EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 12. 2022 COM(2022) 745 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o piatej správe o pokroku pri vykonávaní Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu



1. ÚVOD V júli 2020 prijala Komisia komplexnú Stratégiu EÚ pre bezpečnostnú úniu. Odvtedy sa panoráma hrozieb vyvíjala veľmi zásadnými spôsobmi. Kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 zvýraznila niektoré zraniteľné miesta, najmä v súvislosti s nárastom online aktivít. Naďalej sa zvyšoval rozsah kybernetických útokov, ktoré zároveň nadobudli nové formy. Vplyv útočnej vojny Ruska proti Ukrajine bolo cítiť aj v oblasti vnútornej bezpečnosti EÚ, a to v podobe zvýšeného rizika obchodovania s ľuďmi, hrozby chemických a jadrových udalostí a nezákonného pohybu strelných zbraní. Táto vojna takisto podnietila využívanie manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia. Nedávna sabotáž plynovodov Nord Stream poukázala na to, ako veľmi sú kľúčové sektory, akými sú energetika, digitálna infraštruktúra, doprava a vesmírny sektor, závislé od odolnej kritickej infraštruktúry. Opätovne sa tak potvrdilo, že fyzická aj digitálna bezpečnosť sú úzko prepojené a musia byť chránené spoločne. Cieľom tejto správy o pokroku v oblasti bezpečnostnej únie je poskytnúť prehľad o vykonávaní stratégie v polovici trvania, s dôrazom na to, čo sa už dosiahlo a čo sa ešte musí vykonať do konca funkčného obdobia súčasnej Komisie. Od júla 2020 vynaložila EÚ veľké úsilie na dokončenie opatrení v kľúčových oblastiach, na ktoré sa vzťahujú štyri piliere stratégie. V tejto správe sa poukazuje na to, že prevažná väčšina opatrení uvedených v stratégii sa uskutočnila. Stále však treba pracovať na tom, aby sa dosiahol úplný účinok Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu na občanov, a to najmä pokiaľ ide o prijatie zostávajúcich legislatívnych návrhov Európskym parlamentom a Radou a vykonávanie prijatých právnych predpisov členskými štátmi. Ciele bezpečnostnej únie možno zároveň najlepšie dosiahnuť prostredníctvom úzkej spolupráce so súvisiacimi iniciatívami EÚ v oblastiach, ako sú energetická bezpečnosť, európska zdravotná únia a akčný plán pre európsku demokraciu. Trvalý prínos Komisie zahŕňa tri návrhy prijaté súbežne s touto správou, ktoré sa týkajú nedovoleného obchodovania s kultúrnymi objektmi a základných spravodajských informácií poskytovaných v rámci vopred poskytovaných informácií o cestujúcich, ako aj návrh týkajúci sa boja proti obchodovaniu s ľuďmi. 2. OCHRANA FYZICKEJ A DIGITÁLNEJ INFRAŠTRUKTÚRY PRED FYZICKÝMI, KYBERNETICKÝMI A HYBRIDNÝMI ÚTOKMI Ochrana kritickej infraštruktúry v EÚ pred fyzickými a digitálnymi útokmi Už pred nedávnymi útokmi na kritickú infraštruktúru budovala EÚ svoju odolnosť prostredníctvom dvoch súvisiacich iniciatív: revidovanou smernicou o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii (bezpečnosť sieťovej infraštruktúry – ďalej len „smernica NIS2“) a novou smernicou o odolnosti kritických subjektov (odolnosť kritických subjektov – ďalej len „smernica CER“). Týmto rámcom sa spoločne riešia súčasné a budúce online a offline riziká, a to od kybernetických útokov až po prírodné katastrofy. Tieto smernice už schválili spoluzákonodarcovia a účinnosť nadobudnú v najbližších týždňoch. Smernicou NIS2 sa rozšíri rozsah pôsobnosti na všetky stredné a veľké subjekty vo viacerých kľúčových sektoroch. Posilňujú sa ňou bezpečnostné požiadavky vrátane požiadaviek na reakciu na incidenty a krízové riadenie, bezpečnosť dodávateľského reťazca, riešenie zraniteľných miest a zverejňovanie informácií o zraniteľných miestach, testovanie kybernetickej bezpečnosti a účinné používanie šifrovania. Takisto sa ňou zjednodušujú povinnosti týkajúce sa oznamovania incidentov, zavádzajú sa prísnejšie opatrenia dohľadu a jej cieľom je zjednotiť sankčné režimy v členských štátoch. Smernica CER sa týka fyzickej odolnosti kritických subjektov voči prírodným aj ľudskou činnosťou spôsobeným hrozbám. Smernica pokrýva 11 sektorov, preto ide o zásadný krok k zlepšeniu schopnosti kritických subjektov poskytujúcich základné služby predchádzať incidentom, chrániť sa pred nimi, odpovedať na ne, odolávať im, zmierňovať a absorbovať ich, prispôsobovať sa im a zotavovať sa z nich. Vo finančnom sektore sa ako súčasť balíka v oblasti digitálnych financií prijal akt o digitálnej prevádzkovej odolnosti (DORA). Aktom o digitálnej prevádzkovej odolnosti sa po jeho zavedení posilní digitálna prevádzková odolnosť subjektov finančného sektora EÚ zjednodušením a modernizáciou existujúcich pravidiel a v prípade potreby doplnením nových požiadaviek. S cieľom ešte viac zvýšiť ochranu kritickej infraštruktúry pred rozsiahlymi kybernetickými útokmi Komisia, vysoký predstaviteľ a skupina pre spoluprácu v oblasti NIS vyvíjajú rizikové scenáre, v ktorých sa zameriavajú na kybernetickú bezpečnosť v sektoroch energetiky, telekomunikácií, dopravy a vesmíru. Pracuje sa aj na opatreniach na zlepšenie kolektívnej úrovne ochrany a kybernetickej odolnosti vesmírnych systémov a služieb. Takisto sa vypracúvajú cielené posúdenia kybernetickobezpečnostných rizík pre komunikačnú infraštruktúru a siete v EÚ (vrátane pevnej a mobilnej infraštruktúry, družíc, podmorských káblov, ako aj internetového smerovania). Komisia zároveň začala iniciatívu v oblasti tvorby scenárov, ktorá sa týka prírodných katastrof spojených s hrozbami súvisiacimi s bezpečnosťou, ako sú kybernetické útoky alebo terorizmus, s cieľom zlepšiť predchádzanie katastrofám, ako aj pripravenosť a reakciu na ne. Sabotáž plynovodov Nord Stream a ďalšie nedávne incidenty zdôraznili hrozbu pre kritickú infraštruktúru EÚ a naliehavosť konať. Z tohto dôvodu sa už pripravuje rámec smernice CER a smernice NIS2 s cieľom urýchliť opatrenia na posilnenie odolnosti kritickej infraštruktúry a podporu pripravenosti a reakcie v kľúčových sektoroch. To sa konkretizuje v odporúčaní Rady, ktorým sa umožní urýchliť účinné vykonávanie smerníc. Ponúka sa ním spoločný prístup k vykonávaniu záťažových testov na subjektoch, ktoré prevádzkujú kritickú infraštruktúru, a to najprv v sektore energetiky, pričom sa bude vychádzať zo spoločne dohodnutých zásad. Práca na záťažových testoch sa začne okamžite, aby testy mohli byť dokončené pred koncom roka 2023, a pokrok sa posúdi v apríli 2023. Plánom, ktorý vypracuje Komisia v spolupráci s Radou na základe podpory a príspevkov príslušných agentúr Únie, sa pomôže zabezpečiť koordinovaná reakcia na úrovni EÚ na výrazné narušenia kritickej infraštruktúry. V sektore energetiky pripravuje Komisia sieťový predpis pre kybernetickú bezpečnosť cezhraničných tokov elektrickej energie vrátane pravidiel pre posudzovanie rizika, spoločné minimálne požiadavky, plánovanie, monitorovanie, podávanie správ a krízové riadenie, ktorý bude úplne zosúladený s rámcom NIS2. V osobitnom opatrení, ktoré je reakciou na ruskú agresiu voči Ukrajine, boli v marci 2022 elektrizačné sústavy Ukrajiny a Moldavskej republiky zosynchronizované s kontinentálnou európskou sústavou, čím sa doplnili opatrenia na zmiernenie rizika, a to aj v prípade kybernetickej bezpečnosti. V sektore dopravy Komisia spolupracuje s členskými štátmi, Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) a Spravodajským a situačným centrom EÚ (EU INTCEN) s cieľom pravidelne posudzovať úroveň hrozieb a rizík pre civilné letectvo EÚ, ktoré predstavujú oblasti, v ktorých prebieha konflikt. Systém varovania EÚ o oblasti konfliktu sa udáva ako najlepší postup na medzinárodnej úrovni. Opatrenia zahŕňajú obnovenie pracovného modulu v oblasti posudzovania rizík pre nákladnú leteckú dopravu, prvé posúdenie rizík na úrovni EÚ s cieľom posúdiť hrozby pre osobné lode a komplexné mapovanie rizík v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva s cieľom aktualizovať posúdenie hrozieb pre civilné letectvo. Osobitná pozornosť sa venuje aj námornej kritickej infraštruktúre. V súčasnosti sa vyvíja spoločné prostredie na výmenu informácií pre námornú oblasť, ktoré bude plne funkčné do konca roka 2023, čím dôjde k vzájomnému prepojeniu orgánov námorného dozoru na dobrovoľnej báze s cieľom vymieňať si informácie v takmer reálnom čase. Európske fórum činností pobrežnej stráže takisto posilnilo svoju schopnosť chrániť sa pred kybernetickými útokmi. Cieľom viacerých výskumných projektov v rámci programu Horizont Európa je takisto posilniť bezpečnosť našej digitálnej infraštruktúry a budovať kapacity na predchádzanie kybernetickým útokom a ich zmierňovanie. Posilnenie kybernetickej bezpečnosti EÚ Komisia a vysoký predstaviteľ predstavili 16. decembra 2020 novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde s cieľom posilniť kolektívnu odolnosť Európy voči kybernetickým hrozbám a zaistiť, aby občania a podniky využívali výhody spoľahlivých a dôveryhodných služieb a digitálnych nástrojov. Stratégia sa zrealizovala v takmer plnej miere. V smernici NIS2 sa stanovuje vytvorenie Európskej siete styčných organizácií pre kybernetické krízy (EU-CyCLONe) s cieľom podporiť koordinované riadenie incidentov a kríz kybernetickej bezpečnosti veľkého rozsahu na operačnej úrovni. Tým sa zaistí pravidelná výmena príslušných informácií medzi členskými štátmi a inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ. Komisia vyvíja situačné a analytické centrum pre kybernetickú bezpečnosť na posilnenie svojej vnútornej kapacity. Komisia spolupracuje s členskými štátmi aj prostredníctvom opatrení nadväzujúcich na jej odporúčanie týkajúce sa spoločnej kybernetickej jednotky s cieľom zaistiť koordinovanú reakciu EÚ na kybernetické incidenty veľkého rozsahu. Komisia a vysoký predstaviteľ sa takisto aktívne zapájali do kybernetických cvičení, ktoré v roku 2022 organizovali spolu s členskými štátmi. Siete a počítačové systémy si vyžadujú neustále monitorovanie a analýzu, aby sa narušenia a anomálie zistili v reálnom čase. Komisia navrhla vytvoriť sieť centier bezpečnostných operácií (SOC) v celej EÚ s cieľom monitorovať komunikačné siete a identifikovať podozrivé udalosti. Rozšírením existujúcich centier bezpečnostných operácií, zriadením nových centier a ich prepojením medzi viacerými členskými štátmi sa posilnia spoločné detekčné spôsobilosti. Tieto centrá by mohli využívať aj najnovšiu umelú inteligencii a analýzy údajov a tak chrániť civilné komunikačné siete a urýchliť odhaľovanie kybernetických útokov. S cieľom posilniť pripravenosť a reakciu na závažné kybernetické incidenty Komisia vytvorila aj krátkodobý program na podporu členských štátov prostredníctvom dodatočných finančných prostriedkov pridelených agentúre ENISA vrátane penetračného testovania kritických subjektov na identifikáciu zraniteľných miest. Tento program môže takisto pomôcť členským štátom pri reakcii na incidenty, ktorú zaisťuje agentúra ENISA s podporou dôveryhodných súkromných poskytovateľov služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti, po závažnom incidente ovplyvňujúcom kritické subjekty. Ďalším krokom bude zaistiť, aby členské štáty tieto možnosti naplno využívali. Cieľom kybernetických útokov sú čoraz častejšie hardvérové aj softvérové produkty. Kybernetické útoky sú čoraz početnejšie a sofistikovanejšie a kľúčovým faktorom je využívanie zraniteľných miest softvéru. Využívanie zraniteľných miest softvéru sa týka dvoch tretín všetkých incidentov nahlásených na základe smernice NIS. Zvyšuje sa aj vplyv na občanov, infraštruktúru alebo spoločnosti. Využívanie zraniteľných miest softvéru sa týka dvoch tretín všetkých incidentov nahlásených na základe smernice NIS. Komisia v septembri 2022 navrhla akt o kybernetickej odolnosti s cieľom znížiť počet zraniteľných miest v produktoch s digitálnymi prvkami a zaistiť, aby sa rýchlo sprístupnili záplaty a zmierňujúce opatrenia. V akte sa navrhuje, aby produkty s digitálnymi prvkami (hardvér a softvér) mohli byť uvedené na trh len vtedy, ak spĺňajú osobitné základné požiadavky kybernetickej bezpečnosti. Výrobcovia a vývojári by boli povinní zabezpečiť kybernetickú bezpečnosť svojich produktov na päť rokov a museli by byť transparentní vo vzťahu k spotrebiteľom v otázke kybernetickej bezpečnosti. Tým sa výrazne prispeje k bezpečnosti dodávateľského reťazca .

Certifikácia zohráva kľúčovú úlohu pri zvyšovaní dôvery k dôležitým produktom a službám pre digitálny svet a ich bezpečnosti. Aktom o kybernetickej bezpečnosti sa zriaďuje európsky rámec certifikácie kybernetickej bezpečnosti, podľa ktorého môže Komisia požiadať agentúru ENISA o vypracovanie certifikačných systémov. Bol vypracovaný európsky systém certifikácie kybernetickej bezpečnosti založený na spoločných kritériách a pripravujú sa systémy pre cloudové služby a bezpečnosť sietí 5G. Komisia naďalej spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zaistiť, aby siete 5G boli bezpečné a odolné, a monitorovať zavádzanie súboru nástrojov EÚ pre 5G na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Kým väčšina členských štátov už posilnila požiadavky na bezpečnosť sietí 5G alebo je v procese ich posilňovania, teraz je nevyhnutné, aby všetky členské štáty dokončili vykonávanie opatrení súvisiacich so súborom nástrojov, najmä aby členské štáty stanovili obmedzenia týkajúce sa vysokorizikových dodávateľov, keďže oneskorenie môže viesť k vyššej zraniteľnosti sietí v Únii, a takisto aby posilnili fyzickú a nefyzickú ochranu kritických a citlivých častí sietí 5G, a to aj prísnymi kontrolami prístupu. S cieľom pomôcť EÚ a členským štátom zaujať proaktívny a strategický postoj k odvetvovej politike kybernetickej bezpečnosti Európske centrum kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti bude spolupracovať s národnými koordinačnými centrami v záujme podpory inovácie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a posilnenia kapacít technologickej komunity v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Agentúra ENISA začala v septembri 2022 oficiálne uplatňovať európsky rámec pre zručnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti, v ktorom sa uvádzajú najpotrebnejšie pracovné profily v tejto oblasti a poskytuje sa spoločný európsky základ umožňujúci uznávanie zručností a rozvoj odbornej prípravy v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Tento rámec bude základom pre Akadémiu zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti navrhnutú v rámci pracovného programu Komisie na rok 2023, ktorou sa poskytne komplexný prístup k riešeniu narastajúcej potreby odborníkov na kybernetickú bezpečnosť v Európe. Vzhľadom na to, že inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ pracujú s citlivými neutajovanými skutočnosťami a utajovanými skutočnosťami EÚ, je dôležité, aby boli tieto informácie dobre chránené pred kybernetickými útokmi. Komisia navrhla v marci 2022 nariadenie na zaistenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v týchto subjektoch, pričom uplatnila zásady, z ktorých vychádza smernica NIS2, na inštitucionálne prostredie EÚ. Zahŕňa novú Medziinštitucionálnu radu pre kybernetickú bezpečnosť a posilnené centrum kybernetickej bezpečnosti (CERT-EU) s cieľom zaistiť primeranú výmenu informácií a spoluprácu s orgánmi členských štátov, napríklad aj prostredníctvom siete jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT). Komisia súbežne prijala návrh nariadenia o bezpečnosti informácií v inštitúciách, orgánoch, úradoch a agentúrach Únie s cieľom podporiť odolnosť voči kybernetickým a hybridným hrozbám prostredníctvom vytvorenia spoločného súboru noriem v oblasti informačnej bezpečnosti na vysokej úrovni pre všetky inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie. Je nevyhnutné, aby Rada urýchlila prácu na tomto návrhu vzhľadom na početné výzvy členských štátov, aby Komisia pripravila opatrenia na lepšiu ochranu rozhodovacieho procesu EÚ pred škodlivými činnosťami všetkých druhov. Centrum CERT-EU a agentúra ENISA takisto navrhli a otestovali nový druh kybernetického cvičenia, ktorý je prispôsobený agentúram EÚ, ako odporúčal Európsky dvor audítorov. Kľúčové príklady plnenia Európsky mesiac kybernetickej bezpečnosti (ECSM): Iniciatíva ECSM sa vrátane workshopov, kampaní v sociálnych médiách a prednášok rozrástla zo 184 aktivít v roku 2014 na 500 aktivít októbri 2022. Vďaka nim sa pomôže používateľom zlepšiť reakciu online, keď sa stretnú s kybernetickobezpečnostnou hrozbou (ako uviedlo 73 % členských štátov, ktoré sa zúčastnili na prieskume v roku 2021). Databáza vysokoškolského vzdelávania v oblasti kybernetickej bezpečnosti (CyberHEAD): Databáza CyberHEAD bola v posledných dvoch rokoch najnavštevovanejšou webovou stránkou agentúry ENISA, pričom ročne zaznamenala približne 70 000 návštev. Umožňuje mladým talentom prijímať informované rozhodnutia o rozličných príležitostiach ponúkaných v rámci vysokoškolského vzdelávania v oblasti kybernetickej bezpečnosti a pomáha univerzitám prilákať kvalitných študentov, ktorí sú motivovaní zabezpečovať kybernetickú bezpečnosť Európy. Boj proti hybridným hrozbám a zasahovaniu zo zahraničia a posilňovanie kybernetickej obrany EÚ V Strategickom kompase EÚ pre bezpečnosť a obranu je navrhnutý ambiciózny akčný plán na zvýšenie schopnosti EÚ konať, posilnenie odolnosti a lepšie investovanie do obranných spôsobilostí EÚ. Zatiaľ čo za boj proti hybridným hrozbám sú zodpovedné predovšetkým členské štáty, EÚ dopĺňa vnútroštátne opatrenia tým, že podporuje koordináciu, posilňuje situačné povedomie, presadzuje spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi krajinami a medzinárodnými organizáciami a poskytuje možnosti spoločnej reakcie. V poslednom desaťročí sa zaviedlo viac ako 200 opatrení na posilnenie odolnosti a boj proti hybridným hrozbám na úrovni EÚ. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby v rámci Spravodajského a situačného centra EÚ prispieva k rozhodovaciemu procesu EÚ a je ústredným orgánom, ktorý zabezpečuje komplexné situačné povedomie a strategický výhľad, zhromažďuje informácie zo všetkých zdrojov a vykonáva posudzovanie spravodajských informácií týkajúcich sa hybridných hrozieb. Začalo sa pracovať na tvorbe tímov rýchlej reakcie EÚ na hybridné hrozby, ktoré sú uvedené v Strategickom kompase, s cieľom podporiť členské štáty, misie a operácie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, ako aj partnerské krajiny v boji proti hybridným hrozbám tým, že sa budú môcť včas využívať príslušné vnútroštátne odborné znalosti a odborné znalosti EÚ a v prípade potreby aj vojenské odborné znalosti. Pripravuje sa súbor hybridných nástrojov EÚ, ktorým sa poskytne rámec pre koordinovanú reakciu na hybridné kampane, ktoré ovplyvňujú EÚ a členské štáty, pričom sa v ňom hladko integruje vonkajší a vnútorný rozmer a spájajú aspekty na úrovni jednotlivých členských štátov, ako aj celej EÚ. Významný pokrok sa dosiahol aj v oblasti posilňovania odolnosti a boja proti hybridným hrozbám prostredníctvom identifikácie existujúcich východiskových úrovní sektorovej odolnosti. Komisia pokračovala aj v analytickom výskume v oblasti budovania odolnosti voči hybridným hrozbám a dokončila začleňovanie hybridných aspektov do tvorby politiky. Pandémia ochorenia COVID-19 a vojna Ruska proti Ukrajine poukázali na to, ako manipulácia informačného prostredia môže ovplyvniť EÚ a partnerov po celom svete. Manipulácia s informáciami a zasahovanie zo zahraničia, ktorých cieľom je narúšať dôveru v EÚ a v medzinárodný poriadok založený na pravidlách, sa stávajú čoraz dôležitejším prvkom aj pri hybridných útokoch. Na základe akčného plánu pre európsku demokraciu Komisia s cieľom bojovať proti manipulácii s informáciami a dezinformáciám zaviedla súbor konkrétnych opatrení a štruktúr vrátane revidovaného Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií, aktu o digitálnych službách a návrhu týkajúceho sa transparentnosti politickej reklamy, v prípade ktorého v súčasnosti prebiehajú medziinštitucionálne rokovania. Výsledkom by boli nové povinnosti pre platformy a po prvýkrát právne záväzný rámec dohľadu. Navyše, ako sa uvádza v Strategickom kompase, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) v úzkej spolupráci s Komisiou a členskými štátmi ďalej vypracúva súbor nástrojov EÚ na boj proti manipulácii s informáciami a zasahovaniu zo zahraničia (súbor nástrojov FIMI) s cieľom podporiť koordinovanú reakciu na manipulatívne správanie zahraničných subjektov. ESVČ takisto pokračuje v posilňovaní spolupráce s medzinárodnými partnermi, napríklad s mechanizmom rýchlej reakcie G7 a s NATO. Komisia odsudzuje akékoľvek zasahovanie zo zahraničia na zvrchovanom území členských štátov EÚ a je znepokojená správami o čínskych zahraničných policajných staniciach v EÚ, ktoré by v prípade, že sú pravdivé, boli úplne neakceptovateľné. Hoci je na orgánoch členských štátov, aby tieto údajné tvrdenia vyšetrili, Komisia je s podporou Europolu pripravená uľahčovať výmenu informácií medzi členskými štátmi. Komisia túto otázku otvorila na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci v decembri 2022. Komisia a vysoký predstaviteľ predstavili v novembri 2022 novú politiku EÚ v oblasti kybernetickej obrany, ktorou sa stanovujú prostriedky na posilnenie spolupráce a investícií do kybernetickej obrany s cieľom zabezpečiť lepšiu ochranu pred kybernetickými útokmi. Cieľom je chrániť záujmy EÚ v kybernetickom priestore prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi subjektmi EÚ v oblasti kybernetickej ochrany a rozvojom mechanizmov na využívanie spôsobilostí na úrovni EÚ, a to aj v kontexte misií a operácií SBOP. Podporí sa tak budovanie spôsobilostí plnohodnotnej kybernetickej obrany a posilní sa spolupráca medzi vojenskými a civilnými kybernetickými komunitami EÚ, čím sa zlepší situačné povedomie, krízová koordinácia a odborná príprava, a to aj v súkromnom sektore. Takisto sa tým pomôžu znížiť strategické závislosti v rámci kritických kybernetických technológií prostredníctvom vypracovania strategického plánu pre kritické technológie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a kybernetickej obrany a posilniť európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu. V Strategickom kompase je vesmír určený ako piata operačná doména vedenia vojny (popri pozemnej, námornej, vzdušnej a kybernetickej doméne) a vyžaduje sa v ňom, aby Komisia a vysoký predstaviteľ vypracovali prvú stratégiu v oblasti kozmického priestoru pre bezpečnosť a obranu. V stratégii sa navrhnú opatrenia na zlepšenie kolektívnej úrovne ochrany a odolnosti vesmírnych systémov a služieb a na odrádzanie od akýchkoľvek hrozieb (vrátane kybernetických hrozieb) pre citlivé vesmírne systémy a služby v EÚ a reakciu na takéto hrozby. 3. BOJ PROTI TERORIZMU A RADIKALIZÁCII Prijali sa takmer všetky kľúčové iniciatívy predstavené v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu, ktorých cieľom je podporiť členské štáty v boji proti terorizmu. Osobitnou témou bola ochrana pred online hrozbami. Ďalším krokom je zaistiť, aby tieto iniciatívy dosiahli plný účinok.

Boj proti terorizmu Prijatím programu boja proti terorizmu pre EÚ v decembri 2020 sa EÚ poskytli nástroje na lepšie predvídanie teroristických hrozieb, predchádzanie týmto hrozbám, ochranu pred nimi a reakciu na ne. Na vývoj situácie v oblasti hrozieb pomohli reagovať aj konkrétne geografické iniciatívy. Vzhľadom na vývoj v Afganistane vypracoval koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu v koordinácii s Komisiou, vysokým predstaviteľom, predsedníctvom a kľúčovými agentúrami EÚ akčný plán boja proti terorizmu v Afganistane, ktorý v októbri 2021 schválili členské štáty. Jasným úspechom bol dobrovoľný postup v prípade posilnených bezpečnostných kontrol osôb prichádzajúcich z Afganistanu. Prioritou je riešenie hrozby, ktorú predstavujú vracajúci sa zahraniční teroristickí bojovníci zo Sýrie a Iraku. Zatiaľ čo prvoradú zodpovednosť majú členské štáty, spoluprácou na úrovni EÚ sa pomáha členským štátom riešiť spoločné výzvy, ako je trestné stíhanie osôb, ktoré spáchali teroristické trestné činy, zamedzenie nezisteného vstupu do schengenského priestoru a reintegrácia a rehabilitácia vracajúcich sa zahraničných teroristických bojovníkov. Komisia naďalej úzko spolupracuje s členskými štátmi a kľúčovými partnerskými krajinami na zaistení toho, aby sa dôkazy z bojísk zaznamenávali do databáz a informačných systémov EÚ. Koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu po dohode s členskými štátmi a v úzkej spolupráci s vysokým predstaviteľom a Komisiou skúma nové možnosti, ako využiť zlepšené životné podmienky vo väzniciach a v táboroch v severovýchodnej Sýrii na pomoc v boji proti radikalizácii. Došlo k aktualizácii právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti terorizmu. Smernicu o boji proti terorizmu, ktorá bola prijatá v roku 2017, teraz vykonávajú všetky členské štáty s cieľom kriminalizovať konanie, ako je výcvik a cestovanie na účely terorizmu, ako aj financovanie terorizmu. V niekoľkých členských štátoch však stále treba riešiť nesprávnu transpozíciu tejto smernice. Kľúčovým prvkom v boji proti terorizmu je zabránenie prístupu teroristov k prostriedkom na vykonanie útoku. Takmer všetky členské štáty v súčasnosti prijali aktualizované právne predpisy týkajúce sa strelných zbraní do svojho vnútroštátneho práva. Nové právne predpisy navrhnuté s cieľom obmedziť dostupnosť prekurzorov výbušnín, ktoré by teroristi mohli použiť na výrobu bômb, nadobudli účinnosť vo februári 2021. Na základe prístupu, ktorý sa využil pri regulovaní prístupu k prekurzorom výbušnín, Komisia skúma, ako obmedziť prístup k určitým nebezpečným chemickým látkam, ktoré by bolo možné využiť na uskutočňovanie útokov. Terčom teroristických útokov sa opakovane stali verejné priestory. Komisia vydala príručku s cieľom presadzovať bezpečnosť verejných priestorov už v štádiu návrhu. Táto publikácia vychádza z podrobného technického usmernenia, nástrojov na posúdenie zraniteľných miest verejných priestorov a komplexnej podpory pre kľúčové zainteresované strany, ako aj odporúčania o dobrovoľných výkonnostných požiadavkách na röntgenové zariadenia používané vo verejných priestoroch (mimo letectva). V roku 2022 sa z Fondu pre vnútornú bezpečnosť takisto financovali projekty vo výške 14,5 milióna EUR s cieľom zlepšiť ochranu verejných priestorov vrátane miest, kde sa konajú bohoslužby. Drony sú vysoko inovatívnym nástrojom, ktorý sa môže používať na legitímne, ale aj škodlivé účely vrátane útokov na verejné priestory, jednotlivcov a kritickú infraštruktúru. Komisia prijala v novembri 2022 stratégiu v oblasti dronov 2.0, na ktorú má v roku 2023 nadväzovať podrobnejší prístup EÚ k boju proti škodlivému používaniu dronov. Boj proti radikalizácii, ktorá vedie k násilnému extrémizmu a terorizmu online aj offline Predchádzanie radikalizácii a boj proti nej sú kľúčovými prvkami pre účinné politiky v oblasti boja proti terorizmu. Komisia podporuje členské štáty a sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) spája 6 000 odborníkov aktívnych v oblasti predchádzania radikalizácii. Hlavné oblasti podpory pre členské štáty zahŕňajú boj proti násilným extrémistickým ideológiám a polarizácii, ktorá vedie k radikalizácii, radikalizáciu na internete a zneužívanie nových technológií a riadenie a prípravu reintegrácie páchateľov prepustených z väzenia. Prepojenia medzi násilnými extrémistickými skupinami a ideológiami a prvkami nenávistného prejavu sa riešia prostredníctvom kódexu správania EÚ pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete. EÚ pracuje aj na predchádzaní zahraničným vplyvom a financovaniu, ktorým sa podporujú radikálne/extrémistické názory v členských štátoch. Komisia zostáva obozretná a jej cieľom je predchádzať tomu, aby sa finančné prostriedky EÚ použili na podporu akéhokoľvek projektu, ktorý je nezlučiteľný s európskymi hodnotami, alebo na presadzovanie nezákonnej agendy. V tejto súvislosti sa od konca roka 2021 projekty, ktoré spravuje Komisia, zverejňujú hneď, ako sa podpíše zmluva o grante, a to na jedinečnej platforme s názvom portál pre financovanie a ponuky. Je nevyhnutné, aby členské štáty využívali tento nástroj na to, aby samy preverovali prijímateľov a poskytovali Komisii všetky doplňujúce informácie, ktoré majú k dispozícii. V tejto súvislosti sa v revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorú navrhla Komisia, dopĺňa odsúdenie za „podnecovanie k nenávisti“ k dôvodom na vylúčenie z financovania EÚ. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby túto otázku v konečnom znení nariadenia účinne riešili. Komisia navyše prijíma opatrenia na interné zvyšovanie informovanosti a vypracúva interné pracovné metódy na zaistenie zvýšenej kontroly pri výbere projektov. Ďalšou kľúčovou oblasťou je predchádzanie radikalizácii na internete. Nariadenie zamerané na riešenie šírenia teroristického obsahu online sa začalo uplatňovať v júni 2022. Odvtedy môžu príslušné vnútroštátne orgány vyžadovať, aby bol teroristický obsah odstránený do jednej hodiny od oficiálneho príkazu na odstránenie. Poskytovatelia online služieb, ktorí sú vystavení teroristickému obsahu, musia prijať konkrétne opatrenia na ochranu svojich platforiem pred zneužitím. Tým sa dopĺňa práca internetového fóra EÚ (EUIF), ktoré Komisia spustila s cieľom spojiť členské štáty, internetové spoločnosti a občiansku spoločnosť a predchádzať tak šíreniu násilného extrémistického a teroristického obsahu online. Nedávna podpora internetového fóra EÚ pre technologické spoločnosti a poskytovateľov internetovej infraštruktúry v ich úsilí o moderovanie obsahu zahŕňa zoznam webových sídel prevádzkovaných teroristami a každoročne aktualizovaný balík znalostí týkajúci sa násilných pravicových extrémistických skupín, symbolov a manifestov. Od roku 2019 sa na tomto fóre riešilo aj predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí online. Kľúčové príklady plnenia Ako spolupráca s Eurojustom viedla k odsúdeniu zahraničného teroristického bojovníka: hlavná osoba, ktorá bola predmetom vyšetrovania súvisiaceho s terorizmom , bola v roku 2021 odsúdená na trest odňatia slobody v trvaní štyroch rokov za účasť v teroristickej organizácii po tom, ako talianske orgány využili register na boj proti terorizmu na identifikáciu prepojení medzi podozrivým zahraničným bojovníkom a ďalšími prípadmi terorizmu. Eurojust spojil vnútroštátne orgány, čo umožnilo vykonávanie európskych vyšetrovacích príkazov a žiadostí o vzájomnú právnu pomoc. Koordinácia Europolu vo vzťahu k príručkám výroby bômb dostupným na internete: v rámci akčného dňa vo februári 2022, t. j. jednej zo série pravidelných spoločných iniciatív, ktorý podporil Europol, a za účasti ôsmich členských štátov a Spojeného kráľovstva, sa identifikovali stovky položiek na internete vrátane pokynov, ako vyrobiť bomby pomocou prekurzorov a ako ich použiť pri teroristických útokoch. Informácie sa posunuli poskytovateľom online služieb. 4. BOJ PROTI ORGANIZOVANEJ TRESTNEJ ČINNOSTI V oblasti organizovanej trestnej činnosti v Európe sa spolupráca medzi páchateľmi neustále mení. Zločinecké siete môžu byť zapojené do trestnej činnosti rôzneho druhu a kombinovať obchodovanie s drogami, organizovanú majetkovú trestnú činnosť, podvody, prevádzačstvo a obchodovanie s ľuďmi. Rozšírenejším používaním internetu a online služieb sa ešte viac rozvinula počítačová kriminalita a rodovo-motivované kybernetické násilie. Častejšie využívanie šifrovaných komunikačných kanálov pri súčasnej ochrane súkromia a základných práv prináša ďalšie výzvy pre presadzovanie práva. Narušenie spôsobené ruskou útočnou vojnou proti Ukrajine medzičasom vytvorilo nový priestor, ktorý organizované zločinecké skupiny rýchlo využívajú. Komisia prijala v apríli 2021 stratégiu EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025. V stratégii sa zdôrazňuje význam rozkladania štruktúr organizovanej trestnej činnosti so zameraním sa na skupiny, ktoré predstavujú väčšie riziko pre bezpečnosť Európy, a na jednotlivcov, ktorí sa v zločineckých organizáciách nachádzajú na vyšších úrovniach. V súčasnosti prebieha jej vykonávanie, pričom viacero kľúčových opatrení sa už prijalo alebo vykonalo. Komisia poskytuje členským štátom aj finančnú podporu na boj proti hrozbám trestnej činnosti, ktorým EÚ čelí. Počítačová kriminalita

Zrýchlená digitalizácia počas pandémie ochorenia COVID-19 podnietila šírenie kybernetických hrozieb, ako je ransomvér. Ransomvér vytvára závažné kybernetickobezpečnostné riziká pre kritickú infraštruktúru a verejnú bezpečnosť. Centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) Europolu spolu so spoločnou pracovnou skupinou pre počítačovú kriminalitu (J-CAT) nedávno vypracovali medzinárodný model reakcie na ransomvér s cieľom sfunkčniť komplexnú reakciu orgánov presadzovania práva. EÚ sa v roku 2022 zúčastnila na samite v rámci iniciatívy v oblasti boja proti ransomvéru s cieľom posilniť medzinárodnú spoluprácu v oblasti proti ransomvéru. EÚ a 36 krajín sa dohodli napredovať v práci na vytvorení medzinárodnej pracovnej skupiny pre boj proti ransomvéru s cieľom koordinovať prácu v oblasti odolnosti a narúšania a bojovať proti nezákonnému financovaniu. Komisia spoločne s Europolom zriadila dešifrovaciu platformu, vďaka ktorej sa znížil čas potrebný na prístup forenzných expertov k digitálnym dôkazom a pomohlo sa bojovať proti šifrovaným zločineckým komunikačným sieťam, čo zasadilo organizovanej trestnej činnosti silný úder. EÚ zohrala rozhodujúcu úlohu pri úspešných rokovaniach o druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru o počítačovej kriminalite v máji 2022. Tento protokol zahŕňa veľmi potrebné nástroje na cezhraničnú spoluprácu pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní počítačovej kriminality, ako aj podrobné podmienky a záruky týkajúce sa ochrany údajov. Všetky členské štáty by mali druhý dodatkový protokol urýchlene podpísať a Európsky parlament sa vyzýva, aby ho schválil a umožnil tak jeho rýchlu ratifikáciu. Komisia rokuje v mene EÚ aj o novom dohovore OSN o počítačovej kriminalite. Na celom svete bolo len v roku 2021 nahlásených 85 miliónov fotiek a videí znázorňujúcich sexuálne zneužívanie detí, pričom mnohé ďalšie nahlásené neboli, čo dokazuje, ako znepokojivo a nebezpečne sa tento fenomén šíri. Deti, ktoré trávia viac času online, sa stávajú náchylnejšími na grooming, čo vedie k nárastu materiálu súvisiaceho s vykorisťovaním, ktorý samy vytvárajú. V súlade so Stratégiou EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí prijatou v júli 2020 a s komplexnou stratégiou EÚ v oblasti práv dieťaťa z marca 2021 prijala Komisia v máji 2022 návrh, ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí online a boja proti nemu a ktorým sa poskytovateľom online služieb ukladajú nové povinnosti. Ak sa predchádzaním nezníži významné riziko, mohlo by sa poskytovateľom služieb nariadiť, aby odhaľovali, oznamovali, odstraňovali a blokovali obsah zobrazujúci sexuálne zneužívanie detí online. Návrhom by sa zriadilo aj špecializované centrum EÚ s cieľom uľahčiť vykonávanie. Účinnosť dočasných právnych predpisov prijatých v auguste 2021 s cieľom umožniť poskytovateľom online služieb pokračovať v dobrovoľnom odhaľovaní a oznamovaní sexuálneho zneužívania detí online uplynie v lete 2024. Je preto nevyhnutné, aby Európsky parlament a Rada urýchlene dosiahli dohodu o navrhovanom nariadení. Začiatkom budúceho roka túto iniciatívu doplní návrh na aktualizáciu smernice o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii z roku 2011. Novým objavujúcim sa aspektom rodovo motivovaného kybernetického násilia je kybernetické násilie páchané na ženách a dievčatách. Odhaduje sa, že v roku 2020 takúto formu násilia zažila každá druhá mladá žena. Komisia vo svojom návrhu smernice o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu prijatom v marci 2022 navrhla cielené pravidlá boja proti rodovo motivovanému násiliu na ženách online alebo offline. Organizovaná trestná činnosť Obchodovanie s ľuďmi je kľúčovou aktivitou organizovanej trestnej činnosti v EÚ. Hoci sa už určilo ako priorita v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu, zločinci našli počas pandémie ochorenia COVID-19 nové možnosti, ako dosiahnuť významné zisky a zintenzívniť trestnú činnosť. Zintenzívnenej hrozbe obchodovania s ľuďmi v nadväznosti na ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine pomáha predchádzať rýchla koordinácia na úrovni EÚ. Koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi vypracoval spoločný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi s cieľom prepojiť prácu Komisie s prácou členských štátov, agentúr EÚ a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a riešiť tak riziká týkajúce sa obchodovania s ľuďmi a podporovať potenciálne obete. Vďaka tomuto úsiliu sa pomohlo zaistiť, aby počet potvrdených prípadov obchodovania s ľuďmi zostal nízky, hoci hrozba je stále vysoká. V apríli 2021 sa v stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 poskytol komplexný interný a externý rámec opatrení. Komisia v nadväznosti na túto stratégiu pripravuje návrh, ktorým sa mení smernica o boji proti obchodovaniu s ľuďmi s cieľom riešiť nedostatky v súčasnom právnom rámci a aktualizovať ho, aby zohľadňoval online rozmer, pričom sa takisto snaží o zníženie dopytu. V septembri 2022 sa v rámci prvého celoúnijného hackatónu proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorý podporili Europol a Eurojust a do ktorého sa zapojili orgány presadzovania práva z 20 krajín, konal Spoločný akčný deň platformy EMPACT zameraný na zločinecké siete, ktoré používajú webové sídla a platformy sociálnych médií na nábor obetí sexuálneho vykorisťovania. Bolo identifikovaných 11 osôb podozrivých z obchodovania s ľuďmi a 45 možných obetí. Osoby, ktoré platia prevádzačom za neregulárny vstup do EÚ, tak na rozdiel od obetí obchodovania s ľuďmi robia dobrovoľne. Prevádzači však vykonávajú trestnú činnosť, ktorá často ohrozuje životy a môže viesť k ďalším bezpečnostným rizikám pre EÚ. Predchádzanie prevádzačstvu a boj proti nemu predstavujú kľúčový cieľ Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu, stratégie EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti a Nového paktu o migrácii a azyle. Vyžaduje nepretržitú medzinárodnú spoluprácu a koordináciu na všetkých úrovniach. Vykonávanie akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov na roky 2021 – 2025 napreduje a zároveň sa rozvíjajú operačné partnerstvá v boji proti prevádzačstvu s Marokom, Nigerom a so západným Balkánom, ktoré sú podporované inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ a z finančných prostriedkov EÚ. Trh s nelegálnymi drogami, ktorého maloobchodná hodnota sa odhaduje prinajmenšom na 30 miliárd EUR ročne, zostáva najväčším kriminálnym trhom v EÚ a hlavným zdrojom príjmu organizovaných zločineckých skupín, ako aj hrozbou pre sociálnu stabilitu a zdravie. V roku 2021 sa vďaka opatreniam a spolupráci na úrovni EÚ podarilo zabaviť v uliciach drogy v hodnote 7 miliárd EUR. V protidrogovom programe a akčnom pláne EÚ na boj proti drogám na roky 2021 – 2025 z júla 2020 sa stanovujú konkrétne kroky na zintenzívnenie opatrení na úrovni EÚ vrátane premeny Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť na Agentúru Európskej únie pre drogy. Revidovaným mandátom agentúry navrhnutým v januári 2022 by sa posilnili jej kapacity na monitorovanie a posudzovanie hrozieb a jej schopnosť reagovať na nové výzvy. Rada prijala všeobecné smerovanie v júni 2022 a práca v Európskom parlamente prebieha. Komisia iniciovala aj spoluprácu v rámci internetového fóra EÚ s cieľom riešiť obchodovanie s drogami online a navrhla osobitné tematické schengenské hodnotenie týkajúce sa pašovania kokaínu do prístavov EÚ. Zvýšila sa podpora pre Námorné centrum analýz a operácií – narkotiká. EÚ pokračuje aj vo svojich politických dialógoch o drogách s tretími krajinami, pričom v júli 2022 viedla druhý dialóg s Čínou a v júni 2022 nadviazala nový dialóg s Kolumbiou. Podľa Europolu takmer 99 % ziskov z trestnej činnosti uniká v EÚ konfiškácii a zostáva v rukách páchateľov. Rokovania o návrhoch na posilnenie boja EÚ proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré Komisia navrhla v júli 2021, v Rade napredujú. V máji 2022 Komisia navrhla posilniť a zmodernizovať pravidlá EÚ o vymáhaní majetku a konfiškácii. Návrh bol prerokovaný v pracovných skupinách Rady a dosiahol sa pokrok vo viacerých oblastiach. Európska prokuratúra má v súčasnosti za sebou svoj prvý celý rok činnosti, ktorá sa zameriava na ochranu finančných záujmov EÚ. Dostala 4 006 oznámení o trestnej činnosti, začala 929 vyšetrovaní a vydala príkazy na zaistenie v celkovej hodnote 259 miliónov EUR. Odhaduje sa, že prípady, ktoré vyšetrovala počas prvých siedmich mesiacov jej činnosti, predstavovali pre rozpočet Únie možnú škodu vo výške 5,4 miliardy EUR. Komisia pripravuje aj súbor nástrojov EÚ na boj proti falšovaniu, ako bolo oznámené v akčnom pláne pre oblasť duševného vlastníctva a zdôraznené v stratégii na boj proti organizovanej trestnej činnosti. Okrem toho, že korupcia narúša dôveru medzi štátom a občanmi, je aj hrozbou pre bezpečnosť. Je to kľúčový nástroj organizovanej trestnej činnosti a dáva priestor širokej škále trestných činov. Ide o kľúčovú tému cyklu výročných správ o právnom štáte. Zatiaľ čo niektoré členské štáty EÚ naďalej patria z celosvetového hľadiska medzi najlepších aktérov v boji proti korupcii, pretrvávajú viaceré problémy, najmä pokiaľ ide o vyšetrovanie a stíhanie trestných činov a uplatňovanie sankcií za korupciu. Mnohé členské štáty zavádzajú opatrenia na posilnenie rámcov prevencie korupcie a integrity, ale zdroje pridelené na boj proti korupcii sú často nedostatočné. Komisia pracuje na protikorupčnom balíku na rok 2023, ktorým sa aktualizujú a zjednodušia právne predpisy v tejto oblasti. V júli 2020 bol spoločne so Stratégiou EÚ pre bezpečnostnú úniu prijatý aj akčný plán EÚ na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami na roky 2020 – 2025. Na tento akčný plán nadväzoval návrh z októbra 2022 na revíziu pravidiel o vývozných povoleniach a opatreniach týkajúcich sa dovozu a tranzitu strelných zbraní so širším zameraním na digitalizáciu. Celkovo by sa vďaka tomuto návrhu mala zlepšiť vysledovateľnosť civilných strelných zbraní. V kontexte ruskej agresie voči Ukrajine sa pracuje aj na zlepšení podpory pre Ukrajinu a Moldavskú republiku, pokiaľ ide o ručné a ľahké zbrane (RĽZ). Nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi je lukratívnym odvetvím pre organizované zločinecké skupiny a v niektorých prípadoch aj pre účastníkov konfliktu a teroristov. Preto sa ním podnecuje organizovaná trestná činnosť a takisto má škodlivý vplyv na kultúrne dedičstvo. Páchatelia môžu zneužívať dokonca aj zákonne získané predmety kultúrnej hodnoty na účely prania špinavých peňazí, obchádzania sankcií, daňových únikov alebo financovania terorizmu. S cieľom posilniť boj proti nedovolenému obchodovaniu s kultúrnymi objektmi Komisia v súčasnosti prijíma akčný plán. Podľa Interpolu a Programu OSN pre životné prostredie štvrtú najrozsiahlejšiu trestnú činnosť na svete po obchodovaní s drogami, obchodovaní s ľuďmi a falšovaní tvoria trestné činy proti životnému prostrediu. V súčasnosti sa rokuje o ambicióznych návrhoch Komisie týkajúcich sa novej smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu, nového nariadenia o preprave odpadu a nového nariadenia o odlesňovaní. Keď sa tieto návrhy prijmú, posilní sa nimi proces presadzovania práva, stanovia sa vyššie sankcie a zavedú riadne nástroje vyšetrovania. Dopĺňa ich aj revidovaný akčný plán na boj proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi živočíchov a rastlín. Kľúčové príklady plnenia Encrochat: justičné orgány a orgány presadzovania práva v Belgicku, vo Francúzsku a v Holandsku s podporou Europolu a Eurojustu spolupracovali na zablokovaní používania šifrovanej komunikácie veľkými organizovanými zločineckými skupinami. Služba mala v čase jej zrušenia 60 000 predplatiteľov a odhaduje sa, že 90 % z nich boli páchatelia trestnej činnosti. Policajná a justičná spolupráca EÚ viedla k rozloženiu veľkej organizovanej zločineckej skupiny („prípad Pollino“): spoločný vyšetrovací tím vytvorený v roku 2016 Talianskom, Nemeckom a Holandskom zorganizoval akčný deň koordinovaný Eurojustom a podporovaný Europolom, ktorého výsledkom bolo odsúdenie 34 osôb na trest odňatia slobody v celkovom trvaní viac ako 400 rokov. Neskôr bolo odsúdených na trest odňatia slobody v trvaní viac ako 173 rokov ďalších 12 osôb, pričom vo viacerých členských štátoch ešte stále prebiehajú konania. 4. ZAISTENIE BEZPEČNOSTI NAŠICH HRANÍC A PODPORA PRESADZOVANIA PRÁVA A JUSTIČNEJ SPOLUPRÁCE

Dobre fungujúci schengenský priestor má okrem hospodárskych a sociálnych výhod aj kľúčovú úlohu pre zaistenie bezpečnosti EÚ. To si vyžaduje účinné riadenie vonkajších hraníc EÚ a posilnenú spoluprácu v oblasti presadzovania práva. Komisia prijala v júni 2021 Stratégiu na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru, v ktorej sa stanovuje, ako sa opatreniami v oblasti bezpečnosti, policajnej a justičnej spolupráce môže zabezpečiť, aby EÚ zostala odolná voči bezpečnostným rizikám, a to aj bez kontrol na vnútorných hraniciach. Táto stratégia sa teraz realizuje prostredníctvom ročného schengenského cyklu – nového modelu riadenia schengenského priestoru – a jej pokrok sa sleduje v prvej správe o stave Schengenu prijatej v máji 2022. Kľúčovým krokom je Kódex schengenských hraníc zmenený prostredníctvom návrhu Komisie z decembra 2021, do ktorého sa zahrnuli nové ustanovenia na podporu účinnej spolupráce v oblasti bezpečnosti a kroky, ktoré sa majú prijať na účinnejšie riadenie vonkajších hraníc v krízových situáciách. Vzhľadom na všeobecné smerovanie Rady z júna 2022 je dôležité, aby Európsky parlament a Rada urýchlene uzavreli rokovania. Komisia takisto zdôraznila výhody začlenenia Bulharska, Rumunska a Chorvátska do všetkých aspektov Schengenu, čím sa posilní bezpečnosť a vzájomná dôvera v schengenskom priestore. V decembri 2022 prijala Rada rozhodnutie o úplnom uplatňovaní schengenského acquis v Chorvátsku. V priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach by príslušníci polície v jednom členskom štáte mali mať prístup k rovnakým informáciám, aké majú k dispozícii ich kolegovia v inom členskom štáte. Štandardom musí byť úplná a účinná spolupráca. Preto je nevyhnutné posilniť nástroje, ktoré majú orgány presadzovania práva a justičné orgány v celej EÚ k dispozícii na účely výmeny informácií a cezhraničnej spolupráce. Balíkom v oblasti policajnej spolupráce z decembra 2021 sa dostupné nástroje výrazne posilnili. Európsky parlament a Rada dosiahli v súčasnosti politickú dohodu týkajúcu sa smernice o výmene informácií a Rada v júni 2022 prijala odporúčanie na posilnenie operačnej cezhraničnej policajnej spolupráce. Pokračujú rokovania o nariadení, ktorým sa reviduje prümský rámec, s cieľom umožniť efektívnejšiu automatizovanú výmenu údajov medzi orgánmi presadzovania práva v konkrétnych oblastiach, ako sú údaje o DNA, daktyloskopické údaje a údaje o evidencii vozidiel, a doplniť kategórie týkajúce sa policajných záznamov a podôb tváre. Urýchlené schválenie nariadenia o prümskom rámci II by umožnilo využívať na účely presadzovania práva v členských štátoch širokú škálu nových nástrojov na výmenu informácií. S cieľom účinnejšie bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti musia systémy presadzovania práva a justičné systémy členských štátov spolupracovať, a to aj s podporou agentúr EÚ, ako sú Europol a Eurojust. Nový mandát Europolu nadobudol účinnosť v júni 2022 a Europolu sa tak umožnilo zlepšiť svoje odborné znalosti a posilniť operačné kapacity s cieľom lepšie podporovať členské štáty v boji proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. Mandátom sa posilňuje aj rámec Europolu pre ochranu údajov a dohľad európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Vyšetrovacie orgány a súdy rôznych členských štátov musia pri vyšetrovaní a stíhaní trestných činov spolupracovať a navzájom sa podporovať a bezpečne a rýchlo si vymieňať informácie a dôkazy. Balík o digitálnej justícii prijatý v decembri 2021 zahŕňal praktické kroky na zlepšenie digitálnej výmeny informácií o cezhraničných prípadoch terorizmu, zriadenie platformy pre spoluprácu s cieľom podporiť fungovanie spoločných vyšetrovacích tímov a na posilnenie digitalizácie cezhraničnej justičnej spolupráce a prístupu k spravodlivosti v občianskych, obchodných a trestných veciach. Rýchlym prijatím tohto balíka Európskym parlamentom a Radou by sa výrazne uľahčila výmena informácií medzi justičnými orgánmi. Súčasťou takmer každého vyšetrovania sú elektronické dôkazy. Predbežnou politickou dohodou o elektronických dôkazoch, ktorá sa dosiahla v novembri 2022, sa zaistí bezpečná výmena dôkazov, ktoré majú pre justičné orgány v členských štátoch zásadnú hodnotu, s cieľom účinnejšie bojovať proti trestnej činnosti. Zabezpečenie vonkajších hraníc EÚ je spoločnou zodpovednosťou. Od januára 2021 sa úspešne nasadzujú prvé tímy stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, pričom stály zbor v súčasnosti tvorí približne 4 800 príslušníkov agentúry Frontex a vnútroštátnych príslušníkov. Tohtoročný nárast neregulárnych príchodov cez väčšinu migračných trás zdôraznil dôležitosť systematických kontrol totožnosti a bezpečnostných kontrol všetkých migrantov prichádzajúcich na vonkajšie hranice EÚ, ako aj zdravotných kontrol spĺňajúcich spoločné normy. Bezpečnosť je dôležitou témou Nového paktu o migrácii a azyle. Rýchlym postúpením migrantov do príslušných konaní podľa návrhu o preverovaní by sa pomohlo zaistiť, aby sa bezpečnostné kontroly uplatňovali pri plnom dodržiavaní všetkých povinností v oblasti základných práv. Stále sa čaká na pozíciu Európskeho parlamentu k tomuto návrhu. Inštrumentalizácia migrantov na politické účely zo strany bieloruského režimu v druhej polovici roka 2021 priniesla bezprecedentné právne, operačné a ľudské výzvy vrátane bezpečnostných výziev. V návrhu Kódexu schengenských hraníc sa rieši aj otázka inštrumentalizácie migrantov tretími krajinami na politické účely. Členské štáty, ktoré čelia tejto situácii, by napríklad mohli obmedziť počet hraničných priechodov a zintenzívniť hraničný dozor. Pripravuje sa nová architektúra informačných systémov EÚ s cieľom lepšie podporovať vnútroštátne orgány pri práci na zaistení bezpečnosti, ako aj riadení hraníc a migrácie. Kľúčovým je obnovený Schengenský informačný systém, ktorý by mal začať fungovať v marci 2023. Ďalšími kľúčovými nástrojmi sú systém vstup/výstup (mal by začať fungovať v máji 2023), Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia ETIAS (mal by byť uvedený do prevádzky koncom roka 2023) a aktualizovaný vízový informačný systém (VIS). Tieto systémy umožnia väčší počet kontrol a odstránia medzery v informáciách o bezpečnosti vďaka lepšie fungujúcej výmene informácií medzi členskými štátmi. Kľúčovou pre túto prácu je interoperabilita systémov: je nevyhnutné, aby eu-LISA a členské štáty bezodkladne prijali potrebné kroky s cieľom zaistiť, aby sa tento ambiciózny projekt v plnej miere zrealizoval do konca roka 2024. Kontroly prichádzajúceho tovaru musia byť účinné, aby sa znížili riziká pre EÚ a jej občanov a súčasne sa zaistila konkurencieschopnosť legitímnych podnikov v EÚ. Bezpečnostné kontroly takéhoto tovaru sa posilnili prostredníctvom zlepšeného systému kontroly dovozu EÚ s cieľom podporiť účinné colné kontroly založené na riziku a opatrenia na zlepšenie bezpečnosti nákladnej leteckej dopravy pred teroristickými hrozbami. Z programu týkajúceho sa Nástroja na vybavenie na colné kontroly (CCEI) sa financuje aj transparentný nákup, údržba a modernizácia vhodného, najmodernejšieho a spoľahlivého vybavenia na colné kontroly. Schopnosť prispievať k bezpečnosti prostredníctvom vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) narúšajú zastarané a nerovnomerne uplatňované pravidlá. Novými návrhmi Komisie by sa zrušila súčasná smernica o vopred poskytovaných informáciách o cestujúcich s cieľom objasniť a posilniť využívanie vopred poskytovaných informácií o cestujúcich v prípade riadenia hraníc, ako aj presadzovania práva. Tým by sa rozšírilo využívanie vopred poskytovaných informácií o cestujúcich na vybrané lety vnútri EÚ a rozšíril by sa tak súbor nástrojov, ktoré majú k dispozícii orgány presadzovania práva členských štátov v rámci schengenského priestoru. Uvažuje sa aj o vonkajšom rozmere politiky EÚ týkajúcej sa záznamov o cestujúcich (PNR) s cieľom zohľadniť skutočnosť, že čoraz viac tretích krajín nadobúda schopnosť spracovať tieto informácie na účely presadzovania práva a bezpečnosti hraníc. Komisia takisto pripravuje legislatívny návrh rámca pre recipročný prístup k informáciám týkajúcim sa bezpečnosti pre príslušníkov v prvej línii v EÚ a partnerských tretích krajinách s cieľom účinne odhaľovať páchateľov a teroristov. Podvodmi týkajúcimi sa cestovných dokladov sa umožňuje utajený pohyb páchateľov a teroristov a zohrávajú kľúčovú úlohu pri obchodovaní s ľuďmi a v obchode s drogami. Treba ich riešiť spoločne s potrebou uľahčiť cestovanie legitímnym cestujúcim, a preto členské štáty vydávajú od augusta 2021 preukazy totožnosti spĺňajúce harmonizované bezpečnostné normy vrátane čipu obsahujúceho biometrické identifikačné znaky, ktoré môžu overiť všetky pohraničné orgány v EÚ. Komisia pripravuje ďalšiu iniciatívu týkajúcu sa digitalizácie cestovných dokladov a uľahčenia cestovania, ktorou sa posilní bezpečnosť a urýchli sa cestovanie a postupy na hraniciach prostredníctvom pokročilého bezpapierového oznamovania cestovných a osobných údajov a biometrických kontrol na hraniciach. Presadzovanie práva a nové technológie Technológie, ako sú umelá inteligencia alebo šifrovanie, môžu priniesť pridanú hodnotu pre orgány presadzovania práva a justičné orgány, ale môžu ich prácu aj sťažovať. Komisia vo svojom oznámení o umelej inteligencii (AI) a v akte o umelej inteligencii zdôraznila, že umelou inteligenciou sa môže výrazne prispieť k cieľom stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu a bojovať tak proti súčasným hrozbám, ako aj predvídať budúce riziká a príležitosti. V rámci programu Horizont Európa, programu EÚ pre výskum a inováciu na roky 2021 – 2027, je dostupné financovanie na opatrenia a inováciu v oblasti výskumu zameraného na civilnú bezpečnosť, a to aj v oblasti umelej inteligencie alebo biometrie. Len na roky 2021 a 2022 už bola vyčlenená suma 413,8 milióna EUR. Kľúčový príklad plnenia Využívanie Schengenského informačného systému (SIS): V roku 2021 vykonali členské štáty v Schengenskom informačnom priestore takmer 7 miliárd vyhľadávaní. Orgány členských štátov denne vykonali v systéme v priemere takmer 20 miliónov vyhľadávaní, čo viedlo k 600 pozitívnym lustráciám cudzích zápisov denne a čím sa prispelo k vyriešeniu rovnakého počtu prípadov. Napríklad po brutálnej dvojnásobnej vražde, ktorá sa stala v Rumunsku v roku 2021, bol páchateľ len niekoľko dní nato vypátraný v Taliansku vďaka zápisu v SIS na účely zatknutia, na základe ktorého boli upozornení talianski vyšetrovatelia, čo im umožnilo túto osobu zatknúť v Ríme. 5. PREPOJENIE MEDZI VNÚTORNOU A VONKAJŠOU BEZPEČNOSŤOU: BEZPEČNOSŤ V SUSEDSTVE EÚ A PARTNERSKÝCH KRAJINÁCH Dianie za hranicami EÚ a bezpečnosť v Európe sú úzko prepojené. Na posilnenie vnútornej bezpečnosti EÚ je nevyhnutná podpora a pomoc našim susedom a partnerom pri posilňovaní ich vnútornej bezpečnosti a spolupráca s našimi spojencami a medzinárodnými organizáciami, ako sú NATO alebo OSN. Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a útvary Komisie úzko spolupracujú s kľúčovými partnerskými krajinami a medzinárodnými organizáciami prostredníctvom pravidelných dialógov o boji proti terorizmu. S tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami prebieha viac ako 30 dialógov o boji proti terorizmu. Súbežne s tým sa posilnila sieť odborníkov na boj proti terorizmu a bezpečnosť v rámci delegácií EÚ v kľúčových tretích krajinách. S cieľom lepšie bojovať proti vnútorným bezpečnostným hrozbám, ktoré vyplývajú z ruskej útočnej vojny proti Ukrajine, sa útvary Komisie a ESVČ spolu s koordinátorom EÚ pre boj proti terorizmu dohodli s Ukrajinou na začatí nepretržitej štruktúrovanej spolupráce v oblasti bezpečnosti. Cieľom tejto spolupráce je zintenzívniť operačnú spoluprácu, a to aj s Europolom a Frontexom, a posilniť výmenu informácií o vnútorných bezpečnostných hrozbách. Agentúry EÚ poskytli okamžitú podporu týkajúcu sa reakcie na výzvy vyplývajúce z invázie. Frontex má v súčasnosti v tomto regióne nasadených 277 pracovníkov, Europol 15 a Agentúra Európskej únie pre azyl 60.

Orgány presadzovania práva členských štátov a ich partneri spolupracujú v rámci Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT) s cieľom organizovať operačné činnosti a Spoločné akčné dni ako reakciu na nové alebo vyvíjajúce sa hrozby trestnej činnosti spojené s ruskou agresiou voči Ukrajine. Dialóg o kybernetickej bezpečnosti medzi EÚ a Ukrajinou sa zintenzívnil vďaka koordinovanej politickej, finančnej a materiálnej podpore EÚ s cieľom pomôcť Ukrajine posilniť jej kybernetickú odolnosť. Financovaním v celkovej výške 29 miliónov EUR na zvýšenie kybernetickej a digitálnej odolnosti Ukrajiny sa posilnilo vybavenie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, softvéry a odolná digitálna transformácia. Moldavská republika zohráva vzhľadom na svoju geografickú polohu kľúčovú úlohu pri riešení kriminálnych a bezpečnostných dôsledkov ruskej invázie na Ukrajinu. Komisia v júli 2022 zriadila v spolupráci s ESVČ podporné centrum EÚ pre vnútornú bezpečnosť a riadenie hraníc s Moldavskou republikou. Jeho hlavnou úlohou je uľahčovať spoluprácu a operačnú činnosť s cieľom riešiť spoločné bezpečnostné hrozby v šiestich prioritných oblastiach, ktoré spoločne identifikovali EÚ a Moldavská republika: nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami, prevádzačstvo, obchodovanie s ľuďmi, predchádzanie terorizmu a násilnému extrémizmu a boj proti nim, počítačová kriminalita a obchodovanie s drogami. Moldavská republika podpísala v marci 2022 s Frontexom na základe jeho posilneného mandátu dohodu o štatúte. V posledných troch rokoch sa naďalej zintenzívňovala spolupráca medzi EÚ a krajinami západného Balkánu v oblasti presadzovania práva, a to aj prostredníctvom agentúr EÚ. V súlade so závermi Rady z marca 2021 sa spolupráca v oblasti presadzovania práva s tretími krajinami zaviedla vo všetkých operačných akčných plánoch Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT), čo malo za následok zintenzívnenie zapojenia západného Balkánu do činností platformy EMPACT. Naďalej sa poskytuje významné financovanie v rámci Nástroja predvstupovej pomoci na účely reformy a vykonávania presadzovania práva, pričom agentúry EÚ takisto zabezpečujú budovanie kapacít pre aktérov v oblasti bezpečnosti. Dosiahol sa značný pokrok v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu podpísaného v roku 2018 a v prípade Severného Macedónska a Albánska sa vzhľadom na to, že sa dokončila väčšina opatrení, podpísala v decembri 2022 revidovaná aktualizovaná verzia príslušných bilaterálnych dohôd s cieľom ešte viac zlepšiť našu spoluprácu v oblasti boja proti terorizmu a predchádzania násilnému extrémizmu a boja proti nemu. Rada 18. novembra 2022 povolila začatie rokovaní o dohodách o štatúte Frontexu medzi EÚ a Albánskom, Srbskom, Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou. Na základe týchto dohôd by sa Frontexu umožnilo nasadzovať tímy riadenia hraníc, aby vykonávali úlohy týkajúce sa kontroly hraníc pod velením príslušných vnútroštátnych orgánov. To bude mať osobitný význam v boji proti prevádzačstvu. Severné Macedónsko podpísalo v októbri 2022 s Frontexom na základe jeho posilneného mandátu dohodu o štatúte. EÚ a Spojené štáty majú takisto dlhú históriu partnerstva a spolupráce v otázkach bezpečnosti, ktorá sa zameriava na systematickejšiu a včasnú výmenu informácií o výzvach, akými sú terorizmus, radikalizácia a organizovaná trestná činnosť. EÚ a Spojené štáty usporadúvajú pravidelné spoločné stretnutia zamerané na spravodlivosť a vnútorné veci s cieľom posilniť spoluprácu v otázkach spoločného záujmu, podporovať globálnu bezpečnosť a navzájom sa informovať o legislatívnom pokroku týkajúcom sa spisov v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Európske justičné orgány a orgány presadzovania práva úzko spolupracujú so svojimi partnermi v Spojených štátoch v operačných a legislatívnych otázkach. Orgány presadzovania práva v Spojených štátoch sú aktívnymi účastníkmi viacerých činností a sietí v rámci platformy EMPACT, a to na základe dohody o operačnej spolupráci medzi Spojenými štátmi a Europolom. Veľmi dobrým príkladom účinnej spolupráce je operačná jednotka Greenlight/Trojan Shield, ktorá dodnes predstavuje jednu z najväčších a najsofistikovanejších operácií presadzovania práva v oblasti boja proti trestnej činnosti využívajúcej šifrovanie. Program na sledovanie financovania terorizmu medzi EÚ a Spojenými štátmi poskytuje viacero konkrétnych návodov pre vyšetrovanie terorizmu. Pri spolupráci sa spolieha aj na jasné monitorovanie záruk a kontrol. Pravidelnými dialógmi medzi EÚ a Spojenými štátmi o kybernetickej bezpečnosti sa posilňuje spolupráca a koordinácia kybernetickej diplomacie a kybernetickej odolnosti vrátane normalizácie v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Rada pre obchod a technológie (TTC) takisto umožnila prehĺbiť spoluprácu prostredníctvom spoločného vyhlásenia o kybernetickej bezpečnosti a krokmi na potenciálnu spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja nad rámec 5G a 6G, kontrol vývozu, preverovania investícií, ako aj sankcií proti Rusku a Bielorusku. Rada TTC rovnako ďalej posilní spoluprácu medzi EÚ a Spojenými štátmi v oblasti manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia. Významné bezpečnostné výzvy v Afrike majú priamy vplyv na samotných Afričanov, ako aj na bezpečnosť EÚ. Vykonávajú sa mnohé projekty, ktorých cieľom je pomôcť partnerským krajinám vybudovať kapacity na riešenie týchto výziev, a to napríklad prostredníctvom financovania medzinárodnej akadémie na boj proti terorizmu (AILCT) v západnej Afrike alebo regionálnej iniciatívy na posilnenie kapacít v boji proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu v regióne Afrického rohu. Krajiny Latinskej Ameriky a Karibiku (LAK) sú dôležitými partnermi EÚ a v máji 2022 sa začala nová regionálna iniciatíva Tímu Európa pre bezpečnosť a spravodlivosť s cieľom vytvoriť partnerstvo medzi EÚ a krajinami Latinskej Ameriky a Karibiku pre posilňovanie právneho štátu a boj proti organizovanej trestnej činnosti. V októbri 2020 nadobudlo účinnosť nariadenie EÚ o preverovaní priamych zahraničných investícií, ktorým sa poskytuje rámec na zlepšenie ochrany pred priamymi zahraničnými investíciami, ktoré predstavujú riziko pre bezpečnosť alebo verejný poriadok vo viac než jednom členskom štáte. Počas prvého plného roku jeho fungovania bolo Komisii nahlásených viac ako 400 prípadov. Nariadením o položkách s dvojakým použitím prijatým v septembri 2021 sa zlepšil a posilnil systém EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím a zaviedli sa nové ustanovenia, ktorými sa EÚ v koordinácii s členskými štátmi umožňuje prijať autonómne kontroly vývozu položiek a technológií, ktoré nie sú uvedené na zozname. V globalizovanom svete, v ktorom závažná trestná činnosť a terorizmus majú v čoraz väčšej miere nadnárodný charakter, by orgány presadzovania práva a justičné orgány mali byť plne vybavené na účely spolupráce s externými partnermi s cieľom zaistiť bezpečnosť svojich občanov. To si vyžaduje, aby Europol a Eurojust mali možnosť spolupracovať a vymieňať si informácie s justičnými orgánmi tretích krajín. Na dohodu medzi Europolom a Novým Zélandom o výmene osobných údajov na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu, ktorá bola podpísaná v júni 2022, nadväzujú rokovania s niektorými ďalšími krajinami, ale pokrok zostáva vo väčšine prípadov pomalý. Pokiaľ ide o Eurojust, výrazne pokročili rokovania s Arménskom, v rámci ktorých sa dospelo k súhlasu o znení dohody a začali sa rokovania s Kolumbiou, Alžírskom a Libanonom. V apríli 2022 prijali EÚ a OSN počas štvrtého dialógu lídrov o boji proti terorizmu konkrétne kroky na posilnenie svojho existujúceho partnerstva s cieľom bojovať proti pretrvávajúcim, ale vyvíjajúcim sa hrozbám pre medzinárodný mier a bezpečnosť. Strategické partnerstvo sa ďalej posilnilo aj prostredníctvom zriadenia nového „nástroja EÚ a OSN na boj proti globálnym hrozbám terorizmu“, ktorý predstavuje iniciatívu financovanú EÚ na podporu štátov, ktoré čelia terorizmu a násilnému extrémizmu, a to aj prostredníctvom pomoci, odbornej prípravy a poradenstva. Ďalšie aspekty spoločného záujmu zahŕňajú vznikajúce hrozby súvisiace s novými technológiami vrátane spôsobu, akým ovplyvňujú mladých ľudí ako osobitnú cieľovú skupinu náchylnú na radikalizáciu k násiliu, a terorizmus založený na xenofóbii, rasizme a iných formách neznášanlivosti alebo v mene náboženstva či viery. Posilnila sa aj spolupráca medzi EÚ a NATO a dosiahli sa hmatateľné výsledky vo všetkých oblastiach spolupráce. EÚ a NATO zintenzívnili svoju činnosť a spoluprácu v dôsledku ruskej útočnej vojny prostredníctvom jednotného politického postoja a koordinácie s cieľom pomôcť Ukrajine brániť sa a chrániť svojich obyvateľov. Strategické partnerstvo medzi EÚ a NATO je v tomto rozhodujúcom momente pre euroatlantickú bezpečnosť silnejšie a dôležitejšie než kedykoľvek predtým. Osobitný štruktúrovaný dialóg o odolnosti, ktorý sa začal v januári 2022, sa teraz prehlbuje s cieľom podporiť ochranu kritickej infraštruktúry a na tento účel sa zriadi osobitná skupina EÚ – NATO. Ďalšie zlepšenie sa dosiahlo v oblasti vojenskej mobility v súvislosti s prepravnými a regulačnými aspektmi vrátane prepravy nebezpečného tovaru. Kľúčovou oblasťou spolupráce s NATO zostáva aj boj proti hybridným hrozbám. Výmeny sa týkajú boja proti terorizmu, ako aj strategickej komunikácie, manipulácie s informáciami a zasahovania zo zahraničia a kybernetických otázok. Cvičenia zahŕňali EU Integrated Resolve v novembri 2022 v rámci konceptu paralelného a koordinovaného cvičenia (PACE) s účasťou pracovníkov NATO s cieľom zlepšiť interakciu medzi príslušnými mechanizmami reakcie na krízu. EÚ bola od septembra 2022 spolupredsedom Globálneho fóra pre boj proti terorizmu. Priority zahŕňajú riešenie teroristickej hrozby v Afrike a začlenenie rodového hľadiska a vzdelávania do politiky na boj proti terorizmu. Prebiehajú rokovania o dohode o spolupráci medzi Úniou a Interpolom s cieľom uzavrieť ich na technickej úrovni počas prvej polovice roka 2023. Hlavným cieľom je ešte viac posilniť výmenu informácií medzi Interpolom a agentúrami a orgánmi EÚ v záujme lepšej podpory členských štátov a zvýšenia bezpečnosti občanov, nielen v EÚ, ale aj na celom svete. Kľúčový príklad plnenia Operácia Desert Light: európsky drogový kartel zlikvidovaný v šiestich krajinách: V novembri 2022 sa po celej Európe a Spojených arabských emirátoch (UAE) vykonali koordinované razie, ktoré boli zamerané na veliace a riadiace stredisko, ako aj na logistickú infraštruktúru obchodovania s drogami v Európe. Ciele s vysokou hodnotou vytvorili „super kartel“, ktorý kontroloval približne tretinu obchodu s kokaínom v Európe. Po vyšetrovaniach v Španielsku, vo Francúzsku, v Belgicku, Holandsku a Spojených arabských emirátoch bolo s podporou Europolu zatknutých celkovo 49 podozrivých osôb. Počas vyšetrovaní zaistili orgány presadzovania práva 30 ton drog. 6. ZÁVER Za posledných dva a pol roka sa Komisia v úzkej spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť úspešne venovala takmer všetkým opatreniam stanoveným v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu. Široká škála návrhov sa musí prijať a predovšetkým vykonávať. Rozhodnutia a opatrenia Európskeho parlamentu, Rady a jednotlivých členských štátov budú kľúčové z hľadiska zaistenia toho, aby EÚ zabezpečila pevný bezpečnostný ekosystém pre svojich občanov.