SK Úradný vestník Európskej únie C 255/2

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 11. apríla 2018

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ako aj súvisiace právne predpisy

(CON/2018/19)

(2018/C 255/02)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 23. novembra 2017 žiadosť Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo); nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov); nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy); nariadenie (EÚ) č. 345/2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu; nariadenie (EÚ) č. 346/2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania; nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi; nariadenie (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch; nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov; a nariadenie (EÚ) 2017/1129 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie obsahuje ustanovenia, ktoré majú vplyv na spôsob, akým Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) prispieva k hladkému uskutočňovaniu politík, ktoré sa týkajú obozretného dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému, v zmysle článku 127 ods. 5 zmluvy, ako aj na osobitné úlohy zverené ECB v súlade s článkom 127 ods. 6 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Navrhované nariadenie je súčasťou komplexného balíka návrhov, ktorý bol predložený v septembri 2017 s cieľom reformovať Európsky systém finančného dohľadu (ESFS), ktorý pozostáva z troch európskych orgánov dohľadu a Európskeho výboru pre systémové riziká (2). Vzhľadom na skutočnosť, že sa tento balík návrhov týka viacerých úloh uskutočňovaných ESCB a ECB, rozhodla sa ECB prijať osobitné stanoviská. Toto stanovisko je preto potrebné interpretovať v spojení so stanoviskom CON/2018/12 z 2. marca 2018 k návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1092/2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (3).

1. Všeobecné pripomienky

1.1. ECB víta cieľ navrhovaného nariadenia, ktorým je podpora účinného a jednotného prudenciálneho dohľadu a regulácie v EÚ. ECB podporuje hlbšiu integráciu rámca pre dohľad nad bankovým sektorom na úrovni Únie a posilnenie rozmeru Únie pri dohľade tak, že sa prehodnotí súčasné usporiadanie európskych orgánov dohľadu ( 4 ) . Napriek zmenám niektorých špecifických ustanovení nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 ( 5 ) v roku 2013 neboli ustanovenia týkajúce sa európskych orgánov dohľadu od ich zriadenia v roku 2010 prehodnotené.

1.2. Pokiaľ ide o zosúladenie rámca riadenia Európskeho orgánu pre bankovníctvo ( European Banking Authority – EBA) s uvedenými cieľmi a zmenami, ECB by chcela zdôrazniť, že projekty bankovej únie a únie kapitálových trhov sa nachádzajú v rôznych štádiách vývoja. Prehodnotenie právnej úpravy týkajúcej sa európskych orgánov dohľadu by preto nemalo nevyhnutne viesť k trom rovnakým výsledkom pre všetky tri orgány, skôr by sa malo venovať ich príslušným mandátom a funkciám.

1.3. Pokiaľ ide o nové funkcie v oblasti dohľadu upravené v navrhovanom nariadení, ECB sa domnieva, že niektoré navrhované zmeny nariadenia (EÚ) 1093/2010 dostatočne nerozlišujú medzi rozsahom úloh ECB v oblasti mikroprudenciálneho dohľadu a právomocou EBA vypracovať regulačné predpisy na podporu zbližovania v oblasti dohľadu. ECB považuje za dôležité maximalizovať synergie vyplývajúce z mandátov ECB a EBA. V záujme dosiahnutia tohto cieľa je potrebné vyhnúť sa duplicite a nevhodnému prideleniu úloh, ktoré by mohli viesť k znejasneniu zodpovednosti príslušného orgánu a tým spôsobiť menšiu efektívnosť systému ako celku.

2. Konkrétne pripomienky

2.1. Revidovaný rámec riadenia EBA

2.1.1. Navrhované nariadenie upravuje zriadenie výkonnej rady ako nového orgánu v rámci štruktúry riadenia EBA ( 6 ) . Členovia výkonnej rady by mali byť vymenovaní na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti zúčtovania, záležitostí po obchodovaní a finančných záležitostí, ako aj skúseností súvisiacich s finančným dohľadom prostredníctvom otvoreného výberového konania, do ktorého by mali byť zapojené Európsky parlament a Rada ( 7 ) . Kým hlavnou funkciou výkonnej rady, ako to navrhuje Európska komisia, je predkladať návrhy k všetkým záležitostiam, o ktorých má rozhodnúť rada orgánov dohľadu, navrhuje sa tiež, aby mala výkonná rada vo viacerých oblastiach výlučné rozhodovacie právomoci s cieľom zabezpečiť efektívne a nestranné rozhodnutia orientované na Úniu. Výkonná rada má byť napríklad výlučne zodpovedná za urovnávanie sporov medzi príslušnými orgánmi a stanovovanie strategických cieľov v oblasti dohľadu pre príslušné orgány. Navrhuje sa tiež, aby výkonná rada rozhodovala o spustení, koordinácii a o oznamovaní výsledkov stresových testov v Únii.

2.1.2. ECB podporuje prehodnotenie riadiacej štruktúry európskych orgánov dohľadu vrátane zmien týkajúcich sa hlasovacích práv v ich príslušných vnútorných orgánoch a zloženia týchto vnútorných orgánov. Rada orgánov dohľadu by však mala zostať hlavným rozhodovacím orgánom v súvislosti s úlohami, ktorých cieľom je podpora zbližovania v oblasti dohľadu v Únii, namiesto toho, aby sa udeľovali rozsiahle právomoci v oblasti dohľadu novo zriadenému orgánu ( 8 ) . S cieľom zvýšiť účinnosť a efektívnosť rozhodovacích postupov rady orgánov dohľadu ECB zároveň podporuje zriadenie výkonnej rady zameranej na administratívne úlohy a zloženej zo stálych členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, čo by posilnilo úniové hľadisko. ECB preto víta návrh zveriť výkonnej rade úlohu vypracovávať ročný pracovný program, nepodporuje však návrh zveriť výkonnej rade všeobecné právo iniciatívy v súvislosti s regulačnými právnymi predpismi ( 9 ) . Toto právo iniciatívy by sa nemalo týkať regulačných právomocí rady orgánov dohľadu, pokiaľ ide o prijímanie stanovísk, odporúčaní a rozhodnutí.

2.1.3. ECB súhlasí s návrhom posilniť nezávislosť výkonnej rady ako aj návrh, podľa ktorého má byť postup vymenovania členov výkonnej rady transparentnejší ako je postup vymenovania členov riadiacej rady.

2.1.4. ECB podporuje cieľ navrhovaného nariadenia, ktorým je akceptovanie a zohľadnenie zriadenia jednotného mechanizmu dohľadu v ESFS. Navrhované nariadenie však primerane nezohľadňuje existujúci rozmer Únie v súvislosti s prudenciálnym dohľadom nad úverovými inštitúciami. Konkrétne sa nepredpokladá, že by bola ECB členom navrhovanej výkonnej rady, napriek jej úlohám v oblasti prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami v eurozóne. Rada a Parlament by preto mali zvážiť pridelenie štatútu pozorovateľa ECB v navrhovanej výkonnej rade. Prítomnosť ECB v navrhovanej výkonnej rade v postavení pozorovateľa by bola vzhľadom na úzku spoluprácu medzi EBA a ECB v súvislosti s ich spoločnou pracovnou náplňou prospešná ( 10 )

2.2. Strategické plány dohľadu

2.2.1. ECB vo všeobecnosti podporuje cieľ navrhovaného nariadenia spočívajúci v prehlbovaní finančnej integrácie a posilnení stability vnútorného trhu prostredníctvom väčšieho zbližovania v oblasti dohľadu v Únii ( 11 ) . V tejto súvislosti je však nevhodné, aby boli EBA zverené právomocí v oblasti strategického plánovania. Identifikácia príslušných mikroprudenciálnych trendov, možných rizík a slabých miest pre finančné inštitúcie a vymedzenie príslušných strategických priorít dohľadu sú základnými úlohami v oblasti dohľadu, ktoré by mal uskutočňovať príslušný orgán mikroprudenciálneho dohľadu a nie EBA ako regulačný orgán, ktorý vypracováva príslušné predpisy ( 12 )

2.2.2. Oddelenie plánovania a implementácie pri stanovaní priorít v oblasti dohľadu by konkrétne viedlo k neefektívnosti, ktorá by neopodstatnene komplikovala proces plánovania v oblasti dohľadu, ako aj k neefektívnosti v oblasti dohľadu všeobecne. Pre zodpovedný orgán dohľadu je dôležité zabezpečiť riadne, účinné a spoľahlivé postupy v oblasti dohľadu, ako aj zachovať si flexibilitu pri reagovaní na nepriaznivý vývoj tak na mikroprudenciálnej ako aj na makroprudenciálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť rýchle reakcie dohľadu na riziká a efektívne prideliť finančné prostriedky by teda mal byť za plánovanie a implementáciu dohľadu zodpovedný ten istý orgán.

2.2.3. Zabezpečenie zosúladenia plánovania a implementácie stratégií a úloh v oblasti dohľadu je zohľadnené aj v sekundárnych právnych predpisoch. Konkrétne podľa článku 26 nariadenia Rady (EÚ) 1024/2013 ( 13 ) plánovanie a výkon úloh, ktorými sa poveruje ECB ako príslušný orgán prudenciálneho dohľadu v eurozóne, uskutočňuje v plnom rozsahu Rada pre dohľad ECB. Preto v zmysle navrhovaného nariadenia existuje riziko, že by mohol EBA duplicitne vykonávať úlohy, ktoré už uskutočňuje ECB, čo by mohlo viesť k vykonávaniu nepotrebných činností a k menšej efektívnosti a účinnosti celkového dohľadu nad úverovými inštitúciami v eurozóne. Navyše by mali byť právomoci ECB a EBA a ich príslušné režimy zodpovednosti v plnom rozsahu zladené. EBA nemôže rozhodovať o strategických plánoch dohľadu, za ktoré by mohla v konečnom dôsledku niesť zodpovednosť ECB.

2.2.4. Z praktického hľadiska predstavuje navrhované nariadenie riziko, ktoré spočíva v tom, že by sa mohlo významne sťažiť strategické a prevádzkové plánovanie jednotného mechanizmu dohľadu, ako aj potrebný postup identifikácie rizika. Navrhované nariadenie konkrétne ustanovuje, aby jednotný mechanizmus dohľadu predkladal EBA niekoľko mesiacov vopred návrhy pracovných programov dohľadu pre nasledujúci rok. Predkladanie pracovného programu dohľadu pre nasledujúci rok v takom skorom štádiu by narušilo zavedené strategické a prevádzkové plánovanie jednotného mechanizmu dohľadu ako aj jemu predchádzajúci postup identifikácie rizika – ide pritom o postupy, ktoré sa uskutočňujú v úzkej spolupráci s 19 príslušnými orgánmi – a preto by ohrozilo dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečiť efektívne a účinné postupy v oblasti dohľadu. Navrhované nariadenie by navyše priznalo EBA právo vydať odporúčanie, ktorým by požadoval úpravu pracovného programu príslušného orgánu ( 14 )

2.2.5. Takáto prax by mohla viesť k situáciám, kedy by priority v oblasti dohľadu museli byť upravované vo veľmi neskorom štádiu procesu plánovania jednotného mechanizmu dohľadu, čo by mohlo vyvolať vážne pochybnosti o spoľahlivosti plánovania pre spoločné dohliadacie tímy, príslušné orgány a horizontálne funkcie, čím by sa ohrozila účinnosť prudenciálneho dohľadu v eurozóne. Keďže príslušné orgány sú úzko zapojené do procesu plánovania jednotného mechanizmu dohľadu, navrhované zmeny by vážne ovplyvnili existujúce mechanizmy medzi ECB a príslušnými orgánmi, pokiaľ ide o plánovanie a implementáciu cieľov v oblasti dohľadu. Vzhľadom na uvedené možné nepriaznivé účinky na účinnosť a efektívnosť prudenciálneho dohľadu v eurozóne ECB dôrazne odporúča, aby bolo ustanovenie o právomociach v oblasti strategického plánovania dohľadu z navrhovaného nariadenia vypustené.

2.3. Stresové testovanie

2.3.1. Navrhované nariadenie presúva rozhodovacie právomoci rady orgánov dohľadu týkajúce sa iniciovania a koordinovania stresových testov v rámci Únie na výkonnú radu ( 15 ) . Keďže rada orgánov dohľadu by už nemala byť zapojená do kľúčových aspektov stresových testov v Únii, ako je napríklad vytváranie spoločných metodík, výber vzoriek alebo oznamovanie výsledkov, súčasné postupy upravujúce stresové testy v Únii by tým boli výrazne zmenené. ECB považuje stresové testy za kľúčový nástroj dohľadu a je potrebné, aby ho uplatňovali orgány, ktoré majú zodpovednosť v oblasti dohľadu s cieľom zabezpečiť, aby stresové testy spĺňali svoj účel podporovať individuálne posúdenia rizika dohliadaných úverových inštitúcií. ECB by preto chcela uviesť konkrétne dôvody, pre ktoré by mohli chystané zmeny ohroziť efektívnosť dohľadu a teda sú v rozpore s cieľom Komisie, ktorým je posilnenie stability vnútorného trhu.

2.3.2. Po prvé je potrebné uviesť, že navrhovaný nový postup neopodstatnene komplikuje stresové testovanie na úrovni Únie, keďže orgán prudenciálneho dohľadu by musel urobiť všetko preto, aby postupoval v súlade s rozhodnutiami výkonnej rady EBA, pokiaľ ide o viaceré aspekty stresových testov, najmä pokiaľ ide o rozsah a úroveň podrobnosti informácií, ktoré majú byť zverejnené. Keďže príslušné orgány uskutočňujú podstatnú časť stresového testovania, ako napríklad zabezpečenie kvality informácií poskytnutých dohliadanými úverovými inštitúciami, je dôležité, aby boli príslušné orgány súčasťou rozhodovacieho procesu vzhľadom na ich výlučnú zodpovednosťou za tie prvky rámca pre dohľad, ktoré sú v konečnom dôsledku určujúce pre ich pracovný program a potreby v oblasti zdrojov.

2.3.3. Po druhé ak by bola výkonná rada jediným orgánom, ktorý rozhoduje o viacerých aspektoch stresových testov v Únii vrátane zverejňovania ich výsledkov, mohla by prípadne aj neúmyselne rozhodnúť o zverejnení informácií, ktoré by príslušné orgány radšej ponechali ako dôverné. Preto by sa mala rade orgánov dohľadu ponechať právomoc rozhodovať o tom, ktoré informácie sa zverejnia vo výsledkoch stresových testov v Únii. Je dôležité, aby sa o rozsahu zverejnenia rozhodovalo spolu s príslušnými orgánmi – s cieľom vyhnúť sa rozdielom medzi jednotlivými právnymi systémami a znížiť prípadný negatívny vplyv na finančnú stabilitu a tiež vzhľadom na pretrvávajúci cieľ, ktorým je dosiahnuť čo najvyššiu možnú úroveň harmonizácie medzi príslušnými orgánmi.

2.3.4. ECB sa tiež obáva, že navrhované nariadenie v aktuálnom znení dostatočne nezabezpečuje kvalitu a komplexnosť stresových testov na účely dohľadu, napr. pokrytie bankových činností, súvisiace riziká a vhodnosť metodík stresového testovania. Ak by boli právomoci týkajúce sa stresového testovania zverené výkonnej rade, je pravdepodobné, že stresové testy by neboli nikdy dostatočne prispôsobené na účely dohľadu, ani by dostatočne nezohľadňovali osobitosti a riziká bankového sektora, ktorý je pod dohľadom ECB a dotknutých príslušných orgánov. ECB preto odporúča, aby boli z navrhovaného nariadenia vypustené ustanovenia, ktoré sa týkajú stresového testovania, a uprednostňuje zachovanie súčasnej úpravy, ktorá dobre slúži svojmu účelu.

2.4. Nezávislé preskúmania príslušných orgánov

2.4.1. Navrhované nariadenie ustanovuje, že EBA vykonáva preskúmania činností príslušných orgánov s cieľom ďalej zvýšiť konzistentnosť výsledkov dohľadu. EBA má na tento účel vypracúvať metódy s cieľom umožniť objektívne posúdenie a porovnanie príslušných orgánov a vypracúvať správu o výsledkoch preskúmania ( 16 )

2.4.2. Hoci ECB podporuje uvedený cieľ zabezpečiť efektívne a nestranné rozhodnutia orientované na Úniu, považuje existujúci proces partnerského preskúmania za hodnotný a úspešný mechanizmus slúžiaci na prehĺbenie zbližovania v oblasti dohľadu v Únii a na výmenu osvedčených postupov medzi príslušnými orgánmi. Podľa ECB preto nie je potrebné zriecť sa mechanizmu partnerského preskúmania. ECB zároveň podporuje niektoré prvky návrhu na transformáciu partnerských preskúmaní na nezávislé preskúmania, ako je to podrobnejšie uvedené v technickom pracovnom dokumente.

2.5. Koordinácia pri delegovaní a outsourcingu činností, ako aj pri presunoch rizika do tretích krajín

2.5.1. Navrhované nariadenie zveruje výkonnej rade úlohu preskúmavať delegovanie právomocí a outsourcing činností, ako aj presun rizika do tretích krajín. Navrhované nariadenie ukladá príslušným orgánom povinnosť oznámiť EBA každé udelenie povolenia alebo registráciu, ak obchodný plán finančnej inštitúcie zahŕňa delegovanie, outsourcing alebo presun rizika ( 17 ) . Z hľadiska dohľadu by požiadavka oznámiť EBA takéto skutočnosti nemusela dostatočne zabezpečiť splnenie cieľa navrhovaného nariadenia, ktorým je zabrániť regulatórnej arbitráži medzi členskými štátmi ( 18 )

2.5.2. Namiesto toho by sa táto požiadavka mohla prekrývať s úlohami mikroprudenciálneho dohľadu uskutočňovanými ECB v rámci jednotného mechanizmu dohľadu a mohla by k administratívnej záťaži v rámci dohľadu pridať ďalšiu, neodôvodnenú vrstvu. Podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 je postup udeľovania povolení už teraz dvojvrstvovým procesom, v rámci ktorého posudzujú žiadosti o udelenie povolenia príslušné orgány a ECB. Koordinácia posudzovania s EBA by predstavovala pridanie tretej vrstvy, čím by sa zvýšila zložitosť postupov udeľovania povolení a ich a trvanie. ECB preto zastáva názor, že navrhované úlohy by nemali byť zverené ani žiadnemu administratívnemu orgánu EBA ani rade orgánov dohľadu.

2.6. Medzinárodná spolupráca

2.6.1. Navrhované nariadenie zavádza pre EBA kľúčovú úlohu pri posudzovaní rovnocennosti právnych režimov tretích krajín v oblasti regulácie a dohľadu, ktoré inak uskutočňuje Komisia ( 19 ) . Úlohou EBA má byť konkrétne monitorovanie vývoja v oblasti regulácie a dohľadu, postupov presadzovania a vývoja na relevantných trhoch v tretích krajinách, pre ktoré Komisia prijala rozhodnutia o rovnocennosti. Okrem toho by mala EBA spolupracovať s príslušnými orgánmi z rovnocenných právnych systémov a uzatvárať s nimi za týmto účelom dvojstranné administratívne dohody.

2.6.2. ECB víta úlohu EBA pomáhať Komisii pri vypracúvaní ( 20 ) a monitorovaní rozhodnutí o rovnocennosti ( 21 ) . ECB má však niekoľko pripomienok k navrhovanému postupu, ktorý sa týka rokovania o administratívnych dohodách a ich uzatvárania medzi príslušnými orgánmi a dotknutým orgánom dohľadu z tretej krajiny ( 22 )

2.6.3. ECB zastáva názor, že je potrebné spresniť znenie článku 33 ods. 2a písm. b). ECB vychádza z toho, že účelom právomocí EBA, ktoré sa týkajú rokovania o dohodách o spolupráci a zahrnutia konkrétnych ustanovení do týchto dohôd podľa uvedeného ustanovenia, je len umožnenie následného sledovania rozhodnutí o rovnocennosti. Mohlo by sa uviesť, že príslušný orgán je naďalej zodpovedný za koordináciu činností dohľadu a kontrol na mieste.

2.6.4. ECB víta navrhované znenie článku 33 ods. 2c nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, ktoré zveruje EBA úlohu vypracovať vzorové administratívne dohody. Tieto dohody by sa mali vypracovať spoločne s príslušnými orgánmi. ECB však zastáva názor, že ak by EBA na seba prevzal aktívnu úlohu v rokovacom procese, stal by sa tento proces zbytočne zložitým a mohlo by sa oneskoriť uzatváranie memoránd o porozumení pri spolupráci v oblasti dohľadu. V súvislosti s povinnosťou používať štandardizovaný vzor memoranda o porozumení vypracovaný EBA môžu navyše nastať značné praktické ťažkosti, keďže každá tretia krajina funguje na základe svojho vlastného právneho systému a orgány dohľadu potrebujú maximálnu flexibilitu pri úprave memoránd o porozumení počas rokovaní. Preto by sa takéto vzorové administratívne dohody mali používať v rámci možností.

2.7. Zmeny v právomociach udeľovať pokuty a žiadostiach o informácie

2.7.1. Navrhované nariadenie zavádza mechanizmus na posilnenie účinného presadzovania práva EBA na zhromažďovanie informácií s cieľom lepšie zabezpečiť, aby EBA efektívne vykonával svoje úlohy a funkcie ( 23 ) . V tejto súvislosti navrhované nariadenie zveruje EBA právomoc ukladať pokuty a pravidelné platby penále, ak relevantné finančné inštitúcie, holdingové spoločnosti alebo pobočky príslušnej finančnej inštitúcie a neregulované prevádzkové subjekty v rámci finančnej skupiny alebo konglomerátu, ktoré sú významné pre finančné aktivity príslušných finančných inštitúcií, presne, úplne alebo včas nevyhovejú žiadosti EBA alebo nerešpektujú jeho rozhodnutie ( 24 ) . EBA musí pred uložením pokuty alebo pravidelnej platby penále poskytnúť finančnej inštitúcii možnosť, aby bola vypočutá ( 25 ) , a každé rozhodnutie o uložení pokuty alebo pravidelnej platby penále podlieha preskúmaniu Súdnym dvorom Európskej únie ( 26 )

2.7.2. ECB vo všeobecnosti podporuje cieľ, ktorým je zabezpečiť, aby mal EBA právo zhromažďovať informácie, ktoré sú potrebné na plnenie jeho povinností a úloh. ECB však zastáva názor, že navrhovaným posilnením práva EBA na zhromažďovanie informácií tak, že sa mu zverí právomoc ukladať pokuty a pravidelné platby penále, by nemala byť dotknutá možnosť, aby príslušné orgány mohli uplatňovať svoje právomoci v prípade, že dotknuté finančné inštitúcie nevyhovejú presne, úplne alebo včas žiadostiam príslušných orgánov o informácie.

2.8. Podávanie správ na účely dohľadu a požiadavky na zverejňovanie v rámci piliera 3

2.8.1. Spoluzákonodarcovia by vzhľadom na budúcnosť mohli zvážiť, či by nebolo vhodné sformalizovať a rozšíriť úlohu EBA v súvislosti s transparentnosťou finančných inštitúcií a pritom zabrániť zdvojeniu ich povinností podávať správy. EBA by mohla byť konkrétne zverená úloha do jedného systému vykazovania integrovať podávanie správ na účely dohľadu a kvantitatívne požiadavky na zverejňovanie v rámci piliera 3, ako sú pre finančné inštitúcie ustanovené v právnych predpisoch Únie, pričom údaje zverejňované podľa piliera 3 by tvorili podsúbor údajov poskytovaných na účely dohľadu. Integrácia týchto dvoch tokov údajov by EBA umožnila vypracovať a aktualizovať centrum údajov, ktoré by obsahovalo informácie zverejnené v súlade s kvantitatívnymi požiadavkami na zverejňovanie v rámci piliera 3 a informácie získané z údajov z oblasti dohľadu. Pre úverové inštitúcie by bol takýto systém vykazovania výhodný, keďže by príslušné informácie vykazovali len raz, a orgány prudenciálneho dohľadu ako aj iní užívatelia údajov by získali jednoduchší prístup k relevantným údajom.

2.8.2. Ako vyplynulo z hodnotenia transparentnosti uskutočneného EBA, vytvorenie rámca pre centrálny archív údajov v EBA by mohlo výrazne zvýšiť kvalitu údajov z oblasti dohľadu. Uľahčením prístupu účastníkov trhu k informáciám zverejňovaným podľa piliera 3 bazilejského rámca ( 27 ) by sa v širšom zmysle podporila integrácia bankového sektora Únie. Prostredníctvom takéhoto centra údajov by sa zverejňovali údaje podľa piliera 3 v súlade s požiadavkami pre finančné inštitúcie (štvrťročne, polročne alebo ročne) s cieľom dosiahnuť, aby sa Únia dostala v oblasti dostupnosti údajov na rovnakú úroveň ako Spojené štáty ( 28 ) . EBA už deklaroval svoju pripravenosť vytvoriť technickú infraštruktúru pre takéto centrum údajov, ale potrebuje právny mandát na zverejňovanie dostupných údajov z centrálneho archívu bez výslovného súhlasu finančných inštitúcií ( 29 ) , ktorých sa údaje týkajú. Týmto mandátom by však nemala byť dotknutá právomoc príslušných orgánov žiadať od dohliadaných subjektov dodatočné ad hoc informácie. ECB preto považuje za užitočné, aby sa hlbšie preskúmala právna a praktická uskutočniteľnosť vytvorenia centrálneho archívu údajov v EBA.

V prípade, ak ECB odporúča zmenu navrhovaného nariadenia, je navrhované znenie príslušných zmien uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle ECB.

Vo Frankfurte nad Mohanom 11. apríla 2018 Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2017) 536 final.

(2) COM(2017) 542 final.

(3) Stanovisko Európskej centrálnej banky z 2. marca 2018 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1092/2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (Ú. v. EÚ C 120, 6.4.2018, s. 2). Všetky stanoviská sú dostupné na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

(4) Pozri s. 3 dokumentu ECB contribution to the European Commission’s consultation on the operations of the European Supervisory Authorities, 7. jún 2017, ktorý je dostupný na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

(6) Pozri navrhovaný nový článok 45 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(7) Pozri odôvodnenie 23 navrhovaného nariadenia.

(8) Pozri odôvodnenie 52 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(9) Pozri článok 1 bod 27 písm. a) navrhovaného nariadenia.

(10) Pozri s. 2 a 3 dokumentu ECB contribution to the European Commission’s consultation on the operations of the European Supervisory Authorities, júl 2017, ktorý je dostupný na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

(11) Pozri navrhovaný nový článok 47 ods. 3 v spojení s navrhovaným novým článkom 29a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(12) Pozri odôvodnenie 17 navrhovaného nariadenia.

(13) Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

(14) Navrhovaný nový článok 29a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(15) Pozri navrhovaný nový článok 47 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 v spojení s navrhovaným novým článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(16) Pozri článok 1 bod 13 navrhovaného nariadenia.

(17) Navrhovaný nový článok 31a ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(18) Odôvodnenie 18 navrhovaného nariadenia.

(19) Článok 1 bod 17 navrhovaného nariadenia.

(20) Navrhovaný nový článok 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(21) Navrhovaný nový článok 33 ods. 2a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(22) Pozri navrhovaný nový článok 33 ods. 2c nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(23) Pozri navrhované nové články 35 až 35 h nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(24) Pozri odôvodnenie 20 navrhovaného nariadenia.

(25) Pozri navrhovaný nový článok 35f nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(26) Pozri navrhovaný nový článok 35 h nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

(27) Pozri dokument Bazilejského výboru pre bankový dohľad Pillar 3 disclosure requirements – consolidated and enhanced framework, marec 2017, dostupný na webovom sídle Banky pre medzinárodné zúčtovanie www.bis.org.

(28) V Spojených štátoch orgán s názvom Federal Financial Institutions Examination Council (FFIEC) vedie pre verejnosť archív údajov jednotlivých bánk týkajúcich sa dohľadu, dostupný na webovom sídle FFIEC cdr.ffiec.gov/public.

(29) Pozri Enria, A., Ensuring transparency in the European financial system, Official Monetary and Financial Institutions Forum (OMFIF), prednáška v City, máj 2016, s. 9, dostupné na webovom sídle OMFIF www.omfif.org.