DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Európska rada v októbri 2014 odsúhlasila rámec politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 Rámec stanovuje odhodlanie Európskej únie (EÚ) splniť záväzný cieľ dosiahnuť do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 zníženie vlastných emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve vo výške aspoň 40 %. K dosiahnutiu tohto znižovania emisií by mali prispieť všetky odvetvia. Európska rada potvrdila, že cieľ Európska únia ako celok splní nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, pričom v systéme obchodovania s emisiami (Emissions Trading System – ETS) a v sektoroch mimo ETS by do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 má dôjsť k zníženiu vo výške 43 %, resp. 30 %.

Pri súčasných uplatňovaných politikách sa nedá očakávať, že by emisie skleníkových plynov mohli klesnúť dostatočne na to, aby sa dosiahol cieľ EÚ v podobe zníženia emisií do roku 2030 o 40 % oproti roku 1990 a konkrétnejšie zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS o 30 % oproti roku 2005. S ohľadom na súčasné trendy a za predpokladu úplnej realizácie existujúcich právne záväzných cieľov a prijatých politík týkajúcich sa okrem iného energetickej efektívnosti, energetickej hospodárnosti budov, zníženia emisií CO2 z cestných vozidiel, obnoviteľných zdrojov energie, skládok, obehového hospodárstva či fluórovaných skleníkových plynov sa očakáva, že emisie, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o spoločnom úsilí (Effort Sharing Decision – ESD), sa do roku 2030 znížia iba približne o 24 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Preto sú potrebné vnútroštátne ciele znižovania, ktoré by poskytli stimuly pre ďalšie politiky, ktoré by viedli k väčším zníženiam. V tomto návrhu sa vymedzujú vnútroštátne ciele smerom k zníženiu emisií v sektoroch mimo ETS v celej EÚ do roku 2030 o 30 % v porovnaní s rokom 2005, a to spravodlivo a zároveň nákladovo efektívne v súlade s vyjadreniami Európskej rady. Členské štáty prispejú k celkovému zníženiu v rámci EÚ do roku 2030 cieľmi v rozmedzí od 0 % do –40 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Zníženia stanovené v tomto nariadení prispievajú k zlepšeniam predovšetkým v stavebníctve, poľnohospodárstve, odpadovom hospodárstve a doprave.

Týmto návrhom sa plnia aj záväzky EÚ vyplývajúce z parížskej dohody o zmene klímy. Komisia 10. júna 2016 predložila návrh, aby Európska únia ratifikovala parížsku dohodu. Tento návrh nadväzuje na hodnotenie parížskej dohody Komisiou.

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC). Jej súčasťou je dlhodobý cieľ udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vyvíjať úsilie o to, aby sa toto zvýšenie udržalo na 1,5 °C. V súlade s vedeckými zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (International Panel on Climate Change – IPCC) je cieľom EÚ v záujme boja proti zmene klímy do roku 2050 znížiť emisie o 80 až 95 % v porovnaní s rokom 1990 v kontexte potrebných znížení zo strany rozvinutých krajín ako celku.

Európska únia a všetky ostatné zmluvné strany sú povinné nahlasovať vnútroštátne stanovené príspevky každých 5 rokov na základe globálneho hodnotenia, ktoré podľa dohody má prebehnúť v roku 2023, a potom každých päť rokov.

V záujme splnenia dlhodobého cieľa Európskej únie do roku 2050 znížiť vlastné emisie aspoň o 80 % je potrebný nepretržitý pokrok smerom k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Ten si bude vyžadovať zmeny podnikateľského a investičného správania a stimuly naprieč celým spektrom politík. Dôležité je, že prechod pre Európsku úniu predstavuje príležitosť na zvyšovanie zamestnanosti a rast. Podnieti investície a inovácie týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov, čím sa prispeje k napĺňaniu ambície Európskej únie stať sa svetovým lídrom, a zvýši sa rast na trhoch s tovarom a službami z EÚ, napríklad v oblasti energetickej efektívnosti. V kontexte prechodu na čistú energiu by členské štáty mali uplatňovať dodatočné politiky a opatrenia na zníženie emisií. Mala by sa výrazne podporovať činnosť miestnych a regionálnych samospráv, miest a miestnych a regionálnych organizácií. Členské štáty by mali zabezpečiť spoluprácu medzi ústrednými a miestnymi orgánmi na rôznych úrovniach. Zavedenie pevného rámca pre politiku v oblasti klímy je kľúčovým prvkom pri budovaní odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v sektoroch mimo ETS, ako aj pokrok vo všetkých aspektoch energetickej únie s cieľom zaistiť bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu pre občanov.

Nórsko a Island prejavili záujem o účasť na jednotnej akcii Únie a jej členských štátov. Podmienky upravujúce možnú účasť Nórska a Islandu budú stanovené v súvisiacich právnych predpisoch. Pokiaľ ide o obdobie 2021 až 2030, Nórsko objasnilo, že má v úmysle plne sa zapojiť do úsilia o zníženie emisií pre sektory mimo ETS. Keďže ciele jednotlivých členských štátov sa pohybujú od 0 % do –40 % v závislosti od hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa, Nórsku by bol pridelený odhadovaný číselný cieľ znížiť emisie o 40 % oproti úrovni z roku 2005 a Nórsku a Islandu budú k dispozícii rovnaké mechanizmy flexibility ako členským štátom. Konečné ciele sa určia až vtedy, keď bude návrh prijatý. Týmto návrhom nie je dotknutý spôsob, akým sa Nórsko a Island budú zúčastňovať na jednotnej akcii.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Tento návrh vo všeobecnosti nadväzuje na prístup existujúcich politických ustanovení pre sektory mimo ETS stanovených v rozhodnutí o spoločnom úsilí. Európska rada sa výslovne vyjadrila, že treba pokračovať v súčasnej politickej úprave a prijala usmernenia o konkrétnych otázkach, ktoré sa majú riešiť v období rokov 2021 až 2030 vrátane stanovenia vnútroštátnych cieľov zníženia emisií. Všeobecný prístup pri stanovovaní vnútroštátnych cieľov znižovania emisií v súlade s prístupom prijatým v súčasnom rozhodnutí o spoločnom úsilí a usmerneniach Európskej rady z októbra 2014 sa zakladá na pomernom HDP na obyvateľa. V prípade členských štátov s HDP na obyvateľa vyšším než priemer EÚ sa ciele ďalej upravujú, aby odrážali nákladovú efektívnosť v rámci tejto skupiny. Takýto prístup zabezpečuje rovnováhu medzi spravodlivosťou a nákladovou efektívnosťou, ako to potvrdila Európska rada.

S cieľom stimulovať reálne dodatočné akcie v rámci odvetvia využívania pôdy vrátane poľnohospodárstva tento návrh zabezpečuje nielen spoľahlivé započítavanie a celkovú environmentálnu integritu, ale zároveň zahŕňa aj novú flexibilitu, ktorá umožňuje obmedzené využívanie určitých čistých záchytov z určitých kategórií započítavania v rámci využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF), pričom zaisťuje, aby v odvetví LULUCF nedochádzalo k dlhom, s cieľom v prípade potreby zohľadniť, ako členské štáty dodržiavajú súlad pri plnení cieľov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje ESD.

To je v súlade s usmerneniami Európskej rady, kde sa poukazuje na nižší potenciál zmierňovania v odvetví poľnohospodárstva a využívania pôdy, ako aj na význam preskúmania čo najlepšieho spôsobu, ako optimalizovať príspevok tohto odvetvia k znižovaniu emisií skleníkových plynov a k ich sekvestrácii, okrem iného zalesňovaním.

Bola pridaná aj ďalšia nová flexibilita v súlade s usmerneniami Európskej rady pre tie členské štáty, ktoré majú vnútroštátne ciele znižovania výrazne vyššie, než je jednak priemer Únie, jednak ich potenciál nákladovo efektívneho znižovania, ako aj pre členské štáty, ktoré žiadnym priemyselným zariadeniam v roku 2013 nepridelili bezplatné kvóty. Flexibilita umožňuje oprávneným členským štátom uľahčiť splnenie ich povinnosti podľa ESD zrušením kvót EU ETS.

•Súlad s ostatnými politikami Únie