Osobitná správa č. 10/2010 „Osobitné opatrenia v prospech poľnohospodárstva najvzdialenejších regiónov Únie a menších ostrovov v Egejskom mori“





GLOSÁR EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka EPZF : Európsky poľnohospodársky záručný fond GR Agri : Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka IACS : Integrovaný administratívny a kontrolný systém POSEI : Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter najvzdialenejších regiónov POSEICAN : Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter Kanárskych ostrovov POSEIDOM : Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter francúzskych zámorských departementov POSEIMA : Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter ostrova Madeira a Azorských ostrovov SOT : Spoločná organizácia trhu ZHRNUTIE I. V období medzi rokmi 1989 až 1993 Rada prijala osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva pre najvzdialenejšie regióny Európskej únie (francúzske zámorské departementy, Kanárske ostrovy, Azorské ostrovy a ostrov Madeira) a menšie grécke ostrovy v Egejskom mori s cieľom riešiť špecifickú situáciu, v ktorej sa tieto regióny nachádzajú. II. V programoch pre najvzdialenejšie regióny a ostrovy v Egejskom mori sa využívajú dva rôzne nástroje na uspokojenie osobitných potrieb regiónov. Osobitný režim zásobovania je systém kompenzácií za vyššie náklady spôsobené ostrovným charakterom a odľahlosťou príslušných regiónov. Opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby sú zamerané na rozvoj poľnohospodárskej výroby a dodávok poľnohospodárskych výrobkov. III. V roku 2006 prebehla reforma osobitných opatrení. Komisia dospela k záveru, že riadenie systému bolo príliš nepružné, a tak obmedzilo schopnosť EÚ včasne reagovať na potreby najvzdialenejších regiónov spôsobom zohľadňujúcim ich osobitné problémy. Následkom toho sa v rámci nového prístupu na základe programov predložených členskými štátmi Komisii na schválenie uprednostňuje širšie zapojenie regiónov, decentralizácia a pružné rozhodovanie. IV. Vzhľadom na ciele reformy sa auditom Dvora audítorov hľadali odpovede na tieto otázky: a) Sú programy podpory vypracované členskými štátmi a schválené Komisiou navrhnuté tak, aby predstavovali účinnú reakciu na osobitné potreby? b) Boli opatrenia vypracované členskými štátmi po reforme v roku 2006 účinne vykonané? c) Sú programy podpory vypracované členskými štátmi a schválené Komisiou účinne monitorované? V. Celkovo Dvor audítorov konštatoval, že osobitné opatrenia boli účinné a mimoriadne dôležité pre poľnohospodárstvo v príslušných regiónoch. Dvor audítorov však identifikoval viacero nedostatkov v oblasti riadenia opatrení, ktoré môžu naďalej viesť k zlepšeniam v oblasti osobitných opatrení. VI. Počas fázy programovania a schvaľovania programov v trvaní len šesť mesiacov Komisia uprednostnila svoju úlohu monitorovať súlad programov s predpismi a koherenciu programov pred prevzatím svojej riadiacej úlohy a aktívnym prispením vo fáze navrhovania programov s cieľom zaistiť ich účinnosť. Toto zistenie sa vzťahuje aj na postup úpravy programov v nasledujúcich rokoch. VII. Pokiaľ ide o vykonávanie programov, Dvor audítorov identifikoval opatrenia alebo činnosti, ktoré môžu byť z dôvodu svojej koncepcie pravdepodobne nanajvýš čiastočne účinné. Okrem toho existujúce systémy kontroly v príslušných členských štátoch nie vždy vyhovujú rôznorodej povahe osobitných opatrení. VIII. Komisia nemonitoruje účinnosť osobitných opatrení dostatočne pravidelne. Obmedzuje sa prevažne na hodnotenie opatrení počas päťročného obdobia. Výročné správy o vykonávaní predkladané členskými štátmi nie sú dostatočne harmonizované, aby pre Komisiu predstavovali informačný systém o riadení. ÚVOD HISTÓRIA OSOBITNÝCH OPATRENÍ 1. V článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza, že "vzhľadom na hospodársku a sociálnu štruktúru Guadeloupe, Francúzskej Guyany, Martiniku, Réunionu, Svätého Bartolomeja, Svätého Martina, Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov, ktorá je ovplyvnená ich odľahlosťou, ostrovnou polohou, malou rozlohou, obťažnými topografickými a klimatickými podmienkami, hospodárkou závislosťou na malom množstve výrobkov, čo spolu negatívne pôsobí na rozvoj týchto území, Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom prijme osobitné opatrenia na stanovenie podmienok na uplatnenie zmlúv a spoločných politík na uvedených územiach". 2. Na základe tohto ustanovenia Komisia vypracovala stratégiu pre najvzdialenejšie regióny [1], v rámci ktorej sa stanovili tri ciele: a) zníženie deficitu dostupnosti; b) zvýšenie konkurencieschopnosti; c) posilnenie regionálnej integrácie. Hlavnými nástrojmi na dosiahnutie týchto cieľov sú štrukturálne fondy a oba poľnohospodárske fondy (Európsky poľnohospodársky záručný fond [EPZF] a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka [EPFRV]) vrátane osobitného poľnohospodárskeho programu pre najvzdialenejšie regióny známeho pod názvom "Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter najvzdialenejších regiónov" (POSEI). 3. V roku 1989 Rada prijala program pod názvom "Program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter francúzskych zámorských departementov" (POSEIDOM) [2]. V júni 1991 sa prijali dva podobné programy: POSEIMA (Azorské ostrovy a ostrov Madeira) [3] a POSEICAN (Kanárske ostrovy) [4]. 4. Podobné programy sa v roku 1993 vypracovali pre Grécko [5]. Keďže menšie ostrovy v Egejskom mori nemajú v zmysle Zmluvy o ES štatút najvzdialenejších regiónov, táto schéma sa z právneho hľadiska rieši nezávisle od programu POSEI, no spadá pod rovnaké rozpočtové položky. Intervenčná logika si zachováva rovnakú štruktúru pre POSEI i schémy pre menšie ostrovy v Egejskom mori a v Komisii ju riadi to isté oddelenie. V tejto správe sa preto posudzujú obidve schémy a označujú sa ako "osobitné opatrenia". +++++ TIFF +++++ REFORMA OSOBITNÝCH OPATRENÍ 5. V roku 2006 prešli opatrenia POSEI a osobitné opatrenia pre menšie ostrovy v Egejskom mori reformou [6]. Komisia dospela k záveru, že riadenie systému bolo príliš nepružné, a tak obmedzilo schopnosť EÚ včasne reagovať na potreby najvzdialenejších regiónov spôsobom zohľadňujúcim ich osobitné problémy. V rámci reformy preto došlo k posunu od mikroriadenia opatrení Komisiou smerom k väčšiemu zapojeniu regiónov a decentralizácii a pružnosti pri prijímaní rozhodnutí na základe programov predložených členskými štátmi na schválenie Komisii (odôvodnenie a ciele reformy pozri v rámčeku 1). RÁMČEK 1 VÝŇATOK Z DÔVODOVEJ SPRÁVY K NÁVRHU NARIADENIA RADY O OSOBITNÝCH OPATRENIACH V OBLASTI POĽNOHOSPODÁRSTVA V NAJVZDIALENEJŠÍCH REGIÓNOCH EURÓPSKEJ ÚNIE "Na druhej strane je bilancia riadenia týchto opatrení zmiešaná: riadenie dvoch oblastí schém POSEI [7], t. j. osobitného režimu zásobovania a podpory miestnej výroby v najvzdialenejších regiónoch sa ukázalo byť do istej miery nepružné. Prispôsobenie bilancie zásob za účelom zohľadnenia aj malých kolísaní dopytu si vyžaduje prijatie právnych predpisov zo strany Komisie. Opatrenia na podporu miestnej výroby sú navyše roztrieštené do 56 (mikro-) opatrení zavedených v rámci nariadení Rady. Tieto opatrenia nie je možné upraviť bez medziinštitucionálneho legislatívneho postupu, čo spomaľuje činnosť Spoločenstva a narúša pokusy čo najrýchlejšie reagovať na osobitné situácie v najvzdialenejších regiónoch, i keď ide často len o malé sumy." Z tohto dôvodu sa navrhuje zmeniť filozofiu poskytovania pomoci týmto regiónom: podnecovaním zapájania do procesu prijímania rozhodnutí a urýchľovaním reakcie na ich osobitné potreby. CHARAKTER A CIELE OSOBITNÝCH OPATRENÍ 6. V programoch pre najvzdialenejšie regióny a ostrovy v Egejskom mori sa na uspokojenie osobitných potrieb regiónov využívajú dva rôzne nástroje: a) osobitný režim zásobovania, ktorý predstavuje systém kompenzácií za vyššie náklady spôsobené ostrovným charakterom a odľahlosťou príslušných regiónov. To sa dosahuje prostredníctvom oslobodenia od cla za výrobky dovezené z nečlenských štátov, alebo poskytnutím pomoci na dodávky výrobkov s pôvodom v EÚ pri rovnocenných podmienkach pre konečných užívateľov; b) opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby, ktoré sa zameriavajú na rozvoj poľnohospodárskej výroby a dodávok poľnohospodárskych výrobkov. Opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby zahŕňajú množstvo výrobkov a opatrení týkajúcich sa výroby, uvádzania na trh alebo spracovávania. Využívajú širokú škálu nástrojov ako sú pomoc na plochu, prémie za zvieratá, platby organizáciám výrobcov, pomoc na tonáž, financovanie marketingových štúdií a tak ďalej. Aj keď všetky tieto opatrenia prispievajú k celkovému cieľu rozširovania miestnej poľnohospodárskej výroby a zvyšovania konkurencieschopnosti výrobcov, je potrebné poznamenať, že konkrétne ciele jednotlivých opatrení, tak ako sú definované v programoch, sa môžu navzájom značne odlišovať. V rámčeku 2 sú uvedené príklady opatrení a činností z rôznych programov. +++++ TIFF +++++ RÁMČEK 2 PRÍKLADY OPATRENÍ A ČINNOSTÍ Z RÔZNYCH PROGRAMOV: Nasledujúce opatrenia a činnosti, ktoré boli vybrané do auditu Dvora audítorov, poskytujú prehľad o rôznorodej povahe programov: Francúzsko (zámorské departementy) Pomoc pre pestovateľov banánov; odvetvie trstiny, cukru a rumu (s opatreniami ako je paušálna pomoc pre cukrovarnícky priemysel vo francúzskych zámorských departementoch na prispôsobenie sa spoločnej organizácii trhu (SOT) a pomoc na prepravu cukrovej trstiny); štruktúrovanie odvetvia chovu dobytka (s opatreniami ako je napríklad pomoc na osobitné spracovanie v odvetví hovädzieho mäsa alebo osobitná pomoc na riadenie miestneho trh v odvetví bravčového mäsa). Španielsko (Kanárske ostrovy) Pomoc pre odvetvia hovädzieho, ovčieho a kozieho mäsa v podobe priamych platieb výrobcom; pomoc pre pestovateľov banánov. Portugalsko (Azorské ostrovy) Pomoc pre živočíšnu výrobu (s opatreniami ako napríklad priama pomoc pre výrobu hovädzieho mäsa alebo pomoc na inovácie a kvalitu živočíšnych výrobkov); pomoc pre rastlinnú výrobu (s opatreniami ako napríklad pomoc pre produkciu tradičných plodín alebo pomoc pre produkciu ovocia a zeleniny, rezaných kvetov a okrasných rastlín). Grécko (ostrov Chios) Pomoc na olivové háje; pomoc na výrobu mastixu; pomoc na výrobu medu. ROZPOČET OSOBITNÝCH OPATRENÍ 7. Na osobitné opatrenia sa v rozpočtovom roku 2007 pridelilo 332 mil. EUR a v rozpočtovom roku 2008 618 mil. EUR (okrem prostriedkov pridelených na opatrenia v predchádzajúcich rokoch). Tieto roky sú zahrnuté do auditu. Zvýšenie v rozpočte na rok 2008 v porovnaní s predchádzajúcim rokom je spôsobené presunom finančných prostriedkov po reforme spoločnej organizácie trhu s banánmi počnúc 1. januárom 2007 zodpovedajúcej rozpočtovému roku 2008. K tejto reforme došlo z dôvodu nových opatrení EÚ pre dovozy banánov a medzinárodných obchodných rokovaní. Zámerom bolo upraviť systém tak, aby odrážal hlavné zásady reforiem vykonaných v iných odvetviach poľnohospodárstva pri zaručení slušnej životnej úrovne pre pestovateľov banánov v EÚ a zohľadnení osobitných vlastností pestovateľských oblastí. Rozpočet schémy POSEI bol navýšený o 278,8 mil. EUR, aby zahŕňal všetku pomoc EÚ pre pestovateľov banánov v programoch od 1. januára 2007. Podrobné údaje o plnení rozpočtu sú uvedené v prílohe I. 8. Rozpočet osobitných opatrení je ohraničený, pričom jednotlivé obmedzenia boli stanovené takto (mil. EUR): +++++ TIFF +++++ SYSTÉM RIADENIA A KONTROLY PRE OSOBITNÉ OPATRENIA 9. V rámci rozpočtu Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) spadá vykonávanie osobitných opatrení do rámca zdieľaného hospodárenia. Pri posune k väčšej účasti regiónov, decentralizácii a pružnému prijímaniu rozhodnutí v dôsledku reforiem z roku 2006 sa pri programovaní a vykonávaní uplatňuje prístup "zdola nahor". To znamená, že potreby najvzdialenejších regiónov a opatrenia na uspokojenie týchto potrieb sa identifikujú na úrovni, ktorú považujú členské štáty za najvhodnejšiu. Členské štáty zodpovedajú za vypracovanie, vykonanie a monitorovanie programov. 10. Komisia zodpovedá za predkladanie návrhov základných nariadení a za vypracovanie pravidiel na vykonávanie rôznych ustanovení nariadení Rady. Schvaľuje programy predkladané členskými štátmi a ich a doplnenia, a monitoruje ich vykonávanie. 11. Na identifikovanie osobitných potrieb najvzdialenejších regiónov sa od členských štátov vyžadovalo vypracovanie ekonomickej analýzy a zhodnotenie predchádzajúcich opatrení, stanovenie strategických a operačných cieľov a vypracovanie opatrení na dosiahnutie týchto cieľov. Všetky tieto prvky sa mali zahrnúť do programov spolu s ukazovateľmi výkonnosti [8]. 12. Programy boli predložené na schválenie Komisii. Komisia posúdila koherenciu programov s ďalšími politikami a činnosťami EÚ a ich súlad s právnymi predpismi EÚ. 13. Členské štáty vo svojich programoch určili orgány zodpovedné za riadenie a monitorovanie. Určené platobné agentúry zodpovedajú za vykonávanie programov a zabezpečenie dohľadu a monitorovania, buď priamo alebo delegovaním všetkých alebo niektorých úloh na iné orgány. 14. Právne požiadavky týkajúce sa systému riadenia a kontroly pre osobitné opatrenia v podstate vychádzajú z integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) pre priame platby EPZF. Pri všetkých žiadostiach o pomoc sa preto vykonávajú administratívne kontroly a vzorka 5 % sa kontroluje na mieste. Pri niektorých opatreniach, pri ktorých je pomoc previazaná s dodávkami výrobkov za účelom ich ďalšieho spracovania alebo predaja sa zabezpečia ďalšie kontroly (napr. váženie, preprava a dodávky/zásobovanie). V prípade osobitného režimu zásobovania sa od členských štátov vyžaduje vykonávať kontrolu, či bola ekonomická výhoda odvodená od pomoci na zavedenie alebo oslobodenie od cla skutočne prenesená na konečných príjemcov. 15. Komisia musí predložiť Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 31. decembra 2009 a potom každých päť rokov všeobecnú správu, v ktorej bude uvedený vplyv činnosti uskutočnenej v rámci osobitných opatrení, spolu s primeranými návrhmi. Predloženie tejto správy bolo odložené a prijatie kolégiom Komisie sa naplánovalo na september roku 2010. Pri príprave správy Komisia tiež zohľadnila zhodnotenie osobitných opatrení vyžadované v rámci programu hodnotení Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka na rok 2008 [9]. Konzultanti predložili svoju správu v novembri 2009. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 16. Cieľom auditu bolo zhodnotiť účinnosť a niektoré aspekty ekonomiky osobitných opatrení po reforme v roku 2006. Dôraz sa kládol na koncepciu opatrení a postupy riadenia z hľadiska ich účinnosti. Keďže účinnosť reformy začala len prednedávnom, bolo možné len zhodnotiť trendy účinnosti, nie vykonať dlhodobé zhodnotenie. 17. V rámci tejto správy sú položené tieto otázky: a) Sú programy podpory vypracované členskými štátmi a schválené Komisiou navrhnuté tak, aby predstavovali účinnú reakciu na osobitné potreby? b) Boli opatrenia vypracované členskými štátmi po reforme v roku 2006 účinne vykonané? c) Sú programy podpory vypracované členskými štátmi a schválené Komisiou účinne monitorované? 18. Audit pokrýva rozpočtové roky uzavreté po reforme osobitných opatrení (roky 2007, 2008 a 2009). 19. Audit sa vykonal v štyroch členských štátoch (Grécku, Španielsku, Francúzsku a Portugalsku). Medzi regióny kontrolované na mieste sa zaradili ostrov Chios (Grécko), Kanárske ostrovy (Španielsko), ostrov Réunion (Francúzsko) a Azorské ostrovy (Portugalsko). Pri opatreniach v ďalších regiónoch sa audit obmedzil na ústrednú úroveň správy v jednotlivých členských štátoch. 20. Audit zahŕňal výber z opatrení na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby v závislosti od ich finančného rozsahu a významu pre poľnohospodárstvo v príslušných regiónoch (pozri prílohu II). Opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby boli uprednostnené pred osobitným režimom zásobovania z týchto dôvodov: a) Opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby predstavovali 67 % celkových pridelených prostriedkov na osobitné opatrenia v roku 2007, pričom tento podiel sa v roku 2009 zvýši na zhruba 82 %; b) Opatrenia osobitného režimu zásobovania sú navrhnuté na priamu kompenzáciu za nevýhody vyplývajúce z odľahlosti a ostrovného charakteru. Na druhej strane, aby boli opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby účinné, musia vychádzať z dôkladnej analýzy osobitných potrieb. Ich zložitosť, rôznorodá povaha a chýbajúce osobitné spoločné pravidlá kontroly môžu navyše zvyšovať inherentné riziká vyplývajúce z opatrení; c) Rada preukázala dôležitosť tohto typu opatrenia v porovnaní s osobitným režimom zásobovania tým, že hornú hranicu pre opatrenia na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby stanovila na 80 %; d) Opatrenia osobitného režimu zásobovania podliehajú osobitnému kontrolnému mechanizmu na zaistenie ich účinnosti. Audit v obmedzenej miere zahŕňal preskúmanie tohto mechanizmu. 21. Audit sa týkal riadenia a monitorovania programov na úrovni Komisie a v príslušných členských štátoch. Zahŕňal analýzu fázy programovania a spôsobu dokumentácie systémov riadenia a monitorovania programu. Audítori uskutočnili rozhovory na mieste s príjemcami a zástupcami združení výrobcov, aby získali informácie o ich účasti v programoch, ich skúsenostiach a dosiahnutých výsledkoch. Audítorské kritériá a postupy sú podrobne vysvetlené pri každej audítorskej otázke. ZISTENIA 22. Nevýhody, ktoré najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori majú, sú trvalej povahy a nie je možné ich úplne odstrániť, možno ich len zmierniť osobitnými opatreniami. Túto skutočnosť vyjadruje objem pomoci prostredníctvom osobitných opatrení zohľadnený ako podiel príjmu niektorých poľnohospodárskych výrobcov v najvzdialenejších regiónoch (pozri rámček 3). Účelom tejto správy preto nie je spochybniť hodnotu osobitných opatrení, ale pomôcť zlepšiť spôsob ich fungovania. RÁMČEK 3 POMOC PROSTREDNÍCTVOM OSOBITNÝCH OPATRENÍ AKO PODIEL PRÍJMU NIEKTORÝCH POĽNOHOSPODÁRSKYCH VÝROBCOV V NAJVZDIALENEJŠÍCH REGIÓNOCH Pre priemerného pestovateľa cukrovej trstiny na ostrove Réunion predstavovala napríklad pomoc zo schémy POSEI v roku 2009 38 % podiel z obratu (Zdroj: Správa "Cahier technique de la canne no15", august 2008); Pre štandardný podnik v oblasti spracovania hovädzieho mäsa na ostrove Réunion predstavovala napríklad pomoc zo schémy POSEI v roku 2007 25 % podiel z obratu (Zdroj: Správa o vykonávaní programu POSEI IV za rok 2007 pre opatrenie "Štruktúrovanie chovu dobytka" na ostrove Réunion; V prípade výrobcov medu na gréckom ostrove Chios predstavovala pomoc z osobitných opatrení 55 % až 70 % podiel z príjmov zo včelárstva v roku 2007 (Zdroj: Dvor audítorov). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | | SÚ PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A SCHVÁLENÉ KOMISIOU NAVRHNUTÉ TAK, ABY ÚČINNE USPOKOJILI OSOBITNÉ POTREBY? 23. Audítorské kritériá pre zodpovedanie tejto otázky súviseli s cieľmi reformy v roku 2006, najmä s cieľom podnietiť zapojenie do procesu prijímania rozhodnutí a zrýchliť reakciu na ich osobitné potreby. Táto pružnosť by sa mala zaistiť postupom programovania na úrovni členského štátu, a nie priamym riadením opatrení zo strany Komisie. Na identifikovanie osobitných potrieb najvzdialenejších regiónov sa od členských štátov vyžadovalo vypracovanie ekonomickej analýzy a zhodnotenie predchádzajúcich opatrení, stanovenie strategických a operačných cieľov a vypracovanie opatrení na dosiahnutie týchto cieľov. Všetky tieto prvky sa mali zahrnúť do programov spolu s ukazovateľmi výkonnosti (pozri rámček 4). 24. V dôsledku toho sa na zodpovedanie tejto audítorskej otázky použili tieto kritériá: a) existencia metód zapájania; b) existencia všetkých programovacích prvkov vyžadovaných v nariadeniach; c) koherencia rôznych prvkov, najmä medzi analýzou poľnohospodárskej výroby, navrhovanou stratégiou a predpokladanými opatreniami; d) pružnosť umožňujúca rýchle prispôsobenie opatrení. RÁMČEK 4 ČLÁNOK 12 NARIADENIA RADY (ES) Č. 247/2006 Z 30. JANUÁRA 2006 O OSOBITNÝCH OPATRENIACH V OBLASTI POĽNOHOSPODÁRSTVA V NAJVZDIALENEJŠÍCH REGIÓNOCH ÚNIE Obsah podporných programov Spoločenstva Podporný program Spoločenstva obsahuje: a) kvantifikovaný opis situácie danej poľnohospodárskej výroby s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia s poukázaním na rozdiely, slabé stránky a potenciál rozvoja, čerpanie finančných zdrojov a hlavné výsledky činností, ktoré sa uskutočnili na základe nariadení (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001; b) opis navrhovanej stratégie, zvolené priority a kvantifikované ciele, ako aj posúdenie očakávaného ekonomického, environmentálneho a sociálneho dosahu vrátane účinkov na zamestnanosť; c) opis plánovaných opatrení, najmä režimov pomoci na vykonávanie programu, prípadne aj informácie o potrebe štúdií, demonštračných projektov, školení či technickej pomoci v súvislosti s prípravou, vykonávaním alebo prispôsobením dotknutých opatrení; d) časový plán implementácie opatrení a celková orientačná finančná tabuľka zdrojov, ktoré sa majú čerpať; e) preukázanie zlučiteľnosti a súladu rôznych opatrení programov, ako aj definovanie kritérií a kvantitatívnych ukazovateľov, ktoré majú slúžiť na monitorovanie a hodnotenie; f) opatrenia prijaté na zabezpečenie účinného a riadneho plnenia programov vrátane opatrení týkajúcich sa zverejňovania, monitorovania a hodnotenia, ako aj definovanie kvantitatívnych ukazovateľov, ktoré slúžia na hodnotenie programu, a ustanovenia týkajúce sa kontrol a sankcií; g) určenie príslušných orgánov a subjektov zodpovedných za vykonávanie programu a určenie orgánov alebo pridružených subjektov a sociálno-ekonomických partnerov na príslušných úrovniach, ako aj výsledky uskutočnených konzultácií. 25. Dvor audítorov preskúmal postup programovania členských štátov a fázu schválenia Komisie. Analyzoval proces identifikácie potrieb najvzdialenejších regiónov, spôsob stanovenia cieľov programov a vypracovania opatrení a činností v rámci programov. Medzi dokumenty, ktoré boli v tejto súvislosti analyzované, patrili hodnotiace správy a štúdie, záznamy z konzultácií medzi rôznymi subjektmi zúčastnenými na prístupe "zdola nahor" (ako napr. zápisnice a podobné dokumenty), ako aj dokumenty k dispozícii na Komisii týkajúce sa fázy schvaľovania. NEKOHERENTNÉ ÚVODNÉ PROGRAMOVANIE METÓDY ZAPÁJANIA 26. Pokiaľ ide o metódy zapájania, audítori Dvora audítorov zistili, že konzultácie so zúčastnenými miestnymi subjektmi sa uskutočnili vo všetkých členských štátoch. V prípade Francúzska sa konzultácie o osobitných opatreniach uskutočnili v zámorských departementoch v roku 2005. Aj keď tieto konzultácie neboli podrobne zdokumentované, napríklad formou zápisníc z rokovaní s účastníkmi na mieste, vzišli z nich štyri regionálne programy, v ktorých boli zhrnuté potreby a zodpovedajúce opatrenia. Tieto regionálne programy boli zlúčené a vytvoril sa z nich jeden národný program. Následne po zohľadnení programovania tak francúzske úrady mohli správne posúdiť situáciu a prostredníctvom konzultácií na regionálnej úrovni určiť skutočné potreby, ako sa to vyžaduje v zmysle reformy osobitných opatrení. 27. V prípade Grécka ministerstvo poľnohospodárstva vyzvalo v apríli 2006 regionálne úrady ostrovov v Egejskom mori, aby predložili návrhy pre program. Na predloženie týchto návrhov sa poskytla lehota 15 dní. Lehota medzi dátumom oznámenia a termínom na doručenie vyjadrení miestnych úradov bola prikrátka na to, aby umožnila vykonať dôkladnú analýzu potrieb a vybrať najúčinnejšie opatrenia na ich uspokojenie. V dôsledku toho odpovede regionálnych úradov obsahovali predovšetkým informácie, ktoré nedosahovali požadovanú úroveň. Z tohto dôvodu neboli dôkladne analyzované a zohľadnené pri príprave programu na ministerstve poľnohospodárstva. Ministerstvo poľnohospodárstva nedisponuje na ústrednej úrovni adekvátnymi a spoľahlivými informáciami, ktoré by mu umožnili nasmerovať politiku na dosiahnutie zamýšľaných výsledkov a maximalizovať účinok na ostrovy, ktoré to najviac potrebujú. 28. V prípade Španielska a Portugalska sa síce v priebehu prípravy programov uskutočnili konzultácie s miestnymi subjektmi, avšak ich nedostatočné zdokumentovanie neumožňuje audítorom zaujať stanovisko k pridanej hodnote týchto krokov. PROGRAMOVÉ PRVKY 29. Pokiaľ ide o prítomnosť programových prvkov, ktoré sa vyžadujú v nariadeniach, audítori zistili, že všetky programy obsahovali všetky vyžadované prvky, prinajmenšom pokiaľ ide o formu. Avšak z obsahového hľadiska sa zistili nedostatky v programoch v Španielsku, Portugalsku a Grécku v zmysle logiky a koherencie rôznych zložiek postupu programovania. 30. V Španielsku sú rôzne časti informácií, ktoré sa vyžadujú v právnych predpisoch, formálne obsiahnuté v programe, no nie sú koherentné z vecného hľadiska [10]. Chýbala skutočná analýza situácie na základe posúdenia potrieb a neexistovala stratégia, ktorá by zabezpečovala, že osobitné opatrenia sú v súlade s ďalšími činnosťami EÚ a členských štátov a dopĺňajú ich. Ciele programu sú značne neurčité, vyjadrené skôr ako všeobecné priority než ako presné a merateľné ciele, a preto ich nemožno považovať za operačné ciele. Následkom toho je prepojenie medzi všeobecnými cieľmi a vypracovanými opatreniami nejasné. 31. Nový program osobitných opatrení pre Kanárske ostrovy je priamym pokračovaní predchádzajúceho programu, keďže predošlé opatrenia predstavujú 89 % podiel počiatočného celkového rozpočtu. Táto nadväznosť by mohla byť súčasťou reforiem, ak by sa opierala o analýzu dosahu alebo hĺbkové zhodnotenie predchádzajúceho programu. Avšak v rámci programu v Španielsku je táto nadväznosť veľkou mierou spôsobená problémami, ktoré mali účastníci pri uskutočňovaní nového programovacieho prístupu vyžadovaného reformou v časovom rámci stanovenom v nariadeniach. 32. V prípade Portugalska sa programovanie časti pre Azorské ostrovy všeobecného programu POSEI začalo v marci 2005. Aj keď portugalské úrady poskytli dostatočný čas na vykonanie programovania, aj v tomto prípade nie je analytický prvok v súlade s navrhovanými opatreniami. Predovšetkým chýba náznak toho, že závery hodnotenia programu POSEI v období 1992 až 1999, ktoré boli uverejnené v roku 2000, boli zohľadnené. V tomto hodnotení sa okrem iného odporúča: a) financovať ekonomickú štúdiu odvetvia ovocia a záhradných rastlín, ktorá by zahŕňala okrem spracovaných aj čerstvé výrobky. Takáto štúdia by sa mohla pripraviť a vykonať samostatne pre Azorské ostrovy, nie v rámci štúdie pre ostrov Madeira; b) preskúmať pomoc pre odvetvie chovu dobytka ako celok, či už prostredníctvom osobitného režimu zásobovania alebo podpory pre výrobu scieľom minimalizovať potenciálne negatívny dosah tradičného modelu výroby mlieka; c) dosiahnuť lepšiu vyváženosť medzi úrovňami podpory pre rôzne oblasti chovu dobytka alebo pestovania plodín s cieľom zaistiť pokračovanie pestovania plodín na Azorských ostrovoch; d) vykonať hĺbkovú štúdiu cukrovarníckeho priemyslu na Azorských ostrovoch s cieľom zhodnotiť jeho životaschopnosť po zohľadnení maximálnych množstiev cukru dovážaného v rámci osobitného režimu zásobovania, možnosti opätovného vývozu rafinovaného cukru a/alebo sumy pomoci na spracovanie; e) eventuálne nahradiť niektoré druhy pomoci na pestovanie plodín jedným druhom pomoci vychádzajúcej z počtu hektárov ornej pôdy. 33. Napriek týmto osobitným návrhom na úpravu programu podľa meniacich sa potrieb bola uprednostnená nadväznosť. Napríklad na existujúce prémie za živočíšnu výrobu, ktoré predstavujú 80 % celkovej sumy vyplatenej na program na Azorských ostrovoch v roku 2007, sa nadviazalo na rovnakom historickom základe. Následkom toho mohol program osobitných opatrení pre Azorské ostrovy vo väčšej miere zohľadniť riziko prílišnej závislosti miestnych poľnohospodárov od výroby mlieka a mäsa, i keď tá odráža klímu a geografický charakter ostrova. Táto závislosť bola tiež spomenutá v nedávnej správe o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie [11]. 34. V prípade programu Grécka je ekonomická analýza poľnohospodárskych potrieb ostrovov v Egejskom mori veľmi povrchná. Neexistuje celková stratégia a v programe sa neuvádza prepojenie medzi rôznymi navrhovanými opatreniami a všeobecnými cieľmi alebo požadovaným účinkom. Táto absencia strategickej vízie sa podpísala pod vznik opatrení, ktorých samotná koncepcia znamená, že je nepravdepodobné, že budú účinné (pozri bod 44). ÚLOHA KOMISIE PRI PROGRAMOVANÍ 35. Komisia zaslala usmernenia do Španielska, Francúzska a Portugalska. Účelom týchto usmernení bolo poskytnúť členským štátom informácie, ako predkladať ich programy, a o obsahu a miere presnosti, ktoré by mali programy obsahovať [12]. V usmerneniach Komisie sa tiež zdôraznila základná zásada reforiem POSEI, t. j. posun Komisie smerom od "mikroriadenia" [13] s nahromadením nesúrodých opatrení, ku koherentnejšiemu programovaciemu prístupu. Členské štáty tak budú môcť voľnejšie, ale aj zodpovednejšie identifikovať potreby najvzdialenejších regiónov a pripravovať stratégie na uspokojenie týchto potrieb. Tieto užitočné usmernenia neboli zaslané do Grécka, kde sa proces programovania uskutočnil v období medzi októbrom až decembrom 2006. 36. Komisia mala na schválenie programov štyri miesiace. Počas tohto obdobia prebiehal medzi GR Agri a orgánmi v príslušných členských štátoch pravidelný kontakt. Vďaka tomuto kontaktu boli programy rozpracované a vylepšené. Avšak pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Komisie sa obmedzili na otázky súladu s právnymi predpismi a koherencie s politikami EÚ. Komisia neposudzovala účinnosť programov, t. j. či boli stanovené ciele a navrhnuté opatrenia v súlade s analýzou situácie. Aj keď je súlad s právnymi predpismi dôležitý, štvormesačné obdobie sa mohlo využiť lepšie, ak by Komisia aktívne poskytovala poradenstvo členským štátom ohľadom účinnosti programov. Mohla, napríklad, stanoviť harmonizované ukazovatele výkonnosti na začiatku novej fázy programovania, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť a hodnotu poľnohospodárskej výroby. Takéto ukazovatele by poskytli základ pre rokovania o opatreniach, ktoré sa majú zaviesť, a plánovanie odporúčaní pre nápravné činnosti na konci prvého roka. Priniesli by tak pridanú hodnotu bez spochybnenia zodpovednosti členských štátov za programovací proces. Samotná Komisia však nedisponuje prostriedkami, ktoré by jej umožnili konať nad rámec preskúmania súladu s predpismi, predovšetkým s ohľadom na vnútorné zdroje, ktoré pridelila riadeniu osobitných opatrení. PRUŽNOSŤ, KTORÁ SA MALA DOSIAHNUŤ ZMENAMI A DOPLNENIAMI PROGRAMOV, SA ZATIAĽ NEPREJAVILA 37. Jedným z cieľov reformy z roku 2006 bolo umožniť urýchlené prispôsobenie opatrení, aby boli, aj z časového hľadiska, zohľadnené osobitosti týchto regiónov (pozri rámček 1). Z tohto dôvodu sa zaviedol mechanizmus každoročnej aktualizácie programov. 38. V prvej verzii článku 49 nariadenia Komisie (ES) č. 793/2006 z 12. apríla 2006 ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 247/2006 sa uvádzalo, že členské štáty mali predkladať zmeny a doplnenia programov na schválenie Komisii raz za rok. V tejto prvej verzii sa však nestanovil termín na predloženie zmien a doplnení, čo spôsobilo problémy, keď zmeny a doplnenia vstúpili do platnosti na začiatku nasledujúceho roka. Nariadením Komisie (ES) č. 1242/2007 došlo k zmene a doplneniu článku 49 a bol stanovený termín (30. september roka n-1) na predloženie zmien týkajúcich sa roka n na schválenie. Nariadením Komisie č. 408/2009 došlo znova k zmene a doplneniu článku 49 a ako termín na predloženie zmien a doplnení sa stanovil 1. august roka n-1. 39. Zmeny a doplnenia predložené členskými štátmi pre rok 2008 Komisia schválila v období od októbra 2007 do júla 2008 v závislosti od dátumu predloženia, pretože v tom čase nebol v nariadeniach stanovený konečný termín. Postup sa zlepšil pre rok 2009, pretože schválenie sa uplatňovalo so spätnou účinnosťou od 1. januára 2009. V niekoľkých prípadoch však k schváleniu došlo v období medzi februárom a májom 2009, čo vytvorilo neistotu v súvislosti so žiadosťami o podporu predloženými v období od začiatku roka 2009 do dátumu schválenia. 40. S cieľom zaistiť, aby k schváleniu nedošlo pred začiatkom príslušného roka Komisia stanovila 1. august roka n-1 ako nový termín na predkladanie zmien a doplnení. Aj keď nový termín znamená pre Komisiu viac času na posúdenie navrhovaných zmien a doplnení a prípravu rozhodnutí o schválení, prináša so sebou riziko v zmysle účinnosti navrhovaných zmien a doplnení. Faktom je, že členské štáty musia do 31. júla roku n+1 predložiť aj výročné správy o vykonávaní za rok n. Pri novom konečnom termíne 1. augusta musia členské štáty vypracovať návrhy zmien a doplnení počas prípravy výročnej správy o vykonávaní. Aj keď podmienkou účinnosti programu je navrhovať zmeny a doplnenia na základe hĺbkovej analýzy aktuálneho vykonávania, termín 1. augusta znamená, že miestni účastníci musia navrhnúť zmeny už v máji každého roku. Takéto zmeny sa preto navrhujú pred potvrdením vykonania opatrení za predošlý rok (platby za rok n možno uskutočniť do 30. júna roka n+1); to je prirodzene príliš skoro na posúdenie účinku opatrení pre aktuálny rok. 41. Tak ako v prípade počiatočného programu Komisia pri preskúmaní zmien a doplnení kladie dôraz na súlad a koherenciu s právnymi predpismi a spoločnými politikami a nie na aspekty účinnosti. Ak by si Komisia uvedomila dôležitosť tohto kroku, mohla pre programy zabezpečiť pridanú hodnotu prostredníctvom aktívneho prispievania na zlepšenie ich účinnosti, obzvlášť po prihliadnutí na skutočnosť, že má k dispozícii prehľad osvedčených postupov zo všetkých členských štátov. BOLI OPATRENIA VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI PO REFORME V ROKU 2006 ÚČINNE VYKONANÉ? 42. Kritériami pre zodpovedanie tejto audítorskej otázky boli existencia relevantných cieľov a kritérií oprávnenosti, ktoré predstavovali dostatočnú záruku, že opatreniami sa tieto ciele dosiahnu. Existencia relevantných ukazovateľov výkonnosti predstavovala ďalší faktor. 43. S cieľom zodpovedať túto audítorskú otázku audítori analyzovali ciele a kritériá oprávnenosti vybraných opatrení a prerokovali ich uskutočnenie s medziodvetvovými organizáciami alebo organizáciami výrobcov, ktoré zastupujú veľký počet príjemcov. Za účelom dôkladného oboznámenia sa so spôsobom uskutočňovania opatrení v teréne audítori navštívili nereprezentatívny počet výrobcov. Počas týchto kontrol na mieste audítori Dvora audítorov preskúmali opatrenia, ktoré sa ukázali byť účinné, ako napríklad štruktúrovanie chovu dobytka na ostrove Réunion alebo pomoc na výrobu mastixu na ostrove Chios. Avšak pri ďalších opatreniach sa vyskytli rôzne nedostatky, ktoré sú opísané nižšie. Účinnosť týchto opatrení bola z celkového hľadiska potvrdená konzultantmi, ktorí dospeli k záveru, že v 16 z 24 odvetví, ktoré boli zahrnuté do ich správy, došlo prostredníctvom financovania opatrení na podporu miestnej poľnohospodárskej výroby k zlepšeniu konkurencieschopnosti [14]. KONCEPCIA NIEKTORÝCH OPATRENÍ ZNIŽUJE ÚČINNOSŤ ICH VYKONÁVANIA POMOC NA OLIVOVÉ HÁJE NA OSTROVOCH V EGEJSKOM MORI 44. Program podpory pre odvetvie olivového oleja poskytuje paušálnu sadzbu vo výške 145 EUR na hektár pestovateľom olív na menších ostrovoch v Egejskom mori. Cieľom je zachovať olivové háje v oblastiach, kde vždy existovali, pod podmienkou, že háje sa budú udržiavať v takom stave, ktorý bude zárukou zdravej produkcie. Na túto pomoc je v rozpočte vyčlenená suma 13084831 EUR, t. j. približne 70 % rozpočtu na opatrenia pre ostrovy v Egejskom mori. 45. V nariadení č. 1782/2003 sa príslušným členským štátom dáva možnosť vyňať najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori z režimu jednotnej platby a začleniť príslušné rozpočtové prostriedky do osobitných opatrení. Grécko prijalo rozhodnutie nevyňať menšie ostrovy v Egejskom mori z režimu jednotnej platby. Pestovatelia olív na ostrovoch v Egejskom mori preto získavajú platobné nároky, ktoré vychádzajú z ich údajov, tak ako sú zaznamenané v geografickom informačnom systéme pre pestovanie olív cez režim jednotnej platby, a preto sa od nich vyžaduje splnenie podmienok krížového plnenia. 46. Sumy, ktoré príjemcovia získajú v rámci osobitných opatrení sú zvyčajne veľmi nízke. Priemerná výška platby dosahuje len 203 EUR na jedného príjemcu ročne, pričom najčastejšie sa realizuje platba vo výške 58 EUR ročne. 43 % distribuovaných súm je pod hranicou 100 EUR (24145 príjemcov), kým 69 % príjemcov ročne získa ročne finančné prostriedky v objeme do 200 EUR. Len 2 % príjemcov (1126 poľnohospodárov) získa ročne viac ako 1000 EUR, kým 0,35 % (194 poľnohospodárov) dostane v rámci schémy sumu prekračujúcu 2000 EUR. 47. Dvor audítorov zastáva názor, že je ťažké tvrdiť, že za týchto okolností ekonomický stimul podnecuje veľkú väčšinu príjemcov zachovať ich tradičné olivové háje. Toto opatrenie mohlo byť účinnejšie, ak by Grécko vyžadovalo udržiavanie olivových hájov v rámci krížového plnenia, ako je to napríklad v Taliansku. +++++ TIFF +++++ POMOC NA INOVÁCIE A KVALITU ŽIVOČÍŠNYCH VÝROBKOV NA AZORSKÝCH OSTROVOCH (PORTUGALSKO) 48. Cieľom tohto čiastkového opatrenia je zlepšiť a vytvoriť podmienky pre spoľahlivé kvantitatívne a kvalitatívne monitorovanie a klasifikáciu výroby mlieka prostredníctvom inštalácie zariadení na monitorovanie a odber vzoriek na miestach príjmu pre vozidlá na zber mlieka. Z pomoci sa financuje odber vzoriek mlieka (v roku 2007 išlo o 4000 kráv) pre výrobcov, ktorý si podali žiadosť vopred. Pomoc sa udeľuje pre 70 % žiadostí v maximálne výške 35 EUR na hlavu. Rozpočet na toto čiastkové opatrenie bol 539000 EUR ročne v roku 2007, 2008 a 2010 a 597900 EUR v roku 2009. 49. Toto ustanovenie programu na Azorských ostrovoch je ďalším príkladom pomoci s rizikom obmedzenej účinnosti, pretože nie je riadne zadefinovaná alebo sa pri nej neuplatňujú primerané kritériá oprávnenosti. Pri preskúmaní typického spisu z tohto opatrenia sa zistili chýbajúce celkové informácie v programe a v spise, pomocou ktorých sa mohli objasniť celkové súvislosti činnosti alebo čiastkového opatrenia, najmä odber vzoriek mlieka od výrobcov na následný laboratórny rozbor a podávanie správ o zisteniach výrobcom. Keďže konečným cieľom je poskytnúť informácie o kvalite mlieka pre každý kus dobytka, aby tak daný výrobca mohol prijímať kvalifikované rozhodnutia v oblasti riadenia, bolo by vhodné určiť všetky dodatočné opatrenia (ako sú napríklad laboratórny rozbor vzoriek, odosielanie výsledkov, nákup zariadenia na zber mlieka a pod.), ktoré racionalizujú a dopĺňajú všeobecné opatrenie, ako aj rôzne zdroje financovania, či už na úrovni EÚ, štátnej alebo súkromnej úrovni. Chýbali tiež technické údaje od príslušného orgánu s uvedením povahy skutočne poskytnutých služieb, podmienky realizácie a odhadované náklady. V dôsledku toho nevychádza paušálna pomoc poskytnutá kontrolovanému príjemcovi (vo výške 31 EUR na kravu) z objektívnych kritérií. I keď sú k dispozícii dlhé zoznamy výsledkov rozborov mlieka, chýbajú informácie, na základe ktorých by sa dalo zistiť, či tieto výsledky reálne viedli ku krokom, ktoré by odôvodnili výšku súm investovaných do opatrenia. Pri absencii týchto informácií vzniká riziko, že pomoc môže byť neefektívna alebo mať dokonca obmedzenú účinnosť. POMOC PRE OBLASŤ PRODUKCIE BANÁNOV V ŠPANIELSKU A FRANCÚZSKU 50. V roku 2007 prebehla reforma spoločnej organizácie trhu s banánmi a pomoc sa začlenila do programov POSEI na základe nariadenia Rady (ES) č. 2013/2006 z 19. decembra 2006. Rozpočet na túto pomoc je 270200000 EUR pre Francúzsko a Španielsko. V odôvodnení 3 nariadenia sa uvádza, že "miestna produkcia banánov je dôležitým prvkom environmentálnej, sociálnej a ekonomickej rovnováhy vidieckych oblastí týchto regiónov". 51. V snahe prispieť k cieľu udržania tejto sociálnej a ekonomickej rovnováhy sa na základe analýzy obsiahnutej v programoch zvolilo riešenie poskytnúť pomoc výrobcom. Vo Francúzsku sa v programe zdôrazňuje význam odvetvia poukázaním napríklad na fakt, že v tomto odvetví sa v Karibiku vytvorilo približne 20000 priamych, nepriamych a sekundárnych pracovných miest. V Španielsku sa podľa programu vytvorilo vyše 17300 pracovných miest. Na Kanárskych ostrovoch produkcia banánov predstavuje zhruba 25 % celkovej poľnohospodárskej výroby. Z týchto číselných údajov vyplýva, že pomoc pre pestovateľov banánov, ktorá pomáha podporovať celé odvetvie, predstavuje dôležitý faktor pri udržaní ekonomickej a sociálnej stability príslušných regiónov. Avšak v doplneniach programu, ktoré predložili členské štáty pre odvetvie pestovania banánov v rámci osobitných opatrení je menej rozpracovaný cieľ prispievať k ekologickej rovnováhe. 52. V programe POSEI pre odvetvie pestovania banánov vo Francúzsku, ktorý bol schválený rozhodnutím Komisie C(2007) z 22.8.2007 sa stanovuje cieľ presadzovať trvalo udržateľný systém riadenia prostredníctvom pôdy na pestovanie banánov, ktorá bola vyňatá z produkcie, ako ukazovateľa monitorovania. Medzi očakávané environmentálne dosahy patria "správa a ochrana vzácnych pôd a svahov", "udržiavanie využiteľnej poľnohospodárskej plochy stabilizáciou pôdy využívanej na pestovanie banánov", "optimálne využívanie využiteľnej poľnohospodárskej plochy rozšírením vyňatej pôdy z produkcie a striedania plodín a aktívna politika obmedzovania vstupov...", ako napríklad hnojív. V programe v Španielsku sa environmentálny cieľ výslovne nestanovuje. 53. V oboch programoch bola pomoc naviazaná len na výrobu. Výrobcovia dostávajú pomoc na základe historickej referenčnej tonáže. Táto pomoc je znížená, ak skutočná výroba v danom roku nedosiahne určité hraničné úrovne vo vzťahu k historickej referenčnej úrovni. Inak sa neuplatňuje žiadne ďalšie obmedzenie, napr. v súvislosti s výrobnými postupmi. 54. Pomoc súvisiaca s výrobou bez obmedzení s ohľadom na výrobné postupy nepodnecuje výrobcov uplatniť pri výrobe prístup chrániaci životné prostredie. Keďže program neobsahuje ustanovenie o dosiahnutí tohto environmentálneho cieľa, na jeho dosiahnutie sú potrebné dodatočné úpravy (napr. "trvalo udržateľný plán pre odvetvie pestovania banánov" vo Francúzsku). 55. Tento cieľ by sa mal navyše monitorovať pomocou relevantných ukazovateľov. Takéto ukazovatele však v programe v Španielsku chýbajú a ukazovatele obsiahnuté v programe vo Francúzsku nie sú skutočne relevantné. Faktom je, že environmentálny cieľ "presadzovať trvalo udržateľný systém riadenia", ktorého rôzne očakávané dosahy sú uvedené v bode 50, sa musí podľa programu merať len pomocou jedného ukazovateľa "pôdy na pestovanie banánov, ktorá bola vyňatá z produkcie"). Hoci vo výročnej správe o vykonávaní za rok 2007 je zahrnutý ďalší ukazovateľ, ktorý nie je uvedený v programoch pre "nekultivovanú neobrábanú pôdu", v správe sa len odkazuje na tieto dva ukazovatele bez prepojenia so stanoveným cieľom a uvedenia, do akej miery tieto ukazovatele umožňujú hodnotiť očakávaný dosah na životné prostredie. Vzniká riziko, že členské štáty nemusia poznať skutočný dosah tohto opatrenia POSEI na životné prostredie a nemôžu tak prijať potrebné nápravné kroky na zaistenie plnej účinnosti opatrenia. Na tento nedostatok poukázali aj hodnotiaci konzultanti [15]. +++++ TIFF +++++ ODVETVIE CUKROVEJ TRSTINY NA OSTROVE RÉUNION 56. Reforma spoločnej organizácie trhu s cukrom viedla k poklesu ceny cukru vyplácanej výrobcom v Európe. V priebehu procesu reformy sa však uznalo, že "charakteristika výroby cukru v najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva odlišuje túto výrobu od výroby cukru vo zvyšku Spoločenstva" [16]. Následne Rada poskytla odvetviu finančnú podporu vo forme zdrojov pre pestovateľov v týchto regiónoch v rámci osobitných opatrení. Z rovnakého dôvodu bolo Francúzsku dovolené vyčleniť svojim najvzdialenejším regiónom pevnú sumu štátnej pomoci [17]. 57. Francúzske orgány v programe schválenom Komisiou poznamenali, že "reštrukturalizácia cukrovarníckeho priemyslu v zámorských departementoch bola dokončená: na ostrove Réunion zostávajú len dve výrobné jednotky (jediná jednotka by vzhľadom na lokalitu plantáží a z toho vyplývajúcej prepravnej vzdialenosti trstiny nebola realistická). Komisia a Rada uznali túto situáciu, keď vyňali cukrovarnícky priemysel zámorských departementov z reštrukturalizácie plánovanej v rámci reformy spoločnej organizácie trhu s cukrom schválenej dňa 22. februára 2006 [18]". Pokiaľ ide o zachovanie dvoch výrobných jednotiek umiestnených na severe a juhu ostrova, je treba uvážiť, že reliéf terénu ostrova sopečného pôvodu s vysokými pohoriami vo vnútrozemí, akým je Réunion, značne predlžuje prepravné časy aj pri krátkych vzdialenostiach. 58. Dvor audítorov preskúmal paušálnu pomoc na podporu cukrovarníckeho priemyslu vo francúzskych zámorských departementoch upravenú podľa spoločnej organizácie trhu, ktorej cieľom je zachovať odvetvie cez umožnenie priemyslu a pestovateľom cukrovej trstiny prispôsobiť a kompenzovať dosah poklesu cien cukru na príjmy pestovateľov. V prípade odvetvia cukrovej trstiny, cukru a rumu v zámorských departementoch táto pomoc predstavovala v roku 2007 výdavky vo výške 64308347 EUR v roku 2007 a 71165224 EUR v roku 2008. 59. Na základe dohody medzi výrobcami a pestovateľmi sa paušálna pomoc teoreticky redistribuuje pestovateľom cez cenu zaplatenú za trstinu dvoma výrobnými závodmi na ostrove. S cieľom plnej kompenzácie zníženia cien v dôsledku reformy spoločnej organizácie trhu s cukrom zavedenej nariadením (ES) č. 318/2006 a zaručenia minimálneho príjmu pestovateľov bola cena, ktorú pestovatelia dostávajú za trstinu, stanovená v dohode o cukrovej trstine na roky 2006 – 2015 vo výške 39,09 EUR za tonu. 60. Avšak cyklón, ktorý ostrov zasiahol v roku 2007, mal priamy vplyv na množstvo dopestovanej trstiny. Pomoc poskytovaná prostredníctvom nákupnej ceny vyplácanej spracovateľskými závodmi nebola plne využitá z dôvodu poklesu množstva trstiny dodanej do závodov. Manažéri výrobných centier sa preto rozhodli využiť prebytočné finančné prostriedky na zasadenie novej trstiny v niektorých oblastiach, čím niektorým pestovateľom poskytli bezúročnú pôžičku na opätovné vysadenie ich pozemkov výkonnejšími a vhodnejšími novými odrodami trstiny, ak títo s týmto riešením súhlasili. Ak sa produkcia cukrovej trstiny vráti na svoju historickú úroveň približne 2 milióny ton, paušálna pomoc sa bude musieť využiť na zaručenie cenovej úrovne. 61. Treba tiež poznamenať, že zúčastnené subjekty na ostrove Réunion sú na sebe navzájom závislé z dôvodu odľahlosti ostrova. V dôsledku toho sa do výrobných závodov môže dodávať len trstina dopestovaná na ostrove a pestovatelia môžu svoju trstinu predať len výrobným závodom na ostrove. Zo štúdií týchto dvoch výrobných podnikov vyplýva, že rovnovážny bod sa dosiahne, keď celková produkcia cukrovej trstiny dosiahne dva milióny ton a každý podnik prijme jeden milión ton suroviny, z ktorej vyrobí približne 100000 ton ekvivalentu bieleho cukru. Objem produkcie sa však v období od roku 2006 do roku 2008 pohyboval na úrovni od 1,6 do 1,8 milióna ton trstiny a rok 2007 bol veľmi zložitý z dôvodu výskytu klimatického fenoménu na ostrove, ktorý nebol očakávaný. 62. Podľa pestovateľov, s ktorými sa audítori stretli na mieste, je udržanie predajnej ceny cukrovej trstiny najdôležitejším faktorom pre prežitie odvetvia. V skutočnosti sú náklady pestovateľov na udržiavanie a zber plodiny z pozemkov, na ktorých sa pestuje cukrová trstina, také, že najmenší nárast ktorejkoľvek položky, napríklad hnojiva, ktoré väčšina pestovateľov uvádzala ako príklad, ich môže veľmi rýchlo doviesť do veľmi zložitej situácie. Táto skutočnosť bola potvrdená aj v technickej štúdii, v ktorej sa preukázalo, že pomoc na osobitné opatrenia už predstavovala 38 % obratu priemerného pestovateľa cukrovej trstiny na ostrove Réunion v roku 2009. 63. Skutočnosť, že pomoc na prispôsobenie pre cukrovarnícky priemysel na ostrove Réunion má podobu pevne rozpočtovanej pomoci s paušálnou sadzbou vytvára riziko pre účinnosť v tomto krehkom prostredí v prípade, že vonkajšie faktory, ako napríklad vstupné ceny vrátane hnojiva, budú ďalej rásť. Faktom je, že ak pestovatelia nedokážu zvládnuť toto zvýšenie, čo aj akokoľvek malé, z dôvodu predajnej ceny ich trstiny, môžu prísť o schopnosť podnikať, a tak privodiť koniec odvetvia výroby cukru na ostrove Réunion. Nakoľko všetka paušálna pomoc sa už využíva na garantovanie predajnej ceny adekvátnej produkcie, je vnútroštátna pomoc nevyhnutne dôležitá na riešenie náhodných vonkajších faktorov, pretože stabilizuje miestnu produkciu a zabezpečuje, že pomoc EÚ pre program zostáva účinná. Túto pripomienku uviedli aj konzultanti, ktorí zdôraznili význam doplnkovej vnútroštátnej pomoci [19]. OSOBITNÝ REŽIM ZÁSOBOVANIA 64. Osobitný režim zásobovania predstavuje systém kompenzácií za vyššie náklady spôsobené ostrovným charakterom a odľahlosťou príslušných regiónov. To sa dosahuje prostredníctvom oslobodenia od cla za výrobky dovezené z nečlenských štátov, alebo prostredníctvom poskytnutia pomoci na dodávky výrobkov s pôvodom v EÚ s rovnocennými podmienkami pre konečných používateľov. Tento mechanizmus sa zaviedol s cieľom účinne dosiahnuť cieľ zníženia cien niektorých výrobkov EÚ v najvzdialenejších regiónoch na zmiernenie dodatočných nákladov vyplývajúcich z odľahlosti, ostrovného charakteru a vzdialenej okrajovej polohy pri súbežnom zachovaní konkurencieschopnosti. Pri pomoci by sa mali zohľadniť dodatočné náklady na prepravu do najvzdialenejších regiónov, ceny uplatňované pri vývozoch do tretích krajín a v prípade poľnohospodárskych vstupov a výrobkov určených na spracovanie dodatočné náklady spôsobené ostrovným charakterom a vzdialenou okrajovou polohou. 65. Oprávnené produkty sú uvedené v prílohe I Zmluvy a musia byť nevyhnutné pre ľudskú spotrebu alebo na výrobu ďalších produktov alebo ako poľnohospodárske vstupy v najvzdialenejších regiónoch. Členské štáty musia zostavovať predbežný odhad zásobovania, v ktorom sa uvedú množstvá potrebné na každoročné splnenie požiadaviek na zásobovanie týmito výrobkami. Každoročne prideľované množstvá v rámci osobitného režimu zásobovania nesmú prekročiť: a) v prípade francúzskych zámorských departementov: 20700000 EUR; b) v prípade Azorských ostrovov a ostrova Madeira 17700000 EUR; c) v prípade Kanárskych ostrovov: 72700000 EUR; d) v prípade menších ostrovov v Egejskom mori: 5470000 EUR. Tieto sumy vypočítala Komisia na základe priemerných výdavkov v rokoch 2001 – 2003, čo boli posledné roky pred reformou, pre ktoré existovali údaje. Tieto sumy vyjadrujú využitie zložky "pomoci" osobitného režimu zásobovania v tom čase a nezohľadňujú zložku "oslobodenia od cla". 66. Keďže zdroje pre osobitný režim zásobovania sú obmedzené, Francúzsko, Grécko a Portugalsko sústredili financie na podporu pre krmivo, aby dosiahli synergický účinok s opatreniami pre miestne poľnohospodárske výrobky. Tento prístup, ktorý je v súlade s nariadeniami, má za cieľ efektívne využitie obmedzených disponibilných zdrojov a podľa názoru hodnotiacich konzultantov zvyšuje účinnosť pomoci. 67. Dvor audítorov však zastáva názor, že z hľadiska finančných zdrojov poskytnutých na osobitný režim zásobovania a ich sústredenia na jeden poľnohospodársky výrobok v troch členských štátoch, nemôže schéma osobitného režimu zásobovania podstatným spôsobom prispievať na ciele opísané v nariadení, najmä pokiaľ ide o zmiernenie nevýhod, ktorým sú vystavené najvzdialenejšie regióny a ostrovy v Egejskom mori. Rozpočet, ktorý je k dispozícii, nemôže mať významný vplyv na cenu širokej škály poľnohospodárskych výrobkov, čo je ambiciózny cieľ schémy, nakoľko v právnych predpisoch sa počíta so spotrebiteľmi, spracovateľskými spoločnosťami a poľnohospodármi ako konečnými príjemcami. SÚČASNÉ SYSTÉMY KONTROLY SA NEHODIA K RÔZNORODEJ POVAHE OPATRENÍ 68. Predpokladom účinnosti podpory nie je len nutnosť vhodných kritérií oprávnenosti k cieľom podpory, ale aj nutnosť účinnej kontroly plnenia týchto kritérií. Z tohto dôvodu audítori Dvora audítorov preskúmali kontrolné postupy vybraných opatrení a znova vykonali niektoré kontroly, predovšetkým výmery plôch. KONTROLY V SÚVISLOSTI S OPATRENIAMI NA PODPORU MIESTNEJ POĽNOHOSPODÁRSKEJ VÝROBY 69. Právne požiadavky na systém riadenia a kontroly pre osobitné opatrenia v podstate vychádzajú z integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) pre priame platby EPZF. Pri všetkých žiadostiach o pomoc sa preto vykonávajú administratívne kontroly a vzorka 5 % sa kontroluje na mieste. 70. Avšak s ohľadom na rôznorodý charakter rôznych opatrení obsiahnutých v programoch, nie sú vždy stanovené podmienky na vykonávanie kontrolných postupov, ktoré sú rovnako spoľahlivé ako postupy v rámci IACS. 71. Napríklad v Grécku sa pomoc na výrobu medu poskytuje organizáciám výrobcov, ktoré predložia program s opatreniami na zlepšenie podmienok výroby a predaja medu. Pomoc sa organizáciám výrobcov vyplatí po administratívnej kontrole predložených faktúr. Nevykonáva sa však nijaká kontrola, ktorou by sa overilo, či tovar a služby uvedené na týchto faktúrach boli v skutočnosti poskytnuté. Grécke orgány informovali Dvor audítorov, že majú v úmysle prijať nové kontrolné postupy. 72. Pomoc na olivové háje v rámci režimu jednotnej platby vychádza z teoretickej plochy zaznamenanej v geografickom informačnom systéme pre pestovanie olív. Táto plocha sa používa na výpočet a vyrovnanie platobných nárokov v rámci režimu jednotnej platby. Avšak pomoc na olivové háje poskytnutá ostrovom v Egejskom mori v rámci osobitných opatrení vytvorených pred reformou priamych platieb vychádza zo skutočnej plochy olivových hájov, na ktorých poľnohospodár pestuje olivy. Pretože tieto dve plochy nie sú totožné, sú potrebné dodatočné kontroly. Avšak podmienky na pestovanie (zmiešané plodiny) a reliéf terénu ostrovov veľmi komplikujú vymeranie skutočnej plochy, čo sa potvrdilo aj pri vymeriavaniach počas kontroly na mieste. 73. V Španielsku a Portugalsku nie sú systémy na kontrolu plôch zaradených do rámca osobitných opatrení spoľahlivé. Geografický informačný systém v Španielsku neobsahuje špecifický kód pre pozemky s banánmi, čo komplikuje identifikáciu takýchto pozemkov. V Portugalsku nebol geografický informačný systém prispôsobený požiadavkám opatrení pomoci pre rastlinnú výrobu. V dôsledku toho nie sú s obsahom geografického informačného systému oboznámení výrobcovia ani národní kontrolóri. Keď sa audítori vydali spolu s národnými kontrolórmi a výrobcami vymerať vybrané parcely pomocou systému GPS, audítori zistili, že výsledky sa vôbec nezhodovali s údajmi v geografickom informačnom systéme, či už išlo o obvod pozemku alebo jeho plochu, a taktiež vznikli pochybnosti o umiestnení. KONTROLY V SÚVISLOSTI S OPATRENIAMI OSOBITNÉHO REŽIMU ZÁSOBOVANIA 74. V prípade osobitného režimu zásobovania sa od členských štátov vyžaduje kontrolovať, či ekonomická výhoda odvodená od pomoci na zavedenie alebo oslobodenie od cla bola skutočne prenesená na konečných príjemcov. Každý členský štát si mal vytvoriť vlastnú metodiku. V tejto oblasti Komisia neposkytla nijaké usmernenie ani technickú podporu. Všetky použité metódy sú založené na porovnaniach medzi hrubou maržou obchodníka uvádzajúceho tovary, na ktoré sa prijala pomoc v rámci režimu osobitného zásobovania, buď s obdobím bez pomoci alebo s ďalšími podobnými obchodníkmi, ktorí pomoc nedostali. Účinnosť týchto kontrol v zásade závisí od kvality porovnávaných údajov. Dvor audítorov však zistil, že kvalita týchto údajov značne kolíše. Vo Francúzsku sa marže porovnávajú s maržami pred zavedením osobitného režimu zásobovania. Na základe ich povahy sú údaje na porovnanie staré a nemusia viac odrážať aktuálnu ekonomickú situáciu. V Grécku boli údaje na porovnávanie nespoľahlivé, pretože sa získali neformálnym prieskumom medzi obchodníkmi na pevninskej časti krajiny. V Portugalsku niektoré údaje zhromažďované každých šesť mesiacov čiastočne naznačujú, či bola výhoda vyplývajúca z osobitného režimu zásobovania prenesená na konečného príjemcu. V Španielsku napriek značnému úsiliu orgánu Consejería de Economía de Canarias orgány pripustili, že sa im nepodarilo vypracovať jednotnú metodiku na stanovenie, či bola výhoda z osobitného režimu zásobovania prenesená na konečného užívateľa. SÚ PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A SCHVÁLENÉ KOMISIOU ÚČINNE MONITOROVANÉ? 75. Medzi kritériá pri posudzovaní tejto audítorskej otázky patrilo to, že členské štáty "zabezpečia, že akcie financované z rozpočtu sa skutočne a správne plnia" [20], a že výročná správa o vykonávaní predkladaná členským štátom bude naznačovať "pokrok daných opatrení a priorít vo vzťahu k ich operačným a špecifickým cieľom ku dňu predloženia správy s použitím kvantifikovaných ukazovateľov" [21]. Čo sa týka Komisie, je kritériom monitorovanie "dosahovania týchto cieľov […] na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť" [22]. Na zodpovedanie audítorskej otázky audítori preskúmali postupy monitorovania v Komisii a v členských štátoch. KOMISIA MOHLA PRAVIDELNEJŠIE MONITOROVAŤ VÝKONNOSŤ OSOBITNÝCH OPATRENÍ 76. V nariadení o rozpočtových pravidlách sa Komisii udeľuje zodpovednosť za použitie rozpočtových prostriedkov v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti. Zásada účinnosti sa týka dosiahnutia konkrétnych stanovených cieľov a očakávaných výsledkov. Predpokladom na monitorovanie výsledkov je nutnosť stanoviť špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené ciele pre všetky oblasti činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet. Dosiahnutie týchto cieľov sa kontroluje pomocou ukazovateľov výkonnosti vypracovaných pre každú činnosť a Komisia má povinnosť poskytnúť každý rok rozpočtovému orgánu údaje o výdavkoch, za ktoré zodpovedá. 77. Vo vykonávacích pravidlách pre POSEI a menšie ostrovy v Egejskom mori Komisia stanovila, že vo výročných správach o vykonávaní by mali členské štáty poskytovať finančné a nefinančné ukazovatele pre každé opatrenie, následnú analýzu údajov a, ak sa to hodí, prezentáciu a analýzu oblasti, ktorej sa opatrenie týka. Dá sa očakávať, že takéto informácie pomôžu Komisii splniť si svoju povinnosť monitorovať účinnosť výdavkov EÚ. 78. Komisia však zastáva názor, že opatrenia by boli účinnejšie monitorované počas dlhšieho obdobia. Domnieva sa, že päťročné obdobie stanovené v článku 28 ods. 3 nariadenia (ES) č. 247/2006 na predloženie správy o dosahu činností v rámci režimu Európskemu parlamentu a Rady je primerané na účely vyvodenia významných záverov. Komisia pripravila túto správu, okrem iného, na základe vyššie spomenutej hodnotiacej správy. 79. Vzhľadom na požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách Dvor audítorov zastáva názor, že na účely riadneho finančného hospodárenia by Komisia mala každoročne monitorovať výkonnosť osobitných opatrení. V súčasnosti sa Komisia prevažne obmedzuje na kontrolu, či sú výročné správy o vykonávaní v súlade s nariadeniami. Napríklad v oblasti ukazovateľov výkonnosti sa Komisia obmedzila len na kontrolu existencie týchto ukazovateľov, nie ich primeranosti. Prvý pokus analyzovať správy za rok 2007 z hľadiska výkonnosti programu uskutočnila koordinačná jednotka na GR AGRI pri osobitných opatreniach v roku 2008. Dospela k záveru, že ukazovatele výkonnosti použité v správach sú príliš odlišné, aby umožňovali celkové zhodnotenie výkonnosti osobitných opatrení. Komisia má v úmysle v spolupráci s členskými štátmi navrhnúť harmonizované ukazovatele. Táto iniciatíva je prvým krokom k informačnému systému na riadenie výkonnosti pre osobitné opatrenia. Táto iniciatíva však vznikla až v roku 2010, celé štyri roky po začatí platnosti reformy. ZÁVERY A ODPORÚČANIA SÚ PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A SCHVÁLENÉ KOMISIOU NAVRHNUTÉ TAK, ABY PREDSTAVOVALI ÚČINNÚ REAKCIU NA OSOBITNÉ POTREBY? 80. Dvor audítorov dospel k záveru, že nový decentralizovaný prístup "zdola nahor" zavedený v rámci reformy osobitných opatrení v roku 2006 nebol dostatočne využitý na zlepšenie účinnosti existujúcich opatrení. Pre orgány členských štátov predstavoval skutočnú výzvu, pretože znamenal nový prístup, zložitý postup, krátku časovú lehotu (dva mesiace), pričom Komisia neposkytla dostatočnú technickú ani finančnú podporu. Komisia uprednostnila svoju úlohu pri kontrole súladu programov s predpismi a ich zlučiteľnosti, a nie svojim úlohám v oblasti riadenia a pomoci pri zaistení, aby sa v rámci koncepcie programov optimalizoval ich dosah. Táto skutočnosť predstavovala významnú nevýhodu pre dosiahnutie čo najvyššej účinnosti nových spúšťaných osobitných opatrení. ODPORÚČANIE Č. 1 Pri budúcom programovaní osobitných opatrení by Komisia mala pomôcť členským štátom vypracovať ich programy prostredníctvom podpory osvedčených postupov a zadefinovaním harmonizovaného rámca ukazovateľov na monitorovanie výkonnosti programu. Ukazovatele by mali prinajmenšom obsahovať údaje o hospodárskych zmenách (napr. hodnota produkcie a pridaná hodnota ...) a sociálnych zmenách (napr. vytvorené a udržané pracovné miesta ...). 81. Konečný termín 1. augusta na doplnenie a zmeny programov obmedzuje schopnosť členských štátov navrhovať dôkladne odôvodnené zmeny a doplnenia a môže mať preto negatívny vplyv na účinnosť programov. Okrem toho sa nepodarilo dosiahnuť cieľ zvýšenia pružnosti (pozri body 37 – 41). ODPORÚČANIE Č. 2 Komisia by mala prehodnotiť konečný termín 1. august roka n–1 na formálne schválenie zmien a doplnení programu, aby členské štáty mohli disponovať spoľahlivými informáciami o výdavkoch za predchádzajúci rok pri vypracovávaní zmien a doplnení. BOLI OPATRENIA VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI PO REFORME V ROKU 2006 ÚČINNE VYKONANÉ? 82. Dvor audítorov dospel k záveru, že vo všeobecnosti sa programy vykonávajú účinne a tak uspokojujú potreby najvzdialenejších regiónov a ostrovov v Egejskom mori. Pri audite Dvora audítorov sa však identifikoval rad opatrení, ktorých koncepcia obmedzila ich vykonanie z hľadiska účinnosti: a) Cieľ zachovať olivové háje na menších ostrovoch v Egejskom mori mohol byť účinnejší, ak by Grécko vyžadovalo udržiavanie olivových hájov v rámci krížového plnenia, ako je to napríklad v Taliansku. b) Účinnosť finančnej pomoci na inovácie a kvalitu mliečnych výrobkov na Azorských ostrovoch nebola preukázaná. c) Pomoc pestovateľom banánov, aj keď účinná z hľadiska svojho sociálno-ekonomického cieľa, reálne nepomáha zachovávať ekologickú rovnováhu. d) Paušálna pomoc cukrovarníckemu priemyslu na ostrove Réunion v súčasnosti zabezpečuje zachovanie prevádzkyschopnosti odvetvia. Keďže však ide o veľmi krehké prostredie, účinnosť pomoci EÚ závisí od dodatočnej vnútroštátnej pomoci. e) Sumy pridelené na opatrenia osobitného režimu zásobovania v Grécku, Francúzsku a Portugalsku sú prinízke, aby mohli mať vplyv na širokú škálu poľnohospodárskych výrobkov. ODPORÚČANIE Č. 3 Členské štáty by mali upraviť príslušné opatrenia s cieľom vykonať nápravu nedostatkov uvedených v bodoch 44 až 67 uplatnením prístupu "zdola nahor" po konzultáciách so zúčastnenými subjektmi. Hodnotiaca správa Komisie by mala slúžiť aj na identifikáciu neúčinných opatrení, ktorých koncepciu možno vylepšiť. 83. Kontrolné postupy členských štátov sa nie vždy hodia k rôznorodej povahe osobitných opatrení. ODPORÚČANIE Č. 4 Členské štáty by mali vypracovať kontrolné postupy, ktoré sa hodia na opatrenie každého typu. Musia predovšetkým zaistiť pravidelné aktualizovanie svojho systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov. Komisia by mala v rozsahu svojho pôsobenia zabezpečiť účinné fungovanie týchto kontrolných postupov. SÚ PROGRAMY PODPORY VYPRACOVANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A SCHVÁLENÉ KOMISIOU ÚČINNE MONITOROVANÉ? 84. Dvor audítorov dospel k záveru, že súčasné monitorovanie programov nie je účinné. Komisia položila základy pre systém riadenia výkonnosti, keď od členských štátov vyžaduje podávanie informácií o podrobnostiach ukazovateľov výkonnosti v rámci ich výročných správ o vykonávaní. Avšak ukazovatele vytvorené členskými štátmi sú príliš odlišné, aby z nich mohla Komisia vyvodiť závery o výkonnosti všetkých osobitných opatrení, aj keď niektoré údaje možno použiť relevantnejším spôsobom. Plánovaná iniciatíva Komisie prerokovať spoločný rámec s členskými štátmi je prvým krokom smerom k informačnému systému na riadenie výkonnosti pre osobitné opatrenia. Kým takýto rámec nebude existovať, nemá Komisia informačný systém založený na spoločných ukazovateľoch výkonnosti, ktorý by jej ako inštitúcii umožnil v primeranom čase zhodnotiť, ako rozpočtové prostriedky na osobitné opatrenia prispievajú k dosiahnutiu celkových cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky. Na túto pripomienku sa vzťahuje aj odporúčanie č. 1 o harmonizovanom rámci ukazovateľov na monitorovanie výkonnosti programov. ODPORÚČANIE Č. 5 Komisia by mala využiť informácie poskytnuté členskými štátmi na každoročné monitorovanie výkonnosti programov vrátane informácií, ktoré už existujú a informácií, ktoré ešte budú skompletizované. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Michel CRETIN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 6. októbra 2010. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Oznámenie Komisie KOM(2008) 642 v konečnom znení. [2] 89/687/EHS: Rozhodnutie Rady 89/687/EHS z 22. decembra 1989, ktorým sa zakladá program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter francúzskych zámorských departementov (POSEIDOM) (Ú. v. ES L 399, 30.12.1989, s. 39). [3] 91/315/EHS: Rozhodnutie Rady z 26. júna 1991, ktorým sa zakladá program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter ostrova Madeira a Azorských ostrovov (POSEIMA) (Ú. v. L171, 29.6.1991, s. 10). [4] 91/314/EHS: Rozhodnutie Rady z 26. júna 1991, ktorým sa zakladá program možností vzťahujúcich sa osobitne na odľahlosť a ostrovný charakter Kanárskych ostrovov (POSEICAN) (Ú. v. L 171, 29.6.1991, s. 5). [5] Nariadenie Rady (EHS) č. 2019/93 z 19. júla 1993, ktorým sa zavádzajú osobitné opatrenia pre menšie ostrovy v Egejskom mori týkajúce sa určitých poľnohospodárskych výrobkov (Ú. v. L 184, 27.7.1993, s. 1). [6] Nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 1) a nariadenie Rady (ES) č. 1405/2006 z 18. septembra 2006, ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia pre poľnohospodárstvo v prospech menších ostrovov v Egejskom mori a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. L 265, 26.9.2006, s. 1). [7] Pozri bod 6. [8] Článok 12 nariadenia (ES) č. 247/2006. [9] Správa "Hodnotenie opatrení realizovaných na podporu najvzdialenejších regiónov (POSEI) a menších ostrovov v Egejskom mori ako súčasti spoločnej poľnohospodárskej politiky" ("Evaluation of the measures implemented to support the outermost regions (POSEI) and smaller Aegean islands as part of the Common Agricultural Policy") Oréade-Brèche Consultancy, november 2009, zhrnutie (pozri http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm). [10] Napr. na 95. strane revidovanej verzie programu v Španielsku z 29. septembra 2006 sa uvádza: "Kompatibilita a koherencia opatrení programu: Keďže opatrenia v rámci tohto programu vo všeobecnosti nadväzujú na opatrenia vykonávané v súlade s nariadením (ES) č. 1454/2001, je zrejmé, že sú v súlade s právnymi predpismi EÚ a ďalšími politikami EÚ a so zodpovedajúcimi prijatými opatreniami." [11] Správa o návrhu Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 247/2006 (KOM(2009)0510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Doc A7-0054/2010 z 23. marca 2010. [12] List D.1/MO/alf D(2006) 2393 Francúzsku zo dňa 24. februára 2006. Znenie listov Španielsku a Portugalsku bolo identické. [13] "Mikroriadenie" v tomto kontexte znamená riadenie každého opatrenia v zmysle nariadení Komisie. [14] Správa "Hodnotenie opatrení realizovaných na podporu najvzdialenejších regiónov (POSEI) a menších ostrovov v Egejskom mori ako súčasti spoločnej poľnohospodárskej politiky" ("Evaluation of the measures implemented to support the outermost regions (POSEI) and smaller Aegean islands as part of the Common Agricultural Policy") Oréade-Brèche Consultancy, november 2009, zhrnutie, s. 3, bod 3.1. [15] Správa "Hodnotenie opatrení realizovaných na podporu najvzdialenejších regiónov (POSEI) a menších ostrovov v Egejskom mori ako časti spoločnej poľnohospodárskej politiky" ("Evaluation of the measures implemented to support the outermost regions (POSEI) and smaller Aegean islands as part of the Common Agricultural Policy") Oréade-Brèche Consultancy, november 2009, zhrnutie, s. 31. [16] Odôvodnenie 41 nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 z 20. februára 2006 o spoločnej organizácii trhov v sektore cukru (Ú. v. ES L 58, 28.2.2006, s. 1). [17] Článok 41 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 318/2006. [18] Kapitola V, s. 4 programu vo Francúzsku schváleného rozhodnutím Komisie C(2006) 4809 zo 16.10.2006 podľa nariadenia (ES) č. 247/2006. [19] Správa "Hodnotenie opatrení realizovaných na podporu najvzdialenejších regiónov (POSEI) a menších ostrovov v Egejskom mori ako časti spoločnej poľnohospodárskej politiky" ("Evaluation of the measures implemented to support the outermost regions (POSEI) and smaller Aegean islands as part of the Common Agricultural Policy") Oréade-Brèche Consultancy, november 2009, zhrnutie, s. 32. [20] Článok 53b ods. 2, písm. a) nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). [21] Článok 48 nariadenia Komisie (ES) č. 793/2006 z 12. apríla 2006, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 (Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2006, s. 1). [22] Článok 27 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I PLNENIE ROZPOČTU OSOBITNÝCH OPATRENÍ Hlava Kapitola Článok Položka | Riadok | Rozpočtové prostriedky na rok 2010 (EUR) | Rozpočtové prostriedky na rok 2009 (EUR) | Rozpočtové prostriedky na rok 2008 (EUR) | Výsledok za rok 2008 (EUR) | % | Rozpočtové prostriedky na rok 2007 (EUR) | Výsledok za rok 2007 (EUR) | % | 05 02 11 04 | POSEI (okrem priamej pomoci a MARE 11 02 03) | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 | 05 03 02 50 | POSEI – Podporené programy EÚ | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 | 05 03 02 51 | POSEI – Ostatná priama pomoc a predchádzajú-ce režimy | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 | 05 03 02 52 | POSEI – Ostrovy v Egejskom mori | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 | Spolu | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II ZOZNAM KONTROLOVANÝCH OPATRENÍ Uvedené sumy predstavujú celkové výdavky v rámci príslušných opatrení. Európsky dvor audítorov vykonal kontroly na mieste v týchto regiónoch: ostrov Réunion (Francúzsko), Kanárske ostrovy (Španielsko), ostrov Chios (Grécko) a Azorské ostrovy (Portugalsko) | Platby v roku 2008 (EUR) | Platby v roku 2007 (EUR) | Zistenie týkajúce sa vykonávania | Zistenie týkajúce sa systému monitorovania | Francúzsko [1] Osobitný režim zásobovania | 19601176 | 19633602 | Body 64 – 67 | Bod 74 | Pomoc pre pestovateľov banánov | 129100000 | 129052597 | Body 50 – 55 | – | Odvetvie trstiny, cukru a rumu (s opatreniami ako je paušálna pomoc na prispôsobenie sa spoločnej organizácii trhu pre cukrovarnícky priemysel v zámorských oblastiach a pomoc na prepravu trstiny) | 71165224 | 64308347 | Body 56 – 63 | – | Štruktúrovanie chovu dobytka - (s opatreniami ako je pomoc na osobitné spracovanie v odvetví hovädzieho a teľacieho mäsa a osobitná pomoc na riadenie miestneho trhu s bravčovým mäsom) | 19779394 | 18402827 | – | – | Španielsko [2] Osobitný režim zásobovania | 69151890 | 69541851 | – | Bod 74 | Pomoc pre odvetvie ovčieho a kozieho mäsa vo forme priamych platieb výrobcom | 7485063 | 6978313 | – | – | Pomoc pre pestovateľov banánov | 139706006 | 138836153 | Body 50 – 55 | Bod 73 | Portugalsko [3] Osobitný režim zásobovania | 6255681 | 5926618 | Body 64 – 67 | Bod 74 | Pomoc pre živočíšnu výrobu (s opatreniami ako je priama pomoc na výrobu hovädzieho a teľacieho mäsa a pomoc na inovácie a kvalitu živočíšnych výrobkov na Azorských ostrovoch) | 34001000 | 33750370 | Body 48 – 49 | | Pomoc pre rastlinnú výrobu (s opatreniami ako je pomoc pre produkciu tradičných plodín a pomoc pre produkciu ovocia a zeleniny, rezaných kvetov a okrasných rastlín) | 7049000 | 6571170 | – | Bod 73 | Grécko [4] Osobitný režim zásobovania | 5050453 | 4781251 | Body 64 – 67 | Bod 74 | Pomoc na olivové háje | 11200034 | 11372595 | Body 44 – 47 | Bod 72 | Pomoc na výrobu mastixu | 849821 | 885304 | – | – | Pomoc na výrobu medu | 1187234 | 1194180 | – | Bod 71 | [1] Zdroj: ODEADOM, FranceAgriMer, výročná správa o vykonávaní za rok 2008. [2] Zdroj: Ministersto poľnohospodárstva Kanárskych ostrovov, dobytkárstva, rybného hospodárstva a potravinástva, správa o vykonávaní opatrení osobitného režimu zásobovania za roky 2008 a 2007. [3] Regionálny sekretariát poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, správa o plnení podprogramu pre autómny región Azorské ostrovy v rámci celkového programu pre Portugalsko. [4] Údaje vychádzajú z aktuálne dostupných informácií vo výročnej správe o vykonávaní za rok 2008 a vzťahujú sa na sumy uvedené v celkovom rozpočte, ktorý je k dispozícii pre každé jednotlivé opatrenie, a pre všetky ostrovy s výnimkou údajov o osobitnom režime zásobovania, ktoré obsahujú celkové vyplatené sumy. --------------------------------------------------