ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.11.

EHSV dôrazne nabáda Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť vyčlenenia finančných prostriedkov na medziregionálnu činnosť založenú na zásadách modrého biohospodárstva. Viaceré existujúce projekty už preukázali, že niektoré nové hospodárske činnosti môžu významne prispieť k pozitívnym environmentálnym výsledkom v Baltskom mori. Treba podporovať chov slávok a pestovanie morských rias, keďže ide o veľmi efektívne filtre živín. Činnosti tohto druhu takisto prispievajú k obnoveniu biodiverzity v pobrežných vodách a k tomu, aby sa do nich vrátili populácie rýb. EHSV sa domnieva, že tento potenciál by sa mohol využiť s pomocou existujúcej flotily a rybárov, keďže majú na to vhodné vybavenie aj zručnosti. EÚ a samotné členské štáty musia nevyhnutne vytvoriť osobitný finančný program určený regiónom.
8.2.

Výbor sa domnieva, že by bolo potrebné vytvoriť skupinu zdravotníkov z členských štátov a odborníkov z rôznych disciplín, medzi ktorými by boli aspoň niekoľkí s osobitnými znalosťami riešenia núdzových situácií v oblasti zdravia, a z nich by zasa niektorí mali mať skúsenosti s integrovanou činnosťou, ako je to v prípade európskeho výskumu, civilnej ochrany a vojenského zdravotníctva.
4.4.

Experimentálne regulačné prostredia sa ukázali ako užitočný nástroj a EHSV žiada, aby sa pri zavádzaní predpisov pre MSP vo väčšej miere využívali a aby sa lepšie propagovali medzi národnými zákonodarcami. Európska komisia by mala objasniť, ako, kde a prečo sa budú tieto experimentálne regulačné prostredia uplatňovať. Stále existuje jednoznačná potreba zlepšiť v hodnotení vplyvu test vplyvu na MSP, aby sa zabezpečilo, že všetky navrhované právne predpisy budú priaznivé pre MSP. Nová platforma EK „ Fit for Future “ by mala byť výrazne zameraná na kontrolu možného zaťaženia, ktoré by mohlo vytvárať prekážky pre sociálno-ekonomickú obnovu. EÚ by tiež mala vytvoriť experimentálne regulačné prostredia na úrovni EÚ. Tým by sa posilnil jednotný trh, zabezpečila väčšia harmonizácia a inovátorom by sa rýchlo poskytla právna istota pre inovatívne riešenia v celej Európe. V EÚ je viac začínajúcich a inovačných MSP ako v USA alebo Číne, ale z niekoľkých štúdií vyplýva, že tieto podniky uprednostňujú šírenie svojich inovatívnych riešení mimo Európy. Dôvodov je veľa, a to vrátane nedostatku finančných stimulov v Európe a rozdrobeného jednotného trhu. Preto je dôležité vytvoriť experimentálne regulačné prostredia: povzbudili by spoločnosti, aby zostali v Európe, a z dlhodobého hľadiska by snáď pomohli vytvoriť európskych šampiónov.
2.2.4.

ex ante podľa smernice o testovaní proporcionality ex ante posúdení proporcionality novoplánovanej vnútroštátnej regulácie povolaní podľa smernice o testovaní proporcionality. Okrem to by zapojenie zainteresovaných strán do „testovania proporcionality“ malo byť skôr pravidlom než výnimkou. Lepšie posúdenie obmedzujúcich opatrenípodľa smernice o testovaní proporcionality ( 5 ) je veľmi vítaným opatrením. Komisia by však mala poskytovať štruktúrovanú pomoc a vydávať členským štátom usmernenia týkajúce sa vykonávaniaposúdení proporcionality novoplánovanej vnútroštátnej regulácie povolaní podľa smernice o testovaní proporcionality. Okrem to by zapojenie zainteresovaných strán do „testovania proporcionality“ malo byť skôr pravidlom než výnimkou.
5.9.

Tenders Electronic Daily ) by výrazne zlepšilo schopnosť európskych podnikov rôznej veľkosti využívať kapitolu o obstarávaní. Okrem toho by špecializovaný nástroj automatického prekladu všetkých uverejnených ponúk do všetkých jazykov EÚ mohol pomôcť prekonať jazykovú bariéru. EÚ je najotvorenejším trhom verejného obstarávania na svete a dohody o voľnom obchode poskytujú európskym podnikom v partnerských krajinách komplexné pravidlá a významné príležitosti na prístup na trh verejného obstarávania. Stále však chýba transparentnosť a nie sú zavedené súdržné opatrenia na integráciu pracovných doložiek do verejných zákaziek, politík a postupov ( 24 ) , čo by sa malo odraziť v dohodách o voľnom obchode. Zverejnenie ponúk z tretích krajín v špecializovanej časti databázy EÚ pre elektronické výberové konania () by výrazne zlepšilo schopnosť európskych podnikov rôznej veľkosti využívať kapitolu o obstarávaní. Okrem toho by špecializovaný nástroj automatického prekladu všetkých uverejnených ponúk do všetkých jazykov EÚ mohol pomôcť prekonať jazykovú bariéru.
3.2.

EHSV sa domnieva, že návrh je mimoriadny, ba dokonca revolučný, a to z týchto dôvodov: — rozpočtové prostriedky EÚ prvýkrát fungujú s implicitným dlhom, ktorý bude splatný počas nasledujúcich 30 rokov, — po prvýkrát by sa zdroje požičiavali na finančných trhoch a riešenie by sa testovalo na trhu; počas tohto obdobia by celková suma bola zaručená Európskou úniou ako celkom, — riešenie by mohlo viesť k budúcemu zvýšeniu vlastných zdrojov EÚ a zodpovedajúcemu zníženiu jej priamej závislosti od príspevkov členských štátov, — zvýšila by sa tým aj finančná základňa Únie z 1,1 % HDP EÚ, ako je to v súčasnosti, na približne 1,7 % v porovnateľnom vyjadrení, — riešenie je veľmi nápomocné, a to nielen pre tie členské štáty, ktorých pandémia priamo zasiahla, ale aj pre tie štáty, ktoré potrebujú pomoc so svojimi štrukturálnymi reformami, — návrh sa vo veľkej miere spolieha na využívanie finančných nástrojov, ktoré zabezpečia efektívnejšie prerozdeľovanie zdrojov.
3.10.

Iniciatívy v rámci Európskeho roka železníc by mali venovať osobitnú pozornosť opätovnému získaniu dôvery zákazníkov vo verejnú dopravu, a najmä železničnú dopravu. Mali by sa zaviesť iniciatívy zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti o dodatočných hygienických opatreniach, ktoré prijali železničné podniky, a o politikách v oblasti používania rúšok a dodržiavania bezpečnej vzdialenosti. Pokiaľ ide o práva cestujúcich, mali by sa poskytnúť povinné náhrady a dobrovoľné poukazy. Takéto opatrenia by mali byť sprevádzané komplexným uplatňovaním práv cestujúcich týkajúcich sa všetkých železničných služieb, mali by zaručiť bezpečnosť cestujúcich počas celej jazdy, verejnosť by mala byť o nich dobre informovaná a mali by sa účinne presadzovať prostredníctvom systémov alternatívneho riešenia sporov a s pomocou vnútroštátnych orgánov presadzovania práva.
3.6.

Mnohé MSP, najmä mikropodniky a malé podniky, výrazne trpia v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a opatrení na obmedzenie pohybu, ktoré prijala väčšina krajín EÚ. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby bol k dispozícii dostatok finančných prostriedkov, čo by im umožnilo zotaviť sa z krízy. Táto podpora musí byť založená na dopyte, čo znamená, že musia byť k dispozícii dlhové aj kapitálové produkty. Keďže záručná kapacita segmentu pre MSP sa zníži, tento pokles by sa mal kompenzovať tým, že by sa portfóliá MSP, a najmä malých podnikov a mikropodnikov, považovali za oprávnené v rámci segmentu strategických investícií. Súčasťou tohto opatrenia by mali byť primerané požiadavky týkajúce sa oznamovania, aby sa predišlo vytváraniu nadmernej administratívnej záťaže pre najmenšie podniky s obmedzenými zdrojmi, pretože to by ich odradilo od snahy získať podporu z programu InvestEU. Úloha implementujúcich partnerov a finančných sprostredkovateľov má zásadný význam z hľadiska zabezpečenia, aby sa finančné prostriedky dostali k týmto podnikom.
Treba identifikovať a podporovať kľúčový priemysel a hlavné odvetvia, od ľudských zdrojov až po výskum, čo vyústi do európskej priemyselnej politiky, ktorá bude tieto strategické odvetvia chrániť pred trhom a zaistí bezpečnú dodávku kľúčového vybavenia, ako napr. respirátorov, masiek a ďalších výrobkov. To znamená, že sa musia podporovať korporácie, ktoré premiestňujú výrobnú kapacitu do Európy, vďaka čomu bude môcť EÚ znovu získať kontrolu nad výrobou a zaistiť si autonómiu vo vzťahu k svetovému trhu, a to vždy v súlade s ekologickou transformáciou. Čoraz väčšia závislosť EÚ od dovozu liekov a účinných farmaceutických látok môže predstavovať systémový problém, pretože môže viesť k nedostatku liekov a spôsobovať zdravotné riziká. To je z hľadiska strategickej autonómie EÚ veľmi znepokojujúce.
3.7

Emissions Gap Report) sa naznačuje, že globálne emisie sa musia odteraz znižovať o 7,6 % ročne, aby sa obmedzilo globálne otepľovanie na 1,5 o C. To znamená zvýšenie cieľa zníženia emisií najmenej o 68 % do roku 2030. EHSV sa domnieva, že „rozvoj odolnosti hospodárstva a trhu práce spolu s hospodárskou, sociálnou, environmentálnou a inštitucionálnou udržateľnosťou by sa mali stať základnými princípmi politiky, ktorá podporí vzostupnú konvergenciu a spravodlivosť pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo (t. j. hospodárstvo, v ktorom sú emisie a absorpcie skleníkových plynov v rovnováhe) a zároveň pomôže zvládnuť výzvy spojené s digitalizáciou a demografickými zmenami“ ( 15 ) . EHSV preto súhlasí s výzvou adresovanou Európskej únii, aby sa zaviazala dosiahnuť do roku 2050 uhlíkovú neutralitu a zodpovedajúcim spôsobom upravila svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030. V správe Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) o medzerách v oblasti emisií z roku 2019 (sa naznačuje, že globálne emisie sa musia odteraz znižovať o 7,6 % ročne, aby sa obmedzilo globálne otepľovanie na 1,5C. To znamená zvýšenie cieľa zníženia emisií najmenej o 68 % do roku 2030.
4.5

EHSV zdôrazňuje, že európska technologická nezávislosť by sa nemala definovať ako protiklad k ostatným a nemala by negovať výhody globálnej spolupráce. Je však potrebné náležite zohľadniť aj potreby Európanov a európskeho sociálneho modelu, pričom ako referenčný bod treba brať opatrenia Komisie EÚ na posilnenie Európskeho piliera sociálnych práv. Uplatňovanie európskych hodnôt (ochrana údajov, súkromie, sociálna ochrana, udržateľnosť) by sa mohlo stať konkurenčnou výhodou, ak sa zvýši povedomie na strane verejnosti a podnikov o metódach využívania údajov tretími stranami (USA) a o potenciáli dohľadu nad digitálnymi systémami (Čína).
Biometrické rozpoznávanie ovplyvňuje aj naše širšie právo na rešpektovanie súkromného života, identity, samostatnosti a psychickej integrity tým, že vytvára situáciu, v ktorej sme (neustále) sledovaní, monitorovaní a identifikovaní. To by mohlo viesť k psychologickému „odrádzajúcemu účinku“, pri ktorom by ľudia mohli pociťovať tendenciu prispôsobiť svoje správanie určitej norme . To predstavuje inváziu do nášho základného práva na súkromie (morálnu a duševnú nedotknuteľnosť). Okrem toho by biometrické rozpoznávanie na základe umelej inteligencie mohlo mať vplyv aj na ďalšie základné práva a slobody, napríklad na slobodu zhromažďovania či právo nebyť diskriminovaný.
2.15.

EHSV ďalej odporúča, aby Komisia začala s prípravou strednodobého cieľa v oblasti klímy do roku 2040, ktorý sa týka zníženia emisií, v snahe dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 alebo aj skôr, ak to bude možné, a aby na tento účel predložila Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh, a to vrátane návrhu na stanovenie nových záväzkov týkajúcich sa znižovania emisií na roky 2031 – 2040, ktorý by mal byť prijatý do roku 2028. Včasné stanovenie cieľa je potrebné na zaručenie najvyššej možnej úrovne predvídateľnosti a transparentnosti pre spoločnosť a všetky hospodárske odvetvia.
1.4.

EHSV preto súhlasí s výzvou Európskej únii, aby sa zaviazala dosiahnuť do roku 2050 uhlíkovú neutralitu a zodpovedajúco upravila svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030. V správe Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) o medzerách v oblasti emisií z roku 2019 ( Emissions Gap Report) sa naznačuje, že globálne emisie sa musia odteraz znižovať o 7,6 % ročne, aby sa obmedzilo globálne otepľovanie na 1,5 o C. V prepočte to znamená cieľ zníženia emisií najmenej o 68 % do roku 2030.
3.9.

EHSV víta flexibilný súbor pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa týkajú investícií, z dôvodu ich príspevku k plneniu cieľov zelenej dohody, a zasadzuje sa za to, aby sa malým a stredným podnikom poskytol väčší priestor na prechod na obehovú spoločnosť. Počas obnovy po kríze spôsobenej koronavírusom by EÚ mala takisto zvážiť zavedenie „sociálneho a ekologického zlatého pravidla“ ako dočasného nástroja, na základe ktorého by boli z fiškálnych pravidiel vyňaté investície priamo zamerané na zmiernenie vplyvov zmeny klímy a znižovanie sociálnych nerovností a chudoby (k čomu zatiaľ od finančnej krízy do veľkej miery nedošlo). Pomohlo by to posilniť investície v období obnovy hospodárstva po skončení pandémie COVID-19, ktoré sú veľmi potrebné, a zároveň by to prispelo k riešeniu vplyvov zmeny klímy a sociálnej súdržnosti v celej EÚ.
1.9.

Neziskové podniky sociálneho hospodárstva nielenže predstavujú udržateľný obchodný model, ale zároveň vytvárajú a udržiavajú kvalitné pracovné miesta, podporujú rovnaké príležitosti, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím a iné sociálne znevýhodnené skupiny, zabezpečujú vysokú úroveň sociálnej účasti a rovnosti a podporujú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Sociálne hospodárstvo je teda strategickým spojencom pri posilňovaní sociálneho rozmeru Európy. Činnosti sociálneho hospodárstva by preto mali byť osobitne podporované z európskych fondov, a najmä by sa mali stať samostatným špecifickým cieľom podpory z ESF+.
3.3.

EHSV poukazuje na to, že tento návrh nariadenia analyzuje práve preto, lebo nebol schválený iný, flexibilnejší postup, ako napríklad ten, ktorý výbor navrhol v roku 2019 a ktorý podporili správne orgány členských štátov a príslušné odvetvia. Išlo by o jednoduché nariadenie s jediným článkom, v ktorom by sa stanovilo, že Európska únia je povinná uplatňovať na svoju flotilu normy prijímané každoročne v NAFA.
4.9.

security and safety ) spojených so zavedením technológie 5G, ktoré už boli identifikované v rámci európskeho hodnotenia. Domnieva sa však, že prísne a bezpečné limity vystavenia pôsobeniu elektromagnetických polí, ktoré sa odporúčajú na úrovni EÚ a sú založené na aktualizovaných údajoch Medzinárodnej komisie pre ochranu pred neionizujúcim žiarením (ICNIRP), ktorú uznala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), by sa mali uplatňovať na všetky frekvenčné pásma predpokladané pre 5G EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa Európa v strednodobom horizonte zamerala na samostatnosť a sebestačnosť v tejto oblasti prostredníctvom výraznej podpory výskumu a plurality európskych podnikov. EHSV víta súbor opatrení dohodnutých členskými štátmi na riešenie bezpečnostných rizík () spojených so zavedením technológie 5G, ktoré už boli identifikované v rámci európskeho hodnotenia. Domnieva sa však, že prísne a bezpečné limity vystavenia pôsobeniu elektromagnetických polí, ktoré sa odporúčajú na úrovni EÚ a sú založené na aktualizovaných údajoch Medzinárodnej komisie pre ochranu pred neionizujúcim žiarením (ICNIRP), ktorú uznala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), by sa mali uplatňovať na všetky frekvenčné pásma predpokladané pre 5G ( 14 ) : limity ICNIRP sú založené na zásade predbežnej opatrnosti, pretože sú 50-krát nižšie ako úrovne účinku na zdravie verejnosti stanovené na základe dostupných vedeckých dôkazov.
2.4.

EHSV by však chcel zdôrazniť určité technické aspekty týkajúce sa metód produkcie osiva, ktoré sú na Ukrajinoe iné ako v Európskej únii, najmä pokiaľ ide o prístup k prípravkom na ochranu rastlín. Ukrajinskí producenti majú totiž prístup k širšiemu spektru prípravkov na ochranu rastlín ako producenti z Európskej únie a ťažia z prístupu k určitým molekulám, ktoré sú v Európskej únii zakázané. Tieto rozdiely vedú k narušeniu hospodárskej súťaže a ich dôsledkom by mohlo byť, že sa na územie Európskej únie dostanú výrobky, ktoré nespĺňajú zdravotné a environmentálne normy Európskej únie. Medzi najvýznamnejšie rozdiely patrí prístup k aktívnym látkam používaným na odstraňovanie buriny, ako je atrazín (v EÚ zakázaný od roku 2003) alebo acetochlór (v EÚ zakázaný od roku 2012). Prístup k týmto látkam so širokým spektrom účinnosti, zvyškovým charakterom, vysokou technickou účinnosťou, pokiaľ ide o burinu, a nižšími nákladmi, odhliadnuc od zdravotných dôsledkov, poskytuje ukrajinským producentom jednoznačnú konkurenčnú výhodu. Pokiaľ ide o ochranu pred škodcami, ukrajinskí producenti majú stále prístup k aktívnym látkam zo skupiny neonikotínoidov, z ktorých niektoré sú v EÚ zakázané, ako napríklad klotianidín, tiametoxám alebo čoskoro tiakloprid.
3.2.5

Deezer prístup k zoznamom skladieb, ktoré počúval. Tým by sa zabezpečilo plnenie zásad ochrany údajov podľa GDPR, používateľom by sa umožnilo zachovať si plnú kontrolu nad celým procesom a využívať hodnotu svojich údajov a právo na prenosnosť osobných údajov by bolo skutočne účinné, dynamické, včasné a transparentné, pričom by sa tie isté zásady mohli rozšíriť aj na niektoré iné ako osobné údaje. EÚ by mala pri umožnení výmeny údajov o používateľoch medzi odvetviami stavať na všeobecnom nariadení o ochrane údajov a replikovať takéto existujúce iniciatívy v rôznych sektoroch s cieľom uľahčiť bezpečnú výmenu údajov a priniesť výhody pre jednotlivcov a pridanú hodnotu pre podniky. Tak by sa koncovým používateľom malo zaručiť právo požadovať, aby sa údaje, ktoré poskytli (t. j. zadali, napr. meno, adresa) a ktoré sa o nich získali (napr. geolokalizácia), prenášali priamo od jedného držiteľa k druhému štandardizovaným spôsobom prostredníctvom API v reálnom čase ( 11 ) . Napríklad by užívateľ mohol požiadať Spotify, aby poskytol službeprístup k zoznamom skladieb, ktoré počúval. Tým by sa zabezpečilo plnenie zásad ochrany údajov podľa GDPR, používateľom by sa umožnilo zachovať si plnú kontrolu nad celým procesom a využívať hodnotu svojich údajov a právo na prenosnosť osobných údajov by bolo skutočne účinné, dynamické, včasné a transparentné, pričom by sa tie isté zásady mohli rozšíriť aj na niektoré iné ako osobné údaje.
Vzhľadom na to, že ESF+ je zameraný na vykonávanie EPSP, v nariadení o ESF+ by sa mali brať do úvahy plány na vykonávanie EPSP na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni ako základné usmerňovacie dokumenty, s ktorými by sa mali zosúladiť dohody o partnerstve a operačné programy, a tieto plány by sa mali monitorovať ako súčasť európskeho semestra. EHSV preto dôrazne vyzýva EK a členské štáty, aby zvážili primeranejšie monitorovanie sociálnej situácie v európskom semestri zahrnutím zoznamu dohodnutých ukazovateľov schopných poskytnúť spoľahlivé a primerané informácie o sociálnom vývoji v EÚ. EHSV už na túto tému vypracoval stanovisko ( 10 ) , v ktorom požadoval nové sociálne ukazovatele na monitorovanie vykonávania EPSP v rámci európskeho semestra, ako aj odporúčania pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti. V blízkej budúcnosti vypracuje svoj vlastný návrh takéhoto zoznamu. Na tento účel by EK mala vypracovať pravidlá a postupy na overenie korelácie medzi návrhmi vnútroštátnych dokumentov, v ktorých sa plánujú výdavky ESF+ na obdobie 2021 – 2027, na jednej strane, a zásadami EPSP na druhej strane (politické rámce pre trh práce, vzdelávanie a odbornú prípravu sú stanovené predovšetkým v kapitolách I a II, zatiaľ čo rámec na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu by sa mal stanoviť v kapitole III).
2.6.

Výborne to vystihol Jean-Claude Juncker, ktorý vyhlásil: „V tejto Únii nie je dostatok Európy. A v tejto Únii nie je dostatok Únie.“ V súčasnej kríze sa opäť ukázalo, že keď ide do tuhého, každý sa stará sám o seba. Dočasné zákazy vývozu niektorých druhov tovaru chráneného členskými štátmi a zatvorenie hraníc, ktorých sme v súčasnosti svedkami, predstavujú skutočne národné reakcie na celosvetovú krízu. To musí byť dôvod na znepokojenie. Politika súdržnosti by mala tieto následky napraviť.
2.4.

EHSV súhlasí s významom a obsahom Územnej agendy 2030 a oceňuje úsilie o aktualizáciu a ďalší rozvoj témy územnej agendy od roku 2011: — Predovšetkým sa stotožňuje s celkovým cieľom Územnej agendy v súvislosti so zabezpečením udržateľnej budúcnosti pre všetky typy území a všetkých obyvateľov v Európe. — Súhlasí s cieľmi a prioritami Územnej agendy 2030 a oceňuje úsilie zamerané na územia a obyvateľov. — Súhlasí so zdôraznením dosahovania priorít typu a) vyvážená Európa, kde sa na žiadne miesto ani na žiadnych ľudí nezabúda, b) funkčné regióny prepájajúce mestské a vidiecke lokality, c) integrácia života a práce naprieč štátnymi hranicami, d) zdravé životné prostredie a dobrý priestor pre život; e) obehové hospodárstvo alebo f) udržateľná digitálna a fyzická prepojenosť. — Považuje za nevyhnutné, aby sa občianska spoločnosť zapojila do vytyčovania územných cieľov typu spravodlivá a zelená Európa, a súhlasí s tým, aby sa EHSV zapojil do tohto procesu ako jeden z kľúčových aktérov. — Oceňuje, že všetci členovia EHSV majú možnosť zapojiť sa do vypracovávania a vykonávania Územnej agendy 2030 prostredníctvom www.territorialagenda.eu.
4.1.4.

Po tretie, k prebytkom a deficitom by sa malo v rámci správy hospodárskych záležitostí pristupovať s rovnakou vážnosťou. To je jediný spôsob, ako napraviť nerovnováhu medzi jednotlivými krajinami. Tvrdenie Komisie, že väčšie zosúladenie salda bežných účtov – deficitov aj prebytkov – s eurozónou by prispelo k podpore vzostupnej konvergencie a malo by pozitívny vplyv na nominálny rast, je vítané. Niektoré krajiny totiž mali znížiť prebytky bežného účtu pomocou expanzívnejších politík zameraných na podnietenie domáceho dopytu, ale neurobili tak. Krajiny so štrukturálnou nerovnováhou spôsobenou nízkou produktivitou a konkurencieschopnosťou mali zasa zvýšiť investície do odbornej prípravy, zvýšiť výdavky na výskum a vývoj a zmodernizovať výrobné činnosti, avšak obmedzené finančné zdroje im to neumožnili.
3.4.

V článku 6 nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o siedmich fondoch, sa určuje spôsob, akým by mal každý členský štát organizovať partnerstvá s príslušnými regionálnymi a miestnymi samosprávami, a to zahrnutím aspoň mestských a iných verejných orgánov, hospodárskych a sociálnych partnerov, ako aj príslušných subjektov zastupujúcich občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov a subjektov, ktoré sa zasadzujú za základné práva atď. Všetky členské štáty by tieto zainteresované subjekty mali zapájať do prípravy partnerských dohôd a vytvárania a vykonávania programov, ako aj do monitorovacích výborov.
3.9.

EHSV uznáva, že grantovú zložku bude riadiť priamo Európska komisia a do konca roku 2024 sa bude prerozdeľovať prostredníctvom systému vnútroštátneho finančného krytia. V tejto súvislosti EHSV vyzýva Komisiu, aby urýchlene pokračovala vo vyhlasovaní výziev, len čo bude prijatých niekoľko plánov spravodlivej transformácie územia, a zároveň vyzýva členské štáty, aby pokračovali v príprave projektov. To by mohlo zabezpečiť, aby sa zdroje vyčlenené pre členské štáty vyčerpali prostredníctvom výziev, ktoré sa vyhlásia do konca roku 2024.
4.10.

Medzi sankcie by malo patriť vylúčenie z verejného obstarávania a verejného financovania, ako aj finančné sankcie úmerné obratu a nápravné opatrenia spoločností. To by malo spoločnosti stimulovať, aby dodržiavali povinnosti a predchádzali negatívnym vplyvom svojich činností. Malo by to ďalej prispieť k vzostupnej konvergencii prístupu k ľudským právam vrátane práv pracovníkov a odborových zväzov. Členské štáty by mali zaviesť pozitívne stimuly v snahe podporovať ambiciózny prístup spoločností k udržateľným hospodárskym činnostiam, a to aj v ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcoch.
Obe opatrenia, ktoré navrhla Komisia, by predstavovali krok vpred pri zabezpečení rovnakých príležitostí pre MSP v celej Európe, čím by sa uvoľnil potenciál jednotného trhu ( 11 ) . MSP so sídlom v eurozóne by potenciálne získali vyšší dopyt zo strany spotrebiteľov a podnikov so sídlom v členských štátoch mimo eurozóny (kde vysoké poplatky za cezhraničné platby predstavujú závažnú prekážku). Na druhej strane by MSP so sídlom v členských štátoch mimo eurozóny mali menej nákladný prístup k 360 miliónom občanov (potenciálnych klientov) a 16 miliónom podnikov eurozóny (klientov a dodávateľov), vďaka čomu by sa zvýšila ich konkurencieschopnosť na trhu EÚ ( 12 ) . Ďalším očakávaným vplyvom je podpora väčšej rovnosti medzi európskymi občanmi, pokiaľ ide o prístup k nízkonákladovým cezhraničným platbám.