SK Úradný vestník Európskej únie C 175/4

Stanovisko Výboru regiónov – Šiesta správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti

(2010/C 175/02)

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

1. víta 6. správu o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá kladie dôraz na tvorivosť a inovácie s cieľom pomôcť EÚ dostať sa z hospodárskej krízy rýchlejšie a v silnejšom postavení. V správe sa uvádzajú faktory, vďaka ktorým sa vo všetkých regiónoch EÚ môže podnietiť tvorivosť a inovácia. Výbor tiež víta zhrnutie diskusie na tému územnej súdržnosti, ktorá sa začala minulý rok uverejnením zelenej knihy;

2. konštatuje, že svet sužuje veľká finančná a hospodárska kríza. Verejné orgány a finančné inštitúcie sa snažia tento problém riešiť. Spoločnosti a podniky, veľké aj malé, sa nachádzajú vo finančných ťažkostiach. Muži a ženy v Európe sú svedkami ohrozenia svojich domovov a pracovných miest; ostatní pozorujú, ako sa vytrácajú vyhliadky na získanie zamestnania. Ekonomické a sociálne vyhliadky z krátkodobého a strednodobého hľadiska nie sú dobré: nezamestnanosť, zatváranie podnikov ako aj pokles príjmov štátneho a miestneho rozpočtu a obmedzené zdroje verejných financií;

3. uznáva, že zmena klímy predstavuje reálnu hrozbu pre životy mnohých ľudí a druhov na celom svete, a preto je potrebné okamžite prijať opatrenia na všetkých úrovniach s cieľom minimalizovať nárast otepľovania. Zmena klímy však zároveň predstavuje dôležitú príležitosť na to, aby sme robili veci inak, v prospech životného prostredia, spoločnosti a hospodárstva;

4. chápe, že situácia, v ktorej sa nachádzame, sa značne líši od podmienok, v rámci ktorých sa stanovili parametre pre program na obdobie rokov 2007–2013. Avšak pred začatím nových programov v roku 2014 zostáva ešte viac než polovica súčasného programovacieho obdobia. Aj keď Výbor regiónov akceptuje, že funkciou politiky súdržnosti je stanoviť a dosiahnuť dlhodobé strategické ciele, Výbor regiónov tiež verí, že v súčasnosti je možné v určitej miere profitovať z malých zmien s cieľom zmierniť dopad, ktorý má súčasná hospodárska a finančná kríza na členské štáty a miestne a regionálne orgány a napomôcť obnove. Výbor regiónov je presvedčený, že toto je možné dosiahnuť v rámci súčasných strategických cieľov tejto politiky;

5. chápe, že nebude možné vykonať strednodobé hodnotenie súčasného programovacieho obdobia, a preto je dôležité vychádzať z príležitostí, ktoré boli prezentované v 6. správe o pokroku v oblasti súdržnosti, aby sa v čo najväčšej miere dali využiť osvedčené postupy, ktoré boli zavedené k dnešnému dňu. Je to príležitosť preskúmať, ako európske štrukturálne fondy fungujú v miestnych a regionálnych podmienkach a ako by sa dali lepšie využiť. Vzhľadom na rastúce obavy o samotnú budúcnosť politiky súdržnosti EÚ by mal tento vstup slúžiť ako silné posolstvo v 5. správe o súdržnosti, ktorá má byť publikovaná na jeseň 2010 na účely diskusie o budúcom programovacom období po roku 2013, a ktorá sa v súlade s článkom 175 novej Zmluvy o fungovaní Európskej únie bude týkať hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

6. uznáva, že politika územnej súdržnosti, ktorú nová zmluva definuje ako nový cieľ EÚ, sa musí týkať aj lisabonskej agendy. Preskúmanie tohto programu v roku 2010 poskytne ďalšiu príležitosť pre EÚ vyhodnotiť dosiahnuté úspechy a nájsť oblasti, ktoré potrebujú väčšiu flexibilitu, ktorá by členským štátom a zvlášť miestnym a regionálnym orgánom pomohla úspešné zaviesť program, ktorý bude mať reálny priamy vplyv na blaho a príležitosti občanov. Tiež poskytne príležitosť na lepšie zapracovanie otázok zmeny klímy do budúceho smerovania EÚ, najmä prostredníctvom prehodnotenia mechanizmu viazanosti štrukturálnych fondov na základe nových cieľov novej Lisabonskej stratégie;

7. je sklamaný z toho, že v prípade 6. správy o pokroku v oblasti súdržnosti bohužiaľ chýba analýza súčasných hospodárskych a environmentálnych podmienok. Súčasná situácia sa v nej nedáva do kontextu najhoršej hospodárskej krízy od Veľkej hospodárskej krízy a neprijímajú sa dôležité rozhodnutia, ktoré by zmiernili účinky zmeny klímy. Taktiež sa nezaoberá vplyvom na naše regióny, obce a mestá a na ľudí v nich žijúcich;

8. sa domnieva, že je potrebné efektívnejšie analyzovať územný vplyv inovatívnych politík EÚ s cieľom identifikovať a podporovať najvhodnejšie európske opatrenia na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni. Konkurencieschopnosť regiónov ako hnacieho motora trvalého rastu je možné dosiahnuť len vďaka správnym verejným investíciám do inovácií v odvetví výroby a predovšetkým v odvetví služieb;

9. vypracoval toto stanovisko s cieľom zaoberať sa problémami nie z hľadiska medzinárodných riešení, ale z hľadiska regiónov, obcí a miest a z hľadiska mužov a žien, ktorí v nich žijú;

Súčasná situácia miestneho a regionálneho hospodárstva

10. chápe, že domáce podniky, ktoré rastú organicky v danom meste alebo regióne, prispievajú k hospodárskej sile a stabilite daného územia. Takéto podniky – či už MSP, sociálne podniky alebo iniciatívy založené na komunite môžu byť katalyzátorom regenerácie danej oblasti. Ale skôr ako tieto podniky budú môcť rásť, musí nastať zmena hospodárskych, ekologických a sociálnych podmienok, napríklad je potrebné skvalitniť zručnosti pracovníkov, realizovať rôzne podporné programy, obmedziť príčiny nedostatku a investovať do verejnej infraštruktúry;

11. tiež uznáva význam investícií smerujúcich do komunity. Regióny a obce sa usilujú prilákať investície z podnikov, kvalifikovaných pracovníkov a tiež zohrávajú úlohu pri udržaní tých, ktorí už v danom regióne žijú alebo v ňom študujú. To znamená, že je potrebné posúdiť hospodárske a sociálne výzvy danej oblasti a stanoviť spôsob ich riešenia tak, aby bolo možné využiť jedinečnú ponuku regiónov a akékoľvek komparatíve výhody, ktorými disponujú v oblasti ponuky pracovných miest, bývania, vzdelávania a kvality života;

12. Analýza, ktorú vypracovala Európska komisia v šiestej správe o situácii v jednotlivých kategóriách regiónov (konvergencia, prechodné obdobie, konkurencieschopnosť a zamestnanosť), opisuje odlišnú sociálno-ekonomickú situáciu v troch typoch regiónov, najmä pokiaľ ide o ich potenciál z hľadiska kreatívnosti, inovácie a podnikateľského ducha. Súčasná hospodárska kríza, ako aj jednotlivé premenné faktory, ktoré ovplyvňujú možnosti regionálneho rozvoja (demografia, prístupnosť, schopnosť inovácie atď.) poukazujú na dôležité údaje, ktoré by sa mali zohľadniť pri hodnotení situácie v miestnych a regionálnych ekonomikách, ako aj pri vypracovaní efektívnej kohéznej politiky. Pri klasifikácii regiónov v rámci nového programovacieho obdobia 2010 – 2014 je preto potrebné okrem HDP na obyvateľa uplatniť aj nové ukazovatele.

Územná súdržnosť

13. víta správu v rámci 6. správy o pokroku ohľadom reakcie na zelenú knihu o územnej súdržnosti, do ktorej v značnej miere prispeli miestne a regionálne orgány. Podľa 6. správy o pokroku je cieľom územnej súdržnosti podporiť harmonický a trvalo udržateľný rozvoj všetkých území, ktorý im umožní stavať na ich špecifických črtách a zdrojoch. V tejto súvislosti je tiež potrebné prepojiť jednotlivé územia pomocou dopravných a komunikačných spojení, ktoré sú nevyhnutné pre efektívny tok tovaru, služieb a kapitálu. Výbor zároveň zdôrazňuje, že žiadne dva regióny nie sú rovnaké a každý môže v rámci snahy dosiahnuť svoj plný potenciál predložiť jedinečnú ponuku;

14. avšak, vzhľadom na veľkú podporu tohto nového územného cieľa a na súčasnú hospodársku situáciu VR vyjadruje ľútosť nad nedostatkom konkrétnych návrhov týkajúcich sa budúceho vykonávania a uplatňovania územnej súdržnosti v súčasnom a budúcom programovacom období;

15. pripomína, že územná súdržnosť nadobudla po vstupe Lisabonskej zmluvy do platnosti ešte väčší význam, keďže územná súdržnosť sa stala politickým cieľom EÚ a treťou dimenziou politiky súdržnosti. Výbor regiónov preto opakovane predostiera požiadavku uvedenú v stanovisku k zelenej knihe o územnej súdržnosti, že po ratifikácii Lisabonskej zmluvy by malo nasledovať uverejnenie bielej knihy o územnej súdržnosti, ktorá by presnejšie načrtla to, akým spôsobom bude možné tento cieľ zapracovať do všetkých politík EÚ, tak aby sa dal aj prakticky využiť;

16. tvrdí, že pokiaľ ide o územnú spoluprácu, programy musia riešiť spoločné výzvy, znamenať prínos zo strany EÚ a rozvíjať aktuálne skúsenosti a výsledky týchto programov. Prínos sa dosiahne spoluprácou s miestnymi a regionálnymi orgánmi, širšími funkčnými oblasťami, zdieľaním pevniny alebo morských oblastí alebo prostredníctvom tematickej výzvy medzi dvomi alebo viacerými členskými štátmi. Na podporu strategickejšieho postupu a pokroku by sa v tomto programovacom období mohli rozvinúť viaceré pilotné projekty, do ktorých by sa zapojili funkčné hospodárske oblasti zahŕňajúce dva alebo viaceré členské štáty. VR je pripravený prispieť v roku 2010 k revízii nariadenia o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS) a využiť pri nej skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov;

Integrácia inovácie a tvorivosti do politiky súdržnosti

17. je presvedčený, že cieľom kontroly politiky súdržnosti musí byť ponaučenie z úspechov a nie opakovanie neúspechov. Preto samotná politika súdržnosti musí byť tvorivá a inovačná a musí využiť poznatky a skúsenosti miestnych orgánov, miest a regiónov a šíriť ponaučenia nielen pre dnešok, ale aj do budúcnosti;

18. chápe, že na inováciu a tvorivosť nemajú právo len vedúce spoločnosti alebo inštitúcie vyššieho vzdelávania. Miestne a regionálne úrady musia tiež tvoriť a inovovať a tvorivosť a inováciu musia podporovať. Štrukturálne fondy sú nástrojom, ktorý im v tom pomôže. Na využitie týchto fondov je však potrebná väčšia flexibilita, na základe ktorej bude možné tieto fondy rýchlejšie rozdeľovať a bude možné sa zamerať nielen na vyšší rast alebo kvalifikáciu na vyššej úrovni, ale aj na podporovanie podnikania v niektorých oblastiach. Toto umožní miestnym obyvateľom, ktorí vidia príležitosť na založenie nového podniku, získať prístup k radám a usmerneniam, ktoré potrebujú na podniknutie ďalších krokov;

19. potvrdzuje pokrok Európskeho inovačného a technologického inštitútu, ale chápe ho hlavne ako nástroj pre popredné spoločnosti a výskumné inštitúcie. Keďže inováciu a tvorivosť je potrebné podporovať v rámci celej EÚ na všetkých stupňoch riadenia a zo strany občanov EÚ, Výbor regiónov odporúča Európskej komisii preskúmať možnosť vytvorenia virtuálnej siete tvorivosti a je pripravený podieľať sa na jej obsahovom stvárnení. Táto bude – podobne ako mnohé siete EÚ pre otvorené vzdelávanie – otvorená pre všetkých, ktorí v nej nájdu rady, podporu a prístup k rizikovému kapitálu a technickým službám. Všetky významné miestne a regionálne orgány a ústredné verejné orgány, ako i súkromný sektor, všetci obyčajní muži a ženy s nápadmi, skúsenosťami a predstavivosťou budú mať príležitosť a možnosť prispieť svojimi nápadmi do širšej siete;

20. uznáva, že zlepšovatelia a vynálezcovia potrebujú podobných ľudí a skupiny a musia od nich získavať podporu. Virtuálna sieť tvorivosti by pomohla vytvoriť takýchto „šampiónov inovácie“ a tiež by zabezpečila odborné vedenie a znalosti. Výhodou virtuálneho charakteru je to, že ľudia, ktorí žijú na ostrovoch, v najvzdialenejších regiónoch, v dedinách, v horách a v málo osídlených oblastiach, ktoré sa môžu nachádzať ďaleko od univerzít, budú mať prístup k odbornému poradenstvu, vzdelávaniu a poznatkom a tiež získajú prístup k podpore v oblasti podnikania a k finančnému poradenstvu; aby sa vyvíjali ako virtuálna, ak nie skutočná, komunita;

21. je presvedčený, že tvorivosť a inovácia sú tiež potrebné pre súčasný program, aby bolo možné čo najlepšie čeliť výzvam udržateľnosti a zmeny klímy. Snahy v oblasti energetickej efektívnosti na miestnej a regionálnej úrovni nielenže majú potenciál znižovať úroveň emisií, ale tiež majú potenciál vytvárať nové „ekologické“ pracovné miesta a podniky, zabezpečujúc bezpečnú a dlhodobú zamestnanosť a zvyšovanie kvalifikácie, ktoré by európska politika súdržnosti mala podporovať. Niektoré regióny si už v rámci svojich programov stanovili ciele znižovania emisií oxidu uhličitého a osvedčené postupy v tejto oblasti je možné využiť v zostávajúcej časti tohto programovacieho obdobia;

22. domnieva sa, že je potrebné dosiahnuť partnerstvo rovných zastupujúcich verejný alebo súkromný sektor – prístup, ktorý podporuje regionálnu a miestnu inováciu a účasť, ktorá je otvorená, a nie exkluzívna. V tomto ohľade treba vyzdvihnúť význam partnerstva, či už bude verejno-súkromné, alebo verejno-verejné, a to v rámci tej istej úrovne riadenia ako i medzi rôznymi úrovňami riadenia. Miestne a regionálne orgány a ich partneri sú potenciálnymi riešeniami nedostatku inovácií, ak sa im v tejto oblasti poskytne podpora;

23. vyhlasuje, že teraz nastal čas na inovatívne a tvorivé kroky a miestne a regionálne orgány by mali dostať príležitosť na to, aby presadili svoje odborné znalosti a poznatky. Napríklad kultúra a cestovný ruch sú vo svojej podstate rozvíjané na miestnej a regionálnej úrovni s potenciálom pracovných miest a investícií. Mnoho európskych miest a regiónov – či už ako európske hlavné mestá kultúry alebo ako kultúrne centrá – preukázalo, že tieto odvetvia dokážu rozvíjať atraktívny a jedinečný imidž a majú nový potenciál vytvárať pracovné miesta, čo môže tiež prilákať nové investície;

Zjednodušenie riadenia v záujme zlepšenia účinnosti a kontroly

24. víta zjednodušovacie opatrenia, ktoré boli prijaté k dnešnému dňu a podporuje ďalšiu diskusiu so zainteresovanými stranami, aby bolo možné zistiť, či sa počas tohto programovacieho obdobia dajú ešte urobiť iné úpravy. Výbor regiónov je presvedčený, že nadmerné finančné riadenie a kontrola poškodzujú politiku súdržnosti, ktorá sa môže stať kontraproduktívnou, pretože sponzori projektov môžu od tejto politiky odstúpiť z dôvodu prísnej kontroly finančného súladu a kontrolných bremien. Hoci Výbor regiónov uznáva význam prísnej finančnej kontroly verejných financií, nemala by miestne a regionálne orgány nútiť k tomu, aby sa vyhýbali riziku, inovatívnym a kreatívnym programom kvôli strachu z neúspechu alebo z toho, že budú musieť vrátiť poskytnuté prostriedky. Tento systém riadenia treba tiež zjednodušiť, aby sa predišlo jeho rôznym výkladom a aby sa prostredníctvom jasných a presných ustanovení zabezpečil stabilný a presný právny rámec pre každé programovacie obdobie;

25. je presvedčený, že finančné prostriedky, ktoré kvôli pravidlu N+2 neboli použité, by sa nemali vracať Komisii a nemali by byť následne vrátené členským štátom, ale namiesto toho by sa tieto peniaze mohli použiť na regionálne fondy rizikového kapitálu a kapitálu investovaného do začínajúcich podnikov alebo na Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Mohli by sa tiež použiť v rámci Európskeho fondu na prispôsobenie sa klimatickým zmenám na pomoc pri financovaní miestnych projektov zameraných na pomoc pri prispôsobovaní sa rozličných odvetví súčasným a budúcim environmentálnym tlakom. Toto prispôsobenie sa môže realizovať vo forme rekvalifikácie alebo zmeny profesionálneho zamerania dotknutých pracovníkov na zamestnania, ktoré rešpektujú životné prostredie alebo vo forme reštrukturalizácie ekologicky nevyhovujúcich podnikov. Tieto peniaze vyčlenené na fondy rizikového kapitálu prostredníctvom EIB by mohli malým a stredným podnikom, sociálnym podnikom a iniciatívam na úrovni komunity ponúknuť prístup k financovaniu krátkodobých projektov, ako aj projektov zameraných na rast, ktorý je za súčasnej hospodárskej situácie ťažko dosiahnuteľný. V každom prípade sa odporúča uvoľniť pravidlo N+2, pričom by sa malo prihliadať na ciele kohéznej politiky a vplyv cyklických zmien v hospodárstve na verejné financie a súkromné investície;

26. tiež tvrdí, že dodatočné zjednodušenie sa dosiahne prostredníctvom analýzy Komisie, zameranej na audítorské postupy členských štátov a prostredníctvom zistenia toho, či je možné uzatvoriť „zmluvy o dôvere“ s cieľom vyhnúť sa duplicite v rámci audítorských postupov. Pritom by nemalo ísť o posilnenie kontrol, ale v prvom rade o predchádzanie chybám a zhodnotenie výsledkov. Na zredukovanie záťaže by sa mal použiť princíp proporcionality nariadení o malých projektoch;

Rozsiahlejšie a kvalitnejšie poznatky – pohľad do budúcnosti …

27. berie na vedomie pilotné programy, ktoré bude realizovať Komisia v roku 2011 a ktoré budú k HDP zavádzať dodatočné ukazovatele. Výbor regiónov nabádal vo svojich viacerých stanoviskách k zavedeniu nových ukazovateľov, ktoré by lepšie zohľadňovali rozdiely medzi jednotlivými územiami vo verejnej politike všeobecne a osobitne v kohéznej politike;

28. podporuje výmenu skúseností medzi európskymi regiónmi a rozvoj klastrov podnikov v záujme inovácií a eko-inovácií, ktoré by mohli napomôcť tomu, aby sa tieto aktivity nesústreďovali len v niektorých regiónoch a aby sa zmenšovali rozdiely medzi jednotlivými regiónmi;

29. uznáva, že tieto informácie sa nedostatočne šíria a nedostatočne sa rozvíjajú úspešné skúsenosti. Z tohto dôvodu výbor úspešne odštartoval iniciatívu s názvom „Európske regióny podnikania“, ktorej zámerom je výmena osvedčených postupov a ocenenie najlepšej stratégie pre hospodársky rozvoj podnikateľského regiónu v EÚ. Výbor regiónov tiež víta iniciatívy, akými sú ceny InfoRegio a RegioStars, avšak používateľsky prijateľnejšia databáza projektov, ktorá by presahovala rámec fondov regionálnej politiky, by prispela k rozširovaniu poznatkov. Interaktívna databáza, inšpirovaná určitou komerčnou webovou stránkou alebo nástrojmi sociálnej siete by bola prospešná pre všetkých;

30. uznáva, že nedostatok aktuálnych údajov (keďže údaje pochádzajú spred dvoch rokov či zo skoršieho obdobia) týkajúcich sa finančnej situácie a jej dôsledkov pre miestne a regionálne orgány bude mať vplyv na dokončenie programov, spomalí flexibilitu reakcií a obmedzí zmeny, ktoré je potrebné vykonať v oblasti interných nariadení;

31. je presvedčený, že rozdeľovanie štrukturálnych fondov len na základe HDP zatieňuje skutočné hospodárske pomery v regiónoch a ignoruje rozširovanie chudobných oblastí v členských štátoch s vysokým HDP;

32. je presvedčený, že by sa malo zvážiť, ako ďalej zjednodušiť spojenie využívania Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a programov pre rozvoj vidieka. Prvým krokom by mohlo byť uplatnenie prístupu založeného na „komplexných službách“. Týmto by regióny mohli lepšie využiť príležitosti financovania a plánovať služby založené na potrebách, t. j. kombinácia ERDF s ESF by umožnila potenciálnym zamestnancom zvýšiť si odborné vzdelanie a získať prácu;

33. je presvedčený, že budúca politika súdržnosti musí využívať flexibilnejší prístup, ktorý by umožnil mestám a regiónom vypracovať programy založené na potrebách regiónov a miestnych komunít, namiesto toho, aby sa snažili vtesnať potreby do rámcov navrhnutých systémom „zhora nadol“. To znamená, že programy by mali byť založené na regionálnych stratégiách, ktoré boli dostatočne prediskutované so všetkými zainteresovanými stranami;

34. zdôrazňuje, že vypracúvanie stratégií na makroúrovni, ako je napríklad stratégia EÚ pre región Baltského mora, musí prispievať k posilneniu úlohy miestnych a regionálnych samospráv pri implementácii politiky EÚ zo širšieho hľadiska. Navrhuje tiež, aby sa pokračovalo v rozvíjaní nových stratégií v iných geografických oblastiach, s dostatočnou podporou zo strany príslušných štátov a európskych inštitúcií;

35. navrhuje, aby sa snaha o energetickú účinnosť budov a dopravy stala základnou súčasťou financovania súdržnosti ako nevyhnutný pilier povoleného rozvoja financovaného zo strany EÚ.

Odporúčania

36. Výbor regiónov navrhuje, aby sa použila biela kniha o územnej súdržnosti, ktorá bude prínosom a kladie Európskej komisii otázku, ako plánuje využiť 400 odpovedí na zelenú knihu o územnej súdržnosti, zameraných na podporu konceptu a implementácie územnej súdržnosti v rámci budúcich politík EÚ;

37. opakuje, že politika súdržnosti sa musí uplatňovať aj po roku 2013 ako nástroj rozvoja Európskej únie, ktorý je potrebný viac než kedykoľvek v minulosti, a to nielen kvôli vážnej hospodárskej kríze, ktorá postihla Európu. Žiada preto, aby 5. správa o súdržnosti potvrdila podporu ambicióznej politiky súdržnosti, ktorá zdôrazní miestny rozmer a ktorá bude v súlade s článkom 174 Lisabonskej zmluvy zameraná na podporu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a nebude dostupná len zaostávajúcim regiónom, ale všetkým európskym územiam pri riešení existujúcich hospodárskych a sociálnych nevýhod, ako i pri využití územných výhod;

38. žiada Európsku komisiu, aby zaviedla používateľsky prijateľnú databázu osvedčených postupov z rôznych oblastí verejnej politiky (napr. podpora inovácií, podpora začleňovania, opatrenia v oblasti klimatických zmien). Toto je kľúčová oblasť technickej pomoci vo všetkých programoch, ktoré financuje EÚ, aby bolo možné zabezpečiť reálnu výmenu osvedčených postupov a budovanie na nich;

39. poukazuje na to, že niektoré regióny podporujú inovatívne a environmentálne iniciatívy, ktoré aktívne podnecujú podnikanie a zároveň uznáva, že tieto programy musia byť udržateľné zo sociálneho a súčasne environmentálneho hľadiska. Okrem toho je nutné dať miestnym a regionálnym orgánom možnosť oboznámiť sa s osvedčenými postupmi uplatňovanými v iných členských štátoch (1);

40. súhlasí, že okrem HDP by sa malo zvážiť aj použitie iných ukazovateľov, avšak podotýka, že tieto ukazovatele doteraz neboli odsúhlasené v rámci celej EÚ a neexistujú na úrovni NUTS II. VR preto podporuje návrh podať správu o ďalšom vývoji európskych modelov ukazovateľov najneskôr v roku 2012, ktorý predložila Európska komisia vo svojom oznámení s názvom „Viac ako HDP“

41. vyzýva Európsku komisiu, aby sa ďalej zaoberala tým, ako by bolo možné implementáciu ešte viac zjednodušiť. Môže sa to dosiahnuť spôsobmi internej práce, pričom nie vždy bude potrebné robiť zmeny v nariadeniach. Jednoduchými opatreniami na zabezpečenie jasného výkladu a nedvojzmyselného usmernenia pre všetky riadiace orgány by sa dalo vyhnúť nepotrebným odkladom a ťažkostiam pri zavádzaní týchto programov. V tomto ohľade by bolo tiež užitočné uverejniť pokyny týkajúce sa implementácie, na ktorých by sa dohodlo v rámci koordinačných výborov Európskej komisie a členských štátov. V každom prípade by bolo veľmi užitočné, keby sa v právnych predpisoch vypracovaných v rámci jednotlivých období zachovali rovnaké označenia (ako aj ich obsah) týkajúce sa otázok riadenia, ktoré sa prirodzene a logicky považujú za nemenné;

42. odporúča, aby sa prostriedky, ktoré v súlade s pravidlom N+2 a N+3 zostali v regiónoch nevyužité, zachovali pre fondy rizikového kapitálu a kapitálu investovaného do začínajúcich podnikov s regionálnym základom, vyslovene na účel vypracovania projektov zameraných na podporu MSP v oblasti inovácie a rozvoja, ako aj pre Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii alebo budúci Fond na prispôsobenie sa klimatickým zmenám;

43. odporúča, aby všetky programy mali prístup k aktuálnym osvedčeným postupom v rámci zmenšovania „uhlíkovej stopy“ realizácie ERDF, ESF a programov pre rozvoj vidieka, aby ostatní mohli tieto postupy zapracovať do svojich programov s cieľom riešiť naše spoločné výzvy v oblasti zmeny klímy. Plánovanie v budúcnosti sa musí zamerať na to, akým smerom sa uberajú štrukturálne fondy, a to nielen v spojitosti s aktuálnymi lisabonskými cieľmi, ale tiež v spojitosti s európskym nízkouhlíkovým hospodárstvom spolu s osvedčenými postupmi v rámci programov nulových emisií CO2;

44. navrhuje Európskej komisii preskúmať možnosť vytvorenia virtuálnej siete tvorivosti a je pripravený podieľať sa na jej obsahovom stvárnení;

45. odporúča prepracovať politiku súdržnosti tak, aby sa zásada subsidiarity uplatnila na miestnej a regionálnej úrovni, a nielen na úrovni členského štátu;

46. vyzýva Komisiu, aby aj v nasledujúcom programovacom období uplatňovala na administratívne postupy zásadu primeranosti, aby v rámci snáh o znižovanie byrokracie dokumentácia, ktorú požaduje, zodpovedala poskytnutým sumám.

V Bruseli 10. februára 2010 Predsedníčka Výboru regiónov Mercedes BRESSO

(1) Výbor si so záujmom všíma tieto projekty: www.train2000.org.uk/wiced – The Women's International Centre for Economic Development (WICED – Medzinárodné centrum žien pre hospodársky rozvoj), ktoré je vo svetovom meradle príkladom podnikania a inovácií z Dánska. Projekt podporuje a propaguje podnikanie žien v Liverpoole. http://www.deaca.dk/ – príklad z oblasti podnikania a životného prostredia v Dánsku. Regionálne centrá pre rozvoj podnikania investovali v roku 2007 približne 42 miliónov EUR na podporu 28 projektov, ktoré sa týkajú rozvoja udržateľnej energie, biopalív a biomasy, ako i podpory konkrétnych projektov v oblasti úspory energie. Príkladom je inteligentné hospodárenie s energiou v podnikateľských inkubátoroch na juhu Dánska, kde sa spotreba energie vo vybranom inkubátore počas testovacieho obdobia znížila o 50 %. http://www.nwdacarboncalculator.com – ide o príklad z oblasti udržateľného životného prostredia. „Uhlíková kalkulačka“ umožňuje koordinátorom programu v severozápadnom Anglicku zistiť, ako vplýva ich iniciatíva na životné prostredie, najmä určiť úroveň emisií oxidu uhličitého. http://www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ – ide o príklad z oblasti udržateľného životného prostredia v regióne Východné Anglicko, ktoré podporuje inovatívne formy navrhovania a realizácie projektov. http://www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx – EMLYON (Francúzsko) je európska obchodná škola zameraná na celoživotné vzdelávanie v oblasti podnikového a medzinárodného riadenia.