EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 5. 2018 COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Európa sa nachádza v kľúčovom období, v ktorom sa jej význam a úspech v nasledujúcich desaťročiach bude odvíjať od jej schopnosti zostať konkurencieschopnou v svetovom hospodárstve a zabezpečiť vysokú úroveň zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy, zdravia, sociálneho začlenenia a aktívnej účasti v spoločnosti. Zabezpečenie konkurencieschopnosti, súdržnosti a odolnosti Európy do budúcnosti znamená, že dnes je potrebné investovať do vlastných ľudí: do ich vzdelávania a odbornej prípravy, zručností, kreativity, potenciálu vytvárať podniky a inovovať, a do ich zdravia. Okrem toho tu zostáva množstvo významných výziev. Boj proti nezamestnanosti a pretrvávajúcej vysokej miere chudoby zostáva napriek zlepšeniam prioritou v celej EÚ. Sociálne záležitosti a zamestnanosť sú základnou starosťou európskych občanov a oblasťou, v ktorej sa od Únie očakáva viac. Ďalšie výzvy, ktorým Únia čelí, sa týkajú: ·nedostatočnej úrovne zručností, ·nedostatočných výsledkov aktívnych politík trhu práce a systémov vzdelávania, ·výziev vyplývajúcich z nových technológií, akou je napríklad automatizácia, a s nimi súvisiacich nových foriem práce, ·sociálneho vylúčenia marginalizovaných skupín vrátane Rómov a migrantov ·a nízkej pracovnej mobility. Sú potrebné tak politické iniciatívy, ako aj cielené podporné opatrenia s cieľom riešiť tieto výzvy. V reakcii na výzvu našich občanov posilniť sociálny rozmer Únie Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017 spoločne vyhlásili európsky pilier sociálnych práv. Teraz je dôležité, aby európske inštitúcie a členské štáty pracovali spoločne na vykonávaní zásad a práv zakotvených v tomto pilieri. Komisia 2. mája 2018 prijala návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2021 – 2027. Tento návrh vyjadruje súčasnú sociálnu a hospodársku situáciu a poskytuje konkrétnu odpoveď na výzvu európskej verejnosti, ktorá žiada sociálnejšiu Európu a zvyšovanie investícií do ľudí v Európskej únii. V tejto situácii tento návrh zahŕňa Európsky sociálny fond plus (ESF+) ako hlavný nástroj Európskej únie na investovanie do ľudí a vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv. V ESF+ sa zlučujú tieto fondy a programy: –Európsky sociálny fond (ESF), iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI); –Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD); –program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a –akčný program Únie v oblasti zdravia (program v oblasti zdravia). Cieľ zlúčenia uvedených fondov je trojaký:

–posilniť súdržnosť a synergie medzi doplnkovými nástrojmi EÚ, ktoré poskytujú významnú podporu ľuďom a ktorých cieľom je zvýšiť ich životnú úroveň prostredníctvom integrovanejších prístupov k programovaniu a vykonávaniu, –zvýšiť flexibilitu a umožniť, aby fondy lepšie reagovali na výzvy, ktoré boli identifikované v cykle hospodárskeho riadenia a na priority na úrovni EÚ, –umožniť zjednodušenie programovania a riadenia fondu, a tým znížiť administratívnu záťaž orgánov a prijímateľov. Z tohto dôvodu ESF+ pomôže pri budovaní sociálnej Európy, ktorá posilňuje postavenie ľudí, a prispeje k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ, ktorá je nevyhnutným predpokladom správneho fungovania EÚ ako stabilnej a životaschopnej hospodárskej a politickej únie. V uvedených návrhoch sa stanovuje dátum uplatňovania od 1. januára 2021 a tieto návrhy sa predkladajú pre Úniu s 27 členskými štátmi v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho úmysle vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo doručené Európskej rade 29. marca 2017. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Fond ESF+ podporuje politiky a priority, ktorých cieľom je pomáhať pri dosahovaní plnej zamestnanosti, zvyšovanie kvality a produktivity práce, posilňovanie geografickej a zamestnaneckej mobility pracovníkov v rámci Únie, zlepšenie systémov vzdelávania a odbornej prípravy a podpora sociálneho začlenenia a zdravia. Zastrešujúcim politickým cieľom nariadenia o ESF+ je pomáhať pri vytváraní výkonnejšej a odolnejšej „sociálnej Európy“ a vykonávať európsky pilier sociálnych práv, ako aj priority v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti, ktoré boli potvrdené európskym cyklom hospodárskeho riadenia. Fond ESF+ prispeje k vykonávaniu integrovaných usmernení prijatých v súlade s článkami 121 a 148 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny v kontexte európskeho semestra, a bude východiskom pre celkový cieľ, ktorým je inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast po roku 2030 (ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja) a vzostupnej konvergencie. Pomôže navyše pri zlepšovaní príležitostí zamestnania, k zvyšovaniu životnej úrovne a úrovne zdravia a pri zvyšovaní pracovnej mobility a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ako sa uvádza v ZFEÚ a Charte základných práv EÚ. Cieľom ESF+ je takisto prispieť k programu pre zručnosti pre Európu a k integrácii príslušníkov tretích krajín. Stanovením minimálneho podielu a súm určených pre ESF+ v rámci zdieľaného riadenia ako jeden zo štrukturálnych fondov sa zabezpečí, aby sa priority EÚ opísané vyššie primerane zohľadnili v objeme investícií, ktoré sa priamo týkajú európskych občanov. •Súlad s ostatnými politikami Únie Cieľom ESF+ je zlepšiť súčinnosť a súlad s ďalšími fondmi, prostredníctvom ktorých sa investuje do rozvoja ľudského kapitálu. Fondom ESF+ by sa mala osobitne zabezpečiť komplementarita a súčinnosť s Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom, Európskym námorným a rybárskym fondom, Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii, programom Erasmus a Európskym zborom solidarity, Fondom pre azyl a migráciu (AMIF), ako aj s programom Horizont pre Európu a programom digitálna Európa, programom na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem. Fondy ESF+ a EGF sa budú navzájom dopĺňať, keďže ESF+ bude naďalej podporovať preventívne a predbežné opatrenia, zatiaľ čo EGF zostane reaktívnym núdzovým fondom mimo rámca VFR. Fond ESF+ a program Erasmus sú zamerané na podobné oblasti, najmä na pomoc ľuďom pri získavaní nových zručností, zvyšovaní kvalifikácie s cieľom reagovať na potreby priemyselných odvetví, zlepšovaní digitálnych zručností a kvality vzdelávania a odbornej prípravy. Spolupráca medzi ESF+ a programom Erasmus sa preto posilní. Presná povaha spolupráce sa ďalej spresní v pracovných programoch a programových príručkách pre ESF+ a program Erasmus, a tým sa umožní účinná a efektívna súčinnosť. Fond ESF+ bude naďalej podporovať strednodobú a dlhodobú integráciu príslušníkov tretích krajín, a to ako doplnok k fondu AMF, ktorý bude zabezpečovať krátkodobé potreby. Zložka ESF+ podliehajúca zdieľanému riadeniu bude naďalej súčasťou politiky súdržnosti a bude ju upravovať najmä všeobecné nariadenie. Budú sa pritom uplatňovať rovnaké pravidlá týkajúce sa riadenia, programovania, monitorovania, auditu atď., aké sa uplatňujú v prípade väčšiny fondov podliehajúcich zdieľanému riadeniu. Programy v členských štátoch môžu naďalej kombinovať financovanie z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a financovanie z ESF prostredníctvom programov financovaných z viacerých fondov. V prípade zložky Zdravia sa poskytne primeraná štruktúra riadenia strategické usmernenia a technické stanoviská o opatreniach na podporu a vykonávanie tejto zložky. Takisto pomôže pri koordinácii doplnkových podporných oblastí výskumu, digitálneho trhu, regionálnych a kohéznych fondov a ďalších oblastí. V návrhu viacročného finančného rámca na obdobie 2021 –2027 predloženom Komisiou sa stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o zohľadňovanie problematiky klímy vo všetkých programoch EÚ, pričom všeobecným cieľom je, aby 25 % výdavkov EÚ smerovalo na plnenie cieľov v oblasti klímy. Prínos tohto programu k plneniu tohto všeobecného cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému ukazovateľov klímy EÚ na primeranej úrovni členenia vrátane využitia presnejších metodík, ak sú k dispozícii. Komisia bude aj naďalej každoročne predkladať informácie, pokiaľ ide o viazané rozpočtové prostriedky, v kontexte návrhu ročného rozpočtu. S cieľom podporiť plné využitie potenciálu programu pri plnení cieľov v oblasti klímy Komisia sa bude snažiť identifikovať príslušné akcie počas postupov prípravy, vykonávania, preskúmania a hodnotenia programu. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ

Hlavy IX (zamestnanosť), X (sociálna politika) a XIV (verejné zdravie) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne články 46, 149, 153, 162 až 166, články 168, 174, 175 a 349 ZFEÚ poskytujú právny rámec pre opatrenia, ktoré sú predmetom tohto návrhu. Fond ESF+ má tri zložky. Prvá zložka, implementovaná v rámci zdieľaného riadenia, zahŕňa (pôvodný) ESF, ktorý vychádza z článkov 162 až 164 ZFEÚ, a základnú materiálnu pomoc najodkázanejším osobám podľa článku 175 ods. 3 ZFEÚ. Druhá zložka, vykonávaná v rámci priameho a nepriameho hospodárenia, zahŕňa opatrenia na podporu zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), ktoré vychádzajú z článku 175 ods. 3 ZFEÚ. Tretia zložka, ktorá sa implementuje v rámci nepriameho riadenia, sa týka motivačných opatrení určených na ochranu a zlepšenie zdravia ľudí podľa článku 168 ZFEÚ. V tomto návrhu sa vymedzujú všeobecné ciele ESF+ a rozsah podpory, ktorá sa premieta do špecifických cieľov. Stanovujú sa v ňom spoločné ustanovenia, ktoré sa uplatňujú na všetky tri zložky, a špecifické ustanovenia pre jednotlivé zložky. Komisia okrem toho 29. mája 2018 prijala návrh nariadenia o „spoločných ustanoveniach“ s cieľom zlepšiť koordináciu a harmonizovať implementáciu podpory v rámci zdieľaného riadenia, ktorého hlavným cieľom je zjednodušenie realizácie politík. Zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu upravujú tieto spoločné ustanovenia: Rôzne fondy v rámci zdieľaného riadenia sledujú vzájomne sa dopĺňajúce ciele a vzťahuje sa na ne rovnaký systém riadenia, a preto sa v nariadení (EÚ) [všeobecné nariadenie] stanovuje viacero spoločných všeobecných cieľov a všeobecných zásad, ako napríklad partnerstvo a viacúrovňové riadenie. Uvedené nariadenie obsahuje tiež spoločné prvky strategického plánovania a programovania vrátane ustanovení o dohode o partnerstve, ktorá sa má uzatvoriť s každým členským štátom, a stanovuje spoločný prístup týkajúci sa zamerania fondov na výkonnosť. V súlade s tým obsahuje umožňujúce podmienky, preskúmanie výkonnosti a ustanovenia o monitorovaní, podávaní správ a hodnotení. Spoločné ustanovenia sa stanovujú tiež v súvislosti s pravidlami oprávnenosti, pričom pre finančné nástroje, využívanie miestneho rozvoja vedeného komunitou prostredníctvom fondu InvestEU a finančného riadenia sú stanovené osobitné ustanovenia. Niektoré ustanovenia týkajúce sa riadenia a kontroly sú tiež spoločné pre všetky fondy. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) V oblastiach sociálnej politiky a politiky zamestnanosti a verejného zdravia má EÚ buď spoločnú právomoc s členskými štátmi (článok 4 ZFEÚ), právomoc stanovovať mechanizmy, v rámci ktorých musí svoj postup koordinovať (článok 5 ZFEÚ), alebo právomoc vykonávať činnosti na podporu, koordináciu alebo doplnenie činnosti členských štátov (článok 6 ZFEÚ). Zložka ESF+ podliehajúca zdieľanému riadeniu sa opiera o zásadu subsidiarity. V rámci zdieľaného riadenia Komisia deleguje členským štátom EÚ a regiónom úlohy týkajúce sa strategického programovania a implementácie. Takisto obmedzuje činnosť Únie na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v zmluvách. Cieľom zdieľaného riadenia je zabezpečiť, aby sa rozhodnutia prijímali na čo najbližšej úrovni k občanom a aby bolo opatrenie na úrovni EÚ opodstatnené vo svetle možností a špecifík na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Zdieľané riadenie prináša Európu bližšie k jej občanom a prepája miestne potreby s európskymi cieľmi. Navyše posilňuje osvojenie si cieľov EÚ, keďže členské štáty a Komisia sa delia o rozhodovaciu právomoc a zodpovednosť. Dve zložky v rámci priameho a nepriameho hospodárenia sa takisto opierajú o zásadu subsidiarity. Zložka EaSI bude zameraná na projekty s inovačným rozmerom, v ktorých je prítomná jasná pridaná hodnota EÚ v tom zmysle, že činnosť EÚ je účinnejšia ako činnosť na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom dosiahnuť kritické množstvo a znížiť administratívnu záťaž. V zložke Zdravie sa zohľadňujú aspekty politiky EÚ v oblasti zdravia a dopĺňajú a podporujú sa politiky členských štátov v oblasti zdravia, pričom sa uznáva ich právomoc v oblasti zdravia v súlade s článkom 168 ZFEÚ. •Proporcionalita V súlade so zásadou proporcionality tento návrh neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie jeho cieľov. Zásada proporcionality usmerňovala návrh Komisie, pretože sa v ňom navrhuje ďalšie zjednodušenie v súlade s odporúčaniami skupiny na vysokej úrovni monitorujúcej zjednodušenie pre prijímateľov fondov EŠIF. Návrh je primeraný, pretože zjednocuje a zosúlaďuje pravidlá a spája fondy, a tým znižuje záťaž zainteresovaných strán. Administratívna záťaž Únie a vnútroštátnych orgánov sa obmedzuje na to, čo je pre Komisiu potrebné na vykonávanie svojej úlohy v rámci plnenia rozpočtu Únie. •Výber nástroja Zvoleným nástrojom je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho sociálneho fondu plus. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov –Európsky sociálny fond (ESF) Silné stránky: V hodnoteniach ex post obdobia rokov 2000 – 2006 a rokov 2007 – 2013 sa investícia ESF hodnotí ako relevantná, efektívna a účinná. Fond bol účinný pri dosahovaní značného počtu občanov EÚ, osobitne tých, ktorí najviac potrebovali pomoc. Dôvodom bola skutočnosť, že ESF poskytol značné finančné zdroje s cieľom riešiť výzvy v oblasti zamestnanosti a sociálne výzvy v členských štátoch a rozšíril existujúce opatrenia podporou politických oblastí a skupín, ktoré by inak podporu nezískali. Navyše, z ESF sa podporili miestne/regionálne inovácie, ktoré sa následne presadzujú na vnútroštátnej úrovni. V období rokov 2014 – 2020 sa logika intervencií programov stala odolnejšou s presnejšie vymedzenými cieľmi, viacerými štandardizovanými definíciami indikátorov a spoľahlivejšími základnými hodnotami a cieľmi. Slabé stránky: –Zosúladenie politík: hoci sa prepojenie fondu na európsky semester v programovom období 2014 – 2020 významne zlepšilo, ešte stále nie je optimálne.

–Programovanie: z dôkazov vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 sa posilnila orientácia na výsledok, no nepreukázalo sa, že výkonnostný rámec bol dostatočným stimulom pre členské štáty. Požiadavky programovania sú kritizované za to, že predstavujú administratívnu záťaž. –Vykonávanie programu: štúdie ukazujú, že napriek určitému pokroku je riadenie ESF a poskytovanie prostriedkov z neho aj naďalej príliš zložité. Napriek zlepšeniu v období rokov 2014 – 2020 sa ešte neuskutočnil posun od logiky založenej na vstupoch smerom k logike založenej na výsledkoch. –Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) Silné stránky: Iniciatíva YEI zvýšila viditeľnosť politík na podporu zamestnávania mladých ľudí a podnietila politické reformy v mnohých členských štátoch v kontexte vytvárania a uplatňovania systémov záruk pre mladých ľudí. Členské štáty uvádzajú, že iniciatíva YEI má kľúčový význam pre rozsah a podobu a politiky zamestnanosti v ich krajine. Slabé stránky: Hlavné výzvy sa týkajú jej finančného riadenia (táto iniciatíva je financovaná z dvoch finančných zdrojov – z osobitných rozpočtových prostriedkov pre iniciatívu YEI a z ESF) a dodatočných požiadaviek na vykazovanie. Podľa prijímateľov a implementačných orgánov tieto prvky zvyšujú administratívnu záťaž. –Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD) Silné stránky: Predbežné výsledky hodnotenia FEAD v polovici trvania vrátane výsledkov konzultácií so zainteresovanými stranami naznačujú, že opatrenia na podporu stravy, materiálnej pomoci a sociálneho začlenenia majú význam pre najodkázanejšie osoby v spoločnosti vrátane tých, ktorých by tradičná sociálna pomoc mohla vynechať a tých, ktorí potrebujú okamžitú pomoc. Slabé stránky: Regulačný rámec EÚ a jeho interpretácia alebo vnútroštátne požiadavky môžu viesť k ťažkostiam pri vykonávaní fondu. Ťažkosti zahŕňajú oneskorenie v počiatočnej fáze programu a administratívne prekážky spojené najmä s vnútroštátnymi politikami verejného obstarávania a dodatočnými požiadavkami, ako napríklad zaznamenávaním údajov/informácií o operáciách a konečných prijímateľoch na účely monitorovania a neprimerane rozsiahlymi a zdĺhavými postupmi. –Program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) Silné stránky: Hodnotenie v polovici trvania ukazuje, že v období rokov 2014 – 2016 bol program EaSI efektívny a účinný v tom, že pomáhal pri zvyšovaní povedomia o vstupoch politík EÚ v oblasti sociálneho začlenenia a znižovania chudoby. Z hodnotenia takisto vyplýva, že program EaSI zlepšil vnímanie cezhraničného potenciálu zamestnávania, prispel k urýchlenému testovaniu a uplatňovaniu inovačných opatrení a zlepšil prístup k mikrofinančným úverom a podpore podnikania. Program takisto uľahčil politickú výmenu prostredníctvom šírenia komparatívnych a analytických poznatkov, budovania kapacít, vzájomného vzdelávania a dialógu, pomoci rôznym zainteresovaným stranám ovplyvňovať formuláciu a uplatňovanie socio-ekonomických politík. Slabé stránky: Mohlo sa spraviť viac pre zlepšenie relevantnosti a vplyvu EaSI. Osou Progress by sa malo zvýšiť úsilie v oblasti realizácie experimentovania v sociálnej oblasti prostredníctvom revízie postupov hodnotenia a výberu projektov a prostredníctvom vytvárania podmienok na ich rozšírenie. V prípade portálu EURES by dlhšie obdobie vykonávania v spojení s opatreniami na zníženie administratívnej záťaže mohlo umožniť zainteresovaným stranám riadne rozvíjať, vykonávať a merať účinnosť a zabezpečiť udržateľnosť projektov.

–Program v oblasti zdravia Silné stránky: Hodnotenie v polovici trvania potvrdilo pridanú hodnotu EÚ v prípade opatrení, najmä vo forme zvýšenej schopnosti členských štátov riešiť cezhraničné ohrozenia zdravia, technických usmernení a odporúčaní pri rakovine, HIV/AIDS a prevencie tuberkulózy, dodatočnej podpory právnych predpisov EÚ v oblasti zdravia týkajúcich sa liekov a zdravotníckych pomôcok, ako aj činností v rámci siete elektronického zdravotníctva a posudzovania zdravotníckej technológie. Hodnotenie tiež uznalo pridanú hodnotu nástrojov na kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou a na zvýšenie koordinovaného úsilia v oblasti boja proti antimikrobiálnej rezistencii, a rozsiahlej práce vykonávanej prostredníctvom jednotných akcií s cieľom identifikovať a vymieňať si osvedčené postupy na účely prevencie a riadenia chorôb. Uznalo tiež pozitívny príspevok opatrení na zvýšenie interoperabilnej a štandardizovanej cezhraničnej výmeny zdravotníckych údajov a úsilia o vytváranie digitálnej infraštruktúry na tento účel v celej EÚ. Slabé stránky: V nelegislatívnych oblastiach, v ktorých môžu byť opatrenia otvorenejšie alebo širšie definované, hodnotenie v polovici trvania ukázalo, že hrozí, že týmto opatreniam bude chýbať jasné zameranie. Účelom je zefektívniť kritériá pridanej hodnoty so zameraním sa na tri kľúčové oblasti: riešenie cezhraničných ohrození zdravia, zlepšovanie úsporných opatrení a podpora výmeny a uplatňovania osvedčených postupov. Vznikli tiež určité nedostatky a neúčinnosť pri monitorovaní a uplatňovaní údajov, v dôsledku čoho môže byť pre manažérov programov náročnejšie viesť aktualizovaný prehľad o dosiahnutých úspechoch programu. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultácie so zainteresovanými stranami vychádzali z mapovania zainteresovaných strán, ktoré zahŕňa hlavné organizácie a inštitúcie EÚ pracujúce v oblasti sociálnej politiky a politiky zamestnávania a relevantných investícií – verejné orgány na všetkých úrovniach riadenia, sociálnych partnerov, organizácie občianskej spoločnosti, prijímateľov financovania a koncových používateľov a občanov v celej EÚ. Konzultácie so zainteresovanými stranami využívali rozličné metódy a nástroje s cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahla potrebná rôznorodosť a počet zainteresovaných strán a aby boli stanoviská podrobené krížovej kontrole. Konzultačné činnosti zahŕňali viacero otvorených konzultácií uskutočnených v rámci viacročného finančného rámca, ex post hodnotenie ESF a hodnotenie FEAD v polovici obdobia a hodnotenie programu EaSI v polovici obdobia. Konzultácie tiež zahŕňali konferencie a stretnutia so zainteresovanými stranami, zamerané skupiny, rozhovory, cielené online konzultácie a analýzu stanovísk. Viac informácií o konzultáciách so zainteresovanými stranami je k dispozícii v časti o posúdení vplyvu. Hlavné závery z konzultácií so zainteresovanými stranami boli: –Pridaná hodnota financovania je spojená s podporou účinných a efektívnych verejných investícií, zefektívňovaním výmeny poznatkov medzi krajinami a regiónmi, zlepšovaním sociálnej integrácie a vytváraním inkluzívnejšej Európy, poskytovaním podpory politickým experimentom a inováciám, znižovaním regionálnych rozdielov a posilňovaním konvergencie. Fondy tiež pridávajú hodnotu prostredníctvom pákového efektu kohéznej politiky na verejné a súkromné investície. –Za najvýznamnejšiu prekážku toho, aby financovanie dosiahlo svoje ciele, sa považujú zložité postupy. –Vznikla výzva na zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže prijímateľov vrátane menej zaťažujúcich požiadaviek na zber údajov od účastníkov.

–Je potrebné posilniť sociálny rozmer. –Mali by sa zosúladiť pravidlá pre rôzne fondy EÚ. –Vznikla výzva na posilnenie synergie a zabránenie zdvojovaniu a prelínaniu medzi jednotlivými nástrojmi EÚ. Zlúčenie fondov sa určilo ako najlepší spôsob na dosiahnutie tohto cieľa vzhľadom na to, že zlúčenie prispieva aj k zjednodušeniu nástrojov EÚ. –Politické dokumenty ukazujú značný záujem o zlepšovanie prepojení medzi fondmi a európskym semestrom. –Súčasné výzvy v oblasti verejného zdravia je možné účinne riešiť iba prostredníctvom spolupráce na úrovni EÚ. Existuje pridaná hodnota v tom, že EÚ rieši také výzvy, akými sú napríklad nerovnosti v oblasti zdravia, migrácia, starnúce obyvateľstvo, bezpečnosť pacientov, vysoká kvalita zdravotnej starostlivosti, riešenie ohrození zdravia vrátane neprenosných chorôb, infekčných ochorení a antimikrobiálnej rezistencie. Hlavné návrhy, ktorými sa má odpovedať na spätnú väzbu od zainteresovaných strán, sú uvedené nižšie: –S cieľom posilniť súčinnosť a zabrániť prelínaniu medzi nástrojmi financovania, pomocou ktorých sa investuje do ľudí a ich potrieb sa ESF, YEI, FEAD, EaSI a program v oblasti zdravia zlučujú do jedného fondu (ESF+). Zjednoduší to prístup prijímateľov k financovaniu, pomôže pri kombinácii rôznych druhov opatrení a zjednoduší riadenie financovania. –Odpovedať na výzvu na posilnenie sociálneho rozmeru: ·Rozsah podpory u ESF+ je zosúladený s európskym pilierom sociálnych práv. Zlúčenie rôznych nástrojov v rámci ESF+ takisto umožní združovanie zdrojov na účely uplatňovania princípov tohto piliera. ·Integráciou FEAD a ESF do jedného nástroja sa posilní rozmer sociálneho začlenenia ESF+. To umožní jednoduchšie kombinovať ustanovenia o potravinovej/materiálnej pomoci s podporou sociálneho začlenenia a aktívnych opatrení. ·Minimálne 25 % vnútroštátnych zdrojov ESF+ bude účelovo viazaných na podporu sociálneho začlenenia a boja proti chudobe. Navyše, členské štáty musia vyčleniť minimálne 2 % svojich zdrojov ESF+ na opatrenia zamerané na najodkázanejšie osoby. Tým sa zabezpečí, že určitá minimálna výška zdrojov sa vynaloží na tých, ktorí to najviac potrebujú. –Do všeobecného nariadenia sa zaviedlo niekoľko ustanovení s cieľom zjednodušiť vykonávanie ESF+, znížiť administratívnu záťaž pre prijímateľov a presunúť pozornosť na dosahovanie výsledkov. V nariadení o ESF+ sa však takisto stanovujú opatrenia na boj proti materiálnej núdzi s cieľom reagovať na požiadavky zainteresovaných strán o zachovanie voľnejších požiadaviek na tento druh pomoci a požiadavky na zjednodušený zber údajov, monitorovanie a podávanie správ. –Z vnútroštátnych zdrojov ESF+ sa vyčlení primeraná výška zdrojov na vykonávanie výziev identifikovaných v procese európskeho semestra s cieľom zabezpečiť intenzívnejšie zosúladenie s procesom európskeho semestra. •Získavanie a využívanie expertízy Komisia svoje rozhodnutia opiera o expertízu získanú pomocou mnohých štúdií, ako aj o správy členských štátov o vykonávaní ESF. Štúdie využívali rôzne metódy vrátane prieskumu literatúry, cielených prieskumov, rozhovorov, zameraných skupín a ekonomického modelovania. Zoznam správ a štúdií je k dispozícii v časti o posúdení vplyvu. V návrhu týkajúcom sa ESF+ sa vzali do úvahy odporúčania štúdií o posilnení súčinnosti a vzájomnom dopĺňaní sa fondov, posilnení prepojenia s politickými prioritami EÚ pri posilnení flexibility, ako aj o množstve opatrení zameraných na zníženie administratívnej záťaže vrátane posilnenia možností zjednodušeného vykazovania nákladov, ako napríklad zjednodušených požiadaviek na monitorovanie a predkladanie správ. •Posúdenie vplyvu Tento návrh sa opiera o posúdenie vplyvu. Zasadnutie výboru pre kontrolu regulácie sa uskutočnilo 25. apríla 2018 a posúdenie vplyvu na ňom získalo kladné stanovisko s výhradou. V tabuľke, ktorá je uvedená nižšie, sú zhrnuté hlavné pripomienky a spôsob, akým bolo posúdenie vplyvu zmenené, aby sa v ňom zohľadnili. Hlavné úvahy výboru pre kontrolu regulácie Zmeny v správe o posúdení vplyvu 1. Politická prioritizácia činností nie je jasná, osobitne v súvislosti s európskym pilierom sociálnych práv, ako aj s prispôsobením sa možnému zníženiu financovania. V znení sa objasňuje, že možné zníženie financovania by sa riešilo obmedzením rozsahu ESF+ v oblasti administratívnej reformy a zvýšením vnútroštátnej miery spolufinancovania. 3. Správa dostatočne nepreukazuje, že systém monitorovania a hodnotenia je spoľahlivý a že včas prinesie nevyhnutné informácie. Dodatočné informácie o systéme monitorovania a hodnotenia sa vložili do oddielu 5. Ďalšie úvahy a požiadavky na prispôsobenie 1. Získané skúsenosti by mali komplexnejšie nadväzovať na hlavné všeobecné výzvy a výzvy špecifické pre jednotlivé fondy, ktoré boli identifikované v zverejnených hodnoteniach a predbežných výsledkoch hodnotení. V zverejnených hodnoteniach, predbežných výsledkoch hodnotení a konzultáciách so zainteresovanými stranami sú identifikované špecifické výzvy pre jednotlivé fondy. Pri ich analýze sa ukázalo, že je možné ich rozdeliť do štyroch celkových výziev VFR, t. j. interakcie a súčinnosti medzi jednotlivými fondmi, zosúladenia s politikami a flexibility, zjednodušenia, a výkonnosti a orientácie na výsledky. Z tohto dôvodu sa prierezové výzvy VFR premietajú do každého fondu (oddiel 2.1.2.2). 2. Objasnenie hlavného dôvodu pre zlúčenie fondov a rizík, ktoré sú s tým spojené. S cieľom vysvetliť dôvody zlúčenia relevantných fondov a ponechania EGF mimo tohto nového fondu bolo do textu vložené dodatočné vysvetlenie. Navyše, hlavné riziko, na ktoré poukázali zainteresované strany, spočívajúce v tom, že v zlúčenom fonde by sa zvýšila administratívna záťaž, sa zmiernilo, keďže opatrenia podľa pôvodného FEAD a EaSI budú naďalej upravené jednoduchšími pravidlami (oddiel 4.1.1). 3. Je potrebné, aby sa vo východiskovom stave programu ESF+ zohľadnil vplyv brexitu. Východiskový stav po brexite sa doplnil do textu v oddiele 2.1.1. 4. Priority ESF+ by mali byť transparentnejšie. Objasniť kľúčové výzvy v politických prioritách ESF+ vrátane prepojenia na európsky pilier sociálnych práv. Vysvetliť, či bude ESF+ upravovať všetky alebo niektoré z rôznych oblastí piliera a prípadne akým spôsobom. Lepšie vysvetliť prepojenie medzi štrukturálnymi reformami a procesom európskeho semestra. V znení správy bolo objasnené, že zlúčený fond ako taký nezmení priority nástroja financovania, ktorý bude v konečnom dôsledku súhrnom politických priorít rôznych fondov, ktoré sa v minulosti čiastočne prelínali. Fond ESF+ bude podporovať politické priority európskeho piliera sociálnych práv, ktoré sú súčasťou jeho rozsahu pôsobnosti. V znení sa ďalej objasňuje, ktoré práva a zásady uvedené v pilieri budú spadať do rozsahu pôsobnosti ESF+. Otázka prioritizácie sa objasňuje na stranách 30 – 31. 5. Objasniť, či sa ESF+ bude zameriavať na reformu verejnej správy a prípadne v akom rozsahu. Odkázať na možnú budúcu podporu z iných programov financovania (napríklad z programu na podporu štrukturálnych reforiem). V znení sa objasňuje rozsah pôsobnosti ESF+ týkajúci sa reformy verejnej správy v rámci možného rozsahu vzhľadom na to, že v čase vypracovania tohto posúdenia vplyvu ešte nie je známy rozsah pôsobnosti budúceho programu na podporu reforiem. 6. Identifikovať kľúčové zmeny v mechanizmoch realizácie ESF+. Navrhované zmeny v mechanizmoch realizácie sa zameriavajú na rôzne otázky, a preto majú rozdielnu povahu. Napríklad pokiaľ ide o programovanie, kľúčovou zmenou je zosúladiť financovanie a politický proces prostredníctvom zefektívnenia programových dokumentov. Pokiaľ ide o vykonávanie, kľúčovou zmenou je uplatňovanie pravidiel o územnej príslušnosti ESF flexibilnejším spôsobom a zavedenie kontinuálnych kondicionalít (oddiel 4). 8. Objasnenie súladu medzi ESF+ a EFRR a programom Erasmus+ Do základného textu správy boli doplnené aspekty súladu medzi ESF+ a EFRR a programom Erasmus+. Dodatočné informácie sú k dispozícii v prílohe 4. 9. Vysvetliť, akým spôsobom bude systém monitorovania odpovedať na kritiku, ktorá zaznela v období rokov 2007 – 2013. Plánovanie hodnotenia by malo zahŕňať priebežné hodnotenie každého fondu. Vysvetliť, akým spôsobom boli zohľadnené názory zainteresovaných strán K monitorovaniu a hodnoteniu pozri časť o hlavných úvahách, bod 3. Názory zainteresovaných strán sú zhrnuté v základnom texte správy (sekcia 1.2.2) a sú podrobnejšie uvedené v prílohe 2, pozri osobitne oddiel 6.2, v ktorej sa vysvetľuje, akým spôsobom boli zohľadnené názory zainteresovaných strán. Posúdenie vplyvu posudzovalo najlepší spôsob, ako maximalizovať podporu poskytovanú na úrovni EÚ a akým spôsobom zlepšiť súčinnosť medzi rôznymi nástrojmi, osobitne s cieľom lepšie realizovať zásady európskeho piliera sociálnych práv. Posudzované boli tieto možnosti:

Možnosť 1: zlúčenie ESF, YEI, FEAD, EaSI a programu EÚ v oblasti zdravia. –Na základe výsledkov hodnotení, ako aj konzultácií so zainteresovanými stranami to bola uprednostňovaná možnosť. So zreteľom na riadiace orgány by široká integrácia fondov pomohla zefektívniť ich strategické intervencie vo všetkých oblastiach sociálnej politiky. To by posilnilo flexibilitu pri plánovaní intervencií a uľahčilo realizáciu zásad európskeho piliera sociálnych práv. Prijímatelia potvrdili, že ešte existuje nevyužitý potenciál na posilnenie súčinnosti medzi financovanými programami a projektmi. Možnosť 2: zlúčenie ESF, YEI, FEAD, EaSI, programu EÚ v oblasti zdravia a EGF –Výsledkom toho by bolo iba umelé zníženie počtu fondov. Ak by sa EGF zlúčilo s ESF+, stratili by sa úzko špecifikované ciele EGF, jeho vysoká politická viditeľnosť a rozpočtová flexibilita. Zainteresované strany to potvrdili počas procesu konzultácií. Možnosť 3: zlúčenie fondov v rámci zdieľaného riadenia (t. j. vylúčenie EaSI a programu EÚ v oblasti zdravia, ale zahrnutie EGF) –Znamenalo by to obetovanie vysokej viditeľnosti EGF ako núdzového nástroja na úrovni EÚ na zmierňovanie negatívnych vedľajších účinkov globalizácie. Stratila by sa potenciálna flexibilita a súčinnosť, ktoré by sa získali zo zlúčenia EaSI v rámci ESF+. Možnosť 4: zachovanie FEAD ako osobitného fondu, ale zlúčenie materiálnej pomoci a sociálneho začlenenia do programov FEAD. –Umožnilo by to väčšiu súčinnosť medzi druhmi základnej materiálnej pomoci a opatreniami sociálneho začlenenia, pričom by sa zachovali súčasné pravidlá vykonávania. Nezabezpečilo by to však primerané rozdelenie podľa druhu opatrení sociálneho začlenenia z ESF. Možnosť 5: zlúčenie všetkých fondov EŠIF –Narušilo by to vykonávanie politík, keďže by nebolo možné prispôsobiť pravidlá vykonávania špecifickým požiadavkám podporovaných politík. Nezvýšilo by to súčinnosť a súdržnosť s ďalšími fondmi ľudského kapitálu. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Všeobecné nariadenie (spoločné pre mnohé politické oblasti zdieľaného riadenia) zabezpečí zjednodušenie zložky fondu podliehajúcej zdieľanému riadeniu prostredníctvom využívania spoločných a zjednodušených pravidiel týkajúcich sa ustanovení o programovaní, monitorovaní a hodnotení, riadenia a kontroly, informácií a komunikácie a finančného riadenia. Bude obsahovať ustanovenia o uľahčení používania zjednodušených možností nákladov, ako aj novej možnosti používania financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi. Prístup auditu sa zefektívni, aby sa viac zameriaval na kontrolu vzoriek na základe posúdenia rizika a aby sa dodržiavala zásada jednotného auditu. Úlohy a zodpovednosti rôznych orgánov systému riadenia a kontroly sú stanovené jasnejším spôsobom. Dôjde tiež k zvýšeniu flexibility, keďže iba prvých 5 rokov sa bude programovať na začiatku. Pridelenie prostriedkov na posledné 2 roky sa uskutoční na základe dôkladného a hĺbkového posúdenia v polovici trvania, ktoré bude viesť k súvisiacemu preprogramovaniu v roku 2025. Obsah programov sa zefektívni a bude strategickejší. •Základné práva Nariadenie ESF+ zabezpečuje dodržiavanie základných práv a zachováva zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie. Členské štáty musia toto nariadenie uplatňovať spôsobom, ktorý je v súlade s týmito právami a zásadami. 4.VPLYV NA ROZPOČET Celkový rozpočet vyčlenený na ESF+ na obdobie 2021 – 2027 je 101 miliárd EUR (v bežných cenách), z ktorých 100 miliárd EUR je určených pre zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu. Finančné krytie pre zložky ESF+ podliehajúce priamemu riadeniu je 1 174 miliónov EUR v bežných cenách, z ktorých 761 miliónov EUR je určených pre zložku Zamestnanosť a sociálna inovácia a 413 miliónov EUR pre zložku Zdravie. Podrobnosti o finančných a personálnych potrebách sú k dispozícii v legislatívnych finančných výkazoch ESF+. S cieľom zabezpečiť primeranú sumu financovania investícií do ľudí v Únii stanovuje tento návrh minimálnu sumu určenú pre ESF+.

5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ V rámci zdieľaného riadenia sa ciele týkajúce sa spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov a v prípade potreby špecifických programových ukazovateľov výstupov a výsledkov definujú na programovej úrovni. Orgány členských štátov Komisii elektronicky predložia údaje o ukazovateľoch výstupov a výsledkov šesťkrát za rok. Ich konzistentnosť sa overí. Bude sa kontrolovať spoľahlivosť systému zberu, zaznamenávania a uchovávania údajov na účely monitorovania, hodnotenia, finančného riadenia a overenia. S cieľom zjednodušiť zber údajov a minimalizovať záťaž pre účastníkov a prijímateľov sa orgánom čo najviac umožní, aby zbierali údaje z monitorovania z existujúcich správnych registrov. Citlivé údaje sa nebudú zbierať priamo od účastníkov, ale z registrov alebo budú vychádzať z informovaných odhadov. Hodnotenie zostane spoločnou zodpovednosťou členských štátov a Komisie. Okrem hodnotení vykonávaných členskými štátmi Komisia vykoná s podporou členských štátov hodnotenie zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu v polovici obdobia, ako aj jej retrospektívne hodnotenie. V rámci priameho a nepriameho riadenia sa budú vyvíjať výkonnostné rámce na základe príslušnej praxe bývalých rámcov programu EaSI a programu v oblasti zdravia s cieľom zabezpečiť, aby bol zber údajov efektívny, účinný a včasný. Komisia bude zložky podliehajúce priamemu a nepriamemu riadeniu hodnotiť tak, aby sa toto hodnotenie prenieslo do rôznych rozhodovacích procesov. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Veľká časť realizácie a implementácie zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu je upravená vo všeobecnom nariadení. Hlavné časti tohto nariadenia je preto potrebné interpretovať v súvislosti so všeobecným nariadením. Nariadenie o ESF+ má takúto štruktúru: Časť I – Všeobecné ustanovenia (uplatniteľné na všetky časti) Táto časť obsahuje predmet úpravy, vymedzenia pojmov, všeobecné ciele a metódy implementácie a špecifické ciele. Obsahuje tiež ustanovenia o zásadách rodovej rovnosti, rovnosti príležitostí a nediskriminácie, ktoré majú Komisia, ako aj členské štáty dodržiavať pri vykonávaní ESF+. Táto časť sa uplatňuje na všetky zložky ESF+. Špecifické ciele, ktoré sú predmetom podpory z ESF+, vychádzajú zo zásad stanovených v európskom pilieri sociálnych práv. Časť II – Implementácia v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu V tejto časti sú upravené ustanovenia, ktoré sa uplatňujú na zložku v rámci zdieľaného hospodárenia, ktorá zahŕňa pôvodný fond ESF, pôvodnú iniciatívu YEI a pôvodný fond FEAD. Tieto ustanovenia sú doplnkom k pravidlám stanoveným vo všeobecnom nariadení. Kapitola I: Spoločné ustanovenia o programovaní (v rámci zdieľaného riadenia) V tejto kapitole je podrobnejšie uvedená konzistentnosť a tematické zameranie zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu. Osobitne upravuje: –ustanovenia o posilnení zosúladenia s európskym semestrom – s cieľom posilniť prepojenie s európskym semestrom, návrh obsahuje nové ustanovenie o tom, že ak bolo pre členský štát vydané odporúčanie pre jednotlivé krajiny, ktoré sa naň vzťahuje, mal by na tento účel vyčleniť primeranú sumu zo svojich zdrojov v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu. –Požiadavky tematického zamerania:

Boj proti chudobe a podpora sociálneho začlenenia: sociálne nerovnosti zostávajú naďalej významným problémom. Z tohto dôvodu sa minimálne 25 % zdrojov zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu vyčlení na podporu sociálneho začlenenia s cieľom zabezpečiť, aby sa náležite vyjadril sociálny rozmer Európy, tak ako je stanovený v pilieri, a aby sa určitá minimálna suma zdrojov zamerala na tých, ktorí to najviac potrebujú. Navyše je vhodné, aby členské štáty vyčlenili určitú minimálnu sumu zdrojov na opatrenia zamerané na riešenie materiálnej deprivácie. Zlepšovanie príležitostí pre zamestnávanie mladých ľudí: napriek tomu, že miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ klesla – z vrcholnej úrovne 24 % v januári 2013 na 15 6 % v marci 2018 – ešte stále je vysoká, predstavuje viac než dvojnásobok celkovej miery nezamestnanosti (15,9 % v porovnaní so 7,1 % vo februári 2018). Hlavne v najodľahlejších regiónoch, kde je 40 % mladých ľudí nezamestnaných. Miera mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), bola v roku 2017 stále veľmi vysoká (13,4 %). Z tohto dôvodu by členské štáty s mierou NEET (vo vekovej skupine 15 – 29 rokov) nad určitou prahovou hodnotou mali vyčleniť 10 % svojich zdrojov v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu na cielené činnosti a štrukturálne reformy na podporu mladých ľudí. V prípade najodľahlejších regiónov s mierou NEET nad prahovou hodnotou sa suma, ktorú je potrebné vyčleniť, zvyšuje na 15 %. Kapitola II: Všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu Táto kapitola sa vzťahuje na všetky formy podpory poskytovanej zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu s výnimkou podpory zameranej na riešenie materiálnej deprivácie. Stanovujú sa v nej pravidlá o oprávnenosti a monitorovaní, ktoré sú doplnkom k všeobecnému nariadeniu. Obsahuje tiež ustanovenie o inovačných opatreniach, ktorým sa členské štáty nabádajú na podporu sociálnej inovácie a sociálnych experimentov, ktoré posilňujú prístup zdola nahor založený na partnerstvách. Kapitola III: Podpora ESF+ na riešenie materiálnej deprivácie Kapitola III sa zameriava výlučne na materiálnu pomoc z pôvodného fondu FEAD. Je to opodstatnené tým, že tieto druhy operácií majú nižšie prahové hodnoty účasti, a preto sú administratívne menej náročné. Zainteresované strany sa vyjadrili za zachovanie tohto prístupu a za to, aby sa nestanovovali prísnejšie pravidlá ESF (napríklad pokiaľ ide o predkladanie údajov týkajúcich sa ukazovateľov alebo pravidlá týkajúce sa audítorského záznamu). V tejto kapitole sa stanovujú zásady poskytovania podpory, pravidlá pre podávanie správ, oprávnenosť, ukazovatele a kontrolu. Časť III – Vykonávanie v rámci priameho a nepriameho riadenia Kapitola I: špecifické pravidlá pre zložku týkajúcu sa oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie Táto kapitola je zameraná na zložku priameho a nepriameho riadenia týkajúceho sa zložky zamestnanosti a sociálnej inovácie. Obsahuje ustanovenia o operačných cieľoch, oprávnených činnostiach a subjektoch. Kapitola II: špecifické ustanovenia uplatniteľné na zložku v oblasti zdravia Táto kapitola sa zameriava na zložku priameho riadenia týkajúcu sa zložky v oblasti zdravia. Obsahuje ustanovenia o operačných cieľoch, oprávnených činnostiach a subjektoch a o riadení. Kapitola III: Spoločné pravidlá uplatniteľné na zložku týkajúcu sa zamestnanosti a sociálnej inovácie a zložku v oblasti zdravia Táto kapitola sa zameriava na pravidlá uplatniteľné na obe zložky podliehajúce priamemu riadeniu: pridružené tretie krajiny, formy financovania z prostriedkov EÚ a metódy implementácie, pracovný program, monitorovanie a podávanie správ, hodnotenie, ochranu finančných záujmov Únie, audity, podávanie informácií, komunikácia a uverejňovanie. Časť IV Záverečné ustanovenia Časť IV obsahuje ustanovenia uplatniteľné pre všetky zložky: výkon delegovaných právomocí, postup výboru v prípade zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, výbor podľa článku 163 ZFEÚ, prechodné ustanovenia a dátum nadobudnutia účinnosti. Prílohy –Príloha 1 – Spoločné ukazovatele pre všeobecnú podporu zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu

–Príloha 2 – Spoločné ukazovatele pre podporu z ESF+ na riešenie materiálnej deprivácie –Príloha 3 – Ukazovatele pre zložku Zdravie 2018/0206 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 5, článok 175 ods. 3 a článok 349, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017 spoločne vyhlásili Európsky pilier sociálnych práv, ktorý predstavuje reakciu na sociálne výzvy v Európe. Dvadsať kľúčových zásad piliera je rozdelených do troch kategórií: rovnosť príležitostí a prístup na trh práce; spravodlivé pracovné podmienky; sociálna ochrana a začlenenie. Akcie v rámci Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) by sa mali riadiť dvadsiatimi zásadami Európskeho piliera sociálnych práv. S cieľom prispieť k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv by sa z ESF+ mali podporovať investície do ľudí a systémov v oblastiach politiky, a to zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, v záujme posilnenia hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ. (2)Na úrovni Únie slúži európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík ako rámec na identifikáciu národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty si na podporu týchto reformných priorít vypracúvajú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie. Uvedené stratégie by sa mali predložiť spolu s národnými programami reforiem a mali by slúžiť na načrtnutie a koordináciu prioritných investičných projektov, na ktoré sa má poskytnúť podpora z národných finančných prostriedkov alebo finančných prostriedkov Únie. Zároveň by sa ich prostredníctvom malo zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky Únie využívali koherentným spôsobom a aby sa maximalizovala pridaná hodnota finančnej podpory, ktorá sa má získať najmä z programov financovaných Úniou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu plus, Európskeho námorného a rybárskeho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, európskeho nástroja stabilizácie investícií a prípadne fondu InvestEU. (3)Na zasadaní Rady z […] sa prijali revidované usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov s cieľom zosúladiť ich znenie so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť Európy, ako aj podmienky na investovanie, vytváranie pracovných miest a posilnenie sociálneho začlenenia. S cieľom zabezpečiť úplné zosúladenie ESF+ s cieľmi týchto usmernení, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť, vzdelávanie, odbornú prípravu a boj proti sociálnemu vylúčeniu, chudobe a diskriminácii, by sa mali z ESF+ podporovať členské štáty s prihliadnutím na príslušné integrované usmernenia a príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ a prípadne, na národnej úrovni, s prihliadnutím na národné programy reforiem podporené národnými stratégiami. ESF+ by mal prispievať aj k relevantným aspektom vykonávania hlavných iniciatív a opatrení Únie, akými sú najmä program v oblasti zručností pre Európu a európsky vzdelávací priestor, príslušné odporúčania Rady a iné iniciatívy ako napr. záruka pre mladých ľudí, dráhy zvyšovania úrovne zručností a integrácia dlhodobo nezamestnaných. (4)Rada 20. júna 2017 schválila reakciu Únie na Program OSN pre trvalo udržateľný rozvoj do roku 2030 zameranú na udržateľnú budúcnosť Európy. Rada zdôraznila, že je dôležité dosiahnuť udržateľný rozvoj v troch dimenziách (hospodárskej, sociálnej a environmentálnej) vyrovnaným a integrovaným spôsobom. Je nevyhnutné, aby sa udržateľný rozvoj zohľadňoval vo všetkých oblastiach vnútornej aj vonkajšej politiky a aby Únia ambiciózne pristupovala k politikám, prostredníctvom ktorých sa zameriava na riešenie globálnych problémov. Rada uvítala oznámenie Komisie s názvom „Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy“ z 22. novembra 2016 ako prvý krok vedúci k zohľadňovaniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja a uplatňovaniu hľadísk udržateľného rozvoja ako základných usmerňujúcich zásad vo všetkých politikách EÚ, a to aj prostredníctvom jej finančných nástrojov. (5)Únia čelí štrukturálnym výzvam, ktoré vyplývajú z hospodárskej globalizácie, riadenia migračných tokov a zvýšených bezpečnostných hrozieb, prechodu na čistú energiu, technologických zmien a čoraz výraznejšieho starnutia pracovnej sily, ako aj narastajúceho nedostatku zručností a pracovných miest v niektorých sektoroch a regiónoch, ktoré pociťujú najmä MSP. Vzhľadom na meniacu sa realitu sveta práce by sa Únia mala pripraviť na súčasné a budúce výzvy a investovať do relevantných zručností, usilovať sa o to, aby bol rast inkluzívnejší, a zlepšovať politiku zamestnanosti a sociálnu politiku, a to aj so zreteľom na mobilitu pracovnej sily. (6)Nariadením (EÚ) […] sa zavádza rámec pre činnosť Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRV), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+), Kohézneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF), Fondu pre azyl a migráciu (AMIF), Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF) a Nástroja pre riadenie hraníc a víza ako súčasti Fondu pre integrované riadenie hraníc (IBMF) a stanovujú sa v ňom najmä ciele politiky a pravidlá programovania, monitorovania a hodnotenia, riadenia a kontroly pre fondy EÚ, ktoré sa implementujú v rámci zdieľaného riadenia. Preto je potrebné vymedziť všeobecné ciele ESF+ a stanoviť osobitné ustanovenia týkajúce sa typu činností, ktoré je možné financovať z ESF+.

(7)V nariadení (EÚ, Euratom) [nové NRP] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) sa stanovujú pravidlá týkajúce sa plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriamej implementácie, finančnej pomoci, finančných nástrojov a rozpočtových záruk. S cieľom zabezpečiť koherentnosť implementácie programov financovania Únie sa má nariadenie o rozpočtových pravidlách uplatňovať na akcie v rámci ESF+, na ktoré sa vzťahuje priame alebo nepriame riadenie. (8)Druhy financovania a spôsoby implementácie podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe toho, či je ich prostredníctvom možné splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, pričom sa zohľadňujú najmä náklady na kontroly, administratívna záťaž a očakávané riziko nesplnenia požiadaviek. V prípade grantov by to malo zahŕňať zváženie využitia jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, podľa článku 125 ods. nariadenia o rozpočtových pravidlách. V záujme vykonávania opatrení týkajúcich sa sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a v súlade s článkom 88 nariadenia o spoločných ustanoveniach Komisia môže poskytovať refundáciu členským štátom na základe zjednodušeného vykazovania nákladov vrátane využitia jednorazových súm. (9)S cieľom zracionalizovať a zjednodušiť proces financovania a vytvoriť ďalšie príležitosti na vytváranie synergie prostredníctvom integrovaných prístupov k financovaniu by sa mali akcie, ktoré boli podporované z Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „FEAD“), programu Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie a akčného programu Únie v oblasti zdravia, začleniť do jedného ESF+. ESF+ by mal preto pozostávať z troch zložiek: Zložka ESF+ podliehajúca zdieľanému riadeniu, zložka Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložka Zdravie. To by malo prispieť k zníženiu administratívnej záťaže súvisiacej s riadením rôznych fondov, a to najmä pre členské štáty, a súčasne by sa mali zachovať jednoduchšie pravidlá pre jednoduchšie operácie ako napr. distribúcia jedla a/alebo základnej materiálnej pomoci. (10)Vzhľadom na tento širší záber ESF+ je vhodné stanoviť, aby sa ciele spočívajúce vo zvýšení účinnosti trhov práce a podpore prístupu ku kvalitnému zamestnaniu, zlepšení prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave a zvýšení ich kvality, ako aj podpore sociálneho začlenenia a zdravia a zníženia chudoby, implementovali nielen v rámci zdieľaného riadenia, ale aj priameho a nepriameho riadenia v rámci zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložky Zdravie, pokiaľ ide o akcie požadované na úrovni Únie. (11)Začlenením akčného programu pre Úniu v oblasti zdravia do ESF+ sa zároveň vytvoria synergiu medzi vývojom a testovaním iniciatív a politík na zlepšenie účinnosti, odolnosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti, ktoré sa vypracujú v rámci zložky programu ESF+ Zdravie, a ich vykonávaním v členských štátoch pomocou nástrojov, ktoré sú k dispozícii v rámci ostatných zložiek nariadenia o ESF+. (12)V tomto nariadení sa stanovuje finančné krytie pre ESF+. Časti tohto finančného krytia sa použijú na akcie, na ktoré sa má vzťahovať priame a nepriame riadenie v rámci zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložky Zdravie. (13)Cieľom ESF+ by mala byť podpora zamestnanosti prostredníctvom aktívnych intervencií umožňujúcich (opätovné) začlenenie do trhu práce, a to najmä v prípade mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných a neaktívnych osôb, ako aj prostredníctvom podpory samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva. Cieľom ESF+ by malo byť zlepšenie fungovania trhov práce podporou modernizácie inštitúcií trhu práce, ako sú verejné služby zamestnanosti, s cieľom zlepšiť ich schopnosť poskytovať intenzívnejšie cielené poradenstvo a pomoc pri hľadaní zamestnania a prechode do zamestnania a zvýšiť mobilitu pracovníkov. ESF+ by mal podporovať účasť žien na trhu práce prostredníctvom opatrení, ktorých cieľom je zabezpečiť okrem iného aj lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a prístup k starostlivosti o deti. Cieľom ESF+ by takisto malo byť zabezpečenie zdravého a lepšie prispôsobeného pracovného prostredia s cieľom reagovať na zdravotné riziká súvisiace s meniacimi sa formami práce a na potreby starnúcej pracovnej sily. (14)Z ESF+ by sa mala poskytovať podpora na zlepšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ich relevantnosti z hľadiska trhu práce, a to s cieľom uľahčiť nadobúdanie kľúčových kompetencií, najmä digitálnych zručností, ktoré potrebujú všetci jednotlivci na osobné naplnenie, ako aj na rozvoj, zamestnanosť, sociálne začlenenie a aktívne občianstvo. ESF+ by mal pomáhať pri dosahovaní pokroku vo vzdelávaní a v odbornej príprave, ako aj pri prechode do zamestnania, podporovať celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť a prispievať ku konkurencieschopnosti a spoločenskej a hospodárskej inovácii tým, že bude v týchto oblastiach podporovať ľahko rozšíriteľné a udržateľné iniciatívy. To by bolo možné dosiahnuť prostredníctvom učenia sa a učňovskej prípravy na pracovisku, celoživotného poradenstva, predvídania zručností v spolupráci s priemyselnými odvetviami, aktualizovaných školiacich materiálov, prognózovania a sledovania uplatnenia absolventov, potvrdzovania výsledkov vzdelávania a uznávania kvalifikácií. (15)Podpora z ESF+ by sa mala použiť na podporu rovnakého prístupu pre všetkých, a najmä znevýhodnených skupín, ku kvalitnému, nesegregovanému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, a to počnúc vzdelávaním a starostlivosťou v ranom detstve cez všeobecné a odborné vzdelávanie a odbornú prípravu až po terciárnu úroveň vrátane vzdelávania a výučby dospelých, vďaka čomu by sa podporila priepustnosť medzi sektormi vzdelávania a odbornej prípravy, predchádzalo by sa predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, zlepšila by sa zdravotná gramotnosť, posilnili by sa väzby na neformálne a informálne učenie a uľahčila by sa vzdelávacia mobilita pre všetkých. V tomto kontexte by sa mala podporovať synergia s programom Erasmus, aby sa uľahčila účasť znevýhodnených študentov na vzdelávacej mobilite. (16)ESF+ by mal podporovať pružné príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností pre všetkých, najmä pokiaľ ide o digitálne zručnosti a kľúčové podporné technológie, s cieľom umožniť ľuďom získať zručnosti prispôsobené digitalizácii, technologickým zmenám, inovácii a sociálnym a hospodárskym zmenám, uľahčiť prechod medzi zamestnaniami a mobilitu a podporiť najmä dospelých s nízkou kvalifikáciu a/alebo s nízkou úrovňou vzdelania v súlade s programom v oblasti zručností pre Európu. (17)Vďaka synergii s programom Európsky horizont by ESF+ mal byť schopný presadiť a rozšíriť inovačné učebné plány podporované z programu Európsky horizont s cieľom umožniť ľuďom získať zručnosti a kompetencie potrebné pre pracovné miesta v budúcnosti. (18)Z ESF+ by sa mali podporovať snahy členských štátov v boji proti chudobe s cieľom nájsť východisko z bludného kruhu znevýhodnenia pre všetky generácie a podporovať sociálne začlenenie prostredníctvom zabezpečenia rovnakých príležitostí pre všetkých, bojovať proti diskriminácii a riešiť nerovnosti v oblasti zdravia. To zahŕňa mobilizáciu celej škály politík zameraných na najviac znevýhodnené osoby bez ohľadu na ich vek vrátane detí, marginalizovaných komunít, akými sú Rómovia, a chudobných pracujúcich. ESF+ by mal podporovať aktívne začlenenie osôb, ktoré sú vzdialené od trhu práce, s cieľom zabezpečiť ich sociálno-ekonomickú integráciu. Finančné prostriedky z ESF+ by sa takisto mali využívať na zlepšenie včasného a rovnakého prístupu k cenovo dostupným, udržateľným a vysokokvalitným službám, ako zdravotníctvo a dlhodobá starostlivosť, a to najmä k rodinným a komunitným službám starostlivosti. ESF+ by mal prispieť k modernizácii systémov sociálnej ochrany, a to najmä s cieľom podporovať ich dostupnosť. (19)ESF+ by mal prispieť k zníženiu chudoby podporou vnútroštátnych schém, ktorých cieľom je zmierniť potravinovú a materiálnu depriváciu a podporiť sociálnu integráciu osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením a najodkázanejších osôb. Vzhľadom na to, že na úrovni Únie sú najmenej 4 % zdrojov zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu určené na podporu najodkázanejších osôb, členské štáty by mali prideliť najmenej 2 % vnútroštátnych zdrojov zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu na riešenie foriem extrémnej chudoby s najväčším vplyvom na sociálne vylúčenie, ako je bezdomovectvo, chudoba detí a potravinová deprivácia. Z dôvodu povahy operácií a typu koncových príjemcov je nevyhnutné, aby sa na podporu určenú na riešenie materiálnej deprivácie najodkázanejších osôb uplatňovali jednoduchšie pravidlá. (20)Vzhľadom na pretrvávajúcu potrebu zintenzívniť snahy v oblasti riadenia migračných tokov v Únii ako celku a zabezpečiť koherentnú, silnú a dôslednú podporu solidarity a snáh o zdieľanie zodpovednosti by sa z ESF+ mali poskytovať prostriedky na podporu sociálno-ekonomickej integrácie príslušníkov tretích krajín, ktoré budú doplnkom k akciám financovaným z Fondu pre azyl a migráciu. (21)Z ESF+ by sa mali podporovať reformy politiky a systémové reformy v oblasti zamestnanosti, sociálneho začlenenia, zdravotnej a dlhodobej starostlivosti a vzdelávania a odbornej prípravy. S cieľom posilniť zosúladenie s európskym semestrom by členské štáty mali prideliť primeranú sumu zo svojich zdrojov zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu na implementáciu príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa štrukturálnych výziev, ktoré je vhodné riešiť pomocou viacročných investícií spadajúcich do rozsahu pôsobnosti ESF+. Komisia a členské štáty by mali zaručiť súlad, koordináciu a komplementaritu medzi zložkou podliehajúcou zdieľanému riadeniu a zložkou Zdravie v rámci ESF+ a programom na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem a nástroja technickej podpory. Komisia a členské štáty by mali vo všetkých fázach procesu najmä zabezpečiť účinnú koordináciu s cieľom zabezpečiť konzistentnosť, koherentnosť, komplementaritu a synergiu medzi zdrojmi financovania vrátane súvisiacej technickej pomoci. (22)Aby sa zabezpečilo, že sociálny rozmer Európy vymedzený v Európskom pilieri sociálnych práv sa náležite presadzuje a že aspoň minimálna suma zdrojov sa zacieli na tie najodkázanejšie osoby, členské štáty by mali na podporu sociálneho začlenenia vyčleniť najmenej 25 % svojich vnútroštátnych prostriedkov zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu. (23)Vzhľadom na pretrvávajúce vysoké úrovne nezamestnanosti a neaktivity vo viacerých členských štátoch a regiónoch, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní ani zapojení do procesu vzdelávania alebo odbornej prípravy, je nevyhnutné, aby uvedené členské štáty aj naďalej investovali dostatočné zdroje zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu do akcií na podporu zamestnanosti mladých ľudí, a to aj prostredníctvom vykonávania systémov záruk pre mladých ľudí. V nadväznosti na akcie, ktoré boli v programovom období 2014 – 2020 podporené z iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a zamerané na jednotlivé osoby, by členské štáty mali ďalej podporovať spôsoby opätovného začleňovania do zamestnania a vzdelávania a informačné opatrenia zamerané na mladých ľudí tým, že sa budú v náležitých prípadoch prioritne zaoberať situáciou dlhodobo nezamestnaných, neaktívnych a znevýhodnených mladých ľudí, a to aj prostredníctvom práce s mládežou. Členské štáty by takisto mali investovať do opatrení zameraných na uľahčenie prechodu zo školy do zamestnania, ako aj na reformy a prispôsobenie služieb zamestnanosti s cieľom poskytovať mladým ľuďom individualizovanú podporu. Dotknuté členské štáty by preto mali vyčleniť aspoň 10 % svojich vnútroštátnych zdrojov zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu na podporu zamestnanosti mladých ľudí. (24)Členské štáty by mali zabezpečiť koordináciu a komplementaritu medzi akciami podporovanými z týchto fondov. (25)V súlade s článkom 349 ZFEÚ a článkom 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení z roku 1994 sú najvzdialenejšie regióny a severné riedko osídlené regióny oprávnené na osobitné opatrenia v rámci spoločných politík a programov EÚ. Tieto regióny potrebujú osobitnú podporu z dôvodu trvalých znevýhodnení. (26)Efektívne a účinné vykonávanie akcií podporovaných z ESF+ závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými aktérmi na príslušných územných úrovniach a sociálno-ekonomickými aktérmi, najmä sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Preto je dôležité, aby členské štáty podnecovali účasť sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti na implementácii ESF+ v rámci zdieľaného riadenia.

(27)Podpora sociálnych inovácií má zásadný význam, ak chceme zlepšiť schopnosť politík reagovať na sociálne zmeny a podnietiť a podporiť inovačné riešenia. Na účely zlepšenia efektívnosti politík je rozhodujúce najmä testovanie a hodnotenie inovačných riešení predtým, než sa začnú využívať vo väčšej miere, čím je opodstatnená ich osobitná podpora z ESF+. (28)Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby ESF+ prispieval k podpore rovnosti medzi ženami a mužmi v súlade s článkom 8 ZFEÚ v záujme podpory rovnosti zaobchádzania a rovnosti príležitostí medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach vrátane účasti na trhu práce, podmienok zamestnávania a kariérneho rastu. Takisto by mali zabezpečiť, aby ESF+ slúžil na podporu rovnakých príležitostí pre všetkých bez diskriminácie v súlade s článkom 10 ZFEÚ a podporoval začlenenie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti na rovnakom základe s ostatnými a prispieval k vykonávaniu Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Tieto zásady by sa mali včas a jednotne zohľadňovať vo všetkých aspektoch a vo všetkých etapách prípravy, monitorovania, vykonávania a hodnotenia programov a súčasne by sa malo zabezpečiť, aby sa vykonávali osobitné činnosti na podporu rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí. ESF+ by mal takisto slúžiť na podporu prechodu z opatrovateľských zariadení (rezidenčná/ústavná starostlivosť) do rodinnej a komunitnej starostlivosti, najmä v prípade osôb, ktoré čelia viacnásobnej diskriminácii. Z ESF+ by sa nemali podporovať žiadne akcie, ktoré prispievajú k segregácii alebo sociálnemu vylúčeniu. V nariadení (EÚ) […] [budúce VN] sa uvádza, že pravidlá oprávnenosti výdavkov sa majú stanoviť na vnútroštátnej úrovni s určitými výnimkami, v súvislosti s ktorými je potrebné zaviesť osobitné ustanovenia, pokiaľ ide o zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu. (29)Aby sa znížila administratívna záťaž súvisiaca so zberom údajov, členské štáty by v prípade, že sú také údaje k dispozícii v registroch, mali riadiacim orgánom umožniť, aby údaje zbierali z registrov. (30)Pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov v rámci tohto nariadenia, vnútroštátni prevádzkovatelia by svoje úlohy na účely tohto nariadenia mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. (31)Sociálne experimentovanie predstavuje testovanie projektov v malom rozsahu, ktoré umožňuje zhromažďovanie dôkazov o realizovateľnosti sociálnych inovácií. Malo by sa umožniť, aby sa realizovateľné nápady uplatňovali v širšom rozsahu alebo v iných kontextoch s finančnou podporou z ESF+, ako aj z ďalších zdrojov. (32)V súvislosti s ESF+ sa zavádzajú ustanovenia na dosiahnutie slobody pohybu pracovníkov na nediskriminačnom základe prostredníctvom zabezpečenia úzkej spolupráce medzi ústrednými službami zamestnanosti členských štátov navzájom, ako aj s Komisiou. Európska sieť služieb zamestnanosti by mala podporovať lepšie fungovanie trhov práce uľahčovaním cezhraničnej mobility pracovníkov a väčšou transparentnosťou informácií na trhoch práce. Do rozsahu ESF+ patrí takisto rozvoj a podpora cielených programov mobility v záujme zaplnenia medzier tam, kde boli na trhu práce identifikované nedostatky. (33)Nedostatočný prístup mikropodnikov, subjektov sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov k finančným prostriedkom je jednou z hlavných prekážok zriaďovania podnikov, predovšetkým pokiaľ ide o osoby, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce. V nariadení o ESF+ sa zavádzajú ustanovenia s cieľom vytvoriť trhový ekosystém na zvýšenie ponuky a zlepšenie prístupu k financovaniu pre sociálne podniky, ako aj na uspokojenie dopytu zo strany tých, ktorí to najviac potrebujú, a najmä nezamestnaných, ženy a zraniteľných ľudí, ktorí by chceli založiť alebo rozvíjať mikropodnik. Na tento cieľ sa zamerajú aj finančné nástroje a rozpočtová záruka v rámci zložky fondu InvestEU týkajúcej sa sociálnych investícií a zručností. (34)Účastníci trhu zaoberajúci sa sociálnymi investíciami vrátane filantropov môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri dosahovaní viacerých cieľov ESF+, keďže ponúkajú financovanie, ako aj inovatívne a doplnkové prístupy k boju proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe, znižovaniu nezamestnanosti a dosahovaniu cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Filantropi, ako napríklad nadácie a darcovia, by sa preto mali vo vhodných prípadoch zapájať do akcií v rámci ESF+, a to najmä tých, ktorých cieľom je vytvoriť trhový ekosystém sociálnych investícií. (35)V súlade s článkom 168 ZFEÚ sa pri stanovovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie má zabezpečiť vysoká úroveň ochrany zdravia. Únia má dopĺňať a podporovať vnútroštátne politiky v oblasti zdravia, podnecovať spoluprácu medzi členskými štátmi a presadzovať koordináciu medzi ich programami, pričom má v plnej miere rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzovanie ich politík v oblasti zdravia, organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti. (36)To, že budú ľudia dlhšie zdraví a aktívni a budú sa môcť aktívne podieľať na starostlivosti o svoje zdravie, bude mať celkovo pozitívne účinky na zdravie vrátane nerovností v oblasti zdravia, kvality života, produktivity, konkurencieschopnosti a inkluzívnosti, pričom sa zníži tlak na rozpočty členských štátov. Komisia je odhodlaná pomáhať členským štátom pri dosahovaní ich cieľov trvalo udržateľného rozvoja, najmä cieľa 3 „Zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“. (37)Postupy prijímania rozhodnutí na účely plánovania a riadenia inovatívnych, efektívnych a odolných systémov zdravotnej starostlivosti, podpory nástrojov na zabezpečenie univerzálneho prístupu ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti a dobrovoľného uplatňovania najlepších postupov v širšom meradle by sa mali opierať o dôkazy, ako aj spoločné hodnoty a zásady v systémoch zdravotnej starostlivosti Európskej únie, ktoré boli vymedzené v záveroch Rady z 2. júna 2006. (38)Zložka ESF+ Zdravie by mala prispieť k prevencii chorôb počas celého života občanov Únie a podpore zdravia prostredníctvom riešenia rizikových faktorov ohrozujúcich zdravie, ako je užívanie tabaku a pasívne fajčenie, škodlivé požívanie alkoholu, užívanie nelegálnych drog a obmedzenie škôd na zdraví spojených s drogami, nezdravé stravovacie návyky a fyzická nečinnosť, a mala by stimulovať prostredia podporujúce zdravý životný štýl s cieľom doplniť opatrenia členských štátov v súlade s príslušnými stratégiami. Do zložky ESF+ Zdravie by sa mali začleniť účinné modely prevencie, inovačné technológie a nové obchodné modely a riešenia s cieľom prispieť k inovačným, efektívnym a udržateľným systémom zdravotnej starostlivosti členských štátov a uľahčiť prístup k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti pre európskych občanov. (39)Neprenosné choroby sú príčinou 80 % prípadov predčasných úmrtí v Únii a účinná prevencia si vyžaduje zohľadňovanie viacerých cezhraničných aspektov. Európsky parlament a Rada súčasne zdôraznili potrebu minimalizovať vplyv závažných cezhraničných ohrození zdravia, ako sú prenosné choroby a iné biologické, chemické, environmentálne a neznáme hrozby, na verejné zdravie prostredníctvom podpory pripravenosti a posilňovania schopnosti reagovať. (40)V záujme zaistenia účinných systémov zdravotnej starostlivosti a zdravia občanov je nevyhnutné znížiť zaťaženie rezistentnými infekciami a infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a zabezpečiť dostupnosť účinných antimikrobiálnych látok. (41)Komisia nedávno predložila návrh týkajúci sa hodnotenia zdravotníckych technológií (HTA) v záujme podpory spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckych technológií na úrovni Únie s cieľom zlepšiť dostupnosť inovačných zdravotníckych technológií pre pacientov v celej Únii, zefektívniť využívanie dostupných zdrojov a zlepšiť predvídateľnosť obchodných príležitostí. (42)Vzhľadom na špecifickú povahu niektorých cieľov spadajúcich pod zložku ESF+ Zdravie a pod určitý typ akcií v rámci uvedenej zložky majú najlepšie predpoklady na vykonávanie súvisiacich činností príslušné orgány členských štátov. Uvedené orgány, ktoré určili samotné členské štáty, by sa mali preto považovať za prijímateľov na účely článku [195] [nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] a takýmto orgánom by sa mali udeľovať granty bez predchádzajúceho uverejnenia výziev na predkladanie návrhov. (43)Európske referenčné siete sú siete, ktoré združujú poskytovateľov zdravotnej starostlivosti v celej Európe s cieľom bojovať proti zriedkavým a komplexným chorobám a zdravotným stavom a chorobám a stavom s nízkym výskytom, ktoré si vyžadujú vysoko špecializovanú liečbu a koncentráciu poznatkov a zdrojov. Európske referenčné siete schvaľuje ako siete rada členských štátov európskych referenčných sietí v súlade so schvaľovacím postupom stanoveným vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2014/287/EÚ z 10. marca 2014. Uvedené siete by sa preto mali považovať za prijímateľov na účely článku [195] [nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] a granty pre európske referenčné siete by sa mali udeľovať bez predchádzajúceho uverejnenia výziev na predkladanie návrhov. (44)právne predpisy EÚ v oblasti zdravia majú bezprostredný vplyv na životy občanov, efektívnosť a odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti a dobré fungovanie vnútorného trhu. Regulačný rámec týkajúci sa zdravotníckych výrobkov a technológií (medicínske výrobky, zdravotnícke pomôcky a látky ľudského pôvodu), ako aj právnych predpisov vzťahujúcich sa na tabak, práv pacientov v súvislosti s cezhraničnými ohrozeniami zdravia a závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia má zásadný význam pre ochranu zdravia v EÚ. Nariadenie a jeho vykonávanie a presadzovanie musia držať krok s inováciou a pokrokom vo výskume a so spoločenskými zmenami v tejto oblasti a zároveň musia plniť ciele v oblasti zdravia. Preto je potrebné neustále rozvíjať databázu dôkazov potrebných na vykonávanie právnych predpisov takéhoto vedeckého charakteru. (45)S cieľom maximalizovať efektívnosť a účinnosť akcií na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni by sa mala rozvíjať spolupráca s príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako je Organizácia Spojených národov a jej špecializované agentúry, najmä Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), ako aj s Radou Európy a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) s cieľom implementovať zložku Zdravie. (46)V záujme zohľadnenia významu boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody, ako aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, toto nariadenie prispeje k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy v politikách Únie a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov EÚ na podporu cieľov v oblasti klímy. Vo fáze prípravy a implementácie sa určia relevantné akcie, ktoré sa preskúmajú v rámci hodnotenia v polovici obdobia.

(47)Podľa článku [94 rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ] osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach sú oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložky Zdravie a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené. (48)Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu zúčastňovať na programoch Únie v rámci spolupráce zavedenej na základe dohody o EHP, v ktorej sa stanovuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia podľa uvedenej dohody. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie, na základe ktorého by sa zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, Európskemu úradu pre boj proti podvodom, ako aj Európskemu dvoru audítorov udelili potrebné práva a prístup, aby mohli riadne vykonávať svoje príslušné právomoci. (49)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a inými uplatniteľnými pravidlami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akýmkoľvek iným trestným činom poškodzujúcim finančné záujmy Únie. V súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 Európska prokuratúra môže vyšetrovať a stíhať podvody proti EÚ a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov nevyhnutné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. (50) Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, obstarávania, cien, nepriamej implementácie a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa týkajú aj ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov, pokiaľ ide o právny štát v členských štátoch, keďže dodržiavanie zásad právneho štátu je základným predpokladom správneho finančného riadenia a účinného financovania EÚ. (51)Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zefektívnenie trhov práce a podpora prístupu ku kvalitnému zamestnaniu, zlepšenie prístupu ku vzdelaniu a odbornej príprave a zlepšenie ich kvality, podpora sociálneho začlenenia a zdravia a znižovanie chudoby, ako aj akcie v rámci zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložky Zdravie, nie je možné dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (52)S cieľom zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu a doplnenie príloh týkajúcich sa ukazovateľov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme zaistenia rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty poskytujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú stály prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (53)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Vykonávacie právomoci týkajúce sa vzoru štruktúrovaného prieskumu konečných prijímateľov by sa vzhľadom na daný vzor mali vykonávať v súlade s konzultačným postupom stanoveným v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Časť I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) Stanovujú sa ním ciele ESF+, rozpočet na roky 2021 – 2027, metódy implementácie, formy financovania z prostriedkov únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov. Článok 2 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (1) „sprievodné opatrenia“ sú činnosti, ktoré presahujú rámec distribúcie potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci s cieľom riešiť sociálne vylúčenie, ako napríklad odkázanie na sociálne služby a poskytovanie sociálnych služieb alebo poradenstvo týkajúce sa riadenia rozpočtu domácnosti;

(2) „pridružená krajina“ je tretia krajina, ktorá je zmluvnou stranou dohody s Úniou, ktorá jej umožňuje účasť na zložkách ESF+ Zamestnanosť a sociálna inovácia a Zdravie v súlade s článkom 30; (3) „základná materiálna pomoc“ je tovar, ktorý napĺňa základné potreby osoby na dôstojný život, ako je oblečenie, hygienické potreby a školský materiál; (4) „operácia kombinovaného financovania“ sú akcie podporované z rozpočtu Únie vrátane akcií v rámci mechanizmov kombinovaného financovania podľa článku 2 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré kombinujú nesplatné formy podpory a/alebo finančné nástroje z rozpočtu Únie so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, ako aj od komerčných finančných inštitúcií a investorov; (5) „spoločné ukazovatele okamžitých výsledkov“ sú spoločné ukazovatele výsledkov, ktoré zachytávajú vplyv do štyroch týždňov odo dňa, ktorým sa účastník prestal zúčastňovať na operácii (dátum ukončenia účasti); (6) „spoločné ukazovatele dlhodobejších výsledkov“ sú spoločné ukazovatele výsledkov, ktoré zachytávajú vplyv šesť mesiacov po dni, ktorým sa účastník prestal zúčastňovať na operácii; (7) „náklady na nákup potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci“ sú skutočné náklady spojené s nákupom potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci prijímateľom a neobmedzujú sa na cenu potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci; (8) „koncový príjemca“ je najodkázanejšia osoba alebo osoby, ktoré dostávajú podporu v zmysle článku 4 ods. 1 písm. ix); (9) „zdravotná kríza“ je každá kríza všeobecne vnímaná ako hrozba, ktorá má zdravotný rozmer a vyžaduje si naliehavé opatrenia zo strany orgánov v podmienkach neistoty; (10) „právny subjekt“ je každá fyzická osoba alebo právnická osoba zriadená a uznaná ako taká podľa vnútroštátneho práva, práva Únie alebo medzinárodného práva, ktorá má právnu subjektivitu a ktorá, konajúc vo svojom mene, môže vykonávať práva a podliehať povinnostiam; (11) „mikrofinancovanie“ zahŕňa záruky, mikroúvery, kapitál a kvázi kapitál v spojení so sprievodnými službami rozvoja podnikania napríklad vo forme individuálneho poradenstva, odbornej prípravy a mentorstva, ktoré sa poskytujú osobám alebo mikropodnikom, ktoré majú ťažkosti s prístupom k úveru na účely profesijnej a/alebo zárobkovej činnosti; (12) „mikropodnik“ je podnik zamestnávajúci menej ako 10 ľudí, ktorého ročný obrat alebo súvaha neprekračuje 2 000 000 EUR; (13) „najodkázanejšie osoby“ sú fyzické osoby, či už jednotlivci, rodiny, domácnosti alebo skupiny zložené z takýchto osôb, v prípade ktorých sa stanovila potreba pomoci v rámci konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a bez toho, aby došlo ku konfliktu záujmov, na základe objektívnych kritérií stanovených príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a schválených týmito príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, pričom tieto kritériá môžu zahŕňať prvky umožňujúce cielené zameranie na najodkázanejšie osoby v určitých zemepisných oblastiach; (14) „referenčná hodnota“ je hodnota, ktorá slúži na stanovenie cieľových hodnôt pre spoločné ukazovatele výsledkov a špecifické programové ukazovatele výsledkov a ktorá vychádza z existujúcich alebo predchádzajúcich podobných intervencií; (15) „sociálny podnik“ je podnik, ktorý bez ohľadu na svoju právnu formu alebo to, či ide o fyzickú osobu: a)má v súlade so svojimi stanovami alebo iným právnym dokumentom, ktorý môže mať za následok vznik zodpovednosti podľa pravidiel členského štátu, v ktorom má sídlo, za hlavný cieľ dosiahnutie merateľného, pozitívneho sociálneho vplyvu, a nie tvorbu zisku na iné účely, a poskytuje služby alebo tovar, ktoré prinášajú návratnosť v sociálnej oblasti, a/alebo uplatňuje metódy výroby tovaru alebo poskytovania služieb, ktoré predstavujú sociálne ciele; b)využíva svoj zisk v prvom rade na dosiahnutie svojho hlavného sociálneho cieľa a má vopred vymedzené postupy a pravidlá upravujúce akékoľvek rozdeľovanie zisku, ktorými sa zabezpečí, aby takéto rozdelenie zisku neohrozilo jeho hlavný sociálny cieľ; c)je riadený v podnikateľskom duchu, zodpovedne a transparentne, najmä prostredníctvom zapojenia pracovníkov, zákazníkov a ďalších zainteresovaných strán, na ktoré má jeho podnikateľská činnosť vplyv; (16) „sociálne inovácie“ sú činnosti, ktoré majú z hľadiska svojich cieľov aj prostriedkov sociálny charakter, a to najmä tie, ktoré súvisia s vývojom a realizáciou nových myšlienok (týkajúcich sa výrobkov, služieb a modelov), ktoré napĺňajú sociálne potreby a zároveň vytvárajú nové sociálne vzťahy alebo spoluprácu, čím sú prospešné pre spoločnosť a zvyšujú jej schopnosť konať; (17) „sociálne experimenty“ sú intervencie v oblasti politiky, ktoré ponúkajú inovačnú reakciu na sociálne potreby a ktoré sa uskutočňujú v malom rozsahu a v podmienkach, ktoré umožňujú meranie ich vplyvu pred tým, než sa začnú vykonávať v inom kontexte alebo vo väčšom rozsahu, ak sa výsledky ukážu ako presvedčivé; (18) „kľúčové kompetencie“ sú znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré všetci jednotlivci potrebujú v každej fáze svojho života na osobné naplnenie a rozvoj, zamestnanosť, sociálne začlenenie a aktívne občianstvo. Kľúčovými kompetenciami sú: gramotnosť, viacjazyčnosť, matematika, veda, technológia a inžinierstvo, digitálne kompetencie, osobné a sociálne kompetencie a schopnosť učiť sa, občianstvo, podnikavosť, kultúrne povedomie a vyjadrovanie;

(19) „tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Európskej únie. 2. Na zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu sa uplatňujú aj vymedzenia pojmov v článku [2] [budúceho VN]. Článok 3 Všeobecné ciele a metódy implementácie Cieľom ESF+ je podporovať členské štáty v tom, aby dosiahli vysoké úrovne zamestnanosti a spravodlivú sociálnu ochranu a disponovali kvalifikovanou a odolnou pracovnou silou pripravenou pre budúci svet práce v súlade so zásadami stanovenými v Európskom pilieri sociálnych práv vyhlásenom Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. ESF+ podporuje, dopĺňa a zvyšuje hodnotu politík členských štátov s cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti, prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky, sociálnu ochranu a začlenenie a vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia. Implementuje sa: a) v rámci zdieľaného riadenia, pokiaľ ide o časť pomoci, ktorá zodpovedá špecifickým cieľom uvedeným v článku 4 ods. 1 (ďalej len „zložka ESF+ podliehajúca zdieľanému riadeniu“) a b) v rámci priameho a nepriameho riadenia, pokiaľ ide o časť pomoci, ktorá zodpovedá cieľom uvedeným v článku 4 ods. 1 a článku 23 (ďalej len „zložka Zamestnanosť a sociálna inovácia“), a časť pomoci, ktorá zodpovedá cieľom uvedeným v článku 4 ods. 1 a 3 a článku 26 (ďalej len „zložka Zdravie“). Článok 4 Špecifické ciele 1. ESF+ podporuje v oblastiach politiky, ako je zamestnanosť, vzdelávanie, sociálne začlenenie a zdravie, ďalej uvedené špecifické ciele, a tým prispieva aj k cieľu politiky „sociálnejšia Európa vďaka vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv“, ktorý je stanovený v článku [4] [budúceho VN]: i) zlepšenie prístupu k zamestnaniu pre všetkých uchádzačov o zamestnanie, najmä mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných, ako aj neaktívnych osôb a podpora samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva, ii) modernizácia inštitúcií a služieb trhu práce s cieľom posúdiť a predvídať potreby v oblasti zručností a zabezpečiť včasnú a cielenú pomoc a podporu v záujme zosúladenia ponuky s potrebami trhu práce, ako aj pri prechodoch medzi zamestnaniami a mobilite, iii) podpora účasti žien na trhu práce, lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane prístupu k starostlivosti o deti, zdravého a primerane prispôsobeného pracovného prostredia, ktoré by riešilo zdravotné riziká, adaptácie pracovníkov, podnikov a podnikateľov na zmeny a aktívneho starnutia, iv) zvýšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ich relevantnosti z hľadiska trhu práce s cieľom podporiť nadobúdanie kľúčových kompetencií, najmä digitálnych zručností, v) podpora rovnakého prístupu, a to najmä znevýhodnených skupín, ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave a podpora ich úspešného ukončenia, a to počnúc vzdelávaním a starostlivosťou v ranom detstve cez všeobecné a odborné vzdelávanie a odbornú prípravu až po terciárnu úroveň vrátane vzdelávania a výučby dospelých a súčasné uľahčovanie vzdelávacej mobility pre všetkých, vi) podpora celoživotného vzdelávania, najmä pružných príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností pre všetkých s prihliadnutím na digitálne zručnosti, lepšie predvídanie zmien a nových požiadaviek na zručnosti na základe potrieb trhu práce, uľahčovanie zmien zamestnania a podpora pracovnej mobility, vii) podpora aktívneho začlenenia s cieľom podporovať rovnosť príležitostí a aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti, viii) podpora sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a marginalizovaných komunít, ako sú napríklad Rómovia,

ix) zlepšovanie rovnakého a včasného prístupu ku kvalitným, udržateľným a cenovo dostupným službám, modernizácia systémov sociálnej ochrany vrátane podpory prístupu k sociálnej ochrane, zlepšovanie prístupnosti, účinnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti a služieb dlhodobej starostlivosti, x) podpora sociálnej integrácie osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením vrátane najodkázanejších osôb a detí, xi) riešenie materiálnej deprivácie prostredníctvom potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci pre najodkázanejšie osoby vrátane sprievodných opatrení. 2. Prostredníctvom akcií implementovaných v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, ktoré sú zamerané na dosiahnutie špecifických cieľov uvedených v odseku 1, ESF+ prispieva aj k iným cieľom politiky uvedeným v článku [4] [budúceho VN], a to najmä tých, ktoré sa týkajú: 1. inteligentnejšej Európy, a to prostredníctvom rozvoja zručností v oblasti inteligentnej špecializácie, zručností potrebných pre kľúčové podporné technológie, priemyselnej transformácie, sektorovej spolupráce v oblasti zručností a podnikania, odbornej prípravy výskumných pracovníkov, vytvárania sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, inštitúciami odborného vzdelávania a odbornej prípravy (OVP), výskumnými a technologickými centrami, podnikmi a zoskupeniami, podpory mikropodnikov, malých a stredných podnikov a sociálneho hospodárstva, 2. ekologickejšej, nízkouhlíkovej Európy, a to prostredníctvom zlepšenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy potrebných na adaptáciu zručností a kvalifikácií, zvyšovania zručností všetkých vrátane pracovnej sily, vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím, klímou, energetikou a biohospodárstvom. 3. Prostredníctvom zložky Zdravie podporuje ESF+ zdravie a prevenciu chorôb, prispieva k účinnosti, dostupnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti, zvyšuje bezpečnosť zdravotnej starostlivosti, znižuje nerovnosti v oblasti zdravia, chráni občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia a podporuje právne predpisy EÚ v oblasti zdravia. Článok 5 Rozpočet 1.Celkové finančné krytie pre ESF+ na roky 2021 – 2027 je 101 174 000 000 EUR v bežných cenách. 2.Výška časti finančného krytia pre zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu je 100 000 000 000 EUR v bežných cenách alebo 88 646 194 590 EUR v cenách z roku 2018, z čoho je 200 000 000 EUR v bežných cenách alebo 175 000 000 v cenách z roku 2018 pridelených na nadnárodnú spoluprácu na podporu inovačných riešení podľa článku 23 písm. i) a 400 000 000 EUR v bežných cenách alebo 376 928 934 v cenách z roku 2018 je pridelených ako dodatočné financovanie pre najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ a regióny úrovne NUTS 2 spĺňajúce kritériá stanovené v článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení z roku 1994. 3.Výška finančného krytia pre zložku Zamestnanosť a sociálna inovácia a zložku Zdravie na obdobie 2021 – 2027 je 1 174 000 000 EUR v bežných cenách. 4.Orientačné rozdelenie sumy uvedenej v odseku 3 je takéto: a)761 000 000 EUR na implementáciu zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia; b)413 000 000 EUR na implementáciu zložky Zdravie. 5.Sumy uvedené v odsekoch 3 a 4 sa môžu použiť aj na technickú a administratívnu pomoc určenú na implementáciu programov, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni inštitúcií. Článok 6 Rovnosť žien a mužov a rovnaké príležitosti a nediskriminácia 1. Pri príprave, implementácii, monitorovaní a hodnotení všetkých programov implementovaných v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, ako aj operácií podporovaných zo zložiek Zamestnanosť a sociálna inovácia a Zdravie sa zabezpečuje rovnosť žien a mužov. Pri ich príprave, implementácii, monitorovaní a hodnotení sa podporujú aj rovnaké príležitosti pre všetkých bez diskriminácie z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie.

2. Členské štáty a Komisia takisto podporujú osobitné cielené činnosti na podporu zásad uvedených v odseku 1 v rámci ktoréhokoľvek z cieľov ESF+ vrátane prechodu z opatrovateľských zariadení (rezidenčná/ústavná starostlivosť) do rodinnej a komunitnej starostlivosti. Časť II – Implementácia v rámci zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu Kapitola I Spoločné ustanovenia o programovaní Článok 7 Konzistentnosť a tematická koncentrácia 1. Členské štáty zameriavajú zdroje ESF+ podliehajúce zdieľanému riadeniu na intervencie, ktorými sa riešia výzvy identifikované v ich národných programoch reforiem, v rámci európskeho semestra, ako aj v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ, a v rámci ktorých sa zohľadňujú zásady a práva stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv. Členské štáty a prípadne Komisia podporujú synergiu a zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi ESF+ a inými fondmi, programami a nástrojmi Únie, ako je Erasmus, Fond pre azyl a migráciu a program na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem a nástroja technickej podpory, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas implementácie. Členské štáty a prípadne Komisia optimalizujú mechanizmy koordinácie s cieľom zabrániť duplikácii úsilia a zabezpečiť úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu v záujme zabezpečenia ucelených a racionalizovaných podporných akcií. 2. Členské štáty pridelia primeranú časť svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na riešenie výziev, ktoré boli identifikované v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článku 148 ods. 4 ZFEÚ a v rámci európskeho semestra a ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti ESF+ vymedzeného v článku 4. 3. Členské štáty pridelia najmenej 25 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na špecifické ciele v oblasti politiky sociálneho začlenenia stanovené v článku 4 ods. 1 písm. vii) až xi) vrátane podpory sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín. 4. Členské štáty pridelia najmenej 2 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na špecifický cieľ riešenia materiálnej deprivácie stanovený v článku 4 ods. 1 písm. xi). V náležite odôvodnených prípadoch sa zdroje pridelené na špecifický cieľ stanovený v článku 4 ods.1 písm. x) a zacielený na najodkázanejšie osoby môžu zohľadniť pri overovaní toho, či sa dodržala minimálna alokácia vo výške najmenej 2 % stanovená v prvom pododseku tohto odseku. 5. Členské štáty, v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2019 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, pridelia najmenej 10 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na obdobie 2021 – 2025 na cielené akcie a štrukturálne reformy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a ich prechodu zo školy do zamestnania, spôsobov opätovného začlenenia do vzdelávania alebo odbornej prípravy a druhošancového vzdelávania, najmä v kontexte vykonávania systémov záruky pre mladých ľudí. Pri programovaní zdrojov ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027 v polovici obdobia v súlade s článkom [14] [budúceho VN] pridelia členské štáty, v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2024 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, na tieto akcie najmenej 10 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027. Najvzdialenejšie regióny spĺňajúce podmienky stanovené v prvom a druhom pododseku pridelia najmenej 15 % zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu vo svojich programoch na cielené akcie uvedené v prvom pododseku. Táto alokácia sa zohľadní pri overovaní toho, či bolo na vnútroštátnej úrovni dodržané minimálne percento stanovené v prvom a druhom pododseku. Pri implementácii takýchto akcií sa členské štáty prednostne zameriavajú na neaktívnych a dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí a zavádzajú cielené informačné opatrenia. 6. Odseky 2 až 5 sa uplatňujú na osobitnú dodatočnú alokáciu, ktorú získali najvzdialenejšie regióny a regióny úrovne NUTS 2 spĺňajúce kritériá stanovené v článku 2 protokolu č. 6 Aktu o pristúpení z roku 1994.

7. Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na technickú pomoc. Článok 8 Partnerstvo 1. Každý členský štát zabezpečí primeranú účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na vykonávaní politík v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia podporovaných zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu. 2. Členské štáty pridelia v rámci každého programu primerané množstvo zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na budovanie kapacít sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. Článok 9 Riešenie materiálnej deprivácie Zdroje uvedené v článku 7 ods. 4 sa programujú v rámci vyhradenej priority alebo programu. Článok 10 Podpora zamestnanosti mladých ľudí Podpora podľa článku 7 ods. 5 sa programuje v rámci vyhradenej priority a zameriava sa na špecifický cieľ uvedený v článku 4 ods. 1 písm. i). Článok 11 Podpora príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny Akcie na riešenie výziev uvedených v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v rámci európskeho semestra, ako sa uvádza v článku 7 ods. 2, sa programujú v rámci jednej alebo viacerých vyhradených priorít. Kapitola II Všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu

Článok 12 Rozsah pôsobnosti Táto kapitola sa vzťahuje na podporu z ESF+ podľa článku 4 ods. 1 písm. i) až x), ak sa implementuje v rámci zdieľaného riadenia (ďalej len „všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu“). Článok 13 Inovačné činnosti 1. Členské štáty podporujú činnosti v oblasti sociálnej inovácie a sociálnych experimentov alebo posilňujú prístupy zdola nahor založené na partnerstvách zahŕňajúcich verejné orgány, súkromný sektor a občiansku spoločnosť, ako sú napríklad miestne akčné skupiny vytvárajúce a vykonávajúce stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou. 2. Členské štáty môžu podporiť ďalšie rozširovanie inovačných prístupov testovaných v malom rozsahu (sociálne experimenty), ktoré sa vyvinuli v rámci zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia a iných programov Únie. 3. Inovačné činnosti a prístupy možno programovať v rámci akýchkoľvek špecifických cieľov uvedených v bodoch i) až x) článku 4 ods. 1. 4. Každý členský štát vyhradí najmenej jednu prioritu na vykonávanie odseku 1 alebo 2 alebo oboch odsekov. Maximálna miera spolufinancovania pre tieto priority sa môže zvýšiť na 95 % v prípade, že je na tieto priority pridelená alokácia v maximálnej výške 5 % z alokácie pridelenej členskému štátu z ESF+ v rámci zdieľaného riadenia. Článok 14 Oprávnenosť 1. Okrem nákladov uvedených v článku [58] [budúce VN] nie sú na všeobecnú podporu zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu oprávnené tieto náklady: a)nákup pozemku a nehnuteľností a zabezpečenie infraštruktúry a b)nákup nábytku, vybavenia a vozidiel okrem prípadov, ak je nákup potrebný na dosiahnutie cieľa operácie alebo ak sú tieto položky plne odpísané, alebo ak je nákup týchto položiek najhospodárnejšou možnosťou. 2. Nepeňažné príspevky vo forme dávok alebo platov vyplácané treťou stranou v prospech účastníkov operácie môžu byť oprávnené na príspevok zo všeobecnej podpory zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu za predpokladu, že nepeňažné príspevky sa vynaložili v súlade s vnútroštátnymi predpismi vrátane účtovníckych predpisov a nepresahujú náklady, ktoré znáša tretia strana. 3. Osobitná dodatočná alokácia, ktorú získali najvzdialenejšie regióny a regióny úrovne NUTS 2 spĺňajúce kritériá stanovené v článku 2 protokolu č. 6 Aktu o pristúpení z roku 1994, sa použije na podporu dosiahnutia špecifických cieľov uvedených v článku 4 ods. 1. 4. Priame náklady na zamestnancov sú oprávnené na príspevok zo všeobecnej podpory zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu za predpokladu, že z údajov Eurostatu vyplýva, že ich výška nepresahuje 100 % obvyklej odmeny v príslušnom povolaní v členskom štáte. Článok 15 Ukazovatele a podávanie správ 1. Pri programoch, na ktoré sa poskytuje všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, sa na účely monitorovania pokroku pri implementácii používajú spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Pri programoch sa môžu používať aj špecifické programové ukazovatele.

2. Východisková hodnota pre spoločné ukazovatele výstupov a špecifické programové ukazovatele výstupov je stanovená na nulu. Ak je to z hľadiska povahy podporovaných operácií relevantné, kumulatívne kvantifikované čiastkové ciele a cieľové hodnoty pre tieto ukazovatele sa stanovujú v absolútnych číslach. Vykazované hodnoty ukazovateľov výstupov sa vyjadrujú v absolútnych číslach. 3. Referenčná hodnota pre spoločné ukazovatele výsledkov a špecifické programové ukazovatele výsledkov, pre ktoré sa stanovil kumulatívny kvantifikovaný čiastkový cieľ na rok 2024 a cieľová hodnota na rok 2029, sa stanovuje na základe najnovších dostupných údajov alebo iných relevantných zdrojov informácií. Cieľové