Zhrnutie Toto oznámenie je zhrnutím posúdenia Komisie týkajúceho sa návrhov rozpočtových plánov (NRP) na rok 2017, ktoré predložilo 18 členských štátov eurozóny mimo rámca programu makroekonomických úprav (EZ-18), ako aj plánov nezmenenej politiky, ktoré predložila Litva a Španielsko z dôvodu pôsobenia dočasných vlád v týchto krajinách v čase predkladania návrhov. V súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013 Komisia posúdila tieto plány a celkovú rozpočtovú situáciu a zámery fiškálnej politiky v eurozóne ako celku. Celkové posúdenie návrhov rozpočtových plánov na rok 2017 a súhrnné zámery fiškálnej politiky v eurozóne možno zhrnúť takto: 1.Plány členských štátov naznačujú pokračujúci pokles súhrnného celkového rozpočtového deficitu v eurozóne v kontexte oživenia, ktoré je stále krehké a ktoré charakterizuje niekoľko rizík znižovania rastu. Po poklese z úrovne 2,0 % HDP v roku 2015 na 1,8 % HDP v tomto roku by mal súhrnný deficit podľa plánu v roku 2017 ďalej klesnúť na úroveň 1,5 % HDP. Súhrnný pomer dlhu k HDP, ktorý dosiahol vrchol v roku 2014, by sa mal podľa predložených NRP mierne znížiť z úrovne tesne nad 90 % HDP v tomto roku na úroveň 89 % HDP v roku 2017. To zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2016 o 0,2 % HDP, ktoré potom v roku 2017 zostane vo všeobecnosti nezmenené. 2.V porovnaní so strednodobými plánmi uvedenými v programoch stability z jari 2016 bolo plánované zníženie deficitu v roku 2017 upravené nadol a v eurozóne by malo byť nižšie o 0,2 percentuálneho bodu, aj keď v roku 2016 vychádza z mierne nižšieho deficitu, než sa predpokladalo na jar 2016. 3.Komisia vo svojej prognóze z jesene 2016 vo všeobecnosti potvrdzuje makrofiškálne vyhliadky vyplývajúce z NRP. Predpokladá sa mierne oslabenie rastu reálneho HDP z 1,7 % v tomto roku na 1,5 % v roku 2017, zatiaľ čo negatívna produkčná medzera by podľa očakávaní mala naďalej klesať na úroveň 0,5 % potenciálneho HDP. Komisia na rok 2017 takisto predpokladá podobné zníženie celkového deficitu, ako sa uvádza v NRP (o 0,3 percentuálneho bodu), ako aj rovnaké celkové saldo na úrovni –1,5 % HDP. Komisia predpokladá, že súhrnný pomer dlhu k HDP sa v poradí už druhý rok v roku 2016 zníži na 90 % a v roku 2017 ďalej klesne na 89 %, čo je v súlade s plánmi stanovenými v NRP. 4.Podobne ako v roku 2015 sú rozpočtové pozície členských štátov podporované výraznými poklesmi nákladov na prijaté úvery a pôžičky. Dočasné úspory z nízkych úrokových platieb sa môžu použiť podľa fiškálnej pozície daného členského štátu, čo sa premietne do nižších deficitov v krajinách s veľkými rozpočtovými nerovnováhami a čo zároveň umožní väčšie zvýšenie budúcich súvisiacich výdavkov, ak bude k dispozícii fiškálny priestor. 5.Na súhrnnej úrovni sa v NRP a prognóze Komisie poukazuje na zámery fiškálnej politiky eurozóny, ktoré sú v rokoch 2014 – 2017 vo všeobecnosti neutrálne, pričom bude naďalej pokračovať prerušenie fiškálnej konsolidácie, ku ktorému došlo v roku 2013. Zámery fiškálnej politiky sa stali v rokoch 2014 – 2015 vo všeobecnosti neutrálnymi a v roku 2016 v dôsledku oživenia hospodárstva mierne expanzívnymi. Na rok 2017 sa v súhrne NRP členských štátov aj v prognóze Komisie poukazuje na zámery fiškálnej politiky, ktoré sú opäť vo všeobecnosti neutrálne. To by sa malo posudzovať na základe dvojitých cieľov krátkodobej makroekonomickej stabilizácie a dlhodobej udržateľnosti verejných financií. 6.Ako sa uvádza v sprievodnom oznámení Komisie „Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky v eurozóne“, v tomto okamihu možno vzhľadom na pomalé oživovanie hospodárstva a riziká v makroekonomickom prostredí argumentovať v prospech mierne expanzívnych zámerov fiškálnej politiky v eurozóne ako celku. Za navrhnutie takýchto primeraných zámerov fiškálnej politiky pre eurozónu sú však individuálne a kolektívne zodpovedné členské štáty. Tento prístup sa odzrkadľuje aj v navrhovanom odporúčaní týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na roky 2017 – 2018. 7.Analýza primeranosti zámerov fiškálnej politiky v eurozóne nie je iba otázkou označenia a výšky rozpočtového salda, ale do veľkej miery aj kvality a štruktúry verejných financií, ktoré k nim vedú. Na všeobecnej úrovni sa výrazná zmena štruktúr daňových príjmov neplánuje, zatiaľ čo štruktúra výdavkov takisto vykazuje len obmedzený pokrok smerom k tomu, aby viac podporovali rast, pričom stále nedochádza k oživeniu kapitálových výdavkov ako podielu na HDP. Zlepšeniami na úrovni vnútroštátneho fiškálneho riadenia okrem iného aj zavedením efektívneho preskúmania výdavkov by sa navyše mohli podporiť verejné výdavky podporujúce rast. 8.Posúdenie Komisie týkajúce sa plánov jednotlivých členských štátov možno zhrnúť takto: O žiadnom z NRP na rok 2017 sa nezistilo, že by bol v mimoriadne závažnom nesúlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Vo viacerých prípadoch však Komisia zistila, že plánované fiškálne úpravy buď nespĺňajú požiadavky Paktu stability a rastu, alebo hrozí, že ich nebudú spĺňať. Konkrétne: Stanoviská k NRP pätnástich krajín, ktoré podliehajú preventívnej časti Paktu stability a rastu: – v prípade piatich krajín (Nemecko, Estónsko, Luxembursko, Slovensko a Holandsko) Komisia dospela k záveru, že ich NRP sú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017. – v prípade štyroch krajín (Írsko, Lotyšsko, Malta a Rakúsko) Komisia dospela k záveru, že ich NRP sú vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017. V prípade týchto krajín by plány mohli viesť k určitej odchýlke od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu (SRC) každej krajiny. – v prípade šiestich krajín (Belgicko, Taliansko, Cyprus, Litva, Slovinsko a Fínsko) hrozí, že ich NRP nebudú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017. Výsledkom NRP týchto členských štátov by mohla byť značná odchýlka od postupu úprav smerom k príslušnému strednodobému cieľu. Fínsko však požiadalo o uplatnenie doložky o štrukturálnej reforme a investičnej doložky. Komisia pri posudzovaní oprávnenosti Fínska na doložku, ktoré môže následne ovplyvniť posúdenie súladu, zohľadní neistotu v súvislosti s odhadmi produkčnej medzery. V prípade Litvy bola do NRP založeného na scenári nezmenenej politiky zahrnutá žiadosť o uplatnenie doložky o štrukturálnej reforme. Komplexné posúdenie Fínska aj Litvy týkajúce sa možnej oprávnenosti na flexibilitu sa uskutoční v bežnom cykle Európskeho semestra v kontexte posudzovania programu stability na rok 2017. Stanoviská k NRP troch krajín, ktoré v súčasnosti podliehajú nápravnej časti Paktu stability a rastu (t. j. krajín, ktoré sú predmetom postupu pri nadmernom deficite): – v prípade Francúzska Komisia dospela k záveru, že jeho NRP je vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017, keďže sa v prognóze Komisie z jesene 2016 predpokladá, že celkový deficit bude v roku 2017 mierne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, existuje však výrazný nedostatok fiškálneho úsilia v porovnaní s odporúčanou úrovňou a na základe nezmenenej politiky by náprava v roku 2018 nebola trvalá. – v prípade Španielska Komisia dospela k záveru, že hrozí, že jeho NRP nebude v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017. Hoci Komisia uznáva, že tieto predpoklady sú založené na scenári nezmenenej politiky, vo svojej prognóze na rok 2017 predpokladá, že strednodobý cieľ celkového deficitu ani odporúčané fiškálne úsilie sa dosiahnuť nepodarí. – v prípade Portugalska sa zistilo, že hrozí, že jeho NRP nebude v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na rok 2017, hoci predpokladaná odchýlka prekročí prahovú hodnotu stanovenú pre značnú odchýlku len veľmi tesne. Preto sa zdá, že za predpokladu prijatia potrebných fiškálnych opatrení budú riziká obmedzené. Portugalsko, ktoré v súčasnosti podlieha nápravnej časti, dodrží podľa predpokladov v tomto roku odporúčanú referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Preventívnej časti by mohlo začať podliehať od roku 2017, ak dosiahne včasnú a udržateľnú nápravu nadmerného deficitu. Portugalsko a Španielsko predložili v polovici októbra svoje NRP, ako aj správy o opatreniach prijatých v reakcii na rozhodnutia Rady o upozornení prijaté 8. augusta 2016 v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy. Komisia medzitým tieto dokumenty posúdila a zapojila sa do štruktúrovaného dialógu s Európskym parlamentom. Komisia dospela k záveru, že postupy pri nadmernom deficite v obidvoch členských štátoch by sa mali pozastaviť. Dôvod, na základe ktorého sa vyžadoval návrh Komisie na pozastavenie časti európskych štrukturálnych a investičných fondov, už preto neexistuje a žiadny takýto návrh sa nepredloží.