OZNÁMENIE KOMISIE Oznámenie podpredsedu Rehna po dohode s predsedom /* COM/2013/0927 final */





OZNÁMENIE KOMISIE Oznámenie podpredsedu Rehna po dohode s predsedom Táto správa je reakciou na rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1219/2011/EÚ zo 16. novembra 2011 a č. 602/2012/EÚ zo 4. júla 2012, ktorými sa zavádza nová povinnosť pre guvernéra EBOR zastupujúceho EÚ každoročne predkladať správu Európskemu parlamentu. Podľa týchto rozhodnutí predkladá správu o „…presadzovaní cieľov Únie s osobitným zreteľom na vonkajšiu činnosť Únie tak, ako sa ustanovuje v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, stratégiu Európa 2020 a na výrazné zvýšenie transferu technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky účinných technológií, … o využívaní kapitálu, o opatreniach na zabezpečenie transparentnosti operácií EBOR prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, … o podstupovaní rizika a účinnosti získavania dodatočných finančných prostriedkov zo súkromného sektora a o spolupráci Európskej investičnej banky a EBOR mimo Únie“ a „…tiež informuje o činnostiach a pôsobnosti EBOR v južnom a východnom Stredozemí“. Výročná správa guvernéra EBOR zastupujúceho EÚ Európskemu parlamentu za rok 2012 Obsah: 1. Úvod. 4 1.1. Základné informácie o EBOR.. 4 1.2. Transparentnosť operácií 5 2. Výsledky v roku 2012. 6 2.1. Finančné výsledky. 6 2.2. Vplyv na tranformáciu. 6 2.3. Podstupovanie rizika. 7 2.4. Geografické rozšírenie. 8 2.5. Nový prezident 8 3. Prínos k podpore cieľov Únie (pozri príklady projektov v prílohe 2) 9 3.1. Stratégie a politiky EBOR.. 9 3.2. Stratégie krajín. 10 3.3. Osobitné opatrenia pre Grécko. 11 3.4. Európa 2020. 11 4. Medziinštitucionálna spolupráca. 12 4.1. Trojstranné memorandum o porozumení medzi EK, EBOR a EIB.. 12 4.2. Platforma EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. 12 4.3. Partnerstvá medzinárodných finančných inštitúcií (IFI) 12 4.4. Darcovská podpora: 13 4.5. Úrad EBOR pre operatívnu koordináciu v Bruseli 14 5. Príloha 1 – Výsledky EBOR.. 15 6. Príloha 2 – Príklady projektov. 19 7. Príloha 3 – Odkazy na webové stránky. 21 1. Úvod Táto správa je reakciou na rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1219/2011/EÚ zo 16. novembra 2011 a č. 602/2012/EÚ zo 4. júla 2012, ktorými sa zavádza nová povinnosť pre guvernéra EBOR zastupujúceho EÚ každoročne predkladať Európskemu parlamentu správu o: „…presadzovaní cieľov Únie s osobitným zreteľom na vonkajšiu činnosť Únie tak, ako sa ustanovuje v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, stratégiu Európa 2020 a na výrazné zvýšenie transferu technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky účinných technológií, … o využívaní kapitálu, o opatreniach na zabezpečenie transparentnosti operácií EBOR prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, … o podstupovaní rizika a účinnosti získavania dodatočných finančných prostriedkov zo súkromného sektora a o spolupráci Európskej investičnej banky a EBOR mimo Únie“, a tiež informovať „… o činnostiach a pôsobnosti EBOR v južnom a východnom Stredozemí“. 1.1. Základné informácie o EBOR EBOR bola zriadená v roku 1990 po páde komunistických režimov v Európe a Sovietskom zväze. Jej mandátom je „podporovať transformáciu na otvorené, trhovo orientované hospodárstva a súkromnú a podnikateľskú iniciatívu“ v strednej a východnej Európe, Strednej Ázii a v poslednom období v regióne južného a východného Stredozemia. Banka v súčasnosti pôsobí v 34 krajinách v týchto oblastiach a podporuje projekty, ktoré nemožno plne financovať prostredníctvom trhu, najmä v súkromnom sektore. Členov banky tvorí 64 krajín, EÚ a EIB. Európska únia spolu s členskými štátmi sa podieľajú na približne 64 % účasti na kapitáli banky. Rada riaditeľov, ktorá tieto konštituencie zastupuje, sa pravidelne stretáva s cieľom koordinovať svoje stanoviská k projektom, politikám a stratégiám banky. Výsledkom však nie je vždy jednotná pozícia, keďže riaditelia zastupujúci členské štáty EÚ hlasujú ako nezávislí akcionári a zohľadňujú priority svojich príslušných orgánov. Na konci roka 2012 predstavoval podiel EÚ na schválenom kapitáli EBOR 3,04 % (900 miliónov EUR z celkového kapitálu vo výške 30 miliárd EUR), z toho niečo vyše 20 % bolo splatených (188 miliónov EUR za EÚ) a zvyšnú časť tvoril kapitál splatný na požiadanie (712 miliónov EUR za EÚ, čo predstavuje podmienený záväzok pre rozpočet EÚ). V rade guvernérov EBOR sú zastúpení všetci 66 akcionári. Zástupcu za EÚ menuje Komisia a v súčasnosti je ním Olli Rehn, podpredseda pre hospodárske a menové záležitosti. Viceguvernéra takisto menuje Komisia. V súčasnosti ním je Marco Buti, generálny riaditeľ GR ECFIN. Guvernéri volia 23-člennú Radu riaditeľov na trojročné (obnoviteľné) funkčné obdobie. 15 miest v rade riaditeľov je určených pre členské štáty EÚ, Európsku úniu a EIB. Každý riaditeľ menuje svojho zástupcu, ktorý je oprávnený konať namiesto neho v jeho neprítomnosti. Riaditeľom, ktorý v Rade riaditeľov zastupuje Európsku úniu, je v súčasnosti Vassili Lelakis (GR ECFIN) a jeho zástupcom je Peter Basch (GR ECFIN). Pri vyjadrovaní oficiálnych stanovísk a pozícií EÚ berie riaditeľ zastupujúci EÚ do úvahy názory príslušných útvarov Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a ostatných relevantných orgánov EÚ, ako aj väčšinový názor riaditeľov zastupujúcich členské štáty EÚ. 1.2. Transparentnosť operácií Banka zverejňuje niekoľko verejných výročných správ s cieľom informovať zainteresované strany o svojich činnostiach a o tom, akým spôsobom pri svojich operáciách presadzuje transparentnosť. Patrí medzi ne výročná správa, výročná finančná správa, správa o transformácii, správa o udržateľnosti a správa o darcoch (odkazy na webové stránky sú uvedené v prílohe 3). Politika informovania verejnosti stanovuje, aké sú povinnosti EBOR, pokiaľ ide o verejné konzultácie a zverejňovanie informácií. V roku 2012 vykonala banka verejné konzultácie v súvislosti s 9 stratégiami krajín a 1 sektorovou stratégiou, zverejnila dokumenty so zhrnutiami projektov týkajúce sa 158 projektov v súkromnom sektore, vykonala posúdenia environmentálnych a sociálnych vplyvov v súvislosti so všetkými projektmi, ktoré podľa hodnotenia patria do environmentálnej kategórie „A“, a v súlade s požiadavkami zverejnila informácie týkajúce sa zodpovednosti a riadenia. Banka takisto reagovala na všetky žiadosti o informácie, pričom bolo podané jedno odvolanie proti rozhodnutiu o zamietnutí. Hlavným nástrojom v rámci mechanizmu zodpovednosti EBOR je jej mechanizmus preskúmania sťažností súvisiacich s projektmi, v rámci ktorého sa preverujú sťažnosti týkajúce sa možného nedodržania platných postupov pri schvaľovaní konkrétneho projektu zo strany banky a ktorý poskytuje dotknutému spoločenstvu možnosť získať podporu banky pri iniciatíve zameranej na riešenie problému so sponzorom projektu. V roku 2012 bolo v rámci EBOR zaregistrovaných vyše 1 900 organizácií občianskej spoločnosti (OOS) a vyše 400 OOS sa zúčastňovalo na tematických stretnutiach s pracovníkmi banky. Program Občianska spoločnosť je hlavným prejavom zapojenia sa banky do občianskej spoločnosti a prebieha súčasne s výročným zasadnutím EBOR a obchodným fórom. Poskytuje platformu na vysokej úrovni pre dialóg medzi zástupcami občianskej spoločnosti a prezidentom EBOR, Radou riaditeľov, vrcholovým manažmentom a pracovníkmi banky. 2. Výsledky v roku 2012 2.1. Finančné výsledky Banka sa v roku 2012 naďalej nachádzala v zdravej finančnej situácii, mala silnú kapitálovú pozíciu (čoho dôkazom bol jej rating AAA so stabilným výhľadom), vysokú úroveň likvidity a pretrvávajúcu silnú podporu svojich akcionárov. EBOR dosiahla ročný objem činnosti vo výške 8,9 miliardy EUR, a to prostredníctvom 393 individuálnych projektov a 72 nevyrovnaných zostatkov v rámci programu podpory obchodu 2012. To zahŕňa aj 6 záväzkov vo výške 181 miliónov EUR na financovanie v regióne južného a východného Stredozemia (SEMED). Tieto projekty v priebehu roka 2012 získali dodatočné finančné prostriedky vo výške 17,4 miliardy EUR (20,8 miliardy EUR v roku 2011), pričom banka priamo zmobilizovala 1,2 miliardy EUR syndikovaných úverov (1,0 miliardy EUR v roku 2011). Portfólio investičných operácií banky sa do konca roka 2012 zvýšilo na 37,5 miliardy EUR (nárast o 8 % v porovnaní s rokom 2011). V roku 2012 bol zaznamenaný čistý zisk vo výške 1 miliardy EUR (173 miliónov EUR v roku 2011), a to najmä v dôsledku zmeny nerealizovaných reálnych hodnôt vlastného kapitálu, ktoré sa vzhľadom na nestálosť akciových trhov pravdepodobne budú v budúcnosti výrazne meniť. To znamená, že rezervy EBOR sa zvýšili zo 7,0 miliardy EUR v roku 2011 na 7,8 miliardy EUR na konci roka 2012. Banka v roku 2012 zhromaždila 6,3 miliardy EUR dlhodobých finančných prostriedkov v rámci svojho ročného programu pôžičiek s priemernou splatnosťou 4,1 roka. Dlhopisy boli emitované v 12 menách, pričom 60 % z nich bolo emitovaných v amerických dolároch. Prevádzkové a finančné výsledky, ako aj geografický prehľad činností banky sa uvádza v prílohe 1. 2.2. Vplyv na transformáciu EBOR vykonáva každoročné hodnotenie pokroku transformácie hospodárstva a zvyšných úloh v rámci 15 sektorov vo všetkých krajinách, v ktorých pôsobí. Toto hodnotenie „nedostatkov transformácie“ sa vykonáva so zreteľom na zmeny trhovej štruktúry alebo na inštitúcie podporujúce trh, ktoré sú nevyhnutné na odstránenie týchto nedostatkov s cieľom dosiahnuť úroveň najvyspelejších trhových ekonomík. V roku 2012 bolo napredovanie demokratickej reformy v niektorých oblastiach regiónu EBOR výrazné, zatiaľ čo v iných oblastiach reformy stagnovali. Pokrok reforiem bol najvýraznejší v krajinách, ktoré nastúpili na cestu demokracie, ako je Egypt a Tunisko, hoci v týchto krajinách boli zaznamenané výkyvy a proces transformácie vo všetkých krajinách v oblasti južného a východného Stredozemia bude pravdepodobne naďalej nerovnomerný. Krajiny v oblasti západného Balkánu pokračujú cestou demokratických reforiem podporovaných procesom integrácie do EÚ a intenzívnejšou regionálnou spoluprácou, hoci populizmus a napätie medzi etnikami stále bránia procesu demokratickej konsolidácie. Arménsko, Gruzínsko a Moldavsko posilnili svoju demokratickú legitimitu prostredníctvom slobodných a spravodlivých volieb a vytvorením reformných vlád. Demokratický pokrok dosiahla aj Kirgizská republika a Mongolsko. V ostatných oblastiach regiónu EBOR boli demokratické reformy menej jednoznačné. V Rusku bol pokrok, pokiaľ ide o určité demokratické reformy a otvorenejšie prezidentské voľby v marci 2012, čiastočne naštrbený opatreniami zo strany ruských orgánov. Na Ukrajine bol výrazný pokrok dosiahnutý v predchádzajúcich rokoch negatívne ovplyvnený selektívnym uplatňovaním spravodlivosti a tlakom na nezávislé médiá. Demokratický pokrok vo väčšine ostatných krajín Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ) bol prinajmenšom pomalý a objavili sa obavy týkajúce sa rozsiahlej korupcie, nedostačujúceho dodržiavania zásad právneho štátu a porušovania ľudských práv. Banka naďalej s vážnymi obavami sledovala nedostatočný pokrok demokratických reforiem v Bielorusku a Turkménsku a pri svojich činnostiach pokračovala v uplatňovaní vyváženého strategického prístupu, pričom sa sústredila na projekty súkromného sektora a pokrok na základe jasne vymedzených politických a hospodárskych kritérií. V roku 2012 sa do systému transformácie začala zapracúvať problematika hospodárskeho začleňovania a v roku 2013 k nej banka pridala ďalšie tri rozmery, a to otázky rodových rozdielov, rozdielov medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a otázku mladých ľudí. 2.3. Podstupovanie rizika Aby EBOR mohla plniť svoj mandát v oblasti transformácie, je koncipovaná tak, že podstupuje vyššie riziká než jej partneri v súkromnom sektore. Pri tom však postupuje umierneným a otvoreným spôsobom. Manažment pravidelne informuje Radu riaditeľov a konzultuje s ňou, najmä prostredníctvom svojich štvrťročných správ o rizikách, ale aj na základe jednotlivých prípadov. Cieľom EBOR je v maximálnej možnej miere znížiť riziká vo svojej pokladničnej knihe prostredníctvom zachovania vysokej likvidity a krátkodobých investícií v rámci nástrojov najvyššej kvality. Tieto operácie sa vykonávajú na základe právomocí delegovaných Radou riaditeľov v súlade s platnými prísnymi pravidlami, ktoré sa každoročne prehodnocujú. Bankové portfólio je naproti tomu koncipované tak, aby podstupovalo oveľa vyššie riziká prostredníctvom strednodobých až dlhodobých investícií, ktoré sú často prispôsobené na mieru alebo sú jedinečnými produktmi, a sú preto vysoko nelikvidné. EBOR sa však snaží identifikovať, merať a štrukturovať tieto riziká takým spôsobom, aby ich znížila alebo sa proti nim zabezpečila (napr. možnosti vystúpenia, kontroly vyplácania, zmluvné klauzuly, ručitelia atď.). Investície EBOR sú oceňované trhovými sadzbami, aby odrážali primeraný pomer medzi rizikami a výnosmi (a súčasne zabezpečovali, aby EBOR nevytláčal súkromný sektor). S niektorými zlyhaniami sa počíta, ale EBOR sa v maximálnej možnej miere usiluje znížiť tieto straty a zabezpečiť sa proti nim v záujme zachovania zdravého kapitálového základu. Znehodnotené úvery EBOR boli na konci roka 2012 na veľmi nízkej úrovni, predstavovali len 3,4 % dlhových prevádzkových aktív (676 miliónov EUR). Medzi ďalšie riziká (ktorým čelia všetci aktéri na trhu) patria operatívne riziká (napr. chyby, podvody atď.), riziká straty dobrého mena spojené s integritou súčasných a potenciálnych klientov a systémové riziká (napr. zlyhanie niektorej kľúčovej západnej banky alebo podstatná zmena politiky centrálnej banky USA). 2.4. Geografické rozšírenie V roku 2011 začala EBOR v regióne južného a východného Stredozemia postupne zavádzať operácie okrem iného prostredníctvom darcovsky financovaných fondov spolupráce na prípravu projektov. V roku 2012 však dostatočný počet akcionárov EBOR ratifikoval zmeny článku 18 Dohody o založení banky, aby bolo možné Egyptu, Jordánsku, Maroku a Tunisku udeliť status potenciálnej prijímajúcej krajiny. Vďaka tomu mohla banka od novembra začať s rozsiahlymi investičnými operáciami v novom regióne prostredníctvom špeciálneho investičného fondu (pozri prílohu 2). Všeobecne sa očakávalo, že tieto krajiny sa v rokoch 2013 – 2014 stanú plnohodnotnými prijímajúcimi krajinami. Po rozsiahlej diskusii hlasovali guvernéri EBOR v novembri 2012 za to, aby sa Kosovo stalo členom EBOR, čím sa stalo 66. členom banky a 30. krajinou, v ktorej banka pôsobí. V schválenom uznesení sa zdôraznilo, že rozhodnutie nemá vplyv na pozíciu jednotlivých členov EBOR v otázke statusu Kosova. 2.5. Nový prezident Na každoročnom zasadnutí v Londýne, ktoré sa konalo v máji 2012, vyhral Sir Suma Chakrabarti zo Spojeného kráľovstva prvú voľbu prezidenta EBOR za účasti viacerých kandidátov a v júli nahradil vo funkcii Thomasa Mirowa. Nový prezident po nastúpení do funkcie inicioval v banke proces „modernizácie“, ktorého cieľom bola zmena spôsobu vnútorného fungovania a „maximalizácia efektívnosti a čo najúčinnejšie využívanie investícií, politického dialógu, technickej spolupráce a vedúceho postavenia banky“. 3. Prínos k podpore cieľov Únie (pozri príklady projektov v prílohe 2) Ako mnohostranná medzinárodná finančná inštitúcia (IFI) má EBOR zodpovednosť tak voči akcionárom z EÚ, ako aj akcionárom mimo EÚ, a preto koná v súlade s vlastným správnym, regulačným a politickým rámcom. EBOR však všeobecne uplatňuje a podporuje normy a politické požiadavky EÚ, a to nielen v krajinách EÚ, v ktorých pôsobí, ale aj v príjímajúcich krajinách mimo EÚ, v ktorých sú projekty banky a politický dialóg zamerané na dosiahnutie požiadaviek EÚ alebo priblíženie sa k nim v čo najväčšej miere. Nie všetky projekty EBOR sú schopné spĺňať normy EÚ od začiatku, najmä v dôsledku obmedzení týkajúcich sa finančnej dostupnosti a často v dôsledku výrazných nedostatkov transformácie. V takom prípade musí Rada riaditeľov schváliť odchýlku od príslušnej politiky EBOR. EBOR každopádne prispieva k viacerým vonkajším cieľom EÚ, ktoré sa uvádzajú v článku 21 Zmluvy o EÚ. EBOR predovšetkým poskytuje technickú a finančnú pomoc, ktorou pomáha podporovať udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj, integráciu krajín do svetového hospodárstva a podporu mnohostrannej a dobrej správy vecí verejných v celosvetovom meradle. Tým, že banka pôsobí iba v krajinách, ktoré sa zaviazali dodržiavať zásady demokracie viacerých strán, pluralizmu a trhového hospodárstva, banka zároveň prispieva k cieľu posilniť demokraciu a právny štát. Pri plnení svojho mandátu presadzovať transformáciu na trhovo orientované hospodárstva EBOR podporuje súkromné a podnikateľské iniciatívy tým, že pomáha krajinám pri zavádzaní štrukturálnych a sektorových (hospodárskych, sociálnych, environmentálnych) reforiem s cieľom pomôcť im, aby sa modernizovali a plne sa integrovali do svetového hospodárstva. 3.1. Stratégie a politiky EBOR V roku 2012 bola schválená nová politika ťažobných činností, ktorá stanovuje ciele banky a zásady podpory zodpovednej ťažby v súlade s najlepšími medzinárodnými normami, pokiaľ ide o environmentálne, zdravotné, bezpečnostné a sociálne aspekty (využívanie uhlia a získavanie fosílnych palív upravuje energetická stratégia, ktorá sa má prekonzultovať v roku 2013). Táto politika bola pevne zakotvená v príslušných smerniciach EÚ a v súvisiacich environmentálnych normách s početnými odkazmi na normy a právne predpisy EÚ v tejto oblasti. V roku 2012 bola schválená tretia fáza iniciatívy pre udržateľnú energiu EBOR na obdobie 2012 – 2014 s cieľom pokračovať v úspešnej podpore hospodárskej konkurencieschopnosti a rastu založeného na energetickej efektívnosti a nízkouhlíkovom princípe. Približne 2,3 miliardy EUR z ročného objemu činnosti v roku 2012 sa priamo týka činností iniciatívy pre udržateľnú energiu a prispieva k cieľu banky, aby 20 % investícií obsahovalo prvok udržateľnej energie. V tretej fáze iniciatívy pre udržateľnú energiu sa ďalej budú rozvíjať činnosti v oblasti energetickej efektívnosti a zmierňovania zmeny klímy, pričom sa zároveň zvýši dôraz kladený na adaptáciu. Cieľom tejto fázy je zabezpečiť financovanie na úrovni 4,5 – 6,5 miliardy EUR a dosiahnuť zníženie emisií oxidu uhličitého o 26 – 32 miliónov ton. Na žiadosť zástupcu EÚ sa 3. fáza bude ďalej harmonizovať a koordinovať s klimatickými plánmi ostatných medzinárodných finančných inštitúcií. Kľúčovú oblasť rastu pre banku predstavuje financovanie obnoviteľnej energie. Od roku 2006 banka uskutočnila 57 investícií, ktoré sa týkali projektov veternej energie, solárnej energie, energie biomasy a vodnej energie, a zároveň prispela na prostriedky financovania obnoviteľnej energie. Celkovo banka investovala vyše 2 miliardy EUR do projektov v celkovej hodnote vyše 5 miliárd EUR, pričom pritiahla investície z verejného a súkromného sektora vo výške vyše 3 miliárd EUR. V roku 2012 bola prijatá nová päťročná stratégia pre komunálnu a environmentálnu infraštruktúru, ktorá je založená na environmentálnych normách EÚ. Sektor komunálnej a environmentálnej infraštruktúry má veľký význam pre mnohé z najchudobnejších prijímajúcich krajín EBOR a vzhľadom na značné problémy spojené s transformáciou sa považuje za ústrednú časť činnosti banky. Financovanie z kombinovaných nástrojov EÚ je v tejto oblasti bežné. 3.2. Stratégie krajín V roku 2012 pripravila EBOR nové trojročné stratégie krajín pre Albánsko, Arménsko, Estónsko, Litvu, Rumunsko, Rusko, Slovenskú republiku, Tadžikistan a Turecko. Keďže Turecko bolo v roku 2012 na zozname krajín FATF (Finančná akčná skupina), ktoré mali legislatívne nedostatky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu, zástupca EÚ zásadne pomohol zabezpečiť, aby banka mimoriadne dôsledne kontrolovala všetky projekty s účasťou tureckých sponzorov. Stratégie krajín pre Estónsko, Litvu a Slovenskú republiku odrážali ich pokročilý stupeň transformácie a stanovili jednoznačné smerovanie vedúce k ich postupnému vyradeniu z oblasti pôsobnosti banky. Pokiaľ ide o stratégiu pre Rumunsko, dôraz sa kládol na úlohu EBOR pri pomáhaní rumunským orgánom lepšie využívať štrukturálne fondy a Kohézny fond EÚ. Rozsiahle rokovania prebehli v rámci stratégie pre Rusko, keďže tejto krajiny sa týka viac ako jedna tretina činností EBOR. Riaditeľ zastupujúci EÚ úspešne argumentoval v prospech vhodného prístupu v súvislosti s požiadavkou, aby Rusko dodržiavalo pravidlá medzinárodného obchodu vzhľadom na jeho členstvo v Svetovej obchodnej organizácii (WTO). S ohľadom na počet prebiehajúcich obchodných sporov medzi EÚ a Ruskom sa považovalo za nevyhnutné vyslať dôrazný signál ruským orgánom, ako aj banke EBOR, že by sa mala vyhýbať podporovaniu projektov, ktoré sú v rozpore s dohodnutými pravidlami obchodu, a že Rusko musí vynaložiť väčšie úsilie, aby sa integrovalo do svetového hospodárstva a napredovalo v trhových reformách. V kontexte všetkých dokumentov týkajúcich sa stratégií krajín zástupca EÚ prerokoval súbor štandardných postupov pre riešenie odchýlok od environmentálnych požiadaviek EÚ na úrovni projektov. Podľa týchto postupov sa budú v prípade odchýlok vyžadovať jasné odôvodnenia a konkrétne dodatočné opatrenia. 3.3. Osobitné opatrenia pre Grécko Na základe žiadosti o podporu a spoluprácu od gréckych orgánov z augusta 2012 EBOR zriadila pracovnú skupinu s cieľom preskúmať, ako by mohla podporiť rast v Grécku a v regióne prostredníctvom cezhraničných investícií do infraštruktúry, obchodnej integrácie a rozvoja miestneho podnikania za účasti gréckych dcérskych spoločností, ktoré sa nachádzajú v juhovýchodnej Európe. Po niekoľkých prieskumných stretnutiach na vysokej úrovni s gréckymi orgánmi, gréckymi obchodnými partnermi, príslušnými útvarmi Európskej komisie a jej osobitnou skupinou pre Grécko, ako aj s Európskou investičnou bankou pomohla EBRD Európskej investičnej banke vytvoriť program podpory obchodu pre Grécko a začalo sa s prípravami na poskytnutie nového finančného balíka vo výške 711 miliónov EUR deviatim dcérskym spoločnostiam gréckych bánk v Bulharsku, Rumunsku a Srbsku s cieľom znížiť ich závislosť na gréckych materských inštitúciách. Banka tiež podporila značný počet projektov so zapojením gréckych podnikov v juhovýchodnej Európe. 3.4. Európa 2020 Transakcie EBOR sú zamerané skôr na podporu systémovej transformácie hospodárstva než na rast. Keďže transformácia často umožňuje rast, investície EBOR majú vplyv na vyhliadky krajiny a nepriamo aj na vytváranie pracovných miest a znižovanie chudoby. Názorným príkladom je činnosť banky na podporu malých a stredných podnikov (MSP) prostredníctvom poskytovania úverových liniek a technickej pomoci pri riadení podnikov. V roku 2012 sa uskutočnilo približne 1 500 projektov zameraných na MSP. V tejto súvislosti EBOR prispieva k hlavným cieľom stanoveným v rastovej stratégii Európa 2020 , medzi ktoré patrí inteligentný rast prostredníctvom investícií do „znalostnej ekonomiky“ a inovácií; udržateľný rast prostredníctvom investícií do energetickej efektívnosti a nízkouhlíkových projektov; a inkluzívny rast s účinkami na rodové rozdiely, rozdiely medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a vylúčenie mladých ľudí. 4. Medziinštitucionálna spolupráca EBOR nad rámec svojich investícií a podpory hospodárskej diverzifikácie v čoraz väčšej miere zohráva kľúčovú úlohu pri presadzovaní mnohostrannej spolupráce a dobrej správy vecí verejných v celosvetovom meradle v súlade so širšími vonkajšími cieľmi EÚ. Banka sa snaží zastupovať svoj región na medzinárodných fórach a spolupracuje s vládami a vedúcimi podnikateľmi pri presadzovaní dobrej správy a riadenia podnikov a politických a právnych reforiem. 4.1. Trojstranné memorandum o porozumení medzi EK, EBOR a EIB Vzhľadom na úlohu EIB a EBOR pri presadzovaní európskych cieľov a hodnôt v EÚ a jej susedstve Komisia aktívne presadzuje spoluprácu v rámci memoranda o porozumení medzi EK, EIB a EBOR, ktoré bolo podpísané v marci 2011 (revidované v novembri 2012 s cieľom zohľadniť rozšírenie v oblasti južného a východného Stredozemia). V rámci memoranda o porozumení bola zriadená kontaktná skupina s cieľom podporovať kultúru pravidelnej výmeny a spoločného určovania možností spolufinancovania na základe komparatívnych výhod jednotlivých partnerov. Ďalšie spoločné memorandum o porozumení medzi Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, EBOR a EIB bolo podpísané 13. decembra 2012. Zaoberá sa určovaním príslušných investičných projektov v rámci partnerstva EÚ a Ruska pre modernizáciu. 4.2. Platforma EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce Počas roka 2012 sa EBOR podieľala na činnosti skupiny expertov, na základe ktorej Komisia založila novú platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce (EUBEC), ktorá vznikla 14. decembra. Jej cieľom bolo prehĺbiť účasť EÚ vo finančných inštitúciách a využiť ich rozsiahle technické znalosti a komparatívne výhody s cieľom koordinovať a zlepšiť dosah a efektívnosť vonkajšej činnosti EÚ. Začalo sa pracovať na technickej stránke – na analýzach mechanizmov kombinovaného financovania vrátane analýz najlepších postupov, riadiacich štruktúr a spôsobov merania a monitorovania výsledkov. 4.3. Partnerstvá medzinárodných finančných inštitúcií (IFI) V novembri 2012 odsúhlasila EIB, skupina Svetovej banky a EBOR druhý spoločný akčný plán IFI zameraný na podporu hospodárskeho oživenia a rastu v strednej a juhovýchodnej Európe prostredníctvom finančného balíka vo výške viac ako 30 miliárd EUR (tiež prostredníctvom politického poradenstva) na roky 2013 – 2014 (s názvom „Viedeň II“, keďže je navrhnutý na základe akčného plánu „Viedenská iniciatíva“ pre roky 2009 – 2010). Išlo o priamu reakciu na pretrvávajúci vplyv problémov eurozóny na rozvíjajúce sa európske hospodárstva a cieľom je podporiť rast v regióne prostredníctvom podpory iniciatívy súkromného a verejného sektora vrátane infraštruktúry, podnikových investícií a finančného sektora. EBOR bude sústrediť svoju podporu na štáty západného a východného Balkánu, Pobaltia a stredoeurópske štáty a plánuje investovať až 4 miliardy EUR do pôžičiek, vlastného kapitálu a financovania obchodu. Tieto investície sa budú opierať o politický dialóg zameraný na hospodársku reštrukturalizáciu, diverzifikáciu a zlepšenie správy a riadenia podnikov. Partnerstvo z Deauville iniciovala skupina krajín G8 počas samitu v Deauville v máji 2011. V rámci tohto partnerstva sa majú koordinovať politiky skupiny G8 (v oblasti politickej, finančnej a obchodnej) v reakcii na arabskú jar (vrátane mobilizácie IFI a bilaterálnych darcov mimo G8) s cieľom podporiť prechod k udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Rozšírenie mandátu EBOR v oblasti južného a východného Stredozemia sa považuje za kľúčový prvok finančného piliera. 4.4. Darcovská podpora: Darcovské granty sú rozhodujúce pri riešení problémov transformácie v krajinách, v ktorých EBOR pôsobí (pozri prílohu 2). V roku 2012 sa z grantových finančných prostriedkov podporili programy a iniciatívy takmer vo všetkých oblastiach činnosti EBOR a tieto prostriedky dosiahli úroveň 177 miliónov EUR od viac ako 30 bilaterálnych darcov, fondov viacerých darcov a multilaterálnych nástrojov. V priemere sa z grantových fondov financuje 500 úloh technickej spolupráce a 60 projektov netechnickej spolupráce ročne. Darcovská podpora bola navyše rozhodujúca pri rozšírení vplyvu banky v krajinách v počiatočnej fáze transformácie a položila základy úspechu v regióne južného a východného Stredozemia. Grantové príspevky podľa darcu (mil. EUR) Darca || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Bilaterálni darcovia || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 EÚ || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Multilaterálni darcovia || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Iní || 0,4 || 1,6 || – || – || 0,2 SSF || 115,0 || 30,0 || 150,0 || – || – SEMED || – || – || – || 20,0 || – Spolu || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Komisia je pre banku jednoznačne najdôležitejším darcom v oblasti technickej a netechnickej spolupráce a prispieva viac ako tretinou darcovských finančných prostriedkov na podporu projektov EBOR, pričom v roku 2012 išlo o viac ako polovicu všetkých darcovských finančných prostriedkov (92 miliónov EUR). Grantové prostriedky EÚ pokrývajú všetky krajiny a sektory banky. V posledných rokoch sa finančné prostriedky EÚ čoraz viac prideľovali prostredníctvom regionálnych systémov vytvorených na účely kombinovania grantov EÚ s investičným financovaním z európskych finančných inštitúcií. Medzi tieto nástroje patrí investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF), investičný nástroj pre Strednú Áziu (IFCA) a investičný rámec pre západný Balkán (WBIF). V roku 2012 zabezpečila EBOR 25,7 milióna EUR z nástroja NIF, 17 miliónov EUR z nástroja IFCA a 35,2 milióna EUR z rámca WBIF. Okrem toho EBOR mobilizovala 21,5 milióna EUR z nástroja predvstupovej pomoci pre projekty v Albánsku a Bosne a Hercegovine. Projekty banky v členských štátoch EÚ tiež významnou mierou využívajú finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Výška týchto príspevkov sa síce v priebehu rokov mení, ale od roku 1992 boli pridelené na projekty EBOR približne 3 miliardy EUR. Banka je tiež kľúčovým partnerom pre otázky jadrovej bezpečnosti. V tejto oblasti spravuje v mene Európskej únie a 29 darcovských vlád týchto šesť fondov : účet jadrovej bezpečnosti, fond na ochranný kryt černobyľského reaktora, tri medzinárodné fondy na podporu vyradenia jadrových zariadení z prevádzky a jadrovú časť fondu Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie. Komisia je navyše hlavným spolufinancovateľom viacerých zvereneckých fondov s účasťou mnohých darcov, ktoré spravuje EBOR, ako je Environmentálne partnerstvo Severnej dimenzie (84 miliónov EUR) a program Východoeurópskeho partnerstva v oblasti energetickej účinnosti a životného prostredia (E5P) (40 miliónov EUR), ktorých cieľom je podpora investícií do energetickej účinnosti a zlepšenie životného prostredia a jadrovej bezpečnosti v Rusku, Bielorusku a na Ukrajine. Obrázky 1 a 2: Darcovské financovanie EÚ Výročná správa banky o darcoch poskytuje ďalšie informácie vrátane podrobností o opatreniach, ktoré zaviedla banka po dokončení strategického prieskumu spolufinancovania z grantov v roku 2012. Toto preskúmanie ako prvá komplexná revízia systémov riadenia grantov banky od roku 1995 zaviedlo reformy s cieľom reagovať na rastúce a čoraz zložitejšie portfólio grantov. 4.5. Úrad EBOR pre operatívnu koordináciu v Bruseli Od začiatku svojho funkčného obdobia sa prezident EBOR Chakrabarti usiloval ukázať, že vzťah medzi EÚ a EBOR považuje za dôležitý a strategický. V roku 2012 sa zaviazal preskúmať spôsoby posilnenia tohto vzťahu, a to najmä zriadením úradu EBOR pre operatívnu koordináciu v Bruseli (OCOB). Úlohou tohto úradu je skôr presadzovať užšie operatívne vzťahy, než zaoberať sa správou alebo akcionármi. 5. Príloha 1 – Výsledky EBOR 5.1. Prevádzkové výsledky za obdobie 2008 – 2012 || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Počet projektov || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644 Ročný objem činnosti (mil. EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916 Financovanie mimo EBOR (mil. EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644 Celková hodnota projektov[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. Finančné výsledky za obdobie 2008 – 2012 mil. EUR || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 Realizovaný zisk za daný rok pred znehodnotením[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849 Čistá strata / čistý zisk za rok 2012 pred transfermi čistých príjmov schválených guvernérmi || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602) Transfery čistých príjmov schválené guvernérmi || (190) || – || (150) || (165) || (115) Čistá strata / čistý zisk za rok 2012 po transferoch čistých príjmov schválených guvernérmi || 830 || – || 1 227 || (911) || (717) Splatený kapitál || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198 Rezervy a nerozdelený zisk || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552 Celkový vlastný kapitál členov || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Geografické výsledky V tejto tabuľke sa uvádza ročný objem činnosti EBOR v miliónoch EUR podľa regiónu a krajiny. 5.3.1. Mapa oblastí, v ktorých EBOR pôsobí 01 Chorvátsko 02 Česká republika 03 Estónsko 04 Maďarsko 05 Lotyšsko 06 Litva 07 Poľsko 08 Slovenská republika 09 Slovinsko 10 Albánsko 11 Bosna a Hercegovina 12 Bulharsko 13 bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko 14 Kosovo 15 Čierna Hora 16 Rumunsko 17 Srbsko 18 Arménsko 19 Azerbajdžan 20 Bielorusko 21 Gruzínsko 22 Moldavsko 23 Ukrajina 24 Kazachstan 25 Kirgizská republika 26 Mongolsko 27 Tadžikistan 28 Turkménsko 29 Uzbekistan 30 Rusko 31 Turecko 32 Egypt 33 Jordánsko 34 Maroko 5.3.2. Stredná Európa a pobaltské štáty Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Chorvátsko || 210 || 158 || 2 749 Česká republika[3] || 0 || 0 || 1 137 Estónsko || 4 || 20 || 543 Maďarsko || 75 || 124 || 2 663 Lotyšsko || 4 || 19 || 575 Litva || 37 || 2 || 640 Poľsko || 672 || 891 || 6 093 Slovenská republika || 185 || 68 || 1 787 Slovinsko || 28 || 103 || 765 Spolu || 1 215 || 1 385 || 16 952 5.3.3. Juhovýchodná Európa Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Albánsko || 69 || 96 || 732 Bosna a Hercegovina || 125 || 94 || 1 474 Bulharsko || 246 || 92 || 2 661 bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 157 || 220 || 1 085 Kosovo[4] || 5 || neuvádza sa || 66 Čierna Hora || 39 || 43 || 323 Rumunsko || 612 || 449 || 6 110 Srbsko || 269 || 533 || 3 106 Spolu || 1 522 || 1 527 || 15 557 5.3.4. Východná Európa a Kaukaz Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Arménsko || 94 || 93 || 613 Azerbajdžan || 83 || 289 || 1 554 Bielorusko || 185 || 194 || 1 049 Gruzínsko || 103 || 187 || 1 719 Moldavsko || 102 || 69 || 733 Ukrajina || 934 || 1 019 || 8 148 Spolu || 1 500 || 1 851 || 13 817 5.3.5. Rusko Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Rusko || 2 582 || 2 928 || 22 943 Spolu || 2 582 || 2 928 || 22 943 5.3.6. Stredná Ázia Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 1991 – 2012 Kazachstan || 374 || 289 || 4 588 Kirgizská republika || 16 || 66 || 414 Mongolsko || 419 || 62 || 690 Tadžikistan || 46 || 28 || 285 Turkménsko || 14 || 23 || 172 Uzbekistan || 2 || 3 || 741 Spolu || 871 || 470 || 6 891 5.3.7. Turecko Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne za obdobie 2009 – 2012 Turecko || 1 049 || 890 || 2 576 Spolu || 1 049 || 890 || 2 576 5.3.8. Južné a východné Stredozemie Krajina || 2012 || 2011 || Kumulatívne Egypt || 10 || neuvádza sa || 10 Jordánsko || 123 || neuvádza sa || 123 Maroko || 23 || neuvádza sa || 23 Tunisko || 25 || neuvádza sa || 25 Spolu || 181 || neuvádza sa || 181 6. Príloha 2 – Príklady projektov 6.1. Vidiecka elektrifikácia Maroka EBOR uskutočnila svoje prvé investície v Maroku v septembri 2012. Odvtedy financovala nové projekty v sume približne 180 miliónov EUR, ktoré boli zamerané na MSP, základnú infraštruktúru a potravinárske podniky. Vďaka financovaniu z účtu SEMED s účasťou mnohých darcov, do ktorého EÚ poskytla približne 20 miliónov EUR, boli vykonané aj prípravné práce v súvislosti s veľkou investíciou do energetickej infraštruktúry Maroka zameranou na odľahlé dediny a vidiecke obyvateľstvo, ktoré mali predtým len obmedzený alebo nemali žiadny spoľahlivý prístup k elektrine. Národnému úradu pre elektrickú energiu a pitnú vodu (Office National de l’Electricité et de l’Eau Potable) bol poskytnutý nový úver vo výške 60 miliónov EUR, prostredníctvom ktorého sa miliónom Maročanov pomôže zabezpečiť pripojenie do elektrickej siete a poskytnú sa rovnaké príležitosti až pre 40 000 ľudí v celej krajine. Toto úsilie navyše pomôže Maroku znížiť jeho závislosť na dovoze energie a podporiť udržateľnosť, pričom zároveň prispeje k cieľu vlády zabezpečiť elektrifikáciu vidieckych oblastí na úrovni 97 – 100 %. Úverom sa financuje aj pilotný program inteligentného merania, ktorý bude mať zásadný význam pre zavedenie decentralizovanej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad prostredníctvom solárnych fotovoltických panelov na strechách. 6.2. Program podpory obchodu Dlhodobý program EBOR podpory obchodu je ukážkovým príkladom úsilia banky pomôcť krajinám, aby sa otvorili, obchodovali a integrovali sa do svetového hospodárstva. V roku 2012 sa z programu podpory obchodu financovalo 1 870 obchodných transakcií so zapojením 75 bánk v 16 krajinách v celkovej hodnote vyše 1,1 miliardy EUR. Škola elektronického vzdelávania banky v oblasti financovania obchodu napredovala aj v roku 2012 rýchlym tempom a od svojho začiatku (v roku 2010) v nej bolo vyškolených vyše 500 študentov, čím pomohla pracovníkom banky získať veľmi potrebné zručnosti pri riadení rôznych nástrojov na financovanie obchodu v prospech miestnych dovozcov a vývozcov. 6.3. Projekt bane Oju Tolgoi na ťažbu zlata a medi Po dlhých rokovaniach v roku 2012 Rada riaditeľov EBOR schválila investičný príspevok vo výške 400 miliónov EUR na rozvoj ložísk medi a zlata v celkovej hodnote 19,7 miliardy EUR v bani Oju Tolgoi v južnej oblasti púšte Gobi v Mongolsku spoločnosťou Rio Tinto. Pri poskytnutí tohto úveru zástupca EÚ (s podporou ostatných riaditeľov) zaistil, aby EBOR náležite zohľadnila (a zohľadňovala aj naďalej) environmentálne riziká spojené s projektom vrátane rizík, na ktoré poukázali organizácie občianskej spoločnosti. Súčasťou týchto opatrení je pravidelné monitorovanie a podanie výročnej správy riaditeľom o výsledkoch environmentálneho a sociálneho auditu. Prezident EBOR Sir Suma Chakrabarti poskytol značnú osobnú podporu tomuto projektu, ktorý je súčasťou vôbec najväčšej priamej zahraničnej investície do Mongolska, a predpokladá sa, že baňa Oju Tolgoi (po uvedení do prevádzky) bude predstavovať približne jednu tretinu mongolského HDP. 6.4. Energetická účinnosť na Balkáne Krajiny západného Balkánu majú 2,5-krát vyššiu energetickú náročnosť, ako je priemer EÚ, najmä v dôsledku zanedbanej infraštruktúry a neefektívneho využívania a distribúcie energie. Jednou z priorít EBOR v tejto oblasti je znížiť tento rozdiel. Banka prostredníctvom svojho nástroja na financovanie udržateľnej energie na západnom Balkáne (WeBSEFF) poskytuje miestnym partnerským bankám úverové linky v celkovej hodnote 60 miliónov EUR na poskytovanie ďalších úverov miestnym podnikom. Technická spolupráca zameraná na poradenstvo o vhodnosti projektov je financovaná prostredníctvom spoločného európskeho fondu pre západný Balkán s účasťou mnohých darcov, ako aj prostredníctvom motivačných platieb spoločnostiam dlžníkov z investičného rámca EÚ pre západný Balkán. Táto podpora umožnila jednému podnikateľovi, ktorý vyrába slivkový lekvár, aby ako palivo do nového systému kotlov využívajúceho biomasu vo svojej továrni použil slivkové kôstky, a to vďaka úveru vo výške 150 000 EUR od jednej z miestnych partnerských bánk EBOR, čo danej spoločnosti umožnilo výrazne znížiť spotrebu energie (a tiež náklady na energiu). 6.5. Modernizácia mestskej dopravy v Kišiňove Trolejbusy sú základom verejnej dopravy v Kišiňove od čias Sovietskeho zväzu, ale vzhľadom na ich zanedbaný stav ich počet klesá. V roku 2012 poskytla EBOR mestu úver vo výške 5 miliónov EUR, aby mohlo nakúpiť 102 nových, energeticky účinnejších vozidiel spolu s vybavením na údržbu. Nové vozidlá neemitujú žiaden oxid uhličitý a využitie sa už zvýšilo o 30 %. Investícia bola spolufinancovaná úverom vo výške 5 miliónov EUR od EIB a grantom vo výške 3 milióny EUR z investičného nástroja európskej susedskej politiky a je súčasťou komplexného plánu na radikálne zlepšenie dopravy v moldavskom hlavnom meste, pričom súčasne prispieva k zdravšiemu životnému prostrediu a efektívnejšiemu dopravnému systému. 6.6. Jadrová oblasť – podpora Černobyľu EÚ je jednoznačne najväčším prispievateľom do fondov jadrovej bezpečnosti EBOR. Od začiatku operácií poskytla EÚ vyše 1,8 miliardy EUR na podporu zlepšenia jadrovej bezpečnosti v regióne EBOR vrátane podpory fondu na ochranný kryt černobyľského reaktora a jadrovej časti fondu Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie. EÚ zároveň pomohla financovať vyraďovanie jadrových elektrární v Litve (Ignalina), Slovenskej republike (Bohunice) a Bulharsku (Kozloduj). Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora bol zriadený skupinou krajín G7 v roku 1997 s cieľom zaistiť bezpečnosť miesta nehody. K dnešnému dňu bolo fondu poskytnutých približne 900 miliónov EUR, pričom jednou tretinou z tejto sumy prispela EÚ. Finančné prostriedky, ktoré spravuje EBOR, sa vynakladajú na konštrukciu vyše 100 metrov vysokej bezpečnej izolácie, ktorá zakryje zvyšky starej budovy a krytu reaktora. Finančné prostriedky EÚ sa zároveň poskytujú na vytvorenie zariadenia na dočasné skladovanie vyhoreného paliva. 7. Príloha 3 – Odkazy na webové stránky Výročná správa EBOR: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml Výročná finančná správa EBOR: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml Správa EBOR o transformácii: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml Politika informovania verejnosti EBOR: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Mechanizmus preskúmania sťažností súvisiacich s projektmi: http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml Obsahuje podrobnosti o všetkých sťažnostiach a dostupných správach. Zapájanie občianskej spoločnosti: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml. [1] „Celková hodnota projektu“ je celková suma finančných prostriedkov vynaložených na projekt vrátane prostriedkov EBOR, ako aj prostriedkov, ktoré nepochádzajú z EBOR, a vykazuje sa v roku, v ktorom je projekt prvýkrát podpísaný. Finančné prostriedky EBOR možno prideliť na obdobie viac ako jedného roka, pričom „ročný objem činnosti“ odráža finančné prostriedky EBOR podľa roku záväzku. Výška finančných prostriedkov, ktoré majú poskytnúť strany mimo EBOR, sa vykazuje v roku, v ktorom je projekt prvýkrát podpísaný. [2] Realizovaný zisk je zisk pred nerealizovanými úpravami reálnych hodnôt podielových investícií a rezerv a pred zohľadnením iných nerealizovaných súm. [3] Od roku 2008 EBOR v Českej republike neuskutočnila žiadne nové investície. [4] Kosovo sa stalo prijímajúcou krajinou EBOR 17. decembra 2012.