DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz občanom Európskej únie a Ruskej federácie (ďalej len „dohoda o zjednodušení vízového režimu“) nadobudla platnosť 1. júna 2007. Účelom uvedenej dohody o zjednodušení vízového režimu je zjednodušiť – na základe reciprocity – postup pri vydávaní víz občanom Európskej únie a Ruskej federácie na účely pobytu v trvaní najviac 90 dní počas 180 dní. Európska únia uzavrela dohody o zjednodušení vízového režimu len s vybraným a obmedzeným počtom tretích krajín. Takéto dohody majú byť dôkazom vzájomného partnerstva medzi EÚ a danou krajinou a sú založené na vzájomnom rešpektovaní spoločných hodnôt.

V roku 2011 sa začali rokovania o revízii dohody o zjednodušení vízového režimu s cieľom zohľadniť zmeny právneho rámca EÚ a skúsenosti získané pri vykonávaní dohody o zjednodušení vízového režimu. Zároveň sa začal dialóg o spoločných krokoch smerom k liberalizácii vízového režimu. Rokovania aj dialóg boli zmrazené v dôsledku protiprávnej anexie Krymskej autonómnej republiky a mesta Sevastopol Ruskom v roku 2014.

V reakcii na protiprávnu anexiu v roku 2014 a pokračujúce destabilizačné kroky na východnej Ukrajine Európska únia zaviedla i) hospodárske sankcie vzhľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine v spojení s neúplným vykonávaním dohôd z Minska; ii) sankcie za konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny; iii) sankcie v reakcii na protiprávnu anexiu Krymskej autonómnej republiky a mesta Sevastopol Ruskou federáciou.

Rozhodnutie Ruskej federácie uznať časti Doneckej a Luhanskej oblasti Ukrajiny, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, za nezávislé subjekty a rozhodnutie vyslať ruské jednotky na Ukrajinu, neodôvodnená a nevyprovokovaná vojenská agresia narúšajúca územnú celistvosť a ohrozujúca zvrchovanosť, a nezávislosť krajiny predstavujú závažné porušenie medzinárodného práva a medzinárodných dohôd vrátane Charty OSN, Helsinského záverečného aktu, Parížskej charty a Budapeštianskeho memoranda.

Rusko ako signatár dohôd z Minska nesie jasnú a priamu zodpovednosť za úsilie o nájdenie mierového riešenia. Rozhodnutím uznať regióny východnej Ukrajiny, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, za nezávislé subjekty Rusko jasne porušilo dohody z Minska, v ktorých sa stanovuje úplné navrátenie týchto oblastí pod kontrolu ukrajinskej vlády.

EÚ sa 23. februára 2022 jednomyseľne dohodla na prvom balíku sankcií, ktorý Rusku spôsobil dodatočné náklady v reakcii na jeho konanie. Ich súčasťou boli individuálne sankcie, finančné obmedzenia a obmedzenia hospodárskych vzťahov medzi EÚ a časťami Doneckej a Luhanskej oblasti Ukrajiny, ktoré nie sú pod kontrolou vlády.

Európska rada 24. februára 2022 čo najdôraznejšie odsúdila nevyprovokovanú a neodôvodnenú vojenskú agresiu Ruska voči Ukrajine a spolu so svojimi medzinárodnými partnermi vyjadrila Ukrajine a jej obyvateľom plnú solidaritu Únie. Rusko svojou protiprávnou vojenskou agresiou naďalej hrubo porušuje medzinárodné právo, pácha zverstvá voči ukrajinskému obyvateľstvu a ohrozuje európsku a globálnu bezpečnosť a stabilitu. Európska rada vyzvala Rusko, aby okamžite ukončilo svoje vojenské akcie, bezpodmienečne stiahlo všetky ozbrojené sily a vojenské vybavenie z celého územia Ukrajiny a plne rešpektovalo územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc.

Únia následne reagovala ďalšími balíkmi sankcií vrátane zmrazenia aktív a zákazov cestovania týkajúcich sa konkrétnych fyzických osôb. Únia prijala aj reštriktívne opatrenia týkajúce sa finančného, energetického, dopravného a technologického sektora. Ďalej prijala dodatočné opatrenia, a to najmä čiastočné pozastavenie uplatňovania dohody o zjednodušení vízového režimu. Týmto opatrením sa pozastavili zjednodušenia týkajúce sa listinných dôkazov, vízového poplatku, udeľovania víz na viac vstupov a dĺžky postupov spracovania žiadostí o víza. Opatrenia boli zamerané na ruských držiteľov diplomatických pasov, vládnych úradníkov, podnikateľov a zástupcov podnikateľských organizácií.

Od začiatku ruskej agresie voči Ukrajine sa situácia výrazne zhoršila s tragickými humanitárnymi dôsledkami pre civilné obyvateľstvo a infraštruktúru a Rusko ďalej rozšírilo svoju úplnú alebo čiastočnú okupáciu vo východných a južných regiónoch Ukrajiny. Milióny Ukrajincov boli nútení utiecť, a to výlučne cez pozemné hranice, keďže letecké trasy nie sú k dispozícii. Neustále sa zvyšuje počet prekročení ukrajinských hraníc so susednými krajinami ako priamy dôsledok rozsiahlej invázie. Podľa údajov UNHCR presiahol 23. augusta počet prekročení hraníc 11 miliónov, z toho bolo približne 10 miliónov vstupov do EÚ.

Na neformálnom zasadnutí ministrov zahraničných vecí 31. augusta členské štáty považovali za potrebné úplne pozastaviť uplatňovanie dohody o zjednodušení vízového režimu s cieľom výrazne znížiť počet nových víz vydávaných ruským občanom členskými štátmi EÚ a zabrániť potenciálnemu tzv. visa shoppingu zo strany ruských občanov.

EÚ nemôže považovať Rusko, ktoré vedie túto agresívnu vojnu, za partnera dohody o zjednodušení vízového režimu, pokiaľ pokračuje v deštruktívnej zahraničnej politike a vojenskej agresii voči kandidátskej krajine EÚ a úplné ignoruje medzinárodný poriadok založený na pravidlách.

2. NAVRHOVANÉ OPATRENIA

Vojenská agresia voči krajine hraničiacej s Európskou úniou odôvodňuje opatrenia na ochranu základných bezpečnostných záujmov Európskej únie a jej členských štátov.

Ruská federácia nielenže ohrozila vzťahy s Európskou úniou a jej členskými štátmi, ale tiež porušila dohody z Minska tým, že narušila územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny, čo je v rozpore s jej medzinárodnými záväzkami.