SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpe čnosti (GMES):  
Výzvy a dalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“ 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
{KOM(2009) 589 v kone čnom znení  } 
{SEK(2009) 1439} {SEK(2009) 1440}  
 
SK 2   SK ZHRNUTIE  POSÚDENIA  VPLYVU 
1. Ú VOD 
Toto posúdenie vplyvu je sprievodným dokument om oznámenia Komisie o zložke „vesmír“ 
Globálneho monitorovania život ného prostredia a bezpe čnosti (GMES). Bolo vypracované po 
porade s riadiacou skupinou útvarov Komisie a v nadväznosti na rozsiahle konzultácie so 
zainteresovanými stranami uskuto čnené úradom Európskej komi sie pre GMES. Túto správu 
analyzoval výbor Európskej komisie na posudz ovanie vplyvu a zodpovedajúcim spôsobom ju 
zmenil a doplnil. 
GMES je kapacitou pre pozorovanie Zeme, v ďaka ktorej možno efektívnejšie riadi ť prírodné 
zdroje, monitorova ť biologickú diverzitu, stav oceánov a chemické zloženie našej atmosféry 
— významné činitele zmeny klímy —, lepšie reagova ť na prírodné katastrofy i katastrofy, 
ktoré spôsobil človek, a zlepši ť hraničný dozor.  
GMES zah ŕňa zložku „služby“ a zložku „infra štruktúry na pozorovanie“, pri čom posledne 
menovaná zložka pozostáva z vesmírnej infraš truktúry a z infraštruktúry in situ. Výhody 
vznikajú zo zložky „služby“, ktorá zasa  závisí od údajov získaných z pozorovania 
prostredníctvom príslušnej infraštr uktúry. GMES by sa mal preto vníma ť ako kompletný 
systém. Kým v oznámení Komisie z r oku 2008 „GMES: Záleží nám na vä čšej bezpe čnosti 
našej planéty“1 sa riešila problematika GMES ako celok, v tomto oznámení sa pozornos ť 
sústredí na zložku „vesmír“ s cie ľom: i) uľahčiť postup spolurozhodovani a o návrhu Komisie 
týkajúcom sa programu GMES a jeho po čiatočnej prevádzky v období rokov 2011 – 20132 a 
ii) pripravi ť základ na rozhodnutia vz ťahujúce sa na nasledujúci finan čný rámec (po roku 
2013). 
Údaje z vesmíru predstavujú základné vstupné údaje pre zložku GMES „služby“. Ak je tok 
údajov z vesmíru prerušený alebo odrezaný, niektoré služby nie je možné poskytova ť. 
Tematické oblasti v rámci zložky GMES „služby“ budú závisie ť od prístupu k údajom 
z existujúcich družíc na pozorovani e Zeme vo vlastníctve tretích strán3 a z vesmírnej 
infraštruktúry vyvinutej špecificky pre GMES. Ke ďže EÚ nechce duplikova ť existujúce 
kapacity v Európe, skúmalo sa, v akej miere požiadavky užívate ľov zostavené Európskou 
úniou nie je možné splni ť prostredníctvom existujúcej alebo plánovanej infraštruktúry. 
Táto analýza nevyužitých možností pomohla definova ť obsah programu zložky GMES 
„vesmír“ Európskej vesmírnej agentúry (ESA), ku ktorému EÚ finan čne prispieva, a ktorý sa 
týka vývoja družicových misií známych ako „sentinely“. ESA v sú časnosti vyvíja prvé 
konštelácie sentinelov, ktoré zah ŕňajú sedem družíc (prvé dve je dnotky sentinelov 1 až 3, prvé 
dve jednotky sentinelu 4 a predchodcu sentinelu 5) plus dva prístroje, ktoré majú lieta ť na 
palube družíc EUMETSAT-u. 
                                                 
1 KOM(2008) 748 v kone čnom znení, 11.12.2008. 
2 KOM(2009) 223 v kone čnom znení, 20.5.2009. 
3 Vrátane členských štátov EÚ, medzivládnych organizácií ako ESA a EUMETSAT, ne členských krajín 
EÚ a súkromných subjektov. 
 
SK 3   SK 2. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Keď sa vesmírna infraštruktúra vyvinie, bude sa musie ť využíva ť a v príslušnom čase 
obnovova ť s cieľom zbiera ť environmentálne údaje pre zl ožku systému GMES „služby“. 
Tento dokument sa preto zaoberá problémom, ako možno riadi ť a financova ť: 
• využívanie za čiatočných konštelácií sentinelov, ktoré vyvinula ESA, po konci fázy vývoja 
a 
• obnovovanie sentinelov, z ktor ých mnohé majú životnos ť približne sedem rokov, súbežne s 
uvedeným využívaním, s cie ľom dlhodobo pokra čovať v zbere údajov. 
Komisia vo svojom návrhu nariadenia o programe GMES a jeho po čiatočnej prevádzke 
v období rokov 2011 – 20134 navrhla, že celkové finan čné krytie po čiatočnej prevádzky 
GMES by malo predstavova ť 107 miliónov EUR, z toho 40 miliónov EUR na využívanie 
zložky „vesmír“. 
Financovanie a riadenie využívania sentin elov sa analyzovalo v mnohých dokumentoch 
vrátane oznámenia Komisie Globálne mon itorovanie životného prostredia a bezpe čnosti 
(GMES): Záleží nám na vä čšej bezpe čnosti našej planéty5. Hoci sa o čakáva, že budúci 
program EÚ by mal prispie ť k udržate ľnosti vesmírnej infraštruktúry, najmä z h ľadiska 
dostupnosti na obežnej dráhe a prevádzky, ži adne záväzné rozhodnutia o financovaní 
využívania sentinelov Európskou úniou neboli možné, ke ďže uvedené obdobie presahuje 
súčasný finan čný rámec. Preto je potrebné ako sú časť práce na nasledujúcom viacro čnom 
finančnom rámci zav času vypracova ť rozhodnutie o financovaní zložky „vesmír“. 
Členské štáty ESA sa vyjadrili, že infraštruktúr a sentinelov predstavuje ich príspevok k zložke 
GMES „vesmír“ a že ich finan čné úsilie sa vynakladá na  základe predpokladu, že 
zodpovednos ť za využívanie a obnovu rovnocennej infraštruktúry časom prevezme EÚ v 
rámci financovania EÚ.6 Rovnaké stanovisko je dnotne prijali viaceré členské štáty EÚ 
v poradnom výbore GMES, expertnej skupine po máhajúcej Komisii pri vývoji GMES. Preto 
nie je pravdepodobné, že ak by EÚ neprevzala záväzok, po roku 2013 zodpovednos ť za GSC 
by prevzala iná organizácia a ko EÚ. Zložka GMES „služby“  by preto nebola realizovate ľná 
tak, ako je koncipovaná v sú časnosti7. 
3. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Príspevok EÚ k využívaniu a prípadne k obnove  vesmírnej infraštruktúry vyvíjanej na 
európskej úrovni je úplne v súlade so zásadou subsidiarity z nasledujúceho dôvodu. 
Zodpovednos ť za využívanie a prípadnú obnovu vesmír nej infraštruktúry vyvíjanej na 
základe finan čných prostriedkov EÚ a medzivládnych prostriedkov nie je možné uspokojivo 
dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov z dôvodu vynaložených nákladov. Práve 
z tohto dôvodu v oblasti vesmírneho pozorovania na ú čely prevádzkovej meteorológie 
                                                 
4 KOM(2009) 223, 20. 5. 2009. 
5 KOM (2008) 748 v kone čnom znení, 12. 11. 2008. 
6 Pozri napr. zápisnicu zo 198. zasadnutia Rady ESA z 15. februára 2008, s. 4, a zápisnicu z 203. 
zasadnutia Rady ESA z 15. a 16. októbra 2008, s. 6. 
7 Pozri aj odôvodnenie 12 návrhu nariadenia o GMES. Hoci niektoré služby by bolo možné poskytova ť 
len na základe údajov in situ, respektíve na základe údajov z iných misií ako sentinely, takéto služby by 
už neboli porovnate ľné s tematickými oblas ťami zložky služieb GMES. 
 
SK 4   SK európske štáty združili svoje zdroje s cie ľom vybudova ť a využíva ť meteorologické družice 
pod záštitou Európskej organizácie pre využívan ie meteorologických družíc (EUMETSAT-u). 
Európske štáty vyvinuli aj experime ntálne environmentálne družice bu ď prostredníctvom 
ESA, alebo prostredníctvom vnútroštátnych vesmírnych agentúr. Nenašli však spôsob 
spolupráce pri financovaní trvalých prevád zkových programov monitorovania životného 
prostredia podobných programom v oblasti mete orológie. Potreba takýchto pozorovaní sa 
však stáva ve ľmi významná vzh ľadom na zvyšujúci sa politický tlak na verejné orgány, aby 
prijímali kvalifikované rozhodnutia  o životnom prostredí, bezpe čnosti a zmene klímy. 
4. C IELE EÚ 
Konkrétne ciele opatrení EÚ týkajúcich sa zl ožky GMES „vesmír“ (t. j. sentinelov) sú: 
• zabezpečiť trvalú dostupnos ť environmentálnych údajov zbieraných prostredníctvom 
súboru vesmírnych senzorov ako zdroja vstup ných údajov pre tematické oblasti zložky 
GMES „služby“ prostredníctvom: 
– trvalého využívania sentinel ov a sprievodných výskumných činností 
prostredníctvom primeraných štru ktúr riadenia a financovania, 
– opatrení v časného definovania, vývoja a obstará vania na obnovu sentinelov, ak sú 
potrebné, 
• znížením nákladov na prístup k údajom získaným z pozorovania Zeme stimulova ť rast 
sektora nadväzujúceho na pozorovanie Zeme z h ľadiska pracovných miest, inovácie 
a medzinárodnej konkurencieschopnosti. 
5. M OŽNOSTI POLITIKY  
K dispozícii sú tieto možnosti politiky: 
• Možnosť 1: Možnos ť 1 predstavuje základný scenár. EÚ by neprevzala 
zodpovednos ť za využívanie sentinelov po za čiatočnej prevádzke GMES (2011 – 2013). 
To znamená, že EÚ by po roku 2013 vôbec nevyužívala zložku GMES „vesmír“. Ke ďže 
žiadny iný subjekt by ne bol ochotný financova ť celý komplex nákladov na využívanie 
sentinelov, pre zložku GMES „služby“ by nebo li k dispozícii žiadne údaje zbierané 
prostredníctvom sentinelov. 
• Možnosť 2: EÚ by financovala a riadila len využívanie  prvých konštelácií 
sentinelov, ale nie ich obnovu. Po prvej konštelá cii nebudú zo sentinelov dostupné žiadne 
údaje. 
• Možnosť 3: EÚ by financovala a riadila i) využívanie po čiatočných konštelácií 
sentinelov a ii) obnovu vesmírne j infraštruktúry na zabezpe čenie trvalého dlhodobého 
pozorovania vzh ľadom na to, že nominálna životnos ť väčšiny sentinelov vyvinutých 
v súčasnosti je sedem rokov a že tematické oblasti zl ožky GMES „služby“ sa zakladajú na 
trvalom prístupe k príslušným údajom.  Rozhodnutia o obnove bude potrebné prija ť počas 
prevádzky pôvodných konštelácií. 
 
SK 5   SK Tieto možnosti zah ŕňajú mnoho predpokladov. Po prvé, činnosti využívania budú sprevádza ť 
výskumné činnosti. Po druhé, potrebný je prístup k údajom z existujúcich družíc na 
pozorovanie Zeme vo vlastníctve tretích strán. Po tretie, údaje  generované sentinelmi budú 
k dispozícii na základe úplného a otvoreného pr ístupu. Po štvrté, pre zložku GMES „vesmír“ 
sa neposudzujú žiadne formy spolufinancovania. Tak ako v prípade programu Galileo8 
a ďalších infraštrukturálnych pr ogramov EÚ, vlastníctvo sentinelov by sa mohlo previes ť na 
EÚ bez akýchko ľvek nákladov, čo by EÚ umožnilo uplatni ť vo vzťahu k údajom zo 
sentinelov politiku úplného a otvoreného prís tupu k údajom a informáciám. Komisia však 
bude napriek tomu ďalej skúma ť, či príležitosti rozvoja trhu a užívate ľské poplatky na báze 
nákladov by nemohli napokon zníži ť v dlhodobom horizonte podiel  verejných investícií. 
Potenciálne finan čné prostriedky, ktoré možno uvo ľniť v rámci rozpo čtu EÚ, vo všeobecnosti 
ešte nie sú známe, ke ďže sa ešte v rámci nového viacro čného finan čného rámca (po roku 
2013) nestanovili priority a nepridelili finan čné prostriedky. 
6. A NALÝZA VPLYVOV  
V súlade so zameraním navrhovaného oznáme nia sa všetky možnosti zakladajú len na 
variantoch v rámci zložky „vesmír“ a predpokl adajú, že všetky ostatné zložky sa nemenia. 
Príslušné možnosti sa analyzovali z kvalitatívneho, ako aj kvantitatívneho h ľadiska. Pokia ľ 
ide o kvantitatívnu časť, analýza nákladov a prínosov sa zakladala na dostupných údajoch. 
Výhody vyplývajúce z GMES sa kvantif ikovali v štúdii Analýza spolo čensko-hospodárskych 
výhod GMES spolo čnosti PriceWaterhouseCoopers ( ďalej len „štúdia PWC“)9. Uvádzajú sa 
v nej z finan čného hľadiska a z h ľadiska sú časnej hodnoty plánované hospodárske výhody 
(vrátane spolo čenských, environmentálnych a iných hospodárskych výhod) vzh ľadom na 
základný scenár bez GMES. V štúdii PWC bo li výhody GMES zoskupené do troch kategórií 
vysokej úrovne: 
• Kategória 1:  Výhody efektívnosti spojené s využívaním informácií súvisiacich s GMES 
pri vykonávaní alebo presadzovaní právnych pre dpisov alebo politík, ktoré sú už zavedené. 
Na realizáciu týchto výhod je potrebná len trvalá dostupnos ť služieb GMES (a teda zložky 
GMES „vesmír“).  
• Kategória 2:  Výhody spojené s dostupnos ťou väčšieho množstva lepších informácií po čas 
etapy formulácie politík. Výsledkom bude lepšia tvorba politík na európskej, vnútroštátnej 
a regionálnej úrovni, ľahšie a efektívnejšie vykonávanie,  a napokon lepšie plnenie cie ľov 
politiky. Medzi dostupnos ťou informácií a realizáciou výhod však existuje prirodzené 
oneskorenie, spojené s politickým cyklom.  
• Kategória 3:  Ako pri kategórii 2, ale tento raz na globálnej úrovni, t. j. výhody spojené 
s podpisom a vykonávaním medzinárodných zmlúv (napr. o zmene klímy, šírení púšte 
a odlesňovaní). V dôsledku toho je pred real izáciou výhod v praxi omnoho dlhšie časové 
oneskorenie, ale ich ve ľkosť je zárove ň omnoho vä čšia ako pri ostatných kategóriách. 
Príkladom tejto kategórie je prínos, ktorý GMES prinesie k politikám v oblasti zmeny 
                                                 
8 Pozri článok 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokra čovaní 
v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo), Ú. v. EÚ L 196/1, 
24.7.2008. 
9 Dostupná na stránke http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
SK 6   SK klímy prostredníctvom dlhodobých dátových rad ov týkajúcich sa takých parametrov, ako 
teplota na hladine mora, zvýšenie úrovne mora a rozloženie CO 2. 
Pokiaľ ide o náklady, zoh ľadnili sa náklady na zložku „služ by“, ako aj na zložku „vesmír“. 
Náklady na zložku „vesmír“ sa zakladali na dlhodobom scenári ESA, posúdení nákladov 
vypracovanom vrcholovými orgánmi ESA a uzna nom na 6. zasadnutí Rady pre vesmír ako 
základ na odhady nákladov10. 
                                                 
10 Uznesenie Rady „Prínos inovácie a konkurencieschopnosti vesmírneho priemyslu v kontexte 
európskeho plánu na oživenie hospodárstva a ďalšie kroky“ — 10500/09, 29.5.2009. 
 
SK 7   SK Z kvantitatívneho h ľadiska možno jednotlivé možnosti naj ľahšie porovna ť na základe výšky 
ich generovaných čistých sú časných hodnôt v skúmanom období — pozri nasledujúci 
obrázok.11 
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Možnosť 1 základný scenárMožnosť 3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
V mil. EUR
RokPorovnanie možností z h ľadiska NPV 
Ceny roku 2009
Možnosť 1 základný scenár Možnosť 2 Možnosť 3 
Ak sa zoh ľadnia aj vplyvy, ktoré nie sú zahrnuté v štúdii PWC, a preto nie sú zachytené ani 
v predchádzajúcom grafe, možno dospie ť k nasledujúcemu porovnaniu (pri čom sa 
zohľadňuje, že náklady sa týkajú zložky GMES „vesmír“, kým výhody vznikajú z celého 
systému GMES):  
                                                 
11 Na obrázku sa za každú možnos ť uvádza kumulovaná čistá súčasná hodnota (v roku 2009) toku platieb 
a výhod po čínajúc rokom 2014 a kon čiac rokom X, kde X môže nadobudnú ť akúkoľvek hodnotu od 
2014 do 2030. 
 
SK 8   SK  
 Ú činnosť Efektívnos ť Zlu čiteľnosť 
Možnosť 1 
(základný 
scenár) Nedosahuje žiadny 
z cieľov. 
Vplyv na rozpo čet 
EÚ by však bol 
nulový, čo znamená, 
že finan čné 
prostriedky by boli 
k dispozícii na iné 
iniciatívy a programy. Určité (nízke) náklady na dosiahnutie 
nulových výhod (uskladnenie 
vyvinutých družíc). Žiadne výhody, preto žiadne 
interakcie. Je výrazne nezlu čiteľná 
s predchádzajúcim úsilím EÚ venovaným rozvoju zložky GMES 
„vesmír“ a s postojmi, ktoré EÚ 
zastávala v globálnom pozorovaní Zeme počas posledných 10 rokov. 
Bola by zlu čiteľná len v prípade 
výraznejšieho posunu politických priorít v EÚ, t. j. zníženia stup ňa 
významnosti zmeny klímy 
a bezpečnosti občanov v politickom 
programe. 
Možnosť 2 Dosahuje ciele 
poskytovania 
informačných 
služieb 
prostredníctvom 
udržateľnej 
infraštruktúry len na 
obmedzené obdobie (do roku 2020). 
Nedosahuje cie ľ 
udržateľného rastu 
v nadväzných 
sektoroch. Príspevok z rozpo čtu EÚ na zložku 
GMES „vesmír“ v nasledujúcom 
finančnom rámci v priemere vo výške 
približne 200 mil. EUR/rok by umožnil 
dosahova ť do roku 2022 výhody vo 
výške od 400 mil. EUR do 900 mil. 
EUR ročne. Po roku 2020 by výhody 
poklesli približne na 130 mil. EUR/rok, čo sa približne rovná nákladom 
v nasledujúcom období. 
Táto možnos ť obsahuje významnú 
implicitnú neefektívnos ť nákladov 
spojenú s prístupom „zastav a cho ď“. 
EÚ by nezískala výhody z úspor z rozsahu pri opakovanej výrobe 
družicových jednotiek, ktoré sú vo 
vesmírnom sektore významné.  Vplyv na rozpo čet EÚ, hoci je vyšší 
ako pri základnom scenári, by 
mohol by ť kompenzovaný 
obmedzenými environmentálnymi 
a hospodárskymi výhodami.  
Súdržnosť politík by bola závislá od 
schopnosti EÚ a zvyšku európskych 
EO EÚ preklenú ť medzeru po 
skončení životnosti prvej generácie. 
Nie je zlu čiteľná s deklarovanými 
ambíciami EÚ by ť vodcom 
v oblasti zmeny klímy (zmena 
klímy bude v každom prípade 
vyžadova ť dlhodobé činnosti 
monitorovania).  
Možnosť 3 Dosahuje všetky 
politické ciele Príspevok z rozpo čtu EÚ na zložku 
GMES „vesmír“ v nasledujúcom 
finančnom rámci v priemere vo výške 
približne 430 mil. EUR/rok by umožnil poskytnúť do roku 2022 výhody vo 
výške 1 mld. EUR/rok, a potom 
dosiahnuť k roku 2027 vrchol na úrovni 
vyše 5 mld./rok. Dlhodobejšie investície, vyššie ako 
v základnom scenári, by priniesli 
pozitívne interakcie v oblasti 
politických priorít, napríklad v oblasti zmeny klímy. Táto 
možnosť je v súlade s politickým 
programom a cie ľmi EÚ. 
Potenciál strategických výhod pre 
EÚ ako globálneho aktéra. 
Potrebný rozpo čet a zodpovedajúci 
posun od výskumu k prevádzke by 
vyžadovali, aby GMES bol v nasledujúcom finan čnom rámci 
EÚ zahrnutý medzi finan čné 
priority, čo by mohlo znamena ť 
nutnosť zodpovedajúcich úprav 
v ostatných oblastiach politiky. 
 
 
SK 9   SK 7. M ONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Samotné oznámenie nebude priamo vies ť k financovaniu nových činností prostredníctvom 
rozpočtu EÚ a nad rámec toho, o čom sa rozhodlo alebo čo sa navrhlo v rámci 7. RP, 
prípravných akcií a po čiatočnej prevádzky GMES do roku 2013. Ak by sa na nasledujúcom 
zasadnutí Rady vybrala jedna z možností vyža dujúcich využívanie sentinelov po roku 2014, 
príslušný právny návrh by sa vypracoval v súlade s uplatnite ľnou právnou úpravou, týkajúcou 
sa najmä prípravy nasledujúceho viacro čného finan čného rámca a posúdení vplyvu. 
V súlade so štandardným postupom Komisie sa hodnotenie vykoná v troch fázach (ex ante, 
priebežne a ex post). Priebežným hodnotením a hodnotením ex post sa posúdi, či sa plnia/boli 
splnené prevádzkové ciele. Komisia bude ďalej hodnoti ť pokrok v činnostiach využívania 
systému a až potom bude prijíma ťakéhokoľvek závažné rozhodnutia vrátane rozhodnutia 
o obnovení sentinelov. Toto rozhodnutie môže by ť potrebné prija ť pred začatím jedného 
alebo viacerých finan čných rámcov z dôvodu dlhých cykl ov vývoja družíc. V každom 
politickom cykle budú rozhodnutia musie ť byť podložené aktualizovanými argumentmi 
z hľadiska nákladov a prínosov pre rôzne mo žnosti a rozsiahlymi konzultáciami so 
zainteresovanými stranami o ú činnosti a užito čnosti systému.