19.Prístup k popredným technologickým platformám spotrebiteľského internetu vecí a ich dobrá výkonnosť sa považujú za základný predpoklad konkurencieschopnosti. Zo zistení odvetvového prieskumu vyplýva, že v praxi sú integračné procesy, ktoré umožňujú interoperabilitu medzi jednotlivými zložkami ekosystému spotrebiteľského internetu vecí, do veľkej miery riadené poprednými poskytovateľmi operačných systémov inteligentných (mobilných) zariadení a hlasových asistentov, konkrétne spoločnosťami Amazon, Google a Apple. Títo poskytovatelia riadia integráciu v rámci svojich produktov uplatňovaním certifikačných postupov, ktoré vo väčšine prípadov určujú jednostranne. Rôzne špecifikácie a typy softvéru, ktoré umožňujú interoperabilitu s poprednými operačnými systémami a/alebo hlasovými asistentmi, sa zvyčajne sprístupňujú tretím stranám na základe uzavretia dohôd. Takéto dohody majú zvyčajne štandardizované zmluvné podmienky a vo všeobecnosti neposkytujú priestor na rokovania s protistranami, s výnimkou významných aktérov so silnou vyjednávacou silou.

16.Pokiaľ ide o situáciu týkajúcu sa hospodárskej súťaže, veľký počet respondentov považuje neschopnosť účinne konkurovať popredným poskytovateľom operačných systémov pre inteligentné (mobilné) zariadenia a hlasových asistentov za hlavnú prekážku vývoja nových produktov a služieb. Je to dané tým, že tieto spoločnosti sú vertikálne integrované a vybudovali si vlastné ekosystémy v rámci odvetvia spotrebiteľského internetu vecí a mimo neho kombináciou vlastných produktov a služieb a integráciou produktov a služieb tretích strán do ponuky s veľkým počtom používateľov.

14.Náklady spojené s investíciami do technológií sa považujú za mimoriadne závažnú prekážku vstupu na trh s hlasovými asistentmi a/alebo expanzie na tomto trhu. Respondenti v skutočnosti považujú za nepravdepodobné, že by na trh s univerzálnymi hlasovými asistentmi v krátkodobom horizonte vstúpili noví účastníci vzhľadom na to, že náklady spojené s vývojom a prevádzkou nových univerzálnych hlasových asistentov sa považujú za takmer neúnosne vysoké.

13.Väčšina respondentov poukazuje na to, že popri rôznych problémoch interoperability, nedostatočnom prístupe k údajom, ako aj regulačných prekážkach sú hlavnými prekážkami vstupu do odvetvia spotrebiteľského internetu vecí alebo expanzie v tomto odvetví náklady spojené s investíciami do technológií a konkurenčná situácia.

29.Zo zistení odvetvového prieskumu vyplýva, že spoločnosti udeľujú používateľom prístup k ich údajom rôznymi spôsobmi (napríklad prostredníctvom používateľských kont, používateľských rozhraní alebo prostredníctvom špecifických nástrojov či technológií), a to v závislosti od faktorov, ako je druh inteligentného zariadenia alebo služby spotrebiteľského internetu vecí, ktoré spoločnosť poskytuje, a ich zamýšľané použitie. Väčšina opýtaných poskytovateľov služieb spotrebiteľského internetu vecí a výrobcov inteligentných zariadení uvádza, že používateľom umožňuje prístup k ich osobným údajom a ich stiahnutie, aby ich v súlade s článkom 20 všeobecného nariadenia o ochrane údajov mohli preniesť k iným poskytovateľom služieb a výrobcom zariadení.

30.Niekoľko poskytovateľov služieb spotrebiteľského internetu vecí takisto uvádza, že ich údaje by sa v súlade s článkom 20 ods. 2 všeobecného nariadenia o ochrane údajov mohli preniesť priamo od jedného poskytovateľa služby k druhému poskytovateľovi prostredníctvom automatického prenosu údajov medzi aplikáciami týchto dvoch poskytovateľov služieb. Takýto priamy prenos údajov medzi rôznymi spoločnosťami (alebo prevádzkovateľmi údajov) však nie je bežný.

31.Zdá sa, že možnosti prenosnosti údajov sú obmedzenejšie najmä v prípade údajov zbieraných prostredníctvom hlasových asistentov. Jedným z uvádzaných dôvodov je, že hlasové príkazy sa nedajú ľahko importovať do iných hlasových asistentov. Viacerí respondenti vysvetlili, že poskytovatelia hlasových asistentov sú súčasťou svojho vlastného ekosystému a obmedzujú prenos a prenosnosť údajov mimo tohto ekosystému.

32.Pokiaľ ide o obchodné aspekty údajov v oblasti spotrebiteľského internetu vecí, zo zistení odvetvového prieskumu vyplýva, že toky údajov medzi jednotlivými časťami ekosystému spotrebiteľského internetu vecí majú zvyčajne veľmi funkčný charakter. Sú navrhnuté tak, aby systém správne fungoval pre používateľa, napríklad spracovaním a vykonaním hlasového príkazu.

33.Medzi ďalšie typy údajov, ktoré si spoločnosti môžu vymieňať, patria neagregované údaje týkajúce sa chýb a agregované údaje o výkonnosti. Ak má k údajom zozbieraným jednou spoločnosťou prístup tretia strana, tieto údaje sa zvyčajne sprístupňujú prostredníctvom centrálnych prehľadov. Pri zdieľaní osobných údajov, napríklad prepojením viacerých používateľských kont, je potrebný súhlas daného používateľa.

34.Aj v prípade, že nedochádza k aktívnemu zdieľaniu údajov, majú niektorí aktéri v oblasti spotrebiteľského internetu vecí prístup k údajom v súvislosti s činnosťami tretej strany. Ide zvyčajne o poskytovateľov operačného systému pre inteligentné zariadenia a/alebo poskytovateľov hlasových asistentov, ktorí sú schopní zbierať určité informácie o interakcii používateľa napríklad so službou spotrebiteľského internetu vecí na základe jeho postavenia v ekosystéme spotrebiteľského internetu vecí.

35.Na zbieranie a zdieľanie údajov medzi spoločnosťami spotrebiteľského internetu vecí neexistujú žiadne štandardizované formáty pre celé odvetvie. Údaje sa zvyčajne spracúvajú buď v špecifickom proprietárnom formáte spoločnosti, alebo v neštandardizovanom, ale bežne používanom neproprietárnom formáte súborov. Aplikačné programovacie rozhrania a/alebo súbory nástrojov pre vývoj softvéru jednej spoločnosti (napríklad poskytovateľa hlasového asistenta) často určujú, ktoré formáty údajov by sa mali používať, a môžu obsahovať aj príslušné ustanovenia o spracovaní a zdieľaní údajov.

36.Zdá sa, že viaceré zmluvné ustanovenia upravujú obchodné aspekty údajov v oblasti spotrebiteľského internetu vecí. Takéto dohody môžu obsahovať doložky týkajúce sa ochrany, spracúvania, uchovávania a používania osobných údajov. Pre riadenie (toku) údajov je takisto dôležitá politika každej spoločnosti v oblasti ochrany osobných údajov. Zo zistení odvetvového prieskumu celkovo vyplýva, že niektorí aktéri v oblasti spotrebiteľského internetu vecí, najmä poprední poskytovatelia hlasových asistentov, môžu zavádzať štandardné podmienky, ktorými obmedzujú prístup tretích strán k údajom a používanie týchto údajov tretími stranami, pričom sami majú rozsiahly prístup k údajom a disponujú súvisiacimi možnosťami ich používania.

37.Pokiaľ ide o prípady používania údajov v rámci spoločností v oblasti spotrebiteľského internetu vecí, respondenti uvádzajú, že zbierané údaje používajú na: i) normálne fungovanie produktov a služieb spotrebiteľského internetu vecí; ii) personalizáciu používateľských skúseností; iii) obchodnú analýzu; iv) údržbu a vývoj produktov a v) viaceré ďalšie prípady použitia (napríklad marketingová komunikácia, bezpečnosť a predchádzanie podvodom).

38.Respondenti uvádzajú, že tretím stranám za sprístupnenie údajov neúčtujú poplatky. Digitálnu reklamu a profilovanie používateľov však označujú ako možnosti speňažovania. Využívanie údajov spotrebiteľského internetu vecí na účely digitálnej reklamy môže mať osobitný význam pre tých popredných aktérov spotrebiteľského internetu vecí, ktorí už podnikajú v oblasti digitálnej reklamy. Rozšírenosť inteligentných zariadení a služieb spotrebiteľského internetu vecí v domácnostiach a osobných životoch používateľov môže viesť k zvýšeniu hodnoty údajov na účely profilovania používateľov. Respondenti však uvádzajú, že táto obchodná príležitosť ešte nie je veľmi rozvinutá a musela by byť v súlade s pravidlami ochrany údajov.

7Hlavné zistené obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže a iné obavy

39.Odpovede v rámci odvetvového prieskumu poukazujú na rôzne obavy týkajúce sa postupov, ktoré by mohli mať potenciálne negatívny vplyv na hospodársku súťaž, inovácie a voľbu spotrebiteľov v odvetví spotrebiteľského internetu vecí v EÚ.

40.Po prvé, respondenti vyjadrili v súvislosti s interoperabilitou konkrétne obavy týkajúce sa dvoch hlavných otázok. V prvom rade sú integračné procesy do veľkej miery podmienené prítomnosťou niekoľkých poskytovateľov popredných proprietárnych hlasových asistentov a operačných systémov, ktoré sú relevantné pre odvetvie spotrebiteľského internetu vecí. Tieto spoločnosti sú schopné nezávisle určovať požiadavky potrebné na dosiahnutie interoperability s ich proprietárnou technológiou prostredníctvom jednostranne regulovaných podmienok, technických požiadaviek a certifikačných postupov. V druhom rade a v súvislosti s uvedeným môžu jednostranným riadením procesov interoperability a integrácie aj obmedziť funkcie inteligentných zariadení tretích strán a služieb spotrebiteľského internetu vecí v porovnaní so svojimi vlastnými, a to zavedením technických obmedzení, ako sú limitované aplikačné programovacie rozhrania.

41.Po druhé, respondenti jednotlivých dotazníkov vyjadrili obavy v súvislosti s normalizáciou. Týkajú sa najmä procesu normalizácie, pravidiel členstva a účasti v normalizačných organizáciách, vyhlásení o patentoch nevyhnutných pre normy, politík v oblasti práv duševného vlastníctva a licenčných podmienok. Hoci tieto obavy nie sú špecifické pre segmenty, na ktoré sa vzťahuje odvetvový prieskum, uvádza sa, že komplexné normalizačné prostredie spolu s podobne roztriešteným prostredím proprietárnych technológií má nepriaznivý vplyv na potenciál rastu segmentov spotrebiteľského internetu vecí. Respondenti vo všeobecnosti vyjadrili názor, že veľké technologické spoločnosti väčšinou preberajú vedúce postavenie, pokiaľ ide o technologické riešenia. To im môže umožniť využiť ich trhovú silu ako majiteľov patentov na dolných trhoch a môže používateľov uzamknúť do proprietárnych ekosystémov. Môže to viesť k zachovávaniu fragmentovaného technologického prostredia a k nárastu prekážok v komunikácii medzi systémami. Mnohí respondenti okrem toho naznačujú, že takéto zachovávanie paralelných ekosystémov by poskytlo veľkým ekosystémom značnú mieru kontroly nad úrovňou a kvalitou medzisystémovej interoperability.

42.Po tretie, pokiaľ ide o údaje, výrobcovia inteligentných zariadení a poskytovatelia služieb spotrebiteľského internetu vecí vyjadrujú obavy, že hlasoví asistenti sú stredobodom zberu údajov v rámci spotrebiteľského internetu vecí. Jednou z konkrétnych obáv je, že poskytovatelia hlasových asistentov môžu kontrolovať nielen toky údajov a vzťahy s používateľmi, ale sú schopní využiť tieto výhody aj na priľahlých trhoch, t. j. pri poskytovaní iných produktov a služieb spotrebiteľského internetu vecí. Výrobcovia a poskytovatelia služieb, ktorí sú tretími stranami, sa okrem toho domnievajú, že obmedzenia týkajúce sa údajov, ktoré im poskytujú poprední poskytovatelia hlasových asistentov, im bránia v rozvoji ich vlastného podnikania.

43.Pokiaľ ide o zdieľanie údajov, je potrebné zohľadniť ochranu súkromia ako prostriedok na zachovanie dôvery spotrebiteľov, dôvernosti, prístupu k údajom a ich integrity. Tvrdenia týkajúce sa ochrany súkromia však môžu využiť aj účastníci trhu na odôvodnenie „uzamknutia“ určitých údajov pre seba samých.

44.Okrem toho by poprední poskytovatelia hlasových asistentov mohli vďaka tomuto privilegovanému prístupu k obrovským objemom údajov jednoduchším spôsobom prostredníctvom algoritmického a strojového učenia zlepšovať kvalitu svojich technológií hlasových asistentov/rozpoznávania hlasu. Absencia prístupu k takýmto údajom môže predstavovať prekážky pre nových účastníkov na trhu s hlasovými asistentmi a môže to brániť rozvoju menších konkurentov na tomto trhu. Ako poslednú obavu súvisiacu s údajmi viacerí respondenti uviedli, že sa očakáva, že z identifikovaných príležitostí na speňažovanie údajov budú mať prospech poprední poskytovatelia technologických platforiem spotrebiteľského internetu vecí, a najmä niekoľko aktérov v oblasti spotrebiteľského internetu vecí, ktorí už pôsobia na trhu s digitálnou reklamou. Podľa niektorých respondentov údaje zozbierané v súvislosti s produktmi a službami spotrebiteľského internetu vecí umožňujú týmto spoločnostiam presnejším spôsobom priraďovať reklamný priestor inzerentom, ktorí sú tretími stranami, s prihliadnutím na preferencie používateľa.

45.Po štvrté, niektorí respondenti vyjadrili viacero potenciálnych obáv týkajúcich sa hospodárskej súťaže v súvislosti s funkciami na priame použitie, ktoré majú používatelia k dispozícii. Zo zistení odvetvového prieskumu vyplýva, že existujú praktiky týkajúce sa predinštalácie, predvoleného nastavenia a prominentného umiestnenia služieb spotrebiteľského internetu vecí v inteligentných zariadeniach alebo v súvislosti s hlasovými asistentmi. Hoci takéto praktiky môžu mať pre používateľov potenciálne výhody (napríklad z hľadiska pohodlia), takisto môžu do veľkej miery ovplyvňovať objaviteľnosť, viditeľnosť a vyhľadateľnosť služby spotrebiteľského internetu vecí a poskytovať konkurenčné výhody poskytovateľovi služby, ktorá je predinštalovaná, nastavená ako predvolená alebo inak prominentne umiestnená. Služby, ktoré sú údajne takto zvýhodňované, sú často proprietárnymi službami popredných poskytovateľov technologických platforiem spotrebiteľského internetu vecí alebo veľkých medzinárodných poskytovateľov služieb kreatívneho obsahu na úkor menších a/alebo miestnych aktérov.

46.Po piate, boli vyjadrené obavy v súvislosti s pokusmi popredných poskytovateľov hlasových asistentov zabezpečiť si exkluzivitu svojich hlasových asistentov na určitých inteligentných zariadeniach alebo zabrániť súbežnému používaniu hlasových asistentov. Niektorí výrobcovia inteligentných zariadení takisto uvádzajú, že poskytovatelia hlasových asistentov udeľujú licencie na svojich hlasových asistentov len spolu s inými druhmi softvéru, technológií alebo aplikácií, a nie samostatne.

47.Po šieste, respondenti vyjadrili viaceré obavy v súvislosti s úlohou popredných poskytovateľov hlasových asistentov a operačných systémov inteligentných zariadení ako sprostredkovateľov medzi používateľom a inteligentnými zariadeniami alebo službami spotrebiteľského internetu vecí, ktoré sú kontrolovateľné a prístupné prostredníctvom hlasového asistenta a/alebo operačného systému. Prvý súbor obáv súvisí s kontrolou, ktorú majú títo poskytovatelia nad vzťahom s používateľom a používateľskými skúsenosťami. V dôsledku toho sa respondenti obávajú, že prídu o rozpoznateľnosť svojej značky a o svoj priamy vzťah s používateľmi. Druhý súbor obáv súvisí s tým, ako títo poskytovatelia kontrolujú prístup k službám spotrebiteľského internetu vecí a súvisiacim údajom. Tretí súbor obáv sa týka technickej výkonnosti a postupov. Respondenti napríklad uvádzajú, že sú závislí od technickej podpory poskytovateľov hlasových asistentov a operačných systémov, ako aj od včasných upozornení na aktualizácie softvéru a iné aktualizácie. Naproti tomu poprední poskytovatelia technologických platforiem spotrebiteľského internetu vecí plne kontrolujú skúsenosti súvisiace s ich produktami a službami prvej strany od samotného začiatku interakcie s používateľom, zbierajú relevantné údaje o používateľoch a vo väčšine prípadov nie sú pri riešení technických problémov závislí od tretej strany.