EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 2. 2017 COM(2016) 767 final 2016/0382(COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) {SWD(2016) 416 final}

{SWD(2016) 417 final}

{SWD(2016) 418 final}

{SWD(2016) 419 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •1.1Dôvody a ciele návrhu Obnoviteľné zdroje energie prispievajú prostredníctvom znižovania emisií skleníkových plynov k zmierňovaniu zmeny klímy, k dosiahnutiu udržateľného rozvoja, ochrane životného prostredia a zlepšovaniu zdravia občanov. Navyše, energia z obnoviteľných zdrojov sa tiež javí ako hnacia sila inkluzívneho hospodárskeho rastu, vytvárania pracovných miest a posilnenia energetickej bezpečnosti v Európe. Návrh je založený na článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý je právnym základom pre kompetencie Únie na podporu energie z obnoviteľných zdrojov. Európska únia (EÚ) je už dlho svetovým lídrom v oblasti podpory a rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý riadi úsilie pre boj proti zmene klímy, podporuje prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a stimuluje hospodársky rast s vysokým potenciálom. Predseda Juncker už definoval ambíciu EÚ stať sa svetovou jednotkou v oblasti obnoviteľných zdrojov energie ako jednu z hlavných politických priorít Komisie. Táto ambícia by sa mala vzťahovať nielen na cieľ zvýšiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj dodávku kľúčových komponentov európskych spoločností v rámci EÚ aj mimo nej. Súčasný rámec na obdobie do roku 2020 stanovuje v prípade energetickej spotreby cieľ EÚ vo výške 20 %, ktorý vychádza z právne záväzných národných cieľov do roku 2020. Národné akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a dvojročné monitorovanie stanovené v smernici 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov sú účinným nástrojom na podporu transparentnosti pre investorov a ďalšie hospodárske subjekty a podporili rýchle zvýšenia zavádzania v prípade podielu obnoviteľných zdrojov energie z 10,4 % v roku 2007 na 17 % v roku 2015. V októbri 2014 sa Európska rada dohodla energetickom a klimatickom rámci do roku 2030, čím potvrdila dlhodobý záväzok Únie týkajúci sa podpory ambicióznej stratégie EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Novým rámcom sa stanovuje cieľ Európskej únie vo výške aspoň 27 %, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v EÚ do roku 2030. Tento cieľ je na úrovni EÚ záväzný a dosiahne sa prostredníctvom príspevkov členských štátov vedených potrebou kolektívne splniť tento cieľ Únie. Okrem toho nový rámec taktiež umožňuje kolektívne splnenie cieľa bez toho, aby bránil členským štátom stanoviť si vlastné národné ciele, ktoré môžu byť ešte ambicióznejšie. Členské štáty môžu podporovať energiu z obnoviteľných zdrojov, pri dodržaní pravidiel štátnej pomoci. Pri viacerých príležitostiach vyzvala Európska rada Komisiu, aby preskúmala a vypracovala právne predpisy vzťahujúce sa okrem iného na obnoviteľné zdroje energie s cieľom podporiť dohodnutý cieľ na rok 2030. Európsky parlament takisto vyzval Komisiu, aby predložila právne predpisy týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie a ďalej zvyšovala úroveň ambícií aspoň na 30 %. Prognózy pre energetický systém EÚ však nasvedčujú tomu, že pokiaľ sa nezavedú nové politiky, súčasné politiky EÚ a členských štátov povedú k podielu len vo výške približne 24,3 % spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030. Táto úroveň by bola výrazne pod úrovňou aspoň 27 %, ktorá predstavuje záväzný cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni EÚ schválený Európskou radou, a neumožnila by Únii splniť záväzky Parížskej dohody z roku 2015. Zachovanie nezmenených politík by navyše predstavovalo vážne ohrozenie realizácie politických ambícií Únie, pokiaľ ide o vedúce postavenie vo svete v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho by to znamenalo vzdanie sa výhod bezpečnosti, ktoré by sa dosiahli zvýšením dodávok energie z domácich zdrojov, a zníženie účasti spotrebiteľov v energetickom systéme. Z analýzy, ktorá tvorí základ tohto návrhu prepracovaného znenia smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, (návrh) teda vyplýva, že dosiahnutie cieľa na úrovni EÚ aspoň 27 % si vyžaduje zmenu politík vo forme rámca na úrovni Únie vedúceho k opatreniam na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. To platí ešte viac v prípadoch, keď sa vezme do úvahy, že presnú veľkosť cieľového deficitu nie je možné s istotou určiť vzhľadom na predpoklady potrebné na tento odhad, že podiel obnoviteľných zdrojov energie nad 27 % je minimálna úroveň, ktorú treba dosiahnuť, a že významné investičné úsilie vyžadované na odstránenie rozdielov v EÚ (napr. 254 miliárd EUR pre energiu z obnoviteľných zdrojov len v prípade výroby elektriny) si vyžaduje včasné, jasné a stabilné politické signály. Zároveň pri absencii aktualizovaného regulačného rámca hrozí, že v rámci EÚ vzniknú väčšie rozdiely, pričom len členské štáty s najlepšími výsledkami budú naďalej zvyšovať podiel obnoviteľných zdrojov energie v spotrebe, zatiaľ čo tí, ktorí zaostávajú, nenájdu žiadnu motiváciu zvyšovať svoju výrobu a spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho táto koncentrácia úsilia len v niekoľkých členských štátoch by bola drahšia a ďalej by narúšala vnútorný trh s energiou. Navyše opatrenie na úrovni Únie je obzvlášť vhodným nástrojom vzhľadom na zásadný rozdiel medzi regulačným rámcom na obdobie do roku 2020 a regulačným rámcom na obdobie do roku 2030. Hoci dodávky v rámci regulačného rámca na obdobie do roku 2020 by sa mohli opierať o silu záväzných národných cieľov, a tým umožniť členským štátom značnú voľnosť pri výbere vnútroštátnych opatrení, rámec na obdobie do roku 2030 je založený výhradne na záväznom cieli na úrovni EÚ, ktorý nie je prenesený do vnútroštátnych cieľov. Cieľ Únie na obdobie do roku 2030 tak možno najlepšie dosiahnuť partnerstvom s členskými štátmi, kde sa prepoja vnútroštátne opatrenia podporované rámcom opatrení uvedených v tomto návrhu. V odvetví elektriny budú môcť členské štáty podporovať obnoviteľné zdroje elektriny vykonávaním nákladovo efektívnych vnútroštátnych systémov podpory podliehajúcich pravidlám štátnej pomoci a rámcovým podmienkam vymedzeným na úrovni EÚ vrátane pravidiel cezhraničnej účasti. V odvetví vykurovania a chladenia bude väčší prienik energie z obnoviteľných zdrojov znamenať využitie nevyužitého potenciálu. To sa bude dať dosiahnuť flexibilne prostredníctvom úsilia členských štátov. Vzhľadom na cezhraničný obchod s biopalivami je v oblasti dopravy potrebný harmonizovaný prístup. V tejto súvislosti je dôležitým koordinačným prvkom celkového rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 návrh riadenia energetickej únie, ktorý obsahuje i) plánovanie, v rámci ktorého členské štáty formulujú svoje národné energetické a klimatické plány, ii) podávanie správ a monitorovanie, v rámci ktorého členské štáty podávajú správy o vykonávaní svojich národných plánov, a iii) opatrenia týkajúce sa doplnenia chýbajúcich údajov/nápravné opatrenia, v rámci ktorých Komisia v roku 2025 uskutoční dôkladnejšie preskúmanie pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V prípade EÚ sa len v oblasti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov od roku 2015 do roku 2030 odhadujú investičné potreby vo výške najmenej 1 bilión EUR. V tejto súvislosti má zásadný význam posilnenie istoty investorov a preto je jedným z konkrétnych cieľov návrhu. Treba to uviesť do súvislosti konštatovaním, že investície EÚ do obnoviteľných zdrojov energie boli v roku 2015 v hodnote 48,8 miliárd USD, čo v porovnaní s rokom 2011 predstavuje pokles približne o 60%, ktorý nebol spôsobený iba znížením nákladov na technológie. To má za následok, že aj keď si Únia naďalej udržiava vedúce postavenie, pokiaľ ide o investície do energie z obnoviteľných zdrojov na obyvateľa, jej podiel na celkových investíciách do obnoviteľných zdrojov energie klesá rýchlym tempom, z takmer jednej polovice v roku 2010 na menej ako jednu pätinu v roku 2015. Aktualizovaný rámec musí zohľadniť nové prvky, ktoré sú už zavedené v oblasti investícií. Rámec na obdobie do roku 2030 je príležitosťou pre Európsku úniu z hľadiska investícií, rastu a tvorby pracovných miest. EÚ musí zabezpečiť, aby boli zavedené vhodné podmienky pre investície. V tejto súvislosti sa ukázalo, že Európsky fond pre strategické investície (EFSI), ktorý je súčasťou Investičného plánu pre Európu, a európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) sú dôležitým prispievateľom do investícií v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov. Z transakcií z EFSI schválených Európskou investičnou bankou (EIB) je 23 % v odvetví energetiky. Takmer polovica projektov v tomto odvetví sa týka investícií do energie z obnoviteľných zdrojov. Z toho vyplýva, že existuje skutočný záujem zo strany súkromných investorov zapojiť sa do konkrétnych projektov v celej EÚ, keďže toto odvetvie sa považuje za kľúčové pre transformáciu energetiky v Európskej únii a za strategické odvetvie pre investície. EŠIF sa v období rokov 2014 – 2020 budú zameriavať najmä na investície do nízkouhlíkových technológií vrátane energie z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho návrh na zdvojnásobenie trvania EFSI, ako aj jeho finančnej sily treba vnímať aj ako príležitosť na zvýšenie investícií do obnoviteľných zdrojov energie. Návrh na pokračovanie EFSI do roku 2020 obsahuje cieľ mobilizovať prostriedky až do výšky 40 % investícií do infraštruktúry a inovačnú zložku pre projekty súvisiace s konferenciou COP21. Na to, aby to bolo možné, musia projekty energie z obnoviteľných zdrojov spolu s energetickou efektívnosťou aj naďalej zostať významnou časťou investícií do odvetvia energetiky. Preto je veľmi dôležité zachovať správne signály, aby verejný a súkromný sektor v EÚ mali jasnú predstavu o budúcnosti politiky EÚ. V tomto kontexte sa týmto návrhom zavádza správny regulačný rámec. Investície do obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti a do modernizácie a integrácie európskych trhov s energiou sú nevyhnutné na dekarbonizáciu hospodárstva EÚ. Najväčší význam však budú mať pre vytváranie rastu a pracovných miest v celej Európe a pre globálnu konkurencieschopnosť Únie, keďže technologická výhoda, ktorá sa pomocou týchto investícií udrží, bude mať pre európsky priemysel zásadný význam. V neposlednom rade je potrebné tiež revidovať súčasný rámec pre energiu z obnoviteľných zdrojov, aby sa v ňom zohľadnili globálne zmeny od roku 2009, kde konkurenti na svetovej scéne majú čím ďalej silnejšiu pozíciu vďaka svojim zvyšujúcim sa investíciám do energie z obnoviteľných zdrojov. Ak chce EÚ udržať svoju vedúcu úlohu, je potrebný silný rámec pre energiu z obnoviteľných zdrojov s cieľom podporiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov vo všetkých odvetviach. Pre európsky priemysel to bude to znamenať aj významný prínos z hľadiska konkurenčnej výhody.

V návrhu sa stanovujú zásady, podľa ktorých členské štáty môžu spoločne a priebežne zabezpečiť, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie v EÚ dosiahne do roku 2030 aspoň 27 %, a to nákladovo efektívnym spôsobom vo všetkých troch odvetviach – elektrina (OZE-E), vykurovanie a chladenie (OZE-VCH) a doprava (OZE-D) – s prihliadnutím na tieto konkrétne ciele: pri zohľadnení strednodobých a dlhodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie odstrániť investičnú neistotu, v prípade elektriny z obnoviteľných zdrojov zabezpečiť jej nákladovo efektívne zavedenie a integráciu na trhu; zabezpečiť spoločné dosiahnutie celúnijného cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie do roku 2030 stanovením politického rámca v koordinácii s riadením energetickej únie, ktorý vylučuje akúkoľvek možné rozdiely; rozvíjať dekarbonizačný potenciál moderných biopalív a objasniť úlohu biopalív vyrábaných z potravinových plodín po roku 2020; rozvíjať potenciál energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia. Preto je cieľom opatrení obsiahnutých v tomto návrhu primeraným spôsobom riešiť existujúce problémy, ktoré spomaľujú zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako je neistota pre investorov, administratívne prekážky, potreba zlepšiť nákladovú účinnosť zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, potreba aktualizovať politický rámec a riziko, že počas prechodného obdobia do roku 2030 dôjde k strate dôvery občanov. 1.2.•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Návrh je v súlade s návrhmi týkajúcimi sa koncepcie trhu a riadenia energetickej únie, ako aj s revíziou smerníc o energetickej efektívnosti a o energetickej hospodárnosti budov, návrhom týkajúcim sa EU ETS z júla 2015 a navrhovaným nariadením o spoločnom úsilí a nariadením o využívaní pôdy, zmenách využívania pôdy a o lesnom hospodárstve (LULUCF) z júla 2016. Návrh je potrebné vnímať spolu s uvedenými iniciatívami, ktoré nie sú samy osebe dostatočné na to, aby EÚ mohla spoločne dosiahnuť aspoň 27 % podiel obnoviteľných zdrojov energie na konečnej spotrebe energie do roku 2030 nákladovo efektívnym spôsobom. Návrh vychádza z rozvoja trhu s elektrinou vhodného pre energiu z obnoviteľných zdrojov v rámci iniciatívy koncepcie trhu, kde sú krátkodobé trhy plne rozvinuté a integrované, pružnosť hrá kľúčovú úlohu pri zvyšovaní trhovej hodnoty obnoviteľných zdrojov energie a výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov môžu získať väčšiu časť svojich príjmov z trhov s energiou znižujúcich potrebu verejnej podpory. Návrh okrem toho dopĺňa iniciatívu koncepcie trhu zavedením rôznych opatrení zameraných na prilákanie potrebných investícií nákladovo efektívnym spôsobom a včas a ďalším znižovaním administratívnej záťaže pre výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov vrátane spotrebiteľov, ktorí vyrábajú vlastné teplo a elektrinu z obnoviteľných zdrojov. Návrh dopĺňa riadenie energetickej únie vytváraním podmienok vo všetkých troch odvetviach (elektrina, vykurovanie a chladenie a doprava) s cieľom uľahčiť dosiahnutie cieľa EÚ kolektívnym spôsobom. Zároveň iniciatíva riadenia zefektívňuje a začleňuje existujúce povinnosti týkajúce sa plánovania, podávania správ a monitorovania právnych predpisov v oblasti energetiky vrátane tých, ktoré súvisia s energiou z obnoviteľných zdrojov po roku 2020, čo pomôže sledovať pokrok smerom k dosiahnutiu celoeurópskeho cieľa, umožní revíziu ambícií v národných plánoch a aktivuje prvky v rámci reakcie na nedostatočnú úroveň spoločných ambícii alebo na nedostatočnú mieru plnenia. Smernica o energetickej efektívnosti a smernica o energetickej hospodárnosti budov sa zameriavajú na uľahčenie dosahovania cieľa energetickej efektívnosti a na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov. Ustanovenia týkajúce sa vykurovania a chladenia v navrhovaných smerniciach o energetickej efektívnosti a o energetickej hospodárnosti budov budú dopĺňať úsilie členských štátov uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia v rámci ustanovení obsiahnutých v tomto návrhu a v nariadení o riadení. To zachová maximálnu flexibilitu pre zohľadňovanie vnútroštátnych rozdielov takýchto zavedených systémov a zároveň zabezpečí potrebnú spoluprácu na dosiahnutie celkového cieľa pre obdobie do roku 2030. V kontexte reformovaného systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) na obdobie po roku 2020 bude posilnený EU ETS zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní silnejšieho investičného signálu pre nízkouhlíkové technológie vrátane obnoviteľných zdrojov energie a zabezpečí, že sa bude súčinnosť medzi politikami v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a klímy lepšie využívať. Avšak ceny ETS v rámci reformovaného EU ETS nebudú postačovať na dosiahnutie záväzného cieľa pre celú EÚ, ktorým je minimálne 27 % podiel obnoviteľných zdrojov energie. Ustanovenia týkajúce sa podpory energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví energetiky zabezpečia, že takéto mechanizmy budú v plnej miere kompatibilné s ETS a budú minimalizovať potenciálny negatívny vplyv na cenu uhlíka. Okrem toho navrhované nariadenie o spoločnom úsilí obsahuje návrhy týkajúce sa stanovovania národných záväzných cieľov znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach mimo EU ETS a v oblasti LULUCF, bez toho, aby sa v nich uvádzalo, ako by sa to mohlo dosiahnuť nákladovo najefektívnejším spôsobom. Prognózy pre energetický systém EÚ ukazujú, že politiky týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach elektriny, vykurovania a chladenia a dopravy sú potrebné na dosiahnutie cieľa mimo ETS, a to nákladovo efektívnym spôsobom. Navrhované nariadenie LULUCF má za cieľ zahrnúť emisie a záchyty z poľnohospodárstva a lesníctva do rámca politík EÚ v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030. Cieľom posilnených kritérií EÚ týkajúcich sa trvalej udržateľnosti v prípade bioenergie je pokračovať v zaručovaní trvalej udržateľnosti lesnej biomasy používanej odvetví energetiky, a to aj prostredníctvom požiadavky nariadenia LULUCF na zabezpečenie správnej evidencie vplyvov uhlíka v prípade lesnej biomasy využívanej na výrobu energie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •2.1.Právny základ Návrh je založený na článku 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý je právnym základom pre opatrenia v oblasti energetiky. Keďže zmluva obsahuje konkrétny právny základ pre energetiku, je vhodné použiť ho. •2.2.Zásada subsidiarity

Tento návrh sa zaoberá zásadou subsidiarity, keďže Únia nemá výlučné právomoci v oblasti politiky energie z obnoviteľných zdrojov. Návrh vychádza z rastúceho významu energie ako politickej a hospodárskej výzvy a jej úzkeho prepojenia s politickými oblasťami bezpečnosti dodávky energií, zmeny klímy, vnútorného trhu a hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Potreba opatrení na úrovni EÚ Opatrenia na úrovni EÚ sú potrebné na zabezpečenie toho, aby členské štáty prispeli k dosiahnutiu záväzného cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni EÚ vo výške aspoň 27%, ako aj toho, že sa tento cieľ dosiahne spoločne a nákladovo efektívnym spôsobom. Od členských štátov sa vyžaduje, aby zadefinovali svoje vlastné úrovne ambícií vrátane plánov, ktoré zodpovedajú ich vnútroštátnym podmienkam a preferenciám. Lineárna celoúnijná trajektória pomôže sledovať pokrok pri dosahovaní celoúnijného cieľa bez toho, aby bola pre jednotlivé členské štáty záväzná. Postupné otváranie podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov je potrebné na to, aby sa riešil problém fragmentácie vnútorného trhu a zabezpečilo sa cezhraničné obchodovanie, najmä v prípade spoločných pravidiel týkajúcich sa motorových palív. Čo sa týka odvetvia elektriny, EÚ vytvorila jednotný integrovaný trh s energiou, kde sa hlavné zásady, pravidlá pre spoločné problémy a pravidlá týkajúce sa cezhraničných aspektov vytvárajú na úrovni EÚ. Z toho vyplýva, že aj v prípade obnoviteľných zdrojov energie je nutné takéto cezhraničné aspekty riešiť na úrovni EÚ prostredníctvom osobitných pravidiel. Niektoré riziká trvalej udržateľnosti spojené s rozvojom bioenergie majú cezhraničný rozmer, a môžu byť tak účinnejšie vyriešené na úrovni EÚ. Vzťahuje sa to predovšetkým na environmentálne vplyvy, akými sú zmena klímy a strata biodiverzity. Okrem toho je potrebný harmonizovaný rámec EÚ v oblasti trvalej udržateľnosti pre biomasu na výrobu tepla a elektriny z biomasy, ktorý by uľahčil obchod s biomasou a podporil vnútorný trh s palivami z biomasy. Analýza ukazuje, že opatrenia len na úrovni členských štátov by mohli viesť k narušeniu a rozdrobeniu vnútorného trhu s energiou, čo by malo za následok celkové vyššie náklady a nižšiu mieru zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii. Pridaná hodnota EÚ Pokiaľ ide o odvetvie vykurovania a chladenia, toto odvetvie spotrebuje približne 50 % energie EÚ a 75 % spotrebovanej energie EÚ v tomto odvetví stále pochádza z fosílnych zdrojov. Chýbajúca celoúnijná stratégia ešte prehĺbila neistotu investorov a umožnila fragmentáciu miestnych trhov, kde spotrebitelia majú ťažkosti pri rozhodovaní podľa svojich preferencií a kde chýbajú regulačné politiky, ktoré by vytvárali stimuly pre decentralizovanú energiu. Usmernenia EÚ v tomto odvetví by mohli pomôcť vytvoriť integrovaný trh EÚ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie. Preto sú členským štátom poskytnuté možnosti na využitie nevyužitého potenciálu v odvetví vykurovania a chladenia. Vzhľadom na miestny rozmer vykurovania a chladenia sa v návrhu stanovuje celkový rámec na podporu obnoviteľných zdrojov energie v tomto odvetví, pričom sa členským štátom ponecháva možnosť prispôsobiť sa miestnym okolnostiam nákladovo najefektívnejším spôsobom. Doprava spotrebuje približne tretinu celkovej energie EÚ a tento dopyt sa takmer úplne pokryje ropou. Hoci prechod na nízkoemisnú alternatívnu energiu v doprave sa už začal, čo podporila aj súčasná smernica o obnoviteľných zdrojoch energie, odvetvie výrazne zaostáva za ostatnými odvetviami z viacerých dôvodov vrátane nedostatku silných stimulov na inováciu v oblasti energií a technológií potrebných na dosiahnutie dlhodobej dekarbonizácie a energetickej diverzifikácie dopravy, ako aj problémy infraštruktúry týkajúce sa elektrifikácie (ktoré sa riešia prostredníctvom vykonávania smernice o alternatívnych palivách a navrhovanými opatreniami v rámci revízie smernice o energetickej hospodárnosti budov). Spoločné opatrenie EÚ zabezpečí, že ciele politiky (napr. rozvoj potenciálu dekarbonizácie moderných biopalív) sa dosiahnu spoločne pri čo najnižších nákladoch. Celoúnijný klimatický a energetický rámec pre energiu z obnoviteľných zdrojov na obdobie do roku 2030 bude tiež pomáhať monitorovať a podporovať energetické politiky členských štátov s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný, bezpečný a dostupný energetický systém pre európskych občanov. S predvídateľným regulačným rámcom EÚ, ktorý bude zastrešovať odvetvie obnoviteľných zdrojov energie do roku 2030 a podporí europeizáciu politiky obnoviteľných zdrojov energie, najmä posilnením trhového prístupu k obnoviteľným zdrojom energie a presadzovaním otvorenej cezhraničnej podpory, môžu členské štáty lepšie prispôsobiť národné politiky cieľu na rok 2020, čím sa zabezpečí, že politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov budú v súlade s ostatnými cieľmi v oblasti energetiky a klímy, konkrétne s ETS, nariadením o spoločnom úsilí a cieľom EÚ v oblasti energetickej efektívnosti na obdobie do roku 2030. Rámec na úrovni EÚ stanovujúci všeobecné zásady pre systémy podpory by tiež poskytol investorom istotu, ktorá mohla byť v minulosti oslabená politikou „stop and go“, t. j. nejednoznačnými (a niekedy retroaktívnymi) opatreniami, ktoré prijali niektoré členské štáty. Viaceré prekážky pre verejné a súkromné investície (napríklad týkajúce sa postupov udeľovania povolení) by sa mohli vyriešiť pôsobením na úrovni EÚ, čím by sa vyriešila chýbajúca koordinácia medzi rôznymi povoľujúcimi orgánmi na vnútroštátnej úrovni a administratívne kapacity by sa nabádali k tomu, aby realizovali cezhraničné projekty a systémy podpory. Opatrenie EÚ poskytne investorom istotu v podobe celoúnijného regulačného rámca, zabezpečí konzistentné a nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v rámci EÚ a účinné fungovanie vnútorného trhu s energiou, pričom bude zároveň rešpektovať potenciál členských štátov vyrábať rôzne formy energie z obnoviteľných zdrojov podľa svojho výberu energetického mixu. Z tohto hľadiska si členské štáty zachovávajú značnú voľnosť a pružnosť rozhodovania pri podpore rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov v každom odvetví svojho hospodárstva spôsobom, ktorý najviac vyhovuje ich vnútroštátnemu potenciálu a podmienkam, vrátane možnosti dosiahnutia cieľa na úrovni celej EÚ podporou zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v iných členských štátoch, v súlade s návrhmi koncepcie trhu. Z tohto dôvodu je návrh v súlade so zásadou subsidiarity. 2.3.Zásada proporcionality a výber nástrojov Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže stanovuje opatrenia EÚ, ktoré zabezpečia, že Únia splní cieľ vo výške aspoň 27 %, ale poskytuje členským štátom pružnosť pri realizácii plánovaných opatrení a rozvíjaní odvetvia obnoviteľnej energie tak, aby tento rozvoj čo najlepšie zodpovedal ich vnútroštátnej situácii, preferenciám a potenciálu za predpokladu, že spoločne dosiahnu cieľ vo výške aspoň 27 %. Cieľ na úrovni EÚ predstavuje v politickom rámci na obdobie do roku 2030 zásadný posun od právne záväzných národných cieľov, ktoré členským štátom umožňujú značnú voľnosť pri výbere vnútroštátnych opatrení, až po právne záväzný cieľ prijatý na úrovni Európskej únie. V tejto súvislosti by výlučne vnútroštátne opatrenia viedli k nákladovo neefektívnym a nerovnomerným snahám v celej EÚ, čo by malo za následok nedostatočné zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu EÚ s energiou a mohlo by potenciálne znamenať nesplnenie dohodnutého cieľa. V tejto súvislosti by výlučne vnútroštátne opatrenia koordinované v rámci navrhovaných mechanizmov riadenia neposkytovali dostatočné záruky, pokiaľ ide o splnenie cieľa, jeho dosiahnutie nákladovo najefektívnejším spôsobom, vyhýbanie sa tomu, aby sa členský štát priživoval na úsilí iného členského štátu, a zníženie fragmentácie trhu. Opatrenia na úrovni EÚ môžu preto vytvoriť spoľahlivý a stabilný rámec, ktorý umožní spoločné a nákladovo efektívne dosiahnutie záväzného cieľa Únie, ktorým je dosiahnutie podielu obnoviteľných zdrojov energie do roku 2030 vo výške minimálne 27 %, pričom by členské štáty vyvíjali rovnaké úsilie, a bez toho, aby sa išlo nad rámec nevyhnutných opatrení potrebných na zabezpečenie nákladovej optimálnosti spoločného úsilia. Pokiaľ ide o situáciu v konkrétnych odvetviach, vykurovanie a chladenie spotrebuje takmer 50 % energie EÚ a 75 % spotreby palív na vykurovanie a chladenie v EÚ stále pokrývajú fosílne palivá. Pokiaľ má EÚ splniť dlhodobé ciele v oblasti dekarbonizácie a zlepšiť bezpečnosť dodávok, má dekarbonizácia odvetvia vykurovania a chladenia kľúčový význam. Do roku 2030 by takmer polovica príspevku k cieľu EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov mala pochádzať z vykurovania a chladenia. Tento rozsah ukazuje nevyhnutnosť opatrení v tomto konkrétnom odvetví. Navrhované možnosti vykurovania a chladenia usmerňujú členské štáty pri výbere prístupu na uľahčenie prieniku obnoviteľných zdrojov energie do odvetvia, čím sa prispeje k dosiahnutiu tohto nákladovo efektívneho podielu, pričom sa im však ponecháva úplná voľnosť pri navrhovaní svojich integrovaných plánov v oblasti klímy a energetiky. Ak by navrhované opatrenie prijali všetky členské štáty, pokrylo by to približne jednu štvrtinu rozdielu medzi žiadnou zmenou politiky a cieľom na úrovni EÚ vo výške aspoň 27 %.

Dôležité vnútroštátne právomoci, akými sú napríklad právo členského štátu určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, možnosť vybrať si medzi rôznymi energetickými technológiami a všeobecná štruktúra ich dodávok energie, ostávajú v plnej miere nedotknuté. Okrem toho rámec EÚ pre trvalú udržateľnosti bioenergie obsahuje minimálne kritériá s cieľom poukázať na udržateľnú výrobu a účinné využívanie biomasy, pokiaľ ide o dopravu, vykurovanie a elektrinu. Nové ustanovenia týkajúce sa trvalej udržateľnosti vychádzajú z prístupu založeného na riziku a vzťahujú sa len na veľkých výrobcov tepla a elektriny. Napokon, primeranosť je zaručená tým, že sa nastolí rovnováha medzi cieľmi konkurencieschopnosti, bezpečnosti dodávok a trvalej udržateľnosti, a tým, že sa zváži dlhodobý prínos navrhovaných opatrení po roku 2030, nebude sa teda vychádzať len z krátkodobých až strednodobých vplyvov. Úroveň uloženého obmedzenia je tak primeraná cieľu. 2.4.Výber nástroja Zvoleným nástrojom je smernica, ktorú musia implementovať členské štáty. Smernica je vhodným nástrojom na podporu využívania obnoviteľných zdrojov energie, pretože jasne definuje ciele EÚ, ktoré sa majú dosiahnuť, a na druhej strane ponecháva členským štátom dostatočnú pružnosť pri jej implementácii spôsobom, ktorý najviac vyhovuje ich osobitým vnútroštátnym podmienkam. Preto obsahuje len ustanovenia ukladajúce povinné opatrenia a výhradne v záujme zvýšenia potrebného nákladovo optimálneho zavedenia v celej Únii (napr. článok 5 návrhu na čiastočné povinné otvorenie systémov podpory). Tento návrh prináša podstatné zmeny smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a technika prepracovania právnych aktov umožňuje prijať jediný legislatívny text, ktorým sa súčasne prijmú zmeny, tieto sa vydajú v úplnom znení spolu s nezmenenými ustanoveniami skoršieho právneho aktu a pôvodný právny akt sa zruší. Prepracovanie smernice je preto vhodným nástrojom a je v súlade so záväzkom Komisie podľa Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe právnych predpisov. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 3.1.Hodnotenie REFIT Hodnotenie programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) týkajúce sa smernice o obnoviteľných zdrojoch energie sa vykonalo v rokoch2014 až 2016. Výsledky tohto hodnotenia sú uvedené v samostatnom hodnotení REFIT v pracovnom dokumente útvarov Komisie predloženom spolu s posúdením vplyvu, ktoré je súčasťou návrhu. V hodnotení REFIT sa dospelo k záveru, že cieľ udržateľne zvyšovať podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie v EÚ, sa úspešne dosahuje. Záväzné národné ciele, národné akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a dvojročné monitorovanie stanovené v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie boli efektívne predovšetkým v prípade podpory transparentnosti pre investorov a ďalšie hospodárske subjekty, a zabezpečili vysokú kvalitu informácií o trhoch a politikách energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch. Dokazuje to rýchle zvýšenie zavádzania obnoviteľných zdrojov energie po dátume prijatia tejto smernice, a to zo 10,4 % podielu obnoviteľných zdrojov energie v roku 2007 na 17 % v roku 2015. Tieto právne ustanovenia spolu s ďalšími vnútroštátnymi politikami a inými neregulačnými opatreniami prispeli k celkovému dosiahnutiu politických cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy, čo má za následok úspory emisií skleníkových plynov, zvýšenú bezpečnosť dodávok energie, vedúcu pozíciu v oblasti inovácií, tvorbu pracovných miest, prijatie zo strany verejnosti a regionálny rozvoj. Dokázali svoj význam, súdržnosť, efektivitu, účinnosť a pridanú hodnotu pre celkové ciele EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy. Energia z obnoviteľných zdrojov je v súčasnosti jedinou dekarbonizačnou možnosťou v odvetví energetiky zavedenou v miere, ktorá sa priblížila tomu, čo sa vyžaduje v rámci dlhodobých scenárov Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) na obmedzenie globálneho nárastu teploty o 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. Napriek tomu, že Európska únia ako celok, ako aj všetky členské štáty okrem jedného sú v súčasnosti na ceste k dosiahnutiu svojich celkových cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie do roku 2020, celkový cieľ do roku 2020 sa dosiahne, len ak budú členské štáty naďalej podporovať zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie s cieľom splniť ich čoraz náročnejšie plány. Okrem toho je na zvýšenie súčasnej miery pokroku zavádzania obnoviteľných zdrojov energie v doprave potrebné ďalšie úsilie, aby sa zabezpečilo, že sa dosiahne odvetvový cieľ vo výške 10 %. Na zavedenie obnoviteľných zdrojov energie do odvetvia dopravy mala negatívny vplyv najmä regulačná neistota spôsobená dlhou politickou diskusiou o tom, ako odstraňovať riziko nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s biopalivami získanými z potravín. 3.2.Konzultácie so zainteresovanými stranami 3.2.1. Konzultačné metódy, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil konzultovaných strán Do prípravy návrhu bola zapojená široká škála zainteresovaných strán vrátane členských štátov a vnútroštátnych regulačných orgánov. To zahŕňalo dvanásťtýždňovú verejnú konzultáciu, seminár zainteresovaných strán 5. februára 2016, osobitnú diskusiu v rámci regulačného fóra pre elektrickú energiu vo Florencii a mnoho bilaterálnych diskusií. Verejná konzultácia sa začala 18. novembra 2015 a pokračovala až do 10. februára 2016. Komisia dostala spolu 614 odpovedí. 340 odpovedí zaslali vnútroštátne a celoúnijné združenia, čo predstavuje 58 % odpovedí. Z nich 110 pochádzalo od priemyselných združení (18 % z celkového počtu odpovedí) a 90 poskytlo odvetvie energie z obnoviteľných zdrojov (15 %). Okrem toho bolo 186 odpovedí priamo od podnikov (30 %). Na tejto konzultácii sa tiež zúčastnilo celkovo 19 národných vlád a 22 regionálnych vlád alebo miestnych orgánov. Je dôležité upozorniť na významnú účasť jednotlivých občanov, energetických družstiev a mimovládnych organizácií. Komisia tiež uskutočnila verejnú online konzultáciu o trvalej udržateľnosti bioenergie, ktorá prebiehala od 10. februára do 10. mája 2016 a ktorá priniesla vyše 950 odpovedí. Navyše sa 12. mája 2016 uskutočnila tematická konferencia zainteresovaných strán. 3.2.2 Prehľad názorov zainteresovaných strán Podrobná analýza odpovedí na verejné konzultácie potvrdila široký konsenzus medzi respondentmi v prípade mnohých otázok uvedených vo verejnej konzultácii vrátane, okrem iného, potreby stabilného a predvídateľného právneho rámca EÚ pre obnoviteľné zdroje energie, dôležitosti definovania doplňujúcich opatrení v prepracovanej smernici s cieľom zabezpečiť dosiahnutie záväzného cieľa na úrovni EÚ vo výške aspoň 27 % a významu rozvoja trhu pripraveného na obnoviteľné zdroje energie. Zainteresované strany však nie sú jednotné v ďalších otázkach, napríklad pokiaľ ide o geografický rozsah systémov podpory a vystavenie obnoviteľných zdrojov energie trhovým podmienkam (napr. prednostný prístup a zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky). Pokiaľ ide o úlohu súkromných a verejných subjektov na trhu s elektrinou, existuje silná podpora pre ďalšie opatrenia EÚ slúžiace na posilnenie postavenia spotrebiteľov energie a miestnych orgánov. Väčšina odpovedí podporuje prísnejšie pravidlá EÚ zaručujúce, že spotrebitelia budú mať možnosť vyrábať svoje vlastné teplo a elektrinu z obnoviteľných zdrojov a skladovať ich a zapojiť sa do všetkých príslušných trhov s energiou nediskriminačným a jednoduchým spôsobom, a to aj prostredníctvom agregátorov. Mnoho respondentov podporuje zvyšovanie krátkodobej trhovej expozície systémov vlastnej spotreby tak, že prebytok elektriny dodanej do siete sa bude oceňovať za veľkoobchodné trhové ceny. Avšak množstvo trhových výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov zdôrazňuje, že počas prechodu k reformovanej koncepcii trhu sú pre systémy vlastnej spotreby malého rozsahu stále potrebné trhovo orientované podporné programy. Viacerí respondenti podporili ľahší prístup k financovaniu, pokiaľ ide o miestne iniciatívy v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

Zainteresované strany zdôrazňujú, že by sa malo zabrániť retroaktívnym zmenám systémov podpory. Ako dôležité na zlepšenie stability investícií boli identifikované ďalšie prvky; patrí medzi ne odstránenie administratívnych prekážok, ďalšia integrácia trhov a posilnený režim ochrany investícií idúci nad rámec Zmluvy o energetickej charte. Niektorí respondenti takisto trvali na potrebe zabezpečiť urýchlené vykonávanie prepracovanej smernice v dostatočnom predstihu pred rokom 2021, aby sa investorom poskytli včasné politické signály a výhľad do budúcnosti. Niektoré členské štáty zdôraznili najmä to, že musí by zaručené právo členských štátov zvoliť si svoj vlastný energetický mix a rozvíjať technológie na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré si vybrali, napr. z dôvodov diverzifikácie, hlavne pri koncipovaní systémov podpory. Zdôraznili tiež, že trhová integrácia obnoviteľných zdrojov energie musí prebiehať koordinovane a nemôže závisieť len na fragmentovaných postupoch, ktoré závisia od individuálnych oznamovacích harmonogramov členských štátov. V neposlednom rade sa spoľahlivý právny rámec zakotvený v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie považuje za kľúč k dosiahnutiu cieľa EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vo výške aspoň 27 %. Väčšina respondentov podporuje preventívne opatrenia, aby sa zabránilo nedostatočnému plneniu cieľa, ale tiež vnímajú potrebu vykonania nápravných opatrení, ak by to bolo potrebné. Niektoré zainteresované strany, ako napríklad regulačné orgány v oblasti energetiky, zdôrazňujú potrebu zabezpečiť konzistentnosť všetkých doplňujúcich opatrení s vnútroštátnymi systémami podpory. Verejné konzultácie poukázali na to, že hlavné prekážky zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov v doprave zahŕňajú okrem iného chýbajúci stabilný politický rámec na obdobie po roku 2020, dlhotrvajúcu diskusiu o udržateľnosti biopalív a vysoké ceny vozidiel na elektrický pohon. Prevažná väčšina respondentov takisto uviedla, že povinnosť používať palivá z trvalo udržateľných obnoviteľných zdrojov v celej EÚ by bola účinným alebo veľmi účinným opatrením na podporu spotreby takýchto palív v odvetví dopravy EÚ a na väčšie využívanie elektrických vozidiel. Okrem toho sa na regulačnom fóre pre elektrickú energiu konanom vo Florencii 13. a 14. júna 2016 za účasti členských štátov, národných regulačných orgánov a kľúčových zainteresovaných strán dospelo k záveru, že rámec pre obnoviteľné zdroje energie na obdobie po roku 2020 by mal byť založený na rozšírenej koncepcii trhu vhodného pre úplnú integráciu obnoviteľných zdrojov energie, silného signálu týkajúceho sa ceny uhlíka prostredníctvom posilneného ETS a osobitnej podpore pre obnoviteľné zdroje energie, ktorá by v prípade potreby mala byť trhová a mala by minimalizovať narušenia trhu. Na tento účel fórum vyzvalo Komisiu, aby vypracovala spoločné pravidlá pre systémy podpory ako súčasť revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, ktoré umožnia trhový a regionalizovanejší prístup k obnoviteľným zdrojom energie. Verejná konzultácia o trvalej udržateľnosti bioenergie preukázala rozdielne názory na výhody a riziká bioenergie a na potrebu novej politiky EÚ. Napriek tomu prevažná väčšina respondentov zdôraznila, že hlavným cieľom politiky trvalej udržateľnosti bioenergie je zmiernenie zmeny klímy. Niekoľko subjektov verejného sektora a verejných podnikov, ako aj výrobcov biopalív a biokvapalín a lesníckych spoločností a členských štátov uviedlo, že uprednostňujú základný scenár, t. j. žiadne ďalšie požiadavky EÚ na trvalú udržateľnosť. Jedným z hlavných dôvodov, na ktoré sa odvolávali, je existencia iných predpisov, ktoré zahŕňajú potenciálne riziká spojené s biomasou v súvislosti s energetikou, ako aj riziko nadmernej administratívnej záťaže. Na druhej strane mnohí výrobcovia a používatelia bioenergie v EÚ, ako aj viaceré členské štáty podporujú ďalšie opatrenia EÚ s cieľom rozšíriť kritériá trvalej udržateľnosti EÚ pre biomasu používanú na výrobu tepla/chladu a elektriny. Nedávne stanovisko Stáleho lesníckeho výboru EÚ, poradnej skupiny EÚ v oblasti lesného hospodárstva, podporilo možnosť zavedenia kritéria trvalej udržateľnosti pre lesnú biomasu založeného na riziku. Požiadavky na účinnosť premeny biomasy na energiu podporuje široké spektrum zainteresovaných strán, a to najmä priemysel využívajúci drevo vrátane výrobcov celulózy a papiera a environmentálnych mimovládnych organizácii. Mimovládne organizácie tiež podporujú hornú hranicu celkového využívania bioenergie, ako aj obmedzenia pre určité suroviny alebo zdroje a environmentálne a sociálne požiadavky na výrobu biomasy. Vo všeobecnosti zainteresované strany požiadali o konzistentnosť zaobchádzania pri ukladaní opatrení, ktoré sa týkajú konkrétnych surovín, a to bez ohľadu na ich konečné použitie: to napríklad znamená, že pravidlá by mali byť rovnaké pre poľnohospodársku biomasu, ktorá sa využíva na výrobu biopalív či bioplynu na výrobu tepla a elektriny. 3.3.Získavanie a využívanie expertízy Externým zhotoviteľom sa zadali tieto hlavné štúdie: Štúdia o posúdení vplyvu novej smernice začleňujúcej zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečujúcej, aby EÚ dosiahla svoj cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v období do roku 2030 – ECN, Oeko Institute, Eclareon, REBEL, SUER, BBH. Štúdia o technickej pomoci pri realizácii správy o energii z obnoviteľných zdrojov na rok 2016, v rámci prípravy balíka opatrení v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie rokov 2020 – 2030 v Európskej únii – Öko-Institut, E3-Modelling, Observ’ER, COWI. Podpora investícií do elektriny z obnoviteľných zdrojov v kontexte hlbokej integrácii trhu OZE-e po roku 2020: Štúdia o možnostiach na únijnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni – Cambridge Economic Policy Associates (CEPA). Štúdia o trvalo udržateľnom a optimálnom využívaní biomasy na výrobu energie v EÚ po roku 2020 – PricewaterhouseCoopers, Vito, TU Wien, Utrecht University, INFRO, Rutter Soceco. Uhlíkový dosah biomasy spotrebovanej v EÚ – Forest Research UK, VTT, North Energy, Alterra. Štúdia vplyvu na efektívnosť využívania zdrojov na budúci dopyt po bioenergii v EÚ, ISA, Idufor, EFI, Oeko Institute, IEEP. 3.4.Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu, ktoré je pripojené k návrhu, neobsahovalo súbor uprednostňovaných možností, ale v rámci neho sa vykonala podrobná analýza každej možnosti politiky s postupným prístupom od scenára vývoja za nezmenených okolností (možnosť 0), v rámci ktorého sa naďalej uplatňovali vnútroštátne opatrenia, ale vylúčili sa ďalšie opatrenia na úrovni EÚ, až po alternatívne scenáre obsahujúce komplexnejšie opatrenia EÚ v piatich oblastiach uvedených ďalej.

Dňa 16. septembra 2016 výbor pre kontrolu regulácie vydal svoje prvé stanovisko k posúdeniu vplyvu a požiadal o jeho opätovné predloženie. To bolo následne revidované a opätovne predložené výboru pre kontrolu regulácie 17. októbra 2016, ktorý vydal druhé záporné stanovisko 4. novembra 2016, ale o ďalšiu revíziu a opätovné predloženie posúdenia vplyvu nepožiadal. V tejto súvislosti Komisia považuje za vhodné pokračovať s prepracovaným návrhom smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, pričom sa berie do úvahy výhrada vyjadrená výborom pre kontrolu regulácie v jeho druhom stanovisku. Predovšetkým si na zabezpečenie dosiahnutia cieľov na rok 2030 pre odvetvie vykurovania chladenie zvolila primeranejšie a menej zaťažujúce ustanovenia spojené s posilnenými ustanoveniami v rámci riadenia. Zabezpečila aj to, že ustanovenia obsiahnuté v návrhu sú plne zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci a doplnkom a nezasahujú do právomoci Komisie v oblasti štátnej pomoci. Navrhované ustanovenia sú všeobecné zásady, ktoré si v prípade potreby vyžadujú použitie trhových a nákladovo efektívnych systémov. Je to plne v súlade s novou koncepciou trhu a pomáha to minimalizovať náklady pre daňových poplatníkov a spotrebiteľov elektriny. Ustanovenia ďalej podporujú istotu pre investorov počas obdobia medzi rokmi 2021 – 2030. Komisia zohľadnila všetky ciele energetickej únie. Napokon sa uvádzajú nevyhnutné nepresnosti pri odhade rozdielov, ktoré sa majú odstrániť, minimálna povaha záväzného cieľa vo výške 27 % na úrovni EÚ a potreba poskytovať stabilné a včasné stimuly pre investície s dlhými prípravnými dobami. Vzhľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že celkový balík opatrení bude primeranou odpoveďou na dané problémy. Podrobnejšie informácie sú uvedené v tejto kapitole. i) Možnosti na zvýšenie objemu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví elektriny (OZE-E) a) spoločný európsky rámec pre systémy podpory: 1. výlučné používanie trhových mechanizmov, 2. európsky rámec pre trhovú a nákladovo efektívnu podporu, 3. povinné smerovanie k investičnej pomoci. Smernica o obnoviteľných zdrojoch energie umožňuje systémy podpory, ale ponecháva výber systémov podpory na členské štáty. To viedlo suboptimálnej situácii, keď členské štáty zaviedli systémy podpory, ktoré boli následne v mnohých prípadoch zmenené alebo zrušené so spätnou platnosťou. To zase malo negatívny vplyv na dôveru investorov. Preto sú v prepracovanom znení smernice o obnoviteľných zdrojoch energie potrebné jasnejšie pravidlá s cieľom zvýšiť dôveru investorov. V tejto súvislosti možnosť 2 zahŕňa zavedenie zásad pre systémy podpory, ktoré členské štáty môžu zaviesť a v súčasnosti sú stále potrebné na prilákanie dostatočných investícií, aby sa dosiahol cieľ Únie v roku 2030. Táto možnosť zahŕňa koncepčné zásady, ktoré budú môcť členské štáty použiť na systémy podpory a ochranu investorov pred zmenami so spätnou platnosťou. Takýmito zásadami nie sú dotknuté pravidlá štátnej pomoci. V súvislosti s týmto odvetvím výbor pre kontrolu regulácie dospel k záveru, že existujúce usmernenia o štátnej pomoci už majú odpovede na väčšinu otázok obsiahnutých v posúdení vplyvu a už uznali ciele v oblasti klímy a energetiky do roku 2030. Ide o politické rozhodnutie zakotviť tieto zásady do právnych predpisov. Takto tieto ustanovenia podporia europeizáciu politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom pripravia obnoviteľné zdroje energie pre trh a zároveň zabezpečia istotu pre investorov do roku 2030. Viac podrobností možno nájsť v prílohe 1 k posúdeniu vplyvu. V tejto súvislosti sa navrhovaným rámcom stanovujú koncepčné zásady, aby sa i) zabezpečila dostatočná istota pre investorov v období rokov 2021 – 2030 a ii) vyžadovalo sa použitie (v prípade potreby) trhových a nákladovo efektívnych systémov založených na nových najlepších postupoch koncipovania. Zásady uvedené v tomto návrhu sú plne v súlade so smerovaním, ktoré Komisia už prijala v usmerneniach o štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky a ktoré návrh ďalej rozvíja v oblastiach, ako je predovšetkým cezhraničná účasť. Okrem toho je rámec účinný pri zabezpečovaní dostatočnej istoty pre investorov, keďže vymedzuje všeobecné koncepčné zásady v súlade s trhovými zásadami a vychádza z najlepších postupov, ktoré budú platné počas obdobia rokov 2021 – 2030. Zároveň je rámec primeraný a nie príliš normatívny, pretože pravidlá sú všeobecnej povahy, a tiež rešpektuje zásadu subsidiarity, lebo v plnej miere zohľadňuje právo členských štátov určiť si svoj energetický mix. Na tento účel je v súčasnom regulačnom rámci potrebné vymedziť vzťah medzi právom členských štátov zvoliť si svoj vlastný energetický mix na jednej strane a rozvíjať technológie na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré si vybrali, napr. z dôvodov diverzifikácie, a cieľom zabezpečiť úroveň hospodárskej súťaže medzi technológiami na strane druhej. Predkladanie týchto základných princípov energetického rámca pre Európu na schválenie v Rade a Európskom parlamente bude základom pre získanie legitímnosti a verejnej akceptácie programu integrácie trhov. Okrem toho rôzne zainteresované strany vrátane regulátorov, ako aj viaceré členské štáty vyžadujú, aby bol takýto rámec začlenený do návrhu ako doplnenie uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci. b) koordinovanejší regionálny prístup: 1. povinná regionálna podpora, 2. povinné čiastočné otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti. Tento návrh vychádza z druhej možnosti (možnosť 1 v správe o posúdení vplyvu), s cieľom dosiahnuť, aby bolo čiastočné otvorenie systémov podpory OZE-E cezhraničnej účasti povinné. Táto možnosť umožňuje dosiahnuť nižšie celkové systémové náklady a podporné náklady tým, že investície sa čoraz viac umiestňujú tam, kde je najpriaznivejší potenciál a ďalšie podmienky. Výsledky posúdenia vplyvu dokazujú, že toto opatrenie by viedlo v období rokov 2021 – 2030 k zníženiu nákladov energetického systému o 1 miliardu EUR ročne, zatiaľ čo náklady na podporu energie z obnoviteľných zdrojov vynaložené spotrebiteľom by klesli o 3 %. Táto možnosť je primeraná, pretože ponúka len progresívne, čiastočné otvorenie, pričom vychádza z úrovne fyzického prepojenia. Rešpektuje subsidiaritu, keďže neobmedzuje schopnosť členských štátov koncipovať svoje systémy podpory, a teda nezasahuje do ich práva zvoliť si svoj energetický mix. c) finančný nástroj zameraný na obnoviteľné zdroje energie: 1. finančný nástroj na úrovni EÚ so širokými kritériami oprávnenosti, 2. finančný nástroj na úrovni EÚ podporujúci projekty OZE s vyšším rizikom. Cieľom v tejto oblasti je zlepšiť využívanie finančných prostriedkov v rámci existujúcich alebo nových finančných nástrojov s cieľom podporiť veľké ambície členských štátov pri zavádzaní obnoviteľných zdrojov energie. Podrobnosti o takomto podpornom rámci by mali byť stanovené v súvislosti s prípravou viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. d) administratívne zjednodušenie: 1. posilnené ustanovenia s „jednotným kontaktným miestom“, časové rozpätia a zjednodušené postupy pre prestavbu, 2. postupy udeľovania povolení, ktoré sú časovo obmedzené, prostredníctvom automatického schválenia a jednoduchého oznámenia v prípade malých projektov. V tomto návrhu sa uprednostňuje kombinácia možností 1 a 2 s cieľom stanoviť proces udeľovania povolení pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov s jedným určeným orgánom („jednotné kontaktné miesto“), maximálnu časovú lehotu pre postup udeľovania povolení, jednoduché oznámenie prevádzkovateľom distribučných sústav v prípade malých projektov a osobitné ustanovenie týkajúce sa zrýchlenia postupu udeľovania povolení na prestavby existujúcich zariadení vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov. Táto možnosť umožňuje dosiahnuť jasnejšie, transparentnejšie, predvídateľnejšie a časovo menej náročné schvaľovacie postupy pre žiadateľov. Táto možnosť je primeraná, pretože ide v značnej miere o zavádzanie osvedčených postupov, ktoré sú už v niektorých členských štátoch zaužívané. Nemá za následok vysoké náklady. Rešpektuje zásadu subsidiarity, pretože ponecháva členským štátom možnosť zorganizovať jednotné kontaktné miesta podľa svojho uváženia. Rovnako nezasahuje do postupov udeľovania povolení. ii) Možnosti na zvýšenie objemu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia (OZE-VCH),

a) začlenenie obnoviteľných zdrojov energie do dodávky tepla a chladu: 0. pokračovanie uplatňovania súčasných vnútroštátnych opatrení so žiadnym opatrením EÚ, 1. zavedenie povinnosti OZE-VCH pre dodávateľov fosílnych palív, 2. rovnaká povinnosť, ale pre všetkých dodávateľov palív. Uprednostňovanou možnosťou bola možnosť 2, v ktorej by sa od dodávateľov určených členskými štátmi a pokrývajúcich aspoň 50 % dodávok energie vyžadovalo, aby postupne v období do roku 2030 začleňovali energiu z obnoviteľných zdrojov do svojho celkového ročného objemu predaja (o 1 percentuálny bod ročne). V súvislosti s týmto odvetvím výbor pre kontrolu regulácie spochybnil primeranosť uloženia povinnosti dodávateľom energie na vykurovanie a chladenie. V záujme vyriešenia týchto obáv súčasný návrh nahrádza túto povinnosť tak, že členským štátom ponúka viaceré možnosti a poskytuje tak flexibilitu zavádzania na vnútroštátnej úrovni. S ohľadom na to, že vykurovanie a chladenie predstavuje približne polovicu konečnej spotreby energie v EÚ, a že zatiaľ čo podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa v prípade elektriny medzi rokmi 2009 a 2015 zvýšil o viac ako 8 percentuálnych bodov, kým podiel obnoviteľných zdrojov energie v odvetví vykurovania a chladenia sa za to isté obdobie zvýšil iba o menej ako 3 percentuálne body, sú v tomto odvetví potrebné ambiciózne, ale flexibilné opatrenia. Táto možnosť je primeraná, keďže nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na zvýšenie zavádzania obnoviteľných zdrojov energie v odvetví OZE-VCH na úrovni EÚ a nepredstavuje pre MSP veľkú záťaž. Táto možnosť je konzistentná a dopĺňa smernicu o energetickej efektívnosti a smernicu o energetickej hospodárnosti budov. Energetická efektívnosť v odvetví vykurovania a chladenia sa podporuje prostredníctvom úspor energie a renovácií, najmä v odvetví stavebníctva. Zároveň by možnosti v prípade vykurovania a chladenia urýchlili v tomto odvetví prechod z fosílnych palív na energiu z obnoviteľných zdrojov, a zaoberali by sa aj existujúcimi budovami. Osobitné opatrenia pre energiu z obnoviteľných zdrojov v prípade dodávky tepla a chladu a využívanie energie na úrovni budov zníži riziko odkázanosti na určitého dodávateľa technológie, t. j. v prípade, keď je prístup zameraný na energetickú efektívnosť len impulzom, kde sú technológie fosílnych palív nahrádzané efektívnejšími riešeniami, ktoré sú však stále riešeniami využívajúcimi fosílne palivá. b) uľahčenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla v systémoch diaľkového vykurovania a chladenia: 1. spoločné využívanie osvedčených postupov, 2. energetické certifikáty a otvorenie prístupu k miestnym systémom vykurovania a chladenia, 3. opatrenia v možnostiach 1 a 2 spolu s dodatočným rámcom posilnených práv spotrebiteľa. V tomto návrhu sa uprednostňuje sa možnosť 3. Táto možnosť posilňuje postavenie spotrebiteľov tak, že im umožňuje vyrábať teplo z obnoviteľných zdrojov na miestnej úrovni a využívať systém diaľkového vykurovania a chladenia využívajúci obnoviteľné zdroje energie s cieľom vytvárať miestne synergie s ostatnými používateľmi, a má preto pozitívny sociálny vplyv. Možnosť odpojenia by v období medzi rokmi 2020 až 2030 umožnila dodatočnú výrobu tepla z obnoviteľných zdrojov energie a ďalej tak prispievala k zmierňovaniu zmeny klímy. Umožnenie odpojenia by mohlo mať negatívne dôsledky na príjmy miestnych spoločností diaľkového vykurovania a chladenia, tieto vplyvy by však boli vykompenzované pozitívnymi sociálnymi a environmentálnymi vplyvmi. Táto možnosť je takisto primeraná, keďže administratívna záťaž bude priamo v korelácii s mierou rozšírenia systémov diaľkového vykurovania na vnútroštátnej úrovni. Konkrétne, členské štáty s nízkym podielom diaľkového vykurovania budú čeliť obmedzenému zaťaženiu, pokiaľ ide o certifikáciu, a pravdepodobné miernemu dopytu po odpojení. Diaľkové vykurovanie a chladenie predstavuje okolo 10 % dodávok energie v EÚ. Systémy diaľkového vykurovania a chladenia podporujú vyšší podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom systéme EÚ. Napríklad existuje obrovský nevyužitý potenciál na využitie tepelných čerpadiel v diaľkovom vykurovaní na priemyselnej úrovni a odhaduje sa, že vyše 25 % obyvateľstva EÚ žije v oblastiach vhodných na geotermálne diaľkové vykurovanie. Okrem toho systémy diaľkového vykurovania predstavujú dôležitú infraštruktúrnu technológiu, ktorá umožní zvýšiť účinnosť celkovej konverzie zariadení využívajúcich odpad na výrobu energie. Staršie systémy diaľkového vykurovania a chladenia sa musia prispôsobiť, aby dokázali prijať nárast dodávok energie z obnoviteľných zdrojov. Súčasné investície do diaľkového vykurovania a chladenia však neumožňujú prechod na efektívnu a obnoviteľnú dodávku energie. Opatrenia v oblasti energetickej hospodárnosti si vyžadujú relatívne jednoduchú administratívnu podporu, ale mohli by potenciálne podstatne zvýšiť zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a tým aj účinnosť opatrenia. Okrem toho je táto možnosť aj primeraná (keďže vytvára rovnaké podmienky medzi miestnymi prevádzkovateľmi diaľkového vykurovania a chladenia a prispievateľmi a používateľmi tepla prostredníctvom transparentných, ale porovnateľných systémov) a rešpektuje subsidiaritu (keďže stanovuje zásady, ale rešpektuje úlohu vnútroštátnych a miestnych orgánov pri zriaďovaní systémov diaľkového vykurovania a chladenia). iii) Možnosti na zvýšenie objemu nízkouhlíkovej energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy (OZE-D): 1. začlenenie povinnosti používať moderné palivá z obnoviteľných zdrojov energie v celej EÚ, 2. začlenenie povinnosti používať moderné motorové palivá z obnoviteľných zdrojov energie(vrátane moderných biopalív) v celej EÚ, spolu so znížením podielu biopalív na báze potravín so škálou možností vzťahujúcich sa na rýchlosť a rozsah zníženia, 3. vychádzajúc z možnosti 2, začlenenie povinnosti používať palivá vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie v leteckej a námornej doprave v celej EÚ, 4. povinnosť znížiť emisie skleníkových plynov (pokračovanie vykonávania smernice o kvalite palív). Výbor pre kontrolu regulácie sa domnieval, že trvalá udržateľnosť biopalív a ich potenciálny prínos k cieľu na úrovni Únie by mali byť jasne vymedzené a posudzované rovnakým spôsobom ako v prípade iných foriem bioenergie. Výbor tiež požiadal o zváženie dodatočnej možnosti uplatnenia zlepšených kritérií trvalej udržateľnosti na všetky biopalivá. V posúdení vplyvu sa analyzujú tieto štyri možnosti politiky pre opatrenie EÚ na podporu dekarbonizácie a energetickej diverzifikácie motorových palív, a zároveň rieši nepriama zmena využívania pôdy spojená s biopalivami na báze potravín. V tejto súvislosti, keďže vychádza z analýzy uvedenej v posúdení vplyvu smernice ILUC, sa v posúdení vplyvu posudzuje niekoľko možností na posilnenie existujúceho rámca trvalej udržateľnosti pre biopalivá, a to aj rozšírením a ďalším znížením existujúceho limitu na biopalivá na báze potravín na obdobie po roku 2020, s cieľom minimalizovať emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy. Okrem toho sa v posúdení vplyvu bioenergie posúdili možnosti posilňovania celkových kritérií trvalej udržateľnosti pre bioenergiu vrátane nového kritéria trvalej udržateľnosti pre lesnú biomasu (používanú aj na výrobu biopalív) a rozšírenie kritérií trvalej udržateľnosti na biomasu používanú na výrobu tepla a elektriny. V tomto návrhu sa uprednostňuje možnosť 2, pretože sa vychádza z praxe 25 členských štátov, ktoré zaviedli mandáty na premiešavanie biopalív, a poskytuje priemyslu väčšiu mieru istoty budúceho dopytu/objemu na trhu v prípade moderných biopalív, ktorý je potrebné zabezpečiť rozsiahlymi investíciami a inováciami v tomto odvetví. Táto možnosť takisto umožní postupné znižovanie množstva biopalív na báze potravín, ako sa uvádza v stratégii mobility s nízkymi emisiami z júla 2016. Navrhovaná trajektória zníženia zohľadňuje významné investície, ktoré boli realizované doteraz, a je v súlade s reálnou rýchlosťou zavádzania moderných biopalív na trhu. Táto možnosť je jednoduchšia a jednoduchšie sa vykonáva, keďže vychádza z rozsiahlych politických a administratívnych skúseností získaných na vnútroštátnej úrovni. Uprednostňovaná možnosť sa zaoberá emisiami v dôsledku nepriamych zmien využívania pôdy a podporuje lepšie výsledky moderných biopalív z hľadiska emisií skleníkových plynov. Nepriama zmena využívania pôdy sa môže značne znížiť postupným znižovaním konvenčných biopalív do roku 2030, pričom sa sústredí predovšetkým na biopalivá na báze olejnín, ktoré sú spojené s vyššími vplyvmi na nepriamu zmenu využívania pôdy. Okrem toho požiadavka na minimálnu úsporu emisií skleníkových plynov by podporila optimálnu uhlíkovú výkonnosť nových zariadení na biopalivá.

Vo svojej stratégii mobility s nízkymi emisiami Komisia uviedla, že biopalivá na báze potravín zohrávajú len obmedzenú úlohu pri dekarbonizácii odvetvia dopravy z dôvodu pochybností o ich skutočnom príspevku k dekarbonizácii odvetvia dopravy. V návrhu smernice ILUC sa navrhol a spoluzákonodarcami bol schválený preventívny prístup, ktorý do roku 2020 obmedzuje podiel biopalív na báze potravín na max. 7 %. Regulačná neistota súvisiaca s prípravou a rokovaniami o smernici ILUC odradila od nových investícií v tomto odvetví nad rámec toho, čo už bolo zavedené. Postupné znižovanie množstva biopalív na báze potravín a ich nahradenie modernejšími biopalivami naplní potenciál dekarbonizácie odvetvia dopravy. Avšak pri určovaní postupu znižovania konvenčných biopalív je dôležité, aby sa spätne neohrozili obchodné modely, ktoré boli stimulované prostredníctvom existujúcej smernice. Preto cieľom navrhovanej trajektórie postupného znižovania podielu konvenčných biopalív je vyhnúť sa uviaznutiu aktív a neúmyselnej strate pracovných miest, a zároveň zohľadniť významné investície realizované v minulosti, a tento plán je tiež v súlade s realistickým zavádzaním moderných biopalív na trhu. Presný vývoj postupného znižovania emisií stanoveného v tomto návrhu vychádza z informovaného politického posúdenia toho, čo by predstavovalo vyvážený prístup k stabilite investícií a zníženiu emisií skleníkových plynov v doprave. iv) Možnosti posilniť postavenie spotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov a informovať ich: a) posilniť postavenie spotrebiteľov tak, aby vyrábali, sami spotrebovávali a skladovali elektrinu z obnoviteľných zdrojov: 1. usmernenia EÚ o vlastnej spotrebe, 2. posilniť postavenie občanov tak, aby sami spotrebovávali a skladovali elektrinu z obnoviteľných zdrojov, 3. diaľková vlastná spotreba v obciach. V tomto návrhu sa uprednostňuje možnosť 2, keďže maximalizuje posilnenie postavenia spotrebiteľov a ich prípadnej účasti znižuje náklady na zavedenie siete, zmierňuje problémy rozdelenia nákladov na zavedenie siete a zvyšuje príspevok strešného solárneho fotovoltického systému k cieľu energie z obnoviteľných zdrojov. Táto možnosť je takisto primeraná (keďže neotvára všeobecné právo na vlastnú spotrebu) a rešpektuje subsidiaritu (keďže nebráni členskému štátu podporovať konkrétnu technológiu, ale len vytvára vhodný podporný rámec pre zavedenie decentralizovanej výroby energie z obnoviteľných zdrojov). b) sprístupnenie informácií o elektrine z obnoviteľných zdrojov: 1. konsolidácia systému potvrdení o pôvode, 2. ak sa vychádza z možnosti 1, povinne sprístupniť potvrdenia o pôvode, 3. ak sa vychádza z možnosti 2, rozšíriť potvrdenia o pôvode na všetky zdroje výroby elektriny. V tomto návrhu sa uprednostňuje kombinácia možnosti 1 a možnosti 2, s cieľom skonsolidovať systém a povinne sprístupniť potvrdenia o pôvode v prípade elektriny z obnoviteľných zdrojov. Táto kombinácia je dobre vyvážená a umožňuje zvýšiť transparentnosť a dôveru v systém bez dodatočných administratívnych nákladov, ktoré by vyplývali z rozšírenia systému na všetky zdroje výroby. Táto možnosť je takisto primeraná, keďže pre riadenie systému (najmä pre malých výrobcov) nepredstavuje nadmernú administratívnu záťaž. Zároveň rešpektuje zásadu subsidiarity, keďže členským štátom umožňuje vybrať si svoj uprednostňovaný spôsob riadenia systému. c) sledovanie palív z obnoviteľných zdrojov energie používaných vo vykurovaní, chladení a v doprave: 1. rozšírenie potvrdení o pôvode na plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, 2. rozšírenie potvrdení o pôvode na kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, 3. rozvoj alternatívneho sledovacieho systému pre kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov. V rámci tohto návrhu sa uprednostňuje možnosť 1 pre plynné palivá a možnosť 3 pre kvapalné palivá. To umožňuje, aby boli prínosom z hľadiska stabilnejšieho sledovania palív z obnoviteľných zdrojov energie v prospech spotrebiteľov, a zníži sa riziko podvodu, najmä pokiaľ ide o kvapalné biopalivá. Okrem toho by takéto systémy mali uľahčiť cezhraničný obchod s palivami z obnoviteľných zdrojov energie. Napokon, možnosť 3 je pre kvapalné palivá vhodnejšia ako možnosť 2, keďže lepšie zapadá do zavedených administratívnych systémov na sledovanie trvalej udržateľnosti týchto palív. Táto možnosť je takisto primeraná (keďže stavia na existujúcich systémoch zavedených pre biopalivá, a podporuje najjednoduchší spôsob, ako uľahčiť cezhraničný obchod s plynnými palivami z obnoviteľných zdrojov) a rešpektuje subsidiaritu (keďže dopĺňa existujúce registračné systémy pre kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov energie na vnútroštátnej úrovni). v) Možnosti zabezpečiť dosiahnutie cieľa minimálne 27 % podielu obnoviteľnej energie do roku 2030: a) vnútroštátne ciele na obdobie do roku 2020: vnútroštátne ciele na obdobie do roku 2020 ako základ oproti pôvodnému scenáru. V prípade tohto návrhu sa uprednostňuje možnosť 1, t. j. zabezpečiť, aby ciele do roku 2020 fungovali ako základný scenár na obdobie po roku 2020. Možnosť zachovať cieľ na obdobie do roku 2020 predstavuje zabezpečovací mechanizmus a nemala by požadovať žiadne dodatočné úsilie za predpokladu, že členské štáty tento cieľ dosiahnu. Táto možnosť je takisto primeraná (keďže by nemala vyžadovať žiadne dodatočné úsilie za predpokladu, že členské štáty v prvom rade tento cieľ dosiahnu) a rešpektuje subsidiaritu (keďže je len predĺžením cieľov už schválených členskými štátmi). Je potrebné poznamenať, že všetkými ostatnými možnosťami súvisiacimi s dosiahnutím aspoň 27 % podielu obnoviteľnej energie v období do roku 2030 sa zaoberá nariadenie o riadení energetickej únie, zatiaľ čo povinnosť dosiahnuť aspoň 27 % cieľ EÚ zostáva zakotvená v návrhu. b) trajektória: lineárna vs nelineárna. V prípade tohto návrhu sa uprednostnila možnosť 1, ktorá zahŕňa stanovenie lineárnej trajektórie smerujúcej od cieľa do roku 2020 k cieľu na rok 2030. Poskytuje väčšiu istotu a pomohla by znížiť náklady a vyhnúť sa rizikám spojeným s dosiahnutím cieľa na rok 2030. Táto možnosť je takisto primeraná (keďže má teraz len obmedzený vplyv na náklady vďaka tomu, že v prípade najvyspelejších technológií bolo osvojovanie technológií vo veľkej miere dosiahnuté) a rešpektuje subsidiaritu (toto je iba postup na meranie pokroku pri plnení cieľa na úrovni EÚ stanoveného členskými štátmi).

c) mechanizmy, ktorými sa zabráni nedostatočným ambíciám, pokiaľ ide o cieľ EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: 1. revidovať ambície národných plánov, 2. začleniť doložku o preskúmaní s cieľom navrhnúť dodatočné mechanizmy realizácie na úrovni EÚ v neskoršej fáze, ak to bude potrebné, 3. zvýšiť ambície celoúnijných opatrení, 4. zaviesť záväzné národné ciele. V prípade návrhu o riadení energetickej únie sa uprednostnila kombinácia možností 1 a 2, spoliehajúc sa na to, že vďaka procesu riadenia sa dosiahne cieľ vo výške aspoň 27 % a následne sa v rámci doložky o preskúmaní zváži možnosť navrhnúť dodatočné opatrenia na úrovni celej EÚ. Ostatné možnosti sa nepovažujú za politicky uskutočniteľné a zrejme nebudú môcť byť schválené bez toho, aby sa to dotklo budúceho strednodobého rozpočtového rámca. Tento prístup je tiež primeraný (keďže nemá automaticky za následok dodatočné opatrenia, ktoré si vyžadujú financovanie na úrovni EÚ) a rešpektuje subsidiaritu (keďže členským štátom ponecháva voľnú ruku pri vyvíjaní dodatočného úsilia). d) mechanizmy, ktorými sa zabráni nedostatočnej miere plnenia a odstránenie rozdielov medzi ambíciami a ich plnením: 1. revidovať národné plány, 2. začleniť doložku o preskúmaní s cieľom navrhnúť dodatočné mechanizmy realizácie na úrovni EÚ v neskoršej fáze, ak to bude potrebné, 3. zvýšiť ambície celoúnijných opatrení, 4. zaviesť záväzné národné ciele. V prípade návrhu o riadení energetickej únie sa uprednostnil variant možnosti 3, keďže sa považuje za najvhodnejší prostriedok nápravy akýchkoľvek rozdielov medzi ambíciami a ich plnením. Tento krok by sa podporil možnosťou 1 (revízia realizácie národných plánov), ktorá by mala tiež vstúpiť do platnosti v rámci riadiaceho procesu energetickej únie. Táto možnosť je takisto primeraná (keďže nemá za následok dodatočné opatrenia, ktoré si vyžadujú financovanie na úrovni EÚ) a rešpektuje subsidiaritu (keďže členským štátom ponecháva voľnú ruku pri vyvíjaní dodatočného úsilia). vi) Možnosti posilnenia rámca EÚ v oblasti trvalej udržateľnosti pre bioenergiu: Okrem toho sa v posúdení vplyvu týkajúcom sa udržateľnosti bioenergie preskúmali možnosti trvalej udržateľnosti biomasy využívanej na výrobu elektrickej energie a tepla: 1. Základný scenár: využitie iných prvkov rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, ako aj vnútroštátnych politík, aby sa zabezpečila udržateľnosť biomasy používanej na výrobu tepla aj energie, 2. Rozšírenie existujúcich kritérií trvalej udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá v doprave tak, aby zahŕňali pevnú a plynnú biomasu pri výrobe tepla a elektriny, 3. Ak sa vychádza z možnosti 2, ďalej vypracovávať požiadavky na trvalú udržateľnosť pre lesnú biomasu spolu s požiadavkou zahrnúť emisie LULUCF do vnútroštátnych záväzkov v rámci Parížskej dohody, 4. Ak sa vychádza z možnosti 2 alebo 3, zahrnúť požiadavku energetickej efektívnosti v prípade zariadení na výrobu tepla a elektriny, 5. Ak sa vychádza z možnosti 2 alebo 3, zahrnúť obmedzenie používania určitých surovín (napr. guľatiny) na výrobu energie. V prípade tohto návrhu sa uprednostnila možnosť 3, keďže sa považuje za nákladovo najefektívnejší prístup, ktorou sa naďalej zabezpečí, že využívanie bioenergie v EÚ po roku 2020 bude prinášať optimálne úspory emisií skleníkových plynov a zároveň minimalizovať riziko negatívnych environmentálnych vplyvov spojených na zvýšenou ťažbou lesnej biomasy. Toto riešenie rešpektuje zásadu subsidiarity, pretože na základe prístupu založeného na riziku sa spolieha najprv na vnútroštátne zákony a predpisy na preukázanie trvalo udržateľnej produkcie lesnej biomasy na energetické účely. Je tiež primeraná, keďže sa vzťahuje iba na veľkých výrobcov tepla a elektriny z biomasy. 3.5.Použité modely Návrh vychádza z posudzovaných možností politiky na základe modelovania scenárov pre energetický systém. Konkrétnejšie, východiskový bod použitý v posúdení vplyvu priloženom k návrhu je referenčný scenár EÚ na rok 2016 (REF2016), ktorý poskytuje prognózy energetického systému na obdobie do roku 2030 na základe súčasných trendov a politík. 3.5.1. Základné scenáre Vychádzajúc z REF2016 a EUCO27 (pozri ďalej bod 3.5.2.), použili sa konkrétne základné scenáre, ktoré poukazujú na očakávané dôsledky pokračovania súčasných politík a praxe na vývoj v špecifických odvetviach, ktoré podliehajú politickým zásahom, za predpokladu, že všetky ostatné odvetvia a politiky sú v súlade so scenárom ústrednej politiky. 3.5.2. Politické scenáre Použil sa tiež scenár ústrednej politiky založený na posúdeniach vplyvu pripojených k návrhu revízie smernice o energetickej efektívnosti a k návrhu nariadenia o spoločnom úsilí. Tento scenár (tzv. „EUCO27“) predpokladá očakávaný vývoj v jednotlivých odvetviach s cieľom dosiahnuť ciele na rok 2030 a pomôcť identifikovať rozsah ekonomických, spoločenských a environmentálnych výziev pre nákladovo efektívne dosiahnutie aspoň 27 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Tento prístup, ktorý je založený na spoločnom politickom scenári a potom postupuje metódou „jedna otázka za druhou“, sa považoval za jediný prevádzkový spôsob, ako posúdiť vplyvy konkrétnych politických možností v rámci rôznych rozsiahlych iniciatív, ktoré predložila Komisia ako súčasť iniciatívy energetickej únie na rok 2016. 3.5.3. Použitý model Model použitý na posúdenie politických možností, z ktorých návrh vychádza, je rovnaký ako súbor modelov použitý v prípade klimaticko-energetického balíka na obdobie do roku 2020, ako aj rámca politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030. Súbor modelov zahŕňa modely (PRIMES, PRIMES- TAPEM & PRIMES-TREMOVE, PRIMES Biomass Supply, GAINS, GLOBIOM-G4M, Prometheus a CAPRI), ktoré sú navzájom prepojené formálne vymedzenými spôsobmi s cieľom zabezpečiť konzistentnosť pri vytváraní scenárov. Tieto vzájomné prepojenia sú potrebné na zabezpečenie základu analýzy, ktorým sú trendy v oblasti energie, dopravy a emisií skleníkových plynov a ktoré zahŕňajú: celý energetický systém (energetickú náročnosť, dodávku, ceny a investície do budúcnosti) a všetky emisie a záchyty skleníkových plynov:

časový rámec: 1990 až 2050 (5-ročné časové intervaly) geografický rozsah: jednotlivo všetky členské štáty EÚ, kandidátske krajiny EÚ a prípadne Nórsko, Švajčiarsko a Bosna a Hercegovina vplyvy: na energetiku, dopravu a priemysel (PRIMES), poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a využívanie pôdy (GLOBIOM-G4M), atmosférický rozptyl, zdravie a ekosystémy (acidifikácia, eutrofizácia) (GAINS), na makroekonomiku s viacerými odvetviami, zamestnanosť a sociálnu starostlivosť. Posúdenie vplyvu týkajúce sa trvalej udržateľnosti bioenergie používa EUCO27 ako základný scenár a posudzuje možnosti politiky pomocou týchto dvoch modelových nástrojov: GLOBIOM (model globálneho hospodárskeho využívania pôdy) a G4M (model pre lesné hospodárstvo), ktorý poskytuje prognózy týkajúce sa cien komodít, vplyvov na pôdu, a emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien využívania pôdy a z lesného hospodárstva. Green-X (model EÚ týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov) spolu s ArcGIS Network (geopriestorový model dopravných reťazcov pre biomasu) a MULTIREG (model vstupov a výstupov), ktorý modeluje rozdelenie obnoviteľných zdrojov energie a surovín bioenergie, ako aj emisií skleníkových plynov z odvetvia energetiky a hospodárske a sociálne vplyvy, ako je napr. hrubá pridaná hodnota, investície a pracovné miesta. 4.VPLYV NA ROZPOČET Návrhom sa prepracúva znenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a od nových opatrení stanovených v článkoch 23 a 25 sa očakáva, že prinesú obmedzené dodatočné rozpočtové a administratívne vplyvy pre orgány verejnej správy členských štátov, pokiaľ ide o administratívne štruktúry, ktoré sa majú zaviesť. Vo väčšine prípadov sa náklady spojené s opatreniami prenesú na konečných spotrebiteľov, ktorí na druhej strane budú využívať výhody dekarbonizácie. Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 5.Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Hlavné ustanovenia smernice 2009/28/ES, ktoré sa podstatne menia alebo sa pridávajú nové prvky, sú: V článku 1 sa uvádza rozsah pôsobnosti tohto návrhu, kde sú uvedené nové prvky na obdobie po roku 2020, ako je celkový záväzný cieľ EÚ, obnoviteľná vlastná spotreba, vylepšená trvalá udržateľnosť biopalív, biokvapalín a palív z biomasy a kritériá úspor emisií skleníkových plynov. Článkom sa 2 zavádzajú nové osobitné vymedzenia pojmov, vzhľadom na zmeny vykonané podľa smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Článkom 3 sa stanovuje cieľ EÚ na rok 2030. Ako základ sa v ňom stanovujú národné ciele do roku 2020 (t. j. členské štáty nemôžu po roku 2021 klesnúť pod hranicu národných cieľov stanovených do roku 2020). Takisto zahŕňa odkaz na mechanizmus, ktorým sa zabezpečí, že sa tento základ zachová, aby sa predišlo nedostatočnému plneniu cieľa, tak ako je uvedené v nariadení o riadení. Okrem toho sa na obdobie po roku 2020 vypúšťa cieľ pre OZE-D vo výške 10 %. Článkom 4 sa stanovujú všeobecné zásady, ktoré môžu členské štáty uplatňovať pri navrhovaní nákladovo efektívnych systémy podpory, ktoré majú uľahčiť europeizovaný a trhovo orientovaný prístup podliehajúci pravidlám štátnej pomoci. Článkom 5 sa stanovuje postupné a čiastočné otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti v odvetví elektriny. Článkom 6 sa zabezpečuje, že úroveň podpory, ktorú členské štáty poskytnutú projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ani jej podmienky, nebudú upravené spôsobom, ktorý má nepriaznivý vplyv na podporované projekty. Článok 7, ktorým sa upravuje spôsob, ako od roku 2021 vypočítať podiel energie z obnoviteľných zdrojov, zahŕňa zníženie maximálneho podielu biopalív a biokvapalín vyrábaných z potravinárskych alebo kŕmnych plodín, s cieľom riešiť emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy. Členské štáty môžu stanoviť nižší limit a môžu rozlišovať medzi rôznymi typmi biopalív a biokvapalín vyrábaných z potravinárskych a kŕmnych plodín, napríklad stanovením nižšieho limitu pre podiel biopalív vyrábaných z olejnín, zohľadňujúc pri tom nepriamu zmenu využívania pôdy. Článok 15 zahŕňa novú metodiku výpočtu (zakotvenú v smernici o energetickej hospodárnosti budov) minimálnych úrovní energie z obnoviteľných zdrojov v nových a existujúcich budovách, ktoré sa renovujú. Článkom 16 sa stanovuje proces udeľovania povolení pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov s jedným určeným orgánom („jednotné kontaktné miesto“) a maximálna časová lehota pre postup udeľovania povolení. Článkom 17 sa zavádza povinnosť jednoduchého oznamovania prevádzkovateľov distribučnej sústavy pre malé projekty a osobitné ustanovenie týkajúce sa zrýchlenia postupu udeľovania povolení pre prestavby existujúcich zariadení vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.

Článok 19 obsahuje určité úpravy systému potvrdení o pôvode, ktorých cieľom je i) rozšírenie systému potvrdení o pôvode na plyn z obnoviteľných zdrojov, ii) stanovenie povinného vydávania potvrdení o pôvode pre vykurovanie a chladenie na požiadanie výrobcu, iii) stanovenie povinného sprístupnenia potvrdení o pôvode v prípade OZE-E a plynu z obnoviteľných zdrojov, iv) umožnenie vydania potvrdení o pôvode pre podporované OZE-E, ktoré im boli pridelené formou aukcie, pričom získané príjmy sa majú použiť na vyrovnanie nákladov na podporu obnoviteľných zdrojov energie, a v) zlepšenie administratívnych postupov prostredníctvom uplatnenia normy CEN. Článok 21 posilňuje postavenie spotrebiteľov tým, že im umožní vlastnú spotrebu bez neprimeraných obmedzení, pričom sú odmeňovaní za elektrinu, ktorú dodávajú do siete. Článkom 22 sa stanovujú nové ustanovenia o energetických komunitách, ktoré im umožňujú účasť na trhu. Článok 23 sa zameriava na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie v odvetví vykurovania a chladenia, s cieľom zabezpečiť nákladovo efektívny príspevok odvetvia k dosiahnutiu cieľa a vytvoriť v celej EÚ väčší trh pre OZE-VCH. Členské štáty sa vynasnažia dosiahnuť, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach tepla a chladu, ročný nárast o 1%. O spôsobe jeho implementácie rozhodnú členské štáty. Článok 24 posilňuje postavenie spotrebiteľov energií tým, že im poskytuje informácie o energetickej hospodárnosti diaľkového vykurovania, a tým, že im umožňuje, aby prestali kupovať teplo/chlad zo systému diaľkového vykurovania/chladenia na úrovni budovy, ak spotrebitelia alebo tretie strany konajúce v ich mene môžu dosiahnuť výrazne lepšiu energetickú hospodárnosť prostredníctvom opatrení prijatých na úrovni budovy. Zároveň to otvára miestne vykurovacie a chladiace systémy výrobcom tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov energie a z odpadového tepla alebo chladu a tretím stranám konajúcim v ich mene. Článkom 25 sa na úrovni EÚ stanovuje pre dodávateľov palív povinnosť zabezpečiť určitý podiel (6,8 % v roku 2030) nízkouhlíkových palív z obnoviteľných zdrojov energie (vrátane elektriny z obnoviteľných zdrojov a moderných biopalív) s cieľom stimulovať dekarbonizáciu a energetickú diverzifikáciu a zabezpečiť nákladovo efektívny príspevok odvetvia k dosiahnutiu celkového cieľa. Otázky týkajúce sa nepriamych zmien využívania pôdy sa riešia prostredníctvom článku 7, ktorým sa počnúc rokom 2021 zavádza klesajúci maximálny podiel biopalív a biokvapalín vyrábaných z potravinárskych alebo kŕmnych plodín. Prechod na moderné biopalivá sa presadzuje osobitným submandátom, ktorým sa každoročne zvyšuje ich príspevok tak, aby v roku 2030 dosiahol aspoň 3,6 %. Napokon článok zahŕňa ustanovenie, ktorým sa stanovuje zavedenie vnútroštátnych databáz na zabezpečenie vysledovateľnosti palív a zníženie rizika podvodu. Článkom 26 sa posilňujú existujúce kritériá EÚ týkajúce sa trvalej udržateľnosti pre bioenergiu, a to aj rozšírením ich pôsobnosti na biomasu a bioplyn určené na výrobu tepla, chladu a elektriny. Kritérium trvalej udržateľnosti vzťahujúce sa na poľnohospodársku biomasu sa zjednodušilo s cieľom znížiť administratívnu záťaž. Nové znenie tiež obsahuje prísnejšie kritérium pre ochranu rašelinísk, ktoré sa však ľahšie overuje. Zaviedlo sa nové, na riziku založené kritérium trvalej udržateľnosti pre lesnú biomasu, ako aj požiadavka týkajúca sa LULUCF s cieľom zabezpečiť správnu evidenciu vplyvov uhlíka v prípade lesnej biomasy využívanej na výrobu energie. Okrem toho sa požiadavka týkajúca sa vyhodnotenia úspory emisií skleníkových plynov uplatňovaná na biopalivá zvýšila na 70 % pre nové zariadenia a požiadavka na úsporu vo výške 80 % na teplo/chlad a elektrinu vyrobenú z biomasy. S cieľom zabrániť nadmernej administratívnej záťaži sa kritéria trvalej udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov EÚ nevzťahujú na malé zariadenia vyrábajúce teplo/chlad a elektrinu z biomasy, ktoré majú príkon nižší ako 20 MW. Príloha V obsahuje aktualizované štandardné hodnoty pre biopalivá a biokvapaliny a bola pridaná nová príloha VI, aby sa zahrnula spoločná metodika výpočtu emisií skleníkových plynov pre palivá z biomasy na výrobu tepla a elektriny vrátane určených hodnôt. Článok 27 prináša vyjasnenie systému hmotnostnej bilancie a prispôsobuje ho tak, aby zahŕňal spoločnú digesciu bioplynu a vtláčanie biometánu do rozvodnej siete zemného plynu. Zmenený článok zahŕňa povinné uznávanie dôkazov z vnútroštátnych systémov iných členských štátov, ktoré boli overené Komisiou. S cieľom zjednodušiť kritériá trvalej udržateľnosti EÚ sa vypúšťa niekoľko neprevádzkových ustanovení vrátane možnosti uzatvoriť dvojstranné dohody s tretími krajinami, a možnosti, aby Komisia mohla uznávať oblasti vymedzené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených do zoznamov vypracovaných medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody. Ďalej sa v ňom objasňuje právny základ, ktorý Komisii umožňuje špecifikovať auditové postupy uplatniteľné na dobrovoľné schémy, s väčším dôrazom na obmedzenie administratívnej záťaže. Napokon posilňuje zapojenie členských štátov do riadenia dobrovoľných schém umožnením kontroly certifikačných orgánov. Článok 28 obsahuje právny základ, ktorý Komisii umožňuje aktualizovať metodiku výpočtu emisií skleníkových plynov. Objasňuje sa v ňom aj budúce využívanie správ členských štátov týkajúcich sa priemerných emisií z pestovania. Články 3, 4, 16 (ods. 1-8), 22 a 23, 24 a 26 smernice 2009/28/ES sa týmto návrhom zrušujú. Články 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 25, 25a, 27, 28, 29 smernice 2009/28/ES (články 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 31, 32, 33, 35 a 36 tohto návrhu) sa mierne upravujú (napr. technické detaily alebo úpravy až po nové zmeny a ustanovenia) alebo len prečíslujú. 6.Doplňujúce informácie Zjednodušenie a vhodnosť právnych predpisov Vytýčenie cieľa EÚ na rok 2030 ponúka príležitosť uplatňovať celostný prístup k zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov. Toto zahŕňa jeden všeobecný cieľ, a to aby bol v Únii do roku 2030 podiel energie z obnoviteľných zdrojov aspoň 27 %, bez toho, aby bolo potrebné ponechať osobitný čiastkový cieľ pre OZE-D. Okrem toho tento návrh zahŕňa opatrenia vo všetkých troch odvetviach obnoviteľných zdrojov energie, ktorými sa posilňuje viditeľnosť investícií do energie z obnoviteľných zdrojov, posilňuje sa všeobecný regulačný rámec a využíva sa potenciál všetkých odvetví v ich príspevkoch k spoločnému úsiliu na dosiahnutie cieľa na rok 2030. Výpočet konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v doprave sa presunul do článku 7 s cieľom zosúladiť ho s výpočtom konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti výroby elektriny, tepla a chladu. Sú zahrnuté opatrenia zjednodušujúce súčasný rámec pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov (napr. článok 4 návrhu) a riešenie prierezových problémov (napr. administratívne prekážky v článkoch 15, 16 a 17 návrhu). Zrušenie platných právnych predpisov Prijatie tohto návrhu bude viesť k zrušeniu existujúcej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie od 1. januára 2021. Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje všeobecnú doložku o preskúmaní v článku 30. Prepracovanie

Táto dôvodová správa je súčasťou návrhu na prepracovanie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Tento špecifický prístup sa prijal, pretože prepracovanie zahŕňa nové podstatné zmeny, aj keď niektoré ustanovenia skoršieho právneho aktu zostávajú nezmenené. Tabuľka zhody Členské štáty sú povinné oznámiť Komisii znenie vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa smernica transponuje, ako aj tabuľku zhody medzi uvedenými ustanoveniami a touto smernicou. Vzhľadom na veľký rozsah tohto návrhu a počet právnych povinností, ktoré ustanovuje, je táto tabuľka zhody potrebná, aby Komisia mohla náležite plniť svoje úlohy dohliadať na transpozíciu smernice. Európsky hospodársky priestor (EHP) Navrhovaný akt sa týka záležitostí EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. ê 2009/28/ES (prispôsobené) ð nový 2016/0382 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva Öfungovaní Európskej únieÕ, a najmä na jej článok 175 ods. 1 ð 194 ods. 2 ï a jej článok 95 vo vzťahu k článkom 17, 18 a 19 tejto smernice, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru , so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov ,

konajúc v súlade s Ö riadnym legislatívnym Õ postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy , keďže: ò nový (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES bola opakovane podstatným spôsobom zmenená. Pri príležitosti ďalších zmien je z dôvodu prehľadnosti vhodné túto smernicu prepracovať. ê 2009/28/ES odôvodnenie 1 (prispôsobené) ð nový (2)ð Podpora obnoviteľných foriem energie je jedným z cieľov energetickej politiky Únie. ï Kontrola energetickej spotreby v Európe a vVäčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov energie sú spolu s úsporami energie a vyššou energetickou efektívnosťou Ö predstavuje Õ významnýmiú súčasťami balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na dodržiavanie Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národovÖ Parížskej dohody Õ o zmene klímy Ö z roku 2015 Õ a ďalších záväzkov Spoločenstva a medzinárodných záväzkov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov po roku 2012 Ö rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 vrátane záväzného cieľa znížiť do roku 2030 emisie v Únii aspoň o 40% v porovnaní s úrovňami z roku 1990 Õ. Tieto faktory zohrávajú taktiež Ö To tiež zohráva Õ dôležitú úlohu pri podpore bezpečnosti dodávok energií, podpore technického rozvoja a inovácií a poskytovaní príležitostí na zamestnanie a regionálny rozvoj, najmä vo vidieckych a izolovaných oblastiach ð alebo regiónoch s nízkou hustotou obyvateľstva ï. ê 2009/28/ES odôvodnenie 2 (prispôsobené) ð nový (3)Predovšetkým väčšie technologické zlepšenia, podnety na využívanie a rozvoj verejnej dopravy, využívanie energeticky efektívnych technológií a Ö podpora Õ využívaniea energie z obnoviteľných zdrojov ð v odvetví elektriny, vykurovania a chladenia, ako aj ï energie v Ö odvetví Õdopravey patria medzi najúčinnejšieÖ sú veľmi účinné Õ nástrojeð , spolu s opatreniami na zabezpečenie energetickej efektívnosti ï, ktorými môže Spoločenstvo na znížiťenie svoju ð emisií zo skleníkových plynov v Únii a ï závislosťti Ö Únie Õ od dovážanejého ð plynu a ï ropy v odvetví dopravy, kde je problém bezpečnosti dodávok energie najakútnejší, a ovplyvniť trh s motorovými palivami v doprave. ò nový (4)Smernicou 2009/28/ES sa vytvoril regulačný rámec pre podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorom sa stanovujú záväzné národné ciele týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe energie a v doprave, ktoré sa majú splniť do roku 2020. V rámci oznámenia Komisie z 22. januára 2014 sa stanovil rámec pre budúce politiky Únie v oblasti energetiky a klímy a podporilo sa spoločné chápanie toho, ako rozvíjať tieto politiky po roku 2020. Komisia navrhla, že pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii, cieľ Únie na rok 2030 by mal predstavovať aspoň 27 %. (5)Európska rada na svojom zasadnutí v októbri 2014 schválila tento cieľ, z čoho vyplýva, že členské štáty môžu stanoviť svoje vlastné, ambicióznejšie národné ciele. (6)Európsky parlament vo svojich uzneseniach k „Rámcu politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“ a „správe o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov“, podporil záväzný cieľ Únie, aby do roku 2030 bolo aspoň 30 % celkovej konečnej spotreby z energie z obnoviteľných zdrojov, pričom zdôraznil, že tento cieľ by sa mal realizovať prostredníctvom individuálnych národných cieľov, ktoré zohľadňujú osobitnú situáciu a potenciál každého členského štátu.

(7)Preto je vhodné stanoviť záväzný cieľ Únie, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov by mal byť aspoň 27 %. Členské štáty by mali, prostredníctvom procesu riadenia stanovenom v nariadení [riadenie], definovať svoj prínos k splneniu tohto cieľa v rámci svojich integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy. (8)Stanovenie záväzného cieľa Únie týkajúceho sa energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 by naďalej predstavovalo podporu rozvoju technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a poskytovalo investorom istotu. Cieľ definovaný na úrovni Únie by pre členské štáty znamenal väčšiu flexibilitu pri plnení svojich cieľov na zníženie skleníkových plynov čo najefektívnejším spôsobom z hľadiska nákladov v súlade s ich špecifickými okolnosťami, energetickým mixom a kapacitami na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. (9)Národné ciele stanovené na rok 2020 by mali predstavovať minimálny príspevok členských štátov k novému rámcu na rok 2030. Za žiadnych okolností by národný podiel energie z obnoviteľných zdrojov nemal klesnúť pod hodnotu tohto príspevku a v prípade, že sa tak stane, by príslušné členské štáty mali prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili, že táto hodnota ostane zachovaná, ako aj prispieť k finančným nástrojom uvedeným v nariadení [riadenie]. (10)Členské štáty by mali prijať ďalšie opatrenia v prípade, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov nezodpovedá trajektórii Únie dosiahnuť cieľ, ktorým je aspoň 27 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov. Tak, ako je stanovené v nariadení [riadenie], ak Komisia v priebehu posúdenia integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy zistila rozdiely v ambíciách, môže prijať opatrenia na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť dosiahnutie uvedeného cieľa. Ak v priebehu posúdenia integrovaných národných správ o pokroku v oblasti energetiky a klímy Komisia zistila rozdiely v realizácii, mali by členské štáty uplatňovať opatrenia stanovené v nariadení [riadenie], ktoré im poskytujú dostatočnú flexibilitu výberu. (11)S cieľom podporiť ambiciózne príspevky členských štátov pri dosahovaní cieľa Únie by sa v týchto členských štátoch mal ustanoviť finančný rámec, ktorého cieľom je uľahčiť investície do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom využívania finančných nástrojov. (12)Komisia by sa mala zamerať na pridelenie prostriedkov na zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, čo má významný dosah na náklady projektov obnoviteľnej energie a na ich konkurencieschopnosť. (13)Komisia by mala uľahčiť výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom pravidelných stretnutí s cieľom nájsť spoločný prístup na podporu väčšieho využívania nákladovo efektívnych projektov obnoviteľnej energie, podporovať investície do nových, flexibilných a čistých technológií, a na základe transparentných kritérií a spoľahlivých cenových signáloch trhu stanoviť primerané stratégie riadenia procesu vyraďovania technológií, ktoré neprispievajú k zníženiu emisií alebo neposkytujú dostatočnú pružnosť. ê 2009/28/ES odôvodnenie 7 (prispôsobené) ð nový (14)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave ð a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1099/2008ï stanovili vymedzenia pojmov pre rozličné typy energií z obnoviteľných zdrojov energie. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES XXXX/XX/EÚ z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou Ö Õ stanovila všeobecné vymedzenia pojmov pre sektor elektroenergetiky. V záujme právnej istoty a prehľadnosti je vhodné používať Ö dané Õ rovnaké alebo podobné vymedzenia pojmov aj v tejto smernici. ò nový (15)Systémy podpory pre elektrinu vyrábanú z obnoviteľných zdrojov sa ukázali ako účinný spôsob podpory zavádzania elektriny z obnoviteľných zdrojov. Ak sa členské štáty rozhodnú zaviesť systémy podpory, takáto podpora by sa mala poskytovať spôsobom, ktorý v rámci možností nenarúša fungovanie trhov s elektrinou. Na tento účel čoraz väčší počet členských štátov vyčleňuje podporu tak, že podpora sa poskytuje navyše k trhovým príjmom. (16)Výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa v prípade spotrebiteľov a daňových poplatníkov mala zaviesť s čo najnižšími nákladmi. Pri navrhovaní systémov podpory a pri prideľovaní podpory by sa členské štáty mali snažiť minimalizovať celkové náklady na zavádzanie systému, a plne pritom zohľadniť potreby rozvoja sietí a sústav, výsledný energetický mix a dlhodobý potenciál technológií. (17)Otvorenie systémov podpory cezhraničnej účasti obmedzuje negatívne vplyvy na vnútorný trh s energiou a môže za určitých podmienok pomôcť členským štátom dosiahnuť cieľ Únie úspornejšie. Cezhraničná účasť je tiež prirodzeným dôsledkom vývoja politiky Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov, pričom záväzný cieľ na úrovni Únie nahrádza záväzné národné ciele. Preto je vhodné požadovať od členských štátov, aby postupne a čiastočne začali podporovať projekty umiestnené v iných členských štátoch, a vymedzili niekoľko spôsobov, ktorými možno takéto postupné zavádzanie realizovať, s tým, že sa zabezpečí dodržiavanie ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie vrátane článkov 30, 34 a 110. (18)Bez toho, aby boli dotknuté úpravy systémov podpory, ktorých cieľom je ich uvedenie do súladu s pravidlami štátnej pomoci, politiky podpory obnoviteľných zdrojov energie by mali byť stabilné a vyhnúť sa častým zmenám. Takéto zmeny majú priamy vplyv na náklady na financovanie kapitálu, náklady na vývoj projektov, a tým aj na celkové náklady na zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie v Únii. Členské štáty by mali zabrániť tomu, aby revízia akejkoľvek podpory poskytnutej na projekty obnoviteľnej energie mala negatívny vplyv na ich ekonomickú životaschopnosť. V tejto súvislosti by členské štáty mali podporovať nákladovo efektívne podporné politiky a zaručiť ich finančnú udržateľnosť. (19)Povinnosti členských štátov vypracovať akčné plány pre energiu z obnoviteľných zdrojov a správy o dosiahnutom pokroku, ako aj povinnosť Komisie predkladať správy o pokroku členských štátov majú zásadný význam pre zvýšenie transparentnosti, zabezpečenie prehľadnosti pre investorov a spotrebiteľov a umožnenie účinného monitorovania. Nariadením [riadenie] sa tieto povinnosti začleňujú do systému riadenia energetickej únie, kde sú povinnosti plánovania, podávania správ a monitorovania v oblasti energetiky a klímy zjednodušené. Platforma transparentnosti v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je súčasťou širšej platformy stanovenej v nariadení [riadenie]. ê 2009/28/ES odôvodnenie 11 (prispôsobené)

(20)Je potrebné stanoviť transparentné a jednoznačné pravidlá pre výpočet podielu energie z obnoviteľných zdrojov energie a pre vymedzenie týchto zdrojov. V tejto súvislosti by sa mala zahrnúť energia prítomná v oceánoch a iných vodných útvaroch vo forme vĺn, morských prúdov, prílivu a odlivu, gradientov oceánskej tepelnej energie alebo gradientov slanosti. ê 2009/28/ES odôvodnenie 5 V záujme zníženia emisií skleníkových plynov v rámci Spoločenstva, ako aj zníženia jej závislosti od dovozu energie by mal byť rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov energie úzko spätý so zvýšením energetickej efektívnosti. ê 2009/28/ES odôvodnenie 8 Oznámenie Komisie z 10. januára 2007 s názvom Cestovná mapa pre obnoviteľnú energiu – obnoviteľná energia v 21. storočí: budovanie udržateľnejšej budúcnosti preukázalo, že cieľ 20 % pre celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie a cieľ 10 % pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie v doprave by boli vhodné a dosiahnuteľné ciele a že rámec, ktorý obsahuje záväzné ciele, by mal poskytnúť podnikateľskej komunite dlhodobú stabilitu, ktorú potrebuje na uskutočňovanie racionálnych a trvalo udržateľných investícií v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov energie, ktoré môžu znížiť závislosť na dovážaných fosílnych palivách a zvýšiť využívanie nových energetických technológií. Tieto ciele existujú v kontexte zvýšenia energetickej efektívnosti o 20 % do roku 2020 stanoveného v oznámení Komisie z 19. októbra 2006 s názvom Akčný plán pre energetickú účinnosť: využitie potenciálu, ktorý schválila Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2007 a Európsky parlament vo svojom uznesení z 31. januára 2008 o tomto akčnom pláne. ê 2009/28/ES odôvodnenie 9 Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2007 opätovne potvrdila záväzok Spoločenstva týkajúci sa rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov energie v rámci celého Spoločenstva po roku 2010. Potvrdila záväzný cieľ, ktorým je dosiahnuť do roku 2020 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie na celkovej energetickej spotrebe v Spoločenstve a záväzný cieľ, ktorým je minimálne 10 % podiel biopalív na spotrebe automobilového benzínu a motorovej nafty v doprave a ktorý majú do roku 2020 dosiahnuť všetky členské štáty nákladovo efektívnym spôsobom. Uviedla, že záväzný charakter cieľa pre biopalivá je primeraný za predpokladu, že výroba je trvalo udržateľná, že biopalivá druhej generácie budú komerčne dostupné a že smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív sa zmení a doplní tak, aby umožňovala príslušné úrovne miešania. Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2008 zopakovala, že je nevyhnutné vytvoriť a plniť účinné kritériá trvalej udržateľnosti pre biopalivá a zabezpečiť komerčnú dostupnosť biopalív druhej generácie. Európska rada sa na svojom zasadnutí v júni 2008 znovu venovala kritériám trvalej udržateľnosti a vývoju biopalív druhej generácie a zdôraznila potrebu posúdiť možné vplyvy výroby biopalív na poľnohospodárske potravinové výrobky a v prípade potreby riešiť nedostatky. Ďalej tiež uviedla, že by sa mali podrobnejšie posúdiť environmentálne a sociálne dôsledky výroby a spotreby biopalív. ê 2009/28/ES odôvodnenie 10 Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. septembra 2007 o pláne pre obnoviteľnú energiu v Európe vyzval Komisiu, aby do konca roka 2007 predložila návrh legislatívneho rámca pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie v nadväznosti na dôležitosť stanovenia cieľov pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie na úrovni Spoločenstva a členských štátov. ê 2009/28/ES odôvodnenie 12 Využívanie poľnohospodárskeho materiálu, ako napríklad hnoja, močovky a iných odpadov živočíšneho a organického pôvodu, na produkciu bioplynu ponúka vzhľadom na vysoký potenciál úspory emisií skleníkových plynov značné environmentálne výhody v oblasti výroby tepla a elektriny, ako aj v oblasti jeho využívania ako biopaliva. Zariadenia na výrobu bioplynu môžu vzhľadom na ich decentralizovaný charakter a regionálnu štruktúru investícií významne prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju vo vidieckych oblastiach a ponúknuť poľnohospodárom nové možnosti príjmov. ê 2009/28/ES odôvodnenie 13 Vzhľadom na pozície prijaté Európskym parlamentom, Radou a Komisiou je vhodné stanoviť záväzné národné ciele, ktoré budú v súlade s 20 % podielom energie z obnoviteľných zdrojov energie a 10 % podielom energie z obnoviteľných zdrojov energie v doprave na energetickej spotrebe v Spoločenstve do roku 2020.

ê 2009/28/ES odôvodnenie 14 Hlavným účelom záväzných národných cieľov je poskytnúť investorom istotu a podporovať nepretržitý rozvoj technológií na výrobu energie zo všetkých druhov obnoviteľných zdrojov energie. Preto nie je vhodné odkladať rozhodnutie o tom, či je cieľ záväzný, do uskutočnenia nejakej budúcej udalosti. ê 2009/28/ES odôvodnenie 15 Východiskové pozície, potenciálne obnoviteľné zdroje energie a energetický mix v jednotlivých členských štátov sú rôzne. Preto je potrebné premeniť cieľ Spoločenstva vo výške 20 % na jednotlivé ciele pre každý členský štát, pričom sa náležite zohľ