ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

Podporuje požiadavku niektorých európskych združení miestnych a regionálnych samospráv, aby sa umožnilo širšie zapojenie týchto samospráv do programov EÚ, ktoré sa realizujú v krajinách Východného partnerstva pridružených k EÚ, a to vrátane programov v oblasti rozvoja udržateľného plánovania, hospodárskeho a sociálneho rozvoja, podpory investícií, ako aj miestnej a regionálnej infraštruktúry. Ciele udržateľného rozvoja by mali byť pre EÚ a krajiny Východného partnerstva hlavnou zásadou a mali by sa propagovať ako základ spolupráce vo všetkých oblastiach, na ktoré sa tieto ciele vzťahujú. Mohlo by ísť napríklad o zapojenie týchto krajín do programu URBACT, programu „Európa pre občanov“ alebo programov zameraných na ochranu klímy, ako je LIFE. Takisto považuje za vhodné umožniť miestnym a regionálnym samosprávam z krajín Východného partnerstva zapojiť sa do programu TAIEX a twinningových programov.
42.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že príjem dodávateľov v rámci kolaboratívneho hospodárstva, ktorí prípadne pôsobia prostredníctvom viacerých platforiem so sídlom v rôznych krajinách, môže spadať do sivých zón a pre daňové orgány je zložité ich sledovať. Niektorí príjemcovia si oprávnene nie sú istí, aké dane by sa ich mali týkať, zatiaľ čo iní sa môžu vedome pokúsiť vyhnúť plateniu daní tým, že tieto nejasnosti využívajú. Zdôrazňuje, že spoločné využívanie údajov medzi platformami a všetkými príslušnými verejnými orgánmi by túto situáciu ukončilo a zabezpečilo úhradu príslušných daní;
24.

Domnieva sa, že opatrenia navrhnuté v stratégii by sa mali zameriavať na posilnenie udržateľnej a hospodárskej spolupráce v strategických odvetviach makroregiónu, ako je čistý priemysel, udržateľný cestovný ruch a agropotravinárske odvetvie, a to prostredníctvom rozvoja karpatských klastrov a makroregionálneho inovačného ekosystému. Navrhnuté opatrenia by sa mali sústrediť na efektívne využívanie miestnych zdrojov, a to aj prostredníctvom certifikácie a zavedenia spoločného označovania karpatských produktov, a na využívanie spoločného potenciálu karpatských štátov a regiónov, a mali by zabezpečiť, aby sa oblasti s menej priaznivými sociálnymi a hospodárskymi podmienkami viac podieľali na rozvoji v záujme zlepšenia konkurencieschopnosti celého makroregiónu.
domnieva sa, že by sa mala zvýšiť možnosť všeobecnej skupinovej výnimky pre investície do platforiem intermodálnej logistiky. To by bolo opatrenie na výrazné zjednodušenie pre miestne a regionálne samosprávy. Predpokladom pre takúto výnimku je však to, aby železnice upustili od krížových dotácií. To pomôže presvedčiť subjekty s rozhodovacou právomocou, že pravidlá štátnej pomoci by mali naďalej podporovať železnice, na rozdiel od znečisťujúcejších druhov dopravy, v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom ( 19 ) z roku 2008;
12.

vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s kanceláriou Dohovoru primátorov a starostov a s VR s cieľom zaistiť začlenenie dohovoru, resp. príslušných celoštátnych a regionálnych iniciatív na miestnej alebo regionálnej úrovni, ak sú kompatibilné, do národných referenčných rámcov, najmä do národných energetických a klimatických plánov a do dlhodobých národných stratégií do roku 2050. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby vytvorila pre Dohovor primátorov a starostov expertnú skupinu, ktorá by zahŕňala zástupcov národnej koordinácie, vyslancov VR, zástupcov kancelárie Dohovoru primátorov a starostov, Európskej komisie a Spoločného výskumného centra (JRC), ako aj ďalších odborníkov vrátane zástupcov iných iniciatív zameraných na spoluprácu v oblasti ochrany klímy a životného prostredia, a ktorá by pravidelne diskutovala o výzvach a príležitostiach spojených so zavádzaním Dohovoru primátorov a starostov v rôznych vnútroštátnych podmienkach, a to aj v spojení s inými iniciatívami tohto typu, ktoré už na danom území existujú;
12.

konštatuje, že služby založené na umelej inteligencii, rovnako ako iné inovačné technológie v oblasti spracovania údajov, digitalizácie a automatizácie procesov, síce v sebe skrývajú obrovský potenciál priniesť výhody spotrebiteľom aj poskytovateľom služieb, prinášajú však so sebou aj výzvy v oblasti zodpovedného zaručenia nediskriminácie, transparentnosti a vysvetliteľnosti algoritmov, otázok spojených so zodpovednosťou, ako aj ochrany súkromia, a zdôrazňuje preto, že používanie umelej inteligencie a iných nových digitálnych technológii si vyžadujú zodpovedný prístup. Konštatuje tiež, že doterajšie zvýhodnenie platforiem so silným postavením na trhu spočívajúce v obmedzení ich zodpovednosti by sa malo prehodnotiť so zreteľom na zásady EÚ. Platí to najmä pre platformy, ktorých obchodná politika sa riadi z krajín mimo EÚ. Pokiaľ ide o algoritmické systémy citlivé z hľadiska základných práv, mala by sa uplatňovať zásada umiestnenia trhu EÚ;
24.

zdôrazňuje, že keby sa verejná správa v krajinách západného Balkánu, tak na národnej, ako aj na miestnej úrovni, vymanila zo zajatia uzurpátorov, bolo by to veľkým prínosom pre občanov, ktorí tam žijú, pomohlo by to posilniť hospodárstvo, zdemokratizovať spoločnosť a obmedziť negatívne demografické trendy, najmä odchod obyvateľstva, a priblížiť tieto krajiny k členstvu v Európskej únii;
32.

upozorňuje na skutočnosť, že v celej Európskej únii vykonávali práce v prvej línii počas pandémie COVID-19 ženy (zdravotnícky personál, starostlivosť o deti a staršie osoby, práca v domácnosti a v obchode atď.), v dôsledku čoho sú náchylnejšie na nákazu. Niektoré z týchto povolaní patria navyše medzi najmenej ohodnotené a najhoršie platené v EÚ. Z tohto dôvodu sa požaduje, aby sa pri opatreniach zameraných na boj proti nezamestnanosti a neistote zohľadnila nerovnováha v zastúpení žien a mužov v tých zamestnaniach, ktoré sa počas pandémie ukázali ako nevyhnutné, najmä pokiaľ ide o starostlivosť. Nemalo by sa zabúdať ani na to, že mnohé z povolaní zameraných na starostlivosť a prácu v domácnosti vykonávajú migrantky, ktoré sú dvojnásobne zasiahnuté predsudkami. Do plánov obnovy treba zahrnúť aj rodové hľadisko a takisto by sa mali podporovať ženy-podnikateľky a ich podnikateľské projekty, ako aj ženy v riadiacich funkciách, pričom by sa malo poukázať na dodatočné úsilie, ktoré si vyžaduje práca na diaľku;
53.

nabáda na to, aby sa každoročne usporadúvali kongresy nižších orgánov verejnej správy s cieľom prepojiť, vymieňať a kolektívne prezentovať svoje príspevky ku globálnemu rámcu pre biodiverzitu po roku 2020 a vytvoriť rozhrania, ako sú napríklad Globálna platforma pre udržateľné mestá ( Global Platform for Sustainable Cities ), Udržateľné mestá globálneho environmentálneho nástroja ( Global Environment Facility’s Sustainable Cities ), BIODEV 2030, Program IADB pre rozvíjajúce sa a udržateľné mestá ( IADB’s Emerging and Sustainable Cities Programme ), Veľká zelená stena miest FAO ( FAO’s Great Green Wall of Cities ) a platforma záväzkov v rámci Dohovoru o biologickej diverzite;
36.

chce zdôrazniť, že agentúry pre regionálny rozvoj môžu prispievať do regionálneho finančného systému, a to nielen účasťou na vysokorizikových projektoch, ale aj zabezpečovaním kontinuity integrovaných podnikov vrátane ich príspevku do ľudského kapitálu regiónu. Skupina Európskej investičnej banky by mala uznať prospešný spoločenský vplyv týchto integrovaných podnikov a uprednostniť ich kontinuitu pomocou osobitných nástrojov kapitálového financovania;
24.

zastáva názor, že nástroje podpory by sa mali zameriavať na konkrétne aplikácie umelej inteligencie, ktoré sú vhodné na zavedenie vo väčšom rozsahu. Na optimálne využitie možností, ktoré ponúka umelá inteligencia, by sa mali podporovať menšie projekty a finančná záťaž týchto projektov by sa mala obmedziť, čím by sa pre miestne a regionálne samosprávy zatraktívnila možnosť zapojiť sa do projektov financovaných z európskych zdrojov;
7.

navrhuje, aby Komisia preskúmala potenciál výroby ekologického vodíka v EÚ, a to aj v menej rozvinutých regiónoch NUTS 2, a v susedných regiónoch (napr. na Blízkom východe a v severnej Afrike), pričom by sa mala osobitne zohľadniť konkurencia na účely priameho využívania elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, keďže komplexné a podrobné znalosti o realizovateľnom potenciáli jednotlivých scenárov sú dôležitým základom pre budovanie ekologického vodíkového hospodárstva v Európe. Okrem toho by sa mohlo analyzovať, do akej miery môže byť modrý vodík použitý ako prechodné riešenie;
20.

poukazuje na to, že v oznámení sa vôbec nepočíta s tým, že by sa opatrenia stanovené v strategických rámcoch nevykonávali. Na základe skúseností z predchádzajúceho cyklu má výbor vážne obavy, že niektoré členské štáty nebudú vykonávať opatrenia stanovené vo vnútroštátnych strategických rámcoch. Preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala pokrok dosiahnutý na úrovni členských štátov, presadzovala uplatňovanie príslušných právnych predpisov EÚ a urýchlene posúdila potrebu ďalších právnych predpisov, keďže v dôsledku absencie sankcií by sa proces integrácie a začleňovania Rómov mohol ešte viac oddialiť. Vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie európskeho poradného výboru zloženého okrem iného z odborníkov na rómsku politiku, do ktorého by boli zapojení aj zástupcovia miestnych a regionálnych samospráv s praktickými skúsenosťami v oblasti rómskej problematiky. Ďalej trvá na tom, že je potrebné zlepšiť zastúpenie Rómov pri navrhovaní a vykonávaní vnútroštátnych strategických rámcov pre Rómov;
Víta rozhodnutie uľahčiť účasť malých kultúrnych projektov na programe Kreatívna Európa dosiahnutím podstatného zjednodušenia administratívnych postupov, najmä vo fáze podávania žiadostí, a odporúča okrem iného integrovať investície rôznych fondov EÚ do kultúry, zjednodušiť postupy a rozšíriť možnosť spolufinancovania, pokiaľ sa s ním počíta, na projekty malých subjektov až do výšky 80 %, čím by sa pre nadácie, banky a inštitúcie otvorila možnosť financovať zostávajúcu časť. Pripája sa v tejto súvislosti k výzve Európskeho parlamentu na „rozsiahlu a primárnu podporu odvetví kultúrneho a kreatívneho priemyslu založenú na grantoch s cieľom zabezpečiť živobytie miestnych komunít“ a súhlasí s tým, že je potrebné, aby sa „na kultúrne a kreatívne sektory a priemysel vyčlenili aspoň 2 % prostriedkov z Mechanizmu na obnovu a odolnosti určených na obnovu, a to podľa ich osobitných potrieb“ ( 3 ) . Žiada začleniť kultúrny a kreatívny priemysel do REACT-EU, pričom trvá na potrebe integrovať kultúru do politík členských štátov na vykonávanie REACT-EU, ako aj nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE), aby sa zabránilo zvýšeniu vplyvu nákladov na kultúru na rozpočty miest a regiónov, ktoré už trpeli počas pandémie COVID-19, a vyzýva na využívanie tzv. kaskádového financovania, čo je mechanizmus, ktorý už Európska komisia zaviedla pod názvom „finančná podpora pre tretie strany“.
3.

vyzdvihuje, že program pre rozvoj vidieka by mal: — zabezpečiť, aby vzájomne prospešné prepojenia medzi vidiekom a mestami boli začlenené do všetkých politík EÚ v súlade s cieľmi územnej súdržnosti a aby sa v čo najväčšej možnej miere využívala silná vzájomná závislosť medzi vidieckymi a mestskými oblasťami; — diverzifikovať vstupné body a začleniť otázky vidieka do všetkých politík EÚ. Potreby vidieckych oblastí presahujú rámec toho, čo môže politika rozvoja vidieka dosiahnuť, no finančné prostriedky EÚ, ktoré sú v súčasnosti dostupné, sú nepostačujúce z hľadiska kvantity aj kvality; — harmonizovať rôzne nariadenia a znovu začleniť Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka do nariadenia o spoločných ustanoveniach s cieľom podporiť a uľahčiť projekty financované z viacerých zdrojov vo vidieckych oblastiach, ktoré nemusia nevyhnutne súvisieť s poľnohospodárstvom; — monitorovať výdavky EÚ prostredníctvom prístupu na základe posúdenia vplyvu na vidiecke oblasti; — prehodnotiť typológiu mesta a vidieka s cieľom zlepšiť zameranie podpory; — posilniť úlohu miestnej a regionálnej úrovne pri rozvoji a riadení politík rozvoja vidieka. Je dôležité podnietiť zapojenie miestnych akčných skupín do zavádzania tohto riadenia, pretože dokážu zastupovať dané územie a zavádzať politiky na podporu rozvoja, ktoré sú prispôsobené požiadavkám a potrebám vyľudnených oblastí a oblastí s demografickými problémami, a to zapojením zainteresovaných strán a občanov na vidieku prostredníctvom iniciatív orientovaných zdola nahor, ako sú napr. iniciatívy LEADER/miestny rozvoj vedený komunitou; — bojovať proti vyľudňovaniu a sociálnemu vylúčeniu okrem iného prostredníctvom podpory iniciatívy inteligentných obcí, biohospodárstva a sociálnych inovácií a odstránenia digitálnej priepasti;
4.

podporuje návrh, ktorý predložil Európsky parlament 15. januára 2020 v rámci svojej pozície ku Konferencii o budúcnosti Európy: zaradiť digitálnu transformáciu medzi politické priority v rámci konferencie. Súhlasí s pozíciou Parlamentu, že účasť občanov na konferencii a konzultáciách by sa mala organizovať „s využitím najúčinnejších, najinovačnejších a najvhodnejších platforiem vrátane online nástrojov […], aby všetci občania mali možnosť ovplyvniť prácu počas konferencie“. Zdôrazňuje, že konferencia by mala slúžiť ako testovacie prostredie na rozvoj určitej formy štruktúrovaného a trvalého dialógu s občanmi o otázkach EÚ, ktorý by sa opieral v značnej miere o digitálne prostriedky a inovatívne procesy, v neposlednom rade vzhľadom na obmedzenia v dôsledku pandémie COVID-19;
19.

zastáva názor, že prvoradým cieľom územného plánovania a dopravnej politiky by malo byť zaistiť čo najlepšie možnosti uspokojenia potrieb a zároveň minimalizovať nevyhnutnosť cestovania. Na druhom mieste by mala byť racionalizácia cestovania, a to najmä prostredníctvom vhodného podielu jednotlivých druhov dopravy, aby sa čo najviac znížili externé náklady na dopravu, ktoré znášajú regionálne samosprávy. Zdôrazňuje tiež, že nárast práce na diaľku, ku ktorému došlo počas pandémie COVID-19, by mohol priniesť príležitosti pre vidiecke oblasti, keďže by sa pracovníkom poskytla väčšia flexibilita pri voľbe svojho bydliska;
43.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť systému stanovovania cien emisií CO 2 . Na uskutočnenie klimatickej transformácie sú potrebné nové investície do adaptačných a mitigačných opatrení, a to najmä v súkromnom sektore. Cena emisií CO 2 by sa mala stanoviť na predvídateľnej a primeranej úrovni, aby sa prilákali potrebné investície. Takýto systém by mal podnecovať energetické a iné spoločnosti k tomu, aby zohrávali významnú úlohu pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy a pri vytváraní nových uhlíkovo neutrálnych riešení;
13.

odporúča zachovať potrebnú rovnováhu medzi cieľmi v oblasti životného prostredia a vysokými sociálnymi nákladmi, ktorým môžu čeliť najvzdialenejšie regióny. Takisto odporúča, aby Európska komisia v rámci medzinárodných rokovaní uznala osobitosť najvzdialenejších regiónov a vylúčila lety medzi týmito regiónmi a inými členskými štátmi EÚ zo systému obchodovania s emisiami. Ak by sa v plánoch na zahrnutie námornej a leteckej dopravy do systému obchodovania s emisiami nezaviedli výnimky pre tieto regióny, malo by to výrazne negatívny vplyv na ich hospodársku a sociálnu situáciu;
20.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť systému stanovovania cien emisií CO 2 . Na uskutočnenie klimatickej transformácie sú potrebné nové investície do adaptačných a mitigačných opatrení, a to najmä v súkromnom sektore. Cena emisií CO 2 by sa mala stanoviť na predvídateľnej a primeranej úrovni, aby sa prilákali potrebné investície. Takýto systém by mal podnecovať energetické a iné spoločnosti k tomu, aby zohrávali významnú úlohu pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy a pri vytváraní nových uhlíkovo neutrálnych riešení; zdôrazňuje, že na to, aby sa emisie CO 2 stali transparentnou súčasťou hospodárskeho systému a aby sa podporil prechod na uhlíkovú neutralitu je potrebný účinnejší systém stanovovania cien CO 2 vrátane mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach. Tento systém by prispel k vytvoreniu nových rovnakých podmienok pre udržateľné opatrenia a bol by kľúčovým nástrojom na to, aby sa CO 2 stal transparentnou súčasťou transformácie na všetkých úrovniach a vo všetkých odvetviach; vyzýva EÚ, aby prevzala silnú globálnu vedúcu úlohu pri vývoji potrebného systému do roku 2030 a rokovaniach so svojimi globálnymi obchodnými partnermi o podobných prvkoch;
83.

víta iniciatívu Európskej komisie zorganizovať Európsku konferenciu o cestovnom ruchu s cieľom vypracovať do roku 2050 plán smerom k udržateľnému, inovatívnemu a odolnému ekosystému európskeho cestovného ruchu („Európska agenda pre cestovný ruch do roku 2050“), do ktorého by sa aktívne zapojili regióny;
52.

zdôrazňuje, že v úsilí o zvýšenie informovanosti je dôležité aj vzdelávanie, a to od škôlky až po univerzitu, a samozrejme aj v praxi. Prostriedky politiky súdržnosti by mali preto poskytovať podporu na zahrnutie obehového spôsobu života do programu všetkých typov vzdelávania, a to aj prostredníctvom digitálneho vzdelávania;
13.

zdôrazňuje, že najmä malé a stredné podniky ťažko zvládajú zložitú byrokraciu, keďže ich administratívne kapacity a ľudské zdroje sú obmedzené. Jednou z veľkých prekážok pre cezhraničnú spoluprácu na jednotnom trhu je takzvané osvedčenie A1, pri ktorom sa v prípade vysielania pracovníčok a pracovníkov, a to aj na pravidelné krátke vyslania do susednej krajiny, musia splniť časovo náročné formality. V dôsledku toho by mohlo dôjsť k výraznému zníženiu cezhraničných aktivít, čo môže značne skomplikovať fungovanie jednotného trhu. V tejto súvislosti vyzýva EK, aby prijala opatrenia a spolu so zákonodarcami EÚ sa zasadzovala za to, aby sa súčasný postup, pokiaľ ide o osvedčenie A1 v pohraničných regiónoch, zjednodušil;
20.

podporuje záruku pre mladých ľudí prepracovanú takým spôsobom, aby účinnejšie bojovala proti nezamestnanosti mladých ľudí, a to tým, že sa zabezpečí jej trvalý charakter a veková hranica sa zvýši na 30 rokov. Záruka by sa mala vzťahovať aj na zraniteľné skupiny (ako sú osoby, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, mladých migrantov bez sprievodu a mladých ľudí, ktorí vyrastali v zložitých podmienkach) a osobitný dôraz by sa mal klásť na opatrenia pri prechode od vzdelávania k práci. Financovanie záruky z ESF+ by sa malo zvýšiť a členské štáty s mierou nezamestnanosti mladých ľudí nad priemerom EÚ by mali vyčleniť aspoň 15 % prostriedkov z ESF+ v rámci zdieľaného riadenia na podporu mladých ľudí. Mladí ľudia by sa mali učiť zručnostiam súvisiacim najmä s ekologickou a digitálnou transformáciou. Vnútroštátne vykonávanie záruky pre mladých ľudí by sa malo monitorovať v rámci európskeho semestra, aby sa zabezpečila jej dostupnosť pre všetkých mladých ľudí vo všetkých členských štátoch;
21.

preto navrhuje, aby sa so zreteľom na zásadu subsidiarity a hlavnú zodpovednosť členských štátov za zdravotníctvo, ako aj verejnú zdravotnú starostlivosť a civilnú ochranu zaviedol „mechanizmus pre núdzové situácie v oblasti zdravia“, ktorého účelom by bolo: — koordinovať opatrenia a pomoc EÚ na podporu vnútroštátnych, regionálnych a miestnych štruktúr zdravotnej starostlivosti a civilnej ochrany s cieľom účinne čeliť zdravotným hrozbám a krízovým situáciám, — zabezpečiť účinnú spoluprácu a koordináciu s príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako napr. WHO, pokiaľ ide o pripravenosť a schopnosť reagovať, — koordinovať celoeurópsku distribúciu základných zdravotníckych potrieb, — posilniť úlohu európskych agentúr pôsobiacich v oblasti zdravia, — zlepšiť zásobovanie zdravotníckym materiálom prostredníctvom iniciatív na ich spoločné obstarávanie a dohľadu nad dodávateľskými reťazcami v prípade dôležitých produktov, — v spolupráci s Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) podporovať členské štáty pri preskúmaní a aktualizácii ich plánov pre prípad pandémie. Do tejto činnosti by sa mali zapojiť aj miestne a regionálne samosprávy. Podobne ako v prípade finančných inštitúcií a ich záťažových testov na zvládanie krízových situácií po finančnej kríze by sa mali preskúmať aj systémy zdravotnej starostlivosti členských štátov s cieľom zistiť, v akej miere dokážu reagovať na rôzne zdravotné riziká;
23.

zdôrazňuje, že všetky vnútroštátne prístupy označujú digitalizáciu za dôležitý aspekt. Dostupnosť celoplošnej digitálnej infraštruktúry a digitálnych verejných služieb môže tiež vytvárať a udržiavať pracovné miesta mimo mestských centier, čo by mohlo obmedziť odliv pracovníkov do veľkomiest. Zdôrazňuje, že zvýšená práca na diaľku, ako to bolo zaznamenané počas pandémie COVID-19, by mohla pracovníkom ponúknuť väčšiu flexibilitu pri výbere miesta bydliska. Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že v dôsledku neustálej digitalizácie mnohých pracovných oblastí budú výhody z umiestnenia vyplývajúce z priestorovej blízkosti pracoviska zohrávať z dlhodobého hľadiska v mnohých oblastiach pravdepodobne menej významnú rolu. Zdôrazňuje, že tento trend by nemal ohroziť politiky v oblasti mobility, predovšetkým zamerané na obmedzenie environmentálneho vplyvu dochádzania do práce a služobných ciest;
24.

upozorňuje, že je nevyhnutné prijať jasný systém monitorovania a hodnotenia, ako sa odporúča v stratégiách pre inteligentnú špecializáciu. Zdôrazňuje, že by sa to malo uskutočniť na všetkých troch úrovniach: EÚ, členské štáty a regióny by mali každé dva roky vykonávať hodnotenie. Navrhuje, aby Komisia zahrnula tento prístup do európskeho semestra a prepojila ho s národnými plánmi reforiem na úrovni členských štátov. Navrhuje, aby regióny považovali toto hodnotenie za vzdelávací nástroj, ktorý podporuje monitorovanie s podrobnejšou diagnostikou, sleduje pokrok a uľahčuje riešenie problémov. Navrhuje, aby sa do regionálneho prehľadu výsledkov inovácie začlenili odporúčania týkajúce sa nástrojov EÚ, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu ukazovateľov;
27.

poukazuje na to, že prístup k finančnej pomoci a pomoci na zabezpečenie likvidity pre MSP prostredníctvom grantov a schém EÚ a vnútroštátnych opatrení je potrebný na to, aby sa spoločnostiam umožnilo preklenúť likvidné medzery spôsobené krízou. Núdzové opatrenia by sa mali doplniť o nástroje, ktoré umožňujú financovať investície a inovácie, a to predovšetkým v oblasti digitálnych technológií;
22.

považuje za dôležité, aby stratégia osobitne odkazovala na regionálny, najmä nadregionálny aspekt voľného pohybu, a zároveň rešpektovala skutočnosť zakotvenú v zmluvách, že rodinné právo patrí do právomoci členských štátov. Poukazuje na to, že to môže vytvárať prekážky brániace voľnému pohybu, pretože vzhľadom na rozdiely v jednotlivých členských štátoch sa pri prekračovaní vnútorných hraníc EÚ rodinné väzby často neuznávajú, a to najmä v prípade LGBTIQ rodín;
3.

plne podporuje dohodu dosiahnutú medzi Európskym parlamentom a Radou o európskom klimatickom predpise, v ktorom sa aktualizuje cieľ znížiť emisie skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a požaduje predloženie návrhu cieľa na rok 2040 najneskôr šesť mesiacov po prvom globálnom hodnotení Parížskej dohody. Berie však na vedomie, že niektoré zainteresované strany sa domnievajú, že to stále nestačí na včasné dosiahnutie čistej klimatickej neutrality, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nový rámec zameriava hlavne na emisie CO 2 , zatiaľ čo sa na iné emisie skleníkových plynov odkazuje len nejednoznačne alebo sa dostatočne nezohľadňujú. V tejto súvislosti očakáva, že Komisia sa bude venovať všetkým ostatným relevantným skleníkovým plynom s cieľom vytvoriť z EÚ do roku 2050 prvý klimaticky neutrálny kontinent;
15.

poukazuje na to, že spoločnosť a európske a svetové hospodárstva budú odteraz vyhľadávať ľudí so zručnosťami a schopnosťami potrebnými na to, aby sa z nich stali architekti, stavitelia a prirodzení členovia tohto nového digitálneho sveta, a zdôrazňuje s tým spojenú potrebu investovať do vymedzenia, rozvíjania a získavania základných a pokročilých digitálnych zručností;
6.

Zdôrazňuje, že národné plány obnovy a odolnosti sú príležitosťou na využitie potenciálu viacúrovňového riadenia, a to aj pri zavádzaní stratégie v oblasti chemikálií. Tieto opatrenia sa musia opierať o vhodné regulačné rámce a zdroje, a to s plným zapojením miestnych a regionálnych samospráv do vypracovania a vykonávania plánov, pričom by sa im mal umožniť priamy prístup k finančným prostriedkom EÚ.