[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel 6.4.2005

SEC(2005) 443 konečná verzia

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Opatrenia prijaté Gréckom v reakcii na rozhodnutie Rady zo 17. februára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 9 zmluvy pre zníženie deficitu, nevyhnutných na nápravu situácie s nadmerným deficitom

POSTUP PRI NADMERNOM DEFICITE GRÉCKA

Rada, po príslušnom odporúčaní Komisie zaradila 5. júla 2004 Grécko do skupiny s nadmerným deficitom a podľa článku 104 ods. 7 zmluvy adresovala Grécku odporúčania s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu do roku 2005. Dňa 18. januára 2005 Rada v súlade s článkom 104 ods. 8 rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia ako reakciu na tieto odporúčania.

Dňa 17. februára 2005 sa Rada, po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104 ods. 9, rozhodla oznámiť Grécku, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu, nevyhnutných na nápravu stavu. Rada stanovila, že konečný termín, do ktorého má Grécko prijať účinné opatrenia, aby dosiahlo súlad s týmto rozhodnutím, je 21. marec 2005. Konkrétne, Rada rozhodla, že „Grécko čo najskôr ukončí súčasný stav nadmerného deficitu a najneskôr do roku 2006 a to prostredníctvom: (i) dôslednej realizácie rozpočtu na tok 2005 tak, ako to schválil parlament, a (ii) realizácie, v roku 2006, opatrení trvalého charakteru súvisiacich s úpravou, ktoré povedú ku korekcii deficitu na úrovni najmenej 0,6 percentuálneho bodu HDP“. Rada takisto požiadala Grécko, aby naďalej pokračovalo v úsilí „ identifikovať a kontrolovať faktory iné, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmene úrovne dlhu “ a „zlepšiť zber a spracovanie všeobecných vládnych údajov“. Rada Grécku pripomenula, aby „ prijalo potrebné opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti rozpočtovej konsolidácie smerom k takmer vyrovnanému stavu verejných financií alebo stavu v prebytku prostredníctvom zníženia cyklicky upraveného deficitu o najmenej 0,5 % HDP ročne po náprave nadmerného deficitu“. Napokon, Rada požiadala Grécko, aby „ najneskôr do 21. marca 2005 predložilo správu, v ktorej načrtne rozhodnutia týkajúce sa dodržiavania odporúčaní tohto rozhodnutia “.

Toto oznámenie uvádza rozhodnutia, ktoré prijali grécke orgány v reakcii na toto rozhodnutie Rady.

OPATRENIA PRIJATÉ GRÉCKOM V REAKCII NA ROZHODNUTIE RADY

Grécke orgány predložili 21. marca tohto roku revidovanú aktualizáciu programu stability pre obdobie 2004-2007. Programové ciele zohľadňujú rozpočtový dopad fiškálneho balíčka adresovaný Komisii v ten istý deň a uverejnený 29. marca s cieľom podporiť implementáciu tohto revidovaného programu. Balíček zahŕňa okrem opatrení začlenených do rozpočtu pre rok 2005 aj dodatočné opatrenia, ktoré sa majú implementovať v roku 2005 a potvrdzuje záväzky vlády znížiť deficit v návrhu rozpočtu na rok 2006 pod 3 %. Komisia považuje túto revidovanú aktualizáciu programu stability spolu so záväzkami vlády uverejnenými 29. marca za správu požadovanú článkom 2 ods. 1 rozhodnutia Komisie.

Podľa všeobecných vládnych údajov poskytnutých gréckou vládou v oznámení o EDP z marca[1] skutočný HDP v roku 2004 dosiahol 4,2 % a deficit dosiahol 6,1 % HDP[2]. Pri realizácii rozpočtu roku 2004 údaje odhaľujú existenciu dodatočných daňových prepadov a nadmerných výdavkov, okrem tých, ktoré boli odhalené v oznámení o EDP zo septembra 2004, na základe čoho sa deficit odhadol na 5,3 % HDP.

Revidovaná aktualizácia programu stability stanovuje rozpočtový dopad implementovaných a oznámených opatrení[3] v troch rozdielnych makroekonomických scenároch. V referenčnom scenári, používanom pre hodnotenie programu[4], reálny HDP má predpoklad rastu na úrovni 2,9 % v roku 2005 a 3 % v roku 2006 a 2007. Odhaduje sa, že v roku 2005 dosiahne deficit hodnotu 3,7 % HDP a v roku 2006 klesne na 2,9 % a v roku 2007 na 2,4 %. Očakáva sa, že cyklicky upravený deficit sa v rokoch 2005, 2006 a 2007 zlepší o 2,5, 0,9 a 0,5 percentného bodu HDP. Pomer dlhu k HDP dosiahne v roku 2005 hodnotu 109,5 % HDP s následným poklesom tesne pod hodnotu 105 % ku koncu programového obdobia.

Odhady tohto programu predpokladajú úplnú implementáciu rozpočtu na rok 2005, ako aj dodatočných fiškálnych balíčkov, ktoré boli uverejnené 29. marca. Konkrétne pre rok 2005 grécka vláda oznámila trvalé opatrenia zahŕňajúce nárast priemernej miery DPH o 1 percentný bod v roku 2005, čo by malo predstavovať dodatočné príjmy vo výške 610 miliónov eur a nárast v spotrebnej dani z tabaku, alkoholu a oleja, čo by malo predstavovať 280 miliónov eur. Balíček takisto obsahuje úspory v cestovných nákladoch štátnych zamestnancov (45 miliónov eur) a zníženie dotácií pre mestské dopravné spoločnosti (50 miliónov eur). Z celkového pohľadu, pri úplnej implementácii by mal balíček v roku 2005 vyústiť do zníženia deficitu o 985 miliónov, čo je 0,5 % HDP[5]. Podľa gréckej vlády by tieto opatrenia mali zvýšiť príjmy v roku 2006 o 1 655 miliónov eur (okolo 0,9 % HDP) za predpokladu, že budú v platnosti po celý rok. Dňa 29. marca vláda takisto uverejnila záväzok zahrnúť do návrhu rozpočtu na rok 2006 možné opatrenia, potrebné na zníženie deficitu pod prahovú hodnotu 3 % na budúci rok. Takéto opatrenia by záviseli od rastu dotýkali by sa predovšetkým primárnych výdavkov, hlavne v oblasti výdavkov na vojenskú službu, príspevkov štátu do fondov sociálneho zabezpečenia, miestnych správ a verejných investícií.

Pokiaľ ide o dynamiku dlhu, revidovaná aktualizácia programu stability poskytuje informácie o zdrojoch a rozvoji kapitálového vyrovnávania (stock-flow adjustment, SFA). Konkrétne, v roku by SFA predstavovalo 2,9 % HDP. Pretože toto zahŕňa privatizačné procesy predstavujúce 0,5 percentného bodu HDP, operácie na zníženie dlhu predstavujú 3,4 percentného bodu HDP. Údaje zahŕňajú nárast v depozitoch (1,5 pb), rozdiely medzi hotovosťou a prírastkami (1,4 pb) a nárast v podieloch a iné menšie úpravy (0,5 pb). Predpokladá sa, že SFA budú klesať z 1,9 % HDP v roku 2005, kedy by privatizácia mala predstavovať 0,6 percentného bodu HDP, na 0,9 % HDP v roku 2007, kedy by mali privatizačné procesy predstavovať okrajových 0,1 % HDP.

Ako bolo naznačené Euroštatistickým úradom v tlačovej správe dňa 18. marca, stále pretrvávajú problémy so zberom a spracovaním všeobecných vládnych údajov. Euroštatistický úrad nepotvrdil údaje o deficite z gréckej správy o EDP z marca tohto roku z dôvodu neúplného zaznamenávania tokov medzi rozpočtom Grécka a EÚ. Euroštatistický úrad tiež zaznamenal, že výdavky určené na zdravotnú starostlivosť a Olympiádu v predchádzajúcich rokoch neboli ešte uzavreté. Z tohto dôvodu údaje o deficite verejných financií za rok 2004 a za predchádzajúce roky musia byť revidované vzostupne.

HODNOTENIE PODNIKNUTÝCH ROZHODNUTÍ

Hodnotenie o súlade uvedených opatrení s rozhodnutím Rady podľa článku 104 ods. 9 sa vykonáva na základe odhadov útvarov Komisie z jari 2005, uverejnených 4. apríla, ktoré berú do úvahy marcové oznámenie o EDP a revidovanú aktualizáciu programu stability pre roky 2004-2007. Hodnotenie by takisto malo zobrať do úvahy rozpočtový dopad dodatočného fiškálneho balíčka, ktorý nemohol byť začlenený do odhadov útvarov Komisie z jari 2005, pretože bol uverejnený po záverečnom termíne pre odhad.

Odhady útvarov Komisie z jari 2005 predpokladajú deficit na rok 2005 vo výške 4,5 % HDP a na rok 2006 deficit vo výške 4,4 %. Očakáva sa, že miera zadĺženosti dosiahne v roku 2005 výšku 110,5 % HDP a v roku 2006 108,9 % HDP. Tieto odhady sa zakladajú na raste HDP na 2,9 % v roku 2005 a na predpoklade, že rozpočet na rok 2005 sa úplne implementuje. Rast pre rok 2006 sa odhaduje na 3,1 %. Údaj o deficite vo výške 4,4 % na rok 2006 sa zakladá na scenári bez akejkoľvek zmeny politiky, v ktorom výsledok deficitu na rok 2005 je stanovený vo výške 4,5 % HDP, pričom sa predpokladá, že nedôjde k implementácii žiadnych ľubovoľných opatrení. Odhady pre deficit v revidovanej aktualizácii programu stability (3,7 % HDP v roku 2005 a 2,9 % v roku 2006 ) odhady útvarov Komisie z jari 2005 (4,5 % a 4,4 %) sa odlišujú, pretože ako už bolo naznačené, odhady neobsahujú rozpočtový dopad dodatočného fiškálneho balíčka. Okrem toho, odhady z jari sa zakladajú na oveľa opatrnejších hodnoteniach vývoja príspevkov do schémy sociálneho zabezpečenia a niektorých primárnych výdavkov. Rozdiely sú uvedené v tabuľke nižšie.

Rozpočtové hodnotenie oznámených opatrení

2005 | 2006 |

Deficit (v % HDP) |

Odhady z jari (1) | 4,5 | 4,4 |

Dopad dodatočných opatrení (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Príjmy (2a) | 0,4 | 0,8 |

Výdavky (2b) | 0,1- | 0,1 |

Rozdiely v hodnotení iných opatrení (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Nižšie PSZ (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Vyššie súčasné primárne výdavky | 0,2 | 0,3 |

(predovšetkým zdravotná starostlivosť a mzdy verejného sektora; 3b) |

Prijaté nižšie kapitálové transfery (3c) | - | 0,1 |

Nižšie úrokové platby (3d) | 0,2 |

Cieľ v programe (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Dlh (v % HDP) |

Program […] | 109,5 | 107,2 |

Odhady z jari | 110,5 | 108,9 |

Pri roku 2005 odhady z jari 2005 neberú do úvahy dodatočné opatrenia na strane príjmov uverejnených po konečnom termíne pre odhad. Podľa gréckej vlády úplná implementácia opatrení bude viesť k zlepšeniu plánovaného deficitu približne o 0,5 percentného bodu HDP v roku 2005. Ďalej podľa odhadov útvarov Komisie z jari 2005 revidovaná aktualizácia programu stability odzrkadľuje príliš vysoký nárast v príspevkoch do schémy sociálneho zabezpečenia v pomere ku kompenzácii zamestnancov v roku 2005, čo sa nezdá byť zabezpečené ani podľa opatrení vysvetlených v programe, ani podľa predchádzajúcich trendov[6]. Okrem toho, odhady programu, ktoré sa týkajú spotreby verejného sektora, predovšetkým zdravotnej starostlivosti a miezd, sa zdajú byť príliš optimistické[7]. Tieto rozdiely medzi gréckymi orgánmi a útvarmi Komisie vzhľadom na dopad rozpočtu na rok 2005 však nespochybňujú dôslednú realizáciu opatrení v rámci rozpočtu na rok 2005 a teda ani dodržanie článku 1, zarážky (i) rozhodnutia Rady. Grécka vláda je okrem toho zaviazaná prísne realizovať nielen rozpočet na rok 2005, ale takisto implementovať aj dodatočné opatrenia, ktoré predstavujú pol bodu HDP v roku 2005, čo by čiastočne vyrovnalo účinky základného roka na dodatočný pokles zaznamenaný v roku 2004.

Podľa vlády, účinky dodatočných opatrení, ktoré sa majú implementovať v roku 2005, bude možné zaznamenať až v roku 2006, pričom by mali znížiť deficit o 0,9 percentného bodu HDP. Toto nezahrňuje možné opatrenia spojené so záväzkom vlády znížiť deficit pod hranicu 3 % HDP v roku 2006, nakoľko neboli podrobne opísané a ich rozpočtový dopad je podmienený rastom. Podľa odhadov útvarov Komisie z jari 2005, podľa ktorých bude deficit v roku 2006 predstavovať 4,4 % HDP a podľa pripomienok Euroštatistického úradu v jeho tlačovej správe dňa 18. marca, takéto opatrenia budú môcť byť pre nápravu deficitu v roku 2006 nevyhnutné, a to dokonca aj pri priaznivom scenári o vývoji rastu. Podľa bežného scenára bez akejkoľvek zmeny politiky sa odhady z jari 2005 zakladajú na prísnom hodnotení Komisie, pokiaľ ide o vývoj niektorých rozpočtových položiek, ako napríklad príspevky do schémy sociálneho zabezpečenia, mzdy verejného sektora a granty EÚ[8], napriek tomu, že podľa Komisie úrokové platby by mohli byľ o niečo menšie, ako sa predpokladalo v programe[9]. Deficit v roku 2006 by celkovo mohol byť o 0,6 percentného bodu HDP vyšší, než deficit odhadovaný gréckymi orgánmi. Okrem toho, tlačová správa Euroštatistického úradu zo dňa 18. marca naznačuje, že deficit na rok 2004 sa možno bude musieť revidovať vzostupne. Pretože grécke orgány nepredpokladali vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa majú implementovať v roku 2005 na vyrovnanie takýchto dodatočných schodkov, možné prevodné účinky štatistických revízií môžu spôsobiť vyšší deficit v roku 2005 a teda aj v roku 2006.

Vo všeobecnosti sa Komisia domnieva, že existujú rizika v podobe prepadov príjmov, prekročenia výdavkov a štatistických revízií, ktoré by mohli vyústiť, ak by sa skutočne naplnili, do vyššieho deficitu pre roky 2005 a 2006, než ako bolo predpokladané v programe stability. Zatiaľ čo schodky v roku 2005 by neovplyvnili dodržanie oznámenia Rady adresované Grécku 17. februára 2005, ich výskyt v roku 2006 by vyžadoval dodatočné opatrenia podľa záväzkov gréckej vlády. To, či oznámený dodatočný balíček na rok 2006 bude postačovať na to, aby sa deficit v budúcom roku efektívne znížil 3% referenčnú hodnotu, by sa malo hodnotiť na základe návrhu rozpočtu na rok 2006.

Pokiaľ ide o zadĺženosť, ukazuje sa, že boli uskutočnené významné kroky na identifikovanie rozličných zdrojov SFA. Podľa odhadov útvarov Komisie z jari 2005 informácie poskytnuté v revidovanej aktualizácii programu stability naznačujú, že SFA, napriek tomu, že sú v rokoch 2005 a 2006 stále podstatné, v porovnaní s rokom 2004 klesajú. Táto skutočnosť pravdepodobne potvrdzuje záväzok gréckych orgánov i naďalej vyvíjať úsilie s cieľom určiť a kontrolovať operácie pod čiarou.

V porovnaní s oznámením z marca 2004, pretrvávajúce problémy so zberom a spracovaním vládnych údajov, ako boli načrtnuté v tlačovej správe Euroštatistického úradu dňa 18. marca, sa zdajú byť určené lepšie a v niektorých prípadoch, ich možno vysvetliť jednorazovými problémami, ako napríklad zaznamenávanie výdavkov na Olympijské hry. Okrem toho sa v rámci úzkej spolupráce s Euroštatistickým úradom na podnet gréckych orgánov sa vykonalo množstvo štatistických revízií. Napriek tomu však existencia takýchto pretrvávajúcich problémov naznačuje, že je nevyhnutné i naďalej pokračovať v úsilí o zlepšenie mechanizmu pri rýchlom a správnom poskytovaní všeobecných vládnych údajov.

ZÁVERY

Podľa aktuálnych informácií, grécka vláda prijala v lehote do 21. marec 2005 rozhodnutie v súlade s odporúčaním obsiahnutým v rozhodnutí Rady podľa článku 104 ods. 9. Konkrétne, okrem prísnej realizácie rozpočtu na rok 2005 požadovanej rozhodnutím, vláda takisto prijala dodatočné opatrenia na ďalšie zníženie deficitu. Pokiaľ ide o rok 2006, poskytnuté informácie naznačujú, že v rámci rozpočtu na rok 2006 bude možno potrebná implementácia dodatočných opatrení na zníženie deficitu pod hranicu 3 % HDP. Avšak záväzok vlády uverejnený 29. marca, že na zabezpečenie korekcie nadmerného deficitu do roku 2006 sa v prípade potreby uskutočnia dodatočné opatrenia, je v súlade s odporúčaniami Rady. Čo sa týka vývoja zadĺženosti a všeobecných vládnych údajov, ukazuje sa, že je potrebné dodatočné úsilie na lepšie určenie a kontrolu faktorov iných, než čisté pôžičky, ktoré prispievajú ku zmene v úrovniach zadĺženosti a k zlepšeniu zberu a spracovaniu všeobecných vládnych údajov.

Na základe tohto hodnotenia sa Komisia domnieva, že momentálne nie sú potrebné ďalšie kroky v postupe pri nadmernom deficite v prípade Grécka. Oznámenie EDP zo septembra tohto roku, predloženie návrhu rozpočtu na rok 2006, a odhady útvarov Komisie z jesene 2005 spolu so správou, ktorá bude predložená gréckymi orgánmi v októbri, ako sa predpokladalo v rozhodnutí Rady zo 17. februára 2005, poskytnú dodatočné informácie, na základe ktorých sa do konca roku vykoná nové hodnotenie v súlade s týmto rozhodnutím.

[1] Tieto údaje za rok 2004 neboli 18.3.2005 potvrdené Euroštatistickým úradom. Mali by sa považovať za predbežné a podliehať vzostupným revíziám. Podstatné problémy sú zdôraznené nižšie v tejto časti.

[2] Miera je 6,0 % HDP podľa národného účtu (ESA95), t.j. bez swapových tokov.

[3] Vrátane tých, ktoré boli uverejnené 29. marca.

[4] Pozri odporúčanie Komisie odporúčanie pre stanovisko Rady „k revidovanej aktualizácii programu stability Grécka, 2004-2007“, prijaté Komisiou, 6.4.2005, SEC(2005) 440.

[5] Na základe nominálneho HDP v referenčnom scenári, ktorý bol použitý na hodnotenie programu a tak, ako sa predpokladalo v odhadoch útvarov Komisie z jari 2005, hodnota by sa mala približovať ku 0,55 % HDP.

[6] Konkrétne, odhady programu zahŕňajú nárast efektívneho prispievania do schémy sociálneho zabezpečenia (pomer medzi úhrnmi do sociálneho zabezpečenia a úplnou kompenzáciou zamestnancov) o viac ako jeden percentný bod. Program predpokladá rovnako vysoký nárast v budúcnosti, ako bol zaznamenaný v minulosti, čo sa zdá byť neoprávnené.

[7] Značný pokles, v zmysle HDP, mzdových nákladov a medzispotreby, predpokladaný v návrhu rozpočtu by bol v ostrom rozpore s vývojom zaznamenaným v nedávnej minulosti, kedy tieto položky predstavovali silnú odolnosť a boli zdrojom podstatných rozpočtových schodkov.

[8] Pri príspevkoch do schémy sociálneho zabezpečenia a mzdách verejného sektora, rozdiely medzi odhadmi gréckej vlády a odhadmi z jari 2005 vyplývajú z rovnakých faktorov ako pri roku 2005 (pozri poznámky pod čiarou 4 a 5) a v prípade príspevkov do schémy sociálneho zabezpečenia sú znásobené prevedenými účinkami negatívnych dopadov na rok 2005. Čo sa týka grantov EÚ, problematika vyvolaná Euroštatistickým úradom s nízkou absorpčnou kapacitou zaznamenanou v minulosti je dôvodom pre prísnejšie hodnotenie zo strany Komisie.

[9] Podľa programu, úrokové platby by v roku 2006 mali stúpnuť o viac ako 9 % v nominálnych hodnotách. Takýto nárast sa nezdá byť podložený predpokladaným vývojom zadĺženosti a úrokových sadzieb. Preto sa v zmysle HDP môže stať, že výsledok bude nižší ako sa uvádza v programe.