Uznesenie Európskeho parlamentu o podiele obnoviteľnej energie v EÚ a návrhoch konkrétnych opatrení (2004/2153(INI))



Úradný vestník 227 E , 21/09/2006 S. 0599 - 0608



P6_TA(2005)0365 Obnoviteľná energia v EÚ Uznesenie Európskeho parlamentu o podiele obnoviteľnej energie v EÚ a návrhoch konkrétnych opatrení (2004/2153(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o podiele obnoviteľnej energie v EÚ (KOM(2004)0366), - so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou [1], - so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave [2] (smernica o biopalivách), - so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané "Energia pre budúcnosť: obnoviteľné zdroje energie – Biela kniha pre stratégiu a akčný plán spoločenstva" (KOM(1997)0599), - so zreteľom na svoje uznesenie z 1. apríla 2004 o Medzinárodnej konferencii o obnoviteľnej energii (jún 2004, Bonn) [3], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0227/2005), 1. víta vyššie uvedené oznámenie Komisie o podiele obnoviteľnej energie v EÚ a vyzýva Komisiu, aby naďalej vyvíjala ambicióznu a zároveň realistickú stratégiu v oblasti obnoviteľných energií; 2. uznáva výnimočnú dôležitosť obnoviteľných energií, spoločne s energetickou účinnosťou a úsporou energie, nielen aby sa prekonalo zhoršovanie zdravia a životného prostredia a zabezpečil sa trvalo udržateľný rozvoj, ktorý spĺňa ciele ochrany klímy stanovené pre Európu, ale aj aby sa prispelo k inovácii a rozvoju na regionálnej a národnej úrovni, obchodným príležitostiam a vytváraniu pracovných miest v súlade s lisabonským programom; 3. ďalej zdôrazňuje, že obnoviteľné energie spojené s úspornými opatreniami pre energiu znižujú závislosť Európy na dovozoch energie a zmenšujú tak politické a hospodárske riziká, ktoré z týchto dovozov vyplývajú; 4. vyzýva Komisiu, aby stanovila ambiciózne, avšak reálne ciele pre emitovanie s veľmi nízkym obsahom CO2 alebo bez obsahu CO2 a aby CO2 neutrálne energetické technológie do roku 2020 dodávali 60 % dodávok elektrickej energie EÚ, v prospech cieľov týkajúcich sa európskej klímy a bezpečnosti dodávok; 5. upozorňuje, že pojem "obnoviteľná energia" sa nevzťahuje len na veternú energiu, ale že aj s inými zdrojmi obnoviteľnej energie ako vodné elektrárne, solárno-termické elektrárne, geotermálne elektrárne a biomasa, sa dá hospodáriť tak, aby sa zlepšila stabilita siete; Dvadsaťjeden obnoviteľných energií pre 21. storočie 6. uznáva potenciál veľkej rôznorodosti viac ako 21 rôznych technológií pre obnoviteľné energie, ktoré sú v zásade vhodné nielen pre všetky geografické oblasti, ale aj pre všetky príslušné druhy využívania energie; 7. uznáva, že obnoviteľné energie sú najrýchlejšie sa rozvíjajúcim odvetvím energetického priemyslu nielen v Európe, ale dokonca na celom svete, s rastom viac ako 20 % ročne pri veternej a solárnej energii vyrábanej fotoelektricky, a že rozvoj technológií týkajúcich sa obnoviteľnej energie vytvoril viac ako 300000 pracovných miest; 8. uznáva, že sa v rámci rôznych technológií týkajúcich sa obnoviteľnej energie dosiahli významné zníženia nákladov, v určitých prípadoch až do 50 % za obdobie 15 rokov, ale konštatuje, že treba dosiahnuť ďalšie zníženia nákladov, čo si bude vyžadovať značné stimuly; 9. žiada ohlásené prijatie Akčného plánu o biomase, silnejšiu podporu solárno-termických elektrární na juhu EÚ a koordinovaný veľký projekt pre veternú energiu Severného mora, aby sa podporoval rýchly rozmach týchto obnoviteľných energií; 10. víta skutočnosť, že EÚ zohráva vďaka úsiliu určitých členských štátov v celosvetovom meradle pri väčšine technológií pre obnoviteľnú energiu vedúcu úlohu, a vyzýva k novým iniciatívam a smerniciam platným v celej EÚ; 11. poukazuje na potenciál biomasy, ktorý sa musí využiť systematickým prístupom k využívaniu a integrovanému zachovaniu priestoru; 12. uznáva aj potenciál geotermálnej energie v oblasti výroby tepla a elektrickej energie a žiada, aby sa potenciálu geotermálnej energie venovala väčšia pozornosť pri politike; 13. víta opatrenia na podporu vodíkovej technológie, ako aj hospodárstva založeného na využívaní vodíka a zdôrazňuje skutočnosť, že vodík je nosičom energie, výhody čoho sa prejavujú predovšetkým pri jeho výrobe z obnoviteľných zdrojov energie, čím dochádza k účinnej podpore ochrany životného prostredia, trvalo udržateľného rozvoja a opatrení na boj proti skleníkovým efektom; Vytvorenie podmienok pre EÚ na jej ceste k prvenstvu na svetovom trhu v oblasti obnoviteľných energií 14. zdôrazňuje význam stanovenia záväzných cieľov pre rok 2020, ktoré by bolo jasným signálom pre účastníkov trhu, ktorými sú napríklad veľké energetické podniky a finančné spoločenstvo, ako aj pre politikov jednotlivých štátov, že obnoviteľné energie sú budúcnosťou energetiky EÚ a súčasťou jej environmentálnej a priemyselnej stratégie; 15. vyzýva Komisiu, aby naďalej prísne monitorovala dodržiavanie indikatívnych národných cieľov členskými štátmi a pripravila strednodobú stratégiu EÚ pre obnoviteľnú energiu na obdobie po roku 2010, a to dodatočne k detailnému vyhodnoteniu pokroku dosiahnutom pri uskutočňovaní cieľov pre rok 2010, pomeru nákladov a úžitku pre konečných spotrebiteľov (vrátane zohľadnenia externých nákladov), ako aj pokroku v zlepšovaní energetickej účinnosti; 16. pripomína svoje vyššie uvedené uznesenie z 1. apríla 2004, v rámci ktorého prevažná väčšina poslancov žiadala o stanovenie cieľa na úrovni 20 % podielu obnoviteľných energií na celkovej spotrebe energie v EÚ do roku 2020; 17. poukazuje na skutočnosť, že nové štúdie, najmä tie, ktoré berú do úvahy scenáre energetickej účinnosti pre všetky sektory, ukazujú, že pri lepších podmienkach pre obnoviteľnú energiu a energetickú účinnosť je realizovateľný i ambicióznejší cieľ; 18. žiada preto Komisiu, aby vypracovala scenáre účinnosti na strane dopytu, ktoré by v súvislosti s klimatickými zmenami sledovali cieľ obmedzenia nárastu globálnej teploty na 2 °C v porovnaní s úrovňou pred industrializáciou a vytvorili lepší základ pre stanovenie dlhodobých cieľov vo vzťahu k obnoviteľným energiám; 19. konštatuje, že pri systematickejšom prístupe k energetickej politike, ktorý zahŕňa a zároveň urýchľuje, okrem iného prostredníctvom vyšších stimulov, širokú škálu možností úspory energie, energetickej účinnosti a obnoviteľných energií, by sa 25 % podiel celkovej spotreby energie EÚ mohol do roku 2020 zabezpečiť obnoviteľnými energiami; domnieva sa, že pri plnení tohto cieľa by dôležitú úlohu zohralo ďalšie znižovanie relatívnych nákladov na technológie využívajúce obnoviteľnú energiu, a to najmä stimulovaním dopytu a výskumu a vývoja; 20. konštatuje, že ciele EÚ musia byť rozdelené na sektorálne a národné ciele, aby mohli byť dávané potrebné signály tak silne diferencovaným trhom s energiou, ako sú sektor elektrickej energie, sektor palív a sektor vykurovania a chladenia, a tým vytvorené jednoduchšie, ale aj hospodársky atraktívnejšie predpoklady pre investície do výskumu a využívania obnoviteľnej energie; vyzýva preto Komisiu, aby stanovila záväzné ciele pre každý z týchto troch sektorov; 21. nazdáva sa, že stimuly vo forme daňových úľav sú vo všeobecnosti účinným prostriedkom na podporu obnoviteľných energií; vyzýva členské štáty, aby používali takéto nástroje a vyzýva Komisiu, aby odstránila všetky prekážky, ktoré pri tom členským štátom stoja v ceste; Vykurovanie a chladenie: hlavný trh pre nízkoteplotné obnoviteľné energie 22. poukazuje na to, že na vykurovanie a chladenie budov pripadá približne 40 % celkovej spotreby energie v EÚ a požaduje systematický prístup, pri ktorom by sa integrovala najlepšia dostupná technológia na zníženie potreby vykurovania a chladenia s energiou s nízkou hustotou z nízkoteplotných obnoviteľných zdrojov energie alebo z kogeneračných či trigeneračných jednotiek; 23. víta pokrok, ktorý sa dosiahol pri energetickom riešení novej výstavby, v rámci ktorej má integrácia solárnej architektúry, izolačných materiálov a obnoviteľných energií za následok výstavbu nízko energetických, pasívne energetických až nadmerne energetických domov, ktoré vyrobia za rok viac energie ako môžu spotrebovať; 24. poukazuje na obrovský nárast produktivity, ktorý možno dosiahnuť zlepšenou integráciou úspor energie a obnoviteľných energií do prefabrikovaných stavebných materiálov, ako sú strechy a fasády; 25. zdôrazňuje pokrok v oblasti solárno-termického vykurovania, avšak vyjadruje poľutovanie nad veľkými rozdielmi medzi súčasnou výkonnosťou na osobu v niektorých vedúcich členských štátoch (Cyprus, Rakúsko, Grécko a Nemecko) a väčšinou ďalších členských štátov a pripomína vysoký potenciál využitia solárno-termickej energie v EÚ; 26. zdôrazňuje význam toho, aby na trhy prenikli chladiace systémy, t. j. termálne poháňané chladiace systémy založené na využívaní solárno-termickej energie, biomasy alebo geotermálnej energie, a poznamenáva, že nárast v oblasti chladenia pomocou obnoviteľných zdrojov energie je nevyhnutným riešením tlaku na trhu vzniknutého v dôsledku narastajúceho dopytu po chladení; 27. poukazuje na potenciál trhu s obnoviteľnými energiami, akými sú biomasa a geotermálna energia v rámci rozvíjajúceho sa odvetvia ústredného diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré súvisia s výrobou zelenej elektrickej energie a s použitím nízkoteplotných systémov, ktoré využívajú na vykurovanie alebo chladenie budov "odpadovú" energiu; 28. poukazuje na potenciál, ktorý ponúkajú siete na diaľkové vykurovanie a chladenie, ktoré ako infraštruktúry umožňujú optimálne využívanie a kombináciu širokého spektra energetických vstupov bez fosílnych palív: prebytky tepla z výroby elektrickej energie, rôzne formy tepla z obnoviteľných zdrojov energie (napr. geotermickej energie, tepla/chladu z morskej vody, vody z jazier alebo z biomasy), tepelných čerpadiel, ako aj tepla zo spaľovania biologicky rozložiteľného odpadu a/alebo priemyselných procesov; 29. konštatuje, že investície do trvalo udržateľného bývania si vyžadujú vyššie náklady pri počiatočných investíciách, ale znižujú náklady na prevádzku budov; zdôrazňuje potrebu podnikov energeticky účinných služieb, ktoré by prekonali medzeru medzi investorom a užívateľom a vyzýva európske inštitúcie, aby využili navrhovanú smernicu o účinnosti konečnej spotreby energie a energetických službách na vytvorenie stabilného trhu pre tento druh investície; 30. vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s celkovou energetickou účinnosťou a využívaním obnoviteľných energií rozšírila rozsah pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov [4] (smernica o budovách) na všetky budovy určené na podnikanie s rozlohou viac ako 250 m2 a predložila návrh smernice o obnoviteľných energiách v oblasti vykurovania a chladenia; 31. zdôrazňuje, že EÚ nemá, v rozpore so svojím prístupom k odvetviu výroby elektrickej energie a palív, systematický prístup k podpore výroby energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia, a to i napriek tomu, že tento sektor je mimoriadne závislý na dovoze plynu a ropy a že náklady spojené so zvýšením podielu obnoviteľnej energie sú porovnateľne nízke; preto žiada o vypracovanie stratégie pre celú EÚ zameranej na to, aby sa vykurovacie a chladiace jednotky využívajúce energiu vyrobenú z obnoviteľných zdrojov stali prostredníctvom zvýšenia výroby konkurencieschopnými; v tejto súvislosti konštatuje, že byrokratické predpisy na úrovni EÚ, ktoré musia dodržiavať majitelia domov a stavitelia, nie sú vhodným spôsobom, akým sa dá tento cieľ dosiahnuť, a vhodnejším spôsobom by bola smernica stanovujúca realistické, avšak ambiciózne ciele, a koordináciu činností členských štátov vychádzajúcu z dočasne obmedzených stimulov pre vstup na trh; 32. v tejto súvislosti sa domnieva, že Komisia by mala predložiť návrh smernice o vykurovaní a chladení v podobnom formáte ako bol návrh smernice o biopalivách (KOM (2001)0547); 33. žiada Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi zaviedla najneskôr do roku 2012 minimálne stavebné normy pre všetky súkromné domy, založené na normách pasívnej energie (menej ako 10 kW/m2); 34. žiada Komisiu a ECOFIN, aby urýchlene vykonali účinné opatrenia na odbúranie dotácií so škodlivými dôsledkami na životné prostredie v oblasti vykurovania a chladenia; žiada členské štáty, aby použili účinné stimuly vo forme daňových úľav s cieľom podporiť využívanie obnoviteľných energií v oblasti vykurovania a chladenia a žiada Komisiu, aby odstránila všetky prekážky využívania takýchto energií; Elektrická energia: spravodlivé trhové podmienky pre výrobu obnoviteľnej elektrickej energie 35. pripomína cieľ 21 % podielu obnoviteľných energií v celkovom mixe elektrickej energie v EÚ, stanovený v smernici 2001/77/ES; 36. pripomína, že tento cieľ predstavuje podiel na celkovej spotrebe elektrickej energie a žiada všetky inštitúcie EÚ, aby nezabudli na enormný potenciál zníženia spotreby elektrickej energie prostredníctvom aktívnych politík zameraných na spotrebiteľov elektrickej energie ako celok; 37. poznamenáva, že Komisia víta skutočnosť, že niektoré členské štáty, najmä Nemecko a Španielsko, zaviedli primeraný politický rámec pre plnenie ich národných cieľov a podotýka, že ostatné vlády podľa predpovedí nedosiahnu svoje národné ciele, ku ktorých plneniu sa zaviazali; nalieha na Komisiu, aby využila možnosti, ktoré jej dáva smernica 2001/77/ES na zavedenie záväzných národných cieľov; 38. vyzýva Komisiu, aby do svojej správy pre rok 2005 o smernici 2001/77/ES začlenila ďalšie ustanovenia o odstránení všetkých prekážok (napr. administratívnych a politických), ako aj o spravodlivom a slobodnom prístupe k rozvodnej sieti a nediskriminačných tarifách, ktoré v súčasnosti zabraňujú rozvoju obnoviteľných zdrojov elektrickej energie vo viacerých členských štátoch; 39. poukazuje na to, že Komisia označila administratívne prekážky, ako uvádza článok 6 ods. 1 smernice 2001/77/ES, v mnohých členských štátoch za značné a vyzýva Komisiu, aby začala voči týmto členským štátom konanie; 40. poukazuje na to, že Komisia okrem toho zistila, že nerovnaké zabezpečenie prístupu k rozvodnej sieti v niektorých členských štátoch znemožňuje ďalší vývoj zámerov týkajúcich sa elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala na uplatňovanie článku 7 smernice 2001/77/ES a aby začala voči týmto členským štátom konanie; 41. konštatuje, že na trhu s elektrickou energiou naďalej neexistujú rovnaké podmienky pre hospodársku súťaž medzi dodávateľmi elektrickej energie a bývalými monopolne štruktúrovanými distribútormi a malými a strednými poskytovateľmi obnoviteľnej energie a vyzýva Komisiu, aby túto skutočnosť zohľadnila, okrem iného pri hodnotení smernice 2001/77/ES; 42. vyzýva členské štáty, aby pokračovali v rozvoji národných stratégií a štruktúr na podporu obnoviteľných energií s cieľom znížiť byrokraciu pri plánovaní a udeľovaní oprávnení, uľahčiť prístup k rozvodnej sieti a zabezpečiť záruky pôvodu, zachovať stabilitu siete a skúmať dotácie škodlivé pre životné prostredie; 43. vyzýva Komisiu a Radu, aby pri všetkých zdrojoch energie umožnili zohľadnenie zásady "znečisťovateľ platí" a internalizáciu externých nákladov; 44. konštatuje, že rozvoj veternej energie bol významný v niektorých európskych štátoch, ktoré na konci roku 2004 dosiahli výkon viac ako 34600 MW, čím prekonali všetky očakávania, a vyzýva na ďalší výskum zameraný na riešenie problémov, ktoré sa týkajú regulácie energie a stability sietí; pripomína, že výstavba veterných elektrární by sa mala uskutočňovať uvážene, aby sa obmedzili problémy pociťované obyvateľstvom dotknutých oblastí; s poľutovaním konštatuje, že nedošlo k očakávanému rozvoju celého potenciálu výroby elektrickej energie z biomasy; v tejto súvislosti víta oznámenie Komisie o Akčnom pláne pre biomasu; 45. poukazuje na to, že trh EÚ s elektrickou energiou ešte stále trpí množstvom vážnych deformácií, ako sú nedostatočné požiadavky na separáciu vlastníckych pomerov, neefektívne veľkoodberateľské trhy, rastúca koncentrácia trhu, vysoké priame a nepriame dotácie, absencia nediskriminačného prístupu k vyrovnávacím zariadeniam, napr. k veľkým akumulačným vodným elektrárňam, neoddelené fondy pre odstavenie zariadení a chýbajúca internalizácia externých nákladov, a žiada, aby sa Komisia zaoberala týmito problémami vo svojich koncoročných správach o vnútornom trhu s elektrickou energiou a plynom a uskutočnila nové právne iniciatívy s cieľom ukončiť tieto obrovské trhové deformácie, ktoré znevýhodňujú výrobu obnoviteľnej energie; 46. ľutuje, že EÚ doteraz nedostatočne podporovala uvedenie solárno-termickej elektrárenskej technológie na trh; vyzýva Komisiu, aby prispela k intenzívnejšiemu využívaniu veľkého potenciálu tejto technológie; 47. zastáva názor, že vysokonapäťové vedenie jednosmerného prúdu môže významne podporiť využívanie obnoviteľnej energie; 48. poukazuje na obrovský potenciál pobrežnej veternej energie pri Severnom mori a žiada, aby inštitúcie EÚ prispeli prostredníctvom fondov TEN-E k účinnej koordinácii medzi susednými štátmi Severného, Baltického a Írskeho mora s cieľom integrovať tieto potenciály do európskeho systému rozvodných sietí pri najnižších možných nákladoch; poukazuje na to, že podobne veľký potenciál veternej energie existuje v južnom Maroku a vyzýva Komisiu, aby zvážila strategické partnerstvo s krajinami Magrebu v oblasti obnoviteľných energií; 49. žiada, aby sa v dlhodobom časovom horizonte vytvoril harmonizovaný európsky stimulačný systém, ktorý by spĺňal tieto kritériá: a) musí prispievať k dosahovaniu súčasných, ako aj ambicióznejších cieľov pre nadchádzajúce obdobie; b) musí byť kompatibilný s princípmi vnútorného trhu s elektrickou energiou; c) musí byť súčasťou systematického prístupu smerujúceho k rozvoju obnoviteľných zdrojov, ktorý zohľadňuje vlastnosti rôznych zdrojov obnoviteľnej energie, spoločne s rôznymi technológiami a geografickými rozdielmi; d) musí podporovať používanie obnoviteľných zdrojov energie účinným spôsobom a byť jednoduchý a zároveň čo možno najúčinnejší, predovšetkým z hľadiska nákladov; e) musí internalizovať externé náklady všetkých zdrojov energie; f) musí zahŕňať postačujúce prechodné obdobia pre národné podporné systémy na udržanie dôvery investora; a domnieva sa, že na základe týchto kritérií by jednotná legislatíva Spoločenstva o európskych systémoch pevných nákupných cien energie mohla mať zmysel z dlhodobého hľadiska, ale že aj kvótny model alebo model výberového konania sa môžu vziať do úvahy pod podmienkou, že súčasné nedostatky týchto modelov, ktoré vyšli najavo v niektorých členských štátoch, môžu byť odstránené; 50. upozorňuje na skutočnosť, že v rámci EÚ existujú ostrovy využívajúce napr. nezávislé elektrárne, ktoré sa opierajú predovšetkým o pokročilé hybridné technológie výroby energie využívajúce obnoviteľné formy energie v kombinácii s technológiami uskladnenia s cieľom zvýšiť ich účinnosť; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v tomto smere podnikli ďalšie kroky; vyzýva Komisiu, aby preskúmala osvedčené postupy týkajúce sa správy sietí s cieľom vyriešiť problémy súvisiace s napojením na obnoviteľné energie, predovšetkým siete veternej a solárnej energie; 51. konštatuje, že časť výroby elektrickej energie pomocou technológií pre obnoviteľné zdroje energie, predovšetkým fotovoltaickej elektrickej energie, je ešte stále nákladná; nabáda Komisiu a členské štáty, aby podporovali opatrenia na zníženie nákladov, predovšetkým prostredníctvom výskumnej a vývojovej činnosti a koncipovali stimuly tak, aby to naďalej viedlo k technologickým vylepšeniam a zníženiu nákladov; Doprava: na prvom mieste účinnosť a až potom palivá z obnoviteľných zdrojov 52. považuje dopravu za odvetvie vytvárajúce obrovskú závislosť na dovozoch nafty za vysoko nestabilné ceny, ktoré v dôsledku znečisťovania ovzdušia zapríčiňuje veľké zdravotné problémy a je zodpovedné za najrýchlejšie rastúci objem emisií CO2; 53. berie na vedomie, že zvýšenie účinnosti prostredníctvom štrukturálnych opatrení, napríklad lepším územným plánovaním regiónov a miest, zmenou spôsobu dopravy tovaru a osôb, a postupné zvyšovanie noriem účinnosti výkonu vozidiel a lietadiel v odvetví dopravy sú rozhodujúce a dopĺňajú stratégiu týkajúcou sa palív vyrobených z obnoviteľných zdrojov energie; 54. nalieha na Komisiu, aby využila analýzy celkového dosahu palív na životné prostredie, tzv. energetické reťazce orientované na dopravu, vypracované Spoločným výskumným strediskom Komisie v rámci jeho štúdie CONCAWE, pred iniciovaním hlavných politických opatrení EÚ v tejto oblasti; 55. žiada členské štáty, aby splnili ciele stanovené v smernici o biopalivách a využili finančné stimuly, ktoré umožňuje smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny [5]; domnieva sa, že podpora využívania biopalív vytvorí nové príležitosti pre udržateľný rozvoj vidieka a otvorí nové možnosti pre inovatívne poľnohospodárske produkty; dúfa, že výsledky hodnotenia technických parametrov pre miešanie etanolu s bežnými palivami sú postačujúce a že bude možné čo najskôr pozmeniť prílohy smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998, týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS [6]; 56. žiada Komisiu, aby zahrnula do jej Akčného plánu pre biomasu povinný záväzok pre predajcov palív postupne začleňovať do ich predaja stále viac palív vyrobených z biomasy; 57. zdôrazňuje, že používanie etanolu ako paliva prispeje k rozmachu poľnohospodárskych oblastí v EÚ a zvýšeniu hodnoty poľnohospodárskych surovín; domnieva sa, že na základe súčasných reforiem a krátení finančnej podpory (spoločná poľnohospodárska politika, cukor) by mohla podpora používania a výroby etanolu ako paliva vytvoriť pre tento sektor nové možnosti odbytu; 58. vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na najnovšie technológie využívala potenciál bioenergie a biopalív v spojení s trvalo udržateľným poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom a trvalo udržateľným odpadovým hospodárstvom v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a stratégie odpadového hospodárstva EÚ; Biomasa: spiaci obor medzi obnoviteľnými energiami 59. poukazuje na to, že biomasa má oproti konvenčným zdrojom energie, a aj oproti určitým iným obnoviteľným energiám, veľa výhod, predovšetkým pomerne nízke náklady, nižšiu závislosť na krátkodobých zmenách počasia, podporu regionálnych hospodárskych štruktúr a poskytovanie alternatívnych zdrojov príjmu pre poľnohospodárov; 60. ľutuje preto, že obrovský potenciál biomasy v oblasti obnoviteľných energií nebol vyčerpaný v súlade s jej technickým potenciálom za realizovateľných nákladov; víta preto oznámenie Komisie o tom, že predloží Akčný plán o biomase a nabáda Komisiu k predloženiu ambiciózneho textu, zahŕňajúceho konkrétne právne záväzné návrhy; 61. zdôrazňuje, že výhody biomasy pre oblasť elektrickej energie vyniknú najmä vtedy, keď sú zariadenia projektované na rovnomerné využívanie energie, tepla a chladenia; 62. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby použili štrukturálne a kohézne fondy na podporu využívania biomasy; 63. žiada Komisiu a členské štáty, aby využili obrovský potenciál druhého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (rozvoj vidieka) s cieľom podporiť trvalo udržateľné využívanie biomasy; 64. žiada Komisiu, aby začlenila ekologicky hospodárne využívanie biomasy medzi svoje priority pre špecifické programy 7. rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj (7. RP); 65. zdôrazňuje obrovský potenciál spoločného spaľovania biomasy a fosílnych palív (napr. uhlia), ktorým sa v krátkom časovom období môže hospodárne zvýšiť podiel obnoviteľnej energie, pričom z dlhodobého hľadiska sa musia vybudovať zariadenia, ktoré spaľujú len biomasu; 66. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že národná daňová politika nebude prekážkou rozvoja výroby biomasy; 67. nabáda členské štáty, aby preverili svoje daňové systémy a odstránili všetky nepotrebné daňové zaťaženia pre využívateľov biomasy a považovali zníženia daní za účinné stimuly; 68. víta podnet Komisie na vytvorenie Akčného plánu pre biomasu; keďže však ide o komplexnú a kontroverznú otázku, žiada Komisiu, aby uskutočnila rozsiahle diskusie s verejnými a zainteresovanými osobami, na základe ktorých bude možné pripraviť vyrovnaný a ambiciózny pracovný plán do budúcnosti; 69. domnieva sa, že opatrenia na rozsiahlejšie využívanie biomasy pri výrobe obnoviteľných foriem energie pri použití trvalo udržateľných metód výroby nesmie poskytovať EÚ ospravedlnenie nevenovať sa výskumu zameranému na dosiahnutie väčšej energetickej účinnosti (zníženie množstva energie používanej ako palivá, na vykurovanie, elektrickej energie, atď.), ako možného spôsobu zníženia finančného zaťaženia poľnohospodárov; 70. žiada, aby predpisy o koexistencii a označovaní, ktoré platia pre kultiváciu a využívanie geneticky modifikovaných organizmov pri výrobe potravín, platili aj v oblasti obnoviteľných energií; 71. oceňuje príspevok spoločnej poľnohospodárskej politiky pri výrobe obnoviteľných energií prostredníctvom biomasy a biopalív a nalieha, aby sa podporil ich ďalší rozvoj a využitie; považuje za nevyhnutné zvýšiť možnosť spolufinancovania investičných plánov zo strany Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a iných štrukturálnych fondov, s cieľom dosiahnuť vyrovnaný a racionálny rozvoj a využitie zdrojov obnoviteľnej energie, pod podmienkou, že využívanie týchto energií prinesie pozitívne výsledky v oblasti energie a životného prostredia a je v súlade s trvalo udržateľnými výrobnými postupmi; 72. žiada, aby sa pri výrobe energie prednostne podporovalo využívanie vedľajších poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov, ako sú plodiny pestované na menej kvalitných pozemkoch, rezivo zo živých plotov a vedľajšie produkty lesného hospodárstva (odpadové drevo), aby sa tak do veľkej miery vylúčila konkurencia s výrobou základných potravín; 73. uznáva potenciál výroby obnoviteľnej energie, ktorý umožňuje účinne prispievať k diverzifikácii a zároveň zabezpečovať poľnohospodárske príjmy, vytvárať pracovné miesta, prispievať k ochrane prírody a k výrobe čistej energie; zdôrazňuje však, že bezpečnosť zásobovania potravinami musí byť naďalej uprednostňovaná pred výrobou energie; preto sa domnieva, že je dôležité prijať opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby sa v oblastiach s výhodnými poľnohospodárskymi výnosmi nahrádzala výroba potravín výrobou energie a takto zabrániť zvyšovaniu dovozu potravín do EÚ; 74. uznáva, že sektor lesného hospodárstva je nevyužitým zdrojom energie, ktorý môže zohrávať podstatnú úlohu nielen pri rozvoji a rozšírení trhu s biomasou, ale aj pri priblížovaní zdroja energie spotrebiteľom; Inovácie: význam lepšej koordinácie na európskej, národnej a miestnej a regionálnej úrovni 75. trvá na tom, že súdržná európska stratégia v oblasti obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti sa dá dosiahnuť len pri lepšej interakcii medzi všetkými relevantnými stranami; zdôrazňuje predovšetkým význam miestnej a regionálnej úrovne v tejto stratégii; 76. žiada podstatné zvýšenie objemu finančných prostriedkov pre nový program Inteligentná energia pre Európu v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013 s cieľom zlepšiť budovanie siete na výmenu osvedčených postupov a stimulovať komunity, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje na 100 %; 77. podporuje Komisiu v tom, že podpora obnoviteľných energií by mala byť v budúcnosti podstatnou súčasťou európskej štrukturálnej politiky; a poukazuje na to, že predovšetkým pre nové členské štáty pritom vznikajú príležitosti pre posilnenie ich malého a stredného priemyslu; Výskum a vývoj: priorita pre obnoviteľnú energiu a energetickú účinnosť 78. konštatuje, že solárno-termicky získavaná elektrická energia, obnoviteľné zdroje energie súvisiace s morom ako napríklad morské prúdy, vlny a príliv, ako aj energia získavaná osmózou sú novými potenciálnymi oblasťami výrobyobnoviteľnej elektrickej energie a že EÚ by do nich mala v rámci činnosti výskumu a vývoja veľkoryso investovať; 79. víta vedúcu úlohu EÚ vo svete v oblasti technológií pre obnoviteľnú energiu; 80. podotýka, že v oblasti energetiky potrebujú všetky nedovyvinuté technológie v prvých rokoch vývoja určitú mieru podpory a upozorňuje na skutočnosť, že Medzinárodná energetická agentúra uviedla, že v období rokov 1974 až 2001 bolo na obnoviteľné energie vyčlenených len 8,2 % celkového množstva prostriedkov OECD určených na výskum a vývoj; 81. trvá na tom, že v rámci nadchádzajúcich špecifických programov 7. RP by mala byť podstatná suma venovaná na obnoviteľné energie a energetickú účinnosť, s ohľadom na mnohonásobný prínos obnoviteľných zdrojov energie pre zmenu klímy, nezávislosť energie a bezpečnosť dodávok energie; 82. zdôrazňuje, že 7. RP musí zahŕňať zvýšený objem finančných prostriedkov pre obnoviteľné zdroje energie a energetickú účinnosť; poukazuje na potrebu prekonania priepasti medzi fázami demonštračných aktivít, rozširovania a nákupu technológií pre obnoviteľné energie a zamerania sa na výskum v oblasti pobrežných veterných fariem; 83. nástojí na tom, že hlavné finančné nástroje Spoločenstva, a to štrukturálny a kohézny fond, ako aj finančná podpora poskytovaná v rámci programov Spoločenstva pre medzinárodnú spoluprácu, najmä ENPI, by sa mali orientovať na rozsiahle investície do nových a najhospodárnejších technológií pre obnoviteľnú energiu a úsporu energie; 84. vyzýva Európsku investičnú banku (EIB) a Európsku banku pre obnovu a rozvoj (EBRD), aby vo svojom portfóliu pre pôžičky súvisiace s energiou uplatňovali postupne sa zvyšujúce ciele, pokiaľ ide o podiel obnoviteľnej energie, a aby zamedzenie emisií skleníkových plynov stanovili za nevyhnutné kritérium pri výbere projektov, ktoré podporia; 85. nazdáva sa, že by pre oblasti solárnej výroby elektrickej energie, veternej energie, biomasy a integrácie obnoviteľných energií do stavebného sektora, vrátane kombinovanej výroby energie a tepla a diaľkového vykurovania a chladenia (CHP/DHC) na báze obnoviteľných zdrojov energie mali byť pripravené technologické platformy; 86. nabáda členské štáty, aby investovali do vzdelávania súvisiaceho s obnoviteľnými energiami, aby tak zabezpečili lepšiu informovanosť odborníkov a širokej verejnosti; 87. nazdáva sa, že existuje naliehavá potreba výskumu predovšetkým v oblastiach prognózy a dočasnej akumulácie elektrickej energie vyrobenej z nestabilných zdrojov energie, ako sú veterná a solárna energia; 88. požaduje rozšírenie existujúcej výmeny informačných postupov a zlepšenie transparentnosti databáz s cieľom umožniť vyššiu úroveň mnohostrannej spolupráce v oblasti výskumu životného prostredia a plánovania; Stratégia pre vývoz, rozvojová politika 89. zdôrazňuje zodpovednosť EÚ za podporu najmenej a menej rozvinutých krajín a rýchlo sa rozvíjajúcich národných hospodárstiev pri rozvoji, podpore a financovaní prispôsobenej technológie pre obnoviteľné energie; 90. vyzýva EÚ, aby v tejto oblasti naďalej obhajovala svoje vedúce postavenie vo svete a svoje záväzky zo Svetového summitu v Johannesburgu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal 26. augusta – 4. septembra 2002, a aby využívala svoj vplyv na ďalšie posilnenie účinnej politiky šírenia obnoviteľnej energie v príslušných medzinárodných organizáciách; 91. zdôrazňuje význam obnoviteľných energií v rozvojovej spolupráci a v rámci Európsko-stredomorského partnerstva; 92. vyzýva Komisiu, aby viac podporovala využívanie solárno-termickej technológie pre elektrárne v južnej a východnej oblasti Stredozemného mora; 93. poukazuje na to, že existuje obrovský potenciál pre spoluprácu s krajinami severnej Afriky a oblasti Stredozemného mora pri získavaní solárnej, geotermickej a veternej energie v záujme ďalšieho rozvoja týchto oblastí, ako aj vývozu technológie z trhu EÚ a dovozu elektrickej energie na tento trh; 94. vyzýva EÚ, aby pomáhala zvýšiť úroveň využívania obnoviteľných energií v rozvojových krajinách v záujme zmiernenia chudoby, predchádzania konfliktom a trvalo udržateľného rozvoja; 95. vyzýva Komisiu a Radu, aby pri rozvojovej pomoci a predovšetkým pri stratégiách boja proti chudobe dávali prioritu podpore trvalo udržateľného zásobovania energiou a vyzvali veľké finančné inštitúcie, ako sú EIB, EBRD, Svetová banka a národné exportné úverové agentúry k tomu, aby dali prednosť investíciám do obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti s cieľom podporiť a uľahčiť vývoj v tomto smere; Inštitúcie Európskej únie ako vlajková loď v oblasti obnoviteľnej energie 96. žiada inštitúcie EÚ, aby dávali kladný a jasný príklad európskym občanom prostredníctvom využívania obnoviteľných energií vo vlastných budovách a spôsoboch dopravy; 97. vyzýva predsedníctvo Parlamentu, aby prijalo dlhodobý záväzok v súvislosti s postupným zavádzaním obnoviteľných energií pri zásobovaní Parlamentu elektrickou energiou, pri vykurovaní a chladení a dopravných potrebách Parlamentu a spojilo toto úsilie s opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti v rámci fungovania Parlamentu; * * * 98. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33. [2] Ú. v. EÚ L 123, 17.5.2003, s. 42. [3] Ú. v. EÚ C 103 E, 29.4.2004, s. 838. [4] Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65. [5] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/75/ES (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 100). [6] Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1). --------------------------------------------------