Oznámenie Komisie Rade, Európskemu Parlamentu, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚ - Upevnenie vnútorného trhu elektronickej komunikácie {SEK(2006) 86} /* KOM/2006/0028 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 6.2.2006 KOM(2006) 28 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚUpevnenie vnútorného trhu elektronic kej komunikácie {SEK(2006) 86} OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní trhov podľa regulačného rámca EÚUpevnenie vnútorného trhu elektronickej komunikácie Úvod Regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu pripravený v roku 2002 zahŕňal významnú reorganizáciu regulačného prístupu, pričom novým spôsobom spojil reguláciu špecifickú pre sektor s právnymi predpismi v oblasti hospodárskej súťaže. Predchádzajúci, mechanickejší prístup k regulácii bol nahradený ekonomickým prístupom, v ktorom je regulácia založená na zásadách právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže . Tento prístup vyžaduje, aby národné regulačné orgány (NRO) uskutočnili „preskúmanie trhov“ a určili, či má byť konkrétny trh regulovaný. V prípade, že je daný trh citlivý na reguláciu ex ante a regulačný orgán zistí, že jeden alebo viac podnikov má významný vplyv na trhu čiže „VVT“ (čo zodpovedá „dominantnosti“ podľa právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže) na uvedenom trhu, musí nariadiť primeranú reguláciu. Naopak, regulácia sa nesmie nariadiť, alebo existujúca regulácia sa musí zrušiť, ak sa zistí, že žiadny podnik nemá VVT. Komisia starostlivo dozerá na proces preskúmania trhu na základe konzultačného mechanizmu Spoločenstva, ktorý bol ustanovený v článku 7 rámcovej smernice. Cieľom regulačného rámca, ktorého jadro tvorí konzultačný mechanizmus Spoločenstva, je podporovať hospodársku súťaž, investovanie a inovácie, a takto pomôcť splniť ciele stanovené v Agende i2010, stratégii Komisie na podporu rastu a pracovných miest v komunikačnom sektore, a aktualizovanej Lisabonskej agende v oblasti rastu a zamestnanosti. Toto oznámenie hodnotí fungovanie konzultačného mechanizmu Spoločenstva v oblasti elektronickej komunikácie a doteraz získané skúsenosti s jeho uplatňovaním. V prvých dvoch rokoch svojej existencie konzultačný mechanizmus podľa článku 7 umožnil Komisii hlboko preniknúť do vývoja na trhoch s elektronickou komunikáciou v EÚ. Tento proces nie je, žiaľ, stále dokončený, ale Komisia sa napriek tomu domnieva, že je vhodné podeliť sa o tieto znalosti so širšou verejnosťou. Závery uvedené v tomto oznámení sú prvým zhodnotením postupov a zistení týkajúcich sa tohto nového nástroja. Poskytujú vstupy pre pripravované preskúmanie regulačného rámca v roku 2006, vrátane odporúčania Komisie týkajúceho sa príslušných trhov. Postupy podľa článku 7: Prehľad Konzultačný mechanizmus podľa článku 7 má tri hlavné ciele: (i) zabezpečiť jednotnú reguláciu v celej EÚ na základe zásad právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže; (ii) obmedziť reguláciu na trhy, na ktorých pretrváva zlyhanie trhu; a (iii) vniesť viac transparentnosti do regulačného procesu. Tieto postupy teda slúžia ako nástroj na upevnenie vnútorného trhu elektronickej komunikácie. Článok 7 rámcovej smernice[1] vyžaduje, aby národné regulačné orgány (NRO) informovali Komisiu a iné NRO o svojich zisteniach, pokiaľ ide o vymedzenie trhu a analýzu VVT, a o regulačných povinnostiach, ktoré majú v úmysle zaviesť (alebo zrušiť) (ich „navrhované opatrenia“). Komisia má potom jeden mesiac na posúdenie oznámenia navrhovaných opatrení („prvá fáza“ postupu). Prevažná väčšina prípadov sa vybaví v priebehu tohto jedného mesiaca tým, že sa príslušnému NRO zašle list, ktorý môže obsahovať návrhy Komisie, ako by sa príslušné opatrenia mohli ďalej zlepšiť. V prípadoch, keď sa Komisia domnieva, že z hľadiska vymedzenia trhu alebo analýzy VVT by navrhované opatrenia predstavovali prekážku jednotnému trhu, alebo ak má vážne pochybnosti o zlučiteľnosti opatrení s právnymi predpismi Spoločenstva (a najmä cieľmi spoločnej politiky, ktoré by mali sledovať všetky NRO),[2] môže vykonať podrobnejšie šetrenie trvajúce ďalšie dva mesiace („druhá fáza“). Ak by sa obavy Komisie po tomto dôkladnom prešetrení potvrdili, Komisia môže požiadať NRO, aby odvolal navrhované opatrenia (rozhodnutie o „vetovaní“) a prípadne neskôr znovu predložil príslušnú analýzu trhu. Z dôvodov transparentnosti Komisia doteraz prijala rozhodnutie v každom prípade, dokonca aj vtedy, keď nemala žiadne pripomienky. Posilnená spolupráca a transparentnosť Komisia a národné regulačné orgány Konzultačný mechanizmus podľa článku 7 vyžaduje úzku spoluprácu medzi Komisiou a NRO a medzi jednotlivými NRO. Pred predložením oznámenia sa NRO môžu neformálne stretnúť s Komisiou, aby prezentovali hlavné prvky svojej analýzy. Takéto stretnutia pred predložením oznámenia umožňujú Komisii a NRO určiť a prerokovať problémy osobitného významu v ranom štádiu. Komisia využíva tieto príležitosti aj na to, aby poskytla NRO usmernenie, aké informácie a akú úroveň analýzy si vyžaduje podpora ich záverov. Oznámenia NRO zvyčajne obsahujú všetky prvky nimi navrhovaných opatrení spolu, hoci niektoré NRO vykonávajú oznámenia v dvoch štádiách, pričom prostriedky nápravy nasledujú po analýzach trhu. Komisia poznamenáva, že v druhom prípade dochádza k zbytočnému predĺženiu regulačného procesu. Komisia môže po obdržaní oznámenia písomne požiadať príslušný NRO o ďalšie konkrétne informácie . NRO majú právo stiahnuť oznámenie kedykoľvek v priebehu konania. Úloha ďalších zúčastnených strán Regulačný rámec zabezpečuje „vnútroštátnu“ konzultáciu , počas ktorej všetky zúčastnené strany majú príležitosť vyjadriť svoje pripomienky k analýze a návrhom regulácie NRO. Ako primárny hovorca všetkých zainteresovaných skupín NRO informuje Komisiu o názoroch tretích strán. Komisia prijíma podania priamo od zainteresovaných skupín alebo sa s nimi stretá (obvykle na požiadanie) iba príležitostne, keď to vyžadujú okolnosti. V rámci štandardnej praxe v druhej fáze prešetrovania vyzýva Komisia zúčastnené tretie strany, aby svoje pripomienky predložili priamo. Hoci konzultačný mechanizmus Spoločenstva formálne zahŕňa iba Komisiu a NRO, usiluje sa zabezpečiť transparentnosť pre všetky zúčastnené strany . Takáto transparentnosť pomáha zabezpečiť vyššiu kvalitu a objektívnosť v analýzach NRO. Verzie všetkých oznámení, ktoré nemajú dôverný charakter, a konečné opatrenia NRO sa uverejňujú na určenej internetovej stránke Komisie[3] do niekoľkých dní po obdržaní[4]. Komisia uverejňuje aj pripomienky, ktoré nemajú dôverný charakter, rozhodnutia o nevyslovení nijakých pripomienok a o vetovaní. Pred konzultáciou Spoločenstva väčšina NRO vykonáva vnútroštátne konzultácie. To im umožňuje vyjadriť v oznámení Spoločenstvu názory trhových subjektov a vyhnúť sa potrebe druhého oznámenia, keď výsledky vnútroštátnych konzultácií vedú NRO k zmene a doplneniu jeho návrhu opatrenia. Komisia výrazne podporuje tento prístup. Úloha národných orgánov pre hospodársku súťaž Vymedzenie a analýza trhu podľa regulačného rámca sú založené na zásadách právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže. Preto sú nevyhnutné konzultácie medzi NRO a národnými orgánmi pre hospodársku súťaž („NOHS“). Regulácia špecifická pre sektor a presadzovanie právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže sú doplňujúce nástroje, ktoré podporujú rozvoj účinnej hospodárskej súťaže na trhoch elektronickej komunikácie v prospech užívateľov. NRO sa vo väčšine prípadov vopred poradili s NOHS, čím sa často zlepšila analýza trhu. Komisia preto odporúča NRO, aby si pred oznámením vyžiadali názor NOHS. Porozumenie Problematiky Na Základe Doteraz Prijatých Oznámení Vymedzenie príslušných trhov NRO musia vymedziť príslušné trhy na základe vnútroštátnych pomerov a zohľadniť odporúčanie týkajúce sa príslušných trhov[5] a usmernenie týkajúce sa VVT[6]. Trhy, ktoré by mohli podliehať regulácii, sú vybrané na základe zásad právnych predpisov ES v oblasti hospodárskej súťaže. Komisia vo svojom odporúčaní vypracovala test „troch kritérií“, aby v tomto smere pomohla členským štátom.[7] Pokiaľ ide o trhy uvedené v odporúčaní, predpokladá sa, že tieto požiadavky boli splnené. NRO doteraz vymedzili väčšinu trhov v súlade s odporúčaním, ale v celom rade prípadov vymedzili trhy užšie alebo širšie . Komisia nenamieta proti takýmto odlišujúcim sa vymedzeniam trhov za predpokladu, že každé individuálne vymedzenie trhu a analýza VVT sú v súlade so zásadami právnych predpisov ES v oblasti hospodárskej súťaže. Komisia tiež overila, či celkový počet trhov analyzovaný NRO pokrýva celé spektrum zodpovedajúcich trhov odporúčania. Celkove vymedzenia trhu obsiahnuté v odporúčaní a vysvetlené v dôvodovej správe umožnili NRO vykonať analýzy trhov elektronickej komunikácie, ako to vyžaduje právny rámec. Existovali domnienky, že v prípadoch, keď sa usporiadanie trhov ešte väčšmi zlepší, môže dôjsť k nadmernej regulácii a zbytočnému administratívnemu zaťaženiu. Podľa doterajších skúseností Komisie však takéto zlepšenie usporiadania v skutočnosti pomohlo znížiť reguláciu sektora, keďže umožnilo, aby sa na trhoch, na ktorých sa rozvinula trvalo udržateľná hospodárska súťaž, regulácia zrušila. Napríklad vymedzenie veľkoobchodne prenajatých okruhov na základe šírky pásma umožnilo zrušiť existujúcu reguláciu týkajúcu sa mimoriadne veľkej šírky pásma[8]. Analýza významného vplyvu na trhu Regulačný rámec EÚ vyrovnal prah pre VVT, pokiaľ ide o chápanie „dominantnosti“ v zmysle právnych predpisov z oblasti hospodárskej súťaže, a nahradil tak predchádzajúci prah pre intervenciu založený na pevnom podiele na trhu (25 %). Hodnotenie VVT založené na právnych predpisoch z oblasti hospodárskej súťaže často zahŕňa dôkladné prešetrenie právnych a hospodárskych problémov, vrátane takých otázok, ako prítomnosť vyrovnávacej kúpnej sily a kritériá na stanovenie kolektívnej dominantnosti. Pri hodnotení VVT sa NRO zaujímajú o to, či na danom trhu existuje alebo sa počas jeho preskúmania vytvorí účinná hospodárska súťaž. Komisia v podstate overuje, či hodnotenie NRO je v súlade so zásadami právnych predpisov ES v oblasti hospodárskej súťaže, či v maximálnej možnej miere zohľadňuje usmernenie týkajúce sa VVT a či je dostatočne podložené dôkazmi. Kým podiely na trhu ostávajú jedným z indikátorov, ďalšie faktory (vrátane dynamiky trhu, prekážok, ktoré bránia vstupu, a potenciálnej hospodárskej súťaže) sú pre celkovú analýzu rovnako významné. Nariadenie a odvolanie regulačných prostriedkov nápravy V prípade zistenia VVT musí NRO príslušnému prevádzkovateľovi (alebo prevádzkovateľom) nariadiť prostriedky nápravy. Komisia zváži, či tieto prostriedky nápravy sú primerané, t. j. či zodpovedajú povahe zisteného problému a sú úmerné a opodstatnené z hľadiska cieľov politiky stanovených v rámcovej smernici.[9] Hoci Komisia nemá právo veta, pokiaľ ide o prostriedky nápravy, môže predložiť pripomienky, ktoré NRO musí čo najväčšmi zohľadniť. Komisia musí byť informovaná o prijatých opatreniach, monitoruje, ako členské štáty zohľadnili predložené pripomienky, a potom zodpovedajúcim spôsobom koná. Značná časť doterajších pripomienok Komisie sa týkala primeranosti navrhovaných prostriedkov nápravy . Komisia predložila pripomienky k tým prostriedkom nápravy, ktoré riešili iba časť zisteného problému týkajúceho sa hospodárskej súťaže[10], javili sa ako neprimerané[11] alebo mohli priniesť účinné výsledky príliš neskoro[12]. NRO by mali okrem toho, že čo najväčšmi zohľadnia pripomienky Komisie, zabezpečiť úplné a účinné presadzovanie navrhovaných prostriedkov nápravy v čo najkratšom možnom čase. Ak si presadenie navrhovaných prostriedkov nápravy vyžaduje ďalší čas (napr. pretože sa má ešte vypracovať vhodný cenový model), NRO by už v oznámenom návrhu opatrenia mali uviesť dočasné prostriedky nápravy na riešenie zisteného zlyhania hospodárskej súťaže[13]. NRO vo všeobecnosti uplatnili podobné súbory prostriedkov nápravy na podobné zlyhania trhu. Podrobnosti a implementácia týchto prostriedkov nápravy sa však v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia . Takéto rozdiely sa prejavujú napríklad v tvorbe cien (napr. pri metodológii nákladovej orientácie), ktorá má pre vnútorný trh významné dôsledky. Vzniká tak otázka, či sa môže dosiahnuť väčšia dôslednosť pri uplatňovaní prostriedkov nápravy, a ak áno, ako. Táto otázka sa bude riešiť v rámci blížiaceho sa preskúmania regulačného rámca. Požiadavky na odvolanie opatrení (rozhodnutia o „vetovaní“) Komisia prijala rozhodnutie vyžadujúce, aby NRO odvolali svoje navrhované opatrenia, v štyroch z 229 prípadov (posúdených do 30. septembra 2005)[14]. Takéto rozhodnutia o „vetovaní“ zabezpečujú, aby na vnútroštátnej úrovni neboli prijaté žiadne opatrenia, ktoré by boli nezlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva a najmä cieľmi spoločnej politiky, ktoré by mali sledovať všetky NRO. Komisia doteraz vetovala také návrhy opatrení, v prípade ktorých našla dôkazy potvrdzujúce, že vymedzenie trhu alebo analýza VVT nie sú dostatočné. Vo všetkých týchto prípadoch Komisia uplatnila svoje právo veta, aby zabezpečila jednotné uplatňovanie zásad právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže v celej EÚ. Horizontálne otázky Konzultačný mechanizmus občas odhalí zanedbanie transpozície regulačného rámca ES do vnútroštátnych právnych predpisov. Ak sa takéto otázky implementácie dostanú do centra záujmu, konzultačný mechanizmus môže priniesť do riešenia týchto otázok ďalší impulz ako doplňujúci prvok iných právomocí Komisie , najmä jej právomoci začať konanie o porušení. Aby sa zabezpečila kontinuita regulačného rámca, musia všetky existujúce povinnosti týkajúce sa VVT ostať v platnosti, až kým sa nedokončí príslušné preskúmanie trhu . V prípadoch, keď nie je práve nariadená žiadna regulácia, NRO môžu nariadiť novú reguláciu iba po skončení príslušného preskúmania trhu. Za výnimočných okolností, v prípade naliehavej potreby konať, môžu NRO prijať prechodné opatrenia[15]. Platnosť prechodných opatrení musí byť časovo obmedzená a analýza príslušného trhu by mala byť oznámená čo najrýchlejšie. Tento horizontálny prístup prispieva k jednému z hlavných cieľov konzultačného mechanizmu, konkrétne k zabezpečeniu jednotnej regulácie v celej EÚ. PREHĽAD TRHOV Tento oddiel poskytuje stručný prehľad o hlavných trendoch a záveroch, ktoré možno vyvodiť z procesu preskúmania trhu bez ohľadu na to, že prvé kolo analýzy trhu ešte nie je dokončené. Oddiel je doplnený pracovnými dokumentmi pracovníkov Komisie pripojenými k tomuto oznámeniu, ktoré poskytujú podrobnejší prehľad vo forme tabuliek o všetkých prípadoch posúdených do 30. septembra 2005. 5.1 Pevné siete a služby Prevádzkovateľ zo zákona je vo všetkých členských štátoch naďalej dominantným subjektom na trhu maloobchodného „prístupu“ – t. j. pripojenia k pevnej telefónnej sieti umožňujúceho uskutočňovať či prijímať hovory a súvisiace služby. Postupne sa však objavuje hospodárska súťaž na trhoch s domácimi a medzinárodnými hovormi. Tento proces sa uľahčil uplatňovaním príslušných prostriedkov nápravy (najmä výber/predvýber prevádzkovateľa[16] a prenajatie okruhov pre veľkoobchodných zákazníkov[17]) a zavedením konkurenčných technológií, najmä VoIP[18][19]. Veľkoobchodné trhy naopak zaznamenali len málo signálov trvalo udržateľnej hospodárskej súťaže, s výnimkou určitých obmedzených prípadov na trhu s tranzitnými službami[20]. Poskytovanie zriadenia hovoru, ktoré potrebujú alternatívni prevádzkovatelia, aby mohli poskytovať svoje vlastné telefonické služby a internetové služby dial-up pre maloobchodných zákazníkov, je stále trvalou prekážkou hospodárskej súťaže. Ale tam, kde sa na tejto úrovni uplatňujú účinné prostriedky nápravy, pomáhajú rozvíjať trvalo udržateľnú hospodársku súťaž na príslušných maloobchodných trhoch (hovorov), čo umožňuje, aby sa regulácia v oblasti maloobchodu postupne odstránila. Pokiaľ ide o ukončenie na veľkoobchodnej úrovni (služby, ktoré medzi sebou nakupujú prevádzkovatelia, aby umožnili svojim zákazníkom volať do iných sietí), zistilo sa, že všetci prevádzkovatelia bez ohľadu na veľkosť sú dominantnými, keďže v súlade s odporúčaním každá sieť predstavuje samostatný trh, na ktorom má prevádzkovateľ monopol na ukončenie hovorov. Regulačné orgány mohli vyjadriť rozdiely vo veľkosti prevádzkovateľov nariadením menej prísnych prostriedkov nápravy v prípade menších prevádzkovateľov (t. j. uplatnením „asymetrických“ prostriedkov nápravy). Komisia podporila tento prístup v odôvodnených prípadoch. Komisia sa okrem toho výrazne usiluje zabezpečiť, aby prostriedky nápravy na tomto trhu boli účinné: napríklad povinnosť viesť oddelené účtovníctvo môže sprehľadniť vnútorné prevody a doplniť ďalšie povinnosti, pričom cenové kontroly môžu zabezpečiť potrebnú transparentnosť a právnu istotu pre účastníkov trhu, ako aj prispieť k zníženiu cien za ukončenie. Nakoniec, pokiaľ ide o „poslednú míľu“ telefónnej siete, jej pripojenie ku koncovému užívateľovi (inak známe ako „účastnícke vedenie“), prevádzkovateľ zo zákona si všade zachováva svoj podiel na trhu dosahujúci takmer 100 %. Účinný prístup (prostredníctvom „uvoľňovania prístupu k účastníckemu vedeniu“) a cenová regulácia na veľkoobchodnej úrovni sú nutné ako prostriedok podpory rozvoja hospodárskej súťaže na príslušných trhoch, na ktorých sú alternatívni prevádzkovatelia závislí od prístupu k účastníckemu vedeniu, aby mohli poskytovať svoje služby. 5.2. Mobilné siete a služby Na rozdiel od trhov s pevnými telefonickými sieťami sa ukázalo, že trhy s mobilnými sieťami a službami sú vo všeobecnosti konkurenčnejšie a regulácia ako taká je oveľa obmedzenejšia. Na maloobchodnej úrovni regulácia neexistuje a regulácia na veľkoobchodnej úrovni sa vcelku obmedzila na ukončenie hovorov. V súlade s odporúčaním sa určili tri mobilné trhy na veľkoobchodnej úrovni: (1) zriadenie prístupu a hovorov[21], (2) ukončenie hovorov a (3) medzinárodný roaming. Zriadenie mobilných hovorov umožňuje prevádzkovateľom alebo poskytovateľom služieb (niekedy známym ako prevádzkovatelia „virtuálnej“ siete alebo „MVNO”) poskytovať hovory maloobchodným zákazníkom pomocou mobilnej siete iného prevádzkovateľa. Ukončenie hovoru je mobilným ekvivalentom ukončenia hovoru v pevnej sieti, platia teda podobné zásady (pokiaľ ide o analýzu trhu a prostriedky nápravy). Medzinárodný roaming umožňuje zákazníkom volať a prijímať hovory, keď cestujú do zahraničia. Pokiaľ ide o zriadenie prístupu a hovorov, regulačný zásah na tomto trhu sa hlavne ukázal ako zbytočný vzhľadom na všeobecne pozorovanú úroveň hospodárskej súťaže. Obmedzený počet NRO však napriek tomu považoval reguláciu za nutnú v prípade, keď sa zistilo, že jeden mobilný prevádzkovateľ dosiahol samostatné dominantné postavenie na trhu alebo sa zistilo, že dvaja či viacerí prevádzkovatelia spolu dosiahli „kolektívne“ dominantné postavenie. Podobne ako v prípade ukončenia hovorov v pevnej sieti sa zistilo, že všetci prevádzkovatelia mobilných sietí majú VVT na trhu s ukončením hovorov v mobilnej sieti, podľa zásady „jedna sieť, jeden trh“. Okrem toho v prípade, že MVNO majú schopnosť stanoviť svoje vlastné ceny za ukončenie nezávisle od „hostiteľskej“ siete, môžu sa aj oni považovať za dominantných[22]. Nariadené regulačné prostriedky nápravy viedli k postupnému zníženiu poplatkov za ukončenie hovorov v mobilnej sieti, hoci toto zníženie nebolo rovnako rýchle vo všetkých členských štátoch. Pokiaľ ide o medzinárodný roaming pre veľkoobchodných zákazníkov, žiadny NRO ešte k 30. septembru 2005 neurobil oznámenie o tomto trhu. Analýza trhu si vyžaduje zhromaždenie cezhraničných údajov, na ktorom spolupracujú NRO v rámci európskej skupiny regulačných orgánov. Komisia medzitým vytvorila aj internetovú stránku so súhrnnou vzorkou už uverejnených sadzieb mobilných prevádzkovateľov za roaming v celej EÚ v snahe prispieť k ďalšiemu stransparentneniu poplatkov za roaming[23]. 5.3. Širokopásmové pripojenie a vysielanie Prístup k širokopásmovému pripojeniu alebo prístup k „bitovému prúdu“ na veľkoobchodnej úrovni umožňuje alternatívnym prevádzkovateľom poskytovať širokopásmové služby koncovým užívateľom kombinovaním vlastnej chrbticovej siete s časťami siete prevádzkovateľa zo zákona. Prístup k bitovému prúdu sa vo všeobecnosti považuje za základný odrazový mostík pre nové subjekty k investovaniu do plného rozvinutia ich siete na základe uvoľnenia účastníckych vedení (najprv cez „spoločný“ a potom cez „úplný“ uvoľnený prístup). Vo všetkých prípadoch do 30. septembra 2005 NRO požiadali prevádzkovateľa zo zákona, aby poskytli prístup k bitovému prúdu. To pomohlo rozvinúť hospodársku súťaž, okrem iného pri poskytovaní širokopásmových služieb na maloobchodnej úrovni. Trh s prístupom k širokému pásmu na veľkoobchodnej úrovni doteraz zahŕňal iba služby založené na tradičnej telefónnej sieti (alebo „PSTN“ – public switched telephone network) – t. j. ADSL. Aby sa do tohto trhu zahrnuli konkurenčné technológie (ako sú káblové alebo satelitné), Komisia trvala tak na predvedení skutočného veľkoobchodného produktu založeného na káblovej alebo inej technológii, ako aj na dôkaze naznačujúcom vzájomnú nahraditeľnosť takéhoto veľkoobchodného produktu a ADSL. Veľkoobchodný trh služieb prenosu vysielania je trhom, v prípade ktorého sa NRO najväčšmi odklonili od odporúčania. Vzájomná nenahraditeľnosť rôznych platforiem (káblovej, satelitnej a pozemnej) na veľkoobchodnej úrovni viedol NRO k rozdeleniu trhu podľa používanej platformy. Hoci sa konkrétne trhové pomery v rámci EÚ zrejme výrazne líšia, zdá sa, že vo väčšine členských štátov hlavné prekážky hospodárskej súťaže vznikajú vo vnútroštátnych analógových a digitálnych pozemných prenosových systémoch. V dôsledku toho bol doteraz predmetom analýzy trhu a prostriedkov nápravy VVT iba pozemný prenos. Závery A Vyhliadky Do Budúcnosti Komisia sa domnieva, že proces preskúmania trhu vrátane konzultačného mechanizmu podľa článku 7 stanovený podľa rámcovej smernice viedol k dôslednejšej regulácii , a preto predstavuje dôležitý krok k vytvoreniu vnútorného trhu elektronickej komunikácie . Systém preskúmania trhov zabezpečil, že regulácia je založená na dôkladnej ekonomickej analýze a prísne sa obmedzuje na trhy, na ktorých pretrváva zlyhanie trhu. Výsledkom toho je lepšia regulácia. Pokiaľ ide o rozvoj spoločnej európskej regulačnej kultúry , je dôležité zdôrazniť, že všetky NRO sa riadia spoločným metodologickým prístupom, ktorý je založený na zásadách právnych predpisov ES v oblasti hospodárskej súťaže. Transparentný konzultačný mechanizmus ďalej prispieva k tomuto rozvoju. Dôslednosť bola zabezpečená najmä pokiaľ ide o to, v ktorých prípadoch je regulácia vhodná (trhy a postavenie subjektov, ktoré na nich pôsobia), ale v menšej miere, ktorá regulácia (prostriedky nápravy) je vhodná. Komisia v súčasnosti spolupracuje s nro na zabezpečení toho, aby sa dôsledne uplatňovalo ich vlastné rozhodnutie o prostriedkoch nápravy. | Zatiaľ čo na určitých trhoch sa prejavili znaky pretrvávajúcich prekážok, na mnohých trhoch sa už rozvinula účinná hospodárska súťaž v niekoľkých členských štátoch, čo umožnilo zrušenie existujúcej regulácie. Napríklad maloobchodné hovory, zriadenie mobilného prístupu, zriadenie hovorov a diaľkové segmenty prenajatých vedení sú trhmi, na ktorých bola zistená účinná hospodárska súťaž[24]. | Konzultačný mechanizmus vytvoril v regulačnom procese väčšiu transparentnosť . Skutočnosť, že NRO sa systematicky radia s trhovými subjektmi, že Komisia prijíma stanovisko v každom prípade a že všetky záverečné dokumenty sa uverejňujú, predstavuje iba niekoľko príkladov tejto transparentnosti. V konečnom dôsledku sa ukázalo, že systém preskúmania trhov vytvorený regulačným rámcom je úspechom. Aj keď si od NRO a Komisie vyžiadal určité počiatočné investície do analytických a organizačných kapacít, viedol k zblíženiu regulačných prístupov a tým pomohol pripraviť pôdu pre vnútorný trh elektronickej komunikácie. Zabezpečil aj to, že všetky regulačné orgány vychádzajú pri svojich rozhodnutiach zdôkladných ekonomických úvah a že regulácia trhov s elektronickou komunikáciou sa udržiava na minimálne nutnej úrovni. Hoci veľký počet vnútroštátnych trhov naďalej podlieha regulácii, na iných trhoch sa objavujú signály trvalo udržateľnej hospodárskej súťaže. To platí najmä v prípade maloobchodných trhov, je to však podmienené účinným presadzovaním regulačných prostriedkov nápravy na veľkoobchodnej úrovni alebo existenciou alternatívnej infraštruktúry. Zavedenie nových technológií možno zvýši konkurenčný tlak a to môže viesť k menšej potrebe regulácie. Komisia bude v zmysle preskúmania hľadať spôsoby na zníženie administratívneho bremena zaťažujúceho spoločnosti a NRO a ďalej zjednodušovať postupy. Komisia vyhlásila výzvu na podnety týkajúce sa preskúmania regulačného rámca, ktorá sa týka aj postupov preskúmania trhu. [1] Smernica 2002/21/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica), Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. [2] Tieto ciele sú stanovené v článku 8 rámcovej smernice a týkajú sa podpory hospodárskej súťaže, rozvoja vnútorného trhu a podpory záujmov obyvateľov EÚ. [3] http://forum.europa.eu.int/Public/irc/infso/ecctf/home. [4] Komisia teraz plánuje rozšíriť dostupnosť prekladov pre širokú verejnosť. [5] Odporúčanie Komisie 2003/311/ES z 11. februára 2003 o relevantných trhoch s výrobkami a službami v rámci sektora elektronickej komunikácie podliehajúcimi regulácii ex ante v súlade s rámcovou smernicou, Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45 („odporúčanie“). [6] Usmernenie Komisie o analýze trhu a hodnotení veľkej trhovej sily podľa regulačného rámca Spoločenstva pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. ES C 165, 11.7.2002, s. 6). [7] Menovite: (i) prítomnosť vysokých a neprechodných prekážok vstupu, (ii) neexistencia dynamických trhových podmienok smerujúcich k účinnej hospodárskej súťaži, a (iii) neschopnosť samotných právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže primerane riešiť akékoľvek zlyhanie príslušného trhu. Pozri odôvodnenia 9 až 16 odporúčania. [8] Pozri prípady UK/2003/0035 – 0039 vo vzťahu ku koncovým segmentom prenajatých okruhov. [9] Podľa článku 8 ods. 4 smernice o prístupe. [10] Ako v prípade, keď sadzby za ukončenie hovorov v mobilných sieťach sa regulovali iba v prípade hovorov pochádzajúcich z mobilných sietí alebo zo zahraničia, ale nie v prípade hovorov pochádzajúcich z pevných sietí. [11] Ako v prípadoch, keď regulácia cien nebola založená na najprijateľnejšom nákladovom modeli alebo keď výber nákladového modelu a pravidlá nákladového účtovníctva boli ponechané na príslušné podniky. [12] Ako v prípade, keď nákladovo orientované sadzby za ukončenie hovorov v mobilných sieťach založené na cenovom modeli LRIC boli ponechané na súkromných rokovaniach medzi prevádzkovateľmi predtým, než regulačný orgán zasiahol v záujme vyriešenia sporu. [13] Do prijatia úplného cenového modelu pre nákladovú orientáciu by to mohlo byť napríklad referenčné kritérium alebo povinnosť kontroly maloobchodného cenového rozpätia. [14] Pozri rozhodnutia Komisie: C(2004) 527 v prípadoch FI/2003/0024 a FI/2003/0027, C(2004) 3682 v prípade FI/2004/0082, C(2004) 4070 v prípade AT/2004/0090 a C(2005) 1442 v prípade DE/2005/0144. [15] Podľa článku 7 ods. 6 rámcovej smernice. [16] Príslušenstvo umožňujúce zákazníkom uskutočniť hovory prostredníctvom prevádzkovateľa, ktorý nie je poskytovateľom prístupu, buď v prípade každého individuálneho hovoru (výber prevádzkovateľa) alebo systematicky (predvýber prevádzkovateľa). Ak sa podľa smernice o univerzálnej službe zistí, že operátor má VVT „pokiaľ ide o poskytovanie pripojenia k verejnej telefónnej sieti a používanie verejnej telefónnej siete na pevnom mieste“, NRO musia od príslušného prevádzkovateľa vyžadovať, aby umožnil výber a predvýber prevádzkovateľa. [17] Umožňujúce, aby alternatívni prevádzkovatelia ponúkali koncovým zákazníkom maloobchodné prístupové služby spolu s volacími službami. Na rozdiel od povinnosti umožnenia výberu a predvýberu prevádzkovateľa, ktoré sa musia nariadiť prevádzkovateľom s VVT na príslušnom trhu, povinnosť prenájmu okruhu veľkoobchodným zákazníkom sa nariaďuje (podľa potreby) na základe uváženia regulačného orgánu. [18] Hlas cez internetový protokol (VoIP): prenos hlasového spojenia pomocou technológie internetového protokolu. Spojenie VoIP sa môže uskutočniť cez súkromne spravovanú sieť („telefonovanie cez IP“) alebo verejný internet („telefonovanie cez internet“). [19] Komisia prispela k vývoju technológie VoIP v roku 2003 prostredníctvom finančného nástroja viacročného programu (Multi-Annual Programme, MAP) riadeného Európskym investičným fondom. [20] Prenos a/alebo prepínanie alebo presmerovanie hovorov. [21] V porovnaní s pevnými telefónnymi linkami, keď sa zriadenie prístupu a hovorov určuje samostatne. [22] Uvedené vysvetlenie týkajúce sa účinnosti prostriedkov nápravy vo vzťahu k pevným sieťam a službám platí rovnako pre ukončenie hovorov v mobilnej sieti. [23] IP/05/1217, 4. október 2005. [24] Tento vývoj sa zohľadní pri preskúmaní súčasného zoznamu 18 trhov v odporúčaní. Podrobnejšie informácie o konkurenčných trhoch, na ktorých sa neuplatňuje regulácia VVT, obsahuje príloha I.