PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Modrá energia Opatrenia potrebné na využívanie potenciálu energie z oceánov v európskych moriach a oceánoch do roku 2020 a v ďalšom období /* SWD/2014/012 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Modrá energia Opatrenia potrebné na využívanie potenciálu energie z oceánov v európskych moriach a oceánoch do roku 2020 a v ďalšom období 1. Úvod Energetický potenciál našich morí a oceánov v značnej miere presahuje naše súčasné energetické potreby. V súčasnosti je vo vývojovej fáze mnoho rozličných technológií na získavanie tejto energie vo všetkých jej formách vrátane energie z vĺn, prílivu, gradientov slanosti a tepelnej energie. Nasadenie týchto technológií je v súčasnosti obmedzené, hoci tento sektor má potenciál na rastu, ktorým sa podporí hospodársky rast a tvorba nových pracovných miest v dodávateľských reťazcoch nielen v pobrežných oblastiach, ale aj vo vnútrozemí. V čase, keď EÚ zintenzívňuje svoje úsilie o dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020[1] a zvažuje svoju politiku v oblasti energetiky a klímy po roku 2020, je vhodné preskúmať všetky dostupné možnosti na stimuláciu inovácie, dosiahnutie hospodárskeho rastu a tvorbu nových pracovných miest, ako aj na zníženie našej uhlíkovej stopy. Vzhľadom na potrebné dlhodobé investície sa opatrenia musia prijať už v súčasnosti, aby sa zabezpečilo, že sektor výroby energie z oceánov bude môcť zohrávať významnú úlohu v dosahovaní našich cieľov do roku 2020 aj v ďalšom období. ponúka pohľad do budúcnosti tejto sľubnej novej technológie a zvažujú rôzne dostupné možnosti na úrovni EÚ na podporu rozvoja tohto sektora. 2. Vymedzenie problému Rozvoj tohto sľubného sektora v súčasnosti brzdí niekoľko technologických a netechnologických prekážok. Tieto prekážky sa budú musieť odstrániť, ak sa má potenciál tohto sektora využívať v plnej miere. Znižovanie nákladov, otázky financovania a ziskovosti Náklady na využívanie energie z oceánov sú v súčasnosti vysoké v porovnaní s konvenčnými, ale aj ostatnými obnoviteľnými zdrojmi energie, ktoré už dlhší čas profitujú zo silnej verejnej podpory. Väčšina existujúcich technológií na získavanie energie z oceánov sa stále nachádza v demonštračnej fáze a pokrok k zníženiu kapitálových nákladov naďalej brzdia zostávajúce technické výzvy. Relatívna novosť týchto technológií a vnímanie vysokého rizika môžu odrádzať investorov. Zložitosť technologického prostredia navyše vedie k rozdeleniu úsilia v oblasti výskumu a vývoja, takže vedomosti o týchto technológiách pribúdajú len pomaly. Otázky v oblasti infraštruktúry Nedostatok istoty v postupoch plánovania sústavy, dlhé lehoty na získanie povolenia pripojiť sa a nesmierne vysoké náklady na prenos môžu odrádzať od investícií do energie z oceánov. Posilnenie sietí na mori, ale aj na pevnine a bez ohľadu na hranice je nevyhnutnou podmienkou na rozvoj energie z oceánov. Je potrebné zaoberať sa aj dostupnosťou prístupu k vhodným prístavným zariadeniam a špecializovaným plavidlám. Otázky v oblasti administratívy a regulácie Zdĺhavé a nadmieru zložité postupy udeľovania licencií a schvaľovania boli označené za hlavnú prekážku rozvoja projektov v oblasti energie z oceánov. Rozšírenie využívania energie z oceánov brzdí neistota týkajúca sa správneho uplatňovania právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ktorá môže ešte viac predĺžiť postupy schvaľovania a uvaliť ďalšiu administratívnu a finančnú záťaž na realizátorov projektov. Otázky v oblasti životného prostredia Údaje o environmentálnych vplyvoch energie z oceánov sú v súčasnosti obmedzené. Výskum je pre realizátorov projektov často príliš nákladný na to, aby ho mohli vykonávať sami. V záujme porozumenia a zmiernenia škodlivých environmentálnych vplyvov zariadení na výrobu energie z oceánov bude potrebné zvýšiť výskum a vývoj a zabezpečiť lepšiu výmenu informácií. 3. Analýza subsidiarity a pridanej hodnoty EÚ Právomoc EÚ konať v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov z oceánov je súčasťou cieľov Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúcich sa energetiky, vnútorného trhu a životného prostredia. V porovnaní s iniciatívami a rozpočtami jednotlivých členských štátov by koordinácia činností súvisiacich s výskumom, ale aj inými netechnologickými otázkami na európskej úrovni, urýchlila rozvoj tohto sektora. 4. Ciele politiky Všeobecným cieľom politiky je umožniť sektoru výroby energie z oceánov, aby sa popri ostatných zavedených technológiách na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov stal významným prispievateľom k strednodobým cieľom Európy v oblasti zamestnanosti, inovácie, klímy a životného prostredia. Konkrétnejšie je cieľom odstrániť vyššie uvedené prekážky podporou spolupráce medzi vývojármi technológií, tvorcami politík, investormi a ďalšími zainteresovanými stranami tak, aby sa preklenula priepasť medzi výskumom a trhom. 5. Možné opatrenia Možnosť č. 1 (súčasný rámec politiky) zahŕňa pokračovanie súčasných politických iniciatív na úrovni EÚ, ktoré majú na energiu z oceánov buď priamy, alebo nepriamy vplyv. Sieť Európskeho výskumného priestoru pre energiu z oceánov prispeje k zvýšeniu koordinácie výskumu medzi členskými štátmi. Komisia a zainteresované strany budú naďalej skúmať spôsoby, akými možno zvýšiť financovanie energie z oceánov v rámci nového programu Horizont 2020. O rozvoji sústav na mori sa bude ďalej diskutovať v rámci existujúcich iniciatív, ako napr. v rámci iniciatívy pre elektrickú sieť na mori krajín Severného mora. Bude sa naďalej rokovať o návrhu smernice o námornom priestorovom plánovaní a o návrhu, ktorým sa zmení smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, ktorého účel je zjednodušiť postupy tak, aby sa odstránila zbytočná administratívna záťaž. Možnosť č. 2 (väčšia politická a priemyselná koordinácia) zahŕňa vytvorenie fóra, v rámci ktorého sa budú môcť stretávať všetky relevantné zainteresované strany. Cieľom tohto fóra bude dospieť k životaschopným riešeniam uvedených problémov a vypracovať strategický plán, ktorý bude obsahovať priemyselné rozvojové míľniky s jasným časovým harmonogramom, ako aj orientačný plán jeho vykonávania. Aktívne zapojenie sa členských štátov a Európskej komisie do tohto procesu by vyslalo jasný politický signál podpory. Problémy v oblasti infraštruktúry by sa riešili podporou proaktívnejšieho dialógu medzi priemyslom a stranami zodpovednými za plánovanie sústavy. Takisto sa predpokladá, že sa v rámci fóra zainteresovaných strán identifikujú ďalšie infraštruktúrne potreby (v oblasti prístavných služieb a dodávateľského reťazca). Neistota v oblasti environmentálnych vplyvov sa bude riešiť podporou dobrovoľnej výmeny údajov. Diferencovaná podpora príjmov je kľúčová na zabezpečenie toho, aby menej rozvinuté technológie na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov mohli súťažiť za rovnakých podmienok. Uznanie osobitných potrieb menej rozvinutých technológií v nadchádzajúcich usmerneniach Komisie týkajúcich sa podpory príjmov je preto dôležitou súčasťou možnosti č. 2. Možnosť č. 3 (cielené štrukturálne opatrenia) stavia na možnosti 2. Jej cieľom je konsolidovať spoluprácu medzi zainteresovanými stranami a zabezpečiť pre ňu pevný inštitucionálny rámec podpory. Popri opatreniach uvedených v možnosti č. 2 by sa v rámci tejto možnosti vytvorila európska priemyselná iniciatíva s cieľom získať investície a vykonávať strategický plán. Vytvorila by sa osobitná platforma na plánovanie sústavy s cieľom presadiť záujmy odvetvia výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori v oblasti plánovania sústavy. V záujme odstránenia ďalších infraštruktúrnych prekážok sa sektorový subjekt poverí úlohou identifikovať a posúdiť osobitné potreby sektora s ohľadom na dodávateľský reťazec a preskúmať možné synergie s ďalšími sektormi, predovšetkým sektorom výroby veternej energie na mori, s cieľom znížiť náklady a využívať synergie. V rámci tejto možnosti sa ráta s vypracovaním usmerňujúceho dokumentu na pomoc pri vykonávaní článku 13 smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, v ktorom sa od členských štátov požaduje, aby vnútroštátne predpisy vzťahujúce sa na postupy schvaľovania a vydávania licencií, ktoré sa uplatňujú vo vzťahu k zariadeniam na výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, boli „primerané a nevyhnutné“. Vzhľadom na možný rozvoj energie z oceánov sa v rámci tejto možnosti preskúma možnosť vypracovať sektorové usmernenia pre námorné priestorové plánovanie, ako aj usmernenia na pomoc pri vykonávaní smerníc o biotopoch a vtákoch. 6. Posúdenie vplyvov Hospodárske vplyvy V rámci možnosti č. 1 bude energia z oceánov pravdepodobne prispievať k budúcemu energetickému mixu EÚ len okrajovo. Zníženie vyvážených nákladov na elektrickú energiu bude pravdepodobne relatívne pomalé. V dôsledku toho budú hospodárske výhody z hľadiska rastu samotného sektora a stimulácia hospodárskej činnosti v dodávateľských reťazcoch pravdepodobne zodpovedajúco nízke. Bez ďalšej podpory môže EÚ navyše stratiť svoju konkurenčnú výhodu, ktorú získajú tretie krajiny, čím sa postupne stratí rast a pracovné miesta, ktoré už toto odvetvie vytvorilo. Väčšia spolupráca medzi zainteresovanými stranami stimulovaná možnosťou č. 2 by mohla posilniť vplyv verejných a súkromných investícií do sektora a viesť k zníženiu nákladov. Nárast trhu by bol pravdepodobne vyšší, než sa predpokladá v prípade možnosti č. 1, hoci jeho rozsah je neistý, keďže mnohé z nástrojov sú vo svojej podstate dobrovoľné. Uznanie energie z oceánov ako strategickej energetickej technológie a vytvorenie európskej priemyselnej iniciatívy tak, ako sa navrhuje v rámci možnosti č. 3, pravdepodobne povedie k ľahšiemu prístupu realizátorov projektov k finančným prostriedkom a výrazne podporí inováciu. Navrhované usmerňujúce dokumenty by mohli priniesť ďalšie úspory vďaka ušetreným nákladom na transakcie. Na druhej strane, možnosti č. 2 a 3 budú pravdepodobne spojené s proporčne vyššími nákladmi na elektrickú energiu a budú zahŕňať určitý stupeň administratívnej záťaže. Environmentálne vplyvy Využívanie energie z oceánov má potenciál znížiť emisie skleníkových plynov. Za predpokladu, že pri inštalácii každej jednotky sa z prevádzky odstaví ekvivalentná jednotka na konvenčnú výrobu energie, sa predpokladá, že miera zmiernenia účinkov zmeny klímy bude v rámci možnosti č. 1 nízka a v rámci možností č. 2 a 3 relatívne vyššia. Zariadenia na výrobu energie z oceánov majú širokú škálu miestnych environmentálnych vplyvov, ktoré môžu byť pozitívne alebo negatívne. V prípade využitia postupu predbežnej opatrnosti sa odhaduje, že možnosť č. 1 s relatívne malou oblasťou s mnohými zariadeniami na výrobu energie z oceánov bude mať nízky negatívny miestny vplyv, pričom možnosti č. 2 a 3 budú mať zodpovedajúco vyšší negatívny miestny vplyv. Mohlo by sa to však vyvážiť skutočnosťou, že vďaka väčšej nainštalovanej kapacite by nadobudnuté skúsenosti mohli viesť k rozvoju efektívnych nástrojov a postupov na riadenie environmentálneho vplyvu. Sociálne vplyvy Komercializácia energie z oceánov pravdepodobne povedie k vytvoreniu vysoko kvalitných pracovných miest (najmä v rámci možnosti č. 3) v oblastiach, kde sa táto energia bude najviac využívať. Väčšina nových pracovných miest pravdepodobne vznikne v tých členských štátoch a regiónoch, v ktorých sa energia z oceánov bude získavať, hoci výrobné a ďalšie hospodárske príležitosti sa pravdepodobne objavia v ďalších krajinách zapojených do dodávateľského reťazca. V priebehu rozvoja tohto sektora sa dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile zvýši. V rámci možnosti č. 2 a predovšetkým v rámci možnosti č. 3 môže tento zvýšený dopyt po kvalifikovaných inžinieroch zvýšiť hospodársku súťaž obzvlášť so sektorom výroby veternej energie na mori a prípadne aj so sektorom ťažby a prieskumu ropy a zemného plynu na mori. Pri čoraz väčšom rozšírení by sa mohli objaviť otázky týkajúce sa verejnej akceptácie. Rozšírenejšia výroba energie z oceánov v rámci možností č. 2 a 3 by mohla proporčne zvýšiť potenciál sporov s ďalšími používateľmi námorného priestoru. Tento vplyv by sa však dal zmierniť prostredníctvom skorého zapojenia všetkých zainteresovaných strán. 7. Porovnanie možností Účinnosť Možnosť č. 1 neumožní splnenie tohto cieľa, keďže k urýchleniu komercializácie energie z oceánov by prispela len malou mierou. Možnosť č. 2 môže stimulovať väčšiu spoluprácu a zamedziť dvojitému úsiliu, výsledky však budú závisieť od ochoty zainteresovaných strán zapojiť sa, a preto sú neisté. Aj keď nemožno očakávať, že možnosť č. 3 v plnej miere odstráni všetky identifikované prekážky, pravdepodobne prispeje k ich zmenšeniu aj vďaka hmatateľnému stimulu, ktorý sa tomuto odvetviu poskytne. Efektívnosť Možnosť č. 1 nespĺňa stanovené kritérium, keďže by zahŕňala vzdanie sa podstatnej časti – ak nie všetkých – hospodárskych výhod, ktoré by rozvoj sektoru výroby energie z oceánov mohol priniesť. Vytvorenie fóra v rámci možnosti č. 2 si vyžaduje určité úsilie, ale pravdepodobne prinesie zlepšenia. Jeho vplyv by však vo veľkej miere závisel od ochoty zainteresovaných strán zúčastniť sa na ňom. Vytvorenie európskej priemyselnej iniciatívy pre energiu z oceánov (v rámci možnosti č. 3) by si vyžadovala väčšie zapojenie dotknutých zainteresovaných strán. Z hľadiska nákladov sa možnosť č. 3 považuje za najefektívnejšiu. Výnimku predstavuje vytvorenie osobitného subjektu na presadzovanie záujmov sektora výroby energie z oceánov v oblasti plánovania sústavy, pretože by došlo k prekrývaniu s existujúcimi iniciatívami. Súlad Všetky možnosti politiky sú v súlade s dlhodobými cieľmi politiky EÚ vrátane cieľov v oblasti klímy, energetiky, životného prostredia a hospodárskeho rastu. Realizovateľnosť Aj keď sa niektoré opatrenia dajú realizovať v krátkodobom horizonte, niektoré opatrenia v rámci možnosti č. 3 by boli životaschopné len v dlhodobom horizonte. Napríklad, aby mohlo dané odvetvie vytvoriť priemyselnú iniciatívu, muselo by vypracovať strategický program výskumu. Usmerňujúce dokumenty, ktorými by sa doplnili smernice týkajúce sa životného prostredia, si vyžadujú dostupnosť údajov o environmentálnych vplyvoch. Sektorové usmernenia, ktorými by sa doplnila smernica o námornom priestorovom plánovaní, by boli možné len potom, ako sa na základe jej vykonávania zistí, aké má vplyvy. Skôr ako rozhodovať sa medzi možnosťou č. 2 a 3, by mohlo byť preto vhodnejšie najskôr prijať opatrenia v rámci možnosti č. 2, ktoré budú tvoriť prvý krok pri budovaní základu pre opatrenia v rámci možnosti č. 3, ktoré tomuto odvetviu pomôžu v jeho ďalšom rozvoji. Komparatívnu analýzu týchto troch posudzovaných možností možno zhrnúť takto: Možnosť č. 1 (súčasný rámec politiky) V súčasnosti existujú určité iniciatívy, ktoré sú relevantné pre rozvoj tohto sektora, no neriešia niektoré z jeho osobitných potrieb. Bez prijatia konkrétnych opatrení na podporu energie z oceánov budú vývojári technológií vystavení silnému konkurenčnému tlaku zo strany pokročilejších technológií na výrobu elektrickej energie konvenčnými spôsobmi a z obnoviteľných zdrojov, ktoré už v minulosti profitovali z priaznivej politiky a veľkých objemov súkromných a verejných investícií. Možnosť č. 2 (väčšia politická a priemyselná koordinácia) Podpora sektora prostredníctvom sietí zainteresovaných strán, dobrovoľnej výmeny informácií a jeho začlenenia do existujúcich mechanizmov financovania do istej miery pravdepodobne zmenší prekážky, a teda prinesie zlepšenia. Aj napriek tomu je rozsah pozitívneho vplyvu neistý v dôsledku dobrovoľnej povahy iniciatív. Možnosť č. 3 (cielené štrukturálne opatrenia) Popri nástrojoch v rámci možnosti č. 2 možnosť č. 3 zahŕňa efektívne nástroje na zvýšenie profilu tohto odvetvia, zvýšenie spolupráce v oblasti výskumu a vývoja a medzi zainteresovanými stranami a odstránenie niektorých administratívnych prekážok, s ktorými sa realizátori projektov stretávajú. Táto možnosť pravdepodobne vyšle silný politický signál, avšak niektoré z opatrení budú môcť byť realizovateľné len v dlhodobejšom horizonte. Tabuľka č. 1: Porovnanie možností podľa očakávaných výsledkov || Možnosť č. 1 (vývoj za nezmenených okolností) || Možnosť č. 2 || Možnosť č. 3 Hospodárske vplyvy Vyvážené náklady na elektrickú energiu || + || ++ || +++ Konsolidácia výskumu a vývoja || 0/+ || ++ || +++ Náklady pre spotrebiteľa || - || -- || --- Konkurencieschopnosť || - || + || ++ Rozvoj sústav || + || ++ || ++ Rozvoj dodávateľských reťazcov a prístavov || 0 || + || ++ Synergie s ďalšími sektormi || 0 || + || + Administratívne náklady* || - || ++/- || ++/- Vplyvy na životné prostredie Zmierňovanie zmeny klímy || + || ++ || +++ Iný ekologický vplyv** || - || -- || --- Zmierňovanie neistoty týkajúcej sa environmentálneho vplyvu || 0 || ++ || +++ Uľahčenie vykonávania právnych predpisov || 0 || 0 || + Sociálne vplyvy Vytváranie nových pracovných miest || + || ++ || +++ Vytváranie nových pracovných miest v oblastiach s vysokou nezamestnanosťou || + || ++ || +++ Vzdelávanie a odborná príprava || nie je k dispozícii || nie je k dispozícii || nie je k dispozícii Mapovanie zručností || 0 || ++ || ++ Bezpečnosť a ochrana zdravia || nie je k dispozícii || nie je k dispozícii || nie je k dispozícii Verejná akceptácia*** || 0 || +/- || +/- Legenda: + pozitívny vplyv, ++ výrazne pozitívny vplyv, - negatívny vplyv, -- výrazne negatívny vplyv, 0 žiaden vplyv, nie je k dispozícii – neuvádza sa/veľmi ťažko sa odhaduje. * Aj keď by sa navrhovanými opatreniami v rámci možností č. 2 a 3 časom znížili administratívne náklady, existujú tu aj náklady spojené s administratívnym úsilím potrebným na vykonávanie týchto opatrení. ** Povaha a rozsah iných ekologických vplyvov vo vysokej miere závisí od konkrétnej technológie, je však rozumné predpokladať, že rozšírením energie z oceánov by došlo k zvýšeniu rizika škodlivého ekologického vplyvu. *** Závisí od miery zapojenia sa zainteresovaných strán. 8. Monitorovanie a hodnotenie Navrhuje sa, aby Komisia monitorovala a hodnotila pokrok sektora výroby energie z oceánov na základe ukazovateľov uvedených v tabuľke č. 2. Údaje sa budú získavať prostredníctvom dotazníkov zasielaných relevantným zainteresovaným stranám, okrem iného aj vývojárom technológií, realizátorom projektov, investorom a vybraným výskumným inštitúciám. Prvé komplexné hodnotenie prebehne najneskôr do roku 2020. Tabuľka č. 2: Kľúčové ukazovatele na posúdenie rozvoja sektoru výroby energie z oceánov Ukazovateľ || Relevantnosť nainštalovaná kapacita || komercializácia technológie rozsah investícií do sektora || vnímaná spoľahlivosť, efektívnosť a nákladová efektívnosť technológií počet spolupracujúcich podnikov || spolupráca v rámci odvetvia, synergie dĺžka lehôt (t. j. celkový čas na získanie stavebného povolenia a povolení na pripojenie do sústavy) || účinnosť postupov plánovania a udeľovania licencií [1] KOM(2010) 2020, 3.3.2010.