Pokrok v každej z týchto oblastí povzbudil inkluzívny rast a prispel k podstatnému zlepšeniu situácie na trhu práce, ako aj sociálnej situácie. Miera zamestnanosti osôb vo veku 20 až 64 rokov stúpla v druhom štvrťroku 2018 na 73,2 %, čo je zatiaľ najvyššia miera zaznamenaná v EÚ (pozri graf 2). Ak bude súčasný trend pokračovať, EÚ by v roku 2020 mohla dosiahnuť svoj cieľ vytýčený v rámci stratégie Európa 2020, t. j. 75 %. Ďalším pozitívnym dôsledkom je nedávny pokles nezamestnanosti na 6,8 %, teda späť na predkrízovú úroveň. Znižuje sa aj dlhodobá nezamestnanosť a nezamestnanosť mladých ľudí. V mnohých členských štátoch však ostáva naďalej vysoká. Vďaka zlepšeniu podmienok na trhu práce počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, ktorý v roku 2017 dosahoval výšku 113 miliónov, klesol po prvýkrát pod úroveň spred krízy. Chudoba zamestnaných osôb je však napriek tomu vysoká a vo viacerých členských štátoch narastá. Ohrozenie chudobou alebo sociálnym vylúčením zostáva problematické najmä v prípade detí, osôb so zdravotným postihnutím a ľudí s migrantským pôvodom.

Na to, aby sa znížili úrovne dlhu a stimulovala tvorba väčšieho počtu lepších pracovných miest, bolo nevyhnutné podniknúť kroky smerom k zabezpečeniu zdravých fiškálnych politík a štrukturálnych reforiem. Vďaka štrukturálnym reformám v rámci európskeho semestra sa podporil inkluzívny rast a zamestnanosť a zároveň sa uľahčilo zmenšovanie makroekonomických nerovnováh. Tým, že od roku 2018 sa do európskeho semestra začlenil Európsky pilier sociálnych práv, sa tento proces ešte viac posilnil. V mnohých členských štátoch sa vďaka fiškálnej disciplíne zabezpečila finančná stabilita. Verejné financie majú v súčasnosti zdravší základ, hoci vo vysoko zadlžených krajinách je potrebné opätovne vybudovať solídnejšie fiškálne rezervy. Kvalita verejných výdavkov sa zlepšila aj vďaka oživeniu investícií. Na vytvorenie vhodného regulačného prostredia a podporu vhodnej klímy pre podnikanie a tvorbu pracovných miest bolo takisto nevyhnutné zlepšiť podmienky pre podniky, a to aj opatreniami na zníženie administratívnej záťaže alebo zvýšenie efektívnosti daňových systémov. Pokrok dosiahnutý na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ v oblastiach, ako sú služby, infraštruktúra, širokopásmové pripojenie, energetika, doprava, reformy trhu práce, obehové hospodárstvo, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, výskum, odborná príprava a inovácie, priniesol nové príležitosti na tvorbu pracovných miest a rast.

Investičný plán pre Európu výrazne prispel k plneniu sľubov z roku 2014.Vďaka tomuto plánu sa už HDP EÚ zvýšil o 0,6 % a do roku 2020 by sa mal zvýšiť o ďalších 0,7 % . Pomohol nasmerovať verejné a súkromné investície do projektov, ktoré zabezpečujú dlhodobý rast. Vďaka Junckerovmu plánu, ktorý dopĺňa vnútroštátne opatrenia na zlepšenie prístupu k financovaniu, sa počas oživenia zvýšila dostupnosť a diverzita finančných nástrojov. Odhaduje sa, že jeho opatrenia už prispeli k vytvoreniu viac ako 750 000 nových pracovných miest a tento údaj by sa mal do roku 2020 zvýšiť na 1,4 milióna.

V posledných rokoch sa zlepšila aj mikroekonomická výkonnosť. Rozdiel v produktivite v porovnaní so Spojenými štátmi sa stabilizoval a objem výroby v EÚ sa výrazne zvýšil. Tovar vyrobený v Európe, ako aj jej služby, sú pre svetový trh naďalej atraktívne, a to aj napriek klesajúcemu dopytu zo strany rozvíjajúcich sa trhov a vyšším cenám ropy. Digitálna pripojiteľnosť v členských štátoch sa od roku 2014 zvýšila o viac ako 40 %.

üPretrvávajúce nedostatky: slabý rast produktivity, pretrvávajúca nerovnosť príjmov a pomalé znižovanie chudoby, regionálne a územné rozdiely, vysoký verejný a súkromný dlh a ostatné pretrvávajúce makroekonomické nerovnováhy, najmä v rámci eurozóny. üKrátkodobé výzvy: rastúci protekcionizmus a geopolitické napätie ovplyvňujúce obchodné vzťahy, nestabilita na rozvíjajúcich sa trhoch, nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nový nedostatok pracovných síl v niektorých krajinách a odvetviach, migrácia, pomalé šírenie nových digitálnych technológií, postupné rušenie stimulov centrálnej banky, strata dynamiky reforiem/riziko zrušenia reforiem a zhoršenia fiškálnych nerovnováh. üStrednodobé/dlhodobé výzvy: využitie rastového potenciálu digitalizácie, vplyv technologických zmien na pracovníkov a špecifické odvetvia, vplyvy demografických zmien a úloha migrácie, zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, udržateľné využívanie prírodných zdrojov.

Základným predpokladom udržateľného rastu zostáva aj naďalej makrofinančná stabilita a zdravé verejné financie. Uskutočňovanie štrukturálnych reforiem a opätovné vytvorenie fiškálneho priestoru na manévrovanie sa v tejto súvislosti vzájomne posilňujú: reformy podporujúce rast vedú k nižším úrovniam dlhu, zatiaľ čo zníženie dlhu môže vytvoriť priestor pre investície a rast. Prekážky, ktoré bránia investíciám, by sa mali snažiť odstrániť všetky krajiny, no pokiaľ sa budú podnecovať krajiny eurozóny, ktoré majú výrazný prebytok bežného účtu, aby investovali, prispeje to k obnoveniu rovnováhy.

Aby sme sa v budúcnosti dokázali vyrovnať s prípadnými otrasmi, musíme po dlhom čase pokročiť v prehlbovaní hospodárskej a menovej únie. Treba sa zamerať na urýchlené dokončenie bankovej únie – vrátane vytvorenia zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií – a vytvorenie zmysluplnej centrálnej stabilizačnej funkcie na zvládnutie veľkých asymetrických otrasov, a zároveň zachovať silné stimuly na vykonávanie štrukturálnych reforiem na vnútroštátnej úrovni. Komisia predložila niekoľko konkrétnych návrhov na dosiahnutie tohto cieľa, pričom väčšina z nich teraz čaká na prijatie Parlamentom a Radou. Hospodárska neistota vo svete vplýva na dôveru podnikov a spotrebiteľov, ako aj na hospodárske vyhliadky. Zvyšujú sa tak náklady spojené s oneskoreným prijímaním opatrení a rastie potreba konsolidovať medzinárodnú úlohu eura. Solídne hospodárstvo umožní EÚ, aby šírila svoje prednosti vo svete a presadzovala multilateralizmus.

Rastúci protekcionizmus a obchodné napätie na svetovej scéne ešte viac odhalili, aký dôležitý je dobre fungujúci jednotný trh. Aby sa tieto hrozby zmiernili, je nevyhnutné urýchlene uskutočniť nedokončené reformy kapitálového trhu, trhu s energiou a digitálneho hospodárstva, prijať dôveryhodné opatrenia na presadzovanie práva a pokračovať v reformách trhu s výrobkami a službami na úrovni členských štátov. Prijatie opatrení, ktoré navrhuje EÚ na posilnenie mobility pracovnej sily zavedením jasných a spravodlivých pravidiel, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby mal vnútorný trh širší prínos pre občanov. Dohodou o harmonizovaných pravidlách pre konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb by sa odstránili cezhraničné daňové prekážky a prinieslo by to výhody podnikom na jednotnom trhu.

V posledných dvoch desaťročiach zaostávala celková produktivita faktorov v eurozóne za hlavnými konkurentmi vo svete(pozri graf 3). Podpora produktivity má zásadný význam pre udržanie hospodárskeho rastu. Predovšetkým umožňuje, aby si EÚ zachovala konkurencieschopnosť, aby sa podporoval rast miezd, vytvárali kvalitné pracovné miesta a podporovala konvergencia smerom k vyššej životnej úrovni. Silnejší rast produktivity by okrem toho EÚ umožnil, aby viac prispievala do globálnych hodnotových reťazcov.

Medzi podnikmi, regiónmi a odvetviami EÚ existujú značné rozdiely v produktivite. V porovnaní s výrobným odvetvím a medzinárodnou konkurenciou zaostáva rast produktivity najmä vo väčšine odvetví so službami. To má značný vplyv na konkurencieschopnosť EÚ, keďže 9 z každých 10 novovytvorených pracovných miest vzniká v odvetví služieb. Vo väčšine členských štátov najproduktívnejšie podniky svoju produktivitu zvýšili, zatiaľ čo najmenej produktívne podniky stagnujú. Na základe toho by sa mohlo usudzovať, že šírenie technológií z najinovatívnejších podnikov do zvyšku hospodárstva sa spomalilo. Zlepšením alokačnej efektívnosti by sa prispelo k tomu, aby sa kapitál a práca presunuli z menej produktívnych do produktívnejších podnikov, čím by sa celkovo zmenšil rozptyl a zvýšila produktivita. Vzhľadom na to, že produktivita je hnacou silou rastu miezd, malo by to vplyv aj na zvýšenie miezd.

Abyhospodárstva, ktoré sú čoraz viac digitálne a globalizované, dokázali prosperovať, potrebujeme väčšie a inteligentnejšie investície do zručností a vzdelávania. Digitalizácia má veľké výhody, ale prináša aj výzvy pre pracovníkov a zamestnávateľov. Prebiehajúca technologická transformácia sa prejavuje rýchlou reštrukturalizáciou dokonca aj v tradičných priemyselných odvetviach, čo si vyžaduje kvalifikovanejšiu pracovnú silu a zlepšenie zručností. Ešte aj dnes existuje veľký nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, pričom 40 % zamestnávateľov v EÚ konštatuje problémy s náborom ľudí so správnymi zručnosťami. Miery zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov sú v EÚ v priemere takmer o 30 percentuálnych bodov nižšie ako miery zamestnanosti vysokovzdelaných pracovníkov. Viac ako 60 miliónov dospelých nemá potrebnú gramotnosť v čítaní, počítaní a digitálnych zručnostiach.

Veľké regionálne a územné rozdiely sú aj naďalej veľmi znepokojivé. EÚ ponúka jedinečný spôsob konvergencie, ktorý pomáha zabezpečovať väčšiu súdržnosť v rámci členských štátov, ako aj medzi členskými štátmi v rozšírenej Únii. Napriek tomu sú v mnohých krajinách EÚ regióny, ktoré zaostávajú. Hoci prosperita najchudobnejších regiónov sa od roku 2010 zvýšila, ich hospodárske zaostávanie v porovnaní s bohatšími regiónmi sa ďalej prehĺbilo. Technologická zmena a energetická transformácia by mohli tento rozdiel ešte zväčšiť, pokiaľ sa neprijmú vhodné opatrenia na posilnenie regionálnej konkurencieschopnosti (napr. vytvorením stimulov na prijatie nových technológií a preškolenie pracovnej sily a riešením otázky demografického poklesu). Významnú úlohu zohrávajú v tejto súvislosti investície vynaložené prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ, ako aj vnútroštátne reformy zacielené na podporu potenciálneho rastu, inkluzívnosti a dobrej správy vecí verejných. S cieľom posilniť konkurencieschopnosť a súdržnosť sú v návrhoch Komisie týkajúcich sa nového viacročného finančného rámca európske investície v členských štátoch dôkladnejšie prepojené na potreby štrukturálnych reforiem, ktoré boli identifikované v rámci európskeho semestra.

Aj keď je príjmová nerovnosť v rámci EÚ nižšia než v iných vyspelých hospodárstvach, zostáva nad úrovňou spred krízy. Cieľom Európskeho piliera sociálnych práv je zabezpečiť konvergenciu smerom k lepším pracovným a životným podmienkam. Reformy sú v tejto súvislosti kľúčové, a to aj pokiaľ ide o rozvoj inkluzívnych systémov sociálnej ochrany, ktoré sú priaznivé pre rast, spravodlivejších systémov daňových výhod a inštitúcií trhu práce, ktoré účinne kombinujú flexibilitu a bezpečnosť. Keďže sa objavujú nové formy práce, medzi ktoré patrí aj platforma pre práce a práca na vlastný účet, sociálna ochrana, ktorá bola tradične zameraná na krytie pracovníkov na plný pracovný čas s trvalými pracovnými zmluvami, sa musí zmodernizovať a prispôsobiť. V globalizovanom svete je schopnosť vlády jedného štátu, aby zdanila najvyššie príjmy a bohatých vlastníkov, čoraz obmedzenejšia. Zabezpečenie spravodlivejšieho zdaňovania v súlade s navrhovanými opatreniami EÚ, a to aj pokiaľ ide o digitálne hospodárstvo, je hlavným predpokladom inkluzívnejšieho rastu.

Starnúca populácia Európy predstavuje výzvu pre systémy dôchodkového zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Pomer medzi počtom osôb vo veku 65 a viac a vo veku 15 až 64 rokov sa podľa prognóz zvýši z 28,8 % v roku 2015 na 35,1 % v roku 2025 a na viac ako 50 % v roku 2050. To má významný dosah na budúci hospodársky rast a rozdeľovanie zdrojov: zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti, ako aj primeraného pokrytia si bude vyžadovať dodatočné opatrenia. Zvlášť znepokojujúca je situácia mladých ľudí, keďže môžu čeliť dvojitej záťaži: počas pracovného života musia odvádzať vyššie sadzby príspevkov, zatiaľ čo po odchode do dôchodku budú poberať nižšie dôchodky. Sociálne riziká a riziká ohrozujúce verejné financie, ktoré sú spojené so starnutím obyvateľstva, by sa mohli zmierniť, ak sa zvýši dynamika a inkluzívnosť trhov práce a zreformujú systémy sociálneho zabezpečenia.

3.Správne priority pre budúcu prosperitu

Európa potrebuje dlhodobú víziu a musí zvýšiť svoju sociálno-hospodársku odolnosť, aby dokázala posilniť svoju schopnosť čeliť otrasom a využívať nové príležitosti. Stabilný rast, ktorý dnes Európa zažíva, ponúka vhodné prostredie na uskutočnenie nedokončených a naliehavých reforiem, ktoré sú nutné na riešenie našich problémov.

Prijatie správnych politických opatrení dnes predstavuje kľúč k zabezpečeniu väčšieho a spravodlivejšieho rastu, lepších pracovných miest a lepšej schopnosti zmierniť vplyvy globálnych hospodárskych cyklov. Konzistentný súbor priorít je nevyhnutný na usmernenie národných reformných plánov a na doplnenie úsilia vynaloženého na úrovni EÚ. Kľúčom k budúcej prosperite je 1) uskutočňovanie vysokokvalitných investícií; 2) zameranie sa na reformy, ktoré zvyšujú rast produktivity, inkluzívnosť a kvalitu inštitúcií, a 3) neustále zabezpečovanie makrofinančnej stability a zdravých verejných financií.

Uskutočňovanie vysokokvalitných investícií

Investície sú hnacou silou rastu a tvorby pracovných miest. Členské štáty musia naďalej podporovať prostredie, ktoré ponúka priaznivé podmienky pre investície stimulujúce rast. Dobre zacielené verejné a súkromné investície by mali ísť ruka v ruke s dobre navrhnutým súborom štrukturálnych reforiem. Mali by vybudovať alebo zmodernizovať strategickú infraštruktúru, v záujme budúcej konkurencieschopnosti posilňovať ľudský kapitál a zlepšovať pracovné a životné podmienky. Mali by prispievať aj k plneniu cieľa EÚ, ktorý spočíva v prechode na nízkouhlíkové obehové hospodárstvo v záujme dlhodobej udržateľnosti. Investície, ktoré posilňujú udržateľnosť životného prostredia, majú v skutočnosti potenciál stimulovať produktivitu v celom hospodárstve prostredníctvom efektívnejšieho využívania zdrojov a obmedzených nákladov na vstupy.

Oblasť výskumu a inovácií je poznačená výrazným nedostatkom investícií,to aj pokiaľ ide o digitálnu infraštruktúru a nehmotný majetok. Rozmach digitálnych technológií výrazne mení dynamiku inovácií. Sieťové účinky a zložitosť inovačného procesu sa zvyšujú. Výhody, ktoré prinášajú inovácie, sa sústreďujú v niekoľkých popredných spoločnostiach, ktoré dosiahli vysoké miery rastu produktivity. Na zabezpečenie väčšieho rastu produktivity založenej na inováciách je potrebné, aby sa v celej EÚ oveľa viac šírili a zavádzali inovácie. Investície by mali podporovať silnejšie prepojenie medzi vedou a podnikmi, pričom by sa mal klásť väčší dôraz na šírenie inovácií a vytváranie nových trhov, rozširovanie digitálnej infraštruktúry (napr. širokopásmové pripojenie a digitalizáciu malých a stredných podnikov) a rozvíjanie vhodného súboru zručností.

Investície do vzdelávania, odbornej prípravy a zručností majú zásadný význam z hľadiska zvyšovania produktivity a udržania zamestnanosti v kontexte rýchlych zmien a digitalizácie. Členské štáty by mali vybaviť mladých ľudí zručnosťami, ktoré sú relevantné z hľadiska potrieb trhu práce, a zároveň by mali umožniť a podporovať celoživotné vzdelávanie. Osobitnú pozornosť by mali venovať adaptabilite pracovnej sily, a to najmä pokiaľ ide o nízkokvalifikovaných pracovníkov, aby sa zabezpečilo optimálne šírenie technologického pokroku. Osobitnú pozornosť treba venovať aj riešeniu nerovností v prístupe ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, ktoré pretrvávajú vo väčšine členských štátov.