EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 9. 2016 JOIN(2016) 47 final SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Posilnenie podpory EÚ pre Tunisko



1. Podpora tuniského prechodu k demokracii: strategická priorita pre EÚ Päť rokov po revolúcii z roku 2011, v ktorej bol zvrhnutý autoritársky režim prezidenta Bena Aliho, sa prechod Tuniska k demokracii nachádza v zlomovom bode. Tuniský ľud pripravil pôdu pre modernú demokraciu založenú na slobode prejavu, transparentných a inkluzívnych voľbách, deľbe moci, právnom štáte a dodržiavaní ľudských práv a základných slobôd. Vedúci predstavitelia z celého politického spektra, aktívna občianska spoločnosť krajiny a celé obyvateľstvo preukázali svoje odhodlanie vybudovať pluralitnú spoločnosť, v ktorej môžu všetci Tunisania – rovnako ženy aj muži – požívať individuálne slobody a väčšiu účasť na hospodárskom a politickom živote. Uznaním tejto skutočnosti je udelenie Nobelovej ceny za mier v decembri 2015 Kvartetu pre národný dialóg. Skúsenosť Tuniska je zdrojom nádeje v krajinách bezprostredného európskeho susedstva, z ktorých mnohé čelia nestabilite, násiliu a návratu autoritárskych režimov. Napriek nespochybniteľným zmenám, ktoré priniesla revolúcia, sú však životy obyčajných Tunisanov naďalej poznačené politickými, hospodárskymi a bezpečnostnými ťažkosťami, čo ohrozuje životaschopnosť prechodu. Je strategickým záujmom EÚ, aby malo za suseda silné, demokratické a stabilné Tunisko. Pretrvávajúci záväzok EÚ pomôcť Tunisku pri jeho prechode k demokracii sa odzrkadlil v revidovanej európskej susedskej politike (ESP), v ktorej sa zdôrazňuje potreba vytvoriť diferencované prístupy prispôsobené osobitným situáciám jednotlivých susedov EÚ. Potrebná je teda reakcia EÚ prispôsobená osobitným okolnostiam krajiny, ktorá zahŕňa široké spektrum oblastí politiky na pomoc pri riešení mnohých výziev, ktoré prechod so sebou prináša, a iniciatívy, ktoré by umožnili v plnej miere rozvinúť potenciál už pokročilého partnerstva medzi EÚ a Tuniskom. 2. Krehký prechod k demokracii: tuniská reakcia na zložité a narastajúce výzvy Prechod Tuniska je krehký a hrozia mu vážne riziká. Početné a vzájomne prepojené problémy navyše bránia väčšine Tunisanov využívať všetky výhody nového demokratického systému a slobody, ktoré s ním súvisia. Série teroristických útokov v priebehu roka 2015 boli zamerané na sektor cestovného ruchu a bezpečnostné inštitúcie. Útok na hraničné mesto Ben Guerdane v marci 2016, ktorý iniciovala Líbya, svedčí o stupňujúcich sa bezpečnostných hrozbách zo strany čoraz organizovanejších skupín, ktoré zneužívajú nestabilitu v Líbyi, ako aj zo strany pašerákov zbraní, drog a ľudí. Po prijatí pokrokovej ústavy a úspešnej organizácii volieb v roku 2014 mali tuniské orgány náročnú úlohu zaviesť potrebné inštitucionálne, právne a administratívne reformy a zároveň sa venovať naliehavým sociálno-ekonomickým a bezpečnostným otázkam. Vysoký počet priorít parlamentu, jeho obmedzené kapacity a zdroje, ako aj rozsiahle konzultácie nevyhnutné ako súčasť inkluzívneho demokratického procesu sú príčinou oneskorení v zavádzaní reforiem. Táto situácia zároveň ukazuje, že tento ešte nedokončený prechod k demokracii si vyžaduje viac politickej vôle. Zriadenie ústavného súdu a nezávislých orgánov, ktorých úlohou bude upevňovať demokraciu, je naďalej naliehavou prioritou. Nové prípady údajného mučenia a zlého zaobchádzania poukazujú na potrebu zásadnej zmeny zákonov aj administratívnych postupov, aby sa práva a slobody, ktoré bežným občanom zaručuje ústava, stali skutočnosťou. Miestne voľby, ktoré sa majú uskutočniť v roku 2017, budú dôležitým medzníkom v demokratickom procese. Od roku 2011 postihli tuniské hospodárstvo viaceré vážne otrasy. Výsledkom bol prudký pokles rastu, makroekonomické nerovnováhy, nárast nezamestnanosti, nárast chudoby (15 % Tunisanov žije pod hranicou chudoby) a neformálna hospodárska činnosť. Táto situácia komplikuje riešenie pretrvávajúcich sociálno-ekonomických výziev, ktoré vznikli ešte pred revolúciou a sú zdrojom nespokojnosti bežných Tunisanov, a najmä mladých ľudí a osôb žijúcich v menej rozvinutých regiónoch, čo v niektorých prípadoch vedie k sociálnym nepokojom. Novovymenovaný predseda vlády Youssef Chahed vo svojom prvom prejave v parlamente uznal existenciu týchto problémov. Tunisko má však všetky atribúty na to, aby svoje demokratické úspechy premenilo na hospodársky úspech: mladé, vzdelané a dynamické obyvateľstvo, strategickú zemepisnú polohu, dlhú priemyselnú tradíciu s úspešnými podnikmi orientovanými na vývoz aj veľké zásoby nevyužívaných prírodných zdrojov, ku ktorým patrí napríklad slnečná energia. Naliehavo potrebné sú kľúčové štrukturálne reformy s cieľom dosiahnuť makroekonomickú stabilizáciu, stimulovať udržateľný hospodársky rast a podnikanie, zefektívniť správu, potláčať korupciu, prispôsobiť vzdelávanie, rozvoj zručností a odbornú prípravu potrebám pracovného trhu a dosiahnuť spravodlivejšie rozdelenie verejných výdavkov a bohatstva. Jednotlivé po sebe idúce vlády sa zaviazali, že urýchlia štrukturálne reformy. Občianska spoločnosť vrátane sociálnych partnerov takisto všeobecne uznáva, že tieto reformy sú potrebné, hoci sa nemožno vyhnúť politickému, sociálnemu a administratívnemu odporu, ktorý sa zakladá na oprávnených obavách. Udržateľné, účinné a inkluzívne prechody si vyžadujú čas a vytrvalosť, pretože na vytvorenie dôvery a stability potrebujú ľudia vidieť hmatateľný pokrok. Silná podpora zo strany EÚ je preto potrebná a očakávaná. Tuniská vláda navrhla niekoľko zákonov – niektoré z nich už parlament prijal – zameraných na vykonávanie ustanovení ústavy, ktoré dopĺňajú demokratický inštitucionálny rámec a reformujú hospodárstvo. V snahe rozhodným spôsobom riešiť zhoršenie bezpečnostného prostredia bol prijatý aj celý rad núdzových bezpečnostných opatrení, ktoré zahŕňajú aj nový zákon o boji proti terorizmu. Treba však uviesť, že tento zákon vzbudzuje obavy v súvislosti s dodržiavaním ľudských práv. Tuniské orgány takisto pracujú na národnej stratégii boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii. Dialóg a spolupráca s medzinárodnými partnermi vrátane EÚ sa výrazne zlepšili.

V máji 2016 vláda predložila návrh päťročného plánu rozvoja. Plán poskytuje komplexnú analýzu mnohých výziev, ktorým krajina čelí, a vytyčuje reformy, najmä v oblasti riadenia a verejnej správy, ako aj politické smerovanie hospodárskeho, finančného, regionálneho a sociálneho rozvoja. Keď bude prijatý, pomôže medzinárodným darcom vrátane EÚ nastaviť ich podporu v súlade s prioritami Tuniska. Vláda v novembri organizuje konferenciu pre investorov, aby zmobilizovala podporu pre plnenie plánu. EÚ podporuje tento navrhovaný postup. 3. Posilnená podpora EÚ pre prechod Tuniska od roku 2011 Vzájomné vzťahy EÚ a Tuniska sa začali už v roku 1976 a značnú dynamiku získali v roku 1995, keď Tunisko a EÚ podpísali dohodu o pridružení, ktorá otvorila cestu dvom desaťročiam obojstranne prospešných hospodárskych a obchodných vzťahov. Revolúcia v roku 2011 bola zlomovým bodom. EÚ použila všetky svoje nástroje, aby podporila tuniský ľud, sprevádzala volebný proces, presadzovala ľudské práva, demokratické a sociálno-ekonomické reformy, zlepšila bezpečnosť a posilnila občiansku spoločnosť. Tunisku takisto ponúkla užšie väzby vo všetkých oblastiach prostredníctvom intenzívnejšej hospodárskej a obchodnej integrácie a partnerstva v oblasti mobility. Tuniské orgány, ako hlavný partner EÚ, prijali strategické rozhodnutie posilniť vzťahy Tuniska a jeho integráciu s EÚ, čo v roku 2012 vyústilo do „privilegovaného partnerstva“ a ambiciózneho akčného plánu európskej susedskej politiky. To viedlo k intenzívnym politickým kontaktom, vyšším úrovniam finančnej pomoci a značnému pokroku v mnohých oblastiach, medzi ktoré patria aj obchodné vzťahy, reformy sektora bezpečnosti, vzdelávanie, výskum a inovácie. Podpora a finančná pomoc EÚ pre Tunisko od revolúcie v roku 2011: V období rokov 2011 až 2016 dosiahla pomoc EÚ pre Tunisko 2 miliardy EUR (1,2 miliardy EUR vo forme grantov a 800 miliónov EUR vo forme makrofinančnej pomoci). Táto pomoc bola využitá na podporu demokratického a hospodárskeho prechodu Tuniska a prispela k fiškálnej stabilite krajiny prostredníctvom makrofinančnej pomoci. V rámci tejto pomoci EÚ spolufinancovala aj 85 projektov v hodnote 41 miliónov EUR, ktoré realizovali organizácie občianskej spoločnosti. Európske finančné inštitúcie okrem toho poskytli zvýhodnené úvery v hodnote 2,6 miliardy EUR na infraštruktúru, sociálne projekty, rozvoj súkromného sektora a projekty týkajúce sa sanitácie vody. Investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) posilnil zvýhodnenú povahu týchto úverov. Tunisko je takisto jedným z hlavných príjemcov pomoci z regionálnych programov EÚ pre južné susedstvo v oblastiach, ako sú životné prostredie, energia, migrácia a bezpečnosť. Tunisko sa 1. januára 2016 pridružilo k programu Horizont 2020, ktorý ponúka významné príležitosti pre tuniských výskumníkov, akademických pracovníkov a inovátorov a ktorým sa podporuje úsilie Tuniska investovať do výskumu a inovácie ako do hnacieho motora sociálno-ekonomického rozvoja. Tunisania vo veľkej miere využívajú programy vysokoškolského vzdelávania EÚ Erasmus Mundus a Tempus a rovnako sa im umožnil lepší prístup k významným programom EÚ, ku ktorím patrí aj Európska sieť podnikov zameraná na podporu podnikateľských väzieb. S cieľom poskytnúť Tunisku pomoc v obzvlášť zložitom hospodárskom kontexte zaviedla EÚ v roku 2016 mimoriadne dočasné opatrenie, na základe ktorého sa poskytuje dodatočná bezcolná kvóta na olivový olej v objeme 35 000 ton ročne na obdobie dvoch rokov.

4. Smerom k účinnejšej reakcii EÚ pri podpore reforiem v Tunisku V roku 2016 Tunisko žiadalo kvalitatívne a kvantitatívne posilnenie svojich vzťahov s EÚ. V tomto oznámení sa navrhujú iniciatívy zamerané na účinnejšiu podporu EÚ s cieľom plne rozvinúť potenciál „privilegovaného partnerstva“ v súlade s revidovanou ESP. Podpora napĺňania reformných snáh Tuniska má zásadný význam, aby sa zabezpečila odolnosť jeho hospodárstva a úspech jeho prechodu k demokracii. Uvedený päťročný plán rozvoja môže EÚ slúžiť ako usmernenie pri stanovaní priorít v rôznych oblastiach politiky. Naším cieľom je spoločne bojovať proti vysokej nezamestnanosti mladých ľudí, znižovať sociálne rozdiely, podporovať občiansku spoločnosť a reformu verejnej správy, lepšie riadiť migráciu a mobilitu, bojovať proti korupcii a riešiť problémy v bezpečnostnej oblasti. Zároveň budeme naďalej podporovať napĺňanie ústavy a posilňovanie demokratických inštitúcií Tuniska, ako aj presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv. EÚ je presvedčená, že je v našom spoločnom záujme podporiť užšie väzby a dialóg medzi EÚ a tuniskou spoločnosťou, a to prostredníctvom posilnených kontaktov a mobility. Znamená to uznať kľúčovú úlohu, ktorú zohráva kultúra v politickom, sociálnom a hospodárskom rozvoji. EÚ bude v rámci svojej podpory naďalej venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom a ženám a systematickému zapájaniu občianskej spoločnosti. 4.1. Podporovanie dobrej správy vecí verejných a reformy verejnej správy Tunisko dosiahlo pôsobivý pokrok smerom k upevňovaniu právneho štátu a demokracie, čo preukazuje svojou novou ústavou. Je však potrebné, aby sa demokratické zásady a základné hodnoty, ktoré sú v nej dnes zakotvené, premietli do fungujúcich inštitúcií, efektívnych nariadení a postupov a do účinnej verejnej služby. Tuniská ústava stanovuje jasné ciele pre verejnú správu a dobrú správu vecí verejných, čo sú základné osi vládnej stratégie reforiem. Preto navrhujeme: podporiť koncepciu a vykonávanie stratégie reformy verejnej správy s cieľom zvýšiť produktivitu, zodpovednosť a motiváciu verejnej správy, pomôcť zlepšiť riadenie verejných financií a reformovať daňový systém, aby sa postupne dosiahol jednoduchší a spravodlivejší systém. Táto pomoc, ktorej cieľom je zvýšiť povinnosť verejného sektora zodpovedať sa a tiež opätovne vytvoriť fiškálny priestor na financovanie vládnych politík, sa rozšíri formou podpory inštitúcií poverených verejným dohľadom, podporiť vykonávanie procesu decentralizácie. S cieľom pomôcť pri budovaní správy zameranej na služby a podporiť miestnu správu v najmenej rozvinutých regiónoch poskytne EÚ poradenstvo zamerané na to, ako posilniť samosprávy pri tvorbe a koordinácii politík, v oblasti ľudských zdrojov, zodpovednosti a poskytovania služieb pri súčasnom zaistení rovnosti a nediskriminácie zraniteľných skupín, pokiaľ ide o prístup k verejným službám, zlepšiť poskytovanie služieb na ústrednej a miestnej úrovni, napríklad obmedzením byrokracie, uľahčením prístupu k informáciám a zavádzaním elektronickej verejnej správy, kdekoľvek je to možné,

podporiť boj proti korupcii poskytnutím pomoci pri navrhovaní vhodných prostriedkov a opatrení určených na podporu integrity a lepšie predchádzanie korupcii, pokračovať v podpore reformy súdnictva s cieľom zlepšiť prístup k nezávislému a efektívnemu systému súdnictva, naďalej podporovať parlament s cieľom posilniť jeho dohľad nad činnosťami vlády a posilniť jeho schopnosť iniciatívy. V tejto súvislosti navrhnúť Európskemu parlamentu, aby zintenzívnil svoju podporu pre tuniský parlament, a to s plným využitím nedávno zriadeného spoločného parlamentného výboru, čoraz viac sa bude využívať cielený „twinning“ (družobné partnerstvá), najmä vo vzťahu k posilňovaniu verejnej správy. 4.2. Posilnenie úlohy dynamickej občianskej spoločnosti Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú už od revolúcie zásadnú úlohu, pokiaľ ide o úspech prechodu k demokracii. Posilnenie občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov je naďalej jednou z hlavných priorít EÚ. EÚ je presvedčená, že organizácie občianskej spoločnosti by mali byť systematicky zapájané do dialógu s orgánmi vo všetkých oblastiach politiky. V tejto súvislosti je veľmi pozitívnym krokom opätovné menovanie ministra pre vzťahy s občianskou spoločnosťou. Posilniť by sa mal existujúci tripartitný dialóg (EÚ, tuniské orgány a občianska spoločnosť) o všetkých aspektoch vzťahov medzi EÚ a Tuniskom, a predovšetkým tých aspektoch, v ktorých by vzťahom EÚ a Tuniska prospela väčšia transparentnosť a zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, vrátane migrácie a mobility, bezpečnosti a boja proti terorizmu. V tomto duchu EÚ navrhuje, aby všetkým oficiálnym zasadnutiam EÚ a Tuniska (konkrétne Asociačnej rade, Asociačnému výboru a podvýborom), ako aj všetkým oficiálnym rokovaniam medzi EÚ a Tuniskom predchádzalo a po nich nasledovalo stretnutie s organizáciami občianskej spoločnosti. Rovnako by mala vláda pokračovať v konzultáciách s tuniskými organizáciami občianskej spoločnosti v súvislosti s rokovaniami o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCFTA) s EÚ, a to aj v tripartitnom dialógu. Táto podpora bude pokračovať aj počas rokovaní a vykonávania. EÚ bude naďalej zapájať občiansku spoločnosť do stanovovania a vykonávania svojich programov a pridružovať organizácie občianskej spoločnosti k príslušným riadiacim výborom. Takisto posilní finančné krytie všetkých kategórií organizácií občianskej spoločnosti, najmä na regionálnej a miestnej úrovni, v rámci bilaterálnych aj tematicky zameraných finančných nástrojov v súlade s prioritami plánu občianskej spoločnosti EÚ. 4.3. Investovanie do budúcnosti: vytváranie pracovných miest a podpora udržateľného sociálno-ekonomického rozvoja Mladí Tunisania si chcú byť schopní zarábať na živobytie a prispievať k sociálno-ekonomickému rozvoju vlastnej krajiny. EÚ tieto ambície rešpektuje a podporuje ich. Posilnenie hospodárstva je rozhodujúce z hľadiska zníženia nezamestnanosti, a to najmä medzi mladými ľuďmi. EÚ je najväčším obchodným partnerom Tuniska, pričom jej celkový podiel na tuniskom obchode predstavuje 60 %. Z EÚ pochádza 70 % priamych zahraničných investícií (PZI). Okrem nepriaznivých hospodárskych účinkov teroristických útokov na turistické oblasti tuniské hospodárstvo od revolúcie vážne postihla aj slabá globálna ekonomika a pomalšie tempo reforiem. Súčasný hospodársky rast nepostačuje na zníženie miery nezamestnanosti; investície poklesli, pričom vzrástol fiškálny deficit a deficit bežného účtu. V tejto súvislosti existuje výrazná potreba oživiť investície, predovšetkým zo súkromného sektora.

Napriek tomu, že podnikateľské prostredie je lepšie než inde v regióne, množstvo výziev spojených s prechodom viedlo k postupnému poklesu PZI. Riešiť treba aj celý rad štrukturálnych nepružností, ktoré brzdia rast. Podporovať sa musia domáce investície uvoľnením podnikateľského potenciálu obyvateľstva. EÚ sa zameria na pomoc vláde pri vykonávaní prioritných hospodárskych reforiem v súlade s päťročným plánom, najmä pri posilňovaní makroekonomickej stability a vytváraní priaznivého podnikateľského a investičného prostredia, čím sa zvýši konkurencieschopnosť, zamestnanosť a inkluzívny rast. EÚ je pripravená úzko spolupracovať s Tuniskom v snahe rýchlo uzavrieť rokovania o DCFTA medzi EÚ a Tuniskom, pričom chce dosiahnuť konkrétne výsledky v priebehu 3 rokov. Pôjde o kľúčový krok k prehĺbeniu hospodárskej integrácie Tuniska s EÚ. EÚ ponúka Tunisku asymetrickú liberalizáciu, ktorá tuniským spoločnostiam umožní okamžitý prístup na trhy EÚ, pričom Tunisko bude môcť svoj vlastný trh otvárať postupne. Nad rámec podpory obchodu medzi EÚ a Tuniskom bude DCFTA aj nástrojom na podporu regulačných reforiem a umožní Tunisku napredovať v globálnom meradle. Bude veľmi dôležité zabezpečiť, aby pozitívny účinok DCFTA išiel ruka v ruke s domácimi reformami potrebnými na to, aby z tejto dohody mali prospech ľudia, predovšetkým marginalizované oblasti a skupiny. EÚ takisto víta záväzok Tuniska uzatvoriť Euro-stredozemskú dohodu o leteckej doprave s cieľom otvoriť letecké trhy a dosiahnuť zbližovanie v oblasti regulácie. Táto dohoda pomôže odvetviu cestovného ruchu pozviechať sa a podporí ďalšiu hospodársku integráciu. Intenzívnejšia podpora zameraná na obchod, konkurencieschopnosť a rozvoj súkromného sektora EÚ bude podporovať Tunisko pri rokovaniach o DCFTA a pri vykonávaní DCFTA pomocou cielených opatrení s cieľom sprevádzať krajinu pri regulačných a inštitucionálnych reformách a zlepšovať ich, a zároveň pomáhať modernizovať kľúčové sektory hospodárstva, ako je poľnohospodárstvo a služby, aby Tunisko bolo na dohodu pripravené a malo z nej čo najväčší úžitok. Z rokovaní s tuniskými orgánmi vyplynulo, že sa zavedú osobitné programy sektorovej modernizácie (mise à niveau) na účely vykonávania DCFTA. V rovnakom duchu už EÚ nedávno spustila ako súčasť regionálneho balíka dve iniciatívy na podporu tuniských mikro, malých a stredných podnikov: 1. Približne 200 miliónov EUR nových finančných prostriedkov pre Tunisko sa odblokuje počas nadchádzajúcich piatich rokov v rámci iniciatívy EÚ týkajúcej sa inkluzívneho financovania. Tento nový balík uľahčí prístup k financovaniu pre mikro, malé a stredné podniky, ktoré majú ťažkosti získať komerčné úvery od miestnych bánk, a to zlepšením úverových podmienok (garančným mechanizmom) a vytváraním nových zdrojov financovania (mikrofinancovanie, rizikový kapitál atď.). 2. V júli 2016 prijala EÚ aj novú iniciatívu v hodnote približne 100 miliónov EUR na poskytovanie nových úverov pre mikro a malé a stredné podniky s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a zintenzívniť obchod vychádzajúc z prístupu založeného na hodnotových reťazcoch. V záujme podporenia a doplnenia päťročného plánu sa budú presadzovať nasledujúce iniciatívy. Poľnohospodárstvo: Komisia navrhne skoršie nadobudnutie účinnosti obchodných koncesií EÚ vyplývajúcich z budúcej dohody DCFTA, a to na dočasnej báze. Technické predpisy: napredovať v rokovaniach o dohode o posudzovaní zhody a uznávaní priemyselných výrobkov v rámci rokovaní o dohode DCFTA vo vzťahu k hlavným prioritným sektorom Tuniska, a to tak, že sa nadviaže pravidelný a štruktúrovaný regulačný dialóg, v rámci ktorého sa dohodnú jasné míľniky a poskytne sa potrebná pomoc na odstránenie nedostatkov pri príprave. Pravidlá pôvodu: podporovať urýchlenú revíziu Regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu, ktorá prinesie moderné, jednoduchšie a flexibilnejšie pravidlá pôvodu a vytvorí nové príležitosti pre Tunisko, aby mohlo mať úžitok z preferenčného prístupu na trhy EÚ a z regionálnej integrácie. Pokiaľ ide o revíziu Regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu a o DCFTA, EÚ spoločne s Tuniskom preskúmajú možnosť skoršieho uplatňovania pravidiel dohovoru, ako aj možnosť dočasnej flexibility pre určité výrobky, ktorá sa má uplatniť čo najskôr v záujme okamžitého oživenia tuniského vývozu. Podpora obchodu a investícií: EÚ spolu so svojimi členskými štátmi navrhne „Partnerstvo pre rast“, ktoré by zahŕňalo misie súkromných subjektov z EÚ v rámci určitého odvetvia do Tuniska s cieľom podnietiť investície. EÚ rovnako pomôže Tunisku plniť jeho stratégiu na podporu obchodu a vývozu, a to aj v členských štátoch EÚ, ktoré nemajú silný obchodný vzťah s Tuniskom. Pre tuniské výrobky to bude znamenať zviditeľnenie, otvorenie trhu a súvisiace vývozné, dovozné a investičné príležitosti, a zároveň sa posilní regulačný investičný rámec v záujme lepšieho podnikateľského prostredia v Tunisku. Vytvárať príležitosti na podporu tuniskej diaspóry, aby sa zapojila do tuniskej ekonomiky, pomocou programov na využitie zručností a mobilizovanie investícií diaspóry pre miestny a regionálny rozvoj v Tunisku, vrátane mobilizácie štartovacieho fondu, ako sa uvádza v preskúmaní ESP. MSP: EÚ si bude takisto vymieňať osvedčené postupy s Tuniskom vrátane iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu na zjednodušenie regulačného a politického prostredia pre MSP.

Colná oblasť: podporovať vykonávanie ambicióznej reformy colnej správy. To zahŕňa zjednodušenie a zautomatizovanie postupov, lepšie riadenie a nestrannosť a zabezpečenie dostupnosti informácií. Prepojenosť: vo väčšej miere využívať investičný nástroj európskej susedskej politiky na uvoľnenie investícií z európskych finančných inštitúcií s cieľom pomôcť financovať prioritné infraštrukturálne projekty vymedzené v päťročnom pláne a zahrnuté v transstredostredozemskej dopravnej sieti. Prístup k dostupným zdrojom financovania: pomôcť vytvoriť a realizovať stratégiu finančného začleňovania, využiť pákový efekt grantov EÚ na to, aby európske finančné inštitúcie a súkromný sektor investovali do mikro, malých a stredných podnikov (zapojenie tuniskej diaspóry v EÚ), diverzifikovať zdroje financovania týchto podnikov nad rámec úverov poskytovaných komerčnými bankami (podpora rozvoja trhu súkromného vlastného kapitálu, lízingu, faktoringu a kolektívneho financovania) a väčšmi podporovať sieť existujúcich mikroúverových inštitúcií, podporovať rozvoj sociálneho hospodárstva a investovať doň ako do inovatívnej formy dosahovania hospodárskej návratnosti investícií, ktorá má reálny prínos pre miestne spoločenstvá. Štatistický systém: vláda potrebuje spoľahlivý štatistický systém, aby dokázala monitorovať vykonávanie reforiem. EÚ bude podporovať lepšie riadenie a prevádzkovú samostatnosť inštitúcií v štatistickom systéme, predovšetkým v súvislosti s kľúčovými vnútroštátnymi a regionálnymi sociálno-ekonomickými ukazovateľmi. EÚ je presvedčená, že Tunisko môže investovať do vlastnej budúcnosti tým, že využije trend globálnej transformácie moderných ekonomík, najmä pokiaľ ide o energiu z udržateľných zdrojov, inovácie a digitálnu ekonomiku. V tejto súvislosti EÚ víta začlenenie ekologického hospodárstva ako jednej z navrhovaných osí päťročného plánu. Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo s efektívnym využívaním zdrojov si vyžaduje vysokú úroveň politických ambícií zo strany Tunisanov. Čisté technológie, energia z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť, udržateľné využívanie prírodných zdrojov a lepšie nakladanie s odpadmi môžu byť vo veľkej miere prispieť k riešeniu otázok životného prostredia a zmeny klímy tým, že Tunisku umožnia splniť chvályhodný záväzok, ktorý prijalo na konferencii OSN o zmene klímy (COP 21). Posilnenie národného systému výskumu a inovácií bude rozhodujúce z hľadiska transformácie tuniského hospodárstva a zvýši jeho konkurencieschopnosť a prepojenie so svetovým hospodárstvom. Pridruženie Tuniska k programu Horizont 2020 umožní posilnenú spoluprácu v týchto oblastiach. V tejto súvislosti by mala EÚ mobilizovať svoje zdroje na vykonanie týchto opatrení: prostredníctvom špecializovaného programu pomôcť vláde realizovať zrevidované národné stratégie týkajúce sa energií z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti (napr. spolufinancovaním investícií, podporou transferu technológií a poskytnutím finančnej podpory pre fondy energetickej transformácie). Modernizovať výrobné zariadenia tým, že sa odvetviu pomôže pri nadobúdaní modernej technológie efektívne využívajúcej zdroje, napr. prostredníctvom osobitného euro-tuniského partnerstva a posilnenej spolupráce s európskymi klastrami a ich prepojenými podnikmi, spolu s európskymi finančnými inštitúciami pomôcť Tunisku riešiť jeho environmentálne problémy, predovšetkým vo veľkých mestách v súvislosti so znečisťovaním ovzdušia, nakladaním s odpadmi a odpadovými vodami, podporiť systém výskumu a inovácií, aby sa stal konkurencieschopnejším a výkonnejším a bol schopný podporiť transformáciu hospodárstva; v rámci programu Horizont 2020 poskytnúť záruky finančným sprostredkovateľom, ktorí poskytujú úvery, ako aj poradenské služby, priame úvery a kapitálové nástroje pre inovačné podniky, a zvýšiť tak účasť na programe, v poľnohospodárstve podporovať hodnotové reťazce ekologických potravín, aj s cieľom posilniť vývoz do EÚ, podporovať rozvoj digitálnej ekonomiky s cieľom urýchliť rast v sektore IT, napr. poskytovaním podpory pre digitálne ekosystémy, zavádzanie vysokorýchlostného internetu, digitálnych inovátorov atď. Presadzovať digitalizáciu MSP, posilniť kultúrny a kreatívny priemysel podporovaním klastrov a podnecovaním spolupráce medzi odvetviami a účasti na programoch EÚ, ako je Kreatívna Európa,

Identifikovať súčasné a budúce potreby trhu práce s cieľom navrhnúť vhodné stratégie rozvoja zručností. 4.4. Odstraňovanie rozdielov v spoločnosti Je nevyhnutné preklenúť rozdiely v sociálnom a regionálnom rozvoji, ktoré do značnej miery prispeli k vypuknutiu revolúcie v roku 2011. Na to, aby prechod k demokracii mohol pokračovať, treba prijať rázne opatrenia, keďže sociálna nespokojnosť – predovšetkým medzi mladými ľuďmi – naďalej rastie. Situáciu sťažuje skutočnosť, že vo veľkej časti krajiny už celé roky chýbajú dostatočné investície do verejných služieb a sociálnej a hospodárskej infraštruktúry. Okrem toho existuje jasná súvislosť medzi nedostatkom príležitostí a rizikom radikalizácie, čo predstavuje hrozbu pre Tunisko aj pre EÚ. Riešenie tohto všetkého si bude vyžadovať nemalé náklady, ktoré Tunisko vzhľadom na svoje obmedzené zdroje nebude schopné znášať samo. V tejto súvislosti sa navrhujú tieto opatrenia: decentralizácia bude nosným pilierom úsilia o zníženie regionálnych rozdielov. EÚ sa zaviaže, že využije svoje zdroje a pomôže vytvoriť profesionálne kapacity orgánov miestnej správy, avšak tiež zabezpečí prevod primeraných finančných zdrojov miestnym orgánom tak, aby mohli poskytovať základné služby. EÚ by mala podporiť aj vypracovanie stratégií regionálneho sociálno-ekonomického rozvoja, ktoré položia základy pre iniciatívy v najchudobnejších regiónoch, zlepšiť sociálnu politiku, okrem iného modernizáciou a účinnejším nasmerovaním siete sociálneho zabezpečenia, EÚ bude podporovať projekty sociálnej infraštruktúry (vzdelávanie, zdravie, voda a hygiena) s cieľom zvyšovať životnú úroveň v najzaostalejších mestských a vidieckych oblastiach a sprístupniť izolované územia. Opäť platí, že investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) a európske finančné inštitúcie môžu pomôcť vláde uspokojiť potreby sociálnej infraštruktúry, podporovať lepší prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, ktoré sú relevantné a zosúladené z hľadiska potrieb trhu práce, a to na základe novej tuniskej stratégie odbornej prípravy, EÚ by takisto mala rozšíriť program Erasmus+ na financovanie stáží pre tuniských študentov v európskych podnikoch a posilniť finančnú podporu tak, aby z nej mali väčší úžitok študenti a pedagogickí pracovníci a aby sa posilnili inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, vnútroštátne orgány a mládežnícke organizácie, podporovať zamestnanosť mladých ľudí formou systémov podpory, pričom tí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dostanú v stanovenej lehote kvalitnú pracovnú ponuku prispôsobenú individuálnej potrebe a situácii. 4.5. Podpora pri zdolávaní bezpečnostných výziev Bezpečnosť Tuniska je zásadná, a to nielen pre jeho občanov a hospodársky rozvoj, najmä v odvetví cestovného ruchu, ale aj pre Európsku úniu a jej občanov. Od roku 2015 EÚ prehlbuje svoju bezpečnostnú spoluprácu s Tuniskom, najmä v oblasti boja proti terorizmu a predchádzania násilnému extrémizmu a radikalizácii, a zároveň presadzuje úplné dodržiavanie zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd. Táto spolupráca je odpoveďou na naliehavý problém, ktorý je možné riešiť iba kolektívne.

Popri koordinačnom mechanizme G7+5 v oblasti bezpečnosti, ktorý má zásadný význam pre lepšiu výmenu informácií a koordináciu medzi tuniskými orgánmi a medzinárodnými partnermi, EÚ zároveň zintenzívnila svoj dialóg s Tuniskom, keď sa v Tunise v septembri 2015 uskutočnil prvý posilnený politický dialóg o bezpečnostnej spolupráci a boji proti terorizmu. Ďalšie zasadnutie sa má konať neskôr v tomto roku s cieľom preskúmať uskutočnený pokrok a identifikovať ďalšie kroky v rámci spolupráce. Občianska spoločnosť bude zapojená do tohto procesu. V súlade s posilneným bezpečnostným rozmerom uvedeným v preskúmaní ESP by EÚ mala: pokračovať vo vykonávaní programu v hodnote 23 miliónov EUR na podporu reformy bezpečnostného sektora a z ďalších nástrojov poskytovať podporu na budovanie kapacít, v prípade potreby poskytnúť ďalšiu podporu pri vykonávaní bezpečnostných opatrení, predovšetkým v súlade s balíkom projektov, ktorý bol Tunisku predložený v marci 2016, pomáhať Tunisku v boji proti terorizmu a pri predchádzaní radikalizácii, najmä v oblasti budovania národných kapacít, a poskytovať odborné znalosti v rámci regionálnych a tematických programov aj v otázkach, ako je predchádzanie radikalizácii či riadenie hraníc, podpora vyšetrovaní a trestných stíhaní prebiehajúcich podľa zásad právneho štátu; strategická komunikácia, riešenie otázky zahraničných teroristických bojovníkov a organizovanej trestnej činnosti. Hoci aktivity v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky sa zatiaľ neurčili ako najvhodnejší spôsob podpory Tuniska, EÚ je ochotná zvážiť všetky možnosti na podporu Tuniska v oblastiach, kde je to potrebné, posilňovať spoluprácu s príslušnými agentúrami a orgánmi EÚ vrátane Europolu, Agentúry EÚ pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Eurojustu, Frontexu, Európskej akadémie bezpečnosti a obrany a centra excelentnosti siete EÚ na zvyšovanie povedomia o radikalizácii, zahrnúť rozmer strelných zbraní a výbušnín do politického dialógu a zamerať sa na praktické operačné opatrenia s cieľom lepšie spolupracovať pri presadzovaní práva v tejto oblasti, posilniť spoluprácu pri riadení rizika katastrof a pri predchádzaní katastrofám činnosťami v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, a najmä posilňovaním systémov včasného varovania a kapacity prevencie a pripravenosti. 4.6. Spoločné úsilie zamerané na lepšie riadenie migrácie a mobility Účinné riadenie migrácie je politickou prioritou EÚ a Tuniska. EÚ je pripravená zintenzívniť svoju spoluprácu s Tuniskom v tejto oblasti, najmä pri predchádzaní neregulárnej migrácii a riešení prvotných príčin migrácie. Väčšina Tunisanov žijúcich v zahraničí má pobyt v členských štátoch EÚ. Tunisko pracuje na národnej migračnej politike od roku 2012. Cieľom je zabezpečiť, aby migranti v Tunisku dostali pomoc, aby boli chránené ich práva a dostali možnosť zúčastňovať sa na rozvoji Tuniska. Dokončenie a vykonávanie stratégie by sa malo podporiť. V roku 2011 Tunisko napriek zložitým vnútorným podmienkam prejavilo solidaritu a poskytlo útočisko veľkému počtu utečencov z Líbye. Značný počet Líbyjčanov, ktorí sa v krajine stále nachádzajú, by sa mohol rýchlo stať veľkou sociálno-ekonomickou záťažou, pokiaľ sa situácia v Líbyi nezlepší alebo ak sa bude ďalej zhoršovať. EÚ a 10 členských štátov uzavreli v roku 2014 s Tuniskom partnerstvo v oblasti mobility, ktoré poskytuje komplexný rámec pre politický dialóg a spoluprácu s Tuniskom vo všetkých aspektoch riadenia migrácie. Ako sa uvádza v Oznámení o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy zo 7. júna 2016, EÚ sa snaží pozdvihnúť vzťahy s Tuniskom na vyššiu úroveň, vychádzajúc z existujúceho partnerstva v oblasti mobility.

V tejto súvislosti sa navrhuje, aby EÚ zamerala svoju podporu na tieto oblasti: riešenie hlavných príčin neregulárnej migrácie, a to najmä podporou potrebných domácich reforiem a sociálno-ekonomického rozvoja Tuniska, pokračovanie v poskytovaní pomoci pri tvorbe a vykonávaní komplexnej a účinnej národnej migračnej a azylovej politiky s plnohodnotným inštitucionálnym rámcom, urýchlené ukončenie rokovaní (ich začiatok je naplánovaný na polovicu októbra 2016) o dohode o zjednodušení vízového režimu súbežne s rokovaniami o readmisnej dohode. V súlade so zásadou diferenciácie ESP by Tunisko mohlo byť prvou krajinou v južnom susedstve EÚ, ktorá bude využívať účinnú a ambicióznu dohodu o zjednodušení vízového režimu, čo by mohlo byť prospešné pri vykonávaní DCFTA, podporovanie praktickej spolupráce Tuniska a členských štátov EÚ v oblasti návratov, reintegrácie navrátilcov prijatých späť Tuniskom a rozvíjania spolupráce Tuniska a príslušných afrických krajín v otázke readmisií. Na účely lepšieho riadenia migrácie by EÚ mohla podporiť aj rozvoj tuniskej biometrickej registrácie obyvateľstva, v súlade s akčným plánom prijatým vo Vallette bude Tunisko pilotnou krajinou pre identifikáciu a vykonávanie programov legálnej migrácie, posilnenie existujúcich programov mobility (Erasmus+, Erasmus pre mladých podnikateľov v rámci programu COSME, akcie Marie Skłodowskej Curie v rámci Horizontu 2020 a vnútroštátne programy), pokračujúca podpora tuniskej kapacity predchádzať neregulárnej migrácii, so zameraním na boj proti organizovanej trestnej činnosti, prevádzaniu ľudí a obchodovaniu s ľuďmi, a to najmä lepším riadením hraníc. Okrem existujúcich bilaterálnych a regionálnych nástrojov sa použije aj Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku na poskytovanie podpory EÚ na tieto priority. Budúci plán pre vonkajšie investície prispeje k riešeniu základných príčin migrácie. 5. Ďalšie kroky Päťročný plán rozvoja Tuniska obsahuje ambiciózny program reforiem. Hoci EÚ už vyvinula značné úsilie na podporu prechodu Tuniska k demokracii, v tomto oznámení sa zdôrazňuje ambícia EÚ podporovať pozoruhodnú transformáciu Tuniska. Prioritný význam pripisovaný vzťahom medzi EÚ a Tuniskom sa bude naďalej prejavovať v intenzite politických kontaktov a pravidelných návštev, ktoré sú súčasťou širšieho politického dialógu zameraného na rôzne témy spoločného záujmu vrátane regionálnych a globálnych otázok. Komisia a vysoká predstaviteľka takisto navrhujú usporiadať každé dva roky stretnutie na vysokej úrovni medzi EÚ a Tuniskom, na ktorom by sa zúčastnili politickí lídri z oboch strán. Prvé zasadnutie sa má podľa návrhu konať na jeseň 2016 v Bruseli. Po účasti tuniského predsedu vlády na zasadnutí Rady pre zahraničné veci v júli 2015 by príležitostne mohli byť na osobitné príslušné rokovania v Rade pozvaní aj tuniskí ministri. Takisto by sa mali zvážiť možnosti ďalšieho posilňovania kontaktov s tuniskými orgánmi naprieč sektorovými politikami, a to na úrovni jednotlivých komisárov alebo skupín komisárov a na úrovni príslušných útvarov Komisie. S cieľom podporiť kľúčové štrukturálne reformy, posilniť udržateľný sociálno-ekonomický rozvoj a podnietiť konkurencieschopnosť súkromného sektora Komisia plánuje zvýšiť svoju ročnú finančnú pomoc vo forme grantov zo 186,5 milióna EUR v roku 2015 na 300 miliónov EUR v roku 2017. Táto pomoc, sprístupnená využitím finančných možností, ktoré ponúkajú rôzne nástroje EÚ, by mala byť jasne navrhnutá tak, aby pomohla Tunisku plniť jeho ambiciózny program reforiem a zároveň reagovala na najnaliehavejšie potreby Tuniska.