SK Úradný vestník Európskej únie C 318/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Príspevok celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami k európskej konkurencieschopnosti, priemyselným zmenám a rozvoju spoločenského kapitálu“

(2006/C 318/03)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2006 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej na tému: „Príspevok celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami k európskej konkurencieschopnosti, priemyselným zmenám a rozvoju spoločenského kapitálu“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, poverená prípravou prác výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 31. augusta 2006. Spravodajcom bol pán Marian Krzaklewski. Pomocným spravodajcom bol pán András Szücs.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 429. plenárnom zasadnutí 13. a 14. septembra 2006 (schôdzi z 13. septembra 2006) hlasmi 181 za, 6 proti, pričom 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Návrhy a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor je presvedčený, že používanie elektronických médií pri vyučovaní a odbornej príprave – elektronické vzdelávanie (e-Learning) (1) – by malo Európskej únii pomôcť realizovať činnosti zamerané na zvýšenie efektívnosti a kvality vzdelávania, vrátane vzdelávania a odbornej prípravy na pracovisku. To, spoločne s inými opatreniami, zníži náklady na odbornú prípravu zamestnancov, čím sa podstatne zvýši konkurencieschopnosť podnikov, predovšetkým MSP.

1.2 Výbor je presvedčený, že vzdelávanie a odborná príprava podporované informačnými a komunikačnými technológiami (IKT) je v EÚ stále nedôsledné. Je to spôsobené jazykovou a kultúrnou rôznorodosťou a nezrelosťou príslušných trhov.

1.2.1 Aby sa táto situácia zmenila, všetky vzdelávacie zariadenia, vrátane tých, ktoré pôsobia v oblasti celoživotného vzdelávania (LL – lifelong learning) (2), by mali byť otvorenejšie voči novým formám učenia a mali by byť ochotné využívať ich v čoraz väčšej miere za podpory integrácie vedomostí a skúseností s cieľom dosiahnuť synergiu s plánovaným technologickým a hospodárskym rozvojom.

1.2.2 Výbor sa domnieva, že Európska komisia má ideálnu príležitosť na určenie nového smeru v tomto kontexte. Otázka komunikácie a koordinácie je preto obzvlášť dôležitá pre útvary Komisie, najmä v oblasti vzdelávania a informačnej spoločnosti.

1.2.3 Je načase uznať, že elektronické vzdelávanie sa stalo súčasťou bežného vzdelávacieho systému, a tiež že došlo ku konsolidácii odborných poznatkov v tejto oblasti. To zabezpečí využívanie konzistentných prístupov a prispeje k prejaveniu sa prínosu elektronického vzdelávania.

1.3 EHSV je presvedčený, že v EÚ je potrebné zvýšiť povedomie o IKT, predovšetkým čo sa týka spôsobov, akými tieto technológie môžu podporovať odbornú prípravu v priemysle a celoživotné vzdelávanie, napr. prostredníctvom: — odbornej prípravy do značnej miery priamo na pracovisku, so zameraním na riešenie súčasných problémov v danom kontexte, — metód a prístupov, ktoré uznávajú predchádzajúce dosiahnuté výsledky vo vzdelávaní, získané tiež v práci a praxi, a podnecujú k aktívnemu zapájaniu sa do vzdelávacích činností, ako individuálnych, tak aj skupinových.

1.4 EHSV vyzýva inštitúcie a členské štáty EÚ, aby pri zavádzaní rozvojových programov súvisiacich s vytvorením informačnej spoločnosti mali na pamäti, že tieto procesy nesmú viesť k žiadnej forme vylúčenia. Preto sa nesmú vytvárať žiadne sociálne, hospodárske či regionálne prekážky brániace v prístupe k elektronickej infraštruktúre ako nástroju učenia.

1.4.1 Výbor zdôrazňuje, že kľúčovou podmienkou na využívanie IKT v celoživotnom vzdelávaní, najmä vo vidieckych oblastiach a malých mestách Spoločenstva, je podpora zo strany EÚ a vlád členských štátov zameraná na širokopásmové internetové pripojenie (3) umožňujúce prístup k systémom elektronického vzdelávania. Situácia v tejto oblasti je mimoriadne zložitá v nových členských štátoch. To ešte viac umocňuje tvrdenie, že prístupu k širokopásmovému internetovému pripojeniu sa nesmú klásť žiadne prekážky.

1.4.2 V tejto súvislosti sa EHSV obracia na Komisiu, aby otázku prístupu k širokopásmovému pripojeniu uznala za súčasť rozsiahlejšej stratégie, ktorej cieľom by bolo zabezpečiť, aby prístup k elektronickým technológiám (eAccess) získal status služby všeobecného záujmu.

1.5 Výbor sa domnieva, že v otázke elektronického diaľkového vzdelávania a odbornej prípravy je potrebné venovať osobitnú pozornosť nebezpečenstvu vzniku generačných rozdielov, a to najmä preto, že čoraz viac činností v oblasti celoživotného vzdelávania dospelých bude prebiehať prostredníctvom IKT.

1.6 EHSV by chcel taktiež upozorniť na to, že elektronické vzdelávanie by malo byť naprojektované tak, aby rešpektovalo potreby nevidiacich. Keďže technické riešenia súvisiace s touto oblasťou sú známe, autori učebníc týkajúcich sa elektronického vzdelávania by mali vychádzať zo súboru pravidiel vypracovaných organizáciami, ktoré zastupujú nevidiacich.

1.7 EHSV je presvedčený, že elektronické vzdelávanie by malo byť účinným nástrojom zvyšovania konkurencieschopnosti podnikov a ich obchodného potenciálu, najmä potenciálu MSP, ktoré musia zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore hospodárskeho rastu a vytváraní pracovných miest.

1.8 Výbor sa domnieva, že rozšírenie rozsahu podpory IT pre celoživotné vzdelávanie v EÚ bude významným prínosom nielen pre zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov, ale tiež na rast sociálneho kapitálu pracujúcich, čo by malo zvýšiť hodnotu kapitálu európskych podnikov.

1.9 EHSV konštatuje, že je naliehavo potrebné definovať novú úlohu občianskej spoločnosti a dialógu medzi sociálnymi partnermi pri podpore a zavádzaní celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami na pracovných trhoch EÚ. Príprava všetkých európskych spoločností na celoživotné vzdelávanie podporované IKT pomôže vytvoriť európsky vedomostný priestor, ako aj spoločnosť založenú na vedomostiach (4).

1.10 Výbor poznamenáva, že integrácia IKT v oblasti vzdelávania a skonsolidovanie elektronického vzdelávania sa uskutočnilo v menšej miere, než sa očakávalo. Preto vyzýva príslušné orgány na európskej a národnej úrovni, aby prijali opatrenia, ktoré by výrazne zvýšili využívanie elektronického vzdelávania. Takýto vývoj môže značne prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti a produktivity priemyslu.

1.11 EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby venovali osobitnú pozornosť potrebám MSP, ich sieťam a zastupiteľským organizáciám s cieľom zabezpečiť, aby čo najlepšie využili IKT na účely odbornej prípravy.

1.12 Výbor je presvedčený, že pomocou komplexných programov a podnetov je potrebné sústavne a systematicky podporovať učiteľov moderných technológií a metodológií (pedagogika v oblasti IT).

1.13 EHVS by chcel zdôrazniť, že Európska komisia by mala venovať mimoriadnu pozornosť otázke práv duševného vlastníctva v oblasti IT vzdelávania.

1.14 V konečných záveroch svojich návrhov a odporúčaní výbor navrhuje, aby sa v súlade s terminológiou zavedenou v EÚ, ako e-Europe, elektronické vzdelávanie (e-learning), počítačové zručnosti (e-skills), atď. zaviedol pre celoživotné vzdelávanie podporované IKT výraz e-LL (e-lifelong learning), čím sa zdôrazní úloha a potreba rozvíjania a rozširovania tejto formy vzdelávania v rámci akčného plánu e-Europe a následnej iniciatívy i2010.

2. Úvod a dôvod vypracovania stanoviska

2.1 Stanovisko skúma prínos celoživotného vzdelávania podporovaného IKT k zvýšeniu konkurencieschopnosti, priemyselným zmenám a rozvoju spoločenského kapitálu v Európskej únii.

2.2 V súlade s uskutočňovaním Lisabonskej stratégie sa celoživotné vzdelávanie stáva jednou z najdôležitejších koncepcií vzdelávacej politiky a nových vzdelávacích programov EÚ na obdobie rokov 2007 – 2013 (5). Flexibilné a otvorené metódy vzdelávania a odbornej prípravy využívajúce IKT budú určite zohrávať kľúčovú úlohu v rozvoji hospodárstva založeného na vedomostiach.

2.3 V náväznosti na prelomový program e-Europe a opatrenia na zavedenie elektronického vzdelávania (e-learning), ktoré už priniesli sľubné výsledky, je potrebné zvážiť, ako by sa dali tieto úspechy využiť vo vzťahu k zmenám v priemysle, ako vytvárať ďalšie príležitosti spojené s týmito úspechmi a ako načrtnúť perspektívy do budúcnosti.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Európsky parlament a Rada Európskej únie uznali význam informačných technológií pre rozvoj ľudských zdrojov a prijali viacročný program (6) (2004 – 2006) pre účinnú integráciu IKT do vzdelávacích systémov v Európe. Základným cieľom tohto programu je využívanie IKT na zabezpečenie vysokej kvality vzdelávania a odbornej prípravy v kontexte celoživotného vzdelávania.

3.2 V uplynulom desaťročí dominovalo otvorené, flexibilné diaľkové vzdelávanie spoločne s elektronickým vzdelávaním. V súčasnosti sa mu opäť venuje pozornosť, tentoraz v širších súvislostiach. Vzdelávanie podporované IKT, čiže elektronické vzdelávanie umožňuje väčšiu flexibilitu nášho života, vzdelávania a práce a je považované za jeden z hlavných spôsobov dosiahnutia cieľov Lisabonskej stratégie. Čoraz väčší význam nadobúda neformálne (7) a mimo-inštitucionálne (8) vzdelávanie sa a odborná príprava priamo na pracovisku.

3.3 Stanovisko EHSV z roku 2004 na tému „Zlepšovanie implementácie Lisabonskej stratégie“ (9) zdôraznilo potrebu preskúmania nových možností znalostnej ekonomiky a významu väčšej expanzie informačných technológií a inovačných procesov.

3.3.1 Taktiež upozornilo na nedostatky vo vzdelávacích systémoch a na potrebu lepšej integrácie sociálneho rozmeru.

3.4 Niektoré iniciatívy Únie v oblasti vzdelávania podporovaného IKT, ktoré sa realizovali v priebehu uplynulej dekády priniesli mimoriadne dobré výsledky, ale niektoré z nich sa ukázali ako nekoherentné a nedosiahli plánované kvantitatívne a kvalitatívne výsledky.

3.4.1 Prvé modely s prvkami elektronického vzdelávania boli zamerané na jednotlivcov a odovzdávanie vopred určených poznatkov „zhora“. Ich súčasťou nebolo žiadne didaktické poradenstvo či podpora hodnotiteľov a čiastočne boli sklamaním pre tých, ktorí sa medzi prvými snažili prispôsobiť tejto forme vzdelávania.

3.4.2 Rýchly technologický vývoj, zvýšený hospodársky tlak a odlišné tempo vládnych opatrení v priebehu posledných niekoľkých rokov, ktoré mali prispieť k zavedeniu IKT do oblasti vzdelávania a odbornej prípravy nedokázali v dostatočnej miere zabezpečiť rozvoj odborných zručností.

3.5 EU si stanovila, že v roku 2010 bude 12,5 % dospelých obyvateľov EÚ vo veku 25 až 64 rokov zapojených do rôznych foriem celoživotného vzdelávania, kým v súčasnosti je to v priemere 10 % (10). Stanovené ciele je však možné dosiahnuť len prostredníctvom intenzívnejšieho rozširovania vzdelávania a odbornej prípravy podporovaných IKT.

3.5.1 Vzhľadom na skutočnosť, že v horizonte nasledujúcich piatich rokov bude iba 15 % novovytvorených pracovných miest určených pracovníkom s nízkou kvalifikáciou, kým 50 % bude vyžadovať vysokokvalifikovaných pracovníkov (11), sú výzvy, ktorým čelia vzdelávacie a odborno-prípravné programy Komisie a členských štátov EÚ o to väčšie.

3.6 Novou iniciatívou EÚ v súvislosti s oznámením Komisie „Iniciatíva i2010“ (12) je iniciatíva digitálnej integrácie (e-Inclusion), ktorý sa zameriava jednak na integráciu IKT a jednak na využívanie IKT ako prostriedku na dosiahnutie integrácie (13). Cieľom politiky v oblasti digitálnej integrácie je odstrániť prekážky pri používaní IKT a podporovať využívanie IKT na predchádzanie vylúčeniu, ako aj na zlepšenie hospodárskej produktivity a možností v oblasti pracovných príležitostí.

3.6.1 Dôležitým aspektom iniciatívy digitálnej integrácie je elektronické diaľkové vzdelávanie (e-distance learning), ktorého cieľom je zmierniť alebo predísť marginalizácii profesijných skupín, ktoré majú v dôsledku svojej zemepisnej polohy, sociálneho postavenia alebo špeciálnych vzdelávacích potrieb obmedzený prístup k tradičným formám vzdelávania.

3.6.2 Výhodami diaľkového vzdelávania sú: nezávislosť od miesta výučby, možnosť prispôsobenia tempa učenia potrebám jednotlivca, využívanie moderných informačných technológií, možnosť vzdelávania sa pre osoby zo znevýhodnených skupín, atď.

3.6.3 Vo svojom nedávnom stanovisku (14) EHSV vyzval zástupcov vlád a podnikateľských sektorov, aby vypracovali a podporili opatrenia, týkajúce sa vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti IKT pre rôzne sociálne skupiny, ktorým hrozí tzv. e-exclusion (15).

3.6.4 Realizácia programu digitálnej integrácie sa tiež spája s podporou tzv. digitálnej gramotnosti (16), ktorá sa stala synonymom modernej spoločnosti založenej na vedomostiach. Čo najskoršie uznanie digitálnej gramotnosti ako jednej z kľúčových zručností celoživotného vzdelávania, medziiným v súvislosti s nedávnym stanoviskom EHSV (17), sa zdá byť nielen potrebné, ale aj evidentné.

3.7 Podpora počítačových zručností (e-skills) (18) má významný vplyv na rôzne aspekty priemyselných zmien. Výraz e-skills zahŕňa odborníkov na IKT, užívateľov IKT a zručnosti v oblasti elektronického podnikania (e-business). Komisia v rámci podpory rozsiahleho programu e-skills nedávno navrhla sériu opatrení, z ktorých sa mnohé týkajú priemyslu a rozširovania počítačových zručností na trhu práce, ako aj rozvíjania a podpory nových zručností súvisiacich s používaním IKT (tzv. e-competences) (19).

3.7.1 Partnerstvo medzi zástupcami zainteresovaných strán zohráva kľúčovú úlohu v prípade opatrení súvisiacich s e-skills, ako aj v prípade súboru otázok spojených so zavedením celoživotného vzdelávania podporovaného IKT. Medzi tieto zainteresované strany patria: — odborové organizácie, — zástupcovia podnikov (ako užívatelia IKT), ktorí sú závislí od kvalifikovanej pracovnej sily, — zástupcovia rozličných priemyselných odvetví, ktorí sú zodpovední za zavádzanie nových technológií a majú lepšiu predstavu o požadovaných typoch kvalifikácie, — zástupcovia odvetvia IKT, — výskumníci a vývojári v oblasti IKT, — výskumníci zaoberajúci sa kvantitatívnymi a kvalitatívnymi aspektmi počítačových zručností, — tvorcovia politík v oblasti vzdelávania, výskumu, podnikania, inovácií a informačnej spoločnosti, — prognostici, ktorí majú prehľad o zmenách v spoločnosti a vzájomnom pôsobení spoločnosti a technológie.

3.8 Pre dosiahnutie cieľov stratégie i2010 a cieľov projektov týkajúcich sa e-Inclusion má kľúčový význam rozšírenie širokopásmového internetového pripojenia, ktoré nemá byť obmedzené výlučne na veľké mestá, ale malo by byť prístupné aj obyvateľom menej rozvinutých regiónov (20).

3.8.1 Je potrebné venovať pozornosť skutočnosti, že v 15 „starých“ členských štátoch EÚ má v mestských oblastiach prístup k širokopásmovému pripojeniu približne 90 % podnikov a domácností, no vo vidieckych a odľahlých oblastiach je to iba 60 %. Tieto rozdiely sú oveľa výraznejšie v nových členských štátoch.

3.8.2 Širokopásmové pripojenie má zásadný význam nielen pre rast konkurencieschopnosti podnikov a hospodársky rozvoj regiónov, ale tiež pre oblasť vzdelávania a odbornej prípravy, najmä tam, kde sa v programoch odbornej prípravy využíva elektronické vzdelávanie.

3.9 Aby sa mohlo zlepšiť využívanie celoživotného elektronického vzdelávania, a tým aj zvýšiť jeho efektívnosť, bola by v súčasnej dobe veľmi žiadúca politická diskusia na túto tému. EÚ má najlepšie predpoklady na to, aby mohla dať politike v tejto oblasti nový smer.

3.9.1 Súčasné politiky dávajú de facto prioritu zavádzaniu IKT do inštitúcií formálneho vzdelávania, predovšetkým do škôl a univerzít. V prípade celoživotného vzdelávania a neformálneho a mimo-inštitucionálneho vzdelávania dospelých sa IKT venuje oveľa menšia pozornosť a pridelené prostriedky na ich využívanie sú značne skromnejšie.

4. Konkrétne pripomienky

Prínos celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami pre európsku konkurencieschopnosť a produktivitu

4.1 V súlade s obsahom oznámenia Komisie z roku 2002 (21) a stanoviskom EHSV na tému „Odborná príprava a produktivita“ sa dá povedať, že produktivita je kľúčom k rastu konkurencieschopnosti podnikov a európskych ekonomík, ako aj k hospodárskemu rastu. Zvýšenie produktivity závisí do veľkej miery od rozvoja vo využívaní IKT podnikmi a od schopnosti pracovníkov prispôsobiť sa požiadavkám modernizovaného priemyslu.

4.1.1 Napriek tomu, že masívne propagované elektronické technológie v počiatočných štádiách rozvoja nesplnili očakávania, elektronické odvetvia spoločností a ekonomík skutočne ukazujú nebývalý rozvoj a stále majú veľký potenciál.

4.1.2 V tejto súvislosti Európska komisia právom uznáva a oceňuje význam moderných IKT pri podpore konkurencieschopnosti a inovácií, ako aj v hospodárstve založenom na vedomostiach, najmä v prípade MSP.

4.2 Cestou na zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva musí byť odborné vzdelávanie realizované prostredníctvom programov a odbornej prípravy využívajúcich IKT. Vytvorenie súdržných, mobilných a flexibilných systémov vzdelávania a odbornej prípravy pre uchádzačov o prácu, ľudí pripravujúcich sa na prácu a pracovníkov v priemysle zvýši tempo získavania ich vedomostí a umožní uskutočnenie dôležitých technologických zmien a inovácií vo výrobných podnikoch, čím sa zvýši ich konkurencieschopnosť.

4.2.1 V tejto súvislosti by zavedenie celoživotného vzdelávania podporovaného IKT v podnikoch a im blízkych oblastiach malo zvýšiť ich konkurencieschopnosť a prispieť k nárastu sociálneho kapitálu osôb tam zamestnaných, a tiež prispieť k zvýšeniu hodnoty kapitálu európskych podnikov.

4.3 Okolo roku 1994 nastal prelom v súvislosti so zavádzaním a využívaním elektronického vzdelávania, keď sa v priemysle, najmä vo veľkých spoločnostiach, začala využívať táto metóda vo väčšom rozsahu, a to v rámci vnútropodnikových školení a rozvoja ľudských zdrojov. Elektronické vzdelávanie preukázalo svoju zrelosť, keď prejavilo schopnosť poskytovať konsolidované a udržateľné riešenia prekonalo predchádzajúce obdobie šírenia zjednodušených propagačných a marketingových informácií. V súčasnosti MSP predstavujú z mnohých dôvodov takmer znevýhodnenú skupinu užívateľov elektronickej formy vzdelávania. Využívanie tejto vzdelávacej metódy (a často aj IKT) je v ich prípade obmedzené a väčšine zamestnancov MSP hrozí, že nebudú mať možnosť zapojiť sa do procesu ďalšieho vzdelávania. Väčšia podpora elektronického vzdelávania by mohla v značnej miere zvýšiť konkurencieschopnosť MSP a prispieť k ich efektívnosti. Príslušné orgány na európskej a národnej úrovni by mali zvýšiť povedomie o tejto otázke a zaviesť opatrenia na podporu využívania IKT v sektore MSP na vzdelávacie účely.

Prínos celoživotného vzdelávania podporovaného IT k rozvoju spoločenského kapitálu

4.4 Sociálny kapitál zahŕňa zručnosti, informácie, kultúru, vedomosti a tvorivosť jednotlivcov, ako aj vzťahy medzi ľuďmi a organizáciami. Význam týchto zdrojov pre hospodársky rozvoj a sprievodné priemyselné zmeny je potrebné v tejto súvislosti analyzovať z hľadiska vzťahu medzi ich budovaním, šírením, využívaním, ako aj ich prínosom.

4.4.1 Vysoká úroveň sociálneho kapitálu bezprostredne determinuje schopnosť vytvárať spoločnosť založenú na vedomostiach: tvorivú, inovačnú, otvorenú zmenám a schopnú vytvárať trvalé sociálne a ekonomické väzby. Jedným zo základných kameňov takejto spoločnosti je investovanie do vedy, vzdelávania a odbornej prípravy.

4.4.2 Sociálny kapitál je možné zvýšiť prostredníctvom schopnosti príslušných zainteresovaných strán (pozri odsek 3.7.1) spolupracovať formou partnerstva na všetkých programoch a činnostiach súvisiacich so vzdelávaním a odbornou prípravou podporovanými IKT, a najmä celoživotným vzdelávaním.

Prínos celoživotného vzdelávania podporovaného IT v oblasti priemyselných zmien, najmä vo vzťahu k investovaniu do zručností zamestnancov, rozvoju ľudských zdrojov a riešeniu problematiky nezamestnanosti.

4.5 Elektronické diaľkové vzdelávanie a odborná príprava môžu umožniť systematický, rýchlejší a lacnejší prenos vedomostí, ktoré majú mimoriadny význam najmä pre priemysel, pretože sú dôležitým prvkom jeho ľudského kapitálu a uľahčujú prenos vedomostí z výskumných ústavov do priemyslu.

4.5.1 Vzdelaní zamestnanci, ktorí si svoju kvalifikáciu neustále zvyšujú, sú dôležitým činiteľom určujúcim hodnotu danej firmy či podniku. Práve vďaka nim sú možné zmeny vo výrobnej technológii a jej forme a prispôsobenie sa požiadavkám trhu práce.

4.6 Európska komisia zdôrazňuje (22), že rýchly technologický rozvoj a meniace sa hospodárske podmienky si vynucujú dlhodobé investície do rozvoja ľudských zdrojov za účasti súkromných osôb, podnikov, sociálnych partnerov a verejných orgánov. Žiaľ v štátoch EÚ chýba výrazná tendencia k zvyšovaniu verejných výdavkov na vzdelanie, ktoré sa v priemere pohybujú na úrovni približne 5 % HDP, pričom rozdiely medzi jednotlivými štátmi sú značné, niekedy až drastické.

4.7 Investovanie do rozvoja ľudských zdrojov má priamy vplyv na rast produktivity a taktiež je atraktívnou formou investovania na mikroekonomickej a sociálnej úrovni. Štúdie (23) ukazujú, že každý rok vzdelávania priamo zvyšuje hospodársky rast o približne 5 % v krátkodobom a zhruba o 2,5 % v dlhodobom horizonte. Potvrdzujú to aj závery Európskej rady (24), ktorá zdôrazňuje, že investície do vzdelávania a odbornej prípravy prinášajú vysoké zisky a rozhodne prevyšujú vynaložené náklady.

4.8 Rýchly technologický rozvoj vedie ku vzniku moderných výrobných zariadení, ktorých súčasťou je často IT vybavenie, a na ich obsluhu je potrebný personál so znalosťami IKT. Nie vždy je možné takých pracovníkov získať okamžite, ale vďaka rozsiahlemu využívaniu IKT vo vyučovaní a odbornej príprave, najmä v celoživotnom vzdelávaní, bude určite jednoduchšie týchto pracovníkov na trhu práce nájsť.

4.9 Na základe uvedených dôvodov a vzhľadom na súčasné priemyselné zmeny by bolo potrebné podniknúť intenzívne kroky na rýchle zavedenie IKT do celoživotného vzdelávania. Tieto kroky by mali zamestnancom európskych výrobných firiem, ako aj nezamestnaným počas odbornej prípravy urýchliť proces získavania nových vedomostí a zručností. Práve nezamestnaným by mal byť zabezpečený prístup k odbornej príprave v oblasti IKT, ktorá by bola financovaná z verejných zdrojov (25).

4.9.1 Nezamestnaní majú slabú motiváciu k samovzdelávaniu, pretože majú príliš málo príležitostí na využitie získaných vedomostí. Najlepšou motiváciou je konkrétna možnosť získať nové zamestnanie, a to na základe špecifického vyškolenia či rekvalifikácie, ktoré by v ideálnom prípade zabezpečila firma, ktorá dané zamestnanie ponúka.

4.9.2 Takáto situácia by mohla vytvoriť vhodné podmienky na zavedenie celoživotného vzdelávania podporovaného IKT, no v oblastiach, kde by to bolo skutočne žiadúce (roľnícke oblasti s úpadkovými výrobnými podnikmi, čo predstavuje typickú situáciu v nových členských štátoch), nie je vybudovaná vyhovujúca infraštruktúra.

4.9.3 Infraštruktúra v týchto oblastiach si vyžaduje podporu zo strany vlády a Únie, pretože IT spoločnosti nie sú ochotné pokrývať náklady súvisiace so sprístupnením internetu v chudobných oblastiach (malých mestách a obciach).

V Bruseli 13. septembra 2006 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Elektronické vzdelávanie (e-Learning): využívanie nových multimediálnych technológií a internetu na zlepšenie kvality vzdelávania prostredníctvom uľahčenia prístupu k materiálom a službám, ako aj diaľkovej komunikácii a spolupráci.

(2) Celoživotné vzdelávanie (lifelong learning – LL): výraz, ktorým sa označuje skutočnosť, že získavanie nových vedomostí sa v súčasnosti považuje za nepretržitý proces, ktorý sa nekončí ukončením strednej alebo vysokej školy, ale neprerušovane pokračuje počas celého profesionálneho života každého jednotlivca, dokonca aj po odchode do dôchodku. Týka sa všetkých životných etáp a všetkých sociálnych skupín, a to do veľkej miery vďaka možnostiam, ktoré ponúka elektronické vzdelávanie (zdroj: www.elearningeuropa.info).

(3) Širokopásmové internetové pripojenie – veľkokapacitný komunikačný kanál, umožňujúci rýchly a ľahký prístup k informáciám a systémom elektronického vzdelávania (zdroj: www.elearningeuropa.info).

(4) Spoločnosť založená na vedomostiach – spoločnosť, ktorej procesy a prax sú založené na vytváraní, šírení a využívaní poznatkov na sústavné zlepšovanie zručností a plnohodnotné zapojenie sa do rodinného a profesionálneho života a spoločnosti, KOM(2001), 678, konečné znenie.

(5) „Integrovaný program činnosti v oblasti celoživotného štúdia“, KOM(2004) 474, konečné znenie, 14.07.2004.

(6) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2318/2003/ES z 5. decembra 2003 o programe eLearning.

(7) Neformálne vzdelávanie sa (non-formal learning) prebieha popri hlavných prúdoch vzdelávania a odbornej prípravy a zvyčajne nie je ukončené vydaním oficiálnych dokladov. Neformálne vzdelávanie môže byť umožňované na pracovisku a v rámci aktivít občianskych združení a organizácií (napr. mládežnícke organizácie, odbory a politické strany). Môže sa uskutočňovať aj formou kurzov alebo služieb, ktoré boli vytvorené na doplnenie formálnych systémov vzdelávania. Európska Komisia, SEC(2000) 1832.

(8) Neinštitucionálne vzdelávanie sa (informal learning) je získavanie poznatkov vychádzajúce z každodenných situácií v pracovnom či rodinnom prostredí alebo počas voľnočasových aktivít. Nie je ani štruktúrované, ani formálne (v zmysle stanovenia cieľov, počtu hodín alebo zdrojov). Z hľadiska vzdelávajúceho sa ide o mimovoľné učenie sa (náhodné). Zvyčajne nevedie k získaniu osvedčenia.

Európska Komisia, SEC(2000) 1832.

(9) „Zlepšovanie implementácie Lisabonskej stratégie“ (CESE 1438/2004).

(10) „Modernizácia vzdelávania a odbornej prípravy: dôležitý prínos k prosperite a sociálnej súdržnosti v Európe“, KOM(2005) 549, konečné znenie, 30.11.2005.

(11) Závery Rady pre vzdelávanie, mládež a kultúru, 21. februára 2005.

(12) KOM(2005) 229, konečné znenie.

(13) Ministerská konferencia na tému „IKT pre spoločnosť podporujúcu sociálne začlenenie“, Riga, 11. júna 2006.

(14) „Prístupnosť elektronických technológií“.

(15) e-exclusion – vylúčenie z účasti na elektronickej komunikácii.

(16) Digitálna gramotnosť je jednou z nevyhnutých zručností a schopností potrebných na aktívnu účasť v spoločnosti založenej na vedomostiach a v novej mediálnej kultúre. Je zameraná na získavanie zručností a schopností spojených s novými technológiami, ktoré sú čoraz nevyhnutnejšie v každodennom živote. Program eLearning, 5. decembra 2003.

(17) Stanovisko – Kľúčové zručnosti pre celoživotné vzdelávanie, máj 2006.

(18) Správa RAND Europe „The Supply and Demand of E-skills in Europe“ (Počítačové zručnosti: ponuka a dopyt v Európe), september 2005.

(19) e-competences sú kompetencie v oblasti IKT a zručnosti a postoje súvisiace s používaním IKT, ktoré jednotlivcovi umožňujú plniť pracovné úlohy na príslušnej úrovni.

(20) Oznámenie Európskej komisie: „Preklenutie širokopásmových rozdielov“, 21. marca 2006.

(21) KOM(2002) 262 v konečnom znení.

(22) Oznámenie Komisie: Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe („Účinné investovanie do vzdelania a odbornej prípravy: imperatív pre Európu“), KOM(2002) 779, 10. januára 2003 (5269/03).

(23) De la Fuente a Ciccone: Human capital in a global and knowledge-based economy („Ľudský kapitál vo svetovej a znalostnej ekonomike“). Záverečná správa pre Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť a sociálne veci, Európska komisia, 2002.

(24) Závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady, 23. a 24. marca 2006 (7775/06).

(25) Stanovisko: „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“.