1. Úvod

Rok 2014 znamenal pre Európu nový začiatok. Európsky parlament schválil po európskych voľbách novú Európsku komisiu na základe priorít načrtnutých v politických usmerneniach predsedu Junckera.poverovacej listine adresovanej komisárke pre hospodársku súťaž Margrethe Vestagerovej sa uvádza, že politika hospodárskej súťaže by „podľa potreby mala prispieť k našej agende rastu a zamestnanosti – vrátane oblastí, ako sú jednotný digitálny trh, energetická politika, finančné služby, priemyselná politika a boj proti daňovým únikom“. Politika hospodárskej súťaže vskutku zahŕňala v roku 2014 všetky tieto oblasti a poskytovala pevný základ pre podporu celkovej tvorby politiky Európskej komisie.

Politika hospodárskej súťaže môže pomôcť pri vytváraní skutočného digitálneho jednotného trhu. V znalostných odvetviach má dynamická hospodárska súťaž zásadný význam pre podnecovanie inovácií a šírenie prínosov technologického rozvoja medzi občanmi Európy. Účinné presadzovanie antitrustových opatrení a kontroly koncentrácií podnikov uľahčuje navyše malým podnikom prosperovať a získať prístup na trhy v odvetviach, v ktorých prevládajú sieťové účinky. A napokon, uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na sektor širokopásmových sietí prispieva k poskytovaniu dobrého pokrytia za dostupné ceny.

V sektore energetiky politika hospodárskej súťaže zabezpečuje, že podniky nezachovávajú ani nevytvárajú nanovo prekážky, ktorými by sa chránili pred konkurenciou a brzdili tak vytvorenie európskej energetickej únie. Presadzovanie hospodárskej súťaže tiež napomáha zabezpečiť spravodlivý a nediskriminačný prístup k energetickej infraštruktúre, odstraňuje prekážky integrácie trhu a podporuje hospodársku súťaž medzi členskými štátmi aj v rámci nich. Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti energetiky a životného prostredia okrem toho pomáhajú členským štátom lepšie zamerať svoju podporu, napríklad do oblasti obnoviteľných energetických zdrojov, investícií do infraštruktúry, výrobnej kapacity alebo oslobodenia používateľov s mimoriadne vysokou spotrebou elektrickej energie od financovania obnoviteľných zdrojov energie.

Komisia venuje osobitnú pozornosť finančným službám s hlavným cieľom priviesť stabilný a spravodlivejší finančný sektor späť k jeho základnej funkcii, ktorou je poskytovanie úverov reálnej ekonomike. Vytvorenie bankovej únie zvyšuje dôveru európskych občanov a trhov v európsky bankový systém. Opatrenia na presadzovanie práva v spojení s regulačným úsilím boli takisto zamerané na boj proti protisúťažným praktikám v oblasti finančných derivátov a v odvetví platieb.

Priemyselná politika je zameraná na konkurencieschopný a otvorený vnútorný trh, ktorý je odrazovým mostíkom pre globálny úspech podnikov EÚ. Nový rámec štátnej pomoci má za cieľ poskytovať štátnu pomoc tam, kde je to najviac potrebné pre rast a konkurencieschopnosť. Komisia okrem toho v roku 2014 vyšetrila a potrestala niekoľko kartelov týkajúcich sa vstupov a medziproduktov. Presadzovanie antitrustových opatrení znižuje škody, ktoré kartely spôsobujú v rámci dodávateľského reťazca na úkor medzinárodnej konkurencieschopnosti EÚ, a – vďaka jeho odstrašujúcemu účinku – zabraňuje vzniku takýchto škôd.

Nová Komisia sa bude naďalej zameriavať na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom. V roku 2014 Komisia sprísnila kontrolu štátnej pomoci, pričom používala nástroje EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, aby sa zabezpečilo, že krajiny EÚ nepomáhajú vybraným nadnárodným spoločnostiam vyhýbať sa plateniu ich spravodlivého podielu na daniach.

Jedným z hlavných úspechov v oblasti politiky hospodárskej súťaže v roku 2014 bolo prijatie smernice o žalobách o náhradu škody pre porušenie antitrustových pravidiel. Komisia ju predložila v júni 2013, smernica bola prijatá a nadobudla účinnosť v roku 2014. Členské štáty majú na jej implementáciu lehotu do 27. decembra 2016. Vďaka smernici sa uľahčí európskym občanom a spoločnostiam prijímať účinné odškodnenie za ujmu spôsobenú porušovaním antitrustových pravidiel, napr. kartelmi alebo zneužívaním dominantného postavenia na trhu. Smernica je prvá legislatívna iniciatíva prijatá prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu v oblasti politiky hospodárskej súťaže a predstavuje míľnik v dialógu o hospodárskej súťaži medzi Komisiou a ostatnými inštitúciami EÚ.

2. Dosiahnuť prepojený jednotný digitálny trh

Digitálna ekonomika má nesmierny význam pre budúci rast a konkurencieschopnosť Európy. Dokončenie jednotného digitálneho trhu by stimulovalo inovácie a rast v mnohých ďalších odvetviach, ako je napríklad energetika, doprava, verejné služby, zdravie a vzdelávanie. Skutočný jednotný digitálny trh by takisto vytváral rast v nových odvetviach a vysokokvalitné pracovné miesta. Čím viac postupuje integrácia jednotného digitálneho trhu, o to viac je potrebné, aby politika hospodárskej súťaže EÚ zabezpečila spravodlivé a rovnaké digitálne podmienky v celej EÚ.

Kladenie základov jednotného digitálneho trhu: podpora rozvoja infraštruktúry a konkurenčných trhov pre širokopásmové a telekomunikačné siete

Digitalizácia nášho hospodárstva si vyžaduje značné investície do vysokorýchlostných sietí (ďalej len „siete ďalšej generácie“). Hospodárska súťaž a spotrebiteľský dopyt boli a sú významnými hnacími motormi investícií a schémy členských štátov prispeli k podpore obnovy a modernizácie infraštruktúry. Pretože existuje zlyhanie trhu v oblasti jednotného zavádzania širokopásmových sietí na všetkých územiach, štátna pomoc bude v nej naďalej zohrávať dôležitú úlohu. Za posledné tri roky Komisia schválila štátnu pomoc pre oblasť širokopásmového pripojenia vo výške viac ako 10 miliárd EUR. Táto suma však nezahŕňa všetky štátne podpory pre tento sektor, keďže nie na všetky štátne opatrenia sa vzťahuje definícia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. EÚ poskytuje dodatočné financovanie popri financovaní členskými štátmi.

Takéto verejné investície však musia byť pozorne nasmerované do tých oblastí, ktoré nie sú zabezpečené trhom; inak hrozí riziko vytlačenia súkromných investícií. Kontrola štátnej pomoci je tiež potrebná na to, aby sa zabezpečilo rešpektovanie zásady technologickej neutrality. Konkrétne: úspešné technológie by sa nemali vopred stanovovať v rámci verejnej intervencie, ale by o nich mali rozhodovať užívatelia na základe ich prínosu a kvality – t. j. v rámci hospodárskej súťaže na trhu. Pravidlá štátnej pomoci sa nedávno preskúmali s cieľom poskytnúť primeraný analytický rámec. Nový rámec štátnej pomoci zahŕňa usmernenia pre širokopásmové siete z roku 2013, ktoré zosúlaďujú pravidlá štátnej pomoci na pomoc na širokopásmové pripojenie s cieľmi digitálnej agendy a so všeobecným nariadením o skupinových výnimkách (GBER) prijatom v roku 2014, ktoré zahŕňa pomoc pre širokopásmové infraštruktúry.

Komisia takisto zabezpečuje, že širokopásmové a mobilné siete zostávajú otvorené a konkurencieschopné, čo je podmienka sine qua non pre budovanie dynamického jednotného digitálneho trhu. Komisia po hĺbkovom vyšetrovaní uložila v októbri spoločne a nerozdielne pokutu vo výške takmer 39 miliónov EUR spoločnosti Slovak Telekom a jej materskej spoločnosti Deutsche Telekom za zneužívanie dominantného postavenia na trhu počas vyše piatich rokov, ktorého cieľom bolo v rozpore s antitrustovými pravidlami EÚ vytlačiť konkurentov z trhu so širokopásmovými službami na Slovensku. Komisia dospela najmä k záveru, že Slovak Telekom svojim konkurentom odmietol poskytnúť uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu a v prípade alternatívnych prevádzkovateľov zaviedol stláčanie marže. Spoločnosť Deutsche Telekom dostala aj dodatočnú pokutu vo výške 31 miliónov EUR, ktorej cieľom bolo zabezpečiť dostatočne odrádzajúci účinok a potrestať opakované zneužívanie dominantného postavenia (opakované porušenie predpisov) vzhľadom na to, že pokuta za stláčanie marže na trhoch so širokopásmovým pripojením v Nemecku jej bola uložená už v roku 2003.

Zdravá hospodárska súťaž na trhu mobilných telekomunikácií je mimoriadne dôležitá pre európskych spotrebiteľov, ktorí by mali naďalej využívať lepšie služby za atraktívne ceny. V lete 2014 Komisia podmienečne schválila po dôkladnom vyšetrovaní dve koncentrácie medzi prevádzkovateľmi mobilných sietí: jednu v Írsku (Hutchison 3G UK/Telefónica Írsko) a druhú v Nemecku (Telefónica Deutschland/E-Plus) . Opravné prostriedky v týchto prípadoch zabezpečili, aby sa zachovala hospodárska súťaž medzi účastníkmi trhu, a to tak prostredníctvom vstupu na trh alebo expanziou tzv. prevádzkovateľov mobilných virtuálnych sietí – teda subjektov, ktoré nie sú vlastníkmi siete, ale používajú sieť iného prevádzkovateľa s cieľom poskytovať služby zákazníkom –, ako aj ponechaním priestoru pre nových prevádzkovateľov siete na vstup na trh v budúcnosti.

Držať krok s vývojom: opatrenia politiky hospodárskej súťaže pre inteligentné zariadenia a online služby

Inteligentné mobilné zariadenia sa stávajú čoraz dôležitejšími v rámci digitálneho hospodárstva. V roku 2014 malo po prvýkrát prístup na internet viac užívateľov prostredníctvom inteligentných mobilných zariadení ako prostredníctvom osobného počítača. V tejto oblasti Komisia začala predbežné vyšetrovanie týkajúce sa obchodných postupov spoločnosti Google so zreteľom na mobilný operačný systém Android na základe sťažností týkajúcich sa prípadného zneužívania dominantného postavenia. Android spoločnosti Google je hlavný operačný systém pre smartfóny.

V októbri Komisia schválila podľa nariadenia EÚ o fúziách navrhovanú akvizíciu spoločnosti WhatsApp spoločnosťou Facebook. Obe spoločnosti, Facebook (prostredníctvom aplikácie Facebook Messenger) a WhatsApp, poskytujú aplikácie pre smartfóny, ktoré spotrebiteľom umožňujú komunikovať prostredníctvom zaslania textu, fotografií, hlasových a obrazových správ. Fúzia bola schválená bez podmienok, najmä vzhľadom na dynamickú povahu trhu, nízke prekážky vstupu a dostatočnú zostávajúcu hospodársku súťaž. Vyšetrovanie Komisie bolo zamerané na tri oblasti: súkromné komunikačné služby, sociálne siete a online reklamné služby.

Dôležitým prvkom v oblasti inteligentných mobilných zariadení sú postupy určovania noriem a interoperabilita. V tomto kontexte Komisia prijala v apríli dve dôležité rozhodnutia o presadzovaní patentov nevyhnutných pre normu (SEP): rozhodnutie o zákaze voči spoločnosti Motorola Mobility a rozhodnutie o záväzkoch týkajúce sa spoločnosti Samsung. Patenty nevyhnutné pre normu sú patenty nevyhnutné pre implementáciu špecifickej odvetvovej normy. Je technicky nemožné vyrobiť výrobok, ktorý má spĺňať normu, ako napr. smartfón, bez použitia technológie chránenej patentmi nevyhnutnými pre normu. Ako protihodnotu za zaradenie patentov do príslušných noriem sa spoločnosti Samsung a Motorola zaviazali poskytovať licenciu na ich používanie za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok (tzv. podmienky FRAND). Cieľom Komisie je zabezpečiť maximalizáciu výhod štandardizácie a súčasne zaistiť spravodlivú odmenu pre držiteľov duševného vlastníctva.