EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 9. 2020 SWD(2020) 309 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2020







Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu vo Francúzsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2020

Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Zhrnutie Nedávno bolo prijatých niekoľko iniciatív zameraných na zlepšenie nezávislosti, kvality a efektívnosti francúzskeho justičného systému. Predovšetkým sa navrhla reforma, ktorej cieľom je rozšíriť právomoci Najvyššej súdnej rady, čo by ešte viac posilnilo nezávislosť súdnictva. Vnímaná miera nezávislosti súdnictva medzi spoločnosťami je vysoká a medzi širokou verejnosťou priemerná. Prijali sa aj ďalšie iniciatívy na zlepšenie kvality a efektívnosti justičného systému, najmä pokiaľ ide o digitalizáciu a zdroje pre justičný systém. Tieto opatrenia by mohli okrem iného prispieť k zlepšeniu efektívnosti civilnej justície, ktorá sa v posledných rokoch zhoršila. Francúzsko v posledných rokoch posilnilo svoj inštitucionálny rámec na boj proti korupcii vo verejnom a súkromnom sektore a na predchádzanie tejto korupcii. Zriadili sa nové špecializované protikorupčné inštitúcie, ako je napríklad Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života (HATVP) a Francúzska protikorupčná agentúra (AFA). Po prijatí zákona Sapin II v roku 2016 sa mandát HATVP rozšíril na správu registra lobizmu a teraz bude zodpovedať aj za reguláciu „javu otáčavých dverí“. Zákonom Sapin II sa zaviedol aj komplexný rámec ochrany oznamovateľov. Systém majetkových priznaní obsahuje podrobné informácie o predchádzajúcich a súčasných činnostiach a záujmoch, ktoré sa zverejňujú vo formáte otvorených dát. Národný finančný prokurátor zaznamenal dobré výsledky v súvislosti so zabezpečovaním odsúdení v prípadoch korupcie na vysokej úrovni a sprenevery verejných finančných prostriedkov. Francúzsko má zavedený právny a inštitucionálny rámec podporujúci pluralitu médií. Orgán pre reguláciu audiovizuálnych médií je nezávislý a úzko monitoruje mediálny trh. Pravidlá transparentnosti vlastníctva médií zabezpečujú sprístupnenie informácií o vlastníctve médií verejnosti. Okrem toho sa v prípade zmien vo vlastníctve médií posudzuje vplyv priamych a nepriamych vlastníkov na hospodársku súťaž. Prideľovanie priestoru pre štátne reklamy v médiách je regulované a rozvrhnuté medzi rôzne druhy médií. Politický vplyv na médiá sa považuje za nízky, a to aj z dôvodu záruk týkajúcich sa verejných činiteľov a členov orgánu pre reguláciu médií. Redakčná nezávislosť je dobre chránená, ale veľká časť tejto ochrany sa vzťahuje len na novinárov, ktorí pracujú na základe zmluvy. Okrem toho došlo v posledných rokoch na internete aj mimo neho k prudkému nárastu hrozieb voči novinárom vrátane fyzických útokov. Proces prijímania zákonov zahŕňa posúdenia vplyvu a časté konzultácie so zainteresovanými stranami a Štátna rada prispieva k zabezpečeniu kvality právnych predpisov. V rámci nedávno zavedenej iniciatívy týkajúcej sa občianskeho konventu sa skúma inovatívny spôsob zapojenia občanov do legislatívneho procesu. Viaceré nezávislé orgány vrátane ochrancu práv a Národnej poradnej komisie pre ochranu a podporu ľudských práv prispievajú k ochrane základných práv. Ústavná rada, Štátna rada a iné nezávislé orgány zohrávajú kľúčovú úlohu v systéme bŕzd a protiváh.

I.Justičný systém Justičný systém tvoria dve samostatné kategórie súdov: všeobecné súdy s právomocou v občianskych a trestných veciach na jednej strane a správne súdy na druhej strane. Obe kategórie súdov pozostávajú z troch úrovní súdov, t. j. súdov prvej inštancie, odvolacích súdov a vyššieho súdu (kasačný súd v prípade všeobecných súdov a Štátna rada v prípade správnych súdov). Štátna rada má tiež poradnú organizačnú zložku, ktorá poskytuje stanoviská k návrhom právnych predpisov, a má za úlohu riadiť správne súdy a odvolacie súdy. Ústavná rada má právomoc overovať ústavnosť zákonov. Najvyššia súdna rada, ktorá je zložená predovšetkým zo sudcov, ktorých volia kolegovia, zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní nezávislosti súdnictva. Prokuratúra je súčasťou súdnictva a patrí do právomoci ministra spravodlivosti. Ten môže poskytovať všeobecné pokyny o politike trestného stíhania, ale nesmie vydávať pokyny v jednotlivých prípadoch. Advokátov zastupujú rôzne advokátske komory na celom území Francúzska. Nezávislosť Nedávno boli navrhnuté reformy, ktorých cieľom je ešte viac posilniť nezávislosť súdnictva. Najvyššia súdna rada zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní nezávislosti súdnictva. Má právomoc nominovať kandidátov do niekoľkých kľúčových funkcií, zatiaľ čo sudcov vo všeobecnosti nominuje minister spravodlivosti na základe záväzného stanoviska rady. Prokurátorov nominuje minister spravodlivosti na základe stanoviska rady, ktoré má len poradnú funkciu. Členov súdnictva následne formálne vymenúva prezident republiky. Navrhovanou ústavnou reformou by sa stanovisko Najvyššej súdnej rady k nominácii kandidátov na funkciu prokurátora stalo záväzným pre výkonnú moc, čím by sa posilnila jej úloha v procese vymenúvania. Okrem toho je Najvyššia súdna rada príslušným orgánom, ktorý rozhoduje o disciplinárnych opatreniach týkajúcich sa sudcov, zatiaľ čo ministerstvo spravodlivosti prijíma disciplinárne rozhodnutia týkajúce sa prokurátorov na základe nezáväzného stanoviska Najvyššej súdnej rady. Navrhovaná reforma by tiež viedla k tomu, že Najvyššia súdna rada by sa stala orgánom oprávneným rozhodovať o disciplinárnych opatreniach týkajúcich sa prokurátorov. Skupina štátov proti korupcii (GRECO) uvítala tieto navrhované ústavné zmeny. Navrhovanou reformou by boli okrem toho bývalí prezidenti republiky zbavení práva stať sa po skončení funkcie členmi Ústavnej rady. Zrušil by sa ňou aj Súdny dvor republiky, ktorý má právomoc rozhodovať v trestných veciach týkajúcich sa konania členov vlády pri výkone ich funkcií. Namiesto toho by mal právomoc rozhodovať o takýchto veciach parížsky odvolací súd. Okrem uvedených navrhovaných reforiem došlo k ďalšiemu vývoju, ako je napríklad prijatie nového Prehľadu etických povinností členov súdnictva Najvyššou súdnou radou v januári 2019. V tomto prehľade sa odporúča, aby aktívni členovia súdnictva nežiadali o čestné vyznamenania, aby sa predišlo akémukoľvek podozreniu zo strany širokej verejnosti, pokiaľ ide o ich nezávislosť. V tejto súvislosti už Rada Európy v minulosti vyjadrila obavy týkajúce sa možnosti udeľovať sudcom oficiálne čestné vyznamenania. Vnímaná miera nezávislosti súdnictva medzi spoločnosťami je vysoká a medzi širokou verejnosťou priemerná. 56 % širokej verejnosti, ako aj 68 % podnikov zastáva názor, že nezávislosť súdov je „pomerne dobrá alebo veľmi dobrá“. Zatiaľ čo miera nezávislosti vnímaná spoločnosťami sa v posledných rokoch zvýšila, pokiaľ ide o širokú verejnosť, od roku 2016 zostala prevažne stabilná. Kvalita Pokračuje sa v úsilí o ďalší rozvoj digitalizácie justičného systému. Dostupnosť online informácií o justičnom systéme pre širokú verejnosť je komplexná a možnosť zasielať predvolania a monitorovať fázy konania online je medzi súdmi rozšírená. Možnosť predložiť prípad prostredníctvom online prostriedkov však zostáva obmedzená, rovnako ako kategórie rozsudkov, ktoré sa uverejňujú online. V tomto zmysle predstavuje nedávno prijatý dekrét o sprístupnení súdnych rozhodnutí verejnosti ďalší krok v procese digitalizácie. Zainteresované strany však už predtým vyjadrili kritiku, pokiaľ ide o spôsoby uverejňovania, a zdôraznili potrebu zaistiť bezpečnosť a ochranu súkromia členov súdnictva. Okrem toho je cieľom zákona o programovaní v oblasti justície na roky 2018 – 2022 ďalšia digitalizácia právnych postupov a prebieha proces, ktorý uľahčí podávanie žiadostí o právnu pomoc online. Cieľom iniciatív je zvýšiť zdroje pre justičný systém. Zatiaľ čo celkové verejné výdavky na súdy v EUR na obyvateľa sú nadpriemerné, výdavky vyjadrené ako percento HDP sú pomerne nízke. V zákone o programovaní v oblasti justície na roky 2018 – 2022 sa stanovuje výrazné zvýšenie finančných zdrojov poskytovaných justičnému systému s rozdielom 24 % medzi rozpočtom na rok 2017 vo výške 6,7 miliardy EUR a plánovanou sumou 8,3 miliardy EUR v roku 2022. Okrem toho prebieha od júla 2019 konzultácia medzi ministerstvom spravodlivosti a zainteresovanými stranami s cieľom vyvinúť spoľahlivý nástroj na meranie pracovnej záťaže. Dostupnosť takéhoto nástroja by bola prínosom pre optimálne riadenie ľudských a finančných zdrojov v rámci súdnictva. Pokiaľ ide o právnu pomoc, hranica príjmu pre oprávnenosť na úplnú právnu pomoc je mierne pod hranicou chudoby podľa Eurostatu. V zákone o programovaní v oblasti justície na roky 2018 – 2022 sa zavádza povinná mediácia v určitých prípadoch s nízkou hodnotou sporu, čo môže mať vplyv na prístup občanov k spravodlivosti. Počas pandémie ochorenia COVID-19 boli zavedené určité opatrenia týkajúce sa fungovania justičného systému. Hoci tieto opatrenia zahŕňali skoré prepustenie určitých kategórií zadržiavaných osôb, zaviedlo sa tiež automatické predĺženie trvania vyšetrovacej väzby. Opatrenie čelilo ostrej kritike zainteresovaných strán, ktoré zdôraznili, že predstavuje riziko pre zabezpečenie základného práva na slobodu. Štátna rada zamietla právne kroky proti zákonnosti predĺženia vyšetrovacej väzby. Kasačný súd rozhodol, že súd, ktorý by za bežných okolností o predĺžení rozhodoval, by mal urýchlene preskúmať platnosť rozhodnutia o predĺžení. Efektívnosť Civilná justícia čelí určitým výzvam, pokiaľ ide o jej efektívnosť. Odhadovaný čas potrebný na uzavretie občianskoprávnych a obchodných sporových konaní sa v posledných rokoch zvýšil, pričom v roku 2018 bolo priemerné trvanie viac ako 400 dní. Okrem toho sa miera vyriešenia prípadov v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach znížila na 96 % v roku 2018 a značný počet občianskoprávnych a obchodných sporových konaní je stále nedoriešený. Nedávne zavedenie predbežného vykonávania prvostupňových súdnych rozhodnutí má za cieľ ešte viac podporiť efektívnosť justičného systému. Okrem toho nedávne zlúčenie rôznych typov súdov prvej inštancie do jednej formy „tribunal judiciaire“ môže tiež pomôcť dosiahnuť tento cieľ, hoci zainteresované strany vyjadrili určité obavy v súvislosti s dosahom tejto reformy na prístup občanov k spravodlivosti. II. Protikorupčný rámec Francúzsko má do značnej miery už zavedený inštitucionálny a legislatívny rámec. Prijali sa zákony na predchádzanie korupcii v súkromnom a verejnom sektore a boj proti nej, zahŕňajúce aj ustanovenia o ochrane oznamovateľov, majetkových priznaniach, lobizme a „jave otáčavých dverí“. Medzi orgány zapojené do boja proti korupcii patrí Francúzska protikorupčná agentúra, Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života a Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom. Do oblasti pôsobnosti národného finančného prokurátora patrí vyšetrovanie prípadov korupcie na vysokej úrovni.

Francúzsko získalo v poslednom Indexe vnímania korupcie Transparency International skóre 69/100, čím sa zaradilo na 9. miesto v rámci Európskej únie a 23. miesto celosvetovo. Spomedzi francúzskych respondentov 70 % respondentov vníma korupciu vo svojej krajine ako rozšírenú (priemer EÚ je 71 %), zatiaľ čo 10 % ľudí má pocit, že korupcia sa ich v bežnom živote osobne dotýka. Pokiaľ ide o podniky, 55 % spoločností sa domnieva, že korupcia je rozšírená (priemer EÚ je 63 %), a 51 % spoločností sa domnieva, že korupcia je problémom pri podnikaní (priemer EÚ je 37 %). 26 % respondentov konštatuje, že počet úspešných trestných stíhaní je dostatočný na to, aby odradil ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ je 36 %), zatiaľ čo 43 % spoločností sa domnieva, že osoby a podniky zadržané za podplácanie vyššieho úradníka sú primerane potrestané (priemer EÚ je 31 %). Vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa kriminalizujú všetky formy aktívnych a pasívnych trestných činov korupcie vo verejnom a súkromnom sektore. Patrí sem korupcia v oblasti športu, ako aj korupcia a obchodovanie s vplyvom vo verejnom sektore. V januári 2020 Francúzsko prijalo svoj prvý viacročný národný plán boja proti korupcii. Vypracovala ho Francúzska protikorupčná agentúra (AFA) po porade so všetkými príslušnými správnymi a miestnymi orgánmi a vzťahuje sa na obdobie 2020 – 2022. Národný plán zahŕňa preventívny aj represívny rozmer korupcie a predpokladá sa v ňom posilnenie preventívnych opatrení, ako aj zvýšenie účinnosti medzinárodnej spolupráce v oblasti boja proti korupcii. Na konci roka 2021 sa plánujú verejné konzultácie s cieľom zapojiť občiansku spoločnosť a všetky zainteresované strany do hodnotenia prvých výsledkov opatrení uvedených v národnom pláne. Francúzska protikorupčná agentúra (AFA) bola zriadená 9. decembra 2016. Na čele AFA stojí sudca vymenovaný dekrétom prezidenta republiky na funkčné obdobie šiestich rokov, ktoré nie je obnoviteľné. Jeho funkcie možno ukončiť len na základe jeho žiadosti alebo v prípade pracovnej neschopnosti alebo závažného pochybenia. Pri výkone svojich kontrolných funkcií nesmie riaditeľ AFA prijímať ani vyžadovať pokyny od žiadneho správneho ani vládneho orgánu. AFA pripravuje viacročný protikorupčný plán a podporuje súkromné a verejné právnické osoby, pokiaľ ide o spôsoby prevencie a odhaľovania korupcie. Okrem toho monitoruje kvalitu preventívnych systémov vo verejných subjektoch na ústrednej štátnej úrovni aj na miestnej úrovni, v neziskových organizáciách a nadáciách konajúcich vo verejnom záujme a vo verejných a súkromných spoločnostiach, ktoré patria do jej jurisdikcie, ako aj prijímanie programov dodržiavania predpisov v rámci súdnych rozhodnutí. Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života (HATVP) je zodpovedný za zabezpečenie integrity verejných inštitúcií. Úlohou nezávislého orgánu zriadeného v roku 2013 je kontrola úplnosti, presnosti a spravodlivosti majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch držiteľov mandátu alebo zamestnancov verejného sektora, ohlasovanie podozrivých prípadov Národnej finančnej prokuratúre a poskytovanie etického poradenstva verejným činiteľom. Majetkové priznania sa zasielajú buď príslušnému menovaciemu orgánu, alebo úradu HATVP. Vyhlásenia o záujmoch úradníkov a ministrov sú dostupné vo formáte otvorených dát, zatiaľ čo vyhlásenia poslancov parlamentu nie sú verejne dostupné. V roku 2018 dostal úrad HATVP 5 787 vyhlásení o záujmoch a majetkových priznaní. Odhaduje, že svoju oznamovaciu povinnosť spĺňa 99,82 % úradníkov. V roku 2018 postúpil prokuratúre 30 prípadov. HATVP môže tiež predkladať návrhy na možné zlepšenia právneho a inštitucionálneho rámca, ktoré sú súčasťou jeho výročných správ. Po prijatí zákona Sapin II v roku 2016 sa mandát HATVP rozšíril na správu registra lobizmu. Odvtedy zodpovedá aj za reguláciu „javu otáčavých dverí“. V roku 2018 vysoký úrad zamestnával 52 zamestnancov, dostal 5 787 majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch a mal rozpočet vo výške 5,5 milióna EUR. Ďalšími inštitúciami zapojenými do protikorupčného rámca sú: Národná komisia pre účtovníctvo kampaní a politické financovanie a komisárka Národného zhromaždenia pre oblasť etiky, ktorá bola nedávno poverená novými úlohami a s ktorou čoraz viac konzultujú poslanci parlamentu. Zatiaľ čo všetky policajné zložky môžu vyšetrovať korupčné trestné činy, na vyšetrovanie korupcie a podplácania zahraničných verejných činiteľov je osobitne určený Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom (OCLCIFF). Ústredný úrad (OCLCIFF) pracuje pod vedením Národnej finančnej prokuratúry (PNF), ktorá je vysoko špecializovaná na boj proti korupcii. Ministerstvo spravodlivosti uverejnilo vo februári 2020 správu o prípadoch spojených s korupciou v roku 2018. Uvádza sa v nej, že počet takýchto prípadov sa od roku 2013 zvýšil o 24 %. S cieľom reagovať na výzvy, ktoré toto zvýšenie prináša, sa v júli 2019 uskutočnila reorganizácia finančnej polície. Vytvorilo sa osobitné riaditeľstvo určené výlučne na boj proti finančnej trestnej činnosti, aby sa spojili rôzne útvary zodpovedné za uvedené prípady: osobitné riaditeľstvo pre boj proti finančnej trestnej činnosti. V rámci tejto novej štruktúry je OCLCIFF zodpovedný za prípady korupcie, sprenevery verejných finančných prostriedkov a daňových podvodov. V roku 2020 mal OCLCIFF 90 zamestnancov. Práca národného finančného prokurátora (Národnej finančnej prokuratúry – PNF) viedla k trestnému stíhaniu a odsúdeniu vo viacerých prípadoch na vysokej úrovni zahŕňajúcich aj politikov a zástupcov medzinárodných spoločností. PNF uvádza, že nadviazala úzke vzťahy so zahraničnými partnermi a uzavrela niekoľko dohôd v nadväznosti na spoločné vyšetrovanie využitím právnych dohovorov vo verejnom záujme. K decembru 2019 mala PNF vo svojom portfóliu 582 spisov, z ktorých 50 % sa týkalo porušenia integrity. K 6. januáru 2020 mala PNF 17 sudcov, ako aj piatich špecializovaných asistentov a 15 úradníkov registra. To sa považuje za nedostatočné a skupina GRECO odporučila, aby sa Národnej finančnej prokuratúre poskytli dodatoční zamestnanci. Skupina GRECO okrem toho odporučila, aby sa jej nezávislosť od výkonnej moci zabezpečila dodatočnými zárukami týkajúcimi sa zasielania informácií o prebiehajúcich konaniach proti osobám v najvyšších výkonných funkciách vláde s cieľom zachovať integritu vyšetrovaní. Súdne dohody vo verejnom záujme (CJIP) predstavujú alternatívu k trestnému stíhaniu vo Francúzsku. Tento nástroj sa môže použiť po predbežnom vyšetrovaní a umožňuje zabrániť opakovaniu trestných činov korupcie, ktorých sa dopustila právnická osoba, prostredníctvom programu dodržiavania predpisov, ktorý sa vykonáva pod kontrolou AFA. Doteraz bolo uzavretých jedenásť CJIP vrátane šiestich dohôd týkajúcich sa korupcie. Spoločnosti určitej veľkosti sú povinné vypracovať protikorupčné programy. Manažéri spoločností a verejných zariadení priemyselnej alebo obchodnej povahy s minimálne 500 zamestnancami a s obratom viac ako 100 miliónov EUR sú povinní zaviesť opatrenia na predchádzanie prípadom korupcie alebo obchodovania s vplyvom, ku ktorým dochádza vo Francúzsku alebo v zahraničí, a na ich odhaľovanie. To zahŕňa aj páchanie takýchto činov v dcérskych spoločnostiach a kontrolovaných spoločnostiach. Správne orgány štátov, miestne orgány a ich verejné zariadenia a poloverejné spoločnosti, ako aj združenia a nadácie, ktoré sa považujú za verejnoprospešné, sú takisto povinné implementovať opatrenia na predchádzanie prípadom korupcie a iným porušeniam integrity a na ich odhaľovanie. Zaviedol sa konsolidovaný režim ochrany oznamovateľov. Od roku 2007 sa zaviedlo viacero mechanizmov v konkrétnych odvetviach vrátane mechanizmov v oblasti korupcie, poškodzovania životného prostredia a verejného zdravia. Prijatím zákona Sapin II v roku 2016 sa zaviedol všeobecný režim ochrany oznamovateľov vo verejnom a súkromnom sektore. Vo všeobecnosti sú zavedené ustanovenia na reguláciu lobizmu a „javu otáčavých dverí“. Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života má za úlohu pomáhať verejnej správe pri regulácii „javu otáčavých dverí“. Na základe zákona o transformácii štátnej služby sa Etická komisia štátnej služby zlučuje s Vysokým úradom pre transparentnosť verejného života (HATVP). Úrad HATVP poskytuje pred obsadením významnej verejnej funkcie osobou, ktorá bola predtým zamestnaná v súkromnom sektore, stanovisko, od ktorého bude závisieť prijatie tejto osoby do zamestnania. Pred vymenovaním ktoréhokoľvek člena vlády a v súvislosti s osobou, ktorej vymenovanie sa plánuje, môže prezident republiky požiadať predsedu HATVP o informácie o tom, či sa táto osoba ku dňu podania žiadosti a po zohľadnení informácií dostupných úradu HATVP nachádza v situácii, ktorá by mohla predstavovať konflikt záujmov, ako aj o opatreniach potrebných na to, aby sa tomuto konfliktu záujmov predišlo alebo aby sa okamžite prijali kroky na jeho ukončenie. Francúzsko má verejný register lobistov, pričom niektoré organizácie, ako napríklad náboženské organizácie, sú oslobodené od povinnosti registrácie. Skupina GRECO však poukázala na potrebu zabezpečiť úplnú presnosť registra, keďže zaregistrované musia byť len tie lobistické organizácie, ktoré iniciujú kontakt s vyššími úradníkmi. Úrad HATVP poskytuje informácie týkajúce sa záujmových skupín, ktoré sú zaznamenané v registri zriadenom po prijatí zákona Sapin II, vo formáte otvorených dát. III.Pluralita médií Francúzsko má tradíciu slobody prejavu a práva na informácie, ako aj tradíciu plurality a nezávislosti médií, ktoré sú zakotvené v ústave a zaručené prostredníctvom osobitných odvetvových právnych predpisov presadzovaných nezávislým orgánom pre reguláciu médií. Transparentnosť vlastníctva médií je vymedzená zákonom. To isté platí pre nezávislosť médií, ktorá je tradične dobre chránená. Nezávislosť orgánu pre reguláciu médií je vo Francúzsku zaručená zákonom. Conseil Supérieur de l'Audiovisuel (Rada pre audiovizuálne záležitosti – CSA) je nezávislý správny orgán založený v roku 1989. Siedmi členovia CSA sa vymenúvajú dekrétom, a to na funkčné obdobie šiestich rokov, ktoré nie je obnoviteľné. Predsedu CSA vymenúva prezident republiky, pričom každá z dvoch parlamentných komôr vymenúva troch členov. Členovi možno pozastaviť výkon funkcie alebo ho možno prepustiť z dôvodu nespôsobilosti, nevhodnosti pre vykonávanú funkciu alebo z iných závažných dôvodov súvisiacich s dotknutou osobou. V platnosti sú všeobecné ustanovenia s cieľom minimalizovať zasahovanie zo strany mediálneho sektora a zakázať prijímanie pokynov od iných orgánov verejnej moci. Zatiaľ čo rozpočet regulačného orgánu schvaľuje parlament, o svojich finančných a ľudských zdrojoch rozhoduje regulačný orgán podľa vlastného uváženia, čím sa potvrdzuje jeho nezávislé postavenie. V záujme zabezpečenia riadneho a zodpovedného využívania zdrojov musí regulačný orgán každoročne predkladať vláde a parlamentu finančný výkaz. CSA má právomoc ukladať sankcie, ktoré možno napadnúť na súde. Zákonná povinnosť zverejňovať programy a rozhodnutia zo zasadnutí rady prispieva k vysokej transparentnosti činností CSA. Riziko ohrozenia nezávislosti CSA je podľa Monitorovania plurality médií (MPM) 2020 veľmi nízke. Okrem CSA bola v roku 2019 zriadená francúzska novinárska rada s cieľom prispieť k dodržiavaniu deontologických noriem. Ide o samoregulačný orgán zložený zo zástupcov novinárov, vydavateľov a verejnosti. Rada môže na základe sťažnosti alebo z vlastného podnetu ponúknuť mediáciu medzi dotknutými stranami alebo môže v prípade potreby vydávať stanoviská. Pravidlá týkajúce sa transparentnosti vlastníctva médií si vyžadujú, aby spoločnosti zverejňovali určité informácie o vlastníctve. Spoločnosti sú zo zákona povinné zverejňovať svojich troch najväčších vlastníkov. Okrem toho sú povinné upozorniť CSA, keď vlastníctvo rozhlasovej alebo televíznej spoločnosti alebo kontrola nad rozhlasovou alebo televíznou spoločnosťou dosiahne prahovú hodnotu 10 % alebo viac. CSA uverejňuje informácie o kapitálovej štruktúre vydavateľov na svojej internetovej stránke a orgán na ochranu hospodárskej súťaže s ňou konzultuje v prípade vývoja v oblasti vlastníctva médií, pričom posudzuje priamych aj nepriamych vlastníkov médií. Prideľovanie priestoru pre štátne reklamy v médiách je upravené zákonom o verejnom obstarávaní a zákonom o štátnej informačnej službe. Z Monitorovania plurality médií (MPM) 2020 vyplýva, že prideľovanie priestoru pre štátne reklamy je rozvrhnuté medzi rôzne druhy médií a príslušný ukazovateľ rizika týkajúci sa štátnej regulácie zdrojov a podpory pre mediálny sektor poukazuje na minimálne riziko. CSA je zodpovedná za presadzovanie pravidiel týkajúcich sa politického priestoru v audiovizuálnom sektore, čím sa zabezpečuje spravodlivé rozdelenie vysielacieho času počas politických diskusií. Tieto informácie sa každý mesiac poskytujú obom komorám parlamentu, čo zaručuje dobrú úroveň transparentnosti a kontroly. Fungujúci právny rámec a pluralita aktérov minimalizujú riziká politickej kontroly nad médiami. Právne ustanovenia v tejto oblasti sa týkajú napríklad vyhlásenia o konflikte záujmov verejných činiteľov a súvisiacich bezpečnostných mechanizmov v rámci CSA, ktoré zakazujú členom rady zastávať funkciu v mediálnej spoločnosti. Médiá sú takisto povinné prijať deontologické charty a zriadiť výbor pre presnosť, nezávislosť a pluralitu informácií a programov. V rámci MPM 2020 bolo zaznamenané nízke riziko politickej kontroly nad verejnými alebo súkromnými médiami vo Francúzsku. Redakčná sloboda novinárov sa zaručuje uplatňovaním „doložky o výhrade vo svedomí“ a „doložky o ukončení zmluvy“. Príslušné ustanovenie zákonníka práce umožňuje novinárom, ktorí majú so zamestnávateľom zmluvu, ukončiť zmluvu bez výpovednej lehoty, ak ich práca ohrozuje ich morálne zásady, pričom neprídu o sociálne dávky. Tým sa do určitej miery predchádza redakčnému tlaku na novinárov. Toto ochranné opatrenie sa však nevzťahuje na novinárov bez zmluvy. Novinári majú zákonné právo nezverejniť svoje zdroje. Z dôvodu národnej bezpečnosti existujú výnimky z tohto práva. Viaceré zainteresované strany uviedli, že novinári čelia tlaku a zastrašovaniu, aby svoje zdroje zverejnili. Takéto správanie by mohlo ovplyvniť každodennú prácu novinárov a viesť k zastrašujúcemu účinku. Ohováranie sa považuje za trestný čin a jednou z možných sankcií je aj trest odňatia slobody (ak ohováranie súvisí s rasovým alebo etnickým pôvodom). Hoci právny rámec poskytuje opatrenia zamerané na fyzickú bezpečnosť novinárov, hrozieb adresovaných novinárom je čoraz viac. Orgány uvádzajú, že v právnych predpisoch neexistuje žiadne osobitné ustanovenie týkajúce sa bezpečnosti novinárov a že novinári sú chránení tak ako všetci ostatní občania. V posledných rokoch bolo nahlásených niekoľko prípadov fyzických hrozieb a útokov zo strany štátnych a neštátnych subjektov, a to najmä počas rôznych demonštrácií v roku 2019. S tým sa spája zvýšený počet útokov a hrozieb na internete, kde môžu páchatelia ľahko zostať anonymní. V rokoch 2019 a 2020 bolo na platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov uverejnených 19 výstrah týkajúcich sa Francúzska. Týkali sa najmä útokov na fyzickú bezpečnosť, obťažovania novinárov a žalôb za ohováranie. Vzhľadom na dôkazy o takýchto útokoch a skutočnosť, že ochrana novinárskych zdrojov sa pri viacerých príležitostiach označuje za „ohrozenú“, bolo v rámci MPM 2020 zaznamenané stredné riziko v oblasti noriem ochrany novinárov. Zainteresované strany takisto uvádzajú obavy v súvislosti so zvýšením počtu útokov na novinárov, najmä počas demonštrácií. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Francúzsko má poloprezidentský systém vlády s prezidentom, ktorý je volený občanmi v priamych voľbách, a predsedom vlády, ktorý sa zodpovedá parlamentu. Dvojkomorový parlament pozostáva z Národného zhromaždenia a Senátu. Legislatívne návrhy môže predkladať vláda alebo členovia oboch komôr parlamentu. Ústavná rada kontroluje ústavnosť zákonov, a to pred ich prijatím alebo po ňom. Nezávislé orgány zohrávajú v systéme bŕzd a protiváh dôležitú úlohu.

V rámci legislatívneho postupu sa často vykonávajú posúdenia vplyvu a uskutočňujú konzultácie so zainteresovanými stranami. Návrhy právnych predpisov vypracované vládou podliehajú posúdeniu vplyvu a predkladajú sa Štátnej rade, ktorá vypracuje poradné stanovisko. Okrem toho orgány pravidelne vedú konzultácie so zainteresovanými stranami pri vypracúvaní právnych predpisov. Takéto konzultácie sú pri právnych predpisoch v určitých oblastiach povinné. Okrem toho sa môžu organizovať aj otvorené konzultácie pre širokú verejnosť. V rámci nového občianskeho konventu o klíme sa nedávno združilo 150 náhodne vybraných občanov, aby diskutovali o zmene klímy a vypracovali návrhy zákonov na jej riešenie. Prezident sa následne rozhodol, že 146 zo 149 návrhov bude predložených vláde alebo parlamentu alebo bude predmetom referenda. Táto nedávna iniciatíva predstavuje inovatívny spôsob, ako zapojiť občanov do legislatívneho procesu. K ochrane základných práv prispievajú viaceré nezávislé orgány. Nezávislá Národná poradná komisia pre ochranu a podporu ľudských práv (Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme – CNCDH) je národná inštitúcia pre ľudské práva, ktorá získala akreditáciu Globálnej aliancie národných inštitúcií pre ľudské práva (GANHRI) so statusom A. Zložením CNCDH sa zabezpečuje rozmanité zastúpenie organizácií, ktoré pôsobia v oblasti ľudských práv. Jej mandát zahŕňa kontrolu dodržiavania noriem v oblasti základných práv zo strany orgánov, ako aj poskytovanie poradenstva v tejto oblasti. Podvýbor pre akreditáciu (Sub-committee on Accreditation – SCA) aliancie GANHRI povzbudil komisiu CNCDH, aby pokračovala v rozširovaní svojich činností v súvislosti so svojím mandátom v oblasti ochrany, čo zahŕňa aj presadzovanie legislatívnych zmien zameraných na výslovné stanovenie tohto mandátu. SCA komisiu CNCDH takisto povzbudil, aby pokračovala v posilňovaní spolupráce s inými vnútroštátnymi subjektmi pôsobiacimi v oblasti ľudských práv, napríklad s ochrancom práv. Tento subjekt, ktorý je zakotvený v ústave, je ďalšou kľúčovou inštitúciou v systéme bŕzd a protiváh, ktorá je poverená ochranou práv občanov v ich vzťahoch so štátnymi orgánmi a na ktorú sa môže obrátiť každá fyzická alebo právnická osoba. Ochranca práv má právomoc viesť vyšetrovania, pôsobiť ako sprostredkovateľ, vydávať odporúčania a predkladať návrhy na právne reformy. Ochranca nedávno vyjadril kritiku voči nedostatočným následným opatreniam v nadväznosti na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva týkajúci sa nevykonania vnútroštátneho súdneho rozhodnutia. V súvislosti s pandémiou COVID-19 sa zaviedol núdzový režim a prijaté opatrenia podliehali kontrole súdov. Zákonom týkajúcim sa zvládania pandémie COVID-19, ktorý bol prijatý v marci, sa zaviedol nový núdzový režim, ktorý je osobitne prispôsobený na núdzové stavy v oblasti zdravia a oddelený od už existujúcich núdzových režimov.„Stav núdze v oblasti zdravia“ umožnil vláde, aby prostredníctvom dekrétu prijala celý rad opatrení na riešenie pandémie COVID-19, ako je napríklad obmedzenie voľného pohybu obyvateľstva. Komisia CNCDH vyjadrila kritiku v súvislosti s viacerými z týchto opatrení, pričom mnohé z nich boli napadnuté v rámci súdnych konaní. Ústavná rada a Štátna rada ostro skritizovali viacero opatrení vrátane všeobecnej povinnosti získať povolenie na demonštrácie a určitých ustanovení týkajúcich sa zhromažďovania údajov v súvislosti s ochorením COVID-19. Ústavná rada schválila zákon, ktorým sa predĺžil stav núdze v oblasti zdravia. Nedávne iniciatívy sú zamerané na podporu prostredia občianskej spoločnosti. Hoci sa prostredie občianskej spoločnosti vo Francúzsku považuje za zúžené, nedávne zavedenie digitálneho nástroja „účet združenia“ má za cieľ uľahčiť interakciu medzi združeniami a orgánmi verejnej moci, najmä pokiaľ ide o podávanie žiadostí o dotácie. Vláda sa takisto snaží podporovať rozvoj združení občianskej spoločnosti prostredníctvom osobitného fondu.

Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí.* *Zoznam príspevkov prijatých v kontexte konzultácií k správe o právnom štáte 2020 sa nachádza na (webovom sídle Komisie). Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2020), Monitorovanie plurality médií 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, monitor na sledovanie priestoru občianskej spoločnosti: Francúzsko. https://monitor.civicus.org/country/france/ . CNCDH (2020), stanovisko k stavu núdze v oblasti zdravia a k právnemu štátu. CSA, informácie o vydavateľoch. https://www.csa.fr/Reguler/Espace-juridique/Les-relations-du-CSA-avec-les-editeurs/Convention-des-editeurs . Európska komisia (2020), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 9. apríla 2015, Tchokontio Happi/Francúzsko, žiadosť č. 65829/12. Francúzska vláda (2020), údaje, ktoré poskytlo Francúzsko na účel vypracovania správy o právnom štáte 2020. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), Eurobarometer: vnímaná nezávislosť vnútroštátnych justičných systémov v EÚ medzi širokou verejnosťou. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), rýchly prieskum Eurobarometra č. 482: názory podnikov na korupciu v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra č. 502: korupcia. Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva (GANHRI): Podvýbor pre akreditáciu (SCA) (2019), správa Podvýboru pre akreditáciu aliancie GANHRI – marec 2019. GRECO (2018), piate kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Francúzsku týkajúca sa predchádzania korupcii a podpory integrity v ústredných štátnych správach (najvyšších výkonných funkciách) a v orgánoch presadzovania práva. GRECO (2018), štvrté kolo hodnotenia – druhá správa o plnení odporúčaní Francúzskom týkajúca sa predchádzania korupcii, pokiaľ ide o poslancov, sudcov a prokurátorov. Kasačný súd, rozsudok č. 974 z 26. mája 2020 (20-81.910).

Ministerstvo spravodlivosti (2020), Porušovanie integrity: štatistické prvky. https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Fiche%20atteintes%20à%20la%20probité%20-%20chiffres%202018.pdf . Najvyššia súdna rada (2019), Prehľad etických povinností členov súdnictva. Národné zhromaždenie (2019), Nové nadšenie pre parlamentnú etiku: výročná správa predložená predsedovi a kancelárii Národného zhromaždenia 14. a 30. januára 2019 v súlade s článkom 80-3 pravidiel Národného zhromaždenia. http://www2.assemblee-nationale.fr/static/15/deontologue/rapport_activite_300119.pdf . Odborový zväz členov súdnictva (2020), Automatické predĺženie trvania vyšetrovacej väzby: po škandále a zmätku nonšalantnosť! http://www.syndicat-magistrature.org/Prolongation-automatique-des-detentions-provisoires-apres-le-scandale-et-le.html . OECD (2019), Ukazovatele týkajúce sa regulačnej politiky a správy v Európe za rok 2019: Francúzsko. Ochranca práv (2020), list adresovaný predsedom Senátu a Národného zhromaždenia týkajúci sa zákona, ktorým sa predlžuje stav núdze v oblasti zdravia. Parížsky odvolací súd (2020), súdna dohoda vo verejnom záujme (CJIP) uzavretá medzi národným finančným prokurátorom na parížskom tribunáli a spoločnosťou Airbus SE. https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/2020-02/20200129 %20CJIP%20AIRBUS%20signée.pdf . Predsedníčka odborového zväzu členov súdnictva Katia Dubreuilová (2019), list z 3. decembra 2019 adresovaný ministrovi spravodlivosti. Rada Európy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov: Francúzsko. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/france . Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2010)12 o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Výbor ministrov (2016), odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných aktérov v mediálnej oblasti. Reportéri bez hraníc, profil krajiny: Francúzsko. https://rsf.org/en/france . Štátna rada, rozsudky zo 6. júla 2020 o povinnosti získať povolenie pred usporiadaním podujatia, rozhodnutia č. 441257, 441263 a 441384. Ústavná rada, rozhodnutie z 11. mája 2020 týkajúce sa zákona, ktorým sa predlžuje stav núdze v oblasti zdravia a dopĺňajú sa jeho ustanovenia, rozhodnutie č. 2020-800 DC. Ústavná rada, rozhodnutie z 3. júla 2020, M. Sofiane A. a iní, rozhodnutie č. 2020-851/852. Virtuálna návšteva Francúzska v súvislosti so správou o právnom štáte 2020. Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života – HATVP (2019), správa o činnosti z roku 2018. https://www.hatvp.fr/rapports_activite/rapport_2018/#popup3 . Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života – HATVP, verejný register. https://www.hatvp.fr/le-repertoire/ .

Príloha II: Návšteva Francúzska Útvary Komisie absolvovali v máji a júni 2020 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Francúzska protikorupčná agentúra ·Ústredný úrad pre boj proti korupcii a daňovým trestným činom ·Vysoký úrad pre transparentnosť verejného života ·Rada pre audiovizuálne záležitosti ·Najvyššia súdna rada ·Rada pre novinársku etiku a mediáciu ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národná poradná komisia pre ľudské práva ·Národná rada advokátskych komôr ·Národný finančný prokurátor ·Národné združenie novinárov ·Reportéri bez hraníc * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví