Oznámenie Komisie Európskej Rade - Európsky technologický inštitút: ďalšie kroky k jeho vytvoreniu /* KOM/2006/0276 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.6.2006 KOM(2006) 276 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEJ RADE Európsky technologický inštitút: ďalšie kroky k jeho vytvoreniu Zhrnutie V nadväznosti na prvé oznámenie o Európskom technologickom inštitúte (ETI), ktoré bolo prijaté 22. februára 2006, Európska rada v marci 2006 uznala, že Európsky technologický inštitút bude dôležitým krokom k vyplneniu súčasnej medzery medzi vyšším vzdelávaním, výskumom a inováciami a vyzvala Komisiu, aby do polovice júna 2006 predložila návrh na ďalšie kroky, ktoré sa majú podniknúť. Po zasadaní Európskej rady Komisia o tejto koncepcii ďalej uvažovala a spustila rozsiahlu konzultáciu s členskými štátmi a európskymi zúčastnenými stranami. Počas konzultácií rôzne zúčastnené strany zdôraznili možnú zámenu názvu budúceho inštitútu so súčasnými organizáciami a potrebu s konečnou platnosťou zdôrazniť jeho inovačný charakter. Komisia zatiaľ ponechala názov Európsky technologický inštitút (European Institute of Technology), k tomuto problému sa však vráti v konečnom návrhu. Ďalej sa počas konzultácií dosiahla všeobecná dohoda o kontextovej analýze Komisie týkajúcej sa medzier a potrieb ako aj o potrebe zosúladeného úsilia zužitkovať kapacitu Európy v oblasti znalostného trojuholníka, ktorý tvoria vzdelávanie, výskum a inovácie, s cieľom zlepšiť jej konkurencieschopnosť. ETI by sa mal považovať za jednu časť integrovanej stratégie na mobilizáciu vzdelávania, výskumu a inovácií na účely dosiahnutia lisabonských cieľov. V tomto kontexte by ETI nemal byť len novým operátorom v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, ale aj referenčným modelom stelesňujúcim znalostný trojuholník na európskej úrovni. Konzultácia upozornila na niekoľko špecifických otázok, na ktoré sa zameriava toto oznámenie. Vzťahujú sa na navrhovanú štruktúru a fungovanie ETI; charakter a úlohu správnej rady; fungovanie znalostných spoločenstiev; štatút zamestnancov ETI a ich vzťah k domovským inštitúciám; stimuly pre účasť partnerov v ETI; úlohu podnikateľskej sféry; tituly, ktoré by mohol udeľovať; jeho vzťah k súčasným a budúcim iniciatívam EÚ. Toto oznámenie neposkytuje konečné riešenia. Uvádza ďalšie informácie o aspektoch návrhu a podľa potreby predkladá návrhy na ich riešenie. Oznámenie takto objasňuje to, čo je teraz možné a zároveň uvádza, kde musí zostať prístup otvorený; jeho cieľom je podporiť viac zameranú konzultáciu s členskými štátmi a zúčastnenými stranami v budúcich mesiacoch. Komisia začala hodnotenie vplyvu v plnom rozsahu, ktoré bude ukončené na jeseň. Ako európska organizácia schopná podporiť špičkovú kvalitu, pritiahnuť talenty z celého sveta a poskytnúť európske pracovné prostredie študentom, vedeckým pracovníkom a manažérom inovácií, ETI bude predstavovať európsky symbol obnoveného úsilia smerom k vytvoreniu konkurenčnej znalostnej spoločnosti. 1. Úvod Komisia prvýkrát upozornila na potrebu Európskeho technologického inštitútu v jarnej správe za rok 2005[1]. Európska rada to vzala na vedomie a Komisia začala proces úvah a konzultácií, ktoré vyústili do predloženia prvého oznámenia o Európskom technologickom inštitúte (ETI)[2] 22. februára 2006. V záveroch Európskej rady z marca 2006 sa uvádza, že: „Európska rada berie na vedomie význam oznámenia Komisie o Európskom technologickom inštitúte a ďalej preskúma myšlienky s cieľom podporiť spolu s inými akciami vytváranie sietí a synergiu medzi špičkovými spoločenstvami v oblasti výskumu a inovácií v Európe. Európska rada uznáva, že Európsky technologický inštitút – založený na prvotriednych sieťach otvorených všetkým členským štátom – bude dôležitým krokom k vyplneniu existujúcej medzery medzi vyšším vzdelávaním, výskumom a inováciami spolu s ostatnými akciami, ktoré podporujú vytváranie sietí a synergiu medzi špičkovými spoločenstvami v oblasti výskumu a inovácií v Európe. V tejto súvislosti by mala mať hlavnú úlohu Európska rada pre výskum. Európska rada vyzýva Komisiu, aby do polovice júna 2006 predložila návrh na ďalšie kroky[3]. Po zasadaní Európskej rady Komisia ďalej uvažovala o tejto koncepcii, a najmä o otázkach, ktoré nastolili členské štáty a zúčastnené strany. Zorganizovala sériu konzultačných stretnutí[4], aby dala všetkým stranám možnosť prerokovať návrh a jeho odôvodnenie, ako aj získať od nich spätnú väzbu. Predseda Barroso sa stretol s delegáciou[5] z vedeckej rady Európskej rady pre výskum, ktorá takisto predložila svoje stanovisko. Počas konzultácií sa dosiahla všeobecná dohoda o kontextovej analýze Komisie týkajúcej sa medzier a potrieb, ako aj o potrebe zosúladeného úsilia zužitkovať kapacitu Európy v oblasti znalostného trojuholníka, ktorý tvoria vzdelávanie, výskum a inovácie, s cieľom zlepšiť jej konkurencieschopnosť. Rôzne zúčastnené strany nastolili otázku týkajúcu sa názvu budúceho inštitútu s odvolaním sa na možnú zámenu so súčasnými organizáciami a potrebu s konečnou platnosťou zdôrazniť jeho inovačný charakter. Komisia bude uvažovať o tomto probléme a bude ho riešiť v konečnom návrhu. ETI by sa mal považovať za jednu časť integrovanej stratégie na mobilizáciu vzdelávania, výskumu a inovácií na účely dosiahnutia lisabonských cieľov. Mechanizmy financovania, ako sú 7. rámcový program v oblasti výskumu a rámcový program v oblasti konkurencieschopnosti a inovácií poskytnú podporu pre výskum a inovácie na najvyšších úrovniach špičkovej kvality. Regionálna politiky EÚ poskytuje značnú podporu na rozšírenie kapacít výskumu, inovácií a vzdelávania v celej EÚ a na túto oblasť sa zameria ešte výraznejšie v budúcom programovom období (2007 – 2013). Komisia prijala oznámenie vyzývajúce na modernizáciu univerzít a univerzitného výskumu[6], v ktorom načrtáva myšlienky, s cieľom riešiť nedostatky v riadení a financovaní, ako aj roztrieštenosť vyššieho vzdelávania. Okrem toho sa v oznámení o „podpore podnikateľských paradigiem prostredníctvom vzdelávania a učenia“[7] zdôrazňuje, že kombinácia podnikateľského zmýšľania a kompetencie a špičkovej kvality technologického štúdia je nevyhnutná, ak majú študenti a vedeckí pracovníci komerčnejšie zúročovať svoje nové objavy. Tieto iniciatívy pomáhajú dať návrh na ETI do súvislostí. ETI by nemal byť len novým operátorom v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, ale aj referenčným modelom stelesňujúcim znalostný trojuholník na európskej úrovni. Konzultácia upozornila na niekoľko špecifických otázok. Prvá skupina otázok súvisí s navrhovanou štruktúrou ETI: charakter a úloha správnej rady; fungovanie znalostných spoločenstiev; štatút zamestnancov ETI a ich vzťah k domovským inštitúciám; stimuly pre účasť partnerov v ETI; úloha podnikateľskej sféry atď. Druhá skupina otázok viac súvisí so zriadením ETI v súčasnom kontexte EÚ, s jeho právnym základom a štatútom, titulmi, ktoré by mohol udeľovať, jeho zdrojmi financovania a jeho vzťahom k súčasným a budúcim iniciatívam EÚ. Je nevyhnutné riešiť tieto dôležité otázky teraz, aby sa pripravila pôda pre budúcu prácu v súvislosti s definovaním a zriadením ETI, čo by sa malo uskutočniť na základe legislatívneho návrhu Komisie do konca roka 2006. Komisia bude počas tohto obdobia pokračovať v konzultáciách. Súčasné oznámenie odpovedá na otázky, ktoré boli nastolené v priebehu konzultácií. Uvádza ďalšie informácie o aspektoch návrhu a podľa potreby predkladá návrhy na ich riešenie. Oznámenie takto objasňuje to, čo je teraz možné a zároveň uvádza, kde musí zostať prístup otvorený; jeho cieľom je podporiť viac zameranú konzultáciu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami v budúcich mesiacoch , s cieľom pevne zakotviť víziu ETI a jej zdôvodnenie. Toto oznámenie neposkytuje konečné riešenia. Jedným z kľúčových prvkov návrhu je zabezpečiť, aby bol ETI autonómnou inštitúciou, ktorá bude mať možnosť stanoviť si svoj vlastný spôsob práce v súlade so všeobecným cieľom: byť hybnou silou pre špičkové vzdelávanie, výskum a inovácie. Takto by mal právny nástroj zriaďujúci ETI poskytovať široký rámec cieľov a prevádzkových pravidiel, v rámci ktorých by mala správna rada ETI voľnú ruku, pokiaľ ide o podrobné definovanie organizácie a prevádzky. 2. Štruktúra a riadenie ETI je inštitúcia, ktorá určuje strategické vedecké výzvy týkajúce sa možných ekonomických záujmov v interdisciplinárnych oblastiach a vyberá a financuje znalostné spoločenstvá, ktoré ich majú riešiť. Jeho znalostné spoločenstvá sú integrovanými partnerstvami pozostávajúcimi z tímov, ktoré zostavujú univerzity, výskumné organizácie a priemysel, a ktoré vykonávajú výskum, vzdelávanie a inovácie. Jeho jadru, ktoré je koncipované ako zjednodušený, efektívny a prevádzkový subjekt, by sa mala zaistiť právna subjektivita. Mal by mať správnu radu s obmedzeným počtom pomocného personálu. Úlohy, t. j. výskum, inovácie a výučbu postgraduálnych študentov, by vykonávali znalostné spoločenstvá. Znalostné spoločenstvo by bolo preto oveľa viac než iba sieť: znalostné spoločenstvo by bolo integrovaným partnerstvom, ktoré sa dohodlo na dosiahnutí strategických cieľov určených správnou radou ETI. ETI by bol preto autonómnym orgánom s inovačným štrukturálnym a prevádzkovým modelom a silnou európskou identitou. Mal by byť operátorom: t. j. mal by byť aktívny v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií na základe ľudských a fyzických zdrojov poskytovaných najmä partnerskými organizáciami. Tie by mali byť organizované v rámci znalostných spoločenstiev na základe strategického riadenia správnej rady. Možné prístupy k vytvoreniu znalostných spoločenstiev a riadiaceho orgánu sú stanovené v ďalších častiach. 2.1. Znalostné spoločenstvá Znalostné spoločenstvá predstavujú prevádzkové srdce ETI. Sú plánované ako partnerstvá špičkových tímov a oddelení z univerzít a podnikateľského a výskumného sektora, ktoré budú mať strednodobý/dlhodobý (10 – 15 rokov) program týkajúci sa vzdelávania, výskumu a inovácií v širokej strategickej interdisciplinárnej oblasti. Mali by poskytovať potrebné kritické množstvo, ktoré bude mať vplyv na svetovej scéne a spojí rozptýlenú špičkovú kvalitu, ktorú možno v Európe nájsť. Ako je načrtnuté v oznámení z 22. februára 2006, prvé znalostné spoločenstvá by mali byť určené do roku 2009. Znalostné spoločenstvá by mali byť vyberané na základe postupu „zhora nadol“ aj „zdola nahor“. Postup „ zdola nahor “ znamená, že tímy a oddelenia z akademického, výskumného a podnikateľského sektora sa sami spoja a vytvoria potenciálne partnerstvá vo vybranej oblasti. Správna rada by rozhodovala o kritériách výberu, vrátané takých prvkov, ako sú program v oblasti špičkového výskumu, vzdelávania a inovácií vo vybranej oblasti, kombinácia prvotriednych fyzických a ľudských zdrojov, mechanizmy na zabezpečenie vysokej kvality vzdelávacieho prvku, ako aj efektívny prínos pre regióny a príslušných obchodných partnerov (najmä MSP), vrátane prenosu poznatkov na trh. Postup „ zhora nadol “ znamená, že správna rada by definovala strategické interdisciplinárne oblasti pôsobenia, v ktorých treba založiť znalostné spoločenstvá. Tieto oblasti by mali predstavovať kľúčové technologické výzvy s dlhodobou perspektívou , kde je potenciál vytvárať inovačné riešenia a obchodné výhody s podstatným vplyvom na konkurencieschopnosť Európy. Mali by to byť oblasti s „podnikateľskou dôležitosťou“ a program medzi základným výskumom a nadväzujúcim aplikovaným výskumom, najmä v nových oblastiach skúmania, ktoré si vyžadujú mulitidisciplinárny prístup[8]. Správna rada by mala tiež stanoviť kritéria a postupy výberu a organizovať ho vo forme súťaže. Niektoré usmernenia týkajúce sa špecifických kritérií výberu znalostných spoločenstiev sa môžu uviesť v právnom nástroji. Mohli by to byť požiadavky týkajúce sa súladu s celkovými cieľmi a stratégiou ETI a špičkovej kvality (alebo potenciálu pre špičkovú kvalitu) preukázanej v rámci návrhu, ako aj opatrení so zreteľom na pravdepodobnú kvalitu a účinnosť návrhu. Po výbere si každé znalostné spoločenstvo vytvorí svoju vlastnú prevádzkovú štruktúru v rámci všeobecného rámca poskytnutého správnou radou. Mieru autonómie a zodpovednosti znalostných spoločenstiev by mala určiť správna rada, mali by však mať značnú autonómiu a maximálnu flexibilitu vnútornej organizácie a riadenia zdrojov (finančných, ľudských a fyzických). Ich krátkodobé a strednodobé ciele by mali byť stanovené vo všeobecnom rámci definovanom správnou radou, aby si ETI ako celok zachoval primeraný stupeň vnútornej súdržnosti. Zámerom je postaviť inovácie skôr do stredu znalostného trojuholníka , než uskutočňovať tradičný prenos technológií na konci procesu. Na dosiahnutie tohto zámeru by mala byť podnikateľská odbornosť integrovaná do všetkých aspektov výskumu a vzdelávania. Podnikanie môže priamo prispieť k výskumu a vzdelávaniu pomocou špičkových výskumných pracovníkov a metód riadenia. Programy výučby by mohli obsahovať moduly riadenia inovácií a kurzy podnikania. To by pomohlo absolventom a výskumným pracovníkom nadobudnúť podnikateľské zmýšľanie a zručnosti nevyhnutné na prenos poznatkov a zakladanie podnikov , aby mohli plne využívať inovačný potenciál svojho výskumu. Okrem toho môžu spoločnosti prispieť aj k výučbe a ponúknuť študijné pobyty. 2.2. Správna rada ETI by mala riadiť správna rada podporovaná vlastnými administratívnymi útvarmi, obmedzenými na najnevyhnutnejšie prvky (ako sú sekretariát, právny a finančný útvar atď.) Správna rada by mala určiť všeobecný politický a strategický program, v ktorom určí hlavné tematické oblasti, v rámci ktorých by mal pracovať, a vyberie, vytvorí a bude monitorovať a hodnotiť znalostné spoločenstvá. Mala by stanoviť všeobecné pravidlá ETI a zabezpečiť koordináciu medzi rôznymi znalostnými spoločenstvami. Mala by rozhodovať o všeobecnom rozpočte ETI a prideľovať ho znalostným spoločenstvám na základe pokroku preukázaného monitorovaním a hodnotením. Zloženie správnej rady musí zaistiť: - špičkovú kvalitu a nezávislosť pre ETI, - zodpovednosť voči poskytovateľom finančných prostriedkov a voči spoločnosti ako celku, - primeranú vedeckú a podnikateľskú riadiacu schopnosť, - riadne mechanizmy dialógu a spätnej väzby v súvislosti s príslušnými zúčastnenými stranami. Správna rada by mala mať obmedzený počet členov a mala by predstavovať rovnováhu, pokiaľ ide o vedeckú a podnikateľskú prax jej členov. Členovia by mali byť nominovaní osobne bez toho, aby mali akúkoľvek reprezentatívnu funkciu. Rade môžu pomáhať vonkajšie poradné výbory podporujúce jej spolurozhodovací proces. Bude takisto dôležité, aby správna rada viedla štruktúrovaný dialóg s partnerskými organizáciami znalostných spoločenstiev; tie sú z určitého hľadiska „akcionármi“ prevádzky a bude potrebné uistiť ich, že pri významných strategických rozhodnutiach sa ich stanoviská budú zohľadňovať. Proces výberu členov správnej rady by mal byť transparentný a založený výlučne na kritériách špičkovej kvality vo vede a inováciách. Ako vhodný model by mohol slúžiť postup pri nominácii vedeckej rady Európskej rady pre výskum (t. j. identifikačný výbor vedený značne uznávanou osobou). 3. Opatrenia medzi ETI a znalostnými spoločenstvami týkajúce sa zamestnancov Ľudské zdroje sú pre ETI jednou z hlavných výziev. Ak chce dosiahnuť svoje ciele špičkovej kvality, ETI musí pritiahnuť tých najlepších do znalostných spoločenstiev a musí byť schopný vytvoriť z nich efektívny tím. V oznámení z februára Komisia navrhla, aby tí, ktorí pracujú v rámci znalostných spoločenstiev – výskumní pracovníci, lektori, tí, ktorí pracujú v oblasti prenosu inovácií alebo technológie – boli vyslaní do ETI a boli tam v pracovnom pomere. Táto skutočnosť viedla k obavám, že ETI by mohol zvýšiť roztrieštenosť európskeho vyššieho vzdelávania a dokonca „ukradnúť“ špičkovú kvalitu z miest, kde v súčasnosti existuje. Tento prípad by nemal nastať a preto sa vyžaduje objasnenie. V praxi dnes univerzity a medzinárodné vedecké organizácie (a vlastne spoločnosti) využívajú rôzne spôsoby, ako si udržať a odmeňovať tých, ktorí pre nich pracujú. Tieto spôsoby by mal mať k dispozícii aj Európsky technologický inštitút v rámci primeraného všeobecného rámca. Môže ísť o priamy pracovný pomer, vyslanie (strednodobé opatrenie, v rámci ktorého jednotlivec pracuje počas daného obdobia v inej inštitúcii so spektrom opatrení umožňujúcich potenciálny pracovný pomer a „právo na návrat“) alebo voľné spojenia, ako sú dvojité pričlenenie (keď je jednotlivec v pracovnom pomere doma, ale technicky je pričlenený aj k svojej pridruženej organizácii) alebo dočasné pridelenie (napr. dlhodobé vzdelávacie pracovné voľno). Komisia navrhuje, aby sa v súvislosti s ETI a znalostnými spoločenstvami zvážili všetky tieto možnosti. Vo fáze výberu sa však musí zaručiť dostatočná angažovanosť zamestnancov pracujúcich v znalostných spoločenstvách voči samotnému ETI, voči jeho identite a jeho priebežnému úspechu a bude dôležité mať spoločný zamestnanecký rámec (ktorý sa týka takých záležitostí ako je odmeňovanie, pracovné podmienky, právo na duševné vlastníctvo atď.). Znalostné spoločenstvá by v tomto rámci mali mať slobodu, pokiaľ ide o čo najvýhodnejšie organizovanie svojich ľudských zdrojov. 4. Tituly ETI by mal byť schopný udeľovať tituly a diplomy. Boli by viditeľným prejavom značky ETI a stimulom, ako pritiahnuť študentov a vedeckých pracovníkov, aby sa zúčastňovali na jeho programoch. ETI musí slúžiť ako magnet pre najlepšie mozgy z celého sveta. Udeľovanie kvalitných titulov by posilnilo jeho identitu a pomohlo mu, aby sa stal značne uznávaným a tak fungoval ako model pre presadzovanie zmeny v celom európskom priestore vyššieho vzdelávania. Právny nástroj by mal zabezpečiť udeľovanie titulov a od správnej rady by mal vyžadovať, aby zaviedla postupy zaručujúce kvalitu diplomových kurzov. Ich základ by mohli tvoriť modely požívané v členských štátoch v súvislosti s bolonským procesom. Členské štáty by mali na tomto základe uznávať tieto tituly. Uznávanie titulov ETI členskými štátmi bude signalizovať, že bariéry v oblasti uznávania titulov, ktoré sú stále hlavnou prekážkou mobility a vytvárania znalostnej Európy, sa už prekonali. Uznávanie titulov tiež upevní postavenie, viditeľnosť a príťažlivosť ETI ako vo vnútri EÚ, tak i mimo nej a uľahčí mobilitu študentov. 5. Výhody účasti Ďalšou hlavnou otázkou v rámci konzultácií bola otázka prínosov a výhod účasti v znalostnom spoločenstve – prečo by univerzita, výskumné stredisko alebo podnik chceli zdieľať svoje duševné (a vlastne ľudské) zdroje so znalostným spoločenstvom? Čo by motivovalo (povedzme) región, aby prispieval k práci ETI, napríklad tým, že by ponúkal areály vysokých škôl alebo výskumné zariadenia? Prínosy sa budú líšiť podľa okolností. Nasledujúce príklady ukazujú druhy výhod, ktoré môžu vyplynúť: - pre všeobecné univerzity s intenzívnym výskumom by boli hlavnou výhodou ďalšie možnosti rýchlejšie pokročiť s prácou, o ktorej univerzita už rozhodla, že je pre ňu strategicky dôležitá. ETI by dal znalostným spoločenstvám k dispozícii finančné zdroje; zúčastnené univerzity a výskumné strediská by tak mohli robiť viac a rýchlejšie, ako by bolo bez týchto dodatočných zdrojov možné. Ďalej by úzke partnerstvá so znalostnými spoločenstvami a integrácia podnikania umožnili účinnejšie zdieľanie znalostí a ich využitie v rámci inovácií. Kombinácia týchto dvoch prvkov by dala ďalší rozmer úsiliu dokonca i najvyspelejších univerzít a spoločností a zaistila by, aby proces poskytoval výhody všetkým partnerom; - pre univerzity, ktorých špičková kvalita je špecifickejšie zameraná, ako sú regionálne alebo inovačne zamerané univerzity, by takisto platili uvedené výhody. ETI by mohol poskytnúť doplnkové finančné zdroje s cieľom pomôcť vybudovať infraštruktúrnu kapacitu. Okrem toho by vzdelávacie činnosti ETI pomohli zvýšiť príťažlivosť hostiteľskej univerzity; - pre spoločnosti a špecializované výskumné strediská by bola príťažlivosť najväčšia v oblastiach vyššieho rizika a neistoty . To sú oblasti, kde sa stretáva verejný záujem reprezentovaný ETI a komerčný záujem spoločností. Malo by to povzbudiť spoločnosti, aby investovali a priamo sa podieľali na skoršej fáze výskumu, než by inak urobili, alebo investovali do špekulatívnejších dlhodobých oblastí. Vzdelávacie činnosti znalostného spoločenstva by zároveň týmto spoločnostiam umožnili prispievať k vzdelávaniu študentov a urobiť ich znalosti relevantnejšími pre začatie ich profesionálnej kariéry alebo vlastného podniku. Úzke zapojenie podnikateľskej sféry do definovania programu znalostného spoločenstva by jej zaistilo výsledky z výskumu a podporu pre rozvoj nových obchodných príležitostí; - malé a stredné podniky v regiónoch, kde znalostné spoločenstvá pôsobia, budú využívať výhody z dostupnosti väčšieho objemu ľudského kapitálu, z možnosti využívať technické služby poskytované Európskym technologickým inštitútom, z možnosti zakladať nové podniky, z príležitostí pre podniky osamostatniť sa, zo skupinových aktivít a z ľahšieho prístupu k rizikovému kapitálu ; - vo všeobecnejšej rovine by sa pripojenie k ETI a dostupnosť (v primeranom čase) kritického množstva práv na duševné vlastníctvo spravovaných ETI ukázalo príťažlivé pre potenciálnych účastníkov v príslušných oblastiach. 6. Ďalšie otázky V nasledujúcich mesiacoch budú v priebehu prípravy právneho návrhu podrobne riešené tieto otázky. 6.1. Práva na duševné vlastníctvo Ak má ETI za určitý čas vytvoriť kritické množstvo ním vlastnených a zdieľaných znalostí a podporovať ich využitie, bude nevyhnutný rámec opatrení týkajúcich sa príslušných práv na duševné vlastníctvo. Správna rada by mala definovať všeobecný rámec, v ktorom by jednotlivé znalostné spoločenstvá mohli túto otázku riešiť. Tento rámec by mohol zahŕňať (napríklad) také otázky ako je požiadavka vyhradiť určité práva pre samotný ETI alebo rozdeliť ich medzi partnerské organizácie a znalostných pracovníkov; alebo by mohol stanoviť, kto by mal takéto práva vyjednať v mene znalostného spoločenstva a ETI atď. Do právneho nástroja bude potrebné zahrnúť príslušné rámcové ustanovenia. 6.2. Právny základ Zmluva o EÚ poskytuje v rámci ustanovení o vzdelávaní, výskume a konkurencieschopnosti celé spektrum možností, pokiaľ ide o právny základ, na ktorom má byť vytvorený ETI. Komisia v súčasnosti uvažuje o najvhodnejšom výbere právneho základu. 6.3. Financie Budúcu jeseň bude v rámci posúdenia vplyvu vykonaná hĺbková finančná analýza. Táto analýza bude objasňovať podávanie správ, otázky finančného riadenia a kontroly týkajúce sa zodpovednosti správnej rady ETI. Tu treba zdôrazniť niektoré ďalšie prvky: - ETI, ktorý má byť základňou špičkového vzdelávania, výskumu a inovácií bude na začatie činnosti a prevádzku potrebovať značné verejné financie, aj keď s jeho rozvojom by sa dalo predpokladať, že bude prichádzať väčšie množstvo súkromných finančných prostriedkov. Úzky dlhodobý vzťah s podnikaním vo všetkých jeho činnostiach by mal podporiť príspevky súkromného sektora, ale je pravdepodobné, že pre dlhodobý rozvoj koncentrácie duševného kapitálu zostane rozhodujúce verejné financovanie. - Komisia predpokladá, že ETI sa bude progresívne rozvíjať. To znamená, že požiadavky financovania by sa sústredili na koniec obdobia 2007 – 2013 a potom a tiež by postupne rástli. - Pre koncepciu ETI je najdôležitejšie súkromné financovanie. Je preto potrebné podporovať ETI, aby vytvoril spôsob na pritiahnutie dotácií, ako je nadácia. - Časom by sa zvyšujúci sa podiel príjmu ETI mal získavať zo ziskov prostredníctvom zmlúv na výskumné a vzdelávacie činnosti. 7. Príťažlivosť v celosvetovom meradle Jedným z cieľov ETI je byť príťažlivým pre študentov a vedeckých pracovníkov na celom svete. Iba celosvetová povesť priláka študentov a výskumných pracovníkov z celej Európy a bude pôsobiť ako základňa pre zmenu. Skúsenosti rovnako ukazujú, že inštitúcie s celosvetovou povesťou môžu prilákať významnú časť študentov a výskumných pracovníkov z krajín mimo EÚ. To by predstavovalo meradlo úspechu a príležitosť pre EÚ získavať výhody zo zručností, ktoré so sebou prinášajú občania z krajín mimo EÚ – spôsobom, akým to urobili USA. ETI by si však mal byť vedomý potreby vyhnúť sa spusteniu odlivu mozgov z menej rozvinutých krajín a miesto toho podporovať príšlušnými väzbami výskum a inovácie v tretích krajinách. Dve hlavné záležitosti by sa podieľali na celosvetovej príťažlivosti ETI pre študentov a výskumných pracovníkov z krajín mimo EÚ vo všetkých fázach ich kariéry. Prvou je akademická dôveryhodnosť kurzov, titulov a výskumných programov. Spôsob, ako sa tituly medzinárodne uznávajú, kvalita výskumu, výsledky a rozvinuté inovácie by boli hlavnými prvkami pre prilákanie študentov a výskumných pracovníkov zo zahraničia. Druhý spôsob je zjednodušený postup, ktorý by umožnil, aby zahraniční uchádzači o magisterské alebo doktorandské štúdium a výskumní pracovníci mohli nastúpiť do ETI a aby ETI zamestnával v znalostným spoločenstvách občanov tretích krajín. Bol dohodnutý zrýchlený a zjednodušený vnútroštátny postup prijímania a vydávania víz študentom a výskumným pracovníkom z krajín mimo EÚ[9] , ktorý by mal byť rýchle transponovaný. Pravdepodobne budú potrebné osobitné dohody o vízach. Poskytnutie finančnej podpory študentov a výskumným pracovníkov z krajín mimo EÚ by posilnilo celosvetovú príťažlivosť ETI. Správna rada ETI by mala zvážiť otázku štipendií a výskumných grantov vynikajúcim študentom a výskumným pracovníkom zo zahraničia. Kritériom pre ETI by ako vždy mala byť špičková kvalita výsledkov. 8. Inštitúcia na podporu iných inštitúcií a akcií: vzťah k iným činnostiam EÚ v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií Ako bolo uvedené už v predchádzajúcom oznámení, ETI je navrhnutý ako súčasť jednotného úsilia s cieľom posilniť kapacity v sektoroch výskumu, vzdelávania a inovácií smerom k lisabonským cieľom. Je preto komplementárny vo vzťahu k iným činnostiam zameraným na vytváranie priaznivého prostredia pre výskum, vzdelávanie a inovácie. ETI by sa mal stať hlavným nástrojom v rámci tohto prostredia nakloneného inováciám. Na rozdiel od iných iniciatív Spoločenstva sa predpokladá, že ETI bude stály orgán, operátor vedomostí, a nie mechanizmus financovania . Bude integrovať tri prvky znalostného trojuholníka a prijme aktívny prístup, aby dosiahol synergiu medzi týmito prvkami. Podporí najmä strategický výskum orientovaný na riešenie problémov, ako aj školenia absolventov v oblastiach týkajúcich sa podnikania a priemyslu. Na politickej úrovni by mala správna rada zaviesť štrukturovaný dialóg s Európskou radou pre výskum. To isté by sa dalo urobiť s ostatnými iniciatívami EÚ, akými sú európske technologické platformy, spoločné technologické iniciatívy alebo siete špičkovej kvality, s cieľom formulovať svoju vlastnú politiku a urobiť ju zlučiteľnou a súčinnou. Na prevádzkovej úrovni by sa mali podporiť partnerstvá vo všetkých fázach (od prípravy žiadostí o kandidatúru s cieľom stať sa znalostným spoločenstvom a definície ich cieľov až po realizáciu, po tom, čo budú vybrané), aby sa rozvíjala spolupráca s existujúcimi projektami a využívali sa ich výsledky a osvedčené postupy. 9. Ďalšie kroky Tento dokument reaguje na žiadosť jarného zasadnutia Európskej rady. Pri jeho príprave sa Komisia ďalej radila so zúčastnenými stranami a členskými štátmi. K ďalším krokom patrí dokončenie hodnotenia vplyvu, ktoré práve prebieha a príprava návrhu právneho nástroja zriaďujúceho ETI, ktorý by mal byť prijatý na jeseň tohto roku. Medzitým sa bude Komisia usilovať o objasnenie otázok, ktoré sa tu prediskutovali a rozsahu, v ktorom je potrebné definovať podrobnosti týkajúce sa právneho nástroja, alebo ich ponechať správnej rade na budúce stanovenie. Komisia bude preto v nasledujúcich mesiacoch pokračovať v rozsiahlych konzultáciách s členskými štátmi a zúčastnenými stranami. 10. Záver Kontextová analýza Komisie poukazuje na tri hlavné medzery. Po prvé, ide o roztrieštenosť znalostných sektorov EÚ v porovnaní so situáciou v USA a inými vznikajúcimi celosvetovými konkurentmi; po druhé, existuje potreba poskytnúť nové referenčné modely založené na špičkovej kvalite s cieľom inšpirovať a riadiť dlhodobú zmenu v existujúcich organizáciách; po tretie, je potrebné integrovať podnikateľský a inovačný rozmer do výskumu a vzdelávania a riešiť medzeru v inováciách. Cieľom je, aby ETI prispieval k riešeniu týchto troch problémov. ETI sa pripája k iným iniciatívam EÚ, ktoré sa zameriavajú na vyplnenie medzery v inováciách, ako sú: 7. rámcový program a najmä Európska rada pre výskum, európske technologické platformy a spoločné technologické iniciatívy; Program celoživotného vzdelávania; Program konkurencieschopnosti a inovácií; Program modernizácie univerzít; a podpora podnikateľského zmýšľania. ETI nebude iba priamo pôsobiť ako špičkový operátor v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, ale bude tiež referenčným modelom a organizačnou formou orientovanou na súťaž, ktorá bude stimulovať zmenu ukazovaním živého príkladu odlišného spôsobu práce. Ako európska organizácia schopná podporiť špičkovú kvalitu, pritiahnuť talenty z celého sveta a poskytnúť európske pracovné prostredie študentom, výskumným pracovníkom a manažérom inovácií, bude ETI predstavovať európsky symbol obnoveného úsilia o vytvorenie konkurenčnej znalostnej spoločnosti. [1] KOM(2005) 24 „Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti - Nový začiatok lisabonskej stratégie“, ods. 3.3.2. [2] KOM(2006) 77 „Implementácia obnoveného partnerstva pre rast a zamestnanosť: Vybudovanie znalostnej základne: Európsky technologický inštitút“. [3] Závery predsedníctva, ods. 25. [4] Dve konzultačné stretnutia so zástupcami členských štátov 24. apríla a 17. mája 2006; dve konzultačné stretnutia s približne 40 európskymi združeniami a organizáciami zastupujúcimi rôzne zúčastnené strany (univerzity, študentov, výskum, podnikateľskú sféru, regióny) 25. apríla a 18. mája. [5] Dňa 3. mája 2006. [6] KOM(2006) 208 „Uskutočňovanie programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácie“. [7] KOM(2006) 33 „Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Podpora podnikateľských paradigiem prostredníctvom vzdelávania a učenia“. [8] Sú to napríklad oblasti ako sú nanotechnológie alebo zelená energia. [9] Smernica o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu (smernica 2005/71/ES z 12. októbra 2005) a dve odporúčania o krátkodobých vízach a o prijímaní vedeckých pracovníkov tretích krajín s cieľom vykonávať vedecký výskum v Spoločenstve (odporúčania 2005/761/ES a 2005/762/ES) boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 289 z 3. novembra 2005.