SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 26.10.2010 
SEK(2010) 1243 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument k oznámeniu 
 
Smerovanie k ú činnejšej európskej reakcii na kata strofy: úloha civilnej ochrany 
a humanitárnej pomoci 
  
COM(2010) 600 
SEC(2010) 1242  
 
 
 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument k oznámeniu 
 
Smerovanie k ú činnejšej európskej reakcii na kat astrofy: úloha civilnej ochrany 
a humanitárnej pomoci 
 
SK 3   SK A. Úvod 
Cieľom správy o posúdení vplyvu je poskytnú ť Komisii potrebné informácie na 
prípravu oznámenia o kapacitách EÚ v oblas ti reakcie na katast rofy, ktoré sa má 
prijať v novembri 2010. Správa je osobitne ur čená na informovanie Komisie 
o uskutočniteľnosti radu možností politiky, ktoré možno ďalej skúma ť na účely 
prípravy reakcie Európskej únie na katastrofy v EÚ a mimo nej. 
Posúdenie uvedené v správe nemá slúži ť ako úplné posúdenie. Naopak, uskuto čnená 
analýza je primeraná k sledovaným cie ľom. Vzhľadom na to, že v oznámení sa 
nebudú navrhova ť riešenia a uvádza ť sa budú len možnosti budúceho rozvoja kapacít 
EÚ v oblasti reakcie na katastrofy, prípa dne sa poukáže na preferovanú alternatívu, 
v tomto štádiu sa úplné posúdenie vplyvu ne javí ako potrebné, ani sa nevyžaduje. 
Keď budú predložené konkrétne legislatívne  návrhy, ak budú predložené, bude k nim 
potrebné priloži ť podrobné sprievodné posúdenie vplyvu zvolených možností. 
Správa je zameraná hlavne na tie pr vky oznámenia, v prípade ktorých možno 
identifikova ť konkrétne vplyvy a pre ktoré je pr eto potrebné posúdenie vplyvu, t. j. 
nové možnosti politiky a rôzne spôsoby orga nizovania a štruktúrovania spolupráce 
EÚ v oblasti civilnej oc hrany. Je potrebné uvies ť, že pripravované oznámenie sa 
bude zaobera ť aj súčinnosťou s humanitárnou pomocou, avšak vzh ľadom na to, že 
táto pomoc bude ma ť za následok len politické vyhlásenia o potrebe posilni ť 
existujúce postupy a politiku EÚ, nejaví sa ako potrebné osobitne posudzova ť vplyv 
týchto záležitostí. 
B. Vymedzenie problémov a ciele 
i) Vymedzenie problémov 
Význam mechanizmu sú časnej civilnej ochrany EÚ je  všeobecne uznávaný. Systém 
v praxi fungoval dobre, kompletne naplnil svoj mandát a priniesol výsledky, ktoré 
presiahli o čakávania. Pritom rad vonkajších faktorov vyvoláva otázky týkajúce sa 
toho, či a ako by sa mal sú časný mandát systému rozšíri ť, aby systém mohol 
budúcim výzvam čeliť nákladovo efektívnym spôsobom a zárove ň zabezpečovať 
účinnejšiu, rýchlejšiu a predvídate ľnejšiu koordináciu. Celosvetová finan čná situácia 
a rozpočtové obmedzenia napríklad zdôraz ňujú potrebu prijímania čo 
najefektívnejších opatrení, pokia ľ ide o náklady. Okrem toho na úrovni EÚ i na 
globálnej úrovni zažívame zvýš enú frekvenciu prírodných a človekom spôsobených 
(t. j. technologických a environmentá lnych) katastrof, ktoré vedú k vä čšiemu po čtu 
operácií EÚ v oblasti civilnej ochrany v rá mci tohto mechanizmu. Stúpa aj intenzita 
a závažnos ť katastrof, zrejme ovplyvnená taký mi faktormi ako zmena klímy, 
terorizmus, urbanizácia a in tenzifikácia priemyselnej činnosti. Na zabránenie 
prehlbovaniu rozdielov medzi potrebami a spôsobilos ťou reakcie je nevyhnutné, aby 
EÚ maximalizovala ú činnosť svojej reakcie, čo sa dá, ako vyplýva z minulých 
skúseností, dosiahnu ť s obmedzenými dodato čnými zdrojmi. 
Hlavný nedostatok mechanizmu civilnej ochrany EÚ spo číva v tom, že tento systém, 
ktorý bol zriadený na podporu a koor dináciu a závisí preto od dobrovo ľných a ad hoc  
ponúk pomoci zo strany členských štátov, nedokáže v prípade ve ľkej katastrofy 
zaručiť dostupnos ť pomoci. Z ad hoc  povahy sú časného systému nevyhnutne 
vyplýva, že mechanizmus EÚ civilnej ochr any má skôr reaktívny než proaktívny 
charakter. Nemožnos ť presne predpoveda ť, aká pomoc a v akom rozsahu bude 
ponúknutá v prípade núdzovej situácie, zn amená, že monitorovacie a informa čné 
 
SK 4   SK stredisko (MIS) nedokáže pripravi ť pohotovostné plány na nasadenie prostriedkov, 
čo nevyhnutne vedie k ur čitému stup ňu improvizácie vo fáze okamžitej reakcie, 
ktorá negatívne ovplyv ňuje celkovú efektivitu . Rovnako z toho vyplýva, že 
rozhodnutia o nasadení k ľúčovej pomoci niekedy meškajú a že reak čné časy sú 
niekedy závislé od reak čných časov členských štátov, ktoré môžu alebo nemusia 
ponúknuť pomoc včas. Pridanú hodnotu by ur čite zabezpe čili také možnosti, ktoré by 
prispeli k vä čšej predvídate ľnosti systému a k tomu, aby bol schopný lepšie 
koordinova ť pomoc členských štátov. 
V priebehu rokov sa tiež ukázalo, že systém, prostredníctvom ktorého členské štáty 
ponúkajú materiálnu pomoc, tiež vedie k ur čitej fragmentácii. Vzh ľadom na to, že 
členské štáty v rámci reakcie na danú núdzovú situáciu navrhujú pomoc bez toho, 
aby nevyhnutne brali do úvahy celkovú reakciu EÚ, v prípade prijímaných ponúk môže dôjs ť k tomu, že nebudú dostato čne koherentné . V skuto čnosti nie je 
nepravdepodobné, že MIS zis tí, že pomoc, ktorú ponúkajú členské štáty, je pre 
niektoré potreby štátu poža dujúceho pomoc nadmerná, zatia ľ čo iné potreby sa 
prehliadajú. Ú činnejší systém zabezpe čujúci koherentnú reakciu EÚ 
a maximalizujúci sú činnosť jednotlivých zaangažovaných subjektov by bol ur čite 
prínosom z h ľadiska konzistencie a nákladovej efektívnosti. 
ii) Ciele 
Celkovým cie ľom je rozvíja ť a posilni
ť kapacity EÚ reagova ť na katastrofy na 
základe všetkých dostupných nástrojov, kapacít a skúseností a maximalizácie súčinnosti a komplementarity medzi nimi. Cie ľom navrhovaných možností je 
vytvoriť spoľahlivý a ú činný systém schopný zabezpe čiť lepšiu ochranu ľudí, 
životného prostredia a majetku bezp rostredne po vzniku núdzových situácií. 
V tejto súvislosti je dôležitým aspektom  aj vývoj na základe Lisabonskej zmluvy. 
Článkom 196 Zmluvy o fungovaní Európs kej únie sa Únii poskytuje výslovný 
právny základ v oblasti civilnej ochr any okrem iného na podporu a doplnenie 
postupov členských štátov na vnútroštátnej, regi onálnej a miestnej úrovni v rámci 
reakcie na prírodné katastrofy  alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci 
Únie. Doložka o solidarite zakotvená v článku 222 ZFEÚ, v ktorej je stanovená 
právna povinnos ť pre členské štáty vzájomne si pomáha ť a pre EÚ mobilizova ť 
všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, s cie ľom reagova ť na núdzovú situáciu, ďalej 
zdôrazňuje potrebu vyvíja ť ďalšie úsilie na posiln enie schopnosti reagova ť na 
katastrofy. Celkový cie ľ sa dosiahne sledovaním týchto špecifických cie ľov: 
• zlepšenie ú činnosti reakcie EÚ na katastrofy vrátane nákladovej efektívnosti, 
• posilnenie koherentnosti r eakcie EÚ na katastrofy, 
• lepšie zvidite ľnenie. 
Tieto ciele si nevyžadujú vytvorenie nových mechanizmov, ale predpokladá sa, že 
skôr bude potrebné vychádza ť a stavať na už existujúcich nástrojoch. Na základe 
toho je pravdepodobné, že prípadné dodato čné náklady by mohli by ť realistické a nie 
neúmerné nákladom vynakladaným v sú časnosti. 
C. Subsidiarita 
Za zvládanie katastrof sú zodpovedné hlavne členské štáty. Úloha Únie v oblasti 
civilnej ochrany je stanovená v článku 196 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, pod ľa 
ktorého Únia okrem iného podporí a doplní opatrenia členského štátu na 
 
SK 5   SK vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni v rámci reakcie na prírodné katastrofy 
alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci Únie a napomáha vzájomný 
súlad činností vykonávaných na medzinárodnej úr ovni v oblasti civilnej ochrany. 
Z toho vyplýva, že reakcia v oblasti civiln ej ochrany na katastrofy je pod ľa všetkého 
oblasťou podpornej/komplementárnej spôsobilosti podliehajúcej zásade  subsidiarity. 
Na vyriešenie problémov uvedených v pos údení vplyvu sa vyžadujú opatrenia 
a koordinácia na úrovni EÚ. Aj ke ď primárnu zodpovednos ť za reakciu na katastrofy 
majú členské štáty, z minulých skúseností v rámci mechanizmu vyplýva, že je reálne 
možné, že vnútroštátne zdroje  civilnej ochrany nebudú sta čiť na celkový rozsah 
katastrof. V takýchto prípadoc h je potrebná pomoc z iných členských štátov. 
Opatrenia EÚ v tejto oblasti sa jasne vz ťahujú na zvládanie situácií so silným 
nadnárodným/viacnárodným prvkom, kde je potrebná celková koordinácia 
a spoločné opatrenia nad rámec vnútroštátnej úrovne. 
Čisto vnútroštátne opatrenia nemôžu zaru čiť koherentnú, ú činnú a efektívnu reakciu 
EÚ na katastrofy. Pre zlepšenie schopnosti predvída ť, účinnosti a zvidite ľnenia 
mechanizmu civilnej ochra ny EÚ je potrebné prijíma ť opatrenia na úrovni EÚ 
v súlade s cie ľmi a legislatívnym postupom zakotveným v článku 196 ZFEÚ. Takúto 
interpretáciu potvrdzuje dolož ka o solidarite ustanovená v článku 222 ZFEÚ.  
Vzhľadom na uvedené je potrebné konštatova ť, že zásada subsidiarity je dodržaná, 
keďže prerokovávané ciele politiky nemožno dosiahnu ť, ak by členské štáty konali 
samotné, ale je nutné zapojenie všetkých členských štátov pros tredníctvom opatrení 
na úrovni EÚ. 
D. Identifikované možnosti a podrobné posúdenie možností 
i) Identifikované možnosti politiky  
Komisia identifikovala tieto možnosti politiky: 
• Možnosť 1: Pozastavenie existujúcich politík  
Pozastavenie existujúcich politík v oblasti  reakcie EÚ na katastrofy by znamenalo 
odstránenie nástrojov, ktoré existujú v sú časnosti, a zárove ň ukončenie všetkých 
činností, ktoré s nimi súvisia. Táto možnos ť by znamenala tiež potrebu premyslie ť, 
aký prístup by sa mal v budúcnosti prija ť.  
 
• Možnosť 2: Zachovanie sú časného stavu  
Zachovanie sú časného stavu znamená pokra čovanie sú časných politík EÚ v oblasti 
reakcie EÚ na katastrofy. Činnosti a nástroje uvedené v správe o posúdení vplyvu by 
existovali na ďalej. Financovanie by bolo zaru čené v súlade s položkami finan čných 
výhľadov na roky 2007 – 2013. 
• Možnosť 3: Rozvoj kapacít EÚ v oblasti reakcie na katastrofy na základe 
zálohy dobrovo ľne zlúčených kapacít členských štátov v pohotovostnom 
režime (ľudské zdroje a prostriedky)  
Tímy a prostriedky by na ďalej zostali pod vnútroštátnym velením a kontrolou, ale so 
silnejšou zaangažovanos ťou zo strany členských štátov pri ich príprave 
a sprístup ňovaní na okamžitú akciu v operáciách civilnej ochrany EÚ na žiados ť 
strediska MIS. Kone čné rozhodnutie o nasadení by zostalo na členských štátoch, 
ktoré môžu potrebova ť zdroje, aby mohli reagova ť na núdzové stavy vo vlastnej 
krajine. Okrem toho je potrebné poznamena ť, že pohotovostné kapacity by sa 
 
SK 6   SK nemuseli drža ť v rezerve alebo ne činnosti medzi operáciami na úrovni EÚ, pretože 
členské štáty by mali právo na ich interné využívanie. 
Nasadenie kapacít členských štátov v pohotovostnom reži me by tvorilo jadro reakcie 
civilnej ochrany EÚ na katastrofy v rámci EÚ a mimo nej a bolo by doplnené ďalšími ponukami členských štátov poskytovanými  rovnakým spôsobom, ako sa 
v súčasnosti poskytuje pomoc v oblasti civiln ej ochrany. Okrem toho by sa mohlo 
vynaložiť ďalšie úsilie aj na zabezpe čenie dvojitého zvidite ľnenia (na vnútroštátnej 
i
 na európskej úrovni), pokia ľ ide o prostriedky civiln ej ochrany nasadzované 
členskými štátmi prostredníctvom mechanizmu civilnej ochrany, čo chýbalo pri úsilí 
EÚ na Haiti. Vojenské pomocné a dopravné prostriedky, najmä strategické kapacity vzdušnej 
prepravy, by mali zah ŕňať zálohu zlú čených dostupných kapacít spôsobilých na 
odoslanie prostredníctvom strediska MIS v súlade s Európskym konsenzom 
o humanitárnej pomoci a medzinárodnými usmerneniami (najmä usmerneniami z Oslo). Vytvorenie zálohy dobrovo ľne zlúčených kapacít členských štátov by bolo potrebné 
podporiť rozvojom spolo čného vzdelávania, cvi čení a práce na základe získaných 
poznatkov a neustálou angažovanos ťou v tejto oblasti. Okrem toho by bolo tiež 
potrebné vypracova ť pohotovostné plány a scenáre na úplné využitie potenciálu 
zálohy zlú čených prostriedkov. Spoliehanie sa na  takéto aktivity by bolo nevyhnutné 
pre zaručenie efektívnosti a koherentnosti systému. 
• Možnosť 4: Rozvoj kapacít EÚ v oblasti reakcie na katastrofy 
s prostriedkami na úrovni EÚ  
Pre určité konkrétne potreby, v prípade kt orých sa identifikovala nedostato čnosť 
reakcie EÚ a v prípade ktorých by sa opa trenia na európske j úrovni pokladali za 
nákladovo efektívnejšie, by sa mohli získa ť doplnkové prostriedky financované EÚ . 
Osobitná pozornos ť by sa mala venova ť prostriedkom na plnenie horizontálnych 
úloh, ako sú napríklad moduly na rý chle posudzovanie vplyvov na životné 
prostredie, logistika a koordinácia [najmä  tímy technickej pomoci a podporné tímy 
(TAST) a telekomunika čné zariadenia]. Tento prístup by sa mohol ďalej rozvinú ť do 
všeobecného koordina čného centra EÚ na mieste poskyt ujúceho služby aj pre OSN. 
Podobne by sa mohlo zváži ť aj získanie doplnkových prostriedkov financovaných 
EÚ pre špecializované prostr iedky s vysokou hodnotou, kde spolo čné zdroje 
a opatrenia rozdelenie zá ťaže môžu prinies
ť zvýšenie ú činnosti a vnútrošt átne zdroje 
obvykle bývajú nedostato čné. 
Hoci by kapacity na úrovni EÚ boli financované Úniou, členským štátom by sa 
zverili na základe delegovanej správy.  Ich dostupnos ť pre operácie EÚ by bola 
zaručená, ale ak by sa nevyužívali,  boli by dostupné pre spravujúce členské štáty na 
vnútroštátne ú čely. Veľkosť zálohy zlú čených kapacít na úrovni EÚ by mohla by ť 
v rozsahu od malých, t. j. zameraných na  pokrytie najvýznamn ejších chýbajúcich 
prostriedkov, až po ve ľké, t. j. pokrývajúcich zna čné množstvo prostriedkov 
v kľúčových oblastiach, čo by umožnilo členským štátom obmedzi ť vnútroštátne 
kapacity a zárove ň zvýšiť nákladovú ú činnosť reakcie EÚ. 
• Možnosť 5: Zriadenie jednotk y civilnej ochrany EÚ  
Zriadenie nezávislej európskej jednotky so svojimi vlastnými kapacitami, 
prostriedkami, silami a koordináciou, sp ojené s organizáciou pripravenosti 
a zlúčením existujúcich  zdrojov, by ur čite zabezpe čilo súlad a efektívnos ť reakcie 
EÚ na katastrofy. Európskej jednotke založenej na takýc hto zásadách by bolo 
 
SK 7   SK potrebné poskytnú ť mandát, aby mala prístup k vopred ur čeným zdrojom členských 
štátov a mala by ma ť možnosť získať aj dodato čné zdroje bez oh ľadu na to, či 
skutočne existujú nejaké vopred ur čené medzery v reakcii EÚ  na katastrofy. Tieto 
zdroje by boli zverené na dobrovo ľnom základe členským štátom, aby ich spravovali 
na delegovanom základe v súlade s kon cepciou systému vysvetlenom v možnosti 4. 
Na prípravu dôveryhodnej organizácie pripravenosti by európska jednotka 
vyžadovala zriadi ť aj operačné centrum na prípravu návrhov scenárov a protokolov 
a svoj vlastný vzdelávací inštitút civi lnej ochrany a humanitárnej pomoci na 
poskytovanie vzdelávania pre zamestnanc ov, vnútroštátne a regionálne tímy, 
z ktorých európska jednotka  pozostáva, a hodnotiacich e xpertov pracujúcich pre EÚ. 
ii) Analyzované možnosti politiky  
Po predbežnom preskúmaní možností sa usúdilo, že slabé stránky v sociálnej, 
ekonomickej a politickej oblasti vyplývajúce z možností 1 a 5 sú neprijate ľné. Okrem 
toho vzhľadom na to, že možnos ť 2 predstavuje pokra čovanie existujúcich politík 
EÚ, a preto odráža základný scenár, s ktorým treba porovnáva ť iné možnosti, 
primeraná analýza vplyvu sa zamerala na možnosti 3 a 4. 
E. Hlavné ekonomické, soci álne a environmentálne vp lyvy zvolených možností 
Je potrebné uvies ť, že všetky možnosti budú vyžadova ť posilnenie monitorovacieho 
a informa čného strediska Európskej komisie z h ľadiska koordina čnej a analytickej 
kapacity. K tomuto dôjde bez oh ľadu na možnos ť, v ktorej sa bude pokra čovať, 
pretože sa predpokladá, že krízové prac oviská ECHO a MIS sa v blízkej budúcnosti 
zlúčia do skuto čného strediska reakcie, ktoré bude v prevádzke 24 hodín a bude 
zodpovedné za koordináciu reakci e na civilnú katastrofu. 
• Ekonomické vplyvy 
i) Ekonomické vplyvy možnosti 3 
Posun od sú časného stavu k modelu zálohy dobrovo ľne zlúčených prostriedkov 
pravdepodobne nebude ma ť významný vplyv na kapitálové náklady. Skuto čne 
existuje jasný predpoklad, že členské štáty nebudú náchylné vklada ť prostriedky do 
zálohy zlú čených prostriedkov, pokia ľ si nebudú isté, že sú stále schopné plni ť svoje 
vlastné potreby civilnej ochrany. Z toho vplýva, že zál oha vytvorená dobrovo ľným 
zlúčením by predstavovala len malú časť toho, čo už existuje. Okrem toho, ak sa 
predpokladá, že podmienky upravujúce odovz danie prostriedkov by im výslovne 
umožnili, aby mohli by ť stiahnuté v čase vnútroštátnej potreby, je jasné, že členské 
štáty by nemuseli vynaklada ť ďalšie náklady na zariadenia. 
Tento typ opatrenia môže po tom, čo bude úplne vyt vorený a funk čný, znížiť potrebu 
ďalších investícií do nových kap acít v oblasti reakcie na úrovni členského štátu. Aj 
keď je každý členský štát zodpovedný za zabezpe čenie, aby bol dostato čne vybavený 
na reakciu na predvídate ľné alebo opakujúce sa riziká , ekonomické prínosy sa môžu 
zabezpečiť zlučovaním a spolo čným využívaním dodato čných rezervných kapacít 
dopĺňajúcich základné prostr iedky reakcie každého členského štátu. Udržiavaním 
takýchto rezervných kapacít na úrovni  EÚ a rozdelením celkovej zá ťaže medzi 
členské štáty by sa zabezpe čili úspory z rozsahu a šetrenie. 
Možno tiež predpoklada ť, že vo všeobecnosti by na základe možnosti 3 nevznikli 
dodatočné náklady na rozmiestnenie. Aj ke ď zriadenie zálohy dobrovo ľne zlúčených 
 
SK 8   SK prostriedkov by ur čite zaručilo dostupnos ť bezprostredne po katastrofe, neovplyvnilo 
by to ani náklady na pres un prostriedkov, ani na ich pr evádzku na mieste. Naopak 
môže dokonca dôjs ť k tomu, najmä pokia ľ ide o dopravu, že prostriedky sa budú 
nasadzova ť nákladovo efektívnejším spôsobom, a ko by tomu bolo v inom prípade. 
Kolektívna reakcia umožne ná na základe zálohy zlú čených prostriedkov 
a súvisiaceho predbežného plánovania by zaru čila rýchlejšiu identifikáciu 
dopravných možností a umožnila, aby sa vhodn e umiestnené prostriedky zhromaždili 
a prepravili spolo čne, čím by sa znížil čas a náklady na prepravu. Okrem toho 
rozdelenie prostriedkov medz i viaceré lietadlá by mohlo by ť efektívnejšie 
a maximálne by sa využila kapacita vzdušne j prepravy a znížili marginálne náklady.  
Možnosť 3 naopak môže ma ť vplyv na celkové ro čné operačné náklady, ak by sa 
ročné nasadenie kapacít členských štátov zvýšilo z dôvodu ich zahrnutia do zálohy 
zlúčených prostriedkov. Takýto vývoj môže ma ť tiež významné dôsledky pre ur čité 
členské štáty z h ľadiska nákladov na personál. Na všeobecnejšej úrovni môžu 
určitým členským štátom s konkrétnymi organiza čnými štruktúrami vzniknú ť 
náklady v súvislosti s príslušnou organiza čnou a právnou zmenou sú časného stavu. 
Na uvedené negatívne vplyvy silne vplýva spôsob, akým sa prostriedky vyberajú zo 
zálohy a ve ľkosť samotnej zálohy. Vplyvy súvisiace s požiadavkami na daný členský 
štát by sa napríklad skôr mohli zmierni ť politikou rotujúceho výberu než 
prednostným výberom. Okrem toho vä čšia záloha by pravdepodobne mala za 
následok nižší dopyt po „odovzdaných“ kapacitách.  
Vplyvy by sa dali ďalej zmierni ť zabezpečením financovania z EÚ na ur čité vopred 
definované oprávnené náklady. Následne  by sa vytvoril nový model rozdelenia 
záťaže presunutím časti nákladov z členských štátov na Úniu. Toto by členským 
štátom nielenže umožnilo pokry ť niektoré z celkových ro čných nákladov 
vyplývajúcich zo zapojenia sa do zálohy dobrovo ľne zlúčených prostriedkov, ale 
slúžilo by aj ako stimul pre menšie členské štáty na zvýšenie ich ú časti na úsilí 
v oblasti reakcie EÚ na katastrofy. Pos ilnenie kapacít EÚ v oblasti reakcie na 
katastrofy na základe tohto by ďalej zmier ňovalo tlak na tie členské štáty, ktoré 
znášajú vä čšiu záťaž v oblasti reakcie na kata strofy, a posilnilo by schopnos ť EÚ 
reagovať na závažné núdzové situácie mimo EÚ.  
ii) Ekonomické vplyvy možnosti 4 
Najdôležitejší ekonomický vplyv tejto možnosti by bolo zamedzenie kapitálovým 
nákladom členských štátov. Obstarávanie doplnkových prostriedkov a kapacít 
vzdušnej prepravy financova ných EÚ by vlastne zaru čovalo, že členské štáty by 
mohli požiada ť o značné kolektívne kapacity, ktoré pr edtým chýbali na vnútroštátnej 
úrovni, a to bez vynakladania dodato čných investi čných nákladov. Táto zaru čená 
dostupnos ť by bola hlavným prínosom zna čne prevyšujúcou pr ínosy, ktoré by mohli 
vyplývať zo zavedenia zálohy dobrovo ľne zlúčených prostriedkov. Konkrétne jedna 
globálna investícia na úrovni EÚ na  nákup doplnkových prostriedkov, ktoré by 
potom mohli slúži ť spoločne pre všetky členské štáty, zah ŕňa pravdepodobne celkove 
podstatne nižšie i nvestície pre EÚ, ako keby každý členský štát mal nadobudnú ť 
takéto kapacity individuálne. Podobne je tomu v prípade prostriedkov, pre ktoré sa 
plánuje zvyšovanie ka pacity. Táto možnos ť by bola zna čne výhodná z h ľadiska 
nákladovej efektívnosti a ú činnosti, čo by znížilo potrebu vnútroštátnych investícií zo 
strany členských štátov.  
 
SK 9   SK Ďalšou veľkým ekonomickým prínosom možnosti 4 je potenciál pre nákladovo 
efektívnejšie riešenia. Prostr iedky na úrovni EÚ, o ktoré členské štáty môžu 
požiadať, by zna čne zvýšili nákladovú efektívnos ť operácií v rámci reakcie na 
katastrofy znížením nákladov na  mobilizáciu (v porovnaní s komer čným prenájmom 
takýchto kapacít) a zvýšila by sa rýchlos ť a účinnosť reakcie. Zna čne by sa zvýšila 
účinnosť aj na základe spolo čnej prepravy a logistiky, ako aj iných úspor z rozsahu. 
Okrem uvedeného nákup dodato čných prostriedkov EÚ, ktoré budú členské štáty 
používať, by tiež zvýšil efektivitu nasadenia a nákladovú efektívnos ť na opera čnej 
úrovni ve ľmi podobným spôsobom, ako sa uvádza v možnosti 3. Okrem toho všetky 
náklady na pohotovostný re žim/nasadenie dodato čne financovaných prostriedkov by 
hradila EÚ, čo by zaru čovalo zabezpe čenie uvedeného „nového modelu rozdelenia 
záťaže“ a umožnilo by, aby sa všetky náklady presunuli na Úniu. 
Pokiaľ ide o náklady, zriadenie kapac ít na úrovni EÚ si bude vyžadova ť určitú formu 
verejných sú ťaží a riadenia.  
• Sociálne vplyvy 
Možnosti, ktoré sa v správe posudzuj ú, nevyvolávajú sociál ne vplyvy v tradi čnom 
zmysle slova, majú však významné spolo čenské dôsledky. 
Možnosť reagova ť rýchlo a dôrazne prostredníctvom zálohy členských štátov 
(možnosť 3) alebo prostriedkov na úrovni EÚ (možnos ť 4) by nepochybne znížila 
počet obetí, zmiernila utrpenie a minimalizovala škody spôsobené jednotlivcom 
a celým jednotlivým spolo čenstvám. Pozitívne vplyvy pre spolo čenstvá postihnuté 
katastrofami by tak boli nesporné.  Okrem toho koherentnejšia a efektívnejšia reakcia by ur čite zvýšila dôveru ľudí 
v kapacity EÚ reagova ť na katastrofy. Malo by to  dvojaké dôsledky. Po prvé 
obyvateľstvo postihnuté katastrofami by bolo ochotnejšie spolupracova ť s EÚ, čo by 
mohlo ovplyvni ť možnosť ďalšej spolupráce s tretími krajinami. Po druhé vä čšia 
dôvera v reakcie EÚ na katastro fy by pomohla pri získavaní podpory 
občanov/politickej štruktúry EÚ.  
Je potrebné poznamena ť, že rozvoj prostriedkov EÚ (možnos ť 4), ktorým by boli 
poverené členské štáty na základe delegova nej správy, by bolo maximálnym 
vyjadrením solidarity EÚ v súlade s článkom 222 ZFEÚ a želaní a o čakávaní 
občanov EÚ.  
• Environmentálne vplyvy 
Obe možnosti, záloha dobrovo ľne zlúčených prostriedkov (možnos ť 3) a prostriedky 
na úrovni EÚ (možnos ť 4) by umožnili EÚ zaru čiť dostupnos ť pomoci bezprostredne 
po vzniku každej núdzovej situácie. Zvýšen ie koherentnosti a ef ektívnosti na základe 
takýchto postupov by umožnilo  EÚ rýchlejšie reagova ť na núdzové situácie, a tak 
výrazne zníži ť negatívne vplyvy katastrof na životné prostredie (napr. okamžitá 
a účinná reakcia v prípade lesnéh o požiaru môže výrazne zníži ť environmentálne 
škody). 
F. Porovnanie možností 
Na to porovnanie možností sa použili tieto kritériá: 
• efektivita možnosti vo vz ťahu k cieľom, 
• nákladová efektívnos ť možnosti, 
 
SK 10   SK • súlad možnosti so všeobecnými cie ľmi, stratégiami a prioritami EÚ. 
Možnosti sa porovnávali so základným scenárom (sú časný stav – možnos ť 2). Na 
zhrnutie a grafickú prezentáciu záver ov sa použili diagramy a grafy.  
V porovnaní so základným scenárom, obe možnosti 3 aj 4 majú jasné výhody 
prevažujúce nad nevýhodami sú časného stavu, pokia ľ ide o všetky kritériá. Na 
základe toho sa usúdilo sa, že tieto možnosti by sa mohli uprednostni ť pred 
základným scenárom. Konkrétne z por ovnania vyplynuli výhody možnosti 3 
vzhľadom na jej kompatibilitu so zásadami subsidiarity a proporcionality a na 
výhody možnosti 4 z h ľadiska efektivity a (potenci álne) nákladovej efektívnosti 
(hlavne pokia ľ ide o kapacity na úrovni EÚ plniace horizontálne úlohy a špeciálne 
prostriedky s vysokou hodnotou). Výhody a nevýhody týchto dvoch možností sa navzájom porovnávali s cie ľom určiť systém na maxima lizáciu efektívnosti 
a koherentnosti a sú časne na zabezpe čenie minimálnych negatívnych vplyvov 
a nákladov. 
Pri porovnaní oboch najvýhodnejších mo žností sa uprednostnila možnos ť 3, pretože 
preukazovala najvyššiu mieru kompa tibility so zásadami subsidiarity 
a proporcionality. Ur čité prvky možnosti 4, ktoré zabezpe čovali významné 
ekonomické prínosy pre EÚ ako celok, sa však tiež zoh ľadnili. 
Relatívne silné stránky posudzovaných možností poukázali na hybridný systém 
pozostávajúci z týchto prvkov: 
• záloha dobrovo ľne zlúčených prostriedkov členských štátov vy členená na 
operácie EÚ . Toto by malo tvori ť základ systému. Ve ľkosť a zloženie zálohy sa 
stanoví neskôr, 
• doplnkové ad hoc ponuky členských štátov  podľa súčasného mechanizmu EÚ 
v oblasti civilnej ochrany,  
• 
dodatočné prostriedky na úrovni EÚ , keď nákladová efektívnos ť preváži 
politickú nevýhodu nevyužívania prostriedkov členských štátov.  
Tento systém by mohla ďalej posilni ť pokračujúca podpora humanitárnych 
organizácií, ktoré pripravujú a riadia preventívne umiest ňovanie svojich prostriedkov 
humanitárnej pomoci na medzinárodné humanitárne operácie a v špecifických 
prípadoch sa opierajú o vojenské prostriedky.