[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 15.6.2005

KOM(2005) 252 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU DVORU AUDÍTOROV

o orientačnom pláne k integrovanému rámcu vnútornej kontroly

A. ARGUMENTY PRE PRIJATIE OPATRENÍ

Dvor audítorov uverejnil svoju výročnú správu za finančný rok 2003 v novembri 2004. Už po desiatykrát predložil Dvor výročné vyhlásenie o vierohodnosti (alebo DAS), ktoré bolo zväčša kladné v prípade účtov, záväzkov a vlastných zdrojov, ale naznačovalo, že nie je dostatočne vierohodné, pokiaľ ide o platby podľa všetkých častí všeobecného rozpočtu Európskej únie, okrem administratívnych výdavkov[1].

Súčasná situácia nemôže zostať nezmenená. Daňoví poplatníci by mali mať primeranú záruku, že fondy Európskej únie sú spravované zákonným a regulárnym spôsobom. Podčiarkuje to aj skutočnosť, že Parlament aj Rada opakovane vyjadrili sklamanie nad tým, že Dvor nie je schopný predložiť kladné vyhlásenie o vierohodnosti – naposledy v súvislosti s udeľovaním absolutória za rok 2003. Obidve inštitúcie vyzvali Komisiu, aby podnikla kroky na vyriešenie tejto situácie. Barrosova Komisia si preto stanovila ako strategický cieľ usilovať sa o kladné vyhlásenie o vierohodnosti od Európskeho dvora audítorov[2]. Tento proces samozrejme znamená aj obnovené úsilie Komisie vo viacerých oblastiach. Zatiaľ čo Komisia má podľa zmluvy výlučnú zodpovednosť za implementáciu rozpočtu, 4 z každých 5 eur v rozpočte v skutočnosti použijú členské štáty pod spoločným riadením, takže je veľmi dôležité, aby sa členské štáty aktívne zapojili do tejto iniciatívy.

Dosiahnutie kladného DAS je veľmi ambiciózny cieľ a nemalo by sa očakávať, že sa DAS zmení zo záporného na kladné z roka na rok. Dvor audítorov nie je v skutočnosti schopný dať kladné DAS, pokiaľ nemá dostatočnú záruku, že transakcie až po najnižšiu úroveň jednotlivého príjemcu, t. j. platby, ktoré členské štáty poukážu konečnému príjemcovi, ako je farmár, študent, podnik a v niektorých prípadoch verejný orgán, sú zákonné a regulárne. Dozorné systémy a kontroly teda musia zabezpečiť primeranú záruku, že riziko omylov na tejto úrovni je riadne ošetrené a že sa zaviedol dostatočný počet kontrol na mieste u žiadateľov.

Hoci Dvor vo svojom stanovisku č. 2/2004[3] k efektívnemu a účinnému rámcu kontroly pripustil, že mnoho potrebných prvkov bolo v poriadku a že sa zaznamenal významný pokrok pri zdokonaľovaní systémov, kritizoval určité aspekty súčasných rámcov kontroly v rôznych oblastiach rozpočtu v tomto zmysle:

Nejasné a nekonzistentné ciele Pre rôzne systémy neexistuje jasne stanovená stratégia kontroly so všeobecnými alebo osobitnými cieľmi. |

Nedostatočná koordinácia Neexistuje formálna požiadavka, aby kontrolné orgány koordinovali plánovanie kontrol, alebo zohľadňovali kontroly, ktoré uskutočnia iné subjekty. Informácie o výsledkoch kontrol, ktoré poskytnú členské štáty, sú niekedy neadekvátne a nekonzistentné. |

Neexistujú informácie o nákladoch a prínose V oblastiach spoločného riadenia znášajú väčšinu nákladov na uskutočnené kontroly členské štáty/prijímajúce štáty, zatiaľ čo získané prostriedky sú príjmom rozpočtu EÚ. Členské štáty/ prijímajúce štáty sú teda malo motivované, aby venovali dostatočné zdroje na kontrolu financií EÚ. V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne informácie o nákladoch na kontrolu, ktoré znášajú buď členské štáty alebo Komisia, alebo o prospechu, ktorý prinášajú. |

Nekonzistentné používanie Náhodné kontroly a kontroly na základe analýzy rizika majú veľmi rozdielne a navzájom sa vylučujúce ciele. Keď sa v pravidlách dosť presne nedefinuje, aký prístup sa má použiť, výsledkom je chaos a menšia účinnosť. Postupy kontroly sú v Komisii aj v členských štátoch veľmi decentralizované. V praxi sa nie vždy vyskytujú konzistentné prístupy, rozsah, načasovanie, následné opatrenia, atď. Dôsledkom toho sú rozdiely v kvalite kontrol. Nezávislé audity sa nevyžadujú vo všetkých rozpočtových oblastiach a tam, kde sa vyžadujú, sa niekedy vyskytujú neprimerané podmienky pre prácu auditu, a nie vždy existujú normalizované postupy výberu audítorov. Možnosť pokút za protiprávne nároky existuje iba v poľnohospodárstve a vo vnútorných politikách. |

- Všetky tieto body sa nevzťahujú na všetky rozpočtové oblasti a v niektorých prípadoch sa vyžadujú kvalifikácie.

Dvor tiež ponúkol poradenstvo o prvkoch, ktoré považuje za nevyhnutné pre efektívny a účinný rámec kontroly, v ktorom by Komisia s výnimkou priamo riadených výdavkov zohrávala hlavne dozornú úlohu a kontroly na mieste z centrály na úrovni Spoločenstva by sa stali menej potrebnými:

- „spoločné princípy a normy ... [sa] majú používať na všetkých úrovniach administratívy v inštitúciách a aj v členských štátoch“ (odsek 57);

- vnútorné kontroly by mali „zabezpečovať primeranú“ (nie absolútnu) „záruku zákonnosti a regulárnosti transakcií a súladu s princípmi hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti“ (odsek 57);

- „náklady na kontroly by mali byť primerané prospechu, ktorý prinášajú vo finančnom aj politickom zmysle“ (odsek 57);

- „systém by mal vychádzať zo štruktúry logicky spojených prvkov, pri ktorej by sa kontroly uskutočňovali, zaznamenávali a hlásili podľa spoločnej normy, ktorá by umožňovala, aby ich všetci zúčastnení považovali za spoľahlivé“ (odsek 57).

Komisia v plnej miere súhlasí s odporúčaniami Dvora a skutočne podľa nich uplatňuje zdokonalenia. Pripúšťa, že cesta ku „kladnému“ vyhláseniu o vierohodnosti musí Dvoru poskytnúť dôkaz o tom, že dozorné systémy a kontroly sú prítomné, čím sa riziko nezrovnalostí udrží v primeraných medziach. Ak bude Dvor vidieť, že rámec kontroly, ktorý odporúča, je prítomný a efektívne funguje, bude mať základ pre záruku, o ktorú sa usiluje.

Väčšina členských štátov preukázala otvorenosť voči návrhom Dvora na integrovaný rámec kontroly a na jednotný model auditu.

Rada vo svojom odporúčaní na udelenie absolutória za rok 2003 konštatovala, že „zdieľa názory Dvora týkajúce sa ďalšieho zdokonaľovania dizajnu kontrolných systémov stanovením jasných a konzistentných cieľov a zodpovedností. V tejto súvislosti si Rada s veľkým záujmom všíma návrh Dvora na rozpracovanie rámca vnútornej kontroly Spoločenstva ako ho predstavil vo svojom stanovisku k jednotnému modelu auditu“. Konštatovala, že „žiadne odvetvie by spravidla nemalo byť vyčlenené z tohto prístupu a vyzýva Komisiu, aby vo vhodných prípadoch prevzala iniciatívu. V tejto súvislosti Rada zdôrazňuje význam používania a vo vhodných prípadoch rozvíjania spoločných noriem finančnej kontroly a vnútorného auditu“.

Európsky parlament predstavil svoju politickú analýzu tohto problému v §15 až §80 svojej rezolúcie o udelení absolutóriá za rok 2003 a v §75 vyzval Radu, aby spolupracovala s Parlamentom a Komisiou na tom, aby sa vytvoreniu komplexného rámca kontroly a auditu dala taká priorita a politický impulz, aké si vyžaduje.

Komisia v plnej miere súhlasí s odporúčaniami Parlamentu aj Rady. Bude ďalej stavať na úspechoch reformy administratívy, aby dokončila rámec integrovanej kontroly.

B. OPATRENIA, KTORÉ SA VYžADUJÚ OD KOMISIE

KOMISIA ZISťUJE MEDZERY, KTORÉ Z JEJ POHľADU EXISTUJÚ MEDZI SÚčASNÝM RÁMCOM KONTROLY PRE jednotlivé oblasti rozpočtových výdavkov a všeobecnými princípmi, ktoré definoval Dvor vo svojom stanovisku č. 2/2004, pričom kladie osobitný dôraz na kontrolu znižujúcu riziká súvisiace so zákonnosťou a regulárnosťou príslušných transakcií. Navrhne opatrenia potrebné na riešenie každej medzery a časový plán implementácie tohto opatrenia a prediskutuje ho s Dvorom, Radou a Parlamentom.

Opatrenie bude na jednej strane zahŕňať určenie slabých miest v súčasných právnych predpisoch a návrh na ich zdokonalenie, a na druhej strane kroky potrebné na implementáciu primeraného rámca kontroly do súčasných právnych predpisov. Bude zahŕňať aj posúdenie konzistentnosti regulačného rámca na obdobie rokov 2007-2013 s odporúčaniami Dvora.

Komisia v snahe zabezpečiť si v prvom rade poriadok u seba určí, čo je potrebné urobiť pre zlepšenie rámca kontroly rozpočtového hospodárenia a centrálne riadených fondov v prípadoch, keď nespĺňa ciele definované Dvorom. K opatreniam potrebným na riešenie týchto medzier patrí:

- zabezpečiť, aby sa vo výročných správach generálnych riaditeľov o činnosti jasne uvádzali podklady pre vierohodnosť príslušných transakcií doložené príslušnými ukazovateľmi a aby sa vyhlásenie o vierohodnosti vzťahovalo na tú časť účtov, za ktorú sú zodpovední, a čo najpresnejšie kvantifikoval účinok akýchkoľvek rezerv;

- zabezpečiť, aby účtovník potvrdil účty Komisie podpisom, čím osvedčí, že vykonal potrebnú kontrolu a že vyjadruje spokojnosť s tým, že účty boli vyhotovené v súlade s účtovnými pravidlami, postupmi a účtovnými systémami, ktoré boli ustanovené pre účty Komisie v jeho zodpovednosti, že urobil všetky úpravy potrebné pre pravdivé a riadne predloženie účtov v súlade s článkom 136 rozpočtových pravidiel, a že sú teda spoľahlivé. V tomto ohľade boli ako súčasť revízie rozpočtových pravidiel schválenej 3. mája 2005 navrhnuté zmena a doplnenie článku 61 týchto pravidiel;

- zabezpečiť na všetkých generálnych riaditeľstvách jasné definovanie úlohy riaditeľov zdrojov pri podpore svojich generálnych riaditeľov v každodennej finančnej a kontrolnej práci a pri príprave výročnej správy o činnosti a jej sprievodného vyhlásenia;

- vypracúvať následné správy Komisie a umožniť Dvoru, aby zhodnotil, aké kroky sa podnikli na implementáciu predchádzajúcich odporúčaní Dvora;

- posilniť úlohu, ktorú zohráva súhrnná výročná správa pri hodnotení riadenia celej Komisie, ktorá hodnotí situáciu v útvaroch a rieši hlavné horizontálne problémy;

- preskúmať možnosti pre rozsiahlejšie zjednodušenie riadenia fondov ES a zabezpečiť, aby boli požiadavky na kontrolu primerané rizikám;

- zaviesť spoločnú metodiku hodnotenia rizika, najmä dať vierohodnosť riadeniu rizika omylov v príslušných transakciách;

- pre príslušné útvary pripraviť usmernenia podľa jednotlivých skupín výdavkov týkajúce sa stratégií pre kontroly na mieste, vrátane metodiky hodnotenia dozorných systémov a kontrol, určenia veľkostí vzorky, postupov získavania vzoriek, hodnotenia účinku omylov na rozpočet ES a prijateľnej úrovne rizika;

- definovať kategórie omylov, určiť mieru omylov zistených pri kontrolách na mieste na reprezentatívnych vzorkách a oznámiť ju vo výročných správach o činnosti spolu s prijatými a/alebo plánovanými opatreniami na nápravu;

- zabezpečiť, aby zdroje pridelené na kontroly ex-ante a ex-post boli dostatočné na dosiahnutie primeranej rovnováhy medzi nákladmi na kontroly a prospechom, ktorý prinášajú.

Keď Komisia prenesie právomoci spojené s implementáciou programu alebo projektu Spoločenstva riadených centrálne na výkonnú agentúru, môžu tieto agentúry prijímať pracovníkov v potrebnom množstve a s potrebnými schopnosťami na to, aby zabezpečili primeranú kontrolu. Tieto agentúry majú rovnaké požiadavky na vnútornú kontrolu, aké uplatňuje Komisia, čo Komisii umožňuje v plnom rozsahu vykonávať dozor. Na tieto agentúry by sa mohol vzťahovať nezávislý ročný audit.

Na implementáciu tohto akčného plánu nie sú potrebné nové právne predpisy, avšak boli navrhnuté úpravy súčasných ustanovení rozpočtových pravidiel a ich vykonávacích predpisov, ktoré môžu prispieť k iniciatívam Komisie v tejto oblasti. Možno bude treba upraviť aj niektoré odvetvové predpisy. Pri formulovaní nových politík by sa mala definovať prípustná miera rizika pri ich implementácii a mal by ju odsúhlasiť legislatívny orgán.

Podruhé Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi na zdokonalení kontroly fondov so spoločným riadením . Potvrdzuje svoju zodpovednosť za implementáciu rozpočtu ako sa uvádza v článku 274 zmluvy: „Komisia plní rozpočet […] na vlastnú zodpovednosť a v medziach určených prostriedkov, a to podľa zásad riadneho finančného hospodárenia. Členské štáty spolupracujú s Komisiou tak, aby zabezpečili využívanie rozpočtových prostriedkov v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia.“

Vzhľadom na veľkosť spoločne riadeného rozpočtu nie je možné, aby Komisia dosiahla kladné DAS, pokiaľ členské štáty – plniac si svoje záväzky podľa článkov 274 a 280 zmluvy – nemôžu poskytnúť primeranú záruku na transakcie, ktoré uskutočnili. Mali by existovať jasné ustanovenia, ktoré by upresňovali, ako sa má táto záruka poskytnúť. Navrhnutý rámec kontroly by mal obsahovať podnety a vo vhodných prípadoch donucovacie opatrenia.

Opatrenie potrebné na riešenie zistených medzier zahŕňa:

- ďalšie úsilie Komisie pri zjednodušovaní systémov pomoci financovaných zo záručnej sekcie fondu EPUZF a pri zdokonaľovaní ustanovení týkajúcich sa kontrol trhových opatrení na primárnej úrovni mimo pôsobnosti integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IASC) a geografických informačných systémov (GIS);

- overiť regulačný rámec navrhnutý na roky 2007-2013 a v prípade potreby ho upraviť tak, aby obsahoval ustanovenia, ktoré sú vzhľadom na posudzovanie medzier potrebné na dokončenie integrovaného rámca kontroly, zaoberajúc sa názormi Dvora a berúc na zreteľ prvky, ktoré požaduje Parlament[4] (ročné audity každého platobného orgánu, vyhlásenia o súlade ex-ante[5] a vyhlásenia o vierohodnosti ex-post na úrovni členského štátu, prístup k správam audítorov a kontrolných orgánov, primerané, ale odradzujúce postihy žiadateľov a oznamovanie miery omylov ovplyvňujúce fondy ES a slabých miest v systéme);

- zdokonalenie opatrení týkajúcich sa spolupráce v súlade s prístupom „jednotného auditu“ a doplnenie existujúceho usmerňujúceho orgánu pre spoločné princípy a normy týkajúce sa metód auditu, kľúčových kontrol a stratégií pre kontroly na mieste, vrátane posudzovania dozorných systémov a kontrol, určovania veľkostí vzoriek, postupov získavania vzoriek a hodnotenia účinkov omylov na rozpočet ES;

- predloženie úvodnej správy v októbri 2005, v ktorej sa preskúma orientačný plán k protokolu s členskými štátmi a v ktorej riadiaci orgán (Parlament navrhuje ministra financií) pred vyplatením a každoročne vyhlási, že uplatňujú riadne kontrolné systémy, ktoré sú schopné poskytnúť primeranú záruku na účely zúčtovania Komisii.

Ak sa členskému štátu nepodarí primeraným spôsobom vyriešiť riziko omylov, Komisia ochráni rozpočet ES dôsledným uplatňovaním existujúcich ustanovení na pozastavenie platieb a korekcie financií.

Po odsúhlasení východiska pre integrovaný rámec kontroly Komisia hlbšie preskúma s členskými štátmi možnosti dosiahnutia väčšej účinnosti auditu prostredníctvom jednotného modelu auditu [6].

V prípadoch, keď sú fondy pod nepriamym centrálnym riadením, decentralizovaným riadením alebo spoločným riadením, zavedie vyššie uvedené princípy, ale upraví ich podľa konkrétnych okolností. Jej opatrenie bude zahŕňať najmä:

- požadovanie vyhlásení o súlade ex-ante a každoročného vyhlásenia o vierohodnosti ex-post na úrovni členského štátu pre fondy riadené vnútroštátnymi agentúrami;

- v prípade potreby zvýšenie dozoru a kontroly nad sprostredkovateľskými orgánmi.

Väčšina nezrovnalostí zistených v príslušných transakciách predstavuje skôr omyly ako podvody. V úzkej spolupráci s OLAF sa podniknú opatrenia na ich jasné rozlíšenie.

C. OPATRENIA POžADOVANÉ OD čLENSKÝCH šTÁTOV

EURÓPSKY PARLAMENT VO SVOJEJ SPRÁVE O UDELENÍ ABSOLUTÓRIA ZA ROK 2003 DÔRAZNE VYZÝVA NA preskúmanie systémov finančnej kontroly členských štátov a na odstránenie nedostatkov. S cieľom zabezpečiť, aby sa členské štáty zaoberali slabými miestami vo svojom systéme riadenia fondov EÚ Parlament v správe o udelení absolutória za rok 2003 (Wynnova správa) navrhuje, aby musel riadiaci orgán každého členského štátu ( napr. ministerstvo financií) každý rok konštatovať, že kontrolné systémy riadne fungujú. Komisia sa vyzýva, aby vypracovala správu, ktorá by v tejto veci preskúmala možnosti odsúhlasenia protokolu s členskými štátmi. Parlament neochvejne trvá na tom, že centrálna kontrola Komisie nemôže sama vyriešiť tento problém. Preto treba podporovať členské štáty v tom, aby riadili fondy EÚ ako „svoje vlastné“.

V súčasnosti existuje málo dôkazov o tom, že treba zvýšiť úroveň kontrol, ktorú predpisujú súčasné nariadenia, hoci táto možnosť sa nevylučuje. V prvom rade sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili fungovanie rámca kontroly, ktorý požadujú právne predpisy Spoločenstva, jeho primerané financovanie a účinné pôsobenie na zníženie rizika omylov pri príslušných transakciách.

Pod tlakom finančných korekcií, kontroly požadované od členských štátov podľa pravidiel záručnej sekcie EPUZF zväčša fungujú, potrebné sú však ďalšie zdokonalenia, napríklad IASC v Grécku a kontroly ex-post a vzájomná spolupráca medzi colnými službami podľa nariadenia (EHS) č. 4045/89.

Je to najmä oblasť štrukturálnych fondov , v ktorej musia ešte členské štáty ukázať, že zavedené kontroly sú účinné pri znižovaní rizika omylov. Vzhľadom na rozmanitosť projektov a systémov pomoci určených na financovanie a na veľký počet orgánov podieľajúcich sa na ich implementácii nemôžu právne predpisy Spoločenstva ani usmernenia Komisie stanoviť presné pravidlá dozoru a kontroly. Členské štáty musia pri všetkých programoch zabezpečiť, aby sa v plnom rozsahu dodržiavali súčasné nariadenia:

- primárne kontroly (kontroly skutočného vykonania poskytnutých služieb a deklarovaných výdavkov) sú buď vyčerpávajúce, alebo dostatočné vzhľadom na náklady na kontroly a na prospech, ktorý prinášajú[7];

- existuje analýza primeraného rizika;

- posudzuje sa a hlási miera omylov v overovaných vzorkách;

- uplatňujú sa primerané, ale odradzujúce postihy v prípade vážnych nezrovnalostí;

- na primárne kontroly primerane dozerajú implementujúci orgán a riadiaci orgán;

- vždy, keď to je potrebné, pristupuje sa k nápravnému opatreniu;

- platobný orgán má prostriedky a zdroje na získanie potrebnej záruky, aby mohol potvrdiť sumy požadované od Komisie.

Mali by tak urobiť v súvislosti s usmernením, ktoré vydala Komisia, ako je uvedené vyššie, a zabezpečiť koherentnosť kontrol rôznych programov pomoci, ako aj to, aby kontroly spĺňali požadované normy.

Kontroly na úrovni členských štátov[8] sa tiež musia zefektívniť počas celého programovacieho obdobia štrukturálnych fondov. „Záväzok dôvery“, ktorý navrhuje Komisia, jednoduchým spôsobom upresňuje stratégiu auditu pre kontroly, ktoré vyžadujú nariadenia, ako aj každoročné oznamovanie ich priebehu a formálny záver, pokiaľ ide o fungovanie systému. Očakáva sa, že členské štáty budú viesť svoje kontrolné zložky k uplatňovaniu tejto stratégie auditu a k primeranému hláseniu o jej implementácii už od tohto programovacieho obdobia.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa určili konkrétne slabé miesta dozorného systému a kontrol a aby sa zistila miera omylov na každej úrovni rámca kontroly a oznámili sa v zmysle ich účinku na fondy Spoločenstva, a aby sa prijali príslušné nápravné opatrenia vždy, keď sú odôvodnené zvažujúc náklady a prospech.

Aby mohla Komisia, a teda aj Dvor, dostať od roku 2006 od členských štátov záruku na činnosť kontrol v priebehu každého celého rozpočtového roka pre fondy riadené partnersky, členské štáty by mali:

- poskytnúť každoročné vyhlásenia o súlade ex-ante a vyhlásenia o vierohodnosti ex-post na najvyššej úrovni členského štátu (Parlament navrhuje ministra financií);

- podporovať vyššie uvedené opatrenia tým, že budú od každého zodpovedného orgánu (napr. platobná agentúra, platobný orgán alebo riadiaci orgán) vyžadovať podobné každoročné vyhlásenia a deklarácie podložené stanoviskami nezávislých audítorov;

- požiadať svoje najvyššie audítorské inštitúcie alebo orgány poskytujúce audítorskú záruku na úrovni členského štátu, aby vykonávali dohľad nad rámcami kontroly pre fondy ES a aby oznámili slabé miesta v ich štruktúre a pri ich fungovaní v praxi;

- požiadať najvyššie audítorské inštitúcie alebo iné nezávislé audítorské orgány, aby vykonali audit vyhlásení o vierohodnosti ex-post a oznámili jeho výsledok vnútroštátnym parlamentom.

Od členských štátov by sa malo žiadať, aby prevzali zodpovednosť za kontrolu nad vnútroštátnymi agentúrami a implementovali podobné opatrenia v prípadoch, keď sú fondy pod nepriamym centrálnym riadením.

Okrem toho sa uznáva, že súčasný časový rámec procesu udeľovania absolutória v podstate Rade neposkytuje dostatočný čas na prediskutovanie zistení a odporúčaní Dvora a na reakciu na ne. Rovnako sa v Rade venuje iba malá pozornosť súčasnej správe Komisie o odpovediach členských štátov[9] a táto správa zohráva iba malú úlohu v procese udeľovania absolutória a pri uskutočňovaní opatrení nadväzujúcich na odporúčania. Preto po konzultáciách so všetkými príslušnými inštitúciami je Komisia pripravená uvažovať o úprave článku 145 rozpočtových pravidiel, aby posunula na neskôr termín rozhodnutia o udelení absolutória, ako to žiada Parlament[10]. Predĺženie lehoty určenej na proces udelenia absolutória by podstatne uľahčilo prácu Rade aj členským štátom, čo je kľúčovým cieľom orientačného plánu na zjednodušenie integrovaného rámca kontroly.

Od členských štátov sa tiež bude žiadať, aby vyjadrili svoj názor na iné problémy, ktoré predložili Dvor a Európsky parlament:

- do akej výšky sa môžu určiť náklady na kontroly fondov ES a či by ich mal znášať rozpočet ES;

- rozsah zavedenia prístupu „jednotného auditu“, čo znamená prijatie spoločných princípov a noriem, koordináciu programov práce a prístup každého kontrolného orgánu k výsledkom práce iných kontrolných orgánov;

- rozsah posilňovania úlohy najvyšších vnútroštátnych audítorských inštitúcií prostredníctvom systematického spoločného používania správ o vnútroštátnych auditoch o využívaní fondov EÚ s Európskym dvorom audítorov.

D. Úloha dvora audítorov

Dvor audítorov v posledných rokoch vypracoval metodiku DAS. Teraz obsahuje štyri zložky: 1) hodnotenie dozorných systémov a kontrol, 2) hodnotenie vzoriek transakcií, 3) analýzu výročných správ o činnosti a vyhlásení generálnych riaditeľov, 4) v prípade potreby hodnotenie práce audítorov. Komisia, rovnako ako Rada a Parlament podporili túto prácu. Komisia vzala na vedomie, že Dvor vo svojom pracovnom programe na rok 2005 konštatoval, že bude pracovať na „rozvíjaní metodiky DAS v súvislosti s novými parametrami“ s cieľom reagovať „ stále presnejšie na potreby používateľov DAS“.

Na záver stretnutia zástupcov Komisie a Dvora audítorov dňa 16. marca 2005 pán Hubert Weber, predseda Dvora audítorov uviedol: „Cieľom Dvora audítorov je dosiahnuť maximálny dopad a účinnosť jeho audítorskej práce uplatňovaním prístupu, ktorý sa usiluje skôr o lepšie výsledky ako o zameranie sa na vymenovanie omylov. V snahe pomôcť Komisii pri plnení jej úlohy ďalej zdokonaľovať dozorné a kontrolné systémy rozpočtu EÚ na všetkých úrovniach sa Dvor zaväzuje ďalej rozvíjať svoj prístup k DAS. Toto umožňuje Dvoru ešte lepšie stanoviť dosiahnutý pokrok a presnejšie vyznačiť miesta, kde sú potrebné zlepšenia.“

V tomto oznámení sa predkladajú opatrenia, ktorými sa plánuje uviesť do činnosti integrovaný rámec kontroly. V pracovnom dokumente sa predstaví rámec kontroly, ktorý fungoval v roku 2004 a opatrenia, ktoré Komisia považuje za potrebné na dosiahnutie cieľov stanovených v stanovisku Dvora č. 2/2004, vrátane tých, ktoré sa už navrhli na obdobie rokov 2007-2013.

E. Záver a návrh

Zatiaľ čo všetky inštitúcie by rady, keby sa im na implementáciu rozpočtu udelilo kladné DAS, je spoločne na Komisii a členských štátoch, aby zabezpečili, aby bol Dvor schopný nájsť v rámci auditu dôkazy o pokroku pri adekvátnom riadení rizika omylov. Toto sa nepodarí zo dňa na deň a nedá sa očakávať, že DAS sa zmení zo záporného v jednom roku na kladný v nasledujúcom roku. Kladné DAS s rôznymi odtieňmi by však oveľa účinnejšie pomohol Komisii a členským štátom postupne dosiahnuť zlepšenie smerom k čistému DAS.

Komisia je realistická a víta sústavné kritické preskúmavanie zo strany Dvora audítorov a jeho rady ako nezávislého pozorovateľa týkajúce sa všetkých prípravných prác.

Komisia týmto oznámením zamýšľa začať proces, ktorý môže do novembra 2005 viesť k vzájomnému porozumeniu medzi Komisiou, Parlamentom (ako orgánom udeľujúcim absolutórium) a Radou o tom, ako sa dá zlepšiť súčasný integrovaný rámec kontroly, aby mohla Komisia poskytnúť Dvoru audítorov primeranú záruku o zákonnosti a regulárnosti transakcií. Podrobnejší prehľad časového rozvrhu orientačného plánu sa nachádza v prílohe.

Navrhuje sa, aby Komisia vzala na vedomie odporúčania orgánu udeľujúceho absolutórium a dala svojim útvarom pokyny, aby:

- určili medzery a navrhli akčný plán na dokončenie rámcov kontroly, na ktorých by Dvor založil záruku, ktorú hľadá;

- diskutovali s príslušnými výbormi Rady a v októbri 2005 predložili úvodnú správu, ktorá by bola základom pre vzájomnú dohodu s členskými štátmi o integrovanom rámci vnútornej kontroly;

- overili regulačný rámec navrhnutý na roky 2007-2013 a v prípade potreby navrhli jeho úpravy, aby obsahoval ustanovenia, ktoré sú vzhľadom na posudzovanie medzier potrebné na dokončenie integrovaného rámca kontroly.

Súčasne sa navrhuje, aby predsedníctvo Rady zabezpečilo trojstranné rozhovory medzi inštitúciami na najvyššej úrovni, ktorých úlohou by bolo rokovať a dosiahnuť dohodu o horizontálnych problémoch v súčasných návrhoch a ktoré by podrobne vysvetlili spoločné chápanie toho, ako by vytvoril adekvátny a uspokojivý integrovaný rámec kontroly Spoločenstva, ako aj kroky potrebné na jeho implementáciu. Táto dohoda by nadobudla formálnu podobu v medziinštitucionálnej dohode podpísanej na politickej úrovni.

Komisia by privítala stanovisko Európskeho dvora audítorov k opatreniam navrhnutým v medziinštitucionálnej dohode a rada by poznala aj jeho názory na to, či by v prípade správnej implementácie boli tieto opatrenia dostatočné ako základ pre záruku zákonnosti a regulárnosti príslušných transakcií, najmä pokiaľ ide o hodnotenie omylov zistených v opatreniach, na ktoré sa vzťahuje viacročný rámec kontroly.

Annex

The following timetable is envisaged for the further process:

June 2005 | The Commission adopts the Communication on a roadmap to an integrated internal control framework, and completes (supervised by DG Budget) its assessment of the gaps between its present control frameworks and that recommended by the Court, and its proposals for action. |

July 2005 | First discussions among the Parliament, the Council and the Commission. The Council establishes a high-level panel of experts. |

July to September 2005 | Discussion by each service of its gap analysis and action plan with the Court of Auditors. |

October 2005 | Conference on the DAS organised by COCOBU. Initial report proposing the basis for a common understanding. Common understanding among the Parliament, the Council and the Commission on the internal control framework. |

November 2005 | The Commission adopts the Communication on a roadmap to an integrated internal control framework (action plan). This Communication will present the common understanding on the gap assessment and actions to be taken in order to achieve a fully integrated control framework for both centralised management and shared management. The aim is to make it possible for the Commission to provide the Court of Auditors with reasonable assurance as to the legality and regularity of transactions. Interinstutional agreement with Parliament and Council on the steps needed to achieve an integrated control framework. |

2006 - | Implementation of the action plan. |

[1] Vo výročnej správe za finančný rok 2003 Dvor uvádza jednu výhradu ohľadne spoľahlivosti účtov týkajúcu sa rôznych pohľadávok. Konštatuje, že príslušné transakcie sú, pokiaľ ide o príjmy, záväzky a administratívne výdavky, zákonné a regulárne. Podáva kvalifikovanú správu o príslušných transakciách týkajúcu sa poľnohospodárstva, štrukturálnych opatrení, vnútorných politík, vonkajších vzťahov a predvstupovej pomoci.

[2] Pozri oznámenie Komisie Strategické ciele 2005-2009, Európa 2010: Partnerstvo za európsku obnovu, prosperitu, solidaritu a bezpečnosť - KOM(2005)12 z 26.1.2005.

[3] Stanovisko č. 2/2004 Dvora audítorov Európskych spoločenstiev k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámca vnútornej kontroly Spoločenstva) - Ú. v. EÚ C 107 z 30.4.2004.

[4] V odvetví poľnohospodárstva už napríklad Rada prijala vyhlásenie o vierohodnosti ex-post vydané platobnými agentúrami členských štátov ako súčasť svojej dohody o novom základnom nariadení o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky.

[5] Podľa ktorých riadiaci orgán každého členského štátu (napr. ministerstvo financií) každý rok konštatuje, že uplatňujú riadne kontrolné systémy.

[6] Účinný reťazec kontrol fungujúci podľa bežných noriem, pri ktorom sa na každej úrovni zohľadňuje činnosť iných kontrol. Pozri § 39 stanoviska Dvora č. 2/2004.

[7] Článok 4 nariadenia (ES) č. 438/2001.

[8] Články 10 a 15 nariadenia (ES) č. 438/2001.

[9] V článku 143 ods. 6 rozpočtových predpisov sa vyžaduje, aby Komisia odovzdala súhrn odpovedí členských štátov do 15. februára roku nasledujúceho po uverejnení výročnej správy Dvora.

[10] K problémom, ktoré sa majú hodnotiť patrí nedostatočné zosúladenie s dátumom volebných kampaní pri obnove Parlamentu, dopad akéhokoľvek odloženia rozhodnutia o udelení absolutória na nasledujúce procesy udeľovania absolutória.