Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní smernice Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva, Bulharskom a Rumunskom (Situácia k 1. septembru 2008) {SEK(2009) 813} /* KOM/2009/0283 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 26.6.2009 KOM(2009) 283 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní smernice Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva, Bulharskom a Rumunskom (Situácia k 1. septembru 2008) {SEK(2009) 813} SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní smernice Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva, Bulharskom a Rumunskom (Situácia k 1. septembru 2008) (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD Dňa 29. júna 1998 Rada prijala smernicu 98/49/ES o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva. Táto smernica sa mala začať vykonávať v pätnástich členských štátoch od 25. júla 2001, v desiatich štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004, odo dňa pristúpenia a v Bulharsku a Rumunsku od 1. januára 2007. V súlade s článkom 10 ods. 3 uvedenej smernice Komisia predkladá správu o jej vykonávaní[1]. Táto správa sa týka uplatňovania tejto smernice v Bulharsku a Rumunsku, teda v štátoch, ktoré sa stali členmi Európskej únie 1. januára 20047. S cieľom získať celkový prehľad o situácii v súvislosti s transpozíciou tejto smernice v Bulharsku a Rumunsku, Komisia zaslala vládam týchto dvoch členských štátov dotazník. Doručené vyplnené dotazníky informujú o tom, že tieto dva členské štáty prijali konkrétne opatrenia na zabezpečenie transpozície smernice 98/49/ES do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. V prípade Bulharska sa transpozícia vykonala v rámci zákona z 11. júla 2006 o zmenách a doplneniach zákonníka o sociálnom zabezpečení. Pokiaľ ide o Rumunsko, súlad s ustanoveniami uvedenej smernice zabezpečilo prijatím zákona č. 204 z 22. mája 2006 o dobrovoľných dôchodkových systémoch. 2. ROZSAH PÔSOBNOSTI V zmysle smernice doplnkový dôchodkový systém odkazuje na akýkoľvek dôchodkový systém zamestnancov stanovený v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou alebo kolektívnou, či inou porovnateľnou dohodou určenou na poskytovanie doplnkových dôchodkov pre zamestnané alebo samostatne zárobkovo činné osoby, bez ohľadu na to, či sú takéto systémy povinné alebo dobrovoľné. Smernica vylučuje zo svojho rozsahu pôsobnosti tie systémy, ktoré sú zahrnuté pod pojmom „právne predpisy“, ako sú vymedzené v článku 1 písm. j) prvom pododseku nariadenia (EHS) č. 1408/71, alebo systémy, ktoré vyhlási členský štát podľa tohto článku. Vyplnené dotazníky, ktoré zaslali Bulharsko a Rumunsko, poskytujú stručný prehľad systémov doplnkového dôchodku v týchto dvoch členských štátoch, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice. Vyplýva z neho, že v Bulharsku aj Rumunsku sa doplnkový dôchodkový systém v zmysle transpozície smernice 98/49/ES vzťahuje iba na dobrovoľné doplnkové dôchodkové systémy. 3. OPATRENIA NA ZABEZPEČENIE DÔCHODKOVÝCH PRÁV PRACOVNÍKOV POHYBUJÚCICH SA V RÁMCI SPOLOČENSTVA 3.1. Rovnosť v zaobchádzaní, pokiaľ ide o zachovanie dôchodkových práv V článku 4 smernice sa stanovuje, že ak sa pracovník, ktorý nadobudol práva v rámci doplnkového dôchodkového systému v jednom členskom štáte, presťahuje do iného členského štátu, tieto práva sa zachovávajú aspoň v takom rozsahu ako v prípade pracovníkov, ktorí prestali pracovať, ale zostali v tom istom členskom štáte. Cieľom tohto článku je zabezpečiť, aby osoby, ktoré sa sťahujú do iného členského štátu, neboli v horšej situácii, než tie osoby, ktoré prestanú pracovať, ale zostávajú v tom istom členskom štáte. Stanovením tejto zásady sa článkom 4 zabezpečuje minimálny štandard rovnosti v zaobchádzaní vo vnútroštátnych a cezhraničných prípadoch, pokiaľ ide o zachovanie už nadobudnutých práv. Odsekmi 1 a 2 článku 248a bulharského zákona o sociálnom zabezpečení a článkom 51 rumunského zákona č. 204/2006 sa zabezpečuje zachovanie nadobudnutých dôchodkových práv člena, ktorý sa presťahuje do iného štátu. 3.2. Záruka cezhraničných platieb Podľa článku 5 smernice členské štáty zabezpečia, aby sa vo všetkých členských štátoch v rámci doplnkového dôchodkového systému vyplácali členom a bývalým členom, ako aj ostatným oprávneným osobám na základe týchto systémov dávky bez možných daní a transakčných poplatkov. Vyplácanie dávok na celom území Európy je základným predpokladom na uplatňovanie zásady voľného pohybu pracovníkov a zásady voľného pohybu kapitálu. Článkom 248b, ktorý odkazuje na články 256 a 257 bulharského zákona o sociálnom zabezpečení, ako aj článkom 77 ods. 5 rumunského zákona č. 204/2006 sa zaručuje cezhraničné vyplácanie dôchodkov. 3.3. Cezhraničné členstvo vyslaných pracovníkov Článok 6 sa týka vyslaných pracovníkov v zmysle nariadenia (EHS) č. 1408/71. Vyslanie je situácia, v ktorej je pracovník dočasne vyslaný svojim zamestnávateľom do iného členského štátu ako toho, v ktorom je bežne zamestnaný. Maximálne obdobie vyslania je 12 mesiacov; vo výnimočných prípadoch možno toto obdobie predĺžiť na 24 mesiacov. Počas celého obdobia vyslania existuje priamy vzťah medzi podnikom, ktorý pracovníka vyslal, a vyslaným pracovníkom. Článok 6 umožňuje cezhraničné členstvo prostredníctvom ustanovenia, podľa ktorého zamestnávateľom a vyslaným pracovníkom musí byť umožnené pokračovať v platení príspevkov do doplnkového systému členského štátu počas obdobia vyslania do iného členského štátu. Ak sa príspevky naďalej platia, musia členské štáty zabezpečiť, aby vyslaní pracovníci a zamestnávatelia boli oslobodení od akejkoľvek povinnosti platiť príspevky v inom členskom štáte. Bulharsko a Rumunsko náležitým spôsobom transponovali ustanovenia článku 6 smernice do svojich príslušných vnútroštátnych predpisov. Tieto dva členské štáty zaručujú cezhraničné členstvo vyslaných pracovníkov prostredníctvom článku 230 ods. 8 a 9 bulharského zákona o sociálnom zabezpečení a článku 77 ods. 2 rumunského zákona č. 204/2006. 3.4. Informácie poskytované členom systémov Podľa článku 7 smernice členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie toho, aby zamestnávatelia, správcovia alebo iné osoby zodpovedné za riadenie doplnkových dôchodkových systémov poskytovali mobilným pracovníkom zodpovedajúce informácie o ich dôchodkových právach a možnostiach, ktoré sú pre nich prístupné pri sťahovaní sa do iného členského štátu. Takéto informácie prinajmenšom zodpovedajú informáciám poskytnutým členom systémov, ktorých príspevky sa zastavili, ale ktorí zostali v tom istom členskom štáte. V prípade Bulharska sa poskytovanie zodpovedajúcich informácií členom doplnkových dôchodkových systémov zaručuje prostredníctvom druhého pododseku článku 123h zákona o sociálnom zabezpečení a v prípade Rumunska prostredníctvom článku 103 zákona č. 204/2006. 4. ZÁVER Smernica 98/49/ES je súčasťou acquis communautaire , ktoré členské štáty musia transponovať do svojich právnych predpisov pred pristúpením k Európskej únii. Z odpovedí, ktoré Bulharsko a Rumunsko poskytlo Európskej komisii, vyplýva, že tieto dva štáty zabezpečili uplatňovanie uvedenej smernice pred svojím pristúpením. Zákonom o zmenách a doplneniach zákonníka o sociálnom zabezpečení, ktorý Bulharsko prijalo 11. júla 2006, a zákonom č. 204, ktorý Rumunsko prijalo 22. mája 2006, sa zaručuje odstránenie prekážok, s ktorými by sa migrujúci pracovníci mohli stretnúť v súvislosti so zachovaním doplnkových dôchodkových práv. K posilneniu uplatňovania práva na voľný pohyb pracovníkov prispeli takisto ďalšie prvky. Nariadenie (ES) č. 2560/2001 z 19. decembra 2001 o cezhraničných platbách v eurách pomáha znižovať prípadné uplatniteľné transakčné poplatky. V oblasti cezhraničného členstva predstavuje prijatie smernice 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia („smernica IZDZ“, tiež známa ako „smernica o dôchodkovom fonde“) významné opatrenie na úrovni EÚ. Vzájomné uznávanie dohľadu nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia („IZDZ“) zavedené smernicou, je základnou podmienkou toho, aby sa umožnila cezhraničná činnosť týchto inštitúcií a následne aby sa otvorili možnosti pre cezhraničné členstvo. Okrem toho návrh smernice z 20. októbra 2005 o prenosnosti práv na doplnkový dôchodok[2] je doplnkovou etapou, ktorej cieľom je zlepšiť postavenie mobilných pracovníkov, pokiaľ ide o zaručenie ich práv v rámci doplnkových dôchodkových systémov. V súčasnosti tento návrh nebol jednomyseľne schválený, ako sa vyžaduje, aby mohol byť prijatý Radou a Európskym parlamentom. [1] Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o implementácii smernice Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva, KOM(2006) 22 v konečnom znení z 26.1.2006. [2] Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady o zlepšení prenosnosti práv na doplnkový dôchodok, KOM(2005) 507 v konečnom znení z 20.10.2005 a zmenený a doplnený návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady o minimálnych požiadavkách na posilnenie mobility pracovníkov zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv KOM(2007) 603 v konečnom znení z 9.10.2007.