Primárnou povinnosťou štátnych subjektov v súvislosti so slobodou prejavu a slobodou médií je zdržať sa zasahovania a cenzúry a zabezpečiť priaznivé prostredie pre inkluzívnu a pluralitnú verejnú diskusiu. Zákonný obsah, aj keď by mohol byť označený za škodlivý, je všeobecne chránený slobodou prejavu a je potrebné k nemu pristupovať inak ako k nezákonnému obsahu, ktorého odstránenie môže byť odôvodnené. Európsky súd pre ľudské práva dospel k záveru, že toto je vo vzťahu k voľbám osobitne dôležité.

Od roku 2010 do roku 2014 klesli celkové príjmy vydavateľov tlačených médií o 13,45 miliardy EUR a digitálne príjmy stúpli o 3,98 miliardy EUR: to znamená čistú stratu príjmov vo výške 9,47 miliardy EUR (-13 %) . Okrem toho vydavatelia spravodajstva uvádzajú, že súčasná kríza v tomto odvetví už viedla k rozpusteniu alebo obmedzeniu ich redakčných tímov.

Po druhé, k šíreniu dezinformácií dochádza v kontexte hlbokej transformácie mediálneho sektora. Vzostup platforiem pôsobiacich v mediálnom sektore hlboko ovplyvňuje novinárov a profesionálne spravodajské mediálne kanály, ktoré sa v podstate stále snažia prispôsobiť svoje obchodné modely a hľadať nové spôsoby speňaženia obsahu. Okrem toho niektoré platformy prevzali funkcie, ktoré boli tradične späté s mediálnymi kanálmi, a vstupujú do odvetvia spravodajstva ako agregátory obsahu a distribútori bez toho, aby nevyhnutne prevzali redakčné rámce a spôsobilosti týchto kanálov. Sú ekonomicky motivované k tomu, aby oslovovali veľkú základňu používateľov s využitím možností celosvetovej siete, a aby maximalizovali čas, ktorí používatelia trávia na ich serveroch, pričom často uprednostňujú kvantitu informácií pred ich kvalitou bez ohľadu na vplyv, ktorý to bude mať.

Stále viac je rozšírený názor, že online platformy by mali nielen dodržiavať právne záväzky podľa práva EÚ a vnútroštátneho práva, ale mali by aj konať s náležitou zodpovednosťou s ohľadom na ich hlavnú úlohu zaistiť bezpečné online prostredie, chrániť používateľov pred dezinformáciami a poskytnúť používateľom prístup k rôznym politickým názorom.

–zabezpečiť transparentnosť sponzorovaného obsahu, najmä politickej reklamy a reklamy zameranej na aktuálne problémy; dopĺňať by to mali registre, v ktorých sú poskytnuté úplné informácie o sponzorovanom obsahu, ako sú napr. skutočná totožnosť sponzora, vynaložené sumy a použité kritériá cielenia. Mali by byť zavedené podobné mechanizmy, aby používatelia chápali, prečo bola na nich zameraná daná reklama,

–zintenzívniť a preukázať účinnosť snahy o zrušenie falošných účtov,

–pomôcť používateľom posudzovať obsah pomocou ukazovateľov dôveryhodnosti zdrojov, založených na objektívnych kritériách a schválených združeniami spravodajských médií, v súlade s novinárskymi zásadami a postupmi, transparentnosťou týkajúcou sa vlastníctva médií a overenou totožnosťou;

–oslabiť viditeľnosť dezinformácií zlepšením vyhľadateľnosti dôveryhodného obsahu;

–stanoviť jasné systémy označovania a pravidlá pre fungovanie tzv. botov a zabezpečiť, aby nebolo možné pomýliť si ich činnosti s činnosťami ľudí,

–dať používateľom nástroje, ktoré im umožnia interaktívne používanie internetu podľa vlastných predstáv tak, aby mohli objavovať obsah a mať prístup k rôznym zdrojom správ predstavujúcim alternatívne názory, poskytovať im jednoducho dostupné nástroje na nahlasovanie dezinformácií,

–zabezpečiť, aby elektronické služby už v štádiu návrhu obsahovali záruky proti dezinformáciám; tie by mali napríklad zahŕňať podrobné informácie o fungovaní algoritmov, ktoré určujú priority pri zobrazovaní obsahu, ako aj vývoj metodík testovania;

–zabezpečiť dôveryhodným organizáciám na overovanie faktov a akademickým inštitúciám prístup k údajom platforiem (najmä prostredníctvom aplikačných programovacích rozhraní) a zároveň rešpektovať súkromie používateľov, obchodné tajomstvá a duševné vlastníctvo, čo im umožní lepšie pochopiť fungovanie súvisiacich algoritmov a lepšie analyzovať a monitorovať dynamiku dezinformácií a ich vplyv na spoločnosť.

Opatrenia presadzujúce tieto ciele by mali prísne rešpektovať slobodu prejavu a obsahovať záruky, aby sa zabránilo ich zneužitiu, napríklad vo forme cenzurovania kritického, satirického, nesúhlasného alebo šokujúceho prejavu. Takisto by mali prísne dodržiavať záväzok Komisie zachovávať otvorený, bezpečný a spoľahlivý internet.

Komisia zorganizuje multilaterálne fórum o dezinformáciách, aby poskytla rámec pre efektívnu spoluprácu medzi príslušnými zainteresovanými stranami vrátane online platforiem, reklamného priemyslu a hlavných inzerentov, médií a zástupcov občianskej spoločnosti, a aby zabezpečila záväzok koordinovať a rozšíriť úsilie v boji proti dezinformáciám. Ide o iné fórum ako internetové fórum EÚ zamerané na teroristický obsah na internete. Prvým výstupom fóra by mal byť Kódex postupov v oblasti dezinformácií pre celú EÚ, ktorý bude uverejnený v júli 2018 s cieľom dosiahnuť merateľné výsledky do októbra 2018. Komisia posúdi jeho vykonávanie po rozsiahlej konzultácii so zainteresovanými stranami a na základe kľúčových ukazovateľov výkonnosti vychádzajúcich z uvedených cieľov. Ak by sa preukázalo, že výsledky nie sú dostatočné, Komisia môže navrhnúť ďalšie opatrenia vrátane opatrení regulačnej povahy. Komisia zároveň začne realizovať štúdiu na preskúmanie uplatniteľnosti pravidiel EÚ a možných nedostatkov v súvislosti s identifikáciou sponzorovaného online obsahu. V tejto súvislosti Komisia preskúma aj účinnosť možných nástrojov na identifikáciu sponzorovaného online obsahu.

3.1.2.Posilnenie overovania faktov, kolektívnych znalostí a spôsobilosti monitorovania dezinformácií

Overovatelia faktov sa objavili ako neoddeliteľný prvok v mediálnom hodnotovom reťazci, ktorí overujú a posudzujú dôveryhodnosť obsahu na základe faktov a dôkazov. Analyzujú aj zdroje a procesy tvorby a šírenia informácií. Dôveryhodnosť overovateľov faktov závisí od ich nezávislosti a od ich dodržiavania prísnych pravidiel etiky a transparentnosti.

Hustá sieť silných a nezávislých overovateľov faktov je nevyhnutnou požiadavkou pre zdravý digitálny ekosystém. Je potrebné, aby overovatelia faktov vychádzali z prísnych noriem, ako je Kódex zásad Medzinárodnej siete pre overovanie faktov.

Okrem toho, mnohé aspekty dezinformácií sú naďalej nedostatočne analyzované a prístup k údajom online platforiem je stále obmedzený. Účinná reakcia si vyžaduje rozsiahly súbor faktov a dôkazov o šírení dezinformácií a ich vplyve. Zhromažďovanie a analýza ďalších údajov overovateľmi faktov a akademickými výskumnými pracovníkmi by mali zahŕňať tieto činnosti:

–priebežné monitorovanie rozsahu, techník a nástrojov a presnej povahy a možného vplyvu dezinformácií,

–identifikovanie a mapovanie dezinformačných mechanizmov, ktoré prispievajú k zosilňovaniu účinku v digitálnom svete,

–podiel na vývoji spravodlivých, objektívnych a spoľahlivých ukazovateľov transparentnosti zdrojov a

–výmenu znalostí so spravodajskými médiami, platformami a verejnými orgánmi s cieľom zlepšiť informovanosť verejnosti o dezinformáciách.

Kľúčovými požiadavkami sú poskytovanie lepšieho prístupu k údajom online platforiem a bezpečného priestoru na analýzu a výmenu informácií.