3. Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2005, oddiel III - Komisia (SEK(2006)0916 - C6-0263/2006 - 2006/2070(DEC)) (SEK(2006)0915 - C6-0262/2006 - 2006/2070(DEC))



Úradný vestník 074 E , 20/03/2008 S. 0292 - 0319



3. Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2005, oddiel III - Komisia (SEK(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)) (SEK(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC)) Európsky parlament, - so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2005 [1], - so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskych spoločenstiev za rozpočtový rok 2005 - zväzok I (SEK(2006)0916 — C6-0263/2006, SEK(2006)0915 — C6-0262/2006) [2], - so zreteľom na výročnú správu Komisie o následných opatreniach k rozhodnutiam o absolutóriu za rok 2004 pre orgán udeľujúci absolutórium (KOM(2006)0642 a KOM(2006)0641) a na pracovný dokument zamestnancov Komisie o následných opatreniach k rozhodnutiam o absolutóriu za rok 2004 (SEK(2006)1376 a SEK(2006)1377), - so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Dosiahnuté politické ciele v roku 2005 (KOM(2006)0124), - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Súhrn dosiahnutých cieľov riadiacej činnosti Komisie v roku 2005 (KOM(2006)0277), - so zreteľom na výročnú správu Komisie o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2005 pre orgán udeľujúci absolutórium (KOM(2006)0279), - so zreteľom na súhrnnú správu Komisie s názvom Odpovede členských štátov na Výročnú správu Dvora audítorov za rok 2004 (KOM(2006)0184), - so zreteľom na zelenú knihu o Európskej iniciatíve týkajúcej sa transparentnosti, ktorú Komisia prijala 3. mája 2006 (KOM(2006)0194), - so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov č. 2/2004 k modelom "jednotného auditu" (a na návrh rámca vnútornej kontroly Spoločenstva) [3], - so zreteľom na oznámenie Komisie o orientačnom pláne k integrovanému rámcu vnútornej kontroly (KOM(2005)0252), - so zreteľom na Akčný plán Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly (KOM(2006)0009), - so zreteľom na prvú správu o výsledkoch realizácie akčného plánu Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly uverejnenú 19. júla 2006 (SEK(2006)1009), - so zreteľom na správu Výboru Snemovne lordov pre Európsku úniu, zverejnenú 13. novembra 2006 pod názvom Financial Management and Fraud in the European Union: Perceptions, Facts and Proposals, - so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2005 [4] a jeho osobitné správy spolu s odpoveďami kontrolovaných inštitúcií, - so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti vedenia účtov a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré poskytol Dvor audítorov v súlade s článkom 248 Zmluvy o ES [5], - so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5710/2007 — C6-0081/2007), - so zreteľom na články 274, 275 a 276 Zmluvy o ES a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome, - so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [6], a najmä na jeho články 145, 146 a 147, - so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov Európskych spoločenstiev č. 4/2006 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 [7], - so zreteľom na článok 70 a prílohu V rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská príslušných výborov (A6-0095/2007), A. keďže článok 274 Zmluvy o ES stanovuje, že zodpovednosť za plnenie rozpočtu Spoločenstva nesie Komisia, ktorá ju má vykonávať v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia v spolupráci s členskými štátmi, B. keďže najúčinnejším spôsobom, ako môže Komisia preukázať svoj skutočný záväzok zabezpečiť transparentnosť a riadne finančné hospodárenie, je využiť všetky možné prostriedky na ich dosiahnutie a venovať plnú podporu iniciatívam zameraným na skvalitnenie finančného riadenia s cieľom získať od Európskeho dvora audítorov kladné vyhlásenie o vierohodnosti (DAS - Odvodené z francúzskeho výrazu "Déclaration d'assurance"), C. keďže zlepšovanie finančného hospodárenia v EÚ sa musí podporovať a stimulovať dôkladným monitorovaním pokroku v Komisii a v členských štátoch, D. keďže osobitnou črtou vykonávania politík EÚ je tzv. zdieľané riadenia rozpočtu Spoločenstva medzi Komisiou a členskými štátmi, na základe ktorého členské štáty spravujú 80 % výdavkov Spoločenstva, E. keďže prevzatie zodpovednosti za kontrolu prípravy finančných informácií členskými štátmi, a požiadavka, najmä pri vykonávaní bodu 44 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení [8] týkajúceho sa súhrnov dostupných auditov a vyhlásení, by mali značne prispieť k zlepšeniu hospodárenia s rozpočtom Spoločenstva, zabezpečeniu dokončenia integrovaného rámca vnútornej kontroly v EÚ a k získaniu kladného vyhlásenia o vierohodnosti, F. keďže Európsky parlament vo svojich uzneseniach o absolutóriu za rok 2003 z 12. apríla 2005 [9] a za rok 2004 z 27. apríla 2006 [10] navrhol, aby každý členský štát predkladal vyhlásenie o zverejnení ex ante a výročné vyhlásenie o vierohodnosti ex post o svojom využívaní finančných prostriedkov EÚ, G. keďže hlavnou zásadou požadovanou Európskym parlamentom je, aby Komisia v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES niesla konečnú zodpovednosť za riadenie rozpočtu Spoločenstva a členské štáty mali právomoci na riadenie im poskytnutých finančných prostriedkov, H. keďže Rada pre hospodárske a finančné záležitosti vo svojich záveroch zo schôdze z 8. novembra 2005 odmietla návrh Európskeho parlamentu týkajúci sa vyhlásení na úrovni jednotlivých členských štátov [11], I. keďže v bode 44 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 sa stanovuje, že príslušné kontrolné orgány v členských štátoch vypracujú hodnotenie týkajúce sa súladu riadiacich a kontrolných systémov s právnymi predpismi Spoločenstva a že členské štáty sa zaväzujú vypracovať na príslušnej národnej úrovni ročné zhrnutie dostupných kontrol a vyhlásení, J. keďže zmenou a doplnením nariadenia o rozpočtových pravidlách nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006, ako aj v súlade s návrhom Komisie uvedeným vo vyššie spomenutom akčnom pláne sa zásada účinnej vnútornej kontroly stanovuje ako jedna z rozpočtových zásad, K. keďže Dvor audítorov v bode 2.10 svojej výročnej správ za rozpočtový rok 2005 v súvislosti s vytvorením integrovaného rámca vnútornej kontroly zdôrazňuje, že "jedným z najdôležitejších cieľov, ktoré prijala Komisia, je proporcionalita a nákladová efektívnosť kontrol" (bod 2.10); pričom v tomto kontexte uviedol, že proces zjednodušovania (napr. rozšírenejšie využívanie paušálnych a jednorazových platieb, zjednodušených pravidiel obstarávania a grantov) a používanie osvedčení auditu a vyhlásení o vierohodnosti od tretích strán zodpovedných za plnenie rozpočtu by mohlo zohrať významnú úlohu, L. keďže vyššie spomenutá Rada pre hospodárske a finančné záležitosti z 8. novembra 2005 vo svojich záveroch prisúdila rovnaký zásadný význam zavedeniu integrovaného rámca vnútornej kontroly, ako aj jasnosti a zjednodušeniu právnych predpisov týkajúcich sa kontrol a "žiadala, aby Komisia hodnotila náklady na kontroly podľa oblasti výdavkov" (odsek 5), M. keďže práca Výboru pre kontrolu rozpočtu vo všeobecnosti a postup udelenia absolutória konkrétne sú procesom, ktorého cieľom je: 1. stanoviť plnú zodpovednosť Komisie ako celku a jej jednotlivých členov, ako aj zodpovednosť ostatných relevantných zúčastnených strán na finančnom hospodárení EÚ v súlade so zmluvou, 2. uplatňovať na tento účel každoročný postup, ktorý Európskemu parlamentu umožní priamy kontakt s hlavnými zúčastnenými stranami zodpovednými za dané riadenie a 3. zlepšiť finančné hospodárenie v EÚ so zreteľom na výsledky auditu Dvora audítorov, čím sa vytvorí pevnejší základ pre rozhodovanie, N. keďže Výbor pre rozpočet by mal v rozpočtovom postupe na budúci rok zohľadniť výsledky a odporúčania uvedené v absolutóriu za rok 2005, O. keďže rozsudkom európskeho Súdu pre verejnú službu z 13. decembra 2006 vo veci F-17/05 Carvalho bolo zrušené rozhodnutie Komisie z 22. septembra 2004 o predĺžení invalidity, HORIZONTÁLNE OTÁZKY Vyhlásenie o vierohodnosti Vierohodnosť vedenia účtov 1. berie na vedomie, že okrem výnimiek uvedených vo svojich pripomienkach Dvor audítorov zastáva názor, že konečná ročná účtovná závierka Európskych spoločenstiev vyjadruje pravdivo finančnú situáciu Spoločenstiev k 31. decembru 2005 a výsledky transakcií a tokov hotovosti za príslušný rozpočtový rok (kapitola 1, vyhlásenie o vierohodnosti, odseky V až VIII); žiada Dvor, aby v budúcich výročných správach uvádzal ďalšie podrobnosti o osobitne zasiahnutých oblastiach politiky a členských štátoch; 2. osobitne oceňuje úsilie, ktoré vynaložila Komisia na schválenie účtov za rozpočtový rok pri dodržaní termínov na vypracovanie účtovnej závierky stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách; 3. vyjadruje však svoje znepokojenie nad pripomienkami Dvora audítorov v súvislosti s chybami v sumách zaznamenaných v účtovnom systéme (nadhodnotenie záväzkov, celková suma dlhodobého aj krátkodobého predbežného financovania) a chyby v miestnych účtovných systémoch niektorých generálnych riaditeľstiev; 4. žiada Komisiu, aby bezodkladne odstránila tieto nedostatky, na ktoré upozornil Dvor audítorov, s cieľom predísť ich dosahu na vierohodnosť účtovnej závierky za rok 2006; 5. víta skutočnosť, že na základe opakovaných žiadostí Európskeho parlamentu sa v novom článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovilo, že účtovník Komisie podpisuje účty; a je oprávnený kontrolovať prijaté informácie a vznášať námietky; zdôrazňuje, že účtovník potrebuje jasnú právomoc na vykonávanie tejto zodpovednosti, najmä v súvislosti s uskutočňovaním kontrol; vyzýva Komisiu, aby informovala Výbor pre kontrolu rozpočtu o tom, aké organizačné zmeny vykonala alebo plánuje vykonať, s cieľom umožniť účtovníkovi plniť si svoje povinnosti podľa nového článku 61; 6. konštatuje, že v dôsledku uznesenia k rozhodnutiu o absolutóriu za rozpočtový rok 2004 Komisia poskytla informácie o neznámych účtoch; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že poskytované informácie doteraz nesprehľadnili operácie uskutočnené na týchto účtoch; poznamenáva, že finančné prostriedky pripísané na tieto účty by sa mali presunúť späť do rozpočtu ako iné príjmy; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby vysvetlila, prečo sa ešte nezačlenili do rozpočtu účty vedené mimo rozpočtu v súvislosti s prevádzkou supermarketu Economat; 7. vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov uvedeného vo výročnej správe za rok 2005 (bod 1.49) účtovník nedodržal účtovné pravidlá č. 2 a 12, pokiaľ ide o novú štruktúru a prezentáciu súvahy a revidovanú úpravu dôchodkových záväzkov Spoločenstiev; poznamenáva, že účtovník Komisie pozmenil účtovné pravidlá č. 2 a 12 v októbri 2006; 8. konštatuje so znepokojením, že Dvor audítorov zistil chyby v zaznamenaných sumách predbežného financovania, a žiada Komisiu, aby bezodkladne napravila uvedené nedostatky tak, aby účty čo najvierohodnejšie vyjadrovali finančnú situáciu Spoločenstiev; pripomína Komisii jej záväzok informovať každých šesť mesiacov rozpočtový orgán o riadení predbežného financovania; Rozpočtové riadenie 9. je znepokojený opätovným nárastom neuhradených záväzkov a žiada vyššiu mieru čerpania prostriedkov v nasledujúcich troch rokoch; 10. upozorňuje na to, že hlavný podiel záväzkov zrušených na základe pravidla n+2, pripadá na Európsky sociálny fond (ESF); žiada členské štáty, aby zabezpečili rýchlejšie predkladanie žiadostí o platby Komisii, pretože opatrenia financované z ESF sú určené na zlepšenie schopnosti zamestnať sa a na vytváranie ľudských zdrojov a majú zásadný význam pre dosiahnutie lisabonských cieľov; pomalá miera využitia prostriedkov je veľmi znepokojujúca, najmä so zreteľom na novozriadený Európsky globalizačný fond a jeho ciele; 11. vyzýva Komisiu a Dvor audítorov, aby náležite zohľadnili prijímateľov príspevkov, ktorí žiadajú o relatívne nízke sumy na projekty, alebo organizácie, ktoré vzhľadom na svoju veľkosť nie sú schopné zabezpečiť potrebné odborné poznatky v oblasti kontroly a hodnotenia, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi nákladmi na projekt a nákladmi a ľudskými zdrojmi potrebnými na uskutočnenie kontroly a vypracovanie správ; Zákonnosť príslušných transakcií 12. berie na vedomie konštatovanie Dvora audítorov, podľa ktorého sa v oblastiach, v ktorých Komisia uplatňuje náležité systémy dohľadu a kontroly, nezistili žiadne významné skutočnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti príslušných transakcií (kapitola 1, DAS, odsek IX); 13. vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v prípade veľmi dôležitých oblastí výdavkov Spoločenstva (výdavky na SPP, ktoré nie sú pokryté Integrovaným administratívnym a kontrolným systémom (IACS), štrukturálne fondy, vnútorné politiky, vonkajšie opatrenia, SAPARD) Dvor audítorov konštatuje, že efektívnosť uvedených systémov dohľadu a kontroly sa musí zvýšiť, keďže sa v nich naďalej vyskytujú nedostatky, ktoré neumožňujú vydať kladné vyhlásenie o vierohodnosti pre tieto oblasti (kapitola 1, DAS, odseky IX až XI); 14. s veľkým znepokojením berie na vedomie veľký počet chýb, ktoré Dvor audítorov zistil v transakciách na úrovni konečného prijímateľa, a na druhej strane poukazuje na to, že ak ide o opatrenia zdieľaného hospodárenia, členské štáty zodpovedajú za prevenciu, zisťovanie a nápravu chýb na úrovni konečného prijímateľa, pričom Komisia zároveň zodpovedá za udeľovanie jasných, účinných a účelných pokynov členským štátom o tom, ako týmto chybám predchádzať, ako ich identifikovať a naprávať; 15. vyzýva Komisiu, aby ďalej zlepšovala svoj účinný dohľad nad kontrolami, ktoré sú delegované na členské štáty, trvá na tom, aby Komisia v prípadoch, kde kontrolné systémy členských štátov sú stále nedostatočné, mohla stanoviť jasné termíny a uplatňovať sankcie, pokiaľ sa termíny nedodržia; 16. domnieva sa, že ústrednou otázkou, ktorou sa treba zaoberať v súvislosti s DAS, je to, či sa systémy dohľadu a kontroly uplatňujú správnym spôsobom na úrovni tak Spoločenstva, ako aj členských štátov, a či zaručujú zákonnosť a správnosť príslušných transakcií; 17. z tohto hľadiska sa domnieva, že audit Dvora audítorov umožní určiť pôvod zistených nedostatkov a prispeje k náprave obmedzení v oveľa väčšej miere ako iba zistením chýb v transakciách; 18. víta revíziu koncepcie DAS, ktorú Dvor audítor uskutočňuje od roku 2002, a najmä jej poslednú úpravu schválenú vo februári 2006 [12], ktorá sa po prvýkrát uplatní vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2006; Národné vyhlásenia o hospodárení 19. poukazuje na to, že v súlade s článkom 274 Zmluvy o ES musí každý členský štát v plnej miere prevziať svoju zodpovednosť za hospodárenie a uskutočniť všetky opatrenia potrebné na minimalizáciu rizika vzniku chýb v príslušných transakciách; 20. víta ako prvý krok smerom k národným vyhláseniam o hospodárení dosiahnutú dohodu v súvislosti s Medziinštitucionálnou dohodou, že členské štáty musia zostaviť ročné zhrnutie dostupných auditov a vyhlásení; 21. poukazuje na naliehavosť zaviesť národné vyhlásenie na vhodnej politickej úrovni, ktoré by sa vzťahovalo na všetky finančné prostriedky Spoločenstva v zdieľanom hospodárení, ako Európsky parlament navrhol vo svojich uzneseniach k absolutóriu za roky 2003 a 2004; 22. zdôrazňuje význam akčného plánu na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly a plne podporuje návrh Komisie uvedený v opatrení 5 tohto akčného plánu, t. j. že "členské štáty by mali určiť koordinačný orgán na vnútroštátnej úrovni", ktorý by poskytoval prehľad o vierohodnosti týkajúcej sa jednotlivých činností Spoločenstva riadených daným členským štátom; 23. poukazuje na to, že členmi EÚ sú štáty, a nie regióny, a preto nepovažuje za prijateľné, aby členský štát odmietol národné vyhlásenie z dôvodu jeho územného usporiadania, a domnieva sa, že každý členský štát musí na seba prevziať zodpovednosť za riadenie získaných finančných prostriedkov EÚ, či už prostredníctvom jedného národného vyhlásenia o hospodárení, alebo formou viacerých vyhlásení v národnom rámci; 24. dochádza k záveru, že národné vyhlásenia o hospodárení, ktoré by mohli vyzerať ako súhrn viacerých vyhlásení v národnom rámci, a nie len jedno vyhlásenie, uznávajúce existujúce federálne a decentralizované politické systémy v niektorých členských štátoch, ako sa naznačuje v jeho uznesení z 2. februára 2006 o národných vyhláseniach o hospodárení [13], by nepochybne zvýšili kvalitu príslušných národných dozorných a kontrolných systémov a bez toho, aby znižovali nezávislosť Dvora audítorov by uľahčili získavanie kladného vyhlásenia o vierohodnosti od Dvora audítorov, pretože tieto vyhlásenia predstavujú dôležitý prvok pri dosahovaní integrovaného rámca vnútornej kontroly EÚ a ako také by mohli byť významným faktorom pri získavaním kladného vyhlásenia o vierohodnosti; 25. s veľkým uspokojením víta iniciatívu Holandska, ktorého vláda schválila prijatie národného vyhlásenia o hospodárení s finančnými prostriedkami Spoločenstva založeného na čiastkových vyhláseniach zodpovedajúcich rôznym oblastiam výdavkov, ktoré s konečnou platnosťou podpíše v mene holandskej vlády minister financií; 26. s uspokojením víta aj rozhodnutie Spojeného kráľovstva a Švédska podniknúť opatrenia na zavedenie národného vyhlásenia o hospodárení s finančnými prostriedkami Spoločenstva, pričom v prípade Spojeného kráľovstva by takéto vyhlásenie podpisoval vysoký štátny úradník s príslušnými právomocami v danej oblasti; poukazuje aj na to, že dánsky národný kontrolný orgán vydá audítorské stanovisko o hospodárení s finančnými prostriedkami Spoločenstva prostredníctvom zdieľaného hospodárenia; 27. so znepokojením konštatuje, že napriek týmto pozitívnym iniciatívam má zatiaľ väčšina členských štátov k zavedeniu národných vyhlásení negatívny postoj; 28. vyzýva však Komisiu, aby do konca roka 2007 predložila Rade návrh národného vyhlásenia (o hospodárení), ktoré by zahŕňalo všetky finančné prostriedky Spoločenstva v rámci zdieľaného hospodárenia a ktoré by vychádzalo z príslušných čiastkových vyhlásení jednotlivých národných orgánov zodpovedných za riadenie výdavkov; zastáva názor, že spoločný prístup smerom k implementácii a vytváraniu národných vyhlásení realizovaný podľa rovnakých zásad a podľa možností za účasti národných kontrolných orgánov, je nevyhnutný na zabezpečenie toho, že národné vyhlásenie má pre Komisiu a Dvor audítorov význam; 29. vyzýva Radu, aby urýchlene znova otvorila diskusiu na túto tému; 30. vyzýva národné parlamenty (najmä výbory poverené kontrolou verejných financií a výbory, ktoré sú členmi Konferencie výborov pre záležitosti Spoločenstva a európske záležitosti parlamentov Európskej únie (COSAC)), aby prerokovali zavedenie národných vyhlásení a informovali Európsky parlament o výsledku tohto rokovania; Bod 44 Medziinštitucionálnej dohody 31. zdôrazňuje, že uvedený bod 44 Medziinštitucionálnej dohody stanovuje príslušným kontrolným orgánom v členských štátoch povinnosť vypracovať hodnotenie týkajúce sa súladu riadiacich a kontrolných systémov s právnymi predpismi Spoločenstva, pričom sa členské štáty zaväzujú vypracovať na príslušnej národnej úrovni ročné zhrnutie dostupných kontrol a vyhlásení; 32. zastáva názor, že kontrolné orgány, na ktoré sa odvoláva uvedený bod 44, musia prevziať túto novú zodpovednosť za využívanie prostriedkov EÚ na miestnej úrovni a že kontrola na národnej úrovni by mala predstavovať základ, z ktorého by národné orgány mali vychádzať pri vypracúvaní svojich národných vyhlásení o hospodárení; 33. zdôrazňuje, že len takto budú mať národné vyhlásenia o hospodárení skutočnú hodnotu a že podľa toho, ako ich vníma Európsky parlament, by mali predstavovať skutočnú záruku správneho fungovania národných systémov riadenia a kontroly; 34. žiada Komisiu, aby od členských štátov požadovala informácie uvedené v bode 44 Medziinštitucionálnej dohody, aby vypracovala na základe týchto informácií dokument s analýzou slabých a silných miest národných systémov riadenia a kontroly finančných prostriedkov Spoločenstva za každý členský štát, v ktorom by boli uvedené aj výsledky uskutočnených auditov, a aby tento dokument predložila Európskemu parlamentu a Rade; 35. domnieva sa, že by bolo veľmi užitočné, aby Rada pre hospodárske a finančné záležitosti na základe konečného znenia uvedeného dokumentu Komisie uskutočnila komparatívne zhodnotenie a otvorila diskusiu o vhodnosti systémov, ktoré jednotlivé členské štáty využívajú na kontrolu prostriedkov poskytovaných z rozpočtu Spoločenstva; Pozastavenie platieb a finančné korekcie 36. pripomína oznámenie Komisie z 15. júna 2005 o orientačnom pláne k integrovanému rámcu vnútornej kontroly (KOM(2005)0252), v ktorom sa v bode B uvádza: "Ak sa členskému štátu nepodarí primeraným spôsobom vyriešiť riziko vzniku omylov, Komisia chráni rozpočet ES dôsledným uplatňovaním existujúcich ustanovení na pozastavenie platieb a korekcie financií". Pozastavenie platieb 37. v plnej miere podporuje Komisiu pri dôslednom uplatňovaní právnych predpisov týkajúcich sa pozastavenia platieb a víta opatrenia, ktoré sa už začali uskutočňovať s cieľom zastaviť vyplácanie platieb v prípadoch, keď Komisia nemá absolútnu záruku spoľahlivosti riadiacich a kontrolných systémov členského štátu, ktorý je prijímateľom týchto prostriedkov; 38. domnieva sa, že v prípade opakovaných výhrad v súvislosti s výdavkovými programami v danom členskom štáte bude pozastavenie prostriedkov použité ako nátlakový prostriedok, ktorý by mal prispieť k vyššej miere správneho využívania prijatých prostriedkov Spoločenstva v členských štátoch; 39. vyzýva Komisiu, aby zjednodušila pravidlá a uplatňovala platné právne predpisy týkajúce sa pozastavenia platieb v potrebných prípadoch a aby včas informovala Európsky parlament, Radu a Dvor audítorov o pozastaveniach platieb a dôvodoch, ktoré k nim viedli; 40. trvá na tom, že platby by sa mali úplne alebo čiastočne pozastaviť v prípadoch, ak členské štáty nesplnia základné požiadavky, ako je to v prípade systému IACS v Grécku, a pokiaľ grécke orgány nenapravia súčasné problémy v určenom čase, ako je stanovené v spoločne prijatom akčnom pláne, ktorý Komisia žiadala od gréckych orgánov s cieľom dosiahnuť plne funkčný systém IACS; 41. domnieva sa, že to škodí obrazu EÚ, ak jednotlivé členské štáty môžu uplatňovať rôzne normy kontroly; Finančné korekcie vo viacročných programoch 42. domnieva sa, že v prípade zdieľaného alebo decentralizovaného hospodárenia by Komisia mala v plnej miere uplatňovať článok 53 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, na základe ktorého nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu v súlade s článkom 274 zmluvy, prostredníctvom "postupov zúčtovania alebo mechanizmov finančnej korekcie"; 43. kladie dôraz na to, že vzhľadom na viacročný charakter výdavkov v programoch Spoločenstva môže Komisia uplatniť tieto "postupy zúčtovania alebo mechanizmy finančnej korekcie", ktorých cieľom je oprava zistených chýb a posteriori, až na konci viacročných cyklov, ak existuje úplná a jasne zrozumiteľná dokumentácia o plnení programov; ďalej zdôrazňuje potrebu uskutočnenia finančných náprav čo najskôr po tom, ako členské štáty odhalia nenapravené nezrovnalosti, bez čakania na koniec viacročného cyklu; 44. so znepokojením konštatuje, že Dvor audítorov je mimoriadne kritický voči finančným korekciám uplatňovaným Komisiou, ktoré neumožňujú "zabezpečenie prevencie a včasné zistenie chýb a ich opravu", dostatočne nezohľadňujú zistené nedostatky v príslušných transakciách, t. j. na úrovni konečného prijímateľa, a "nepodnecujú členské štáty k tomu, aby prijali opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam alebo na zlepšenie svojich riadiacich a kontrolných systémov" (body 1.64 a 6.35 výročnej správy Dvora audítorov); 45. poukazuje na to, že cieľom konečných rozhodnutí a donucovacích opatrení [14] je vylúčiť z financovania Spoločenstva tie výdavky, ktoré sa neuskutočnili v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, a že tieto rozhodnutia, ktoré spadajú do kompetencie Komisie, by mali byť významným nástrojom v riadiacich a kontrolných systémoch; 46. konštatuje, že keď sa konečné donucovacie opatrenia neuplatňujú priamo na transakcie na úrovni konečného prijímateľa, v praxi to podľa vyjadrenia Dvora audítorov vedie k presunu nákladov na nezákonné a nesprávne transakcie z rozpočtu EÚ na národných daňových poplatníkov, a nie na konečného prijímateľa, ktorý chybu spravil (bod 1.65 výročnej správy Dvora audítorov); poznamenáva, že preventívny a donucovací účinok korekcií na prijímateľov a manažérov je preto len obmedzený; 47. zdôrazňuje preto, že je veľmi dôležité, aby členské štáty využívali vhodné systémy na zlepšenie prevencie a zisťovania chýb na úrovni konečného prijímateľa, čím sa zníži potreba uplatňovania finančných korekcií zo strany Komisie; 48. konštatuje, že v dôsledku zásady účinného a efektívneho využívania rozpočtových prostriedkov musí byť efektívne aj vymáhanie; domnieva sa, že zlepšené vymáhanie by bolo dôkazom o efektivite sankcií EÚ a posilnilo by dôveryhodnosť inštitúcií EÚ; 49. pripomína, že efektívne vymáhanie sa môže realizovať len prostredníctvom orgánov členských štátov na presadzovanie práva; vyzýva preto, aby sa v súvislosti s vymáhaním zohľadnili náklady orgánov členských štátov na presadzovanie práva; 50. je presvedčený, že zlepšenie miery vymáhania je možné dosiahnuť odhalením totožnosti dlžníkov, ktorých súdy uznali za vinných a ktorí sa už nemôžu odvolať, no napriek tomu nie sú ochotní platiť; 51. vyslovuje názor, že Komisia by na základe tvrdej kritiky Dvora audítorov mala prijať všetky vhodné opatrenia na predchádzanie vzniku chýb a nezrovnalostí vyskytujúcich sa v prvotnej fáze a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia zrejme kladie väčší dôraz na mechanizmy konečnej finančnej opravy, ktoré, ako poznamenáva Dvor audítorov, majú vážne slabé stránky a "nemožno ich považovať za mechanizmy určené na zabezpečenie prevencie a včasné zistenie chýb a ich opravu" (bod 1.64 výročnej správy Dvora audítorov); 52. vyjadruje poľutovanie nad kritikou Komisie týkajúcou sa Dvora audítorov v otázke číselných údajov o finančných korekciách vykonaných zo strany Komisie v roku 2005, ktorá sa prejavila predovšetkým počas prezentácie výročnej správy Dvora audítorov pred Výborom Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu 23. októbra 2006, pretože dôvera občanov v schopnosť európskych inštitúcií riadne fungovať je založená okrem iného na zaručenej nezávislosti Dvora audítorov ako externého kontrolného orgánu; 53. žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Dvoru audítorov poskytla presné vymedzenie rozličných koncepcií, ktoré sú zahrnuté v pojme "finančné korekcie", ako aj sumy korekcií uskutočnených v roku 2005; 54. požaduje, aby Komisia v budúcnosti predkladala podrobnú výročnú správu s uvedením súm skutočne vykonaných konečných finančných korekcií; Systém vnútornej kontroly Komisie Akčný plán na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly 55. víta, že Komisia 17. januára 2006 schválila oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu dvoru audítorov s názvom Akčný plán Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly (KOM(2006)0009 a SEK(2006)0049), v ktorom je stanovených 16 konkrétnych opatrení, ktoré by mali prispieť k zabezpečeniu efektívnejšej vnútornej kontroly finančných prostriedkov EÚ; 56. prijíma s uspokojením prvú polročnú správu o dosiahnutom pokroku pri vykonávaní opatrení uvedeného akčného plánu, ktorú Komisia predložila 19. júla 2006 (SEK(2006)1001) v súlade s požiadavkou Európskeho parlamentu vyjadrenou v jeho uznesení k absolutóriu za rozpočtový rok 2004; očakáva, že druhá polročná správa bude predložená Európskemu parlamentu pred 1. januárom 2008; 57. vyjadruje však poľutovanie nad tým, že podľa uvedenej správy sa niektoré opatrenia ešte ani nezačali realizovať, čo znamená určité oneskorenie oproti stanovenému harmonogramu, najmä v prípade opatrení 7, 9 a 10; [15] Efektívne využívanie finančných prostriedkov - analýza súčasnej rovnováhy medzi operačnými výdavkami a nákladmi na kontrolné systémy - miera chybovosti alebo prijateľné riziko vzniku chýb 58. zdôrazňuje, že Dvor audítorov vo výročnej správe za rozpočtový rok 2005 v súvislosti s vytvorením integrovaného rámca vnútornej kontroly uvádza, že "jedným z najdôležitejších cieľov, ktoré prijala Komisia, je proporcionalita a nákladová efektívnosť kontrol" (body 2.9 a 2.10); 59. taktiež pripomína, že vyššie uvedená Rada pre hospodárske a finančné záležitosti z 8. novembra 2005 prisúdila zásadný význam vykonávania integrovanej vnútornej kontroly a vyhlásila, že "Rada sa v súlade so stanoviskom Dvora audítorov č. 2/2004 domnieva, že je potrebné dosiahnuť dohodu s Európskym parlamentom o rizikách, ktoré sú v príslušných transakciách ešte prijateľné so zreteľom na náklady a prínosy kontrol v každej oblasti politiky Spoločenstva a na výšku súvisiacich nákladov"; očakáva, že Rada bude promptne konať v otázke vlastného rozhodnutia; 60. pripomína opatrenie 4 uvedeného akčného plánu, v ktorom sa v súlade s odporúčaniami Európskeho parlamentu navrhuje "otvoriť medziinštitucionálny dialóg o rizikách prípustných v prípade uskutočnených transakcií"; 61. pripomína aj opatrenie 10, v ktorom sa navrhuje vypracovanie "analýzy nákladov na kontroly", keďže je potrebné "dosiahnuť vhodnú rovnováhu medzi nákladmi a prínosmi kontrol", a ktoré uvádza, že výsledky tejto analýzy by mali byť predložené na začiatku roku 2007; poukazuje však na to, že toto opatrenie sa ešte len začalo realizovať; 62. v tomto kontexte zdôrazňuje význam stanoviska Dvora audítorov č. 2/2004 k modelu jednotného auditu, najmä pokiaľ ide o potrebu zabezpečiť súlad medzi úrovňou orgánov, ktoré prijímajú právne predpisy, financujú a majú prínosy z kontrol (bod 24) proporcionality medzi nákladmi a prínosmi kontrol (bod 25) a transparentnosti kontrol (bod 26); 63. súhlasí s Dvorom audítorov, ktorý vo svojom stanovisku č. 4/2006 vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebol určený ani vzťah medzi prijateľným stupňom rizika a rovnováhou nákladov a prínosov kontrol a že napriek tomu, že ide o základný koncept systému integrovanej vnútornej kontroly, nie je jasné, ako sa bude definovať "prijateľný stupeň rizika"; 64. domnieva sa preto, že Komisia by vzhľadom na dodržanie zásad proporcionality a nákladovej efektívnosti (efektívneho využívania finančných prostriedkov) kontrolných systémov mala zhodnotiť aktuálny pomer medzi zdrojmi dostupnými pre každú určenú politiku na jednej strane a časťou tých prostriedkov, ktoré využíva v rámci kontrolných systémov na danú oblasť výdavkov, na strane druhej a nakoniec medzi prostriedkami, ktoré sa stratili z dôvodu takto zistených chýb; 65. žiada Komisiu, aby v plnom rozsahu uverejnila metódy, ktoré používa na určovanie miery chybovosti a podporuje Komisiu, aby viedla medziinštitucionálny dialóg o metodike auditu; 66. Považuje za zásadné, aby mala Komisia spoľahlivý plán ako dosiahnuť kladné vyhlásenie o vierohodnosti; 67. žiada Komisiu, aby uskutočnila komparatívne zhodnotenie, pretože iba na jeho základe možno určiť "prijateľnú úroveň rizika", a aby ju postúpila Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov v súlade s požiadavkou Rady pre hospodárske a finančné záležitosti; 68. domnieva sa, že pomer nákladov a prínosov medzi prostriedkami vynaloženými na kontrolné činnosti a výsledkami týchto kontrol by mal byť základným faktorom, ktorý by Dvor audítorov mal brať do úvahy pri vydávaní vyhlásenia o vierohodnosti; Politická a administratívna zodpovednosť Komisie 69. domnieva sa, že odlišujúce sa informácie uvedené vo výročných správach o činnosti útvarov sú prekážkou pre tento postup; vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že podľa Dvora audítorov niektoré z týchto správ stále neposkytujú dostatočný základ pre jeho vyhlásenie o vierohodnosti (body 2.15, 2.18 a 2.19 výročnej správy za rok 2005); 70. žiada Komisiu, aby jej výročné správy o činnosti a vyhlásenia obsahovali omnoho podrobnejšie hodnotenie súčasných systémov, zistených nedostatkov a ich finančných dôsledkov - podľa možnosti na úrovni jednotlivých členských štátov; 71. opätovne žiada Komisiu, aby jej generálny tajomník pri vypracúvaní súhrnnej správy vydal vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa vyhlásení každého generálneho riaditeľa s cieľom výslovne vyjadriť svoju podporu kolégiu členov Komisie pri prijímaní uvedenej správy; Participácia členov Komise 72. zdôrazňuje význam stanoviska vnútorného audítora Komisie uvedeného v jeho výročnej správe o vnútorných auditoch, podľa ktorého: "... by úplné zapojenie komisárov do hodnotenia politických rizík umožnilo lepšie celkové riadenie rizík, a takto zlepšilo plánovanie, rozdeľovanie zdrojov a realizáciu politiky" [16]; 73. pripomína kritiku, že členovia Komisie sa v plnej miere nezúčastňujú na tejto činnosti; žiada Komisiu, aby určila, aké opatrenia budú potrebné na zaručenie plnej účasti členov Komisie, ktorú požaduje vnútorný audítor, aby súčasne vyjasnila vzťah medzi generálnymi riaditeľmi a členmi Komisie, zohľadňujúc aj príslušný stupeň finančnej zodpovednosti členov Komisie, a aby o tom náležite informovala Európsky parlament; 74. ľutuje rozdiely v kvalite prezentácií členov Komisie vo Výbore pre kontrolu rozpočtu a vyjadruje nádej, že nie sú odrazom významu, ktorý jednotliví členovia Komisie pripisujú riadnemu finančnému hospodáreniu v ich poli pôsobnosti; trvá na tom, že až na niekoľko výnimiek budú musieť byť členovia Komisie lepšie pripravení na vypočutia v súvislosti s absolutóriom za rok 2006; Profesionálna etika 75. s radosťou víta vyššie uvedenú Európsku iniciatívu týkajúcu sa transparentnosti predloženú Komisiou, v ktorej sa navrhuje začať "rokovania s ostatnými európskymi inštitúciami o pravidlách a normách profesionálnej etiky osôb zastávajúcich politické funkcie v európskych inštitúciách"; vyzýva na skoré začatie rozpravy, aby všetky potrebné opatrenia nadobudli účinnosť na začiatku nového funkčného obdobia Európskeho parlamentu v júni 2009 a nového funkčného obdobia Komisie v novembri 2009; 76. podporuje túto diskusiu a žiada Komisiu, aby vyplnila v súčasnosti existujúcu medzeru a zaviedla do záväzného kódexu správania komisárov základné etické normy a hlavné zásady, ktoré budú členovia Komisie povinní dodržiavať pri výkone svojej činnosti a predovšetkým pri vymenúvaní spolupracovníkov, najmä v rámci svojich kabinetov; 77. vyzýva Komisiu, aby v rámci iniciatívy za transparentnosť venovala náležitú pozornosť skutočnosti, že významný počet bývalých a súčasných vysokopostavených pracovníkov v dôležitých funkciách opustil Komisiu - v niektorých prípadoch v rámci neplateného voľna - a odišiel pôsobiť do lobistických skupín a právnických firiem zastupujúcich napr. klientov, ktorých vyšetruje GR pre hospodársku súťaž alebo ktorí sa odvolávajú voči uloženým trestom, a vyzýva ju, aby navrhla riešenia; Transparentnosť 78. víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa transparentnosti a očakáva, že bude viesť k praktickým opatreniam a legislatívnym iniciatívam, ktorých výsledkom bude transparentnosť využívania a správy finančných prostriedkov EÚ; očakáva, že členské štáty podporia a doplnia túto dôležitú iniciatívu tým, že zabezpečia, aby aj ich využívanie prostriedkov EÚ bolo plne transparentné; 79. očakáva, že administratíva Európskeho parlamentu sa v spolupráci s Výborom pre rozpočtovú kontrolu zúčastní na ďalších diskusiách o vypracovaní špecifických legislatívnych iniciatív; 80. dôrazne vyzýva Komisiu, aby vykonala všetko na podporu členských štátov pri umožňovaní prístupu verejnosti k informáciám o projektoch a prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ, ktoré sú predmetom zdieľaného hospodárenia; 81. očakáva vytvorenie jednoduchého a transparentného systému na prístup ku všetkým uvedeným informáciám prostredníctvom centrálnej a ľahko prístupnej internetovej stránky; 82. víta iniciatívu Komisie na zabezpečenie uverejňovania informácií o finančných prostriedkoch vyplácaných v rámci systémov podpory poľnohospodárstva v Spoločenstve; 83. očakáva, že Komisia požiada členské štáty čo najskôr o štandardizáciu informácií o financovaní poľnohospodárstva poskytovaných na internete, aby sa tieto informácie mohli porovnávať medzi jednotlivými členskými štátmi; 84. víta, že Komisia uznala potrebu umožnenia prístupu k informáciám o rozličných formách skupín expertov, ktoré Komisia využíva pri svojej práci; 85. dôrazne vyzýva Komisiu na ukončenie procesu zlepšovania transparentnosti zriadením jednoduchého prístupu k informáciám o osobách zastúpených v týchto skupinách a o úlohách príslušných osôb; 86. žiada Komisiu o uverejnenie mien osôb, ktoré pôsobia v skupinách, a mien osobitných poradcov, ktorých zamestnali jednotliví komisári a/alebo generálne riaditeľstvá a/alebo kabinety; SEKTOROVÉ OTÁZKY Príjmy 87. s uspokojením berie na vedomie, že audit Dvora audítorov neviedol k zisteniu žiadnych významných nezrovnalostí v platbách, ktoré by súviseli s vlastnými zdrojmi DPH a HND. DPH 88. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dvor audítorov poukazuje na nárast počtu nevyriešených výhrad týkajúcich sa výkazov DPH za rok 2005 a na absenciu efektívneho nástroja, ktorý by zabezpečil, aby členské štáty podávali náležité informácie umožňujúce Komisii rozhodnúť o zachovaní výhrad (body 4.13 a 4.15 výročnej správy); 89. žiada Komisiu, aby túto otázku riešila s členskými štátmi na pravidelných schôdzach Poradného výboru pre vlastné zdroje a aby informovala príslušný výbor Európskeho parlamentu o opatreniach, ktoré prijala alebo zamýšľa prijať s konečným cieľom zrušenia uvedených výhrad; HND 90. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2005 uvádza, žeKomisia opäť dostatočne nepreverila príslušné národné účty a že kontroly Komisie v rámci systémov dohľadu a kontroly boli obmedzené na dokladové kontroly (bod 4.16); 91. berie tiež na vedomie, že podľa Dvora audítorov sa od roku 2005 uplatňujú nové predpisy týkajúce sa alokácie nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania, ktoré boli prijaté už v roku 2002 a podľa Eurostatu spôsobia významné zvýšenie HND; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia dosiaľ nepredložila Rade žiadny návrh na uplatnenie týchto úprav pri výpočte vlastných zdrojov (body 4.16 a 4.21); 92. nesúhlasí s tým, že v prípade nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania Komisia očividne uplatňuje iný prístup než ten, ktorý sa používa o. i. na nezákonné činnosti v HND (bod 4.19), ktoré sú zahrnuté vo výpočte vlastných zdrojov napriek tomu, že nie je zabezpečené jeho rovnaké uplatňovanie v členských štátoch a Komisia preto oznámila námietky umožňujúce retrospektívne upraviť údaje; 93. predpokladá, že alokované nepriamo merané služby finančného sprostredkovania budú automaticky zahrnuté do rozhodnutia o vlastných zdrojoch na účely HND, keďže Komisia vo svojom návrhu rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (KOM(2006)0099) neuviedla žiadne obmedzujúce výhrady; 94. žiada Komisiu, aby bezodkladne napravila nedostatky, na ktoré poukázal Dvor audítorov; Spoločná poľnohospodárska politika 95. s potešením víta, že Dvor audítorov uznáva, že pri správnom uplatnení je IACS efektívnym systémom kontroly, ktorý znižuje riziko vzniku chýb alebo neoprávnených výdavkov; 96. so znepokojením však poukazuje na opakovanú kritiku Dvora audítorov o uplatňovaných postupoch pri zúčtovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (správy certifikačných orgánov a rozhodnutia o súlade), ktoré podľa stanoviska Dvora nie sú navrhnuté tak, aby zabezpečili zákonnosť a správnosť transakcií na úrovni platieb konečným prijímateľom (poľnohospodárom a obchodníkom); 97. opätovne zdôrazňuje, že spolupráca členských štátov a Komisie pri poskytovaní záruk na transakcie na úrovni konečných prijímateľov je nevyhnutná, a vyzýva Komisiu, aby posilnila kontroly po realizácii platby a dbala o to, aby boli neoprávnené platby získané späť; 98. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dvor naďalej konštatuje existenciu problémov pri uplatňovaní systému IACS v Grécku, vyjadruje úplnú podporu akčnému plánu s konkrétnymi termínmi a cieľmi, ktorý vyžiadala Komisia od gréckych orgánov na nápravu chýb, a zároveň podporuje úmysel Komisie, ktorý predstavila príslušnému výboru Parlamentu, striktne uplatňovať súčasné právne predpisy týkajúce sa pozastavenia platieb v prípade, že grécka vláda nenapraví zistené problémy v stanovených termínoch; 99. berie na vedomie existenciu problémov pri uplatňovaní systému IACS v nových členských štátoch, v ktorých Dvor audítorov vykonal audit a ktorých systémy zatiaľ nie sú spoľahlivé, a žiada Komisiu a tieto členské štáty, aby použili všetky možné prostriedky na napravenie týchto nedostatkov; 100. taktiež berie na vedomie závažné nedostatky, ktoré Dvor audítorov zaznamenal v oblasti kontrol týkajúcich sa rozvoja vidieka, vývozných náhrad a predovšetkým odvetvia olivového oleja v Španielsku, Grécku a Taliansku, a žiada Komisiu, aby do konca roku 2007 posilnila kontroly v týchto odvetviach a informovala Parlament o výsledkoch týchto kontrol pred udelením absolutória za rok 2006; konštatuje, že možnosti uplatňovania nedávnej reformy sektora olivového oleja v spojení s úplným rozvojom a prevádzkou poľnohospodárskych informačných systémov, ktoré sú k dispozícii vyrábajúcim členským štátom, minimalizujú riziká nezrovnalostí v súvislosti s pomocou v rámci spoločnej organizácie trhu; 101. považuje finančné korekcie, ktoré Komisia prijala v oblasti pomoci na výrobu olivového oleja s cieľom zmierniť poškodenie rozpočtu Spoločenstva, za vhodné a podporuje návrh na zjednodušenie tohto systému, ktorý Komisia predložila Rade; Štrukturálne opatrenia, zamestnanosť a sociálne veci 102. s mimoriadnym uspokojením víta skutočnosť, že v rámci Európskej iniciatívy za transparentnosť a podľa nového nariadenia o štrukturálnych fondoch na obdobie 2007 - 2013 budú mať členské štáty povinnosť poskytovať informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov Spoločenstva, pričom Komisia bude tieto informácie povinná zverejniť; vyzýva Komisiu, aby uverejňovala všetky uvedené informácie a informácie o prijímateľoch spôsobom, ktorý by bol prístupný aj širšej verejnosti a ktorý by umožnil porovnať informácie z viacerých členských štátov; 103. berie na vedomie a víta skutočnosť, že podľa vyššie uvedených nových právnych predpisov o štrukturálnych fondoch na obdobie 2007 - 2013 Komisia nebude nahrádzať výdavky, ak predtým nedostane písomné vyhlásenie nezávislej organizácie, ktorá potvrdí riadne fungovanie vnútroštátnych riadiacich a kontrolných systémov v súlade s pravidlami Spoločenstva [17]; 104. vyjadruje poľutovanie nad tým, že aj ďalší rok Dvor audítorov zisťuje nedostatky vo vnútroštátnych kontrolných systémoch a významný výskyt chýb, ktoré znižujú vierohodnosť konečných vyhlásení členských štátov o výdavkoch (body 6.26 a 6.29 výročnej správy); taktiež vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov Komisia nevykonáva účinný dohľad nad kontrolami, ktoré sú delegované na členské štáty, a žiada preto Komisiu, aby tento nedostatok bezodkladne napravila; 105. pripomína, že čo sa týka riadneho finančného hospodárenia a DAS, hlavnou otázkou nie sú ani tak zistené chyby, ale existencia vhodných kontrolných systémov umožňujúcich Komisii primeraným spôsobom kontrolovať riziká pre rozpočet Spoločenstva a uplatňovať príslušné finančné korekcie; 106. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v menšej skupine členských štátov sa naďalej vyskytujú známe problémy, ktoré vedú k opakovaným výhradám, a nalieha na Komisiu, aby pozorne dohliadala na prijaté opatrenia vnútroštátnych orgánov, uistila sa o ich primeranosti a včas informovala príslušný výbor Európskeho parlamentu o dosiahnutých pokrokoch; 107. taktiež vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov členské štáty nesplnili požiadavku systematicky poskytovať informácie o zrušených platbách a vymáhateľných sumách, ktoré sú povinní pravidelne predkladať Komisii (bod 6.36 výročnej správy); 108. žiada Komisiu, aby vyvinula maximálne úsilie, aby členské štáty riadne plnili povinnosť informovať a aby nevykonala žiadnu platbu, kým štátne orgány neposkytnú požadované informácie; 109. poznamenáva, že v rokoch 2004 až 2006 Komisia zaviedla opatrenia na dočasné pozastavenie platieb z fondov EFRR a ESF niektorým členským štátom, v ktorých sa vyskytli chyby vedúce v tom čase k opakovaným výhradám, a tieto opatrenia podporuje; 110. žiada Komisiu, aby v súlade s uvedeným obsahom v bode 38 a nasledujúcich bodoch tohto uzneseni a v prípade nedostatočných záruk zo strany určitého členského štátu uplatňovala normy Spoločenstva týkajúce sa pozastavenia platieb [18] ako orgán, ktorý má konečnú zodpovednosť za riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami Spoločenstva. Vnútorné politiky 111. vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov pretrvávajú v oblasti priameho riadenia Komisie rovnaké problémy ako v predošlých rokoch (chyby v uhradených výdavkoch, zložité platné predpisy a absencia efektívneho systému sankcií), a žiada Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o zjednodušenie a ďalšie objasnenie pravidiel týkajúcich sa programov so zdieľanými nákladmi z hľadiska minimálnych požiadaviek na zaznamenávanie času (výročná správa Dvora audítorov za rok 2005, bod 7.29), a čo najlepšie formou vhodného dialógu s prijímateľmi finančnej pomoci objasnila platné predpisy, príručky a formuláre dohliadla na to, aby sa aktuálny systém sankcií uplatňoval efektívne a primerane vždy, ak je to potrebné, a navrhla nevyhnutné úpravy s cieľom zvýšenia jeho efektívnosti, ďalej aby zlepšila rozsah, kvalitu a následné opatrenia auditov systémov národných agentúr zlepšením informácií a vzájomných výmen (výročná správa Dvora audítorov za rok 2005 a pozmeňujúci a doplňujúci návrh k článku 35a (novému) vykonávacích predpisov revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách [19]); vyzýva Komisiu, aby rozpočtovému orgánu vysvetlila formou katalógu špecifických opatrení prostriedky, ktorými chce počas súčasného funkčného obdobia získať bezvýhradné vyhlásenie o vierohodnosti v oblasti priameho riadenia; Doprava a cestovný ruch 112. konštatuje, že do rozpočtu na rok 2005, ako bol s konečnou platnosťou prijatý a zmenený a doplnený počas roka, bolo na dopravné politiky zahrnutých celkovo 917200000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 931800000 EUR bolo k dispozícii vo výdavkových rozpočtových prostriedkoch; ďalej konštatuje, že z týchto celkových súm bolo: - na transeurópske dopravné siete (TEN-T) k dispozícii 671400000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 747900000 EUR vo výdavkových rozpočtových prostriedkoch, - 15900000 EUR v záväzkoch a 18100000 EUR v platbách na bezpečnosť dopravy, - na program Marco Polo 30500000 EUR v záväzkoch a 8200000 EUR v platbách, - 69000000 EUR v záväzkoch a 62000000 EUR v platbách pre dopravné agentúry; 113. víta trvale vysokú mieru využitia viazaných aj výdavkových rozpočtových prostriedkov na projekty v rámci TEN-T, ktorá v oboch prípadoch dosahuje takmer 100 %, ľutuje však, že napriek tomu je realizácia projektov aj naďalej pomalá a neuspokojivá, hoci dokončenie projektov v oblasti dopravnej infraštruktúry si zvyčajne vyžaduje niekoľko rokov; 114. vyjadruje znepokojenie nad tým, že v prípade všetkých projektov bol limit príspevkov EÚ nejasný, pretože nariadenie o rozpočtových pravidlách nešpecifikuje, či sa limit financovania zo strany EÚ vo výške 10 % vzťahuje na doterajšie výdavky alebo na celkové predpokladané náklady projektu; konštatuje, že na základe toho Dvor audítorov poznamenal, že prípustné výdavky boli prekročené o 146 miliónov EUR; víta skutočnosť, že Komisia v súčasnosti prijala jasnú pozíciu a súhlasí s tým, že percentuálne limity by sa mali vypočítavať ako percentuálne podiely z konečných nákladov projektu; 115. víta skutočnosť, že GR pre energetiku a dopravu v súčasnosti vykonáva audit 49 % z celkových nákladov na projekty TEN-T, vyzýva však, aby sa v budúcnosti vykonával audit v prípade 20 % všetkých projektov; 116. vyjadruje znepokojenie nad mierou chybovosti v zmluvách v oblasti výskumu dopravy, ktorá bola na nadpriemernej úrovni, a požaduje v tejto súvislosti nápravné opatrenia; vyzýva Dvor audítorov, aby túto záležitosť preskúmal vo svojej výročnej správe za rok 2006; 117. so znepokojením konštatuje, že miera využitia platieb na bezpečnosť dopravy dosahovala 74 % z dostupných rozpočtových prostriedkov; je tiež znepokojený nad tým, že miera využitia výdavkových rozpočtových prostriedkov na program Marco Polo dosiahla 53 %; považuje tieto miery využitia z hľadiska kľúčového cieľa stanoveného v Bielej knihe o doprave za úplne neprijateľné, najmä prudký pokles využitia výdavkových rozpočtových prostriedkov; 118. vyzýva Komisiu, aby každý rok predložila Európskemu parlamentu a Rade podrobnejší opis výdavkov v každom rozpočtovom riadku v porovnaní s poznámkami k príslušnému riadku; Životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 119. považuje za uspokojivé celkové vykonávacie sadzby rozpočtových riadkov pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín; 120. vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na podporu ďalšej pomoci uchádzačom v rámci viacročných programov; víta úsilie o lepšie zameriavanie vyhlasovaní verejnej súťaže a o poskytovanie rozsiahlejšej pomoci uchádzačom s cieľom zabrániť predkladaniu prihlášok projektov, ktoré zjavne nemajú nárok na financovanie alebo majú nízku kvalitu; konštatuje, že treba vykonať viac práce, aby sa dospelo k uspokojivej situácii; vyzýva Komisiu, aby preskúmala rozličné štádia vykonávania s cieľom posunúť cyklus vykonávania vpred počas tohto roku; 121. konštatuje, že úroveň platieb pre oblasť životného prostredia, ako bezpečnosti potravín bola pod hranicou 80 %; uznáva ťažkosti pri plánovaní potrieb výdavkových rozpočtových prostriedkov, pretože Komisia čiastočne závisí od pohotového predkladania účtov prijímateľmi a zmluvnými dodávateľmi; vyzýva Komisiu, aby však pokračovala v úsilí o zlepšovanie vlastných postupov, ktoré majú vplyv na využívanie výdavkových rozpočtových prostriedkov; 122. dúfa, že model zavedený na základe nového finančného rámca, t. j. zhromažďovanie všetkých činností v rámci jednej politickej oblasti zastrešené jediným programom a rozpočtovým riadkom, zvýši efektívnosť využívania disponibilných rozpočtových prostriedkov; Kultúra a vzdelávanie 123. považuje ďalšie zjednodušenie požiadaviek, ktoré má splniť žiadateľ o prostriedky v rámci nových viacročných programov, ako napr. Mládež v akcii, Európa pre občanov a Kultúra 2007, za nevyhnutný krok k EÚ viac orientovanej na občanov, a očakáva, že Komisia takéto možnosti hlbšie preskúma v rámci revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách; 124. považuje za potrebné, aby Komisia v súvislosti s uplatňovaním ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách preskúmala, či je potrebné stanoviť normy na verejné obstarávanie formou paušálnych riešení a s ohľadom na rozhodnutia Komisie o financovaní programov; 125. vyzýva Komisiu, aby naďalej vyvíjala úsilie na monitorovanie práce každej z 99 národných agentúr zapojených do riadenia programov, u ktorých sa vo viacerých prípadoch ukázali značné nedostatky v súvislosti s používanými postupmi auditu; 126. očakáva, že výsledkom činnosti Výkonnej agentúry pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru bude zlepšenie prevádzkových postupov; zdôrazňuje, že predovšetkým organizácie v jej pôsobnosti závisia od spoľahlivých a včasných informácií v súvislosti s projektovou podporou; v tejto súvislosti konštatuje, že týmito uchádzačmi sú často veľmi malé organizácie či fyzické osoby, ktoré nemajú dostatok prostriedkov ani odborných znalostí na vykonávanie odborného auditu; 127. poukazuje na skutočnosť, že náklady na kontrolu projektov sú neúmerne vysoké; zastáva však názor, že cieľom je zníženie rizika chýb v najväčšej možnej miere a z tohto dôvodu je potrebné zabezpečiť, aby náklady boli úmerné účinnosti uskutočnených kontrol s cieľom dosiahnuť optimálny pomer medzi uskutočňovaním politiky Spoločenstva a prostriedkami kontroly; 128. želá si, aby sa zabezpečilo, že sa v oblasti komunikácie dodržiava pri poskytovaní podpory na informačné kampane, ktoré sú vytvorené v spolupráci medzi členským štátom a Komisiou, zásada doplnkového charakteru pomoci, a žiada Komisiu, aby od členských štátov požadovala potvrdenie o tom, že finančná podpora neslúži len ako náhrada finančného príspevku členského štátu na vnútroštátne opatrenia v oblasti informačnej politiky EÚ; 129. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa národné agentúry pri rozdeľovaní finančnej pomoci neodchýlia od všeobecných kritérií, ako sa stalo v Poľsku v prípade projektu pre homosexuálnych mladých ľudí, a že bude zohľadnený článok 13 Zmluvy o ES a v prípade nedodržania programových kritérií sa bude uvažovať o žiadosti o vrátenie prostriedkov EÚ; Práva žien a rodová rovnosť 130. poukazuje na to, že na základe článku 3 ods. 2 Zmluvy o ES je presadzovanie rovnosti mužov a žien základnou zásadou EÚ a cieľom, ktorý je významný pre všetky činnosti a politiky Spoločenstva; opätovne pripomína svoju požiadavku, aby sa rodové hľadisko náležite zohľadnilo ako prioritný cieľ v rozpočtovom plánovaní v súlade so zásadou prideľovania finančných prostriedkov z hľadiska rodovej rovnosti, a vyzýva Komisiu, aby poskytla údaje na hodnotenie; 131. opakuje svoju požiadavku, aby informácie o politikách týkajúcich sa rodového hľadiska a rodovo špecifické údaje boli zaraďované do správ o absolutóriu za plnenie rozpočtu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia tieto informácie neposkytla; 132. so znepokojením konštatuje nízku mieru využitia platieb v rámci programu Daphne (58 %); hoci si je vedomý argumentov Komisie týkajúcich sa zachovania noriem kvality projektov, konštatuje, že pre mnohé vysokokvalitné projekty bola zamietnutá finančná podpora; a preto víta zvýšenie finančných prostriedkov vyčlenených na tretiu etapu programu Daphne, je však znepokojený nezmenenými administratívnymi kapacitami; žiada preto o vypracovanie štúdie s cieľom presnejšieho stanovenia možných príčin nízkeho plnenia platieb; 133. upozorňuje na to, že nie sú k dispozícii údaje o činnostiach na presadzovanie rodovej rovnosti, ktoré dostali podporu zo štrukturálnych fondov, a vyzýva Komisiu, aby túto situáciu napravila; 134. domnieva sa, že by sa mala venovať väčšia pozornosť podpore účasti žien na spoločnosti založenej na znalostiach, a teda aj vysokokvalitnému vzdelávaniu a zamestnávaniu žien v oblasti informačných a komunikačných technológií; 135. víta pozoruhodný pokrok, ktorý dosiahla Komisia pri plnení ročných cieľov v oblasti prijímania a menovania žien na riadiace pozície a ostatné miesta kategórie A*/AD v administratíve Komisie; naliehavo žiada Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí v tejto oblasti; Občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 136. víta skutočnosť, že v plnení záväzkov rozpočtu týkajúcich sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bol dosiahnutý určitý pokrok; vyjadruje poľutovanie nad klesajúcou mierou plnenia v prípade platieb (podľa Dvora audítorov 79,8 % v porovnaní s 83,8 % v roku 2004); konštatuje, že táto miera plnenia je v rámci Komisie jedna z najnižších; vyzýva Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť, aby v budúcnosti plnenie rozpočtu zlepšilo; Výskum a rozvoj 137. vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov sa Komisii zatiaľ nepodarilo zabezpečiť spoľahlivý systém na zaznamenávanie osobných nákladov v oblasti výskumu; domnieva sa, že "v dohodách o udelení grantu je nevyhnutné stanoviť jednoznačnú požiadavku dokladať pracovný čas zamestnancov, ktorí sú na činnosti zainteresovaní" (bod 7.7 výročnej správy) [20]; 138. so znepokojením berie na vedomie, že systém osvedčení o audite v roku 2005 ešte nepriniesol napriek svojim vysokým nákladom očakávané záruky, a že Dvor audítorov zistil vo vyhláseniach chyby týkajúce sa osobných nákladov a všeobecných výdavkov, na základe ktorých boli vydané osvedčenia o audite bez výhrad; konštatuje však, že kvalita osvedčenia sa zlepšila po uverejnení požiadaviek na tieto osvedčenia; žiada Komisiu, aby ďalej vyvíjala vhodné kritériá osvedčení o audite s cieľom zlepšiť ich užitočnosť; 139. vyzýva Komisiu, aby zrýchlila zavedenie opatrení uvedených vo vyššie spomenutom akčnom pláne pre vytvorenie integrovaného rámca internej kontroly, predovšetkým opatrenie č. 7 (presadzovanie osvedčených postupov na zvýšenie nákladovej efektivity auditov na úrovni projektov); 140. vyzýva Komisiu, aby splnila požiadavku pravidiel účasti na 7. Rámcovom programe, ktorou je o. i. zavedenie systému paušálnych platieb, a v rámci strednodobého preskúmania informovala príslušný výbor; 141. vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa stanoviska Dvora audítorov pretrváva neistota z dôvodu prílišnej všeobecnosti a nedostatočnej jasnosti zmluvných ustanovení najmä v otázke kritérií spôsobilosti a nezávislosti certifikačných audítorov, a berie na vedomie, že sa Komisia zaviazala [21] zjednodušiť rámec Spoločenstva a upraviť používanie osvedčení auditu; 142. taktiež berie na vedomie názor interného audítora Komisie, že existuje riziko, že sa neoprávnené sumy nepodarí identifikovať z dôvodu neexistencie efektívneho kontrolného systému v priebehu uvoľňovania rozpočtových záväzkov, a žiada preto Komisiu, aby na tento účel prijala príslušné kontrolné opatrenia; Vonkajšie opatrenia 143. konštatuje, že Dvor audítorov nezistil chyby pri preverovaní vzorky platieb na úrovni delegácií, ale našiel chyby vo vzorke verejných súťaží a taktiež vo vzorke transakcií uskutočnených na úrovni vykonávacích organizácií; 144. domnieva sa, že je prvoradým cieľom zabezpečiť koherentnosť politík Spoločenstva, ktoré majú dosah na rozvojové krajiny, a je preto nevyhnutné, aby sa jasne stanovilo rozdelenie práce v rámci generálnych riaditeľstiev, ktoré riadia vonkajšie opatrenia; 145. so znepokojením konštatuje, že podľa stanoviska Dvora audítorov analýzy rizík uskutočnené organizáciou Europe-Aid nezohľadnili riziká, ktoré predstavujú jednotlivé typy vykonávacích orgánov (mimovládne organizácie, medzinárodné organizácie, vládne inštitúcie atď.) a použité metódy financovania (grant, rozpočtová podpora, trustový fond atď.); žiada Komisiu, aby prostredníctvom náročnejšieho vykazovania lepšie objasnila efektívnosť nástrojov individuálnej pomoci; v otázke pomoci rozvojovým krajinám navrhuje, aby sa uvažovalo o zavedení systému etáp, pričom v prvej etape by malo byť cieľom vytvoriť prostredníctvom pomoci jednotlivým projektom aj základné predpoklady na poskytovanie rozpočtovej pomoci, t. j. určitú formu demokratickej rozpočtovej kontroly a nezávislých štruktúr auditu; 146. vyjadruje mimoriadne poľutovanie nad tým, že keďže kontroly organizácie Europe-Aid nepokrývajú primeraným spôsobom transakcie na úrovni vykonávacích organizácií, prispievajú len v obmedzenej miere k celkovej istote o zákonnosti a správnosti príslušných transakcií (bod 8.12 výročnej správy); 147. žiada organizáciu Europe-Aid, aby uskutočnila program kontrol na úrovni vykonávacích organizácií a vynaložila maximálne úsilie pri vykonávaní auditu ex post v jednotlivých mimovládnych organizáciách, s ktorými spolupracuje; 148. je znepokojený skutočnosťou, že čo sa týka účinnosti vynaložených prostriedkov v rámci programu TACIS, podľa stanoviska Dvora audítorov Komisia nemohla na konci roka 2005 určiť, akým spôsobom prispel tento program k zvýšeniu bezpečnosti atómových elektrární (bod 8.36 výročnej správy); považuje túto kritiku za mimoriadne závažnú, pretože svedčí o nedostatku záruk, pokiaľ ide o základný a prvoradý aspekt akcie Spoločenstva, ktorý spočíva v jej účinnosti (efektívne využívanie finančných prostriedkov); 149. berie na vedomie kritiku Dvora audítorov týkajúcu sa obmedzeného využívania spoločného informačného systému Relex (CRIS), ktorý neposkytuje žiadne finančné informácie, prípadne sa z neho čerpajú len nedostatočné finančné informácie, ktoré by mohli slúžiť ako základ pre podrobnejšiu analýzu rizík (odsek 8.6 výročnej správy); žiada Komisiu, aby bezodkladne napravila nedostatky systému CRIS a využila všetky možnosti tohto nástroja na získanie informácií nevyhnutných pre systémy kontroly; 150. berie na vedomie informácie Komisie (odpoveď na otázku na písomné zodpovedanie E-4481/06), že v súvislosti s prípadmi podvodu a úplatkárstva pri projekte zavlažovania vysočiny v Lesothe udelil súd Lesotha pokuty trom firmám, ktoré prijímali pomoc EÚ: Schneider Electric SA (Francúzsko), Impregilo Spa (Taliansko) and Lahmeyer International GmbH (Nemecko); 151. kritizuje, že v prípade projektu zavlažovania vysočiny v Lesothe Komisia zjavne neprijala žiadne rozhodnutie v zmysle článku 93 ods. 1 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách (vylúčenie zo zadávania zákaziek); očakáva teraz od Komisie, že táto najneskôr do júna 2007 prijme a oznámi príslušné rozhodnutia, a najneskôr do septembra 2007 predloží spolu s Európskou investičnou bankou, (ktorá je tiež v tejto veci zainteresovaná), komplexnú správu o tejto záležitosti Európskemu parlamentu, ktorá bude tiež obsahovať informácie o úsilí, ktoré sa vykonalo s cieľom získať finančné čiastky späť. Rozvoj 152. víta, že sa podiel rozpočtových prostriedkov EÚ vynaložených na oblasť základnej zdravotnej starostlivosti a základného vzdelávania zvýšil zo 4,98 % na 6,83 %; vyjadruje však ľútosť nad tým, že tento podiel je ešte stále hlboko pod 20 %, ktoré boli stanovené v rozpočte na rok 2005; nemôže akceptovať, že Komisia využíva legitímny a potrebný cieľ týkajúci sa lepšej koordinácie medzi darcami a rozdelenia práce medzi darcami na ospravedlnenie príliš nízkych investícií do oblasti základnej zdravotnej starostlivosti a základného vzdelávania, a preto ju vyzýva, aby bezodkladne prijala na dosiahnutie cieľovej hranice 20 % a aby najmenej dvakrát ročne písomne informovala Európsky parlament o aktuálnom stave uvádzania týchto opatrení do praxe a o faktoroch zahrnutých do výpočtov; 153. vyjadruje ľútosť nad tým, že Komisia doteraz nevypracovala žiadnu komplexnú stratégiu na to, aby v spolupráci s prijímajúcimi krajinami ustanovila oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania za ťažiskové témy v nových strategických dokumentoch jednotlivých krajín; 154. ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že Komisia uisťuje o opaku, práve pripravovaným strategickým dokumentom jednotlivých krajín vo všeobecnosti chýba jasný profil rozvojových cieľov milénia (RCM), nespomínajú sa v nich špecifické ciele a časové rozvrhy na dosiahnutie jednotlivých RCM a nedostatočne sa uvádza príspevok Spoločenstva na dosiahnutie týchto cieľov; 155. víta vyhlásenia Komisie ohľadom neúplného plnenia niektorých okruhov rozpočtu, najmä príspevok Spoločenstva na projekty týkajúce sa rozvojových krajín, ktoré sú uskutočňované mimovládnymi organizáciami (článok 21 02 03), na životné prostredie v rozvojových krajinách (článok 21 02 05), na pomoc pre choroby súvisiace s chudobou v rozvojových krajinách (položka 21 02 07 02), na pomoc pre obyvateľstvo a zdravotnú starostlivosť v oblasti reprodukčnej medicíny (položka 21 02 07 03) a na decentralizovanú spoluprácu (článok 21 03 13); naliehavo však žiada, aby sa úsilie o nárast plnenia rozpočtu naďalej zvyšovalo; 156. vyzýva Komisiu, aby intenzívnejšie sledovala odchod kvalifikovaných pracovných síl z rozvojových krajín do členských štátov EÚ a navrhla vhodné opatrenia, ktoré umožnia, aby kvalifikovaní ľudia z rozvojových krajín neodchádzali alebo sa vrátili do svojej krajiny, aby opatrenia darcov, okrem iného v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, mohli byť dlhodobým a účinným prínosom pre boj proti chudobe v rozvojových krajinách; 157. víta skutočnosť, že Dvor audítorov skonštatoval zlepšenie dozorných a kontrolných systémov Komisie; ľutuje však, že toto zlepšenie sa netýka aj dozoru, kontroly a auditu vykonávacích orgánov; považuje za neprijateľné, aby sa v dôsledku toho na ústrednom mieste reťazca medzi európskymi daňovými poplatníkmi a konečnými prijímateľmi v rozvojových krajinách naďalej vyskytoval tak vysoký počet chýb; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že budú splnené najmä predpísané postupy verejného obstarávania a nebudú sa vyskytovať žiadne podvojné zápisy; 158. vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia s cieľom umožniť Dvoru audítorov uskutočňovať účinnú kontrolu finančných prostriedkov EÚ v rámci opatrení, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie, najmä organizácie OSN; 159. očakáva, že Komisia dá svojim delegáciám v prijímajúcich krajinách pokyn, aby vo svojich správach podrobne uvádzali zásadne konkrétne výsledky použitia finančných prostriedkov EÚ, tak aby Komisia mohla ohodnotiť a zverejniť výsledky rozvojovej spolupráce EÚ; 160. vyzýva Komisiu, aby pravidelne kontrolovala použitie prevádzkových rozpočtových prostriedkov svojich delegácií a zlučiteľnosť oblastí jej činnosti s prioritami EÚ; 161. víta snahy Komisie realizovať stratégiu na zahrnutie životného prostredia do rozvojovej spolupráce a žiada Komisiu, aby aj naďalej urýchľovala začlenenie environmentálneho hľadiska do rozvojovej politiky vrátane podpory ekologických dodávok energie; 162. vyjadruje potešenie nad pozitívnym celkovým priebehom humanitárnej pomoci Komisie v súvislosti s katastrofou spôsobenou cunami; ľutuje však, že opatrenia na okamžitú pomoc neboli dostatočne koordinované; žiada Komisiu, aby na jednej strane jasnejšie vymedzila úlohy GR ECHO a GR pre životné prostredie (postup Spoločenstva pri ochrane pred katastrofami) a na strane druhej vypracovala koncepcie, ktoré zabezpečia podporu postihnutých regiónov pri koordinácii jednotlivých darcov, a víta, že je Komisia pripravená pravidelne písomne informovať Európsky parlament o pokroku; 163. opakovane konštatuje, že integráciou Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ by sa celkove posilnila súdržnosť európskej rozvojovej spolupráce, zabezpečila by sa väčšia transparentnosť a účinnosť a umožnila by sa demokratická kontrola; Euro-stredomorské partnerstvo 164. víta posudok Dvora audítorov, podľa ktorého Komisia urobila značný pokrok v riadení programu MEDA; vyzýva Komisiu, aby naďalej zlepšovala jeho účinnosť a efektivitu a zabezpečila plynulý prechod na nové finančné nástroje; žiada, aby Komisia informovala Európsky parlament o tom, ako sú v rámci nových nástrojov do praxe zavádzané ciele vytýčené v strategických dokumentoch a orientačných programoch; 165. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na komplexnejší systém hodnotenia všetkých výdavkov na vonkajšiu pomoc, v ktorom je transparentnejšie vyjadrená súvislosť medzi výdavkami a politickými výsledkami alebo ich nedostatkom, aby sa umožnilo Európskemu parlamentu účinne uplatňovať svoje výhradné práva a plniť si povinnosti rozpočtového orgánu; Východné susedné krajiny 166. víta úsilie Komisie o ďalšie zlepšovanie riadenia projektov v rámci programu TACIS v Ruskej federácii a iných prijímajúcich krajinách; uznáva, že Komisia sa zaoberala mnohými nedostatkami zdôraznenými v osobitnej správe Dvora audítorov č. 2/2006; 167. so záujmom očakáva hodnotenie príspevku, ktorý sa s cieľom zlepšiť bezpečnosť rozličných jadrových elektrární poskytol v rámci programu TACIS, ktorý začala Komisia v roku 2006; 168. znovu opakuje svoju žiadosť Komisii, aby s agentúrami OSN objasnila právo Dvora audítorov na prístup k projektom riadeným týmito agentúrami; 169. žiada Komisiu, aby trvala na zistiteľnosti finančných prostriedkov poskytovaných EÚ medzinárodnýmorganizáciám, ako sú agentúry OSN a Svetová banka, a na transparentnosti spravovania týchto finančných prostriedkov a aby túto informáciu postúpila Európskemu parlamentu; 170. domnieva sa, že treba zviditeľniť obraz EÚ; vyzýva Komisiu a Radu, aby sa naďalej zaoberali svojou komunikačnou metódou a zabezpečili tak lepšiu transparentnosť a lepšie zviditeľnenie vonkajšej politiky EÚ; Predvstupová stratégia 171. berie na vedomie vyhlásenie Dvora audítorov o tom, že transakcie v rámci programu SAPARD, ktorých audit vykonal Dvor audítorov, obsahovali závažné chyby a že napriek tomu, že sa preukázali zlepšenia v systémoch dohľadu a kontroly Komisie, v členských štátoch sa vyskytli významné nedostatky (b 9.10 a 9.19); 172. odporúča preto Komisii zlepšiť monitorovanie vnútroštátnych systémov, venovať osobitnú pozornosť konečným výkazom výdavkov programov vo všeobecnosti a vykonávať pozorný dohľad predovšetkým nad platobnými agentúrami programu SAPARD; 173. je znepokojený oneskorením postupu udelenia akreditácie systému EDIS pre programy Phare a ISPA v Bulharsku, čo viedlo k tomu, že tento proces bol iba čiastočne dokončený pred rozšírením; poznamenáva, že predĺžené prípravné štádium bulharskej strany, ktorá zaznamenala pokrok, ale stále potrebuje zdokonaliť systémy dohľadu a kontroly, ako aj administratívne kapacity, čo je potrebné na včasné a účinné vykonávanie projektov; Nalieha na Komisiu, aby naďalej spolupracovala s bulharskými a rumunskými orgánmi a podporila ich tak pri ďalšom prispôsobovaní sa požiadavkám EDIS; 174. víta posudok Dvora audítorov, podľa ktorého sa decentralizované riadenie zavedené pre projekty CARDS v Chorvátsku potvrdilo ako bezproblémové; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v spolupráci s národnými vykonávacími agentúrami a posilnila tak ich kapacity riadenia; 175. uznáva dôležitosť spolupráce s medzinárodnými finančnými inštitúciami, na druhej strane však trvá na tom, aby sa Komisia rozhodla pre účasť na spoločných projektoch len vtedy, ak zaručujú efektívne využitie finančných prostriedkov; trvá na tom, že je potrebné, aby pomoc EÚ prinášala nespornú pridanú hodnotu a žiada, aby Komisia dôkladne monitorovala realizáciu spoločných projektov; 176. podporuje Komisiu v ďalšej práci na úspešnom vykonávaní overovacej doložky, ktorú obsahuje Dohoda o finančnom a administratívnom rámci, a na usmerneniach o dohodnutej miere uvádzania podrobností potrebných, keď agentúry OSN podávajú správy o vykonávaní projektov a chránia tak finančné záujmy EÚ a výhradné práva Dvora audítorov; Administratívne výdavky 177. s uspokojením berie na vedomie, že audit Dvora audítorov nezistil žiadne významné chyby, ktoré by mali vplyv na zákonnosť administratívnych výdavkov; 178. vyzýva Komisiu, aby informovala Parlament do konca roku 2007 o pokroku v nových členských štátoch (najmä v Rumunsku a Bulharsku) ohľadne zavádzania protikorupčných právnych predpisov; ľutuje, že protikorupčné právne predpisy, ktoré navrhla rumunská vláda (konkrétne minister spravodlivosti), blokuje rumunský parlament; plne podporuje vládu v jej úsilí dosiahnuť schválenie a zavedenie týchto právnych predpisov; 179. vyjadruje však znepokojenie v otázke rastúcich nákladov na invalidné dôchodky a považuje povinné invalidné dôchodky na základe psychologických porúch, s cieľom riešiť konfliktné vzťahy s personálom Komisie, za neprijateľné; Agentúry 180. domnieva sa, že stále rastúci počet agentúr nie je vždy odrazom skutočných potrieb EÚ a jej občanov; vyzýva preto Komisiu, aby pred vytvorením akejkoľvek novej agentúry predložila analýzu nákladov a prínosov a vyzýva Dvor audítorov, aby predložil svoje stanovisko k analýze nákladov a prínosov predtým, ako Európsky parlament prijme rozhodnutie; 181. vyzýva Komisiu, aby každých päť rokov predkladala štúdiu o pridanej hodnote, ktorú prináša každá existujúca agentúra; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť tejto agentúry alebo ju zrušili; 182. vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa tvrdení Dvora audítorov v jeho výročnej správe sa aj v ďalšom roku vyskytovali nedostatky v prijímaní zamestnancov a v postupoch zadávania zákaziek agentúram, pričom stále nebolo zavedené riadenie podľa činností; 183. berie na vedomie, že vnútorný audítor Komisie vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2005 vzniesol výhradu týkajúcu sa nedostatku potrebných zamestnancov na to, aby bolo možné riadne splniť povinnosť každoročného auditu uvedených agentúr, ktorá je stanovená v rozpočtovom nariadení; vyzýva vnútorného audítora, aby rozpočtovému orgánu čo najskôr objasnil, aký ďalší personál bude na túto úlohu potrebný; 184. domnieva sa, že s rastúcim počtom regulačných agentúr rastie tiež potreba objasniť zodpovednosti rôznych inštitucionálnych subjektov Spoločenstva vo vzťahu k týmto agentúram a stanoviť jasné pravidlá v tejto oblasti, a to vrátane predpisov týkajúcich sa určenia zodpovednosti v otázkach kontroly; 185. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nepokročila v rokovaniach o návrhu medziinštitucionálnej dohody o vytvorení rámca pre európske regulačné agentúry, ktorý bol prijatý vo februári 2005 (KOM(2005)0059); 186. berie na vedomie, že s pomocou IAS si agentúry začali zriaďovať vlastné útvary vnútornej kontroly a že IAS bude v budúcnosti tieto útvary pravidelne kontrolovať; okrem toho sa domnieva, že IAS by mal monitorovať správne fungovanie týchto systémov vnútornej kontroly v agentúrach a mal by informovať Európsky parlament o tomto monitorovaní a dosiahnutom pokroku; 187. vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť organizovať audit každej agentúry samostatne s cieľom preskúmať prevádzku a najmä správu ľudských zdrojov, rozpočet a vykonávanie úloh, ktoré sa od nich očakávajú; 188. berie na vedomie, že niektoré agentúry vytvorili Útvar pre spoločnú podporu (Common Support Service) na prispôsobovanie informačných systémov v oblasti finančného riadenia systémom, ktoré sa používajú v Komisii; konštatuje, že príspevky na tento útvar boli spravované mimo rozpočtových systémov agentúr (bod 10.27 výročnej správy za rok 2005); rovnako ako Dvor audítorov sa domnieva, že pri tejto spolupráci by sa nemali zanedbávať rozpočtové zásady jednotnosti a transparentnosti, a preto by uvedené príspevky pre Útvar pre spoločnú podporu mali byť považované za pripísané príjmy a zahrnuté do rozpočtových systémov agentúr; 189. vyzýva Dvor audítorov, aby do svojej výročnej správy doplnil novú kapitolu venovanú agentúram s cieľom poskytnúť oveľa jasnejší obraz o tom, ako tieto agentúry využívajú prostriedky EÚ; Európske školy 190. berie na vedomie pozitívnu správu Dvora audítorov o účtovnej závierke Európskych škôl; poukazuje však na to, že z tejto správy vyplýva, že systém vnútornej kontroly škôl nerešpektuje zásadu oddelenosti funkcií povoľujúceho úradníka a účtovníka a že povinnosti povoľujúceho úradníka vykonávajú delegovaním dvaja vedúci oddelení v prípade všetkých rozpočtových položiek a bez finančného obmedzenia; očakáva, že prostredníctvom nového rozpočtového nariadenia Európskych škôl, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2007, sa napravia nedostatky zistené Dvorom audítorov; dúfa, že v budúcnosti sa Komisia ráznejšie zhostí svojej zodpovednosti za trvalo udržateľnú politiku škôl, primeranú podielu na financovaní európskych škôl a nie formálnych hlasovacích práv v najvyšších rozhodovacích orgánoch, a že bude pracovať na dlhodobej a pre zúčastnené strany spoľahlivej politike, ktorá zabezpečí istotu v plánovaní; zo strednodobého hľadiska vyzýva, aby boli hlasovacie práva upravené v súlade s podielom na financovaní; Otázky v súvislosti s budovami Spoločenstva 191. berie na vedomie vyhlásenie generálneho riaditeľa Úradu pre infraštruktúru a logistiku v Bruseli (OIB), uvedenú v jeho výročnej správe o činnosti, o štrukturálnom schodku, ktorý vzniká z nákladov na údržbu budovy Berlaymont po jej rekonštrukcii [22], ako aj o sérii problémov súvisiacich s účtovníctvom a riadením; domnieva sa, že zistené problémy týkajúce sa štrukturálneho schodku je nutné okamžite riešiť, a žiada Komisiu, aby prijala vhodné opatrenia a informovala o nich Európsky parlament; 192. vráti sa tiež k iným otázkam ohľadne budovy Berlaymont ihneď po tom, ako bude k dispozícii avizovaná osobitná správa Dvora audítorov o politike nehnuteľností; 193. berie na vedomie správy Komisie z 21. februára 2007 o kartelovej dohode výrobcov výťahov a eskalátorov, v prípade ktorej bola členom kartelu vymeraná pokuta vo výške viac ako 990000000 EUR; očakáva, že Komisia do septembra 2007 predloží správu o rozsahu škôd, ktoré kartel priamo spôsobil inštitúciám Spoločenstva v súvislosti s rozličnými stavebnými projektmi a o krokoch, ktoré sa podnikli na uplatnenie nárokov na odškodné; ZÁVERY K OSOBITNÝM SPRÁVAM DVORA AUDÍTOROV Osobitná správa č. 6/2005 týkajúca sa transeurópskej siete v oblasti dopravy 194. poukazuje na skutočnosť, že nový finančný rámec na obdobie rokov 2007 - 2013 bude mať značný vplyv na TEN-T, keďže dohodnutá suma je približne o 40 % nižšia, ako bol pôvodný návrh Komisie; zastáva názor, že v dôsledku toho bude mať výber projektov a určovanie poradia ich dôležitosti ešte väčší význam; 195. zastáva názor, že v súčasnej finančnej situácii by sa mali uprednostniť cezhraničné úseky prioritných projektov, do ktorých sú zapojené viaceré členské štáty; 196. vyzýva členské štáty, aby skôr podporovali prístup, ktorý kladie dôraz na európsku pridanú hodnotu, ako presadzovali zásadu "spravodlivého podielu"; 197. zastáva názor, že Komisia musí ešte viac zlepšiť spoluprácu s členskými štátmi pri výbere prioritných projektov na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ; 198. v tejto súvislosti je hlboko znepokojený pomalým plnením prioritných projektov TEN-T a nalieha na Komisiu a členské štáty, aby zlepšili koordináciu financovania dopravnej infraštruktúry EÚ v rámci ročných a viacročných programov; 199. vyzýva Komisiu, aby naďalej vyvíjala úsilie o vytvorenie jasných právnych rámcov a postupov a aby tiež zaručila dôkladné monitorovanie a hodnotenie projektov a programov a vytvorila vyčerpávajúci zoznam presných kritérií, ktoré umožnia určovať poradie dôležitosti projektov transparentným spôsobom; 200. žiada Komisiu, aby objasnila postup menovania európskych koordinátorov pre stanovovanie regulačného rámca pre obsah správ, ktoré majú podávať; 201. nalieha na Komisiu, aby jasne a transparentne oddelila inštitucionálne zodpovednosti a stanovila rámec pre koordináciu činností medzi GR REGIO a GR TREN s cieľom predísť dvojitému financovaniu tých istých projektov; 202. poznamenáva, že Dvor audítorov označil prvú analýzu nákladov a prínosov týkajúcu sa zriadenia výkonnej agentúry za povrchnú; žiada Dvor audítorov, aby vyhodnotil druhú analýzu, ktorá bola ukončená v júli 2005, v dostatočnom časovom predstihu, aby mohla byť použitá pri vypracovaní iniciatívnej správy príslušným výborom; 203. poukazuje na skutočnosť, že v zmysle článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva [23] sa pred predložením žiadosti o zriadenie výkonného orgánu musí vykonať analýza nákladov a prínosov, v ktorej sa zohľadnia viaceré faktory; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nebola schopná na začiatku predložiť Európskemu dvoru audítorov uspokojivú analýzu nákladov a prínosov zriadenia výkonnej agentúry; spoločne s Dvorom audítorov aj naďalej pochybuje o kvalite revidovanej verzie analýzy nákladov a prínosov týkajúcej sa externalizácie riadenia finančnej podpory Spoločenstva pre siete TEN-T; vyzýva Komisiu, aby sa v budúcnosti usilovala získať pozitívne stanovisko Dvora audítorov k analýzam nákladov a prínosov pred tým, ako rozpočtovým orgánom predloží žiadosť o zriadenie výkonnej agentúry; 204. zastáva názor, že Komisia by mala zvážiť návrh, aby sa zvýšil príspevok Spoločenstva pre rozpočtový riadok TEN-T pre cezhraničné projekty; v tejto súvislosti víta dohodu o spolupráci s Európskou investičnou bankou; Osobitná správa č. 1/2006 o príspevkoch z ESF na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky 205. pripisuje veľký význam efektívnemu a zodpovednému použitiu rozpočtových prostriedkov EÚ a uplatňovaniu zásady, že iniciatíva, ktorú nie je možno dostatočne overiť, by sa nemala financovať z verejných prostriedkov; preto vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzi znižovaním predčasného ukončenia školskej dochádzky a financovaním zo strany EÚ neexistuje jednoznačná súvislosť; 206. uznáva, že Komisia má vhodný monitorovací a kontrolný mechanizmus na zabezpečenie súladu so zásadami správneho finančného hospodárenia, ale zdôrazňuje, že tento mechanizmus sa musí zlepšiť, ako sama Komisia uvádza; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla svoj ďalší postup v tejto otázke; 207. vyzýva Komisiu na spoluprácu s členskými štátmi a ich národnými štatistickými úradmi pri riadnom stanovovaní a identifikovaní výskytu predčasného ukončenia školskej dochádzky a výmene informácií a najlepších postupov medzi všetkými miestnymi a národnými organizáciami zodpovednými za boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky; 208. vyzýva na dosiahnutie spoločnej dohody všetkých členských štátov EÚ, pokiaľ ide o spôsoby merania a definície problému predčasného ukončenia školskej dochádzky s cieľom zabezpečiť, aby boli údaje na vnútroštátnej úrovni porovnateľné a tiež pokiaľ ide o potrebnú kvalitu nevyhnutnú na vyhodnotenie reálneho plnenia priorít lisabonskej stratégie v tejto súvislosti; 209. vyzýva Komisiu, aby v čo najkratšom čase zabezpečila dôkladné vyhodnotenie v nových členských štátoch, a to včas tak, aby bolo možno uskutočniť prípadné nápravné opatrenia; zároveň vyzýva Dvor audítorov, aby súčasne uskutočnil audit o účinkoch prostriedkov venovaných na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky v nových členských štátoch podobný tomu, ktorý uskutočnil v minulosti v 15 členských štátoch EÚ; Osobitná správa č. 2/2006 týkajúca sa vykonávania projektov financovaných v rámci programu TACIS v Ruskej federácii 210. zdôrazňuje, že napriek pozitívnym výsledkom dosiahnutým vo viacerých oblastiach nebol celkový dosah programu TACIS vždy taký efektívny a trvalo udržateľný, ako sa očakávalo; konštatuje, že nedostatky, ktoré zistil Dvor, sa najčastejšie týkali zlého hospodárenia v programovacom procese zo strany Komisie; 211. žiada Komisiu, aby zapojila ruskú vládu do zintenzívneného dialógu s cieľom presne určiť vnútroštátne potreby a smerovanie krajiny a aby ďalej presne definovala a určila priority a ciele, ktoré chce týmito opatreniami dosiahnuť; zastáva názor, že Komisia by mala brať ohľad na zásadu najlepšej hodnoty za vynaložené peniaze a preto vyzýva Komisiu, aby monitorovala a hodnotila program presnejšie a prísnejšie než v minulosti; 212. vyzýva Komisiu, aby zamerala svoju politiku na stanovenie obmedzeného počtu sektorov a programov a aby prešla od projektového prístupu k programovému prístupu, pretože projektový prístup príliš často viedol k obmedzenému dialógu, zodpovednosti a pružnosti, a tiež k uskutočňovaniu samostatných projektov, ktorými sa mohli len ťažko splniť širšie a dlhodobejšie ciele stanovené v dohode o partnerstve a spolupráci; 213. žiada Komisiu, aby podnikla náležité kroky na prípravu návrhu právneho základu, ktorý by umožňoval využitie prostriedkov z programu TACIS v rámci spolufinancovania s Ruskou federáciou a považuje finančnú účasť regionálnych a miestnych subjektov a sociálnych partnerov, a vyššiu účasť súkromného sektora za nevyhnutnú; 214. žiada Komisiu, aby zabezpečila časté hodnotenie projektov vrátane hodnotenia po ich ukončení s cieľom poučiť sa z predchádzajúcich skúseností a aby tiež zabezpečila poskytovanie jasných informácií o prebiehajúcich projektoch a rôznych programoch vytvorených s cieľom uľahčiť prístup verejnosti k informáciám a zvýšiť otvorenosť a transparentnosť pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov a rozhodovanie; Osobitná správa č. 3/2006 o humanitárnej pomoci Komisie po cunami 215. víta celkové kladné hodnotenie Dvora audítorov, pokiaľ ide o humanitárnu pomoc GR ECHO; 216. žiada Komisiu, aby objasnila úlohy GR ECHO a GR pre životné prostredie (prostredníctvom mechanizmu civilnej ochrany) pri reakcii na humanitárne potreby, aby sa zabezpečila súdržnosť činností; 217. žiada Komisiu, aby posilnila postavenie GR ECHO s cieľom ďalšieho zlepšenia jeho koordinácie a schopnosti rýchlo a účinne reagovať na potreby obetí budúcich humanitárnych katastrof a aby venovala pozornosť prepojeniu krátkodobej humanitárnej pomoci s dlhodobou obnovou a rekonštrukciou; poznamenáva, že v súčasnosti tieto dve etapy spadajú pod rôzne generálne riaditeľstvá, postupy a mandáty; 218. trvá na riadnom finančnom hospodárení a domnieva sa, že treba poskytovať podrobné informácie o financiách s cieľom dosiahnuť efektívne monitorovanie realizácie projektov; 219. zdôrazňuje odporúčanie Dvora audítorov, aby GR ECHO posilnilo svoj systém monitorovania; 220. chápe, že vo výnimočných situáciách sa zrejme nedá predísť zvýšeniu cien tovaru a nákladov na zamestnancov; vyzýva však Komisiu, aby v maximálnej možnej miere brala zreteľ na opatrenia na kontrolu a monitorovanie nákladov; 221. vyjadruje znepokojenie v súvislosti s propagáciou značiek darcov humanitárnej pomoci a súťažením o zviditeľnenie pri humanitárnych katastrofách, ktoré priťahujú veľkú pozornosť médií, pretože takéto konanie má negatívny vplyv na koordináciu humanitárnej pomoci a na vnímanie pomoci zo strany obetí katastrof; 222. žiada Komisiu, aby jasne vymedzila pojem mimovládna organizácia; Osobitná správa č. 4/2006 o investičných projektoch v rámci Phare v Bulharsku a Rumunsku 223. odsudzuje postup Komisie, pri ktorom nebola potreba niektorých projektov financovaných z programu Phare preverená vopred, čím sa nedodržali zásady zákonnosti a správnosti; 224. vyzýva Komisiu, aby vytvorila platformu pre vzájomnú spoluprácu s bulharskými a rumunskými orgánmi, aby sa presne definovali potreby a možnosti oboch krajín a aby sa snažila definovať a stanoviť priority a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť; 225. konštatuje, že napriek určitým snahám, ktoré sa uskutočnili s cieľom riešiť problém nedostatočnej administratívnej kapacity a nedostatky pri uplatňovaní zmluvného práva a zabezpečiť dodržiavanie požiadaviek spolufinancovania, je treba vyvinúť ďalšie úsilie; 226. žiada Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť podpore vytvárania administratívnych štruktúr a informačných systémov v Rumunsku a Bulharsku, ktoré budú schopné hospodáriť s európskymi finančnými prostriedkami a riadiť ich a aby sledovala reorganizáciu orgánov zodpovedných za investovanie týchto finančných prostriedkov; 227. žiada Komisiu, aby zabezpečila jasnú informovanosť o prebiehajúcich projektoch a o rôznych programoch, o otázke celkových schopností samostatnej administratívnej kontroly a spravovania rumunských a bulharských úradov a tiež zabezpečila posilnenie otvorenosti a transparentnosti pri používaní prostriedkov a prijímaní rozhodnutí v tomto smere; 228. žiada Komisiu, aby predložila nezávislé stanovisko o schopnostiach rumunskej a bulharskej administratívy zabezpečiť riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami Spoločenstva; Osobitná správa č. 6/2006 týkajúca sa environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie 229. vyzýva Komisiu, aby na základe novej rozvojovej politiky podpísanej v decembri 2005 stanovila komplexnú environmentálnu stratégiu svojej rozvojovej spolupráce; 230. domnieva sa, že táto stratégia by mala zohľadniť nielen dôležitosť integrácie problematiky životného prostredia do všetkých rozvojových programov a projektov, ale aj to, aby bolo životné prostredie prioritnou výdavkovou oblasťou; 231. je presvedčený, že školenie o integrácii problematiky životného prostredia by malo byť pre kľúčových zamestnancov povinné; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr dokončila prípravu príručky o integrácii problematiky životného prostredia; 232. žiada Komisiu, aby zabezpečila dostatok interných odborníkov v oblasti životného prostredia a aby sa definovali a dodržiavali jasné postupy na integráciu problematiky životného prostredia; 233. vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere využívala osvedčené skúsenosti vnútroštátnych orgánov verejnej správy, ktoré pôsobia v oblasti národných programov rozvojovej spolupráce, a súkromných spoločností, ktoré majú dlhodobé skúsenosti ako partneri týchto orgánov pri riadení environmentálnych projektov v súvislosti s národnými programami rozvojovej spolupráce; 234. trvá na tom, že projekty sa musia plánovať na základe podrobných predpisov s jasne definovanými cieľmi a že je potrebné zapojiť externý dozor na hodnotenie miery úspešnosti každého projektu a jednoznačné určenie všetkých chýb a slabých stránok; Osobitná správa č. 7/2006 o investíciách pre rozvoj vidieka: riešia problémy vidieckych oblastí efektívne? 235. víta uverejnenie správy a nalieha na Komisiu, aby predovšetkým pri schvaľovaní vnútroštátnych programov dbala na nedostatky označené v správe, ktoré nerieši nové nariadenie o rozvoji vidieka (ani podrobné vykonávacie pravidlá); 236. vyzýva najmä Komisiu, aby stanovila jasnejšie stratégie, ktoré sa týkajú konkrétnych cieľov a úzko spolupracovala s členskými štátmi na lepšej definícii cieľov, prijímateľov a oblastí a tiež na lepšom výbere najvhodnejších projektov, a aby to všetko zahrnula do programových dokumentov na obdobie 2007 - 2013; 237. domnieva sa, že časový rámec pre schválenie vnútroštátnych programov Komisiou by sa mohol mierne predĺžiť, aby ich bolo možné dôkladne analyzovať, pretože kvalita vnútroštátnych programov do veľkej miery rozhodne, či bude vyčlenenie finančných prostriedkov pre oblasti a príjemcov, ktorí to najviac potrebujú, riadne odôvodnené a či sa bude môcť účinnosť investičných opatrení v budúcnosti lepšie merať; 238. opäť pripomína význam, ktorý prikladá účinnému a zodpovednému využívaniu rozpočtu EÚ a uplatňovaniu zásady, že iniciatíva, ktorá nie je dostatočne overiteľná, by sa nemala financovať z verejných peňazí; zastáva názor, že v tejto súvislosti je vo vnútroštátnych programoch nevyhnutné stanoviť jasné ciele a určiť jasné stratégie; 239. domnieva sa, že dosiahnutie dvojakých štrukturálnych a poľnohospodárskych cieľov investičných opatrení by sa malo realizovať prostredníctvom starostlivo vyváženého sektorového (pre poľnohospodárstvo) a územného prístupu (pre hospodársku a sociálnu kohéziu); 240. keďže druhý pilier SPP je nevyhnutným nástrojom budúceho rozvoja vidieckych oblastí v EÚ, vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty v analýze kľúčových faktorov úspechu v investičných projektoch a šírila príklady osvedčených postupov; 241. podporuje Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi zlepšila systémy sledovania a hodnotenia napríklad rozvojom príslušných kvalitatívnych ukazovateľov, ktoré členským štátom a Komisii umožnia určiť, či boli opatrenia účinné a ktoré ciele boli splnené; 242. víta, že diskusia o tejto osobitnej správe sa uskutočnila v rovnakom čase ako úvodná prezentácia návrhu Komisie na reformu odvetvia ovocia a zeleniny od roku 2008; Osobitná správa č. 8/2006 Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie pre pestovateľov ovocia a zeleniny 243. opakuje svoju podporu pomoci Spoločenstva pre odvetvie ovocia a zeleniny v EÚ, ktorá je potrebná na zvýšenie udržateľnosti a konkurencieschopnosti tohto odvetvia; 244. zdôrazňuje, že organizácie výrobcov sú základným kameňom organizácie spoločného trhu s výrobkami z ovocia a zeleniny a podporuje preto Komisiu pri podnecovaní a podpore pestovateľov smerom k vytváraniu organizácií výrobcov; 245. vyjadruje svoju podporu zámeru upustiť od intervenčných opatrení, ako je stiahnutie z trhu alebo podpora spracovaných výrobkov, ktoré pokladá za kontraproduktívne so zreteľom na ciele stanovené pre odvetvie ovocia a zeleniny; 246. je presvedčený, že podporné systémy operačných programov pre organizácie pestovateľov ovocia a zeleniny predstavujú oveľa sľubnejší nástroj ako intervenčné opatrenia; 247. berie na vedomie a víta hodnotiacu štúdiu plánovanú na rok 2009 a požaduje, aby Komisia vytvorila vhodný monitorovací a kontrolný mechanizmus pre odvetvie ovocia a zeleniny, s cieľom zabezpečiť súlad so zásadou správneho finančného hospodárenia; 248. víta vyjadrenie Komisie, že zlepší svoje kapacity pokiaľ ide o zber údajov a vypracovávanie príslušných kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov na zlepšenie merania efektivity a účinnosti; je presvedčený, že tieto ukazovatele by mali lepšie odzrkadľovať širšie spektrum prínosov programov, ktoré by sa mali monitorovať na vyššej úrovni klasifikácie; ďalej navrhuje, aby Komisia čo najskôr preskúmala relevantnosť a presnosť existujúcich ukazovateľov a štatistík; 249. vyslovuje súhlas s názorom Dvora audítorov, že súčasný systém vyžaduje podrobné preskúmanie nevyhnutné na zlepšenie jeho účinnosti a efektívnosti; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby podrobnejšie monitorovali a zvyšovali účinnosť a efektívnosť systému operačných programov výrobcov a aby študovali faktory úspechu pri najlepších získaných výsledkoch a na základe toho vyvodili závery s cieľom zlepšiť uplatňovanie na úrovni členských štátov, najmä v regiónoch s organizáciou na slabšej úrovni; 250. podporuje preto odporúčanie Dvora audítorov objasniť a zjednodušiť kritériá oprávnenia, a tak zvýšiť transparentnosť a znížiť správne náklady vyplývajúce z platobných schém; 251. žiada Komisiu o zladenie postupov a pravidiel systému pomoci s postupmi a pravidlami fondov rozvoja vidieka, aby sa tak objasnilo, akým spôsobom sa môžu dopĺňať a v ktorých prípadoch sa vzájomne vylučujú; 252. vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie monitorovala a kontrolovala uplatňovanie schémy v nových členských štátoch; Osobitná správa č. 9/2006 týkajúca sa výdavkov na preklady, ktoré vznikli Komisii, Európskemu parlamentu a Rade 253. zdôrazňuje, že celkové náklady na všetky jazykové služby v inštitúciách EÚ, t. j. preklady aj tlmočenie spolu, predstavujú približne 1% celkového rozpočtu EÚ; 254. vyjadruje prekvapenie nad tým, že inštitúcie dosiaľ nevypočítali svoje celkové náklady na preklady [24] ani náklady na stranu prekladu; konštatuje, že objem prekladov v roku 2005 predstavoval 1324000 strán v Komisii (1450 prekladateľov), 1080000 strán v Európskom parlamente (550 prekladateľov) a 475000 strán v Rade (660 prekladateľov); okrem toho konštatuje, že Dvor audítorov odhadol celkové náklady na preklad v roku 2003 na 414200000 EUR: 214800000 v Komisii, 99000000 v Európskom parlamente a 100400000 v Rade; berie na vedomie, že v rovnakom roku boli priemerné náklady na stranu 166,37 EUR: 150,2 EUR v Komisii, 149,7 EUR v Európskom parlamente a 251,8 EUR v Rade; 255. domnieva sa, že inštitúcie by mali prijať vhodné opatrenia na zvýšenie produktivity prekladateľských oddelení EÚ v porovnaní so súkromným sektorom; 256. domnieva sa, že je potrebné objasniť dôvod, prečo ceny, ktoré za externé preklady platí Európsky parlament, sú priemerne o 12 % vyššie než ceny, ktoré platí Komisia; 257. víta skutočnosť, že Komisii a Rade sa podarilo obmedziť nárast objemu prekladov po rozšírení EÚ o desať nových členských štátov, čím sa zároveň obmedzil akýkoľvek rast nákladov; 258. domnieva sa, že je potrebné, aby všetky tri inštitúcie určili ročné náklady na preklady za použitia podobných kritérií a spôsobov výpočtu; zastáva názor, že získané údaje by sa nemali používať len na rozpočtové účely, ale aj na zvýšenie povedomia užívateľov o vzniknutých nákladoch; 259. víta pripravenosť Komisie uplatniť v roku 2006 na žiadosti o preklad proces schvaľovania a výberu; víta tiež skutočnosť, že Rada v roku 2003 zostavila zoznam kľúčových dokumentov a obmedzila tým preklad iných textov; 260. odporúča, aby sa vo väčšej miere obmedzila dĺžka dokumentov a písomných zhrnutí; 261. vyzýva parlamentné výbory a delegácie, aby texty predkladali len v jazykoch členov výborov a ich náhradníkov; navrhuje, aby sa ďalšie jazykové verzie dokumentov poskytovali na požiadanie; 262. všeobecne zastáva názor, že inštitúcie by mali prijať potrebné opatrenia na zaručenie vyššej úrovne kvality prekladov; preto sa domnieva, že Rada, Európsky parlament a Komisia by v dostatočnom predstihu pred začatím postupu udelenia absolutória za rok 2006 mali informovať Dvor audítorov a Výbor pre kontrolu rozpočtu o opatreniach prijatých na kontrolu a zvýšenie kvality prekladov; 263. domnieva sa, že inštitúcie by mali zlepšiť informácie, ktoré má k dispozícii správa na kontrolu procesu prekladu, so zreteľom na ukazovatele výkonnosti, ktoré navrhuje Dvor audítorov [25]; 264. zastáva názor, že Rada, Európsky parlament a Komisia by mali účinne a efektívne využívať interné aj externé zdroje, ako napr. databázy, aplikácie na automatizovaný preklad, prácu z domu či zadávanie externých prekladov; 265. domnieva sa, že pred zadaním prekladu externe by každá inštitúcia mala preveriť, či v ostatných dvoch inštitúciách nie sú nevyužité prekladateľské kapacity; Osobitná správa č. 10/2006 o následnom hodnotení programov cieľov 1 a 3 v rokoch 1994 - 1999 (štrukturálne fondy) 266. vyzýva Komisiu, aby preukázala, do akej miery bola skonsolidovaná metodika predbežného, priebežného a následného hodnotenia s cieľom vyhnúť sa pri následnom hodnotení obdobia 2000 - 2006 v čo najväčšej miere logickým chybám, na ktoré v osobitnej správe poukázal Dvor audítorov; 267. navrhuje, aby sa rozšírila spolupráca medzi GR REGIO a GR pre zamestnanosť, pokiaľ ide o spoločné body metód hodnotenia; 268. konštatuje, že súčasná metodika založená na využívaní modelu HERMIN spôsobuje veľké problémy; vyjadruje znepokojenie nad tým, že súčasná metodológia neumožňuje dostatočne zohľadniť dôležitosť terciárneho sektora pre niektoré ekonomiky, ako je napríklad cestovný ruch; obáva sa, že vzniknú závažné problémy v súvislosti s hodnotením štrukturálnych fondov v krajinách, ktoré sa stali členmi EÚ v roku 2004, a to z dôvodu špecifických okolností súvisiacich s ich mladými trhovými ekonomikami; žiada Komisiu, aby ešte pred začiatkom hodnotenia obdobia 2000 - 2006 ukázala, akým spôsobom zmenila metodiku s ohľadom na túto kritiku; 269. zároveň žiada, aby sa do metodiky doplnili ďalšie prvky, ktoré umožnia zmerať mikroekonomické dôsledky; domnieva sa, že súkromné investície sú dôležité pre dlhodobý vplyv štrukturálnych fondov a pre tvorbu pracovných miest; žiada, aby sa pri následnom hodnotení obdobia 2000 - 2006 brali do úvahy; 270. žiada s cieľom zabezpečiť súdržnosť pri všeobecnom hodnotení štrukturálnych fondov, aby boli v rámci budúcich predbežných, priebežných a následných hodnotení pre programovacie obdobia 2000 - 2006, 2007 - 2013, ako aj pre ďalšie obdobia, zohľadnené závery osobitnej správy Dvora audítorov; 271. podporuje myšlienku, že hodnotenie štrukturálnych fondov sa má vnímať ako nepretržitý proces, neustále podporovaný závermi rôznych predbežných, priebežných a následných plnení; žiada, aby sa členské štáty začlenili do tohto procesu, a vyzýva Komisiu, aby uviedla, akým spôsobom bude čo najskôr tieto myšlienky realizovať; 272. domnieva sa, že na to, aby sa občanom ukázala pridaná európska hodnota štrukturálnych fondov, by sa v budúcich hodnoteniach mali uvádzať aj nepriame účinky štrukturálnych fondov; 273. žiada Komisiu v súvislosti s riadiacou skupinou pre následné hodnotenie obdobia 2000 - 2006, aby preskúmala možnosti rozšírenej spolupráce s akademickým prostredím vo forme partnerstiev so špecializovanými inštitútmi a vo forme štúdií na konkrétne témy, a to vrátane stanovísk externých expertov; 274. domnieva sa, že takáto spolupráca by umožnila spresniť hodnotenie a do väčšej miery zhodnotiť potenciál štrukturálnych fondov; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tomto prístupe s cieľom vytvoriť "ukážkový" model hodnotenia opatrení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ktorý by sa stal špecifickým európskym modelom, ale mal by tiež potenciál poslúžiť ako príklad na globálnej úrovni. [1] Ú. v. EÚ L 60, 8.3.2005. [2] Ú. v. EÚ C 264, 31.10.2006,