ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3

Usmernenia o hodnotení horizontálnych fúzií: t.j. fúzií medzi konkurujúcimi alebo potenciálne konkurujúcimi firmami. Tieto fúzie budú nezákonné len v tom rozsahu, v akom zvyšujú trhovú silu spoločností spôsobom, ktorý má pravdepodobne nepriaznivé dôsledky pre spotrebiteľov, hlavne vo forme vyšších cien, horšej kvality produktov, alebo zredukovaného výberu. Nezávisle od toho, či antikonkurenčné vplyvy vyplývajú z vytvorenia alebo posinenia jedného dominantného hráča na trhu alebo zo situácie oligopolu. Vplyv fúzie však bude okrem toho hodnotený vo vzťahu k tomu, čo by sa inak na príslušnom trhu odohralo za neprítomnosti koncentrácie. To môže napríklad znamenať, že akvizícia firmy na pokraji bankrotu by neodôvodňovala intervenciu Komisie.
2.15

Podľa vyjadrenia Komisie sa musí podariť najmä to, aby si všetci uvedomili, že – „oblasť NATURA 2000 môže byť motorom trvalo udržateľného miestneho rozvoja hospodárstva a tým prispieť k zachovaniu miestnych územných spoločenstiev. Aktívne zahrnutie týchto otázok do dialógu so všetkými relevantnými účastníkmi procesu má pre úspešné vybudovanie siete Natura 2000 a jej zaradenie do širšieho socioekonomického kontextu rozšírenej Európskej únie rozhodujúci význam“. EHSV zastáva názor, že toto formovanie spoločenského vedomia v prospech úspešnej ochrany prírody v Európe má rovnako veľký význam ako nadchádzajúce nevyhnutné doriešenie otázky financovania.
1.6

Táto akcia sa síce uskutočňuje v rámci európskej politiky vodného hospodárstva, týka sa však aj iných oblastí európskej politiky, ako napríklad poľnohospodárstva, ochrany životného prostredia, civilnej obrany, dopravnej politiky a pod. Okrem toho vyvstáva ešte jeden zásadný a ďalekosiahly problém v súvislosti so správou záplavových území: ohraničenie a definícia brehov riek a morí ako verejného majetku, ktorý sa má chrániť, a ktorý nesmie byť na základe čisto politickej motivácie vo významnej miere zmenený rozhodnutím úradov, ktoré by sa týkalo oblasti vodného hospodárstva a povodňového manažmentu. Ohraničenie takýchto ochranných území by uľahčilo protipovodňovú ochranu.
4.2

Jedným z kritérií pre zahrnutie do režimu zvláštnych dojednaní SIA pre podporu udržateľného rozvoja je to, že daná krajina by mala byť „zraniteľná“. Článok 9 odstavec 2 stanovuje, že krajina je zraniteľná vtedy, keď nebola v súlade s podmienkami stanovenými v odstavci 4.1 vylúčená zo všeobecného režimu alebo ich vývoz do Spoločenstva, na ktorý sa vzťahujú všeobecné colné preferencie, predstavuje menej ako 1 % celkového dovozu do Spoločenstva, na ktorý sa vzťahujú všeobecné colné preferencie. EHSV je toho názoru, že tento článok by mal byť prepracovaný tak, že sa slovo „alebo“ nahradí slovom „a“. Ak nie tento článok bude mať taký účinok, aký určite nebol pri jeho tvorbe cielený.
Politika hospodárskej súťaže (bod 4 oznámenia). Dokument Komisie prikladá mimoriadny význam tejto otázke a stanovuje dôležitú zásadu: opatrenia zamerané na liberalizačné a integračné systémy a politiku hospodárskej súťaže sa navzájom dopĺňajú. Táto samozrejme vyzerajúca zásada by sa mohla po uvedení do praxe vykladať rôznymi spôsobmi, najmä obmedzujúcimi. Komisia konštatuje, že má v úmysle zostať neutrálna v otázke horizontálnej alebo vertikálnej konsolidácie, ale upozorňuje že by sa mohli vyskytnúť problémy spojené s hospodárskou súťažou, keby takéto konsolidácie viedli k vytváraniu alebo posilňovaniu dominantnej pozície na trhu, ako je to teraz. Problémom nie je dominantná pozícia, ktorá ako taká nie je protiprávna, ale protiprávne je zneužívanie dominantného postavenia: ak by sa toto udialo, mohlo by to v závislosti od charakteru trhu viesť k problémom pri uplatňovaní pravidiel.
4.5.1

„Do júla 2005 objasniť a zjednodušiť právny rámec pre kompenzáciu záväzkov za verejnú službu“, čo by malo viesť k tomu, že by sa pri rešpektovaní princípov transparentnosti, zabránenia diskriminácii a dodržiavania proporcionality mala garantovať bezpečnosť dlhodobého financovania na jednej strane a potrebné investície na to, aby služby boli nepretržité a trvalé, na druhej strane by sa mala garantovať kompenzácia záväzkov za verejné alebo univerzálne služby; malo by sa uznať, že formy, ktoré tieto kompenzácie môžu mať, sú veľmi odlišné a musia umožniť, aby sa prispôsobili stanoveným cieľom: verejné dotácie, vnútorné roviny, ktoré umožňujú financovať výdavky, ktoré vznikli z obchodov z rentabilnej činnosti, doprevádzané výhradnými alebo nevýhradnými právami, kompenzačné fondy medzi operátormi, oslobodenie od daní a iných poplatkov, partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom, finančné podpory na poskytnutie služieb užívateľom, atď.
2.2

Bez ohľadu na to, a ako si Komisia spomína, prvým textom Spoločenstva, ktorý sa snažil o zavedenie istého stupňa regulácie do obsahu audiovizuálnych a informačných služieb, bolo odporúčanie z 24. septembra 1998, ktoré opakovalo podstatu úvah uvedených v Zelenej knihe Ochrana maloletých a ľudskej dôstojnosti v audiovizuálnych a informačných službách zo 16. októbra 1996 (6) a závery Rezolúcie o nezákonnom a škodlivom obsahu internetu, zo 17. februára 1997 (7), a ktoré predložilo sériu odporúčaní pre členské štáty, priemyselné odvetvia a dotknuté strany, na podporu klímy dôvery, ktorá by podporila rozvoj audiovizuálnych a informačných služieb, čím by sa zabezpečila vysoká úroveň ochrany maloletých a ľudskej dôstojnosti, a to hlavne prostriedkami samoregulácie.
3.5.3

Výbor preto považuje zásadné uplatňovanie princípu krajiny pôvodu v oblasti medzinárodných služieb za predčasné. Zásada krajiny pôvodu predpokladá, že je možné vychádzať z existencie porovnateľných podmienok, a to ako reálnych, tak i na právnej úrovni. Podľa presvedčenia výboru sľubuje používanie zásady krajiny pôvodu výsledky len vtedy, keď existuje jasnosť práva a právna istota ohľadne oblasti používania. Uplatňovanie zásady krajiny pôvodu bez primeranej prechodnej lehoty by mohlo viesť k vzniku problémov, najmä keď existujúce súbory nástrojov harmonizácie jednotlivých odvetví sa výboru ešte nezdajú byť dostatočne využité. Pri uplatňovanie tohto princípu by preto hrozilo riziko konkurencie medzi systémami, čo by mohlo oslabiť spotrebiteľské, zamestnanecké a environmentálne normy za predpokladu, že v EÚ budú naďalej existovať rozdielne právne, sociálne a zdravotné systémy. Pomocou harmonizácie po jednotlivých odvetviach môže byť najmä vo zvlášť citlivých oblastiach dosiahnuté optimálnejšie prispôsobenie na výzvu spoločného trhu než pomocou uplatnenia čisto horizontálneho prístupu. Zároveň treba, v spolupráci so všetkými skupinami, ktorých sa to týka, najmä organizáciami na ochranu zdravia spotrebiteľov a sociálnymi partnermi, v rámci detailného odhadu dôsledkov, každé odvetvie preskúmať z hľadiska jeho vhodnosti pre zavedenie zásady krajiny pôvodu, a to aj z hľadiska sociálnych a ekologických aspektov. Pretože opatrenia harmonizácie predstavujú prinajmenšom rovnocenné nástroje pre uskutočnenie spoločného trhu, malo by sa v rámci primeraného časového obdobia dosiahnuť prispôsobenie rôznych predpisov v oblastiach, zdravotníctva, sociálnych vecí a práce, v ktorých majú členské štáty zvláštnu zodpovednosť. Medzitým by sa malo za pomoci Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady kladne rozhodnúť o tom, či harmonizácia v uvedených oblastiach dosiahla dostatočný pokrok. Podľa stavu harmonizácie právnych predpisov by bolo možné poskytnúť, pokiaľ by to bolo potrebné, poslednú dodatočnú lehotu na zosúladenie národných právnych predpisov. Výbor je presvedčený, že táto metóda – spolu s presne definovaným vymedzením týchto zvláštnych služieb (napríklad slobodných povolaní) – umožní postupnú úpravu v jednotlivých oblastiach, takže po uplynutí prechodného obdobia by sa mohol zaviesť princíp krajiny pôvodu, čím by bolo umožnené dokončenie spoločného trhu. Toto platí aj pre mechanizmy spoločnej a samočinnej regulácie.
1.2

Prvý železničný balík (nazývaný aj infraštrukturálny balík) vstúpil do platnosti 15. marca 2001 a musel byť zapracovaný do národnej legislatívy do 15. marca 2003. Obsahuje nasledujúce zložky: — zmena smernice 91/440/EHS, vrátane voľného prístupu na trh pre medzinárodnú nákladnú železničnú dopravu na transeurópskej sieti nákladnej železničnej dopravy do 15. marca 2003 a liberalizácia celej medzinárodnej nákladnej železničnej dopravy do 15. marca 2008 (1), — rozšírenie rozsahu smernice o európskej licencii pre železničné podniky (zmena smernice 95/18/ES) (2), — harmonizácia ustanovení, ktorými sa riadi prideľovanie kapacít železničnej infraštruktúry a vymáhanie poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a potvrdenia o bezpečnosti (nahrádza smernicu 95/19/ES) (3).
5.11.6

A naozaj, aj keby vyššie spomenutý hypotetický poľský spotrebiteľ dostal platobný príkaz vo svojom materinskom jazyku, v akom jazyku by odpovedal? Kto by zabezpečil preklad z poľštiny do taliančiny? A opačne, ak nedostane oznámenie v poľštine, mohol by, právne povedané, odmietnuť ho prevziať. Všetky podobné situácie by tvorili bariéry, ktoré by negatívne ovplyvnili rýchlosť európskeho platobného príkazu.
5.3

V polovici osemdesiatych rokov začalo Japonsko viacero rôznych viacročných programov (5-10 rokov) v odvetví nanovied a nanotechnológií. V roku 2003 dosiahol program V&R pre nanotechnológie a materiály 900 miliónov dolárov, ale rôzne témy, spojené s nanotechnológiami sú tiež prevzaté do programov o vedách o živote, životnom prostredí a informačnej spoločnosti, čo predstavuje celkovú sumu fondov, určených tomuto sektoru približne 1,5 miliardy dolárov na rok 2003 so zvýšením približne o 20 % v roku 2004. Japonský súkromný sektor sa na ňom tiež zúčastňuje s veľkými podnikmi ako sú Mitsui & Co a Mitsubishi Corporation. Hlavné japonské podniky ako sú NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitomo Electric, Fuji Xerox a iné investujú do nanotechnológií značné sumy.
3.4

Ako už bolo povedané v predslove, toto stanovisko sa vypracováva v kontexte so stanoviskom EHSV k nariadeniu o všeobecných ustanoveniach (7). To detailne komentovalo súvislosti a potrebu posilniť zainteresovanosť sociálnych a ekonomických partnerov (8). Sociálni partneri ako aj ďalšie organizácie občianskej spoločnosti by sa mali zúčastňovať všetkých stupňov prípravy a uskutočňovania programu a mali by mať plné právo na monitorovacie výbory. Spomenuté stanovisko tiež tvrdí, že Komisia by mala podporovať efektívne partnerstvá. Výbor je presvedčený, že ak majú byť tieto partnerstvá čo najefektívnejšie, potom by sa ich rozhodnutia mali aj rešpektovať. V spomenutom stanovisku predložil výbor aj svoj názor týkajúci sa „nových priorít“ (9), ktoré musia reagovať na problémy nastolené rozšírením. Toto stanovisko zohľadňuje spomenuté priority, nakoľko sa vzťahujú k jednotlivým nariadeniam o Európskom fonde regionálneho rozvoja. Výbor už vyslovil svoj celkový názor, že kohézna politika by mala disponovať dostatočnými prostriedkami, aby mohla plniť svoje ciele. Existujú navyše styčné body, ktoré sa týkajú ako „starých“, tak aj „nových“ členských štátov.
3.5.3

Výber regiónov, ktorých sa to týka: EHSV vyjadruje zásadný nesúhlas so skutočnosťou, že Komisia vracia výber regiónov, ktoré majú čerpať zo štrukturálnych fondov na členské štáty. Podľa EHSV má tento výber urobiť Komisia spoločne s členským štátom. V rámci toho by sa mala venovať zvláštna pozornosť regiónom so štrukturálnymi a prírodnými nevýhodami, kde by bolo treba, aby sa Európska komisia v širokom rozsahu podieľala na výbere týchto regiónov, aby sa zabezpečil rovnaký prístup na európskej úrovni. Nebolo by napríklad prirodzené, aby jeden ostrov bol vyhlásený v jednej krajine za voliteľný a jeho sused s tými istými vlastnosťami by nebol voliteľný v inom členskom štáte. Občania by sa teda mohli oprávnene pýtať kde sa pri týchto výberoch nachádza európsky rozmer a európska koherencia.
3.5

Návrh ďalej upozorňuje na skutočnosť, že predpisy Spoločenstva, ktoré v súčasnosti platia pre uvedené „látky“, sú vo všeobecnosti ťažko zrozumiteľné a realizovateľné. Mnohé „látky“ uvedené v tomto dokumente a v zozname EINECS „existujúcich látok“ boli správne klasifikované ako „látky UVCB“, t.zn. ako komplexné zmesi so známym alebo neznámym zložením na základe definície zverejnenej v roku 1999 v istej vedeckej štúdii, na ktorú sa odkazuje v poznámke na strane 18 príručky vydanej Európskym úradom pre chemikálie v roku 2002 pod názvom „Manual of Decisions for Implementation of the Sixth and Seventh Amendments to Directive 67/548/EEC“ [„Príručka rozhodnutí pre implementáciu šiestej a siedmej zmeny smernice 67/548/EHS“]. Tieto látky bezpochyby nie sú jednoduchými látkami vo všeobecnom zmysle slova. Okrem toho je len niekoľko z nich skutočne uvedených do obehu, čo potvrdzuje správnosť hodnotenia Komisie vyjadreného pri príležitosti prvej publikácie zoznamu EINECS, že „EINECS štvornásobne precenil počet komerčne relevantných látok“. Z toho vyplýva, že v súčasnosti sa na trhu nachádza asi 25 000„látok“ v relevantnom množstve. Niektoré z nich boli pravdepodobne nahradené asi 5 000„novými látkami“ uvedenými na zozname ELINCS, pričom pri definícii a identifikácii týchto látok existujú rovnaké ťažkosti. V roku 2005 sa teda na trhu nachádza približne 30 000 látok, čo je počet, ktorý pravdepodobnejšie zodpovedá skutočnosti než často uvádzaný počet 100 000 látok. Otázka prístupu verejnosti a podnikov k zozbieraným, ale nie pravidelne aktualizovaným údajom týkajúcich sa aspoň polovice týchto látok, je však naďalej otvorená a kompetentné orgány v členských štátoch majú naďalej problémy s presným zaradením týchto látok ako „existujúce látky“, resp. „nové látky“ a so stanovením, ktoré nariadenie sa na ne vzťahuje.
6.3

Výbor síce podporuje hlavné línie tejto správy, ale zároveň sa domnieva, že by bolo žiaduce určité opatrenia definovať konkrétnejším spôsobom a vychádzať z vopred určeného časového plánu. Z tohto dôvodu výbor odporúča bezodkladne zaviesť postup monitorovania plánovaných opatrení a nečakať na ich vyhodnotenie po roku 2008, ako to navrhuje Komisia. Do tohto procesu by mali byť zapojené zainteresované združenia družstiev tak na národnej ako aj na medzinárodnej úrovni.
3.5.3

Rozpočet, vyčlenený na LEADER, by sa mal zvýšiť z 2,2 miliardy EUR na 8,8 miliárd EUR (7 % z EAFRD + 3 % výkonná rezerva), čo predstavuje najvýznamnejšie percentuálne zvýšenie. Výbor sa teší tomu, že sa iniciatíva LEADER plnou mierou zaradila do politiky rozvoja vidieka, čo vytvára možnosť, aby sa ustálila účasť občianskej spoločnosti na rozvoji vidieckych oblastí. Aj keď má metóda taký význam ako ciele, výboru je ľúto, že cieľ zavádzať inovačné alebo pilotné aktivity sa už nedostal do popredia. Nakoniec výbor upozorňuje Komisiu na reálne riziko, ktoré by mohol predstavovať príliš vysoký finančný záväzok. Bolo by poľutovaniahodné, keby sa v tejto napätej rozpočtovej situácii ocitla iniciatíva LEADER mimo realizácie kvôli administratívnym otázkam alebo možnosti voľne nakladať miestnymi verejnými finančnými prostriedkami. Preto výbor navrhuje, aby bola povinná minimálna sadzba nižšia pre všetky členské štáty (minimálna sadzba 4 % by bola viac prispôsobená súčasnému plánovaniu). Táto minimálna sadzba v ničom nepredvída, či má každý členský štát pri výbere uprednostňovať LEADER.
2.9

Politika EÚ v oblasti obchodu/investícií a rozvoja by mala v plnom rozsahu podporovať ciele globálnej politiky EÚ a mala by byť do nej aj integrovaná. EHSV podporuje ciele Všeobecného systému preferencií EÚ (GSP), ale vznáša otázku, či obsiahnuté stimuly (v oblastiach životného prostredia, sociálnych vecí a anti-drogovom režime) nie sú spojené s príliš rozsiahlou administratívou na strane importéra, na základe čoho využívajú chudobnejšie krajiny a malé podniky, ktoré by mali z tohto systému profitovať, tento systém len v obmedzenej miere. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby sa zamerala na podporu ratifikácie a legislatívnej a praktickej implementácie základných pracovných noriem ILO v krajinách prijímajúcich pomoc a aby naplánovala do vyhodnotenia v roku 2005 opatrenia s cieľom maximalizovať prospech pre príjemcov. Do tohto vyhodnotenia by mali byť v plnom rozsahu zapojení sociálni partneri a iné relevantné organizácie civilnej spoločnosti.
3.16

V tomto procese výberu organizácií a vyčleňovania finančných prostriedkov na projekty, ktoré navrhujú, musia inštitúcie Spoločenstva a príslušné orgány v participujúcich krajinách dbať na to, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky z programu „Mládež v akcii“ sa nepoužijú na financovanie akéhokoľvek združenia alebo organizácie, ktorá by akceptovala alebo tolerovala (či už vlastným konaním alebo nečinnosťou) akékoľvek netolerantné, násilné, rasistické alebo xenofóbne postoje. Za týmto účelom by mali organizácie zodpovedné za výber a schvaľovanie projektov na úrovni Spoločenstva a v členských štátoch identifikovať organizácie s takouto históriou a mali by ich výslovne vylúčiť z výberového procesu. Vo výberovom procese je okrem toho potrebné zabezpečiť, aby sa pri výbere organizácií, ktoré majú dostať podporu, zohľadnili len tie organizácie, ktoré majú určitú reprezentatívnosť a stabilizovanú členskú základňu.
7.2

Počas prebiehajúceho roku a roku zodpovedajúcemu prestávke povolenej predĺžením (t.j. v rokoch 2005 a 2006), pokladá EHSV za nesmierne dôležité, aby GR Podniky podporovalo v nových členských štátoch početné stretnutia so zástupcami organizácií MSP zo všetkých krajín s cieľom prediskutovať najlepšie praktiky a sústrediť pozornosť na špecifické problémy nových členských krajín. To by umožnilo upozorniť na mnohé aspekty, ktoré treba potom rozpracovať v kontexte nového rámcového programu.
4.1

Rozšírenie EÚ je pre Úniu veľkou ekonomickou a sociálnou výzvou, ktorú ale nemusí zvládať len štrukturálna politika EÚ. EHSV podporuje Komisiou navrhované koncentrovanie prostriedkov do ekonomicky najslabších regiónov, čo by malo pomôcť predovšetkým novým členským štátom, kde je koncentrácia najmenej rozvinutých regiónov najvyššia. Navrhované zvýšenie prostriedkov štrukturálnych fondov z približne 276 mld. EUR na 336,1 mld. EUR na obdobie rokov 2007 – 2013, čo zodpovedá 0,41 % hrubého národného produktu (HNP) Únie, považuje EHSV za primerané, keď vezme do úvahy, že tieto prostriedky majú byť teraz rozdelené medzi 25 štátov. EHSV je však toho názoru, že štrukturálne intervencie by mali i naďalej plynúť, hoci v menšom rozsahu, do starých členských štátov, aspoň do tých oblastí, ktoré sú obzvlášť postihnuté štrukturálnymi zmenami v priemysle a ktoré majú najvyššiu mieru nezamestnanosti. Zároveň je potrebné nájsť a vytvoriť pre regióny, ktoré doteraz spadali po cieľ 1 podpory, a ktoré v dôsledku tzv. štatistického efektu už nemajú na túto podporu nárok, spravodlivé prechodné riešenie. EHSV víta plán Komisie plne integrovať iniciatívu Spoločenstva EQUAL do ESF, aby tak mohli byť plne využité jej nesporné prednosti, medzi ktoré patrí inovatívnosť podporovaných projektov, podporovanie výmeny skúseností a dobre osvedčených metód z praxe v rámci EÚ a tiež podpora princípu partnerského zapájania rôznych subjektov do ich realizácie. Po včlenení iniciatívy EQUAL do ESF môže Európska komisia vyzvať členské štáty na včlenenie opatrení na národnej úrovni podobných EQUAL do národných akčných programov.
2.1.4

Výbor navrhol, aby Komisia začala uvažovať o postupnom prechode od uplatňovania princípu „nulových zásob“ k valorizačnému využívaniu „zásob v obehu“ najmä pre veľké objemy tovarov na dlhé trate, ktorých preprava nie je naliehavá, ale musí sa uskutočniť do určitého dátumu. Táto perspektíva by umožnila zrelativizovať naliehavosť dodávok a vytvoriť pre alternatívne spôsoby cestnej dopravy skutočný stupeň konkurencie v oblasti výdavkov a termínov, pričom by zaručovala stanovené dátumy dodávok. Hospodárske súvislosti, ktoré viedli k rozšírenému zaužívaniu „nulových zásob“, sú jasné. Tento princíp maximálne znižuje dodacie lehoty a naliehavosť povyšuje na uprednostňovaný spôsob fungovania obchodu. Zohľadnenie trvalo udržateľného rozvoja dnes ukazuje, že táto prax a jej následky spôsobujú vysoké náklady na znečistené ovzdušie a nadmernú spotrebu energie, čo nás núti zamyslieť sa nad týmto problémom. Výbor opakuje svoju požiadavku, aby sa Komisia do tejto úvahy zapojila. Domnieva sa, že ak zostane cestná doprava na krátke trate nenahraditeľná najmä na konečných cestných úsekoch, bude sa vytvárať extrémny tlak na praktizovanie „nulových zásob“ a naliehavosť sa povýši na absolútny princíp. Tak vzniknú problémy pri presune časti cestnej nákladnej dopravy na iné spôsoby prepravy, ktoré viac nadväzujú na snahy dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj.
1.5

Čo sa týka dopravy, hlavnej témy posudzovaného návrhu nariadenia, treba pripomenúť, že predstavuje asi 32 % spotreby energie, ale aj to, že za posledných 30 rokov prispieva viac ako desiatimi percentami do európskeho HDP pri dvojnásobnom zvýšení objemu prepravy tak tovaru ako aj osôb. V súčasnosti tento sektor zamestnáva 10 miliónov pracovníkov. Očakáva sa zdvojnásobenie celkového objemu dopravy do r. 2020, z čoho sa 70 % týka prepravy tovaru v Európe s 15 členmi a 100 % v desiatich nových členských krajinách. Toto zvýšenie je následkom nárastu prepravy tovaru o 185 % a osôb o 145 % za posledných 30 rokov. Tento mohutný rozvoj spôsobil aj rad negatívnych dôsledkov a predovšetkým problémy s preťažením sietí a so zápchami, ktoré v súčasnosti zaťažujú ročne rozpočet vo výške 0,5 % HDP s vyhliadkou na zdvojnásobenie do roku 2010 vo výške približne 80 miliónov EUR. Denno-denne je 7 500 km ciest, čo predstavuje asi 15 % transeurópskej siete pätnástich členských krajín a 20 % železničnej siete, blokovaných dopravnými zápchami. (2)
1.2

Prvý železničný balík (známy tiež ako balík infraštruktúry) vstúpil do platnosti 15. marca 2001. Žiadalo sa, aby bol transponovaný do vnútroštátneho práva do 15. marca 2003. Obsahuje nasledovné prvky: — Zmena smernice 91/440/EHS: medzi iným voľný prístup na trh pre medzinárodnú železničnú nákladnú dopravu na transeurópskej sieti železničnej nákladnej dopravy do 15. marca 2003 a celková liberalizácia medzinárodnej železničnej nákladnej dopravy do 15. marca 2008; (1) — Rozšírenie pôsobnosti Európskej licencie železničných operátorov (zmena smernice 95/18/EC) (2); — Harmonizácia ustanovení pre prideľovanie kapacít železničnej infraštruktúry a vyberanie poplatkov za infraštruktúru a certifikát bezpečnosti (nahrádza smernicu 95/19/EC) (3).
3.4

Výbor sa domnieva, že infraštruktúra Spoločenstva, ako aj informácie a služby, ktoré poskytuje, by mali byť verejne prístupné, pretože ide hlavne o vedecké údaje a základy poznatkov, ktorých využívanie je všeobecným záujmom (prevencia prírodných alebo priemyselných rizík, zdravie atď.). Prekážke, ktorú by mohli vytvoriť príliš obmedzujúce práva na využívanie služieb a sérií údajov, by sa malo predísť.
3.5.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor žiada, aby sa do celého spektra procesov a aktivít v súvislosti s „integrovaným akčným programom v oblasti celoživotného vzdelávania“ zapojili sociálni partneri, ale tiež regionálne a miestne orgány štátnej správy a samosprávy. Všetky sociálne a občianske organizácie by mohli na vlastnú žiadosť využiť európske označenie spoluúčasti na integrovanom programe, a to za podmienky, že sa sami zapoja do akcií nadväzujúcich na tento program. Označenie by im mohlo otvárať vstup do európskeho združenia ľudového vzdelávania a delegovať jedného alebo viac zástupcov do jeho „pomocného výboru“. Takáto aktívna súčinnosť by urobila systém sociálne únosným a dodala by mu príslušnú dynamiku pre efektívne fungovanie.
1.3

Európska komisia podala v októbri 2003 na Európskom súdnom dvore sťažnosť na deväť členských štátov za neoznámenie transpozície prvého železničného balíčka do národného práva. Do mája 2004 nebolo doručené oznámenie piatich krajín a dva členské štáty transponovali do národného práva len niektoré ustanovenia.