Navrhovaný nástroj bude dopĺňať akcie plánované v rámci programu Colníctvo. Z nástroja na vybavenie na colné kontroly sa bude podporovať iba nákup, údržba a modernizácia oprávneného vybavenia, zatiaľ čo z programu Colníctvo všetky súvisiace akcie, ako sú akcie spolupráce na posudzovanie potrieb v oblasti vybavenia alebo, v prípade potreby, odborná príprava v súvislosti so zakúpeným vybavením.

Tento návrh je v úplnom súlade s cieľmi colnej únie a bude prispievať k ich dosahovaniu. Zabezpečenie rovnocenných colných kontrol na vonkajších hraniciach EÚ má naozaj kľúčový význam pri zamedzovaní odklonu tokov tovarov na najslabšie miesta. Je to dôležité nielen pre tradičnú funkciu colníctva, ktorá spočíva vo výbere príjmov, ale aj na zaistenie ochrany a bezpečnosti. Zároveň by tieto kontroly na riadenie prepravy tovaru cez vonkajšie hranice nemali narúšať legálny obchod, naopak, mali by ho uľahčovať. V súčasnosti však existuje nerovnováha, za ktorú sú čiastočne zodpovedné rozdielne kapacity a zdroje, ktoré sú k dispozícii v jednotlivých členských štátoch. Ich schopnosť reagovať na výzvy vznikajúce v dôsledku neustále sa meniacich globálnych obchodných modelov a dodávateľských reťazcov nezávisí len od ľudskej zložky, ale aj od dostupnosti moderného a spoľahlivého vybavenia na kontroly.

Vďaka novému nástroju na vybavenie na colné kontroly sa lepšie zjednotí vykonávanie colných kontrol naprieč členskými štátmi a tým sa predíde smerovaniu toku tovarov do najslabších miest. Cielená intervencia Únie zameraná na vybavenie na colné kontroly umožní aj podporu nákupu, údržby a modernizácie oprávneného detekčného vybavenia na colné kontroly v širšom zmysle. Nástroj sa bude týkať aj detekčného vybavenia používaného na colné účely mimo colných kontrol, ak budú colné kontroly jeho hlavným účelom.

Rada preto vyzvala Komisiu, aby do konci roka 2017 „zvážila a vyhodnotila možnosť financovania potrieb v oblasti technického vybavenia z budúcich finančných programov Komisie a aby prostredníctvom lepšieho partnerstva na úrovni EÚ zlepšila koordináciu, ako aj spoluprácu medzi colnými orgánmi a ďalšími orgánmi presadzovania práva na účely financovania“.

Počas rokovaní v Rade o návrhu programu Colníctvo 2020 členské štáty vyzvali Komisiu, aby vypracovala „analýzu nákladovej efektívnosti detekčného vybavenia a súvisiacej techniky s cieľom uľahčiť colným orgánom nadobúdanie moderných nástrojov na colné kontroly po roku 2020“. Táto výzva bola začlenená do odôvodnenia 4 nariadenia (EÚ) č. 1294/2013, ktorým sa ustanovuje program Colníctvo na obdobie rokov 2014 – 2020. Okrem toho Rada 23. mája 2017 prijala závery, v ktorých Komisiu vyzýva, aby „najneskôr v polovici roka 2018 predložila správu o poskytnutí potrebných finančných zdrojov na obstaranie primeraných nástrojov na colné kontroly (...), vrátane možnosti prideľovať tieto zdroje prostredníctvom jediného fondu.“

Fond pre integrované riadenie hraníc bude prispievať k ďalšiemu vývoju spoločnej vízovej politiky a európskemu integrovanému riadeniu hraníc členskými štátmi v záujme boja proti neregulárnej migrácii a uľahčenia cestovania a obchodu. Z finančných prostriedkov by sa mala naďalej členským štátom poskytovať podpora na budovanie a posilnenie ich kapacít v týchto oblastiach a na posilnenie spolupráce, a to aj s príslušnými agentúrami Únie. Fond bude zohrávať úlohu aj pri zjednocovaní výkonu colných kontrol na vonkajších hraniciach, pretože sa bude zameriavať na nerovnováhu, ktorá v súčasnosti medzi členskými štátmi existuje z dôvodu geografických rozdielov a nerovnakých kapacít a zdrojov, ktoré majú k dispozícii. Navrhovaný Fond na riadenie hraníc (IBMF) bude tvoriť nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza a nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly.

Keďže ide o novú iniciatívu, v prípade nástroja na vybavenie na colné kontroly nie je možné priamo zužitkovať získané poznatky z hodnotení minulých skúseností. Výzvy a potreby v oblasti vybavenia na colné kontroly sa však skúmali v štúdii o programe Colníctvo po roku 2020, ktorej vypracovanie bolo zadané externému dodávateľovi. Konkrétne sa realizovali špecializovaný prieskum a osobitné rozhovory, ale aj prípadové štúdie. Okrem toho sa od 10. januára 2018 do 9. marca 2018 uskutočnila otvorená verejná konzultácia týkajúca sa finančných prostriedkov EÚ v oblasti investícií, výskumu a inovácie, malých a stredných podnikov a jednotného trhu, ktorá sa okrem iného venovala colným aspektom. Zhrnutie všetkých týchto príspevkov sa nachádza v prílohe 2 k posúdeniu vplyvu, ktoré je priložené k tomuto návrhu.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V súlade so záverom príslušného posúdenia vplyvu je intervencia EÚ pomocou nástroja financovania náležitá. Komisia navrhuje nový nástroj na vybavenie na colné kontroly v podobe nariadenia ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc.

Komisia na účely vykonávania nástroja vykonáva podľa článku 17 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) koordinačné, výkonné a riadiace funkcie, ako je to stanovené v zmluvách.

V súčasnosti však medzi členskými štátmi existuje nerovnováha, a to aj v dôsledku geografických rozdielov. V závislosti od povahy vonkajších hraníc majú členské štáty rozdielne zdroje a potreby v oblasti vybavenia na colné kontroly. Veľké prístavy s obrovskými objemami napríklad vytvárajú vyššie príjmy, čo má za následok zvyšovanie súm pre colné orgány na pokrytie ich nákladov na výber a zároveň umožňuje synergie v oblasti využívania vybavenia. Dlhé pozemné hranice s veľkým počtom malých hraničných priechodov obchodu, ktoré si vyžadujú množstvo materiálu a najrôznejšie vybavenie nato, aby boli plne vybavené a funkčné, vytvárajú nižšie príjmy, a preto disponujú menšími zdrojmi na pokrytie nákladov colných orgánov na výber. Existujúce akcie Únie sa ukázali ako obmedzené a neuspokojivé. Nečinnosť na úrovni EÚ v oblasti tejto nerovnováhy prináša riziko zhoršenia vznikajúceho politického napätia a nakoniec bude viesť k zvýšeniu rizika využívania najslabších hraničných priechodov zo strany občanov alebo hospodárskych subjektov so zlými úmyslami.

Odôvodnená je aj akcia EÚ, a to v dôsledku povinností vyplývajúcich z medzinárodných dohôd, najmä v rámci pôsobnosti Svetovej obchodnej organizácie.

Nástroj sa bude vykonávať v režime priameho riadenia a prioritným spôsobom. Zriadia sa pracovné programy (spoločne so zainteresovanými stranami a na základe posúdenia potrieb), v ktorých sa stanovia priority na konkrétne obdobie.

Úroveň intervencie Únie by sa tiež mala posudzovať v pomere k celkovému objemu zahraničného obchodu Únie, na ktorého monitorovanie ale aj uľahčovanie colné kontroly prispievajú. Pri vykonávaní obchodnej politiky Únie colné orgány denne vybavujú obrovský objem obchodu: celková štatistická hodnota obchodného toku krajín EÚ 28 dosiahla v roku 2016 výšku 3,46 bilióna EUR (1,75 bilióna EUR za vývoz a 1,71 bilióna EUR za dovoz) alebo 9,5 miliardy EUR denne. Navrhovaná intervencia Únie by preto predstavovala menej než 0,01 % objemu zahraničného obchodu.

Hoci je táto suma v absolútnom vyjadrení vysoká, predstavuje iba časť odhadovaného nedostatku investícií. Na základe informácií získaných od členských štátov v rokoch 2014 – 2015 sa nedostatok investícií odhadoval vo výške 2,3 miliardy EUR za 5 rokov. Intervencia Únie by však nemala pokrývať celý odhadovaný nedostatok investícií, keďže úroveň intervencie Únie by sa mala analyzovať v širšom kontexte ciel ako vlastný zdroj, z ktorého si členské štáty ponechávajú v súčasnosti 20 %, čo v roku 2015 predstavovalo sumu 4,7 miliardy EUR na pokrytie colných nákladov a investícií.

Nástroj je koncipovaný tak, aby bol veľmi jednoduchý, pričom prijatiu pracovného programu predchádza počiatočné posúdenie potrieb vykonané osobitnými skupinami. Priame riadenie bude vychádzať z grantov a umožňovať uplatňovanie viacerých zjednodušení stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacích predpisoch, a to najmä výnimiek z výziev na predkladanie návrhov.

Uprednostňovanou možnosťou je preto priame riadenie prostredníctvom udeľovania grantov vnútroštátnym orgánom. Nová intervencia EÚ sa zameriava na riešenie súčasnej nerovnováhy medzi členskými štátmi a zabezpečuje sa ňou rovnocennosť vykonávania colných kontrol v celej colnej únii. Takýto cieľ si, samozrejme, vyžaduje koordináciu nad rámec hraníc štátov, ktorá sa najlepšie dosahuje centralizovaným prístupom prostredníctvom priameho riadenia. Keďže vybavenie, ktoré sa používa na plnenie povinností na hraniciach EÚ, by mali naďalej priamo vlastniť vnútroštátne orgány (a nie Únia), intervencia EÚ by mala podobu grantov členským štátom na podporu nákupu, údržby a vývoja vybavenia na colné kontroly v súlade s vopred stanovenými normami podľa druhu hranice. Priame riadenie je okrem toho mechanizmom realizácie pre existujúce akcie v oblasti colníctva, či už v rámci programu Colníctvo alebo Hercule III. Predstavuje vhodný prístup aj preto, že bude zahŕňať iba obmedzený počet príjemcov, t. j. 27 členských štátov.

K posúdeniu vplyvu vydal Výbor pre kontrolu regulácie 13. apríla 2018 kladné stanovisko s odporúčaním podrobnejšie vysvetliť nový nástroj na vybavenie na colné kontroly, a to aj pokiaľ ide o vhodnosť režimu priameho riadenia. Tento aspekt sa zvažoval v konečnej verzii posúdenia vplyvu, v ktorej sa v samotnom texte aj v osobitnej prílohe 6 uviedli vysvetlenia celkovej koncepcie nástroja.

Všetky tieto činnosti potvrdili, že je potrebná akcie Únie a očakávajú významnú pridanú hodnotu EÚ. Rastúci objem tovarov spolu s čoraz intenzívnejšou potrebou účinných a rýchlych kontrol hraníc vskutku sa opiera nie len o tradičnú funkciu colníctva spočívajúcu vo výbere príjmov, ale aj o potrebu značného posilnenia kontroly tovarov, ktoré vstupujú a vystupujú cez vonkajšie hranice EÚ, s cieľom zaistiť ochranu a bezpečnosť. Zároveň by tieto kontroly na riadenie prepravy tovaru cez vonkajšie hranice nemali narúšať legálny obchod, naopak, mali by ho uľahčovať. Vybavenie na colné kontroly predstavuje základný predpoklad dosahovania týchto cieľov a vzhľadom na to je naliehavo potrebné vypracovať špecializovaný nástroj Únie zameraný na odstránenie súčasnej nerovnováhy a zabezpečiť tak jednotné uplatňovanie colných predpisov na hraniciach EÚ.

S cieľom zabezpečiť čo najväčšiu pridanú hodnotu EÚ bude nástroj otvorený pre všetky verejné správy členských štátov, ktoré plnia colné a súvisiace povinnosti. Na to, aby colný orgán členského štátu získal oprávnenie na financovanie, bude musieť poskytnúť informácie potrebné na posúdenie potrieb, ktoré sú uvedené v článku 11 ods. 3.

Okrem nákupu, údržby a modernizácie oprávneného vybavenia sa bude z nástroja v prípade vhodnosti podporovať aj nákup alebo modernizácia vybavenia na colné kontroly, ktoré je určené na testovanie nových zariadení alebo nových funkcií za prevádzkových podmienok. Je to nevyhnutný krok pred tým, než členské štáty začnú vo veľkom nové vybavenie nakupovať. Testovanie v prevádzkových podmienkach tvorí ďalší krok po uskutočnení výskumných akcií v rámci programu Horizont. S cieľom využiť všetky dostupné prínosy vyplývajúce z financovania Únie a zabrániť prekrývaniu financovania bude Komisia zabezpečovať primeranú koordináciu medzi oboma nástrojmi v rámci prípravy pracovných programov.

Tento nástroj je teda primárne orientovaný na podporu colnej únie a colných orgánov. V súlade s právnym základom bude preto vybavenie určené primárne na colné kontroly. Je to však potrebné chápať tak, že sa to netýka len colných predpisov, ale aj iných právnych predpisov o preprave tovaru medzi colným územím Únie a mimo neho, t. j. iných právnych predpisov o vonkajších aspektoch vnútorného trhu, spoločnej obchodnej politiky a ďalších spoločných politík Únie, ktoré majú vplyv na obchod a celkovú bezpečnosť dodávateľského reťazca.

Týmto nariadením sa zriaďuje Fond pre integrované riadenie hraníc spoločne s nariadením (EÚ) [2018/XXX], ktorým sa zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza. Obidva nástroje sú úzko prepojené: z toho, ktorého sa týka tento návrh, sa podporuje vybavenie určené na kontrolu tovaru na hraniciach Únie, zatiaľ čo nákup vybavenia s podporou z druhého nástroja (z ktorého sa poskytuje podpora aj iné akcie spojené s integrovaným riadením hraníc) sa bude zameriavať výlučne na kontroly v súvislosti s riadením hraníc a vízami. Fond pre integrované riadenie hraníc je potrebné zriadiť ako komplexný finančný rámec pozostávajúci z dvoch návrhov pre konkrétne sektory, a to v dôsledku existencie rôznych zmluvných základov, ktoré je potrebné použiť vzhľadom na široký rozsah cieľov.

Okrem toho Komisia vykoná priebežné a záverečné hodnotenie. Tieto hodnotenia sa vykonajú v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej všetky tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali predstavovať základ pre posúdenie vplyvu možností vykonania ďalšej akcie. V hodnoteniach sa budú posudzovať účinky nástroja na základe ukazovateľov a cieľov, ako aj podrobnej analýzy miery, do ktorej sa môže nástroj považovať za relevantný, účinný, efektívny, poskytujúci dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a koherentný s ostatnými politikami EÚ. Hodnotenia budú obsahovať získané poznatky na určovanie nedostatkov/problémov alebo potenciálu na ďalšie zlepšenie akcií či výsledkov, ako aj na dosahovanie maximalizácie vplyvu. Okrem toho budú obsahovať identifikáciu a kvantifikáciu regulačných nákladov, prínosov a úspor.

–Tretím krokom bude implementácia: po podpísaní dohody o grante členské štáty kúpia vybavenie v súlade so zmluvnými podmienkami.

–aby mohla zmeniť prílohu 2 s cieľom preskúmať alebo doplniť ukazovatele, ak sa to považuje za potrebné, a doplniť toto nariadenia o ustanovenia o zriadení rámca pre monitorovanie a hodnotenie.

Napriek tomu, že k jednej akcii môže prispievať niekoľko programov, by sa malo zabrániť prekrývaniu financovania. Osobitným ustanovením sa preto zabraňuje tomu, aby sa financovanie Únie na pokrytie rovnakých nákladov poskytovalo z viacerých nástrojov.

(14)Okrem toho by mal nástroj v prípade potreby podporiť aj nákup alebo modernizáciu vybavenia na colné kontroly potrebného na odskúšanie nových častí alebo nových funkcií v prevádzkových podmienkach ešte pred tým, ako členské štáty pristúpia k veľkokapacitným nákupom takýchto nových častí. Skúšanie v prevádzkových podmienkach by malo nadväzovať najmä na výsledky výskumu v oblasti vybavenia na colné kontroly v rámci nariadenia (EÚ) [2018/XXX].

(13)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [2018/XXX] sa zriaďuje program Colníctvo zameraný na spoluprácu v colnej oblasti na podporu colnej únie a colných orgánov. V záujme zachovania súdržnosti a horizontálnej koordinácie akcií spolupráce je vhodné, aby sa všetky takéto akcie implementovali podľa jedného a toho istého právneho aktu a súboru pravidiel. Preto by sa z tohto nástroja mal podporiť len nákup, údržba a modernizácia oprávneného vybavenia na colné kontroly, zatiaľ čo z programu Colníctvo pre spoluprácu v colnej oblasti by sa mali podporiť príbuzné akcie, ako napríklad spolupráca na posúdení potrieb príslušného vybavenia alebo súvisiaca odborná príprava.

(10)Fond by sa preto mal zriadiť ako súborný rámec finančnej podpory Únie v oblasti riadenia hraníc, ktorý bude zahŕňať nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly (ďalej len „nástroj“), zriadený na základe tohto nariadenia, a nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza, zriadený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../....

(7)Keďže colné orgány členských štátov zodpovedajú za čoraz viac úloh, ktoré často zasahujú do oblasti bezpečnosti a vykonávajú sa na vonkajších hraniciach, rovnocenné vykonávanie hraničných a colných kontrol na vonkajších hraniciach si vyžaduje primeranú finančnú podporu Únie členským štátom. Rovnako dôležité je zlepšiť medziagentúrnu spoluprácu na hraniciach Únie v oblasti kontroly tovaru a osôb, ktorá prebieha v každom členskom štáte medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za hraničné kontroly alebo iné úlohy vykonávané na hraniciach.

(5)Podporou primeranej a rovnocennej úrovne colných kontrol na vonkajších hraniciach Únie sa umožní maximalizovať výhody colnej únie. Cielená intervencia Únie zameraná na nápravu nerovnováhy z hľadiska vybavenia na colné kontroly by okrem toho prispela k celkovej súdržnosti medzi členskými štátmi. Vzhľadom na výzvy, ktorým svet čelí, najmä na neustálu potrebu chrániť finančné a hospodárske záujmy Únie a jej členských štátov a pritom zjednodušovať priebeh zákonného obchodu, je nevyhnutné zabezpečiť moderné a spoľahlivé vybavenie na colné kontroly na vonkajších hraniciach.

(4)V zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 sa pod „colnými kontrolami“ má rozumieť dohľad nad dodržiavaním nielen colných predpisov, ale aj iných právnych predpisov upravujúcich vstup, výstup, tranzit, pohyb, skladovanie a konečné použitie tovaru prepravovaného medzi colným územím Únie a krajinami alebo územiami mimo tohto územia a prítomnosť a pohyb tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a tovaru prepusteného do režimu konečné použitie v rámci colného územia Únie. Takýmito inými právnymi predpismi, v ktorých sa colné orgány poverujú osobitnými kontrolnými činnosťami, sú ustanovenia o daniach, najmä vo vzťahu k spotrebným daniam a dani z pridanej hodnoty, o vonkajších aspektoch vnútorného trhu, o spoločnej obchodnej politike a iných spoločných politikách Únie s vplyvom na obchod, o celkovej bezpečnosti dodávateľského reťazca a o ochrane finančných a hospodárskych záujmov Únie a jej členských štátov.

(2)Vo vykonávaní colných kontrol je dnes medzi členskými štátmi nerovnováha. Túto nerovnováhu spôsobujú zemepisné rozdiely medzi členskými štátmi, ako aj ich kapacity a dostupné prostriedky. Schopnosť členských štátov reagovať na výzvy, ktoré prináša neustály vývoj globálnych obchodných modelov a dodávateľských reťazcov, závisí nielen od ľudského faktora, ale aj od dostupnosti moderného a spoľahlivého vybavenia na colné kontroly. Pri riešení súčasnej nerovnováhy preto zohráva dôležitú úlohu zabezpečenie rovnocenného vybavenia na colné kontroly. Vďaka nemu sa lepšie zjednotí vykonávanie colných kontrol naprieč členskými štátmi a tým sa predíde smerovaniu toku tovarov do najslabších miest.

(1)Na prevádzku colnej únie je potrebné riadne vybaviť 2 140 colných úradov, ktoré sa nachádzajú na vonkajších hraniciach Európskej únie. Potreba primeraných a rovnocenných colných kontrol je mimoriadne naliehavá nielen z hľadiska plnenia tradičnej úlohy colníc vyberať clo, ale čoraz viac aj preto, že v záujme ochrany a bezpečnosti je potrebné výrazne posilniť kontrolu tovaru, ktorý prekračuje smerom dnu alebo von vonkajšie hranice Únie. Zároveň by však tieto kontroly pohybu tovaru cez vonkajšie hranice nemali brániť legitímnemu obchodu s tretími krajinami, ale mali by ho skôr zjednodušovať.

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 33, 114 a 207,

(15)Väčšina vybavenia na colné kontroly môže byť rovnako alebo zhodou okolností spôsobilá na kontrolu súladu s inými právnymi predpismi, napríklad s ustanoveniami o riadení hraníc, vízach alebo policajnej spolupráci. Preto sa Fond pre integrované riadenie hraníc skladá z dvoch vzájomne komplementárnych nástrojov, ktoré majú z hľadiska nákupu vybavenia odlišnú pôsobnosť. Na jednej strane nástroj na riadenie hraníc a víza zriadený nariadením [2018/XXX] sa nevzťahuje na vybavenie, ktoré možno použiť na riadenie hraníc aj na colné kontroly. Na druhej strane z nástroja finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly zriadeného týmto nariadením sa bude nielen finančne podporovať vybavenie na colné kontroly, ktoré predstavujú jeho hlavný účel, ale umožní sa jeho používanie aj na ďalšie účely, ako napríklad hraničné kontroly a bezpečnosť. Vďaka rozdeleniu úloh sa zintenzívni medziagentúrna spolupráca ako jedna zo zložiek európskeho integrovaného riadenia hraníc uvedená v článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2016/1624, čím sa colným a pohraničným orgánom umožní spolupráca a spoločné používanie a vzájomná interoperabilita vybavenia na kontroly umožní maximalizovať vplyv rozpočtu Únie.

(16)Odchylne od nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa malo povoliť financovanie akcie z niekoľkých programov alebo nástrojov Únie, aby sa umožnila a v prípade potreby podporila spolupráca a interoperabilita naprieč oblasťami. V takýchto prípadoch však príspevky nesmú pokrývať rovnaké náklady v súlade so zásadou zamedzenia dvojitému financovaniu, ktorá je ustanovená v nariadení o rozpočtových pravidlách.

(17)Vzhľadom na rýchly vývoj v oblasti colných priorít, hrozieb a technológií by sa pracovné programy nemali vzťahovať na dlhé obdobia. Potreba zriaďovať ročné pracovné programy zároveň zvyšuje administratívne zaťaženie Komisie aj členských štátov, hoci na implementáciu nástroja nie sú nevyhnutné. Vzhľadom na to by pracovné programy mali v zásade pokrývať viac ako jeden rozpočtový rok.

(18)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky implementácie pracovného programu v zmysle tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(19)Hoci špecifický cieľ zabezpečiť rovnocenné colné kontroly si vyžaduje centrálnu implementáciu, vzhľadom na technický charakter tohto nástroja je potrebná technická príprava. Preto by sa na podporu implementácie malo vykonať posúdenie potrieb, ktoré bude vychádzať z národnej expertízy a skúseností a do ktorého sa zapoja colné správy členských štátov. Takéto posúdenie potrieb by sa malo zakladať na jasnej metodike vrátane minimálneho počtu krokov potrebných na získanie požadovaných informácií.

(20)Na účely pravidelného monitorovania a podávania správ by sa mal zaviesť vhodný rámec monitorovania výsledkov, ktoré sa dosiahli vďaka nástroju a jeho akciám. Takéto monitorovanie a podávanie správ by malo vychádzať z ukazovateľov, ktorými sa meria vplyv akcií nástroja. Podávané správy by mali obsahovať informácie o vybavení na colné kontroly, ktoré prekračuje určité hraničné hodnoty nákladov.

(21)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 je tento nástroj potrebné vyhodnotiť vo svetle informácií získaných na základe konkrétnych požiadaviek monitorovania, a pritom predchádzať nadmernej regulácii a administratívnej záťaži, najmä vo vzťahu k členským štátom. Medzi tieto požiadavky možno v prípade potreby zaradiť merateľné ukazovatele, na základe ktorých sa budú hodnotiť účinky nástroja v praxi.

(22)V záujme primeranej odozvy na vývoj priorít politík, hrozieb a technológií by mala byť na Komisiu delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorými možno pre akcie oprávnené na financovanie z tohto nástroja meniť účely colných kontrol a zoznamy ukazovateľov, ktorými sa meria dosiahnutie špecifických cieľov. Je zvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme zaistenia rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty poskytujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú stály prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa venujú príprave delegovaných aktov.

(23)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému trestnému činu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné protiprávne konania poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

(24)Na toto nariadenie sa uplatňujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá, stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, predovšetkým upravujú postup prípravy a plnenia rozpočtu cez granty, zákazky, ceny, nepriame plnenie a určujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa vzťahujú aj na ochranu rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch, keďže dodržiavanie zásad právneho štátu je nevyhnutnou podmienkou riadneho finančného hospodárenia a účinnosti financovania z prostriedkov EÚ.

(25)Typy financovania a spôsoby plnenia podľa tohto nariadenia sa zvolia na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a riziko konfliktu záujmov. V tejto súvislosti by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(26)Keďže cieľ tohto nariadenia, čiže zriadiť nástroj na podporu colnej únie a colných orgánov, nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť samostatne z dôvodu objektívnych zemepisných nerovnováh medzi nimi, ale vzhľadom na koordinovaný postup a centralizované financovanie, ktoré pomôže dosiahnuť rovnocennú úroveň a kvalitu colných kontrol, možno tento cieľ lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

1.Týmto nariadením sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc (ďalej len „fond“) zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly (ďalej len „nástroj“), z ktorého sa poskytuje finančná podpora na nákup, údržbu a modernizáciu vybavenia na colné kontroly.

2.Týmto nariadením sa spolu s nariadením [2018/XXX], ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza, zriaďuje fond.

3.Stanovujú sa v ňom ciele nástroja, rozpočet na obdobie 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov.