EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 9. 2016 COM(2016) 550 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výsledky záverečného hodnotenia programu ISA {SWD(2016) 279 final}



Obsah 1. Úvod 2. Interoperabilita ako hybná sila modernizácie verejného sektora 3. Súvislosti 4. Metodika 5. Hodnotené oblasti a otázky 6. Zistenia Dosiahnutie cieľov programu 6.1.Relevantnosť 6.2.Efektívnosť 6.3.Účinnosť 6.4.Prospešnosť 6.5.Udržateľnosť 6.6.Súdržnosť 6.7.Koordinácia 7. Závery záverečného hodnotenia 8.Odporúčania 8.1.Komunikácia s orgánmi verejnej správy a zvyšovanie ich povedomia

o interoperabilite 8.2.Posilnenie holistického prístupu a horizontálneho prierezového pohľadu na interoperabilitu

8.3.Spolupráca s ostatnými politikami a iniciatívami EÚ 9. Ďalšie kroky

1. Úvod Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (rozhodnutie ISA) bol 1. januára 2010 spustený šesťročný program týkajúci sa riešení interoperability pre európske orgány verejnej správy (program ISA) ako pokračovanie programu vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych služieb elektronickej verejnej správy pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC). Vykonával sa od 1. januára 2010 do 31. decembra 2015. Podľa článku 1 rozhodnutia ISA bola cieľom programu ISA podpora spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy uľahčením účinnej a efektívnej elektronickej cezhraničnej a medzirezortnej vzájomnej súčinnosti medzi nimi (vrátane orgánov vykonávajúcich verejné úlohy v ich mene) s cieľom umožniť poskytovanie elektronických verejných služieb podporujúcich vykonávanie politík a činností Únie. V tejto správe sa uvádzajú hlavné výsledky záverečného hodnotenia programu, ktoré sa vykonalo v súlade s článkom 13 ods. 3 rozhodnutia ISA. Podľa tohto ustanovenia sa záverečné hodnotenie malo predložiť Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2015. Záverečné hodnotenie vykonávala Komisia od decembra 2014 do februára 2016, keď návrh správy Komisie prijala riadiaca skupina. Nedávne zmeny v hodnotiacich postupoch Komisie však vyústili do značného omeškania pri dosiahnutí termínu stanoveného v právnom základe. Počas záverečného hodnotenia asistoval Komisii tím nezávislých expertov z konzultačnej spoločnosti (tím záverečného hodnotenia). Zástupcovia príslušných útvarov Komisie dohliadali na konečné hodnotenie prostredníctvom riadiacej skupiny Komisie. 2. Interoperabilita ako hybná sila modernizácie verejného sektora Modernizácia verejnej správy predstavuje jednu z kľúčových priorít pre úspešné vykonávanie stratégie Európa 2020. Na základe ročných prieskumov rastu, ktoré Komisia uverejnila v rokoch 2011 až 2015, vyplýva, že kvalita európskych orgánov verejnej správy má priamy vplyv na hospodárske prostredie, a je teda nevyhnutná na stimuláciu produktivity, konkurencieschopnosti a rastu. Ako je uvedené v ročnom prieskume rastu na rok 2013, Komisia pokladá cezhraničnú interoperabilitu online služieb a digitalizáciu európskej verejnej správy za dôležité faktory rastu a zvýšenej efektívnosti. Interoperabilita medzi orgánmi verejnej správy je kľúčovým faktorom pri dosahovaní efektívnejšieho a účinnejšieho poskytovania digitálnych služieb. Digitálna agenda pre Európu (DAE) opisuje, ako je interoperabilita nevyhnutná pri snahe o maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu informačných a komunikačných technológií (IKT), z čoho vyplýva, že DAE môže uspieť len vtedy, ak sa zabezpečí interoperabilita. V rámci špecializovaného piliera „interoperabilita a normy“ boli členské štáty vyzvané, aby prijali osobitné opatrenia týkajúce sa interoperability, konkrétne vykonávanie záväzkov stanovených vo vyhlásení ministrov z Granady a Malmö vrátane prijatia európskeho rámca interoperability (EIF) vo vnútroštátnych právnych predpisoch. V dňoch 24. a 25. októbra 2013 prijala Európska rada závery, v ktorých zdôrazňuje, že modernizácia verejnej správy by mala pokračovať rýchlou realizáciou služieb, ktoré sa zakladajú na interoperabilite pre efektívne fungovanie, ako sú elektronická verejná správa, elektronické zdravotníctvo, elektronická fakturácia a elektronické obstarávanie. To povedie k početnejším a kvalitnejším digitálnym službám pre občanov a podniky v celej Európe, úsporám nákladov a väčšej efektívnosti, transparentnosti a kvalite služieb vo verejnom sektore. Avšak k úsiliu členských štátov často dochádza na vnútroštátnej úrovni bez použitia spoločného európskeho prístupu, čím je ohrozená interoperabilita na celoeurópskej úrovni a dostupnosť cezhraničných digitálnych verejných služieb. Preto hrozí vysoké riziko vzniku nových elektronických prekážok, ktoré nedovoľujú občanom a podnikom využívať verejné služby v inej ako vlastnej krajine a bránia hladkému fungovaniu vnútorného trhu. 3. Súvislosti Program ISA bol zriadený na základe pokroku v rámci svojho predchodcu (programy IDA a IDABC). Ako sa jasne uvádza v rozhodnutí ISA3, hlavným cieľom programu ISA je podpora spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy s cieľom umožniť poskytovanie elektronických verejných služieb podporujúcich vykonávanie politík a činností EÚ. Strednodobým cieľom je uľahčiť efektívnu a účinnú elektronickú cezhraničnú a medziodvetvovú vzájomnú súčinnosť medzi nimi. Na dosiahnutie týchto cieľov, a síce uľahčiť činnosti uvedené v článkoch 1 a 3 rozhodnutia ISA a poskytnúť „spoločne využívané riešenia, ktoré uľahčujú interoperabilitu“, sa v rámci programu vypracovali štúdie, projekty a zaviedli sa sprievodné opatrenia prostredníctvom osobitných opatrení na podporu: poskytovania a zlepšovania existujúcich spoločných služieb, ako aj zavedenia nových;

zlepšovania existujúcich opätovne použiteľných všeobecných nástrojov a zavedenia nových nástrojov; zavedenia a zlepšovania spoločných rámcov na podporu cezhraničnej a medzirezortnej interoperability a posudzovania vplyvu právnych predpisov EÚ na IKT (článok 3 rozhodnutia ISA). Podľa definície v článku 2 rozhodnutia ISA, „spoločné služby“ sú operačné aplikácie a infraštruktúry všeobecného charakteru, ktoré spĺňajú spoločné požiadavky používateľov vo všetkých politických oblastiach. „Všeobecné nástroje“ sú spoločne využívané referenčné platformy a spolupracujúce platformy, spoločné prvky a podobné moduly, ktoré spĺňajú spoločné požiadavky používateľov vo všetkých politických oblastiach. „Spoločné rámce“ sú stratégie, špecifikácie, metodiky, usmernenia a podobné prístupy a dokumenty. Program ISA sa vykonáva prostredníctvom vykonávacích aktov (článok 9 rozhodnutia ISA) na základe priebežného pracovného programu, ktorý sa reviduje aspoň raz ročne a obsahuje opatrenia na financovanie súvisiace s jednou alebo viacerými vrstvami interoperability (technické, sémantické, organizačné a právne). Ročné pracovné programy sa stanovujú na základe každoročných výziev na predloženie návrhov útvarmi Komisie a členským štátom a účinnosť nadobúdajú po schválení výborom ISA a prijatí Komisiou. Osobitné opatrenia, ktoré sa majú financovať, sú uvedené v priebežnom pracovnom programe. 4. Metodika Záverečné hodnotenie programu ISA bolo založené na kvantitatívnych a kvalitatívnych údajoch zozbieraných rôznymi spôsobmi (sekundárny výskum, online prieskumy, rozhovory, písomné žiadosti o dodatočné informácie a prípadové štúdie), do ktorých sa zapojilo široké spektrum zástupcov z členských štátov a útvarov EÚ, a obmedzený počet zainteresovaných strán z občianskej spoločnosti a súkromných organizácií, ktorých sa program týkal. 5. Hodnotené oblasti a otázky Záverečné hodnotenie použilo rovnaký súbor kritérií ako priebežné hodnotenie, ktoré slúži ako referenčné kritérium pre výsledky. Výsledky, závery a odporúčania záverečného hodnotenia sú založené na širokom rozsahu údajov, ktoré predstavujú priame dôkazy potrebné na overenie platnosti intervenčnej logiky programu a dosiahnutie jeho cieľov. Zameralo sa na nasledujúcich sedem hlavných kritérií: – relevantnosť — do akej miery súviseli programové ciele s uspokojovaním meniacich sa potrieb a plnením priorít na národnej úrovni a na úrovni EÚ? – efektívnosť — ako hospodárne sa rôzne vstupy premieňali na výstupy a s akými dosahmi z hľadiska čo najlepšieho využitia zdrojov? Ktoré aspekty programu boli najviac (ne)efektívne, najmä z hľadiska mobilizovaných zdrojov? – účinnosť — do akej miery dosiahli výsledky a dosahy programu svoje ciele? Sú niektoré aspekty viac alebo menej účinné v porovnaní s ostatnými, a ak áno, aké poučenia z toho vyplývajú? – prospešnosť — čo vyplýva z porovnania skutočných a predpokladaných výsledkov a dosahov programu s potrebami podnikov, ktoré sa mali riešiť? Aké opatrenia by sa mohli prijať na zlepšenie prospešnosti opatrení v rámci budúceho programu? – udržateľnosť — do akej miery je zabezpečená finančná, technická a operačná udržateľnosť vyvinutých riešení, ktoré sa udržiavajú a prevádzkujú prostredníctvom programu? – súdržnosť — do akej miery tvorili opatrenia ISA súčasť „holistického“ prístupu (z hľadiska súdržnosti navzájom a s ostatnými politikami a iniciatívami EÚ)? Nakoľko sa dosahujú synergie medzi opatreniami programu a inými činnosťami EÚ? – koordinácia — do akej miery boli činnosti zahŕňajúce členské štáty, vrátane činností výboru ISA, koordinované na zabezpečenie zapojenia zainteresovaných strán do programu ISA? Do akej miery boli činnosti koordinované alebo zosúladené s potrebami iných zainteresovaných strán, s ktorými mala Komisia spolupracovať v rámci ISA? 6. Zistenia

Dosiahnutie cieľov programu Záverečné hodnotenie skonštatovalo, že program ISA bol efektívny pri dosahovaní svojich cieľov a poskytovaní operačných riešení na „podporu spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy uľahčením účinnej a efektívnej elektronickej cezhraničnej a medziodvetvovej vzájomnej súčinnosti medzi takýmito orgánmi verejnej správy, [….] ktorá umožní poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich implementáciu politík a činností Spoločenstva“.3 Platí to najmä v prípade spoločných rámcov, opätovne použiteľných všeobecných nástrojov a spoločných služieb, a posúdenia vplyvu nových právnych predpisov EÚ na IKT. Z celkového hľadiska dosiahnuté a predpokladané výsledky a dosahy programu ISA do veľkej miery riešia potreby podnikov, na ktoré boli zamerané, hoci niektoré opatrenia sú prospešnejšie než iné. Pri hodnotení sa určilo niekoľko kľúčových oblastí, v ktorých majú zmeny v rámci nasledujúceho programu ISA² spoločne potenciál dosiahnuť väčšiu relevantnosť pre súčasné potreby interoperability a zlepšiť prospešnosť programu. Taktiež sa potvrdzuje, že program ISA prispel k zdieľaniu a opätovnému použitiu prostredníctvom stanovenia spoločných rámcov. Program ISA mal napokon príležitosť na revíziu usmernení pre „lepšiu právnu reguláciu“, aby sa zaistilo, že posúdenie vplyvov v oblasti IKT je jednoznačne súčasťou procesu posudzovania vplyvu, ktorý vypracúva Európska komisia. Celkové zistenia sú zhrnuté nižšie: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 6.1.Relevantnosť Cieľ programu ISA („na podporu spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy uľahčením účinnej a efektívnej elektronickej cezhraničnej a medziodvetvovej vzájomnej súčinnosti medzi takýmito orgánmi verejnej správy“) je stále vhodný na uspokojenie meniacich sa potrieb na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Preukázalo sa to v záverečnom hodnotení programu o vplyve výsledkov ISA, ale aj v politických programoch členských štátov, ktoré jasne uvádzajú potrebu poskytovať efektívne a účinné verejné digitálne služby. V rámci programu ISA sa okrem toho vypracoval, implementoval a monitoroval EIF (európsky rámec interoperability). Odporúčania a usmernenia EIF ukazujú, ako by mali členské štáty vykonávať interoperabilitu v rámci verejnej správy a ich cieľom je: a)presadzovať a podporovať poskytovanie európskych verejných služieb posilnením cezhraničnej a medziodvetvovej interoperability; b)usmerniť európske orgány verejnej správy pri ich práci v poskytovaní služieb podnikom a občanom a c)doplniť a prepojiť rôzne vnútroštátne rámce interoperability (NIF) na európskej úrovni. EIF poskytuje spoločné chápanie interoperability v Únii, čo potvrdzuje stratégia pre jednotný digitálny trh, ktorá obsahuje konkrétne opatrenia interoperability medzi orgánmi verejnej správy (opatrenie 15: prijatie plánu pre prioritné normy IKT a rozšírenie európskeho rámca interoperability pre verejné služby). Prebiehajúca revízia EIF nadväzuje na prácu vykonanú v uplynulých rokoch pozorovateľňou vnútroštátneho rámca interoperability (NIFO), ktorá monitoruje a podporuje jeho implementáciu v členských štátoch. Program ISA prispieva aj k iným opatreniam jednotného digitálneho trhu,kde interoperabilita pôsobí ako základný prvok. Ciele programu sú dobre zosúladené s jednotným digitálnym trhom a európskym akčným plánom pre elektronickú verejnú správu na obdobie 2010 – 2015, ktoré si určili interoperabilitu ako podmienku úspechu. Program je navyše v súlade s Nástrojom na prepájanie Európy, ktorého cieľom je vytvoriť prepojenie a interoperabilitu európskych digitálnych služieb, keďže niektoré jeho základné moduly (napr. elektronické doručovanie, preklad, elektronická fakturácia) závisia od výsledkov ISA. Nástroj na prepájanie Európy poskytuje operačnú podporu riešeniam vyvinutým a dopracovaným v rámci programu ISA. Program ISA aktívne prispel k niekoľkým politikám EÚ, ako je vnútorný trh, Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE), spoločné prostredie na výmenu informácií (CISE), celoeurópsky portál otvorených dát a právo hospodárskej súťaže, ktoré ťažili z jeho podpory vo forme špecializovaných opatrení a spoločných riešení. Tieto politiky si určili ciele, ktorých vykonávanie je závislé od interoperability.

Potreby európskych orgánov verejnej správy, ako sú modernizácia poskytovania verejných služieb, zlepšenie koordinácie medzi orgánmi členských štátov a útvarmi Komisie, organizačný súlad vo verejnej správe a väčšia možnosť opätovného využitia riešení identifikovaných v čase hodnotení ISA2 ex-ante a priebežných hodnotení ISA stále pretrvávajú. Uľahčenie cezhraničného a medziodvetvového poskytovania služieb jednotným a efektívnym spôsobom si vyžaduje lepšie opätovné používanie existujúcich riešení interoperability a zintenzívnenie spolupráce medzi orgánmi členských štátov navzájom, ako aj medzi nimi a Komisiou. Spoločné prístupy zabezpečujú, aby nedošlo k zdvojovaniu úsilia. 6.2.Efektívnosť Z celkového hľadiska sa môže program ISA považovať za efektívny. Po prvé, dôkazy z monitorovania a hodnotenia opatrení ukazujú, že počas obdobia rokov 2010 – 2015 napredoval v rámci plánu, pričom priemerné oneskorenie bolo menej ako 5 %. Po druhé, celková realizácia rozpočtu pracovných programov na obdobie rokov 2010 – 2014 predstavovala 128,2 milióna EUR, približne v priemere o 2 % menej než celkový rozpočet vyčlenený na dané obdobie. Vzhľadom na tieto zistenia sa môže program z hľadiska rozpočtu považovať za efektívny.30 Okrem toho 90 % zástupcov členských štátov a úradníkov z príslušných útvarov Komisie, ktorí sa zúčastnili prieskumov, potvrdilo, že program sa vykonal načas a v rámci jeho pôvodného rozsahu. Ako sa uvádza v záverečnom hodnotení programu ISA, väčšina týchto zainteresovaných strán sa cítila úplne alebo čiastočne zapojená do ročných revízií programu. Postup prijímania návrhov na nové opatrenia a proces uvoľňovania finančných prostriedkov je možné považovať za efektívne. Efektívnosť z hľadiska pridelenia ľudských zdrojov potvrdzuje skutočnosť, že samotné pridelenie bolo vždy nižšie, ako sa predpokladalo v pôvodnom legislatívnom návrhu ISA. 6.3.Účinnosť Program ISA priniesol operačné riešenia, t. j. spoločné rámce, opätovne použiteľné všeobecné nástroje a spoločné služby, ktoré pomáhajú prispievať k dosiahnutiu cieľa uľahčením účinnej spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy. Celkovo sa väčšina respondentov, ktorí sa zúčastnili rozhovorov a online prieskumov, domnievala, že všetky riešenia ISA uľahčili interoperabilitu medzi týmito orgánmi. Zavedenie spoločných rámcov, ako je napríklad EIF, tiež podporilo zdieľanie a opätovné používanie riešení s jeho špecializovanými odporúčania. Rámec na zdieľanie a opätovné použitie sa koncipoval podľa ISA a v súčasnosti sa finalizuje v rámci programu ISA2. Program začal pracovať na dvoch najvyšších úrovniach interoperability, organizačnej a právnej, čo sú oblasti s veľkým potenciálom vplyvu na modernizáciu verejnej správy členských štátov, ktoré je potrebné ďalej rozvíjať a upevňovať. Posúdenie vplyvov nových právnych predpisov EÚ v oblasti IKT, ako je napríklad vplyv súvisiaci so zavedením nových alebo prijatie existujúcich riešení v oblasti IKT, bolo začlenené do procesu Komisie na posúdenie vplyvu podľa usmernení pre lepšiu právnu reguláciu. Program ISA zašiel ďalej presadzovaním takýchto posudzovaní a podporou GR a útvarov, ktoré ich vykonávajú. Úsilie, ktoré tento program investoval do oblasti sémantickej interoperability, ako aj pri vyvíjaní silnejších väzieb s normalizačnými organizáciami, predstavuje dôležitý prínos k zvýšenej medziodvetvovej interoperabilite. Hoci program a používatelia výsledkov ISA už opätovne používajú existujúce spoločné rámce, spoločné služby a opätovne použiteľné všeobecné nástroje, program by mal ešte viac podporovať ich opätovné použitie, ako zdôraznili zástupcovia členských štátov a úradníci Komisie, ktorí sa zúčastnili prieskumov. 6.4.Prospešnosť Dosiahnuté a predpokladané výsledky a dosahy programu ISA vo veľkej miere riešia identifikované potreby podnikov. To viedlo k vytvoreniu 23 riešení, ktoré sú voľne sprístupnené na webovej stránke programu alebo poskytované ako spoločné služby. Tieto riešenia siahajú od systémov podporujúcich vykonávanie politík EÚ, ako napríklad informačný systém o vnútornom trhu (IMI), až po spoločné špecifikácie, ako napríklad aplikačný profil pre katalóg dát (DCAT-AP) použitý v celoeurópskom portáli otvorených dát. Z 23 riešení 15 používajú niektoré alebo všetky členské štáty, 14 používajú niektoré útvary Komisie a päť používa zopár ďalších inštitúcií EÚ. Tento úspech je ešte výraznejší vzhľadom na to, že členské štáty nie sú povinné riešenia opätovne používať. Metóda vyvinutá na posúdenie vplyvu nových právnych predpisov EÚ v oblasti IKT, ktorá je súčasťou nástrojov lepšej právnej regulácie Komisie, sa vo veľkej miere opätovne používa v súvislosti s procesom na posudzovanie vplyvu. Ostatné opatrenia preukázali svoju prospešnosť svojim širokým využitím, ako ukazujú štatistické údaje zozbierané prostredníctvom monitorovacích a hodnotiacich opatrení. Zástupcovia členských štátov a úradníci Komisie stanovili tieto štyri hlavné prínosy programu ISA pre členské štáty: 1.používanie riešení ISA; 2.samotná existencia programu na zvyšovanie povedomia o význame interoperability a jeho zachovanie v politickom programe; 3.poskytovanie referencií podporovaných NIFO, ako napríklad EIF a

4.poskytované služby, ako napríklad sieť sTESTA a platforma CIRCABC. Záverečné hodnotenie vyzdvihuje nízku úroveň povedomia o programe medzi kľúčovými zainteresovanými stranami, ktoré sa zúčastnili na rozhovoroch a prieskumoch, zástupcami členských štátov a úradníkmi Komisie. To potvrdzuje aj skutočnosť, že dodatočné opatrenia, ktoré navrhli respondenti, ktorí sa zúčastnili na rozhovoroch a prieskumoch, sú buď už zavedené alebo sa vytvárajú, resp. rozširujú. Príspevok programu k iným politikám a iniciatívam EÚ a k modernizácii verejného sektora v Európe zlepšil jeho prospešnosť.30 Napokon treba uviesť, že skutočné použitie (vrátane počtu používateľov) každého riešenia ISA by malo byť systematicky merané a prínosy riešení by mali byť propagované. 6.5.Udržateľnosť Záverečné hodnotenie skonštatovalo, že vyvinuté riešenia, tak ako boli udržiavané a prevádzkované v rámci programu, boli udržateľné z finančného, technického a prevádzkového hľadiska. Technická a prevádzková udržateľnosť riešenia ISA sa posudzuje nepriamo jeho prevádzkou a používaním, ako boli zmerané v rámci opatrenia na monitorovanie a hodnotenie. Z finančného hľadiska udržateľnosť zaručuje predovšetkým pokračovanie programu ISA² alebo iných iniciatív a programov EÚ, napr. Nástroja na prepájanie Európy. V určitých prípadoch by sa o možnostiach financovania, ako napríklad rozdelenie nákladov a platba za použitie, dalo uvažovať ako o prostriedku na zabezpečenie dlhodobej finančnej udržateľnosti. Organizačná udržateľnosť je pre celkovú udržateľnosť takisto veľmi dôležitá. Dlhodobé riadenie riešení a služieb by sa malo systematicky plánovať s cieľom zabezpečiť ich kontinuitu. Je dôležité si uvedomiť, že informácie o riadení riešení financovaných v rámci programu sa vždy vyžadujú ako súčasť každoročného procesu podávania žiadostí. 6.6.Súdržnosť Záverečné hodnotenie skonštatovalo, že opatrenia programu ISA podporujú holistický prístup. Tento holistický prístup prezentovaný vo výbore ISA v januári 2013 uznáva, že skutočná interoperabilita medzi orgánmi verejnej správy si vyžaduje prácu v rôznych odboroch: strategické ciele, rámce a architektonické usmernenia, rozvoj špecifikácií a vykonávanie, prevádzka a šírenie riešení. Okrem toho sa monitorovanie a mapovanie situácie v oblasti interoperability v Európe a zvyšovanie povedomia považujú za dôležité faktory interoperability. Holistický prístup umožňuje identifikovať nedostatky a spustiť príslušné činnosti alebo projekty na ich riešenie. Tento holistický prístup nie je taký zjavný zainteresovaným stranám ISA, ktoré sú skôr oboznámené s jednotlivými opatreniami než so samotným programom. Nízke povedomie o synergiách programu potvrdili aj respondenti, ktorí sa zúčastnili na rozhovoroch a prieskumoch, hoci záverečné hodnotenie poukázalo na zlepšenie oproti priebežnému hodnoteniu. V rozhovoroch a online prieskumoch zmieňovali zainteresované strany len jedno opatrenie ISA (EUSurvey) výrazne častejšie než iné, a to ako opatrenie, ktoré nie je koherentné s cieľmi programu.36 Súdržnosť bola v priebehu programu posilnená značným množstvom synergií, ktoré sa objavili medzi jeho opatreniami a ostatnými politikami a iniciatívami EÚ, kde je interoperabilita kľúčovým faktorom ich vykonávania. Prostredníctvom programu sa jasne preukázala a riešila potreba konať horizontálne na zabezpečenie interoperability vo všetkých politických oblastiach. Tento horizontálny rozmer chýba vo vykonávaniach špecifických pre danú oblasť. Program ISA vytvoril synergie v oblastiach ako vnútorný trh, právo hospodárskej súťaže, INSPIRE, CISE, celoeurópsky portál otvorených dát a najnovšie aj Nástroj na prepájanie Európy, ktorý v určitej miere stavia na výsledkoch programu. Prierezový prístup k interoperabilite prináša hmatateľné výhody, ktoré by inak nebolo možné dosiahnuť v prístupoch a riešeniach špecifických pre dané odvetvie. Oblasti verejného obstarávania, informácií verejného sektora, normalizácie IKT, spravodlivosti a vnútorných vecí, ako aj zdaňovania by ťažili z väčšieho zosúladenia s riešeniami medziodvetvovej interoperability na úrovni EÚ a prípadnej následnej spolupráce. V neskorších fázach programu ISA boli synergie vyvinuté s útvarmi Komisie zodpovednými za európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF). V rámci tematického cieľa 11, ktorého cieľom je posilnenie inštitucionálnej kapacity a efektívnosť verejnej správy, môžu EŠIF podporovať národné, regionálne a miestne orgány verejnej správy v ich úsilí zlepšiť interoperabilitu ako prostriedok modernizácie verejnej správy. Užšia spolupráca v rámci programu ISA2 by mohla priniesť vzájomne výhodné výsledky pre program a vykonávanie EŠIF v členských štátoch. Aktívne zapojenie Generálne riaditeľstvo pre informatiku (GR DIGIT) v nedávno spustenej medziútvarovej skupine pre kvalitu a inováciu verejnej správy navyše zabezpečuje kvalitu spolupráce medzi programom a EŠIF. Úsilie v rámci programu a zo strany GR DIGIT viedlo k užšiemu prepojeniu so správou IT Komisie. 6.7.Koordinácia Počas vykonávania programu sa s členskými štátmi a útvarmi Komisie vytvorila dobrá koordinácia formálnych činností v súlade s rozhodnutím ISA (články 12 a 14). Dve tretiny zástupcov členských štátov a viac než polovica úradníkov Komisie súhlasili, úplne alebo čiastočne, že interakcia medzi programom ISA a jeho zainteresovanými stranami účinne zabezpečila jednotnú výmenu informácií, názorov a osvedčených postupov. Okrem toho sa v rámci programu vytvorila dobrá koordinácia činností so zainteresovanými stranami mimo verejnej správy, aby sa v náležitých prípadoch zabezpečilo ich zapojenie. Ak je to relevantné a vhodné, medzi tieto zainteresované strany patria normalizačné organizácie, akademická obec, organizácie súkromného sektora a krajiny mimo EÚ, napr. USA, Japonsko a Austrália. Záverečné hodnotenie uznalo spoločné úsilie, ktoré bolo investované do koordinácie na úrovni EÚ s nesporne pozitívnymi výsledkami. Medziútvarová skupina pre kvalitu a inováciu verejnej správy bude pomáhať pri zlepšovaní koordinácie všetkých iniciatív na úrovni EÚ, ktoré prispievajú k modernizácii orgánov verejnej správy v Európe.

Hodnotenie dospelo k záveru, že pre zástupcov členských štátov vo výbore ISA, v koordinačnej skupine a pracovnej skupine existuje priestor na lepšiu koordináciu so svojimi kolegami na vnútroštátnej úrovni o otázkach interoperability s cieľom prispieť k úspechu nadväzujúceho programu. Program poskytuje dobrý prehľad o pokroku interoperability na vnútroštátnej úrovni, a to zjednotením súborov informačných prehľadov členských štátov o NIFO a elektronickej verejnej správe na jednom mieste v rámci platformy Joinup. Väčšina zástupcov členských štátov a úradníkov Komisie úplne alebo čiastočne súhlasí s tým, že elektronické platformy, ktoré používa program ISA na zabezpečenie konzistentnej interakcie medzi zainteresovanými stranami a s Komisiou (napr. Joinup, webová stránka a ovládací panel ISA), boli primerané. Medzi zainteresovanými stranami však chýbalo povedomie o výsledkoch dosiahnutých na vnútroštátnej úrovni (napr. opätovné použitie programu) a na úrovni EÚ, ako aj o používaní výsledkov ISA útvarmi Komisie. 7. Závery záverečného hodnotenia Záverečné hodnotenie sa nieslo prevažne v pozitívnom duchu a uvádza sa v ňom, že program ISA bol zosúladený s prioritami politík Únie a potrebami členských štátov. Skonštatovalo sa v ňom, že program sa vykonával efektívne a jednotne, pričom priniesol výsledky, ktoré opätovne používajú tak útvary Komisie, ako aj členské štáty. Program ISA bol účinný pri dosahovaní svojich cieľov a poskytovaní operačných riešení uľahčujúcich účinnú spoluprácu medzi európskymi orgánmi verejnej správy vrátane posúdenia vplyvu nových právnych predpisov EÚ v oblasti IKT. Celkovo sa dosiahnuté a predpokladané výsledky a dosahy programu ISA do veľkej miery zaoberajú potrebami podnikov, na ktoré boli zamerané, a činnosti v rámci programu boli koordinované aj so zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť ich zapojenie. V záveroch sa uvádza, že existuje potreba sústrediť sa na zlepšenie opätovného použitia riešení ISA a zaoberať sa novými vznikajúcimi potrebami. Okrem toho je potrebné stavať na koordinácii iniciatív na úrovni EÚ, najmä medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami v rámci „medziútvarovej skupiny pre kvalitu a inováciu verejnej správy, ako aj medzi členskými štátmi a Komisiou na zabezpečenie väčšej súdržnosti s ostatnými európskymi a vnútroštátnymi iniciatívami a koordinácie so zainteresovanými stranami. Celkový strategický prístup uplatňovaný programom od roku 2013 dokazuje, že v rámci programu ISA existuje koherentný holistický prístup. Medzi opatreniami programu a inými činnosťami EÚ sa dosiahli synergie, zostáva však priestor pre ďalšie synergie. 8.Odporúčania Je dôležité poznamenať, že rozhodnutie ISA sa sústredilo na činnosti programu na dosiahnutie interoperability medzi orgánmi verejnej správy. To malo pravdepodobne vplyv na úroveň prospešnosti, povedomia a opätovného použitia, pretože rozsah programu nezahŕňal prepojenie orgánov verejnej správy s podnikmi a občanmi. Napriek tomu v niektorých prípadoch program pragmaticky rozšíril svoju základňu zainteresovaných strán s cieľom zapojiť podniky a občanov do vývoja interoperabilných riešení a vytvoriť ucelenejší pohľad, než by bolo inak možné. Čoraz zjavnejšia je potreba zvážiť pri vývoji interoperabilných riešení prepojenie medzi orgánmi verejnej správy na jednej strane a občanmi a podnikmi na strane druhej a ich konkrétne potreby, vzhľadom na to, že občania a podniky sú koncovými používateľmi všetkých služieb verejnej správy. Rozhodnutie ISA neposkytlo opatrenie na riešenie potrieb koncových používateľov, ale skúsenosti z vykonávania programu a z konzultácií so subjektmi zodpovednými za opatrenia a členskými štátmi dali jasne najavo, že je to potrebné. Toto obmedzenie sa rieši odporúčaním rozšíriť rozsah pôsobnosti nového programu ISA² na podniky a občanov. Hodnotenie skonštatovalo, že program ISA² by mal rozvíjať systematickejší prístup „zdôvodnenia projektu“, ktorý by mal slúžiť aj na ďalšie zdôraznenie úlohy interoperability pri vytváraní hospodárskych a spoločenských prínosov. Okrem toho s cieľom zabezpečiť úplnú účinnosť programu ISA² by sa Komisia mala snažiť rešpektovať jeho personálne ciele, predovšetkým preto, že skutočné pridelenie ľudských zdrojov bolo vždy nižšie ako pôvodne plánované v programe. Pokiaľ ide o odporúčania priebežného hodnotenia, program dostatočne vyriešil odporúčanie o zlepšovaní interakcie so zainteresovanými stranami a účasti na významných podujatiach, a pri riešení ostatných odporúčaní dosiahol stabilný pokrok. Hodnotenie však dospelo k záveru, že v rámci nového programu ISA² treba vynaložiť úsilie v nasledujúcich oblastiach: komunikácia s orgánmi verejnej správy a zvyšovanie ich povedomia o interoperabilite; posilnenie holistického prístupu a horizontálneho prierezového pohľadu na interoperabilitu a spolupráca s ostatnými politikami a iniciatívami EÚ. Okrem toho sa tím záverečného hodnotenia domnieva, že dve z 11 odporúčaní uvedených v záverečnom hodnotení programu IDABC sa týkajú aj programu ISA; ide o tieto odporúčania: mal by sa vypracovať spoločný „propagačný“ dokument zameraný na zosúladenie politík a synergie medzi programami a iniciatívami Únie. (odporúčanie IDABC 5) a informácie o finančnej a prevádzkovej udržateľnosti projektov by sa mali viac zviditeľniť a lepšie vysvetliť externým zainteresovaným stranám. (odporúčanie IDABC 8)