EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 11. 2017 COM(2017) 669 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE



Správa o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní európskej migračnej agendy {SWD(2017) 372 final}



1. ÚVOD Od prijatia európskej migračnej agendy v máji 2015 sa pri činnosti EÚ v oblasti riešenia množstva výziev súvisiacich s utečeneckou a migračnou krízou uplatňuje komplexný prístup. V septembri 2017 vykonala Komisia v rámci preskúmania agendy v polovici trvania celkové posúdenie pokroku dosiahnutého pri reagovaní na krízu a zavádzaní opatrení plánovaných v agende. Európska rada na svojom zasadnutí v októbri 2017 skonštatovala výsledky dosiahnuté na všetkých frontoch a vyzvala na konsolidáciu tejto práce. Európska komisia pokročila v práci na všetkých jednotlivých častiach európskej migračnej agendy. S cieľom monitorovať pokrok a na základe dôkazov posúdiť plnenie záväzkov prijatých inštitúciami EÚ a členskými štátmi, okrem iného aj v záveroch Európskej rady, Komisia predkladá pravidelné správy o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka, v oblasti premiestňovania a presídľovania, vo sfunkčňovaní európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a o pokroku dosiahnutom v súvislosti s rámcom partnerstva s tretími krajinami. Každá pracovná tematická oblasť prispieva k celkovej účinnosti reakcie EÚ. Ako bolo oznámené v preskúmaní v polovici trvania, v tejto konsolidovanej správe sa odzrkadľuje a posilňuje komplexný prístup tým, že sa zlučujú rôzne línie. Správa a informácie uvedené v prílohách prezentujú najdôležitejší pokrok dosiahnutý od posledných správ zo 6. septembra, pričom sa v nich určujú aj kľúčové opatrenia vyžadujúce monitorovanie zo strany príslušných subjektov, a to najmä v príprave na ďalšie zasadnutie Európskej rady v decembri. 2. SITUÁCIA NA HLAVNÝCH MIGRAČNÝCH TRASÁCH Trasa cez východné Stredozemie Na trase cez východné Stredozemie sú migračné pohyby v porovnaní s obdobím pred aktiváciou vyhlásenia EÚ a Turecka v marci 2016 naďalej obmedzené. Na gréckych ostrovoch sa však od začiatku leta 2017 zaznamenal zvýšený počet príchodov, ktorý zodpovedá sezónnym trendom. Migračný tlak sa ďalej zintenzívnil od polovice augusta, pričom v septembri a októbri bolo zaznamenaných v priemere 198 neoprávnených prekročení hranice denne v porovnaní s 99 v rovnakom období roka 2016. Medzi migrantmi prichádzajúcimi na grécke ostrovy od začiatku roka 2017 sú najčastejšie Sýrčania (39 %), Iračania (17 %), Afganci (10 %) a Pakistanci (6 %). Vyskytli sa aj náznaky toho, že migranti sa snažia opustiť Turecko inými trasami než cez Egejské more. Hoci je počet odhalených neoprávnených prekročení pozemnej hranice medzi Tureckom a Bulharskom stále nízky, nedávno sa zvýšil počet neoprávnených prekročení pozemnej hranice medzi Tureckom a Gréckom (v priemere 29 odhalení denne v období od 4. septembra do 9. novembra v porovnaní s 20 počas predchádzajúcich šiestich mesiacov). Medzi osobami prichádzajúcimi na grécku pevninu v roku 2017 boli najčastejšie zastúpení štátni príslušníci Turecka (37 %), Sýrie (27 %), Pakistanu (15 %) a Iraku (12 %). Na druhej strane sa zdá, že príchody z Turecka do Rumunska cez Čierne more, ku ktorým dochádzalo počas leta, v súčasnosti ustali. Obmedzené, ale pravidelné, boli príchody z Turecka do Talianska (zatiaľ 3 676 v roku 2017). V roku 2017 sa zaznamenali aj viaceré príchody z Turecka na Cyprus (v roku 2017 zatiaľ 917). Západobalkánska trasa Hoci sa počet odhalení neregulárnych migrantov na miestach vstupu na západobalkánskej trase stabilizoval na nízkej úrovni, niektoré členské štáty na konci trasy uvádzajú, že na ich územie stále prichádza veľké množstvo migrantov a žiadateľov o azyl. Skutočnosť, že veľká časť z nich nebola predtým zaregistrovaná v systéme Eurodac, potvrdzuje záver, že množstvu neregulárnych migrantov sa podarí postupovať po trase bez odhalenia. Na riešenie tohto problému je najdôležitejšia spolupráca medzi týmito členskými štátmi, Europolom a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Potrebná je neustála bdelosť a plné využívanie dvojtýždenných videokonferencií pod vedením Komisie. Trasa cez centrálne Stredozemie Trasa cez centrálne Stredozemie je naďalej trasou, po ktorej prichádza najväčší počet osôb, ktoré prešli hranicu na mori. V posledných mesiacoch sa celková migračná situácia stabilizovala a počet odchodov z Líbye na tejto trase sa od polovice júla znížil. Hoci bol na začiatku leta počet príchodov do Talianska badateľne vyšší, v septembri bol hlásený pokračujúci pokles v celkovom počte príchodov, ktorý sa v súčasnosti v porovnaní s rokom 2016 znížil o 30 % – aj tak však zostáva vysoký, a to na celkovej úrovni 114 000 zatiaľ v tomto roku. Prichádzajúci migranti mali najčastejšie štátnu príslušnosť Nigérie (15 %), Guiney (8 %) a Pobrežia Slonoviny (8 %). Okrem toho sa zaznamenal podstatný nárast odchodov z Tuniska do Talianska – ich počet sa v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 zvýšil sedemnásobne, je však stále oveľa nižší ako počet odchodov z Líbye. Toky migrantov zo západoafrických krajín pôvodu smerujúcich z Nigeru do Líbye a Európy zaznamenávajú klesajúci trend, ale určité presmerovávanie smerom do Alžírska stále pokračuje. Počet úmrtí a nezvestných osôb na mori sa zatiaľ za rok 2017 odhaduje na 2 750 v porovnaní so 4 581 v roku 2016. Viac než 285 100 migrantov bolo zachránených v rámci operácií EÚ na podporu talianskej pobrežnej stráže. Okrem toho líbyjská pobrežná stráž odhaduje, že tento rok zachránila v líbyjských pobrežných vodách celkom 18 400 osôb (do 6. októbra), čomu pomohol aj návrat plavidiel po odbornej príprave členov posádok. Práca Medzinárodnej organizácie pre migráciu a nigerských orgánov spočívajúca vo vykonávaní pátracích a záchranných misií na púšti sa podporuje aj z trustového fondu EÚ pre Afriku: v roku 2017 bolo do bezpečia dopravených 1 100 migrantov, ktorých prevádzači ponechali ich osudu. Trasa cez západné Stredozemie Na trase cez západné Stredozemie/Atlantik sa v priebehu roka 2017 zaznamenal stúpajúci trend neregulárnych migračných tokov, pričom celkový počet príchodov do Španielska dosiahol 22 031, čo je takmer o 94 % viac než za rovnaké obdobie roka 2016. Do konca augusta roku 2017 patrili medzi tri hlavné krajiny pôvodu migrantov Maroko (21 %), Pobrežie Slonoviny (18 %) a Guinea (14 %). Trendy pri žiadostiach o azyl

Do konca septembra 2017 bolo v EÚ a pridružených štátoch podaných 535 609 žiadostí o azyl v porovnaní s 1 010 839 žiadostí za rovnaké obdobie minulého roka. V prvej polovici roka 2017 bolo vydaných 275 710 kladných prvostupňových rozhodnutí v porovnaní s 293 315 rozhodnutiami za rovnaké obdobie minulého roka. 3. OPERAČNÁ PODPORA EÚ NA TRASÁCH Najdôležitejším prvkom podpory EÚ zostáva prístup založený na hotspotoch zavedený v roku 2015. Komisia posúdila doterajšiu prevádzku hotspotov v Grécku a Taliansku a v úzkej spolupráci s agentúrami pripravila najlepšie postupy vykonávania prístupu založeného na hotspotoch. Vyslanie prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže Europolu zohralo kľúčovú úlohu pri identifikácii rizikových profilov a v boji proti prevádzačským sieťam a títo príslušníci budú naďalej vykonávať osobitné bezpečnostné kontroly v gréckych a talianskych hotspotoch. Ďalšou dôležitou prioritou práce EÚ je zameranie na potreby detí v procese migrácie. V najlepších postupoch vykonávania prístupu založeného na hotspotoch sú uvedené osobitné opatrenia, ktoré sa majú prijať na pomoc deťom a ostatným zraniteľným skupinám. Príležitosť pre preskúmanie potreby nájsť alternatívy k zaisťovaniu detí v súvislosti s migráciou ponúklo 11. európske fórum o právach dieťaťa, ktoré sa uskutočnilo 7. a 8. novembra. Trasa cez východné Stredozemie Pre sfunkčňovanie hotspotov v Grécku bola dôležitá podpora Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Európskeho podporného úradu pre azyl a Europolu, ako aj nasadenie dvanástich plavidiel v námorných operáciách. V súčasnosti sa vynakladá úsilie na získanie presnejšieho obrazu o počte migrantov a ich potrebách, a to aj v hotspotoch. Grécka vláda by mala dokončiť prvé zhrnutie do konca novembra. Prijímacie miesta dostupné v hotspotoch však stále nepostačujú, a to napriek opatreniam naplánovaným v národnom programe v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. Zintenzívňujúci sa tlak vyvolaný nedávnym vysokým počtom príchodov môže posilniť tlak aj v tomto smere. Naliehavou prioritou zostáva zlepšenie disponibility a kvality prijímacích miest, a to aj lepším riešením osobitných potrieb zraniteľných skupín. Ďalší postup pri odstraňovaní nedostatkov prijímacích zariadení na ostrovoch a príprava na zimné obdobie si vyžadujú okamžité kroky zo strany gréckych orgánov. Komisia je pripravená poskytnúť primeranú podporu. EÚ naďalej Grécku poskytuje aj značnú finančnú podporu na riešenie výziev súvisiacich s krízou. Z nástroja núdzovej podpory v rámci EÚ sa na podporu práce 15 humanitárnych partnerov poskytlo už viac než 440 mil. EUR. V rámci tohto nástroja sa podarilo zabezpečiť disponibilitu dostatočného počtu prijímacích miest na pevnine, upraviť disponibilitu podľa potreby až na celkový počet 40 000, ako aj prispieť k vytváraniu kapacity na ostrovoch. V súčasnosti je prioritou tejto práce to, aby grécke orgány premiestnili čo najviac utečencov z táborov do prenajatého ubytovania. Zaviedol sa aj program poskytovania viacúčelovej hotovosti. Hlavným cieľom prenajatého ubytovania a programu poskytovania hotovosti je zabezpečiť dôstojné podmienky osobám v núdzi. Do 7. novembra bolo vytvorených 19 447 ubytovacích miest – a hoci počet utečencov zahrnutých do programu prenajatého ubytovania v mestách kolíše, v súčasnosti ide o 15 458 utečencov. Mesačne dostáva podporu vo forme hotovosti priemerne 32 500 utečencov. S gréckymi orgánmi prebiehajú diskusie o prijatí finančného plánu na rok 2018, v ktorom sa určia základné potreby, činnosti a príslušné zdroje financovania. Prijali sa ďalšie kroky na zabezpečenie udržateľnejšej podpory prostredníctvom prechodu z núdzového financovania k využitiu prostriedkov vyčlenených v rámci národných programov pre Grécko. Finančné prostriedky poskytované v rámci týchto programov sa používajú napríklad na podporu poskytovania stravovacích, ubytovacích a upratovacích služieb v hotspotoch, ako aj služieb v ubytovacích zariadeniach pre maloleté osoby bez sprievodu. Z týchto programov sa už financujú dohodnuté priority vrátane služieb prijímania na ostrovoch a v ubytovacích zariadeniach pre maloleté deti bez sprievodu. Pri zmierňovaní tlaku bola kľúčová aj podpora EÚ (zatiaľ vo výške približne 27 mil. EUR) pre program asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie, ktorý vykonáva Medzinárodná organizácia pre migráciu: prostredníctvom tohto programu sa do svojej krajiny pôvodu v roku 2017 vrátilo 4 800 osôb. V Grécku poskytujú tímy Európskeho podporného úradu pre azyl podporu gréckym orgánom pri identifikácii a registrácii potenciálnych žiadateľov o medzinárodnú ochranu a informujú migrantov o systéme medzinárodnej ochrany v Grécku, ako aj o postupe premiestňovania. Experti poskytujú poradenstvo týkajúce sa zisťovania štátnej príslušnosti a odhaľovania možných dôvodov na vylúčenie a prispievajú k odhaľovaniu možných podvodov v oblasti dokladov. K 9. novembru bolo prostredníctvom Európskeho podporného úradu pre azyl vyslaných 18 expertov z členských štátov na podporu procesu premiestňovania a jeden expert na podporu gréckej prijímacej a identifikačnej služby. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž vyslala 21 expertov na hranice medzi Gréckom a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko (stav: 8. novembra). Významná finančná podpora na riešenie výziev v oblasti migrácie bola poskytnutá aj Bulharsku. Granty núdzovej pomoci udelené Bulharsku na jeseň 2016 boli nedávno predĺžené o rok, aby sa umožnila ich úplné vyčerpanie. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž naďalej pomáha Bulharsku kontrolovať jeho pozemné hranice, a to aj s cieľom zabrániť sekundárnym pohybom. V súčasnosti je vyslaných 143 príslušníkov a nasadená široká škála vybavenia. Z národného programu v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (2014 – 2020) bolo pre Bulharsko vyčlenených 4,5 mil. EUR na úhradu opatrení v oblasti návratu vrátane asistovaného dobrovoľného návratu a v rámci núdzovej podpory sa do 10. novembra 2017 pomohlo 800 osobám pri asistovanom dobrovoľnom návrate.



Vyhlásenie EÚ a Turecka Vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka aj naďalej zohrávalo kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní toho, že EÚ a Turecko budú riešiť migračnú situáciu vo východnom Stredozemí účinne a spolu. Naďalej prináša konkrétne výsledky tým, že znižuje počet neoprávnených a nebezpečných prekročení hraníc a umožňuje záchranu životov v Egejskom mori. Vyhlásenie poskytuje prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku praktickú podporu sýrskym utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku, a zabezpečuje presídlenie Sýrčanov z Turecka do Európy. Úplné a udržateľné vykonávanie vyhlásenia vyžaduje neprestajné úsilie a politické odhodlanie všetkých strán. Komisia a agentúry EÚ sa naďalej pri práci zameriavajú na vykonávanie vyhlásenia (pozri prílohu 2), a to aj prostredníctvom významnej podpory poskytovanej gréckej azylovej službe. Nedostatky zistené v predchádzajúcich správach však pretrvávajú. Predovšetkým tempo návratov do Turecka na základe vyhlásenia je stále pomalé, keďže od marca 2016 došlo k návratu iba 1 969 osôb. Z toho sa len 439 návratov uskutočnilo v dôsledku zamietavého druhostupňového súdneho rozhodnutia o žiadosti o azyl. Zabezpečenie reálneho návratu po skončení súdneho konania je kľúčovou časťou vyhlásenia, preto do veľkej miery závisí od prostriedkov poskytnutých pre všetky príslušné fázy gréckeho azylového systému. Napriek rozhodnutiu gréckej Štátnej rady, ktoré bolo uverejnené 22. septembra 2017 a v ktorom sa zamietlo odvolanie dvoch Sýrčanov a dospelo sa k záveru, že Turecko je bezpečná krajina pre návrat migrantov na základe vyhlásenia (podľa individuálneho posúdenia), sa počet rozhodnutí odvolacích výborov podstatne nezvýšil a naďalej zostáva nízky, a to aj v dôsledku počtu následných správnych odvolaní. Výsledkom je, že tlak na zariadenia a operácie na gréckych ostrovoch je naďalej silný a stále silnie: k 9. novembru sa na ostrovoch nachádzalo odhadom 15 169 migrantov. Presídľovanie z Turecka na základe vyhlásenia pokračuje a je veľmi dôležité zachovať vysoké tempo. Od 4. apríla 2016 bolo z Turecka presídlených 11 354 osôb. Pokiaľ ide o dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, Komisia a Turecko dokončili stále operačné postupy, ktoré musia v súčasnosti schváliť členské štáty. Rýchlym rozhodnutím o jeho aktivácii sa posilní vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom sa poskytne bezpečná a legálna alternatíva k neregulárnej migrácii do EÚ. Pokračuje operačný dialóg o migrácii s tureckými orgánmi, ktorý sa týka najmä návratov a výmeny informácií, ako aj presídlenia. Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, Komisia naďalej podnecuje Turecko k tomu, aby čo najrýchlejšie splnilo všetky zostávajúce kritériá plánu.

Ďalším kľúčovým prvkom vyhlásenia je podpora prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku, ktorý je zameraný na zabezpečenie priameho vplyvu na mieste (pozri prílohu 3). EÚ je na dobrej ceste, uzavrieť do konca roka 2017 zmluvy na celú sumu 3 mld. EUR. Podpísali sa už zmluvy na 55 projektov vo výške 1,78 mld. EUR. Všetky tieto zmluvy sa v súčasnosti účinne vykonávajú. Celková vyplatená suma dosiahla výšku 908 mil. EUR. V súčasnosti sa realizujú projekty vzdelávania pre takmer pol milióna sýrskych detí a zabezpečovania zdravotnej starostlivosti pre približne dva milióny osôb. Významný úspech sa dosiahol v septembri 2017 – v súčasnosti už jeden milión najzraniteľnejších utečencov dostáva mesačne elektronickým prevodom hotovosť na pokrytie základných potrieb. Jordánsko a Libanon EÚ poskytuje podporu aj iným krajinám, ktoré čelia tlaku po začiatku sýrskej krízy, a pomáha im reagovať na obrovskú výzvu, akou je pokračujúca utečenecká kríza. Jordánsko a Libanon spolu s hostiteľskými komunitami naďalej podporujú životné potreby utečencov. Jordánsko aj Libanon nedávno podnikli významné kroky na poskytnutie možnosti vzdelávania všetkým deťom utečencov. Z Regionálneho trustového fondu EÚ zriadeného v reakcii na krízu v Sýrii bolo doteraz vyčlenených 290 mil. EUR na projekty v Libanone (152,3 mil. EUR na základe zmlúv) a 141 mil. EUR na projekty v Jordánsku (96,5 mil. EUR na základe zmlúv). EÚ bude naďalej prioritizovať činnosti súvisiace s poskytovaním ochrany a pomoci najzraniteľnejším osobám. Naďalej bude potrebné poskytovať značnú medzinárodnú finančnú podporu. Kľúčové budúce opatrenia ·na zlepšenie situácie na gréckych ostrovoch by grécke mali orgány naliehavo zvýšiť mieru návratu osôb, ktoré nie sú oprávnené na pobyt v Grécku, do Turecka, a to v plnom súlade s pravidlami EÚ a medzinárodnými pravidlami. Týka sa to aj návratu Sýrčanov po nedávnom rozhodnutí Štátnej rady, ·zlepšiť podmienky prijímania a prijímacej kapacity na ostrovoch, ·rýchlo sa dohodnúť na dobrovoľnom systéme prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a jeho aktivácii v súlade s podmienkami stanovenými vo vyhlásení EÚ a Turecka, ·dokončiť uzatváranie zmlúv týkajúcich sa zostávajúcich humanitárnych programov v rámci nástroja pre utečencov v Turecku, a to do konca roka, ·pokračovať v monitorovaní trendov a boji proti prevádzačstvu na západobalkánskej trase, a to aj prostredníctvom spolupráce medzi členskými štátmi a príslušnými agentúrami, ·členské štáty by mali naďalej podporovať príslušné agentúry EÚ a agentúry by mali zabezpečovať udržateľnosť prebiehajúcich operácií, ·zabezpečiť dostatočné financovanie na podporu Jordánska a Libanonu v plnení ich úlohy hostiteľských krajín veľkého počtu utečencov, a to aj vzhľadom na bruselskú konferenciu o sýrskej kríze a regióne, ktorá sa má konať na jar roku 2018. Trasa cez centrálne Stredozemie V záveroch z októbrového zasadania Európskej rady sa zdôraznil spoločný záujem o riešenie situácie v prípade trasy cez centrálne Stredozemie, ako aj viacero prioritných opatrení. Patria sem účinné opatrenia v oblasti návratu, presídľovania a humánnych podmienok pre migrantov. Ďalej sa v úzkej spolupráci s talianskymi orgánmi rozšírila operačná reakcia EÚ v centrálnom Stredozemí na záchranu životov, boj proti prevádzačstvu a podporu ochrany, stabilizáciu komunít a budovanie kapacít. Pod zložkou pre severnú Afriku v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku je viazaná celá disponibilná suma vo výške 264,58 mil. EUR, z čoho 131,1 mil. EUR je zmluvne viazaných a 57 mil. EUR bolo vyplatených (na 11 programov). V Taliansku Komisia pracovala na nových možnostiach podpory v súlade s akčným plánom zo 4. júla a výmenou listov medzi predsedom Junckerom a premiérom Gentilonim z augusta 2017. Komisia okamžite vyjadrila svoju pripravenosť v krátkodobom horizonte zmobilizovať 35 mil. EUR na financovanie núdzovej pomoci z Fondu pre vnútornú bezpečnosť (hranice) na podporu viacerých talianskych prioritných opatrení identifikovaných talianskym ministerstvom vnútra so zameraním na hotspoty, ako aj na zlepšenie efektivity postupov a pokrývanie potrieb osôb prichádzajúcich do krajiny. V prípade potreby je Komisia v ďalšom kroku pripravená zmobilizovať ďalších 100 mil. EUR núdzového financovania z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. Taliansku by to malo pomôcť dosahovať ďalší pokrok pri vykonávaní vnútorných aspektov akčného plánu, ako sú zrýchlenie konaní o azyle a návrate a podstatné zvýšenie kapacít zariadení určených na zaistenie. Piaty hotspot (Centrum prvej pomoci, asistencie a identifikácie) bol otvorený 30. septembra 2017 v Messine a má kapacitu 250 miest, celková prijímacia kapacita v hotspotoch však zostáva príliš obmedzená. V Taliansku je Európsky podporný úrad pre azyl prítomný na viac než 45 miestach v rámci oblastí hotspotov aj mimo nich. Experti poskytujú informácie a podporu v oblasti registrácie žiadateľov o medzinárodnú ochranu v súvislosti s postupom premiestňovania. K 9. novembru vyslal Európsky podporný úrad pre azyl do Talianska 53 expertov z členských štátov, 55 kultúrnych mediátorov a 18 zamestnancov agentúr. Pokračovalo sa vo vykonávaní operácií námorného dozoru. V súčasnosti je nasadených osem plavidiel v rámci spoločnej operácie Triton a päť námorných jednotiek pre operáciu Sophia. Vďaka týmto činnostiam bolo zadržaných 119 podozrivých prevádzačov a pašerákov a neutralizovaných viac než 497 plavidiel. EÚ sa naďalej snažila podporovať líbyjskú pobrežnú stráž. Na mori a v zariadeniach členských štátov sa v rámci operácie Sophia dokončila realizácia balíka počiatočnej odbornej prípravy pre celkovo 142 osôb vrátane 39 členov posádok hliadkovacích lodí a odborná príprava bola poskytnutá aj školiteľom. Po ukončení dôkladného procesu preverovania nastúpilo na odbornú prípravu v Tarante 66 líbyjských pracovníkov. V nadchádzajúcich týždňoch sa očakáva realizácia ďalších modulov v Španielsku, Grécku a Taliansku. K významným najnovším udalostiam patrí nedávny návrat plavidiel pobrežnej stráže a zavedenie systému monitorovania. Cieľom systému monitorovania je posudzovať budovanie kapacít a upravovať požiadavky na odbornú prípravu, podporovať Líbyjčanov pri preberaní zodpovednosti za zabezpečenie svojich pobrežných vôd a zlepšovaní ochrany a dodržiavania ľudských práv. Prvá správa o činnostiach monitorovania má byť predložená na začiatku roka 2018. Aj v rámci programu Seahorse sa nedávno realizovala odborná príprava zameraná na zlepšovanie spôsobilosti líbyjskej pobrežnej stráže s dlhodobým cieľom zaviesť stredozemskú sieť Seahorse. Zatiaľ čo iniciatívy na mori naďalej prinášajú významné výsledky, väčší dôraz sa kládol na činnosti na pevnine, ktoré majú za cieľ zlepšenie často katastrofálnych podmienok, ktoré musia migranti znášať v Líbyi, a poskytovanie alternatív uviaznutým migrantom a obetiam obchodovania s ľuďmi. Z programu s objemom 90 mil. EUR prijatého v apríli v rámci trustového fondu sa začali realizovať osobitné opatrenia týkajúce sa ochrany migrantov v Líbyi. Vysoký komisár OSN pre utečencov a Medzinárodná organizácia pre migráciu sa snažia zlepšiť podporu pre migrantov v zariadeniach určených na zaistenie a na miestach vylodenia. Takmer 4 000 migrantom sa poskytuje lekárska pomoc a základná podpora a zlepšuje sa monitorovanie stavu ochrany v zariadeniach určených na zaistenie. Vysoký komisár OSN pre utečencov a Medzinárodná organizácia pre migráciu poskytli podporu aj viac než 2 000 vysídleným líbyjským rodinám. Po zrážkach ozbrojených milícií v Sabrathe bola v zariadeniach určených na zaistenie poskytnutá lekárska pomoc viac ako 14 000 migrantom. Takto trustový fond priamo prispieva k pokrývaniu bezprostredných potrieb migrantov. Plánuje sa výstavba infraštruktúry s cieľom pomôcť vytvoriť pracovné miesta pre Líbyjčanov a migrantov a podporuje sa rozvoj malých podnikov, ako aj bezpečnosť a stabilita komunít. Osobitná pozornosť sa venuje aj deťom – obnovujú sa školy, organizuje sa neformálne vzdelávanie Líbyjčanov a migrantov, odborné vzdelávanie učiteľov a poskytuje sa podpora inštitúciám prechodnej starostlivosti o maloleté osoby bez sprievodu a odlúčené deti. Podporia alebo zriadia sa priestory pre deti, a to aj v rámci existujúcich štruktúr a komunitných centier. Program sa týka aj širších hospodárskych odvetví, od menších infraštruktúrnych opatrení po budovanie kapacít v oblasti miestnej správy. Náročné prostredie v Líbyi je naďalej prekážkou rýchlejšieho poskytovania podpory EÚ, ale Komisia aktívne spolupracuje so svojimi partnermi na mieste, aby minimalizovala zdržania. Do konca novembra sa v Tripolise zabezpečí rozsahom menšia prítomnosť pomocnej hraničnej misie EÚ v Líbyi. Do jari 2018 sa bude postupne a po fázach zvyšovať počet jej zamestnancov, čím sa umožní lepšia každodenná spolupráca s líbyjskými orgánmi zodpovednými za riadenie hraníc, presadzovanie práva a trestnú justíciu vrátane civilnej a pobrežnej polície. Zúčastňuje sa aj plánovania vyšetrovacej misie pod vedením Talianska zameranej na riadenie hraníc a otázky migrácie, ktorá sa má uskutočniť na jeseň tohto roka na juhu Líbye a do ktorej sú v plnej miere zapojené líbyjské orgány pohraničnej stráže. Na južnej pozemnej hranici sa vyvíja nové úsilie. V novembri budú uzavreté zmluvy na realizáciu programu s objemom 46,3 mil. EUR, ktorý bol prijatý v júli. Boj proti prevádzačstvu sprevádza poskytovanie hospodárskych alternatív k prevádzačstvu – ide o kľúčový cieľ zložky zameranej na stabilizáciu komunít v rámci programu s objemom 90 mil. EUR, ktorý bol prijatý v apríli. EÚ naďalej aktívne spolupracuje s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu prostredníctvom spoločnej iniciatívy týkajúcej sa ochrany a reintegrácie migrantov. Tieto programy obsahujú aj podporu asistovaného dobrovoľného návratu a pomoc pri reintegrácii na trase cez centrálne Stredozemie. V roku 2017 bola poskytnutá pomoc pri návrate do krajín pôvodu, najmä Nigérie, Senegalu, Guiney, Mali a Gambie, viac než 10 000 migrantom, ktorí uviazli v Líbyi. Pri zahrnutí migrantov, ktorí uviazli v Nigeri, Mali a Mauritánii, predstavuje celkový počet viac ako 15 000 osôb. Okrem toho sa s pomocou vysokého komisára OSN pre utečencov v súčasnosti zintenzívňuje spolupráca so susednými krajinami Líbye, ktorej cieľom je pomôcť tomu, aby sa domov z Líbye vrátilo viac migrantov alebo aby medzinárodné spoločenstvo presídlilo viac utečencov. Delegácie EÚ v príslušných krajinách pôvodu a tranzitu umožnili kontakty s cieľom zintenzívniť konzulárnu podporu, a tým uľahčiť viac návratov. EÚ je naďalej plne odhodlaná podporovať inkluzívnu politickú transformáciu v súlade so závermi Rady z júla 2017, ktorá je základným predpokladom dosahovania solídnych a udržateľných výsledkov v oblasti riadenia migračných pohybov v Líbyi a cez Líbyu. Podporia sa tak kroky prijaté na zabezpečenie stálej prítomnosti EÚ, na čo vyzvala aj Európska rada, keďže ide o základný predpoklad poskytovania účinnej reakcie.

Odchody migrantov z Egypta sú naďalej veľmi sporadické. Nedávno sa podpísala dohoda o financovaní programu s objemom 60 mil. EUR na riešenie hospodárskych stimulov neregulárnej migrácie, zlepšenie zamestnateľnosti a zvýšenie odolnosti komunít ovplyvnených migráciou. Očakáva sa, že v decembri sa začne dialóg o migrácii s Egyptom. V spolupráci s talianskymi orgánmi sa prijímajú opatrenia v reakcii na narastajúci počet príchodov z Tuniska – a to pokiaľ ide o obmedzenie príchodov aj zvýšenie počtu návratov. Naďalej sa udržiavajú kontakty s Alžírskom a EÚ ponúka zintenzívnenie dialógu a spoluprácu na bilaterálnej aj regionálnej úrovni. Európska rada kladie osobitný dôraz na záväzok zabezpečenia dostatočného a cieleného financovania zložky pre severnú Afriku v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku. V súčasnosti chýba financovanie vo výške 110 mil. EUR, konkrétne na pokračovanie realizácie prebiehajúceho programu v oblasti zmiešanej migrácie. Rozšírený program je určený na spoluprácu s vysokým komisárom OSN pre utečencov a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu pri vykonávaní rozhodujúcej práce v oblasti asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie; zlepšovania podmienok migrantov v zariadeniach určených na zaistenie; a stabilizácie komunít a podpory obcí napríklad pri vytváraní nových pracovných príležitostí a poskytovaní kľúčových služieb. Vzhľadom na mimoriadnu dôležitosť práce v severnej Afrike pre celkovú politiku EÚ budú musieť v priebehu roka 2018 nasledovať ďalšie programy v Líbyi a iných krajinách severnej Afriky. Tieto potreby sa nebudú dať pokryť bez ďalších príspevkov členských štátov do trustového fondu. Európska rada vyhodnotí pokrok v rámci tohto záväzku v decembri 2017. Trasa cez západné Stredozemie V dôsledku zvyšujúceho sa počtu príchodov po tejto trase sa zintenzívnili kontakty s Marokom. Na osobitnom októbrovom zasadnutí ministrov vnútra krajín G6 Komisia vyjadrila svoju pripravenosť poskytnúť ďalšiu pomoc pri riadení migrácie. Kľúčové budúce opatrenia ·členské štáty zvýšia príspevky do zložky pre severnú Afriku v rámci trustového fondu, aby bolo možné pokryť bezprostrednú potrebu Líbye vo výške ďalších 110 mil. EUR. Vypracovanie ďalších kľúčových programov na rok 2018, ·zriadiť stálu prítomnosť EÚ v Líbyi, hneď ako to bezpečnostné podmienky umožnia, ·pokračovať v spolupráci s africkými krajinami pôvodu a tranzitu v rámci partnerstva, a to aj na juholíbyjskej hranici, zintenzívniť spoluprácu so susednými krajinami Líbye na zvýšení počtu návratov a presídlení, ·monitorovať migračné toky z Tuniska a posúdiť potrebu možných opatrení a podpory, ·monitorovať vývoj na trase cez západné Stredozemie a pripraviť možnú podporu. 4. OPATRENIA PROTI PREVÁDZANIU MIGRANTOV Vyvíja sa nesmierne úsilie na rozbitie obchodného modelu prevádzačov na všetkých veľkých migračných trasách do Európy. V krajinách západného Balkánu umožnil viedenský úrad pre spoločné operácie podporovaný Europolom členským štátom vykonať množstvo akcií, ktoré viedli od začiatku jeho činnosti k 185 zatknutiam. V októbri Európske stredisko Europolu pre boj proti prevádzačstvu koordinovalo Deň spoločnej aktivity s členskými štátmi a susednými krajinami na západnom Balkáne: výsledkom bolo odhalenie viac než 760 neregulárnych migrantov a zatknutie 24 podozrivých prevádzačov. Boj proti prevádzačstvu je základnou súčasťou prístupu rámca partnerstva. Podpora, ktorú EÚ poskytla odhodlanému postupu nigerskej vlády, vyústila do zníženia počtu neregulárnych migrantov prechádzajúcich cez Agadez, a to z priemerných 340 denne v roku 2016 na 40 až 50 denne v roku 2017. V súčasnosti sa realizuje pilotný projekt trustového fondu EÚ pre Afriku, ktorého cieľom je posilniť operačné a justičné schopnosti nigerskej polície (spoločný vyšetrovací tím). V prvom polroku 2017 bolo 101 osôb zatknutých a postavených pred súd; 66 vozidiel a 8 motocyklov bolo zaistených a zapečatených (a ďalších 79 osôb bolo zatknutých za trestné činy súvisiace s obchodovaním s ľuďmi). Tento model sa rozšíri aj na ďalšie krajiny, ako žiadala Európska rada v októbri 2017. S cieľom zabezpečiť alternatívne zdroje príjmov k prevádzačstvu poskytuje EÚ paralelne podporu príjmu miestnym komunitám v severnom Nigeri. EÚ usporiada v Bruseli medzinárodnú konferenciu na vysokej úrovni o bezpečnosti a rozvoji v Saheli. Cieľom konferencie je zamerať sa na stabilitu a stabilizáciu okrajových, cezhraničných a citlivých oblastí Sahelu. Po poskytnutí podpory EÚ pre spoločnú jednotku G5 Sahel (vo výške 50 mil. EUR prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku) pomôže EÚ získať medzinárodnú podporu pre spoločnú jednotku na podporu boja proti terorizmu, obchodovaniu s drogami, prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. Okrem toho EÚ rozširuje svoje odborno-vzdelávacie a poradenské činnosti s cieľom zvýšiť kapacity miestnych bezpečnostných síl. V rámci civilnej misie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky „EUCAP Sahel Niger“ sa zvyšuje počet návštev priamo v teréne v rôznych regiónoch s cieľom vykonávať projekty, poskytovať odbornú prípravu, určovať ďalšie potreby orgánov presadzovania práva a prispievať k mapovaniu tokov nelegálnej migrácie. V rámci nej sa v septembri 2017 uskutočnila druhá návšteva v Madame, významnom uzle pre obchodovanie s ľuďmi. Misia sa ďalej posilní, pričom sa zvýši jej zameranie na podporu boja proti prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi, drogami a zbraňami, poskytne sa ďalšia podpora pre nigerské bezpečnostné a obranné sily a ďalší rozvoj decentralizovaných činností v celej krajine. Pre boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi je dôležitá spolupráca. V septembri bolo v Europole zriadené stredisko pre informácie o prevádzačstve migrantov. Patrí pod neho už operácia Sophia, zúčastňuje sa v ňom päť členských štátov (vyslaní národní experti z Nemecka, Grécka, Talianska, Španielska a Spojeného kráľovstva ) a očakáva sa podpora od ďalších štátov. Do konca novembra sa majú prostredníctvom styčných dôstojníkov prepojiť Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Interpol. V súčasnosti prebiehajú osobitné snahy na pomoc konzulárnym úradníkom EÚ pri riešení problematiky prevádzačstva pomocou falšovania víz. V Nigérii a Pakistane sa už začali používať platformy EÚ pre spoluprácu v boji proti prevádzačstvu migrantov, ktorých cieľom je účinnejšie zacieliť zásahy na miestach s vysokou prioritou. Tento prístup sa rozšíri tak, aby zahŕňal aj iné miesta, a to v rámci operatívneho akčného plánu týkajúceho sa uľahčenia neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu, ktorý prijmú členské štáty v rámci cyklu politík o organizovanej trestnej činnosti do konca novembra. Kľúčové budúce opatrenia ·posilniť výmenu informácií v rámci EÚ, medzi členskými štátmi, agentúrami EÚ, misiami SBOP a operáciami a rozšíriť operačné spoločné vyšetrovacie tímy o kľúčových západoafrických partnerov, ·podporiť vytvorenie spoločnej jednotky G5 Sahel. 5. RIEŠENIE ZÁKLADNÝCH PRÍČIN NEREGULÁRNEJ MIGRÁCIE Prostredníctvom troch zložiek pre Sahel a Čadské jazero, Africký roh a severnú Afriku získal trustový fond EÚ pre Afriku nové zameranie na migráciu. Schválených bolo 117 programov v celkovej výške takmer 2 mld. EUR a podpísali sa zmluvy v hodnote viac než 1,3 mld. EUR. Hoci Európska rada za najnaliehavejšiu prioritu stanovila zložku pre severnú Afriku, mimoriadne dôležité je pokročiť aj v snahách týkajúcich sa ostatných zložiek trustového fondu. V Africkom rohu sa v rámci aktuálne prebiehajúcich projektov trustového fondu vytvorí viac než 44 000 pracovných miest v Etiópii, Keni a Somálsku a bude sa priamo financovať ďalších 30 000 pracovných miest v Južnom Sudáne. V rámci projektov sa podporuje poskytovanie základných sociálnych služieb pre viac než 1,6 milióna príjemcov. V západnej Afrike a Saheli prebiehajú snahy o vytvorenie 114 000 pracovných miest a o podporu takmer 10 000 mikropodnikov a malých a stredných podnikov. Väčšina z týchto činností sa týka aj podpory vracajúcich sa migrantov a poskytovania príležitostí pre nich na reintegráciu.

Pre Áziu prijala Komisia v septembri osobitné opatrenie vo výške 196 mil. EUR na riešenie výziev súvisiacich s pretrvávajúcim núteným vysídľovaním obyvateľstva a migráciou v Ázii a na Blízkom východe. Opatrenie určené pre Afganistan, Pakistan, Irán, Irak a Bangladéš bude dopĺňať dialógy EÚ o migrácii so všetkými piatimi cieľovými krajinami. Kľúčovým cieľom je posilniť odolnosť a sebestačnosť, a to aj v miestnych a hostiteľských komunitách, podporiť udržateľnosť živobytia, zlepšiť ochranu ich práv a zabezpečiť udržateľnú reintegráciu. Dlhodobé investičné projekty prispievajúce k riešeniu základných príčin budú môcť profitovať z vonkajšieho investičného plánu, vrátane jeho Európskeho fondu pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorý nadobudol účinnosť 28. septembra 2017. Plán je zameraný na posilnenie inovačných finančných partnerstiev v Afrike a susedných krajinách s cieľom podporiť inkluzívny rast, tvorbu pracovných miest a udržateľný rozvoj. Prebiehajú snahy o rýchle sfunkčnenie fondu a pred samitom Východného partnerstva a samitom Africkej únie a EÚ prijme Komisia rozhodnutie, v ktorom vymedzí päť účelových investičných zložiek, čím pripraví pôdu pre uskutočnenie prvej výzvy na vyjadrenie záujmu ešte pred koncom roka. Riešenie dlhodobých výziev v oblasti migrácie si vyžaduje naozaj globálny prístup. Globálny pakt o migrácii je v súčasnosti v polovici dvojročného procesu. Konzultačná fáza, ktorá sa ukončí v decembri 2017, bude prvým krokom k schváleniu paktu na medzivládnej konferencii v roku 2018. Fáza neformálnej tematickej diskusie týkajúca sa globálneho paktu o utečencoch by sa mala ukončiť v novembri 2017. Dialóg vysokého komisára UNHCR o výzvach súvisiacich s ochranou, ktorý sa uskutoční v Ženeve 12. decembra, bude venovaný posúdeniu dosiahnutého pokroku a identifikácii skúseností získaných počas prípravných prác, ako aj položeniu základov globálneho paktu o utečencoch. Týmto úsilím sa zdôrazní dôležitosť migrácie v súvislosti so samitom EÚ a Africkej únie, ktorý sa uskutoční na konci novembra. Tento samit bude vychádzať z opatrení nadväzujúcich na samit vo Vallette, zaujme vyvážený postoj, ktorý je predpokladom riešenia základných príčin, poskytovania rozvojovej pomoci, boja proti prevádzačstvu a nedovolenému obchodovaniu, ako aj podpory legálnej migrácie a účinnej readmisie a reintegrácie. Kľúčové budúce opatrenia ·decembrová dohoda o novom kole projektov v prípade zložiek pre Sahel a Čadské jazero a Africký roh v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku, ·samit EÚ a Africkej únie na posilnenie partnerského prístupu k spoločnému riadeniu migrácie s africkými krajinami, ·prvá výzva na predkladanie ponúk v rámci vonkajšieho investičného plánu do konca roka 2017. 6. NÁVRAT A READMISIA Ako vyplýva zo záverov Európskej rady z posledného mesiaca, zvyšovanie miery návratu osôb, ktoré nemajú právo zostať, je súčasťou európskej migračnej agendy. Táto výzva si vyžaduje, aby sa v jej riešení angažovali všetci: členské štáty, ktoré zodpovedajú za prijímanie jednotlivých rozhodnutí o návrate a ktorých vykonávanie odporúčania a obnoveného akčného plánu v oblasti návratu je základným predpokladom zabezpečenia účinného návratu osôb, ktoré dostali rozhodnutia o návrate; Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktorá už má osobitný mandát na podporu tejto činnosti; a tretie krajiny, ktoré musia plniť svoje povinnosti v oblasti readmisie. Ako bolo oznámené v rámci septembrového preskúmania v polovici trvania týkajúceho sa vykonávania európskej migračnej agendy, Komisia bude pravidelne podávať správy o dosiahnutom pokroku. Táto správa je prvou takouto príležitosťou a Komisia má v úmysle ďalej zlepšovať monitorovanie a získavanie spätnej väzby v tejto oblasti. Jedným z dôležitých aspektov tejto činnosti je potreba včasných a kvalitných údajov. Na tento účel je najdôležitejšie, aby členské štáty v plnej miere podporili aplikáciu pre integrované riadenie návratov (IRMA), pretože len tak dosiahne svoj potenciál poskytovať spoľahlivé a pravidelné prehľady o súčasnom stave v oblasti návratu. Eurostat začne zvyšovať frekvenciu zberu údajov o návratoch z ročnej na štvrťročnú, čím sa umožní aktuálnejšie monitorovanie. Európska rada vo svojich záveroch z októbra 2017 osobitne zdôraznila význam práce Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Na konci novembra agentúra rozhodne o ďalších operačných krokoch pri poskytovaní podpory členským štátom v oblasti návratu. Okrem zabezpečovania odbornej prípravy a šírenia najlepších postupov bude agentúra vykonávať proaktívnejšiu prácu v oblasti návratu z členských štátov, aby mohla slúžiť ako kontaktné miesto pre operačné úsilie v oblasti návratu. Aby bol rámec agentúry pre vykonávanie návratov úspešný, je potrebné aby ho členské štáty v plnej miere podporovali. Z toho vyplýva, že operačné plány by sa mali vypracovať do konca prvého štvrťroka 2018. Podpora návratových operácií zo strany agentúry Celkový počet koordinovaných návratových operácií 279: z toho 54 % bolo monitorovaných za fyzickej prítomnosti pozorovateľa (v porovnaní so 41 % za rovnaké obdobie v roku 2016). Za sledované obdobie agentúra vyslala v prípade 70 operácií 70 pozorovateľov z monitorovacej skupiny pre nútený návrat. Celkový počet osôb vrátených s podporou agentúry 11 698 Päť hlavných tretích krajín návratu 1. Albánsko: 87 operácií, 3 416 navrátilcov 2. Tunisko: 47 operácií, 1 187 navrátilcov 3. Kosovo : 46 operácií, 1 597 navrátilcov 4. Srbsko: 36 operácií, 1 508 navrátilcov 5. bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko: 26 operácií, 962 navrátilcov Päť hlavných destinácií návratových operácií s výnimkou krajín západného Balkánu 1. Tunisko: 47 operácií, 1 187 navrátilcov 2. Gruzínsko: 16 operácií, 502 navrátilcov 3. Afganistan: 16 operácií, 237 navrátilcov 4. Nigéria: 14 operácií, 522 navrátilcov 5. Arménsko: 9 operácií, 168 navrátilcov Desať hlavných členských štátov podľa účasti na návratových operáciách (bez ohľadu na počet navrátilcov) 1. Nemecko: 103 operácií 2. Taliansko: 51 operácií 3. Francúzsko: 39 operácií 4. Rakúsko: 29 operácií 5. Švédsko: 10 operácií 6. Španielsko: 8 operácií 7. Belgicko: 8 operácií 8. Grécko: 7 operácií 9. Island: 6 operácií 10. Fínsko: 6 operácií Od leta sa dosiahol ďalší pokrok pri zavádzaní štruktúrovanejšej praktickej spolupráce v oblasti návratu s viacerými tretími krajinami. Stále operačné postupy dohodnuté s Bangladéšom v septembri schválila Rada 25. septembra 2017 a členské štáty tak získali jednoznačný rámec pre konzistentnú spoluprácu s touto krajinou, ktorá je zatiaľ v tomto roku krajinou, z ktorej pochádza piaty najväčší počet migrantov. Komisia v súčasnosti pracuje na podobných dohodách s viacerými kľúčovými africkými partnermi. Ak majú tieto dohody mať aj praktický účinok, členské štáty musia v plnej miere využiť osvedčené postupy a odsúhlasené operačné dohody. Nové kolo rokovaní o dohode o readmisii s Tuniskom sa uskutoční 28. novembra a zároveň budú prebiehať rokovania o dohode o zjednodušení udeľovania víz.

Zatiaľ čo v prípade niektorých krajín sa zaznamenal pokrok, iné naďalej predstavujú problém. Bude sa pokračovať vo vyvíjaní úsilia o dosiahnutie lepšej spolupráce s Nigériou, Pobrežím Slonoviny, Senegalom a Mali, s ktorými sa v otázkach riadenia migrácie a readmisie nedosiahol žiadny pokrok. Vo všetkých prípadoch sa bude aktívne skúmať a podľa potreby uplatňovať mobilizácia stimulov a pák na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnych úrovniach. Kľúčové budúce opatrenia ·Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž predstaví na nasledujúcom zasadnutí riadiacej rady ďalšie kroky smerom k integrovanému systému riadenia návratu, ·členské štáty budú zbierať a poskytovať údaje o návratoch, aby sa mohlo vypracovať lepšie posúdenie účinnosti návratov na úrovni EÚ, ·Eurostat bude namiesto ročných zverejňovať štvrťročné údaje o návratoch, ·členské štáty uvedú do praxe dohody o uľahčení návratov uzatvorené s tretími krajinami; Komisia bude monitorovať uplatňovanie týchto dohôd, ·čo najskôr dokončiť operačné dohody s kľúčovými krajinami pôvodu, ako aj rokovania o dohode o readmisii s Nigériou a Tuniskom. 7. PREMIESTNENIE, PRESÍDLENIE A INÉ PRÁVNE CESTY Premiestňovanie oprávnených žiadateľov členskými štátmi je aj naďalej hodnotným spôsobom, ako pomôcť osobám, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj zmierniť tlak na azylové systémy Talianska a Grécka. Do 9. novembra bolo premiestnených 31 503 osôb (10 265 z Talianska a 21 238 z Grécka), z toho 3 807 bolo premiestnených od poslednej správy o premiestnení a presídlení. Podporu premiestňovaniu predložením prísľubov po 26. septembri naďalej preukazovali Cyprus, Estónsko, Chorvátsko a Litva. Členské štáty by mali čo najrýchlejšie dokončiť premiestnenie zostávajúcich oprávnených žiadateľov. Z Grécka sa má ešte premiestniť celkom 758 žiadateľov (z nich 369 do Írska). Hoci sú pre Grécko súčasné prísľuby postačujúce, členské štáty by mali čo najskôr dokončiť premiestnenie zostávajúcich oprávnených žiadateľov. Najmä Írsko by malo zabezpečiť ubytovanie a presunúť už oznámené prípady z Grécka, zatiaľ čo Nemecko a Švajčiarsko by mali odpovedať na žiadosti o premiestnenie, ktoré predložilo Grécko. Všetky ostatné členské štáty, ktoré už prípady priradili a oznámili, by mali zrýchliť presuny z Grécka. Z Talianska ešte zostáva premiestniť 3 110 žiadateľov. Taliansko však pokračuje v registrácii zostávajúcich oprávnených uchádzačov a túto úlohu by malo dokončiť čo najskôr, aby sa počet ustálil. Nemecko, Švajčiarsko, Francúzsko a Rakúsko by mali zrýchliť odpovedanie na žiadosti o premiestnenie od Talianska a všetky členské štáty by mali zrýchliť presuny už priradených a oznámených prípadov z Talianska. Členské štáty by ďalej mali urýchlene odpovedať na 190 nevybavených žiadostí týkajúcich sa maloletých osôb bez sprievodu, ktoré predložilo Taliansko, a poskytnúť minimálne 200 ďalších miest na premiestnenie oprávnených maloletých osôb bez sprievodu, ktoré však nemožno zatiaľ priradiť do žiadneho členského štátu v dôsledku neexistencie prísľubov. Vo svojich pravidelných správach o premiestnení a presídlení Komisia opakovane pripomínala všetkým členským štátom ich právne záväzky vyplývajúce z rozhodnutí Rady a vyzývala tie členské štáty, ktoré ešte majú predložiť prísľuby a uskutočniť premiestnenia z Grécka a Talianska, aby tak bezodkladne urobili. Bohužiaľ, napriek opakovaným výzvam Maďarsko ani Poľsko stále nepremiestnili ani jednu osobu a Česká republika premiestnila len niekoľko osôb a viac ako rok nepredložila žiadny prísľub. Komisia sa preto 14. júna 2017 rozhodla začať proti týmto trom členským štátom postupy v prípade nesplnenia povinnosti. Po získaní odpovedí na formálne výzvy sa Komisia 26. júla 2017 rozhodla ako ďalší krok prijať odôvodnené stanoviská. Vo svojom rozhodnutí zo 6. septembra 2017 Súdny dvor EÚ potvrdil platnosť druhého rozhodnutia Rady o premiestnení a Komisia očakávala, že dané tri členské štáty podniknú príslušné kroky. Česká republika, Maďarsko a Poľsko, žiaľ, doteraz neprijali žiadne opatrenia na nápravu nedostatkov uvedených v odôvodnenom stanovisku; postupy v prípade nesplnenia povinnosti teda stále prebiehajú. Hoci sa súčasné mechanizmy blížia ku koncu, EÚ by mala naďalej preukazovať solidaritu s Talianskom a Gréckom. Členské štáty sa preto vyzývajú, aby naďalej premiestňovali osoby z Talianska a Grécka aj nad rámec súčasných mechanizmov. Komisia je pripravená poskytnúť finančnú podporu členským štátom, ktoré budú pokračovať v úsilí v oblasti premiestňovania. Pomoc poskytovaná agentúrami EÚ Taliansku a Grécku bude naďalej pokračovať a v prípade potreby sa ešte posilní. Európsky podporný úrad pre azyl zohráva pri vykonávaní mechanizmu premiestnenia od jeho začiatku v septembri 2015 kľúčovú úlohu, a to napríklad tým, že vysiela expertov z členských štátov, vyvíja nástroje na podporu konkrétnych krokov postupu premiestňovania, ako aj tým, že vykonáva balík komunikácie v oblasti premiestňovania, pričom najdôležitejšie je neustále poskytovanie podpory Európskemu podpornému úradu pre azyl zo strany členských štátov. Presídľovanie umožňuje EÚ a jej členským štátom poskytovať nevyhnutnú pomoc osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a znižovať stimuly pre neregulárnu migráciu. Z 22 504 presídlení odsúhlasených v roku 2015 sa dokončilo viac než 81 %. K 10. novembru 2017 bolo presídlených 18 366 osôb do 20 členských a štyroch pridružených štátov, zväčša z Turecka, Jordánska a Libanonu. Keďže množstvo krajín s vysokými kvótami už svoj záväzok v oblasti presídľovania splnilo alebo čoskoro splní, súčasné snahy sa zameriavajú najmä na presídľovanie na základe vyhlásenia EÚ a Turecka. Od zavedenia oboch mechanizmov presídľovania EÚ bolo v ich rámci presídlených celkovo 25 739 osôb. V nadväznosti na odporúčanie Komisie, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby do 31. októbra 2017 ponúkli minimálne 50 000 miest na presídlenie, 16 členských štátov prisľúbilo celkovo viac než 34 400 miest na presídlenie. Komisia víta prísľuby, ktoré získala od Belgicka, Bulharska, Chorvátska, Cypru, Fínska, Francúzska, Írska, Talianska, Litvy, Luxemburska, Portugalska, Rumunska, Slovinska, Španielska, Švédska a Spojeného kráľovstva. Niekoľko ďalších členských štátov oznámilo, že svoje prísľuby predložia v krátkom čase, a ďalšie, ktoré už prísľuby predložili, ich môžu zvýšiť. Komisia podnecuje členské štáty k tomu, aby poskytovali ďalšie prísľuby, a to najmä tie štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby sa dosiahol minimálny cieľ 50 000 miest a EÚ mohla začať plánovať konkrétne procesy presídľovania vrátane evakuácie z Líbye v spolupráci s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov. Ako bolo oznámené v septembri v rámci preskúmania v polovici trvania, dosiahol sa pokrok pri pilotných projektoch s tretími krajinami v oblasti legálnej migrácie. Väčšina členských štátov koncepciu privítala a niektoré z nich sú pripravené ju realizovať. Kľúčové budúce opatrenia ·Taliansko dokončí registráciu oprávnených žiadateľov o premiestnenie, ·členské štáty čo najskôr dokončia premiestňovanie zostávajúcich oprávnených žiadateľov z Talianska a Grécka, pričom sa budú osobitne venovať vytvoreniu ďalších miest na premiestnenie oprávnených maloletých osôb bez sprievodu z Talianska; Komisia je pripravená naďalej podporovať členské štáty, ktoré pokračujú v premiestňovaní z Talianska a Grécka nad rámec súčasných mechanizmov, ·členské štáty predložia prísľuby, aby sa dosiahol cieľ minimálne 50 000 miest na presídlenie, ·Komisia a Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov dokončia projekt evakuácie utečencov z Líbye s cieľom ich presídlenia, ·spoločne so zainteresovanými členskými štátmi sa vymedzí rozsah pôsobnosti pilotných projektov v oblasti legálnej migrácie a určia tretie krajiny, ktoré by mohli spolupracovať. 8. ĎALŠIE POSILŇOVANIE RIADENIA VONKAJŠÍCH HRANÍC Rok po začatí svojej činnosti podporuje Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž v súčasnosti členské štáty prostredníctvom spoločných operácií na hlavných migračných trasách vo východnom, centrálnom a západnom Stredozemí a na západnom Balkáne, pričom vyslala viac než 1 500 príslušníkov pohraničnej stráže a ďalších zamestnancov. V dôsledku nárastu príchodov do Španielska bola operácia Indalo, ktorá sa bežne vykonáva iba počas leta, keď je počet prichádzajúcich migrantov vyšší, predĺžená do konca roka 2017. Ďalšou oblasťou podpory je vypracovanie posúdení zraniteľnosti a súvisiacich odporúčaní pre členské štáty. Stále však existujú nedostatky v prebiehajúcich spoločných operáciách na podporu členských štátov, ktoré čelia veľkému tlaku. Prísľuby sú naďalej krátkodobé, nezodpovedajú špecifikáciám a nemajú dostatočný rozsah. Jedinou oblasťou, v ktorej sa do polovice novembra neočakávajú žiadne nedostatky, je spoločná operácia Poseidon.