ZELENÁ KNIHA Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ /* KOM/2011/0048 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 9.2.2011 KOM(2011) 48 v konečnom znení ZELENÁ KNIHA Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ ZELENÁ KNIHA Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ 1. Účel Touto zelenou knihou sa otvára diskusia o kľúčových otázkach, ktoré treba zohľadniť v rámci budúcich programov financovania výskumu a inovácií v EÚ. Tieto programy budú zahrnuté do návrhu Komisie o viacročnom finančnom rámci (VFR), ktorý má byť predložený v júni 2011. Prijatie osobitných návrhov týkajúcich sa programov financovania sa očakáva koncom roka 2011. Výskumníci, podnikatelia, verejné orgány a občianska spoločnosť a občania sa vyzývajú na účasť na tejto dôležitej diskusii. Splnenie všeobecne podporovaných cieľov stratégie Európa 2020[1] na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu závisí od výskumu a inovácií ako hlavnej hybnej sily spoločenskej a hospodárskej prosperity a environmentálnej udržateľnosti. Preto si Európska únia v súvislosti so stratégiou Európa 2020 stanovila cieľ zvýšiť výdavky na výskum a vývoj, ktoré majú v roku 2020 dosahovať 3 % HDP. V rámci hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii[2] sa k výskumu a inováciám pristupuje strategickým a integrovaným spôsobom. Vytvorí sa tak rámec a ciele, ku ktorým by na základe ustanovení zmlúv[3] malo prispievať budúce financovanie výskumu a inovácií EÚ. Rada[4] požadovala, aby sa budúce programy financovania EÚ viac zameriavali na priority stratégie Európa 2020, riešili spoločenské výzvy a zaoberali sa kľúčovými technológiami, uľahčovali výskum v rámci spolupráce a výskum, ktorého hybnou silou je priemysel, zefektívňovali nástroje, radikálne zjednodušovali prístup, skracovali obdobie potrebné na uvedenie na trh a ďalej posilňovali excelentnosť. V rámci preskúmania rozpočtu[5] sa stanovili kľúčové zásady, o ktoré by sa mal opierať budúci rozpočet EÚ: orientácia na nástroje s overenou európskou pridanou hodnotou, dosahovanie lepších výsledkov a využívanie ďalších zdrojov verejného a súkromného financovania. V preskúmaní rozpočtu sa navrhuje, aby všetky nástroje EÚ v oblasti výskumu a inovácií fungovali v spoločnom strategickom rámci . Európska rada rokovala na svojom zasadnutí 4. februára 2011 o inováciách a podporila koncepciu spoločného strategického rámca na zvýšenie efektívnosti financovania výskumu a inovácií na úrovni jednotlivých členských štátov a EÚ. V tejto zelenej knihe sa určujú kľúčové otázky spôsobu dosiahnutia týchto ambicióznych cieľov. Táto zelená kniha sa zameriava na výskum a inovácie. Pritom však existuje významná spojitosť s ďalšími programami EÚ, ktoré sú uvedené v preskúmaní rozpočtu, a to s budúcimi kohéznymi fondmi a programami vzdelávania. Financovanie a iniciatívy v oblasti výskumu a inovácií v EÚ v prebiehajúcom programovom období (2007 – 2013) Siedmy rámcový program[6] (RP7) s rozpočtom 53,3 miliardy EUR podporuje výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti v celej EÚ. Jeho činnosti sa realizujú v rámci štyroch osobitných programov: Spolupráca, Myšlienky, Ľudia a Kapacity. Podporuje aj výskum v oblasti jadrovej energetiky (Euratom) a Spoločné výskumné centrum (JRC)[7]. Na rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie[8] (CIP) je vyčlenených 3,6 miliardy EUR a jeho cieľom je podporovať konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, pričom sa zameriava hlavne na MSP. Podporuje prístup k financovaniu a vývoj lepších služieb a politík na podporu inovácií. Financujú sa z neho nadnárodné služby podpory podnikov a inovácií. Predmetom jeho činnosti sú zoskupenia, verejné obstarávanie a netechnické prekážky brániace inováciám. Podnecovaním zavádzania a používania IKT prispieva k vytváraniu informačnej spoločnosti a podporuje intenzívnejšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť. Európsky inovačný a technologický inštitút[9] (EIT) je autonómnym orgánom EÚ, ktorý prostredníctvom spojenia vysokoškolského vzdelávania, výskumu a podnikateľskej sféry podnecuje inovácie na špičkovej svetovej úrovni. Prostredníctvom svojich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) upevňuje vzťahy v celom vedomostnom trojuholníku. Pružnosť EIT má podnietiť záujem podnikateľskej sféry. Z rozpočtu EÚ sa na EIT prispelo 309 miliónmi EUR. Prostredníctvom politiky súdržnosti[10] sa vyčlenilo približne 86 miliárd EUR (takmer 25 % celkového rozpočtu na štrukturálne fondy) na zvyšovanie kapacít regionálnych ekonomík týkajúcich sa zmeny a inovácie. Táto investícia sa zameriava na štyri kľúčové oblasti: výskum a vývoj, podnikanie, IKT a rozvoj ľudského kapitálu. | - 2. Výskum a inovácie v EÚ: od výziev k príležitostiam Európa a svet čelia úplne novým výzvam, ktoré si vyžadujú inovačné riešenia. Opätovné dosiahnutie rastu a vyššej úrovne zamestnanosti, boj proti zmene klímy a prechod na nízkouhlíkovú spoločnosť si vyžadujú okamžité a koordinované opatrenia. Následky demografického vývoja sú čoraz viditeľnejšie a naše prírodné zdroje treba využívať racionálnejším spôsobom. Naše spoločnosti čelia výzvam v oblasti bezpečnosti, ktorých zvládnutie je z hľadiska rozsahu a technickej stránky čoraz náročnejšie. Výzvy ako naša starnúca populácia alebo závislosť od fosílnych palív sú však takisto veľkou príležitosťou na vývoj inovačných výrobkov a služieb, ktoré môžu byť zdrojom rastu a tvorby nových pracovných miest v Európe. Európa musí zvládnuť aj to, aby si v súvislosti s globalizáciou udržala a upevnila svoje konkurenčné postavenie. Rozvíjajúce sa ekonomiky prechádzajú z cenovej konkurencie a napodobňovania na stratégie, ktorých základom sú inovácie. Iné krajiny investujú ako nikdy predtým do ochrany svojej budúcnosti. Na druhej strane zvyšujúca sa životná úroveň v týchto krajinách otvára nové trhy pre európske výrobky a služby a ich rastúce kapacity vytvárajú nové príležitosti na spoluprácu. Musíme sa chopiť týchto príležitostí, využiť naše silné stránky a pohotovo a rozhodne konať, aby sme mohli budovať našu budúcnosť, zvyšovať prosperitu našich občanov a zabezpečiť konkurencieschopnosť našich podnikov. Výskum a inovácie sú kľúčovou hybnou silou tohto procesu, lenže konkurenti Európu často v týchto oblastiach predbiehajú[11]. Európa potrebuje zásadnú zmenu v oblasti výskumu a inovácií. Ako sa zdôrazňuje v iniciatíve Inovácia v Únii, vyžaduje si to lepšie prepojenie výskumu a inovácií. Mali by sme upustiť od tradičných oddelených koncepcií a zamerať sa viac na výzvy a výsledky, ktoré treba dosiahnuť, prostredníctvom zblíženia nášho výskumu a inovácií s našimi politickými cieľmi. Rovnaký rozhodujúci význam má aj vytvorenie jednoduchšieho súboru nástrojov a pravidiel, pričom sa musí ponechať potrebný priestor na pružnosť. V období prísnych obmedzení verejných rozpočtov je potrebné využiť čo najlepšie každé euro. Financovanie výskumu a inovácií prebieha v Európe v prvom rade na vnútroštátnej úrovni. Napriek určitému pokroku sa vnútroštátne a regionálne vlády ešte stále vo veľkej miere riadia svojimi individuálnymi stratégiami. Vedie to k nákladnému zdvojovaniu a nejednotnosti. Opatrenia na úrovni EÚ sú príležitosťou na dosiahnutie väčšej efektívnosti a účinku. Mohlo by sa pritom vychádzať zo súčasného spoločného úsilia členských štátov, priemyslu a EÚ napríklad v rámci Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (SET-Plan)[12], spoločných technologických iniciatív (STI)[13] a pripravovaného strategického plánu dopravných technológií. Programy realizované v celej EÚ sú takisto rozhodujúce na to, aby sme sa vyrovnali našim konkurentom na medzinárodnej úrovni. Nedostatočné investície do výskumu a inovácií, najmä súkromného sektora, sú veľkou slabinou. Programy EÚ by mali podporiť súkromné investície a tieto programy by mali do Európy priťahovať viac investícií. Programy EÚ sú potrebné na získanie väčšieho množstva vedeckých objavov, keďže prostredníctvom súťaže na celoeurópskej úrovni prispievajú k vytváraniu excelentnosti. Integrácia politík a financovania EÚ od výskumu po trh (ako v rámci európskych partnerstiev v rámci inovácií) umožní Európe lepšie transformovať poznatky na inovácie. Poskytovanie služieb na podporu inovačných postupov nielen v oblasti technologickej inovácie prispeje k využitiu trhových možností na inovačné riešenia. 3. PONAUčENIA Z PREBIEHAJÚCICH PROGRAMOV EÚ V OBLASTI VÝSKUMU A INOVÁCIÍ Oblasť výskumu a vývoja v EÚ sa za posledné desaťročia rozvinula a v súčasnosti má značný podiel na rozpočte EÚ[14]. Priebežné hodnotenie RP7[15] potvrdilo jeho nezastupiteľnú úlohu pri budovaní európskych sietí a ich udržiavaní vrátane pozitívnej úlohy programu Marie Curie a opatrení na rozvoj výskumnej infraštruktúry a úspechu nových nástrojov, napr. Európskej rady pre výskum (ERC) a finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF). Potvrdil sa aj jedinečný spôsob, akým RP7 prispieva k financovaniu cezhraničného výskumu prebiehajúceho v rámci spolupráce. V priebežnom hodnotení sa požaduje lepšie prepojenie výskumu a inovácií a jasnejšia orientácia na excelentnosť, konkurencieschopnosť a spoločenské ciele. Priebežné hodnotenie rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP)[16] potvrdilo jeho vysoko relevantné ciele intervencie na úrovni EÚ. V rámci neho bola zvýraznená významná úloha finančných nástrojov pri podpore MSP, siete Enterprise Europe Network, projektov trhového uplatnenia ekologických inovácií a pilotného zavádzania inovácií v oblasti IKT založeného na dopyte. Toto hodnotenie poukázalo aj na potrebu ďalšieho vzájomného prepájania s ostatnými programami EÚ vrátane kohéznych fondov. EIT prostredníctvom svojich prvých ZIS rieši spoločenské výzvy (v oblasti zmeny klímy, energetiky a IKT) a je priekopníkom nových modelov riadenia inovácií. EIT má do polovice roka 2011 predložiť svoj strategický inovačný program, ktorým by chcel rozšíriť svoju činnosť, v rámci ktorej slúži ako vzor pre inovácie v Európe, a načrtnúť svoju budúcu činnosť. Z rôznych hodnotení však vyplynuli viaceré chyby a nedostatky, najmä nepristupovanie k výskumu a inováciám ako k jednému celku, zložitosť nástrojov, príliš byrokratické pravidlá a postupy a netransparentnosť. Cieľom zdokonaľovania budúcich programov by malo byť: - Vyjasnenie cieľov a spôsob ich transformácie do podporných činností, pričom sa zachová pružnosť, aby sa dalo reagovať na vznikajúce politické potreby. - Znižovanie zložitosti . Postupom času sa rozšíril súbor nástrojov výskumu a vývoja v EÚ, čo viedlo k dojmu, že sa vzťahujú na príliš mnohé ciele a že sa na ne vynakladá veľmi málo prostriedkov. Nekoordinovanie financovania medzi EÚ a členskými štátmi ešte zvyšuje zložitosť a umožňuje prekrývanie a zdvojovanie, napríklad pokiaľ ide o opatrenia finančnej pomoci na podporu MSP alebo na poskytovanie rizikového kapitálu. - Zvyšovanie pridanej hodnoty a využívania zdrojov a zabránenie zdvojovaniu a nejednotnosti. Financovanie výskumu a vývoja v EÚ by malo prinášať vyššiu pridanú hodnotu, malo by sa v rámci neho využívať viac ďalších verejných a súkromných zdrojov a malo by sa efektívnejšie využívať na podporu strategického zosúlaďovania a spájania štátnych a regionálnych fondov, aby sa zabránilo zdvojovaniu a aby sa dosiahol ich požadovaný rozsah využitia a kritické množstvo. - Zjednodušenie účasti znižovaním administratívneho zaťaženia, skrátením času potrebného na udelenie grantu a na jeho vyplatenie a dosiahnutím rovnováhy medzi prístupmi založenými na nákladoch a na dôvere. Príkladom by mohol byť prístup rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. - Rozšírenie účasti na programoch EÚ. Zatiaľ čo na rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie sa zúčastňuje značné množstvo MSP, v priebežnom hodnotení RP7 sa podotýka potreba ďalšieho podnecovania účasti priemyslu a MSP. Poukazuje sa v ňom aj na potrebu zvýšiť účasť výskumníčok a účastníčok z nových členských štátov. Vyššia účasť tretích krajín by bola príležitosťou na získavanie výhod z poznatkov mimo EÚ. - Zvyšovanie konkurencieschopnosti a spoločenský vplyv prostredníctvom podpory EÚ . Vyžadovalo by si to lepšie uplatňovanie a využívanie výsledkov spoločnosťami, investormi, verejnými orgánmi, ostatnými výskumníkmi a tvorcami politiky. Znamená to aj, aby sa podporovali širšie inovácie (vrátane netechnologických a sociálnych inovácií), ktoré nie sú výsledkom výskumnej činnosti. Potrebné je aj lepšie informovať širšie publikum o našich cieľoch a odôvodnenosti našich opatrení. Koneční používatelia inovácií (či už občania, podniky alebo verejný sektor) by sa mali na našich opatreniach zúčastňovať oveľa skôr, čím by sa zrýchlilo a rozšírilo využívanie výsledkov a zlepšila prijateľnosť vo verejnosti, pokiaľ ide o citlivé oblasti, akými sú bezpečnosť alebo nanotechnológie. 4. Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ V súlade s prioritami stratégie Európa 2020 a ustanoveniami zmlúv sa spoločný strategický rámec bude zameriavať na riešenie spoločenských výziev, podnecovanie konkurencieschopnosti a európskeho priemyslu a excelentnosť vedeckej a technologickej základne. 4.1. Spolupráca na plnení stratégie Európa 2020 Výskum a inovácie podporujú na úrovni EÚ rôzne programy, ktoré sa vzťahujú na činnosti celého inovačného cyklu, no často fungujú nezávisle od seba. Z preskúmania rozpočtu vyplynulo, že ďalším krokom v tejto oblasti je vytvorenie spoločného strategického rámca . Vzťahoval by sa na celé príslušné financovanie výskumu a vývoja v EÚ, ktoré sa v súčasnosti realizuje prostredníctvom RP7 a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a inovačných iniciatív EÚ, akou je EIT, na základe jednotných cieľov a spoločných strategických cieľov. Spoločný strategický rámec ponúka široké možnosti zatraktívnenia a lepšieho sprístupnenia financovania EÚ pre účastníkov. Umožnil by vytvoriť jedno miesto na zadávanie údajov so spoločnými nástrojmi IT[17] alebo jedno kontaktné miesto poskytujúce účastníkom poradenstvo a podporu. Okrem toho by umožnil vytvoriť jednoduchšiu a efektívnejšiu štruktúru a racionálnejší súbor nástrojov financovania plynule pokrývajúci celý inovačný reťazec. Spoločný strategický rámec ponúka aj jasné možnosti administratívneho zjednodušenia prostredníctvom vytvorenia štandardizovanejšieho súboru pravidiel platných pre všetkých účastníkov na programoch výskumu a vývoja v EÚ. Tieto pravidlá by sa mali vždy, keď to je možné, zameriavať na spoločné prvky jednotlivých druhov činností. Malo by sa pritom vychádzať z dosahovaného pokroku pri zjednodušovaní[18], no mali by sa zvážiť dodatočné opatrenia ako širšie využívanie paušálnych platieb alebo všeobecná prijateľnosť vlastných účtovných postupov príjemcov[19]. Bude potrebné umožniť pružnosť pri zohľadňovaní rôznorodého financovania potrebného na pokrytie celého inovačného cyklu alebo požiadaviek spojených s osobitnými podmienkami. Pružnosť a rýchlosť realizácie sú takisto nevyhnutné na pritiahnutie investujúcich podnikov (najmä MSP). Týmto sa môžu zdôvodniť špecifické mechanizmy a vykonávacie predpisy, napr. v prípade EIT. Programy EÚ sa realizujú v prostredí, kde väčšinu financovania výskumu a inovácií riadia členské štáty. Príliš často sa však takýmto spôsobom nezohľadňuje nadnárodný charakter výskumu a inovácií a takmer vôbec sa nevyužívajú synergie s programami ostatných členských štátov alebo EÚ. Skúsenosti so spájaním zdrojov členských štátov (prostredníctvom iniciatív na základe článku 185 – ERA-Net a prvé kroky iniciatív spoločného plánovania) preukázali potenciálny vplyv a efektívnosť využívania ďalších zdrojov financovania. Ich efektívnosť však závisí od silnej angažovanosti, a to aj z finančného hľadiska, štátnych a regionálnych verejných orgánov. Dôležitú úlohu musí zohrávať aj budúca politika súdržnosti, ktorej úlohou je budovať výskumné a inovačné kapacity na regionálnej úrovni prostredníctvom inteligentných stratégií špecializácie, avšak v súvislosti s širšími politickými cieľmi EÚ. Oznámenie Komisie o budúcnosti politiky súdržnosti[20] poukazuje na posilnené strategické plánovanie, vyššiu koncentráciu zdrojov a intenzívnejšie využívanie podmienok a stimulov na umožnenie silnejšieho vplyvu na priority stratégie Európa 2020 vrátane výskumu a inovácií. Spoločný strategický rámec financovania výskumu a inovácií v EÚ by mal preto vo veľkej miere dopĺňať budúci spoločný strategický rámec politiky súdržnosti. Okrem toho financovanie rozvoja vidieka v súčasnosti zahŕňa široké spektrum opatrení na podporu inovácií v poľnohospodárstve. Oznámenie Komisie „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“[21] poukazuje na inovácie ako jednu z hlavných otázok rozvoja vidieka popri životnom prostredí a zmene klímy. Otázky: 1. Ako by mal spoločný strategický rámec zatraktívniť a lepšie sprístupniť financovanie výskum a vývoja v EÚ pre účastníkov? Čo je potrebné okrem jedného miesta zadávania údajov so spoločnými nástrojmi IT, jedného kontaktného miesta poskytujúceho podporu, racionálnejšieho súboru financovania pre celý inovačný reťazec a ďalších krokov v oblasti administratívneho zjednodušovania? 2. Ako by malo financovanie EÚ najlepšie pokryť celý inovačný cyklus od výskumu po uvedenie na trh? 3. Ktoré vlastnosti financovania EÚ maximalizujú výhody konania na úrovni EÚ? Mal by sa klásť silný dôraz na využívanie ďalších zdrojov financovania? 4. Ako by sa malo najlepšie využívať financovanie výskumu a inovácií v EÚ, aby sa spojili zdroje členských štátov? Ako by sa mali podporovať iniciatívy spoločného plánovania medzi skupinami členských štátov? 5. Ako by mala vyzerať proporcionalita menších špecificky zameraných projektov a väčších, ktoré sú strategické? 6. Ako by mohla Komisia zabezpečiť rovnováhu jedinečného súboru pravidiel umožňujúceho radikálne zjednodušenie a nutnosti zachovať určitú úroveň pružnosti a diverzity na dosiahnutie cieľov jednotlivých nástrojov a reagovať na potreby jednotlivých príjemcov, najmä MSP? 7. Aké kritériá by sa mali stanoviť na meranie úspešnosti financovania výskumu a inovácií v EÚ? Aké ukazovatele výkonnosti by sa mohli používať? 8. Aký by mal byť vzťah medzi financovaním výskumu a inovácií EÚ a regionálnym a štátnym financovaním? Akým spôsobom by toto financovanie malo dopĺňať finančné prostriedky v rámci budúcej politiky súdržnosti určené na pomoc najmenej rozvinutým regiónom EÚ a programy rozvoja vidieka? | 4.2. Riešenie spoločenských výziev V stratégií Európa 2020 a jej hlavných iniciatívach sú stanovené ambiciózne ciele v oblastiach, akými sú zmena klímy, energetická bezpečnosť, starnutie obyvateľstva alebo efektívne využívanie zdrojov. V rámci iniciatívy Inovácia v Únii sa požadovala užšia viazanosť budúcich programov financovania EÚ na ciele prostredníctvom intenzívnejšej orientácie na riešenie spoločenských výziev. Treba však starostlivo zvážiť výzvy, ktorým by riešenie na úrovni EÚ naozaj prospelo, pričom sa musí zabrániť príliš normatívnym vedeckým a technologickým rozhodnutiam. Súčasné programy financovania EÚ sa v značnej miere venujú riešeniu spoločenských výziev, prevažne prostredníctvom podpory tematického vývoja inovácií. Ústredným prvkom tohto prístupu bolo spájanie výskumníkov z celej Európy do sietí spolupráce a bude sa v tom musieť pokračovať, aby sa zachovala európska výskumná štruktúra. Skúsenosti však ukázali, že týmto prístupom sa potrebná pružnosť, kreatívnosť a interdisciplinárny výskum dá dosiahnuť iba v obmedzenej miere. Iniciatívou Inovácia v Únii sa zaviedla koncepcia európskych partnerstiev v rámci inovácií, aby sa pri riešení spoločenských výziev spojili opatrenia v oblasti dopytu a ponuky. Tieto partnerstvá majú dôležitú úlohu pri koordinovaní úsilia a usmerňovaní činností v rámci celého inovačného cyklu. Príkladom môže byť strategický prístup plánu SET s jasne stanovenými prioritami, presne vymedzenými riadiacimi štruktúrami a posudzovaním dosiahnutého pokroku. Otázky: 9. Aký vplyv by mala mať intenzívnejšia orientácia na spoločenské výzvy na proporcionalita výskumu motivovaného túžbou po nových poznatkoch a výskumu na základe stanoveného programu? 10. Mal by sa dať väčší priestor činnostiam zdola? 11. Ako by malo financovanie výskumu a vývoja v EÚ najlepšie podporiť tvorbu politiky a činnosti orientované na budúcnosť? 12. Ako by sa mala zlepšiť úloha Spoločného výskumného centra Komisie, pokiaľ ide o podporu tvorby politiky a riešenie spoločenských výziev? 13. Ako by mohlo činnosti v oblasti výskumu a vývoja v EÚ pritiahnuť väčší záujem a účasť občanov a občianskej spoločnosti? | 4.3. Zvyšovanie konkurencieschopnosti Európa musí zlepšiť svoje výsledky v účinnosti financovania výskumu a inovácií. Prekážky sa naďalej objavujú pri uplatňovaní výsledkov výskumu získaných v laboratóriách vo fázach vývoja, uvádzania na trh a používania. Ako sa uvádza v iniciatíve Inovácia v Únii, vyžaduje si to, aby priemysel zohrával rozhodujúcu úlohu pri stanovovaní priorít a v rámci verejno-súkromných partnerstiev. Patrí sem aj rozšírenie podpory na celý inovačný cyklus (vrátane potvrdenia o realizovateľnosti, skúšok, pilotných a demonštračných projektov), ako aj zohľadnenie otázok, akými sú postup po skončení projektu, prednormatívny výskum na stanovenie noriem, podpora patentovania a netechnologických inovácií. Pre konkurencieschopnosť Európy je nanajvýš dôležité, aby si zabezpečila silné postavenie v oblasti kľúčových pomocných technológií, akými sú IKT, nanotechnológie, moderné materiály, výroba, kozmické technológie alebo biotechnológie, čo umožní vývoj inovačného tovaru a služieb potrebných na riešenie spoločenských výziev. Prostredníctvom RP7 sa zaviedli nové prístupy na posilnenie účasti priemyslu. Európske technologické platformy (ETP) prispeli k určeniu priorít v oblasti priemyslu. Spoločné technologické iniciatívy (STI) umožnili priemyslu prostredníctvom zriadenia formálnych verejno-súkromných partnerstiev prevziať kontrolu nad vývojom. Prostredníctvom európskeho plánu na oživenie hospodárstva sa v kľúčových sektoroch zaviedli neformálnejšie verejno-súkromné partnerstvá (VSP). Skúsenosť ukazuje, že ich úspech závisí od silnej angažovanosti zúčastnených strán a od jednoduchých a efektívnych štruktúr riadenia a uplatňovania. EIT bude v rámci svojho strategického inovačného programu naďalej prehlbovať prístup, ktorého hnacou silou sú podniky, prostredníctvom orientácie na dosahovanie lepších výsledkov a účinku, ako aj na využívanie značných finančných prostriedkov súkromného sektora. V súvislosti s plánom SET sa začali realizovať európske priemyselné iniciatívy, aby sa verejnému a súkromnému sektoru umožnilo spoločne vypracovávať plány týkajúce sa technológií. Cieľom rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie je zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu s osobitným zameraním na MSP. Tento program zohľadňuje skutočnosť, že inovácie si vyžadujú mnohé nevýskumné kompetencie a činnosti, ktoré nemajú technologickú povahu, napr. dizajn, kreativitu, normalizáciu, využívanie a nové kombinácie existujúcich technológií, nové obchodné modely, účasť užívateľov alebo využívanie mnohých a rôznych možností, ktoré ponúka sociálna inovácia. MSP majú vzhľadom na svoju pružnosť a dynamickosť rozhodujúci význam v rámci vývoja nových produktov a služieb. MSP dosahujúce vynikajúce výsledky a rýchlo sa rozvíjajúce MSP majú možnosť zmeniť štruktúru európskeho hospodárstva tým, že sa z nich stanú mnohonárodné spoločnosti zajtrajška. Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie bol úspešný pri oslovovaní MSP (100 000 MSP získalo úverové záruky, 70 % príjemcov v rámci projektov trhového uplatnenia ekologických inovácií predstavujú MSP) a hoci sa venovala osobitná pozornosť zvyšovaniu účasti MSP v rámci celého RP7, MSP považujú svoju účasť za komplikovanú. V rámci posilneného prístupu k MSP by sa mohli využiť skúsenosti so súčasnými opatreniami zameranými na MSP, zohľadniť potreby jednotlivých druhov MSP v oblasti inovácií a rastu a skutočnosť, že potreby mnohých MSP najlepšie uspokojí podpora na regionálnej úrovni vrátane kohéznych fondov. Otvorené, nenáročné a rýchle režimy uplatňovania by MSP a ďalším zúčastneným stranám z oblasti priemyslu a akademickej obce umožnili preskúmavať nové myšlienky a možnosti hneď po ich objavení pružným spôsobom a otvárať tak nové možnosti pre inovácie. Mohlo by sa pritom napríklad vychádzať zo súčasného využívania verejných výziev a zjednodušeného podávania žiadostí súvisiacich s opatreniami týkajúcimi sa vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti v rámci tematickej oblasti IKT RP7, ako aj z projektov rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. Práva duševného vlastníctva, ktorými sa riadi financovanie výskumu a inovácií v EÚ, majú rozhodujúci význam pre efektívne využívanie a transfer technológií, pričom musia zároveň zabezpečovať prístup a rýchle šírenie vedeckých výsledkov. Majú takisto význam v rámci medzinárodnej spolupráce v oblastiach strategického záujmu. Nízka úroveň financovania výskumu a inovácií zo súkromných zdrojov je pre Európu veľkou prekážkou. Finančný nástroj s rozdelením rizika RP7 a finančné nástroje rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie ukázali, ako sa môže rozpočtu EÚ v partnerskej spolupráci so skupinou Európskej investičnej banky podariť prekonať trhové medzery v tejto oblasti. Budúce programy výskumu a inovácií v EÚ by mali vzhľadom na tieto skúsenosti plne využívať finančné nástroje (prostredníctvom mechanizmov EÚ pre vlastný kapitál a pre rozdelenie rizika navrhnutých v preskúmaní rozpočtu) na podporu komercializácie výsledkov výskumu, rastu inovačných podnikov a investícií do veľkých infraštruktúr. Mohli by sa zvážiť aj nové prístupy, najmä také, ktoré by podnietili dopyt a ktoré by sa zameriavali na včasnejšiu a intenzívnejšiu účasť konečných užívateľov z verejnosti, ako aj zo súkromného sektora[22]. V iniciatíve Inovácia v Únii sa požaduje uvoľnenie kúpnej sily verejného sektora na podnietenie inovácií prostredníctvom verejného obstarávania vrátane predkomerčného obstarávania[23]. Mohlo by sa pritom vychádzať z pilotných opatrení rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a RP7. Spojené štáty majú v tejto oblasti dlhú tradíciu[24], zatiaľ čo v EÚ sa táto možnosť príliš nevyužívala. Motivačné oceňovanie podnecuje výskumníkov k tomu, aby dosahovali vyššie ciele prostredníctvom vyhliadky na získanie finančnej odmeny. Ako nástroj tvorcov politiky má dlhú históriu, no prakticky sa však ešte v rámci programov EÚ nepoužilo. Otázky: 14. Ako by malo financovanie EÚ najlepšie zohľadňovať široké spektrum inovácií vrátane netechnologických inovácií, ekologických inovácií a sociálnej inovácie? 15. Ako by sa mala posilniť účasť priemyslu na programoch výskumu a inovácií v EÚ? Ako by sa mali podporovať spoločné technologické iniciatívy (napr. v rámci súčasného rámcového programu) alebo iné formy „verejno-súkromných partnerstiev“? Aká by mala byť úloha európskych technologických platforiem? 16. Akým spôsobom by sa mali podporovať malé a stredné podniky (MSP) na úrovni EÚ a ktoré druhy MSP? Ako by to malo dopĺňať režimy na štátnej a regionálnej úrovni? Aký druh opatrení by sa mal prijať, aby sa podstatným spôsobom uľahčila účasť MSP na programoch výskumu a vývoja v EÚ? 17. Ako by mali vyzerať otvorené, nenáročné a rýchlo uplatňované režimy (napr. založené na súčasných opatreniach v oblasti budúcich a vznikajúcich technológií (FET) a projektoch trhového uplatnenia ekologických inovácií rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie), aby umožňovali pružné preskúmavanie a komercializáciu nových myšlienok, najmä malými a strednými podnikmi? 18. Ako by bolo možné ešte viac využívať finančné nástroje na úrovni EÚ (založené na vlastnom kapitále a na zadlžení)? 19. Mali by sa zaviesť nové prístupy k podpore výskumu a vývoja, najmä prostredníctvom verejného obstarávania vrátane pravidiel predkomerčného obstarávania a/alebo motivačného oceňovania? 20. Ako by sa prostredníctvom práv duševného vlastníctva, ktorými sa riadi financovanie EÚ, dala dosiahnuť požadovaná rovnováha medzi otázkami konkurencieschopnosti a potrebou prístupu k vedeckým výsledkom a ich šírenia? | 4.4. Posilňovanie európskej vedeckej základne a Európsky výskumný priestor Európska vedecká základňa patrí k najproduktívnejším na svete, ešte však neobsahuje dostatočné skupiny excelentnosti na svetovej úrovni, ktoré by mohli dosahovať prelomové výsledky v oblasti výskumu, a tým podnietiť štrukturálnu zmenu. Hlavnú zodpovednosť za budovanie konkurencieschopnej verejnej vedeckej základne nesú členské štáty. Podpora EÚ k tomu môže tak ako v minulosti jednoznačne prispieť prostredníctvom rozličných iniciatív podporujúcich vytváranie Európskeho výskumného priestoru (ERA). Je nevyhnutné pouvažovať nad tým, ako by financovanie prostredníctvom spoločného strategického rámca na urýchlenie pokroku dalo využiť pri vytváraní skutočne jednotného Európskeho výskumného priestoru. Vytvorenie Európskej rady pre výskum (ERC) bolo významným krokom k zvýšeniu excelentnosti európskej vedeckej základne[25]. Posilnenie jej úlohy by mohlo zahŕňať jej význam, ako aj nástroje, ktoré využíva. Treba si vziať dôležité ponaučenia zo skúseností regiónov a krajín, ktorým sa podarilo vybudovať najexcelentnejšie inštitúcie verejného výskumu na svete prostredníctvom koncentrácie financovania a kombinácie projektových grantov a režimov inštitucionálnej podpory. Excelentnosti na svetovej úrovni sa môže dlhodobo dariť iba v systéme, v ktorom majú všetci výskumníci v celej EÚ k dispozícii prostriedky na rozvoj vlastnej excelentnosti a prípadne na súťaženie o tie najlepšie miesta. Vyžaduje si to, aby členské štáty realizovali ambiciózne programy modernizácie verejnej výskumnej základne a aby zachovali verejné financovanie. Financovanie EÚ, aj prostredníctvom kohéznych fondov, by malo prispieť k vytvoreniu excelentnosti, kde a ak to bude potrebné. Významným výsledkom v oblasti odborného vzdelávania a prenosu poznatkov sú opatrenia EÚ v rámci programu Marie Curie, prostredníctvom ktorých sa zvýšila cezhraničná mobilita a spolupráca v oblasti výskumu mnohých tisícok výskumníkov. Opatrenia v rámci programu Marie Curie takisto zohrávali dôležitú úlohu pri poskytovaní inovačných schopností novej generácii výskumníkov, najmä prostredníctvom výmen medzi podnikmi a akademickou obcou. Prostredníctvom činností programu výskumných infraštruktúr a na základe výsledkov činnosti Európskeho strategického fóra o výskumných infraštruktúrach (ESFRI) bol vyslaný silný impulz plánovaniu, príprave a výstavbe veľkých výskumných infraštruktúr a zabezpečeniu prístupu k existujúcim infraštruktúram. V tejto súvislosti je dôležitý ďalší rozvoj elektronických infraštruktúr, aby sa umožnil diaľkový a virtuálny prístup k výskumným zariadeniam a k vedeckým informáciám. Prístup k medzinárodnej spolupráci sa od začiatku realizácie RP7 značne zmenil. Programy financovania EÚ patria medzi najotvorenejšie na svete, no táto otvorenosť by mala byť opätovaná. Ide pritom nielen o prístup k financovaniu, ale aj o prístup na trh a ochrana práv duševného vlastníctva. Činnosť Strategického fóra pre medzinárodnú spoluprácu (SFIC) posilnila strategický prístup k medzinárodnej spolupráci a komplementárnosti činností členských štátov a činností Únie. Vzhľadom na budúce programy sa musí zvážiť diferencovanejší prístup zohľadňujúci osobitosti jednotlivých druhov tretích krajín a dosiahnutie náležitej proporcionality cieľov týkajúcich sa posilnenia konkurencieschopnosti Európy a riešenia globálnych výziev. Opatrenia v oblasti financovania na podporu ERA dopĺňali v posledných rokoch viaceré nefinančné politické iniciatívy, akými je 5 iniciatív ERA po predložení zelenej knihy o ERA[26], alebo opatrenia, ktorých cieľom je povzbudiť silnejšiu účasť žien vo vede. Iniciatíva Inovácia v Únii si stanovila za cieľ zaviesť potrebné opatrenia na dokončenie ERA do roku 2014 vrátane prijatia právnych predpisov. Treba sa dôkladne zamyslieť nad spôsobom, akým spôsobom môžu v tejto súvislosti pomôcť opatrenia v oblasti financovania a ako by sa dali zefektívniť. Vyžaduje si to lepšie členenie, komplementárnosť a synergiu medzi opatreniami v oblasti financovania a inými opatreniami. Otázky: 21. Ako by sa mala posilniť úloha Európskej rady pre výskum pri podpore excelentnosti na svetovej úrovni? 22. Ako by mala pomáhať podpora EÚ členským štátom pri budovaní excelentnosti? 23. Ako by sa mala posilniť úloha činností v rámci programu Marie Curie pri podpore mobility výskumníkov a vytváraní atraktívnych možností budovania kariéry? 24. Aké opatrenia by sa mali prijať na úrovni EÚ na ďalšie posilnenie postavenia žien v oblasti vedy a inovácií? 25. Akým spôsobom by sa mali podporovať výskumné infraštruktúry (vrátane celoeurópskych elektronických infraštruktúr) na úrovni EÚ? 26. Akým spôsobom by sa mala podporovať medzinárodná spolupráca s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, napr. z hľadiska prioritných oblastí strategického záujmu, nástrojov, reciprocity (a to aj v otázkach práv duševného vlastníctva), alebo spolupráca s členskými štátmi? 27. Ktoré kľúčové problémy a prekážky týkajúce sa ERA by sa nástroje financovania EÚ mali snažiť prekonať a ktoré by sa mali riešiť inými (napr. legislatívnymi) opatreniami? | 5. Verejná diskusia a ďalšie kroky Komisia je presvedčená, že uvedené problémy a otázky sú kľúčovými aspektmi, ktoré treba zohľadniť pri ďalšom vývoji spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ a súvisiacich nástrojov. Členské štáty, Európsky parlament a ostatné krajiny sa vyzývajú, aby podporili túto diskusiu účasťou svojich zainteresovaných strán. Na podporu diskusie o týchto otázkach sa budú využívať rôzne sociálne médiá vrátane webovej stránky pre verejnú konzultáciu (http://ec.europa.eu/research/innovation-union). Komisia žiada organizácie, ktoré by chceli vyjadriť svoje pripomienky v rámci verejnej konzultácie, aby Komisii a širokej verejnosti poskytli informácie o tom, v mene koho a čoho vystupujú. Ak sa organizácie rozhodne, že tieto informácie neposkytne, Komisia v súlade so svojou stanovenou politikou zaradí takýto príspevok medzi príspevky jednotlivcov. (konzultačné normy, pozri KOM(2002) 704 a oznámenie o opatreniach nadväzujúcich na Európsku iniciatívu za transparentnosť, pozri KOM(2007) 127 z 21. marca 2007) Program sa skončí 20. mája 2011 . Širokú konzultáciu o tejto zelenej knihe budú dopĺňať cielené konzultácie, napr. o rámci ERA a strategickom inovačnom programe EIT. Bude sa pritom čerpať z výsledkov verejnej konzultácie o budúcnosti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie[27]. Dňa 10. júna 2011 bude zorganizované podujatie s cieľom vyhodnotiť verejnú konzultáciu a prediskutovať výsledky so zainteresovanými stranami. Komisia plánuje predložiť svoje formálne legislatívne návrhy spoločného strategického rámca financovania výskumu a vývoja v EÚ koncom roka 2011. Súčasťou týchto návrhov budú posúdenia vplyvu ex ante , ktoré budú obsahovať potrebné podklady k navrhnutým možnostiam. Komisia je presvedčená, že výskum a inovácie sú pre budúcu existenciu ľudstva ústredným záujmom, a preto si vyžadujú lepšie pochopenie verejnosťou a diskusiu v rámci nej. Preto bude Komisia realizovať rozsiahlu komunikačnú stratégiu, ktorá bude sprevádzať verejnú konzultáciu, následne medziinštitucionálnu diskusiu a nakoniec realizáciu budúcich programov financovania EÚ. Toto by malo širokej verejnosti ukázať, aké je pre ňu financovanie EÚ dôležité, pričom sa použijú audiovizuálne a tlačené médiá, budú sa organizovať verejné podujatia a využijú sa všetky možnosti nových sociálnych médií. [1] „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ – KOM(2010) 2020. [2] „Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií“ – KOM(2010) 546. [3] Zmluva o fungovaní Európskej únie, hlava XVII „Priemysel“ a hlava XIX „Výskum a technologický rozvoj a kozmický priestor“; Zmluva o Euratome, hlava II kapitola 1 „Podpora výskumu“. [4] Závery Rady o hlavnej iniciatíve stratégie Európa 2020: Inovácia v Únii, 26.11.2010. [5] „Preskúmanie rozpočtu EÚ“ – KOM(2010) 700. [6] http://ec.europa.eu/research/fp7/index_en.cfm [7] JRC a je útvarom Komisie, ktorý vedecky a technicky podporuje tvorbu a realizáciu politík EÚ. [8] http://ec.europa.eu/cip/ [9] http://eit.europa.eu/ [10] http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/research/index_en.htm [11] Intenzita výskumu a vývoja v EÚ-27 predstavovala v roku 2009 2,01 % HDP v porovnaní s 2,77 % v USA v roku 2008 a 3,44 % v Japonsku v roku 2007. Ďalšie informácie nájdete v komparatívnom hodnotení výsledkov Inovácie v Únii za rok 2010 na webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/facts-figures-analysis/innovation-scoreboard/index_en.htm [12] „Európsky strategický plán energetických technológií (Plán SET)“ – KOM(2007) 723 a „Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií (Plán SET)“ – KOM(2009) 519. [13] O čom svedčí napríklad priebežné hodnotenie spoločných technologických iniciatív ARTEMIS a ENIAC – KOM(2010) 752. [14] V roku 2013 bude 7,41 % rozpočtu EÚ vyčlenených na výskum a inovácie. [15] Priebežné hodnotenie RP7 nájdete na webovej stránke: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7. [16] Priebežné hodnotenie CIP nájdete na webovej stránke:http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf. [17] Vychádzajúc z účastníckeho portálu RP7: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/appmanager/participants/portal [18] „Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum“ – KOM(2010) 187 a rozhodnutie Komisie K(2011) 174 z 24. januára 2011. [19] Komisia navrhla revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách – KOM(2010) 815 – ktorá umožňuje radikálnejšie zjednodušenie v budúcom finančnom rámci, vrátane rozšíreného využívania paušálnych súm, úhrad založených na účtovných postupoch príjemcu a „ideálneho domu“ pre verejno-súkromné partnerstvá. [20] „Závery z piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: Budúcnosť politiky súdržnosti“ – KOM(2010) 642. [21] KOM(2010) 672. [22] Pozri politické odporúčania, ktoré nedávno uverejnil Výbor pre Európsky výskumný priestor http://ec.europa.eu/research/erab/pdf/erab-2nd-final-report_en.pdf. [23] Komisia prijala 27. januára 2011 „Zelenú knihu o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ – Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania“ (KOM(2011) 015, ktorá konzultuje o otázke, či by sa mali upraviť pravidlá verejného obstarávania, aby sa umožnilo dosiahnutie ďalších politických cieľov ako podpora inovácií. [24] Pozri napr. iniciatívu v oblasti výskumu inovácií pre malé podniky (Small Business Innovation Research initiative) http://www.sbir.gov. [25] Dopĺňajú sa tým iné režimy, ktorých cieľom je zvýšiť vedeckú excelentnosť, akou je hlavná iniciatíva FET: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/fet/flagship/. [26] „Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ – KOM(2007) 161. [27] Informácie nájdete na webovej stránke: http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm.