(7)Predpokladá sa, že zámery fiškálnej politiky eurozóny, merané ako zmena čistých primárnych výdavkov v pomere k priemernému potenciálnemu rastu, budú v roku 2022 expanzívne a v roku 2023 vo všeobecnosti neutrálne, čo je podmienené plánovaným zrušením energetických opatrení. Fiškálna politika by v roku 2023 mala zabrániť zosilňovaniu inflačných účinkov prebiehajúcich šokov na strane ponuky. Na národnej úrovni ani pre eurozónu ako celok nie je odôvodnený rozsiahly fiškálny impulz pre hospodárstvo. Táto výzva je obzvlášť naliehavá pre členské štáty, v ktorých sa zaznamenáva vysoká jadrová inflácia, a to aj vzhľadom na vážne hospodárske a sociálne ťažkosti spôsobené poklesom kúpnej sily zamestnancov, najmä zamestnancov s nízkymi mzdami. Fiškálna politika by navyše mala zostať obozretná a spájať v sebe vyššie investície s kontrolou rastu čistých primárnych bežných výdavkov. V tejto súvislosti je očakávaný ďalší nárast čerpania prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov vo všetkých členských štátoch v súlade s potrebou rozšíriť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti. Pohotovosť fiškálnej politiky by zároveň pomohla reagovať na vysokú mieru neistoty a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja hospodárskeho výhľadu bez toho, aby sa oslabili stimuly pre energetickú transformáciu. Pandémia COVID-19 zanechala eurozónu s rekordne vysokým dlhom a vo väčšine členských štátov eurozóny sa očakáva, že verejný dlh zostane oveľa vyšší než pred pandémiou. Zatiaľ čo krátkodobé riziká v oblasti udržateľnosti sa vo veľkej miere znížili, strednodobé a dlhodobé riziká zostávajú vo viacerých členských štátoch vysoké a rast úrokových sadzieb sa napokon premietne do vyššieho dlhového zaťaženia.

(3)Zabezpečenie primeranej reakcie na zhoršujúci sa hospodársky výhľad a vysokú infláciu si vyžaduje vhodne nastavené a koherentné menové a fiškálne politiky. Normalizácia menovej politiky musí riešiť vysokú a rozdielnu infláciu a zároveň sa zaoberať možnými rizikami neoprávnenej a neriadenej dynamiky trhu, ktorá predstavuje vážnu hrozbu pre transmisiu menovej politiky v eurozóne. V súčasnej situácii by rozsiahla fiškálna expanzia s cieľom podporiť dopyt ešte viac zvýšila inflačný tlak v čase, keď je verejný dlh vo viacerých členských štátoch eurozóny na vysokej úrovni. To si vyžaduje primerané rozlišovanie fiškálnych politík v jednotlivých členských štátoch v závislosti od ich hospodárskej a fiškálnej situácie, ako to odporučila Rada v júli 2022. Znamená to aj, že sa od nich vyžaduje, aby boli pripravené prispôsobiť bežné výdavky vyvíjajúcej sa situácii. Na podporu zraniteľných osôb a spoločností sú zároveň potrebné cielené a dočasné fiškálne opatrenia, a to aj so zreteľom na zachovanie pracovných miest a ľudského kapitálu a súčasné udržanie cenových signálov a podnecovanie zníženia spotreby energie. Úzka koordinácia reakcií v príslušných oblastiach politiky medzi členskými štátmi je aj naďalej kľúčová. Pri riešení sociálnych vplyvov vysokej inflácie sú dôležité aj politiky trhu práce a sociálne politiky. Priemerné mzdy v roku 2022 nedržia krok s infláciou. Vývoj miezd si v budúcnosti bude vyžadovať starostlivé vyváženie s cieľom ochrániť kúpnu silu zamestnancov – so zameraním na zamestnancov s nízkymi mzdami – a zároveň zabrániť riziku, že mzdy budú zdrojom inflácie a prehĺbia vznikajúce rozdiely v konkurencieschopnosti v rámci eurozóny a na celom svete. Aktívne zapojenie sociálnych partnerov pomáha identifikovať výzvy vrátane konkrétnych výziev pre menovú úniu, zlepšuje riešenia v príslušných oblastiach politiky a zabezpečuje širšiu zodpovednosť za program hospodárskej a sociálnej politiky. Politiky na strane ponuky môžu tiež prispieť k zníženiu inflácie, a to urýchlením vytvárania alternatívnych dodávok energie, posilnením hospodárskej súťaže, zlepšením prideľovania zdrojov a podporou rastu produktivity. Riziká pre finančnú stabilitu si takisto vyžadujú nepretržité monitorovanie.

(1)Obnova hospodárstva eurozóny po pandémii COVID-19 bola prerušená množstvom vonkajších otrasov. Eurozóna zaznamenala najmä vďaka rozhodnej reakcii v oblasti hospodárskej politiky na národnej úrovni aj na úrovni EÚ a zrušeniu opatrení proti šíreniu pandémie pomerne silný rast HDP v rokoch 2021 a 2022, konkrétne 5,3 %, resp. 3,2 %. Ukázalo sa, že aj trh práce je odolný, pričom miera nezamestnanosti má v roku 2022 dosiahnuť rekordne nízku úroveň 6,8 %. Zvýšenie globálnych cien energie, zvýšená neistota a narušenia dodávateľských reťazcov spôsobené agresívnou vojnou, ktorú vedie Rusko proti Ukrajine, však vyústili do zreteľného spomalenia hospodárskej činnosti v druhej polovici roka 2022 a energetická kríza viedla k úprave prognóz na rok 2023 smerom nadol. Celkovo sa má rast HDP v eurozóne v roku 2023 znížiť až na 0,3 % a v roku 2024 sa má vrátiť na úroveň 1,5 %. Trh s energiou a trhy s inými komoditami zvyšujú infláciu, ktorá sa postupne rozšírila aj na iné položky a v roku 2022 dosiahla 8,5 %. Očakáva sa, že inflácia zostane aj v nadchádzajúcich mesiacoch zvýšená – v roku 2023 zostane na úrovni 6,1 % a v roku 2024 klesne. Očakáva sa, že trhy práce zostanú stabilné, pretože dopyt po pracovnej sile zostáva vysoký. Keďže veľká časť podnikov stále vykazuje nedostatok pracovných síl, nezamestnanosť sa má v budúcom roku zvýšiť len mierne a potom sa v roku 2024 opäť zníži. Popri tom sa očakáva, že rast nominálnych miezd sa v roku 2023 zrýchli, ale zostane pod úrovňou inflácie, čo povedie k poklesu kúpnej sily domácností. V tejto súvislosti sa prebytok bežného účtu eurozóny v súlade s výrazne sa zhoršujúcou energetickou bilanciou znížil a v budúcnosti by nominálne znehodnotenie eura voči americkému doláru a niektorým iným menám, ku ktorému dochádza od druhého polroka 2021, vzhľadom na vysoké náklady na energiu pravdepodobne spôsobilo len mierne zvýšenie konkurencieschopnosti.

(8)S cieľom reagovať na zvýšenie cien energie prijali členské štáty eurozóny opatrenia, ktoré podľa odhadov predstavujú 1,25 % HDP v roku 2022 a až 1 % HDP v roku 2023, pričom očakávaný pokles závisí od vývoja cien energie a plánovaného zrušenia súvisiacich opatrení. Doteraz prijaté opatrenia sa zameriavajú najmä na zmiernenie zvyšovania cien a len 20 % z nich sú cielené príjmové opatrenia. Treba obmedziť fiškálne náklady na takéto podporné opatrenia a zároveň zohľadniť ich distribučný vplyv na všetky príjmové skupiny, dosah na dopyt po energii, možné narušenia jednotného trhu a negatívne účinky presahovania medzi krajinami. Na tento účel je dôležité dohodnúť sa na spoločnom prístupe. V tejto oblasti môže byť nápomocný dvojstupňový model stanovovania cien energie, v rámci ktorého využívajú zraniteľní spotrebitelia regulované ceny až do určitej úrovne spotreby. Popri dočasných energetických opatreniach môžu verejné investície pomôcť posilniť energetickú bezpečnosť a zlepšiť zelenú transformáciu. Eurozóna je od celosvetovej finančnej krízy postihnutá nízkou úrovňou súkromných aj verejných investícií. Kroky v príslušných oblastiach politiky prijaté v reakcii na krízu COVID-19 pomohli spolu s výnimočnou podporou v rámci nástroja NextGenerationEU udržať úroveň verejných investícií, čo malo pozitívny vplyv na potenciálny rast, najmä v členských štátoch s najvyšším zaťažením v podobe verejného dlhu. Ďalšie verejné investície, najmä prostredníctvom vykonávania plánov obnovy a odolnosti, programov politiky súdržnosti a národných energetických a klimatických plánov, ktoré majú členské štáty aktualizovať do júna 2023, majú zásadný význam pre udržateľný a súdržný rast a pre dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie.

(9)Komisia 9. novembra 2022 uverejnila oznámenie o usmerneniach pre reformu rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ s cieľom zlepšiť účinnosť hospodárskeho dohľadu a koordinácie politík v Únii. Zámerom oznámenia je vymedziť jednoduchšiu a integrovanú štruktúru makrofiškálneho dohľadu s cieľom zabezpečiť udržateľnosť dlhovej služby a podporiť udržateľný a inkluzívny rast. Cieľom kľúčových prvkov návrhu je zjednodušiť uvedený rámec, zlepšiť zodpovednosť členských štátov a posilniť presadzovanie pravidiel. V oznámení sa navrhuje, aby sa fiškálne trajektórie zakladali na strednodobých fiškálno-štrukturálnych plánoch navrhnutých členskými štátmi v transparentnom spoločnom rámci EÚ. V týchto plánoch by sa spojili fiškálne, reformné a investičné záväzky podporujúce udržateľnosť dlhovej služby a udržateľný rast, pričom by odrážali priority EÚ a národné priority. Reformné a investičné záväzky, ktoré by prijala Rada, by umožnili dlhšie obdobie fiškálnych úprav. Uvedený rámec by závisel od dohľadu viac založeného na riziku a zameraného na udržateľnosť dlhovej služby, pričom by sa zachovali referenčné hodnoty stanovené v zmluve (deficit vo výške 3 % HDP a dlh vo výške 60 % HDP). Pokiaľ ide o postup pri makroekonomickej nerovnováhe, v oznámení sa navrhuje výhľadový rámec, ktorý umožní identifikovať vznikajúce riziká pri tom, ako vznikajú. Posúdenie existencie nerovnováh by sa aj naďalej zakladalo na troch kritériách závažnosti, vývoja a reakcie v príslušnej oblasti politiky. Pri posudzovaní by sa však prisúdil väčší význam kritériám vývoja a reakcii dotknutého členského štátu v príslušnej oblasti politiky.

(10)Trh práce v eurozóne preukázal pozoruhodnú odolnosť vďaka podpore počas krízy COVID-19. V prvom štvrťroku 2022 celkový počet odpracovaných hodín presiahol úroveň spred pandémie a zamestnanosť v prvom polroku 2022 rástla tak, že v druhom štvrťroku 2022 sa dostala na historicky vysokú úroveň. To viedlo k tomu, že miera nezamestnanosti dosiahla 6,8 %, čo je najnižšia úroveň od vytvorenia eura. Stále však existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o integráciu žien, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a zraniteľných skupín na trh práce. Očakávané spomalenie hospodárskej činnosti bude mať v budúcnosti negatívny vplyv na vyhliadky zamestnanosti, pričom miera nezamestnanosti by sa v rokoch 2023 a 2024 mala mierne zvýšiť. Existuje len málo dôkazov o tom, že kríza COVID-19 viedla k štrukturálnemu zhoršeniu problémov so zosúlaďovaním ponúkaných a požadovaných pracovných miest. Medzi jednotlivými členskými štátmi a odvetviami sú však na trhoch práce značné rozdiely. Od roku 2019 je vytváranie pracovných miest najvýraznejšie v oblasti informačných technológií a odborných služieb, zatiaľ čo dopravné, ubytovacie a stravovacie služby zaznamenali stratu pracovných miest. Pri prehrievaní trhov práce v eurozóne pravdepodobne zohrá úlohu aj demografická zmena. Primerané a účinné investície do kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy pre všetky vekové kategórie budú mať pre zmiernenie súčasného aj budúceho nedostatku zručností zásadný význam. Rast miezd sa v roku 2022 mierne zvýšil, čo viedlo k súhrnnému zvýšeniu jednotkových nákladov práce. Celkovo však zostal mierny a predpokladá sa, že aj naďalej zostane výrazne pod úrovňou inflácie. Predpokladá sa, že reálna odmena na zamestnanca sa v roku 2022 zníži o 2,8 % a v roku 2023 o ďalších 0,9 % pred tým, ako sa v roku 2024 začne opäť zvyšovať. Pevne ukotvené inflačné očakávania zohrávajú kľúčovú úlohu pri zmierňovaní rizík spočívajúcich v ďalšom zvyšovaní inflácie následkom rýchleho nárastu mzdových nárokov.

(11)Štrukturálne reformy vrátane tých, ktoré sa vykonávajú v rámci Európskej zelenej dohody alebo ktoré sa podporujú v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a plánu REPowerEU, majú pre posilnenie jednotného trhu a odolnosti hospodárstiev eurozóny zásadný význam. Zlepšenie produktivity a rastu možno dosiahnuť pomocou ďalšieho zlepšovania podnikateľského prostredia, a to aj odstraňovaním prekážok brániacich investíciám a prerozdeľovaním kapitálu, modernizáciou verejnej správy, odstránením reštriktívnych regulačných rámcov a urýchlením udeľovania povolení. Reformy sú spolu s investíciami nevyhnutné na dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie, a najmä na zlepšenie energetickej efektívnosti, podporu dekarbonizácie, zvyšovanie dodávok a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a technológií čistej energie, ako aj na podporu zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie. Rýchly a pretrvávajúci nárast cien energie vyvolal tlak na obchodné modely energeticky náročných priemyselných odvetví a malých a stredných podnikov, čo má vplyv na pracovné miesta a ľudský kapitál. Účinné režimy pre platobnú neschopnosť môžu tento prechod podporiť a uľahčiť prerozdelenie zdrojov. Režimy pre platobnú neschopnosť v eurozóne sa od seba stále značne líšia a zvýšením ich účinnosti a harmonizáciou by sa podporili hospodárske úpravy a jednotný kapitálový trh.

(12)Bankový sektor v roku 2022 zatiaľ preukázal celkovú odolnosť. Hoci bankový sektor eurozóny ako celok je dobre kapitalizovaný a od roku 2021 zaznamenal zlepšenie ziskovosti, prudké zhoršenie makroekonomického výhľadu spolu s rastúcimi úrokovými sadzbami sa môže premietnuť do slabšej kvality aktív. V kontexte zhoršovania prístupu k úverom je včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov dôležité pre zachovanie schopnosti bánk financovať hospodárstvo. Odolnosť úverových inštitúcií môžu narušovať štrukturálne faktory vrátane nadmernej kapacity a konkurencie zo strany nových poskytovateľov finančných služieb. Na finančných trhoch sa môžu objaviť aj ďalšie riziká. Vyššie rizikové prirážky a sprísňovanie podmienok likvidity môžu viesť k poklesu cien aktív. V dôsledku výziev na dodatočné vyrovnanie to môže spôsobiť ďalšie tlaky nad rámec nedostatku likvidity, ktorému už niektoré energetické spoločnosti čelia. To, ako trhy s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a trhy s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie reagujú na zvyšovanie úrokových sadzieb, si takisto vyžaduje dôkladné monitorovanie, pretože rastúce sadzby hypotekárnych úverov a zhoršujúca sa kapacita obsluhovať dlh môžu vyvíjať tlak na znižovanie cien nehnuteľností na bývanie a viesť k cyklickým rizikám. Zvýšené kybernetické riziká si navyše vyžadujú väčšiu pozornosť a nedávno schválený akt o digitálnej prevádzkovej odolnosti posilní odolnosť finančných spoločností voči rizikám súvisiacim s informačnými a komunikačnými technológiami. Európsky výbor pre systémové riziká vydal v septembri 2022 varovanie, v ktorom žiadal inštitúcie súkromného sektora, účastníkov trhu a príslušné orgány, aby sa aj naďalej pripravovali na scenáre okrajových rizík.

(13)Euroskupina sa v júni 2022 dohodla, že práca na budúcnosti bankovej únie by sa mala zamerať na posilnenie spoločného rámca pre krízové riadenie bánk a vnútroštátneho systému ochrany vkladov, aby sa zaviedol rámec vhodný pre všetky typy bánk. Euroskupina sa zaviazala preskúmať stav bankovej únie a na základe konsenzu identifikovať ďalšie opatrenia týkajúce sa ostatných zostávajúcich prvkov s cieľom posilniť a dobudovať bankovú úniu. Komisia oznámila, že začiatkom roka 2023 plánuje predložiť legislatívny návrh v oblasti krízového riadenia a ochrany vkladov. Úpravy rámca pre krízové riadenie a ochranu vkladov môžu pomôcť zvýšiť odolnosť bankového sektora eurozóny. Komisia takisto oznámila, že v prvej polovici roka 2023 predloží legislatívny návrh, ktorým sa ustanoví digitálne euro a budú sa regulovať jeho hlavné aspekty, pričom sa pripúšťa možnosť, že ECB zavedie digitálne euro v roku 2026. Digitálne euro, ktoré by predstavovalo doplnkovú možnosť k hotovosti, by mohlo priniesť hospodárstvu eurozóny viacero výhod. Podporilo by najmä digitalizáciu hospodárstva a inovácie v oblasti retailových platieb. Aj keď medzinárodná úloha eura zostala v posledných rokoch vo všeobecnosti stabilná, mohla by sa posilniť. Rozvoj digitálneho eura by mohol aj v kontexte súčasnej geopolitickej situácie zvýšiť hospodársku a finančnú autonómiu eurozóny a Únie a zlepšiť globálnu finančnú stabilitu,

ODPORÚČA:

aby členské štáty eurozóny v rokoch 2023 až 2024 prijali jednotlivo – aj prostredníctvom vykonávania svojich plánov obnovy a odolnosti – i spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

1.Naďalej koordinovať fiškálne politiky v jednotlivých členských štátoch a podporiť tým včasný návrat inflácie k strednodobému cieľu ECB na úrovni 2 %. Zdržať sa v roku 2023 širokej podpory celkového dopytu a zároveň zacieliť fiškálne opatrenia na riešenie vplyvu vysokých cien energie na zraniteľné domácnosti a spoločnosti. Dohodnúť sa na spoločnom prístupe, a najmä nahradiť široko koncipované cenové opatrenia nákladovo efektívnym dvojstupňovým stanovovaním cien energie, ktoré bude motivovať k úsporám energie. Vymedziť primerane diferencované strednodobé fiškálne stratégie na zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby a udržateľne zvýšiť rastový potenciál prostredníctvom postupnej konsolidácie s cieľom dosiahnuť obozretné strednodobé fiškálne pozície, ako aj prostredníctvom investícií a reforiem.

2.Udržať vysokú úroveň verejných investícií potrebných na posilnenie hospodárskej a sociálnej odolnosti a podporu zelenej a digitálnej transformácie, a to aj v záujme väčšej energetickej efektívnosti a prechodu na obnoviteľné zdroje energie. Vykonávať programy politiky súdržnosti a plány obnovy a odolnosti, zabezpečovať včasné uskutočnenie reforiem a investícií a zabezpečiť, aby boli aktualizácie plánov cielené a neznižovali celkové ambície. Aj prostredníctvom plánu REPowerEU prijať ďalšie kroky na urýchlenie prechodu na čistú energiu a zvýšenie energetickej nezávislosti Únie.

3.Rešpektujúc úlohy sociálnych partnerov a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podporovať vývoj miezd, ktorý zmierňuje stratu kúpnej sily zamestnancov, najmä pracovníkov s nízkymi príjmami, a zároveň odráža strednodobý vývoj produktivity a obmedzuje druhotné účinky na infláciu. Rozvinúť a v prípade potreby prispôsobiť systémy sociálnej podpory s cieľom pomôcť zraniteľným domácnostiam vyrovnať sa s energetickým šokom a so zelenou a digitálnou transformáciou, a tak riešiť zvýšené riziko chudoby. Ďalej zlepšovať aktívne politiky trhu práce a prijať opatrenia na riešenie nedostatku zručností. Zabezpečiť účinné zapájanie sociálnych partnerov do tvorby politík a posilniť sociálny dialóg.

4.Zabezpečiť, aby podpora spoločností, najmä malých a stredných podnikov, ktoré sú v dôsledku energetickej krízy vystavené finančnému tlaku, bola nákladovo efektívna, dočasná a zameraná na životaschopné firmy. Poskytovaná podpora by mala udržať stimuly pre energetickú efektívnosť a zachovať rovnaké podmienky a integritu jednotného trhu, a to aj prostredníctvom dočasného krízového rámca štátnej pomoci. Zvýšiť efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť tým, že sa zabezpečí, aby sa účinne a včas zaoberali konkurzmi a reštrukturalizáciou podnikov. Prispievať k pokroku smerom k únii kapitálových trhov.

5.Udržať makrofinančnú stabilitu, zachovať úverové kanály pre ekonomiku a naďalej podporovať finančnú integráciu. Monitorovať riziká spojené najmä s napätou situáciou v energetickom sektore, rastúcimi úrokovými sadzbami, nesplácanými aktívami a vývojom na trhoch s nehnuteľnosťami. Pokračovať v aktívnej účasti na príprave na zavedenie digitálneho eura.

V ďalších krokoch pri prehlbovaní hospodárskej a menovej únie (HMÚ) by sa mali zohľadniť poznatky získané pri navrhovaní a realizácii komplexnej reakcie hospodárskej politiky Únie na krízu COVID-19 vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a preskúmania správy hospodárskych záležitostí. Pokrok pri prehlbovaní HMÚ by mal napredovať otvorene a transparentne vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny a plne rešpektujúc jednotný trh Únie.

V Štrasburgu