Toto je štvrtá z mesačných správ o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá sa venuje vývoju v rámci dvoch hlavných pilierov: boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj prostriedkom, ktorými sa podporujú, a posilňovanie našej obranyschopnosti a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Táto správa sa zameriava na štyri kľúčové oblasti, ktorými sú informačné systémy a interoperabilita, ochrana mäkkých cieľov, kybernetická hrozba a ochrana údajov v rámci vyšetrovania trestnej činnosti.

Decembrový útok na vianočnom trhu v Berlíne opäť upozornil na závažné nedostatky našich informačných systémov, ktoré je potrebné urýchlene riešiť, najmä na úrovni EÚ, aby pohraničné orgány a orgány presadzovania práva jednotlivých štátov v teréne mohli svoju náročnú prácu vykonávať účinnejšie. Skutočnosť, že jednotlivé informačné systémy nie sú navzájom prepojené, čo útočníkom umožňuje používať viacnásobné totožnosti a pohybovať sa bez toho, aby boli odhalení, a to aj pri prekročení hraníc, a to, že členské štáty tieto informácie nezadávajú systematicky do príslušných databáz EÚ, sú nedostatkami praktického vykonávania, ktoré je potrebné urýchlene napraviť. Okrem toho je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie aj pokiaľ ide o opatrenia na presadzovanie práva na hraniciach a návrat osôb, ktorých žiadosti o azyl boli zamietnuté.

Pokiaľ ide o ochranu mäkkých cieľov, Komisia urýchli svoju činnosť zameranú na nadviazanie spolupráce medzi odborníkmi z členských štátov na účely výmeny najlepších postupov a schválenia štandardných usmernení.

Kybernetická hrozba, ktorej EÚ čelí, má rozsiahle mediálne pokrytie a táto správa sa zaoberá rôznymi oblasťami činnosti, ktoré už v tejto súvislosti prebiehajú. Toto zahŕňa prevenciu – prostredníctvom spolupráce s priemyslom s cieľom podporiť cielenú bezpečnosť a vykonávanie smernice o kybernetickej bezpečnosti – a podporu spolupráce medzi členskými štátmi a s medzinárodnými organizáciami a partnermi pri riešení aktuálnych kybernetických útokov. V nadchádzajúcich mesiacoch určia Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku opatrenia potrebné na to, aby sa na základe stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2013 zabezpečila účinná reakcia na tieto hrozby v celej EÚ.

Ochrana súkromia a osobných údajov fyzických osôb je kľúčovým základným právom, a teda základným prvkom akýchkoľvek krokov smerom k skutočnej bezpečnostnej únii. Smernica o ochrane údajov pre oblasť polície a trestného súdnictva prijatá v apríli 2016 zabezpečuje spoločnú vysokú úroveň ochrany údajov, a preto uľahčí bezproblémovú výmenu relevantných údajov medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov. Komisia v rámci svojho balíka týkajúceho sa ochrany údajov takisto začala revíziu smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, vďaka ktorej sa má rozsah pôsobnosti smernice rozšíriť na všetkých poskytovateľov elektronických komunikácií a jej ustanovenia majú byť zosúladené so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Návrhom by sa malo zabezpečiť súkromie elektronickej komunikácie a zároveň by sa ním mali stanoviť dôvody, na základe ktorých možno obmedziť rozsah pôsobnosti nariadenia o súkromí a elektronických komunikáciách, ako napríklad dôvody národnej bezpečnosti alebo vyšetrovania trestných činov.

II. POSILNENIE INFORMAČNÝCH SYSTÉMOV A INTEROPERABILITY

V správe predsedu Komisie Junckera o stave Únie v septembri 2016 a záveroch Európskej rady z decembra 2016 sa poukazuje na význam odstránenia súčasných nedostatkov v riadení informácií a zlepšenia interoperability a vzájomného prepojenia medzi existujúcimi informačnými systémami. Nedávne udalosti opäť zdôraznili naliehavú potrebu prepojiť existujúce databázy EÚ, v neposlednom rade aj preto, aby pohraničné orgány a orgány presadzovania práva v teréne mali k dispozícii nástroje, ktoré potrebujú na odhaľovanie krádeže identity. Napríklad páchateľ teroristického útoku v Berlíne v decembri 2016 používal aspoň 14 rôznych totožností a bol schopný prechádzať medzi členskými štátmi bez toho, aby bol odhalený. Je jednoznačne potrebné umožniť súčasné vyhľadávanie v existujúcich a budúcich informačných systémoch EÚ s použitím biometrických identifikačných znakov, aby teroristi a zločinci už viac nemohli takéto niečo robiť.

Komisia začala v tejto súvislosti v apríli 2016 pracovať na svojich návrhoch týkajúcich sa „silnejších a inteligentnejších informačných systémov pre hranice a bezpečnosť“. V rámci tejto činnosti sa zistili nedostatky vo funkciách existujúcich systémov, medzery v štruktúre správy údajov v EÚ, problémy so zložitým prostredím odlišne riadených informačných systémov a celková roztrieštenosť spôsobená tým, že existujúce systémy boli navrhnuté samostatne namiesto toho, aby boli zosúladené. Ako súčasť tohto procesu Komisia vytvorila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu, v ktorej sú zastúpené agentúry EÚ, členské štáty a príslušné zainteresované strany. V správe predsedu z 21. decembra 2016 sa uvádzajú predbežné zistenia skupiny, ktoré zahŕňajú prioritnú možnosť spočívajúcu vo vytvorení jednotného vyhľadávacieho portálu, ktorý by pohraničným orgánom a orgánom presadzovania práva jednotlivých štátov umožnil súčasne vyhľadávať v existujúcich databázach a informačných systémoch EÚ. V predbežnej správe sa takisto zdôrazňuje význam kvality údajov, keďže účinnosť informačných systémov závisí od kvality a formátu údajov, ktoré sa do nich zadávajú, a uvádzajú sa odporúčania na zlepšenie kvality údajov v systémoch EÚ prostredníctvom automatizovanej kontroly kvality údajov.

Komisia sa urýchlene bude zaoberať možnosťou vytvorenia jednotného vyhľadávacieho portálu a spolu s agentúrou EÚ pre prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov (eu-LISA) začne pracovať na portáli umožňujúcom súbežné vyhľadávanie vo všetkých príslušných systémoch EÚ, ktoré existujú. Do júna by mala byť dokončená súvisiaca štúdia ako základ pre navrhnutie a testovanie prototypu portálu pred koncom tohto roka. Komisia sa domnieva, že Europol by mal súbežne pokračovať v práci na systémovom rozhraní, ktoré umožní, aby úradníci jednotlivých členských štátov, ktorí pôsobia v prvej línii, mohli pri nahliadaní do vlastných vnútroštátnych systémov súčasne automaticky nahliadať aj do databáz Europolu.

Cieľom úsilia o zabezpečenie interoperability informačných systémov je prekonať súčasnú roztrieštenosť štruktúry EÚ pre správu údajov na kontrolu hraníc a bezpečnosť a odstrániť súvisiace nepokryté oblasti. Ak databázy využívajú spoločné úložisko údajov o totožnosti, ako sa predpokladá v návrhu systému vstup/výstup EÚ a navrhovanom systéme EÚ pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), môže byť jedna osoba zaregistrovaná v rôznych databázach len pod jednou totožnosťou, čo bráni používaniu rôznych falošných totožností. Ako prvý krok navrhnutý v predbežných zisteniach skupiny na vysokej úrovni Komisia požiadala agentúru eu-LISA, aby analyzovala technické a prevádzkové aspekty zavedenia spoločnej služby pre porovnávanie biometrických údajov. Takáto služba by umožnila vyhľadávanie v rôznych databázach na základe biometrických údajov, čo by mohlo odhaliť nepravé totožnosti, ktoré daná osoba používa v inom systéme. Skupina na vysokej úrovni by okrem toho mala teraz posúdiť, či je potrebné, technicky možné a primerané rozšíriť spoločné úložisko údajov o totožnosti, ktoré sa predpokladá pre systém vstup/výstup a systém ETIAS, aj na iné systémy. Okrem biometrických údajov uložených v službe pre porovnávanie biometrických údajov by takéto spoločné úložisko údajov o totožnosti zahŕňalo aj alfanumerické údaje o totožnosti. Skupina by mala predložiť svoje zistenia vo svojej záverečnej správe do konca apríla 2017.

Nedávne udalosti týkajúce sa bezpečnosti poukazujú na to, že je potrebné opätovne preskúmať otázku povinnej výmeny informácií medzi členskými štátmi. V návrhu Komisie z decembra 2016 zameranom na posilnenie Schengenského informačného systému sa po prvýkrát predpokladá povinnosť členských štátov vydávať zápisy o osobách, ktoré súvisia s teroristickými trestnými činmi. Je dôležité, aby spoluzákonodarcovia teraz spolupracovali na urýchlenom prijatí navrhovaných opatrení. Komisia je pripravená preskúmať, či by povinnosť výmeny informácií mala byť zavedená aj pre ďalšie databázy EÚ.

III. OCHRANA NAŠICH MÄKKÝCH CIEĽOV PRED TERORISTICKÝMI ÚTOKMI

Berlínsky útok je posledným útokom v EÚ zameraným proti tzv. mäkkým cieľom, čo sú zväčša civilné objekty, kde sa zhromažďuje veľké množstvo ľudí (napr. verejné priestory, nemocnice, školy, športové arény, kultúrne centrá, kaviarne a reštaurácie, nákupné strediská a dopravné uzly). Tieto miesta sú vo svojej podstate zraniteľné, je ťažké ich chrániť a vyznačujú sa vysokou pravdepodobnosťou veľkého počtu obetí v prípade útoku. Vzhľadom na všetky tieto dôvody ich uprednostňujú teroristi. Hrozba budúcich útokov na mäkké ciele vrátane dopravy zostáva vysoká, ako potvrdzujú dostupné posúdenia, vrátane správy Europolu o zmenách modu operandi organizácie Dá’iš.

V Európskom programe v oblasti bezpečnosti z roku 2015 a oznámení o bezpečnostnej únii z roku 2016 sa poukázalo na potrebu zvýšiť úsilie o zlepšenie bezpečnosti a využívanie inovačných detekčných nástrojov a technológií pri ochrane mäkkých cieľov. Komisia podporuje a podnecuje výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi pri vývoji lepších nástrojov na predchádzanie útokom na mäkké ciele a reakciu na tieto útoky. Výsledkom tejto činnosti sú operatívne príručky a usmernenia. Komisia v súčasnosti pripravuje, v úzkej spolupráci s odborníkmi z členských štátov, komplexnú príručku o bezpečnostných postupoch a vzoroch, ktoré sa vzťahujú na rôzne mäkké ciele (napr. nákupné strediská, nemocnice, športové a kultúrne podujatia). Cieľom je začiatkom roka 2017 vydať usmernenia pre členské štáty týkajúce sa ochrany mäkkých cieľov, ktoré budú založené na najlepších postupoch v členských štátoch.