SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 3.10.2008 
SEK(2008) 2595 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
k pripravovanému návrhu 
smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 92/85/EHS 
o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpe čnosti a ochrany zdravia pri práci 
tehotných pracovní čok a pracovní čok krátko po pôrode alebo doj čiacich pracovní čok 
(desiata samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) 
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
SK 2   SK  
1. ÚVOD 
Rodová rovnos ť je jedným z hlavných cie ľov Európskej únie, ktoré sa majú dosiahnu ť 
prostredníctvom všetkých politík Únie1 a v Pláne uplat ňovania rovnosti žien a mužov (2006 – 
2010)2 Komisia zdôraz ňuje, že je potrebné, aby sa  ženy a muži rovnakou mierou zú častňovali 
na trhu práce. Rodová rovnos ť je takisto cie ľom Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ)  
od jej vzniku v novembri 1997. Politiky na podporu zosúladenia pracovného, súkromného a rodinného života, ktorých význam je v sú časnosti ve ľmi uznávaný, sa stali ekonomickou 
nevyhnutnos ťou, pretože demografické a konkuren čné tlaky stále viac zdôraz ňujú potrebu 
optimalizova ť účasť na trhu práce. Okrem toho existuje pozitívna väzba medzi mierami 
plodnosti a ú časťou na trhu práce: členské štáty, ktoré vykazujú vyššiu mieru plodnosti, sú 
takisto štátmi s vyššou mierou zamestnanosti žien. 
V Pláne uplat ňovania rovnosti žien a  mužov (2006 – 2010) sa stanovuje šes ť prioritných 
oblastí činnosti, pri čom prvá z nich je dosiahnutie rovna kej ekonomickej n ezávislosti pre ženy 
a mužov. Ďalšia priorita – zosúladenie pracovného, s úkromného a rodinného života – priamo 
prispieva k realizácii pr vej uvedenej priority.  
Európsky parlament viackrát dôsledne vyzýval, aby sa platné právne predpisy Spolo čenstva 
týkajúce sa materskej a rodi čovskej dovolenky vylepšili
3: vo svojich návrhoch na zmenu 
a doplnenie Usmernení politík zamestnanosti z mája 2008 sa vyslovil za zavedenie systémov 
rodičovskej a inej dovolenky4.  
Európski sociálni partneri zohrávajú takisto dôležitú úlohu v oblasti zosúladenia 
pracovného a súkromného života. V marci 2005 prijali ak čný rámec v oblasti rodovej 
rovnosti, ktorého jednou z priorít je podpora rovnováhy me dzi pracovným a súkromným 
životom.  
Komisia vypracovala toto posúdenie vplyvu na zákla de legislatívnych možností týkajúcich sa 
lepšieho zosúladenia pracovného a súkromného život a, ktoré sú opísané v rámci druhej fázy 
konzultácií európskych soci álnych partnerov z roku 20075. V júli 2008 sociálni partneri 
potvrdili svoj zámer za čať rokovania pod ľa článku 139 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú revízie 
smernice o rodi čovskej dovolenke. Komisia preto obmed zila rozsah pôsobnosti tohto návrhu 
na materskú dovolenku, pretože sociálni partneri potvrdili, že sa touto otázkou neplánujú 
v rámci svojich rokovaní zaobera ť. Posúdenie vplyvu sa však týka všetkých možností a nie 
iba tých, ktoré sa týkajú zmeny a doplnen ia podmienok stanovených pre materskú dovolenku. 
2. D OSTUPNÉ INFORMÁCIE A KONZULTÁCIE  
Komisia konzultovala s európskymi sociálnym i partnermi v dvoch fázach, a to v roku 2006 
a 2007. V odpovedi na konzultácie druhej f ázy sa štyria sociálni partneri6 rozhodli zriadi ť 
                                                 
1 Článok 2 a článok 3 ods. 2 Zmluvy o ES. 
2 KOM(2006) 92. 
3 Napríklad v uznesení 2003/2129(INI), P5_TA(2004)0152), bod 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=EN . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf . 
6 ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP a UEAPME. 
 
SK 3   SK spoločnú pracovnú skupinu v rámci európskeho so ciálneho dialógu, ktorá by preskúmala 
rámcovú dohodu o rodi čovskej dovolenke priloženú k smer nici 96/34/ES. V júli 2008 sa 
rozhodli za čať formálne rokovania týkajúce sa rodi čovskej dovolenky v súlade s článkom 138 
Zmluvy o ES. 
V decembri 2007 Komisia konzultovala s členskými štátmi s cie ľom zhromaždi ť informácie 
o právnych predpisoch týkajúcich sa  všetkých foriem dovolenky z rodinných dôvodov 
a s cieľom zistiť názor jednotlivých členských štátov, pokia ľ ide o možnosti zmeni ť a doplniť 
tieto právne predpisy. 
Poradný výbor pre rovnos ť príležitostí pre ženy a mužov7 prijal dňa 3. júla 2008 písomným 
postupom stanovisko týkajúce sa zavedenia nových foriem vo ľna (otcovská dovolenka, 
dovolenka z dôvodu adopcie a „synovská/dcérska“ dovolenka)8. Komisia prostredníctvom 
dotazníka takisto kon zultovala s nieko ľkými európskymi mimovládnymi organizáciami so 
zreteľom na ich názor na zmenu a doplnenie pl atných právnych predpisov týkajúcich sa 
dovolenky v súvislosti so zosúladen ím pracovného a súkromného života. 
V decembri 2007 Komisia poverila skupinu ECORYS  vypracovaním externej štúdie týkajúcej 
sa nákladov a prínosov možností na zlepše nie ustanovení týkajúcich sa zosúladenia 
pracovného, súkromného a rodinného života9. Sieť národných expertov na právo v oblasti 
rodovej rovnosti takisto vypracovala správu o vnútroštátnych opatreniach týkajúcich sa 
tehotenstva, materstva a rodi čovských práv v členských štátoch, ako aj hodnotiacu správu 
o vnútroštátnych opatreniach týkajúcich sa flexibilnej organizácie práce10.  
3. S ÚČASNÝ PRÁVNY RÁMEC  
Dve smernice sa zaoberajú dovolenkou z rodinných dôvodov a súvisiacimi právami, 
konkrétne smernica 92/85/EHS11 (ďalej len „smernica o materskej dovolenke“) a smernica 
96/34/ES12 (ďalej len „smernica o rodi čovskej dovolenke“), ktoré boli prijaté v roku 1992 
a 1996 v uvedenom poradí. Tieto smernice stanovujú minimálny nárok na materskú dovolenku v d ĺžke trvania 14 týžd ňov s odmenou vo výške minimálne na úrovni 
nemocenských dávok a tri mesiace neplatenej rodi čovskej dovolenky pre každého rodi ča, 
ktorú je v mnohých členských štátoch možné previes ť na druhého rodi ča. Súčasné 
ustanovenia nestanovujú trvanie ale bo nevymedzujú presné podmienky, pokia ľ ide 
o dovolenku z dôvodu adopcie, ani právo na rodi čovskú dovolenku alebo „synovskú/dcérsku“ 
dovolenku (dovolenku na ú čely starostlivosti o rodinných príslušníkov). 
V oblasti politiky na podporu zosúladenia pr acovného a súkromného ži vota existujú medzi 
členskými štátmi významné rozdiely. Ustanovenia týkajúce sa materskej dovolenky sa 
pohybujú v rozmedzí približne od 14 do 52 týžd ňov s odmenou vo výške od 55 % (so 
                                                
 
7 Členovia výboru zah ŕňajú zástupcov členských štátov, subjektov v oblasti rovnosti, sociálnych 
partnerov a mimovládnych organizácií. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Podrobnosti sú dostupné na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Smernica Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpe čnosti 
a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovní čok a pracovní čok krátko po pôrode alebo doj čiacich 
pracovníčok (Ú. v. ES L 348 z 28.11.1992, s. 1.). 
12 Smernica Rady 96/34/ES z 3. júna 1996 o rámcovej dohode o rodi čovskej dovolenke uzavretej medzi 
UNICE, CEEP a ETUC (Ú. v. ES L 145, 19.6.1996, s. 4). 
 
SK 4   SK stropom) do 100 % (bez stropu). Ustanovenia týkajúce sa rodi čovskej dovolenky zah ŕňajú 
nárok na dovolenku v rozmedzí od troch mesiac ov do troch rokov. Odmena v prípade, že sa 
vypláca, je za obdobie od 15 dní do dvoch rok ov. Nárok na dovolenku z dôvodu adopcie sa 
pohybuje v rozmedzí od 10 dní po rovnaké obdobie, ako je tomu v prípade rodi čovskej 
dovolenky. Niektoré členské štáty neposkytujú žia dnu odmenu, iné poskytujú odmenu 
podobnú odmene v prípade rodi čovskej dovolenky. V mnohých členských štátoch neexistuje 
nárok na otcovskú dovolenku. Ak takýto nárok existuje, vz ťahuje sa na obdobie od 1 do 10 
dní. V niektorých členských štátoch je časť rodičovskej dovolenky vyhradená pre otcov. 
Niektoré členské štáty neposkytujú vôbec žiadnu odmenu, iné poskytujú paušálnu odmenu až 
do výšky 100 % mzdy. V niektorých členských štátoch neexistuje  nárok na synovskú/dcérsku 
dovolenku. D ĺžka trvania sa pohybuje od dvoch do 10 dní pri die ťati so zdravotným 
postihnutím alebo chorom die ťati a v niektorých prípa doch aj pri iných rodinných 
príslušníkoch. V niektorých členských štátoch je táto dovolenka odme ňovaná paušálne vo 
výške zodpovedajúcej nemocenským alebo iným dávkam. 
4. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
V súčasnosti sa na úrovni EÚ uznáva, že exis tuje potreba zosúladenia politík s cie ľom 
zabezpečiť, aby ženy a muži nemuseli robi ť kompromisy medzi plnohodnotným súkromným, 
rodinným a pracovným životom. Takéto pol itiky môžu ženám aj mužom umožni ť skutočne sa 
v tejto oblasti rozhodova ť, no najmä môžu vies ť k vyššej miere zamestnanosti a nižšej miere 
nezamestnanosti u žien. Takisto môžu vies ť k zníženiu segregácie na základe pohlavia na trhu 
práce a vyrovnaniu rozdielov v odme ňovaní mužov a žien. Aj ke ď sa však na podporu 
zosúladenia pracovného a súkromného života zavi edli rôzne flexibilné pracovné opatrenia, 
v skutočnosti ich z dôvodov skôr ekonomickej nevyhnutnosti ako slobodného rozhodnutia 
využívajú ove ľa viac ženy ako muži.  
Napriek nárastu ú časti žien na trhu práce zostali v rokoch 2003 – 2007 rozdiely 
v odmeňovaní  nezmenené na úrovni 15 % a od roku 2000 sa znížili iba o je den percentuálny 
bod13. Tieto rozdiely v odme ňovaní sú do ur čitej miery spôsobené problémami, ktorým ženy 
čelia pri zosúladení pracovných a súkromných  povinností. Jeden z dôležitých faktorov 
vplývajúcich na ú časť žien na trhu práce je dostupnos ť starostlivosti o deti. Zariadenia 
starostlivosti o  deti sú v členských štátoch nedostato čné a nie vždy sú prispôsobené potrebám 
rodiny14. Iba v Dánsku a Portugalsku je viac než 30 hodín týždenne formálnej starostlivosti 
o deti k dispozícii pre viac ako 30 % detí ml adších ako tri roky. Ženy takisto nesú hlavnú 
zodpovednos ť za starostlivos ť o staršie osoby .  
Materstvo významne ovplyv ňuje účasť žien na trhu práce . V dôsledku toho bola miera 
zamestnanosti žien s nezaopatrenými de ťmi v roku 2007 iba na úrovni 65,5 % v porovnaní 
s 91,7 % v prípade mužov, čo predstavuje rozdiel 26 pe rcentuálnych bodov. V roku 2007 
miera zamestnanosti žien vo veku od 20 do 49 rokov klesla  po narodení die ťaťa o približne 12 
percentuálnych bodov, zatia ľ čo u mužov vzrástla  o približne sedem percentuálnych bodov. 
Povinnosti súvisiace s rodi nou znamenajú, že ženy majú vä čšiu tendenciu pracova ť na kratší 
pracovný čas než muži. To má negatívny vplyv na ich kariérne vyhliadky a mzdové 
                                                 
13 Definícia použitá Eurostatom: „Ukazovate ľ „rozdiely v odme ňovaní žien a mužov“ je vymedzený ako 
rozdiel medzi priemerným hrubým hodinovým zárobkom platených zamestnancov mužského pohlavia 
a platených zamestnancov ženského pohlavia vyjadrený ako percento priemerného hrubého hodinového zárobku platených zamestnanco v mužského pohlavia.“ 
14 Pozri nedávno uverejnenú správu „ The Provision of Childcare Services “ (Poskytovanie služieb 
zameraných na starostlivos ť o deti), Platenga/Remery, 2008. 
 
SK 5   SK ohodnotenie. Okrem toho existuje diskriminácia na trhu práce  matiek (a otcov) s malými 
deťmi a nízky po čet otcov, ktorí si zoberú rodi čovskú dovolenku . Avšak, pokia ľ sa skôr 
matky ako otcovia vzdajú ú časti na trhu práce po narodení die ťaťa a využijú ustanovenia 
týkajúce sa rodi čovskej dovolenky, zamestnávatelia  budú vo všeobecnosti aj na ďalej vníma ť 
ženy ako menej zamerané na kariéru než muži a je menej pravdepodobné, že budú investova ť 
do kariérnych príležitostí žien.  
5. Z ÁKLADNÝ SCENÁR  
Ak sa neprijmú žiadne nové opatrenia EÚ, zostanú plati ť súčasné smernice ES a sú časné 
programy a ciele zostanú zachova né. Niektoré, no nie všetky členské štáty prijmú podrobné 
vnútroštátne právne ustanovenia so zrete ľom na opatrenia týkajúce sa lepšieho zosúladenia 
pracovného a súkromného života. V roku 2010 sa prehodnotia lisabonské ciele a v rámci 
Európskej stratégie zamestna nosti (ESZ) sa stanovia nové usmernenia a ciele. Plán 
uplatňovania rovnosti žien a mužov uplynie v roku 2010, no práca európskych sociálnych 
partnerov bude pokra čovať. 
Aj naďalej však bude pretrváva ť značný rozdiel medzi ženami s de ťmi a mužmi s de ťmi 
v súvislosti s ich ú časťou na trhu práce. Členské štáty budú potrebova ť vyššiu účasť žien na 
trhu práce nielen s cie ľom riešiť problémy súvisiace so st arnúcou populáciou, no takisto 
zabezpečiť konkurencieschopnos ť na celosvetovej úrovni. Vyššia ú časť žien má preto ve ľký 
význam. Ak sa majú členské štáty vyrovna ť s demografickými výzvami, rovnako potrebujú 
stabilnú mieru pôrodnosti. Členské štáty s vysokou mierou zam estnanosti žien (napr. Fínsko, 
Švédsko, Dánsko, Holandsko a Spojené krá ľovstvo) vykazujú takisto zna čne nadpriemernú 
mieru plodnosti15. Tieto členské štáty taki sto disponujú do ve ľkej miery najú činnejšími 
politikami týkajúcimi sa zosúladenia pracovného a súkromného života. 
6. M OŽNÉ POLITICKÉ OPATRENIA EÚ 
Cieľom je zlepši ť mieru zamestnanosti žien s de ťmi a zníži ť nerovnováhu medzi pohlaviami 
a diskrimináciu tým, že sa zvýšia ponúkané možnosti, zlepšia podmienky týkajúce sa 
dovolenky z rodinných dôvodov a poskytne finan čná podpora po čas dovolenky z rodinných 
dôvodov.  
Množstvo možností bolo zvážených predtým, ako sa dospelo k záveru, že nekona ť nie je 
alternatívou, pretože Komisia si stanovila lepšie možnosti pre zosúladenie pracovného 
a súkromného života ako jednu zo svojich priorít v pláne uplat ňovania rovnosti žien a mužov 
a hlavné zú častnené strany ju vyzvali, aby v tejto oblas ti konala viac. Nelegislatívne opatrenia 
(napríklad výmena osved čených postupov a iniciatívy sociál nych partnerov) budú v každom 
prípade pokra čovať aj naďalej, ako aj iné opatren ia na zvýšenie miery zamestnanosti žien. EÚ 
musí prija ť ďalšie opatrenia na podporu zamestnanosti žien a umožni ť im využi ť ich potenciál 
a nadanie naplno. Vzh ľadom na to, že medzi aktuál nymi a preferovanými formami 
zamestnania zostávajú ve ľké odchýlky, zdá sa by ť jasné, že ženy chcú vo všeobecnosti 
pracovať viac. Z uvedeného vyplýva, že pre zvýšenie ú časti žien na trhu práce existuje ve ľký 
potenciál. 
Táto skuto čnosť zúžila možnosti na tieto : neprijatie žiadnych opatrení na úrovni EÚ, šírenie 
osvedčených postupov, zmenenie a doplnenie prav idiel týkajúcich sa  materskej dovolenky 
(smernica 92/85/EHS), zmenenie a doplnenie pravidiel týkajúcich sa rodi čovskej dovolenky 
                                                 
15 Tamtiež, s. 18. 
 
SK 6   SK (smernica 96/34/ES), prijatie konkrétnejšíc h opatrení týkajúcich sa dovolenky z dôvodu 
adopcie a zavedenie dvoch nových foriem vo ľna, konkrétne otcovskej dovolenky 
a synovskej/dcérskej dovolenky.  
7. H ODNOTENIE MOŽNOSTÍ  
Každá z možností bola ohodnotená z h ľadiska splnenia cie ľov a porovnaním zo základným 
scenárom. Ukázalo sa, že možnos ť „nekona ť“ by neriešila uvedené problémy. Možnos ť 
„šírenie osved čených postupov “ by bola užito čná pri dosahovaní lepšej rovnováhy medzi 
súkromným a pracovným životom. 
Pokiaľ ide o materskú dovolenku , odmena vo výške 100 % pôvodnej mzdy a pred ĺženie 
dovolenky o štyri týždne by predsta vovali zmysluplnú a hodnotnú podporu z h ľadiska 
lepšieho zosúladenia pracovného a súkromného ži vota. To isté platí v prípade doložky, 
v ktorej sa sta novuje právo požiada ť o flexibilitu pracovného času po návrate z materskej 
dovolenky. Ciele by sa dosiahli s výnimkou zníženia rozdielu v po čte mužov a žien 
čerpajúcich dovolenku z rodinných dôvodov. 
Pokiaľ ide o rodi čovskú dovolenku , predĺženie rodi čovskej dovolenky o jeden mesiac a nárok 
na odmenu vo výške 66 % pôvodnej mzdy sa považujú za hodnotnú podporu v prospech zosúladenia pracovného a súkromného života v prípade, že obaja rodi čia čerpali rodi čovskú 
dovolenku minimálne jeden mesiac. Ke ďže by rodi čovská dovolenka bola odme ňovaná, 
podnietilo by to otcov, a by si zobrali minimálne jeden mesiac rodi čovskej dovolenky, 
v opačnom prípade by tento nárok prepadol. Ustanovenia tohto druhu sa v severských 
krajinách osved čili ako veľmi účinné. 
Pokiaľ ide o dovolenku z
 dôvodu adopcie , prispôsobenie ustanovení ustanoveniam týkajúcim 
sa rodičovskej dovolenky do najvä čšej možnej miery bolo ohodnotené za s ľubné z rovnakých 
dôvodov ako v prípade ustanovení na zmenu a doplnenie opatrení týkajúcich sa rodi čovskej 
dovolenky. 
Zavedenie otcovskej dovolenky  v dĺžke 10 dní bolo ohodnotené ako obzvláš ť užitočné 
opatrenie s cie ľom povzbudi ť väčší počet otcov zobra ť si rodi čovskú dovolenku. 
Predchádzajúce skúsenosti v iných členských štátoch ukázali, že otcovia si berú dovolenku 
z rodinných dôvodov iba v prípade, že výška odmeny po čas otcovskej dovolenky je úzko 
naviazaná na ich príjem. Táto možnos ť preto poskytuje odmenu zodpovedajúcu minimálne 66 
% mzdy. 
Poskytnutie synovskej/dcérskej dovolenky  v dĺžke jedného mesiaca na ú čely starostlivosti 
o nezaopatreného člena rodiny (vrátane detí starších  ako osem rokov) bolo ohodnotené ako 
užitočné opatrenie s cie ľom umožni ť ženám (alebo mužom) zosta ť v zamestnaneckom 
pomere a zárove ň starať sa o nezaopatreného člena rodiny. 
8. Z ÁVER  
Záver správy o posúdení vplyvu znie, že pr ávne záväzné opatrenia na úrovni Spolo čenstva by 
boli najlepším nástrojom na dosiahnutie stanovených cie ľov. Ohodnotené zmeny opatrení 
týkajúcich sa materskej dovolenky a rodi čovskej dovolenky spolu so zavedením nových/iných 
foriem vo ľna by tvorili ve ľmi užitočný rad opatrení na dosiahnut ie lepšieho zosúladenia 
pracovného a súkromného života. Ke ďže však sociálni partneri budú rokova ť o rodičovskej 
dovolenke, Komisia by sa mala zdrža ť predloženia návrhov o rodi čovskej dovolenke a mala 
 
SK 7   SK by mať na pamäti, že rokovania sociálnych  partnerov by sa mohli rozšíri ť na nové formy 
voľna. Za týchto okolností je v sú časnosti jediným možným opatrením návrh na zmenu 
a doplnenie opatrení týkajúci ch sa materskej dovolenky.