SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2011 O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI /* COM/2012/0375 final */





SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2011 O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI 1. Úvod Táto siedma výročná správa o vzťahoch medzi Komisiou a národnými parlamentmi sa zameriava na politický dialóg s národnými parlamentmi v širšom zmysle. Zahŕňa všetky dôležité interakcie a výmeny informácií a stanovísk medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Osobitnými aspektmi týkajúcimi sa mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity (prostredníctvom ktorého národné parlamenty kontrolujú, či návrh legislatívnych aktov je v súlade so zásadou subsidiarity) sa zaoberá výročná správa o subsidiarite a proporcionalite, ktorá sa uverejňuje súbežne[1], a preto by sa mala vnímať ako doplňujúca správa k tejto správe. Politický dialóg medzi Komisiou a národnými parlamentmi je nepretržitá debata o pracovnom programe Komisie (PPK) a politických prioritách EÚ; písomná výmena názorov na konkrétne dokumenty Komisie (legislatívne alebo iné); a diskusia o širokom spektre politických otázok v COSAC, na spoločných parlamentných zasadnutiach, zasadnutiach medziparlamentného výboru a zasadnutiach spoločného výboru. Týka sa aj rastúceho počtu bilaterálnych kontaktov na administratívnej alebo politickej úrovni vrátane početných návštev komisárov v národných parlamentoch. Skutočnosť, že od roku 2011 takmer všetky národné parlamenty vyslali do Bruselu stálych predstaviteľov, napomáha posilňovať tento konkrétny aspekt politického dialógu. V roku 2010 boli vzťahy Komisie s národnými parlamentmi stále výrazne poznamenané nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. Pozornosť bola zameraná na vykonávanie nových ustanovení zmluvy, najmä nového mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity. Národné parlamenty upravili svoje procesy kontroly a politické zameranie. V roku 2011 sa prostredie vyznačovalo rastúcou hospodárskou, sociálnou a politickou nestabilitou. Keďže eurozónu zasiahla globálna hospodárska kríza, vnútroštátne politické diskusie sa čoraz viac zameriavali na podstatu európskych politík. Celkové posolstvo, ktoré vyplynulo z politického dialógu s národnými parlamentmi v roku 2011, bolo také, že sa od Komisie veľa očakáva. Politický dialóg vo svojom širšom zmysle sa prirodzene týka širokého spektra tém a oblastí politiky. V roku 2011 sa však objavili dve významné oblasti spoločného záujmu. Okrem stanovísk a výmen týkajúcich sa veľkého množstva legislatívnych opatrení navrhnutých v reakcii na hospodársku a finančnú krízu (napríklad v súvislosti s finančnou reguláciou, jednotným trhom a hospodárskym riadením) boli národné parlamenty zapojené aj do diskusie, ktorá sa týkala viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 vo všeobecnosti a taktiež konkrétnych sektorových návrhov. 2. Budovanie spoločného chápania výziev V roku 2011 bolo čoraz jasnejšie, že okrem pravidelného parlamentného preskúmania európskych záležitostí v 40 národných komorách existuje dôvod na vytvorenie štruktúrovanej výmeny názorov s národnými parlamentmi a medzi nimi s cieľom vytvoriť spoločný pohľad na závažné európske problémy a výzvy. Okrem rôznych medziparlamentných zoskupení riadených Európskym parlamentom a parlamentom členského štátu, ktorý predsedá Rade EÚ, spôsob, ktorý sa doposiaľ používal v rámci COSAC, spočíval v koncentrovaní sa na prešetrenie subsidiarity na základe koordinovaného preskúmania PPK. V roku 2010 sa však zameranie začalo meniť. V máji 2010 bolo na konferencii COSAC v Madride navrhnuté, aby predseda Komisie predniesol PPK na súčasný rok na prvom zasadnutí COSAC konajúcom sa raz za šesť mesiacov, zatiaľ čo na druhom takomto zasadnutí by mal byť vyzvaný, aby predniesol prehľad o tom, ako bol PPK uskutočnený. Na základe týchto úvah predseda Barroso oslovil bruselskú COSAC v októbri 2010 a zdôraznil presvedčenie Komisie, že jednotlivé stanoviská národných parlamentov alebo spoločné príspevky prostredníctvom COSAC by mali byť predložené tak, aby boli zahrnuté do prípravy PPK, pričom by mali dopĺňať formálny štruktúrovaný dialóg Komisie s Európskym parlamentom. Národné parlamenty by tak mohli pomôcť budovať skutočný konsenzus v tom, ktorým smerom by EÚ mala zamerať svoju politiku a zdroje v nadchádzajúcich rokoch. Počas prvého polroka 2011 maďarské predsedníctvo COSAC súhlasilo s touto perspektívou a podľa toho usmernilo diskusie. Na budapeštianskej COSAC v máji 2011 sa dospelo k záveru, že Komisia by v druhom polroku každého roka mala predložiť svoj pracovný program na nasledujúci rok a v podstate bol vyslovený súhlas s myšlienkou všeobecnej politickej diskusie vedúcej k procesu strategického plánovania – hoci niekoľko parlamentov malo stále pochybnosti o uskutočniteľnosti takejto diskusie ex ante v rámci COSAC, keďže neexistuje dokument, ktorý by mohol slúžiť ako základ diskusie. Už pri tejto príležitosti podpredseda Šefčovič zdôraznil presvedčenie Komisie, že ako prvý krok v tomto smere by sa národné parlamenty mohli zamerať na závažný problém hospodárskeho riadenia. Prostredníctvom spoločného zapojenia sa do európskeho semestra by národné parlamenty a Európsky parlament mohli byť vyzvané k tomu, aby spoločne diskutovali o hlavných líniách politiky EÚ, ktoré boli sformulované v stratégii Európa 2020 a vyjadrené v národných programoch reforiem a odporúčaniach určených konkrétnej krajine alebo ročnom prieskume rastu za daný rok. Za ďalší jasný prípad, keď by spoločné posúdenie mohlo prispieť k získaniu jasnejšieho obrazu, označil podpredseda aj rozpočet. Týmto spôsobom by sa pridaná hodnota medziparlamentnej spolupráce, t. j. získanie prehľadu o tom, čo sa deje v iných členských štátoch, výmena osvedčených postupov a zvýšenie vzájomného tlaku potrebného na splnenie, mohla využiť najlepším spôsobom. Počas druhej polovice roka 2011 poľské predsedníctvo COSAC zameralo pozornosť národných parlamentov na návrh Komisie na VFR na roky 2014 – 2020. Ako následné opatrenie sa v októbri 2011 konala prvá konferencia na vysokej úrovni venovaná VFR po roku 2013, ktorú zorganizovalo spoločne poľské predsedníctvo Rady, Európsky parlament a Komisia. Zamerala sa osobitne na národné parlamenty, ktoré sa na tejto konferencii aktívne zúčastnili. Jednou z najdiskutovanejších otázok bola problematika vlastných zdrojov. Očakáva sa, že úsilie, ktoré vynaložili národné parlamenty, Európsky parlament a Komisia v posledných dvoch rokoch na koordináciu priorít na európskej úrovni bude pokračovať. Je pravdepodobné, že hospodárske riadenie a nasledujúci VFR zostanú dvoma hlavnými spoločnými politickými výzvami (pozri kapitolu 5). 3. Stanoviská národných parlamentov (politický dialóg) Účasť Písomná výmena stanovísk a odpovedí medzi národnými parlamentmi a Komisiou, ktorú v roku 2006 začal predseda Barroso, sa v posledných šiestich rokoch neustále zintenzívňuje. Celkový počet stanovísk, ktoré zaslali národné parlamenty v roku 2011, vrátane odôvodnených stanovísk na základe mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, dosiahol 622. To predstavuje zvýšenie o približne 60 % v porovnaní s rokom 2010 (387), pričom už v tomto roku sa zaznamenalo 55 % zvýšenie v porovnaní s rokom 2009 (250). Tento stúpajúci trend pokračuje v roku 2012, pričom do júna 2012 bolo doručených viac ako 400 stanovísk. Prevažná väčšina zo 622 stanovísk doručených v roku 2011 obsahovala podstatné pripomienky a otázky týkajúce sa obsahu návrhov a iniciatív Komisie. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch iba pomerne malý počet (64) stanovísk tvorili odôvodnené stanoviská v zmysle protokolu č. 2, v ktorých bolo oznámené porušenie zásady subsidiarity. Došlo k mimoriadne výraznému zvýšeniu počtu stanovísk doručených od portugalského parlamentu, od oboch rumunských komôr, švédskeho parlamentu, českého senátu a bulharského parlamentu[2]. V roku 2011 sa na politickom dialógu vôbec nezúčastnili iba štyri komory (v porovnaní s desiatimi v roku 2010). Politický dialóg od svojho začiatku prispel k tomu, aby sa európske rozhodovanie stalo transparentnejším a aby sa európske politiky priblížili k verejnej diskusii v členských štátoch, čím sa zvýšila informovanosť verejnosti o niektorých z kľúčových európskych politických otázok. Komisia naďalej vyzýva parlamenty, ktoré sa z rôznych dôvodov doposiaľ aktívne nezúčastnili na priamej výmene s Komisiou, pokiaľ ide o podstatu jej návrhov a strategických iniciatív, aby sa zapojili do tohto politického dialógu. Tento dialóg zahŕňa výmeny počas prípravnej legislatívnej fázy, napríklad v rámci konzultácií s verejnosťou, a v zmysle cielených kontaktov a diskusií na politickej aj expertnej úrovni. Sú to osobitne účinné spôsoby, ako môžu národné parlamenty konštruktívne prispievať k formovaniu budúcich iniciatív a právnych predpisov EÚ, ako ukázalo niekoľko konkrétnych príkladov. Komisia vyjadrila svoju otvorenosť tomu, aby sa preskúmala možnosť systematicky upozorňovať národné parlamenty na všetky konzultácie s verejnosťou, keď sa začínajú, a osobitnejšie zdôrazňovať význam príspevkov národných parlamentov. V nadväznosti na svoje oznámenie „Inteligentná regulácia v Európskej únii“ [KOM(2010) 543] Komisia v súčasnosti realizuje preskúmanie svojej konzultačnej politiky. V rámci tohto preskúmania sa okrem iného preskúma potreba a spôsoby rozšírenia dosahu jej konzultácií a posilnenia kvality a transparentnosti informácií o výsledkoch konzultácií. Rozsah Zameranie stanovísk národných parlamentov zostáva rôznorodé. 622 stanovísk doručených v roku 2011 sa týkalo veľkého počtu dokumentov Komisie, prevažne legislatívnych dokumentov, pričom väčšina návrhov a iniciatív vyvolala iba jedno až tri stanoviská. Počet dokumentov Komisie, ku ktorým boli zaslané pripomienky od viac ako štyroch komôr (67), sa však v porovnaní s rokom 2010 (25) výrazne zvýšil. Návrhy, ktoré vyvolali najviac pripomienok v roku 2011[3], boli takisto návrhmi, ktoré vyvolali najvyšší počet odôvodnených stanovísk na základe mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, napríklad spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb[4] (17 stanovísk, vrátane deviatich odôvodnených stanovísk); dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc za mimoriadnych okolností[5] (11 stanovísk v roku 2011, pričom šesť z nich bolo odôvodnenými stanoviskami); súdna príslušnosť, rozhodné právo a uznávanie a výkon rozhodnutí vo veciach majetkových dôsledkov registrovaných partnerstiev[6] (osem stanovísk, pričom štyri z nich boli odôvodnené stanoviská); spoločné európske kúpne právo[7] (sedem stanovísk v roku 2011, vrátane piatich odôvodnených stanovísk). V roku 2011 viac ako polovica stanovísk doručených v rámci politického dialógu sa týkala piatich oblastí politiky – vnútorný trh a služby, spravodlivosť, poľnohospodárstvo, vnútorné záležitosti a dane. Napriek tomu, že Komisia vyzvala národné parlamenty, aby PPK vnímali ako strategický nástroj, ktorý pomáha budovať konsenzus v tom, kam by EÚ mala zamerať svoju politiku v nadchádzajúcich rokoch, veľmi málo národných parlamentov vyjadrilo svoje názory na PPK na rok 2011 v rámci politického dialógu. Politický dialóg o kľúčových témach Medzi iniciatívy a návrhy, ktoré pritiahli osobitnú pozornosť národných parlamentov v roku 2011, patria okrem početných súborov týkajúcich sa hospodárskeho riadenia a VFR tieto iniciatívy a návrhy: · Smernica o energetickej účinnosti[8] V desiatich stanoviskách predložených v roku 2011 (ďalšie štyri boli predložené začiatkom roka 2012) parlamentné komory vyjadrili do istej miery podobné stanoviská. Na jednej strane vyjadrili obavy z finančnej a administratívnej záťaže; na strane druhej vyzvali ku konkrétnejšiemu prístupu, v ktorom je zohľadnená situácia v konkrétnej krajine, s väčšou voľnosťou rozhodovania pre vnútroštátne a miestne orgány. Ich obava spočívala v tom, že opatrenie EÚ na administratívnej úrovni by neponechalo priestor na riešenia prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym podmienkam. Dva národné parlamenty vydali v tejto súvislosti odôvodnené stanovisko, pričom tvrdili, že bola porušená zásada subsidiarity. Národné parlamenty však súhlasili, že dosiahnutie cieľa 20 % úspory primárnej energie bolo kľúčovým cieľom podľa stratégie Európa 2020. · Zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny[9] V polovici z desiatich stanovísk doručených v roku 2011 sa tvrdilo, že posúdenie vplyvu pripojené k návrhu nebolo dosť dôkladné a neposkytlo dosť kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov na podporu súladu návrhu so zásadou subsidiarity. V niekoľkých stanoviskách bolo zdôraznené, že ustanovenia návrhu by mohli ohroziť konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ. Obavy vyvolávala aj potenciálna administratívna, finančná a daňová záťaž a potenciálne negatívny sociálny vplyv. · Oznámenie o postupoch kontroly činností Europolu Európskym parlamentom, na ktorej sa zúčastňujú národné parlamenty[10] Komisii bolo doručených deväť stanovísk, v ktorom bolo uvítané oznámenie Komisie. Prevažná väčšina komôr bola skôr za využívanie súčasných zasadnutí medziparlamentného výboru na zabezpečenie riadnej kontroly Europolu, ako za vytvorenie nových fór alebo konferencií. Prihovárali sa za väčšiu účinnosť a flexibilitu a navrhli, aby sa na parlamentnú kontrolu Eurojustu používali rovnaké štruktúry. Národné parlamenty takisto vyzvali k vyváženému prístupu pri vymedzení veľkosti parlamentných delegácií v novom dozornom orgáne, hoci chápanie takejto rovnováhy sa líši. 4. Kontakty a návštevy Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch výmenu písomných stanovísk a odpovedí medzi národnými parlamentmi a Komisiou dopĺňalo široké spektrum osobných kontaktov a stretnutí na politickej aj administratívnej úrovni. Podpredseda pre vzťahy medzi inštitúciami, pán Šefčovič, pokračoval v pravidelných návštevách národných parlamentov v súlade s jeho cieľom stretnúť sa so všetkými minimálne raz počas svojho funkčného obdobia. Počas roku 2011 členovia Komisie navštívili 24 z 27 národných parlamentov. Komisia bola zastúpená na politickej úrovni na všetkých významných medziparlamentných zasadnutiach, ktoré sa konali v roku 2011, vrátane zasadnutí COSAC a spoločných parlamentných zasadnutí. Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčka Komisie, barónka Ashtonová, sa zúčastnila alebo bola zastúpená na zasadnutiach COFACC a CODACC[11]. Konferencia o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorú zorganizovala Komisia v októbri 2011, a prvá konferencia na vysokej úrovni o viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, ktorú spoločne zorganizovalo predsedníctvo Rady, Európsky parlament a Európska komisia 20. – 21. októbra 2011, boli osobitne zamerané na národné parlamenty, ktorých poslanci sa na týchto konferenciách aktívne zúčastnili. Oficiálni predstavitelia Komisie naďalej poskytovali dôkazy výborom národných parlamentov, ak to požadovali, a mali pravidelné stretnutia so stálymi predstaviteľmi národných parlamentov so sídlom v Bruseli, aby rokovali o rôznych pripravovaných iniciatívach alebo aktuálnych záležitostiach. V roku 2011 sa stáli predstavitelia národných parlamentov stretli dvakrát s podpredsedom Šefčovičom a raz s podpredsedom Kallasom a komisárkou Georgievovou. V roku 2011 sa zintenzívnili aj kontakty medzi Komisiou a národnými parlamentmi ako súčasť príprav na nové nariadenie o demokratickej kontrole Europolu. Stretnutie zainteresovaných strán, vrátane predstaviteľov národných parlamentov, poskytlo príležitosť na prvú výmenu názorov na túto tému v januári 2011. 5. Vyhliadky: Spoločné politické výzvy Riešenie dôsledkov hospodárskej krízy, podpora rastu a vytvárania pracovných miest, najmä pre mladých ľudí, a ďalšie posilňovanie hospodárskeho riadenia zostanú v roku 2012 naďalej na prvom mieste politického programu Európy. Zasadnutie medziparlamentného výboru pre hospodárske riadenie v Bruseli vo februári 2012 potvrdilo, že národné parlamenty aj Komisia majú veľký záujem o zintenzívnenú výmenu názorov, minimálne preto, že európsky semester je stále pomerne novým a rozvíjajúcim sa mechanizmom. Finančná a hospodárska kríza, ako aj kríza štátneho dlhu ukázali, prečo je potrebná užšia koordinácia medzi členskými štátmi. Pri týchto snahách sa však musí uznať, že mnoho aspektov hospodárskej politiky zostáva vo vnútroštátnej právomoci. Vnútroštátne zainteresované strany, a najmä národné parlamenty, musia úplne pochopiť kontext úrovne EÚ a eurozóny, ak majú prijímať plne informované rozhodnutia v oblasti hospodárskej politiky. Zavedenie európskeho semestra v roku 2011 bolo v tejto súvislosti dôležitým krokom vpred. V ročnom prieskume rastu uskutočnenom Komisiou, ktorým sa každý rok začína semester, je uvedené prierezové politické usmernenie týkajúce sa rozmeru úrovne EÚ a eurozóny, ktoré členské štáty musia zohľadniť pri formulovaní vnútroštátnych politík. Úspech európskeho semestra sa meria tým, do akej miery sa odporúčania určené konkrétnej krajine odrazili vo vnútroštátnej tvorbe politiky počas druhého polroka roka – vnútroštátneho semestra – ktorá zahŕňa rozpočty a programy navrhnuté vládami a prijaté parlamentmi. Úloha národných parlamentov vo vysvetľovaní často neľahkých politických rozhodnutí, ktoré majú vplyv presahujúci vnútroštátne hranice, je veľmi dôležitá, hoci na vytvorenie politických podmienok, za ktorých môžu reformy uspieť, je nevyhnutná vysoká miera zodpovednosti jednotlivých štátov. Na základe týchto skutočností a ako bolo zdôrazňované počas celého roka 2011 sa Komisia plne zaviazala zintenzívniť svoj politický dialóg s národnými parlamentmi, najmä pokiaľ ide o hospodárske riadenie. Konkrétnejšie, a ako bolo vyhlásené na kodanskom zasadnutí COSAC v apríli 2012, Komisia vidí dva osobitné momenty počas európskeho semestra, kedy by zintenzívnený dialóg s národnými parlamentmi mohol poskytnúť skutočnú pridanú hodnotu: po prvé, po uverejnení ročného prieskumu rastu uskutočneného Komisiou, v ktorom sú stanovené všeobecné priority pre EÚ ako celok na nadchádzajúci rok; a po druhé, keď Komisia predloží a Európska rada schváli usmernenie špecifické pre danú krajinu na základe národných programov reforiem členských štátov a programu stability a konvergenčného programu. V týchto kľúčových fázach je Komisia pripravená a ochotná diskutovať s národnými parlamentmi o prierezových otázkach a otázkach týkajúcich sa konkrétnej krajiny, ktoré súvisia so správou ekonomických záležitostí, a poskytnúť ďalšie objasnenie. Dňa 30. mája 2012, v rámci európskeho semestra na rok 2012, Komisia zaslala Rade odporúčania špecifické pre danú krajinu zohľadňujúce situáciu každého členského štátu. Komisia vydala aj odporúčania týkajúce sa eurozóny ako celku a stanovila svoju víziu týkajúcu sa politického opatrenia na úrovni EÚ, ktoré je potrebné na doplnenie vnútroštátnych opatrení na splnenie ambicióznej, dvojstupňovej iniciatívy EÚ pre rast[12]. Do pokročilej fázy sa v roku 2012 dostanú okrem otázky správy ekonomických záležitostí aj diskusie a rokovania o VFR na roky 2014 – 2020. Druhá konferencia o VFR v marci 2012 potvrdila potrebu úzkej a účinnej komunikácie medzi Komisiou a národnými parlamentmi o forme nasledujúceho viacročného finančného rámca, a teda o budúcom rozsahu a vplyve politík EÚ. Príprava nadchádzajúceho legislatívneho návrhu týkajúceho sa demokratickej kontroly Europolu na základe článku 88 ZFEÚ sa bude zintenzívňovať počas celého roka 2012. Po reakciách národných parlamentov na oznámenie Komisie z novembra 2010 (pozri kapitolu 3) sa v apríli 2012 konalo konštruktívne stretnutie na vysokej úrovni medzi Komisiou, národnými parlamentmi a Európskym parlamentom a Komisia sa bude naďalej úzko zapájať do prebiehajúcich úvah aj diskusií počas prípravnej legislatívnej fázy. Rozhodovanie na európskej úrovni sa stáva čoraz zložitejším a keďže na dôkladné a často ťažké reformy stojace pred nami je potrebná podpora verejnosti, Komisia sa naďalej zaväzuje podporovať akékoľvek iniciatívy, ktoré pomôžu posilniť demokratickú kontrolu politických procesov EÚ a zodpovednosť jednotlivých štátov za naše spoločné politické rozhodnutia. Príloha 1 Celkový počet doručených stanovísk pripadajúci na krajinu/komoru (politický dialóg a mechanizmus kontroly uplatňovania zásady subsidiarity) Národný parlament || Komora || Celkový počet stanovísk (politický dialóg) || Odôvodnené stanoviská (Protokol 2) Portugalsko || Assembleia da República || 184 || 1 Taliansko || Senato della Repubblica || 76 || 3 Česká republika || Senát || 43 || 0 Švédsko || Riksdag || 42 || 11 Rumunsko || Camera Deputaţilor || 40 || 2 Rumunsko || Senatul || 33 || 2 Nemecko || Bundesrat || 33 || 1 Taliansko || Camera dei Deputati || 28 || 2 Bulharsko || Narodno Sabranie || 19 || 2 Spojené kráľovstvo || House of Lords || 16 || 1 Dánsko || Folketing || 14 || 1 Luxembursko || Chambre des Députés || 14 || 7 Spojené kráľovstvo || House of Commons || 8 || 3 Rakúsko || Nationalrat || 7 || 0 Nemecko || Bundestag || 6 || 1 Holandsko || Eerste Kamer || 6 || 0 Poľsko || Sejm || 5 || 5 Česká republika || Poslanecká sněmovna || 5 || 0 Poľsko || Senat || 4 || 4 Litva || Seimas || 4 || 0 Belgicko || Chambre des Représentants || 4 || 1 Francúzsko || Sénat || 4 || 1 Grécko || Vouli ton Ellnion || 4 || 0 Rakúsko || Bundesrat || 3 || 1 Holandsko || obe komory || 3 || 2 Španielsko || obe komory || 2 || 2 Fínsko || Eduskunta || 2 || 1 Belgicko || Sénat || 2 || 1 Francúzsko || Assemblée nationale || 2 || 1 Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 2 Slovensko || Národná rada || 2 || 2 Írsko || Dail Eireann || 1 || 1 Rumunsko || obe komory || 1 || / Holandsko || Tweede Kamer || 1 || 1 Cyprus || Vouli ton Antiprosopon || 1 || 1 Lotyšsko || Saeima || 1 || 0 Estónsko || Riikikogu || 0 || 0 Slovinsko || Državni svet || 0 || 0 Slovinsko || Državni zbor || 0 || 0 Maďarsko || Országgyülés || 0 || 0 || Spolu || 622 || 64 Príloha 2 Návrhy a iniciatívy Komisie, ku ktorým bol predložený najvyšší počet stanovísk v rámci politického dialógu (2011) Dokument Komisie || Názov || Celkový počet stanovísk (politický dialóg) || Odôvodnené stanoviská (Protokol 2) KOM(2011) 121 || Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) || 17 || 9 KOM(2011) 560 || Dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc za mimoriadnych okolností || 11[13] || 6 KOM(2011) 370 || Energetická účinnosť || 10[14] || 2 KOM(2011) 169 || Rámec Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny || 10 || 2 KOM(2011) 32 || Osobné záznamy o cestujúcich || 9[15] || / KOM(2010) 776 || Kontrola činností Europolu Európskym parlamentom, na ktorej sa zúčastňujú národné parlamenty || 9 || / KOM(2011) 127 || Súdna príslušnosť, rozhodné právo a uznávanie a výkon rozhodnutí vo veciach majetkových dôsledkov registrovaných partnerstiev || 8 || 4 KOM(2010) 608 || Na ceste k Aktu o jednotnom trhu pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo || 8 || / KOM(2011) 608 || Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii || 7[16] || 3 KOM(2011) 635 || Spoločné európske kúpne právo || 7[17] || 5 KOM(2011) 594 || Daň z finančných transakcií || 7[18] || 3 [1] KOM(2012) 373. [2] Pozri tabuľku v prílohe 1. [3] Pozri prílohu 2. [4] KOM(2011) 121. [5] KOM(2011) 560. [6] KOM(2011) 127. [7] KOM(2011) 635. [8] KOM(2011) 370. [9] KOM(2011) 169. [10] KOM(2010) 776. [11] Konferencia predsedov výborov pre zahraničné veci a konferencia predsedov výborov pre záležitosti obrany. [12] Oznámenie o opatreniach v prospech stability, rastu a zamestnanosti [KOM(2012) 299]. [13] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 12 stanovísk. [14] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 12 stanovísk. [15] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 10 stanovísk. [16] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 9 stanovísk. [17] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 11 stanovísk. [18] Do polovice mája 2012 bolo Komisii k tomuto návrhu doručených spolu 11 stanovísk.