ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3.4.

Doplňujúce opatrenia, ako sú interné stresové testy, idú správnym smerom. EHSV však nesúhlasí s myšlienkou, že k expozíciám klasifikovaným ako udržateľné by sa malo pristupovať osobitným spôsobom z hľadiska dohľadu, pretože by to malo za následok napríklad zníženie kapitálových požiadaviek. S tým súvisiaca zvýšená zložitosť regulačného rámca môže viesť k nejasnostiam a regulačným medzerám. EHSV sa preto zasadzuje za dôkladné posúdenie hospodárskych rizík. Váženie rizík by sa malo zamerať primárne na riziká pre hospodársku stabilitu. Investície poškodzujúce životné prostredie čelia už aj tak riziku, že stratia na hodnote a uviaznu. Pri opätovnom preskúmaní CRR, CRD a Solventnosť II varuje EHSV pred prudenciálnymi výkyvmi a rizikom ohrozenia dosiahnutých noriem.
1.8.

EHSV upozorňuje na skutočnosť, že námorná doprava je jedným zo sektorov, kde je znižovanie emisií CO 2 v horizonte do roku 2030 obzvlášť náročné a nákladné, no napriek tomu toto odvetvie oznámilo, že do roku 2050 sa stane klimaticky neutrálnym. Európska komisia by mala posúdiť, či by začlenenie námornej dopravy mohlo vyvolať všeobecné zvýšenie cien emisných kvót, čo by malo dosah na všetky sektory EU ETS.
1.8.

Treba podporovať rozsiahle verejné investície do výskumu a vývoja v oblasti vedeckej a technologickej práce s cieľom vylepšiť batérie, najmä pokiaľ ide o ich veľkosť, kapacitu a dobu trvania. Ak by sa vďaka výskumu podarilo znížiť množstvo lítia nevyhnutného pre batérie do vozidiel, znížila by sa tým aj naša závislosť od obmedzených svetových dodávok surovín, ktoré pochádzajú z krajín mimo EÚ. Táto možnosť by zlepšila schopnosť EÚ rýchlo zavádzať obnoviteľné zdroje energie v doprave, čo by viedlo k udržateľnej mobilite. Takisto je naliehavo potrebný výskum a vývoj a technologický rozvoj, aby sa vyhodnotili a podporovali všetky možné alternatívne palivá a zvážili všetky druhy dopravy. Nebolo by rozumné stať sa závislým len od jedného systému. Mal by sa preskúmať najmä potenciál čistého vodíka.
2.9.

EHSV dúfa, že Komisia by svoju politiku hospodárskej súťaže a presadzovanie pravidiel štátnej pomoci mohla koordinovať s ostatnými politikami, ktoré majú vplyv na európske podniky, napríklad s politikami v oblasti medzinárodného obchodu. Mohlo by to byť obzvlášť užitočné vzhľadom na to, že spoločnosti z tretích krajín často získavajú oproti európskym podnikom konkurenčné výhody z nespravodlivých štátnych dotácií a výrobných modelov, ktoré sú nezlučiteľné s európskymi hodnotami a zásadami udržateľnosti vyjadrenými v zmluvách.
4.7.

2 , ktoré je zároveň najjednoduchšie a najmenej nákladné. Aj tieto pomerne lacné opatrenia sú však pre mnohých vlastníkov domov príliš drahé, a to aj napriek tomu, že prinášajú nižšie náklady na energiu. EHSV sa preto zasadzuje za to, aby vlády členských štátov zaviedli systém dotácií na tieto opatrenia, keďže tiež majú potenciál vytvárať pracovné miesta. Zo štúdie Renovate Europe vyplýva, že za každý milión EUR investovaných do energetickej renovácie budov sa v EÚ vytvorí v priemere 18 pracovných miest Rovnako ako vo svojom stanovisku k vlne obnovy výbor zdôrazňuje, že izolácia dutých stien a podláh predstavuje najefektívnejšie opatrenie na úsporu CO, ktoré je zároveň najjednoduchšie a najmenej nákladné. Aj tieto pomerne lacné opatrenia sú však pre mnohých vlastníkov domov príliš drahé, a to aj napriek tomu, že prinášajú nižšie náklady na energiu. EHSV sa preto zasadzuje za to, aby vlády členských štátov zaviedli systém dotácií na tieto opatrenia, keďže tiež majú potenciál vytvárať pracovné miesta. Zo štúdievyplýva, že za každý milión EUR investovaných do energetickej renovácie budov sa v EÚ vytvorí v priemere 18 pracovných miest ( 6 )
2.9.

EBA dospel k záveru, že požiadavky smernice BRRD nie je možné splniť bez dodatočných ustanovení, ktoré by sa museli opierať o text úrovne 1, v ktorom by sa špecifikovali. Od začiatku uplatňovania revidovaného rámca TLAC/MREL v roku 2019 sa okrem potreby sfunkčnenia nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na internú MREL identifikovali niektoré ďalšie problémy súvisiace s riešením krízových situácií. Tieto otázky sa týkajú najmä regulačného zaobchádzania so skupinami G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vrátane tých skupín s touto stratégiou, ktoré majú dcérske spoločnosti v tretích krajinách. V nariadení CRR sa napríklad v súčasnosti nešpecifikuje, či sa rôzne úpravy TLAC v prípade G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vzťahujú aj na tie dcérske spoločnosti G-SII, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine.
3.4.

Správa o strategickom výhľade za rok 2020 – Vytýčenie smeru k odolnejšej Európe EHSV berie na vedomie to, ako Európska komisia zohľadnila ( 4 ) stanovisko EHSV na tému ( 5 ) a pociťuje potrebu vyjadriť sa k aspektom, ktoré ešte stále považuje za dôležité, keďže im nebola venovaná dostatočná pozornosť v správe o strategickom výhľade za rok 2021: — V nadväzujúcom dokumente sa uvádza, že prognóza bola zahrnutá do správy o strategickom výhľade za rok 2020. Z pohľadu EHSV však chýba transparentnosť, pokiaľ ide o to, ako sa využili zásady a metodiky výhľadu na vyvodenie záverov správa a ako boli externí aktéri zapojení do prognostických činností. Napríklad neponúka EHSV žiadnu jasnú možnosť zapojiť sa, — V nadväzujúcom dokumente sa poukazuje na to, že jednotlivé otázky treba ďalej rozvíjať a konkretizovať, ako to žiadal EHSV, a mali by sa začleniť do politických návrhov a že správa o strategickom výhľade je len odrazovým mostíkom pre ďalšie úvahy. EHSV sa domnieva, že správa v súčasnosti nemá vhodný formát na to, aby sa z nej dali odvodiť politické návrhy, a neposkytuje ani konkrétne východiskové body pre úvahy, — V nadväzujúcom dokumente sa zdôrazňuje aj význam toho, aby súčasná situácia a súčasný stav boli opísané v prognostickej analýze. EHSV súhlasí s tým, že už tradične ide o prvý krok v prognostickej analýze. Okrem súčasného využitia v správach o strategickom výhľade by však mala byť východiskom pre analýzu zameranú na budúcnosť, čo by členom EHSV poskytlo relevantnejšiu možnosť odvodiť odporúčania na konkrétne kroky.
4.3.

EHSV sa domnieva, že nie je dostatočne rozpracovaný diplomatický rozmer európskej civilnej ochrany vo vzťahu k priamym susedom EÚ (najmä na Balkáne) alebo severoafrickým a africkým krajinám (ako doplnok rozvojovej politiky EÚ). Tento diplomatický rozmer UCPM by sa mal uplatňovať viacerými spôsobmi, a to a) posilňovaním predvstupového procesu kandidátskych krajín do EÚ pri rešpektovaní všetkých kritérií na vstup do EÚ; b) oslabovaním vplyvu Číny a Ruska v niektorých krajinách a zemepisných oblastiach (Afrika, Gruzínsko, Ukrajina); c) uľahčovaním diplomatických vzťahov s určitými nepriateľsky naladenými krajinami (napr. pomoc pri hasení lesných požiarov v Rusku alebo Turecku); d) finalizáciou politiky rozvojovej pomoci Európskej únie; e) spoluprácou s krajinami, ktoré sú priamo pod vplyvom Ruska, ako je Kazachstan, tento európsky energetický partner, a ktoré sú veľké a vystavené veľkému riziku (napríklad lesných požiarov).
3.4.4.

Všetko toto by mohlo viesť k akceptácii a podnietiť ochotu spoločne napredovať smerom k novému spôsobu života, ktorý si vyžiadala súčasná potreba nahradiť fosílne palivá. Mali by sa vyčleniť prostriedky na činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti, ktoré by jednotlivé zainteresované strany mohli užitočne podporovať.
Pri vývoze odpadu by sa mali dodržiavať pravidlá úplnej transparentnosti a mali by sa poskytovať verejne dostupné informácie o environmentálne vhodných normách nakladania s odpadom v krajine určenia. EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa auditu externých zariadení na nakladanie s odpadmi, ktorý by vykonávali tretie strany, a domnieva sa, že by jeho súčasťou mali byť podrobné ustanovenia o environmentálnej stope a pracovných podmienkach. V prípade tovaru prepravovaného na opätovné použitie by sa mala zachovať zásada „znečisťovateľ platí“ a poplatky v rámci rozšírenej zodpovednosti výrobcu by mali ísť s výrobkom ďalej, pretože ich zaplatili spotrebitelia na pokrytie fázy vzniku odpadu, a to bez ohľadu na to, kde tento odpad vznikne. Okrem toho by sociálni partneri a príslušné mimovládne organizácie mali byť zapojení do vykonávania auditov a rovnako je potrebné financovať a sprístupniť infraštruktúru otvorených údajov. Mali by sa posilniť mechanizmy, prostredníctvom ktorých môžu mimovládne organizácie a iné príslušné zainteresované strany podávať sťažnosti.
1.7.

EHSV podporuje návrh Komisie spojiť existujúce iniciatívy Európskej únie so sériou nových opatrení a možností financovania v rámci Nového európskeho Bauhausu s cieľom otestovať politiky a nástroje na „budovanie lepšieho každodenného života“ čo najbližšie k mestám a regiónom, európskym občanom a miestu, kde žijú a bývajú. Zdôrazňuje, že v záujme zabezpečenia širokého prístupu k financovaniu bude dôležité poskytnúť aj ľahko dostupné možnosti financovania v malom rozsahu (napr. hromadné financovanie) a osobitné podporné opatrenia pre tých, ktorí nemajú prostriedky na to, aby sami žiadali o financovanie, najmä malé podniky, remeselníci a združenia, ktorí sa do tohto procesu musia zapojiť.
4.9.

Koncepcia zákonnosti uvedená v materiáli Komisie nie je dostatočne prísna na riešenie situácie v oblasti ľudských práv. EHSV sa domnieva, že v tomto právnom predpise sú potrebné dôslednejšie nástroje, napríklad občianskoprávna zodpovednosť a záruky. Dovoz do EÚ by mal podliehať aj kritériám overovania pracovných podmienok, slobody združovania a spravodlivého zaobchádzania s pracovníkmi. Popri kritériách udržateľného obhospodarovania lesov a odlesňovaní sa musia zohľadniť práva pracovníkov, ich bezpečnosť a ochrana zdravia, ich pohlavie, predvídateľnosť kariéry, prístup k spravodlivému dôchodkovému systému a kvalita pracovných miest pre pracovníkov v drevospracujúcom priemysle a lesné spoločenstvá a domorodé obyvateľstvo. Prioritou by mala byť spravodlivá držba pôdy a spravodlivý prístup k pôde. Medzinárodne uznané ľudské práva by mali byť súčasťou postupov náležitej starostlivosti, požiadaviek uvádzania na trh a porovnávacích kritérií a dôkladne by sa mala sledovať a odstraňovať nútená a detská práca. V článku 3 písm. b) by sa okrem právnych predpisov členských štátov mali zohľadniť aj medzinárodne relevantné sociálne doložky a ľudskoprávne kritériá vychádzajúce zo základných dohovorov MOP, najmä z Dohovoru č. 169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve z roku 1989 a Dohovoru č. 184 o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci v poľnohospodárstve z roku 2001, a iné medzinárodné nástroje týkajúce sa ľudských práv ( 4 ) . Malo by sa to zohľadniť aj v článku 10 ods. 2 návrhu.
3.1.8

Článok 9 návrhu nariadenia (Upozornenie na potenciálne nezákonné politické reklamné oznámenia) by sa mal zmeniť. Namiesto toho, aby sa riešenie sťažností jednotlivcov na to, že reklama, ktorú vydavatelia reklamy zverejnili, nie je v súlade s nariadením, ponechalo na vydavateľov reklamy, musí existovať aj možnosť podať sťažnosť priamo príslušným vnútroštátnym orgánom. Inak by to mohlo viesť ku konfliktu záujmov a mohlo by sa stať, že vydavatelia reklamy nebudú chcieť danú reklamnú kampaň prerušiť zo strachu, že prídu o príjem.
1.3.

Európa by mala v budúcnosti využiť výsledky európskeho výskumu a vývoja na vytváranie hodnoty, podnikov a pracovných miest. Jedným z veľmi dôležitých nástrojov na rozvoj podnikania, vytváranie zisku a pracovných miest pre Európu na základe európskych výsledkov výskumu a vývoja sú práva duševného vlastníctva. Do odseku o vytváraní hodnoty by sa mal doplniť odkaz na veľký význam PDV a patentov a v rámci paktu pre nový EVP by sa mala vypracovať jasná stratégia v oblasti práv duševného vlastníctva pre Európu. Túto aktívnu a pasívnu patentovú politiku a patentovú stratégiu EÚ by mala sprevádzať aktívna a pasívna licenčná stratégia a transparentný monitorovací systém pre čistú globálnu bilanciu patentov a licencií.
1.7.

EHSV vníma, že vstupujeme do novej fázy hospodárskej politiky a že vyvíjajúci sa európsky semester 2022 je príležitosťou na posilnenie hospodárskej, environmentálnej a sociálnej súdržnosti. Vyvážený prístup programu konkurencieschopnej udržateľnosti by sa mal premietnuť do nadchádzajúcich odporúčaní pre jednotlivé krajiny, pričom do celého procesu mali byť už dávno vo väčšej miere zapojení sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť. Tým, že sa vyplácanie prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podmienilo uskutočnením ohlásených reforiem, nadobúdajú odporúčania pre jednotlivé krajiny väčšiu politickú váhu. Hoci vítame posilnenie dôrazu na zásady Európskeho piliera sociálnych práv, stále nie je jasné, do akej miery sa to skutočne prejaví v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v plánoch obnovy a odolnosti. Správu hospodárskych záležitostí je potrebné integrovať do procesu európskeho semestra takým spôsobom, aby sa zabezpečilo demokratické zapojenie parlamentov, sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti.
Koncoví spotrebitelia majú dve možnosti, ako okamžite znížiť náklady na energie: a) šetriť energiou a b) využívať energiu z miestnych obnoviteľných zdrojov. Problémom je však to, že v oboch prípadoch sú nevyhnutné počiatočné investície (napr. do tepelnej izolácie, úspornejších nových zariadení, fotovoltických systémov a pod.). Tí, na ktorých majú vysoké ceny energie najväčší dosah, si tieto investície zvyčajne nemôžu dovoliť. Riešením by mohlo byť štátom sprostredkované uzatváranie zmlúv: na začiatku by tieto investície zaplatil štát a spotrebitelia by následne z časti úspory nákladov na elektrinu a vykurovanie hradili úroky a splátky. Ostatné úspory by si mohli ponechať. Tento model sa osvedčil v rozvojových krajinách a mohol by sa ľahko prevziať aj v Európe. Je dôležité dodržiavať minimálne normy spotrebiteľského práva, ako je transparentné účtovníctvo a možnosť ukončenia zmluvy. Ďalšou možnosťou sú priame investičné granty.

Koncoví spotrebitelia majú dve možnosti, ako okamžite znížiť náklady na energie: a) šetriť energiou a b) využívať energiu z miestnych obnoviteľných zdrojov. Problémom je však to, že v oboch prípadoch sú nevyhnutné počiatočné investície (napr. do tepelnej izolácie, úspornejších nových zariadení, fotovoltických systémov a pod.). Tí, na ktorých majú vysoké ceny energie najväčší dosah, si tieto investície zvyčajne nemôžu dovoliť.
1.4.

Rýchle opatrenia by však nemali byť na úkor demokracie a rovnosti v oblasti zdravia. Vytvorenie novej, trvalej štruktúry EÚ takéhoto významu, ktorá by fungovala so značným verejným rozpočtom, by sa nemalo zakladať na výnimočných doložkách vyhradených pre akútne krízy. EHSV je obzvlášť znepokojený veľmi obmedzenou úlohou, ktorú úrad HERA pripisuje Európskemu parlamentu, regionálnym samosprávam, zdravotným poisťovniam a organizáciám občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov, ako sú odbory zastupujúce pracovníkov v sektore zdravotníctva, ako aj organizácie v oblasti verejného zdravia, organizácie pacientov a organizácie pre rovnosť, poskytovatelia služieb a nezisková infraštruktúra a nekomerčné výskumné inštitúcie. EHSV sa domnieva, že tieto zainteresované strany musia zohrávať aktívnu úlohu v práci úradu HERA. EHSV poukazuje najmä na kľúčovú úlohu, ktorú v reakcii na pandémiu COVID-19 zohrávajú pracovníci v prvej línii, najmä tí, ktorí pracujú v sektore zdravotnej starostlivosti, a dobrovoľníci.
3.2.1

EHSV podporuje zámer Európskej komisie umožniť, aby sa odvetvie poisťovníctva prostredníctvom vhodnejších kapitálových požiadaviek vo väčšej miere zapájalo do financovania vykonávania Európskej zelenej dohody, boja proti zmene klímy a jej dôsledkov a do boja proti dôsledkom pandémie COVID-19. Vykonávanie Európskej zelenej dohody nesmie zlyhať pre financovanie prechodu na udržateľné hospodárstvo a ciele udržateľného rozvoja nesmú byť ohrozené nedostatočnými kapitálovými požiadavkami, ktoré formou investícií umelo zvyšujú ziskovosť vysoko znečisťujúcich činností. Revízia pravidiel týkajúcich sa potrebnej kapitálovej požiadavky bude kľúčom k riešeniu týchto otázok. EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa pravidlá smernice Solventnosť II zmenili len do tej miery, aby neboli ohrozené prudenciálne ciele ochrany poistencov a príjemcov plnení a cieľ finančnej stability. Cieľom musí byť dosiahnuť správnu rovnováhu medzi stimulmi pre poisťovateľov smerujúcimi k tomu, aby investovali do činností zameraných na sociálne a environmentálne ciele, na jednej strane a prudenciálnymi požiadavkami na strane druhej. To ešte nie je zabezpečené.
4.6.2.

Mali by sme sa zaoberať otázkou rovnosti v oblasti zdravia v EÚ a prispieť tak k zníženiu rozdielov v tejto oblasti, a to vrátane zdravotnej starostlivosti podľa osobitných potrieb mužov a žien (rodová medicína). Hoci sa táto iniciatíva zameriava na propagáciu a prevenciu, mala by tiež podporovať lepšie znalosti a údaje, skríning a včasnú detekciu, diagnostiku a riadenie liečby, ako aj kvalitu života pacienta. Ďalším cieľom by mala byť pomoc krajinám EÚ pri prenose osvedčených postupov, vypracúvaní usmernení a zavádzaní inovačných prístupov atď. To zároveň znamená, že EÚ by mala určiť ďalšiu európsku misiu na vybudovanie systémov zdravotnej starostlivosti, ktoré budú odolnejšie voči pandémiám, pokiaľ ide o kardiovaskulárne ochorenia, a to v súlade s úsilím misie zameranej na boj proti rakovine, čím by sa v konečnom dôsledku riešila otázka dvoch neprenosných chorôb najviac zaťažujúcich európske obyvateľstvo. Považujeme tiež za potrebné venovať sa iným ochoreniam, najmä tým, ktoré majú výrazný vplyv na európsky HDP, napr. muskuloskeletálne ochorenia.
3.24.

Ako zdôraznila Medzinárodná agentúra pre energiu, väčšina globálneho zníženia emisií CO 2 do roku 2030 vzíde z technológií, ktoré sú dnes ľahko dostupné. V roku 2050 by však takmer polovica zníženia mala pochádzať z technológií, ktoré sú v súčasnosti vo fáze demonštrácie alebo prototypu. V ťažkom priemysle a diaľkovej doprave je podiel znižovania emisií v dôsledku technológií, ktoré sú dnes stále vo vývoji, ešte vyšší. Preto je kľúčové, aby právne predpisy pripravili cestu pre rozvoj a trhové uplatnenie nových technológií.
1.9.

EHSV tiež poukazuje na to, že mnohé ohlásené a plánované opatrenia sa zatiaľ nevykonali. Preto je nevyhnutné, aby európske, národné a miestne orgány boli plne zapojené a odhodlané dosiahnuť tieto ciele so zreteľom na príslušné právomoci EÚ, členských štátov a miestnych samospráv. Platí to aj pre zdroje financovania, ktoré by mali zohľadňovať európske aj vnútroštátne financovanie. EHSV vyjadruje sklamanie nad tým, že v národných plánoch obnovy, ktoré predložili členské štáty, sú žiaľ investície do VVD uvedené len v obmedzenej miere.
1.2.

EHSV súhlasí s názorom, že nové registrácie osobných automobilov a dodávok v Európskej únii by mali umožniť dosiahnuť 100-percentné zníženie emisií pre celý vozový park EÚ do roku 2035. EHSV podporuje navrhované ciele zníženia emisií CO 2 pre celý vozový park EÚ pre nové osobné automobily o 55 % (v porovnaní s cieľom do roku 2021) a vo všeobecnosti podporuje aj cieľ zníženia o 50 % pre ľahké úžitkové vozidlá od roku 2030.
2.13.

Musí sa však zabezpečiť, aby do digitálnej transformácie a súvisiaceho úsilia boli zapojení všetci občania. V tomto smere by sa mali v návrhu náležite zohľadniť najzraniteľnejšie osoby v súvislosti s ich ohrozením digitálnou priepasťou. Osobitná pozornosť by sa preto mala venovať potrebám starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím, pokiaľ ide o odbornú prípravu, získavanie zručností a požiadavky týkajúce sa prístupnosti digitálnych služieb.
3.3.

EHSV v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že zdaňovanie biopalív podľa návrhu je príliš úzko spojené s kategorizáciou stanovenou v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie (RED), EHSV sa domnieva, že nedostatok alternatívnych palív a z toho vyplývajúca vysoká úroveň nákladov si vyžaduje flexibilnejší prístup k prípustným biopalivám, a to v súvislosti so smernicou RED II, ktorá nie je predmetom tohto stanoviska, ako aj so zreteľom na minimálnu úroveň zdaňovania, ktorá by mala byť oveľa nižšia ako tá, ktorá sa vzťahuje na fosílne palivá.
4.10.

V návrhu sa navrhuje začleniť záväzky týkajúce sa udržateľnosti priamo do špecifikácií výrobkov so zemepisným označením. Znamenalo by to, že zahrnutie alebo úprava týchto záväzkov týkajúcich sa udržateľnosti by bola dosť komplikovaná a časovo náročná, keďže by si to vyžadovalo prejsť postupom zmeny zemepisného označenia. Znamenalo by to takisto, že všetci výrobcovia takýchto výrobkov so zemepisným označením by museli dodržiavať tieto záväzky týkajúce sa udržateľnosti, a teda by nemohli medzi sebou na trhu rozlišovať na základe udržateľnosti svojich výrobkov. Trhová diferenciácia medzi výrobcami rovnakého výrobku so zemepisným označením sa často stáva problémom veľkých zemepisných označení. Z týchto dôvodov sa EHSV domnieva, že inštitúcie EÚ by sa mali poradiť s výrobcami výrobkov so zemepisným označením, aby posúdili, či by záväzky týkajúce sa udržateľnosti mali byť priamo zakotvené v špecifikácii výrobku so zemepisným označením, alebo či by bolo vhodnejšie zahrnúť ich do systému ad hoc .
4.4.

EHSV považuje návrh transformovať príjmy zo systému ETS z v podstate vnútroštátneho zdroja na vlastný zdroj za odvážny návrh. EHSV sa však obáva, že tento návrh nezabezpečí, aby znečisťovatelia platili, a teda nestimuluje výrazné zníženie znečistenia. Okrem toho EHSV zastáva názor, že zásada „znečisťovateľ platí“ by sa mala uplatňovať vo všetkých členských štátoch rovnako. Otázkou tu zostáva, ako by sa tieto príjmy preinvestovali spôsobom, ktorý by bol prospešný pre komunity. Je tiež potrebné posúdiť vplyv tohto návrhu na odvetvia ako trh s nehnuteľnosťami v jednotlivých krajinách alebo regiónoch, keďže pravidlá plánovania sa často líšia a náklady na energetickú efektívnosť by mohli viesť k vyšším cenám nehnuteľností. EHSV víta dočasný solidárny mechanizmus úprav, ktorý pomáha zabezpečiť spravodlivý príspevok z vlastných zdrojov od všetkých členských štátov s hornou a dolnou hranicou uplatňovanou podľa kľúča HND. Tým sa predíde tomu, aby počas obdobia prechodu na udržateľnejšie hospodárstva prispievali niektoré členské štáty do rozpočtu EÚ neprimerane vzhľadom na veľkosť ich hospodárstva. Na druhej strane EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že v prípade, ak by sa systém ETS implementoval len čiastočne, by bol ohrozený Sociálno-klimatický fond, a predvída riziko, že členské štáty budú mať zámienku zvádzať nepopulárne opatrenia na Európu.
5.5.

V smernici (v článku 62 a nasl.) sa stanovuje aj oddelenie výrobcov, obchodníkov, prevádzkovateľov sietí a prevádzkovateľov zásobníkov vodíkových sietí v súlade s nariadeniami o plynárenskej sieti. EHSV tento súťažný prístup podporuje, no poukazuje na skutočnosť, že by to mohlo brániť časovo kritickým iniciatívam v záujme budovania vodíkových sietí. V smernici sa stanovujú mimoriadne pravidlá, ktoré sa budú uplatňovať do konca roka 2030. Ďalšie predĺženie by sa preto malo posúdiť. Požiadavka právneho oddelenia prevádzkovateľov plynárenských sietí a prevádzkovateľov vodíkových sietí by sťažila úpravu a budovanie infraštruktúry potrebnej na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. Dekarbonizácia plynárenského odvetvia sa môže realizovať prispôsobením a úpravou existujúcej plynárenskej infraštruktúry na prepravu čistého vodíka. EHSV sa preto domnieva, že výnimky z pravidiel týkajúcich sa oddelenia by v prípade vodíkovej siete stáli za diskusiu. Rovnako ako v prípade nariadení o plynárenskej sieti by sa v nariadeniach o vodíkovej sieti mala takisto rozlišovať úroveň prenosovej a distribučnej siete a mali by sa stanoviť osobitné požiadavky na oddelenie.
2.4.

Cieľom Parížskej dohody je obmedziť otepľovanie na úroveň od 1,5 o C do najviac 2 o C. Európska únia teda prijala Zelenú dohodu a do európskeho klimatického predpisu zahrnula cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Na tento účel prijala dve kľúčové iniciatívy: — zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % prostredníctvom navrhovaného legislatívneho balíka Fit for 55, — recyklácia uhlíka z tokov odpadu, obnoviteľných zdrojov biomasy či atmosféry (obehové hospodárstvo, udržateľné biohospodárstvo, technológie potrebné na zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého).