Nestabilita v regióne naďalej nepriaznivo ovplyvňuje vonkajšiu a fiškálnu pozíciu Jordánska. Počas prvých troch štvrťrokov 2019 bol reálny HDP aj naďalej pomerne stabilný, pričom v medziročnom porovnaní zaznamenal nárast o 2 %. Nestačilo to na zabránenie rastu nezamestnanosti; miera nezamestnanosti v treťom štvrťroku 2019 vzrástla na 19,1 % v porovnaní s 18,6 % v treťom štvrťroku 2018. Na konci roka 2019 sa výrazne znížila aj inflácia, pričom index spotrebiteľských cien sa zvýšil o 0,3 %, zatiaľ čo v roku 2018 to bolo 4,5 %. Pokrok vo fiškálnej konsolidácii sa nepodarilo udržať. Počas prvých 11 mesiacov roka 2019 sa deficit všeobecného rozpočtu vrátane zahraničných grantov zvýšil na 4,5 % HDP v porovnaní s 3,5 % HDP za rovnaké obdobie roka 2018.

V roku 2019 sa reálny HDP Gruzínska podľa odhadu zvýšil o 5,2 % v dôsledku domáceho aj zahraničného dopytu. Na základe predbežných údajov sa odhaduje, že fiškálny deficit verejných financií sa zvýšil z menej ako 0,9 % HDP v roku 2018 na takmer 3 % HDP v roku 2019. V roku 2019 bol pomer verejného dlhu k HDP približne na úrovni 41 % (mierny nárast v porovnaní so 40,4 % HDP v roku 2018). Platobná bilancia Gruzínska sa v priebehu roka 2019 výrazne zlepšila najmä vďaka rastúcemu vývozu a to viedlo k zníženiu deficitu bežného účtu približne na 3 % HDP za prvé tri štvrťroky 2019. Medzinárodné rezervy Gruzínska sa v posledných rokoch zvyšovali a ku koncu roka 2019 dosiahli 3,5 miliardy USD (čo pokryje takmer štyri mesiace dovozu).

V hodnotení sa dospelo k záveru, že program MFP pomohol zlepšiť udržateľnosť verejného dlhu Gruzínska a jeho výsledkom boli značné úspory na základe dlhšej splatnosti a nižších úrokových sadzieb makrofinančnej pomoci. Program bol navrhnutý a vykonávaný efektívne v úzkej spolupráci s gruzínskymi orgánmi, MMF a Svetovou bankou. Oneskorenie prijatia bolo spôsobené procesnými nezhodami medzi spoluzákonodarcami. V rámci hodnotenia sa však zistilo, že tento mimoriadne dlhý časový rámec schvaľovania programu nespôsobil straty efektívnosti, pretože od konca roka 2010 do júla 2014 a od polovice roka 2015 do apríla 2017 sa v Gruzínsku nevykonával program vyplácania MMF, ktorý je predpokladom poskytnutia MFP. V dôsledku toho by nebolo možné vyplácať makrofinančnú pomoc, ani keby bol program schválený už skôr.

MFP-II bola súdržnou súčasťou komplexného balíka pomoci EÚ Gruzínsku, pričom odrážala úzku koordináciu týchto intervencií. Pridaná hodnota EÚ bola najviditeľnejšia pri podnecovaní procesu štrukturálnych reforiem v Gruzínsku, pretože sa vzťahoval na relevantné otázky súvisiace s reformami v krajine. V rámci hodnotenia sa zistilo, že relevantné by mohli byť aj niektoré ďalšie politické opatrenia v oblasti zdravotnej starostlivosti a bankovníctva, bolo by však potrebné zachovať rovnováhu medzi týmto aspektom a potrebou zabezpečiť zacielenie zoznamu podmienok MFP. Opatrenia v týchto oblastiach boli následne zahrnuté medzi politické podmienky v súčasnom programe makrofinančnej pomoci Gruzínsku, ktorý bol schválený v roku 2018.

V absolútnom vyjadrení program makrofinančnej pomoci Tunisku bol v čase prijatia tretím najväčším programom MFP od roku 2000 (zodpovedal približne 0,5 % HDP v roku 2015 a 0,3 % HDP v roku 2017). Oslovené zainteresované strany sa zhodli na tom, že zvýšenie hodnoty MFP z pôvodne navrhovaných 250 miliónov EUR na 300 miliónov EUR bolo správnym rozhodnutím. Makrofinančná pomoc bola poskytnutá vo forme úveru vo výške 300 miliónov EUR za veľmi výhodných podmienok, ktoré by nebolo možné získať na trhu. Hoci pri vykonávaní MFP došlo k oneskoreniam, tieto oneskorenia nemali nepriaznivý vplyv na relevantnosť MFP so zreteľom na prevažujúce makroekonomické podmienky a vyššie rozpočtové potreby tuniského štátu po teroristických útokoch v roku 2015 a na jeho záväzky súvisiace s dlhovou službou.

Napokon v roku 2019 Komisia začala ex post hodnotenia tretieho programu MFP na Ukrajine. Správy externých dodávateľov o týchto ex post hodnoteniach a sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie by sa mali dokončiť a uverejniť v priebehu roka 2020.

V roku 2019 boli dokončené pracovné dokumenty útvarov Komisie o ex post hodnotení programu MFP-II pre Gruzínsko a programu MFP pre Kirgizskú republiku; tieto dokumenty boli uverejnené v decembri 2019. Zhrnutie hlavných výsledkov týchto hodnotení bolo uvedené aj vo výročnej správe o MFP za rok 2018. Počas roka 2019 bola Komisii predložená aj správa od externých dodávateľov o ex post hodnotení programu MFP-I v Tunisku. Sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie vypracovaný Generálnym riaditeľstvom pre hospodárske a finančné záležitosti bude dokončený a uverejnený v prvom polroku 2020.

V spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu a Rady o makrofinančnej pomoci z roku 2013 sa jasne stanovuje, že táto pomoc má makroekonomický a finančný charakter a jej cieľom je „obnova udržateľného stavu vonkajších financií oprávnených krajín a území, ktoré majú ťažkosti s vonkajším financovaním. Mala by byť oporou plnenia politického programu obsahujúceho rázne opatrenia na prispôsobenie a opatrenia štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia, a tiež posilniť vykonávanie príslušných dohôd s Úniou a spoločných programov“.

V súlade so zásadou uvedenou v bode 6 písm. a) tohto spoločného vyhlásenia „podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina alebo územie rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a právneho štátu a zaručuje dodržiavanie ľudských práv“. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť počas celého cyklu programu makrofinančnej pomoci monitorujú plnenie týchto politických podmienok, pričom každé vyplatenie prostriedkov je podmienené ich splnením.

V roku 2018 v rámci legislatívneho procesu týkajúceho sa nových návrhov na makrofinančnú pomoc III pre Gruzínsko a makrofinančnú pomoc IV pre Ukrajinu Výbor Európskeho parlamentu pre zahraničné veci navrhol viacero zmien týkajúcich sa politických podmienok návrhu Komisie, ktorý bol vypracovaný podľa vzoru dohodnutého v rámci spoločného vyhlásenia z roku 2013. V osobitnej správe Európskeho dvora audítorov o finančnej pomoci EÚ Tunisku v roku 2016 sa uvádza, že zdĺhavý rozhodovací proces by mohol ohroziť plnenie hlavného cieľa MFP, ktorým je rýchle poskytnutie podpory v krízovej situácii súvisiacej s platobnou bilanciou.

V roku 2019 a začiatkom roka 2020 v rámci legislatívneho procesu týkajúceho sa nového návrhu na makrofinančnú pomoc III pre Jordánsko Európsky parlament a Rada akceptovali návrh Komisie (uverejnený 6. septembra 2019), ktorý bol vypracovaný na základe vzoru dohodnutého v rámci spoločného vyhlásenia z roku 2013. Legislatívny proces bol efektívny a umožnil Komisii začať rokovania o MoP s jordánskymi orgánmi už v januári 2020.

Komisia považuje za dôležité, aby bol nástroj MFP založený na jasne stanovených a všeobecne akceptovaných zásadách a rozhodovacích procesoch, ktoré dodržiavajú všetky inštitúcie a cítia sa nimi viazané, keď neexistuje formálny právny základ nástroja v rámci všetkých programov.

Okrem toho geopolitický, bezpečnostný a hospodársky vývoj za hranicami EÚ poukazuje na to, že je potrebná silnejšia, multilaterálna Európa. Ako odpoveď na tieto výzvy si nová Komisia za jeden zo svojich šiestich hlavných cieľov stanovila posilnenie úlohy Európy vo svete. Schopnosť EÚ reagovať rýchlo a efektívne, a to aj prostredníctvom nástroja MFP, bude mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa.

V tejto súvislosti a s výhľadom do budúcna Komisia v roku 2020 vykoná metahodnotenie programov MFP realizovaných v rokoch 2010 – 2020. V rámci hodnotenia sa posúdia zásady a charakteristiky upravujúce nástroj MFP; cieľom hodnotenia je poskytnúť informácie o tom, ako zlepšiť relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a pridanú hodnotu tohto nástroja, ako aj jeho schopnosť reagovať na priority vonkajšej činnosti EÚ a ako zlepšiť operatívne riadenie intervencií MFP. Komisia takisto iniciuje diskusiu o rozsahu nástroja MFP vrátane jeho geografického pokrytia a o interakcii tohto nástroja s ďalšími vonkajšími politikami EÚ.

4.2Budúci vývoj: makrofinančná pomoc v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci

Keďže v susedstve EÚ sa naďalej prejavuje geopolitická a hospodárska nestabilita, ktorú v roku 2020 ešte prehlbujú humanitárne a hospodárske dôsledky šírenia koronavírusu, je pravdepodobné, že potreba poskytovania makrofinančnej pomoci EÚ zostane vysoká a v nasledujúcich rokoch sa bude ďalej zvyšovať. V strednodobom preskúmaní viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 preto Komisia navrhla posilniť makrofinančnú pomoc ako nástroj makrofinančnej podpory a zvýšiť jej ročnú úverovú kapacitu z 500 miliónov EUR na 2 000 miliónov EUR. Tento zámer schválil Európsky parlament a Rada.

Komisia 2. mája 2018 prijala oznámenie o viacročnom finančnom rámci na roky 2021– 2027. V prípade vonkajšej činnosti EÚ Komisia navrhla zjednodušiť existujúce nástroje s cieľom lepšie informovať o práci EÚ, zabrániť prekrývaniu činností, zabezpečiť, aby boli procesy menej ťažkopádne, zvýšiť efektívnosť a komplementárnosť a pritom lepšie preukázať pridanú hodnotu EÚ. Navrhuje sa, aby sa niekoľko nástrojov viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 začlenilo do nového Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI). Osobitné programy makrofinančnej pomoci sa však aj naďalej budú aktivovať podľa potreby na základe samostatných ad hoc rozhodnutí, keďže sa uznáva, že rozhodovací proces týkajúci sa programov makrofinančnej pomoci by mal zostať oddelený. Makrofinančná pomoc sa teda bude aj naďalej riadiť riadnym legislatívnym postupom, ktorý si v súvislosti s každým osobitným programom vyžaduje súhlas Európskeho parlamentu a Rady.

Za úvery MFP sa bude ručiť prostredníctvom novej záruky pre vonkajšiu činnosť, ktorá sa má vytvoriť v rámci nástroja NDICI. Záruka pre vonkajšiu činnosť sa bude vzťahovať na súkromný, štátny a regionálny sektor (EFSD+), úvery MFP, ako aj vonkajšie úvery Euratomu. Záruka pre vonkajšiu činnosť bude zabezpečená novým spoločným rezervným fondom, do ktorého sa začlení Garančný fond pre vonkajšie opatrenia, ako aj ďalšie garančné fondy vo vonkajšej i vnútornej sfére EÚ. Komisia v máji 2018 navrhla, aby celkový objem operácií v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť predstavoval maximálne 60 miliárd EUR, pričom 14 miliárd EUR by bolo vyčlenených na úvery makrofinančnej pomoci, ktoré sa budú poskytovať so sadzbou 9 %, ako je to v súčasnosti. To je v súlade s ročným objemom úverov makrofinančnej pomoci v hodnote 2 miliárd EUR, ktorý sa dohodol počas strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, čím sa potvrdila vysoká európska pridaná hodnota a silný pákový efekt nástroja. Navyše granty makrofinančnej pomoci sa budú naďalej poskytovať oprávneným krajinám s mimoriadne vysokou zraniteľnosťou.

Komisia 27. mája 2020 predstavila prepracovaný návrh viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, ako aj núdzový Európsky nástroj obnovy („Next Generation EU“) ako odpoveď na následky pandémie COVID-19 vo výške 750 miliárd EUR (v cenách roku 2018). Vo vonkajšej oblasti by to znamenalo dodatočných 16,9 miliardy EUR (v súčasných cenách), z toho 11,4 miliardy EUR na záruku pre vonkajšiu činnosť a 5,5 miliardy EUR na humanitárnu pomoc. Prostredníctvom navrhovaného posilnenia by sa zvýšil strop záruky pre vonkajšiu činnosť z pôvodne navrhovaných 60 miliárd EUR na 130 miliárd EUR, a tak by sa viac ako zdvojnásobila potenciálna kapacita záruk EFSD+ a úverov MFP.

5Nové žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie – rozpočtová situácia

Rok 2020 sa bude v prvom rade vyznačovať vykonávaním prebiehajúcich programov makrofinančnej pomoci, ktoré sú opísané v predchádzajúcom texte. Patrí medzi ne vyplatenie poslednej splátky Gruzínsku v rámci MFP-III, ako aj vyplatenie zvyšných splátok v rámci programu pre Moldavsko za predpokladu splnenia potrebných podmienok. Okrem toho v závislosti od rýchlosti napredovania rokovaní o MoP by počas roka 2020 mohli byť vyplatené aj prvé dve splátky v rámci MFP-III pre Jordánsko.

5.1Využitie MFP v prospech partnerov zapojených do procesu rozširovania a partnerov európskeho susedstva v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19

Šírenie ochorenia COVID-19 sa rozvinulo do globálnej pandémie, ktorá si vyžaduje rýchlu koordinovanú globálnu reakciu s cieľom ochrániť ľudí, zachrániť životy a riešiť hospodárske dôsledky.

V tejto súvislosti Komisia 22. apríla 2020 prijala návrh na poskytnutie balíka MFP vo výške 3 miliárd EUR desiatim partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom v rámci európskeho susedstva s cieľom pomôcť im obmedziť hospodárske následky pandémie ochorenia COVID-19. Návrh dopĺňa balík „Tím Európa“ (masívna a cielená stratégia reakcie EÚ na podporu úsilia partnerských krajín v boji proti pandémii ochorenia COVID-19). Rozhodnutie bolo prijaté Európskym parlamentom a Radou 25. mája 2020.

V rámci tohto balíka EÚ súhlasila s týmto rozdelením úverov MFP: Albánska republika (180 miliónov EUR), Bosna a Hercegovina (250 miliónov EUR), Čierna Hora (60 miliónov EUR), Gruzínsko (150 miliónov EUR), Jordánske hášimovské kráľovstvo (200 miliónov EUR), Kosovo (100 miliónov EUR), Moldavská republika (100 miliónov EUR), Severomacedónska republika (160 miliónov EUR), Tuniská republika (600 miliónov EUR) a Ukrajina (1,2 miliardy EUR).

Tento balík MFP a jeho rýchle prijatie Európskym parlamentom a Radou je dôležitým prejavom solidarity EÚ s partnerskými krajinami v čase nebývalej krízy.

V tabuľke 2 je uvedený prehľad záväzkov a platieb grantov MFP a vyplácania úverov MFP za roky 2018, 2019 a 2020 (údaje za rok 2020 sú predbežné). Očakáva sa, že v roku 2020 budú vyplatené úvery MFP v celkovej výške 860 miliónov EUR (alebo vo výške 3 860 miliónov EUR, ak sa v roku 2020 v plnej výške vyplatí makrofinančná pomoc v zmysle rozhodnutia z 25. mája 2020 o poskytnutí makrofinančnej pomoci v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19).