Exportno-úverové agentúry vo všeobecnosti ponúkajú celú škálu rôznych programov s cieľom uspokojiť osobitné potreby určitých kategórií, predovšetkým malých a stredných podnikov. Ďalej treba poznamenať, že niektoré členské štáty vyvinuli špecifické produkty vývozných úverov pre jednotlivé sektory, napríklad pre výrobu lietadiel (vrátane produktov na mieru, ako je bezpodmienečná záruka pre Airbus), stavbu lodí a železničnú infraštruktúru. Môže sa to premietnuť do odlišných sektorových dojednaní v dohode o štátom podporovaných vývozných úveroch, keď sa niektoré lehoty a podmienky, najmä v súvislosti s lehotami splatnosti alebo úrokovými sadzbami, prispôsobujú osobitným potrebám konkrétnych výrobných odvetví.

V bode 2 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1233/2011 sa uvádzajú tak riziká v oblasti životného prostredia, ako aj „ďalšie významné riziká“. Tak ako v uplynulých rokoch, členské štáty vykladajú riziká v oblasti životného prostredia a s nimi súvisiace riziká zoširoka, pričom do svojich posúdení zahŕňajú nielen riziká v oblasti životného prostredia, ale aj všeobecnejšie finančné a sociálne riziká. V snahe zohľadniť takéto riziká sa medzi vykazované postupy náležitej starostlivosti zahŕňajú ex ante posúdenia a postupy hodnotenia, počas ktorých sa identifikujú a hodnotia riziká, ktoré môžu mať vplyv na oprávnenosť operácie získať podporu. Postupy posudzovania rizika sú formalizované v osobitných politikách, ktoré sa niektoré exportno-úverové agentúry podujali zverejniť na svojich webových sídlach. Takéto postupy posudzovania zvyčajne závisia od druhu a kategórie príslušnej operácie v súlade so zásadou proporcionality (t. j. čím je operácia rizikovejšia a/alebo väčšia, tým je posúdenie dôslednejšie). Posúdenia vo väčšine prípadov vykonávajú externí nezávislí experti, ale čoraz častejšie ich riadia špecializovaní odborníci v každej exportno-úverovej agentúre. Okrem toho štandardné postupy náležitej starostlivosti zahŕňajú navrhovanie zmluvných doložiek a podmienok, prípadných opatrení na zmiernenie rizika v súvislosti so zmluvnými podmienkami a ich priebežné monitorovanie s cieľom zabezpečiť dodržiavanie noriem a v náležitých prípadoch presadzovanie opatrení na zmiernenie rizika. Členské štáty neustále prehodnocujú a zdokonaľujú svoje vnútorné postupy.

Všetky členské štáty s jednou výnimkou (Bulharsko, ktoré nie je členom OECD) v správe uvádzajú súlad s odporúčaniami OECD o spoločných prístupoch týkajúcich sa štátom podporovaných vývozných úverov a o náležitej starostlivosti v oblasti životného prostredia a sociálnej politiky (ďalej len „spoločné prístupy“), ktoré predstavujú všeobecne prijímaný a zaužívaný nástroj posudzovania v rámci OECD a majú normatívny vplyv aj mimo OECD. Mnohé členské štáty uvádzajú, že uplatňujú spoločné prístupy, najmä ich aspekty týkajúce sa životného prostredia a ľudských práv, a to aj nad rámec vymedzený OECD. Všetky členské štáty okrem jedného (Bulharsko) zároveň uvádzajú, že dodržiavajú odporúčania OECD o úplatkárstve a štátom podporovaných vývozných úveroch. Takisto uvádzajú súlad so zásadami a s usmerneniami OECD na podporu udržateľných postupov úverovania pri poskytovaní štátom podporovaných vývozných úverov krajinám s nízkym príjmom. Dodržiavanie týchto zásad a usmernení je úzko prepojené s dôsledným dodržiavaním politík Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu v súvislosti s udržateľnými postupmi úverovania.

Tieto tri druhy odporúčaní OECD, ktoré sa zameriavajú osobitne na vývozné úvery, zohrávajú významnú, ale nie výlučnú úlohu. Politiky členských štátov takisto vychádzajú z medzinárodných noriem a zo širšieho acquis EÚ. Odkazy v správach na ciele, normy a usmernenia EÚ preukazujú, že sa zohľadňujú právne záväzné (tzv. hard) aj právne nezáväzné (tzv. soft) nástroje a že duch zákona je rovnako dôležitý ako jeho litera. Veľa členských štátov navyše uvádza, že sú v súlade s ďalšími medzinárodnými referenčnými hodnotami v snahe uplatňovať lepšiu kontrolu pri ešte väčšom podiele operácií. Medzi tieto referenčné hodnoty samozrejme patria aj tie, ktoré sa uvádzajú v spoločných prístupoch, t. j. environmentálne a sociálne normy výkonnosti Medzinárodnej finančnej korporácie (výkonnostné normy IFC), usmernenia skupiny Svetovej banky pre životné prostredie, zdravie a bezpečnosť a ochranná politika Svetovej banky, ale aj hlavné zásady Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv, usmernenia OECD pre nadnárodné podniky týkajúce sa zodpovedného správania, Dohovor OSN o právach dieťaťa, deklarácia Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a rovníkové zásady (Equator Principles). Jeden členský štát (Rakúsko) uviedol, že vypracoval metodiku hodnotenia založenú na cieľoch udržateľného rozvoja OSN, a ďalší (Švédsko) poukázal na to, že dodržiava zásady globálneho paktu OSN. Niektoré členské štáty navyše výslovne odkazujú aj na iniciatívy v oblasti zmeny klímy, ako je Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy.

Spoločné prístupy sa čoraz viac považujú za minimálnu normu. Členské štáty čoraz častejšie uvádzajú ďalšie politické ciele či aspekty, ktoré dopĺňajú ciele a aspekty zakotvené v spoločných prístupoch (napr. sociálna udržateľnosť a zamedzenie daňovým únikom). Členské štáty v mnohých oblastiach uplatňujú vlastné doplňujúce opatrenia na zabezpečenie toho, aby bola podpora vývozných úverov dostupná len pre operácie, ktoré spĺňajú striktný súbor noriem a ktoré možno usúvzťažniť s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Ako príklad možno uviesť, že v uplynulých rokoch prijalo niekoľko exportno-úverových agentúr špecifické rozhodnutia týkajúce sa ochrany klímy, ktoré zahŕňajú aj výslovné ukončenie poskytovania podpory vývozných úverov uhoľným tepelným elektrárňam. O konvergencii politík v EÚ svedčí skutočnosť, že EÚ v apríli 2021 predložila účastníkom dohody OECD o štátom podporovaných vývozných úveroch návrh, aby okamžite ukončili poskytovanie štátom podporovaných vývozných úverov a viazanej pomoci energetickému uhoľnému sektoru. Členské štáty sa zmieňujú aj o svojom pretrvávajúcom záväzku zlepšovať a rozvíjať existujúce disciplíny.

c)Ďalšie informácie uvedené vo výročných správach o činnosti

Väčšina exportno-úverových agentúr má zavedenú politiku spoločenskej zodpovednosti podnikov, ktorá zvyčajne zahŕňa nielen interné úsilie, ale aj intenzívny dialóg s klientmi týchto agentúr. Exportno-úverové agentúry v tejto súvislosti čoraz častejšie hodnotia svoje vlastné postupy a vypracúvajú plány na obmedzenie vlastného vplyvu na životné prostredie (cestovné politiky atď.). V prípade, že exportno-úverová agentúra je súkromná spoločnosť, zvyčajne má zavedenú jednotnú politiku pre všetky činnosti (verejné aj súkromné), ktoré sa v správach o udržateľnosti ani v uverejnených politikách nerozlišujú.

Zásadnou otázkou je transparentnosť: Členské štáty dôsledne zabezpečujú, aby exportno-úverové agentúry pôsobili čo najtransparentnejšie a pritom zachovávali dôvernosť, ktorá môže byť pri obchodných transakciách nevyhnutná. Na základe spoločných prístupov je harmonizovaným postupom všetkých exportno-úverových agentúr EÚ zverejňovanie podrobných informácií (vrátane správ o posúdení environmentálneho a sociálneho vplyvu) o projektoch, ktoré by v dôsledku svojej povahy mohli mať potenciálne nepriaznivý environmentálny či sociálny vplyv. Členské štáty môžu zájsť ešte ďalej a zverejňovať ďalšie informácie o konkrétnych transakciách alebo svojich postupoch posudzovania (až na určité výnimky exportno-úverové agentúry EÚ vo všeobecnosti na svojich webových sídlach zverejňujú veľké množstvo informácií preložených do angličtiny).

d)Plnenie cieľov a záväzkov Únie zo strany exportno-úverových agentúr:

V snahe zabezpečiť transparentnosť na úrovni EÚ sú členské štáty povinné podľa nariadenia (EÚ) č. 1233/2011 sprístupniť Komisii výročnú správu o činnosti, v ktorej v súlade so svojim vnútroštátnym legislatívnym rámcom vykážu určité finančné a prevádzkové informácie o svojich činnostiach v oblasti poskytovania vývozných úverov, ktorých súčasťou sú aj informácie o tom, ako pristupujú k rizikám v oblasti životného prostredia.

V súlade s bodom 3 prílohy I „[n]a základe týchto informácií vypracuje Komisia pre Európsky parlament výročnú správu, v ktorej zhodnotí plnenie cieľov a záväzkov Únie exportno-úverovými agentúrami“.