ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Bolo by predčasné stanoviť stálu výšku štandardnej sadzby alebo zvažovať zmenu výšky minimálnej sadzby pred tým, ako sa ukončia konzultácie o novej stratégii DPH, ktorá sa má vzťahovať na budúce úpravy a zodpovedajúce úrovne harmonizácie. Stredobodom novej stratégie DPH by mala byť reforma pravidiel DPH takým spôsobom, ktorý aktívne podporuje ciele vnútorného trhu. Cieľom novej stratégie DPH by malo byť zníženie administratívneho zaťaženia, odstránenie daňových prekážok a zlepšenie podnikateľského prostredia, najmä pre malé a stredné podniky a podniky náročné na pracovnú silu, a súčasné zabezpečenie odolnosti systému proti podvodom.
2.

vkladajú sa tieto články: „Článok 20a 1. Hlava VIIIa smernice 2001/83/ES sa uplatňuje na lieky, ktoré sú povolené podľa tejto hlavy, a ktoré sú viazané na lekársky predpis. Článok 20b 1. Odchylne od článku 100 g ods. 1 smernice 2001/83/ES informácie týkajúce sa liekov uvedené v článku 100b písm. d) uvedenej smernice pred ich poskytnutím preverí agentúra s výnimkou prípadov, keď sa tieto informácie objavia na internetovej stránke, za monitorovanie obsahu ktorej zodpovedá členský štát v súlade s článkom 100h smernice 2001/83/ES . 2. Na účely odseku 1 držiteľ povolenia na uvedenie na trh predloží agentúre vzor informácií, ktoré sa majú poskytnúť . 3. Agentúra môže vzniesť námietky k predloženým informáciám alebo k ich častiam z dôvodov, ktoré súvisia s nesplnením ustanovení hlavy VIIIa smernice 2001/83/ES, a to do 90 dní od prijatia oznámenia. Ak agentúra do 90 dní nevznesie žiadne námietky, informácie sa považujú za akceptované a môžu sa zverejniť. Držiteľ povolenia na uvedenie na trh zostáva vo všetkých prípadoch plne zodpovedný za poskytnuté informácie. 4. Ak agentúra požaduje zmeny v informáciách, ktorý predložil držiteľ povolenia na uvedenie na trh, a ak tento držiteľ povolenia predloží vylepšený vzor informácií do 30 pracovných dní, agentúra oznámi svoju odpoveď na tento nový návrh do 60 pracovných dní. Agentúra uloží držiteľovi povolenia na uvedenie na trh za toto hodnotenie zaplatenie ďalšieho poplatku. 5. Predloženie informácií agentúre v súlade s odsekmi 1, 2, 3 a 4 podlieha zaplateniu poplatku v súlade s nariadením (ES) č. 297/95 z 10. februára 1995 o poplatkoch splatných Európskej agentúre pre hodnotenie liekov (6).
(5)

Z odporúčania STECF vyplýva, že výlov konštantného podielu neresiacej sa zásoby biomasy by priniesol udržateľné riadenie zásoby. STECF takisto odporúča, aby sa minimálna úroveň neresiacej sa biomasy, pri ktorej by sa mohol začať výlov zásoby, stanovila na 24 000 ton a preventívne úrovne biomasy na 33 000 ton. Vhodná miera výlovu by mala byť 30 % neresiacej sa zásoby biomasy každý rok s prihliadnutím na príslušné obmedzenia. Takáto miera by minimalizovala riziko, že stav zásoby klesne pod minimálnu úroveň neresiacej sa biomasy, ako aj pravdepodobnosť zastavenia rybolovu, pričom by sa udržali vysoké výnosy.
1b.

článok 17 sa nahrádza takto: „Článok 17 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie platnosti tohto nariadenia. 2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 3. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v článkoch 17a a 17b. Článok 17a Odvolanie delegovania právomoci 1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 5 kedykoľvek odvolať. 2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegovanú právomoc, ktorej by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania. 3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 17b Námietky voči delegovaným aktom 1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. 3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“.
1c.

Článok 35 sa nahrádza takto: „Článok 35 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 17 ods. 2 a článku 21 sa Komisii udeľuje na obdobie uplatňovania tohto nariadenia. 2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 35a a 35b. Článok 35a Odvolanie delegovania právomoci 1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 17 ods. 2 a článku 21 kedykoľvek odvolať. 2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania. 3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 35b Námietky voči delegovaným aktom 1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. 3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“.
(5)

Opatrenia finančnej pomoci, ktoré sa majú prijať v rámci programu, by sa mali zameriavať na zlepšovanie životnej úrovne obyvateľstva, ktoré žije v oblastiach, kde sa pestujú banány, a podieľa sa na banánovom hodnotovom reťazci, konkrétne malých farmárov a malých subjektov, ako aj na zabezpečenie dodržiavania noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a environmentálnych noriem, najmä tých, ktoré sa týkajú používania pesticídov a vystavenia voči nim. Tieto opatrenia by preto tiež mali podporovať adaptáciu a v prípade, ak je to vhodné, zahŕňať reorganizáciu oblastí závislých od vývozu banánov prostredníctvom odvetvovo špecifickej podpory rozpočtu alebo projektovo špecifických intervencií. Tieto opatrenia by sa mali zameriavať na zabezpečenie politík na zlepšenie sociálnej odolnosti, hospodárskej diverzifikácie alebo investícií do zvýšenia konkurencieschopnosti, ak je to realizovateľné, berúc do úvahy výsledky a skúsenosti získané prostredníctvom osobitného systému pomoci tradičným dodávateľom banánov z krajín AKT zriadeného v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2686/94 (3) a osobitného rámca pomoci tradičným dodávateľom banánov z krajín AKT zriadeného v súlade s nariadením Rady (ES) č. 856/1999 (4) a nariadením Komisie (ES) č. 1609/1999 (5). Únia uznáva význam podpory spravodlivejšieho rozdelenia príjmov z banánov.
Užívatelia EEZ zo súkromných domácností by mali mať možnosť prinajmenšom bezplatne odovzdať OEEZ. Výrobcovia by preto mali financovať ▐ zber zo zberných zariadení , ako aj spracovanie, zhodnocovanie a zneškodňovanie OEEZ. ▐ S cieľom zabrániť tomu, aby bol separovane vyzbieraný OEEZ vystavený suboptimálnemu spracovaniu a nezákonnému vývozu by členské štáty mali podnecovať všetkých aktérov, ktorí narábajú s OEEZ, aby prispievali k dosiahnutiu cieľa tejto smernice . Aby sa platby za zber tohto odpadu presunuli z daňových poplatníkov na spotrebiteľov EEZ v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ , by členské štáty mali podnecovať výrobcov, aby spracúvali všetky vyzbierané OEEZ. V záujme umožnenia riadneho spracovania by spotrebitelia mali byť zodpovední za to, že zabezpečia, aby sa EEZ po skončení životnosti odovzdali do zberných zariadení. Aby mala koncepcia zodpovednosti výrobcu čo najlepší účinok, mal by byť každý výrobca zodpovedný za financovanie hospodárenia s odpadmi, ktoré vznikajú z jeho vlastných výrobkov. Výrobca by mal mať možnosť si zvoliť, či si túto povinnosť splní individuálne, alebo sa zapojí do kolektívneho systému. Každý výrobca alebo tretia strana konajúca v jeho mene by mali pri uvedení výrobku na trh poskytnúť finančnú záruku ako prevenciu, že sa náklady na hospodárenie s OEEZ z opustených výrobkov neprenesú na spoločnosť alebo na ostatných výrobcov. Zodpovednosť za financovanie hospodárenia s historickými odpadmi by sa mala rozdeliť medzi všetkých existujúcich výrobcov v kolektívnych finančných systémoch, do ktorých v prípade výskytu nákladov proporcionálne prispievajú všetci výrobcovia, ktorí sú na trhu. Kolektívne finančné systémy by nemali spôsobiť vylúčenie výrobcov vyrábajúcich špecifické výrobky, alebo ktorých výrobky sa vyrábajú v malom objeme, dovozcov a nových účastníkov na trhu.

▐
(7)

Odporúčania GFCM sa vzťahujú na celú oblasť dohody GFCM, teda na Stredozemné more, Čierne more a spájajúce vody, ako je uvedené v prílohe II k rozhodnutiu 98/416/ES, a preto v záujme zabezpečenia zrozumiteľnosti právnych predpisov Únie by sa mali transponovať skôr do jediného osobitného nariadenia, ako prostredníctvom zmien a doplnení nariadenia (ES) č. 1967/2006, ktoré sa vzťahuje iba na Stredozemné more. [PDN 10]
(43)

Predkladanie správ a prenos informácií zo strany EIB Komisii by sa malo posilniť s cieľom umožniť Komisii lepšie informovať o finančných operáciách EIB vykonaných podľa tohto rozhodnutia vo jej ročnej správe predkladanej Európskemu parlamentu a Rade. V správe by sa mal hodnotiť najmä súlad finančných operácií EIB s týmto rozhodnutím so zreteľom na operačné usmernenia a mali by sa do nej zahrnúť časti informujúce o pridanej hodnote EIB, napríklad o podpore vonkajšej politiky Únie a požiadavky na mandát, o kvalite financovaných operácií a prevode finančných výhod na klientov, a časti o spolupráci s Komisiou, EBOR , inými medzinárodnými finančnými inštitúciami a dvojstrannými darcami vrátane spolufinancovania . V správe by sa malo tiež vyhodnotiť, do akej miery EIB prihliadala na hospodársku, finančnú, environmentálnu a sociálnu udržateľnosť pri vypracovaní a monitorovaní financovaných projektov. Osobitná časť správy by mala byť venovaná podrobnému hodnoteniu opatrení, ktoré EIB prijala na zabezpečenie súladu so súčasným mandátom , ktorý stanovuje rozhodnutie č. 633/2009/ES, pričom by sa zvláštna pozornosť mala venovať operáciám EIB, ktoré využívajú finančné nástroje zahraničných (off-shore) finančných centier. Pri uskutočňovaní finančných operácií by EIB mala zabezpečiť primerané uplatňovanie svojich politík voči slabo regulovaným alebo nespolupracujúcim jurisdikciám, a tak prispievať k medzinárodnému boju proti daňovým podvodom a únikom. Správa by mala obsahovať hodnotenie sociálnych a rozvojových aspektov projektov. Správa by mala byť verejne dostupná, aby občianska spoločnosť a prijímajúce krajiny mohli vyjadriť svoje názory. V prípade potreby by správa mala obsahovať odkazy na významné zmeny okolností, ktorými by sa odôvodňovali ďalšie zmeny a doplnenia mandátu pred skončením obdobia. Táto správa by mala zahŕňať predovšetkým podrobný rozpis financovania zo strany EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, spolu so všetkými finančnými zdrojmi Únie a iných darcov, a tak poskytnúť detailný prehľad o finančnom riziku finančných operácií.
R.

keďže táto posilnená spolupráca môže byť považovaná predovšetkým za krok, ktorý podporuje ciele Únie, chráni jej záujmy a posilňuje jej proces integrácie v zmysle článku 20 ZEÚ, s ohľadom na posúdenie vplyvu, ktoré vypracovala Komisia v súvislosti so svojím vyššie uvedeným návrhom nariadenia o režime prekladov pre patenty Európskej únie z roku 2010 a v ktorom poukázala na to, že neexistencia jednotného patentu, ktorý by poskytoval ochranu v celej EÚ, vedie k roztrieštenosti patentového systému; keďže táto roztrieštenosť je spôsobená vysokými nákladmi, ktoré môžu dosiahnuť až 40 % celkových nákladov na prihlásenie patentu v Európe, a zložitosťou schvaľovania európskych patentov v jednotlivých členských štátoch; keďže vytvorenie jednotnej patentovej ochrany v skupine členských štátoch by zlepšilo úroveň patentovej ochrany, pretože by bolo možné získať jednotnú patentovú ochranu na území všetkých zúčastnených členských štátov, čo by na tomto území znížilo náklady a zjednodušilo celý postup, a teda prispelo k vedecko-technickému pokroku a fungovaniu vnútorného trhu,
—

so zreteľom na návrh Dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnskom a Nórskom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2009 – 2014, návrh Dohody medzi Európskou úniou a Nórskom o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 – 2014, návrh dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom, ktorý sa týka osobitných ustanovení uplatniteľných na dovoz určitých rýb a produktov rybného hospodárstva do Európskej únie na obdobie rokov 2009 – 2014, a návrh dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskom, ktorý sa týka osobitných ustanovení uplatniteľných na dovoz určitých rýb a produktov rybného hospodárstva do Európskej únie na obdobie rokov 2009 – 2014 (09899/2010),
(1)

Po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy sú priame zahraničné investície zahrnuté do zoznamu záležitostí patriacich do oblasti spoločnej obchodnej politiky. V súlade s článkom 3 ods. 1 písm. e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) má Únia výlučnú právomoc, pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku. V uvedenej oblasti môže preto vykonávať legislatívnu činnosť a prijímať právne záväzné akty len Únia. Členské štáty tak môžu urobiť len vtedy, ak ich na to splnomocní Únia v súlade s článkom 2 ods. 1 zmluvy.
(7)

S cieľom umožniť dovoz produktov z Grónska do Únie v súlade s pravidlami stanovenými v právnych aktoch Únie týkajúcimi sa obchodu v rámci Únie, by sa mali Dánsko a Grónsko zaviazať, že v Grónsku transponujú a budú vykonávať príslušné ustanovenia pred dátumom prijatia tohto nariadenia . [PDN 1] Dánsko a Grónsko by sa mali zaviazať, že zabezpečia, aby bol dovoz príslušných produktov z tretích krajín do Grónska v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa zdravia zvierat a bezpečnosti potravín. Veterinárne kontroly na miestach hraničnej kontroly v Grónsku by sa mali vykonávať v súlade so smernicou Rady 97/78/ES z 18. decembra 1997, ktorou sa stanovujú zásady organizácie veterinárnych kontrol výrobkov, ktoré vstupujú do Spoločenstva z tretích krajín (9). Veterinárne kontroly na miestach hraničnej kontroly sa vykonávajú v úzkej spolupráci s colnými úradníkmi. S cieľom zjednodušiť túto úlohu je vhodné poskytnúť príslušným orgánom príslušné odkazy na kombinovanú nomenklatúru (KN) stanovenú v prílohe I k rozhodnutiu Komisie 2007/275/ES zo 17. apríla 2007 o zoznamoch zvierat a výrobkov, na ktoré sa vzťahujú kontroly na miestach hraničnej kontroly podľa smerníc Rady 91/496/EHS a 97/78/ES (10).
(20)

S cieľom zaistiť účinný prístup k prieskumnému konaniu by sa úradníkom, ktorí ako prví prichádzajú do styku s osobami žiadajúcimi o medzinárodnú ochranu, a to najmä tým, ktorí vykonávajú hraničný dozor na pozemných a námorných hraniciach alebo hraničné kontroly, mali poskytnúť pokyny a potrebná odborná príprava týkajúce sa uznávania , registrácie žiadostí o medzinárodnú ochranu a ich postúpenia rozhodujúcemu orgánu . Mali by byť schopní poskytnúť štátnym príslušníkom tretích krajín alebo osobám bez štátnej príslušnosti, ktorí sa nachádzajú na území, a to aj na hraniciach, v teritoriálnych vodách alebo v tranzitných zónach členských štátov, a chcú požiadať o medzinárodnú ochranu, všetky príslušné informácie o tom, kde a akým spôsobom je možné podať žiadosť o medzinárodnú ochranu. V prípade, keď sa uvedené osoby nachádzajú v teritoriálnych vodách členského štátu, mali by byť prepravené na pevninu a ich žiadosti by sa mali preskúmať v súlade s touto smernicou. [PDN 6]
(16)

Na všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú v členskom štáte oprávnený pobyt a pracujú v ňom, by sa mal vzťahovať prinajmenšom rovnaký spoločný súbor práv vo forme rovnakého zaobchádzania ako so štátnymi príslušníkmi hostiteľského členského štátu, a to bez ohľadu ne to, na aký účel alebo na akom základe boli pôvodne prijatí. Právo na rovnaké zaobchádzanie v oblastiach špecifikovaných v tejto smernici by sa malo priznať nielen tým štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí boli prijatí na územie členského štátu na účel zamestnania, ale aj tým, ktorí boli prijatí na iné účely a bol im umožnený prístup na trh práce v tomto členskom štáte v súlade s vnútroštátnym právom alebo právom Únie, vrátane tých, ktorí boli prijatí v súlade so smernicou Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny (8), so smernicou Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby (9) alebo so smernicou Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu (10).
(21)

Okrem včasného a hospodársku súťaž podporujúceho uvoľnenia frekvenčných pásiem 880 - 915 MHz a 925 - 960 MHz (ďalej spoločne len „pásmo 900 MHz“) v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/114/ES (15) možno pásmo 790 - 862 MHz (ďalej len „pásmo 800 MHz“) optimálne využiť na pokrytie veľkých oblastí širokopásmovými bezdrôtovými službami. V nadväznosti na harmonizáciu technických podmienok podľa rozhodnutia Komisie 2010/267/EÚ zo 6. mája 2010 o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma 790 – 862 MHz v rámci pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii (16) a na odporúčanie Komisie 2009/848/ES z 28. októbra 2009 o uľahčení uvoľnenia digitálnej dividendy v Európskej únii (17) , v ktorom sa požaduje zastavenie analógového vysielania do 1. januára 2012, a vzhľadom na rýchly vývoj regulácie v členských štátoch, by toto pásmo malo byť v zásade sprístupnené pre elektronické komunikácie v Únii do roku 2013. Rýchla implementácia, pokiaľ ide o toto pásmo, je nutná na to, aby sa predišlo technickým poruchám, najmä v pohraničných regiónoch medzi členskými štátmi. Vzhľadom na to, že v pásme 800 MHz možno vysielať na veľké vzdialenosti, k právam by mali byť pripojené záväzky týkajúce sa pokrytia zaistené dodržiavaním zásad technickej neutrality a neutrality služieb . Malo by sa uvoľniť dodatočné frekvenčné spektrum pre bezdrôtové širokopásmové služby v rámci pásma 1 452 - 1 492 MHz (ďalej len „pásmo 1,5 GHz“) a v rámci pásma 2 300 - 2 400 MHz (ďalej len „pásmo 2,3 GHz“), aby sa uspokojil rastúci dopyt po mobilnom prenose dát, pričom toto spektrum by malo zabezpečiť rovnaké podmienky medzi rôznymi technologickými riešeniami a podporiť vznik celoeurópskych operátorov v rámci Únie. Ďalšie prideľovanie frekvenčného spektra pre mobilné služby, akým je pásmo 694 – 790 MHz (ďalej len „pásmo 700 MHz“) by sa malo hodnotiť v závislosti od budúcich požiadaviek na kapacitu bezdrôtových širokopásmových služieb a terestriálneho televízneho vysielania. [PDN 20]
(2a)

Komisia a členské štáty by mali v súvislosti s hodnotením rizika GMO prioritne zabezpečiť uplatňovanie záverov Rady pre životné prostredie, ktoré boli prijaté 4. decembra 2008, konkrétne riadne uplatňovanie právnych požiadaviek ustanovených v prílohe II k smernici 2001/18/ES. Mali by sa predovšetkým prísne vyhodnotiť dlhodobé účinky geneticky modifikovaných plodín na životné prostredie, ako aj ich možné vplyvy na necieľové organizmy tak, aby boli náležite zohľadnené charakteristické vlastnosti prijímajúceho prostredia a zemepisných oblastí, v ktorých sa geneticky modifikované plodiny môžu pestovať, a aby sa vyhodnotili možné environmentálne dôsledky spôsobené zmenami v používaní herbicídov v súvislosti s geneticky modifikovanými rastlinami, ktoré sú odolné voči herbicídom. Najmä by Komisia mala zabezpečiť, aby sa prijali revidované usmernenia pre hodnotenie rizika GMO. Tieto usmernenia by nemali vychádzať len zo zásady skutočnej zhody alebo z porovnávacej koncepcie hodnotenia bezpečnosti a mali by umožniť, aby boli jasne určené priame a nepriame dlhodobé účinky, ako aj neistoty vo vedeckej oblasti. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) a členské štáty by sa mali zamerať na vytvorenie rozsiahlej siete vedeckých organizácií, v ktorej by boli zastúpené všetky odbory vrátane ekologických, a mali by spolupracovať, aby včas zistili prípadné rozdiely medzi vedeckými stanoviskami a vyriešili či vyjasnili sporné vedecké otázky. Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli zaručené potrebné zdroje pre nezávislý výskum možných rizík spojených so zámerným uvoľnením GMO alebo s ich uvedením na trh a aby uplatňovanie práv duševného vlastníctva nebránilo nezávislým výskumníkom v prístupe ku všetkému relevantnému materiálu. [PDN 44]
(10)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (9) sa vyžaduje, aby boli aktíva PKIPCP boli zverené do úschovy u depozitára. Počas roka 2011 Komisia predloží návrhy na zmenu a doplnenie smernice 2009/65/ES, aby sa objasnili záväzky depozitára, ak depozitár on sám alebo jeden z jeho podsprávcov zlyhajú a nie sú schopní vrátiť finančné nástroje, ktoré majú v úschove, má to vplyv na hodnotu podielov alebo akcií PKIPCP. Na zvýšenie ochrany v takejto situácii by podielnici a akcionári PKIPCP mali mať možnosť využiť rovnakú úroveň ochrany, ako keby investovali priamo do príslušných finančných nástrojov, ak by sa subjekt, ktorý má finančné nástroje v držbe, stal neschopným ich vrátiť. Podielnici a akcionári PKIPCP by mali dostať náhradu za stratu hodnoty PKIPCP. Zároveň by mali mať možnosť ponechať si podielové listy alebo akcie PKIPCP, aby si zachovali právo na spätné odkúpenie, keď to považujú za primerané. Komisia by mala po ukončení preskúmania smernice 2009/65/ES analyzovať, v ktorých situáciách by zlyhanie depozitára PKIPCP alebo podsprávcu mohlo ovplyvniť hodnotu podielov alebo akcií PKIPCP. Správa o tejto analýze by sa mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade, v prípade potreby spolu s legislatívnymi návrhmi. [PDN 4]