[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.1.2008 KOM(2008) 13 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o podpore včasnej demonštrácie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív {SEK(2008) 47} {SEK(2008) 48} OBSAH 1. Úvod 3 2. Náklady a výhody spojené s využívaním CCS 4 3. Prekonávanie prekážok spojených s CCS 6 4. Štruktúra EÚ na podporu demonštrácie CCS v elektrárňach 7 5. Podpora získavania finančných prostriedkov pre CCS 8 5.1. Kľúčový význam mobilizácie rozhodujúcich finančných prostriedkov v sektore priemyslu 9 5.2. Uľahčenie silnej účasti členských štátov 10 5.3. Vymedzenie zdrojov financovania na úrovni EÚ 11 6. Včasná príprava na rozsiahle zavádzanie technológií 11 7. Závery 12 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o podpore včasnej demonštrácie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD Vzhľadom na to, ľudské činnosti výrazne prispievajú k zmene klímy, EÚ prijala ambiciózne ciele na zníženie emisií skleníkových plynov v nadchádzajúcich desaťročiach. Tieto ciele sa nedosiahnu bez výrazného zníženia emisií CO2 v rámci odvetvia energetiky, v ktorom využívanie fosílnych palív, najmä uhlia a plynu, vedie pri výrobe energie k vzniku približne 40% všetkých emisií CO2 v EÚ. Keďže fosílne palivá sú aj naďalej dôležitou súčasťou energetického mixu v EÚ a vo svete, stratégie zamerané na problematiku zmeny klímy musia obsahovať riešenia na výrobu energie z fosílnych palív s výrazne nižšou uhlíkovou stopou. V týchto súvislostiach predstavujú technológie na zachytávanie a ukladanie CO2 (CCS) rozhodujúci prvok v súbore existujúcich a novovznikajúcich technológií s potenciálom dosiahnuť zníženie emisií CO2 potrebné na plnenie cieľov po roku 2020[1]. Rozsiahle uplatňovanie CCS v elektrárňach môže byť komerčne uskutočniteľné do 10-15 rokov, čo do roku 2020 alebo krátko potom umožní , aby CCS zaujali pevné miesto v systéme založenom na obchodovaní s emisiami (ETS) ako kľúčový nástroj na znižovanie emisií CO2 z fosílnych palív pri výrobe energie. To nie je možné dosiahnuť bez toho, aby sa okamžite nezačalo s potrebnými prípravnými krokmi; včasná demonštrácia je potrebná najmä z hľadiska technológií CSC, ktoré sú už vyvinuté a používané v iných aplikáciách, aby sa primerane prispôsobili na rozsiahle uplatňovanie pri výrobe energie. V reakcii na výzvu umožniť do roku 2020 výrobu energie z fosílnych palív s nízkou mierou emisií CO2 schválila Európska rada v marci 2007 plán Komisie podporovať výstavbu a prevádzku až 12 elektrární využívajúcich demonštráciu udržateľných technológií týkajúcich sa fosílnych palív v komerčnej výrobe energie do roku 2015. V novembri 2007 sa v Európskom strategickom pláne energetických technológií[2] (plán SET) uznala demonštrácia používania CCS pri výrobe energie z fosílnych palív ako jedna z oblastí, na ktorú by sa v rámci európskeho technologického rozvoja mali zamerať zdroje. To umožní Európe využívať dosiahnuté úspechy a premeniť svoje súčasné vedúce postavenie vo vývoji CCS na obchodné príležitosti pre európske podniky a vytváranie vysoko kvalifikovaných pracovných miest v Európe. V tomto oznámení, dopĺňajúcom návrh smernice Komisie o geologickom ukladaní oxidu uhličitého, ktorý vytvára právny rámec pre CCS v EÚ, sa nadväzuje na úsilie vynakladané v súvislosti s CCS, pričom jeho cieľom je vytvorenie štruktúry na koordinovanie a účinnú podporu rozsiahlej demonštrácie CCS a na jeho základe sa vytvárajú podmienky na odvážne priemyselné investície v rade elektrární. Bude potrebné, aby sa tieto investície udržali počas relatívne rozsiahleho časového obdobia, ktoré sa začína už teraz a trvá do roku 2020 a prípadne dlhšie. Je nevyhnutné, aby sa európske snahy v oblasti demonštrácie CCS v rámci integrovaného politického rámca vrátane cielených snáh v oblasti výskumu a vývoja, povedomia verejnosti a schvaľovacích opatrení začali čo najskôr. Časový odklad demonštrácie o 7 rokov vedúci k rovnakému odkladu celosvetového zavádzania CCS môže znamenať viac ako 90 Gt emisií CO2, ktoré sa do roku 2050 uvoľnia na celom svete, ale ktorým je možné predísť[3], pričom toto množstvo zodpovedá množstvu súčasných celkových emisií CO2 v EÚ uvoľnenému počas 20 rokov. 2. NÁKLADY A VÝHODY SPOJENÉ S VYUžÍVANÍM CCS Investície na zabezpečenie poskytovania CCS na trhu sú výrazné. Odteraz do roku 2020 bude potrebné investovať približne 1 miliardu EUR na činnosti v oblasti výskumu a vývoja, aby sa dosiahla situácia, keď sa CCS budú môcť byť komerčne zavádzať v rozsiahlej miere[4]. Okrem toho si včasná demonštrácia CCS v elektrárňach priemyselného rozsahu bude vyžadovať ďalšie výdavky dosahujúce miliardy EUR: pri súčasných cenách technológií predstavujú počiatočné investície do elektrární využívajúcich CCS z dôvodu nákladov na proces zachytávania a na zariadenia na prepravu a ukladanie približne o 30-70% (t.j. niekoľko sto miliónov EUR na elektráreň) viac ako pri bežných elektrárňach; okrem toho sú prevádzkové náklady v súčasnosti o 25-75% vyššie ako v elektrárňach spaľujúcich uhlie bez využívania CCS, a to hlavne z dôvodu zníženej účinnosti a existencie nákladov na zachytávanie a prepravu CO2. Európska technologická platforma pre elektrárne na fosílne palivá s nulovými emisiami (ETP-ZEP), združujúca európske energetické spoločnosti, dodávateľov zariadení a podniky obchodujúce s ropou/plynom, ako aj mimovládne organizácie, však odhaduje, že vďaka cieleným snahám v oblasti výskumu a vývoja a demonštrácie by sa náklady na CCS mohli odteraz do roku 2020 znížiť o 50%, čo by uľahčilo komerčné zavádzanie týchto technológií[5]. Očakáva sa, že prírastkový kapitál a prevádzkové náklady spojené s CCS budú následne ďalej klesať vďaka účinkom krivky učenia a skúseností a úsporám z rozsahu, ako je všeobecne možné pozorovať vo vývoji priemyselných technológií. Investície do rozvoja a zavádzania technológií CCS prinesú značné výhody. V analýzach Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) vypracovaných pri využití niekoľkých scenárov vzťahujúcich sa na obdobie do roku 2050 pri obmene podmienok sa uvádza že CCS môžu prispieť k 20 až 28% zníženiu celosvetových emisií CO2 z celkového množstva, ktoré je dosiahnuť[6], pričom dopĺňajú zníženie emisií dosiahnuté vďaka účinnosti a obnoviteľným zdrojom. Len v samotnej EÚ dosiahne zníženie emisií CO2 v energetickom sektore prostredníctvom CCS pri trhovom scenári 161 Mt v roku 2030 a 800-850 Mt v roku 2050[7], čo predstavuje 3,7% a 18-20% súčasných úrovní celkových emisií CO2. Okrem zavádzania CCS do výroby energie môžu tieto technológie poskytovať riešenia pre energeticky náročné priemyselné odvetvia, vďaka čomu sa značne znížia emisie aj v ich rámci. CCS budú rovnako dôležité na zvládanie budúcich emisií CO2 v krajinách, ako napríklad Čína alebo India, ktoré už teraz spotrebujú najviac uhlia a uvoľňujú najviac emisií[8]. Udržanie celosvetovej vedúcej úlohy EÚ vo vývoji technológií CCS a ich včasné zavádzanie na trh v EÚ vytvorí nové obchodné príležitosti pre európske podniky v týchto krajinách. Ak sa snahy zabezpečiť komerčnú uskutočniteľnosť CCS v EÚ do roku 2020 nebudú podporovať v rámci politík, nové elektrárne spaľujúce uhlie sa môžu postaviť bez využitia CCS alebo modernizačných prvkov. Toto by mohlo predstavovať riziko núteného využívania technológií, pri ktorých vzniká veľké množstvo emisií, a to na niekoľko desaťročí v objeme až 70GW kapacity inštalovanej v nasledujúcich 10-15 rokoch, čo by predstavovalo viac ako tretinu súčasnej kapacity spaľovania uhlia. 3. PREKONÁVANIE PREKÁžOK SPOJENÝCH S CCS Prvé kroky smerom k zavádzaniu CCS vo výrobe energie možno podniknúť bez výrazných dodatočných nákladov. Cieľom návrhu smernice Komisie o CCS je vyriešiť všetky zásadné legislatívne otázky spojené s CCS a poskytnúť komplexný regulačný rámec zameraný na bezpečnosť zavádzania CCS. Vďaka miernejším rizikám možno riešiť právne prekážky súvisiace s CCS a návrh obsahuje primerané ustanovenia. Okrem toho Komisia potvrdzuje, že pred rokom 2012 sa v súčasnom systéme obchodovania s emisiami môže zachytený a bezpečne uložený CO2 uznať ako neemitovaný[9]. Vďaka aktívnemu úsiliu Európskej komisie sa nedávno uskutočnili zmeny v medzinárodnej organizácii, pokiaľ ide o prijatie CCS[10]. Zmeny naznačujú, že EÚ môže prevziať vedúce postavenie pri vymedzovaní medzinárodnej regulácie v oblasti CCS. Po ratifikovaní zmien a doplnení môžu byť otvorené rozsiahle skladovacie kapacity pod dnom Severného mora. S cieľom poskytnúť potrebnú právnu istotu prevádzkovateľom a získať verejnú dôveru, pokiaľ ide o bezpečnosť CCS, bude rozhodujúce, aby boli návrhy Komisie rýchlo prijaté a transponované a aby zainteresované členské štáty rýchlo ratifikovali zmeny v medzinárodnej organizácii. Demonštráciou, pokračovaním výskumu a transparentnosťou informácií sa takisto zabezpečí opätovné uistenie verejnosti o celkovej bezpečnosti procesu. Budú potrebné otvorené a koordinované informačné činnosti. Bude trvať dlhšie, kým sa prekonajú hospodárske prekážky spojené s CCS. Dokonca aj s očakávanými zníženiami nákladov v oblasti výskumu a demonštrácie bude zavádzanie CCS znamenať zvýšené pevne stanovené aj premenlivé náklady v porovnaní s výrobou energie bez využitia CCS. Názory priemyselných a nezávislých odborníkov sa však zhodujú v tom[11], že pri cenách CO2 približne 35 EUR/tCO2 alebo dokonca menej a za predpokladu úplného uznania CCS v systéme obchodovania s emisiami nebudú mať elektrárne využívajúce CCS po roku 2020 konkurenčnú nevýhodu v porovnaní s bežnými elektrárňami[12], lebo náklady na zamedzovanie uvoľňovania emisií CO2 prostredníctvom CCS budú prinajmenšom rovnaké ako náklady na získanie emisných kvót, ak nie nižšie. S cieľom zabezpečiť dlhodobú transparentnosť v súvislosti s budúcim fungovaním systému obchodovania s emisiami Komisia ďalej pracuje na legislatívnom návrhu týkajúcom sa systému obchodovania s emisiami po roku 2012. V tomto návrhu sa CCS uznávajú ako právoplatná technológia na znižovanie emisií, pričom sa utvára riadny základ pre dlhodobú ekonomiku CCS v EÚ. 4. ŠTRUKTÚRA EÚ NA PODPORU DEMONšTRÁCIE CCS V ELEKTRÁRňACH V zmysle záverov Európskej rady z marca 2007 sa prostredníctvom plánu SET vytvára rámec, v ktorom možno navrhovať rozvoj CCS. CCS sa v ňom vymedzuje ako jedna zo strategických energetických technológií a na jej využívanie vo výrobe energie sa ako realistická možnosť stanovuje časový horizont roku 2020, pričom sa zohľadňuje potreba napredovania Európy pri demonštrácii týchto technológií v rozsiahlej výrobe energie pri ich súčasnom zdokonaľovaní prostredníctvom pokračujúceho výskumu a vývoja. Demonštrácia CCS tak môže byť novou európskou iniciatívou v rámci plánu SET, pričom sa prejavujú zásluhy spoločnej európskej snahy. Technológie CCS sa už používajú v priemyselných odvetviach, ale bude ich potrebné prispôsobiť na použitie vo významných elektrárňach, ako aj zlepšiť prostredníctvom pokročilého výskumu a vývoja. Účasť európskeho priemyslu je jednoznačná[13] a strategické potreby výskumu sú presne vymedzené[14]. Európsky priemysel za uplynulých 12-18 mesiacov[15] signalizoval viac ako 20 potenciálnych demonštračných projektov. Realizácia dostatočného počtu týchto technológií v požadovanom čase si vyžaduje spoločné kroky európskeho priemyslu, členských štátov a Európskeho spoločenstva. Niekoľko európskych krajín oznámilo iniciatívy na podporu demonštračných projektov na svojich územiach[16]. Jednotné a koordinované opatrenia na úrovni EÚ môžu pridať hodnotu a posilniť celkový vplyv pri rešpektovaní nezávislosti vnútroštátnych iniciatív. Ako sa uvádza v pláne SET, a s cieľom podporovať na úrovni EÚ účinnú demonštráciu udržateľných technológií týkajúcich sa fosílnych palív v komerčnej výrobe energie Komisia navrhuje otvoriť v roku 2008 európsku priemyselnú iniciatívu na zachytávanie, prepravu a ukladanie CO 2 . Pri súčasnej podpore rozsiahlej demonštrácie bude cieľom tejto iniciatívy aj riešenie potreby pokračovania výskumu a zvyšovania povedomia a súhlasu verejnosti integrovaným spôsobom. S cieľom zabezpečiť bezprostredný účinok iniciatívy pripraví Komisia v roku 2008 podpornú akciu v rámci 7. rámcového programu zameranú na vytvorenie a oživenie siete demonštračných projektov týkajúcich sa CCS. Komisia vyzve tvorcov projektov spĺňajúcich minimálne kritériá kvalifikácie[17], aby svoje projekty predložili a využili výhody európskej akcie. Týmto spôsobom bude Komisia poskytovať prvým iniciátorom prostriedky koordinácie, výmenu informácií a skúseností a stanovenie najlepších postupov. Získané informácie budú pomáhať určovať zameranie politík zabezpečujúcich dlhodobý hodnotový reťazec pre CO2 a budú usmerňovať jednotnú a účinnú interakciu zúčastnených projektov s príslušnou oblasťou výskumu a vývoja uskutočňovaného v EÚ. Komisia zabezpečí, aby sa overovanie a schvaľovanie projektov v rámci siete realizovalo v úzkej spolupráci s členskými štátmi, odborníkmi z európskeho priemyslu a zástupcami občianskej spoločnosti. Výmenou za zdieľanie informácií o pokroku a skúsenostiach sa projekty, ktoré sa dostanú do siete projektov, ako súčasť iniciatívy podporovanej EÚ zviditeľnia a získajú obchodovateľnú identitu ( „európske logo“ ). Uznanie podpory spoločnej európskej záležitosti môže zjednodušiť prístup projektov k finančnej podpore na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Spoločenstva a na medzinárodnej úrovni. Činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti a spolupráca s partnermi v tretích krajinách realizovaná spoločne koordinovaným spôsobom budú úspornejšie a budú mať väčší vplyv, a prinesú tak jasné výhody pre všetky projekty. Riadiace nástroje uvedené v pláne SET sa budú uplatňovať pri usmerňovaní akcií a ďalšom rozvoji európskej priemyselnej iniciatívy týkajúcej sa CCS[18]. Najmä Riadiaca skupina Európskeho spoločenstva pre strategické energetické technológie v úzkej spolupráci s iniciatívami zainteresovaných strán, akou je napríklad ETP-ZEP, bude rozhodujúca z hľadiska hodnotenia možnosti rozšíriť pôsobnosť európskej priemyselnej iniciatívy nad rámec siete projektov a určovania finančných možností pre takéto rozšírenie pôsobnosti. Vzhľadom na význam CCS na celosvetovej úrovni bude dôležité zahrnúť medzinárodný rozmer, a to rozvíjaním a urýchlením súčasnej európskej spolupráce s Čínou v oblasti demonštrácie CCS a expanziou do ostatných kľúčových rozvíjajúcich sa hospodárstiev[19]. Rovnaký význam bude mať systematická spolupráca s ostatnými rozvinutými hospodárstvami vyvíjajúcimi technológie CCS na používanie vo výrobe energie. 5. PODPORA ZÍSKAVANIA FINANčNÝCH PROSTRIEDKOV PRE CCS Bude potrebné, aby včasná demonštrácia pokrývala dodatočné kapitálové požiadavky a zvýšené prevádzkové náklady[20]. Európske energetické podniky zapojené do výroby energie z fosílnych palív získajú v podobe CCS dôležitý nástroj umožňujúci udržať si významné postavenie na poli európskej energetiky a poskytujúci nové obchodné príležitosti. Právom sa teda od nich očakáva, aby v značnej miere prispievali z vlastných zdrojov v záujme včasnej demonštrácie. Pre niektoré projekty môžu byť potrebné aj verejné zdroje, hoci aj na obmedzený čas v rámci trvania demonštrácie a na úrovniach závislých od budúceho vývoja cien v systéme obchodovania s emisiami. Keďže finančné požiadavky týkajúce sa demonštrácie CCS predstavujú hlavnú prekážku, dostupnosť týchto zdrojov môže podmieňovať počet uskutočnených projektov CCS v Európe a v podstate určovať úspech CCS v Európe. Zatiaľ čo Komisia výrazne zvýšila zdroje dostupné pre akcie „čisté uhlie“ a „CCS“[21], za súčasných rozpočtových okolností môže poskytnúť len minimálnu časť podpory potrebnej na zabezpečenie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív na trhu. 5.1. Kľúčový význam mobilizácie rozhodujúcich finančných prostriedkov v sektore priemyslu Energetický priemysel prejavil prostredníctvom ETP-ZEP dôležitú iniciatívu týkajúcu sa CCS a už niekoľko rokov venuje zdroje na výskum a vývoj a na pilotné projekty. Jednoznačné finančné prostriedky pochádzajúce z významných zdrojov a potrebné na rozsiahlu demonštráciu sú však nedostačujúce. ETP-ZEP zverejnila v októbri 2007 svoju víziu vlajkového programu zameraného najmä na koordinované vypracovanie a realizáciu súboru demonštračných projektov týkajúcich sa CCS do roku 2015. V programových špecifikáciách sa určila potreba finančnej podpory, ale väčšina aktérov priemyselných odvetví musí ešte stále vymedziť veľkosť a načasovanie svojich finančných prostriedkov určených na jednotlivé projekty. Ak majú fosílne palivá naďalej zohrávať svoju cennú úlohu v energetickom mixe, je veľmi dôležité, aby s nimi súvisiaci európsky priemysel predložil jasné, včasné a rozhodujúce finančné záväzky. Popri energetickom sektore môžu mať záujem predstaviť vlastné nápady týkajúce sa rozvoja CCS v rámci svojich sektorov aj energeticky náročné odvetvia. Nevyhnutnosť opatrení v oblasti zmeny klímy ponúka príležitosť na získanie skutočných obchodných výhod pre tých výrobcov energie a iných podnikateľov, ktorí sú pripravení rýchlo sa zapojiť do obchodovania na trhu s CCS. Vyčlenenie značných zdrojov zo strany spoločností je predpokladom na zabezpečenie podpory udržateľných technológií týkajúcich sa fosílnych palív v komerčnej výrobe energie. Bez včasných a odvážnych rozhodnutí spoločností o financovaní nebude možné získať dodatočné financovanie z verejných zdrojov. Čím dlhšie budú odvetvia energetického priemyslu odkladať využívanie technológií CCS, tým väčšmi budú tvorcovia politiky nútení zvažovať možnosť povinného uplatňovania technológií CCS ako jedinej možnej cesty. 5.2. Uľahčenie silnej účasti členských štátov Keďže fosílne palivá predstavujú dominantnú súčasť energetického mixu v mnohých členských štátoch a očakáva sa, že budú zohrávať dlhodobú úlohu pri bezpečnosti dodávok a konkurencieschopnosti, niekoľko krajín EÚ má zjavný záujem zabezpečiť vývoj CCS. Je na každom členskom štáte, aby sa rozhodol, ako podporí demonštráciu CCS popri výskume a vývoji, a ako bude riešiť vyššie počiatočné a prevádzkové náklady. Niektoré členské štáty už vymedzili možné prístupy (vrátane sadzieb za prívod energie alebo počiatočných investičných grantov). Udržateľnosť konkrétnych opatrení však možno posúdiť len na základe jednotlivých prípadov a takisto záleží na každom členskom štáte, aby sa rozhodol o možnostiach financovania svojej schémy podpory. Mohlo by byť vhodné využívať určité príjmy pochádzajúce z dražieb v rámci ETS. V niektorých členských štátoch[22] môže byť čiastočným zdrojom financovania štrukturálny a kohézny fond EÚ . Niektoré vnútroštátne podporné opatrenia na pomoc demonštračným projektom, ktoré predstavujú zďaleka najvyššie náklady na zavádzanie technológií CCS, si pravdepodobne vyžiadajú štátnu pomoc. Komisia očakáva, že takáto podpora bude dočasnou pomocou[23], až kým sa takáto technológia nestane konkurencieschopnou. Komisia v revidovaných usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci pre ochranu životného prostredia[24] uvádza právne dôvody vyhlasovania súladu štátnej pomoci s právnymi predpismi týkajúcej sa elektrární využívajúcich demonštráciu CCS[25]. Vzhľadom na význam včasnej demonštrácie CCS pri výrobe energie a vzhľadom na to, že niekoľko takýchto projektov si môže vyžadovať financovanie z verejných zdrojov, je Komisia pripravená bez toho, aby bol dotknutý riadny postup a jednotlivý význam každého projektu, priaznivo vnímať využívanie štátnej pomoci na pokrytie dodatočných nákladov súvisiacich s demonštráciou CCS v rámci projektov výroby energie. 5.3. Vymedzenie zdrojov financovania na úrovni EÚ V pláne SET sa navrhuje preskúmať príležitosti na získavanie dodatočných zdrojov na priority vymedzené v pláne. Komisia bude riešiť otázku zdrojov vyčlenených na rozvoj CCS v oznámení o financovaní nízkouhlíkových technológií, plánovanom v rámci plánu SET na rok 2008. Zabezpečenie dodatočných zdrojov bude veľmi dôležité, najmä ak sa má európska iniciatíva v oblasti CCS rozvinúť do spoločnej akcie prekračujúcej rámec koordinačnej štruktúry siete projektu. Využívanie európskych finančných inštitúcií bude takisto predstavovať pomocný nástroj. Európska investičná banka (EIB) v súčasnosti analyzuje možnosť rozvoja nových produktov na financovanie CCS ako doplnok k už existujúcim prostriedkom v rámci finančného nástroja na zdieľanie rizík (RSFF)[26]. Uznanie európskej identity projektu môže uľahčiť prístup k takémuto financovaniu, podobne ako v prípade súčasného postupu používaného pri projektoch transeurópskej energetickej siete (TEN). Na projekty v tretích krajinách sa môžu využívať[27] osobitné nástroje, ako napríklad finančný nástroj EIB týkajúci sa zmeny klímy. Zatiaľ čo Komisia nemôže financovať značné investičné náklady zo 7.RP, obmedzené financovanie prípravných etáp sa môže poskytnúť na niekoľko projektov, ktoré si to najviac zaslúžia, napríklad najväčšmi inovačné alebo najsľubnejšie včasné projekty. V rámci prvej výzvy na predloženie návrhov v 7.RP Komisia otvorila možnosť podpory štúdií uskutočniteľnosti a inžinierskych štúdií pre rozsiahle demonštračné projekty týkajúce sa CCS. Vo výzve na predloženie návrhov v roku 2008 sa predloží podobná téma. 6. VčASNÁ PRÍPRAVA NA ROZSIAHLE ZAVÁDZANIE TECHNOLÓGIÍ V Európe bude potrebné vybudovať nové infraštruktúry na uľahčenie úspešného prechodu na nízkouhlíkový energetický systém. V prípade výroby energie s využitím CCS to konkrétne znamená včasnú potrebu zabezpečiť výstavbu infraštruktúry na prepravu a ukladanie CO2 a prepojenie zdrojov emisií CO2 s touto infraštruktúrou pri dodržiavaní nediskriminačných pravidiel prístupu porovnateľných s tými, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na existujúcu elektrickú a plynovú infraštruktúru. Dôležitou úlohou bude rozvinutie európskeho rozmeru v týchto sieťach. Môže vzniknúť potreba určitej cielenej, dodatočnej finančnej podpory (napríklad na určovanie sietí a na podrobné štúdie uskutočniteľnosti jednotlivých projektov infraštruktúry v sieti). Na tieto účely navrhne Komisia revíziu usmernení TEN-E s cieľom zahrnúť infraštruktúru týkajúcu sa CO2 (potrubia a úložiská). 7. ZÁVERY Vďaka príležitostiam a výzvam súvisiacim s CCS predstavujú tieto technológie prioritnú oblasť strategického významu v rozvoji nových energetických technológií pre Európu. Včasná a účinná demonštrácia technologickej životaschopnosti CCS pri výrobe energie na európskej aj medzinárodnej úrovni je míľnikom na ceste k jej rozsiahlemu používaniu. Prostredníctvom včasných a odvážnych iniciatív priemyselných odvetví a verejnosti a silných trhových stimulov na zamedzovanie vzniku emisií CO2 môžu byť CCS komerčne životaschopné v roku 2020 alebo neskôr. Na stimulovanie rozvoja CCS v Európe navrhuje Komisia súčasne s týmto oznámením zavedenie regulačného rámca, ktorým by sa umožnil tento rozvoj, a začlenenie CCS do ETS. V revidovaných usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia sa CCS vnímajú priaznivo a uvádzajú sa v nich dôvody, na základe ktorých je možné poskytnúť na demonštračné projekty týkajúce sa CCS štátnu pomoc. Komisia v roku 2008 navrhne revíziu usmernení TEN-E s cieľom zahrnúť infraštruktúru týkajúcu sa CO2. V rámci plánu SET Komisia navrhuje začať európsku priemyselnú iniciatívu týkajúcu sa CCS ako základ pre koordináciu, transparentnosť a zviditeľnenie demonštračných projektov. Týmto spôsobom EÚ prevezme svetové vedúce postavenie v oblasti rozsiahlych demonštrácií a maximálne zvýši výhody vyplývajúce z včasnej demonštrácie. V roku 2008 Komisia vytvorí v týchto súvislostiach sieť projektov, ktorá umožní včasným aktérom výmenu informácií a skúseností, maximalizáciu vplyvu na ďalší výskum a vývoj a tvorbu politiky, optimalizáciu nákladov prostredníctvom zdieľaných spoločných akcií (napríklad vo vzťahu k verejnosti alebo tretím krajinám) a získanie uznania ako súčasti rozhodujúcej iniciatívy v rámci celej EÚ („európske logo“). Včasná demonštrácia sa nebude dať uskutočniť bez značných finančných prostriedkov. V rámci súkromného sektora nevyhnutnosť opatrení v oblasti zmeny klímy ponúka príležitosť na získanie skutočných obchodných výhod pre tých výrobcov energie a iných podnikateľov, ktorí sú pripravení rýchlo sa zapojiť do obchodovania na trhu s CCS. Čím dlhšie to bude trvať, tým väčšmi budú tvorcovia politiky nútení zvažovať možnosť povinného uplatňovania technológií CCS ako jedinej možnej cesty. Jednoznačné a rozhodujúce finančné záväzky európskeho priemyslu budú mať význam z hľadiska zvažovania dodatočných príspevkov z verejných zdrojov. Najmä tie členské štáty, ktoré sa v svojom budúcom energetickom mixe spoliehajú na uhlie, by mali implementovať podporné opatrenia zamerané na včasnú demonštráciu CCS. Informácie získané prostredníctvom európskej priemyselnej iniciatívy uľahčia vypracovanie analýzy zlučiteľnosti takýchto opatrení s pravidlami EÚ týkajúcimi sa štátnej pomoci. Môže vzniknúť potreba mobilizácie ďalších zdrojov a bude sa ďalej zvažovať v súvislostiach s plánom SET s cieľom rozšíriť európsku priemyselnú iniciatívu týkajúcu sa CCS nad rámec pôsobnosti siete projektov. [1] Zatiaľ čo zlepšenia v súvislosti s účinnosťou spaľovania budú nevyhnutné, samy o sebe nebudú znamenať potrebné zníženie emisií CO2. [2] V pláne SET sa uvádza politická orientácia na európske snahy v oblasti výskumu a vývoja, pričom sa stanovuje niekoľko kľúčových technológií vyžadovaných na uskutočnenie svojej vízie Európy s prosperujúcim a udržateľným hospodárstvom pri zachovaní svetového vedúceho postavenia v oblasti rozmanitých čistých, účinných a nízkouhlíkových energetických technológií. [3] IAES. [4] Odhady v sektore priemyslu; podrobnosti pozri aj v IAES. [5] www.zero-emissionplatform.eu. [6] Vyhliadky IEA do roku 2050 týkajúce sa energetických technológií a Sternova správa. [7] Posúdenia vplyvu v súvislosti so smernicou o CCS a plánom SET. [8] Dve tretiny nárastu celosvetového využívania uhlia budú pochádzať z Číny a Indie. Už v súčasnosti sa každý týždeň niekde na svete uvedie do prevádzky jedna nová elektráreň spaľujúca uhlie. [9] K projektom CCS možno pristúpiť na roky 2008-2012. [10] Na základe zmien a doplnení protokolu z roku 1996 k Dohovoru o predchádzaní znečisťovaniu morí odpadmi a inými látkami (Londýnsky protokol) bola napríklad medzi zmluvnými stranami Dohovoru o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantického oceánu (dohovor OSPAR) dosiahnutá v júni 2007 dohoda umožňujúca, aby sa v rámci dohovoru zohľadňovali CCS. [11] ETP-ZEP, IEA, Sternova správa a iné (IAES). [12] V období približne do roku 2020 by prírastkové náklady spojené s projektmi včasnej demonštrácie CCS zodpovedali výrazne vyšším cenám CO2 (až do 70 EUR/tCO2). [13] Európske energetické spoločnosti, dodávatelia zariadení a podniky obchodujúce s ropou/plynom, ako aj mimovládne organizácie sú aktívne zapojené v ETP-ZEP. [14] Priority európskeho výskumu a vývoja v súvislosti s CCS boli vymedzené na základe výskumu a vývoja podporovaného EÚ a na základe vedomostí a skúseností v rámci ETP-ZEP (IAES). [15] IAES. [16] Spojené kráľovstvo, Holandsko a Nórsko; pripravujú sa v Poľsku, Nemecku a Španielsku. [17] Pozri predbežné stanovisko IAES ku kritériám, ktoré sa majú použiť. [18] Najmä Riadiaca skupina Európskeho spoločenstva pre strategické energetické technológie a Informačný systém o energetických technológiách. Okrem toho by mohla Európska aliancia pre energetický výskum zosúladiť existujúce činnosti v oblasti výskumu a vývoja v Európe v príslušných oblastiach. [19] Okrem pokračujúcej spolupráce s Čínou (konkrétne prostredníctvom „projektu takmer nulových emisií z uhlia – NZEC“ nasledujúceho po aktivitách z roku 2005 v rámci partnerstva EÚ a Číny týkajúceho sa zmeny klímy a následne v roku 2006 nadväzujúc na Memorandum o porozumení) Komisia v roku 2007 položila aj základy pre spoluprácu v oblasti CCS s Indiou a Južnou Afrikou. [20] Vybavenie novej elektrárne prvkami potrebnými na včasnú demonštráciu celého reťazca zachytávania, prepravy a ukladania CO2 by viedlo k prírastkovým nákladom (v prípade elektrárne s kapacitou 300MW), čo by si vyžadovalo buď dodatočné pridelenie kapitálu vopred v objeme približne 300-500 mil. EUR alebo existujúce dodatočné príjmy v objeme 45-125 mil. EUR ročne počas životného cyklu projektu. [21] Zatiaľ čo v 6. rámcovom programe neexistovala žiadna akcia zameraná na „čisté uhlie“, v rámci akcie zameranej na „CCS“ sa vyčerpali pridelené prostriedky v objeme 15-20 mil. EUR na ročnom základe. Spoločné pridelené prostriedky pre akcie „čisté uhlie“ a „CCS“ v 7.RP budú predstavovať viac ako dvojnásobok. Okrem toho časť ročnej sumy vo výške cca. 9 mil. EUR určenej na výskum súvisiaci s uhlím z Fondu výskumu uhlia a ocele bude aj naďalej dopĺňať výskum a rozvoj. [22] Hoci žiadny členský štát nevytvoril osobitné ustanovenia v rámci svojich prevádzkových plánov na obdobie rokov 2007-2013, určitá pomoc elektrárňam využívajúcim demonštráciu CCS by mohla spadať do plánovaných činností v oblasti výskumu a inovácií. Príležitosť navrhovať zmeny a doplnenia s cieľom jednoznačne zahrnúť takéto elektrárne môže vzniknúť pri strategických preskúmaniach programov. [23] Po období demonštrácie sa bude očakávať, že CCS budú konkurencieschopné na komerčnom základe v rámci budúceho ETS. [24] KOM(2008) XXX prijatý súčasne. [25] V usmerneniach sa uvádza, že používanie CCS vo výrobe energie, ktoré v súčasnosti prakticky neexistuje, bude v ďalšom desaťročí pravdepodobne obmedzené najmä na demonštračné projekty. Pokiaľ sa na projekty nevzťahujú iné usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci, Komisia je toho názoru, že vyhlásenie súladu obmedzeného počtu prípadov štátnej pomoci s právnymi predpismi v súvislosti s takýmito projektmi by sa mohlo čo najlepšie zabezpečiť priamo podľa ustanovení primárnych európskych predpisov: článok 87 ods. 3 písm. b) alebo c) a článok 88 ods. 3 Zmluvy o Európskom spoločenstve. [26] RSFF je spoločná iniciatíva EIB a Komisie zameraná na poskytovanie financovania rizika na nové technológie a na projekty implementácie výskumu a vývoja. [27] V rámci súvisiaceho vývoja EIB podpísala 28. novembra 2007 počas 10. samitu EÚ a Číny rámcový úver týkajúci sa zmeny klímy v Číne a na základe návrhov čínskych orgánov ho zvažuje použiť na podporu demonštrácie CCS v Číne.