Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vytváranie synergie medzi rôznymi plánmi obehového hospodárstva

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 14/03)

Spravodajca: Cillian LOHAN

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 24.1.2019 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Prijaté v sekcii 4.9.2019 Prijaté v pléne 26.9.2019 Plenárne zasadnutie č. 546 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 144/2/8

1. Závery a odporúčania

1.1. Prvá fáza obehového hospodárstva bola obrovským úspechom. Koncepcia obehového hospodárstva sa uplatňuje najmä v podnikateľskom sektore, kde sú súkromné spoločnosti aktívnejšie ako politici a vidia potenciál, ktorý ponúka aplikovanie modelu obehového hospodárstva. Tento proces sa začal iniciatívami EÚ, ktoré sú aj hnacou silou opatrení. Obehové hospodárstvo už prešlo od recyklácie a nakladania s odpadom do novej a kritickejšej fázy. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva novú Komisiu, ktorá nastúpi v roku 2019, aby zabezpečila, že v každom novom balíku predpisov o obehovom hospodárstve sa bude prihliadať na toto rozšírené chápanie uvedenej koncepcie.

1.2. Obehové hospodárstvo je praktickým prostriedkom na dosiahnutie širších medzinárodných politických cieľov, ako sú ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a klimatické ciele Parížskej dohody. Aktívnou účasťou neštátnych subjektov vrátane miestnych a regionálnych samospráv a organizácií občianskej spoločnosti zastúpených troma skupinami EHSV môže obehové hospodárstvo tiež prispieť ku globálnemu akčnému programu v oblasti klímy.

1.3. Európska platforma pre obehové hospodárstvo (ECESP) a jej koordinačná skupina zohrávajú pri rozvíjaní ďalších fáz a praktickej realizácii prechodu na obehové hospodárstvo kľúčovú úlohu tým, že prostredníctvom webového sídla ECESP pôsobia ako informačné centrum. Platforma ponúka aj dobré príležitosti na vytváranie sietí a podporuje sa ňou synergia. Je vhodná na to, aby vypracovala vzorový plán obehového hospodárstva, ktorý by sa mohol voľne sprístupniť.

1.4. Sekretariát ECESP, za riadenie ktorého zodpovedá EHSV, zaradil občiansku spoločnosť a zainteresované strany do centra rozhodovania platformy. EHSV podporuje iniciatívu vedenú zainteresovanými stranami a nabáda ich, aby identifikovali praktické prekážky, ktorým čelí občianska spoločnosť pri riadení programu obehového hospodárstva, a aby o nich informovali. ECESP má na to ideálne predpoklady, pričom spolupracuje so sekretariátom pri navrhovaní riešení takýchto prekážok.

1.5. Popri podpore plánov realizácie a vytvárania synergie sa musí zabezpečiť výskum a vývoj, vhodné regulačné prostredie, vzdelávanie všetkých zainteresovaných strán a informácie o prístupe k finančnej podpore na účely prechodu na obehovosť.

1.6. Napriek doterajším úspechom existujú jasné prekážky, ktoré bránia realizácii obehového hospodárstva. Tieto prekážky sa okrem iného týkajú politického rámca, hľadiska občana, riadenia infraštruktúry a financií. Úlohou platformy ECESP je pri navrhovaní riešení tvorcom politiky identifikovať akékoľvek ďalšie prekážky a upozorňovať na ne.

2. Úvod

2.1. V nadväznosti na prijatie akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo Európskou komisiou pokračuje EHSV vo svojom úsilí s cieľom podporovať prechod na obehové hospodárstvo v Európe, a to prostredníctvom silnej angažovanosti občianskej spoločnosti v snahe zabezpečiť účinný, spravodlivý a férový prechod.

2.2. Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy vychádza zo štúdie, ktorú dal výbor vypracovať k stratégiám obehového hospodárstva a plánom ich realizácie v Európe a ktorej cieľom je identifikovať synergie a potenciál spolupráce a vytvárania aliancií. Tieto synergie a potenciál možno nájsť na všetkých úrovniach a medzi všetkými aktérmi – politikmi, podnikmi, pracovníkmi, spotrebiteľmi a občanmi.

2.3. Obehové hospodárstvo je praktickým prostriedkom na dosiahnutie širších medzinárodných politických cieľov, ako sú ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a klimatické ciele Parížskej dohody. Aktívnou účasťou neštátnych subjektov vrátane miestnych a regionálnych samospráv a organizácií občianskej spoločnosti zastúpených troma skupinami EHSV môže tiež prispieť ku globálnemu akčnému programu v oblasti klímy.

2.4. Prvá fáza rozvoja obehového hospodárstva bola obrovským úspechom. Koncepcia obehového hospodárstva sa uplatňuje najmä v podnikateľskom sektore, kde sú súkromné spoločnosti aktívnejšie ako politici a vidia potenciál, ktorý ponúka aplikovanie modelu obehového hospodárstva. Tento proces sa začal iniciatívami EÚ, ktoré sú aj hnacou silou opatrení. Obehové hospodárstvo už prešlo od recyklácie a nakladania s odpadom do novej a kritickejšej fázy. EHSV vyzýva novú Komisiu, ktorá nastúpi v roku 2019, aby zabezpečila, že v každom novom balíku predpisov o obehovom hospodárstve sa bude prihliadať na toto rozšírené chápanie uvedenej koncepcie.

3. Aké sú charakteristické znaky plánov realizácie?

3.1. Plány a stratégie obehového hospodárstva pomáhajú vymedziť, čo si určitá krajina, región alebo mesto želá dosiahnuť a čo na to treba. Často ide o komplexné dokumenty venované prechodu z lineárneho na obehový model v jednotlivých častiach hodnotového reťazca, ako je výroba, spotreba, nakladanie s odpadom, druhotné suroviny, inovácie a investície.

3.2. Tieto dokumenty často súvisia s činnosťami zameranými na plnenie medzinárodných cieľov, ako je Parížska dohoda o zmene klímy, plnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, alebo sú venované zvládaniu globálnych výziev, ako je nedostatok zdrojov alebo obmedzenia súčasného ekonomického modelu, pokiaľ ide o hospodárenie so zdrojmi environmentálne a sociálne udržateľným spôsobom.

3.3. Plány a stratégie obehového hospodárstva majú zvyčajne tematické zameranie súvisiace s územnými aspektmi konkrétnej lokality, regiónu alebo členského štátu. Napríklad v regióne Estremadura v Španielsku sa ochrana pasienkov považuje za kľúčový prvok dlhodobej hospodárskej výkonnosti tohto regiónu a vo fínskej národnej stratégii sa dôraz kladie na lesné hospodárstvo.

3.4. V stratégiách a plánoch realizácie, ktoré sú vo veľkej miere inkluzívne, sa zohľadňujú prístupy hodnotového reťazca v rámci daného odvetvia, ako je výroba, poľnohospodárstvo, potravinárstvo a manažment vodných zdrojov. Začlenenie zainteresovaných strán je dôležité pre to, aby sa identifikovali hlavné zainteresované strany pri prechode na obehové hospodárstvo. Vo viacerých stratégiách a plánoch realizácie sa k inkluzívnosti pristupuje prostredníctvom horizontálnych tém, ktoré možno zoskupiť podľa ich technického, produktovo, sieťovo alebo územne orientovaného rozvoja.

3.5. Do akej miery určitá stratégia alebo určitý plán začleňuje zainteresované subjekty možno vidieť aj z toho, aké integrujúce sú tematické a odvetvové prístupy. Cieľom niektorých stratégií je zavedenie koncepcie obehovosti, a preto sú vo veľkej miere zamerané na zainteresované subjekty, aby sa podporila ich účasť a zapojenie do transformácie. Iné stratégie sa viac zameriavajú na jedno odvetvie a majú užšiu základňu zainteresovaných strán, ktoré sú relevantné pre určité odvetvové obehy. Najbežnejšou formou stratégie je v súčasnosti taká stratégia, ktorá zahŕňa všetko: integruje viaceré odvetvové obehy a podporuje partnerstvo.

4. Európska platforma pre obehové hospodárstvo

4.1. Platforma ECESP bola zriadená v roku 2016 ako spoločná iniciatíva EHSV a Európskej komisie na základe návrhu EHSV vo svojom stanovisku ( 1 ) . Ide o sieť sietí na európskej úrovni, ktorá združuje zainteresované strany z celej EÚ a pomáha im pri dialógu, výmene osvedčených postupov a identifikovaní nedostatkov v politikách. Platforma pozostáva z koordinačnej skupiny so zástupcami akademickej obce, občianskej spoločnosti, miestnej samosprávy a existujúcich celoštátnych alebo odvetvových sietí.

4.2. Platforma ECESP sa stala dôležitým centrom informácií a vytvárania sietí v rámci európskych iniciatív v oblasti obehového hospodárstva. Má aktívnu koordinačnú skupinu 24 členských organizácií a prevádzkuje často navštevovanú webovú stránku s priemerným počtom 7 000 návštevníkov mesačne. Takisto organizuje každoročnú dvojdňovú konferenciu, ktorá je pravidelne plne obsadená.

4.3. Sekretariát platformy zabezpečuje EHSV, čo platforme prináša pridanú hodnotu. EHSV ako domov občianskej spoločnosti EÚ získal skúsenosti pri hľadaní silnej spoločnej pozície rôznych skupín. Výbor prostredníctvom legislatívnych prác buduje konsenzus medzi širokým spektrom svojich členov. Tieto základné atribúty pomohli členom platformy ECESP vyjadriť v plnej miere svoje názory a zapojiť sa do jej činnosti bez toho, aby bol tento proces príliš inštitucionalizovaný.

4.4. Platforma sa môže podieľať na podpore rozvoja nových stratégií obehového hospodárstva dvoma spôsobmi: 1. tým, že bude platformou na uverejňovanie stratégií a plánov realizácie s ich jednoduchým vyhľadávaním a odkazovaním na ne, a 2. tým, že bude uľahčovať kontakty medzi zainteresovanými subjektmi v rámci určitého regiónu a medzi regiónmi. Prostredníctvom sekretariátu môže platforma čo najlepšie využívať možnosti, ako spájať subjekty zodpovedné za vykonávanie na miestnej úrovni a celoštátnej úrovni s tvorcami politík na úrovni EÚ.

4.5. Vytváraním týchto kontaktov môže platforma takisto podporovať začlenenie širokého spektra zainteresovaných strán z občianskej spoločnosti do prechodu na obehové hospodárstvo a do začiatočného štádia navrhovania a rozvíjania plánu realizácie.

4.6. Platforma ECESP poskytuje jedinečnú infraštruktúru, v rámci ktorej možno v celej EÚ dosiahnuť koherentný a koordinovaný prístup k navrhovaniu a realizácii nových ekonomických modelov. Stala sa vzorom pre iné platformy, kde organizácie občianskej spoločnosti plnia úlohu sekretariátu a zainteresované strany striedavo plnia úlohu predsedu koordinačnej skupiny.

4.7. EHSV zdôrazňuje, že so všetkými zainteresovanými stranami sa musí konzultovať vo všetkých fázach vývoja stratégie a plánu jej realizácie – od návrhu až po realizáciu a sledovanie pokroku.

4.8. EHSV môže vďaka svojmu jedinečnému postaveniu partnera platformy a prevádzkovateľa jej sekretariátu tento inkluzívny prístup ďalej podporovať tak, že poskytne prispôsobiteľnú modelovú stratégiu, ktorá môže slúžiť ako inšpirácia pre tvorcov stratégií obehového hospodárstva a plánov ich realizácie. Tento model stratégie bol vypracovaný a uverejnený ako súčasť štúdie, ktorú zadal výbor ( 2 )

4.9. Pre rozvoj účinných stratégií sú nevyhnutné spoľahlivé vedecké údaje a výskum, z ktorých sa pri rozhodovaní vychádza. Ide o jeden zo základov inovácie a na jeho vytvorenie bude nutná silná kombinácia verejných a súkromných investícií.

5. Hlavné zistenia štúdie

5.1. Obehové hospodárstvo je široký pojem, ktorý zahŕňa zmeny v používaní materiálov, zmeny obchodných modelov, výrobných modelov, biohospodárstva, toku zásob, trhov so surovinami a úlohy spotrebiteľov.

5.2. Stratégie musia odrážať túto širokú škálu, ale najúčinnejšie sú vtedy, keď sa zameriavajú na konkrétnu oblasť, ktorá je relevantná z hľadiska geografického pokrytia stratégie. Napríklad v poľnohospodárskom regióne sa stratégia obehového hospodárstva zameria na biohospodárstvo a úlohu poľnohospodárstva a prírodných ekosystémov v obehovosti. V regióne s vyššou produkciou odpadu sa stratégia zameria na to, ako čo najlepšie recyklovať odpad ako vzácnu druhotnú surovinu.

5.3. Existencia akčného plánu na úrovni EÚ podnietila vypracovanie národných plánov. V určitých regiónoch existujú významné skupiny stratégií. Tam, kde boli prijaté národné stratégie, je pravdepodobnejšie, že sa začnú uplatňovať miestne alebo regionálne stratégie. EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby vypracovali a vykonávali národné stratégie, ktoré sú v súlade s iniciatívami EÚ v oblasti obehového hospodárstva.

5.4. V 80 % prípadov sa v štádiu stanovenia rozsahu uplatňovania stratégie a jej navrhovania nedostatočne konzultuje s občianskou spoločnosťou. Platforma a EHSV zdôrazňujú, že organizácie občianskej spoločnosti majú vďaka svojej práci v tejto oblasti bohaté odborné znalosti. EHSV odporúča koordinovaný prístup k vypracovaniu procesu zapojenia všetkých zainteresovaných strán hneď na začiatku štádia navrhovania stratégie. Táto úloha by mohla pripadnúť platforme alebo by mohla byť spoločným projektom s Výborom regiónov, Európskym parlamentom, Radou a Komisiou.

5.5. Rozsah uplatňovania stratégií sa stanovuje hneď na začiatku. Pri stanovení rozsahu uplatňovania stratégií je nevyhnutné vziať do úvahy vzájomne prepojenú povahu obehového hospodárstva a interdisciplinárne požiadavky na ich účinné vykonávanie. Obehové hospodárstvo je už viac než recyklácia, čo by sa malo odrážať aj v stratégiách.

5.6. Pri vypracovávaní stratégií by sa malo prihliadať na ich rozšíriteľnosť a prenosnosť, čo sa v prípade prvých stratégií podľa všetkého nestalo. Koordinovanejší prístup pri vypracovávaní nových stratégií alebo revízii existujúcich stratégií by určite prispel k dosiahnutiu tohto cieľa.

5.7. Dôležitá je dobrá správa vecí verejných. Musí sa určiť, kto je zodpovedný za plán realizácie, či už existujúci alebo novovytvorený útvar v rámci danej organizácie. Takýto útvar by podporoval vytváranie kontaktov, poskytoval poznatky a zodpovedal za komunikáciu, sledovanie pokroku a pravidelnú aktualizáciu stratégie. Takýmto postupom sa zabezpečí, že plány realizácie budú dynamickým dokumentom pre základ činnosti.

5.8. Obehové hospodárstvo zohráva v poľnohospodárstve významnú úlohu. Tradičné poľnohospodárske podniky vlastnené a riadené rodinami boli (a v niektorých prípadov stále sú) modelmi efektívneho využívania zdrojov v súlade s prírodou. EHSV vyzýva EÚ, aby financovala obehové hospodárstvo v poľnohospodárskom sektore na všetkých úrovniach a v prípade poľnohospodárskych podnikov všetkých veľkostí. Biohospodárstvo je pododvetvie obehovosti. Biologické toky sú spojené s materiálovými tokmi a tvoria neoddeliteľnú súčasť obehového hospodárstva. Plány realizácie pre poľnohospodárske regióny môžu týmto oblastiam pomôcť v tom, aby postupovali koordinovane a naplno využili konkurenčnú výhodu obehového hospodárstva.

5.9. Plány realizácie sa ďalej môžu zameriavať napríklad na repasáciu alebo opravu. V súvislosti s repasáciou výrobkov môžu nové obchodné modely a modely vlastníctva, ako aj zavádzanie silného ekodizajnu ponúknuť príležitosti z hľadiska pracovných miest a regionálneho rozvoja.

5.10. Nevyhnutnou súčasťou silného plánu realizácie je poskytovanie presných a jasných informácií pre spotrebiteľov. Kultúrne prekážky prechodu na používanie obehových výrobkov alebo druhotných surovín sa musia riešiť prostredníctvom komunikácie. Pre spotrebiteľov má repasovaný výrobok často rovnakú funkčnú úroveň, ale je udržateľnejší ako výrobok vyrobený z pôvodných surovín. Súčasťou každého úspešného plánu realizácie by mali byť otázky kvality a práva spotrebiteľov.

5.11. Dôležitým prvkom úspešného uplatňovania obehového hospodárstva bude koordinovaný prístup k vzdelávaniu verejnosti – od žiakov základných škôl až po spotrebiteľov – o výhodách a zásadách obehovosti. Vzdelávanie všetkých zainteresovaných strán je nevyhnutnou súčasťou dosahovania úspešného a inkluzívneho prechodu.

5.12. Vzdelávanie, komunikácia a výmena poznatkov sa môžu zlepšiť využitím zdrojov partnerského učenia, ktoré môže poskytnúť Komisia.

6. Prekážky úspešných plánov realizácie

6.1. Samotné plány realizácie nemôžu urýchliť prechod na obehové hospodárstvo. Existuje viacero prekážok, ktoré treba prekonať.

6.2. Politické hľadisko: nedostatočná politická podpora — Stratégie existujú v politickom vákuu – nemajú súvislosť s inými politikami a nie sú ani súčasťou ucelenej a širšej stratégie obehového hospodárstva.

6.3. Verejnosť: absencia jednotného chápania koncepcie obehového hospodárstva zo strany verejnosti; obavy z dôsledkov prechodu, pokiaľ ide o všetky zainteresované strany, od výrobcov a veľkovýrobcov až po koncových používateľov a spotrebiteľov — Jedným zo spôsobov, ako rozptýliť tieto obavy, je spájať ľudí a vymieňať si poznatky a skúsenosti. To je úlohou Európskej platformy pre obehové hospodárstvo, ktorej pomáha koordinačná skupina a jej členovia, ako napríklad francúzsky Institut national de l’économie circulaire (INEC), ktorý mapuje siete obehového hospodárstva v Európe.

6.4. Rámec riadenia infraštruktúry: chýbajúce opatrenia týkajúce sa rozšíriteľnosti a prenosnosti — Plány realizácie sa musia prispôsobiť konkrétnemu územnému kontextu. Musí sa prijať a vykonávať vhodné nariadenie.

6.5. Finančné hľadisko: v prechodnom období môžu existovať nedostatočné finančné stimuly tak pre podniky, ako aj používateľov, pokiaľ ide o obehové produkty a služby. Obehové možnosti budú pre spotrebiteľa v konečnom dôsledku ekonomicky konkurencieschopnejšie, ale na začiatočnú prechodnú fázu sa môžu vyžadovať stimuly. Informácie o prístupe k príslušnému financovaniu musia byť jasne oznámené a postupy podávania žiadostí musia byť priame a zrozumiteľné.

6.6. EHSV vyzýva platformu ECESP, aby sa venovala týmto základným prekážkam, identifikovala ďalšie a aby tvorcom politík navrhla konkrétne riešenia, ako najlepšie riešiť uvedené kľúčové otázky.

V Bruseli 26. septembra 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Stanovisko EHSV na tému Súbor predpisov o obehovom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98).

(2) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building