Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 105/03)

Spravodajkyňa: Dominika BIEGON

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 25. 3. 2021 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 5. 10. 2021 Prijaté v pléne 20. 10. 2021 Plenárne zasadnutie č. 564 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 168/3/5

1. Závery a odporúčania

1.1. Európske fiškálne pravidlá si vyžadujú revíziu: nedostatky boli viditeľné už po finančnej kríze v rokoch 2008 a 2009. Pandémia COVID-19 predstavuje pre súčasný fiškálny rámec ešte závažnejšie problémy. EHSV v predchádzajúcich stanoviskách privítal preskúmanie správy hospodárskych záležitostí Európskej komisie. V tomto stanovisku EHSV opakuje svoje stanovisko k potrebe reforiem a vyzýva Komisiu, aby urýchlene pokračovala v revízii rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ, ktorá je v súčasnosti pozastavená. Predtým, ako revidovaný rámec nadobudne účinnosť, by Komisia mala predložiť usmernenia pre prechodné obdobie, počas ktorého by sa nemal aktivovať postup pri nadmernom deficite a malo by byť možné použiť „doložku o nezvyčajnej udalosti“ v závislosti od jednotlivých krajín.

1.2. Akýkoľvek budúci fiškálny rámec musí a) posilniť verejné investície, b) umožniť väčšiu cyklickú voľnosť a c) umožniť väčšiu flexibilitu a diferenciáciu podľa jednotlivých krajín, pokiaľ ide o postup úprav dlhu, a zároveň zaistiť fiškálnu udržateľnosť. Revízia fiškálneho rámca EÚ nie je potrebná len na účely krátkodobej až strednodobej stabilizácie hospodárstva. Je tiež veľmi dôležitá pre financovanie sociálno-ekologickej transformácie nášho hospodárstva, pričom zaručuje úplnú zamestnanosť, vysokokvalitné pracovné miesta a spravodlivé transformácie.

1.3. Konkrétnejšie, hlavným návrhom EHSV, pokiaľ ide o revíziu fiškálneho rámca, je zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície, čo už EHSV navrhoval vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, v kombinácii s výdavkovým pravidlom. EHSV okrem toho víta návrh predložený Európskou fiškálnou radou (EFB) týkajúci sa diferenciácie spôsobov fiškálnej úpravy podľa jednotlivých krajín.

1.4. EHSV napokon zdôrazňuje, že fiškálna politika je tradičnou oblasťou parlamentnej politiky a jej rozhodnutia ovplyvňujú celú štruktúru výdavkov a príjmov štátu. Národným parlamentom aj Európskemu parlamentu sa preto musí v budúcom rámci správy hospodárskych záležitostí EÚ prisúdiť významnejšia úloha.

1.5. V podobnom duchu je potrebné vo väčšej miere zapojiť občiansku spoločnosť do európskeho semestra, a to na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Takýmto spôsobom možno vytvoriť vyváženú hospodársku politiku, v ktorej budú zosúladené všetky záujmy. To platí najmä pre riadenie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, do ktorého občianska spoločnosť nebola dostatočne zapojená ( 1 ) . Zásada partnerstva, ktorá je v rámci správy európskych štrukturálnych a investičných fondov dlhodobou tradíciou, by mala slúžiť ako model účinného mechanizmu na zapájanie občianskej spoločnosti.

2. Súvislosti: nové výzvy po skončení pandémie COVID-19

2.1. Európske fiškálne pravidlá si vyžadujú revíziu. V posúdení fiškálneho rámca EÚ, ktoré vykonala Európska fiškálna rada ( 2 ) v roku 2019 ešte pred krízou, sa správne poukázalo na dva hlavné problémy. Po prvé fiškálne pravidlá sú zväčša procyklické a po finančnej kríze v rokoch 2008 a 2009 sa fiškálna konsolidácia z dôvodu obrovských obáv o udržateľnosť uskutočnila príliš skoro, čo priviedlo európske hospodárstvo k dvojitej recesii. Po druhé verejné investície v EÚ boli hlavným cieľom zníženia výdavkov. Pri porovnaní priemernej miery vládnych investícií v období rokov 2015 až 2019 s priemerom spred krízy (2005 – 2009) 20 z 27 členských štátov zaznamenalo pokles miery svojich investícií, niektoré až o 50 %, a to v takom rozsahu, že hodnota objemu verejného kapitálu poznačená zápornými ukazovateľmi čistých verejných investícií sa v eurozóne v rokoch 2013 až 2017 zhoršila.

2.2. Pandémia COVID-19 predstavuje pre fiškálny rámec EÚ ešte závažnejšie problémy: pokles hospodárskeho rastu spolu s politickými opatreniami na zmiernenie sociálnych a hospodárskych dôsledkov pandémie viedli v mnohých členských štátoch k obrovskému zvýšeniu deficitu verejných financií a pomeru dlhu k HDP ( 3 ) . Z odhadov Európskej fiškálnej rady (2020) ( 4 ) vyplýva, že ak by sa fiškálne pravidlá EÚ po zrušení všeobecnej únikovej doložky uplatnili bez akejkoľvek zmeny, očakávaným postupom znižovania pomeru dlhu by sa nadmerne zaťažili niektoré členské štáty, čo by malo závažné negatívne hospodárske, sociálne a politické dôsledky ohrozujúce hospodársku obnovu v EÚ.

2.3. Reforma fiškálnych pravidiel EÚ nie je potrebná len na účely krátkodobej až strednodobej stabilizácie hospodárstva. Je tiež veľmi dôležitá pre financovanie sociálno-ekologickej transformácie nášho hospodárstva, pričom zaručuje úplnú zamestnanosť, vysokokvalitné pracovné miesta a spravodlivé transformácie. Na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy je potrebná intenzívna modernizácia základného kapitálu. Udržateľné hospodárstvo si vyžaduje rozsiahle zvýšenie verejných investícií. V opačnom prípade budú európske hospodárstva čeliť fiškálnym rizikám súvisiacim s klímou ( 5 ) . Zároveň je potrebné zaistiť fiškálnu udržateľnosť. EHSV už v predchádzajúcich stanoviskách zdôraznil potrebu zahrnutia zlatého pravidla pre verejné investície do fiškálneho rámca EÚ ( 6 ) . Táto požiadavka zostáva aj naďalej v platnosti: aby Európa splnila svoje ciele v oblasti klímy a životného prostredia do roku 2030, Európska komisia nedávno odhadla, že celková likvidná medzera bude do roku 2030 predstavovať približne 470 miliárd EUR ročne ( 7 ) . Ako bolo správne zdôraznené, „mobilizácia potrebného rozsahu finančných prostriedkov bude významnou politickou výzvou“ a verejné investície budú nepochybne zohrávať zásadnú úlohu, a to nielen v záujme prilákania súkromných investícií. V reforme fiškálneho rámca EÚ sa tieto úvahy musia zohľadniť.

2.4. EHSV zdôrazňuje, že členské štáty musia čeliť výzve znížiť pomer dlhu k HDP, keď sa hospodárska obnova riadne rozbehne, aby sa dosiahol dostatočný fiškálny priestor na prekonanie ďalšej hospodárskej krízy. Výdavkové pravidlo navrhované v tomto stanovisku (pozri odseky 3.3.2 a 3.3.3) by skutočne zabezpečilo, že členské štáty v priaznivom období skonsolidujú svoje verejné financie.

2.5. EHSV zdôrazňuje, že v revízii fiškálneho rámca EÚ sa musia zohľadniť súčasné makroekonomické súvislosti. MMF ( 8 ) aj Európska komisia ( 9 ) uvádzajú, že pomer dlhu k HDP by sa mal v krátkodobom až strednodobom horizonte stabilizovať vďaka nízkym úrokovým sadzbám a zvýšenému tempu rastu. Udržateľnosť štátneho dlhu závisí od (skutočného) tempa rastu HDP, ročného primárneho salda a (skutočných) úrokových sadzieb nesplateného štátneho dlhu. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby tieto faktory zohľadnila pri hodnotení udržateľnosti zadlženia členských štátov.

2.6. EHSV okrem toho zdôrazňuje, že udržateľné verejné financie do značnej miery závisia od spoľahlivých verejných príjmov a spravodlivého zdaňovania, a to aj vrátane boja proti daňovým podvodom a agresívnemu daňovému plánovaniu. Oznámené nové vlastné zdroje by okrem toho mali prispieť k posilneniu spravodlivého zdaňovania, ako aj k sociálnej a klimatickej spravodlivosti. Transparentnosť príjmov a výdavkov, otvorené uzatváranie zmlúv a nepretržité zapojenie občianskej spoločnosti do dohľadu nad riadením verejných financií sú tiež potrebné na zabezpečenie udržateľných verejných financií.

2.7. EHSV v predchádzajúcich stanoviskách privítal preskúmanie správy hospodárskych záležitostí Európskej komisie a zdôraznil potrebu revízie ( 10 ) . EHSV takisto navrhol, aby sa o otázke reformy správy hospodárskych záležitostí EÚ diskutovalo na Konferencii o budúcnosti Európy. Prispôsobenie ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa správy hospodárskych záležitostí aktuálnej hospodárskej realite EÚ by nemalo byť tabu. EHSV opätovne pripomína túto výzvu, najmä vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. EHSV naliehavo žiada čo najskôr obnoviť proces preskúmania, aby sa zabránilo návratu k starým fiškálnym pravidlám a zvládol sa posun smerom k správe hospodárskych záležitostí zameranej na prosperitu ( 11 )

3. Konkrétne pripomienky

3.1. Opätovné vyváženie správy hospodárskych záležitostí EÚ

3.1.1. Fiškálna politika by mala byť súčasťou rozsiahlejšieho viacúrovňového a vyváženého rámca správy. EHSV podporuje správu hospodárskych záležitostí zameranú na prosperitu, v rámci ktorej sa kladie dôraz na sociálne a hospodárske blaho ľudí s cieľom zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo, a zároveň zaistiť udržateľnosť verejného zadlženia. Výbor preto požaduje vyváženú hospodársku politiku, v ktorej sa zdôrazňuje dôležitosť a prisudzuje rovnaká váha súboru kľúčových politických cieľov, akými sú udržateľný a inkluzívny rast, úplná zamestnanosť, dôstojná práca a spravodlivé transformácie, spravodlivé rozdelenie príjmov a bohatstva, verejné zdravie a kvalita života, environmentálna udržateľnosť, stabilita finančného trhu, cenová stabilita, vyvážené obchodné vzťahy, konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo a udržateľné verejné financie. Tieto ciele sú v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3 Zmluvy o Európskej únii a so súčasnými cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja ( 12 )

3.1.2. S cieľom podporiť členské štáty na ich ceste k udržateľnému a inkluzívnemu hospodárstvu nestačí len umožniť väčšiu fiškálnu voľnosť za určitých podmienok. Okrem toho je potrebné podporiť stimuly pre reformy. Súčasný rámec správy hospodárskych záležitostí EÚ pozostáva z troch pilierov: z a) fiškálneho dohľadu, b) makroekonomického dohľadu a c) koordinácie sociálnej politiky a politiky zamestnanosti. Vo veľkej miere sa preto už zameriava na reformy. V rôznych empirických štúdiách sa zdôrazňuje, že napriek reformám sa väčšina odporúčaní pre jednotlivé krajiny v minulosti zameriavala na posilňovanie konkurencieschopnosti a konsolidáciu verejných rozpočtov ( 13 ) . EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby sa pri budúcich odporúčaniach pre jednotlivé krajiny usilovali o väčšiu vyváženosť: fiškálne kritériá, ako aj ciele EÚ v oblasti klímy a Európsky pilier sociálnych práv by mali rovnako slúžiť ako dôležité referenčné body pre odporúčania pre jednotlivé krajiny. Osobitný dôraz by sa mal klásť na reformy, ktoré podporujú prechod na zelené a digitálne hospodárstvo (ako sú aktívne politiky trhu práce a programy celoživotného vzdelávania vrátane programov zameraných na rekvalifikáciu a podporu pri zmene povolania) a na reformy, ktoré zaručia účinné čerpanie finančných prostriedkov EÚ (napríklad vybudovanie technických kapacít vo verejnej správe na riadenie investičných projektov, účinné a otvorené systémy verejného obstarávania a reformy na odstránenie ďalších nepeňažných prekážok pre účinnú investičnú politiku).

3.2. Posilnenie verejných investícií

3.2.1. EHSV zdôrazňuje, že fiškálny rámec EÚ je potrebné reformovať spôsobom, ktorý lepšie ochráni verejné investície ( 14 ) . Multiplikačný účinok verejných investícií je obzvlášť vysoký, a škrty vo verejných investíciách majú preto mimoriadne negatívny vplyv na hospodársky rast a zamestnanosť. Najmä škrty vo verejných investíciách a všeobecnejšie vo vládnych výdavkoch sú v čase poklesu hospodárskeho rastu a recesií zvlášť škodlivé ( 15 ) . V mnohých štúdiách sa navyše považujú verejné investície za stimulátor rastu z dlhodobého hľadiska ( 16 ) . Dlhodobý nárast verejných investícií tiež poskytuje bezpečnejší základ pre plánovanie v súkromnom sektore ( 17 )

3.2.2. Tieto skutočnosti odôvodňujú prístup, pri ktorom sa s verejnými investíciami zaobchádza prednostne, pokiaľ ide o hodnotenie súladu členských štátov s fiškálnymi pravidlami EÚ. EHSV podporuje zlaté pravidlo pre verejné investície ( 18 ) v snahe zabezpečiť produktivitu a sociálnu a ekologickú základňu pre blaho budúcich generácií a zároveň zaistiť fiškálnu udržateľnosť. EHSV vo všeobecnosti navrhuje zahrnúť tradičnú koncepciu zlatého pravidla pre verejné financie do revidovaného fiškálneho rámca ( 19 ) . To znamená, že čisté verejné investície treba vylúčiť z výpočtu výšky celkových deficitov. Ak sa uplatní výdavkové pravidlo, ako požaduje EHSV (pozri odseky 3.3.2 a 3.3.3), zo stropu verejných výdavkov by sa mali vylúčiť aj čisté verejné investície, zatiaľ čo investičné náklady by boli rozdelené v rámci celej prevádzkovej životnosti namiesto štvorročného obdobia, ktoré sa uplatňuje v súčasnosti. Čisté verejné investície zvyšujú dostupný verejný a/alebo sociálny kapitál a poskytujú výhody pre budúce generácie ( 20 ) . Budúce generácie síce zdedia správu verejného dlhu, na oplátku však získajú zodpovedajúci a zvýšený verejný kapitál.

3.2.3. EHSV zdôrazňuje, že zlaté pravidlo vedie k preferenčnému zaobchádzaniu s verejnými investíciami v rámci fiškálneho rámca EÚ. Nezbavuje vlády povinnosti zdôvodniť príslušné investičné projekty a získať pre ne väčšinu. Transparentnosť a parlamentná zodpovednosť sa musia v každom prípade zachovať, okrem iného preto, aby sa zabezpečilo, že sa uskutočnia len tie verejné investície, ktoré slúžia všeobecnému blahu.

3.2.4. Ako úplne prvý krok EHSV odporúča zásadnú revíziu „investičnej výnimky“. EHSV navrhuje, aby sa „investičná výnimka“ v Pakte stability a rastu interpretovala voľnejšie. Doposiaľ sa táto výnimka uplatňovala len zriedka, predovšetkým pre obmedzujúce kritériá oprávnenosti ( 21 ) . Tieto kritériá oprávnenosti by sa mali uvoľniť: verejné investície by v zásade mali odôvodniť dočasnú odchýlku od postupu úprav nezávisle od postavenia členského štátu v hospodárskom cykle, a to aj vtedy, ak tieto investície vedú k prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP.

3.2.5. V súčasnosti sú odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa alebo postup jeho úprav povolené len vtedy, ak sú spojené s vnútroštátnymi výdavkami na projekty spolufinancované EÚ ( 22 ) . EHSV navrhuje širšie vymedzenie investícií. Vymedzenie investícií musí byť zároveň jasné a uskutočniteľné, aby sa zabránilo tzv. kreatívnemu účtovníctvu. Usmernenia Európskej komisie pre členské štáty týkajúce sa Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a vymedzenie investícií v rámci nich sú vhodným východiskovým bodom ( 23 ) , pretože zahŕňajú investície do hmotného majetku, a to aj vrátane investícií do zdravia, sociálnej ochrany, vzdelávania a odbornej prípravy a investícií do zelenej a digitálnej transformácie.

3.2.6. EHSV víta taxonómiu pre udržateľné činnosti. Jasne stanovuje, čo možno považovať za „environmentálne udržateľné hospodárske činnosti“, vďaka čomu je zase možné určiť „environmentálne udržateľné investície“ ( 24 ) . EHSV preto odporúča, aby sa dobre rozvinutá taxonómia EÚ pre udržateľné činnosti spolu so zlatým pravidlom stali základom pre hodnotenie udržateľnosti verejných investícií. EHSV so záujmom očakáva návrhy Komisie na zelené rozpočtovanie.

3.3. Väčšia cyklická voľnosť pre fiškálnu politiku

Reforma cyklických metód úprav alebo zavedenie výdavkového pravidla

3.3.1. EHSV zdôrazňuje, že metóda cyklickej úpravy používaná Európskou komisiou je neprehľadná a je zdrojom procyklickosti. Metóda určovania štrukturálneho salda Európskej komisie sa ukázala ako problematická, pretože výpočet potenciálneho produktu výrazne ovplyvňuje súčasná hospodárska situácia. Vo fázach hospodárskeho poklesu je napríklad potenciálny produkt rýchlo a zreteľne revidovaný smerom nadol, aj keď to nemusí zodpovedať skutočným podmienkam ( 25 ) . Revízia potenciálneho produktu smerom nadol má závažné dôsledky na výpočet štrukturálneho deficitu a zodpovedajúcim spôsobom identifikované konsolidačné úsilie. Zníženie citlivosti výpočtu potenciálneho produktu na cyklické výkyvy môže členským štátom otvoriť značný fiškálny priestor na zavádzanie proticyklických hospodárskych politík. Tento reformný návrh by sa mohol ľahko zrealizovať a mal by sa brať do úvahy len ako minimálna požiadavka na to, aby sa fiškálne pravidlá EÚ prispôsobili na riešenie cyklických výkyvov. Aj keď bude reforma úspešná, štrukturálny deficit bude naďalej mimoriadne zložitou koncepciou a jeho výpočet je takmer nemožné vysvetliť občanom a zainteresovaným stranám. Vzhľadom na technické problémy a neprehľadnosť koncepcie by sa mali zvážiť alternatívne možnosti.

3.3.2. Alternatívnou možnosťou reformy je úplne upustiť od spornej koncepcie štrukturálneho deficitu a namiesto nej zaviesť v rámci revidovaného fiškálneho rámca ( 26 ) pravidlo verejných výdavkov. Na rozdiel od cyklicky upraveného deficitu sú verejné výdavky pozorovateľné v reálnom čase a sú pod priamou kontrolou vlády. Verejné investície by sa mali uprednostniť prostredníctvom oddelenia súčasného a investičného rozpočtu, pričom iba súčasný rozpočet by mal podliehať limitom pre rast nominálnych výdavkov. Týmto spôsobom by sa prístup zlatého pravidla mohol skombinovať s výdavkovým pravidlom ( 27 )

3.3.3. Nominálne verejné výdavky by sa počítali bez úrokových platieb a bez cyklických verejných výdavkov. Limity by sa mohli určiť na základe strednodobého tempa rastu reálneho potenciálneho produktu a cieľovou mierou inflácie Európskej centrálnej banky (ECB) vo výške 2 %. Ak cyklické faktory spôsobujú, že daňové príjmy klesajú (sú v recesii) alebo rastú (sú na vzostupe), pravidlo podporuje stabilitu tým, že zaisťuje, aby sa vládne výdavky zvyšovali iba v stanovených limitoch. Výdavky presahujúce stanovený limit by mali byť povolené len vtedy, ak sú rozpočtovo neutrálne, t. j. ak sú výdavky znížené o rovnakú sumu niekde inde alebo ak sa zvýšia daňové príjmy. V prípade všeobecného znižovania daní by sa do výberu týchto zdrojov musela zahrnúť aj miera rastu výdavkov. Navrhovaná kombinácia výdavkového pravidla a zlatého pravidla pre verejné investície by mohla predstavovať účinný nástroj, ako obmedziť verejné výdavky na udržateľnú úroveň, a súčasne umožňovať fungovanie automatických stabilizátorov a umožniť vládam prijímať diskrečné opatrenia.

Flexibilné a špecifické spôsoby úpravy dlhu pre jednotlivé krajiny

3.3.4. EHSV podporuje návrh predložený Európskou fiškálnou radou (2020) ( 28 ) na zahrnutie prvkov špecifických pre jednotlivé krajiny do zjednodušeného fiškálneho rámca. EHSV víta najmä návrh týkajúci sa diferenciácie fiškálnych úprav v členských štátoch pri súčasnom zachovaní udržateľnosti zadlženia. Stratégie znižovania pomeru dlhu k HDP diferencované podľa krajín by mali vychádzať z komplexnej hospodárskej analýzy, v ktorej by sa zohľadnili faktory, ako je počiatočná úroveň dlhu a jeho zloženie, diferenciály úrokovej miery a rastu z hľadiska udržateľnosti, perspektívy inflácie a predpokladané náklady na problémy spojené so starnutím a životným prostredím, nezamestnanosť a chudoba, rozdelenie príjmov a bohatstva, vnútorná a vonkajšia nerovnováha a predovšetkým to, či je fiškálna úprava (napr. požadovaný prebytok primárneho rozpočtu) realistická ( 29 )

3.3.5. EHSV pripomína, že fiškálne referenčné hodnoty nie sú vymedzené priamo v článku 126 ZFEÚ, ale v protokole č. 12 pripojenom k zmluve. Tieto hodnoty sa preto môžu zmeniť jednomyseľným hlasovaním v Rade bez formálneho postupu zmeny zmluvy. EHSV nabáda inštitúcie EÚ, aby zvážili zvýšenie dlhového stropu stanoveného na 60 % a zároveň zohľadnili súčasnú makroekonomickú situáciu a zabezpečili fiškálnu udržateľnosť.

3.3.6. Na záver je v tejto súvislosti potrebné dodať, že spoliehať sa výlučne na vnútroštátne automatické stabilizátory pri recesiách nie je úplne v súlade s myšlienkou proticyklickej politiky. Fiškálne deficity spôsobené znížením produkcie a zamestnanosti v plnej miere nekompenzujú cyklické straty a nie sú dostatočné na boj proti cyklickému poklesu. Ide len o pasívne a čiastočné proticyklické reakcie, ktoré treba doplniť o dočasné aktívne diskrečné reakcie na cyklický pokles, ktoré sa zrušia pri vzostupe. V minulosti sa niekoľko členských štátov rozhodlo pokračovať v znižovaní pomeru dlhu k HDP, čo malo nepriaznivé hospodárske dôsledky. V tomto prípade by fiškálne stimuly boli vhodnejšie. Za predpokladu, že priaznivé úrokové sadzby budú pretrvávať, by sa mali v budúcom fiškálnom rámci povoliť vyššie primárne deficity pri súčasnom zachovaní konštantných alebo klesajúcich pomerov dlhu k HDP a zaistení udržateľnosti zadlženia. Preto musia výnimočné doložky zostať základným prvkom akéhokoľvek budúceho fiškálneho rámca EÚ a mali by sa zodpovedajúcim spôsobom upraviť.

Deaktivácia únikovej doložky

3.3.7. EHSV víta aktiváciu všeobecnej únikovej doložky fiškálneho rámca a upozorňuje na príliš rýchly „návrat do normálu“, ktorý by mohol spôsobiť kontrakčný impulz vedúci členské štáty k tomu, aby znížili svoje výdavky s cieľom dosiahnuť strednodobé rozpočtové ciele, ako to bolo po roku 2010, keď došlo k dvojitej recesii. Bolo by to v rozpore s cieľom programu NextGenerationEU a mohlo by to spôsobiť novú recesiu.

3.3.8. EHSV podporuje rozhodnutie Európskej komisie pokračovať v roku 2022 v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky a v roku 2023 ju deaktivovať za predpokladu, že úroveň hospodárskej činnosti dosiahne úroveň spred krízy ( 30 ) . EHSV navyše podporuje tvrdenie Európskej komisie, že „situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky“ ( 31 ) . Predtým, ako revidovaný rámec nadobudne účinnosť, by Komisia mala predložiť usmernenia pre prechodné obdobie, počas ktorého by sa nemal aktivovať postup pri nadmernom deficite a malo by byť možné použiť „doložku o nezvyčajnej udalosti“ podľa jednotlivých krajín. EHSV navyše vyzýva Komisiu, aby urýchlene pokračovala v revízii rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ, ktorá je v súčasnosti pozastavená. Namiesto „návratu“ EHSV odporúča „obrat“ smerom k revidovanému rámcu správy hospodárskych záležitostí, ako sa uvádza v tomto stanovisku ( 32 )

3.4. Medzinárodná úloha eura

3.4.1. Naša spoločná mena – euro – má vynikajúcu medzinárodnú povesť a je uznávaná pre svoj globálny význam ako rezervná a obchodná mena. Dobrá povesť eura ako stabilnej a dôveryhodnej meny závisí od jasných, zrozumiteľných a vymáhateľných fiškálnych pravidiel, ktoré posilňujú verejné investície, aby tak umožnili modernizáciu základného kapitálu, vytvorili väčší cyklický priestor v prípade hospodárskeho poklesu a zároveň zaistili udržateľnosť zadlženia. EHSV sa preto domnieva, že revízia fiškálnych pravidiel nesmie v žiadnom prípade narušiť stabilitu eura ako hlavnej referenčnej meny Únie. Počas diskusie o revízii fiškálnych pravidiel by sa mal osobitný dôraz klásť na to, ako finančný trh vníma dlhodobé vyhliadky eura ako globálne významnej meny. Povesť eura vo všeobecnosti závisí od hospodárskej, sociálnej a politickej stability.

3.5. Posilniť úlohu parlamentov a občianskej spoločnosti v správe hospodárskych záležitostí EÚ

3.5.1. EHSV zdôrazňuje, že fiškálna politika je tradičnou oblasťou parlamentnej politiky a jej rozhodnutia ovplyvňujú celú štruktúru výdavkov a príjmov štátu. Národným parlamentom aj Európskemu parlamentu sa preto musí v budúcom rámci správy hospodárskych záležitostí EÚ prisúdiť významnejšia úloha. Úloha Európskeho parlamentu by sa mala v európskom semestri posilniť prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody. Zároveň sa musí dodržiavať zásada subsidiarity a rozdelenie právomocí stanovené v zmluvách. Vlády sa za svoje fiškálne politiky musia zodpovedať národným parlamentom, ktoré musia byť preto účinne zapojené do európskeho semestra a vykonávania národných plánov obnovy.

3.5.2. V podobnom duchu je potrebné vo väčšej miere zapojiť občiansku spoločnosť do európskeho semestra, a to na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Takýmto spôsobom možno vytvoriť vyváženú hospodársku politiku, v ktorej budú zosúladené všetky záujmy. To platí najmä pre riadenie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, do ktorého občianska spoločnosť nebola uspokojivo zapojená ( 33 ) . Zásada partnerstva, ktorá je v rámci správy európskych štrukturálnych a investičných fondov dlhodobou tradíciou, by mala slúžiť ako model účinného mechanizmu na zapájanie občianskej spoločnosti.

3.5.3. V prípade značných odchýlok od ukazovateľov predstavujúcich ciele hospodárskej politiky by sa mali uskutočniť rokovania medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. Obe strany by mali vypracúvať riešenia spoločne a ako rovnocenní partneri. Namiesto vyhrážania sa dotknutým členským štátom finančnými sankciami by sa tento problém mohol zmierniť zavedením pozitívnych stimulov. Kľúčovým kritériom v rámci odporúčaní musí byť presadzovanie inkluzívneho a udržateľného rastu ( 34 )

3.5.4. EHSV kritizuje tzv. makroekonomickú podmienenosť v nariadení o spoločných ustanoveniach, ktoré sa uplatňuje na európske štrukturálne a investičné fondy, v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a v medzivládnej zmluve o Európskom mechanizme pre stabilitu, ktorá vo všeobecnosti umožňuje zastaviť vyplácanie finančných prostriedkov EÚ, ak členské štáty porušia fiškálne pravidlá EÚ alebo prispejú k makroekonomickej nerovnováhe. Po deaktivácii únikovej doložky by táto makroekonomická podmienenosť mohla spôsobiť kontrakčný impulz vedúci členské štáty k tomu, aby znížili svoje výdavky s cieľom dosiahnuť fiškálne ciele. To by bolo v rozpore s politickým cieľom územnej súdržnosti a so širšími cieľmi programu NextGenerationEU.

3.5.5. Pre udržateľnú obnovu je aj naďalej nevyhnutná ústretová menová politika. Európsky parlament by mohol využiť svoje každoročné uznesenia o ECB a štvrťročné vypočutia ECB týkajúce sa tzv. menového dialógu na hlasovanie o sekundárnych cieľoch a na vypracovanie demokratickejšieho procesu vrátane usmernení o makroekonomickej a priemyselnej politike. To by umožnilo väčšiu angažovanosť sociálnych partnerov a občanov, ako aj národných parlamentov. Týmto spôsobom by ECB získala obnovenú legitimitu pre rozšírený súbor cieľov. Mohla by tak fungovať efektívne a využiť celý balík svojich nástrojov na dosiahnutie jasného a politicky vymedzeného súboru politických cieľov riadeného demokratickými inštitúciami. ECB je verejnou inštitúciou a môže byť prizvaná na pomoc členským štátom pri vlastnom financovaní v čase rastúcich úrokových sadzieb, či už z hľadiska cenovej stability, alebo z hľadiska zamestnanosti, a to zameraním sa na úrokové sadzby a rozpätia a prostredníctvom cielených menových nástrojov.

V Bruseli 20. októbra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie? (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

(2) Európska fiškálna rada (2019): Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation.

(3) Európska komisia, Európska hospodárska prognóza – jar 2021.

(4) Európska fiškálna rada (2020): Výročná správa za rok 2020.

(5) Finance Watch (2021), Fiscal Mythology Unmasked. Debunking eight tales about European public debt and fiscal rules.

(6) Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 32; Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 12; a Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(7) Pracovný dokument útvarov Komisie (2020), Identifying Europe’s recovery needs, SWD(2020) 98 final.

(8) Správy fiškálneho monitora MMF, apríl 2021.

(9) Monitor udržateľnosti zadlženia, Európska komisia, február 2021.

(10) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(11) Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 12.

(12) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(13) Crespy, Amandine a Vanheuverzwijn, Pierre (2019), „What Brussels means by structural reforms: empty signifier or constructive ambiguity?“, In: Comparative European Politics, zv. 17, vyd. 1, s. 92 – 111; Hacker, Björn (2019): A European Social Semester? The European Pillar of Social Rights in Practice. Brusel, ETUI.

(14) Pozri aj Európska fiškálna rada (2019).

(15) Európska komisia (2016), Správa o verejných financiách v HMÚ 2016, Inštitucionálny dokument č. 045; J-M Fournier (2016), The positive effect of public investment on potential growth, Hospodárske oddelenie OECD, Pracovný dokument č. 1347.

(16) Fiškálny monitor MMF (2020), Policies for the Recovery.

(17) H. Bardt, S. Dullien, M. Hüther a K. Rietzler (2020), For a sound fiscal policy. Enabling public investments, politický dokument 6/2020, Institut der deutschen Wirtschaft (IW), Kolín.

(18) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(19) A. Truger (2020), Reforming EU Fiscal Rules: More Leeway, Investment Orientation and Democratic Coordination, Intereconomics, 55(5).

(20) Pozri aj P. Bom a J. Ligthart (2014), What have we learned from three decades of research on the productivity of public capital?, Journal of Economic Surveys, 28(5), s. 889 – 916.

(21) J. Valero (2019), New investment clause fails to win EU member state support, Euractiv. Pozri oznámenie Komisie z roku 2015 na tému Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu, COM(2015) 012 final.

(22) Európska komisia (2015).

(23) Európska komisia (2021), Usmernenia pre členské štáty. Plány podpory obnovy a odolnosti, SWD(2021) 12 final, časť 2/2.

(24) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 103.

(25) A. Truger (2015), Austerity, cyclical adjustment and the remaining leeway for expansionary fiscal policies within the current EU fiscal framework, Journal for a Progressive Economy, 6, s. 32 – 37.

(26) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(27) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(28) Európska fiškálna rada (2020).

(29) Európska fiškálna rada (2020).

(30) Európska komisia (2021): Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, COM(2021) 500 final.

(31) Európska komisia (2021): Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, COM(2021) 105 final.

(32) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.

(33) Uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie?(Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

(34) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227.