SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 9. 10. 2008 
SEK(2008) 2572 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Posúdenie vplyvu pripojené k 
návrhu 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2000/46/ES o za čatí a vykonávaní činností a doh ľade 
nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického pe ňažníctva 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
{COM(2008)627 v kone čnom znení} 
{SEC(2008)2573} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Smernica 2000/46/ES o za čatí a vykonávaní činností a doh ľade nad obozretným podnikaním 
inštitúcií elektronického pe ňažníctva ( ďalej len „SEP“)1 sa prijala ako reakcia na vznik 
nových predplatených elektronickýc h platobných produktov a bola ur čená na vytvorenie 
jasného právneho rámca zameraného na posilnenie vnútorného trhu a podnietenie hospodárskej sú ťaže a zárove ň zabezpečenie primeranej úrovne obozretného doh ľadu.  
Elektronické peniaze sú zadefinované v SEP ako „pe ňažná hodnota tak, ako ju predstavuje 
nárok voči vydavate ľovi, ktorá je: i) uchovaná  na elektronickom nosi či; ii) vydaná pri prijatí 
peňažných prostriedkov najmen ej vo výške vydanej pe ňažnej hodnoty; iii) prijatá ako 
platobný prostriedok inými podnikmi, ako je vydavate ľ“. 
SEP sa usiluje o otvorenie trhu na vydávanie e-pe ňazí prostredníctvom vytvorenia inštitúcií 
elektronického pe ňažníctva (IEP) riadených na základe miernejšieho obozretného režimu, ako 
sa vyžaduje pri úverový ch inštitúciách.  
2. P
ROCESNÉ ZÁLEŽITOSTI A  KONZULTÁCIA ZAINTERESOVANÝCH STRÁN  
Na základe doložky o preskúmaní SEP ( článok 11) Komisia za čala hodnotenie v januári 2005. 
Komisia prijala na základ e hodnotiacej štúdie pracovn ý dokument útvarov Komisie 
o preskúmaní smernice o elektronických peniazoch (SEP) v júli 2006. V správe sa konštatovalo, že existuje potreba preskúma ť súčasnú smernicu, niektoré ustanovenia, pri 
ktorých sa zdalo, že bránia rozvoju trhu elektronických pe ňazí. V správe sa taktiež navrhovalo 
počkať pred prijatím ďalších opatrení na závere čné prijatie smernice o platobných službách 
(SPS) s cie ľom umožni ť dokončenie zložitých vyjednávaní o SPS.  
S cieľom pripravi ť súčasné posúdenie vplyvu sa uskuto čnili početné konzulta čné iniciatívy. 
Patrili medzi ne prav idelné rozhovory s členskými štátmi, ECB, finan čnými inštitúciami, 
organizáciami spotrebite ľov, mobilnými operátormi, najmä v rámci existujúcich 
konzultačných výborov o retail ových platbách: PSGEG
2 a PSMG3 v roku 2007 a 2008. Popri 
tom sa 25. januára 2008 uskuto čnilo osobitné stretnutie s odvetvím elektronického 
peňažníctva a 30. apríla 2008 sa kon alo osobitné dvojstranné stre tnutie s ECB. Napokon, vo 
februári 2008 bola s cie ľom prediskutova ť posúdenie vplyvu vytvorená medziútvarová 
pracovná skupina s ú časťou Generálneho sekretariátu a GR pre hospodársku sú ťaž, GR pre 
informačnú spoločnosť a médiá a GR pre hospodárske a finan čné záležitosti.  
                                                 
1 Ú. v. ES L 275, 27.10.2000, s. 39. 
2 Skupina vládnych expertov pre platobné systémy (PSGEG) je poradný orgán zložený z vládnych 
expertov členských štátov EHP, zvy čajne z vnútroštátnych ministerstiev financií a centrálnych bánk, 
ako aj zástupcov členov Európskej centrálnej banky ako pozorovate ľov s expertízou v oblasti platieb 
s cieľom poskytova ť poradenstvo a usmernenia Komisii. 
3 Skupina pre trh s platobnými systémami (PSMG) je poradný orgán zložený z expertov na trh, zvy čajne 
z bánk, firemných oddelení, retail ových oddelení a združení zastupujúci ch zainteresované strany, ako sú 
MSP a spotrebitelia, s expertízou v oblasti platieb s cie ľom poskytova ť poradenstvo a usmernenia 
Komisii. 
SK 3   SK 3. VYMEDZENIE PROBLÉMOV  
Problémy zistené pri hodnoten í a konzultácii možno zoskupi ť do dvoch hlavných vetiev 
problémov. Prvý okruh problémov súvisí s nejasným vymedzením elektronických pe ňazí 
a rozsahom pôsobnosti smernice , čo vedie k právnej neistote a bráni rozvoju trhu. Druhá sa 
vzťahuje na neprimeraný právny rámec . Tento posledný bod zah ŕňa obozretný režim, 
výnimky a režim vydávania pasov, ako aj uplat ňovanie pravidiel boja proti praniu špinavých 
peňazí na služby elektronického pe ňažníctva. Tento celkový prá vny nesúlad sa zvýši po 
implementácii smernice o platobných službá ch (do novembra 2009), pretože niektoré jej 
ustanovenia sú nezlu čiteľné so SEP. 
Tieto problémy viedli k obmedzenému rastu trhu  s elektronickými peniazmi v Európe 
z hľadiska objemu vydaných e-pe ňazí a po čtu účastníkov trhu, pri čom e-peniaze 
predstavovali 1 miliardu EUR v porovnaní so 637 miliardami hotovosti v obehu k augustu 2007. 
3.1. Nedostato čná právna istota a rozsah pôsobnosti smernice bráni rozvoju trhu 
V priebehu preskúmania vyjadrili zainteresované strany obavy, že sú časnej smernici chýba 
právna istota v dôsledku nejasnej definície e-pe ňazí a rozsahu pôsobnosti smernice. 
3.1.1.  Definícia e-pe ňazí je nejasná 
Na základe vymedzenia „e-pe ňazí“ sa vyžaduje, aby sa „u chovávali na elektronickom nosi či“. 
Toto vymedzenie sa preto považuje za technicky obmedzené na jednu formu e-pe ňazí (a to 
elektronické peniaze založené na kartách) a nezah ŕňa rôzne predplatené produkty dostupné na 
trhu (napr. e-peniaze „zal ožené na serveri“). Sú časné vymedzenie takisto vyvoláva otázky 
v prípadoch, ke ď by uchovaná hodnota bola nižšia ako suma skuto čne zaplatená 
vydavateľovi, čím sa v zásade takéto produkty vyra
ďujú z definície e-pe ňazí.  
3.1.2.  Rozsah pôsobnosti SEP bráni novým ú častníkom trhu  
Uplatňovanie smernice na mobilných operátorov a vydavate ľov elektronických poukážok by 
malo rozsiahly vplyv na po čet účastníkov trhu a na objem elektronických pe ňazí v obehu, 
pretože by umožnilo navrhnutie nových služieb. Pod ľa konzultovaných zainteresovaných 
osôb bráni sú časná nedostato čná jasnosť rozvoju týchto dvoch trhov.  
3.1.3.  Činnosti IEP sú definované príliš úzko 
Činnosti inštitúcií elektronického pe ňažníctva sú obmedzené na základe článku 1 ods. 4 SEP 
na vydávanie elektronických pe ňazí a úzko súvisiace služby. Toto ustanovenie sa líši od 
prístupu neexkluzivity SPS, pod ľa ktorého môže platobná inštitúcia podnika ť aj v oblasti 
neplatobných služieb (napr. retailové alebo telekomunika čné činnosti). Na základe SEP musia 
„hybridné inštitúcie“, ako sú telekomunika ční operátori a maloobchodníci rozdeli ť svoju 
činnosť na rôzne právne subjekty, čo môže by ť nákladné a neefektívne. 
3.1.4.  Zameniteľnosť 
V článku 3 SEP sa uvádza, že držite ľ elektronických pe ňazí môže po čas obdobia platnosti 
požiadať vydavate ľa o plnenie v nominálnej hodnote v minciach a bankovkách alebo 
prevodom na ú čet bez iných poplatkov, ako sú popl atky nevyhnutné na vykonanie tejto 
operácie. Zamenite ľnosť bola začlenená do SEP z dôvodov ochrany spotrebite ľov s cieľom 
SK 4   SK zabezpečiť, aby spotrebitelia mohli vždy získa ť svoje peniaze spä ť. Zdá sa, že zamenite ľnosť 
predstavuje problém pre operátoro v mobilných sietí (OMS) a vydavate ľov elektronických 
poukážok. Mobilní operátori nemôžu „ex ante“ oddeli ť predplatné spotrebite ľov za mobilné 
služby a elektronické peniaze.  
3.2. Nezosúladený právny rámec 
Hoci sa všeobecne uznáva, že SEP pos kytla nebankovým subjektom príležitos ť vstúpiť na trh 
s e-peniazmi, na základe správy z preskúmania sa potvrdilo, že vysoké kapitálové požiadavky, 
ako aj niektoré obmedzenia a požiadavky uložené na základe SEP bránili rozvoju trhu s e-peniazmi. Prijatie SPS, ktorá sa v sú časnosti transponuje do vnútroštátnych právnych 
predpisov, zvýši zložitos ť a nesúlad celkového právneho rámca a môže vies ť k nerovnosti 
podmienok medzi platobnými inštitúciami a IEP. 
3.2.1.  Obozretný režim 
Požiadavky na obozretnos ť majú za cie ľ zaručiť zdravé a obozretné operácie inštitúcií 
elektronického pe ňažníctva. Preskúmanie poskytlo dôkaz, že niektoré požiadavky sú 
neúmerné rizikám, ktorým sú IEP vystavené . Tento dôkaz sa posilní , ak sa vezme do úvahy 
kumulatívny vplyv celkového režimu. Medzi prob lémy týkajúce sa obozretného režimu patrí: 
• súčasnú požiadavka na základné imanie vo výške 1 milióna EUR  považujú mnohé 
zainteresované strany za pr íliš vysokú a neúmernú vzh ľadom na riziko spojené so službou. 
Toto vysoké základné imanie je prekážkou pre menšie spolo čnosti, ktoré chcú požiada ť 
o licenciu IEP. 
• požiadavka na 2 % vlastných zdrojov  sa sama o sebe nezdá, že spôsobuje ťažkosti 
oprávneným IEP, hoci jej kombi nácia s ostatným prvkami SEP (napr. základným imaním, 
obmedzením investícií, obmedzením činností) viedlo k s ťažnostiam, že celkový režim je 
neúmerný. 
• obmedzenia investícií , na základe ktorých sa od IEP po žaduje, aby mali investície, ktoré 
sa rovnajú minimálne ich finan čným záväzkom týkajúcim sa dlžných elektronických 
peňazí. Pohľadávky spojené s bankovými a kreditnými kartami sú vy ňaté zo zoznamu 
oprávnených investícií. Na zákla de dôkazov sa preukázalo, že sú časné obmedzenia 
investícií vedú k prísnejším kapitá lovým požiadavkám na rastúce spolo čnosti v porovnaní 
s požiadavkami na úverové inštitúcie na zák lade smernice o kapitálových požiadavkách.  
3.2.2.  Nerovnaká implementácia niektorých ustanovení 
3.2.2.1.  Nerovnaké uplat ňovanie výnimiek 
Na základe SEP môžu členské štáty upusti ť od niektorých alebo všetkých požiadaviek na 
povoľovanie pre malé IEP s cie ľom uľahčiť vstup na trh a inovácie novým ú častníkom bez 
toho, aby sa na nich vz ťahovala plná prísnos ť povoľovacieho rámca. Táto možnos ť sa 
v členských štátoch uplat ňovala rôzne a štyri z nich výnimku neimplementovali vôbec. 
Súčasná situácia môže vies ť k narušeniu hospodárskej sú ťaže na vnútroštátnom území.  
3.2.2.2.  Vydávanie pasov 
Režim vydávania pasov umož ňuje IEP vyjs ť za hranice a v hostite ľskom členskom štáte 
vykonáva ť rovnakú podnikate ľskú činnosť, akú majú oprávnenie vykonáva ť vo svojom 
SK 5   SK domovskom členskom štáte na základe licencie pre IEP bez dodato čných prekážok. Článok 2 
SEP sa však odvoláva na niektoré články CRD, v ktorých sa ustanovuje povo ľovanie 
pobočiek v iných členských štátoch a vymedzuje rozsah povolených činností. Pod ľa 
niektorých zainteresova ných strán zvyšujú dodato čné požiadavky kladené v niektorých 
členských zložitos ť a prípadne bránia zakladaniu pobo čiek IEP v iných členských štátoch.  
3.2.2.3.  Pravidlá boja proti praniu špinavých pe ňazí 
SEP neobsahuje osobitné ustanovenia týkajú ce sa boja proti praniu špinavých pe ňazí. V 
smernici 2005/60/ES o boji proti praniu špinavých pe ňazí (AML) sa však zavádza 
zjednodušený režim povinnej starostlivosti vo vz ťahu ku zákazníkovi, ktorý sa uplat ňuje na e-
peniaze. Z h ľadiska zákazníka sa tieto požiadavky „ poznaj svojho zákazníka“ (PSZ) javia 
ťažkopádne a nepraktické. Z obchodného h ľadiska môžu tieto požiadavky a náklady súvisiace 
s ich riešením spôsobi ť v prípade tohto dr uhu služieb významný problém pre obchodný 
prípad. 
4. CIELE  
Všeobecným cie ľom preskúmania SEP je podpori ť vznik skuto čného jednotného trhu so 
službami elektronického pe ňažníctva v Európe. Podie ľať sa na návrhu a implementácii 
nových, inovatívnych a bezpe čných služieb elektronického pe ňažníctva. Zabezpe čiť prístup 
na trh pre nových ú častníkov a reálnu a ú činnú hospodársku sú ťaž medzi všetkými ú častníkmi 
trhu, čím vznikne výrazný prospech pre širšie európske hospodárstvo.  
S cieľom dosiahnu ť tento všeobecný cie ľ sa vymedzili dva opera čné ciele : objasnenie 
definície a rozsahu služieb elektronického pe ňažníctva a inštitúc ií elektronického pe ňažníctva 
a zabezpe čenie súladu s SPS, pri čom sa vytvoria skuto čne rovnaké podmienky pre všetkých 
účastníkov trhu. To by v strednodobom horizonte  viedlo k dosiahnutiu špecifických cie ľov, 
ktoré sa zameriavajú na zvýšenie právnej istoty pre všetkých poskytovate ľov služieb, 
vytvorenie harmonizovaného právneho rá mca a podporu vývoja nových a inovatívnych 
služieb.  
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI A  POLITICKÉ NÁSTROJE  
S cieľom vyrieši ť problémy týkajúce sa služieb elektronického pe ňažníctva a dosiahnu ť 
vymedzené ciele sa zoh ľadnil široký rozsah riešení. Dv a hlavné problémy, ako sa uvádza 
v kapitole tri, sú dôsledkom problémov spojených s: 
1. definíciou elektronických pe ňazí a rozsahom pôsobnosti SEP (prvok prvého 
problému), 
2. neprimeranos ťou právneho rámca (konkrétne: obozretný režim, výnimky a ich 
udeľovanie a pravidlá boja pr oti praniu špinavých pe ňazí). 
Na základe prvotného posúdenia rôznych politických možností vzh ľadom na politické ciele sa 
politické možnosti zoskupili do konkrétnych balíkov, ktoré predstavujú výber iniciatív, ktoré sa môžu prija ť. Posúdili sa tieto balíky:  
• Balík 1: Zachovanie SEP bez zmen y (prístup „nevykonania zmeny“)  
SK 6   SK Ide o takzvaný „základný scenár“. Pri tejto možnosti by nebol žiadny legislatívny návrh.  
• Balík 2: Vydanie usmernenia týkajúceh o sa rozsahu pôsobnosti s vymedzenia 
elektronického pe ňažníctva  
Na základe tejto právne nezáväznej možnosti by sa vydalo usmernenie s cie ľom objasni ť 
súčasné vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti inštitúcií elektronického pe ňažníctva. 
• Balík 3: Zosúladenie s SPS, pri čom sa uplatní obozretný režim pre platobné inštitúcie 
na IEP  
Táto možnos ť by znamenala navrhnutie právneho rámca, ktorý je v súlade s SPS, pri čom sa 
uplatnia požiadavky na obozretnos ť platné pre platobné inštitúci e na IEP. To by sa mohlo 
implementova ť zmenou a doplnením SEP alebo SPS. 
• Balík 4: Zosúladenie s SPS so špecifickým režimom pre IEP  
Balík 4 je takmer rovnaký ako balík 3 s výnimk ou špecifického obozretného režimu pre IEP. 
Mohol by sa implementova ť zmenou a doplnením SEP alebo SPS. 
• Balík 5: Zrušenie smernice SEP  
Na základe tohto balíka by sa zrušila smernica SEP.  
6. VPLYV BALÍKOV  
Na základe hodnotenia balíkov sa domnievame, že zosúladenie s SPS, ako sa navrhuje 
v balíku 3 a balíku 4 , je najvhodnejším spôsobom.  Očakáva sa, že obidva balíky budú ma ť 
pozitívny vplyv na rast trhu elektronického pe ňažníctva z h ľadiska elektronických pe ňazí 
v obehu (možný nárast až do výšky 10 miliárd EUR) a po čtu inštitúcií (až na 120 IEP). 
Hlavnými výhodami balíka 4 sú dostupnos ť konkrétneho obozretnéh o režimu primeraného 
rizikám, ktoré predstavujú inštitúcie elektronického pe ňažníctva a zachovanie existujúcich 
požiadaviek na predkladanie správ pre IEP s cie ľom zabezpe čiť monitorovanie trhu 
a dodržiavanie požiadaviek na obozretnos ť. Nevýhodou je vyššia administratívna zá ťaž, ktorá 
je však stále primeraná jeho cie ľu.  
Balík 3 by mal pri uplatnení požiadaviek na obozretnos ť platobných inštitúcií výhodu, ktorá 
by znížila administratívnu zá ťaž vzhľadom na to, že by sa nevyža dovalo predkladanie správ. 
Hlavnou nevýhodou je, že komplikuje monitorova nie trhu. Okrem toho, jeho obozretný režim 
je vzhľadom na objem platieb nepriamo spojený s rizikami inštitúcií elektronického 
peňažníctva, pretože elektronické pe ňažníctvo sa používa na vykona nie platobných transakcií. 
Balík 1 „nevykonanie zmeny“ alebo balík 2 „usmernenie“ by zachovali zložitos ť právneho 
rámca po transpozícii SPS v roku 2009 a bránili by ďalšiemu rozvoju trhu. Balík 5 „zrušenie 
smernice“ by zjednodušil právny rámec, vytvoril by však právnu neistotu a bránil by rozvoju 
nových služieb elektronického pe ňažníctva.  
SK 7   SK 7. HODNOTENIE A MONITOROVANIE  
Prvé priebežné hodnotenie by sa mohlo vykona ť v čase prvej preskúmania SPS, tri roky po jej 
transpozícii. Druhé hodnotenie sa vykoná najneskôr pä ť rokov po implementácii, útvary 
Komisie predložia hodnotiacu správu  na legislatívnu iniciatívu.  
Pripravované právne predpisy budú predmetom celkového hodnotenia s cie ľom, okrem iného, 
posúdiť, aké účinné a efektívne sú z h ľadiska dosiahnutia cie ľov uvedených v tomto 
hodnotení vplyvu, a rozhodnú ť, či sú potrebné nové opatrenia alebo zmeny a doplnenia. 
Komisia zváži takisto za členenie tejto smernice do smernice o platobných službách.