Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2020/C 110/11)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŠPECIFIKÁCIA VÝROBKU AKO ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY

„SLOVENSKA POTICA“

EÚ č: TSG-SI-02396 – 30. 3. 2018

Členský štát alebo tretia krajina: Slovinsko

1. Názov (názvy) na zápis do registra

„Slovenska potica“

2. Druh výrobku (podľa prílohy XI)

Trieda 2.24. Chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky, čajové pečivo a iné pekárske výrobky

3. Dôvody zápisu do registra

3.1. Ide o výrobok, ktorý

☒ sa vyznačuje spôsobom výroby, spôsobom spracovania alebo zložením, ktoré sa tradične používajú v prípade daného výrobku alebo danej potraviny,

☐ sa vyrába z tradične používaných surovín alebo prísad

„Slovenska potica“ je závin z kysnutého cesta s plnkou, ktorá sa najčastejšie vyrába z vlašských orechov, estragónu alebo hrozienok. Spravidla má prstencový tvar, pretože sa pečie v tradičnej okrúhlej forme nazývanej „potičnik“, ktorá má ploché dno, hladké alebo ryhované steny a dohora sa zužujúcu strednú časť s kruhovým otvorom.

3.2. Ide o názov, ktorý

☒ sa tradične používa na označenie špecifického výrobku,

☐ vyjadruje tradičný alebo špecifický charakter výrobku.

Pojem „potica“ sa používa v súvislosti s osobitným tvarom závinu v prvej kuchárskej knihe v slovinčine, ktorú napísal prvý slovinský básnik Valentin Vodnik v roku 1799. Recepty na pokrm „potica“ nájdete v knihách Andreja Zamejica (1850), Magdaleny Knafelj Pleiweis (1868), Sr Felicity Kalinšek (1923) a ďalších. Po prvej svetovej vojne počet rozličných receptov na prípravu pokrmu „potica“ rýchlo rástol a dnes je známych viac ako 105 druhov závinov „potica“ v závislosti od náplne, ktorá môže byť sladká alebo slaná. „Potica“ sa pečie vo všetkých slovinských regiónoch, ako aj za hranicami krajiny.

Názov „potica“ pochádza zo skorších slovinských tvarov, ako napríklad „povitica“, „povtica“ a „potvica“. Odráža rôzne metódy prípravy, ktoré sa používali od stredoveku (pred 15. storočím) až po začiatok 20. storočia, keď sa recept viac zjednotil. Jednotný názov „potica“ sa bežne používa od 18. storočia. Názov „slovenska potica“ sa prvýkrát použil v druhej polovici 19. storočia.

4. Opis

4.1. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, vrátane jeho hlavných fyzikálnych, chemických, mikrobiologických alebo organoleptických vlastností, z ktorých vyplýva špecifický charakter výrobku [článok 7 ods. 2 tohto nariadenia]

„Slovenska potica“ je závin z kysnutého cesta plnený sladkou alebo slanou náplňou a tvarovaný ako prsteň, pretože sa pečie v nádobe „potičnik“, t. j. okrúhlej hlinenej, porcelánovej alebo kovovej forme s plochým dnom, hladkými alebo ryhovanými stenami a dohora sa zužujúcou strednou časťou s kruhovým otvorom. Tradičnými alebo najbežnejšími plnkami používanými v pokrme „slovenska potica“ sú vlašské orechy, vlašské orechy s hrozienkami, hrozienka, estragón a estragón s tvarohom.

„Slovenska potica“ sa dá za čerstva zmraziť (nepečená) alebo upiecť. Kôrka upečeného závinu „Slovenska potica“ musí byť v každom prípade rovnomerná, pevná a hladká. Farba pečeného závinu „Slovenska potica“ je typická pre pečené cukrovinky, t. j. zlatohnedá. „Slovenska potica“ je na dotyk mäkká a pružná. Môže sa posypať práškovým cukrom.

Priečny rez závinom „Slovenska potica“: kôrka sa neoddeľuje od zvyšku pokrmu „potica“, náplň je rozložená rovnomerne a nie sú v nej badateľné prerušenia, obsahuje požadovaný počet zvinutí v závislosti od priemeru nádoby „potičnik“.

4.2. Opis spôsobu výroby výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, ktorý musia výrobcovia dodržiavať, a v relevantných prípadoch aj povaha a vlastnosti použitých surovín alebo prísad a spôsob prípravy výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Príprava závinu „slovenska potica“

1. Múka: biela pšeničná múka

2. Mlieko: kravské mlieko

3. Tvaroh: plnotučný, s hrudkami alebo jemný (bez hrudiek)

4. Jadrá vlašských orechov: mleté

5. Vanilka: prírodný cukor s príchuťou vanilky, vanilkový struk, prášok alebo tekutý extrakt. Plnka s hrozienkami musí obsahovať vanilkové struky v akejkoľvek forme (mleté, drvené atď.)

6. Estragón – čerstvý, sušený (nasekané listy) alebo mrazený

7. Rum (38 – 40 obj. %)

8. Vajcia: surové slepačie vajcia

9. Maslo z kravského mlieka: surové

10. Cukor: granulovaný alebo práškový/mletý

11. Hrozienka

12. Smotana

13. Kyslá smotana (plnotučná)

14. Škorica

15. Soľ

16. Droždie

Plnka sa spravidla musí pripraviť čerstvá alebo nie viac ako dva dni vopred a musí sa uchovávať v chladničke.

Prísady do a príprava kysnutého cesta

Recept na cesto z 1 kg bielej pšeničnej múky Recept na základe pomeru ostatných zložiek k múke (%) Povolené tolerancie 1 000 g bielej pšeničnej múky 30 g droždia 3 max. 50 g 100 g surového masla 10 max. 150 g 120 g cukru 12 min. 80 g 10 g soli 1 max. 12 g 3 vaječné žĺtky alebo 60 g vaječných žĺtkov 6 max. 6 vaječných žĺtkov (120 g) 10 g vanilkového cukru 1 – 2 max. 30 g 10 ml rumu 1 max. 20 ml max. 500 ml mlieka max. 50 podľa potreby (na dosiahnutie požadovanej konzistencie cesta)

Príprava cesta

Na prípravu cesta môžete, ale nemusíte použiť štartovaciu kultúru. Cesto miešajte a mieste, až kým nie je pevné, hladké a nelepí sa. Po vymiesení ho nechajte najmenej 15 minút odležať.

Po odležaní cesto buď:

a) vyvaľkajte do obdĺžnika s hrúbkou 0,4 – 1,5 cm, naplňte plnkou a pevne zviňte alebo

b) najprv nechajte dokysnúť a následne vyvaľkajte do obdĺžnika s hrúbkou 0,4 – 1,5 cm, naplňte plnkou a pevne zviňte.

Závin vložte do vymastenej nádoby „potičnik“, niekoľkokrát zvrchu prepichnite a nechajte dokysnúť, až kým sa viditeľne nezväčší a nenapuchne, pričom však zostane nadýchaný na dotyk.

Tesne pred pečením môžete vykysnutý závin opäť poprepichovať.

„Slovenska potica“ s orechovou plnkou

Prísady do orechovej plnky Povolené tolerancie 1 000 g mletých jadier vlašských orechov 375 g cukru min. 250 g 100 g surového masla max. 125 g 3 vaječné bielka alebo 90 g vaječných bielkov max. 4 vaječné bielky (120 g) 20 g vanilkového cukru max. 30 g 1 – 2 štipky alebo min. 3 mg škorice max. 5 mg max. 600 ml mlieka podľa potreby (na dosiahnutie požadovanej konzistencie plnky)

Príprava orechovej plnky a „potica“

1. Namočte mleté vlašské orechy do horúceho mlieka a nechajte vychladnúť.

2. Do zmesi mlieka a orechov najskôr pridajte vanilkový cukor, cukor, škoricu a zmäknuté maslo, potom nasledujú vyšľahané vaječné bielky. Bielky môžete vyšľahať s cukrom. Plnka sa musí ľahko rozotierať, aby sa cesto nepotrhalo.

3. Cesto vyvaľkajte na hrúbku malíčka, t. j. 0,4 – 1,5 cm.

4. Na každý kilogram cesta treba použiť aspoň jeden kilogram orechovej plnky. Ak sa „potica“ pečie vo forme s priemerom do 29 cm, musí mať najmenej tri až štyri zvinutia, ak sa pečie vo väčšej nádobe, môžete pridať ešte jedno alebo dve.

5. Rozotrite na cesto plnku a môžete posypať suchými mletými vlašskými orechmi.

6. Následne cesto pevne zviňte a vložte do nádoby „potičnik“, ktorú môžete vymazať a vysypať múkou. Oba konce závinu k sebe musia tesne doliehať.

7. Nechajte závin „potica“ dokysnúť v nádobe „potičnik“.

8. Pred pečením môžete závin „potica“ potrieť zmesou masla, mlieka a vaječných žĺtkov alebo niektorou z týchto prísad. Pred umiestnením do rúry by ste ho mali na viacerých miestach poprepichovať. Závin „potica“ sa odporúča piecť aspoň 40 minút pri teplote 160 – 180 °C. Bez ohľadu na odporúčanú teplotu a čas sa oboje môže zmeniť v závislosti od typu rúry alebo veľkosti závinu „potica“.

9. Keď je závin „potica“ upečený, vyklopte ho dole hlavou z nádoby „potičnik“ a nechajte ho vychladnúť.

10. Môžete ho posypať práškovým cukrom, nakrájať a servírovať.

„Slovenska potica“ s plnkou z vlašských orechov a hrozienok

Prísady do plnky z vlašských orechov a hrozienok Povolené tolerancie 1 000 g mletých jadier vlašských orechov 200 g cukru min. 100 g 100 g surového masla max. 125 g 3 vaječné bielka alebo 90 g vaječných bielkov max. 4 vaječné bielky (120 g) 20 g vanilkového cukru max. 30 g 1 – 2 štipky alebo min. 3 mg škorice max. 5 mg max. 600 ml mlieka podľa potreby (na dosiahnutie požadovanej konzistencie plnky) 100 g hrozienok max. 250 g hrozienok max. 50 ml rumu (na namočenie hrozienok) Rum nie je povinnou prísadou.

Príprava orechovej plnky s hrozienkami a „potica“

1. Namočte mleté vlašské orechy do horúceho mlieka a nechajte vychladnúť

2. Do zmesi mlieka a orechov najskôr pridajte vanilkový cukor, cukor, škoricu a zmäknuté maslo, potom nasledujú vaječné bielky vyšľahané s cukrom. Plnka sa musí ľahko rozotierať, aby sa cesto nepotrhalo.

3. Cesto vyvaľkajte na hrúbku malíčka, t. j. 0,4 – 1,5 cm.

4. Plnku rozotrite na cesto a môžete posypať suchými mletými vlašskými orechmi a hrozienkami (roztriedené a umyté) namočenými v rume (namáčanie v rume je nepovinné).

5. Na každý kilogram cesta treba použiť aspoň 900 g orechovej plnky a 100 g sušených hrozienok.

6. Ak sa „potica“ pečie vo forme s priemerom do 29 cm, musí mať najmenej tri až štyri zvinutia, ak sa pečie vo väčšej nádobe, môžete pridať ešte jedno alebo dve. Následne cesto pevne zviňte a vložte do nádoby „potičnik“, ktorú môžete vymazať a vysypať múkou. Oba konce závinu k sebe musia tesne doliehať.

7. Nechajte závin „potica“ dokysnúť v nádobe „potičnik“.

8. Pred pečením môžete závin „potica“ potrieť zmesou masla, mlieka a vaječných žĺtkov alebo niektorou z týchto prísad. Pred umiestnením do rúry by ste ho mali na viacerých miestach poprepichovať. Závin „potica“ sa odporúča piecť aspoň 40 minút pri teplote 160 – 180 °C. Bez ohľadu na odporúčanú teplotu a čas sa oboje môže zmeniť v závislosti od typu rúry alebo veľkosti závinu „potica“.

9. Keď je závin „potica“ upečený, vyklopte ho dole hlavou z nádoby „potičnik“ a nechajte ho vychladnúť.

10. Môžete ho posypať práškovým cukrom, nakrájať a servírovať.

„Slovenska potica“ s hrozienkami

Prísady do plnky s hrozienkami Povolené tolerancie 3 vaječné žĺtky alebo min. 60 g vaječných žĺtkov max. 4 vaječné žĺtky (80 g) 50 g práškového cukru max. 100 g 1 vaječný bielok 30 ml smotany max. 50 ml 1 kávová lyžička drveného alebo mletého vanilkového struku max. 0,6 g 500 g hrozienok max. 800 g 50 ml rumu max. 80 ml

Príprava plnky a „potica“

1. Roztrieďte hrozienka a namočte ich do rumu.

2. Vaječné žĺtky šľahajte, až kým nebudú nadýchané, potom pridajte cukor, vanilku, smotanu a vyšľahané vaječné bielky.

3. Cesto vyvaľkajte na hrúbku malíčka, t. j. 0,4 – 1,5 cm.

4. Naplňte cesto plnkou a posypte hrozienkami namočenými v rume. Na každý kilogram cesta musí plnka obsahovať aspoň 500 g sušených hrozienok.

5. Ak sa „potica“ pečie vo forme s priemerom do 29 cm, musí mať najmenej tri až štyri zvinutia, ak sa pečie vo väčšej nádobe, môžete pridať ešte jedno alebo dve. Následne cesto pevne zviňte a vložte do formy „potičnik“, ktorú môžete vymazať a vysypať múkou. Oba konce závinu k sebe musia tesne doliehať.

6. Nechajte závin „potica“ dokysnúť vo forme „potičnik“.

7. Pred pečením môžete závin „potica“ potrieť zmesou masla, mlieka a vaječných žĺtkov alebo niektorou z týchto prísad. Pred umiestnením do rúry by ste ho mali na viacerých miestach poprepichovať. Závin „potica“ sa odporúča piecť aspoň 30 minút pri teplote 160 – 180 °C. Bez ohľadu na odporúčanú teplotu a čas sa oboje môže zmeniť v závislosti od typu rúry alebo veľkosti závinu „potica“.

8. Keď je závin „potica“ upečený, vyklopte ho dole hlavou z nádoby „potičnik“ a nechajte ho vychladnúť.

9. Môžete ho posypať práškovým cukrom, nakrájať a servírovať.

„Slovenska potica“ s estragónovou plnkou

Prísady do estragónovej plnky Povolené tolerancie 150 g surového masla max. 200 g 100 g práškového cukru min. 50 g 4 vaječné žĺtky alebo min. 80 g vaječných žĺtkov min. 3 vaječné žĺtky (60 g) 75 g čerstvého alebo mrazeného estragónu alebo 15 g sušeného estragónu min. 30 g čerstvého alebo mrazeného estragónu alebo 8 g sušeného estragónu

Príprava plnky a „potica“

1. Vymiešajte maslo s cukrom a vaječnými žĺtkami.

2. Pridajte nasekané lístky estragónu alebo sušený estragón.

3. Vyvaľkajte cesto na hrúbku malíčka, t. j. 0,4 – 1,5 cm. Na každý kilogram cesta treba použiť 300 – 400 g náplne z masla a estragónu.

4. Ak sa „potica“ pečie vo forme s priemerom do 29 cm, musí mať najmenej tri až štyri zvinutia, ak sa pečie vo väčšej nádobe, môžete pridať ešte jedno alebo dve. Následne cesto pevne zviňte a vložte do nádoby „potičnik“, ktorú môžete vymazať a vysypať múkou. Oba konce závinu k sebe musia tesne doliehať.

5. Nechajte závin „potica“ dokysnúť v nádobe „potičnik“.

6. Pred pečením môžete závin „potica“ potrieť zmesou masla, mlieka a vaječných žĺtkov alebo niektorou z týchto prísad. Pred umiestnením do rúry by ste ho mali na viacerých miestach poprepichovať. Závin „potica“ sa odporúča piecť aspoň 30 minút pri teplote 160 – 180 °C. Bez ohľadu na odporúčanú teplotu a čas sa oboje môže zmeniť v závislosti od typu rúry alebo veľkosti závinu „potica“.

7. Keď je závin „potica“ upečený, vyklopte ho dole hlavou z nádoby „potičnik“ a nechajte ho vychladnúť.

8. Môžete ho posypať práškovým cukrom, nakrájať a servírovať.

„Slovenska potica“ s plnkou z estragónu a tvarohu

Prísady do plnky z estragónu, tvarohu a kyslej smotany Povolené tolerancie 125 g tvarohu max. 160 g tvarohu 125 g kyslej smotany max. 130 g smotany 20 g cukru max. 30 g 3 vaječné žĺtky alebo 60 g vaječných žĺtkov min. 3 vaječné žĺtky (60 g) 3 vaječné bielka alebo 90 g vaječných bielkov min. 3 vaječné bielky (90 g) 75 g čerstvého alebo mrazeného estragónu alebo 15 g sušeného estragónu min. 30 g čerstvého alebo mrazeného estragónu alebo 8 g sušeného estragónu

Príprava plnky a „potica“

1. Prelisujte tvaroh cez sitko a zmiešajte ho s vaječnými žĺtkami, nasekaným alebo sušeným estragónom a vaječnými bielkami vyšľahanými s cukrom.

2. Cesto vyvaľkajte na hrúbku malíčka, t. j. 0,4 – 1,5 cm a potrite ho plnkou. Na každý kilogram cesta treba použiť 300 – 500 g plnky z estragónu a tvarohu.

3. Ak sa „potica“ pečie vo forme s priemerom do 29 cm, musí mať najmenej tri až štyri zvinutia, ak sa pečie vo väčšej nádobe, môžete pridať ešte jedno alebo dve. Následne cesto pevne zviňte a vložte do nádoby „potičnik“, ktorú môžete vymazať a vysypať múkou. Oba konce závinu k sebe musia tesne doliehať.

4. Nechajte závin „potica“ dokysnúť v nádobe „potičnik“.

5. Pred pečením môžete závin „potica“ potrieť zmesou masla, mlieka a vaječných žĺtkov alebo niektorou z týchto prísad. Pred umiestnením do rúry by ste ho mali na viacerých miestach poprepichovať. Závin „potica“ sa odporúča piecť aspoň 30 minút pri teplote 160 – 180 °C. Bez ohľadu na odporúčanú teplotu a čas sa oboje môže zmeniť v závislosti od typu rúry alebo veľkosti závinu „potica“.

6. Keď je závin „potica“ upečený, vyklopte ho dole hlavou z nádoby „potičnik“ a nechajte ho vychladnúť.

7. Môžete ho posypať práškovým cukrom, nakrájať a servírovať.

„Slovenska potica“ sa dá za čerstva zmraziť (nepečená) alebo upiecť.

Trvanlivosť výrobku „Slovenska potica“

Aby sa zabezpečila optimálna kvalita a chuť, musí sa na každom výrobku „Slovenska potica“ uvádzať dátum spotreby.

Čerstvo upečený závin „Slovenska potica“ má minimálnu trvanlivosť 10 dní, jedinou výnimkou je závin „Slovenska potica“ s estragónovou plnkou, ktorý má minimálnu trvanlivosť sedem dní. „Slovenska potica“ sa musí skladovať v súlade s pokynmi výrobcu.

Pečený a mrazený závin „Slovenska potica“ sa musí spotrebovať do troch mesiacov od dátumu zmrazenia. Po rozmrazení sa „Slovenska potica“ musí spotrebovať do troch dní.

Ak sa mrazí čerstvý produkt, má „Slovenska potica“ maximálnu trvanlivosť šesť mesiacov od dátumu zmrazenia.

„POTIČNIK“, tradičná forma na výrobok „Slovenska potica“

„Potičnik“ môže byť vyrobený z pálenej hliny, porcelánu, smaltovaného kovu, kovu s nepriľnavým povrchom alebo iného materiálu.

Je okrúhly, mierne rozšírený, s hladkými alebo ryhovanými stenami. Ak sú na forme „potičnik“ ryhy, vedú kolmo na dno. Dno je ploché. Stredná časť formy „potičnik“ dodáva závinu „potica“ základný a jediný možný tvar prstencového bochníka s otvorom v strede, ktorý sa zužuje smerom nadol. Minimálny priemer nádoby „potičnik“ v spodnej časti je 14 cm. Hlinený „potičnik“ môže byť previazaný drôtom, aby sa zvýšila jeho životnosť.

4.3. Opis kľúčových prvkov, z ktorých vyplýva tradičný charakter výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Názov „potica“ je zreteľne slovinského pôvodu, pochádza zo skorších slovinských tvarov, ako napríklad „povitica“, „povtica“ a „potvica“. Jednotný názov „potica“ sa bežne používa od 18. storočia. Najstarší písomný záznam o závine „potica“ – v jeho historickej podobe ako „povitica“ – možno nájsť v dvoch zväzkov (z rokov 1575 a 1577) od autora prvých tlačených kníh v slovinčine Primoža Trubara.

Najstarší recept na závin „potica“ bol publikovaný v encyklopédii Sláva Kranského vojvodstva (1689) prvého slovinského encyklopedistu Janeza Vajkarda Valvasora. V úplne prvej slovinskej kuchárskej knihe, ktorú napísal Valentin Vodnik v roku 1799, sa výraz „potica“ vzťahuje na spôsob tvarovania závinu. Keď vyšlo viac kuchárskych kníh (od Andreja Zamejica, Magdaleny Knafelj Pleiweis, Sr Felicita Kalinšek a ďalších), vzrástol počet rôznych receptov na pokrm „potica“. Niektoré možno nájsť aj v cudzojazyčných kuchárskych knihách, napr. Die süddeutsche Küche (1897) od Kathariny Prato a kuchárska kniha od Marie von Rokitansky z roku 1897, v ktorej sa výslovne uvádza, že pečivo pochádza z Kraňska*.

Súčasný typický tvar závinu „Slovenska potica“, ktorý vznikol pečením v špeciálnej kameninovej alebo kovovej forme nazývanej „potičnik“ alebo „potičnica“, pochádza z obdobia spred viac ako 200 rokov.

Ťažko by ste hľadali tradičné slovinské jedlo, ktoré symbolizuje slávnostné menu lepšie ako „potica“. Hostina bez závinu „potica“ nie je ozajstnou hostinou, a to najmä v čase Vianoc a Veľkej noci a pri rodinných oslavách. Pokiaľ ide o náplne, estragónová je najtypickejšou slovinskou plnkou závinu „potica“, zatiaľ čo medová je jednou z najstarších známych.

„Slovenska potica“ sa najčastejšie plní vlašskými orechmi, pretože boli ľahko dostupné pre ľudí všetkých vrstiev a pomohli navodiť pocit slávnostnej hojnosti. Bežná je aj náplň z vlašských orechov a hrozienok. Sušené hrozno alebo hrozienka boli typické najmä pre tie časti Slovinska, kde sa vínna réva pestuje ako hlavná plodina. Postup pridávania hrozienok do náplne z vlašských orechov opísal Janez Vajkard Valvasor už v roku 1689 a Valentin Vodnik v roku 1799. To isté platí aj pre náplň s hrozienkami. Estragónová náplň je najtypickejšia slovinská, pretože táto bylinka bola vždy spájaná so sladkými jedlami. Závin „potica“ s tvarohovou plnkou je mimoriadne šťavnatý. V minulosti sa tvaroh pridával do estragónovej plnky namiesto drahých surovín, ako sú vajcia a maslo, ktoré si nemohol dovoliť každý. Tvaroh je jedinou prísadou, ktorá sa hodí k estragónovej náplni.

Dnes je závin „Slovenska potica“ známy vo všetkých slovinských regiónoch a aj medzi Slovincami žijúcimi v zahraničí. Mnohí zahraniční autori považujú závin „potica“ za pôvodný slovinský dezert.

Názov „slovenska potica“ sa prvýkrát použil v druhej polovici 19. storočia. Jeho použitie je zdokumentované v rôznych historických prameňoch:

— „[…] naši kuchári za ťažko zarobené mzdy vycestujú do Hamburgu, Berlína a Mníchova, aby naučili Nemcov, ako správne mastiť žganci a vyrobiť kranský závin ‚potica‘* […]“ (noviny Slovenija, 1849, č. 19, s. 74),

— „Medová a orechová ‚potica‘ a sušená klobása pochádzajú z Kraňska** a obľúbili si ich aj obyvatelia mimo tohto regiónu.“ (noviny Kmetijske in rokodelske novice, 35/1877, č. 11, s. 83),

— „Unesco vydalo príručku o svetovom kultúrnom dedičstve v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy [chýba predložka]. Nachádza sa v nej aj slovinská ‚potica‘.“,

— “‚Potica‘ je pre Slovinsko tým, čo je jablkový koláč pre Ameriku.“ (Betsy Oppenneer, Slávnostné chleby, recepty, príbehy a tradície, New York 2003, s. 117),

— „Poznáme však mnoho ďalších foriem a hrncov z kameniny. Podľa folklóru sa v nich pečú tri slovinské kulinárske špeciality: prekmurska gibanica, belokranjska povitica a ‚Slovenska potica‘“ (príloha k novinám Delo in Dom, júl – december 2007),

— „Ďalej vám prinášame nenahraditeľnú slovinskú ‚poticu‘ a nápady na slávnostné menu […]“ (časopis Mag, december 2007),

— „Niektoré druhy závinu ‚potica‘ zohrávajú dôležitú úlohu pri propagácii Slovinska ako turistickej destinácie a vo všeobecnosti. V tomto kontexte by sme zdôraznili závin „potica“ s estragónovou náplňou, najtypickejší slovinský závin ‚potica‘.“ (noviny Slovenske Novice, január – jún 2008),

— „Pravá slovinská ‚potica‘ má tri až štyri zvinutia, ktoré je možné dosiahnuť iba veľkým množstvom náplne.“ (noviny Slovenske Novice, január – jún 2008),

— „Zdá sa, že Spojené kráľovstvo objavuje sladkosť a rozmanitosť chutí, ktoré ponúka slovinská ‚potica‘. Recept na závin ‚potica‘, známy tiež ako ‚slovinský sladký chlieb‘, bol nedávno uverejnený v denníku The Daily Telegraph […]“ (noviny Nedelo, 19/2013, 3. marec, č. 9, s. 11),

— Medvedík pečie slovinskú sladkosť: „Potica“ (Tina Orter, 2014), obrázková kniha pre deti a rodičov s receptom na závin „Slovenska potica“; preložená do ôsmich jazykov (angličtina, nemčina, taliančina, francúzština, španielčina, ruština, švédčina a poľština),

— Nuts about Potica (The Slovenia Times, 3. apríl 2015),

— “‚Potica‘, stredobod slávnostného stola“ (webové stránky Slovinskej turistickej organizácie).

Poznámka k * a **: Od 15. storočia bolo Kraňsko (SL: Kranjska) ústredným historickým regiónom na slovinskom etnickom území. Bol to jediný úplne slovinský región. Pomenovanie Kranec (SL: Kranjec) sa preto používalo ako synonymum pre Slovinca. V roku 1364 sa Kraňsko stalo vojvodstvom a od roku 1846 do roku 1918 bolo korunnou krajinou v rámci Habsburskej monarchie. Dnešné Slovinsko je teda nástupcom bývalého Kraňska.

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.