EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 1. 2022 COM(2022) 15 final 2022/0006(NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie



(Text s významom pre EHP) {SWD(2022) 4 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Európska únia je založená na solidarite medzi jej občanmi aj medzi jej členskými štátmi. Táto univerzálna a spoločná hodnota určuje jej činnosti a vytvára jednotu potrebnú na riešenie súčasných a budúcich spoločenských výziev, pri ktorých môžu mladí Európania pomôcť vyjadrením svojej solidarity v praxi. Pandémia COVID-19 mala bezprecedentný vplyv na vzdelávanie, zamestnanosť, sociálne začlenenie a duševné zdravie mladých ľudí. Obrala ich o príležitosti na vzdelávanie a zamestnanie a mnoho mladých ľudí zažilo izoláciu, úzkosť a depresiu. Mladí ľudia zároveň preukázali medzigeneračnú solidaritu a podporu, ako aj veľkú odolnosť a snahu o zmiernenie vplyvu pandémie. Predsedníčka von der Leyenová 15. septembra 2021 vo svojom prejave o stave Únie oznámila, že Európska komisia navrhne, aby sa rok 2022 stal Európskym rokom mládeže, „rokom, ktorý bude zasvätený uznaniu mladých ľudí, ktorí obetovali tak veľa pre ostatných“. Zdôraznila, že „Európa potrebuje všetkých svojich mladých ľudí“. Komisia 14. októbra 2021 predložila návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže 2022. Jedným z cieľov tohto roka je podporovať príležitosti, ktoré verejné politiky na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni ponúkajú mladým ľuďom, s cieľom podporovať ich osobný, sociálny a profesijný rozvoj. Európsky zbor solidarity je jednotným kontaktným miestom Únie pre dobrovoľnícke príležitosti pre mladých ľudí. Mladým ľuďom poskytuje množstvo príležitostí zapojiť sa do činností v oblasti solidarity v širokej škále oblastí a podporovať národných, regionálnych a miestnych aktérov v ich úsilí o zvládnutie rôznych výziev a kríz. Dobrovoľnícka činnosť v rámci Únie aj mimo nej je zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a posilňuje osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj, aktívne občianstvo, občiansku účasť a zamestnateľnosť mladých ľudí. Iniciatívny duch mladých ľudí je dôležitým prínosom pre spoločnosť a trh práce. Nadnárodná dobrovoľnícka činnosť v celej EÚ má aj ďalší rozmer: pomoc komunite v inej krajine, lepšie medzikultúrne porozumenie a učenie sa a práca v cudzom jazyku. Na európskom trhu práce sa cení viacjazyčnosť, multikulturalizmus a adaptabilita. Rada 20. novembra 2008 prijala odporúčanie o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (ďalej len „odporúčanie Rady z roku 2008“). O desať rokov neskôr Rada v rámci uznesenia, ktorým schválila stratégiu EÚ pre mládež (2019 – 2027), vyzvala Komisiu, aby navrhla aktualizáciu odporúčania Rady z roku 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci EÚ. V oznámení o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 sa zdôrazňuje, že „[n]eformálne vzdelávanie vrátane dobrovoľníctva prispieva k získavaniu životných a profesijných zručností a kompetencií. Tieto zručnosti a kompetencie je potrebné posilniť, oceniť a plne uznať“. Takisto sa v ňom zdôrazňuje, že „[s]tále však existujú prekážky brániace v cezhraničnej dobrovoľníckej mobilite, ku ktorým patrí aj uznávanie vzdelávacích výstupov zamestnávateľmi“. V oznámení sa uvádza, že sa predloží aktualizované politické usmernenie, ktoré sa bude týkať právnych, finančných a administratívnych prekážok, ktoré stále bránia cezhraničnému dobrovoľníctvu a solidarite mládeže. Týmto aktualizovaným usmernením sa prispeje k ďalšiemu posilneniu inkluzívnosti, zvýšeniu kvality a zlepšeniu uznávania cezhraničných skúseností v rámci Európskeho zboru solidarity. Rada vo svojom novom strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) v prioritnej oblasti č. 1 potvrdila, že „[p]odpora, oceňovanie a uznávanie neformálneho vzdelávania vrátane dobrovoľníckej činnosti a zlepšenie inkluzívnosti, kvality a uznávania cezhraničných činností v rámci solidarity“ je konkrétnou otázkou, v ktorej je potrebné konať. Komisia vo svojej správe zo 14. októbra 2021 o vykonávaní stratégie EÚ pre mládež odkazuje na svoje preskúmanie odporúčania Rady z roku 2008 s cieľom ďalej podporovať príležitosti pre mobilitu a dobrovoľníctvo. Zdôrazňuje v nej, že toto preskúmanie je relevantné a aktuálne v kontexte pandémie a nových priorít, ktoré z nej vyplývajú (zdravie a bezpečnosť dobrovoľníkov, medzigeneračná solidarita), a že je potrebné preskúmať nové formy dobrovoľníctva vrátane digitálneho dobrovoľníctva a dobrovoľníckych činností, ktoré sú čiastočne digitálne a čiastočne sa vykonávajú na mieste. Cieľom odporúčania Rady z roku 2008 bolo odstránenie prekážok dobrovoľníctva v Európe zvyšovaním informovanosti a schopnosti ponúkať dobrovoľnícke príležitosti, odstraňovaním prekážok účasti, a to najmä pre znevýhodnené skupiny, a zlepšením uznávania získaných zručností. Komisia bola v odporúčaní vyzvaná, aby podporila členské štáty prostredníctvom akcií, ako je vzájomné učenie, poskytovanie stimulov prostredníctvom programov mobility a vytvorenie online portálu na spájanie dopytu po dobrovoľníckej činnosti s ponukou. Na tieto akcie sa nadviazalo a v súčasnosti sú hlavnou súčasťou mládežníckych činností v EÚ. Väčšina otázok uvedených v odporúčaní Rady z roku 2008 je stále aktuálna a ich plnenie by malo pokračovať. V aktualizovanej verzii by sa však mali zohľadniť zmeny, ktoré nastali od roku 2008, vrátane: –dobrovoľníckeho prostredia, ktoré sa vyvinulo, najmä od založenia Európskeho zboru solidarity ako hlavného poskytovateľa nadnárodných činností v oblasti solidarity pre mladých ľudí na úrovni EÚ a nových vnútroštátnych systémov dobrovoľníckej činnosti a služieb aj s nadnárodnými prvkami, –zníženia mobility v dôsledku nepredvídaných okolností (ako napríklad pandémia COVID-19) a potreby chrániť a zachovať zdravie, bezpečnosť a ochranu dobrovoľníkov, –zvýšenej miery uznávania, že dobrovoľnícke skúsenosti rozvíjajú zručnosti a kompetencie, ktoré sú na trhu práce potrebné. K dispozícii sú nové nástroje na dokumentovanie a potvrdzovanie vzdelávacích výstupov, ktoré podporujú osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj dobrovoľníkov, a tým aj ich zamestnateľnosť. A je potrebné, aby sa o nich v plnej miere dozvedela komunita dobrovoľníkov a aj zamestnávatelia, –potreby zapojiť do dobrovoľníckej činnosti viac mladých ľudí s nedostatkom príležitostí, –demografických výziev vrátane starnutia európskej populácie, čo poskytuje príležitosti na väčšiu medzigeneračnú solidaritu, –nástupu nových trendov v dobrovoľníctve, ako je digitálne dobrovoľníctvo a „komerčné“ dobrovoľníctvo,

–rastúcich obáv, pokiaľ ide o vplyv na životné prostredie a udržateľnú mobilitu. Nadnárodná dobrovoľnícka činnosť v rámci EÚ čelí naďalej mnohým prekážkam. Odstránenie alebo zmiernenie týchto prekážok má zásadný význam pre zabezpečenie účinného a efektívneho fungovania programu Európsky zbor solidarity a podobných vnútroštátnych dobrovoľníckych programov v celej EÚ. Na základe informácií od rôznych zainteresovaných strán sú najväčšími prekážkami: –rozmanitosť vnútroštátnych administratívnych a regulačných rámcov upravujúcich oblasť dobrovoľníckej činnosti, –nedostatok praktických online informácií o otázkach, ako je sociálne zabezpečenie nadnárodných dobrovoľníkov, nároky dobrovoľníkov na sociálne zabezpečenie, postupy pri podávaní žiadostí o európsky preukaz zdravotného poistenia, –nedostatočná informovanosť o hodnote dobrovoľníckych skúseností a nedostatočné využívanie mechanizmov na potvrdzovanie zručností, ktoré dobrovoľník získava prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti, –nedostatok dobrovoľníckych príležitostí pre mladých ľudí s nedostatkom príležitostí, –niekedy nejasné pravidlá podpory a ochrany dobrovoľníkov, a to aj v čase krízy, akou bola pandémia ochorenia COVID-19, –nedostatok synergie medzi systémami EÚ a vnútroštátnymi systémami zameranými na nadnárodné dobrovoľnícke činnosti. Cieľom navrhovaného odporúčania Rady je: –uľahčovať nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť mládeže v rámci Európskeho zboru solidarity alebo iných systémov na vnútroštátnej úrovni, –navrhnúť politické usmernenie na zlepšenie nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže v aspektoch, ako sú inkluzívnosť, kvalita, uznávanie a udržateľnosť, –uľahčiť komplementárnosť medzi systémami dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch a Európskym zborom solidarity, ako aj –podporovať vzájomné učenie a vytváranie sietí v oblasti nadnárodných dobrovoľníckych činností mládeže. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Návrh vychádza z viacerých relevantných politík EÚ v oblasti mládeže. V stratégii EÚ pre mládež sa opisuje úloha EÚ, pokiaľ ide o mládež a činnosti v oblasti solidarity. Zahŕňa spoluprácu týkajúcu sa politiky EÚ v oblasti mládeže na roky 2019 – 2027 a podporuje účasť mladých ľudí na demokratickom živote; podporuje aj spoločenskú a občiansku angažovanosť, dobrovoľníctvo a zapájanie do činností v oblasti solidarity a jej cieľom je zabezpečiť, aby mali všetci mladí ľudia potrebné zdroje na to, aby sa mohli zúčastňovať na dianí v spoločnosti. Európsky zbor solidarity, ktorý bol zriadený v roku 2016, sa od roku 2018 opiera o samostatné nariadenie a rozpočet. Európsky zbor solidarity funguje ako jednotné kontaktné miesto pre činnosti v oblasti solidarity financované Európskou úniou v celej Európe a dáva mladým ľuďom príležitosť zúčastňovať sa na činnostiach v oblasti solidarity vo svojej krajine alebo v zahraničí. V novom Európskom zbore solidarity na roky 2021 – 2027 sa kladie osobitný dôraz na začleňovanie, čo sa odráža v nedávno prijatom rámci opatrení na začleňovanie pre programy Erasmus+ a Európsky zbor solidarity na roky 2021 – 2027. Youthpass je nástroj na uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktorý bol vytvorený pre mládežnícke projekty realizované v rámci európskych programov pre mládež, najmä Európskeho zboru solidarity. Prostredníctvom osvedčenia Youthpass možno identifikovať a zdokumentovať vzdelávacie výstupy z účasti na takýchto projektoch. Navrhované odporúčanie Rady takisto prispeje k: ·Európskemu roku mládeže 2022, ·európskemu vzdelávaciemu priestoru, ·stratégiám EÚ pre rovnosť a politickým rámcom začleňovania zameraným na osobitné diskriminované a znevýhodnené skupiny, ktoré boli prijaté v rokoch 2020 – 2021: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025, strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb, akčný plán pre integráciu a začlenenie a stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím.

•Súlad s ostatnými politikami a programami Únie Dobrovoľnícka činnosť mládeže podporovaná na úrovni EÚ je prepojená s ďalšími oblasťami politiky týkajúcimi sa mládeže, ako sú vzdelávanie a odborná príprava, zamestnanosť, občianstvo a demokratická účasť, sociálne začlenenie, integrácia migrantov, životné prostredie a ochrana prírody, opatrenia v oblasti klímy, tvorivosť a kultúra a digitalizácia. Mladých ľudí podporujú mnohé programy a nástroje EÚ, najmä: ·Európsky zbor solidarity, ktorý ponúka mladým ľuďom príležitosti zapájať sa do činností v oblasti solidarity v celej Európe a činností súvisiacich s humanitárnou pomocou na celom svete, ·program Erasmus+, ktorý ponúka mladým ľuďom a pracovníkom s mládežou možnosti nadnárodnej vzdelávacej mobility a rôzne činnosti s účasťou mládeže, ·posilnená záruka pre mladých ľudí podporujúca kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže pre mladých ľudí, a to do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania, a ·rámec kvality pre stáže, ktorý je nástrojom EÚ na zlepšenie kvality stáží a boj proti zneužívaniu stáží vrátane nahrádzania bežných absolventských pozícií. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Navrhované odporúčanie Rady je v súlade s článkami 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Podľa článku 165 ods. 1 ZFEÚ Únia „prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov“. Činnosti Únie sa podľa článku 165 ods. 2 piatej zarážky ZFEÚ zameriavajú na „podporu rozvoja výmeny mládeže a výmeny sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov a podporu účasti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe“. V článku 165 ods. 4 druhej zarážke ZFEÚ sa stanovuje, že so zámerom pomôcť dosiahnuť ciele uvedené v tomto článku: ·Rada na návrh Komisie prijme odporúčania. Podľa článku 166 ods. 1 ZFEÚ Únia uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania. Podľa článku 166 ods. 2 tretej zarážky ZFEÚ sa činnosť Únie zameriava na uľahčenie prístupu k odbornému vzdelávaniu a podporu mobility inštruktorov a stážistov, najmä mladých ľudí. V závere článku 166 ods. 4 ZFEÚ sa stanovuje, že Európsky parlament a Rada na návrh Komisie prijmú odporúčania. Touto iniciatívou sa nenavrhuje rozšírenie regulačnej právomoci EÚ ani povinných záväzkov členských štátov. Členské štáty sa na základe svojej vnútroštátnej situácie rozhodnú, ako budú toto odporúčanie Rady vykonávať. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Tento návrh je v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Z dôkazov vyplýva, že ciele navrhovanej činnosti nie je možné uspokojivo dosiahnuť činnosťou členských štátov. Dôvodom je európsky rozsah navrhovanej činnosti, ktorá sa konkrétne zameriava na riešenie prekážok nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže v Európe a posilnenie vplyvu Európskeho zboru solidarity a vplyvu iných nadnárodných systémov dobrovoľníckej činnosti.

V súlade so zásadou subsidiarity sa v návrhu opisuje ďalší postup na posilnenie nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže v Únii a na tento účel sa navrhujú odporúčania. • Proporcionalita Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 ZEÚ. Ani obsah, ani forma tohto navrhovaného odporúčania nepresahujú rámec nevyhnutný na dosiahnutie jeho cieľov. Záväzky, ktoré členské štáty prijmú, sú dobrovoľné a každý členský štát sa môže slobodne rozhodnúť, ktorý prístup uplatní. Navrhované odporúčanie rešpektuje rozmanitosť foriem dobrovoľníckych činností mládeže v Európskej únii. •Výber nástroja S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov uvedených v článkoch 165 a 166 ZFEÚ sa v tejto zmluve stanovuje, že Rada na návrh Komisie prijme odporúčania. Odporúčanie Rady je vhodným nástrojom v oblasti mládeže, kde má Únia podpornú zodpovednosť, pričom ide o nástroj, ktorý sa v prípade európskych opatrení v týchto oblastiach často využíva. Týmto právnym nástrojom sa preukazuje záväzok členských štátov k predloženým opatreniam a poskytuje sa silnejší politický základ spolupráce v tejto oblasti, pričom sa v plnej miere rešpektuje právomoc členských štátov v oblasti vzdelávania a mládeže. Komisia navrhuje nahradiť odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie týmto odporúčaním. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V rokoch 2015 – 2016 sa uskutočnilo hodnotenie stratégie EÚ pre mládež a odporúčania Rady z roku 2008. Dospelo sa k záveru, že odporúčanie sa zaoberá niektorými veľmi dôležitými a pretrvávajúcimi otázkami týkajúcimi sa nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti a súvisiacimi prekážkami, ale že by mohlo byť ambicióznejšie a lepšie prepojené so súčasnými nástrojmi financovania z prostriedkov EÚ. Potreba lepšieho uznávania dobrovoľníckych skúseností bola v čase hodnotenia stále aktuálna, aj keď odporúčanie prispelo k rastúcej popularite a uznávaniu osvedčení Youthpass a príležitostí, ktoré poskytuje online platforma Europass. Za naliehavú otázku sa v roku 2015 považovalo začlenenie ľudí zo znevýhodneného prostredia vrátane žiadostí o víza a postojov k migrantom. Medzi ďalšie identifikované potreby patrilo lepšie zabezpečenie kvality dobrovoľníckych projektov, stabilné financovanie a možnosti budovania kapacít organizácií, ako aj digitalizácia dobrovoľníckej činnosti. V členských štátoch a mládežníckych organizáciách bola len mierna reakcia na posilnenie príležitostí z vlastných zdrojov (nad rámec vtedajšej Európskej dobrovoľníckej služby Erasmus+). Postupom času sa priority členských štátov zamerali na boj proti veľmi vysokej miere nezamestnanosti mladých ľudí v dôsledku finančnej krízy, pričom sa uznalo, že by mohlo pomôcť aj rozšírenie dobrovoľníckych príležitostí. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Súčasťou hodnotenia odporúčania z roku 2008 a stratégie EÚ pre mládež boli aj prieskumy medzi zainteresovanými stranami a verejné konzultácie v roku 2016. O dobrovoľníckej činnosti sa diskutovalo počas „Roka počúvania“ pred obnovením stratégie EÚ pre mládež. Štúdia o prekážkach činností v oblasti solidarity zahŕňala osobitné skupiny a prieskumy v rámci mládežníckych organizácií a organizácií zaoberajúcich sa činnosťami v oblasti solidarity v celej Európe, ktoré sa uskutočnili v októbri 2019 (odpovedalo približne 700 mimovládnych organizácií). Verejná konzultácia sa uskutočnila na jar 2021. •Získavanie a využívanie expertízy Štúdia o odstraňovaní prekážok cezhraničných činností v oblasti solidarity, ktorú vypracovala skupina PPMI, sa uskutočnila v období od júna 2019 do januára 2020. Odporúčania štúdie boli predložené expertnej skupine zloženej zo zástupcov členských štátov a hlavných zainteresovaných organizácií. Expertná skupina doplnila dôkazové podklady pre preskúmanie o príklady a skúsenosti z administratívnej praxe a o spätnú väzbu od mládežníckych a dobrovoľníckych organizácií. •Posúdenie vplyvu Vzhľadom na to, že navrhované činnosti dopĺňali iniciatívy členských štátov a boli dobrovoľné, ako aj na rozsah očakávaných vplyvov sa posúdenie vplyvu nevykonalo. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Neuplatňuje sa. •Základné práva

Navrhované odporúčanie Rady rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, v ktorej sa uznáva, že solidarita je jednou z univerzálnych hodnôt, na ktorých je EÚ založená. Tento návrh v plnej miere zohľadňuje najmä: ·článok 8 (právo na ochranu osobných údajov), ·článok 14 (právo na vzdelanie), ·článok 15 (slobodná voľba povolania a právo na prácu), ·článok 21 (nediskriminácia), ·článok 26 (integrácia osôb so zdravotným postihnutím), ·článok 31 (spravodlivé a primerané pracovné podmienky) a ·článok 32 (zákaz detskej práce a ochrana mladistvých pri práci) charty. 4.VPLYV NA ROZPOČET Táto iniciatíva si nebude vyžadovať dodatočné zdroje z rozpočtu EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Na podporu vykonávania by členské štáty mali zahrnúť pokrok do pravidelných aktualizácií v rámci stratégie EÚ pre mládež, najmä do plánovacích kalendárov budúcich vnútroštátnych činností (FNAP). Komisia navrhuje, že bude podávať správy o využívaní odporúčania Rady pri práci na vykonávaní stratégie EÚ pre mládež a strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr. •Náčrt odporúčania a pracovný dokument útvarov Komisie V návrhu odporúčania sa navrhuje smerovanie a opatrenia, ktoré môžu členské štáty vykonávať na ďalšie uľahčenie nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže v Európe. Stanovuje sa v ňom záväzok Európskej komisie dopĺňať a podporovať opatrenia členských štátov v tejto oblasti. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa opisuje široká škála dôkazov na podporu navrhovaného odporúčania. 2022/0006 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie



(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1)Predsedníčka von der Leyenová 15. septembra 2021 vo svojom prejave o stave Európskej únie oznámila, že Európska komisia navrhne, aby sa rok 2022 stal Európskym rokom mládeže, „ktorý bude zasvätený uznaniu mladých ľudí, ktorí obetovali tak veľa pre ostatných“. Cieľom Európskeho roka mládeže je okrem iného podporovanie príležitostí pre mladých ľudí, ktoré vyplývajú z verejných politík na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, s cieľom podporovať ich osobný, sociálny a profesijný rozvoj v zelenom, digitálnom a inkluzívnom svete. (2)Ako sa zdôrazňuje v uznesení Európskeho parlamentu o vplyve pandémie COVID-19 na mladých ľudí a šport [2020/2864(RSP)], mladí ľudia sú v centre činností motivovaných solidaritou s cieľom reagovať na potreby svojich spoločenstiev vzhľadom na pandémiu COVID-19 od vedenia kampaní na zvyšovanie informovanosti cez prácu v prvej línii v rámci Európskeho zboru solidarity až po iné dobrovoľnícke činnosti. (3)Prostredníctvom dobrovoľníckych činností v rámci Európskeho zboru solidarity a iných programov mladí ľudia zaručujú konkrétny účinok preambuly Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej sa zdôrazňuje želanie signatárov prehĺbiť solidaritu medzi národmi Európy, a článku 2 ZEÚ, v ktorom sa solidarita uvádza ako jedna zo spoločných hodnôt členských štátov. (4)Hoci skúsenosti s Európskou dobrovoľníckou službou (1996 – 2018) a Európskym zborom solidarity sú pozitívne, vyplýva z nich aj potreba ďalej uľahčovať nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť. V tejto súvislosti Rada vyzvala na preskúmanie odporúčania Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (ďalej len „odporúčanie Rady z roku 2008“) s cieľom posilniť potenciál európskych programov pre mládež pri oslovovaní mladých ľudí a pomoci pri budovaní komunity. Uvedené vyplýva konkrétne z prílohy 4 o pracovnom pláne pre stratégiu EÚ pre mládež na roky 2019 – 2021. Okrem toho sa na preskúmanie odporúčania Rady z roku 2008 odkazovalo v správe Komisie o vykonávaní stratégie EÚ pre mládež zo 14. septembra 2021. (5)Väčšina otázok uvedených v odporúčaní Rady z roku 2008 má stále zásadný význam a zostáva zachovaná aj v tomto návrhu. Aktualizácia odporúčania Rady z roku 2008 je potrebná z dôvodu viacerých zmien, ktoré nastali od roku 2008. Dôležitou z nich je zriadenie Európskeho zboru solidarity v roku 2016 a vytvorenie nových vnútroštátnych systémov dobrovoľníckej činnosti, a to aj s nadnárodnými prvkami, ktoré niekedy ponúkajú mladým ľuďom veľmi podobné príležitosti. V stratégii Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 boli členské štáty a Komisia vyzvané, aby sa v rámci svojich právomocí snažili dosiahnuť komplementárnosť a synergie medzi finančnými nástrojmi EÚ a vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi schémami. (6)Z hodnotenia stratégie EÚ pre mládež a odporúčania Rady z roku 2008 vyplynulo, že potreba začleniť ľudí zo znevýhodneného prostredia bola v roku 2015 naliehavejšia než v roku 2008. Medzi ďalšie identifikované potreby, na ktoré sa však odporúčanie z roku 2008 nezameriavalo, patrilo zabezpečovanie kvality dobrovoľníckych projektov, možnosti budovania kapacít organizácií a lepšie monitorovanie vykonávania odporúčania. Expertná skupina navrhla ďalšie politické odporúčania, ktoré sa týkali aj výmeny poznatkov a nadväzovania kontaktov, prístupu k dobrovoľníckym činnostiam, administratívnych prekážok, informovanosti, uznávania, digitálneho dobrovoľníctva a environmentálneho kontextu, z ktorých vychádza navrhované odporúčanie. (7)Od roku 2008 majú krízy, napríklad tie, ktoré narúšajú nadnárodnú fyzickú mobilitu dobrovoľníkov, vážne dôsledky. Pandémia ochorenia COVID-19 obrátila pozornosť na dôležitosť zaistenia zdravia, bezpečnosti a ochrany všetkých účastníkov za každých okolností vrátane prijatia ustanovení na zvládnutie potenciálneho vplyvu nepredvídaných okolností. Okrem toho pojem „nadnárodná dobrovoľnícka činnosť“ v praxi dlho označoval výlučne činnosti zahŕňajúce fyzickú mobilitu dobrovoľníkov. S technologickým pokrokom a pod vplyvom pandémie ochorenia COVID-19 sa však objavili nové trendy v oblasti dobrovoľníckej činnosti. Digitálne dobrovoľníctvo odhalilo svoj potenciál dopĺňať „štandardnú“ dobrovoľnícku činnosť spojenú s fyzickou mobilitou alebo sa dokonca stať úplne alternatívnou formou dobrovoľníckej činnosti, najmä pre mladých ľudí, ktorí nemôžu fyzicky cestovať. Takisto sa jasne ukázal aj význam medzigeneračného rozmeru dobrovoľníckej činnosti pri riešení demografických výziev v našej spoločnosti. Obavy o životné prostredie a zmenu klímy sú jednou z priorít politickej agendy EÚ a musia byť zohľadnené v činnostiach, ktoré zahŕňajú nadnárodnú mobilitu. (8)V oznámení o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 sa zdôraznil význam inkluzívnosti, kvality a uznávania cezhraničných skúseností v rámci Európskeho zboru solidarity. Záruky kvality dostupných príležitostí a poskytovanie primeranej podpory účastníkom v každej fáze ich dobrovoľníckych skúseností sú nevyhnutným predpokladom na to, aby boli dobrovoľnícke činnosti prospešné pre komunity, ako aj mladých dobrovoľníkov. (9)Jednou z prvých ťažkostí, s ktorými sa mladí ľudia zaujímajúci sa o nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť stretávajú, je prístup k používateľsky ústretovým informáciám o ich postavení a právach ako dobrovoľníkov na špecializovanom vnútroštátnom webovom sídle, aby mohli začať svoju nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť s plným vedomím toho, aký vplyv bude mať na ich práva a nároky v oblasti sociálneho zabezpečenia v hostiteľskom členskom štáte, ako aj v členskom štáte ich obvyklého pobytu. Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov sú Komisia a členské štáty už teraz povinné poskytovať občanom EÚ používateľsky ústretové online informácie o právach, povinnostiach a pravidlách stanovených v práve Únie a vo vnútroštátnom práve v oblasti dobrovoľníckej činnosti v inom členskom štáte. (10)Mnohé otázky súvisiace s nadnárodnou mobilitou nemožno riešiť len na vnútroštátnej úrovni, keďže do týchto činností sú zapojené vysielajúce aj hostiteľské členské štáty. Rámcové podmienky, napríklad v súvislosti so sociálnym zabezpečením, sa môžu v jednotlivých členských štátoch líšiť a môžu predstavovať významné prekážky cezhraničnej mobility. Už v odporúčaní Rady z roku 2008 sa vyzývalo na preskúmanie „príslušných ustanovení v oblasti sociálnej ochrany prostredníctvom vhodných existujúcich fór EÚ s cieľom úplne využiť možnosti, ktoré poskytujú právne predpisy EÚ“. (11)V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 sa uznáva úloha dobrovoľníckej činnosti pri integrácii a začleňovaní osôb s nedostatkom príležitostí. Pre mnohých z nich môžu dobrovoľnícke činnosti predstavovať najdostupnejšiu možnosť, ako sa zapojiť do cezhraničnej mobility. Štátni príslušníci tretích krajín môžu čeliť administratívnym a praktickým prekážkam cezhraničnej dobrovoľníckej činnosti, ak musia žiadať o dlhodobé víza alebo povolenie na pobyt na účely dobrovoľníckej služby v inom členskom štáte. (12)Dobrovoľnícke skúsenosti poskytujú dobrovoľníkom vzdelávacie výstupy, ktoré zvyšujú ich zamestnateľnosť. Existujú vnútroštátne rámce alebo rámce EÚ (t. j. Youthpass a Europass), ktoré podporujú identifikáciu, dokumentáciu a potvrdzovanie vzdelávacích výstupov z dobrovoľníckych činností. V odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa boli zamestnávatelia, mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti vyzvaní, aby podporovali a uľahčovali identifikáciu a dokumentáciu vzdelávacích výstupov získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľných aktivít. V hodnotení odporúčania Rady z roku 2012 sa identifikovali oblasti, v ktorých treba prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie cieľov odporúčania Rady z roku 2012, aby mali ľudia prístup k väčšiemu počtu lepších možností potvrdzovania, čo im umožní prístup k ďalšiemu vzdelávaniu a dobré využitie ich zručností v európskej spoločnosti a na trhu práce. V rozhodnutí o Europasse zo 16. apríla 2018 sa dobrovoľníci zaraďujú medzi cieľové skupiny. (13)Nový vývoj od roku 2008, dôkazy o prekážkach nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti a politické odporúčania expertnej skupiny týkajúce sa podpory mobility mladých dobrovoľníkov si vyžadujú nové odporúčanie Rady o dobrovoľníckej činnosti s cieľom uľahčiť a zlepšiť kvalitu nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže a podporiť vzájomné učenie, vytváranie sietí a synergií medzi systémami dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch a Európskym zborom solidarity. (14)V tomto odporúčaní sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality, UZNÁVA, ŽE: 1.Na účely tohto odporúčania sa používa rovnaké vymedzenie pojmu „dobrovoľnícka činnosť“ ako v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity, a to činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov ako dobrovoľná, neplatená činnosť a prispieva k dosiahnutiu spoločného blaha. Ak sa v nadnárodných systémoch existujúcich v členských štátoch predpokladajú činnosti v oblasti solidarity v trvaní dlhšom ako 12 mesiacov, ktoré inak zodpovedajú vymedzeniu pojmu dobrovoľnícka činnosť, majú sa na účely tohto odporúčania považovať za dobrovoľnícku činnosť, a teda sa majú zahrnúť do jeho rozsahu pôsobnosti.

2.Dobrovoľnícka činnosť mládeže podľa tohto odporúčania zahŕňa dobrovoľnícku činnosť v rámci EÚ vykonávanú občanmi EÚ alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí majú pobyt v jednom členskom štáte a presúvajú sa do druhého členského štátu na účely dobrovoľníckej služby v rámci Európskeho zboru solidarity alebo akéhokoľvek vnútroštátneho systému cezhraničnej dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch. Opatrenia prijaté členskými štátmi a Komisiou v reakcii na toto odporúčanie by mali v čo najväčšej miere zohľadňovať aj dobrovoľnícke činnosti medzi členskými štátmi a tretími krajinami. Dobrovoľnícke činnosti by nemali mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, ani sa nesmú považovať za jeho náhradu. Pojmy „mládež“ a „mladí ľudia“ sa vzťahujú na vekovú skupinu od 18 do 30 rokov. 3.Mladí ľudia s nedostatkom príležitostí sú mladí ľudia, ktorí z ekonomických, sociálnych, kultúrnych, geografických alebo zdravotných dôvodov, pre svoj prisťahovalecký pôvod alebo z dôvodov, ako je zdravotné postihnutie alebo ťažkosti vo vzdelávaní, alebo z akýchkoľvek iných dôvodov vrátane tých, ktoré by mohli viesť k diskriminácii podľa článku 12 Charty základných práv Európskej únie, čelia prekážkam, ktoré im bránia v účinnom prístupe k príležitostiam. TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM: Naďalej podporovať nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť v Európe a mimo nej s primeraným ohľadom na vnútroštátne rámce a právne predpisy v oblasti dobrovoľníckych činností a na celkové vnútroštátne priority členských štátov, existujúce miestne príležitosti a pri dodržiavaní režimov verejných výdavkov. Na tento účel uľahčovať rozvoj týchto línií činností: 1.zváženie opatrení prispievajúcich k vytvoreniu primeraného a jasného legislatívneho a vykonávacieho rámca pre zdravie, bezpečnosť a ochranu účastníkov nadnárodných dobrovoľníckych činností, a to: a)zabezpečením toho, aby organizátori zapojení do vykonávania dobrovoľníckych činností mali zavedené jasné a spoľahlivé postupy týkajúce sa starostlivosti o dobrovoľníkov a poskytovania im pomoci v prípade krízových situácií, núdzových situácií a iných nepredvídaných okolností; b)zabezpečením toho, aby mali všetci dobrovoľníci nárok na primerané a nepretržité sociálne zabezpečenie (aj prostredníctvom vypracovania možností poistenia pre špecifické skupiny dobrovoľníkov, napríklad mladých ľudí so zdravotným postihnutím, v úzkej spolupráci s poskytovateľmi poistenia); c)preskúmaním ďalších príslušných ustanovení v oblasti sociálnej ochrany prostredníctvom vhodných existujúcich fór EÚ s cieľom úplne využiť možnosti, ktoré poskytujú právne predpisy EÚ a vnútroštátne právne predpisy; 2.poskytovanie informácií a zvyšovanie informovanosti o právach dobrovoľníkov, ako je stanovené v uvedenom osobitnom rámci, najmä: a)sprístupnenie praktických a komplexných informácií pre dobrovoľníkov týkajúcich sa vnútroštátnych právnych a administratívnych pravidiel upravujúcich dobrovoľnícku činnosť a vplyvu dobrovoľníckej činnosti v inom členskom štáte na existujúce a budúce práva a nároky dobrovoľníka v oblasti sociálneho zabezpečenia (pre prichádzajúcich aj odchádzajúcich dobrovoľníkov EÚ) na špecializovanom vnútroštátnom webovom sídle, ktoré je prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím; b)nabádanie organizátorov cezhraničných dobrovoľníckych činností v rámci existujúcich vnútroštátnych systémov, aby upozorňovali na príslušné vnútroštátne a európske webové sídla, ktoré informujú dobrovoľníkov o ich právach, povinnostiach a platných pravidlách v súvislosti s dobrovoľníckou činnosťou v inom členskom štáte; 3.zvýšenie kvality dobrovoľníckych príležitostí podporou organizátorov dobrovoľníckych činností v rámci vnútroštátnych systémov v ich úsilí o budovanie kapacít. To sa dá dosiahnuť najmä: a)podporovaním organizátorov vo vysielajúcich aj v prijímajúcich členských štátoch v spolupráci, a to aj poskytovaním dostatočných informácií o dobrovoľníckej činnosti, jej organizátoroch a o dobrovoľníkovi, aby mohli obe strany prijať podložené rozhodnutie o vhodnosti činnosti a splniť všetky právne požiadavky; b)podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností vrátane tých, ktorí organizujú dobrovoľnícke činnosti na komerčnom základe, aby kládli dôraz na kvalitu, okrem iného aj tým, že organizáciu dobrovoľníckych činností budú zakladať na analýze, o ktorú sa opierajú identifikovateľné potreby a ktorá vedie k prospešným výsledkom v miestnych komunitách; c)podporovaním organizátorov nadnárodných dobrovoľníckych činností, aby kládli primeraný dôraz na vzdelávací rozmer dobrovoľníckych činností vrátane jazykového vzdelávania v rámci nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti; d)podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností pri systematickejšom a všeobecnejšom využívaní existujúcich vnútroštátnych rámcov alebo rámcov EÚ (t. j. Youthpass a Europass) na podporu identifikácie, dokumentácie a potvrdzovania vzdelávacích výstupov z dobrovoľníckych činností; e)uznaním práce s mládežou ako jedného z hlavných nástrojov rozvoja kvality dobrovoľníckych činností v EÚ a prispievaním týmto spôsobom k vykonávaniu európskeho programu práce s mládežou; f)podporovaním odbornej prípravy pracovníkov s mládežou a uznávaním ich kľúčovej úlohy pri sprevádzaní a usmerňovaní mladých dobrovoľníkov v rámci kvalitných dobrovoľníckych skúseností;

g)podporovaním organizátorov nadnárodných dobrovoľníckych činností, aby sa uchádzali o značku kvality Európskeho zboru solidarity; h)vypracovaním a presadzovaním všeobecných noriem kvality pre dobrovoľnícku činnosť, ktoré sú inšpirované komplexným systémom opatrení v oblasti kvality, podpory, začleňovania a osvedčovania uvedeným v nariadení (EÚ) 2021/888, ak je to možné vo vnútroštátnom kontexte; i)prijatím opatrení na zabezpečenie toho, aby dobrovoľnícke činnosti nenahrádzali zamestnanie; 4.zabezpečenie, aby prístup k nadnárodným dobrovoľníckym činnostiam bol reálnou príležitosťou pre všetkých mladých ľudí vrátane tých s nedostatkom príležitostí, a to aj: a)podporovaním vytvorenia a/alebo fungovania vnútroštátnych brán a regionálnych a miestnych štruktúr na poskytovanie informácií a usmernení o existujúcich dobrovoľníckych príležitostiach (vo formátoch prístupných osobám so zdravotným postihnutím) mladým potenciálnym dobrovoľníkom vrátane mladých ľudí s nedostatkom príležitostí, organizáciám občianskej spoločnosti/na podporu solidarity a iným zainteresovaným stranám v tejto oblasti. Tieto štruktúry môžu zahŕňať siete absolventov a miestnych pracovníkov s mládežou, využívajúc svoje kapacity na posilnenie postavenia a podporu potenciálnych záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, a v prípade potreby by mohli spolupracovať s národnými agentúrami, ktoré vykonávajú Európsky zbor solidarity; b)uľahčením prístupu k nadnárodným dobrovoľníckym skúsenostiam pre mladých ľudí s nedostatkom príležitostí prostredníctvom podpory cielených informácií a osvety zo strany príslušných organizácií a sietí, a to aj prostredníctvom zvyšovania informovanosti o dôležitosti medzikultúrnych kompetencií a jazykového vzdelávania ako odrazového mostíka k nadnárodnej mobilite; c)nabádaním organizátorov dobrovoľníckych činností, aby podporovali sociálne začlenenie, najmä znevýhodnených mladých ľudí, a to aj prostredníctvom zabezpečenia primeraného a vhodného ubytovania a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím; d)podporovaním príslušných organizácií a sietí pri propagácii krátkodobých dobrovoľníckych činností, dobrovoľníckych činností na čiastočný úväzok a miestnych dobrovoľníckych činností ako potenciálneho prvého kroku vedúceho k účasti na nadnárodných činnostiach a poskytovaním ďalšej cielenej podpory na rozvoj dobrovoľníckych príležitostí pre mladých ľudí, ktorí sa z rôznych dôvodov nemôžu zúčastniť na fyzickej nadnárodnej mobilite, najmä ponúkaním digitálnych alebo kombinovaných dobrovoľníckych príležitostí; e)podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností pri rozvíjaní aspektov začleňovania mladých ľudí s nedostatkom príležitostí v rámci ich projektov, okrem iného tým, že sa im sprostredkuje kontakt s odborníkmi zo služieb zodpovednými za podporu sociálneho začlenenia, ktorí by ich mohli podporiť a vyškoliť; f)poskytovaním cielenej podpory na rozvoj dobrovoľníckych činností, najmä podporovaním začlenenia, rovnosti a posilnenia postavenia znevýhodnených skupín alebo skupín ohrozených diskrimináciou, motivovaním mladých dobrovoľníkov z týchto komunít, aby sa zapájali do dobrovoľníckej činnosti a boli vzormi vo svojej komunite; g)ďalšou propagáciou existujúcich nadnárodných nástrojov, ktoré môžu podporiť mobilitu mládeže, ako sú preukazy mobility, a podporovaním ich využívania pri všetkých nadnárodných dobrovoľníckych činnostiach; h)podľa možnosti a bez toho, aby boli dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, riešením administratívnych a praktických otázok, v dôsledku ktorých majú štátni príslušníci tretích krajín ťažkosti pri získavaní dlhodobých víz a/alebo povolení na pobyt na účely dobrovoľníckej služby; 5.zvyšovanie informovanosti o výhodách nadnárodných dobrovoľníckych činností prostredníctvom informačných, poradenských a osvetových aktivít. Venovanie osobitnej pozornosti rovnomernému oslovovaniu mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. To zahŕňa aj propagáciu toho, že: a)dobrovoľnícke činnosti poskytujú mladým ľuďom konkrétny spôsob, ako prispieť k riešeniu spoločenských výziev; b)dobrovoľnícka skúsenosť zlepšuje osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj mladých ľudí a pomáha im rozvíjať zručnosti a kompetencie, ktoré sú na trhu práce potrebné a oceňované; c)existujú rámce na podporu identifikácie, dokumentácie a potvrdzovania vzdelávacích výstupov z dobrovoľníckych činností (vrátane nástrojov Youthpass a Europass), najmä prostredníctvom opatrení, ktoré zahŕňajú vnútroštátne zainteresované strany v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnanosti, sociálnych služieb a mládeže; 6.podporovanie a propagovanie činností zameraných na budovanie komunít v súvislosti s dobrovoľníckou činnosťou. To zahŕňa: a)podporu fungovania sietí dobrovoľníkov pôsobiacich v rámci existujúcich vnútroštátnych systémov, najmä tých, ktoré majú dlhodobú víziu, t. j. nie sú naviazané na trvanie jednotlivých projektov alebo ním obmedzené; b)podporu existujúcich európskych sietí spojených s dobrovoľníckou činnosťou, najmä Európskej siete solidarity a Europeers, ako aj ďalších zdrojov a platforiem dostupných prostredníctvom portálu Európskeho zboru solidarity na Európskom portáli pre mládež; c)nabádanie bývalých dobrovoľníkov, aby sa v úlohe ambasádorov alebo členov siete podelili o svoje skúsenosti prostredníctvom mládežníckych sietí, vzdelávacích zariadení a seminárov a školili súčasných alebo budúcich dobrovoľníkov;

d)nabádanie organizátorov dobrovoľníckych činností, aby podporovali dobrovoľníkov pri ich integrácii v hostiteľskej komunite počas ich činnosti a pri ich ďalšom zapájaní do dobrovoľníckych činností po návrate domov, s osobitným dôrazom na usmerňovanie mladých ľudí s nedostatkom príležitostí; 7.preskúmanie nových trendov a alternatívnych rozmerov a formátov dobrovoľníckej činnosti, a to aj prostredníctvom: a)propagácie, testovania formátov a zhromažďovania dôkazov v súvislosti s digitálnym dobrovoľníctvom, a to aj v nadnárodnom kontexte, ako doplnkom fyzickej mobility alebo ako samostatným formátom dobrovoľníckych činností. Môže to byť obzvlášť dôležité pre zlepšenie prístupu mladých ľudí s nedostatkom príležitostí k dobrovoľníckej činnosti; b)uznania hodnoty medzigeneračného dobrovoľníctva a jeho podporovania ako cenného spôsobu prispievania k riešeniu výziev, ktorým čelí starnúca spoločnosť, ako aj spôsobu zapojenia mladých ľudí do medzigeneračného dialógu, uľahčenia medzigeneračného prenosu vedomostí a zlepšenia sociálnej súdržnosti; 8.vytváranie synergií, komplementárnosti a kontinuity medzi systémami dobrovoľníckej činnosti a iniciatívami existujúcimi na európskej úrovni a (na rôznych úrovniach) v jednotlivých členských štátoch. To zahŕňa napríklad: a)výmenu informácií medzi členskými štátmi o existujúcich systémoch dobrovoľníckej činnosti vrátane vnútroštátnych systémov verejnej služby, ak existujú, a odovzdávanie týchto informácií Európskej komisii s cieľom uľahčiť ich uverejňovanie na Európskom portáli pre mládež v sekcii Wiki pre mládež a vypracovanie najlepších postupov; b)zváženie opatrení, ktorými by sa presadzoval a podporoval prenos najlepších postupov z iných systémov dobrovoľníckej činnosti; 9.podporovanie dobrovoľníckych činností, ktoré zmysluplne prispievajú k riešeniu výziev súvisiacich s klímou a so životným prostredím, a to prostredníctvom: a)podpory integrácie ekologických postupov do všetkých dobrovoľníckych projektov a činností, ako aj podpory environmentálne udržateľného a zodpovedného správania účastníkov a zúčastnených organizácií; b)podpory znižovania environmentálnej stopy dobrovoľníckych činností, napríklad znižovaním množstva odpadu, recykláciou a používaním udržateľných dopravných prostriedkov; c)podpory rozvoja dobrovoľníckych činností, ktoré sa zaoberajú témou ochrany životného prostredia, udržateľnosťou, cieľmi v oblasti klímy a prevenciou katastrof a následnou obnovou; 10.zahrnutie informácií o pokroku pri plnení tohto odporúčania do pravidelných aktualizácií v rámci stratégie EÚ pre mládež, najmä do plánovacích kalendárov budúcich vnútroštátnych činností (FNAP). TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY: 1.Podporila členské štáty, aby sa riadili týmto odporúčaním, prostredníctvom mechanizmov a nástrojov spolupráce v rámci stratégie EÚ pre mládež a programov EÚ pre mládež, najmä Európskeho zboru solidarity. 2.Uľahčovala vzájomné učenie a výmeny medzi členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach prostredníctvom činností ako partnerské učenie, partnerské poradenstvo, expertné skupiny, vytváranie sietí a iných štruktúr spolupráce, a to aj so zameraním na synergie a komplementárnosť medzi systémami na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni vrátane vnútroštátnych systémov verejnej služby, ak existujú. Na tento účel využila existujúce priestory, ako je napríklad Wiki pre mládež a Európsky portál pre mládež, kde si členské štáty a mimovládne organizácie (MVO) na rôznych úrovniach môžu vymieňať zdroje a poznatky. 3.Preskúmala nové trendy a formáty dobrovoľníckej činnosti prostredníctvom zhromažďovania dôkazov, vypracovania najlepších postupov a prípravy usmernení a príručiek, najmä pokiaľ ide o digitálne alebo kombinované dobrovoľníctvo a medzigeneračné dobrovoľníctvo. 4.Propagovala európske príležitosti na dobrovoľnícku činnosť mládeže vrátane ľudí s nedostatkom príležitostí a informovala o nich prostredníctvom Európskeho portálu pre mládež, ktorý obsahuje nástroj na registráciu na činnosti v oblasti solidarity v rámci Európskeho zboru solidarity. V spolupráci s členskými štátmi pridala na Európsky portál pre mládež odkazy na príslušné vnútroštátne webové sídla. 5.Uľahčovala nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí so zdravotným postihnutím tým, že do konca roka 2023 navrhne preukaz EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím, ktorý by mal byť uznávaný vo všetkých členských štátoch EÚ. V návrhu bude vychádzať zo skúseností z prebiehajúceho pilotného projektu preukazu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím v ôsmich členských štátoch a z európskeho parkovacieho preukazu pre osoby so zdravotným postihnutím. 6.Ďalej rozvíjala, propagovala a podporovala využívanie existujúcich nástrojov EÚ, ktoré podporujú potvrdzovanie výstupov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, najmä Youthpass a platformu Europass, a to aj prostredníctvom európskych digitálnych potvrdení pre vzdelávanie.