Tento návrh sa zameriava na skupiny spoločností, ktorých celosvetový konsolidovaný čistý obrat presahuje 750 miliónov EUR, a to v súlade s rozsahom pôsobnosti globálnej iniciatívy OECD o daňovej transparentnosti. Týmto návrhom sa nezavádzajú žiadne povinnosti pre malé a stredné podniky. Je primeraný z hľadiska rozsahu pôsobnosti i informácií, ktoré sa majú zverejňovať, aby sa obmedzili náklady na dodržiavanie súladu a ďalšie náklady dotknutých spoločností, a aby zároveň nebola ohrozená ich konkurencieschopnosť, resp. aby neboli neúmerne vystavené rizikám dvojitého zdanenia. Zodpovedá mnohostrannému prístupu, ktorý podporuje skupina G20 i OECD. Komisia bude na týchto otázkach so všetkými príslušnými medzinárodnými partnermi naďalej proaktívne pracovať.

Reagujúc na výzvy zo strany G20 a od iných subjektov je na to, aby bola možná verejná kontrola toho, či sa daň platí tam, kde boli dosiahnuté zisky, potrebná väčšia transparentnosť zo strany spoločností. V tomto návrhu sa vyžaduje, aby nadnárodné podniky zverejňovali v osobitnej správe dane z príjmov, ktoré platia, ako aj ostatné príslušné daňové informácie. Nadnárodné podniky, či už so sídlom v EÚ alebo mimo nej, s obratom viac než 750 miliónov EUR budú musieť dodržiavať tieto dodatočné požiadavky na transparentnosť. Po prvýkrát nielen európske podniky, ale aj mimoeurópske nadnárodné podniky, ktoré podnikajú v Európe, budú mať tie isté povinnosti podávať správu.

Z hľadiska hospodárskeho vplyvu návrh neznamená významnú dodatočnú administratívnu záťaž, lebo veľmi veľké skupiny nadnárodných podnikov budú aj tak musieť predkladať daňovým úradom komplexnejšie výkazy CBCR, keď sa zavedie balík ATAP. Na všetky veľmi veľké nadnárodné podniky s činnosťami v EÚ sa bude vzťahovať rovnaká požiadavka na zverejňovanie bez ohľadu na to, či majú ústredie v EÚ alebo v tretej krajine. Tieto verejné výkazy CBCR navyše poskytujú v jednom dokumente informácie, ktoré už sú vo veľkej miere prístupné v obchodných registroch jednotlivých členských štátov. Konkurencieschopnosť podnikov teda nebude ovplyvnená. Riziko, že by došlo k vytvoreniu ďalších daňových konfliktov a dvojitému zdaňovaniu, bude obmedzené, pretože verejne dostupné daňové informácie budú členené iba v prípade obmedzeného počtu daňových jurisdikcií. Pokiaľ ide o operácie v iných jurisdikciách, informácie sa vo všeobecnosti budú poskytovať na súhrnnom základe.

Pokiaľ ide o spoločenský prospech, táto iniciatíva reaguje na zvýšený dopyt po transparentnosti v súvislosti s daňovými záležitosťami skupín nadnárodných podnikov. Ak sa bude poskytovať viac informácií a vhodnejšou formou, malo by to prispieť aj k zvýšeniu dôvery verejnosti v spravodlivosť daňových systémov.

Väčšina jednotlivcov, ktorí zareagovali na verejnú konzultáciu, vyjadrila výzvu, aby EÚ viedla rozpravu a ak je to potrebné, aby v oblasti vykazovania podľa jednotlivých krajín išla na medzinárodnej úrovni nad rámec súčasných iniciatív. Mimovládne organizácie a odborové zväzy mali tendenciu s touto pozíciou súhlasiť. Na druhej strane väčšina podnikov uprednostňovala možnosť, aby sa na úrovni EÚ nešlo ďalej než do fázy vykonávania akčného plánu boja proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS), ktorý predložili G20/OECD a ktorý si vyžaduje, aby sa správy podľa jednotlivých krajín predkladali len daňovým úradom.

Útvary Komisie uskutočnili v období od júna do decembra 2015 rozsiahle konzultácie, ktorých výsledkom bolo zozbieranie názorov od vyše štyristo respondentov pochádzajúcich zo sféry podnikov, priemyselných združení, mimovládnych organizácií, jednotlivcov i skupín expertov (tzv. think tanky). Faktické zhrnutie tejto konzultácie je k dispozícii na webovom sídle Európskej komisie. Ad hoc výmeny, stretnutia a rokovanie za okrúhlym stolom na vysokej úrovni navyše umožnili Komisii dôkladnejšie pochopiť danú problematiku, a to vrátane výhod a rizík spojených s väčšou verejnou transparentnosťou v oblasti dane z príjmu právnických osôb. Všetky vstupy získané počas konzultácií boli dôkladne posúdené a zohľadnené.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Táto iniciatíva je z hľadiska rozsahu pôsobnosti a obsahu do veľkej miery založená na medzinárodnej zhode dosiahnutej v skupine G20. Zabezpečuje správnu rovnováhu medzi výhodami vyplývajúcimi z verejnej transparentnosti a potrebou silného a odolného hospodárstva EÚ. Táto iniciatíva reaguje na obavy, ktoré vyjadrili zainteresované strany v súvislosti s deformáciami na jednotnom trhu bez toho, aby bola ohrozená konkurencieschopnosť EÚ. Spoločnostiam by nemala spôsobovať neprimeranú administratívnu záťaž, vytvárať ďalšie daňové konflikty ani predstavovať riziko dvojitého zdanenia. Obmedzuje sa na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa, ktorým je vyššia transparentnosť.

Je to v súlade so smernicou o administratívnej spolupráci, v ktorej sa stanovuje, že dcérske podniky alebo pobočky v EÚ musia daňovým úradom poskytnúť správu CBCR svojej materskej skupiny v tretej krajine. Cieľom je skôr poskytnúť daňovej správe úplný súbor informácií potrebných na posúdenie potenciálne škodlivých daňových praktík, než poskytnúť širokej verejnosti všeobecný súbor údajov podľa jednotlivých krajín v záujme zvýšenia transparentnosti.

S cieľom zabezpečiť takú podrobnosť údajov, ktorá občanom umožní lepšie posúdiť, ako nadnárodné podniky prispievajú k blahobytu v každom členskom štáte, by sa informácie mali členiť podľa jednotlivých členských štátov. Keďže okrem toho niektoré tretie krajiny odmietajú rešpektovať normy dobrej správy v oblasti zdaňovania, a predstavujú tak osobitné daňové problémy, vysoká úroveň podrobnosti by sa mala vzťahovať aj na informácie o operáciách nadnárodných podnikov. EÚ sa zaviazala vypracovať na tomto základe spoločný zoznam určitých daňových jurisdikcií v súlade s oznámením Komisie z 28. januára 2016, v ktorom bol spresnený navrhovaný prístup a kritériá vypracúvania takéhoto zoznamu.

Zverejňovať sa budú len informácie, ktoré sú potrebné a dostatočné na splnenie stanovených cieľov tejto iniciatívy, a to: povaha činností, počet zamestnaných osôb, čistý vytvorený obrat (vrátane obratu dosiahnutého so spriaznenými osobami), zisk dosiahnutý pred zdanením, výška splatnej dane z príjmu v danej krajine v dôsledku zisku dosiahnutého v bežnom roku, skutočné platby vykonané do pokladnice krajiny v priebehu tohto roka a výška akumulovaných ziskov.

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)V nedávnych rokoch sa výrazne zväčšil problém vyhýbania sa dani z príjmu právnických osôb a stal sa veľkým zdrojom znepokojenia v Únii i celosvetovo. Európska rada vo svojich záveroch z 18. decembra 2014 uznala naliehavú potrebu pokročiť v úsilí v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam na celosvetovej úrovni i na úrovni Únie. Komisia vo svojich oznámeniach s názvom „Pracovný program Komisie na rok 2016 – Bežný prístup už nestačí“ a „Pracovný program Komisie na rok 2015 – Nový začiatok“ označila za prioritu potrebu prejsť na systém, podľa ktorého krajina, v ktorej sa vytvárajú zisky, je aj krajinou zdanenia. Komisia označila za prioritu aj potrebu reagovať na volanie našej spoločnosti po spravodlivosti a daňovej transparentnosti.

(2)Európsky parlament vo svojom uznesení zo 16. decembra 2015 o začlenení transparentnosti, koordinovanosti a konvergencie do politík dane z príjmov právnických osôb v Únii uznal, že zvýšenie transparentnosti v oblasti zdaňovania príjmov právnických osôb môže zlepšiť výber daní, zefektívniť prácu daňových orgánov a má rozhodujúci význam pre zvýšenie dôvery verejnosti v daňové systémy a vlády.

(3)V nadväznosti na závery Európskej rady z 22. mája 2013 sa do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ začlenila doložka o preskúmaní, v ktorej sa od Komisie žiada, aby zvážila možnosť zavedenia povinnosti pre veľké podniky v ďalších priemyselných odvetviach vypracúvať každoročné správy podľa jednotlivých krajín so zreteľom na vývoj v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a výsledky súvisiacich európskych iniciatív.

(4)Skupina G20 v novembri 2015 vyzvala na zavedenie celosvetovo spravodlivého a moderného medzinárodného daňového systému a schválila „Akčný plán OECD na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov“ (BEPS), ktorého cieľom je poskytnúť vládam jasné medzinárodné riešenia v súvislosti s nedostatkami a nesúrodosťami v súčasných predpisoch, ktoré umožňujú presúvať zisky podnikov na miesta s nulovým alebo nízkym zdanením, kde nemusí dochádzať k žiadnej tvorbe reálnej hodnoty. Konkrétne v opatrení č. 13 akčného plánu BEPS sa pre niektoré nadnárodné podniky zavádza dôverné podávanie správ podľa jednotlivých krajín vnútroštátnym daňovým úradom. Komisia 27. januára 2016 prijala „balík opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam“. Jedným z cieľov tohto balíka je transponovať opatrenie č. 13 akčného plánu BEPS do práva Únie prostredníctvom zmeny smernice Rady 2011/16/EÚ.

(5)Posilnená verejná kontrola daní z príjmu právnických osôb platených nadnárodnými podnikmi, ktoré vykonávajú činnosti v Únii, je zásadným prvkom ďalšieho zvyšovania sociálnej zodpovednosti podnikov, prispievania k blahobytu prostredníctvom daní, podpory spravodlivejšej daňovej súťaže v Únii prostredníctvom lepšie informovanej verejnej rozpravy a obnovenia dôvery verejnosti v spravodlivosť vnútroštátnych daňových systémov. Túto verejnú kontrolu možno dosiahnuť prostredníctvom správy s informáciami o dani z príjmu, a to bez ohľadu na to, kde je konečný materský podnik nadnárodnej skupiny usadený.

(6)Verejnosť by mala mať možnosť kontrolovať všetky činnosti skupiny, ak niektoré podniky zo skupiny pôsobia v Únii. V prípade skupín, ktoré vykonávajú činnosti v Únii iba prostredníctvom dcérskych podnikov alebo pobočiek, by tieto dcérske podniky a pobočky mali uverejňovať a sprístupňovať správu konečného materského podniku. Z dôvodu proporcionality a účinnosti by však povinnosť uverejňovať a sprístupňovať správu mala byť obmedzená na stredné alebo veľké dcérske podniky usadené v Únii, prípadne na pobočky porovnateľnej veľkosti otvorené v členskom štáte. Rozsah pôsobnosti smernice 2013/34/EÚ by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom rozšíriť na pobočky otvorené v členskom štáte podnikom, ktorý je usadený mimo Únie.

(7)V záujme zamedzenia dvojitému podávaniu správ v bankovom sektore by konečné materské podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ a ktoré do svojich správ pripravených v súlade s článkom 89 smernice 2013/36/EÚ zahŕňajú všetky svoje činnosti a všetky činnosti svojich prepojených podnikov zahrnutých do konsolidovaných účtovných závierok vrátane činností, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia tretej časti hlavy 1 kapitoly 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, mali byť oslobodené od požiadaviek na podávanie správ stanovených v tejto smernici.

(8)Správa s informáciami o dani z príjmu by mala obsahovať informácie o všetkých činnostiach podniku alebo všetkých prepojených podnikov skupiny ovládaných konečným materským podnikom. Informácie by mali vychádzať zo špecifikácií výkazníctva v opatrení č. 13 akčného plánu BEPS a mali by byť obmedzené na to, čo je nevyhnutné, aby sa umožnila účinná verejná kontrola, aby zverejnením nevznikali neprimerané riziká alebo nevýhody. Správa by mala obsahovať aj stručný opis povahy činností. Takýto opis môže vychádzať z kategorizácie stanovenej v tabuľke 2 prílohy III ku kapitole V usmernení OECD o dokumentácii o transferovom oceňovaní. Správa by mala zahŕňať celkový opis s vysvetleniami, ak obsahuje významné rozdiely na úrovni skupiny medzi výškou vzniknutých daní a výškou zaplatených daní, pričom by sa zohľadňovali príslušné sumy týkajúce sa predchádzajúcich účtovných rokov.

(9)S cieľom zabezpečiť takú podrobnosť údajov, ktorá občanom umožní lepšie posúdiť, ako nadnárodné podniky prispievajú k blahobytu v každom členskom štáte, by sa informácie mali členiť podľa jednotlivých členských štátov. S vysokou mierou podrobnosti by navyše mali byť uvedené aj informácie týkajúce sa operácií nadnárodných podnikov, pokiaľ ide o určité daňové jurisdikcie, ktoré predstavujú osobitný problém. Pre všetky ostatné operácie v tretích krajinách by sa informácie mali uvádzať súhrnným spôsobom.

(10)S cieľom posilniť zodpovednosť voči tretím stranám a zabezpečiť vhodné riadenie by členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov konečného materského podniku, ktorý je usadený v Únii a ktorý má povinnosť vypracúvať, uverejňovať a sprístupňovať správu s informáciami o dani z príjmu, mali byť kolektívne zodpovední za zabezpečenie plnenia povinností podávať správu. Vzhľadom na to, že členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov dcérskych podnikov, ktoré sú usadené v Únii a ktoré sú ovládané konečným materským podnikom usadeným mimo Únie, alebo osoby poverené vykonávaním úkonov zverejňovania pre pobočku môžu, mať obmedzené poznatky o obsahu správy s informáciami o dani z príjmu pripravenej konečným materským podnikom, ich povinnosť uverejniť a sprístupniť správu s informáciami o dani z príjmu by mala byť obmedzená.

(11)S cieľom zabezpečiť, aby prípady nedodržania predpisov boli sprístupnené verejnosti, by štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti mali skontrolovať, či správa s informáciami o dani z príjmu bola predložená a prezentovaná v súlade s požiadavkami tejto smernice a sprístupnená na webovom sídle príslušného podniku alebo na webovom sídle prepojeného podniku.

(12)Táto smernica má za cieľ zvýšiť transparentnosť a verejnú kontrolu dane z príjmov právnických osôb tak, že upraví existujúci právny rámec týkajúci sa povinností, ktoré sú uložené spoločnostiam a podnikom v súvislosti so uverejňovaním správ na účely ochrany záujmov spoločníkov a tretích osôb v zmysle článku 50 ods. 2 písm. g) ZFEÚ. Ako rozhodol Súdny dvor najmä vo veci C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler, článok 50 ods. 2 písm. g) ZFEÚ odkazuje na potrebu chrániť záujmy „tretích osôb“ vo všeobecnosti bez toho, aby sa rozlišovali alebo vyčleňovali akékoľvek kategórie patriace do rozsahu pôsobnosti uvedeného termínu. Navyše cieľ dosiahnuť slobodu usadiť sa, ktorá je na základe článku 50 ods. 1 ZFEÚ veľmi všeobecným spôsobom udelená inštitúciám, nemožno obchádzať ustanoveniami článku 50 ods. 2 ZFEÚ. Vzhľadom na to, že táto smernica sa netýka harmonizácie daní, ale len povinností uverejňovať správy s informáciami o dani z príjmu, článok 50 ods. 1 ZFEÚ predstavuje primeraný právny základ.

(13)S cieľom stanoviť určité daňové jurisdikcie, pre ktoré by sa mala uvádzať vysoká úroveň podrobnosti, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vypracovanie spoločného zoznamu Únie týchto daňových jurisdikcií. Tento zoznam by sa mal vypracovať na základe určitých kritérií identifikovaných na základe prílohy 1 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vonkajšej stratégii pre účinné zdaňovanie [COM(2016) 24 final]. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočnila počas svojej prípravnej práce primerané konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, a aby tieto konzultácie uskutočnila v súlade so zásadami uvedenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva, ako ju schválili Európsky parlament, Rada a Komisia a ktorá čaká na formálne podpísanie. V snahe zabezpečiť rovnakú účasť na príprave delegovaných aktov Európsky parlament a Rada dostávajú všetky dokumenty súčasne s expertmi členských štátov a ich experti majú systematický prístup na zasadnutia skupiny expertov Komisie, ktorá sa zaoberá prípravou delegovaných aktov.

(14)Keďže cieľ tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov jej účinku ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

(15)Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie.

(16)V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch sa členské štáty zaviazali v odôvodnených prípadoch pripojiť k svojim oznámeniam transpozičných opatrení jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

(17)Smernica 2013/34/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU: