SK Úradný vestník Európskej únie C 351/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha občianskej spoločnosti v boji proti korupcii v krajinách južného Stredozemia“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 351/06

Spravodajca: Juan MORENO PRECIADO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha občianskej spoločnosti v boji proti korupcii v krajinách južného Stredozemia“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 5. septembra 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 483. plenárnom zasadnutí 18. a 19. septembra 2012 (schôdza z 19. septembra 2012) prijal 149 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Problém korupcie je rozšírený na celom svete a občanom spôsobuje závažné škody. V krajinách južného Stredozemia bola korupcia jedným z faktorov, ktoré prispeli k vypuknutiu nedávnych nepokojov známych ako „arabská jar“. Občianska spoločnosť, ktorá bola ich skutočnou hnacou silou, korupciu ostro odsúdila.

1.2 V mnohých krajinách je boj proti korupcii jednou z najväčších výziev a zároveň ukazovateľom na meranie úrovne transparentnosti a kvality nového riadenia v zákonodarných a vládnych orgánoch, ako aj vo verejných službách.

1.3 Právne predpisy, ktoré boli v niektorých krajinách zavedené na boj proti korupcii, a orgány, ktoré boli nato zriadené, je potrebné rozšíriť a posilniť. Nato, aby mohli občania kontrolovať systémy riadenia, musia existovať reprezentatívne a nezávislé občianske a spoločenské organizácie.

1.4 Prodemokratické politické zmeny umožňujú zavádzanie pozitívnych reforiem, ktoré treba prehlbovať. Okrem inštitucionálnych reforiem je potrebné začať bojovať proti korupcii vo verejných službách, ako je doprava a verejné práce, školstvo, zdravotníctvo, väzenský systém atď. Musí sa zabrániť tomu, aby sa prostriedky zameriavali výlučne na bezpečnosť na úkor boja proti korupcii.

1.5 Európska susedská politika zaväzuje EÚ k tomu, aby regulovala úroveň vzťahov so susednými krajinami podľa toho, či skutočne dodržiavajú demokratické hodnoty. EHSV vyzýva EÚ, aby boli akčné plány v súlade s týmito usmerneniami. EÚ a jej členské štáty musia byť príkladom etiky v boji proti korupcii, a to vo vnútri ako aj vo vzťahoch s partnerskými krajinami.

1.6 EHSV žiada EÚ, aby sa zaviazala najmä k tomu, že bude od svojich partnerov požadovať dodržiavanie názorovej a náboženskej plurality, slobody tlače, nezávislosti súdnictva, rovnosti príležitostí žien a mužov a slobody zhromažďovania.

1.7 EHSV sa domnieva, že by sa mali dodržiavať aj priority európskej susedskej politiky v oblasti spolupráce v otázkach migrácie, azylu, vízovej politiky, opatrení proti terorizmu, organizovanému zločinu, obchodu s drogami a zbraňami, praniu špinavých peňazí a finančným a hospodárskym trestným činom. Akčné plány by mali podporovať reformy súdneho a väzenského systému a policajnú a justičnú spoluprácu.

1.8 Pre EHSV je tiež prioritou, aby krajiny európsko-stredozemskej oblasti skutočne dodržiavali základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP), ktoré definujú dôstojnú prácu.

1.9 EHSV sa zaväzuje, že bude aj naďalej podporovať organizácie občianskej spoločnosti v oblasti južného Stredozemia, a považuje za potrebné, aby vlády partnerských krajín zavádzali s podporou EÚ vzdelávacie programy zamerané na vytváranie a upevnenie pozície občianskych a spoločenských organizácií. Predovšetkým je potrebné podporovať posilňovanie sociálneho dialógu medzi zamestnávateľmi a pracovníkmi, ako aj úlohu žien v hospodárstve a podnikaní.

2. Korupcia ako prekážka rozvoja a spravodlivosti

2.1 Tento dokument sa zameriava na krajiny južného Stredozemia, treba však podotknúť, že korupcia v politike a administratíve je rozšírená na všetkých kontinentoch (vrátane krajín EÚ). Túto skutočnosť potvrdzujú rôzne uznávané agentúry a organizácie a dennodenne o tom informujú médiá.

2.2 ESHV môže a musí pomôcť organizáciám občianskej spoločnosti južného Stredozemia v ich súčasnom štádiu konsolidácie, poskytnúť im svoju podporu a vyjadriť solidaritu. Európska únia tiež musí prostredníctvom dvojstranných partnerstiev a nástrojov európskej susedskej politiky a Únie pre Stredozemie účinne prispievať k uplatňovaniu demokratických zásad prijatých v rámci Barcelonského vyhlásenia z roku 1995.

2.3 Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti stredozemskej oblasti sa môžu rozhodujúcim spôsobom zasadiť za to, aby sa nové obdobie demokratizácie vyznačovalo transparentnosťou a dobrou správou vecí verejných.

2.4 K rozmachu korupcie, chápanej ako nelegitímna, neistá alebo neprimeraná správa vecí verejných na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni, došlo v rôznych krajinách, predovšetkým v štátoch s vysokou mierou chudoby, ale najvýraznejšie sa prejavuje v krajinách s diktátorským režimom.

2.4.1 Medzi príklady zneužívania moci, ktoré celé desaťročia charakterizovali politické vedenie nedávno zvrhnutých diktátorov a iných vládcov, ktorí sú dosiaľ pri moci, patrí hromadenie hospodárskych privilégií vládnucimi elitami, rodinkárstvo, úplatkárstvo, priame privlastňovanie si štátneho majetku a prevod jeho veľkej časti na súkromné účty alebo do súkromných investícií.

Okrem korupcie systému, ktorá je hlavným predmetom tohto dokumentu, sa v krajinách južného Stredozemia rozmohli korupčné praktiky v určitých súkromných odvetviach alebo v rámci skupín jednotlivcov. Niektoré z nich patria do kategórie bežnej trestnej činnosti, ako sú napríklad mafiánske siete, ktoré prostredníctvom korupcie a násilia vytvárajú paralelnú spoločnosť mimo inštitucionálneho rámca.

2.4.2 Korupcia je vo svete veľmi rozšírená. Dokazuje to aj výročná štúdia organizácie Transparency International (1), ktorá hodnotí 183 krajín na stupnici od 0 (veľmi skorumpovaná) do 10 (veľmi transparentná). Viac než dve tretiny hodnotených krajín získali menej ako 5 bodov. Krajiny severnej Afriky sa nachádzajú v nižšej strednej alebo spodnej časti zoznamu.

2.5 Účinnosť súčasných protikorupčných zákonov v niektorých krajinách paralyzovalo práve úplatkárstvo a politická kontrola. Dosah nedávnych politických zmien zatiaľ nemožno posúdiť, v niektorých prípadoch je už však zjavný.

2.6 Problém verejnej korupcie je rozšírený v rozličných oblastiach verejného aj súkromného života týchto krajín a ovplyvňuje kvalitu života ľudí, vedie k strate práv, diskriminácii skupín a úbytku prostriedkov pre úplatky či bránenie v prístupe k zamestnaniu, informáciám alebo zastúpeniu.

2.7 Vo verejnom sektore je zjavná nedostatočná transparentnosť zo strany verejnej správy a politických strán v súvislosti s verejnými zdrojmi, nepriehľadnosť podnikového účtovníctva, kladenie prekážok médiám v plnení ich dozornej úlohy, uplácanie verejných činiteľov v súdnictve alebo verejnej správe.

2.7.1 Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) upozorňuje na nedostatok prostriedkov súdnej správy (a ich nesprávne využívanie alebo spreneveru) ako na negatívny prvok, ktorý bráni dosiahnutiu minimálnych dôstojných podmienok vo väzeniach a prispieva k nárastu trestnej činnosti.

3. Korupcia ako rozšírený problém v krajinách južného Stredozemia

3.1 V krajinách južného Stredozemia sa korupcia stala bežným javom a určité korupčné praktiky sa uskutočňujú bez obáv, takmer otvorene. Korupcia má dosah na celú spoločnosť, vrátane hospodárskeho a spoločenského života, nadobudla vplyv a stala sa súčasťou zvykov a zaužívaných postupov.

3.2 Podľa štúdií, ktoré vypracovali najmä rôzne mimovládne organizácie, obyvatelia krajín južného Stredozemia vnímajú korupciu ako veľmi častý jav.

3.2.1 Podľa stupňa spoločenskej neprijateľnosti sa korupcia delí na tri druhy:

a) korupcia ako správanie, ktoré odsudzujú všetci;

b) korupcia ako správanie, ktoré odsudzuje iba časť obyvateľstva;

c) korupcia ako praktiky, ktoré obyvateľstvo značne toleruje.

3.2.2 Medzi najskorumpovanejšie skupiny patria v prvom rade úradníci štátnej správy a politici.

3.2.3 Zdravotníctvo je jedným z odvetví, v rámci ktorého sa obyvatelia uchyľujú ku korupcii najčastejšie. Často sú totiž postavení pred voľbu, že buď zaplatia úplatok, alebo im v opačnom prípade nebude poskytnutá potrebná starostlivosť, a to napriek tomu, že ide o verejnú službu.

3.2.4 V oblasti justície, ktorá má pre spoločnosť a hospodárstvo zásadný význam, postihuje korupcia domácich aj zahraničných investorov. V mnohých krajinách je korupcia justičného systému brzdou priamych zahraničných investícií.

3.2.5 Jedným z hniezd korupcie je verejná správa. Existujú spôsoby umožňujúce získať prostredníctvom výberových konaní pracovné miesto vo verejnej správe ľuďom, ktorí nato nie sú spôsobilí.

3.3 Ďalšie formy korupcie

3.3.1 Príležitostná korupcia, t. j. korupcia zameraná na získanie konkrétnej služby: ide o korupciu používateľa (fyzickej alebo právnickej osoby), ktorý je nútený zaplatiť, aby získal prístup k určitej službe. „Korupcia v malom“, ktorá je niekedy tolerovaná, je pre spoločnosť tiež veľmi škodlivá.

3.3.2 Masívna korupcia: ide o korupciu, ktorá sa formálne nevyžaduje. Osoby, ktoré ju uplatňujú, vedia, že dary a isté láskavosti môžu sprostredkovať kontakt a prístup k určitej službe.

3.3.3 Inštitucionalizovaná korupcia: ide o trvalú, hlboko zakorenenú korupciu, ktorú pozná takmer každý. Používateľ je informovaný a vopred vie, akú sumu by mal za prístup k istej službe zaplatiť.

3.3.4 Dohodnutá korupcia: vyskytuje sa v určitých súdnych a hospodárskych otázkach, napríklad pri verejnom obstarávaní alebo neformálnom vyrovnávaní daňových záležitostí.

3.3.5 Korupcia ako zaužívaný jav: častými obeťami tohto druhu korupcie sú podnikatelia, ktorí predkladajú hospodárske projekty. V určitom štádiu realizácie svojho projektu sú nútení zaplatiť, aby v ňom mohli ďalej pokračovať. S týmto druhom korupcie sa stretávajú aj zahraniční investori, ktorí musia zaplatiť alebo sú v niektorých prípadoch nútení prijať nejakého vysoko postaveného činiteľa za svojho partnera, aby mohli v prevádzke podniku pokračovať.

3.3.6 Podnikatelia sa domnievajú, že korupcia je jednou z hlavných prekážok rozvoja podnikania v južnom Stredozemí. V mnohých krajinách sa napriek veľmi vysokému verejnému dopytu zúčastňuje na verejných výberových konaniach len veľmi málo podnikov. Väčšina podnikov sa domnieva, že zákazka bola pridelená vopred.

3.3.7 Korupcia v zmysle „služby za služby“: v prípade tohto druhu korupcie nevstupujú do hry peniaze v hotovosti, ale ide o získanie nejakej služby alebo privilégia.

3.3.8 Pyramídová korupcia: pri niektorých službách sa možno stretnúť s pyramídovou štruktúrou korupcie. Na každom stupni hierarchie, počínajúc tou najnižšou, sa musí dať určitý úplatok, ktorý sa postupne s každým hierarchickým stupňom zvyšuje až po dosiahnutie vrcholu pyramídy. Vo všeobecnosti sa pri tomto druhu služieb vymenovanie na určité miesto predáva za sumu v závislosti od odhadovanej výšky úplatku.

3.3.9 Strednodobo a dlhodobo plánovaná korupcia: ide o akési korupčné inžinierstvo. V danej krajine môže byť určitá osoba vymenovaná do vysokej alebo veľmi vysokej funkcie, čím sa zavedie plán osobného obohacovania sa na základe korupcie. K obohateniu dôjde prostredníctvom zneužívania verejnej moci výlučne v prospech záujmov jednej osoby alebo skupiny osôb.

3.3.10 Korupcia straníckej politiky: v čase volieb sa v mnohých krajinách kupujú hlasy. Pre mnohých ľudí, najmä v chudobnejších štvrtiach, je volebná kampaň obdobím príjmov.

3.3.11 Korupcia v súkromnom sektore: ak sa hovorí o korupcii, zvyčajne sa pozornosť zameriava iba na verejný sektor, ale korupcia existuje aj v súkromnom sektore. Napríklad na klinikách sa určité prejavy ústretovosti zo strany zamestnancov finančne kompenzujú podľa úrovne ich zodpovednosti. Korupcia sa vyskytuje aj pri prijímaní do zamestnania v súkromných podnikoch.

3.4 Spoločnosti na juhu Stredozemia nie sú v boji proti korupcii nečinné:

— obyvatelia si uvedomujú, že korupcia nie je nevyhnutné zlo a že vo svete existujú krajiny a systémy, ktoré fungujú bez nej,

— začínajú vznikať združenia, ktoré korupciu nielen odsudzujú, ale občanom zároveň vysvetľujú jej závažnosť z hospodárskeho a spoločenského hľadiska,

— viaceré krajiny sa rozhodli prijať nové právne predpisy zohľadňujúce boj proti korupcii,

— obyvatelia si uvedomujú, že je potrebné rozvíjať právny štát, a to aj v rámci boja proti korupcii a privilégiám,

— objavujú sa volení predstavitelia (aj menšinoví), ktorí zaraďujú otázku boja proti korupcii do politickej agendy,

— dochádza k symbolickým odsúdeniam istých zodpovedných činiteľov, ktorí sa dopustili korupcie,

— v niektorých krajinách boli vytvorené orgány na boj proti korupcii.

4. Korupcia ako spúšťač občianskych nepokojov a výzva pre proces demokratizácie v arabských krajinách

4.1 Konferencia zmluvných strán Dohovoru OSN proti korupcii (Marakéš, 24. – 28. októbra 2011) označila tzv. arabskú jar za „jasný dôkaz odmietnutia korupcie a výzvu k integrite a demokracii“.

4.2 Demokratizačné hnutie sa zatiaľ nerozšírilo do všetkých arabských krajín, ani sa neupevnilo v krajinách, v ktorých bola zvrhnutá autoritárska vláda. Avšak rýchle zavedenie politického pluralizmu vyvrátilo klišé Západu, že arabské národy nechcú demokraciu alebo na ňu ešte nie sú pripravené. Občianska spoločnosť sa mobilizuje takmer vo všetkých krajinách a zapája sa do procesov transformácie alebo požaduje zavedenie týchto zmien.

4.3 Spoločný jazyk, ako aj spoločné politické a kultúrne dedičstvo prispeli aj napriek veľkej rozlohe a rôznorodosti arabského sveta k tomu, že sa demokratizačné hnutie, ktoré vzniklo koncom roka 2010 v Tunisku a okamžite prešlo do Egypta, rozšírilo do celej oblasti.

4.4 Tento proces zmien nemal rovnaký priebeh ani dosah. Vo viacerých krajinách sa po prvýkrát uskutočnili pluralitné voľby a vznikli vlády založené na vôli občanov, čo viedlo k zásadnej politickej zmene. V iných krajinách priniesli pokojné protesty zásadné politické reformy bez zmeny režimu. Diktátorský režim v Sýrii pokračuje v násilnom potláčaní opozície, ktoré si už vyžiadalo nespočetné množstvo obetí z radov obyvateľstva.

4.5 Rovnako sa tiež organizácie občianskej spoločnosti, ktoré boli hlavnými protagonistami mobilizácie, snažia zreorganizovať a využiť nové možnosti či prísľuby zmien.

4.5.1 Napríklad v Líbyi, kde došlo k úplnej zmene politického systému, vznikli organizácie ako Únia pracovníkov slobodnej Líbye. Ide o nezávislú odborovú federáciu, ktorá nahradila oficiálnu odborovú štruktúru Kaddáfiho režimu. Takisto v Egypte zanikol monopol ústrednej Egyptskej federácie odborových zväzov (ETUF) a boli vytvorené nové konfederácie, ako Egyptská federácia nezávislých odborových zväzov (EFITU) či Demokratický kongres egyptských pracovníkov (EDLC).

4.6 EHSV ešte pred nástupom demokratizačných hnutí upozorňoval, že v krajinách južného Stredozemia nie je zabezpečená sloboda združovania a že rozvoj občianskej spoločnosti hatia politické a administratívne prekážky.

4.6.1 Treba zabezpečiť, aby boli odstránené rozpory medzi ratifikáciou medzinárodných dohovorov, ktoré vlády uzavreli, a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré obmedzovali alebo znemožňovali uplatňovanie týchto dohovorov v praxi.

5. Úloha sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti ako celku v demokratizačných procesoch a v systémoch boja proti korupcii

5.1 V záverečnom vyhlásení zo summitu hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií štátov partnerstva Euromed (Istanbul, 16. – 18. novembra 2011) sa uvádza, že je nevyhnutné „posilniť a upevniť proces demokratickej transformácie v krajinách južného Stredozemia prostredníctvom zriadenia vládnych inštitúcií, vytvorenia nezávislých súdnych orgánov a podpory slobody médií, ako aj vytrvalého úsilia v boji proti korupcii“.

5.2 Treba uviesť, že boli odstránené prekážky vytvárania združení a predovšetkým korupčný postup vymenovávania osôb blízkych moci do vedenia združení s cieľom oslabiť ich zastupiteľskú úlohu.

5.3 V rámci sociálneho dialógu medzi zamestnávateľmi a zamestnancami je veľmi dôležité podporovať kolektívne vyjednávanie.

Zatiaľ sa nad rámec samotnej ratifikácie (ktorá je nepochybne dôležitá) nepresadilo skutočné uplatňovanie dohovorov MOP o dôstojnej práci, ktoré by mali byť súčasťou vládnych záväzkov a dohôd vlád s organizáciami zastupujúcimi zamestnancov a zamestnávateľov.

5.4 Na sprostredkovanie spoločných návrhov nezávislého a reprezentatívneho združovania sú veľmi potrebné inštitúcie takého druhu, ktoré už v niekoľkých krajinách existujú.

5.5 Vo viacerých krajinách vznikli inštitucionálne nástroje na boj proti korupcii, ako je napríklad Ústredný orgán na boj proti korupcii v Maroku. Vznikol v roku 2007 a do jeho činnosti sa zapája aj občianska spoločnosť. Organizácie spotrebiteľov, používateľov, poľnohospodárov, podnikateľov, žien, odborov a iné dotknuté odvetvia a skupiny by mali byť tiež zapojené do činnosti organizácií na kontrolu zdravia, cien, vodohospodárstva, prisťahovalectva, sociálnych služieb atď.

5.6 Vo všeobecnosti sa dá povedať, že sociálni a občianski činitelia (odbory, podnikatelia, združenia, mimovládne organizácie) zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu najmä v nezávislých organizáciách, ktoré často iba začínajú svoju činnosť.

5.7 V boji proti korupcii sa úloha sociálnych partnerov (2) odlišuje aj podľa jednotlivých krajín. Ich zapojenie má v južných krajinách partnerstva Euromed rôznu formu.

5.8 V niektorých štátoch boli vypracované vzdelávacie a osvetové programy. Preto je v súčasnosti nevyhnutné propagovať a podporovať rozsiahle programy, ktoré by posilnili boj proti korupcii.

V Bruseli 19. septembra 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Index vnímania korupcie 2011; zverejnené v roku 2011.

(2) V rámci fóra sociálneho dialógu existuje v zásade dohoda o kampani s názvom „Sociálni partneri proti korupcii a za dobrú správu“.