Úrad EUIPO rozšíril sieť strediska, čím vyplnil medzery v jeho predchádzajúcom zložení, a pridal organizácie občianskej spoločnosti a množstvo organizácií s príslušnými odbornými znalosťami. Na konci roku 2019 ho tvorilo 123 zástupcov, z ktorých osem zastupovalo spotrebiteľov a iné organizácie občianskej spoločnosti. Úrad EUIPO spravidla dobre zapája svoju sieť zainteresovaných strán do plánovania a realizácie jeho pracovných programov. Niektoré zainteresované strany napriek tomu poukázali na to, že úrad EUIPO s nimi v niekoľkých výnimočných prípadoch dostatočne nekonzultoval.

Nie všetky zainteresované strany rovnako podporujú úlohu úradu EUIPO propagovať systémy sledovania a stopovania, ktoré pomáhajú rozlišovať pravé výrobky od falšovaných. Niektorí občania vyjadrili obavy v súvislosti so súkromím, zatiaľ čo nositelia práv všeobecne považujú takéto systémy za nevhodné pre normalizáciu, pretože neexistuje žiadne univerzálne riešenie. Zatiaľ čo riešenia vychádzajúce zo sledovania a stopovania by sa mali ponechať voľnej hospodárskej súťaži, malé a stredné podniky a spotrebitelia by mali mať ľahký prístup k informáciám o rôznych používaných technických riešeniach. Úrad EUIPO môže zvyšovať informovanosť a transparentnosť bez toho, aby uprednostňoval konkrétne výrobky. Polovica respondentov verejnej konzultácie (54 %) a 82 % respondentov v kategórii odborníkov a organizácií považuje úlohy úradu EUIPO v tejto oblasti za dôležité.

Zatiaľ čo niektoré zainteresované strany, a to najmä tie, ktoré zastupujú majiteľov ochranných známok, vyjadrili pochybnosti o spolupráci s orgánmi tretích krajín, takúto spoluprácu považovalo 62 % respondentov verejnej konzultácie za dôležitú. Zainteresované strany, ktoré dodávateľ vypočul, sa zhodli v tom, že „(...) veľa falšovaného tovaru pochádza z tretích krajín. Pre lepšie pochopenie a riešenie falšovania v tretích krajinách, najmä v Číne, juhovýchodnej Ázii alebo Južnej Amerike, by sa mohlo urobiť veľa.“ Rozhodne nemožno proti falšovaniu a pirátstvu účinne bojovať iba konaním na vnútornom trhu a nevšímaním si miest výroby alebo trás na distribúciu falzifikátov. Falšovanie európskych značiek a nezákonná distribúcia obsahu chráneného autorskými právami EÚ v tretích krajinách okrem toho poškodzujú európske podniky.

Naďalej je rozšírená nezákonná internetová ponuka a spotreba obsahu chráneného autorskými právami, ako sú filmy, hudba a priame prenosy športových podujatí. V rokoch 2012 až 2016 spôsobilo pirátstvo v EÚ nahrávaciemu priemyslu priemernú ročnú stratu vo výške 200 miliónov EUR a stratu 1 300 pracovných miest. Hodnota dovozu falšovaného tovaru do EÚ vzrástla z 85 miliárd EUR v roku 2013 (čo zodpovedá 5 % celkového dovozu do EÚ) na 121 miliárd EUR (6,8 % celkového dovozu do EÚ) v roku 2016 , čo spôsobilo stratu podnikateľských a daňových príjmov a pracovných miest.

V nariadení sa od členských štátov vyžaduje, aby úrad EUIPO informovali o svojej politike v oblasti vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva a poskytovali štatistické údaje o porušovaní duševného vlastníctva, ako aj informácie o nich v judikatúre. Úrad EUIPO sa dohodol so zástupcami členských štátov na postupe, ktorý zlepšil situáciu, ale zber údajov z členských štátov vo všeobecnosti zostáva výzvou, najmä pokiaľ ide o zadržanie tovaru porušujúceho práva duševného vlastníctva na vnútornom trhu a judikatúru.

Úrad EUIPO dokázal vcelku realizovať svoje pracovné programy podľa plánu. Malá časť projektov sa však nevykonala v termíne v dôsledku zmien v prioritách. Úrad EUIPO by mal preto zabezpečiť, aby boli všetky dohodnuté projekty podporené dostatočnými prostriedkami, aby si plnil svoje záväzky.

Celkový výsledok hodnotenia je pozitívny. Tak štúdia dodávateľa, ako aj spätná väzba získaná prostredníctvom verejnej konzultácie naznačujú, že úrad EUIPO prispel k zlepšeniu vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva a splnil ciele nariadenia.

C. Efektívnosť

Cieľom nariadenia je posilniť a rozšíriť činnosti strediska a zároveň zabezpečiť jeho udržateľné financovanie bez akýchkoľvek nákladov pre rozpočet EÚ. Zverením strediska úradu EUIPO sa dosiahli oba tieto ciele. Všetky činnosti úradu EUIPO sú financované z poplatkov, ktoré platia používatelia systémov ochranných známok a dizajnov EÚ. Na plnenie úloh, ktoré mu vyplývajú z nariadenia, úrad EUIPO vyčleňuje pre svoj odbor strediska približne 5 % svojich ročných výdavkov.

Priemerný rozpočet odboru strediska v rokoch 2012 až 2019 bol 9,25 milióna EUR, vrátane priemerných osobných nákladov vo výške 3,75 milióna EUR. Úroveň výdavkov je porovnateľná s podobnými orgánmi EÚ, napríklad s Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť, ktoré bolo v roku 2019 pozitívne hodnotené.

Medzi výhody dosiahnuté prostredníctvom nariadenia patrí dostupnosť objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných údajov o hodnote duševného vlastníctva a o miere a vplyvoch porušovania duševného vlastníctva, nástroje sprístupnené na portáli vymožiteľnosti duševného vlastníctva, rozsiahle programy odbornej prípravy pre úradníkov v oblasti vymožiteľnosti a stály rámec pre činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti verejnosti koordinovaný na úrovni EÚ. Stredisko okrem toho umožňuje výmenu informácií, poznatkov a najlepších postupov a má cenný sieťový efekt, ktorý uľahčuje cezhraničnú a medzisektorovú spoluprácu vytváranú pravidelným stretávaním sa značného počtu orgánov a zainteresovaných strán v stabilnom a trvalom rámci spolupráce.

Úrad EUIPO efektívne využíva finančné prostriedky. Zvýšenie rozpočtu a počtu zamestnancov prinieslo nárast výstupov a náklady na riadenie jeho činností podľa nariadenia zodpovedajú nákladom ostatných orgánov EÚ, ktoré vykonávajú podobné činnosti. Jediný vnútroštátny orgán by nemohol priniesť rovnaké výhody na európskej úrovni a zástupcovia z verejného a súkromného sektora považujú účasť na práci strediska za nákladovo efektívnu.

Dodávateľ v hodnotení dospel k záveru, že „hodnotené nariadenie bolo vykonávané efektívnym spôsobom. Rôzne zainteresované strany majú rozličné názory na niektoré osobitosti práce úradu EUIPO podľa tohto nariadenia. Činnosti a projekty, ktoré vykonáva úrad EUIPO, však vo všeobecnosti pozitívne prispievajú k vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva, zvyšovaniu informovanosti, vytváraniu poznatkov a odborných znalostí a posilňovaniu spolupráce medzi všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, a to pri minimálnych nákladoch všetkých, ktorí sú zapojení do práce strediska (napríklad časové výdavky). Nič nenasvedčuje tomu, že by stredisko malo nadmerné zdroje alebo neúmerné výdavky spojené s plnením úloh, ktoré mu boli zverené nariadením.“.

Ako bolo spomenuté, úrad EUIPO by mal zvýšiť svoje úsilie v oblasti monitorovania vplyvu svojich rôznych iniciatív vrátane analýzy nákladov a prínosov.

D. Súdržnosť

Úlohy, ktoré sú v nariadení zverené úradu EUIPO, sa vzájomne podporujú a sú v súlade s celkovým politickým cieľom znižovania úrovní porušovania duševného vlastníctva. Stále viac vedomostí podložených faktmi slúži na odbornú prípravu a informovanosť, lepšie nástroje vymožiteľnosti posilňujú spoluprácu a efektívnosť, vyššie úsilie v oblasti vymožiteľnosti pomáha v boji s ponukou produktov porušujúcich duševné vlastníctvo a zvyšovanie informovanosti rieši dopyt. Zníženie miery porušovania duševného vlastníctva v rámci EÚ si vyžaduje aj kontakt s krajinami a regiónmi, z ktorých pochádza najviac falzifikátov. Názory zozbierané dodávateľom a názory získané v rámci verejnej konzultácie naznačujú, že existuje rozsiahla zhoda názorov o súdržnosti úloh, ktoré sú v nariadení pridelené úradu EUIPO.

EUIPO pripravuje a vykonáva svoje ročné pracovné programy po konzultácii s odbormi Komisie. Preto činnosti úradu EUIPO dopĺňajú a podporujú činnosti Komisie v tejto oblasti, či už v oblasti autorských práv alebo práv priemyselného vlastníctva (napríklad patenty, ochranné známky, dizajny alebo zemepisné označenia) a bez ohľadu na to, či sú zamerané na vnútorný trh, hranice EÚ alebo na tretie krajiny a regióny mimo EÚ. Úrad EUIPO poskytuje cennú podporu niekoľkým iniciatívam Komisie. Napríklad organizuje programy odbornej prípravy pre expertov, ktorí vykonávajú predbežnú diagnostiku duševného vlastníctva, ktorú Komisia sprístupňuje inovačným malým a stredným podnikom. Úrad EUIPO podporuje odbory Komisie aj pri uľahčovaní spolupráce medzi nositeľmi práv a internetovými platformami v boji proti internetovému predaju falzifikátov. Pomáha Komisii pri organizovaní podujatí pre colné orgány zameraných na zastavenie dovozu falzifikátov. Úrad EUIPO dopĺňa prácu Komisie aj v boji proti pirátstvu prostredníctvom rôznych databáz a nástrojov (portál Agorateka, databáza osirotených diel atď.). V tretích krajinách okrem toho vykonáva projekty týkajúce sa duševného vlastníctva, ktoré sú financované z prostriedkov EÚ. Na zverejnené štúdie úradu EUIPO sa často odkazujú dokumenty politík EÚ, ako napríklad stratégia jednotného trhu z roku 2015, balík predpisov o autorských právach z roku 2016, iniciatíva pre startupy z roku 2016 a balík predpisov o duševnom vlastníctve z roku 2017. Úrad EUIPO zabezpečil aj spoluprácu s príslušnými orgánmi EÚ, ako sú Europol, CEPOL a Eurojust, a to najmä v oblasti odbornej prípravy. Úzkou spoluprácou medzi odbormi Komisie a úradom EUIPO sa zabezpečilo zosúladenie jeho činností s prioritami Komisie. Je však dôležité, aby úrad EUIPO vo svojich oznámeniach objasnil tieto väzby zainteresovaným stranám.

E. Pridaná hodnota EÚ

Výsledky dosiahnuté zriadením strediska a prijatím nariadenia by neboli možné bez intervencie EÚ. Úrad EUIPO má značné odborné znalosti a zdroje, ale má aj informácie, ktoré pravidelne dostáva od zainteresovaných strán a rôznych vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ. Členské štáty, ktoré pracujú samostatne, takéto množstvo zdrojov nemajú. Členské štáty by nedokázali čerpať z rovnakej úrovne údajov, a najmä by ich nedokázali zhromažďovať a posudzovať podľa jednej spoločne dohodnutej metodiky. Roztrieštenie zdrojov a chýbajúca platforma na spájanie síl a sprístupňovanie najlepších postupov by znamenali, že vnútroštátne orgány a zainteresované strany by nemali toľko informácií, nástrojov, databáz a podpory, koľko majú v súčasnosti. Úspory z rozsahu, ktoré vznikli zhromaždením všetkých relevantných strán v rámci úradu EUIPO, umožnili sériu iniciatív, ktoré by sa inak neuskutočnili.

Štúdiou aj verejnou konzultáciou sa ukázali veľmi silné náznaky toho, že zainteresované strany vidia jasnú pridanú hodnotu nariadenia a úradu EUIPO.

Zrušením nariadenia by sa ukončil multidisciplinárny a multilaterálny prístup úradu EUIPO. Tým by zanikla vedomostná základňa celej EÚ a siete vytvorené strediskom a zvýšilo by sa zaťaženie vnútroštátnych orgánov.

III. ZÁVERY A ZÍSKANÉ POZNATKY

Z hodnotenia podporeného štúdiou a verejnou konzultáciou vyplýva, že nariadenie funguje dobre a že úrad EUIPO uspokojivo plní svoje úlohy. Hodnotenie je pozitívne vo všetkých piatich hodnotiacich kritériách, hoci isté zlepšenia možno stále dosiahnuť v oblastiach, ktoré sú opísané ďalej a podrobnejšie sa nimi zaoberá sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie.

Úrad EUIPO prijal svoje nové úlohy odhodlane a poskytol stredisku pevnú infraštruktúru, pokiaľ ide o rozpočet, odborné znalosti, zasadacie priestory, komunikačné nástroje a ďalšie potrebné zdroje. Rozšíril aj sieť zainteresovaných strán zúčastňujúcich sa na činnostiach strediska, pričom zabezpečil zapojenie vnútroštátnych orgánov, ktorých sa porušovanie duševného vlastníctva týka najviac, a to tak na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni, a účasť zainteresovaných strán zo súkromného sektora a organizácií občianskej spoločnosti.