[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 9.12.2004 KOM(2004) 795 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE O NÁVRHOCH AKČNÝCH PLÁNOV KOMISIE V RÁMCI EURÓPSKEJ POLITIKY SUSEDSTVA (EPS) OZNÁMENIE KOMISIE RADE O NÁVRHOCH AKČNÝCH PLÁNOV KOMISIE V RÁMCI EURÓPSKEJ POLITIKY SUSEDSTVA (EPS) 1. ÚVOD V strategickom dokumente EPS z mája 2004[1] bol stanovený postup Komisie pri budovaní európskej politiky susedstva v nasledujúcich rokoch. Dokument je výsledkom vyše ročnej intenzívnej práce, ktorá sa opierala o oznámenie Komisie „Väčšia Európa – susedstvo: Nový rámec vzťahov s východnými a južnými susedmi“[2]. Uskutočnili sa konzultácie s členskými štátmi a generálnym tajomníkom/vysokým predstaviteľom, ako aj s partnerskými krajinami. V strategickom dokumente z roku 2004 boli definované ciele a zásady, geografický rozsah a metodika, ktorá sa má používať pri implementácii EPS. Rada „uvítala návrh Komisie realizovať EPS prostredníctvom akčných plánov, ktoré by mali schváliť aj dotknuté susedné krajiny“ [3]. Komisia už ukončila konzultácie o prvom súbore návrhov akčných plánov, ktoré v súčasnosti predložila na schválenie Rade, a ktoré boli následne predložené asociačným radám alebo radám pre spoluprácu na schválenie s každým z dotknutých partnerov. Cieľom tohto oznámenia je zasadenie akčného plánu do politického rámca EPS, predovšetkým v kontexte súčasného politického vývoja najmä na Ukrajine. 2. HLAVNÉ čRTY EPS EPS ponúka prostriedky na posilnenie vzťahov medzi EÚ a jej partnermi, ktoré sa odlišujú od možností dostupných európskym krajinám podľa článku 49 Zmluvy o Európskej únii. EPS je určené susedným partnerom Únie, ktorí nie sú účastníkmi súčasného prístupového alebo predprístupového procesu. Cieľom EPS je zdieľať výhody rozšírenia so susednými krajinami formou posilňovania stability, bezpečnosti a všeobecného blaha. Utužovaním vzťahov krajín s EÚ môže EPS vytvoriť „okruh priateľov“ a zabrániť vzniku prípadných prekážok ich vzťahov. Ponúka krajinám možnosť zúčastňovať sa na rôznych aktivitách EÚ prostredníctvom väčšej spolupráce v politických otázkach, v otázkach bezpečnosti a ekonomiky, ako aj kultúry a vzdelávania. Nadviazaním užších vzťahov s partnermi sa EÚ snaží podnietiť týchto partnerov k tomu, aby podporovali spoločné hodnoty, ako je právny štát, riadna správa vecí verejných, rešpektovanie ľudských práv a podpora dobrých susedských vzťahov. EPS bude naďalej prispievať k prehlbovaniu spolupráce s partnerskými krajinami v širokom spektre oblastí vrátane politického dialógu a spolupráce, obchodu, aspektov vnútornej politiky, energetiky, dopravy, informačnej spoločnosti, životného prostredia, výskumu a inovácie, sociálnej politiky a medziľudských vzťahov. EPS je plne v súlade s nasledovnými cieľmi európskej bezpečnostnej stratégie (schválenej na zasadnutí Európskej rady v decembri 2003): „prispievať najmä k stabilite a riadnemu spravovaniu vecí verejných u našich bezprostredných susedov (a) smerom na východ od Európskej únie a do Stredozemia rozširovať okruh krajín, v ktorých sa správa vecí verejných realizuje riadnym spôsobom a s ktorými by sme mohli nadväzovať úzke vzťahy a rozvíjať spoluprácu.“ EPS je takisto hodnotným doplnením barcelonského procesu, v rámci ktorého umožní každému partnerovi, aby si vytvoril užší vzťah k EÚ vzhľadom na jeho konkrétne potreby a možnosti. 3. AKčNÉ PLÁNY Akčné plány predstavujú počiatočný krok na ceste k realizácii opísanej vízie. V súlade so závermi Rady sa v súčasnosti, pokiaľ ide o akčné plány, navrhuje[4]: „ aby boli schválené spoločne s dotknutými susednými krajinami. Mali by sa uplatňovať minimálne tri roky s možnosťou predĺženia po vzájomnej dohode. Takéto akčné plány by mali vychádzať zo spoločných zásad, je však potrebné, aby sa navzájom odlišovali a zohľadňovali osobitosti každej susednej krajiny, jej vnútroštátny reformný proces a jej vzťahy s EÚ. Je potrebné, aby akčné plány boli úplné, ale mali by takisto jasne identifikovať obmedzený počet kľúčových priorít a poskytovať skutočné podnety na reformu. Je potrebné, aby akčné plány prispeli, tam kde je to možné, k regionálnej spolupráci.“ Prvé navrhované akčné plány boli vypracované v spolupráci s partnermi, s ktorými EÚ uzavrela dohody o pridružení alebo partnerstve a spolupráci, ktoré sú v platnosti: Jordánsko, Moldavsko, Maroko, Tunisko, Ukrajina, Izrael a Palestínsky správny orgán. Ešte pre začatím práce na akčných plánoch pripravila Komisia správy o jednotlivých krajinách, ktoré boli použité pri stanovovaní priorít pre každú krajinu. Komisia zorganizovala v priebehu roku 2004 zisťovacie rozhovory so všetkými týmito partnermi v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Jednotlivé predsedníctva, sekretariát Rady a zástupcovia generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa Javiera Solanu sa zúčastnili na všetkých konzultáciách s týmito partnermi. Požadovaná intenzita a úroveň vzťahov s každým z EPS partnerov je rozdielna, odráža stupeň efektívneho zdieľania spoločných hodnôt, súčasné vzťahy s každou krajinou, jej potreby a možnosti, ako aj spoločné záujmy. Takéto „na mieru ušité“ akčné plány obsahujú niekoľko priorít, ktoré majú posilniť podporovanie týchto hodnôt. Medzi tieto hodnoty patrí napríklad posilňovanie demokracie a právny štát, rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd, vrátane slobody médií a vyjadrovania, ďalej práva menšín a podpora rozvoja sociálnej spoločnosti. Angažovanosť je potrebná aj pokiaľ ide o určité dôležité aspekty zahraničnopolitických aktivít EÚ, najmä boj proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia, ako aj úsilie o dosiahnutie vyriešenia konfliktov. Akčné plány by mali prispieť k cezhraničnej spolupráci. V tejto oblasti budú zohľadnené skúsenosti získané v rámci štrukturálnych politík. Individuálne priority stanovené v akčnom pláne musia byť ctižiadostivé aj realistické a vyjadrené čo najpresnejším a najšpecifickejším spôsobom, aby umožnili konkrétne sledovanie a monitorovanie záväzkov, ktoré jednotlivé strany prijali. Komisia poskytne v informatívnej podobe návrhy akčných plánov Európskemu parlamentu, ako aj Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Právnym základom spolupráce s každou partnerskou krajinou je v súčasnosti platná asociačná dohoda alebo dohoda o partnerstve a spolupráci. Po schválení zo strany členských štátov budú akčné plány schválené príslušnými asociačnými radami alebo radami pre partnerstvo a spoluprácu. Uskutoční sa tak formou návrhu rozhodnutia Rady, ktorý predloží Komisia. Bude sa týkať stanoviska, ktoré má Európske spoločenstvo a jeho členské štáty zaujať v rámci príslušnej asociačnej rady alebo rady pre partnerstvo a spoluprácu vzhľadom k prijatiu odporúčania o implementácii príslušného akčného plánu. Po ukončení tohto procesu sa budú spoločné orgány vytvorené na základe týchto dohôd (asociačné rady alebo rady pre spoluprácu a výbory a podvýbory) venovať príprave a monitorovaniu implementácie akčných plánov. Pokrok pri dosahovaní dohodnutých cieľov bude monitorovaný v rámci orgánov vytvorených príslušnými asociačnými radami alebo radami pre partnerstvo a spoluprácu – ktoré budú pozostávať zo zástupcov partnerských krajín, členských štátov, Európskej komisie a sekretariátu Rady. V súčasnosti sa prehodnocuje štruktúra vytvorená v rámci týchto dohôd, najmä podvýbory, aby sa zabezpečilo zohľadnenie všetkých priorít stanovených v akčných plánoch. Komisia bude vypracovávať pravidelné správy o dosiahnutom pokroku a oblastiach, ktoré si vyžadujú vynaloženie ďalšieho úsilia. Z tohto dôvodu bude Komisia žiadať partnerské krajiny, aby jej poskytovali informácie, a bude takisto čerpať z odborných posudkov iných relevantných organizácií, ako je Rada Európy, OBSE, orgány OSN a medzinárodné finančné inštitúcie. Komisia má v úmysle v priebehu roku 2006 predložiť Rade prvý súbor správ o pokroku dosiahnutom v krajinách, ktorých sa tieto akčné plány týkajú, a druhý súbor v roku 2007. Tak ako počas práce na EPS v minulosti bude sa Komisia aj teraz usilovať o podporu zo strany generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa pri problémoch týkajúcich sa politického dialógu, spolupráce a SZBP. Všetky návrhy týkajúce sa ďalšieho rozvoja zmluvných väzieb EÚ s každým z partnerov budú vypracovávané so zreteľom na tieto správy. Komisia navrhla, aby v závislosti od stupňa úspešnosti pri implementácii prvotných akčných plánov mohol byť každému partnerovi ponúknutý nový a širší zmluvný rámec pre zastrešenie jeho vzťahov s EÚ vo forme európskych dohôd o európskom susedstve. Implementácia priorít do akčných plánov bude prebiehať za finančnej podpory súčasných programov Meda a Tacis. Od začiatku uplatňovania ďalšieho finančného výhľadu navrhovala Komisia nový „politicky orientovaný“ nástroj európskeho susedstva a partnerstva (NESP), ktorý bude zameraný najmä na podporu implementácie akčných plánov EPN. 4. SÚčASNÝ POLITICKÝ KONTEXT Ukrajina patrí medzi tých partnerov, s ktorými bol návrh akčného plánu prerokovaný v priebehu roku 2004. Komisia predložila akčný plán pre Ukrajinu ako prejav jej silného záujmu a angažovanosti na budúcom vývoji tejto krajiny. Komisia odporučila, aby Rada predložila tento akčný plán na schválenie Rade pre spoluprácu medzi EÚ a Ukrajinou, hneď ako to vývoj na Ukrajine umožní, aby sa tak zabezpečila implementácia týchto ustanovení. Tieto ustanovenia zahŕňajú aj usporiadanie slobodných a riadnych volieb prezidenta v súlade s normami OBSE. 5. AKčNÉ PLÁNY V BUDÚCNOSTI Po návrhu Komisie sa Rada pre všeobecné záležitosti a zahraničnopolitické vzťahy 14. júna 2004 rozhodla zahrnúť do EPS Arménsko, Gruzínsko a Azerbajdžan. Bol to významný krok na ceste k angažovaniu sa EÚ v oblasti Južného Kaukazu. Rozhodnutie otvára perspektívu značne posilneného partnerstva. Ako prvý krok pripraví Komisia správy o jednotlivých krajinách, aby ich včas predložila Európskej rade v marci 2005. Tieto správy budú zároveň poskytovať základ pre odporúčanie, či a kedy by sa mali vypracovať akčné plány pre tieto krajiny. Okrem toho bude Komisia vzhľadom na dohody o pridružení, ktoré uzavrela EÚ s Egyptom a Libanonom, plne integrovať obe tieto krajiny do EPS a už začala pripravovať ich akčné plány. Aj pre tieto krajiny pripravuje Komisia správy o jednotlivých krajinách, aby ich včas predložila Európskej rade v marci 2005. Správy pomôžu určiť prioritné oblasti, na ktoré by sa akčné plány pre Egypt a Libanon mohli zamerať. Európska politika susedstva je otvorená aj pre krajiny, ako sú Bielorusko a krajiny v oblasti Stredozemia vrátane Líbye, ak splnia podmienky nevyhnutné na zahrnutie do EPS. [1] KOM(2004) 373,12.5.2004. [2] KOM(2003) 104,11.3.2003. [3] Závery Rady pre všeobecné záležitosti a zahraničnopolitické vzťahy zo 14. júna 2004. [4] Rada pre všeobecné záležitosti a zahraničnopolitické vzťahy zo 16. júna 2003 a 14. júna 2004.