Účelom balíka je ďalej zjednodušiť pravidlá a zároveň zaistiť kontinuitu, napr. hlavné zásady rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a inovácie (excelentnosť, účinok a otvorenosť) sa budú uplatňovať aj naďalej. Vypracovaný bol na základe rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami a verejnými činiteľmi a ďalších dôležitých príspevkov, ako napr. LAB FAB APP – Investície do budúcnosti Európy, akú chceme , čo je správa nezávislej skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ pre výskum a inováciu (predseda Pascal Lamy).

Energetika a klíma zostali celosvetovými a európskymi prioritami. V osobitnej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) pre tvorcov politiky bola dramaticky zdôraznená naliehavosť riešenia zmeny klímy. Komisia pokračovala vo vykonávaní záväzkov EÚ v oblasti energetiky a klímy v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015 a s cieľmi udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov. Komisia preto vykonala právne predpisy potrebné na dosiahnutie vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ k zníženiu emisií skleníkových plynov o 40 % do roku 2030 (v porovnaní s rokom 1990). Európska komisia ďalej v novembri 2018 predstavila svoju víziu na dosiahnutie nulových emisií skleníkových plynov do roku 2050. V dlhodobej stratégii sú načrtnuté technologické, hospodárske a spoločenské zmeny potrebné na dosiahnutie klimatickej neutrálnosti a na zaistenie sociálne spravodlivého prechodu. Táto úroveň záväzkov by mala byť oporou pre vedúce svetové postavenie EÚ v tejto oblasti v súlade s významnou úlohou, ktorú predseda Juncker podporoval vo svojej správe „o stave Únie“ v roku 2018.

Druhý pilier (globálne výzvy a priemyselná konkurencieschopnosť) bude zahŕňať zavedenie obmedzeného počtu tzv. misií, ktoré budú navrhnuté spoločne s koncovými používateľmi a budú založené na medzisektorovom, medzidisciplinárnom modeli a jasných cieľoch už od začiatku. Prístup založený na misiách inšpirovaný správou Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union (Misie: Cieľovo orientovaný výskum a inovácie v Európskej únii), zdôrazňuje aspekt smerovania politiky v oblasti výskumu a inovácie.

Do konca roka 2018 bolo v rámci programu Horizont 2020 uzavretých spolu 679 lehôt na predkladanie návrhov, pričom predložených bolo 191 731 oprávnených návrhov, v ktorých sa žiadalo o finančný príspevok EÚ v celkovej výške 290,3 miliardy EUR. Z týchto návrhov bolo 23 250 vybraných na financovanie, takže celková miera úspešnosti oprávnených návrhov bola v prvých piatich rokoch 12,13 %. Do konca decembra sa podpísalo spolu 21 599 dohôd o grante, čo predstavuje rozpočtový príspevok vo výške 38,97 miliardy EUR.

Rozšírenie účasti

Komisia zverejnila rozsiahle posúdenie modelov účasti a výsledkov v oblasti výskumu a inovácie oprávnených krajín v dokumente Šírenie excelentnosti a rozšírenie účasti na programe Horizont 2020. Všeobecne je rozšírenie účasti krajín v súlade s ich vnútroštátnymi investíciami do výskumu a inovácie.

Celkovo bolo podpísaných 44 grantov na realizáciu projektov šírenia excelentnosti vo výške 62,38 milióna EUR. Z nich 13 pomôže zriadiť miesta vedúcich výskumných pracovníkov v Česku, na Cypre, v Estónsku, Litve, Luxembursku, Portugalsku, na Slovensku a v Slovinsku.

V roku 2018 bola zavedená nová pilotná akcia – rozširovanie štipendií – vytvorená podľa vzoru individuálnych štipendií akcií Marie Curie-Skłodowskej. Pre približne 120 výskumných pracovníkov akejkoľvek štátnej príslušnosti poskytnú ďalšie príležitosti zapojiť sa do štipendijného programu v krajine, ktorá sa zúčastňuje programu rozširovania účasti.

Nástroj politickej podpory poskytoval takisto podporu pre politické reformy v krajinách, ktoré sa zúčastňujú programu rozširovania účasti, napr. partnerské preskúmanie estónskeho systému výskumu a inovácie so zreteľom na jeho plánovanú stratégiu pre výskum, inováciu a podnikanie na roky 2021 – 2027.

Projekt Forward (Vpred) bol spustený v rámci novej stratégie EÚ pre najvzdialenejšie regióny. Projekt, v rámci ktorého sa prepájajú inštitúcie a zainteresované strany z Azorských ostrovov, Kanárskych ostrovov, Guadeloupe, Francúzskej Guyany, Réunionu, Madeiry, Martiniku, Mayotte a Svätého Martina, bude zahŕňať počiatočnú analýzu ekosystémov výskumu a inovácie a vypracovanie spoločnej stratégie a tematických akčných plánov.

Spoločenské a humanitné vedy

Celkovo 136 tém pilierov „Vedúce postavenie v priemysle“ a „Spoločenské výzvy“ vyslovene vyžadovalo príspevky spoločenských a humanitných vied.

V tretej monitorovacej správe o začlenení spoločenských a humanitných vied do programu Horizontu 2020 sa konštatuje, že 32 % projektov financovaných v rámci tém označených ako spoločenské a humanitné vedy koordinuje partner z oblasti spoločenských a humanitných vied. Hoci ekonomika a sociológia sú dobre zastúpené, stále je potrebné zlepšiť integráciu ostatných odborov spoločenských a humanitných vied, ako sú právo, história a antropológia.

Rod

Rôzne formy podpory prispeli k pozitívnym trendom v tejto oblasti, napríklad:

·vnútroštátne siete kontaktných miest zorganizovali osobitné podujatia odbornej prípravy o rodovej dimenzii a

·Komisia a Helsinská skupina vydali Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation (Usmernenie na uľahčenie vykonávania cieľov týkajúcich sa podporovania rodovej rovnosti v oblasti výskumu a inovácie), ktoré sa týkalo navrhovania rámcov vedúcich k zavedeniu rodových kvót pre osoby s rozhodovacou právomocou.

Činnosť v oblasti klímy a udržateľný rozvoj

V nariadení, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020, sa stanovuje predpokladaný podiel na rozpočte v prípade opatrení v oblasti klímy počas trvania programu na 35 % a pre opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja na 60 %. Do roku 2018 a vrátane neho dosiahli výdavky najmenej 30 % v prípade opatrení v oblasti klímy a 69 % v prípade udržateľného rozvoja. Vynakladá sa ďalšie úsilie, najmä prostredníctvom osobitných oblastí záujmu.

Súčinnosť s inými programami

Bola zverejnená správa o vzájomnom vzdelávaní o rozšírení účasti a zabezpečení súčinnosti medzi programami EÚ v oblasti výskumu a inovácie a politikou súdržnosti, na ktorom sa zúčastnilo 12 členských štátov a jedna pridružená krajina. Zistilo sa, že hoci možno na projektovej úrovni existujú regulačné prekážky, efektívna súčinnosť závisí od schopnosti presadzovať politický dialóg na úrovni programu.

V osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 28/2018 sa uvádzajú prínosy podporovania ďalšej komunikácie o známke excelentnosti. Doteraz riadiace orgány európskych štrukturálnych a investičných fondov v 15 členských štátov navrhli 35 rôznych schém známky excelentnosti.

5. Euratom

Nariadením Rady (Euratom) 2018/1563 sa zriadil rámec výskumného a vzdelávacieho programu Euratomu na obdobie 2019 – 2020.