SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 2.9.2009 
SEK(2009) 1128 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE, 
ktorý sprevádza 
   
OZNÁMENIE KOMISIE  
o vytvorení spolo čného programu EÚ pre presíd ľovanie 
 
a návrh  
 
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
  
ktorým sa mení a dop ĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES 
z 23. mája 2007, ktorým sa zria ďuje Európsky fond pre ute čencov na obdobie rokov 
2008 až 2013 ako sú časť všeobecného programu Solidarita a riadenie migra čných tokov 
a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES 
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
  
{KOM(2009) 447 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 456 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1127} 
 
SK 2   SK 1. Z ÁKLADNÉ INFORMÁCIE  
Presídlenie je premiestnenie ute čencov, ktorých potreba medzin árodnej ochrany je uznaná 
Vysokým komisárom OSN pre ute čencov (UNHCR − United Nations High Commissioner for 
Refugees), z prvej krajiny azylu (vä čšinou v tre ťom svete) do inej krajiny, v ktorej sa im 
dostáva stálej ochrany. Presíd lenie ponúka riešenie pre ute čencov, ktorí sa nemôžu vráti ť do 
svojej krajiny pôvodu a ktorých nie je možné lokálne za členiť v krajine prvého azylu.  
Presídlenie je premiestnenie ute čencov z územia mimo EÚ do členského štátu EÚ. 
Počet utečencov na celom svete je približne 10 m iliónov. Asi 5 % z nich je potrebné presídli ť. 
Iba malá časť týchto ute čencov je skuto čne presídlená. Existuje pr eto štrukturálny rozpor 
medzi potrebami a humanitárnou pomocou. 
Iba malá časť utečencov presídlených k aždý rok je presídlená do EÚ. Zo 65 596 ute čencov, 
ktorí boli v roku 2008 presídlení, bol o do EÚ presídlených 4 378 ute čencov. To ostro 
kontrastuje s po čtami presídlených ute čencov, ktorých prijali USA a ďalšie vyspelé 
priemyselné krajiny tradi čne prijímajúce presídlených ute čencov. 
2. P RESÍDĽOVANIE DO EÚ:  SÚČASNÁ SITUÁCIA (VÝCHODISKOVÝ STAV ) 
V súčasnosti sa každý rok zapája do presíd ľovania desa ť členských štátov EÚ. Švédsko, 
Dánsko, Fínsko, Holandsko, Spojené krá ľovstvo a Írsko majú program pre presíd ľovanie už 
niekoľko rokov. Portugalsko, Francúzsko, Rumunsko a Česká republika sa rozhodli zavies ť 
vnútroštátne programy pre presíd ľovanie od roku 2007. Tento pozitívny vývoj ovplyvnilo 
niekoľko faktorov. Po prvé, na presíd ľovanie sa od roku 2003 poskytuje zna čná finančná 
podpora z Európskeho fondu pre ute čencov (ERF III – European Refugee Fund). Po druhé, 
v niekoľkých posledných rokoch sa medzi zaint eresovanými stranami z rôznych členských 
štátov rozvinulo mnoho projektových a tw inningových aktivít zameraných na presíd ľovanie. 
Tretím pozitívnym faktorom je silný politický zá ujem na úrovni EÚ. Tento záujem sa zameral 
najmä na potreby presídli ť irackých ute čencov zo Sýrie a Jordánska do EÚ. V roku 2008 
prijala Rada pre spravodlivos ť a vnútorné veci závery o presíd ľovaní ute čencov z Iraku, 
v ktorých sa zdôraznilo, že presíd ľovaním sa prispieva k udržaniu situácie v oblasti ochrany 
utečencov v Sýrii a Jordánsku. Po prijatí záverov Rady sa štyri členské štáty, kt oré sa doteraz 
nezapojili do presíd ľovania, zaviazali presídli ť utečencov z Iraku (DE, IT, BE, LU). 
Európsky podporný úrad pre azyl (EASO – Europ ean Asylum Support Office), ktorý by mal 
začať pôsobiť v roku 2010, bude podporova ť členské štáty a ďalšie zainteresované strany pri 
praktickej spolupráci vrátane presíd ľovania. 
3. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Súčasná situácia je vo všeobecnosti pozitívna a postupne sa vyvíja, najmä vzh ľadom 
na očakávané vytvorenie EASO. Existuje však nieko ľko významných nedostatkov 
a štrukturálnych obmedzení. 
Hlavným problémom je sú časná nízka úrove ň solidarity EÚ s tretími krajinami pri prijímaní 
utečencov. Tento po čet je príliš obmedzený vzh ľadom na škálu celkových potrieb súvisiacich 
 
SK 3   SK s presídľovaním. Druhým problémom je skuto čnosť, že na presíd ľovaní ute čencov sa 
zúčastňuje veľmi málo členských štátov. V sú časnosti sa na ňom podie ľa každý rok iba 10 
členských štátov (Švédsko, Fínsko, Dánsko, Spojené krá ľovstvo, Írsko, Holandsko, 
Portugalsko, Francúzsko, Rumunsko a Česká republika). Medzinárodná úloha EÚ 
v presídľovaní nie je dostato čná. To má negatívny vplyv na snahu EÚ zohráva ť poprednú 
úlohu v rámci riešenia celosvetových humanitár nych otázok a teda aj na postavenie EÚ na 
medzinárodných fórach. 
Koordinácia priorít v oblasti presíd ľovania, t. j. v oblasti ná rodností a osobitných skupín, 
ktoré sa presíd ľujú, je medzi členskými štátmi EÚ, ktoré vykonávajú presíd ľovanie, nízka. 
Tieto priority v sú časnosti stanovujú členské štáty na vnútroštátnej úrovni v rámci úzkych 
dvojstranných kontaktov s UNHCR bez predchád zajúcej diskusie a rozhodovania na úrovni 
EÚ. V dôsledku toho chýba aj st rategické využitie presíd ľovania ako nástroja vonkajšej 
politiky EÚ. Presíd ľovanie slúži niel en humanitárnemu ú čelu z hľadiska osôb, ktoré sa 
skutočne presídlia, ale aj na zmiernenie bremena,  ktoré znáša daná tretia krajina v spojitosti 
s prijatím ve ľkého počtu utečencov. Presíd ľovanie preto môže zohráva ť dôležitú úlohu ako 
zložka vonkajších azylových politík EÚ a vš eobecnejšie vonkajšej politiky EÚ. Vplyv 
presídľovania v strategickom zmysle by bol vä čší, ak by sa priority, pokia ľ ide národnosti 
a osobitné kategórie, ktoré sa majú presídli ť, stanovili prevažne na úrovni EÚ. Sú časný 
finančný rámec predstavuje obmedzenia. ERF III poskytuje ďalšiu finan čnú pomoc tým 
členským štátom, ktoré presíd ľujú osobitné kategórie ute čencov. Tieto kritériá sa považujú 
za príliš prísne. 
Tretí súbor problémov sú časnej situácie sa týka nedostato čnej štruktúrovanej praktickej 
spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti presíd ľovania. V sú časnosti chýba výmena 
informácií a koordinácia činností v oblasti presíd ľovania. To má negatívny vplyv na kvalitu 
presídľovania. Ďalším dôsledkom sú chýbajúce úspory z rozsahu. Presíd ľovanie si vyžaduje 
veľa logistických príprav, na pr. výberové a orienta čné misie, lekársky a bezpe čnostný 
skríning, cestovné a vízové opatrenia , programy zamerané na prijatie a za členenie ute čencov. 
Niektoré z týchto činností by sa mohli potenciálne vykonáva ť spoločne alebo v úzkej 
spolupráci medzi členskými štátmi. 
4. S UBSIDIARITA  
– Zapojenie Spolo čenstva do azylovej oblasti je zalo žené na potrebe solidarity medzi 
členskými štátmi pri riešení problému, ktor ý v EÚ bez vnútorných hraníc nemôžu ú činne 
vyriešiť jednotlivé krajiny konajúce samostatne. 
– Potreba kona ť, pokiaľ ide o spolo čný európsky azylový systém (CEAS – Common 
European Asylum System), sa už vyhodnotil a v nedávnych správach z posúdenia vplyvu. 
– Európska rada a Európsky parlament opakova ne vyzvali k vypracova niu CEAS vrátane 
jeho vonkajšieho rozmeru. 
5. C IELE  
Celkové ciele politiky : 
a) podpori ť medzinárodnú ochranu ute čencov prostredníctvom presíd ľovania; 
 
SK 4   SK b) zvýši ť humanitárny dosah a úsilie EÚ prostredníctvom vä čšieho spolo čného zapojenia 
do presídľovania; 
Špecifické ciele : 
c) zabezpe čiť väčšiu solidaritu EÚ s tretími krajinami pri prijímaní ute čencov; 
d) zabezpe čiť, aby sa na presíd ľovaní podie ľalo viac členských štátov EÚ; 
e) zabezpe čiť, aby úsilie v oblasti presíd ľovania v EÚ bolo priebežne lepšie zamerané 
na tie osoby alebo skupiny osôb (napr. zvláš ť ohrozené osoby vrátane detí alebo osoby zo 
špecifických geografických oblastí), ktoré najviac potrebujú ochranu;  
f) zvýši ť strategické využívanie presíd ľovania na úrovni EÚ;  
g) posilni ť vo všeobecnosti medzinárodnú úlohu EÚ, pokia ľ ide 
o presídľovanie, konkrétne rozvíjaním presíd ľovania ako neoddelite ľnej a koordinovanej 
zložky vonkajších politík EÚ; 
h) zlepši ť kvalitu postupov presíd ľovania v EÚ prostre dníctvom spolupráce; 
i) zníži ť hospodárske a finan čné náklady na presíd ľovanie v EÚ prostredníctvom 
spolupráce;  
j) zmenši ť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ, pokia ľ ide o normy ochrany, a zvýši ť 
účinnosť prostredníctvom zblí ženia kritérií presíd ľovania.  
6. M OŽNOSTI POLITIKY  
Na základe analýzy problémov sa  na úrovni EÚ stanovili tri hl avné zložky politík v oblasti 
presídľovania: zložka praktickej spolupráce , politická  zložka a finan čná zložka. Tieto zložky 
tvoria východisko pre vypracova nie týchto možností politiky. 
6.1. Možnos ť č. 1: zachovanie statusu quo 
Európsky podporný úrad pre azyl poskyt ne rámec na praktickú spoluprácu  v azylových 
otázkach vrátane presíd ľovania. EASO by mohol potenciálne vypracova ť široké spektrum 
opatrení týkajúcich sa praktick ej spolupráce v oblasti presíd ľovania ute čencov, ako napr. 
stanovenie osved čených postupov, školenia, tw inningové dohody zamerané na členské štáty, 
ktoré ešte nie sú zapojené do presíd ľovania, a organizovanie spolo čných aktivít a operácií 
medzi existujúcimi krajinami vykonávajúcimi presídlenie ute čencov. 
Ak sa zachová status quo, politická zložka a finan čná zložka  sa nebudú ďalej rozvíja ť. 
6.2. Možnos ť č. 2: stredná možnos ť (dynamický proces) 
V rámci tejto možnosti bude praktická spolupráca  takisto ďalej rozvíjaná Európskym 
podporným úradom pre azyl. Od praktickej s polupráce v rámci možnosti 1 sa odlišuje 
predovšetkým tým, že opatrenia prak tickej spolupráce sú spojené s ďalším rozvojom 
politickej a finan čnej zložky. O čakáva sa, že zložka praktickej spolupráce sa bude stimulova ť 
a posilňovať rozvojom ostatných dvoch zložiek. 
 
SK 5   SK V rámci tejto možnosti sa plánuje rozvoj ďalšej štruktúrovanej politickej spolupráce 
vytvorením politického rámca  a jeho podpora cez finan čnú zložku . 
Predpokladá sa, že sa vytvorí politický rámec, kt orý by stanovil politické a strategické priority 
v oblasti presíd ľovania. Do tohto politického rámca sa zapoja všetky príslušné zainteresované 
strany (odborníci z členských štátov, Komisia, UNHCR, mi movládne organizácie). Úlohy 
budú takéto: 
1. Stanovia sa spolo čné ročné priority EÚ v oblasti presíd ľovania, pokia ľ ide 
o národnosti aj osobitné kategórie ute čencov, ktorí sa majú presídli ť. To umožní 
účinne a pružne reagova ť na nové vznikajúce potreby. 
2. Členské štáty by získali mimoriadnu finan čnú pomoc pod ľa článku 13 ERF III, ak 
presídlia ute čencov pod ľa týchto spolo čných ročných priorít EÚ. Je však potrebné 
zdôrazniť, že členské štáty budú na ďalej môcť voľne rozhodova ť o presídlení iných 
kategórií ute čencov.  
3. Zabezpe čí sa integrovaný prístup medzi presíd ľovaním, vonkajšími azylovými 
politikami a vonkajšími politikami EÚ ako celku. 
4. V rámci tohto politického rámca sa o presíd ľovaní bude diskutova ť aj všeobecnejšie. 
Vytvorenie politického rámca bude vies ť k lepšiemu riadeniu opatrení praktickej 
spolupráce, ktoré má vykonáva ť EASO. 
Členským štátom sa poskytne mimoriadna finan čná pomoc na presídlenie ute čencov, ktorí 
patria do každoro čne schválených priorít EÚ. To si vyžaduje zmenu a doplnenie ERF. 
Nepredpokladá sa žiadne štrukt urálne prerozdelenie finan čných prostriedkov v rámci ERF III, 
ktoré by malo vplyv na financovanie iných činností súvisiacich s azylom. 
V rámci možnosti č. 2 sa stanovili dve čiastkové možnosti . Rozdiel medzi týmito 
čiastkovými možnos ťami sa týka iba mechanizmu, s ktorým sa po číta v prípade politického 
rámca. Čiastková možnos ť 2A stanovuje zriadeni e nového výboru pre presíd ľovanie 
na základe komitologických pravidiel. Čiastková možnos ť 2B stanovuje využívanie 
existujúcich štruktúr. 
6.3. Možnos ť č. 3: maximálna možnos ť 
V rámci tejto možnosti sa uvažuje o zavedení úplne vypracovaného programu pre 
presídľovanie s pôsobnos ťou v celej EÚ. Presíd ľovanie by sa uskuto čňovalo spolo čne, pokiaľ 
ide o stanovenie priorít aj vykonávanie. Plnohodnotný spolo čný program EÚ pre 
presídľovanie by mohol pozostáva ť z týchto prvkov: 
(1) Všetky členské štáty by sa zapojili do programu tak, že by sprístupnili ur čitý počet 
miest. Celkový po čet dostupných miest na presídlenie v rámci EÚ by sa stanovil 
a naplnil na úrovni EÚ. Na úrovni EÚ by sa rozhodovalo o prioritách v oblasti presídľovania. Na úrovni EÚ by sa zabezpe čilo aj to, aby sa otázka presíd ľovania 
začlenila do vonkajších politík v oblasti azyl u a vonkajších politík EÚ ako celku. 
(2) Mimo spolo čného programu pre presíd ľovanie by členské štáty nevykonávali žiadne 
presídľovanie. Úplne by sa zosúladili aj kritériá presíd ľovania a postavenie, ktoré by 
presídlení ute čenci získali po príchode.  
 
SK 6   SK (3) Proces výberu týkajúci sa presídlenia by sa úplne centralizoval na  úrovni EÚ. Všetky 
operácie pred odchodom ute čencov by sa uskuto čňovali spolo čne. Je ve ľmi 
pravdepodobné, že EASO by zohrával vedúcu organiza čnú úlohu. To by si vyžiadalo 
zvýšenie kapacity EASO, pokia ľ ide o presíd ľovanie. 
(4) Finančná zložka by sa musela úplne prehodnoti ť. 
7. P OSÚDENIE MOŽNOSTÍ  
Posúdenie rôznych vplyvov je uvedené v tabu ľke na strane 8. 
1. Východiskový stav sa vyvíja, najmä v dôsledku o čakávaného zriadenia Európskeho 
podporného úradu pre azyl (EASO – Europe an Support Office) v roku 2010. Aby sme 
kvantifikovali o čakávané vplyvy vytvorenia  EASO, rozlišovali sm e medzi statickým 
východiskovým stavom (situácia na jar roku 2009) a vyvíjajú cim sa východiskovým stavom 
(situácia o čakávaná po vytvorení EASO bez prijatia ďalšieho opatrenia EÚ).  
2. Keďže sa predpokladá, že o čakávaný výsledok čiastkových možností  2A a 2B bude 
rovnaký, posúdenie ú činnosti pri dosahovaní cie ľov, ako aj vplyvov sa vykonáva pre 
čiastkové možnosti 2A a 2B spolo čne. Naopak, pokia ľ ide o posúdenie politickej 
uskutočniteľnosti a proporcionalit y, existuje medzi čiastkovými možnos ťami 2A a 2B rozdiel. 
8. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Kvantifikovaný vplyv možností č. 1, 2 a 3  
• Účinnosť možností pri dosahovaní hlavného cie ľa (zabezpe čiť väčšiu solidaritu EÚ 
s tretími krajinami pri prijímaní ute čencov) sa hodnotí takto: možnos ť č. 1: 5-percentné 
zvýšenie, možnos ť č. 2: 15-percentné zvýšenie, možnos ť č. 3: 10-percentné zvýšenie. 
• Prvý vplyv jednotlivých možností (priame finan čné náklady súvisiace s presíd ľovaním) sa 
hodnotí takto: možnos ť č. 1: zvýšenie o 3 825 000 EUR, možnos ť č. 2: zvýšenie 
o 11 475 000 EUR, možnos ť č. 3: zvýšenie o 7 650 000 EUR. 
• Druhý vplyv jednotlivých možností (priame finan čné náklady/ú činok úspor z rozsahu) sa 
hodnotí takto: možnos ť č. 1: zníženie o 803 350 EUR, možnos ť č. 2: zníženie 
o 1 759 000 EUR, možnos ť č. 3: zníženie o 2 524 500 EUR. 
Celkové posúdenie : 
1. Výsledok v prípade možností č. 2 a 3 je lepší ako v prípade možnosti č. 1. Proti 
možnosti č. 3 hovoria dve hlavné námietky: horšie výsledky pri dosahovaní hlavného cie ľa 
a politickej uskuto čniteľnosti/proporcionality.  
2. Vä čšina členských štátov uprednost ňuje prístup, ktorý je pr írastkový a ktorý kladie 
dôraz skôr na užšiu spoluprácu a oboznámenie nových členských štátov s otázkou 
presídľovania než na zosúla denie kritérií presíd ľovania. Členské štáty sa výrazne vyslovujú 
najmä za to, aby ú časť v tomto programe bola dobrovo ľná. Aj keby existovala dostato čná 
podpora vytvorenia plnohodnotného spolo čného programu EÚ pre presíd ľovanie, možno 
 
SK 7   SK pochybova ť o tom, či by niektoré členské štáty boli za sú časnej situácie dostato čne pripravené 
na presíd ľovanie ute čencov. Je sporné, či vytvorenie plnohodnotného spolo čného programu 
EÚ pre presíd ľovanie je v tomto štádiu nevyhnutné a primerané na dosiahnutie stanovených 
cieľov. 
• Porovnanie možností č. 1 a 2 sved čí o jasnom uprednostnení možnosti č. 2. 
• Čiastková možnos ť 2B sa uprednost ňuje z dôvodov politickej uskuto čniteľnosti 
a proporcionality. Vä čšina členských štátov sa výrazn e vyslovuje za to, aby sa 
využívali exis tujúce konzulta čné a rozhodovacie mechanizmy. Sú časná politická situácia je 
pozitívna, pokia ľ ide o presíd ľovanie, ale váhavá, pokia ľ ide o akúko ľvek novú formálnu 
štruktúru, ktorá by mohla spôsobi ť byrokratické za ťaženie a vyvola ť obavu z možného 
obmedzenia vo ľného rozhodovania členských štátov o prioritách. Z h ľadiska 
proporcionality sa využitie exis tujúcich štruktúr považuje  za vhodnejšie vtedy, ak je 
rovnako ú činné pri dosahovaní cie ľov a ak možno o čakávať, že bude ma ť rovnaký vplyv. 
• Preto sa uprednost ňuje čiastková možnos ť 2B. 
9. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia uskuto ční hodnotenie do troch rokov po zavedení spolo čného programu EÚ pre 
presídľovanie. Hodnoti ť sa bude pokrok, ktorý sa dosiahol v oblasti politickej spolupráce, 
finančnej zložky, ako aj prak tickej spolupráce. 
Stanovilo sa osem kvantifikovate ľných ukazovate ľov, ktoré sa týkajú rôznych aspektov 
možností a cie ľov (politická, finan čná a praktická spolupráca). 
 
SK 8   SK Porovnanie vplyvov možností  
 Možnos ť č. 1 Možnos ť č. 2 Možnos ť č. 3 
Ciele   
status 
quo postupný 
vývoj dynamický proces maximálna 
možnos ť 
1 Zabezpe čiť väčšiu solidaritu EÚ s tretími krajinami pri prijímaní 
prisťahovalcov 0 nízky/stredný stredný/vysoký stredný 
2 Zabezpe čiť, aby sa na presíd ľovaní zú častňovalo viac členských štátov EÚ 0 nízky/stredný stredný/vysoký vysoký 
3 Zabezpe čiť, aby úsilie v oblasti presíd ľovania bolo priebežne lepšie 
zamerané na tých, ktorí to najviac potrebujú (napr. deti, ute čenci 
z osobitných oblastí) 0 nízky/stredný vysoký vysoký 
4 Zvýši ť strategické využívanie presíd ľovania na úrovni EÚ 0 nízky stredný stredný 
5 Posilniť medzinárodnú úlohu EÚ v oblasti presíd ľovania prostredníctvom jej 
rozvíjania ako neoddelite ľnej a koordinovanej zložky vonkajších politík EÚ  0 nízky stredný stredný 
6 Prostredníctvom spolupráce zlepši ť kvalitu postupov presíd ľovania v EÚ  0 nízky/stredný stredný/vysoký vysoký 
7 Prostredníctvom spolupráce zníži ť hospodárske a finan čné náklady 
na presídlenie jednej osoby do EÚ  0 nízky/stredný stredný/vysoký vysoký 
8 Znížiť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ v normách ochrany a zvýši ť 
účinnosť prostredníctvom zblíženia kritérií presíd ľovania  0 nízky stredný vysoký 
Vplyvy 
1 Priame finan čné náklady na presídlenie (výber, prijatie, za členenie)  0 malé 
zvýšenie stredné/vysoké 
zvýšenie stredné zvýšenie 
 
SK 9   SK 2 Priame finan čné náklady na presídlenie (výber, prijatie, 
začlenenie) pripadajúce na osobu  0 malé 
zníženie stredné zníženie zna čné zníženie 
3 Hospodárske a sociálne náklady na za členenie presídlených ute čencov 
v širšom zmysle (celkové náklady)  0 malé 
zníženie stredné/vysoké stredné 
4 Hospodárske a sociálne náklady na za členenie presídlených ute čencov 
v širšom zmysle (náklady pripadaj úce na osobu) 0 nízke nízke nízke 
5 Vplyv presíd ľovania na tretie krajiny, osobi tné kategórie a vonkajšie vz ťahy 
EÚ 0 nízky stredný stredný 
6 Zvýšená rovnos ť pri poskytovaní ochrany ute čencom 0 nízka stredná vysoká 
7 Vplyv na základné práva 0 nízky stredný/vysoký stredný 
Politická realizovate ľnosť a proporcionalita 2 A 2 B  
1 Podpora tejto možnosti zo strany k ľúčových zainteresovaných strán 0 stredná nízka/  
stredná stredná/
vysoká nízka 
2 Proporcionalita  0 určité obavy určité 
obavy malé 
obavy veľké obavy