SK Úradný vestník Európskej únie C 332/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Podpora tvorivosti, podnikania a mobility vo vzdelávaní a odbornej príprave“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2015/C 332/03)

Spravodajkyňa: Vladimíra DRBALOVÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. októbra 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Podpora tvorivosti, podnikania a mobility vo vzdelávaní a odbornej príprave“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. mája 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 508. plenárnom zasadnutí 27. a 28. mája 2015 (schôdza z 27. mája) prijal 88 hlasmi za, pričom 8 členovia hlasovali proti a 21 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV podporuje spoločnú iniciatívu Európskej komisie a trojice predsedníctiev Rady EÚ, ktorou sa chcú zamerať na podnikateľské vzdelávanie (1) a podporovať v Európe podnikateľské myslenie.

1.2. EHSV odporúča, aby sa členské štáty vrátili k strategickému rámcu európskej spolupráce vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), ktorý vychádza zo stále veľmi aktuálneho programu z Osla z roku 2006.

1.3. EHSV odporúča, aby členské štáty vypracovali vlastné stratégie podnikateľského vzdelávania alebo zapracovali podnikateľskú koncepciu do svojich štátnych stratégií celoživotného vzdelávania.

1.4. EHSV žiada o postupný rozvoj kľúčových kompetencií, ktoré sú vymedzené v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2006) (2), s cieľom prispieť k lepšej prispôsobivosti, zamestnateľnosti, sociálnemu začleneniu a mobilite.

1.5. Prechod zo školy do zamestnania alebo k samostatnej zárobkovej činnosti môžu uľahčiť kvalitné stáže, praxe, učňovské vzdelávanie, duálne systémy alebo iné formy učenia prácou, programy pre začínajúce podniky a podnikateľské inkubátory, dobrovoľníctvo a športové činnosti.

1.6. Treba zlepšiť postupy uznávania vedomostí nadobudnutých mimo školy a študenti, vyučujúci a zamestnávatelia musia byť zapojení do tvorby postupov uznávania a musia byť nimi motivovaní (3).

1.7. Podnikateľské vzdelávanie však treba vidieť v kontexte celkového spoločenského, a nielen podnikateľského prostredia. Podnikateľské zručnosti by mali byť súčasťou všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy, a to primerane už od útleho veku, tak aby ich bolo možné neustále rozvíjať vo všetkých učebných osnovách.

1.8. EHSV podporuje návrh Komisie určený členským štátom, aby v kontexte rámca kľúčových kompetencií vytvorili referenčný rámec podnikateľských kompetencií. Pomohlo by to zaistiť koordinovaný prístup v jednotlivých úrovniach vzdelávania a zohľadňovanie neformálneho a informálneho vzdelávania.

1.9. EHSV vyzýva členské štáty, aby zaviedli programy pre učiteľov, školiteľov a vedúcich pracovníkov sústavy vzdelávania, ktoré by boli zamerané na rozvoj podnikateľských zručností a postojov. Vzdelávacie zariadenia by na druhej strane mali ponúkať také študijné prostredie, ktoré podporuje podnikateľské myslenie a je otvorené širšiemu spoločenstvu.

1.10. EHSV by rád zdôraznil význam partnerstva rôznych aktérov (štátnej správy, škôl, podnikov, úradov práce a rodín), pričom vyzdvihuje hlavne úlohu sociálnych partnerov pri rozvoji odborných znalostí a prierezových kompetencií, ktoré zodpovedajú realite.

1.11. EHSV vyzýva členské štáty, aby využívali všetky dostupné programy a nástroje, ktoré podporujú podnikanie vo vzdelávaní a odbornej príprave, tvorivosť, inovácie a mobilitu. Vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytovala vhodnú podporu a pomoc pri uplatňovaní programu Erasmus+ a zabezpečila riadne fungovanie všetkých jeho nástrojov.

2. Európsky politický rámec

2.1. Jednou z priorít v záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 26. a 27. júna 2014, ako sa uvádza v ich prílohe I s názvom Strategický program pre úniu v časoch zmien, je pomôcť rozvíjať zručnosti, uplatňovať talenty a sprístupniť životné príležitosti pre všetkých podporou správnych zručností pre modernú ekonomiku a celoživotné vzdelávanie (4).

2.2. S cieľom prispieť k preskúmaniu stratégie Európa 2020 talianske predsedníctvo otvorilo politickú diskusiu o budúcej úlohe vzdelávania a odbornej prípravy v programoch rastu zavádzaných členskými štátmi a EÚ (5). Aj lotyšské predsedníctvo pokračuje v propagovaní digitálnych príležitostí a podpore podnikateľského vzdelávania hlavne na regionálnej úrovni (6).

2.3. V záveroch zo svojho zasadnutia 12. decembra 2014 Rada ministrov mládeže, vzdelávania, kultúry a športu zdôraznila, že podnikanie a vzdelávanie sú priority stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (7). Rozvoj podnikateľského myslenia môže byť značným prínosom v profesionálnej a životnej dráhe.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Zameranie na podnikateľské vzdelávanie predstavuje návrat k programu z Osla pre podnikateľské vzdelávanie v Európe (8), ktorý urýchľuje propagovanie podnikateľského myslenia v spoločnosti, a k strategickému rámcu európskej spolupráce vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (9).

3.2. Tvorivosť a inovácia sú kľúčové pre rozvoj podnikov a medzinárodnú konkurencieschopnosť Európy. Investície do vzdelávania a odbornej prípravy na rozvíjanie zručností zohrávajú dôležitú úlohu pri zvyšovaní rastu a konkurencieschopnosti. Prvou výzvou je presadzovať, aby všetci občania nadobudli „prierezové“ kľúčové spôsobilosti, napr. digitálne spôsobilosti, spôsobilosť naučiť sa učiť, iniciatívnosť, podnikavosť a kultúrne povedomie (10).

3.3. Aj konferencia SMTP o podpore začínajúcich podnikov pri vytváraní rastu a zamestnanosti (11) jasne ukázala, že o podnikateľskom vzdelávaní by sa malo uvažovať v kontexte všeobecnejšieho spoločenského prostredia. Podnikateľské prostredie by však malo smerovať k uľahčovaniu začatia podnikania, zmenšovaniu byrokracie a vytváraniu pracovných príležitostí. Podnety na rozhodovanie podnikať, začatie podnikania a jeho rozvoj sa môžu účinne spojiť s viacerými ďalšími aktívnymi opatreniami na trhu práce a treba ich vidieť v súvislosti so širším rámcom podpory podnikania a rozvoja podnikov.

3.4. Preskúmanie iniciatívy Small Business Act (12) predstavuje jedinečnú príležitosť na posilnenie väzieb medzi opatreniami zameranými na malé a stredné podniky a podnikateľským vzdelávaním s použitím všetkých dostupných nástrojov, napríklad programu COSME. Podpora zvyšovania kvalifikácie v malých a stredných podnikoch a všetkých foriem inovácie je jednou z 10 hlavných zásad vytvárania rovnakých podmienok činnosti malých a stredných podnikov v EÚ.

4. Kľúčové kompetencie

4.1. Cieľom začlenenia prvkov podnikateľského vzdelávania do vzdelávania a odbornej prípravy by malo byť to, že sa všetkým študujúcim bez ohľadu na pohlavie, sociálno-ekonomické zázemie alebo osobitné potreby poskytne príležitosť rozvíjať zručnosti a kompetencie potrebné na podnikanie.

4.2. Okrem základných zručností, ako je čítanie, písanie a počítanie, si podnikanie vyžaduje postupný rozvoj kľúčových kompetencií, ako sú vymedzené v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady (2006), vrátane zmyslu pre iniciatívu a podnikanie a schopnosti realizovať nápady. Zahŕňa tvorivosť, inovácie a prijímanie rizika, ako aj schopnosť plánovať a riadiť projekty so zámerom dosiahnuť ciele.

4.3. Komunikácia v cudzích jazykoch je osobitne dôležitá, ak sa má zabezpečiť, aby európski občania boli schopní slobodne sa pohybovať, pracovať a študovať v celej Európe, a pre mladých ľudí je čoraz významnejšia (13).

4.4. Digitálne podnikanie má v ére jednotného digitálneho trhu zásadný význam pri vytváraní nových pracovných miest, pri inovatívnych nápadoch a zoskupeniach, ktoré zrýchľujú inovačné tempo. EÚ musí vytvoriť politický rámec, ktorý bude podporovať znalosť informačných a komunikačných technológií (IKT) a nabádať členské štáty, aby sa jeden od druhého naučili, ako môžu zvýšiť počet absolventov so znalosťami IKT a zvýšiť ich kvalitu v súlade s potrebami podnikov.

4.5. Musíme využiť obrovský potenciál žien a preskúmať ich jedinečný prístup k vedeniu a riadeniu podnikov. Členské štáty by mali v úzkej spolupráci s príslušnými aktérmi uplatňovať programy zamerané na rozvoj obchodných a podnikateľských zručností a zapojenie podnikov vedených ženami do celosvetových dodávateľských reťazcov (14).

5. Ako podporovať podnikateľské myslenie

5.1. Podnikateľské zručnosti sú dôležité pre život všeobecne a umožňujú ľuďom lepšie ovplyvňovať svoju budúcnosť. Podnikateľské zručnosti by mali byť súčasťou všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy, a to primerane už od útleho veku, tak aby ich bolo možné neustále rozvíjať vo všetkých učebných osnovách.

5.2. Všetci žiaci by mali mať príležitosť zúčastniť sa na programoch pracovnej praxe, ktoré by pomohli rozvíjať tieto zručnosti, a nástroje na posudzovanie pokroku a preukazovanie nadobudnutia podnikateľských zručností by sa mali zameriavať na zlepšovanie kvality budúcich pracovných skúseností. Dobrým príkladom je fínsky pracovný program „Yrittäjyyskasvatus“, ktorý poskytuje školenia o podnikaní na rôznych úrovniach vzdelávania (15).

5.3. Podnikateľské vzdelávanie sa definuje ako „súbor formálneho vyučovania, ktoré informuje, školí a vzdeláva každého záujemcu o účasť na sociálno-ekonomickom rozvoji prostredníctvom praktických cvičení na podporu podnikateľského povedomia, vytvárania podnikov alebo rozvoja podnikania v malom“ (16).

5.3.1. Európa dnes vkladá všetku nádej do podpory a rozvoja duálneho systému a podobných foriem učenia prácou. Členské štáty, ktoré také systémy majú, dosahujú dlhodobo dobré výsledky a ich miera nezamestnanosti mladých ľudí je pod priemerom EÚ.

5.3.2. Stáže sú dôležitým prostriedkom na potláčanie nezamestnanosti a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a na zabezpečenie prechodu zo vzdelávania na trh práce. Zaradenie stáží do učebných plánov by sa malo viac podporovať (17).

5.3.3. Praxe, ktoré majú podporiť podnikateľský postoj zamestnancov, a podnikanie, ktoré sa opiera o podnety zamestnancov, resp. sociálne podnikanie môžu byť úspešnými príkladmi programov s účasťou zamestnancov zameraných na dosiahnutie hospodárskych a sociálnych cieľov organizácií, v ktorých pracujú.

5.3.4. Cenným prínosom k rozvoju zručností môže byť dobrovoľníctvo. Kľúčovými poskytovateľmi neformálneho vzdelávania sú mládežnícke organizácie. Svojimi vzdelávacími programami prispievajú k rozvoju viacerých prierezových kompetencií, ako je kolektívna práca, medziľudská komunikácia, zmysel pre iniciatívu a ochota riskovať. Mladí ľudia sa v nich môžu učiť na vlastných chybách v bezpečnom prostredí (na rozdiel od skutočného sveta podnikania).

5.4. V roku 2012 zverejnila Európska komisia správu s názvom Podnikateľské vzdelávanie na školách v Európe (18) zameranú na národné stratégie, učebné osnovy a vyučovacie výsledky. Podnikateľské vzdelávanie sa v súčasnosti podporuje vo väčšine európskych krajín na základe niekoľkých rozdielnych prístupov: 1. špecifické stratégie, resp. akčné plány zamerané výhradne na podnikateľské vzdelávanie; 2. rozsiahlejšie vzdelávacie alebo hospodárske stratégie, ktoré obsahujú ciele podnikateľského vzdelávania; 3. jednotlivé alebo opakujúce sa iniciatívy týkajúce sa podnikateľského vzdelávania.

5.5. Nie každý sa narodí podnikateľom. Podnikateľské myslenie len vytvára viac možností dosiahnuť úspech v profesionálnej a životnej dráhe a tých, ktorí majú talent na podnikanie a odvahu premeniť svojho podnikateľského ducha na činnosť, by bolo treba podporovať.

5.5.1. Podnikateľské inkubátory sú strediskami inovácií a podnikateľských činností. Nájdeme ich na mnohých vysokých školách a poskytujú bezpečné prostredie, v ktorom môžu študenti dostať profesionálne rady ako premeniť podnikateľské nápady na skutočnosť a môžu riskovať bez negatívneho dosahu a kultúry neúspechu. Študenti na ekonomických školách s inkubátormi sa môžu lepšie zapojiť do činnosti začínajúceho podniku alebo začať vlastné podnikanie.

5.5.2. Podnikateľské zručnosti možno tiež získať v programoch rozvoja zručností, ktoré sa uplatňujú mimo verejných sústav vzdelávania. Tieto programy môžu zahŕňať mentorstvo a vyučovanie skúsenými školiteľmi, podnikateľmi a odborníkmi na podnikanie. Tí pomáhajú nielen odovzdávať potenciálnym podnikateľom cenné podnikateľské know-how, ale umožňujú im tiež vytvoriť sieť kontaktov s existujúcimi podnikmi a podnikateľmi.

5.5.3. Školenia na získanie podnikateľských zručností poskytované obchodnými a priemyselnými komorami v celej Európe ukazujú rozmanitosť spôsobov vyučovania a praxe, ktoré ľuďom pomáhajú hľadať a uskutočňovať podnikateľské zámery, nájsť a obstarať potrebné zdroje a preberať riziká spojené s podnikaním: Entrepreneurial Skills Pass (Rakúsko) (19), Startup@campus (Belgicko) (20), Incuba’School (Francúzsko), Long night of Startups (Nemecko) (21), New Entrepreneurs Day (Španielsko) a Bright & Young (Belgicko) (22).

5.6. Avšak aj iní aktéri a organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať kľúčovú úlohu tým, že účinne prispejú k uplatňovaniu a realizácii iniciatív zameraných na propagáciu podnikania a podporu podnikateľského myslenia. Jedným z príkladov je fínska nadácia „Startup Sauna“ (23), ktorú založili fínski podnikatelia v spolupráci s niekoľkými verejnými subjektmi.

6. Ako posudzovať podnikateľské zručnosti a zvýšiť ich transparentnosť

6.1. Pretrvávajúce ťažkosti s uznávaním a transparentnosťou zručností a kvalifikácií obmedzujú rozvoj správnej kombinácie zručností a kvalifikácií, ako aj mobilitu potrebnú na dosiahnutie väčšieho súladu medzi zručnosťami a pracovnými miestami, ktorý je potrebný na zvýšenie konkurencieschopnosti a prosperity.

6.2. Na európskej úrovni bol stanovený súbor nástrojov s cieľom uľahčiť spoluprácu vďaka transparentnosti a uznávaniu zručností a kompetencií nadobudnutých odborným vzdelávaním a prípravou a vysokoškolským vzdelávaním v celej EÚ (24).

6.3. Okrem týchto nástrojov si viaceré iniciatívy kladú za cieľ prekonať nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, konkrétne európsky rámec pre zručnosti, znalosti a zamestnanosť (ESCO) a prehľad zručností EÚ. Na podporu mobility máme aj rámec Europass, ktorý zahŕňa životopis Europass a Európsky znalostný pas, a nedávno zrevidovanú smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií (25).

6.4. Zabezpečenie väčšieho súladu medzi európskym kvalifikačným rámcom (EQF), európskymi systémami prenosu kreditov (ECTS a ECVET) a viacjazyčnou klasifikáciou európskych zručností, kvalifikácií a zamestnaní (ESCO) by pomohlo zabezpečiť uznávanie kvalifikácií, overovanie neformálneho a informálneho vzdelávania a poskytovania celoživotného poradenstva. Tento proces musí zostať komplexný a mal by byť sprevádzaný vyhodnotením rôznych používaných nástrojov, aby sa zabezpečila ich efektívnosť.

6.5. Oznámenie o prehodnotení vzdelávania (26) obsahuje aj potrebu uznávať, hodnotiť a overovať zručnosti, ktoré ľudia získajú mimo školy a tak poskytovať profil zručností pre potenciálnych zamestnávateľov. Uznávanie kvalifikácií získaných mimo školy je dôležité pri posudzovaní uchádzača o pracovné miesto, avšak posudzovanie a overovanie takýchto zručností by nemalo byť iba úlohou zamestnávateľov.

6.6. Politiky a rámce na podporu prenosnosti kvalifikácií okrem toho vo všeobecnosti súvisia s platnými právnymi predpismi a pri mnohých ide o štátne iniciatívy za uznávanie predchádzajúceho štúdia na úrovni členských štátov. Systematické skúmanie a monitorovanie týchto štátnych iniciatív by sa malo zamerať na určenie osvedčených postupov a propagáciu vzájomného učenia a všeobecných zásad (27).

6.7. EHSV podporuje návrh Komisie vytvoriť referenčný rámec podnikateľských kompetencií v kontexte rámca kľúčových kompetencií a rozdeliť kompetencie na jednotlivé základné zložky podľa deskriptorov a úrovní výsledkov stanovených v EQF. To pomôže zabezpečiť koordinovaný prístup k jednotlivým úrovniam vzdelávania a zohľadňovanie neformálneho a informálneho vzdelávania.

6.8. EHSV oceňuje nasledujúce dve spoločné iniciatívy Európskej komisie a OECD:

1. Entrepreneurship 360, ktorá je zameraná na posilnenie podnikateľského ducha v školách, technických inštitúciách a inštitúciách odbornej prípravy a poskytuje voľne dostupný nástroj sebahodnotenia, ktorý bude podporovať inštitúcie a jednotlivých učiteľov tým, že im pomôže rozvíjať ich stratégie a postupy s cieľom podporovať podnikanie (28).

2. HEInnovate, čo je online nástroj, ktorý pomáha vysokým školám podporovať myslenie v medzinárodnom kontexte vyznačujúce sa väčšou podnikavosťou a inovatívnosťou (29).

7. Úloha učiteľov, školiteľov a vedúcich pracovníkov sústavy vzdelávania

7.1. Učitelia a pedagógovia zohrávajú kľúčovú úlohu pri uľahčovaní učenia a šírení nápadov. Integrovanie nových vzdelávacích postupov a vyučovacích technológií do tried nie je jednoduchá úloha a bude si vyžadovať kvalifikovaných učiteľov, aby viedli proces zmien (30). Musia propagovať alternatívne a neformálne prístupy k vzdelávaniu a uplatňovať individuálny prístup.

7.1.1. Kvalita učiteľov a mentorov má zásadný význam pri zabezpečovaní úspechu a účinnosti podnikateľských vzdelávacích programov. V tomto ohľade potenciálni podnikatelia, ktorí sa nachádzajú v počiatočnej fáze svojho podnikateľského života, oceňujú hlavne skúsenosti a know-how napríklad skúsených učiteľov a skúsenejších podnikateľov, ktorí sa môžu podeliť o vlastné skúsenosti (31).

7.1.2. Jedným z príkladov účinnosti podnikateľských vzdelávacích programov je program realizovaný írskou nadáciou podnikateľskej výučby (Irish National Foundation for Teaching Entrepreneurship (32)), ktorá ponúka intenzívne školenia pre školiteľov, aby stredoškolských učiteľov a pracovníkov, ktorí sa venujú mládeži, vybavila zručnosťami a zdrojmi potrebnými na úspešnú podnikateľskú prípravu mladých ľudí. Úspešní absolventi programu získajú kvalifikáciu „Certified Entrepreneurship Trainer (CET)“.

7.1.3. Iným príkladom je holandský akčný program podnikania a vzdelávania, ktorého cieľom je posilniť podnikateľského ducha a podnikateľské myslenie študentov tým, že sa do holandskej sústavy vzdelávania zakotvia podnikateľské zručnosti a znalosti (33). Program tvoria rôzne zložky, ktorých účelom je ponúkať jednak širokú škálu aktivít zameraných na rozvoj podnikateľských zručností študentov v rôznych fázach ich vzdelávania, a jednak školenia pre učiteľov, ktoré im majú uľahčiť podnikateľské vzdelávanie.

7.2. Učitelia, školitelia a vedúci pracovníci sústavy vzdelávania by sa mali snažiť rozvíjať vlastnú tvorivosť a inovatívne prístupy, zatiaľ čo školy by mohli ponúkať vzdelávacie prostredie, ktoré podporuje podnikateľské myslenie a je otvorené širšiemu spoločenstvu.

7.3. V júni 2013 zverejnila Komisia príručku pre pedagógov, ktorá obsahuje zoznam základných zásad pre učiteľov vyučujúcich podnikanie, zásad hodnotenia kvality výsledkov vzdelávania, medziodborového vyučovania, prípravného a priebežného vzdelávania učiteľov, mentorstva a inovácie v podnikateľskej pedagogike a predkladania kľúčových posolstiev praktických príkladov (34).

7.3.1. Školiace strediská na prípravu učiteľov podnikania by mali vypracovať jasnú koncepciu vzdelávania, vďaka ktorej by učitelia získali schopnosti vyučovať aj s ohľadom na potreby trhu práce. Vzdelávanie podporujúce podnikateľské myslenie sa do študijného programu musí začleniť ako horizontálny prístup a interdisciplinárny predmet.

7.3.2. Školiace programy na prípravu učiteľov podnikania by mali motivovať budúcich učiteľov, aby rozvíjali vlastné podnikateľské znalosti, zručnosti a postoje.

7.3.3. Mal by sa podporovať rozvoj bezplatných a voľne dostupných digitálnych a internetových nástrojov na vyučovanie podnikateľských zručností a skúmanie možností spolupráce s užívateľmi produktov s otvoreným zdrojovým kódom na propagáciu voľne dostupných podnikateľských nástrojov a školení o takýchto nástrojoch.

7.3.4. Dôležitá je mobilita pedagógov v celej Európe, hlavne vo vyššom vzdelávaní, prostredníctvom európskeho programu celoživotného vzdelávania alebo ďalších nástrojov, ktoré boli špeciálne vytvorené na tento účel. Väčšia mobilita a výmena skúseností v Európe je potrebná nielen medzi vysokými školami, ale tam, kde je to vhodné, aj medzi akademickou obcou a podnikateľskou sférou. Treba vyvinúť programy, ktoré pedagógom umožnia stráviť čas v iných inštitúciách alebo súkromnom sektore, aby sa mohli skutočne angažovať, vzdelávať a rozvíjať.

8. Zásada partnerstva

8.1. S podnikmi by sa mala konzultovať formulácia vzdelávacích činností týkajúcich sa podnikania. To je nevyhnutné, ak sa má zabezpečiť, aby absolventi boli vybavení zodpovedajúcimi zručnosťami, ktoré potrebujú k úspechu. Podniky by sa mali vyzývať, aby sa viac zapojili do odbornej prípravy manažérov a pracovníkov v oblasti podnikania, spolupráce a účasti na riadení organizácií. Podniky by tiež mali školiť svojich pracovníkov v potrebných zručnostiach, nových poznatkoch a v rozhodnutiach v takých pracovných podmienkach, ktoré im umožňujú prístup k týmto programom odbornej prípravy. Okrem toho by mali spolupracovať so vzdelávacou komunitou, aby sa mladí ľudia mohli učiť o trhu práce a sami sa na ňom uplatniť.

8.2. Mimoriadne dôležitá je väzba medzi odborovými organizáciami a mladými ľuďmi v oblasti vzdelávania. Odbory sa môžu zúčastňovať na príprave mladých ľudí v pracovnom prostredí odlišnom od škôl a vzdelávacích stredísk. Najskúsenejší a najkvalifikovanejší pracovníci môžu s mladými pracovníkmi, stážistami a dobrovoľníkmi pracovať ako školitelia a mentori alebo sa môžu stať učiteľmi v osobitných učňovských strediskách. Tieto väzby s podnikmi sú dôležité pri vzdelávaní mladých ľudí o fungovaní trhu práce a priemyselných vzťahoch. Odborové organizácie učiteľov sú neodmysliteľným zdrojom, s ktorým sa musí pracovať pri účinnej tvorbe politiky vo vzdelávaní a odbornej príprave, ale vzťahy s podnikmi sú rozhodujúce.

8.3. V kontexte sociálneho partnerstva sa organizácie zamestnávateľov a zamestnancov musia zapojiť predovšetkým do vytvárania štátnych stratégií celoživotného vzdelávania a akčných plánov na vykonávanie záruk pre mladých ľudí. EHSV podporuje rámec opatrení v prospech zamestnanosti mladých ľudí (35), ktorý vypracovali sociálni partneri.

8.4. Je veľmi dôležité zabezpečiť zapojenie organizácií občianskej spoločnosti. Rôznym organizáciám občianskej spoločnosti (so zameraním na ženy, mladých ľudí, rodiny, zdravotne postihnuté osoby, menšiny a iné skupiny) by to umožnilo účinnejšie sa zameriavať na potreby a priority konkrétnych skupín občanov v sústave vzdelávania a na trhu práce.

8.5. Ako sa už spomenulo v inom stanovisku výboru, rodina zohráva naďalej významnú úlohu (36).

9. Účinné využívanie doterajších a nových programov

9.1. Erasmus+ (37) je nový program Komisie na podporu vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu na roky 2014 – 2020, ktorého cieľom je zlepšiť zručnosti a zamestnateľnosť a takisto zmodernizovať vzdelávanie, odbornú prípravu a prácu s mládežou. Tento sedemročný program bude mať rozpočet 14,7 miliardy EUR, čo predstavuje zvýšenie súčasnej úrovne výdavkov o 40 % a odráža záväzok EÚ investovať do týchto oblastí. Erasmus+ umožní viac ako štyrom miliónom Európanov študovať, získať pracovné skúsenosti a vykonávať dobrovoľnícku prácu v zahraničí. Ide o významný krok vpred, pokiaľ ide o podporu podnikateľského vzdelávania, napríklad aj nabádaním na integráciu spolupráce medzi sektorom vzdelávania a podnikateľským odvetvím do znalostných aliancií pre vysokoškolské vzdelávanie a do aliancií sektorových zručností pre odborné vzdelávanie a prípravu.

9.2. Sú aj ďalšie programy a nástroje na podporu podnikateľského vzdelávania v EÚ: ESF (38) , Európsky rámec pre zručnosti, znalosti a zamestnanosť (ESCO) (39) , COSME (40) , Horizont 2020 (41) , Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (42) a Tvorivá Európa (43).

V Bruseli 27. mája 2015 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Pozri definíciu uvedenú v bode 5.3.

(2) Odporúčanie 2006/962/ES z 18. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006. s. 10).

(3) Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 31.

(4) EUCO 79/14, p. 15.

(5) Program talianskeho predsedníctva „Europe – A fresh start“, s. 72.

(6) Konferencia lotyšského predsedníctva, Riga 11. a 12. februára 2015: „Entrepreneurship in regions to strengthen the European Union’s competitiveness“.

(7) Závery Rady o výchove k podnikaniu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy z 12. decembra 2014 (Ú. v. EÚ C 17, 20.1.2015, s. 2).

(8) Oslo Agenda for Entrepreneurship Education in Europe, 2006: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/education-training-entrepreneurship/policy-framework/2006-conference/index_en.htm

(9) Závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) (Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2).

(10) V súlade so 4. strategickým cieľom rámca ET 2020, ktorým je „posilňovanie tvorivosti a inovácie vrátane podnikavosti na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy“ (závery Rady z 12. mája 2009).

(11) 35. zasadnutie Strediska EHSV na monitorovanie trhu práce, 13. november 2014.

(12) COM(2008) 394.

(13) Strategický rámec Komisie: 1. barcelonský cieľ dohodnutý v roku 2002 najvyššími predstaviteľmi krajín a vlád; 2. štát a vláda. Oznámenie z roku 2008 s názvom Mnohojazyčnosť – prínos a záväzok načrtáva činnosť Komisie v tejto oblasti.

(14) Research Report 2013, Entrepreneurs: What can we learn from them?, časť 2/3 – Inspiring female entrepreneurs. CIPD (Chartered Institute of Personnel and Development).

(15) Usmernenia o podnikateľskom vzdelávaní, fínske ministerstvo vzdelávania, Helsinky (2009).

Prieskum podnikania za rok 2012, fínske ministerstvo zamestnanosti a hospodárstva (2012).

(16) Pozri definíciu Unesco a UNEVOC.

(17) Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 36.

(18) Entrepreneurship Education at School in Europe, Eurydice, apríl 2012.

(19) Entrepreneurial Skills Pass, Rakúsko.

(20) Startup@Cambus, Belgicko.

(21) Long night of Startups, Nemecko.

(22) Bright and Young, Belgicko.

(23) Uusi Startup-säätiö vauhdittamaan suomalaisia kasvuyrityksiä, Teknologiateollisuus, Helsinki 2012.

(24) Hlavným nástrojom je európsky kvalifikačný rámec (EQF), ktorý sa vzťahuje na všetky druhy a úrovne kvalifikácie. Medzi nástroje odbornej prípravy a vzdelávania patrí aj európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) a európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET). Nástroje vysokoškolského vzdelávania zahŕňajú európske normy a usmernenia na zabezpečenie kvality vyššieho vzdelávania (EGS) a európsky systém prenosu a započítavania kreditov (ECTS).

(25) Smernica 2013/55/EÚ.

(26) COM(2012) 669 final.

(27) Vychádza sa z nadchádzajúcej správy Eurofound (2015): Youth Entrepreneurship in Europe, EF 1507.

(28) The OECD Entrepreneurship 360 project.

(29) HEInnovate.

(30) Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 31.

(31) Vychádza sa z nadchádzajúcej správy Eurofound (2015): Youth Entrepreneurship in Europe, EF 1507.

(32) Program NFTE.

(33) Voortgangsrapportage Programma onderwijs en ondernemerschap a Landbouw en Innovatie, Brief Onderwijs en Ondernemerschap.

(34) Sprievodca „Entrepreneurship education – A guide for Educators“, ktorý ICF GHK pripravila pre Európsku komisiu, GR pre podnikanie a priemysel.

(35) Framework of Action on Youth Employment.

(36) Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 1.

(37) Erasmus+ (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).

(38) ESF.

(39) ESCO.

(40) http://ec.europa.eu/cip/cosme/index_en.htm

(41) http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home&video=none

(42) COM(2013) 144 final.

(43) Tvorivá Európa.