ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

Výbor regiónov konštatuje, že členské štáty uplatňujú v praxi značne odlišné normy v oblasti dopravných predpisov, dopravných značiek, cestného značenia a usmernení pre projektovanie infraštruktúry. Zároveň sa však objem cezhraničnej dopravy medzi členskými štátmi každoročne zvyšuje, a to tak v oblasti prepravy tovarov, ako v osobnej doprave na pracovné a rekreačné účely. Výbor regiónov sa domnieva, že pre bezpečnosť cestnej premávky a voľnosť pohybu v rámci Únie by bolo prínosom, keby sa cestné komunikácie v jednotlivých členských štátoch čo najviac budovali a vybavovali podľa rovnakých zásad a pravidiel, aby bola celková podoba ciest pre všetkých účastníkov cestnej premávky jednoznačná a rozoznateľná, a to aj pri prekročení hraníc medzi členskými štátmi. Všetky opatrenia by mali byť založené na osvedčených postupoch, a zároveň by mali umožniť prispôsobenie riešení miestnej situácii.
14.

poukazuje na to, že Výbor regiónov sa už od začiatku diskusie o budúcnosti Európy usiluje podporovať všetky iniciatívy, ktoré by dokázali rozšíriť zapojenie občanov do demokratického procesu v Únii, a začleniť sa do opatrení na podporu priamej a participatívnej demokracie, ako aj výraznou mierou prispievať k odstráneniu demokratického deficitu v EÚ. Víta predovšetkým pokrok, ktorý sa v tomto ohľade dosiahol vďaka Lisabonskej zmluve;
20.

Požaduje, aby sa hodnotenie Small Businesss Act vykonávalo v úzkej spolupráci s ekonomickými subjektmi, sociálnymi partnermi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo by umožnilo zdôrazniť osvedčené postupy používané na miestnej a regionálnej úrovni. Odporúča vypracovať s pomocou týchto partnerov celkový plán, ktorý by obsahoval aj presný harmonogram a prostriedky, ktoré treba vyčleniť na to, aby sa zabezpečilo účinné uplatňovanie Small Business Act v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020, a to aj napriek jeho nezáväznému právnemu charakteru. Zdôrazňuje význam zavedenia štatútu európskej súkromnej spoločnosti pre konkrétnu integráciu MSP do vnútorného trhu.
29.

podporuje snahu Európskej komisie vypracovať rámec kvality pre stáže, ktoré môžu byť určujúcim faktorom pre pracovné začlenenie mladých. Mali by sme sa však čo najviac vyhýbať neplateným alebo slabo plateným stážam s nedostatočným vzdelanostným prínosom, ktoré sú neakceptovateľné. Tento európsky rámec by mal obsahovať takú finančnú odmenu a sociálnu ochranu, ktoré umožnia sociálne začlenenie mladých stážistov, a mal by tiež upravovať práva a povinností mladých stážistov a podnikov, v ktorých sú na stáži;
17.

Poukazuje na to, že geneticky modifikované plodiny by mohli byť v rozpore so zachovaním kvalitných konvenčných alebo ekologických porastov a mohli by niektoré územia zbaviť prostriedkov súvisiacich s prípravou a vykonávaním stratégií rozvoja vidieka prispôsobených konkrétnej situácii a ich potenciálu.
32.

uznáva dobrý úmysel navrhovaného prechodu na mechanizmus financovania založený na výsledkoch, no upozorňuje, že by mohol mať viacero neplánovaných dôsledkov. Mohol by viesť napríklad k tomu, že by v oblasti výskumu panoval prístup charakteristický neochotou (alebo len malou ochotou) podstupovať riziko a prekonávať hranice, čo by logicky viedlo k oslabovaniu dôrazu na špičkovú kvalitu. Pre potenciálnych príjemcov by takisto predstavoval väčšiu záťaž v štádiu návrhu a viedol by k predĺženiu doby medzi podaním žiadosti a udelením grantu;
7.

zastáva názor, že v dôsledku hospodárskej krízy je nevyhnutné zaviesť opatrenia na vyrovnanie verejných financií v členských štátoch a ich miestnych a regionálnych hospodárstvach. V niektorých prípadoch by však tieto opatrenia mohli viesť k zvýšeniu sociálnej neistoty u osôb, ktoré sú najviac odkázané na pomoc, a tým aj k zvýšenej potrebe potravinovej pomoci. Tento nástroj sociálnej súdržnosti by sa preto mal ďalej rozvíjať a malo by sa vynaložiť úsilie na to, aby sa zvýšila jeho efektívnosť a aby bol známejší a prijateľnejší;
23.

navrhuje, aby Európska komisia usporiadala v koordinácii s Výborom regiónov „stretnutia o mobilite“, v rámci ktorých by európske inštitúcie a územné samosprávy nadviazali kontakty s cieľom umožniť úradníkom územných samospráv, ktorí využívajú mobilitu, aby si vymenili skúsenosti s úradníkmi a ostatnými zamestnancami, ktorí majú záujem o kariéru v zahraničí. Mohla by sa vytvoriť Cena za mobilitu („Mobilis“), ktorá by sa udeľovala samosprávam, ktoré by sa chceli angažovať v oblasti mobility;
28.

Nazdáva sa, že ak sa má definovať poslanie jadransko-iónskej stratégie, tak to možno urobiť slovami „spájať a chrániť“: spájať územia makroregiónu s cieľom podporovať udržateľný rozvoj a pritom chrániť zraniteľné morské, pobrežné a vnútrozemské životné prostredie. Európske makroregionálne stratégie pre Pobaltsko a pre Podunajsko spoločne so stratégiou EÚ pre jadransko-iónsky makroregión a budúcimi stratégiami EÚ (1) môžu vytvárať prepojenia a synergie, a to aj v oblasti infraštruktúry, ktoré sa spomínajú v bode 18 záverov zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti 13. apríla 2011. Všetky tieto stratégie by mali predstavovať ideálnu os tiahnucu sa od severu na juh Európy. V tomto kontexte by jadransko-iónsky makroregión posilnil a odľahčil juhovýchodnú vstupnú bránu Európy do sveta, pričom by mohol zahŕňať aj stredovýchodnú oblasť Stredozemného mora, vďaka predĺženiu balticko-jadranského koridoru, ktoré Komisia navrhla v svojom oznámení KOM(2011) 500 z 29. júna 2011, a jeho napojeniu na intermodálne siete. Vzhľadom na možné rozsiahle prekrývanie území medzi jadransko-iónskou stratégiou a stratégiou pre Podunajsko by Európska komisia mala vytvoriť vhodné koordinačné mechanizmy.
45.

Vyjadruje ľútosť na tým, že v súčasnosti uplatňovaná politika energetickej účinnosti neumožňuje dosiahnuť ciele európskeho energeticko-klimatického balíka do roku 2020. Energetická účinnosť by sa mala zmeniť na povinný cieľ a vo veľkej miere by mala prispievať k cieľom znížiť objem emisií skleníkových plynov do roku 2050.
19.

zdôrazňuje prínos územných dohôd. Tieto dohody by sa mali zameriavať na niekoľko na mieru šitých priorít, ktoré majú pre daný región osobitný význam, pričom by sa nemali stať novými byrokratickými nástrojmi, ale mali by predstavovať prirodzené zložky národných reformných programov, aby sa zabezpečil súlad so zásadami viacúrovňového riadenia a partnerstva. Mohli by mať podobu politických záväzkov, prípadne byť doplnené o zmluvy uzavreté na dobrovoľnom základe medzi verejnými orgánmi, so súčasným zameraním na riadenie a implementáciu stratégie EÚ 2020. Územné dohody by sa mohli rozvíjať najmä v oblastiach politiky, kde sú regionálne a miestne orgány kľúčovými subjektmi v súvislosti s návrhom a implementáciou hlavných cieľov a hlavných iniciatív stratégie Európa 2020;
59.

zdôrazňuje, že budúca zložka programu LIFE Životné prostredie by sa mala zamerať na viac než niekoľko tematických oblastí (10) a mala by byť otvorená jedinečným výzvam a príležitostiam miest, ktoré pokrýva. Hodnotiace kritériá by sa mali zakladať tak na uznaní strategických cieľov programu, ako aj na miestnych prioritách potenciálnych prijímateľov. Aby program LIFE zostal udržateľný, mohol by na obdobie dvoch rokov stanoviť pre každú tému priority, ktoré sa vzťahujú na priority EÚ;
50.

konkrétne nabáda Komisiu, aby sa hlbšie zamyslela nad možnými spôsobmi finančnej účasti rôznych aktérov vrátane miestnych a regionálnych orgánov na rozvoji energetickej infraštruktúry. Malo by to v prvom rade stimulačný účinok z hľadiska rozbiehania a vývoja daných projektov. Okrem toho by perspektíva finančných ziskov, ktoré by mohli vyplynúť z využívania infraštruktúry v budúcnosti, mohla pomôcť získať pre projekt podporu verejnej mienky;
17.

podporuje cieľ znížiť používanie „konvenčne poháňaných“ automobilov v mestskej doprave do roku 2030 na polovicu a do roku 2050 ich používanie úplne zakázať a zároveň do roku 2030, aj využitím daňových stimulov, dosiahnuť v centrách veľkých miest zavedenie mestskej logistiky v podstate bez emisií CO2, hoci toto opatrenie považuje za veľmi ambiciózne. Domnieva sa preto, že by sa mali stanoviť priebežné ciele, ktoré by umožnili vypracovať plán implementácie opatrení, monitorovať túto implementáciu a hodnotiť výsledky;
54.

navrhuje, aby sa v zjednodušenom rozhodnutí o apriórnej kompatibilite náhrad za služby verejného záujmu poskytované na miestnej a/alebo regionálnej úrovni a v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality uvedenou v zmluve poverili orgány verejnej moci, ktoré poskytujú náhrady, aby prijali potrebné opatrenia s cieľom predísť všetkým takým situáciám, v ktorých by mohlo dôjsť k prípadnej nadmernej kompenzácii, aby takéto situácie kontrolovali a aby ich odstraňovali, vzhľadom na to, že je v priamom záujme miestnych samospráv, aby predchádzali situáciám, v ktorých by mohlo dôjsť k prípadnej nadmernej kompenzácii. Ako protiváha sa musia zjednodušiť možnosti odvolať sa v prípade dokázanej nadmernej kompenzácie;
36.

podporuje výzvu na lepšie využitie a väčšiu súčinnosť medzi fondmi EÚ, tak ako sa navrhuje v preskúmaní rozpočtu (3) na podporu cieľov Programu pre nové zručnosti a nové pracovné miesta. Domnieva sa však, že to možno lepšie dosiahnuť prostredníctvom: lokálne orientovaných prístupov– zlepšením koordinácie medzi sektorovými a územnými politikami, pri využití viacfondového prístupu (spoločný strategický rámec) a predovšetkým silnejším územným rozmerom ESF (ktorý sa využíva prostredníctvom rozsiahlych národných programov len v niektorých členských štátoch). Členské štáty a regióny by si mali ponechať dostatočnú flexibilitu na stanovenie vlastných priorít a vypracovávanie rozličných vhodných politických reakcií na národné/regionálne špecifiká, prístupu viacúrovňového riadenia– na zaistenie väčšieho prepojenia cieľov stratégie Európa 2020 a ambícií politiky súdržnosti je vítané uzatváranie zmlúv o rozvojovom a investičnom partnerstve. Tieto zmluvy by sa mali vytvárať v spolupráci so všetkými úrovňami správy s cieľom zabezpečiť, aby sa regionálne plánovanie nestalo len nástrojom určovaným národnými prioritami, prístupu založenom na výsledkoch– monitorovaním pokroku z hľadiska kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov na podporu hodnotenia a tvorby politiky. To by pomohlo posilniť opatrenia zamerané na priority a tiež ich prepojiť so špecifickými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci stratégie Európa 2020 (článok 148 ZFEÚ). Ak sa to má dosiahnuť, je potrebné vypracovať na úrovni EÚ spoločný rámec pre hodnotenie dôsledkov;
11.

zdôrazňuje, že opatrenia s priaznivými účinkami na klímu si vyžadujú značné dlhodobé financovanie. Prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a odolné voči zmene klímy si vyžaduje zameranie na investície do energetickej účinnosti, budov, obnoviteľných zdrojov energie, ekologickej dopravy a ďalších inteligentných systémov riešení pre lepšie využívanie zdrojov. Mestské aj vidiecke oblasti v celej EÚ potrebujú nevyhnutne podporu, aby mohli zintenzívniť svoje úsilie o zmierňovanie dôsledkov klimatických zmien na miestnej a regionálnej úrovni a prispôsobovanie sa im. Poukazuje na to, že podľa odhadov Komisie by EÚ na prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého musela dodatočne investovať v priemere 270 mld. EUR alebo 1,5 % svojho HDP ročne, a to počas nasledujúcich štyridsiatich rokov, a že posilnením opatrení na ochranu klímy by do roku 2020 vzniklo ďalších 1,5 mil. pracovných miest;
15.

domnieva sa, že by sa mali podporovať výzvy na predkladanie väčšieho počtu návrhov v dvoch fázach tak, aby predkladatelia museli v prvej fáze predložiť len zoznam partnerov a ich predstavu o projekte, pričom by podrobnejšie informácie o ňom predložili len v prípade, že prejdú prvým hodnotením. Bolo by to obzvlášť dôležité pre malé a stredné podniky, ktoré by tak mali väčšiu motiváciu zapájať sa do výziev, keďže by v úvodnom štádiu nemuseli vynakladať také veľké úsilie.
2.

Stotožňuje sa s rezolúciou OSN z 28. júla 2010, ktorá vyhlásila vodu za univerzálne neporušiteľné ľudské právo, ktoré je prirodzeným a logickým rozšírením práva na život: „recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights“ (1) (uznáva právo na čistú a zdravú pitnú vodu a hygienu ako základné ľudské právo, ktoré je podmienkou plnohodnotného života a využívania ostatných ľudských práv).
7.

Výbor odporúča Komisii podporovať na národnej úrovni zavedenie tzv. preukazov na verejné obstarávanie (podľa možnosti formou elektronického registračného systému), o ktoré by sa uchádzači mohli požiadať, a zjednotenie ich obsahu a používania. Takýto preukaz by potvrdzoval, že podnik má k dispozícii vyhlásenia a doklady, ktoré často požadujú verejní obstarávatelia pri zadávaní zákaziek. Podnik by jednorázovo požiadal o tento preukaz a nemusel by vždy znova a znova predkladať tie isté doklady. Podnikom, ktoré sa často uchádzajú o zákazky vo verejnom obstarávaní, by to ušetrilo veľa času a zdrojov. Aby bol preukaz dôveryhodný, bol by platný na určité obdobie, keďže aj príslušné certifikáty majú obmedzenú platnosť. Podobný systém sa už občas vyskytuje na miestnej a regionálnej úrovni a sú s ním dobré skúsenosti. Z povahy preukazu na verejné obstarávanie vyplýva, že sa s ním nesmú spájať žiadne vysoké náklady.
25.

Vyzdvihuje úvahy Komisie o tom, že aj budúcnosti sa musí počítať s viazanými platbami na územiach so špecifickými problémami a pre také formy poľnohospodárskej činnosti, ktoré sú mimoriadne dôležité na zachovanie poľnohospodárstva na daných územiach. V tejto súvislosti treba poukázať na význam hospodárskych zvierat skrmujúcich objemové krmivá v horských, arktických, ostrovných a riedko osídlených oblastiach, všetky výrobné systémy, ktoré si vzhľadom na klímu a zložitý terén vyžadujú zvláštnu podporu, a osobitne aj na význam zachovania mliečneho hospodárstva v týchto oblastiach po skončení platnosti systému kvót v odvetví výroby mlieka. Bez fungujúceho mliečneho hospodárstva nie je možné zachovať poľnohospodársky využívané plochy, predovšetkým lúky, pasienky v horských a stredných horských polohách a lesy v oblasti Stredozemného mora využívané ako pastviská. Osobitný význam majú aj olivové háje s nízkymi výnosmi v stredných horských oblastiach a iných oblastiach s agroklimatickými obmedzeniami. Okrem toho je pre zachovanie ekosystémov európskych pastvín a udržanie činnosti v daných regiónoch tiež veľmi dôležité zachovanie sektora hovädzieho, ovčieho a kozieho mäsa. Stratou týchto plôch pre poľnohospodárstvo by sa stratila jedinečná kultúrna krajina týchto území. Vďaka chovu hovädzieho dobytka sa okrem toho využívajú aj menej úrodné pôdy v prímestských oblastiach. Je to dôležité z hľadiska zachovania voľného priestoru (napr. záplavového územia), ktorý sa tak zároveň do určitej miery hospodársky využíva. Životaschopnosť tohto odvetvia bude bez viazanej podpory ohrozená a sektor nebude môcť ďalej plniť túto úlohu
22.

tvrdí, že plošnú a účinnú civilnú ochranu na mieste možno dosiahnuť aj vďaka dobrovoľným pomocníkom. Posilnenie dobrovoľníckych štruktúr je preto významným príspevkom k zlepšeniu regionálnych kapacít reakcie na katastrofy. Vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti viac podporovala vytváranie a rozvoj dobrovoľníckych štruktúr civilnej ochrany v tých regiónoch, kde je to želateľné. Práve európsky rok dobrovoľníckej práce by sa mal využiť na to, aby sa podporilo úsilie členských krajín vytvoriť takéto štruktúry;
49.

víta, že oznámenie je pokračovaním politickej koordinácie s členskými štátmi. So zreteľom na stratégiu pre oblasť Baltského mora a na špecifiká Podunajska by aj v prípade stratégie pre podunajskú oblasť mala prácu Komisie podporovať skupina na vysokej úrovni zložená zo zástupcov všetkých členských štátov, pričom na zasadnutia by mali byť pozvaní aj zástupcovia štátov, ktoré nie sú členmi EÚ. Z oznámenia však nevyplýva, v akých časových intervaloch by sa malo vyhodnocovať politické smerovanie a aktualizovať akčný plán. Tieto aspekty by sa mali spresniť;
30.

zdôrazňuje, že by bolo potrebné analyzovať oblasti a témy, ktoré predstavujú silné stránky regionálnych a miestnych samospráv a ktoré si z toho dôvodu zaslúžia, aby sa im poskytla podpora vzhľadom na to, že každý región má možnosti, ktoré sa musia zmapovať: veľké mestá a prosperujúce regióny majú viac možnosti a nástrojov na to, aby sa stali príťažlivými strediskami tvorivosti na viacerých úrovniach, pričom menšie a menej zvýhodnené regióny, najmä regióny, ktoré sa nachádzajú na periférii Únie alebo ktoré sú riedko osídlené, musia takisto dostať možnosť oboznámiť zvyšok sveta so svojimi kultúrnymi hodnotami;
21.

Zdôrazňuje, že uplatňovanie nástroja „Spájame Európu“ by nemalo poškodzovať ciele politiky súdržnosti, realizácia navrhovaných opatrení by nemala priniesť zvýšenie byrokracie a administratívnych prekážok a mali by sa poskytnúť ďalšie informácie a objasnenia o využívaní nových finančných nástrojov a ich stimulačného účinku, a takisto by sa mal overiť ich účinok. Nesmie sa obchádzať povinná rozpočtová disciplína, zákaz zadlženia, ani rozpočtová transparentnosť. Ručenie EÚ musí zostať obmedzené na pôvodný príspevok. Eventuálne záväzky nesmú vzniknúť.
28.

Považuje za mimoriadne dôležité, aby nový program zohľadňoval rôznu potrebu podpory rôznych cieľových skupín, a tým ich podnecoval zapojiť sa doňho. Koherentný program je pre žiadateľov jasnejší a prehľadnejší. Aktivity však musia byť organizované tak, aby mohli byť využité spôsobom, ktorý bude vyhovovať príslušným cieľovým skupinám. Pre zapojenie sa do programov mobility a spolupráce musia byť splnené rôzne predpoklady, a to v závislosti od toho, v akom vzdelávaní alebo činnosti v oblasti mládeže sa účastníci nachádzajú. Mali by sa zohľadniť potreby rôznych skupín, pokiaľ ide o informácie, postupy podávania žiadostí, rozpočtové pravidlá a kritériá pre jednotlivé aktivity, a to napríklad tak, že určitá časť prostriedkov sa vyčlení na účasť rôznych cieľových skupín, určia sa osobitné štruktúry pre rôzne cieľové skupiny, vytvoria sa aktivity, ktoré sú zamerané špeciálne na jednotlivé cieľové skupiny a pod. Okrem toho treba bezpodmienečne zabezpečiť, že sa budú môcť o podporu uchádzať aj malé ustanovizne, ktoré fungujú často najmä v oblasti škôl, mládežníckej činnosti a vzdelávania dospelých. Výbor sa osobitne zasadzuje za zavedenie opatrení, ktoré by uľahčili účasť znevýhodnených osôb.
Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu žiadosti.

Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu .
6.

Opakovane zdôrazňuje, že je dôležité zosúladiť využívanie prostriedkov vyčlenených na tento program a prostriedkov Európskeho sociálneho fondu. Trvá na tom, že je potrebné, aby Komisia a regionálne orgány vynaložili úsilie o dosiahnutie tohto súladu, pomocou opatrení, ktoré určila Komisia. To môže byť zahrnuté už do vymedzenia usmernení pre výzvy na predkladanie ponúk, ako aj do postupov uplatňovaných pri analýze projektov.
Článok 5 sa nahrádza takto: „Článok 5 Nadobudnutie právnej subjektivity a uverejnenie v úradnom vestníku 1. Dohovor a stanovy a ich všetky nasledovné zmeny a doplnenia sa registrujú alebo zverejňujú, prípadne registrujú aj zverejňujú podľa uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov v členskom štáte, v ktorom má príslušné EZÚS sídlo. EZÚS získa právnu subjektivitu dňom registrácie alebo uverejnenia, a to podľa toho, čo nastane skôr. Členovia informujú dotknuté členské štáty, Komisiu a Výbor regiónov o registrácii alebo uverejnení dohovoru. 2. EZÚS zabezpečí, aby sa do desiatich pracovných dní od registrácie a/alebo uverejnenia dohovoru Komisii poslala žiadosť podľa vzoru stanoveného v prílohe k tomuto nariadeniu. Komisia potom túto žiadosť posunie Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie, ktorý uverejní oznámenie v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, v ktorom oznámi založenie EZÚS s podrobnými údajmi stanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu.“

Článok 5 sa nahrádza takto: „Článok 5 Nadobudnutie právnej subjektivity a uverejnenie v úradnom vestníku 1. Dohovor a stanovy a ich všetky nasledovné zmeny a doplnenia sa registrujú alebo zverejňujú, prípadne registrujú aj zverejňujú podľa uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov v členskom štáte, v ktorom má príslušné EZÚS sídlo, . EZÚS získa právnu subjektivitu dňom registrácie alebo uverejnenia , a to podľa toho, čo nastane skôr. Členovia informujú dotknuté členské štáty, a Výbor regiónov o registrácii alebo uverejnení dohovoru. 2. EZÚS zabezpečí, aby sa do desiatich pracovných dní od registrácie a/alebo uverejnenia dohovoru poslala žiadosť podľa vzoru stanoveného v prílohe k tomuto nariadeniu. potom túto žiadosť posunie Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie, ktorý uverejní oznámenie v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, v ktorom oznámi založenie EZÚS s podrobnými údajmi stanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu.“
—

súhlasí so stanovením cieľa, že zamýšľaná harmonizácia by sa mala vzťahovať na celú Úniu, a v prípade, že by to napriek najväčšej snahe nebolo možné, ihneď usilovať o vytvorenie európskeho systému dane z finančných transakcií prostredníctvom nástroja posilnenej spolupráce, ktorá by mala zahŕňať pokiaľ možno aspoň eurozónu.
27.

Súhlasí s konštatovaním Európskej komisie, že celkové investície do vysokoškolského vzdelávaniu sú v Európe príliš nízke, a uvedomuje si, že nielen členské štáty, ale v mnohých prípadoch aj regionálne samosprávy, musia prevziať zodpovednosť za to, aby sa do vysokoškolského vzdelávania investovalo viac verejných prostriedkov. Výbor preto vyzýva členské štáty, a kde je to vhodné aj regionálne samosprávy, aby aj napriek rozpočtovým obmedzeniam neohrozovali budúcnosť vysokých škôl, ale aby investovali so zreteľom na dlhodobú perspektívu rastu, namiesto aby krátili investície práve v týchto sektoroch, ktoré sú základom budúceho rastu. Výbor sa domnieva, že Európska komisia to môže konkrétne zabezpečiť tak, že v rámci európskeho semestra bude dbať na to, aby sa úsporné opatrenia nedotkli sektorov, ktoré sú kľúčové pre dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020.
—

toto partnerstvo by sa mohlo vytvoriť prostredníctvom siete územných samospráv pre integráciu, do ktorej sa budú môcť zapojiť aktéri zodpovední za vypracovanie politík na všetkých úrovniach riadenia, ako aj organizácie občianskej spoločnosti. Výbor regiónov počíta s politickou, ekonomickou a prevádzkovou podporou Európskej komisie s cieľom v plnej miere realizovať strategické partnerstvo a domnieva sa, že táto podpora by sa mohla presadiť v rámci už existujúcich štruktúr a iniciatív.
7.

súhlasí s Komisiou, že je potrebné zvoliť správnu kombináciu politík, nástrojov a zdrojov, ktorá umožní účinne bojovať proti chudobe. Požaduje spoločné kritéria a usmernenia, ktoré by umožnili merať účinnosť a dosah rozvojových politík. EÚ by mala prispievať napríklad zapájaním sa do činnosti Výboru pre rozvojovú pomoc OECD a ďalších medzinárodných aktérov;