EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 10. 2022 COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie s cieľom poskytnúť pomoc Nemecku, Belgicku, Holandsku, Rakúsku, Luxembursku, Španielsku a Grécku v nadväznosti na živelné pohromy, ktoré postihli tieto krajiny v priebehu roka 2021



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.Kontext návrhu Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 (ďalej len „nariadenie“) vo výške 718 482 761 EUR s cieľom poskytnúť pomoc Nemecku, Belgicku, Holandsku, Rakúsku, Luxembursku, Španielsku a Grécku v nadväznosti na živelné pohromy, ktoré postihli tieto krajiny v priebehu roka 2021. Túto mobilizáciu sprevádza rozhodnutie č. 20/2022, v ktorom sa navrhuje presun sumy 668 482 761 EUR z riadku rezervy na solidaritu a núdzovú pomoc (ďalej len „SEAR“) do operačného rozpočtového riadku FSEÚ, a to vo viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkoch. Okrem presunutých rozpočtových prostriedkov z riadku rezervy SEAR sa táto mobilizácia bude financovať použitím sumy 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch, ktoré sú už zahrnuté do všeobecného rozpočtu na rok 2022 v súlade s článkom 4a ods. 4 nariadenia o FSEÚ, a to na pokrytie záloh. Pred vyplatením zostávajúcej sumy sa odpočítajú už vyplatené zálohy Španielsku a Grécku v celkovej výške 6 288 171 EUR. 2.Informácie a podmienky 2.1.Nemecko – veľká pohroma: povodne Systém pomaly sa pohybujúcej tlakovej níže s názvom „Bernd“ prechádzal v období od 12. do 15. júla 2021 nad juhozápadnými časťami Nemecka a spôsobil silné a dlhotrvajúce dažde, pričom úhrn zrážok počas 24 hodín v regiónoch Severné Porýnie-Vestfálsko a Porýnie-Falcko v Nemecku lokálne presiahol 150 mm. Mimoriadne zrážky viedli k rozsiahlym záplavám v oblasti niekoľkých malých a stredných riek a spôsobili prívalové povodne a bahenné prúdy s katastrofickými následkami. V Nemecku povodne spustošili desiatky miest a dedín, spôsobili rozsiahle škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre a poškodili podniky. Okrem toho prišlo o život 196 ľudí. Nemecko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Nemecko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o finančný príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových opatrení a opatrení na obnovu po povodniach v júli 2021. 2.Nemecko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 13. júla 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Podľa odhadov nemeckých orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 29,21 mld. EUR. Táto suma predstavuje 0,82 % nemeckého hrubého národného dôchodku (HND) a presahuje prahovú hodnotu v prípade „veľkej pohromy“ vo výške 3 656,983 mil. EUR (3 mld. EUR v cenách roku 2011). Pohroma sa preto považuje za „veľkú živelnú pohromu“ podľa článku 2 ods. 2 nariadenia. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Nemecko nepožiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. 7.Počnúc 12. júlom 2021 zasiahli silné dažde v bezprecedentnom rozsahu veľké časti južného Severného Porýnia-Vestfálska. Niektoré oblasti boli vystavené dažďu trvajúcemu 60 hodín. V dôsledku toho boli spočiatku lokálne pozorované rozvodnenia malých vodných tokov a prívalové povodne. Následkom spadnutého úhrnu zrážok sa z brehov vyliali aj stredne veľké a väčšie rieky ako Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg a Wupper. Výsledkom bola vážna povodňová situácia v oblastiach v rámci Eifelu (Porýnie-Falcko) naprieč Porýním a od Porúria až po južné Vestfálsko (Severné Porýnie-Vestfálsko). Keď systém tlakovej níže ustúpil zo Severného Porýnia-Vestfálska a Porýnia-Falcka, zasiahol aj Osterzgebirge, Lužicu a Berchtesgadener Land. Aj tu sa vyskytli silné dažde, ktoré spôsobili regionálne povodne. Povodne viedli k početným uzávierkam ciest, prerušeniam dodávok energie, verejnej dopravy i železničnej dopravy a k určitým narušeniam v odvetví telekomunikácií. Väčšina škôl bola v postihnutých oblastiach zatvorená. Vážne poškodené boli systémy hrádzí. Dodávky energie a pitnej vody boli v postihnutých oblastiach dočasne prerušené. Búrky a povodne zničili alebo poškodili verejnú infraštruktúru, verejné budovy a podniky. Núdzové opatrenia prijaté orgánmi zahŕňali varovanie a evakuáciu obyvateľstva, záchranu ľudí a pátranie po nezvestných osobách. V prvých dňoch povodní išlo takisto o zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou, potravinami, hygienickými potrebami, oblečením a spotrebným materiálom. 8.Nemecko odhadlo náklady na opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 4,89 mld. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel nákladov na núdzové opatrenia (viac ako 3,9 mld. EUR) sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry a zariadení, najmä v odvetví dopravy a telekomunikácií. Druhá najväčšia časť nákladov dosahujúca výšku 764,9 mil. EUR sa týka vyčistenia oblastí zasiahnutých pohromou. 9.Smernica 2007/60/ES bola v Nemecku plne transponovaná zákonom o vodnom hospodárstve. Vykonávanie zákona sa monitoruje na úrovni spolkových krajín. 10.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Nemecko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy danej pohromy. 11.Nemecké orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov.

2.2.Belgicko – veľká pohroma: povodne Systém pomaly sa pohybujúcej tlakovej níže s názvom „Bernd“ prechádzal v období od 12. do 15. júla 2021 nad Belgickom, pričom celé Belgicko zasiahli prívalové dažde, ktoré spôsobili prívalové, fluviálne (riečne) povodne a povodne podzemných vôd spolu s bahennými záplavami a odplavovaním sutín. Dňa 24. a 25. júla 2021 nasledovali ďalšie prívalové povodne a bahenné záplavy. V dôsledku rozsiahlych povodní prišlo o život 42 ľudí. Pohroma spôsobila rozsiahle škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, poškodila podniky, ako aj státisíce domácností. Belgicko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Belgicko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o finančný príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových opatrení a opatrení na obnovu po povodniach z júla 2021. Na žiadosť Komisie predložilo Belgicko 7. apríla 2022 dodatočné informácie týkajúce sa povodní z 24. – 25. júla 2021 s cieľom doplniť svoju žiadosť. 2.Belgicko požiadalo o príspevok z FSE v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 13. júla 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Podľa odhadov belgických orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 5,56 mld. EUR. Táto suma predstavuje 1,15 % belgického hrubého národného dôchodku (HND) a presahuje prahovú hodnotu v prípade „veľkej pohromy“ vo výške 2 892,814 mil. EUR; pohroma sa preto považuje za „veľkú živelnú pohromu“ podľa článku 2 ods. 2 nariadenia. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Belgicko nepožiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. 7.V období od 12. do 15. júla 2021 zasiahli celé Belgicko silné dažde a na východe krajiny sa namerala rekordná úroveň zrážok, pričom v Jalhay počas 48 hodín dosiahol úhrn zrážok 271,5 milimetra a v Spa počas 48 hodín 217 milimetrov. Vo veľkých častiach belgickej provincie Luxembourg spadlo v priebehu 48 hodín 150 mm až 200 mm zrážok. Dňa 14. júla boli v provinciách Lutyšsko, Namursko a Luxembourg aktivované provinčné núdzové a intervenčné plány. Vo veľkej miere boli zasiahnuté predovšetkým oblasti nachádzajúce sa na brehoch rieky Mása a jej prítokov, pričom sa viaceré rieky (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) vyliali zo svojich brehov a zaplavili okolité oblasti. Večer 24. júla 2021 spôsobili silné búrky ďalšie prívalové povodne a bahenné záplavy, a to najmä v provinciách Namursko a Valónsky Brabant. Tentokrát boli výrazne zasiahnuté mestá Namur, Dinant a Walhain. V žiadosti sa uvádza, že všetky postihnuté obce predtým zasiahli povodne z 13. – 17. júla, ktoré ešte zhoršili udalosti z 24. – 25. júla zhoršili. V praxi a na mieste nie je vzhľadom na rozsah škôd a krátke časové rozpätie medzi oboma povodňami možné rozlišovať medzi škodami spôsobenými prvou vlnou povodní a škodami spôsobenými druhou vlnou povodní. 8.Z 262 valónskych obcí bolo 209 zasiahnutých povodňami, následkom čoho sa poškodilo 578 miliónov štvorcových metrov ciest v celkovej dĺžke 96,4 kilometra, 1 342 kilometrov brehov riek a hrádzí, 220 mostov a zaplavilo sa 9 673 hektárov pozemkov (t. j. ekvivalent približne 13 548 futbalových ihrísk). V dôsledku povodní bolo poškodených 23 920 budov, z ktorých bolo 357 poškodených nenávratne. Patrí medzi ne 58 štátnych budov, 185 športových zariadení, 53 kempingových areálov a 21 hotelov. Bolo zasiahnutých takmer 2 700 podnikov, z ktorých bolo 76 poškodených nenávratne. 9.Belgicko odhadlo náklady na opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 1,88 mld. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel nákladov na núdzové opatrenia (viac ako 835,12 mil. EUR) sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry a zariadení, najmä v odvetví dopravy a vzdelávania. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka zabezpečenia dočasného ubytovania vo výške 390,82 mil. EUR. 10.V Belgicku neexistuje žiadny vnútroštátny prístup k vykonávaniu smernice 2007/60/ES. Belgicko má pre vykonávanie smernice o povodňových rizikách regionálne nastavenie – pre Flámsko (flámsku vyhlášku o integrovanej vodnej politike) a pre Valónsko (valónsku vyhlášku o vode, článok 53). Každý z regiónov uplatňuje článok 13 ods. 1 písm. b) (mapovanie a vypracúvanie plánov manažmentu povodňových rizík) samostatne. Plány manažmentu povodňových rizík (2015) sú k dispozícii pre Valónsky región a oblasť rieky Rýn. 11.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Belgicko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy pohromy. 12.Belgické orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.3.Holandsko – pohroma v susednom štáte: povodne Systém pomaly sa pohybujúcej tlakovej níže s názvom „Bernd“ prechádzal v období od 12. do 15. júla 2021 nad Holandskom, pričom mal za následok silné dažde, ktoré spôsobili prívalové povodne a povrchový odtok vody. V dôsledku toho obyvatelia, podniky, poľnohospodári a nadácie čelili vážnym škodám na svojom majetku, poškodila sa verejná a súkromná infraštruktúra, uzavreli sa cesty a zastavila sa vlaková doprava. Holandsko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Holandsko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o finančný príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových opatrení a opatrení na obnovu po povodniach z júla 2021. 2.Holandsko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 13. júla 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia.

3.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Holandské orgány predložili žiadosť v rámci kritéria pohromy v „susednom štáte“, a to v zmysle článku 2 ods. 4 nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že pomoc z FSEÚ sa môže mobilizovať aj v prípade akejkoľvek živelnej pohromy v oprávnenom štáte, ktorá je veľkou živelnou pohromou aj v susednom oprávnenom štáte. Podľa odhadov holandských orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 500 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,06 % holandského hrubého národného dôchodku (HND). Tá istá živelná pohroma spĺňa podmienky pre „veľkú živelnú pohromu“ v Belgicku a Nemecku, žiadosť Holandska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ bez osobitnej prahovej hodnoty. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Holandsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. 7.Medzi 13. júlom a 20. júlom 2021 spôsobil prechádzajúci systém tlakovej níže silné dažde a prívalové povodne. Mimoriadny úhrn zrážok v častiach belgického, nemeckého a holandského povodia Másy a Rýna spôsobil na mnohých miestach nadmerné zvýšenie hladiny vody a povodne. V rozsiahlej oblasti dosiahol úhrn zrážok za dva dni 160 mm až 180 mm. Zrážky spôsobili extrémne vysoké hladiny vody rieky Mása a v jej povodí. Okrem toho následkom zrážok takisto pretiekli potoky a prítoky na juhu provincie Limbursko. V dôsledku toho bolo potrebné evakuovať približne 50 000 obyvateľov. Núdzové opatrenia, ako napríklad umiestňovanie vriec s pieskom, koordinovali odborníci, ale často ich vykonávali miestni obyvatelia. Rôzne hlavné a vedľajšie cesty boli uzavreté a vlaková doprava bola dočasne mimo prevádzky. Najvýznamnejšími incidentmi boli pieskové vrie (erózia piesku spod hrádzí), pretečenie hrádze v Aasterbergu a poškodenie hate v Bosschervelde v blízkosti Maastrichtu. Došlo k porušeniu dvoch miestnych protipovodňových systémov – núdzovej hrádze v Horne a hrádze v blízkosti Roermondu. 8.Holandsko odhadlo náklady na opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 30 mil. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel nákladov na núdzové opatrenia (viac ako 25 mil. EUR) sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry a zariadení. 9.V Holandsku bola transponovaná smernica 2007/60/ES. Manažment povodňových rizík vrátane prevencie povodní, ochrany pred nimi a zmiernenia škôd po nich v Holandsku je vo všeobecnosti mimoriadne prísny. 10.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Holandsko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy pohromy. 11.Holandské orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.4.Rakúsko – pohroma v susednom štáte: povodne Systém pomaly sa pohybujúcej tlakovej níže s názvom „Bernd“ spôsobil v období od 16. do 19. júla 2021 v Rakúsku výrazné zrážky, pričom absolútne maximum bolo namerané 17. júla 2021 v Salzbursku a Tirolsku. Silné dažde mali za následok rozsiahle povodne a zosuvy bahna, ktoré spôsobili škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre. Ťažko to zasiahlo obyvateľstvo a hospodárstvo. Rakúsko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Rakúsko predložilo 5. októbra 2021 žiadosť o finančný príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových opatrení a opatrení na obnovu po povodniach z júla 2021. 2.Rakúsko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 16. júla 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Rakúske orgány predložili žiadosť v rámci kritéria pohromy v „susednom štáte“, a to v zmysle článku 2 ods. 4 nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že pomoc z FSEÚ sa môže mobilizovať aj v prípade akejkoľvek živelnej pohromy v oprávnenom štáte, ktorá je veľkou živelnou pohromou aj v susednom oprávnenom štáte. Podľa odhadov rakúskych orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 84,6 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,02 % rakúskeho hrubého národného dôchodku (HND). Tá istá živelná pohroma spĺňa podmienky pre „veľkú živelnú pohromu“ v Belgicku a Nemecku, žiadosť Rakúska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ bez osobitnej prahovej hodnoty. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Rakúsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. 7.Za štyri dni spadlo severne od hlavného alpského hrebeňa od 50 mm do 100 mm zrážok. Vyskytli sa však značné regionálne rozdiely: úhrn zrážok zaznamenaný v častiach Tirolska a Dolného Rakúska bol najvyšší za 150 rokov. V Salzbursku bol miestny úhrn zrážok najvyšší za 75 rokov, zatiaľ čo v častiach Viedne šlo o rekordný úhrn zrážok za posledných 100 rokov. Silné dažde mali za následok zosuvy bahna a rozsiahle povodne, ktoré spôsobili obrovské škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre v spolkových krajinách Salzbursko a Tirolsko. Škody boli okrem toho zaznamenané aj v spolkových krajinách Dolné Rakúsko, Horné Rakúsko a Viedeň a menšie škody boli zaznamenané v spolkovej krajine Štajersko. Najväčší podiel priamych utrpených škôd predstavujú fyzické škody na sieťovej infraštruktúre (voda a odpadové vody, doprava, mosty, energetika, telekomunikácie atď.). 8.Rakúsko odhadlo náklady na opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 35,83 mil. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel nákladov na núdzové opatrenia (viac ako 24,47 mil. EUR) sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry v odvetví dopravy. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry vo výške 7,99 mil. EUR.

9.Smernica 2007/60/ES bola transponovaná do rakúskeho práva zmenou zákona o vode z roku 2011. 10.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Rakúsko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy pohromy. 11.Rakúske orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.5.Luxembursko – pohroma v susednom štáte: povodne Systém pomaly sa pohybujúcej tlakovej níže s názvom „Bernd“ spôsobil v období od 14. júla 2021 silné dažde aj v Luxembursku. Relatívne vysoká vlhkosť pôdy uľahčila vznik prívalových povodní, ktoré v konečnom dôsledku vyústili do fluviálnych povodní. Povodne okrem toho zhoršili veľké prietoky vody v prípade cezhraničných riek Nims a Prüm, ako aj nadnárodných riek Our a Sure. V dôsledku toho sa v Luxembursku na desiatich meracích staniciach zaznamenala storočná povodeň a na pätnástich meracích staniciach namerali najvyššiu hladinu vody od začiatku zaznamenávania. Luxembursko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Luxembursko predložilo 6. októbra 2021 žiadosť o finančný príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových opatrení a opatrení na obnovu po povodniach z júla 2021. 2.Luxembursko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 14. júla 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Luxemburské orgány predložili žiadosť v rámci kritéria pohromy v „susednom štáte“, a to v zmysle článku 2 ods. 4 nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že pomoc z FSEÚ sa môže mobilizovať aj v prípade akejkoľvek živelnej pohromy v oprávnenom štáte, ktorá je veľkou živelnou pohromou aj v susednom oprávnenom štáte. Podľa odhadov luxemburských orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 193,3 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,4 % luxemburského hrubého národného dôchodku (HND). Tá istá živelná pohroma spĺňa podmienky pre „veľkú živelnú pohromu“ v Belgicku a Nemecku, žiadosť Luxemburska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ bez osobitnej prahovej hodnoty. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Luxembursko nepožiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. 7.Relatívne vysoká vlhkosť pôdy uľahčila vznik prívalových povodní, ktoré v konečnom dôsledku vyústili do fluviálnych povodní. V noci od 14. júla do 15. júla 2021 polícia a vnútroštátna pohotovostná služba CGDIS vykonali 1 200 zásahov. Mnohé domy boli zaplavené a už nie sú obývateľné; bolo nutné evakuovať a premiestniť približne 400 ľudí. Mnoho domácností stratilo prístup k elektrickej energii, pričom 250 domácností bolo bez elektriny približne týždeň. Okrem toho muselo byť uzatvorených 180 ciest a po celej krajine boli postihnuté početné autobusové a vlakové linky. V mnohých obciach boli vodovodné systémy zasiahnuté povodňami a občania boli vyzvaní, aby vodu pred použitím prevarili. Povodňami boli zasiahnuté tri čistiarne vôd, niekoľko čerpacích staníc, celková potrubná sieť a jedna vodná elektráreň. Škody utrpeli aj podniky a odvetvie poľnohospodárstva. 8.Luxembursko odhadlo náklady na opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 36,7 mil. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel nákladov na núdzové opatrenia (viac ako 16,4 mil. EUR) sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry a zariadení v odvetví vodného hospodárstva a hospodárenia s odpadovými vodami. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka odvetvia dopravy vo výške 10,8 mil. EUR. 9.Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (ďalej len „smernica o povodniach“) bola transponovaná do luxemburských právnych predpisov upraveným zákonom o vode z 19. decembra 2008. 10.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Luxembursko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie, pokiaľ ide o povahu pohromy. 11.Luxemburské orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.6.Španielsko – sopečná erupcia na ostrove La Palma, Kanárske ostrovy Dňa 19. septembra 2021 vybuchla sopka Cumbre Vieja, ktorá sa nachádza na ostrove La Palma (časť Kanárskych ostrovov) v Španielsku, a spôsobila na ostrove obrovské škody. Erupcia bola charakterizovaná strombolským typom erupcie, pričom veľké množstvo lávy vytekalo z niekoľkých otvorov umiestnených pozdĺž erupčnej pukliny. V priebehu erupcie bolo približne 1 241 ha povrchu ostrova zasiahnutých prúdmi lávy stekajúcimi na západ, ktoré sa vliali do mora na dvoch rôznych miestach a vytvorili lávové delty. Španielsko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ.

1.Po sopečnej erupcii na ostrove La Palma 19. septembra 2021 predložilo Španielsko 3. decembra 2021 žiadosť o príspevok z FSEÚ. Španielsko predložilo 22. marca 2022 aktualizáciu žiadosti vrátane presnejších odhadov celkových priamych škôd, čo umožňuje článok 4 ods. 1a nariadenia. 2.Španielsko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 19. septembra 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.Sopečná erupcia predstavuje živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Udalosť bola v žiadosti prezentovaná ako „regionálna živelná pohroma“, ktorá sa v článku 2 ods. 3 nariadenia vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) uvedeného regiónu alebo 1 % regionálneho HDP v prípade najvzdialenejších regiónov. Podľa odhadu španielskych orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 1 mld. EUR. Táto suma predstavuje 2,19 % HDP Kanárskych ostrovov a presahuje uplatniteľnú prahovú hodnotu pre „regionálnu pohromu“, ktorá pre Kanárske ostrovy v roku 2021 predstavuje 457,2 mil. EUR. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pohroma považuje za „regionálnu pohromu“ a žiadosť Španielska je oprávnená na príspevok z FSEÚ. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. 6.Španielsko požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok podľa článku 4a nariadenia. Komisia na základe predbežného posúdenia dospela k záveru, že podmienky na vyplatenie zálohy z FSEÚ boli splnené. Vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2022) 1802 z 21. marca 2022 sa preto poskytla záloha vo výške 5 391 796 EUR. Záloha bola Španielsku vyplatená 2. mája 2022. 7.Väčšina škôd sa týka odvetvia poľnohospodárstva, fondu budov a sieťovej infraštruktúry. Odhaduje sa, že prúd lávy zasiahol celkovo 984,85 hektára. Zničených bolo 1 452 budov, z toho 1 177 obytných, 147 poľnohospodárskych, 67 priemyselných, 33 budov určených na voľnočasové aktivity a ubytovacie a pohostinské služby, 13 verejných a 15 ďalších budov. Zasiahnuté bolo veľké množstvo plantáží vrátane tých, kde sa pestujú banány, hrozno, avokáda a citrusové plody, ako aj zariadenia živočíšnej výroby, čo znamenalo priamu stratu majetku. Dôsledky na miestne hospodárstvo, ktoré už tvrdo zasiahla pandémia, sú hrozivé a obnova potrvá dlho. 8.Útvary Komisie dôkladne posúdili predloženú žiadosť v súlade s nariadením, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Posúdením sa potvrdil rozsah postihnutej oblasti, ako aj celkový počet exponovanej populácie deklarovaný v žiadosti. V špecializovanej analýze vplyvov na odvetvie poľnohospodárstva, sieťovú infraštruktúru a obytné budovy sa potvrdil rozsah škôd a odhad nákladov, ktorý predložili španielske orgány. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pohroma považuje za „regionálnu pohromu“ a žiadosť Španielska je oprávnená na príspevok z FSEÚ. 9.Španielsko odhadlo náklady na núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 354,9 mil. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel sa týka nákladov na opravu infraštruktúry a dočasné ubytovanie. 10.Vyhláškou č. 112/2018 z 30. júla 2015 bol schválený osobitný plán civilnej ochrany a neodkladnej zdravotnej starostlivosti týkajúci sa sopečného rizika v autonómnom spoločenstve Kanárske ostrovy (PEVOLCA). Cieľom plánu PEVOLCA je zabezpečiť koordinovanú, pružnú, účinnú a efektívnu reakciu všetkých orgánov verejnej správy na riešenie seizmicko-sopečných kríz a z nich vyplývajúcich núdzových situácií, ktoré vznikajú na území Kanárskych ostrovov, a zabezpečiť dodržiavanie preventívnych opatrení stanovených v platných právnych predpisoch. 11.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Španielsko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy pohromy. 12.Španielske orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.7.Grécko – regionálna živelná pohroma: zemetrasenie na ostrove Kréta Dňa 27. septembra 2021 zasiahlo ostrov Kréta v Grécku zemetrasenie s magnitúdou 6 MLL, ktoré spôsobilo znančné škody. Epicentrum zemetrasenia sa nachádzalo juhovýchodne od Heraklionu. Po hlavnom otrase nasledovala rozsiahla seizmická sekvencia, pričom 28. septembra 2021 došlo k najväčšiemu následnému otrasu na úrovni 5,3 ML, ktorý spôsobil ďalšie škody. Následkom zemetrasenia zomrela jedna osoba, zranilo sa 36 ľudí a vznikli značné škody. Grécko následne požiadalo o finančnú pomoc z FSEÚ. 1.Grécko predložilo 16. decembra 2021 žiadosť o príspevok z Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) na financovanie núdzových opatrení a opatrení obnovy po zemetrasení na ostrove Kréta z 27. septembra 2021. 2.Grécko požiadalo o príspevok z FSEÚ v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli spôsobené pohromou 27. septembra 2021. Žiadosť obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia. 3.Zemetrasenie predstavuje živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ. 4.Udalosť bola v žiadosti prezentovaná ako „regionálna živelná pohroma“, ktorá sa v článku 2 ods. 3 nariadenia vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) uvedeného regiónu. Podľa odhadu gréckych orgánov dosahovali celkové priame škody výšku 143,42 mil. EUR. Táto suma predstavuje 1,53 % HDP regiónu Kréta a presahuje uplatniteľnú prahovú hodnotu pre „regionálnu pohromu“, t. j. 140,79 mil. EUR. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pohroma považuje za „regionálnu pohromu“ a žiadosť Grécka je oprávnená na príspevok z FSEÚ. 5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové opatrenia v zmysle článku 3 nariadenia.

6.Grécko požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok podľa článku 4a nariadenia. Komisia na základe predbežného posúdenia dospela k záveru, že podmienky na vyplatenie zálohy z FSEÚ boli splnené. Vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2022) 2599 z 26. apríla 2022 sa preto poskytla záloha vo výške 896 375 EUR. Záloha bola Grécku vyplatená 19. mája 2022. 7.Útvary Komisie dôkladne posúdili predloženú žiadosť v súlade s nariadením, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. 8.V žiadosti sa uvádza, že v dôsledku zemetrasenia a jeho následných otrasov bolo značne poškodených alebo úplne zničených celkovo 6 658 budov, pričom išlo o 4 584 domov, 227 pracovných priestorov, 318 religióznych budov/verejných budov a 1 029 skladov. Podľa žiadosti sa celkové náklady na náhradu škody na obytných budovách odhadujú na 115,45 mil. EUR a náklady na náhradu škody na verejnom majetku sa odhadujú na 10,1 mil. EUR. Grécke orgány vynaložili značné úsilie a verejné prostriedky na núdzové a záchranné opatrenia po zemetrasení a na odpratávanie. 9.Grécko odhaduje náklady na núdzové opatrenia a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 12,49 mil. EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu opatrenia. Najväčší podiel sa týka opätovného sfunkčnenia infraštruktúry a zariadení v odvetví vodného hospodárstva a hospodárenia s odpadovými vodami, ako aj vzdelávania. 10.V žiadosti Grécka je uvedený opis vykonávania právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm v súvislosti s povahou pohromy. Po silných zemetraseniach, ktoré postihli Grécko v rokoch 1978 – 1981, grécka vláda vytvorila stratégiu na prevenciu a zvládanie rizík živelných pohrôm s cieľom zlepšiť odolnosť v miestnych spoločenstvách prostredníctvom rámca pre vykonávanie politík zameraných na zníženie známych rizík, ako aj riadenie dosahov zemetrasení a postupov/opatrení na predchádzanie vzniku nových rizík. Grécky zákon o budovách zabezpečených proti zemetraseniu obsahuje aktualizovanú mapu seizmického nebezpečenstva. 11.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo Grécko predmetom konania o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa povahy pohromy. 12.Grécke orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.8.Záver Z dôvodov uvedených vyššie pohromy uvedené v žiadostiach, ktoré predložilo Nemecko, Belgicko, Holandsko, Rakúsko, Luxembursko, Španielsko a Grécko, spĺňajú podmienky stanovené v nariadení. 3.Financovanie z pridelených rozpočtových prostriedkov FSEÚ na rok 2022 Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä jeho článok 9, umožňuje mobilizáciu FSEÚ v kontexte SEAR. V bode 10 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov sa stanovujú spôsoby mobilizácie FSEÚ v kontexte SEAR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia FSEÚ, Komisia zastáva názor, že pomoc by mala mať progresívny charakter. V dôsledku toho by sa mala na časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej živelnej pohromy“ (t. j. 0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci, ako na tú časť škôd, ktorá je pod prahovou hodnotou. To znamená, že výška pomoci pre krajinu postihnutú pohromou, ktorá spĺňa podmienky pre „veľkú živelnú pohromu“, sa vypočíta sčítaním dvoch súm: 2,5 % celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou a 6 % v prípade časti celkových priamych škôd nad prahovou hodnotou. Sadzba uplatňovaná na vymedzenie výšky pomoci na „regionálne živelné pohromy“, ktorá je podľa vymedzenia pod vnútroštátnou prahovou hodnotou, predstavuje 2,5 % celkových priamych škôd. Okrem toho podľa článku 2 ods. 4 nariadenia sa pomoc z FSEÚ môže mobilizovať aj v prípade akejkoľvek živelnej pohromy v oprávnenom štáte, ktorá je veľkou živelnou pohromou aj v susednom oprávnenom štáte. Pri podávaní žiadosti o pomoc z FSEÚ na základe kritéria pohromy v „susednom štáte“ neexistujú žiadne prahové hodnoty pre utrpené celkové priame škody. Sadzba uplatňovaná na vymedzenie výšky pomoci v prípade kritéria pohromy v „susednom štáte“ je rovnaká ako v prípade „regionálnej pohromy“, t. j. 2,5 % celkových priamych škôd. Príspevok nesmie prekročiť odhadované celkové náklady na oprávnené operácie. Metodika na výpočet pomoci bola stanovená vo výročnej správe o FSEÚ za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. Keďže tento výpočet viedol k celkovej sume pre všetky krajiny presahujúcej disponibilné rozpočtové zdroje, sumy pre jednotlivé krajiny sa alikvotne znížili. Komisia preto navrhuje rozpočtovému orgánu mobilizovať tieto sumy:



Členské štáty Kvalifikácia pohromy Celkové priame škody (v EUR) Uplatnená prahová hodnota pre regionálnu pohromu





(v EUR) Prahová hodnota pre veľkú pohromu (v EUR) 2,5 % celkových priamych škôd (v EUR) 6 % priamych škôd nad prahovou hodnotou (v EUR) Možná výška pomoci (v EUR) Pomerná výška pomoci, ktorá sa má mobilizovať (v EUR) Zálohy (v EUR) Nemecko: povodne veľká (článok 2 ods. 2) 29 212 940 000 neuvádza sa 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 ‒ Belgicko: povodne veľká (článok 2 ods. 2) 5 565 796 000 neuvádza sa 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 ‒ Holandsko: povodne susedný štát (článok 2 ods. 4) 500 000 000 neuvádza sa neuvádza sa 12 500 000 neuvádza sa 12 500 000 4 713 027 ‒ Rakúsko: povodne susedný štát (článok 2 ods. 4) 84 608 089 neuvádza sa neuvádza sa 2 115 202 neuvádza sa 2 115 202 797 520 ‒ Luxembursko: povodne susedný štát (článok 2 ods. 4) 193 300 000 neuvádza sa neuvádza sa 4 832 500 neuvádza sa 4 832 500 1 822 056 ‒ Španielsko: sopka na ostrove La Palma regionálna (článok 2 ods. 3) 1 002 496 862 457 200 400 neuvádza sa 25 062 422 neuvádza sa 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Grécko: zemetrasenie regionálna (článok 2 ods. 3) 143 420 124 140 786 700 neuvádza sa 3 585 503 neuvádza sa 3 585 503 1 351 886 896 375 SPOLU 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 V súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia o VFR predstavuje celkový ročný strop SEAR 1 200 000 000 EUR v cenách roku 2018 alebo 1 298 919 000 EUR v bežných cenách. V článku 9 ods. 4 nariadenia o VFR sa stanovuje, že 25 % celkových ročných rozpočtových prostriedkov pridelených na SEAR (324 729 750 EUR v bežných cenách na rok 2022) je k dispozícii pre všetky zložky SEAR od 1. októbra. V súlade s návrhom rozhodnutia č. 18/2022 sa táto suma použije na účely humanitárnej pomoci. V súlade s článkom 9 ods. 4 nariadenia o VFR predstavuje maximálna suma, ktorú možno mobilizovať z FSEÚ, 50 % celkových rozpočtových prostriedkov pridelených na SEAR po odpočítaní uvedených 25 %. Maximálna suma, ktorú možno mobilizovať z FSEÚ z pridelených rozpočtových prostriedkov na SEAR na rok 2022, preto predstavuje 487 094 625 EUR vrátane 50 000 000 EUR, ktoré už boli zahrnuté do všeobecného rozpočtu na rok 2022 vo viazaných a v platobných rozpočtových prostriedkoch v súlade s článkom 4a ods. 4 nariadenia o FSEÚ, a to na vyplatenie záloh. Okrem toho FSEÚ môže v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia o VFR použiť aj sumu 20 388 136 EUR, ktorá zodpovedá 50 % nevyužitej sumy SEAR z roku 2021. V súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o zámere poskytnúť v roku 2022 maximálne zdroje na živelné pohromy zo zložky FSEÚ v rámci SEAR sa napokon do 1. septembra nevyčerpala suma 211 000 000 EUR v rámci zložky SEAR pre vonkajšie núdzové situácie, a preto sa v súlade s článkom 9 ods. 4 nariadenia o VFR môže použiť na mobilizáciu FSEÚ.

Maximálna suma, ktorá je k dispozícii na túto mobilizáciu FSEÚ, teda predstavuje 718 482 761 EUR a pokrýva potreby podľa tohto rozhodnutia o mobilizácii, ako bolo uvedené vyššie. Suma, ktorá je k dispozícii v rámci FSEÚ: Ročné rozpočtové prostriedky pridelené na SEAR na rok 2022 vyčlenené na FSEÚ 487 094 625 EUR -Vrátane sumy zavedenej v rozpočte na rok 2022 na zálohy 50 000 000 EUR 50 % nepoužitých rozpočtových prostriedkov pridelených na SEAR na rok 2021 20 388 136 EUR Zostávajúca časť nepoužitá v rámci vonkajšej zložky pred 1. septembrom 211 000 000 EUR SPOLU 718 482 761 2022/0337 (BUD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie s cieľom poskytnúť pomoc Nemecku, Belgicku, Holandsku, Rakúsku, Luxembursku, Španielsku a Grécku v nadväznosti na živelné pohromy, ktoré postihli tieto krajiny v priebehu roka 2021 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, a najmä na jeho článok 4 ods. 3, so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov, a najmä na jej bod 10, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: 1.Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie a prejaviť solidaritu s obyvateľstvom oblastí postihnutých veľkými alebo regionálnymi živelnými pohromami alebo čeliacich závažnému ohrozeniu verejného zdravia. 2.Fond nesmie prekročiť stropy stanovené v článku 9 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 2020/2093. 3.Nemecko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na povodne v júli 2021. 4.Belgicko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na povodne v júli 2021. 5.Holandsko predložilo 1. októbra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na povodne v júli 2021. 6.Rakúsko predložilo 5. októbra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na povodne v júli 2021. 7.Luxembursko predložilo 6. októbra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na povodne v júli 2021. 8.Španielsko predložilo 3. decembra 2021 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na sopečnú erupciu na ostrove La Palma z 19. septembra 2021. Španielsko predložilo 22. marca 2022 aktualizáciu žiadosti.