoločnosti v rámci uplatňovania smernice o službách zatiaľ nezaviedol. Pritom je však potrebné zohľadniť skutočnosť, že v danom prípade štát, ktorého poslaním je ochrana verejnosti, ako aj všeobecných hospodárskych záujmov, nepovažoval za potrebné takéto obmedzenia zaviesť. To mimoriadne sťažuje dôkazné bremeno v smere, že na činnosti daného podniku sa môže vzťahovať výnimka v zmysle článku 90 ods. 2, ktorou by sa zaviedli takéto obmedzenia. 23. Komisia z prípadového práva Súdneho dvora [11] vyvodzuje, že jej pod dozorom Súdneho dvora náleží výlučná právomoc rozhodovať, v ktorých prípadoch možno uplatniť výnimku v zmysle článku 90 ods. 2. Vnútroštátne orgány vrátane súdnych orgánov môžu na základe zhodnotenia v konkrétnych prípadoch dospieť k záveru, že túto výnimku nemožno uplatniť, ak zistia, že pravidlá súťaže jednoznačne nekolidujú s výkonom danej činnosti vo verejnom záujme, ktorou bol poverený skúmaný podnikateľský subjekt. Ak tieto orgány nedokážu vykonať takéto zhodnotenie, svoje konečné rozhodnutie pozdržia a do preskúmania nakoľko možno uplatniť toto ustanovenie, zapoja Komisiu. 24. Opatrenia, ktorých účelom je zabezpečiť súlad so "zásadnými požiadavkami" v zmysle článku 1 smernice o službách, [12] môžu prijímať výlučne členské štáty, nie podnikateľské subjekty. Relevantný trh 25. S cieľom preskúmania dôsledkov dohody na súťaž na účely článku 85 a tiež preskúmania, či sú splnené kritériá dominantného postavenia na trhu na účely článku 86, je potrebné určiť relevantný(-é) trh(-y), ďalej trh(-y), vo vztiahnutí na daný výrobok alebo službu a geografický(-é) trh(-y), všetko v rámci odvetvia telekomunikácií. Vzhľadom na prudký rozvoj technológií predstavuje definícia trhu dynamickú a rýchlo sa meniacu kategóriu. a) Trh výrobkov 26. Trh výrobkov zahŕňa všetky výrobky, ktoré sú vzhľadom na ich vlastnosti obzvlášť vhodné na uspokojovanie určitej stabilnej potreby a sú, čo do ceny, určenia a preferencií zákazníka zameniteľné s inými výrobkami len v obmedzenej miere. Pritom nestačí obmedziť analýzu len na objektívne vlastnosti skúmaných výrobkov, ale je potrebné zohľadniť aj štruktúru ponuky a dopytu a situáciu na danom trhu. [13] Takýto trh je možné v rámci preskúmania Komisiou s vyčerpávajúcou presnosťou určiť vždy len pre skúmaný konkrétny prípad. 27. Na účely týchto usmernení možno len informačne uviesť, že v oblasti služieb môžu existovať osobitné trhy prinajmenšom v segmentoch poskytovania terestriálnych sietí, hlasovej komunikácie, dátovej komunikácie a satelitov. V oblasti telekomunikačných zariadení prichádzajú ako možné trhy do úvahy kategórie verejných prepájacích zariadení, interných prepájacích zariadení, vysielacích zariadení a konečne v najvýznamnejšej oblasti koncových zariadení telefónne prístroje, modemy, telexové koncové zariadenia, zariadenia na prenos dát a mobilné telefóny. Toto rozdelenie sa nedotýka definícií ešte užšie poňatých trhov. V ďalších oblastiach služieb, napríklad služieb s pridanou hodnotou, ako aj v oblastiach koncových a sieťových zariadení, je vzhľadom na existujúce rozdiely nad rámec tohto dokumentu určiť, pre ktoré z takýchto zariadení alebo ich združené kategórie existuje v danej zemepisnej oblasti trh alebo nie. V konkrétnych prípadoch je potrebné vychádzať z existujúcej štruktúry dopytu a ponuky na týchto trhoch. 28. Keďže rôzne existujúce verejné siete v jednotlivých krajinách súťažia o možnosť inštalácie telekomunikačných uzlov pre významných užívateľov, môže sa definícia trhu líšiť aj v závislosti od takéhoto konkrétneho stavu. Významní užívatelia telekomunikačných služieb nezávisle od toho, či sú sami poskytovatelia, umiestňujú svoje hospodárske priestory, okrem iného, podľa ponuky telekomunikačných služieb jednotlivých telekomunikačných spoločností. Títo užívatelia preto vzájomne porovnávajú ponuky rôznych poskytovateľov verejných sietí i nadväzujúcich služieb, pokiaľ ide o vlastnosti a ceny. 29. V oblasti poskytovania satelitných služieb je potrebné určiť, či sú v zásade nahraditeľné terestriálnymi sieťami: a) existujú rôzne druhy satelitnej komunikácie: pevná (medzi dvoma pevnými bodmi), viacuzlová (z bodu do viacerých bodov a medzi súbormi viacerých bodov), jednosmerná alebo obojsmerná; b) medzi typické rysy satelitnej komunikácie patrí: pokrytie rozsiahlych zemepisných oblastí nekryjúcich sa so štátnymi hranicami, nezávislosť nákladov od vzdialenosti, pružnosť a široké možnosti uplatnenia v sieťach, predovšetkým v systémoch s koncovými zariadeniami s veľmi malou apertúrou (very small aperture terminals, VSAT); c) spôsoby využitia satelitov možno rozdeliť do týchto kategórií: komutovaný verejný prenos hlasu a dát, komerčné služby s pridanou hodnotou a vysielanie; d) v oblasti prenosu základnej hlasovej a dátovej komunikácie na väčšie vzdialenosti sú satelitné služby prevažne nahraditeľné terestriálnymi prenosovými službami. Naopak nie sú vzhľadom na svoje vlastnosti terestriálnymi službami nahraditeľné, ale skôr sa s nimi vzájomne dopĺňajú pre určité osobitné aplikácie hlasového a dátového prenosu. Tieto zahŕňajú služby pre okrajové alebo menej rozvinuté regióny, spojenie medzi nesusediacimi krajinami a rekonfiguráciu kapacít a zabezpečovanie alternatívnych ciest pri obnove komunikačných trás. Satelitné služby ďalej v súčasnosti nie sú v zásade nahraditeľné na účely priameho vysielania a zabezpečovania viacbodových súkromných sietí v rámci poskytovania komerčných služieb s pridanou hodnotou. Pre všetky uvedené aplikácie je preto možné uvažovať v rámci satelitných služieb o osobitných trhoch výrobkov. V rámci kategórie satelitných služieb môžu existovať aj rôzne iné podkategórie trhov. 30. V oblasti mobilnej komunikácie možno vypozorovať viacero od seba odlišných služieb, ako sú mobilné telefóny, pagery, technológie prepojenia bezdrôtových telefónov s konvenčnými sieťami (telepoint), bezdrôtová hlasová a dátová komunikácia. Vďaka technologickému rozvoju sa všetky tieto služby neustále obohacujú o ďalšie funkcie. To vedie k stieraniu rozdielov medzi uvedenými systémami a k zvyšovaniu ich vzájomnej nahraditeľnosti. Z tohto dôvodu nemožno do budúcnosti vylúčiť, že z hľadiska určitých spôsobov využitia budú systémy mobilnej komunikácie tvoriť jednotný trh s rôznymi službami prístupnými na požiadanie v komutovanej verejnej sieti. b) Geografický trh 31. Pod geografickým trhom sa rozumie oblasť, v rámci ktorej: - vstupujú do vzájomnej súťaže rôzne podnikateľské subjekty a - existujú v súvislosti s predmetným výrobkom alebo službou pre všetkých účastníkov trhu objektívne porovnateľné podmienky súťaže. [14] 32. Bez toho, aby bola dotknutá definícia geografického trhu v konkrétnych prípadoch, sa územia jednotlivých krajín EHS stále javia ako od seba navzájom oddelené geografické trhy pre skupiny týchto príslušných služieb alebo výrobkov, pre ktoré platí, že: - existujúce potreby zákazníkov nemôžu uspokojiť iní ako domáci dodávatelia, - platia pre ne rozdielne regulačné podmienky prístupu k službám, predovšetkým osobitné alebo výlučné práva, ktorých dôsledkom je vzájomná izolácia území jednotlivých krajín, - v oblasti zariadení a sietí neexistujú žiadne nezáväzné ani záväzné normy spoločné pre celé spoločenstvo, čo môže tiež viesť k izolácii vnútroštátnych trhov. Fakt chýbajúcich nezáväzných noriem platných pre celé spoločenstvo odzrkadľuje rozdielne požiadavky zákazníkov v jednotlivých krajinách. Očakáva sa však, že s postupným zavedením jednotného trhu EHS vznikne geografický trh zahŕňajúci celé územie EHS. 33. Je tiež potrebné určiť, či sú trhy v jednotlivých krajinách alebo ich časti významnou súčasťou spoločného trhu. To sa týka prípadov, keď predaj daného výrobku na konkrétnom trhu predstavuje významnú časť objemov predaja v rámci EHS. To platí pre všetky skúmané výrobky a služby. 34. V satelitnej komunikácii môže cezhraničné satelitné prepojenie zabezpečovať ľubovoľná krajina z tých, ktoré toto prepojenie využívajú. V tomto prípade je geografický trh väčší než územie konkrétnej krajiny a môže zahŕňať aj celé územie EHS. Čo sa týka kapacít určitého priestorového segmentu, závisí veľkosť geografického trhu od výkonu daného satelitu a jeho schopnosti konkurovať iným satelitom vo vysielaní pre určitú oblasť, t. j. od jeho dosahu. Toto sa môže posudzovať len prípad od prípadu. 35. V oblasti všeobecných služieb a koncových a sieťových zariadení vyhodnocuje Komisia trhový potenciál daného podnikateľského subjektu a dôsledky činností tohto subjektu na súťaž v rámci EHS, pričom sa zohľadňujú aj vzájomne nadväzujúce činnosti podnikov a interakcie medzi trhmi EHS a globálnymi trhmi. Význam týchto analýz ešte podčiarkuje skutočnosť, že prebieha proces postupného otvárania trhov EHS. Tento proces môže mať významné dopady na štruktúru týchto trhov, na celkovú konkurencieschopnosť podnikateľských subjektov vyvíjajúcich svoje činnosti na týchto trhoch a v dlhodobom horizonte na ich spôsobilosť zachovať si svoje postavenie nezávislých poskytovateľov. IV. UPLATŇOVANIE ČLÁNKU 85 36. Komisia pripomína, že významným strategickým cieľom v zmysle rezolúcie Rady z 30. júna 1988 v súvislosti s rozvojom spoločného trhu v oblasti telekomunikačných zariadení a služieb do roku 1992 bolo: "…podnecovať európsku spoluprácu na všetkých úrovniach, pokiaľ je táto spolupráca zlučiteľná s pravidlami súťaže spoločenstva, a to predovšetkým v oblasti vývoja a výskumu, s cieľom zabezpečiť významný podiel európskych podnikov na telekomunikačných trhoch a do tohto procesu v plnej miere zapojiť všetky členské štáty." V mnohých prípadoch možno zabezpečiť celoeurópsku dostupnosť služieb spoluprácou telekomunikačných spoločností, napríklad zabezpečovaním vzájomnej kompatibility a vzájomného prepojenia sietí: i) v oblastiach, v ktorých sa v súlade s právom spoločenstva a predovšetkým so smernicou o službách 90/388/EHS zachovajú osobitné alebo výlučné práva na poskytovanie služieb a ii) v oblastiach, v ktorých si ideálna podoba služieb vyžiada určité formy spolupráce, napríklad v podobe dohôd o jednorazových platbách za poskytované služby, t. j. s možnosťou využívať služby s celoeurópskym pokrytím na základe platby len jednému poskytovateľovi. Rada poukazuje formou svojich smerníc, rozhodnutí, odporúčaní a rezolúcií na oblasti, v ktorých existuje najvýraznejšia potreba služieb s celoeurópskym pokrytím. Príkladom môže byť odporúčanie 86/659/EHS o koordinovanom zavedení digitálnej siete integrovaných služieb (ISDN) v krajinách Európskeho spoločenstva [15] a odporúčanie 87/371/EHS o koordinovanom zavedení verejnej celoeurópskej digitálnej terestriálnej mobilnej komunikačnej siete v krajinách spoločenstva. [16] Komisia víta a plne podporuje spoluprácu predovšetkým s cieľom podpory rozvoja služieb s transeurópskym pokrytím a zvyšovania konkurencieschopnosti priemyslu krajín EHS tak v rámci spoločenstva, ako aj na svetových trhoch. Ciele tejto spolupráce však možno dosiahnuť len za predpokladu, ak táto bude v súlade s pravidlami súťaže spoločenstva. Nariadenie č. 17 stanovuje v tejto súvislosti podrobné pravidlá preskúmania takýchto dohôd o spolupráci, zahŕňajúce: i) žiadosť o preskúmanie, na základe ktorého Komisia potvrdí, že dané dohody neobmedzujú súťaž ani neovplyvňujú obchod medzi členskými krajinami, a teda sa na ne nevzťahujú ustanovenia článku 85 a ii) oznamovanie dohôd, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia článku 85, ak sa pre ne požaduje výnimka v zmysle článku 85 ods. 3. Hoci v prípade, ak sa na konkrétnu dohodu vzťahujú ustanovenia článku 85, môže Komisia udeliť výnimku v zmysle článku 85 ods. 3, možno tak urobiť len vtedy, ak táto dohoda so sebou prináša v zmysle kritérií uvedených v odseku 3 také hospodárske výhody, ktoré vyvažujú jej obmedzenia súťaže. Vždy platí, že nesmie dôjsť k takému k obmedzeniu súťaže, ktoré by sa týkalo významnej časti predmetných výrobkov. Toto oznamovanie nie je povinné, ak sa však zmluvné strany z dôvodu právnej istoty rozhodnú požadovať výnimku v zmysle článku 4 nariadenia č. 17, možno túto výnimku poskytnúť až na základe postupu iniciovaného oznámením Komisii. 37. Na dohody o spolupráci sa môžu vzťahovať viaceré nariadenia a oznámenia Komisie, ktorými Komisia udeľuje hromadné výnimky. [17] V prvom prípade sa na dohodu automaticky uplatní výnimka v zmysle článku 85 ods. 3 V druhom prípade neobmedzuje konkrétna dohoda, podľa názoru Komisie, významným spôsobom súťaž ani obchod medzi členskými krajinami, a teda nezakladá aktívne opatrenie Komisie. Ani v jednom prípade sa na dohody nevzťahuje oznamovacia povinnosť, oznámenie je však možné podať vždy v prípade pochybností. Ak Komisia dostane väčší počet oznámení o podobných dohodách o spolupráci v oblasti telekomunikácií, je na jej zvážení, či by bolo vhodné udeliť na tieto dohody skupinovú výnimku. 38. Rôzne druhy dohôd, [18] ktoré sa javia ako typické pre oblasť telekomunikácií a môžu sa na ne vzťahovať ustanovenia článku 85, sú uvedené v nižšie uvedenom zozname. V tomto zozname sú uvedené len príklady a nie je teda vyčerpávajúci. Komisia pomocou zoznamu len poukazuje na možné spôsoby obmedzenia súťaže, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia článku 85 ako aj na prípady, v ktorých by bolo možné udeliť výnimku. 39. Tieto dohody môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi z týchto dôvodov: i) predmetom obchodu na území EHS sú v rámci týchto dohôd služby, zariadenia alebo položky z trhových segmentov, ktoré sa nachádzajú mimo rámca rezervovaného pre telekomunikačné spoločnosti. Je preto pravdepodobné, že dohody o takýchto službách a zariadeniach budú mať negatívne dopady na obchod. Hoci v súčasnosti prebieha takýto obchod nad rámec vyhradeného priestoru len v obmedzenej miere, nemožno očakávať, že dodávatelia týchto položiek sa aj v budúcnosti obmedzia len na svoje vnútroštátne trhy; ii) predmetom obchodu v rámci územia spoločenstva môžu byť aj vyhradené telekomunikačné služby. Tieto služby tak môže poskytovať operátor so sídlom v jednom členskom štáte zákazníkom v iných členských štátoch, ktorí sa napokon rozhodnú presunúť svoj telekomunikačný uzol do krajiny operátora z dôvodu hospodárskej alebo kvalitatívnej výhodnosti. Tieto dohody navyše môžu ovplyvňovať obchod v rámci EHS aj tým, že ovplyvňujú podmienky, za ktorých sa ponúkajú podobné služby a zariadenia v iných krajinách EHS. 40. Napokon k porušeniu článku 86 môže dochádzať tiež vtedy, ak činnosti smerujúce k uzatváraniu dohôd o spolupráci vyvíjajú telekomunikačné spoločnosti s dominantným postavením na trhoch so službami, výrobkami a zariadeniami a tieto dohody vo svojich dôsledkoch prakticky alebo potenciálne narúšajú existujúcu úroveň alebo mieru rozvoja súťaže na danom trhu, alebo umožňujú zainteresovaným telekomunikačným spoločnostiam ťažiť z obchodných výhod, ktoré by inak nezískali, ak by tu existovala normálna a dostatočne efektívna súťaž. A. Horizontálne dohody týkajúce sa poskytovania terestriálnych zariadení a vyhradených služieb 41. Dohody týkajúce sa terestriálnych zariadení (komutované verejné siete alebo prenajímané okruhy) a služieb (napr. hlasová telefónia pre širokú verejnosť) môžu medzi sebou v súčasnosti uzatvárať len telekomunikačné spoločnosti, a to na základe existujúcich zo zákona vyplývajúcich výlučných a osobitných práv. Skutočnosť, že v smernici o službách sa členskému štátu priznáva možnosť vyhradiť tieto práva konkrétnym operátorom podľa vlastného uváženia, nezbavuje týchto operátorov povinnosti dodržiavať pri poskytovaní týchto služieb alebo zariadení pravidlá súťaže. Tieto dohody môžu obmedzovať súťaž v členskom štáte len vtedy, ak sa takéto výlučné práva poskytnú viac ako jednému poskytovateľovi. 42. Tieto dohody môžu vo svojich dôsledkoch obmedzovať súťaž medzi telekomunikačnými spoločnosťami o získanie alebo udržanie významných zákazníkov, ktorí využívajú ich telekomunikačné uzly. Táto "súťaž telekomunikačných uzlov" je prevažne daná výhodnými sadzbami a ďalšími užívateľskými podmienkami, ako aj kvalitou ponúkaných služieb, keďže smernica umožňuje členským štátom len poskytovať na svojom území osobitné a výlučné práva, do takejto súťaže nesmú zasahovať. 43. Napokon môžu tieto dohody obmedzovať súťaž v oblasti ponuky služieb, ktoré nie sú vyhradené telekomunikačnému sektoru, a to tretími podnikateľskými subjektami využívajúcimi tieto zariadenia, napríklad, ak tieto dohody zavádzajú voči niektorým užívateľom diskriminačné alebo nerovné obchodné podmienky. 44. aa) Cenové dohody: Akékoľvek dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami o cenách, zľavách alebo poplatkoch za medzinárodné služby môžu vo významnej miere obmedzovať súťaž medzi telekomunikačnými uzlami týchto spoločností. Ako faktor s osobitne významnými negatívnymi dopadmi možno v tejto súvislosti zdôrazniť koordináciu v oblasti poskytovania alebo naopak zákazu zliav. Tam, kde sú určité cenové relácie, napríklad v oblasti taríf, známe širokej verejnosti, môže predstavovať poskytovanie zliav jediný nástroj efektívnej cenovej súťaže. 45. Vo viacerých prípadoch označili Súdny dvor a Komisia za jedno z najvážnejších porušení článku 85 cenové dohody. [19] Aj keď predstavuje zosúlaďovanie tarifných štruktúr významnú súčasť snáh o zabezpečenie dostupnosti služieb na celom území spoločenstva, pri plnení tohto cieľa by sa malo plne prihliadať k pravidlám súťaže spoločenstva a súčasťou procesu by malo byť definovanie funkčných pravidiel cenotvorby pre celé spoločenstvo. Priaznivá cena je jedným z kľúčových, ak nie najvýznamnejším rozhodovacím kritériom zákazníka a cenová súťaž predstavuje stimulujúci faktor technického rozvoja. Bez toho, aby bolo dotknuté prípadné udelenie výnimiek v jednotlivých prípadoch, je zdôvodnenie cenových dohôd v zmysle článku 85 ods. 3 vždy predmetom veľmi dôkladného preskúmania zo strany Komisie. 46. Ak sa naopak dohody týkajú len zavedenia jednotných tarifných štruktúr alebo spôsobu výpočtu taríf, je na zvážení Komisie, či to zakladá niektorú z hospodárskych výhod v zmysle článku 85 ods. 3, ktorá vyvažuje negatívne vplyvy na súťaž. Dohody o tarifách môžu zabezpečiť potrebnú transparentnosť pri výpočte taríf a prispieť k skvalitneniu rozhodovania užívateľov o umiestnení sídla alebo prevádzky, či o režime využívania siete. Dohody tohto druhu tiež môžu prispievať k splneniu jedného z hospodárskych cieľov Zelenej knihy, ktorým je vyššia miera previazanosti nákladov a taríf. V tejto súvislosti Európska konferencia poštových a telekomunikačných administratív (CEPT) na základe intervencie Komisie rozhodla o zrušení odporúčania PGT/10 o všeobecných zásadách prenajímania medzinárodných telekomunikačných okruhov a zriaďovaní súkromných medzinárodných sietí. Súčasťou tohto zrušeného dokumentu bolo okrem iného odporúčanie účtovať si za využívanie medzinárodných prenajímaných telekomunikačných okruhov tretími osobami, ako aj za pripojenie týchto okruhov ku verejným telekomunikačným sieťam buď prirážku vo výške 30 %, alebo prístupový poplatok. Na zisťovanie relatívnej cenovej úrovne medzinárodných prenajímaných telekomunikačných okruhov dokument odporúčal využívať jednotné tarifné koeficienty. Vďaka spolupráci Konferencie CEPT s Komisiou, ktorej výsledkom bolo zrušenie tohto odporúčania, sa v prospech užívateľov, a z nich predovšetkým poskytovateľov nevyhradených služieb, znovuobnovila v oblasti poskytovania medzinárodných prenajatých okruhov súťaž medzi telekomunikačnými operátormi. V zmysle nálezu Komisie na základe článku 85 zmluvy predstavovalo uvedené odporúčanie vo svojich dôsledkoch cenovú dohodu medzi podnikateľskými subjektami, ktorá významným spôsobom narúšala súťaž v rámci Európskeho spoločenstva. [20] 47. ab) Dohody o iných podmienkach poskytovania zariadení Tieto dohody môžu vo svojich dôsledkoch obmedzovať súťaž medzi telekomunikačnými uzlami zúčastnených strán. Okrem toho môžu tiež obmedzovať prístup užívateľov k sieti a narúšať tak súťaž tretích subjektov poskytujúcich nevyhradené služby. To sa týka predovšetkým využívania prenajatých okruhov. Návrhy opatrení zasahujúcich do obchodných podmienok, ktoré preto Komisia spochybnila, obsahovalo tiež zrušené odporúčanie konferencie CEPT PGT/10 o tarifách. Tieto zahŕňali: - požiadavku, aby sa komunikácia medzi zákazníkom a tretími osobami prostredníctvom prenajatých okruhov týkala výlučne činností, na ktoré sa povolilo používanie okruhu, - zákaz ďalšieho prenájmu, - povolenie súkromných sietí len zákazníkom vzájomne prepojeným hospodárskymi väzbami a s rovnakým predmetom činnosti, - požiadavku, aby bolo na povolenie súkromných sietí, zmenu existujúceho spôsobu využívania danej siete i vzájomné prepojenie súkromných sietí potrebné prekonzultovanie záležitosti medzi telekomunikačnými spoločnosťami. Na účely výnimky podľa článku 85 ods. 3 možno okrem iného tiež prihliadnuť na poskytnutie osobitných podmienok pre určité zariadenie s cieľom podpory jeho rozvoja. Výsledkom môže byť progres v podobe nových technológií znižujúcich náklady na poskytovanie služieb a prispievajúcich k zvyšovaniu konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. Pritom je však potrebné splniť aj ostatné kritériá článku 85 ods. 3. 48. ac) Dohody o pridelení telekomunikačných trás Tieto dohody môžu mať tieto negatívne účinky: i) ak v rámci koordinačného prístupu určujú telekomunikačným spoločnostiam možnosti voľby trás, ktoré si tieto môžu vytvoriť na poskytovanie medzinárodných služieb, môžu tak obmedzovať súťaž medzi jednotlivými telekomunikačnými spoločnosťami ako poskytovateľmi komunikačných uzlov užívateľom, pokiaľ ide o investičné a výrobné náklady, čo sa môže odzrkadliť na tarifách. Je potrebné určiť, či je toto obmedzenie nezávislosti podnikov v ich činnosti dostatočne významné na to, aby na tieto dohody bolo možné vztiahnuť ustanovenia článku 85. Žiadosť o udelenie výnimky v zmysle článku 85 ods. 3 by mohla byť v týchto prípadoch vždy ľahšie obhájiteľná, ak je toto vyhradenie trás nevyhnutné na zabezpečenie prepojenia sietí a je teda predpokladom možnosti využívať celoeurópsku sieť; ii) ak tieto dohody prideľujú už existujúce trasy a táto voľba sa vzťahuje na konkrétne zariadenie, môžu tak obmedzovať využívanie iných zariadení a teda služieb s možnými negatívnymi dopadmi na technologický rozvoj. Naopak sa definícia trás v zásade nejaví ako obmedzenie súťaže vtedy, ak predstavuje technickú požiadavku. 49. ad) Dohody o zavedení technických a kvalitatívnych noriem v súvislosti so službami, ktoré sa poskytujú prostredníctvom verejných sietí Normalizácia so sebou prináša významné hospodárske výhody, na ktoré sa môže vzťahovať článok 85 ods. 3. Okrem iného umožňuje poskytovanie telekomunikačných služieb s celoeurópskym pokrytím. V zmysle rámcových pravidiel spoločenstva týkajúcich sa normalizácie možno používať výrobky a služby, ktoré sú v súlade s normami, na celom území spoločenstva. V rámci tohto prístupu sa vyvinuli európske organizácie pre normalizáciu (ETSI a CEN-Cenelec). Národné trhy v ES by otvorili a vytvorili trh spoločenstva. Väčšie trhy so službami a zariadeniami budú znamenať úspory z rozsahu a užívatelia tak získajú prístup k lacnejším výrobkom a službám. Normalizácia tiež môže predstavovať alternatívu voči proprietárnym normám, ktoré si určujú dominantné podnikateľské subjekty v oblasti architektúry sietí a na trhoch so zariadeniami ako aj nevyhradenými službami. Dohody o normalizácii tak môžu prispieť k zníženiu rizík zneužitia dominantného postavenia zo strany týchto subjektov, ktoré by tak obmedzovali prístup na trhy so zariadeniami a nevyhradenými službami. Na druhej strane však môžu určité dohody o normalizácii mať obmedzujúce účinky na súťaž, a to brzdením inovácií, zakonzervovaním určitého stavu technologického rozvoja alebo môžu určitým kategóriám užívateľov, alebo poskytovateľov služieb brániť v prístupe k sieťam. Tieto obmedzenia sa môžu prejaviť napríklad pri rozhodovaní, do akej miery sa "inteligencia" v budúcnosti bude týkať celých posudzovaných sietí alebo len zariadení zákazníka. Zavedenie iných špecifikácií ako tých, ktoré stanovuje právo spoločenstva, by mohlo mať obmedzujúce účinky na súťaž. Na dohody s týmito účinkami sa preto vzťahujú ustanovenia článku 85. Rovnováha medzi hospodárskymi výhodami a obmedzeniami súťaže predstavuje komplexnú záležitosť. V zásade možno výnimku priznať vtedy, ak je výsledkom danej dohody väčšia otvorenosť a ľahší prístup na trhy a tieto výhody prevažujú nad súvisiacimi obmedzeniami. 50. V spoločne vyvinutých a/alebo uverejnených normách v súlade so zásadami otvoreného prístupu k sieti sa predpokladá, že spolupracujúce telekomunikačné spoločnosti, ktoré ich dodržiavajú, spĺňajú požiadavku otvoreného a efektívneho prístupu (pozri smernicu o zásadách otvoreného prístupu k sieti uvedenú v odseku 16). Tento predpoklad možno spochybniť okrem iného vtedy, ak daná dohoda obsahuje obmedzenia, ktoré právo spoločenstva nestanovuje a zároveň nie sú kriticky dôležité pre cieľovú normalizáciu. 51. Jedna z významných požiadaviek článku 85 ods. 3 znie, že užívateľ musí mať tiež možnosť primerane ťažiť z výsledného prospechu. K splneniu tejto požiadavky môže tiež prispieť, ak sa užívatelia priamo podieľajú na procese normalizácie, s cieľom zjednodušiť tak rozhodovanie, ktoré výrobky alebo služby budú najlepšie vyhovovať ich potrebám. Z hľadiska ustanovení článku 85 ods. 3 sa tiež ako kladný prvok javí účasť aj iných výrobcov a poskytovateľov služieb než len telekomunikačných spoločností. Táto účasť však musí byť otvorená a dostatočne reprezentatívna, aby sa tak predišlo obmedzeniam súťaže v neprospech výrobcov a poskytovateľov služieb nepodieľajúcich sa na procese. Udelenie výnimiek na tieto dohody v zmysle článku 85 ods. 3 môže byť podmienené požiadavkou poveriť licenčnou výrobou iných výrobcov. 52. ae) Dohody o osobitnom využívaní koncových zariadení telekomunikačných spoločností alebo zariadení iných podnikov na účely pripojenia resp. využívania koncového zariadenia so zariadeniami a službami vyhradenými telekomunikačnému sektoru 53. af) Dohody o výmene informácií Výmena informácií vo všeobecnom slova zmysle môže predstavovať nevyhnutný predpoklad efektívneho fungovania medzinárodných telekomunikačných služieb ako aj spolupráce či už v oblasti prepojenia sietí, alebo jednorazovej platby a fakturácie. Táto výmena sa nevzťahuje na citlivé obchodné informácie, ako sú napríklad tie údaje o tarifách, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, údaje o zľavách, zákazníkoch a obchodnej stratégii, vrátane stratégie týkajúcej sa nových výrobkov. Výmenou týchto informácií by mohlo dôjsť k obmedzeniu samostatnosti podieľajúcich sa telekomunikačných spoločností z hľadiska vlastnej obchodnej stratégie a na dosiahnutie uvedených cieľov nie je ani potrebná. B. Dohody o poskytovaní nevyhradených služieb a koncových zariadení 54. Na rozdiel od trhov so zariadeniami, ktorých poskytovateľmi sú výlučne telekomunikačné spoločnosti, na trhoch so službami operuje množstvo potenciálnych konkurentov. Okrem telekomunikačných spoločností sú to nadnárodné súkromné spoločnosti, predajcovia výpočtovej techniky, vydavatelia a iní. Dohody o službách a koncových zariadeniach tak môžu medzi sebou navzájom uzatvárať telekomunikačné spoločnosti, telekomunikačné spoločnosti so súkromnými podnikmi alebo súkromné podniky. 55. Výsledkom liberalizačného procesu sú zväčša strategické dohody buď i) medzi telekomunikačnými spoločnosťami alebo ii) medzi telekomunikačnými spoločnosťami a inými podnikmi. Tieto dohody majú zvyčajne formu podnikov so spoločnou účasťou. 56. ba) Dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami Účelom týchto dohôd je zvyčajne poskytovanie služieb s pridanou hodnotou oboma zmluvnými stranami, vrátane riadenia týchto služieb. V dohodách sa zvyčajne uplatňuje zásada "jednorazovej platby", t. j. obe zmluvné strany poskytujú zákazníkovi úplný balíček požadovaných služieb. Takto riadené služby sa nazývajú riadené dátové sieťové služby (MDNS). MDNS je v podstate objemný balíček služieb vrátane zariadení, služieb s pridanou hodnotou a ich riadenia. Tieto dohody sa môžu týkať aj základných služieb, ako napríklad satelitného prepojenia. 57. Dohody tohto druhu môžu obmedzovať súťaž na trhu so službou MDNS, ako aj na trhoch služieb alebo skupín služieb, ktoré sú jej súčasťou: i) priamo medzi zúčastnenými telekomunikačnými spoločnosťami, ako aj ii) voči tretím, či už existujúcim alebo potenciálnym poskytovateľom. 58. i) Obmedzenia súťaže medzi telekomunikačnými spoločnosťami Dôsledkom spolupráce telekomunikačných spoločností môže byť znížený počet možných variant služby MDNS v ponuke zúčastnených strán. Tieto dohody môžu tiež ovplyvňovať súťaž v niektorých konkrétnych aspektoch, ktoré sa v článku 85 ods. 1 písm. a) až c) uvádzajú ako osobitné príklady nedovolených praktík. Týka sa to prípadov, ak tieto dohody: - stanovujú alebo odporúčajú zúčastneným stranám koncové ceny pre zákazníkov, alebo aspoň vedú (na základe výmeny informácií o cenách) ku koordinovanej cenovej politike zúčastnených strán, - stanovujú spoločnú špecifikáciu produktov MDNS, kvóty, spoločné dodávky alebo požiadavky na systém zákazníka; všetky tieto prvky by vyústili do kontroly výroby, trhov, technického vývoja a investícií, - umožňujú spoločný nákup hardvéru a softvéru MDNS, čo by vyústilo do zdieľania trhov alebo dodávateľských zdrojov. 59. ii) Negatívne vplyvy na činnosti tretích osôb Vstup tretích osôb na trh by mohol byť vylúčený alebo by sa mu mohlo brániť, ak zúčastnené strany: - odmietnu poskytovať zariadenia tretím dodávateľom služieb, - uplatňujú užívateľské obmedzenia len voči tretím osobám, zatiaľ čo seba z podobných obmedzení vylučujú (napr. súkromný poskytovateľ nemá dovolené prideliť prenajatú linku viacerým zákazníkom, čím by dosiahol zníženie jednotkových nákladov), - zvýhodňujú svoje ponuky služieb MDNS oproti ponukám iných poskytovateľov čo do podmienok prístupu k okruhom, ich dostupnosti, kvality a ceny prenajímaných okruhov, ich údržby a ďalších služieb, - ponúkajú svoje balíčky služieb MDNS za mimoriadne nízke ceny, pričom ich dotujú z vyšších cien, ktoré si účtujú za svoje monopolné služby. Ako príklady možno uviesť obmedzenia uvalené zo strany telekomunikačných spoločností na súkromných sieťových operátorov, pokiaľ ide o podmienky, ktoré musia spĺňať zákazníci, prípustných druhov informačných tokov v prenajatej sieti alebo spôsobu využívania medzinárodných okruhov prenajímaných súkromným osobám. 60. Napokon, keďže zúčastnené telekomunikačné spoločnosti majú, či už jednotlivo alebo spoločne, dominantné postavenie v oblasti tvorby a využívania vlastnej siete na svojom vnútroštátnom trhu, možno akékoľvek obmedzujúce konanie v zmysle článku 59 považovať za naplnenie skutkovej podstaty zneužívania dominantného postavenia na trhu v zmysle článku 86 (pozri oddiel V nižšie). 61. Na druhej strane so sebou môžu dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami prinášať hospodárske výhody, ktoré možno v závislosti od okolností zohľadniť pri zvažovaní udelenia výnimky podľa článku 85 ods. 3 Tieto výhody by mohli okrem iného byť takéto: - celoeurópska dostupnosť určitej služby s "jednorazovou platbou" by mohla napomáhať rozvoju európskeho obchodu. Veľkým medzinárodným spoločnostiam by tak bolo možné poskytnúť komunikačné služby s celoeurópskym pokrytím z jedného spojovacieho bodu, - spolupráca tohto druhu by mohla viesť v určitých rysoch k celoeurópskej normalizácii ešte pred ďalšími právnymi predpismi EHS na túto tému, - spolupráca by mohlo viesť k zníženiu nákladov, a tým aj cien služieb v prospech koncového zákazníka, - výsledkom spoločného poskytovania služieb by mohlo byť celkové skvalitnenie verejnej infraštruktúry. 62. Komisia bude oprávnená vykonať preskúmanie, či uvedené výhody prevážia nad obmedzeniami súťaže, len na základe oznámenia konkrétneho prípadu v súlade s príslušnými postupmi v zmysle nariadenia č. 17. Je však pochopiteľné, že obmedzenie prístupu tretích strán sa s najväčšou pravdepodobnosťou vždy bude považovať za nie nevyhnutnú súčasť týchto dohôd, čím sa vzhľadom na obmedzenie súťaže pre podstatnú časť predmetných výrobkov alebo služieb vylúči poskytnutie výnimky v zmysle článku 85 ods. 3 Podobne, ak je dôsledkom dohody o MDNS významné posilnenie dominantného postavenia zúčastnenej telekomunikačnej spoločnosti na trhoch so službami zahrnutými do balíčkov MDNS, je tiež pravdepodobné, že na základe tohto faktu nebude udelená výnimka. 63. Komisia definovala podmienky udelenia výnimiek pre uvedené formy spolupráce pri príležitosti navrhovaného projektu podniku so spoločnou účasťou na vytvorenie celoeurópskeho balíčka služieb MDNS, na ktorom sa podieľalo 22 telekomunikačných spoločností, pričom sa tento projekt neskôr z komerčných dôvodov zrušil. [21] Komisia dospela k záveru, že s týmto projektom bolo spojené riziko obmedzenia súťaže medzi podieľajúcimi sa operátormi a súkromnými poskytovateľmi služieb, zároveň však uznala, že na druhej strane projekt prinášal užívateľom telekomunikačných služieb hospodárske výhody, napríklad v podobe služieb s celoeurópskym pokrytím cez jedného poskytovateľa. Táto forma spolupráce by tiež urýchlila proces európskej normalizácie a priniesla by so sebou zníženie nákladov a vyššiu kvalitu služieb. Komisia informovala zúčastnené strany, že schválenie projektu by si vyžadovalo záruky prevencie nežiaducich vplyvov na súťaž na trhoch s telekomunikačnými službami ako napríklad diskriminácie súkromných poskytovateľov služieb a krížových dotácií. Udelenie výnimky z pravidiel súťaže na dohody o spolupráci medzi telekomunikačnými spoločnosťami by sa podmienilo týmito zárukami. Požiadavky záruk proti diskriminácii a krížovým dotáciám sa budú definovať pre každý konkrétny prípad osobitne, v súlade s príkladmi diskriminačného prístupu uvedenými v oddiele V nižšie o uplatňovaní článku 86. 64. bb) Dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami a inými poskytovateľmi služieb Spolupráca medzi telekomunikačnými spoločnosťami a inými operátormi v oblasti telekomunikačných služieb sa neustále prehlbuje. Často pritom nadobúda formu podnikov so spoločnou účasťou. Komisia konštatuje, že táto spolupráca môže mať priaznivé vplyvy, na druhej strane však môže tiež nepriaznivo ovplyvňovať súťaž a otváranie trhov so službami. Preto je potrebné vykonávať dôkladné porovnania priaznivých a nepriaznivých účinkov. 65. Dohody tohto druhu môžu obmedzovať súťaž v oblasti poskytovania telekomunikačných služieb: i) medzi zmluvnými stranami a ii) voči tretím stranám. 66. i) K obmedzeniu súťaže medzi zmluvnými stranami môže dochádzať tam, kde si tieto prakticky alebo potenciálne konkurujú v oblasti poskytovania príslušnej telekomunikačnej služby. Toto kritérium je zvyčajne splnené, aj keď poskytovateľmi predmetných služieb v čase pred uzavretím dohody zvyčajne nie sú telekomunikačné spoločnosti, ale len druhé zmluvné strany. Možno však očakávať, že telekomunikačné spoločnosti disponujú požadovanými finančnými kapacitami a technickou i obchodnou spôsobilosťou umožňujúcou vstup na trh so službami, ktoré im nie sú vyhradené a sú dostatočne spôsobilé znášať i s tým spojené technické a finančné riziká. To zvyčajne platí aj pre súkromných operátorov, ktorí danú službu ešte neposkytujú na území, ktoré pokrýva spolupráca, ale inde áno. Títo poskytovatelia tak môžu na danom geografickom trhu predstavovať potenciálnych konkurentov. 67. ii) Dôsledkom spolupráce môže byť obmedzovanie súťaže z tretích strán z týchto dôvodov: - existuje významné riziko, že zúčastnená telekomunikačná spoločnosť, t. j. poskytovateľ s dominantným postavením na trhu, bude svojim partnerom poskytovať zvýhodnené podmienky prístupu k sieti oproti iným poskytovateľom služby, ktorí voči zmluvným stranám predstavujú konkurenciu, - potenciálni konkurenti sa zdržia plánovaného vstupu na trh, či už kvôli tomuto objektívnemu riziku alebo inherentne kvôli existujúcej spolupráci účastníkov trhu, na ktorej sa podieľa monopolný poskytovateľ siete. Význam tohto faktora sa ešte zvyšuje tam, kde sú značne sťažené podmienky vstupu na trh, napríklad preto, lebo štruktúra trhu umožňuje existenciu len obmedzeného počtu dodávateľov a veľkosť a trhová sila spolupracujúcich partnerov je značná. 68. Takáto spolupráca však môže prinášať i hospodárske výhody, ktoré prevažujú nad jej negatívnymi dopadmi a oprávňujú tak na udelenie výnimky podľa článku 85 ods. 3. Hospodárske výhody môžu zahŕňať okrem iného racionalizáciu výroby a distribúcie telekomunikačných služieb, zlepšenie existujúcich alebo ponuku nových služieb, alebo transfer technológií, ktorý povedie k zvýšenej efektivite a konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. 69. Pokiaľ uvedené hospodárske výhody neexistujú, nemožno za výhodu považovať komplementaritu medzi partnermi, t. j. medzi poskytovaním služieb vyhradených telekomunikačnému sektoru a tých služieb, ktoré sa poskytujú v rámci súťaže. Považovať túto komplementaritu za výhodu by znamenalo priznať telekomunikačným spoločnostiam právo účasti na poskytovaní ľubovoľných nevyhradených služieb prostredníctvom dohôd obmedzujúcich súťaž. To by znamenalo zabraňovať konkurenčnej štruktúre na tomto trhu. V určitých prípadoch môže byť dôsledkom takejto spolupráce tiež upevnenie alebo prehĺbenie dominantného postavenia zúčastnených telekomunikačných spoločností na trhu zabratím časti trhu s inými ako vyhradenými službami, čo zakladá porušenie článku 86. 70. Podmienenie činností operátora siete spoluprácou s poskytovateľom služby možno považovať za porušenie pravidiel súťaže (pozri odsek 98 bod vi)). 71. bc) Dohody medzi inými poskytovateľmi služieb okrem telekomunikačných spoločností Komisia bude uplatňovať zásady uvedené v ba) a bb) aj na dohody medzi súkromnými poskytovateľmi služieb, vrátane dohôd o kvótach, cenotvorbe a rozdelení si trhov a zákazníkov. Na dohody tohto druhu je v zásade možné poskytnúť výnimky len málokedy. Komisia bude v rámci svojich kontrolných činností osobitne dbať na to, aby zabránila takej spolupráci v oblasti služieb, ktorá môže viesť k posilneniu dominantného postavenia zmluvných strán alebo obmedzovať súťaž zo strany tretích strán. Takéto riziko existuje napríklad v prípadoch, ak má daný podnik dominantné postavenie v oblasti architektúry siete a tento štandard, na ktorý má výlučné práva, sa zmluvne určí ako nástroj na zabezpečovanie služby, ktorá je predmetom dohody o spolupráci. Architektúra, ktorá zabezpečuje prepojenie výpočtových systémov zmluvných strán, tak môže dominantnému hráčovi zabezpečiť množstvo partnerov. Tým sa upevní dominancia tohto nástroja a možno tak uplatniť článok 86. 72. Pri poskytovaní výnimiek na dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami a inými poskytovateľmi služieb resp. zariadení ako aj medzi týmito poskytovateľmi, bude Komisia od zmluvných strán požadovať primerané záruky zákazu diskriminácie a krížových dotácií. Riziko diskriminácie a krížových dotácií sa zvyšuje vtedy, ak telekomunikačné spoločnosti alebo ich partneri poskytujú tak telekomunikačné služby ako aj zariadenia, a to nezávisle od toho, či v rámci alebo mimo spoločenstva. C. Dohody o výskume a vývoji 73. Podobne ako v iných odvetviach vyspelých technológií, aj v oblasti telekomunikácií má výskum a vývoj kľúčový význam tak pre udržanie kontaktu s technologickým rozvojom, ako aj pre zachovanie konkurencieschopnosti v prospech koncového užívateľa. Činnosti výskumu a vývoja si vyžadujú neustále rastúce objemy finančných, technických aj ľudských zdrojov, ktoré si dokáže komplexne zabezpečiť len málo podnikov. Na dosiahnutie uvedených cieľov je preto nevyhnutná spolupráca podnikov. 74. Komisia poskytla jedným zo svojich nariadení na dohody o výskume a vývoji vo všetkých oblastiach vrátane telekomunikácii podľa článku 85 ods. 3 [22] skupinovú výnimku. 75. Dohody, na ktoré sa nevzťahuje uvedené nariadenie (ani iné nariadenia Komisie o udelení skupinovej výnimky), by mohli napriek tomu od Komisie získať takúto výnimku aj samostatne, ak spĺňajú kritériá uvedené v článku 85 ods. 3 Napriek tomu však hospodárske výhody dohôd o výskume a vývoji nie vždy prevažujú nad ich nepriaznivými vplyvmi na súťaž. V oblasti telekomunikácií predstavuje významnú príležitosť vstupu na nové trhy uvedenie nových produktov alebo služieb. V prostredí súťaže nerozhoduje len cena, ale aj technológie. Dohody o výskume a vývoji tak môžu pre silné podnikateľské subjekty s významnými podielmi na trhu predstavovať spôsob, ako sa vyhnúť alebo obmedziť súťaž s technologicky progresívnejšími rivalmi alebo ako túto voľnú súťaž obmedziť. Riziko významných obmedzení súťaže sa ešte ďalej zvyšuje s rozširovaním spolupráce z oblasti výskumu a vývoja aj na výrobu a predovšetkým na distribúciu. 76. Význam, ktorý Komisia priznáva inováciám a činnostiam výskumu a vývoja, podčiarkuje skutočnosť, že sa v tejto súvislosti zaviedlo do praxe niekoľko programov. Hoci činnosti podnikov so spoločnou účasťou, ktoré môžu byť potenciálne výsledkom týchto programov, nie sú automaticky oslobodené od všetkých aspektov dodržiavania pravidiel súťaže, na väčšinu týchto spoločných činností je možné uplatniť rôzne nariadenia Komisie o udelení skupinových výnimiek. V prípadoch, kde to nie je možné, možno na spoločné činnosti v prípade potreby uplatniť výnimky v súlade s príslušnými kritériami a postupmi. 77. Podľa poznatkov Komisie nezohráva spoločná distribúcia prepojená na spoločné činnosti výskumu a vývoja, na ktoré sa nevzťahuje uvedené nariadenie, pri zužitkovaní výsledkov výskumu a vývoja významnú úlohu. Napriek tomu je v konkrétnych prípadoch Komisia pripravená zvážiť poskytnutie výnimky aj v prípadoch komplexnej spolupráce medzi veľkým podnikmi, za predpokladu, že sa v rámci tejto spolupráce zachová prostredie súťaže. Sleduje sa tým skvalitnenie štruktúry európskeho priemyslu a tým aj zvýšenie konkurencieschopnosti v náročnom prostredí globálnych trhov. V. UPLATŇOVANIE ČLÁNKU 86 78. Článok 86 sa uplatňuje vtedy, keď: i) má príslušný podnik, či už samostatne alebo spoločne s iným podnikom alebo podnikmi dominantné postavenie na trhu; ii) ak tento podnik zneužíva svoje dominantné postavenie a iii) ak môže byť dôsledkom tohto zneužívania ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi. Dominantné postavenie 79. Všetky telekomunikačné spoločnosti majú na svojich domácich trhoch v materských krajinách, či už samostatne alebo spoločne s inými podnikmi, dominantné postavenie v oblasti tvorby a využívania telekomunikačných sietí, keďže štát im na tento účel poskytuje výlučné alebo osobitné práva. Telekomunikačné spoločnosti majú ďalej tiež dominantné postavenie na trhu s niektorými telekomunikačnými službami v tom zmysle, že sú držiteľmi výlučných alebo osobitných práv v súvislosti s poskytovaním týchto služieb. [23] 80. Telekomunikačné spoločnosti môžu mať ďalej dominantné postavenie na trhoch s určitými výrobkami alebo službami aj tam, kde už vo vzťahu k týmto výrobkom alebo službám nie sú držiteľmi výlučných alebo osobitných práv, ak si aj po strate týchto práv udržali v danom sektore významný podiel na trhu. Dominantné postavenie telekomunikačnej spoločnosti nemusí byť dané výlučne podielom na trhu, ale môže byť tiež výsledkom kombinácie s ďalšími faktormi ako sú napríklad monopol na sieť alebo na rôzne súvisiace služby, ako aj efektívne a výkonné distribučné cesty. V oblasti zariadení a z nich napríklad koncových zariadení, aj tam, kde sa telekomunikačné spoločnosti nepodieľajú na ich výrobe alebo zabezpečovaní súvisiaceho servisu, majú často dominantné postavenie na trhu s týmito zariadeniami ako ich distribútori. 81. Na trhoch, na ktoré neexistujú výlučné práva, môžu mať dominantné postavenie, či už samostatne alebo spolu s inými podnikmi, aj iné podnikateľské subjekty ako telekomunikačné spoločnosti. Týka sa to predovšetkým trhov s niektorými službami, ktoré nie sú vyhradené telekomunikačným spoločnostiam, pričom toto dominantné postavenie môže byť dané buď výlučne trhovým podielom podniku, alebo kombináciou viacerých faktorov. Spomedzi týchto faktorov majú popri trhovom podiele osobitný význam ako technologický potenciál podniku, tak vlastníctvo informácií týkajúcich sa potrebných prístupových protokolov alebo rozhraní na zabezpečenie vzájomnej kompatibility hardvéru a softvéru. Ak sú tieto informácie navyše aj predmetom práv ochrany duševného vlastníctva, ide o ďalší faktor prehlbujúci dominantné postavenie podniku na trhu. 82. Napokon môžu mať telekomunikačné spoločnosti, či už samostatne alebo spolu s inými podnikmi, dominantné postavenie v oblasti dopytu po určitých telekomunikačných zariadeniach, prácach alebo softwerových službách. Vzhľadom na súčasné dominantné postavenie týchto spoločností ako správcov telekomunikačných sietí a poskytovateľov rôznych ďalších služieb môže objem ich nákupov dosiahnuť úroveň, ktorá im zabezpečí dominantné postavenie aj v úlohe odberateľa, t. j. osoby, na ktorej sa stanú dodávatelia závislí. Takáto závislosť môže napríklad vzniknúť tam, kde si dodávateľ nedokáže zaistiť rovnomernejšie rozloženie odbytu svojich výrobkov u viacerých zákazníkov alebo nedokáže zmeniť svoj výrobný program. Na trhoch v niektorých krajinách, napríklad v oblasti výkonných prepojovacích zariadení, sú na jednej strane veľkí dodávatelia a na strane druhej veľkí odberatelia, medzi ktorých patria aj telekomunikačné spoločnosti. V takýchto prípadoch je na základe konkrétnych okolností v jednotlivých prípadoch potrebné zvážiť, či relatívne postavenie niektorej zo strán vo vzťahu k druhej nepreváži natoľko, že ho možno označiť za dominantné v zmysle článku 86. S liberalizáciou služieb a expanziou nových hráčov na trhoch so službami sa môžu v oblasti nákupu zariadení objaviť nové dominantné subjekty, ktoré nahradia telekomunikačné spoločnosti. Zneužívanie dominantného postavenia 83. Komisia sa zaoberá predovšetkým týmito široko definovanými spôsobmi zneužívania dominantného postavenia na trhu: A. Zneužívanie dominantného postavenia zo strany telekomunikačných spoločností: tieto spoločnosti môžu využívať svoj monopol alebo aspoň dominantné postavenie na trhu na získanie zvýhodnenej pozície pre expanziu na trhoch v príbuzných odvetviach výrobkov alebo služieb, ktoré im nie sú vyhradené, s nepriaznivými dopadmi na konkurentov aj zákazníka. B. Zneužívanie dominantného postavenia zo strany iných podnikateľských subjektov: tieto podniky môžu zneužívať významné informácie, ktorými disponujú a ktoré môžu, ale tiež nemusia byť predmetom práv duševného vlastníctva, s cieľom a/alebo výsledným účinkom obmedzenia súťaže. C. Zneužívanie dominantného postavenia v úlohe odberateľa: v súčasnosti sa týka predovšetkým telekomunikačných spoločností, a to v miere, v akej majú na svojom domácom trhu v materskej krajine dominantné postavenie v oblasti poskytovania vyhradených služieb. Zároveň sa však môže táto forma zneužívania postupne v čoraz väčšej miere týkať aj iných podnikateľských subjektov, ktoré vstupujú na trhy. A. Zneužívanie dominantného postavenia zo strany telekomunikačných spoločností 84. Komisia v Zelenej knihe uznala kľúčový význam telekomunikačných spoločností, pripúšťajúc tak zachovanie určitých foriem monopolov umožňujúcich týmto spoločnostiam vykonávať svoje činnosti vo verejnom záujme. Tieto činnosti zahŕňajú predovšetkým poskytovanie a rozvoj univerzálnej siete alebo podľa okolností univerzálnej služby, t. j. takej, ktorá sa vyznačuje všeobecným pokrytím a je dostupná všetkým užívateľom (vrátane poskytovateľov služieb a samotných telekomunikačných spoločností) za primeraných a nediskriminačných podmienok. Táto základná povinnosť by mohla za určitých okolností, ktoré sú definované v smernici o službách, oprávňovať na poskytnutie výnimky v zmysle článku 90 ods. 2. 85. Pravidlá súťaže nie sú vo väčšine prípadov v rozpore s touto povinnosťou, ale naopak, prispievajú k jej plneniu. Na činnosti dominantných podnikateľských subjektov, ktorých dôsledkom je diskriminácia, neposkytnutie služby, obmedzenie súťaže, neprimerané ceny alebo iné neprípustné podmienky, sa vzťahujú predovšetkým ustanovenia článku 86. Ak pri poskytovaní monopolných služieb dochádza k niektorej z uvedených neprípustných činností, jedná sa o porušenie vyššie uvedenej základnej povinnosti. K takémuto porušeniu môže dochádzať napríklad vtedy, ak sa telekomunikačné spoločnosti snažia ťažiť zo svojho monopolu na určité druhy služieb (napríklad poskytovanie sietí) s cieľom obmedziť súťaž, ktorej by inak boli vystavené v oblasti nevyhradených služieb, ktoré sú naopak závislé na týchto monopolných službách. Na účely uplatňovania článku 86 nie je potrebné, aby sa obmedzenie súťaže vzťahovalo len na službu, ktorá závisí od danej monopolnej služby, ale naopak stačí, ak je dôsledkom uvedených činností významné obmedzenie súťaže ľubovoľným spôsobom. To znamená, že k zneužitiu dominantného postavenia môže dochádzať aj vtedy, ak podnik, na ktorý má táto činnosť negatívny dopad, nie je poskytovateľom služieb, ale len koncovým užívateľom, a týmto spôsobom môže byť konkurenčne znevýhodnený vo svojej vlastnej komerčnej činnosti. 86. Súdny dvor potvrdil zásadný význam súťaže v jednom zo svojich rozsudkov. [24] Podľa tohto rozhodnutia dochádza k zneužitiu dominantného postavenia v zmysle článku 86 vždy vtedy, ak si podnik s dominantným postavením na danom trhu vyhradí bez objektívne existujúcej potreby pre seba alebo pre podnik, s ktorým je v závislom vzťahu, vedľajšiu činnosť (ktorú môže vykonávať aj iný podnikateľský subjekt) na príbuznom, no oddelenom trhu, s možným dôsledkom vytlačenia všetkých možných konkurentov na tomto trhu. Komisia je toho názoru, že zásada ochrany súťaže sa uplatňuje nielen vtedy, keď sa dominantný podnikateľský subjekt snaží o monopolné ovládnutie iných trhov, ale aj vtedy, keď protikonkurenčnými praktikami rozširuje svoje činnosti na iné trhy. Činnosti obmedzujúce poskytovanie nevyhradených služieb by mohli narúšať výrobu, trhy a predovšetkým technologický rozvoj, ktorý je pre telekomunikácie kľúčovým faktorom. Komisia už poukázala na tieto negatívne účinky užívateľských obmedzení zo strany poskytovateľov monopolných služieb vo svojom rozhodnutí v prípade "British Telecom". [25] V tomto rozhodnutí sa zistilo, že obmedzenia, ktoré spoločnosť British Telecom uplatňovala v oblasti poskytovania telefonických a telexových sietí a z nich menovite predovšetkým medzinárodných prenosov pre tretie osoby: i) obmedzovali činnosti komerčných operátorov, s negatívnymi dopadmi na technologický rozvoj; ii) diskriminovali týchto operátorov, čím ich konkurenčne znevýhodňovali voči telekomunikačným spoločnostiam, ktoré neboli viazané týmito obmedzeniami, a napokon iii) podmieňovali uzatváranie zmlúv na poskytovanie telexových okruhov súhlasom druhej zmluvnej strany s dodatočnými záväzkami, ktoré boli z hľadiska účelu týchto zmlúv irelevantné. Všetky uvedené činnosti sa označili za zneužitie dominantného postavenia podľa článku 86 písm. b), c) a d). Toto by sa mohlo stať: a) odmietnutím alebo obmedzením poskytovania služby, na ktorú má telekomunikačná spoločnosť monopol s cieľom obmedziť poskytovanie nevyhradených služieb tretími osobami alebo b) predátorským správaním ako výsledok krížových dotácií. 87. V súvislosti s uplatňovaním článku 86 predstavuje kľúčovú problematiku oddelenie regulačných právomocí telekomunikačných spoločností od ich komerčných činností. Toto oddelenie stanovuje článok 90 smerníc o koncových zariadeniach a službách uvedených v poznámke 2 vyššie. a) Užívateľské obmedzenia 88. Obmedzenie spôsobu využívania služieb, ktorých poskytovanie je vyhradené telekomunikačným spoločnostiam, sa vo väčšine prípadov dá zhrnúť do príkladov zneužívania dominantného postavenia uvedených v článku 86. Najmä: - môžu v neprospech užívateľov telekomunikačných služieb obmedzovať poskytovanie telekomunikačných služieb v prostredí súťaže, ako aj investície a technologický rozvoj (článok 86 písm. b), - pokiaľ sa tieto obmedzenia netýkajú všetkých užívateľov vrátane telekomunikačných spoločností, môžu zakladať diskrimináciu niektorých užívateľov (článok 86 písm. c), a tým ich konkurenčne znevýhodňovať, - môžu podmieňovať využívanie vyhradených služieb súhlasom so záväzkami, ktoré sú z hľadiska tohto využívania irelevantné (článok 86 písm d). 89. Užívateľské obmedzenia v zmysle tejto kapitoly sa týkajú najmä verejných sietí (komutované verejné telefonické siete (PSTN) a komutované verejné dátové siete (PSDN), a z nich predovšetkým prenajímaných okruhov. Ďalej sa tiež môžu vyskytnúť v súvislosti s inými poskytovanými službami ako sú satelitné prepojenia a mobilné telekomunikačné siete. Najčastejšie druhy týchto obmedzení sú: i) zákazy, ktoré telekomunikačné spoločnosti uplatňujú voči tretím osobám: a) zákaz pripájať okruhy prenajímané súkromným osobám ku komutovaným verejným sieťam prostredníctvom koncentrátorov, multiplexov alebo iných zariadení a/alebo b) zákaz využívať okruhy prenajímané súkromným osobám na poskytovanie služieb, pokiaľ tieto služby nie sú vyhradené telekomunikačným spoločnostiam, ale sú predmetom súťaže. 90. Tam, kde poskytli užívateľovi licenciu dozorné orgány štátu podľa vnútroštátneho práva v súlade s právom EHS, obmedzujú tieto zákazy voľný prístup užívateľa k prenajímaným okruhom, ktorých poskytovanie predstavuje verejnú službu. Okrem toho tieto zákazy v závislosti od spôsobu využívania predmetných okruhov diskriminujú rôzne skupiny užívateľov [článok 86 písm. c)]. To predstavuje jeden z najvýznamnejších negatívnych dopadov, ktorý môže významným spôsobom zabraňovať rozvoju medzinárodných telekomunikačných služieb [článok 86 písm. b)]. 91. Ak je predmetom užívateľských obmedzení poskytovanie nevyhradených služieb, ktoré konkurujú službám ponúkaným telekomunikačnou spoločnosťou, ide o ešte vážnejšie zneužitie a v takomto prípade sa uplatňujú zásady zhrnuté v rozsudku o vyššie zmienenom prípade "Télémarketing" (pozri poznámku 23). 92. Komisia v jednotlivých prípadoch na základe právnych aktov spoločenstva interpretovaných v technickej a hospodárskej súvislosti daného prípadu preskúma, či v prípade služieb poskytovaných cez prenajímané okruhy ide o vyhradené služby alebo nie. Aj v prípadoch, kde by podľa zákona bolo možné považovať určitú službu za vyhradenú, skutočnosť, že telekomunikačná spoločnosť uplatňuje zákaz využívať prenajímané okruhy len voči niektorým užívateľom, zatiaľ čo voči iným nie, predstavuje diskriminačný prístup podľa článku 86 písm. c). 93. Komisia podnikla na základe sťažnosti o údajnom zneužívaní dominantného postavenia, ktorú dostala od súkromného poskytovateľa telekomunikačných služieb s pridanou hodnotou a ktorá sa týkala podmienok prenájmu telekomunikačných okruhov, opatrenia voči spoločnosti Belgian Régie des télegraphes et téléphones. Na základe diskusií s Komisiou povolila spoločnosť RTT súkromnému poskytovateľovi využívanie prenajímaných telekomunikačných okruhov bez akýchkoľvek obmedzení s výnimkou výhrady, aby sa nepoužívali len na prenos dát. Spoločnosť RTT ďalej v súvislosti s možným zavedením nových pravidiel v Belgicku a bez toho, aby boli dotknuté takéto pravidlá, podnikla opatrenia na zabezpečenie rovnakých užívateľských podmienok pre všetkých svojich súčasných i potenciálnych zákazníkov využívajúcich prenajímané okruhy, ku ktorým môžu mať potenciálne prístup tretie osoby, ako boli dohodnuté so súkromným poskytovateľom vo vyššie opísanom prípade [26]. ii) Odmietnutie telekomunikačnej spoločnosti poskytovať vyhradené služby (najmä sieť a prenajímané okruhy) tretím osobám 94. Odmietnutie poskytovať vyhradené služby považuje Komisia a Súdny dvor za zneužitie dominantného postavenia. [27] V dôsledku tohto prístupu nemôžu tretie osoby poskytovať nevyhradené služby alebo je toto poskytovanie aspoň výrazne sťažené. Dôsledkom je obmedzenie ponuky služieb a spomalenie technologického rozvoja [článok 86 písm. b)], čo môže zakladať diskriminačný prístup voči niektorým užívateľom [článok 86 písm. c)]. iii) Zavedenie osobitných poplatkov alebo iných neštandardných podmienok za určité spôsoby využívania vyhradených služieb 95. Ako príklad možno uviesť zavedenie prístupových poplatkov za pripojenie prenajímaných okruhov ku komutovanej verejnej sieti alebo iných osobitných taríf a poplatkov za poskytovanie služieb tretím osobám. Tieto prístupové poplatky môžu v závislosti od spôsobu využívania a dôsledkov zavádzať diskriminačný prístup voči rôznym užívateľom tej istej služby (poskytovania prenajímaných okruhov), čo by predstavovalo neregulérne obchodné podmienky. Dôsledkom je obmedzenie využitia prenajímaných okruhov a tým aj ponuky nevyhradených služieb. Naopak o zneužitie dominantného postavenia nejde vtedy, ak sa v konkrétnom prípade preukáže, že prístupové poplatky zodpovedajú nákladom, ktoré v súvislosti s poskytovaním prístupu vznikajú telekomunikačnej spoločnosti. V takom prípade musia byť poplatky pre všetkých užívateľov, vrátane telekomunikačnej spoločnosti, založené na zásade rovnoprávnosti. 96. Mimo týchto prípadne vznikajúcich dodatočných nákladov, ktoré si vyžadujú zavedenie osobitných poplatkov, je cena za pripojenie prenajímaných okruhov ku komutovaným verejným sieťam zohľadnená už v poplatkoch za využívanie týchto sietí. Prenajímané okruhy môžu mať samozrejme pre užívateľov subjektívnu hodnotu danú ziskovosťou služieb s pridanou hodnotou, ktoré sa cez ne poskytujú. To však nemôže predstavovať kritérium, ktorým sa môže pri stanovovaní poplatkov za túto verejnú službu riadiť dominantný podnikateľský subjekt, ktorý je navyše ešte aj poskytovateľom verejných služieb. 97. Komisia uznáva, že významné rozdiely medzi prenajímanými okruhmi a komutovanými verejnými sieťami môžu predstavovať problém z hľadiska výnosov a teda návratnosti nákladov na prevádzku komutovanej siete. Napriek tomu však zvolená forma, ako túto návratnosť zabezpečiť, nesmie byť v rozpore so zákonom, t. j. Zmluvou o EHS, ako je tomu v prípade diskriminačnej cenotvorby. iv) Diskriminačné ceny alebo rozdiely v kvalite poskytovanej služby 98. Do tejto kategórie spadajú okrem iného tarify, obmedzenia alebo oneskorenia v pripojení ku komutovanej verejnej sieti, alebo v prístupe k prenajímaným okruhom, v zabezpečovaní inštalácie, údržby a opráv, v zabezpečovaní vzájomného prepojenia systémov alebo v poskytovaní informácií o plánovanom rozvoji sietí, prístupových protokoloch, technických normách, alebo iných nevyhnutných informácií na zabezpečenie prepojenia, alebo vzájomnej kompatibility s vyhradenými službami a ktoré môžu ovplyvňovať funkčnosť konkurenčných služieb alebo na trhu dostupných koncových zariadení. v) Podmieňovanie prístupu k vyhradenej službe využívaním koncových zariadení od telekomunikačnej spoločnosti alebo od iných osôb, a to predovšetkým nariadením, nátlakom, ponukou zvýhodnených taríf alebo iných obchodných podmienok v súvislosti s vyhradenou službou, ktorá je zabezpečovaná cez tieto zariadenia. vi) Podmieňovanie prístupu k vyhradenej službe súhlasom užívateľa k spolupráci s poskytovateľom vyhradených služieb v oblasti poskytovania nevyhradenej služby prostredníctvom danej siete. vii) Vyhradiť iným poskytovateľom služieb alebo pre seba na účely poskytovania nevyhradených služieb informácie získané v rámci poskytovania vyhradenej služby, predovšetkým informácie o užívateľoch vyhradených služieb, a ponúkať užívateľom, ktorí o sebe poskytnú tieto informácie, výhodnejšie podmienky. Takto poskytnuté informácie sú využiteľné pri poskytovaní služieb v rámci súťaže v tom zmysle, že umožňujú lepšie sa zamerať na potenciálnych zákazníkov – užívateľov týchto služieb a tiež lepšie definovať obchodnú stratégiu. Dôsledkom týchto činností môže byť diskriminácia tých podnikateľských subjektov, ktoré k týmto informáciám nemajú prístup, čo zakladá porušenie článku 86 písm. c). S informáciami tohto druhu možno narábať len so súhlasom užívateľa a v súlade s príslušnými právnymi normami v oblasti ochrany osobných údajov (pozri návrh smernice Rady o ochrane osobných údajov a súkromia v súvislosti s verejnými digitálnymi telekomunikačnými sieťami, predovšetkým digitálnou sieťou integrovaných služieb (ISDN) a verejnými digitálnymi mobilnými sieťami. [28] viii) Vnútenie nepotrebných vyhradených služieb spoločnou dodávkou s inými vyhradenými alebo nevyhradenými službami, ak pre toto zlúčenie ponuky neexistuje rozumný dôvod. 99. Dôsledkom činností v zmysle bodov v), vi), vii) a viii) je vynucovanie si podmienok, ktoré sú z hľadiska obsahu danej vyhradenej služby irelevantné, čo zakladá porušenie článku 86 písm. d). 100. Väčšina z týchto činností už bola definovaná v smernici o službách ako obmedzenie poskytovania služieb na základe opatrení štátu v zmysle článkov 59 a 86 zmluvy. Z tohto dôvodu sa na ne vzťahujú ustanovenia vyplývajúce zo širšej definície "obmedzení", odstránenie ktorých je v zmysle článku 6 smernice zále žitosťou členských krajín. 101. Komisia ďalej poukazuje na to, že niektoré aspekty spôsobu uplatňovania článkov 85 a 86 v oblasti telekomunikácií sú vysvetlené tiež v smerniciach o koncových zariadeniach a službách. Smernica o službách sa netýka niektorých významných oblastí, ako je napríklad mobilná komunikácia a satelity, hoci sa na tieto oblasti na druhej strane v plnej miere vzťahujú pravidlá súťaže. Okrem toho v rámci služieb, ktoré sú predmetom smernice, závisí miera voľného konania telekomunikačných spoločností umožňujúceho uplatňovanie pravidiel, ktoré môžu byť v rozpore s pravidlami súťaže, od precíznosti, s akou regulačné orgány vymedzia týmto spoločnostiam v príslušných licenciách predmet a rozsah ich činností. V licencii pritom nikdy nie je možné vymedziť všetky podmienky činnosti, teda vždy existuje určitá voľnosť konania zakladajúca potenciálne neprípustné praktiky. Výklad pravidiel súťaže vo vztiahnutí na podniky je teda vždy do značnej miery záležitosťou preskúmania licencie v konkrétnych prípadoch. Pre koncové zariadenia je napríklad možné požadovať len licenciu pre danú kategóriu zariadení. b) Krížové dotácie 102. Ako krížové dotácie sa označujú praktiky, keď podnik prerozdeľuje náklady alebo časť nákladov na svoje činnosti na jednom geografickom trhu alebo v súvislosti s jedným výrobkom na iný geografický trh alebo v prospech iného výrobku. V oblasti telekomunikácií môžu krížové dotácie za určitých podmienok skresľovať súťaž, t. j. spôsobovať vytláčanie konkurencie ponukami nezakladajúcimi sa na efektívnosti a kvalite výkonov, ale na umelej podpore v podobe dotácií. Prevencia krížových dotácií zakladajúcich nekalú súťaž je kľúčovým aspektom rozvoja ponuky služieb a zariadení. 103. Krížové dotácie vyhradených činností zo ziskov vytváraných inými činnosťami, ak slúžia len na pokrytie nákladov na tieto vyhradené činnosti, neobmedzujú súťaž a nevedú k predátorskej cenotvorbe, keďže voči týmto službám zo zásady neexistuje konkurencia. Táto forma dotácií je dokonca nevyhnutná vzhľadom na to, že umožňuje telekomunikačným spoločnostiam ako držiteľom výlučných práv plniť svoje povinnosti poskytovať verejné služby za rovnoprávnych podmienok všetkým záujemcom. Ako príklad možno uviesť zabezpečovanie telefonického spojenia v stratových vidieckych oblastiach, kde je to dotované z výnosov z týchto služieb v ziskových mestských aglomeráciách a z diaľkových hovorov. To sa týka tiež krížových dotácií vyhradených služieb zo ziskov z činností, ktoré sú predmetom súťaže. Primárnym cieľom musí byť vždy cenotvorba na princípe skutočných nákladov, tak, aby pritom bolo okrem iného zabezpečené prerozdelenie nákladov na všetkých užívateľov na spravodlivom princípe. 104. Naopak dotácia činností v rámci súťaže, či už sa týkajúcich služieb alebo zariadení, prerozdeľovaním nákladov na tieto činnosti na monopolné služby sa zvyčajne klasifikuje ako skresľovanie súťaže v rozpore s ustanoveniami článku 86. Pre podnikateľské subjekty s dominantným postavením na trhoch v rámci spoločenstva by mohli tieto činnosti vyústiť do zneužívania dominantného postavenia na trhu. Okrem toho sú užívatelia monopolných služieb tak nútení znášať náklady, ktoré s týmito službami nijako nesúvisia. Ku krížovým dotáciám tiež môže dochádzať medzi poskytovaním monopolných služieb a výrobou a predajom zariadení. Z formálneho hľadiska môžu mať krížové dotácie podobu: - financovania podporovaných činností kapitálom, ktorého návratnosť je výrazne nižšia ako v prípade účtovania trhových cien, - poskytovania priestorov, zariadení, ľudských zdrojov a služieb v rámci týchto činností za výrazne nižšie ako trhové ceny. 105. Čo sa týka financovania podporovanej činnosti výnosmi alebo presunmi materiálu a ľudských zdrojov z monopolných služieb s cieľom zaistiť si výhodné štartovné podmienky pri začatí tejto činnosti v rámci súťaže, náklady na túto činnosť, ktorá predstavuje investíciu, je potrebné priradiť k nákladovému miestu ich vzniku. Za predpokladu, že ponuka novej služby alebo výrobku je dostatočne zaujímavá, mali by sa tieto náklady v dlhodobom horizonte vrátiť. Ak tomu tak nie je, vykoná Komisia preskúmanie v jednotlivých prípadoch na základe výnosových plánov príslušných činností a hospodárskych súvislostí. 106. Účtovníctvo telekomunikačných spoločností by malo byť dostatočne transparentné na to, aby umožnilo Komisii preukazne určiť, či v konkrétnych prípadoch podozrenia dochádza ku krížovej dotácii alebo nie. Smernica o zásadách otvoreného prístupu k sieti obsahuje v tejto súvislosti definíciu zosúladených zásad taríf, ktorých účelom je obmedziť počet týchto prípadov. Požadovanú transparentnosť zabezpečí taký systém účtovníctva, ktorý je zárukou rovnomerného prerozdeľovania nákladov medzi vyhradenými aj nevyhradenými službami. Korektné účtovanie nákladov možno ľahšie zaistiť vzájomným oddelením týchto činností v účtovníctve, t. j. sledovaním vyhradených a nevyhradených služieb v rámci osobitných položiek. Korektné účtovníctvo musí umožňovať správnu identifikáciu a prerozdelenie všetkých nákladov medzi vykonávané služby. Náklady na všetky výrobky a služby v takomto systéme, vrátane nákladov na výskum a vývoj, zariadenia a režijných nákladov, by mali byť prerozdeľované na princípe proporcionality. Systém musí umožňovať výstup s cieľom následného overenia všetkých účtovaných položiek. 107. V zmysle vyššie uvedeného (odsek 59), pri dohodách o spolupráci medzi telekomunikačnými spoločnosťami je záruka zákazu krížových dotácií jednou z podmienok, ktoré Komisia vyžaduje na poskytnutie výnimky v zmysle článku 85 ods. 3 S cieľom efektívnej kontroly plnenia tejto podmienky v súčasnosti Komisia zvažuje zaviesť voči zmluvným stranám požiadavku, aby zaviedli a uplatňovali systém účtovníctva vyhovujúci vyššie uvedeným požiadavkám, pričom účtovné položky budú predmetom pravidelných kontrol Komisie. V závislosti od zvolenej metodiky vedenia účtovníctva bude Komisia oprávnená požiadať o nezávislý audit príslušných účtovných položiek, predovšetkým v prípadoch, ak vzniknú pochybnosti o spôsobilosti systému zabezpečiť dostatočnú transparentnosť alebo vysledovať prípadné krížové dotácie. Ak nie je možná dostatočne preukazná kontrola uvedenej záruky, Komisia je oprávnená výnimku zrušiť. 108. V ostatných prípadoch nebude Komisia od telekomunikačných spoločností požadovať porovnateľnú úroveň transparentnosti. Tam, kde sa však v konkrétnych prípadoch zistia viaceré významné indície krížových dotácií a/alebo predátorskej cenotvorby, bude Komisia vychádzať z prezumpcie týchto praktík. V takom prípade môže zohrať významnú úlohu pri vyvrátení tohto podozrenia práve vhodný systém oddeleného účtovníctva. 109. Krížové dotácie vyhradených činností zo ziskov z nevyhradených činností v zásade neobmedzujú súťaž. Uplatnenie výnimky v zmysle článku 90 ods. 2 v týchto prípadoch však spravidla nemožno zdôvodniť skutočnosťou, že operabilita danej telekomunikačnej spoločnosti závisí od ziskov z nevyhradenej činnosti. Operabilitu telekomunikačnej spoločnosti, ako aj poskytovanie služieb touto spoločnosťou vo všeobecnom hospodárskom záujme môže v prípade potreby zaručiť len štát tým, že tejto spoločnosti udelí osobitné alebo výlučné práva a uvalením obmedzení na činnosti iných osôb, ktoré konkurujú vyhradeným činnostiam. 110. Za porušenie článku 86 možno považovať tiež krížové dotácie, ktoré praktikuje súkromný alebo štátny operátor so sídlom mimo územia EHS, ak má tento operátor v rámci EHS dominantné postavenie na trhu so zariadeniami alebo nevyhradenými službami. Či je dané takéto dominantné postavenie, ktoré umožňuje operátorovi plánovať svoje činnosti vo významnej miere nezávisle od konkurencie a zákazníkov, a v konečnom dôsledku aj od koncových užívateľov, bude predmetom posúdenia všetkých súvislostí v rámci aj mimo EHS. B. Zneužívanie dominantného postavenia zo strany iných podnikateľských subjektov okrem telekomunikačných spoločností 111. Vzhľadom na liberalizáciu služieb môžu postupne získať dominantné postavenie na trhoch s nevyhradenými výrobkami a službami aj iné podnikateľské subjekty ako telekomunikačné spoločnosti, pričom už v súčasnosti môžu mať takéto postavenie na trhoch s niektorými nevyhradenými službami. Ak túto výhodu zneužívajú na obmedzovanie súťaže a ďalšie upevnenie svojho postavenia na trhu, môže sa aj na tieto činnosti vzťahovať článok 86, ktorú môže toto zneužívanie nadobúdať, sú v zásade porovnateľné s tými, ktoré už boli opísané v súvislosti so zneužívaním dominantného postavenia zo strany telekomunikačných spoločností. 112. Porušenie článku 86 môže mať tiež charakter zneužitia práv priemyselného vlastníctva v súvislosti s normami, ktoré majú pre telekomunikácie kľúčový význam. Pod týmito normami sa rozumejú či už výsledky medzinárodnej normalizácie, alebo proprietárne normy vo vlastníctve konkrétnych podnikov, ktoré získali štatút de facto noriem. 113. Výrobcovia zariadení, resp. dodávatelia služieb sú na účely zabezpečenia vzájomného prepojenia svojich počítačových sietí závislí od proprietárnych noriem. Podnikateľský subjekt, ktorý je vlastníkom dominantnej sieťovej architektúry, môže toto svoje dominantné postavenie zneužívať napríklad tým, že odmietne poskytovať potrebné informácie na pripojenie zariadení využívajúcich architektúru vo svojom vlastníctve k sieťam postaveným na inej architektúre. Iné príklady zneužívania dominantného postavenia – podobné tým, ktoré sú uvedené v súvislosti s telekomunikačnými spoločnosťami – zahŕňajú okrem iného oneskorené poskytovanie informácií, diskriminačný prístup v kvalite poskytovaných informácií, diskriminačnú cenotvorbu alebo iné diskriminačné obchodné podmienky ako aj podmieňovanie poskytnutia informácií súhlasom daného výrobcu, dodávateľa alebo užívateľa s neregulérnymi obchodnými podmienkami. 114. 1. augusta 1984 schválila Komisia jednostranný projekt firmy IBM na poskytovanie informácií o technických rozhraniach, ktoré umožňovali výrobcom konkurenčných výrobkov kompatibilitu s vtedy najvýkonnejšou sériou počítačov firmy IBM označovanou ako System/370. Komisia na základe tohto projektu zastavila preskúmanie, ktoré proti IBM zahájila v decembri roku 1980 na základe podozrenia na porušenie článku 86. Projekt IBM [29] okrem iného obsahuje tiež záväzky využívania formátov a protokolov SNA. 115. Ako osobitne problematická oblasť sa javí zosúladenie vlastníckych práv na normy s pravidlami súťaže. Vždy však platí, že vlastnícke práva nemožno zneužívať na obmedzovanie súťaže. C. Zneužívanie dominantného postavenia v úlohe odberateľa 116. Ustanovenia článku 86 sa týkajú tiež činností podnikateľských subjektov s dominantným postavením v úlohe odberateľa. V článku uvádzané príklady zneužitia dominantného postavenia tak možno vztiahnuť aj na tieto činnosti. 117. Smernica Rady 90/531/EHS [30] vychádzajúca z článku 57 ods. 2 a článkov 66, 100a a 113 Zmluvy o EHS o obstarávacích postupoch pre subjekty vyvíjajúce činnosti v rôznych oblastiach vrátane telekomunikácií definuje predovšetkým: i) obstarávacie postupy, ktorých cieľom je na recipročnom princípe zabraňovať diskriminácii na základe štátnej príslušnosti a ii) obstarávacie procesy pre výrobky a služby určené na vyhradené trhy, teda nie na trhy so súťažou. Táto smernica, ktorej cieľovými príjemcami sú štáty, nevylučuje v súvislosti s obstarávacími činnosťami v rámci pôsobnosti smernice uplatnenie článku 86. Komisia bude rozhodovať o spôsobe uplatňovania oboch týchto súborov pravidiel vzájomne zlučiteľným spôsobom na základe preskúmania v konkrétnych prípadoch. 118. Ďalej môže tak na vyhradených trhoch, ako aj na trhoch so súťažou dochádzať k činnostiam, ktoré zakladajú porušenie článku 86, avšak nevzťahuje sa na ne smernica. Ako príklad možno uviesť zneužitie dominantného postavenia v úlohe odberateľa na dosiahnutie mimoriadne výhodných cien alebo iných obchodných podmienok v porovnaní s inými dodávateľmi a odberateľmi (článok 86 písm. a)). To môže zakladať diskrimináciu článku 86 písm. c). Za zneužitie hospodárskeho postavenia na získanie podielu na iných trhoch neregulérnym spôsobom možno považovať tiež získanie exkluzívneho práva, či už nátlakom alebo inak, na distribúciu určitých výrobkov na týchto trhoch [pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade "Télémarketing" (poznámka 23)]. 119. Ďalším spôsobom zneužívania dominantného postavenia môže byť podmienenie nákupu udeleniu licencie zo strany dodávateľa o normách na výrobky, ktoré sa majú predať, alebo na iné výrobky samotnému odberateľovi, alebo iným dodávateľom [článok 86 písm. d)]. 120. Aj v prostredí trhov so súťažou sa môže udržiavať diskriminácia na základe štátnej príslušnosti z toho dôvodu, že aj po liberalizácii trhov často len pomaly vymiznú tlaky dané štátnou príslušnosťou a tradičné nehospodárske väzby. V takýchto prípadoch by mohlo na základe článku 86, a predovšetkým písmen b) (obmedzovanie odbytu) a c) (diskriminácia), prísť do úvahy preskúmanie, či dochádza k systematickému, hospodársky neodôvodnenému vylučovaniu daného dodávateľa alebo k uplatňovaniu výrazne nevýhodných podmienok voči tomuto dodávateľovi. Pri skúmaní týchto prípadov sa bude Komisia osobitne zameriavať na skutočnosť, či dominantný podnikateľský subjekt uplatňoval voči všetkým dodávateľom v rámci súťaže o kontrakt rovnaké kritériá. Pritom bude Komisia zvyčajne vychádzať z podobných kritérií, ako sú uvedené v článku 27 ods. 1 smernice o službách [31]. Pre nákupy, na ktoré sa smernica nevzťahuje, nebude Komisia požadovať uplatňovanie transparentných postupov. D. Účinok na obchod medzi členskými krajinami 121. V tejto oblasti sa vo vzťahu k článku 85 uplatňujú rovnaké pravidlá. Okrem toho za určitých okolností, napríklad pri vytlačení konkurenta podnikateľským subjektom, ktorý má na trhu dominantné postavenie, aj keď dôsledkom tohto vytlačenia nie je ovplyvnenie obchodu medzi členskými krajinami, je na účely článku 86 postačujúce preukázať, že toto vytlačenie bude mať negatívne vplyvy na súťaž na spoločnom trhu. VI. UPLATŇOVANIE ČLÁNKOV 85 A 86 V OBLASTI SATELITOV 122. Trendmi v tomto odvetví sa Komisia vo všeobecných rysoch zaoberala v dokumente "Zelená kniha o spoločnom postupe v oblasti satelitnej komunikácie v Európskom spoločenstve" z 20. decembra 1990 (dokument COM(90) 490 def.). Vzhľadom na rastúci význam satelitov a tiež nejasnosti medzi podnikateľskými subjektami vzhľadom na uplatňovanie pravidiel súťaže v konkrétnych prípadoch v tomto odvetví sa javí ako potrebné, venovať túto časť týchto usmernení satelitnej komunikácii. 123. Na štátne regulačné opatrenia v oblasti satelitov sa nevzťahujú vyššie uvedené smernice Komisie týkajúce sa koncových zariadení a služieb vychádzajúce z článku 90 Zmluvy o EHS, s výnimkou smernice o koncových zariadeniach, ktorá sa však vzťahuje len na satelitné prijímače nepripojené k verejným sieťam. Pozícia Komisie vzhľadom na zlučiteľnosť regulačného rámca s pravidlami súťaže, ako sú definované v zmluve, je súčasťou uvedenej Zelenej knihy Komisie o satelitoch. 124. Vždy platí, že v oblasti satelitov sa v plnej miere uplatňujú pravidlá súťaže v zmysle zmluvy, pričom podnikateľských subjektov sa týkajú predovšetkým články 85 a 86. Ďalej nasleduje výklad, ako sa zásady uvedené vyššie, predovšetkým v oddieloch IV a V, uplatňujú v oblasti satelitov. 125. Dohody medzi európskymi telekomunikačnými spoločnosťami a z nich predovšetkým dohody v rámci medzinárodných konferencií môžu významným spôsobom prispievať k využívaniu európskych satelitných systémov a k harmonickému rozvoju satelitných služieb v krajinách spoločenstva. Pri posudzovaní súladu s pravidlami súťaže sa tieto účinky zohľadňujú za predpokladu, že dohody neobsahujú také ustanovenia obmedzujúce súťaž, ktoré nie sú nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov. 126. Na dohody medzi telekomunikačnými spoločnosťami o prevádzke satelitných systémov v najširšom slova zmysle možno vztiahnuť článok 85. Čo sa týka kapacity trhových segmentov, jednotlivé telekomunikačné spoločnosti sú vo vzájomnom vzťahu, či už prakticky alebo potenciálne, v pozícii konkurentov. Koordináciou svojich dodávok pre jednotlivé trhové segmenty môžu tieto spoločnosti obmedzovať vzájomnú súťaž. Výsledkom podobných dohôd môže byť tiež obmedzenie súťaže vo vzťahu k tretím osobám predovšetkým, ak obsahujú ustanovenia s týmto cieľom alebo účinkom: ustanovenia limitujúce úroveň kvality a/alebo objemy výkonov týchto tretích osôb, ustanovenia obmedzujúce ich samostatnosť pri výkone komerčných činností ustanovením priamej alebo nepriamej koordinácie činností medzi týmito tretími osobami a zmluvnými stranami. V prípade oznámenia by sa malo preskúmať, či na tieto dohody možno poskytnúť výnimku podľa článku 85 ods. 3. Poskytnutie takejto výnimky je však pri obmedzení súťaže tretích osôb nepravdepodobné. Ďalej by sa malo preskúmať, či tieto dohody vo svojich dôsledkoch posiľňujú dominantné postavenie zmluvných strán (či už samostatné alebo kolektívne), čo by tiež predstavovalo okolnosť vylučujúcu poskytnutie výnimky. To sa týka napríklad dohôd, ktoré priznávajú zmluvným stranám štatút výlučných distribútorov v rámci trhového segmentu, ktorý je predmetom dohody. 127. Dohody tohto druhu medzi telekomunikačnými spoločnosťami môžu tiež obmedzovať súťaž v súvislosti so satelitným prepojením, v poskytovaní ktorého si vzájomne konkurujú. V určitých prípadoch má zákazník požadujúci satelitnú komunikáciu na výber medzi poskytovateľmi vo viacerých krajinách a v tomto výbere zohrávajú kľúčovú úlohu kvalita, cena a iné obchodné podmienky, ktoré ponúkajú jednotliví poskytovatelia. Tento výber sa v budúcnosti ešte rozšíri vzhľadom na fakt, že v oblasti satelitného prepojenia dochádza k postupnej liberalizácii a otváraniu trhov v súlade s uplatňovaním pravidiel EHS na legislatívu štátov. Na dohody o priamej alebo nepriamej koordinácii činností v oblasti poskytovania satelitného prepojenia medzi zmluvnými stranami s platnosťou na celom území spoločenstva tak možno vztiahnuť článok 85. 128. Článok 85 možno vzhľadom na fakt, že tento článok sa týka tiež spolupráce a predovšetkým dohôd o zakladaní podnikov so spoločnou účasťou, vztiahnuť aj na dohody o využití kapacity trhových segmentov medzi telekomunikačnými spoločnosťami a súkromnými operátormi. Na tieto dohody možno poskytnúť výnimku vtedy, ak prinášajú určité konkrétne výhody ako napríklad transfer technológií, skvalitnenie predmetných služieb alebo rozšírenie možností marketingu, predovšetkým, pokiaľ ide o získanie nových možností odbytu, ktoré prevažujú nad súvisiacimi negatívnymi dopadmi. Platí však, že ak sa zákazníkom poskytuje služba prepojenia v previazanom balíčku spolu s vymedzením priestorového segmentu trhu, výnimku zvyčajne nemožno poskyt