SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 11.8.2011 
SEK(2011) 919 v kone čnom znení/2 
  
Corrigendum 
Concerne uniquement la version SK. Annule et re mplace la version du 15. 07.2011 le titre du 
document était en anglais. 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
návrh 
 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 1999/32/ES, pokia ľ ide o obsah síry v lodných 
palivách 
{KOM(2011) 439 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 918 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. POLITICKÉ SÚVISLOSTI , PROCEDURÁLNE OTÁZKY A  KONZULTÁCIE SO 
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Toto hodnotenie vplyvu je sprievodným dokume ntom k návrhu zmeny a doplnenia smernice 
1999/32/ES o obsahu síry v niektorých kvapal ných palivách. Pri príprave tejto zmeny 
a doplnenia Komisia vykonala online konzultáci e otvorené všetký m zainteresovaným 
stranám. Komisia tiež pravidel ne konzultovala so zástupcami členských štátov a inými 
zúčastnenými stranami.  
Znečisťovanie ovzdušia spôsobuje poškodenie ľudského zdravia a životného prostredia, 
v ktorom žijeme. Európska únia koná v otázkach obmedzenia zne čisťovania ovzdušia na 
viacerých frontoch. V dôsledku týchto činností sa za posledné roky a desa ťročia znížili emisie 
väčšiny látok zne čisťujúcich ovzdušie vrátane emisií oxidu siri čitého (SO 2), oxidov dusíka 
(NOx), prchavých organických zlú čenín, čpavku a pevných častíc. Najvä čší podiel na tomto 
znížení predstavujú pevninské zdroje emisií,  ako sú napríklad priemyselné podniky alebo 
cestná doprava. Napriek tomu však dôkazy ukazujú, že ďalšie obmedzenie takýchto 
znečisťujúcich látok výrazne prospeje zdraviu ob čanov EÚ a životnému prostrediu, pri čom sú 
tieto obmedzenia nákladovo efektívne.  
Námorné zdroje sa historicky riešili v ove ľa menšom rozsahu v porovnaní s pevninskými 
zdrojmi. Ke ďže však emisie látok zne čisťujúcich ovzdušie dokážu prejs ť veľké vzdialenosti, 
mnohé emisie, ku ktorým dochádza na mori, budú ma ť veľký vplyv aj na pevnine, najmä ak 
k nim dochádza blízko pobrežia. Odhaduje sa, že bez ďalších regula čných opatrení neustály 
nárast emisií SO 2 a NOx v námorníctve prekoná do r oku 2020 celkový objem emisií týchto 
škodlivín z pevninských zdrojov.1 S ohľadom na historické zao stávanie v regulácii zne čistenia 
v tomto odvetví sú náklady na tonu zníženia zne čistenia z lodí zna čne nižšie ako v prípade 
pevninských zdrojov. 
Smernica 1999/32/ES (zmenená a doplnená smernicou 2005/33/ES) reguluje obsah síry 
v palivách používaných v námornej doprave a za čleňuje určité medzinárodné pravidlá do 
právnych predpisov EÚ v súlade s dohodami v rámci Medzinárodnej námornej organizácie 
(IMO). Smernica v sú časnej podobe obsahuje najmä prísnejšie  pravidlá týkajúce sa obsahu 
síry v lodných palivách, kt oré sa používajú v oblastiach vyžadujúcich osobitnú ochranu 
životného prostredia, teda oblastiach kontro ly emisií síry2 (oblasti SECA). Obsah síry 
v kvapalnom palive v podstate ur čuje emisie SO 2 uvoľnené pri spa ľovaní daného paliva, t. j. 
spaľovanie palív s nižším obsahom síry vedi e k nižším úrovniam emisií SO2. Rovnako je 
možné dosiahnu ť zníženie emisií SO 2 používaním palív s vyšším obsahom síry v kombinácii 
s metódami znižovania emisií.  
Už v čase prijatia zmeny a doplnenia smer nice z roku 2005 spoluzákonodarcovia EÚ, 
predvídajúc potrebu ďalšieho obmedzenia emisií z lodnej dopravy, vyzvali Komisiu na 
preskúmanie príslušných právnych požiadaviek  týkajúcich sa obsahu síry v kvapalných 
palivách. Za silnej podpory členských štátov sa v roku 2008 re vidovali pravidlá organizácie 
IMO týkajúce zne čisťovania ovzdušia z lodí vrátane prav idiel pre SO2. Tieto pravidlá sa 
                                                 
1 SEK (2005) 1133: Pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k oznámeniu o tematickej stratégií 
o znečistení ovzdušia (KOM(2005) 446 v kone čnom znení) a k smernici o kvalite okolitého ovzdušia 
a čistejšom vzduchu pre Európu (KOM(2005) 447 v kone čnom znení).  
2 V rámci EÚ k oblastiam SECA patrí Baltské a Severné more a Lamanšský prieliv. 
 
SK 2   SK nachádzajú v prílohe VI k dohovoru o zabránení zne čisťovaniu z lodí 73/78 ( ďalej len 
„príloha VI k dohovoru MARPOL“).  
2. VŠEOBECNÁ CHARAKTERISTIKA PROBLÉMU A  STANOVENIE CIE ĽOV 
2.1. Všeobecná charakteristika problému 
Najzávažnejšie zmeny v revízii prílohy VI  k dohovoru MARPOL organizácie IMO z roku 
2008 sa týkali zne čisťovania SO 2. Stručne: 
(1) Zníženie obsahu síry vo všetkých lodnýc h palivách používaných v oblastiach SECA 
z 1,50 % hmotnostného: 
– na 1,00 % do 1. júla 2010; 
– na 0,10 % do 1. januára 2015. 
(2) Zníženie obsahu síry vo všetkých l odných palivách používaných globálne mimo 
oblastí SECA („globálny štanda rd“) zo 4,50 % hmotnostného: 
– na 3,50 % do 1. januára 2012;  
– na 0,50 % do 1. januára 2020 na základe preskúmania v roku 2018, 
s možným odkladom do roku 2025. 
(3) Umožnenie prístupu k širokej škále metód zn ižovania emisií („ekvivalenty“), ako sú 
napríklad zariadenia, metódy, postu py alebo alternatívne palivá. 
Revízia prílohy VI k dohovoru MARPOL organi zácie IMO z roku 2008 predstavuje pre EÚ 
odhadované prínosy 15 až 34 miliárd eur v p odobe lepšieho zdravia a nižšej úmrtnosti. 
Náklady na vykonanie revízie sa pohybujú v rozmed zí 2,6 až 11 miliárd eur. Revízia ako taká 
teda predstavuje tri až trinás ťkrát vyššie prínosy ako náklady. 
Prílohou VI k dohovoru MARPOL sa tiež zavádzaj ú ustanovenia o emisiách NOx a umož ňuje 
sa vytváranie oblastí kontroly emisií NOx (oblasti NECA). 
Nové pravidlá prílohy VI k dohovoru MARPOL o síre sa zna čne líšia od smernice 
1999/32/ES: 
– smernica umož ňuje lodiam používa ť palivá s obsahom síry do 1,5 % pri prevádzke 
v oblastiach SECA, kým nová príl oha VI k dohovoru MARPOL umož ňuje maximálny 
obsah síry 1,00 % a od januára 2015 iba 0,1 %;  
– smernica poskytuje silný mechaniz mus kontroly súladu prevádzkovate ľa, pričom príloha 
VI k dohovoru MARPOL nemá žiaden takýto mechanizmus presadzovania; 
– smernica umož ňuje obmedzený rozsah ekvivale ntných metód znižovania emisií 
v porovnaní s revidovanou pr ílohou VI k dohovoru MARPOL.  
Okrem zosúladenia smernice s pravidlami organi zácie IMO sa preskúmaním smernice zistilo 
niekoľko ďalších problémov. Obzvláš ť sa preukázalo, že existuje nieko ľko slabých miest 
 
SK 3   SK v oblasti ustanovení smernice týkajúcich sa presadzovania (o odbere vzoriek a podávaní 
správ) a že niektoré ďalšie ustanovenia, napríklad definícia pojmov oblas ť prístavu, osobné 
lode poskytujúce pravid elné služby alebo ur čenie, ktorá metóda sa má použi ť na štatistickú 
interpretáciu kontroly obsahu síry v lodných palivách, sú nejasné.  
2.2. Ciele 
Všeobecnými cie ľmi sú zaru čiť praktickú realizáciu zdravotných, environmentálnych 
a bezpečnostných prínosov súvisiacich s dohodou orga nizácie IMO o znižovaní negatívnych 
účinkov emisií látok zne čisťujúcich ovzdušie z lodnej dopravy a zaru čiť správne fungovanie 
vnútorného trhu pre lodnú dopr avu, prístavy EÚ a technológie znižovania emisií. 
Na dosiahnutie všeobecných cie ľov sa musia splni ť tri konkrétne ciele: 
(1) zaručiť zosúladenie právnych predpisov EÚ s najnovšími medzinárodnými 
pravidlami týkajúcimi sa lodných palív a zne čisťovania vrátane ich 
prispôsobenia pokro čilým technickým normám a technológiám;  
(2) identifikova ť dodatočné alebo alternatí vne opatrenia na zn íženie negatívnych 
vplyvov emisií z námornej lodnej dopravy na ľudské zdravie a životné 
prostredie;  
(3) posilniť a zlepšiť uplatňovanie režimu monitorovania a presadzovania EÚ na 
zaručenie súladu so smernicou.  
Kapitoly 3 až 5 tohto súhrnu pr edstavujú štyri hlavné odporú čania na zmenu a doplnenie 
smernice. Ďalšie problémy týkajúce sa revízie smernice sú zhrnuté v kapitole 6. 
3. TRANSPOZÍCIA REVIDOVANÝCH PRAVIDIEL ORGANIZÁCIE IMO  DO PRÁVNYCH 
PREDPISOV EÚ 
Konkrétne vymedzenie problému Smernica po revízii prílohy VI k dohovoru MA RPOL v roku 2008 už nie je v súlade 
s medzinárodnými pravidlami (IMO). 
Analýza možností 
V hodnotení vplyvu bolo zvážených desa ť možností riešenia nesúladu smernice s prílohou VI 
k dohovoru MARPOL, ktoré vi edli k týmto odporú čaniam: 
• Začleniť zmenu a doplnenie prílohy VI k dohovoru MARPOL organizácie IMO 
z roku 2008 týkajúcu sa obsahu síry  v lodných palivách do smernice.  
• Zosúladiť smernicu s ustanoveniami organizácie IMO, ktoré umož ňujú širší rozsah 
ekvivalentných metód znižovania emisií. Doplni ť tieto ustanovenia o dodato čné 
ochranné opatrenia s cie ľom zaručiť, že ekvivalentné metódy znižovania emisií 
nebudú ma ť žiadne neprijate ľné negatívne vplyvy na  životné prostredie. 
• Prijať postup kontroly palív organizácie IMO.  
 
SK 4   SK Kombináciou týchto možností by sa zosúladili pravidlá EÚ s medzinárodnými pravidlami 
o obsahu síry v lodných palivách. Za členenie medzinárodných norie m týkajúcich sa palív 
a ich postupov kontroly do právny ch predpisov EÚ by posilnilo ú činnosť týchto noriem, 
pretože by sa monitorovali a presadzovali pod ľa systému súladu EÚ, ktorý je ú činnejší ako 
medzinárodný systém. Rozšírením prístupu k inova čným metódam znižovania emisií 
a podporou ich používania ako ekvivalentnej možnosti dosiahnutia súladu by sa navyše 
značne znížili náklady na dosiahnutie súladu s pravidlami organizácie IMO (o 50 až 88 %) 
a podporili by sa inova čné priemyselné riešenia v súlade s prioritami stratégie Európa 2020 
a článkom 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Preto by sa trans pozíciou revidovaných 
pravidiel organizácie IMO zaru čila harmonizovaná a nákladovo efektívna realizácia 
environmentálnych a hospodárskych cie ľov motivujúcich novelizáciu pravidiel organizácie 
IMO v rámci EÚ.  
4. ENVIRONMENTÁLNE NORMY PRE OSOBNÉ LODE POSKYTUJÚCE PRAVIDELNÉ 
SLUŽBY  
Konkrétne vymedzenie problému V súčasnej smernici sa vyžaduje, aby osobné lode poskytujúce pravidelné služby mimo 
oblastí SECA dodržiavali rovnaké normy t ýkajúce sa obsahu síry v palive ako lode 
prevádzkované v oblastiach SECA, t. j. normu 1,5 %, ktorá bola platná pred revíziou prílohy 
VI k dohovoru MARPOL organizácie IMO z roku 2008. Táto norma nie je sú časťou prílohy 
VI k dohovoru MARPOL a existuje len na úrovni EÚ. Toto ustanovenie bolo do smernice 
zavedené z toho dôvodu, že osobné l ode fungujú v prístavoch ale bo v blízkosti pobrežia a ako 
také majú zvy čajne väčší negatívny vplyv na ľudské zdravie a životné prostredie než iné typy 
lodí. V čase, keď bola zavedená norma 1,5 % pre osobné lode, rovnaká norma kvality paliva 
platila aj v oblastiach SECA, a preto dostupnos ť paliva bola zaru čená. Z dôvodu zavedenia 
požiadavky na obsah síry 0,1 % v oblasti ach SECA od roku 2015 je však potrebné 
prehodnoti ť náklady a prínosy udržania alebo zme ny ustanovení smernice týkajúcich sa 
osobných lodí poskytujúcich pravidelné  služby mimo oblastí SECA z h ľadiska dostupnosti 
paliva aj z h ľadiska prínosov a nákladov noriem týkajúci ch sa obsahu síry v palivách pre tieto 
lode. 
Analýza možností 
Skúmali sa štyri možnosti, ktoré viedli k tomuto odporú čaniu: 
• Obnoviť väzbu s obsahom síry v oblastiach SECA v ustanoveniach pre osobné lode 
prevádzkované mimo oblastí SECA zavedením nového limitu 0,1 % v roku 2020 (a nie v roku 2015). 
Zosúladením požiadaviek pre osobné lode posky tujúce pravidelné služby mimo oblastí SECA 
s normou 0,1 % v oblastiach SECA by sa dosiahli ďalšie prínosy pre ľudské zdravie a životné 
prostredie, ktoré prevyšujú nákl ady. V hodnotení vplyvu sa však odporú ča zavedenie novej 
normy pre oblasti SECA platnej pre osobné lode s pä ťročným oneskorením od roku 2015, aby 
sa predišlo možným problémom s dostupnos ťou paliva. Pomer prínosov a nákladov pre 
odporúčanú možnos ť sa pohybuje v rozmedzí 1,5 až 6 (2020) resp. 0,8 až 10 (2025).  
 
SK 5   SK 5. PROBLÉMY SÚVISIACE S  MONITOROVANÍM SÚLADU A  PODÁVANÍM SPRÁV  
Konkrétne vymedzenie problému Súčasná frekvencia odoberania vzoriek je príliš ní zka (spravidla raz na tisíc lodí) a existujú 
dôkazy o zna čných úrovniach nedodržiavania niektorých  povinností smernice týkajúcich sa 
obsahu síry v palivách. V dôsledku toho a tiež z dôvodu neexistencie harmonizovaných 
pravidiel o podávaní správ je hodnotenie súladu na základe správ predkladaných členskými 
štátmi zložité.  
Analýza možností 
Skúmali sa štyri možnosti. Výsl edkom hodnotenia vplyvu je toto odporú čanie: 
• Počítať s vypracovaním nezáväzného usmernenia o odbere vzoriek a podávaní správ 
v prvej fáze a ak tento prístup zlyhá, zváži ť prijatie záväzných pravidiel.  
Zámerom tejto možnosti by bolo zvýšenie úrov ní súladu prostrední ctvom mäkkého nástroja. 
V prípade jej zlyhania by sa zaviedli záväzné ustanovenia regulujúce frekvenciu odberu 
vzoriek, metódy analýzy, ako aj obsah a formát správ členských štátov. 
6. ĎALŠIE DÔLEŽITÉ OTÁZKY PRE REVÍZIU SMERNICE  
V hodnotení vplyvu sa tiež zvažuje nieko ľko ďalších otázok pre revíziu. 
6.1. Prispôsobenie smernice technickému pokroku  
V hodnotení vplyvu sa navrhuje zosúladenie odkaz ov a definícií v smernici s najnovšími 
medzinárodnými technickými normami (napr. ISO). 
6.2. Zvýšenie právnej zrozumite ľnosti a istoty 
V hodnotení vplyvu sa navrhuje uj asnenie definície pojmu os obné lode poskytujúce 
pravidelné služby a pojmu oblas ť prístavu prostredníctvom usme rnenia, ktoré vydá Komisia.  
6.3. Dodatočné opatrenia na riešenie neúm erných vplyvov na príbrežnú námornú 
dopravu 
Jedným zo záverov preh ľadu štúdií o vplyve požiadavky  na obsah síry  vo výške 0,1 % 
v oblastiach SECA na príbrežnú námornú dopravu je, že toto ustanovenie by mohlo ma ť istý 
dosah na plavebné zvyklosti.  Takýto dosah môže predstavova ť odôvodnenie ur čitých 
zmierňujúcich opatrení.  
V hodnotení vplyvu sa odporú ča: 
Z krátkodobého h ľadiska prispôsobi ť existujúce nástroje EÚ tak, aby boli osobitne zamerané 
na neželané vplyvy na presun na  iný spôsob dopravy. To by umož ňovalo prija ť opatrenia na 
podporu odvetvia príbrežnej námornej dopravy s cie ľom znížiť neželaný presun z námornej 
na pozemnú dopravu.  
 
SK 6   SK Zo strednodobého a dlhodobého h ľadiska by sa mohli zváži ť konkrétne opatrenia za 
predpokladu vykonania ďalšieho hodnotenia.  
6.4. Určenie nových oblastí kontroly emisií 
Súčasné dôkazy nazna čujú, že rozšírenie obla stí kontroly emisií na ďalšie morské oblasti EÚ 
pravdepodobne prinesie čisté pozitívne prínosy. Tým by sa zárove ň vyriešili aj obavy 
týkajúce sa hospodárskej sú ťaže súvisiace s rozli čnými environmentálnymi normami 
v morských oblastiach EÚ. Revíziou príl ohy VI k dohovoru MARPOL organizácie IMO 
z roku 2008 sa navyše zaviedla možnos ť zriadenia oblastí kontroly emisií NOx (oblasti 
NECA) a stanovenia emisných noriem pre NOx a v budúcnosti aj pre pevné častice. 
Vytvorenie novej oblasti kontroly emisií by muselo by ť v súlade s kritériami stanovenými 
organizáciou IMO. 
Komisia však nemá právomoc navrhova ť organizácii IMO oblasti kontroly emisií. Hodnoty 
emisných limitov pre NOx a pevné častice navyše závisia od noriem týkajúcich sa motorov. 
Ich zavedenie do právnych predpisov EÚ by vyžadovalo ďalšie rozšírenie rozsahu smernice, 
pretože smernica v sú časnosti reguluje len normy týkajúce sa obsahu síry v palivách, alebo 
prijatie nového nástroja. To by sa mohlo zváži ť v budúcnosti s oh ľadom na vývoj 
v organizácii IMO. V sú časnosti je uprednost ňovanou možnos ťou nezavádza ť nové oblasti 
kontroly emisií a Komisia bude ďalej podporova ť členské štáty v ďalšom vypracúvaní 
návrhov na nové oblasti kontroly emisií a h odnoty emisných limitov na predloženie 
organizácii IMO. 
7. ZÁVER  
Očakáva sa, že nové medzinárodné hodnoty limitov pre obsah síry v lodných palivách zna čne 
znížia emisie oxidu siri čitého v odvetví námornej dopra vy. Tým sa výrazne prispeje 
k dosiahnutiu všeobecných environmentálnych cie ľov uvedených v tematickej stratégií 
o znečistení ovzdušia z roku 2005 a je to v súla de s prioritami stratégie Európa 20203. Okrem 
toho to prinesie dopl nkové prínosy z h ľadiska zníženia emisií NOx a pevných častíc. 
Medzinárodné pravidlá  poskytnú prínosy pre ľudské zdravie, ktor é sú tri až trinás ťkrát vyššie 
ako náklady, ako aj ďalšie významné prínosy súvisiace so zlepšením životného prostredia. Aj 
na účely podpory súladu s existujúcimi hodnotami limitu pre kvalitu okolitého ovzdušia, čo je 
problém, pre ktorý nieko ľko členských štátov v sú časnosti čelí konaniu vo veci porušenia 
predpisov, je nevyhnutné zaru čiť, aby sa tieto odhadované prínosy premenili na skuto čnosť.  
V hodnotení vplyvu sa potvrdzuje nákladová efektívnos ť úplného zosúladenia smernice 
s pravidlami organizácie IMO týkajúcimi sa nor iem pre palivá vrátane noriem platných mimo 
oblastí SECA a s ustanoveniami o metódach znižovania emisií. Za členenie medzinárodných 
noriem týkajúcich sa pa lív do právnych predpisov EÚ by posilnilo ú činnosť týchto noriem, 
pretože by boli monitorované a presadzované v rámci systému EÚ, ktorý je ú činnejší ako 
medzinárodný systém. Navrhované rozšírenie použ ívania inova čných metód znižovania 
emisií ako ekvivalentnej možnosti dosiahnutia súladu rieši obavy z finan čných dôsledkov 
vyplývajúcich z nových pravidiel organizácie  IMO. Využívanie takýchto metód zna čne 
znižuje náklady na dosiahnutie súladu s pravidlami organizácie IMO a podporuje inova čné 
                                                 
3 Oznámenie Komisie s názvom Euró pa 2020 – Stratégia na zabezpe čenie inteligentného, udržate ľného 
a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020 v kone čnom znení. 
 
SK 7   SK priemyselné riešenia v súlade s prioritami stratégie Európa 2020 a článkom 3 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie. V hodnotení vplyvu sa navyše odporú ča zachovanie väzby medzi 
prísnejšími normami pre palivá v oblastiach SECA a normami vz ťahujúcimi sa na osobné 
lode poskytujúce pravidelné služby mimo oblas tí SECA. Zavedenie novej normy pre oblasti 
SECA platnej pre osobné lode by však bolo odložené o 5 rokov, aby sa predišlo možným 
problémom s dostupnos ťou paliva. 
Obzvlášť dôležité je aj zvýšenie ú činnosti systému monitorovania a presadzovania EÚ 
vzhľadom na to, že zna čne prísnejšie normy pre palivá spolu so súvisiacimi vyššími nákladmi 
na dosiahnutie súladu môžu zvýši ť pohnútky hospodárskych subjektov na nedosahovanie 
súladu. 
A nakoniec, v hodnotení vplyvu sa navr huje, aby Európska komisia a členské štáty využívali 
a, kde je to možné alebo potrebné, aby pris pôsobili existujúce nástroje verejnej podpory tak, 
aby pomáhali priemyslu pri prechode na nové normy organizácie IMO.