Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj stability /* KOM/2011/0845 v konečnom znení - 2011/0413 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Krízy a konflikty ovplyvňujú krajiny na celom svete a ohrozujú celosvetovú bezpečnosť a stabilitu. Konflikty často súvisia s nestabilitou štátu a slabá správa a chudoba ich ešte viac prehlbujú. Navyše niektoré z najvážnejších bezpečnostných výziev majú celosvetový rozsah a ovplyvňujú rozvojové aj priemyselne vyspelé krajiny. Prírodné katastrofy, katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou, obchodovanie s drogami, organizovaná trestná činnosť, terorizmus, výzvy a hrozby v oblasti kybernetickej bezpečnosti a s nimi súvisiace narušenia zvyšujú neistotu, bránia rozvoju, oslabujú právny štát a prispievajú k nestabilite. Čoraz väčšia výzva súvisiaca so zmenou klímy znásobuje súčasné hrozby, ktoré dodávajú prírodným rizikám zapríčineným ľudskou činnosťou a bezpečnostným rizikám nový rozmer. Reakcia na uvedené štrukturálne výzvy si vyžaduje značné kolektívne úsilie založené na pevnom partnerstve s ostatnými štátmi, subjektmi občianskej spoločnosti a viacstrannými a regionálnymi partnermi, zamerané na vytvorenie podmienok, ktoré jednotlivým krajinám pomôžu predchádzať opakovanému vzniku konfliktov. Je teda potrebná komplexná reakcia EÚ na medzinárodné krízy presahujúca rámec humanitárnej pomoci, v rámci ktorej sa posilní pripravenosť EÚ na riešenie krízových situácií, preventívne opatrenia a zásahy. Okrem toho je potrebné rozvinúť kapacity pre nasadenie odborníkov na rôzne civilné misie na základe interoperability medzi členskými štátmi EÚ a ďalšími medzinárodnými subjektmi, ako aj dialóg s neštátnymi subjektmi. V novej Zmluve o Európskej únii (článok 21) sa vymedzujú všeobecné zastrešujúce zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie, okrem iného „zachovávať mier, predchádzať konfliktom a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť“ . Tento cieľ sa podporuje v rôznych záveroch Rady týkajúcich sa efektívnosti vonkajšej činnosti (2004), bezpečnosti a rozvoja (2007), ako aj vo všeobecných záveroch (2010), ktoré požadujú ďalšie posilnenie nástrojov krízového riadenia EÚ v záujme podpory spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Dodatočné politické usmernenie bolo poskytnuté v záveroch Rady pre zahraničné veci o prevencii konfliktov z 20. júna 2011. Na zasadnutí Rady pre zahraničné veci, ktoré sa konalo 18. júla 2011, bol za kľúčovú oblasť ďalšej práce označený vzťah medzi klímou a bezpečnosťou. Komisia v roku 2011 pripravila aj plán vykonávania stratégie EÚ na podporu znižovania rizika katastrof v rozvojových krajinách[1], ktorá rozvoj posúdení potrieb po skončení katastrofy určuje za prioritu s cieľom začleniť znižovanie rizika katastrof do rámca obnovy postihnutých krajín a podporiť odolnosť a pripravenosť na krízy. Preto by nový nástroj stability nahrádzajúci predchádzajúce nariadenie, ktoré je účinné do 31. decembra 2013, mal využiť uvedené príležitosti a podporiť väčšie koordinované úsilie EÚ vo všetkých uvedených oblastiach. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 1. Verejné konzultácie V období medzi 26. novembrom 2010 až 31. januárom 2011 uskutočnila Európska komisia verejné konzultácie o budúcom financovaní vonkajšej činnosti EÚ. Verejné konzultácie vychádzali z internetového dotazníka a sprievodného dokumentu s názvom „Ako financovať vonkajšiu činnosť EÚ po roku 2013“, ktorý pripravili Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Dvestodvadsať doručených príspevkov odzrkadľovalo široké a rozmanité spektrum predstavujúce rôzne štruktúry, stanoviská a tradície, ktoré charakterizujú spoločenstvo vonkajšej činnosti. Pokiaľ ide o vonkajšiu činnosť EÚ v oblasti mieru a medzinárodnej bezpečnosti vrátane budovania mieru a pripravenosti na krízy zo strany EÚ, mnohí respondenti poukazovali na význam investícií do dlhodobej stability, ľudských práv a hospodárskeho rozvoja. Hodnotenie nástroja stability bolo vysoké a mnohí respondenti žiadali EÚ, aby rozšírila jeho potenciál, pričom poukázali predovšetkým na potrebu zachovať výhody tohto nástroja, a to rýchlosť vykonávania a priame financovanie. 2. Získavanie a využívanie expertízy V rámci hodnotenia dvoch zložiek nástroja stability – reakcie na krízu a pripravenosti na krízy – z roku 2011 (články 3 a 4.3) sa dospelo k záveru, že nástroj zohral jedinečnú úlohu v systéme EÚ na zaistenie mieru, bezpečnosti a rozvoja a umožnil EÚ podporiť rozsiahlu skupinu rozhodujúcich iniciatív týkajúcich sa pripravenosti a reakcie na krízy. Rozšírila sa schopnosť EÚ zasiahnuť v krízových situáciách a prehĺbila sa súdržnosť a efektívnosť iniciatív v oblasti predchádzania krízam, ako aj schopnosť partnerov pripraviť sa na krízy a reagovať na ne. V hodnoteniach opatrení zameraných na zmierňovanie rizík týkajúcich sa chemického, biologického, rádiologického a jadrového materiálu (článok 4 ods. 2) sa zdôraznil význam, ktorý členské štáty pripisovali programu EÚ na účely budovania kapacít a odborných poznatkov v partnerských krajinách s cieľom bojovať proti šíreniu citlivých materiálov. Opatrenia zamerané na zmierňovanie rizík týkajúcich sa chemického, biologického, rádiologického a jadrového materiálu umožnili EÚ kolektívne prispieť k zníženiu hrozby zneužitia materiálov a know-how v oblasti zbraní hromadného ničenia. V štúdii na určenie rozsahu zložky pripravenosti na krízy z roku 2009 (článok 4, Partnerstvo v oblasti budovania mieru) sa odporúčalo zamerať sa viac na budovanie kapacít miestnych partnerov a politický dialóg s neštátnymi subjektmi a zároveň maximalizovať tematickú synergiu s politickými prioritami EÚ a podporovanými opatreniami. Treba zaujať pružnejší prístup k financovaniu s cieľom umožniť neštátnym subjektom a členským štátom EÚ využiť túto pomoc. V publikácii Inštitútu Európskej únie pre bezpečnostné štúdie z roku 2009, v ktorej bol uvedený prvý súhrnný prehľad operácií v rámci EBOP v rokoch 1999 až 2009, sa upozornilo na katalytický účinok nástroja a poukázalo sa na jeho prínos pri príprave a zlepšovaní poskytovania dlhodobej vonkajšej pomoci EÚ a vykonávania opatrení v rámci SZBP. Hoci doterajšie vykonávanie bolo v štúdii ohodnotené prevažne kladne, poukázalo sa na niekoľko oblastí, ktoré by sa mali zlepšiť. Ide predovšetkým o rýchlosť zavádzania nástroja, zvýšenie jeho celkovej flexibility vzhľadom na harmonogramy vykonávania opatrení výnimočnej pomoci, programy dočasnej reakcie, hraničné sumy a zvýšenie finančných a ľudských zdrojov. 3. Posúdenie vplyvu Komisia vypracovala posúdenie vplyvu, v ktorom sa zaoberala 4 základnými politickými alternatívami: (možnosť č. 0) zrušiť nástroj stability, (možnosť č. 1) zachovať súčasný rozsah nástroja bez zmien a doplnení, (možnosť č. 2) revidovať nástroj s cieľom rozšíriť jeho ustanovenia o flexibilite, (možnosť č. 3) nový nástroj alebo nové nástroje, ktoré by zahŕňali nasledujúce okruhy: a) samostatné riešenie otázok reakcie a pripravenosti na krízy a otázok týkajúcich sa bezpečnosti (terorizmus, nadregionálne hrozby a činnosti zamerané na zmierňovanie rizík týkajúcich sa chemického, biologického, rádiologického a jadrového materiálu); b) zahrnutie nástrojov vonkajších činností EÚ, ktoré sa aktuálne vykonávajú v rámci iných nástrojov (napr. pozorovateľské misie EÚ pri voľbách alebo mierový nástroj pre Afriku). Možnosť č. 0 bola ihneď zamietnutá, keďže ukončenie nástroja by znamenalo stratu medzinárodnej dôveryhodnosti EÚ, ako aj nesplnenie záväzkov vyplývajúcich z článku 21 zmluvy. Možnosť č. 1 by zapríčinila premeškanie príležitosti na zlepšenie a zvýšenie hodnoty nástroja na základe praktických skúseností. Možnosť č. 3 (možnosť ustanoviť nové nástroje), ktorá by mala za následok oddelenie reakcie a pripravenosti na krízy na jednej strane od globálnych a nadnárodných hrozieb na strane druhej, sa neodporúča. Takéto riešenie by nielen protirečilo celkovému cieľu optimalizácie počtu existujúcich nástrojov, ale zároveň by mohlo oslabiť súdržnú a komplementárnu interakciu pri riešení príčin konfliktu. Uprednostňovanou možnosťou sa stala možnosť č. 2, teda zachovať hlavné vlastnosti a charakteristiky nástroja a zároveň zjednodušiť ustanovenia na zvýšenie jeho flexibility, keďže by to EÚ umožnilo efektívnejšie a rýchlejšie reagovať na budúce výzvy týkajúce sa medzinárodného mieru a bezpečnosti. Možnosť č. 2 predovšetkým umožní rozšírenie a opätovné prijatie opatrení výnimočnej pomoci pri reakcii na krízy a zdĺhavé konflikty a poskytne Komisii priestor na rýchle schvaľovanie opatrení bezprostrednej reakcie, čím sa posilní strategické postavenie EÚ pri reakcii na danú krízu. Účelom zvažovaných možností je konsolidovať a podľa možností zlepšiť súčasné fungovanie nástroja. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ Právnym rámcom pre spoluprácu s tretími krajinami, regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, štátnymi a neštátnymi subjektmi je časť V, hlava III, kapitoly 1 a 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (zmluva). Navrhované nariadenie konkrétne vychádza z článku 209 ods. 1 a článku 212 ods. 2 zmluvy a predkladá ho Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 294 zmluvy. Subsidiarita a proporcionalita Nástroj má celosvetový rozsah, jeho dvojnásobný právny základ v zmluve („ rozvojová spolupráca “ a „ hospodárska, finančná a technická spolupráca s tretími krajinami “) a skutočnosť, že nie je viazaný kritériami poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci, umožňuje EÚ vhodným spôsobom riešiť spojitosť medzi bezpečnosťou a rozvojom. Európska únia má povesť dôveryhodného a neutrálneho globálneho aktéra, čo poskytuje konkurenčnú výhodu pri zásahoch v mnohých oblastiach konfliktu s cieľom predchádzať vyhroteniu konfliktov a ponúknuť sprostredkovateľské služby pri predchádzaní konfliktom. Pri poskytovaní reakcie na úrovni EÚ sa dosiahne vyššia úroveň vplyvu, pretože výsledkom spoločného úsilia je intenzívnejší vplyv na orgány a medzinárodných partnerov. Opatrenia v rámci reakcie na krízy na úrovni EÚ maximalizujú súdržnosť reakcie a účinnosť pomoci. Na medzinárodnej úrovni sú veľmi potrebné synergie a spolupráca, pretože darcovia čelia podobným problémom týkajúcim sa obmedzenosti zdrojov. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že veľmi málo členských štátov EÚ má nástroj reakcie na krízu alebo nástroj pre budovanie mieru, ktorého rozsah by bol porovnateľný s nástrojom stability. Výber nástroja Nástroj stability napĺňa potreby, ktoré nie je možné uspokojiť iným spôsobom z dôvodu: a) naliehavosti reakcie; b) globálnej alebo nadregionálnej povahy problému, ktorá prekračuje rozsah zemepisného nástroja; c) vylúčenia podporovanej oblasti z financovania v rámci nástrojov viazaných na oficiálnu rozvojovú pomoc (napríklad protiteroristické opatrenia) alebo d) povahy pomoci, ktorá nie je viazaná na konkrétnu krajinu (napríklad projekty rozvoja medzinárodných noriem alebo politík v oblasti predchádzania konfliktom a budovania mieru). Okrem toho sa ukázalo, že nástroj pôsobí ako katalyzátor pri príprave a zlepšovaní poskytovania dlhodobej vonkajšej pomoci EÚ a jej vonkajších činností, ktoré EÚ prijala v záujme dosiahnutia cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v rámci hlavy V ZEÚ. 4. VPLYV NA ROZPOČET Komisia navrhuje vyčleniť na vonkajšie nástroje 70 mld. EUR na obdobie 2014 – 2020[2]. Predpokladané prostriedky vyčlenené na nástroj stability dosahujú sumu 2 828,9 mil. EUR na obdobie 7 rokov. 5. NEPOVINNÉ PRVKY 4. Zjednodušenie Prioritou Komisie v tomto novom nariadení je, podobne ako v ďalších programoch, ktorých sa týka viacročný finančný rámec, zjednodušiť regulačné prostredie a sprístupniť pomoc Únie partnerským krajinám a regiónom, organizáciám občianskej spoločnosti atď. do tej miery, do akej sledujú ciele tohto nariadenia. Zjednodušenie sa dosiahne zreteľnejším vyčlenením a obmedzením prekrývania jednotlivých externých nástrojov tak, aby sa jednotlivo vymedzili s jasne stanovenými politickými cieľmi. Navrhuje sa zjednodušenie pravidiel a postupov poskytovania pomoci EÚ, konkrétne pre odchýlenie sa od postupu komitológie pre prijatie druhého opatrenia výnimočnej pomoci podľa článku 7, ako aj ďalšie nové ustanovenie umožňujúce Komisii podľa toho istého článku prijímať opatrenia výnimočnej pomoci až do výšky 3 miliónov EUR bez povinnosti vopred informovať Radu. Navyše revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá má mimoriadny význam najmä so zreteľom na osobitné ustanovenia o vonkajšej činnosti, podporí zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do programov financovania, napríklad zjednodušením pravidiel, znížením nákladov na účasť a zrýchlením postupu prideľovania pomoci. Komisia má v úmysle využívať pri vykonávaní tohto nariadenia nové flexibilné postupy zahrnuté do nového nariadenia o rozpočtových pravidlách. 5. Delegované akty Prevláda názor, že treba zlepšiť demokratickú kontrolu vonkajšej pomoci. Navrhuje sa zachovanie prvkov súčasného nástroja stability a súčasné posilnenie demokratickej kontroly prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 290 zmluvy pre určité aspekty programov. Využitie delegovaných aktov sa týka ustanovení, v ktorých sa podrobne opisuje pomoc podľa článkov 3, 4 a 5. 6. Podrobné vysvetlenie Nová štruktúra nástrojov Únie na vykonávanie vonkajšej rozvojovej pomoci v rámci finančného výhľadu na obdobie 2014 – 2020 bola predstavená v oznámení Komisie Rozpočet stratégie Európa 2020[3]. Ďalšie informácie o všeobecných a osobitných cieľoch, ako aj podmienkach upravujúcich vykonávanie finančného nástroja stability, sú uvedené vo finančnom výkaze priloženom k nariadeniu. 2011/0413 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj stability EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 209 ods. 1 a 212 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: 7. Toto nariadenie ustanovuje jeden z nástrojov poskytovania priamej pomoci pre vonkajšie politiky Európskej únie. Nahradí nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability[4] a ktorého účinnosť uplynie 31. decembra 2013. 8. Medzi hlavné ciele vonkajšej činnosti Únie, ako ju vymedzuje článok 21 Zmluvy o Európskej únii, patrí zachovanie mieru, predchádzanie konfliktom, posilnenie medzinárodnej bezpečnosti a pomoc obyvateľom, krajinám a regiónom pri prírodných katastrofách alebo katastrofách spôsobených ľudskou činnosťou. Krízy a konflikty ohrozujú krajiny na celom svete a ďalšie javy, ako sú napríklad terorizmus, organizovaná trestná činnosť, zmena klímy, výzvy a hrozby týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti, prírodné katastrofy predstavujú riziko pre svetovú stabilitu a bezpečnosť. V záujme účinného a včasného riešenia uvedených problémov sú potrebné osobitné finančné zdroje a finančné nástroje, ktoré doplnia fungovanie humanitárnej pomoci a nástrojov dlhodobej spolupráce. 9. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 sa prijalo s cieľom umožniť Únii konzistentne a integrovane reagovať na existujúce a vznikajúce krízové situácie, riešiť osobitné transregionálne bezpečnostné hrozby a zlepšiť pripravenosť na krízy. Cieľom tohto nariadenia je zaviesť zrevidovaný nástroj, ktorý vychádza zo skúseností predchádzajúceho nástroja, s cieľom zvýšiť účinnosť a súdržnosť opatrení Únie v oblasti predchádzania konfliktom a reakcie na krízu, pripravenosti na krízy, budovania mieru a riešenia bezpečnostných hrozieb vrátane klimatickej bezpečnosti. 10. Účelom opatrení prijatých v rámci tohto nariadenia je dosiahnuť ciele článku 21 Zmluvy o Európskej únii a článkov 208 a 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Uvedené opatrenia môžu dopĺňať opatrenia Únie prijaté v rámci cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v zmysle hlavy V Zmluvy o Európskej únii a opatrenia prijaté v rámci hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie a mali by byť s nimi v súlade. Rada a Komisia by mali spolupracovať pri zabezpečení takéhoto súladu, a to každá v rámci svojich príslušných právomocí. 11. Program EÚ na predchádzanie násilným konfliktom[5] schválený Európskou radou vyzdvihuje „politický záväzok EÚ pokračovať v predchádzaní konfliktom ako jeden z hlavných cieľov vonkajších vzťahov EÚ“ a uvádza, že nástroje rozvojovej spolupráce môžu prispievať k tomuto cieľu a k rozvoju EÚ ako globálneho aktéra. Závery rady o predchádzaní konfliktom z 20. júna 2011 znovu potvrdili platnosť tohto programu ako platného základu pre ďalšie opatrenia Európskej únie v oblasti predchádzania konfliktom. 12. Závery Rady o bezpečnosti a rozvoji[6] (ako aj závery Rady o reakcii EÚ na nestabilné situácie) zdôrazňujú, že vzťah medzi rozvojom a bezpečnosťou by mal informovať stratégie a politiky EÚ s cieľom prispieť k súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ. Rada konkrétne dospela k záveru, že budúca činnosť v oblasti bezpečnosti a rozvoja by mala zahŕňať bezpečnostné a rozvojové dôsledky zmeny klímy, otázky životného prostredia a riadenia prírodných zdrojov a migráciu. 13. Európska rada schválila 12. decembra 2003 európsku bezpečnostnú stratégiu a 11. decembra 2008 správu o jej plnení. Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ prijatá koncom roku 2010[7] zdôrazňuje taktiež význam spolupráce s tretími krajinami a regionálnymi organizáciami, najmä v boji proti početným hrozbám, akými sú napríklad obchodovanie s ľuďmi a drogami a terorizmus. 14. Vyhlásenie Európskej rady o boji proti terorizmu z 25. marca 2004 vyzýva na začlenenie protiteroristických cieľov do programov vonkajšej pomoci. Európska stratégia boja proti terorizmu, ktorú Rada prijala 30. novembra 2005, požaduje rozšírenie spolupráce v rámci boja proti terorizmu s tretími krajinami a OSN. Závery Rady o posilnení prepojení medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi boja proti terorizmu požadujú posilnenie kapacity kompetentných orgánov, ktoré sa podieľajú na boji proti terorizmu v tretích krajinách v rámci strategického plánovania nástroja stability. 15. Keďže členské štáty nemôžu úspešne dosiahnuť ciele tohto nariadenia a tieto ciele sa z dôvodu rozsahu opatrenia dajú lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijímať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. 16. Zatiaľ čo finančné potreby vonkajšej činnosti Únie sa neustále zvyšujú, hospodárska a rozpočtová situácia Únie obmedzuje financie, ktoré sú pre takúto pomoc dostupné. Komisia teda musí hľadať efektívnejší spôsob využitia dostupných financií, napríklad využitím finančných nástrojov s pákovým efektom. Pákový efekt sa zvýši, ak bude možné využiť a opakovane využívať financie investované a vytvorené finančnými nástrojmi. 17. Aby bolo možné prispôsobiť rozsah tohto nariadenia rýchlo sa meniacej realite, mala by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o podrobné oblasti technickej a finančnej pomoci, ako je stanovená v prílohe k tomuto nariadeniu, a právomoc prijímať dodatočné postupy pre výmenu údajov a pre spoluprácu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia v priebehu prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie vrátane konzultácií na expertnej úrovni. Komisia by mala pri príprave a vypracovávaní návrhov delegovaných aktov zabezpečiť včasné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. 18. V záujme zabezpečenia jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. 19. Vykonávacie právomoci týkajúce sa programových a vykonávacích opatrení podľa tohto nariadenia by sa mali plniť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[8]. So zreteľom na povahu uvedených vykonávacích aktov, predovšetkým vzhľadom na ich politicky orientovanú povahu alebo vplyv na rozpočet, treba pri ich prijímaní v zásade uplatňovať postup preskúmania, s výnimkou opatrení s malým finančným rozsahom. Komisia by mala bezodkladne prijať uplatniteľné vykonávacie akty vtedy, keď to vyžadujú naliehavé dôvody v riadne zdôvodnených prípadoch potreby rýchlej reakcie Únie. 20. Všeobecné pravidlá a postupy vykonávania nástrojov Únie v oblasti vonkajšej činnosti[9] sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. …/… z […][10], ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“. 21. Organizácia a fungovanie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť sú opísané v rozhodnutí Rady 2010/427/EÚ, PRIJALI TOTO NARIADENIE: HLAVA I CIELE A ROZSAH Článok 1 Ciele 22. Únia prijme opatrenia rozvojovej spolupráce, ako aj opatrenia finančnej, hospodárskej a technickej spolupráce s tretími krajinami, regionálnymi a medzinárodnými organizáciami a ďalšími štátnymi a neštátnymi subjektmi na základe podmienok stanovených v tomto nariadení. 23. V súlade s cieľmi uvedenej spolupráce sú osobitné ciele tohto nariadenia takéto: 24. rýchlo prispieť k stabilite v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy prostredníctvom efektívnej reakcie, ktorá pomôže zachovať, vytvoriť alebo obnoviť podmienky potrebné na riadne vykonávanie politík Únie pre rozvoj a spoluprácu; 25. predchádzať konfliktom, zabezpečiť pripravenosť na reakciu na situácie pred vypuknutím krízy a po jej ukončení a budovanie mieru; 26. reagovať na osobitné globálne a nadregionálne hrozby s destabilizačnými dôsledkami vrátane zmeny klímy. Článok 2 Koherentnosť a komplementárnosť pomoci poskytovanej Úniou 27. Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia boli v súlade s celkovým strategickým politickým rámcom Únie pre danú partnerskú krajinu, predovšetkým s cieľmi nástrojov uvedených v odseku 2, ako aj s ďalšími príslušnými opatreniami Únie. 28. Opatrenia prijaté v rámci tohto nariadenia môžu dopĺňať opatrenia prijaté podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie a mali by byť s nimi v súlade. 29. Pomoc Únie poskytovaná podľa tohto nariadenia dopĺňa pomoc poskytovanú podľa ostatných nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Poskytuje sa len vtedy, ak uvedené nástroje nemôžu zabezpečiť primeranú a efektívnu reakciu. 30. Na základe tohto nariadenia sa nefinancujú činnosti, ktorých sa týka nariadenie (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci a rozhodnutie Rady (ES, Euratom) č. 162/2007 z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany, a ktoré sa majú financovať z uvedených nástrojov. 31. Komisia s cieľom posilniť účinnosť opatrení pomoci Únie a ich súlad s vnútroštátnymi opatreniami pomoci a v záujme predchádzania dvojitému financovaniu podporuje úzku koordináciu medzi svojimi vlastnými činnosťami a činnosťami členských štátov, a to na úrovni rozhodovania, ako aj priamo na mieste. Na tento účel členské štáty a Komisia zavádzajú systém výmeny informácií. Komisia môže podľa potreby a v súlade s článkom 9 prijať dodatočné postupy výmeny informácií a spolupráce. Článok 3 Pomoc pri reakcii na krízové situácie alebo na situácie vznikajúcej krízy v záujme predchádzania konfliktom 32. Technická a finančná pomoc Únie na účely plnenia osobitných cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. a) sa môže vykonávať v rámci reakcie na naliehavú situáciu, na krízovú situáciu alebo na situáciu vznikajúcej krízy, na situáciu predstavujúcu hrozbu pre demokraciu, verejný poriadok, ochranu ľudských práv a základných slobôd, či bezpečnosť a ochranu osôb alebo na situáciu, ktorá by mohla prerásť do ozbrojeného konfliktu alebo vážne destabilizovať danú tretiu krajinu alebo krajiny. Takéto opatrenia sa môžu zamerať aj na situácie, v ktorých Únia uplatnila doložky o nevyhnutných súčastiach medzinárodných zmlúv s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť spoluprácu s tretími krajinami. 33. Technická a finančná pomoc uvedená v odseku 1 sa týka podrobných oblastí spresnených v prílohe I. Ukazovateľom výsledkov pomoci je percentuálny podiel projektov prijatých v súvislosti s krízou v priebehu 3 mesiacov. 34. Vo výnimočných a nepredvídaných situáciách uvedených v odseku 1 môže Únia poskytnúť aj technickú a finančnú pomoc, ktorú výslovne nezahŕňajú osobitné oblasti pomoci stanovené v odseku 2. Takáto pomoc je obmedzená na opatrenia výnimočnej pomoci uvedené v článku 7 ods. 2, ktoré: a) patria do rámca všeobecného rozsahu pôsobnosti a osobitných cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. a); a b) majú obmedzené trvanie na obdobie stanovené v článku 7 ods. 2; a c) za normálnych okolností by boli oprávnené na základe iných nástrojov vonkajšej pomoci EÚ alebo iných zložiek tohto nástroja, ale ktoré by sa mali v súlade s článkom 2 riešiť prostredníctvom opatrení pre krízové situácie alebo situácie vznikajúcej krízy, keďže si vyžadujú rýchlu reakciu. Článok 4 Pomoc na účely predchádzania konfliktom, pripravenosti na krízy a budovania mieru 35. Únia poskytuje technickú a finančnú pomoc na dosiahnutie osobitných cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. b) v oblastiach predchádzania konfliktom, pripravenosti na krízy a budovania mieru. 36. Technická a finančná pomoc uvedená v odseku 1 sa týka podrobných oblastí spresnených v prílohe II. Ukazovateľom výsledkov pomoci je miera posilnenia schopnosti príjemcov pomoci predchádzať konfliktom, riešiť situácie pred konfliktom a po jeho ukončení a budovať mier. Článok 5 Pomoc pri riešení globálnych a nadregionálnych hrozieb Únia poskytuje technickú a finančnú pomoc na dosiahnutie osobitných cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. c) v podrobných oblastiach spresnených v prílohe III. Ukazovateľom výsledkov pomoci je miera zosúladenia s príslušnou vonkajšou bezpečnostnou politikou EÚ vrátane vonkajšieho rozmeru vnútornej bezpečnosti. HLAVA II PROGRAMOVANIE A VYKONÁVANIE Článok 6 Všeobecný rámec programovania a vykonávania 37. Pomoc Únie sa vykonáva v súlade so spoločným vykonávacím nariadením a prostredníctvom týchto programovacích dokumentov a opatrení týkajúcich sa finančnej realizácie: 38. tematické strategické dokumenty a viacročné indikatívne programy, 39. opatrenia výnimočnej pomoci a programy dočasnej reakcie, 40. ročné akčné programy a individuálne opatrenia, 41. osobitné opatrenia. Článok 7 Opatrenia výnimočnej pomoci a programy dočasnej reakcie 42. Pomoc Únie podľa článku 3 sa vykonáva prostredníctvom opatrení výnimočnej pomoci a programov dočasnej reakcie. 43. Komisia môže prijať opatrenia výnimočnej pomoci v krízovej situácii, ako je uvedené v článku 3 ods. 1, ako aj vo výnimočných a nepredvídaných situáciách, ako je uvedené v článku 3 ods. 3, ak účinnosť opatrení závisí od rýchlosti alebo pružnosti ich vykonávania. Takéto opatrenia môžu trvať najviac 18 mesiacov. Jednotlivé opatrenia sa v prípade objektívnych a nepredvídaných prekážok pri ich vykonávaní môžu predĺžiť dvakrát o ďalších šesť mesiacov (maximálne na 30 mesiacov) pod podmienkou, že sa nezvýši finančná suma opatrenia. V prípade dlhodobých krízových situácií a konfliktov môže Komisia prijať druhé opatrenie výnimočnej pomoci. 44. Ak sú náklady na opatrenie výnimočnej pomoci vyššie ako 30 000 000 EUR, predmetné opatrenie sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia. 45. Komisia môže rovnakým postupom prijať programy dočasnej reakcie na účely vytvorenia alebo obnovenia základných podmienok potrebných na účinné vykonávanie politík Únie v oblasti vonkajšej spolupráce. Programy dočasnej reakcie vychádzajú z opatrení výnimočnej pomoci. 46. Pred prijatím alebo obnovením opatrení výnimočnej pomoci s nákladmi vyššími ako 30 000 000 EUR Komisia informuje Radu o povahe, cieľoch a plánovaných finančných sumách týkajúcich sa daných opatrení. Komisia taktiež informuje Radu pred uskutočnením významných a podstatných zmien týkajúcich sa už prijatých opatrení výnimočnej pomoci. Komisia pri plánovaní a následnom vykonávaní týchto opatrení zohľadňuje príslušný politický prístup Rady v záujme súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ. 47. Vo výnimočných a naliehavých situáciách uvedených v článku 3 ods. 1 môže však Komisia prijať opatrenia výnimočnej pomoci s nákladmi až do 3 000 000 EUR, pričom nemusí vopred informovať Radu. 48. Komisia oznámi Rade a Európskemu parlamentu prijatie opatrení výnimočnej pomoci čo najskôr, v každom prípade do siedmich mesiacov od prijatia, a uvedie povahu a kontext prijatého opatrenia. 49. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament o plánoch týkajúcich sa pomoci Únie podľa článku 3. Článok 8 Tematické strategické dokumenty a viacročné indikatívne programy 50. Tematické strategické dokumenty tvoria všeobecný základ vykonávania pomoci podľa článkov 4 a 5. Poskytujú rámec spolupráce medzi Úniou a príslušnými partnerskými krajinami či regiónmi v súlade s celkovým účelom, rozsahom, cieľmi, zásadami a politikou Únie. 51. Pri príprave a vykonávaní tematických strategických dokumentov sa uplatňujú zásady účinnosti pomoci: partnerstvo, koordinácia a harmonizácia. V tomto zmysle sú tematické strategické dokumenty v súlade s programovacími dokumentmi, ktoré boli schválené alebo prijaté v rámci iných nástrojov vonkajšej pomoci Únie, pričom ich neduplikujú. Tematické strategické dokumenty v zásade vychádzajú z dialógu EÚ a v prípade potreby aj príslušných členských štátov s príslušnými partnerskými krajinami alebo regiónmi a zahŕňajú občiansku spoločnosť, regionálne a miestne orgány, aby sa zabezpečilo dostatočné zapojenie krajín a regiónov do daného postupu. Únia a jej členské štáty sa budú navzájom radiť v ranej fáze programovacieho postupu v záujme zaistenia konzistentnosti a komplementárnosti vzájomnej spolupráce. 52. Každý tematický strategický dokument je doplnený viacročným indikatívnym programom, ktorý zhŕňa prioritné oblasti vybrané pre financovanie zo strany Únie, osobitné ciele, očakávané výsledky a harmonogram podpory zo strany Únie. Viacročné indikatívne programy určia indikatívne finančné prostriedky vyčlenené pre jednotlivé programy, pričom zohľadnia potreby a konkrétne problémy dotknutých partnerských krajín alebo regiónov. Ak je to nutné, vyčlenené finančné prostriedky sa môžu uviesť vo forme rozsahu. 53. Komisia schvaľuje tematické strategické dokumenty a prijíma viacročné indikatívne programy v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia. Tento postup sa uplatňuje taktiež pri zásadných revíziách, ktoré významne ovplyvnia stratégiu alebo jej programovanie. 54. Postup preskúmania uvedený v odseku 4 sa neuplatňuje pri nepodstatných úpravách tematických strategických dokumentov a viacročných indikatívnych programov, pri vykonávaní technických úprav, opakovanom prideľovaní financií v rámci indikatívnych finančných prostriedkov vyčlenených na prioritnú oblasť ani pri zvyšovaní či znižovaní sumy počiatočných vyčlenených indikatívnych finančných prostriedkov o menej ako 20 %, a to pod podmienkou, že tieto úpravy neovplyvnia prioritné oblasti a ciele stanovené v uvedených dokumentoch. V takom prípade sa úpravy oznamujú Európskemu parlamentu a Rade do jedného mesiaca. 55. Postup pre naliehavé prípady uvedený v článku 15 ods. 4 spoločného vykonávacieho nariadenia možno uplatniť pri úpravách tematických strategických dokumentov a viacročných indikatívnych programov v prípadoch, keď je z riadne zdôvodnených naliehavých dôvodov potrebná rýchla reakcia Únie. HLAVA III ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 9 Delegovanie právomocí na Komisiu Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10 na účely zmien a doplnení príloh I, II a III k tomuto nariadeniu a na účely prijatia dodatočných postupov výmeny informácií a spolupráce. Článok 10 Vykonávanie delegovania právomocí 56. Delegované právomoci uvedené v článku 9 sa udeľujú na obdobie účinnosti tohto nariadenia. 57. Delegované právomoci môže kedykoľvek odvolať Európsky parlament alebo Rada. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v predmetnom rozhodnutí. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 58. Keď Komisia prijme delegovaný akt, zároveň oznámi túto skutočnosť Európskemu parlamentu a Rade. 59. Delegovaný akt nadobúda účinnosť, ak ani Európsky parlament ani Rada do 2 mesiacov od oznámenia o prijatí aktu Európskemu parlamentu a Rade nevyjadria žiadne námietky alebo ak Európsky parlament a Rada pred uplynutím uvedenej lehoty informujú Komisiu, že nemajú námietky proti aktu. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace. Článok 11 Výbor Komisii pomáha Výbor pre nástroj stability. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 12 Európska služba pre vonkajšiu činnosť Toto nariadenie sa uplatňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Článok 13 Finančná referenčná suma Finančné krytie na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020 je 2 828 900 000 EUR. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca. V období 2014 až 2020 sa minimálne 65 percentuálnych bodov finančného krytia vyčlení na opatrenia, ktoré patria pod článok 3. Článok 14 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Oblasti technickej a finančnej pomoci uvedené v článku 3 Technická a finančná pomoc uvedená v článku 3 ods. 2 sa týka najmä týchto oblastí: 60. podpora úsilia medzinárodných a regionálnych organizácií, štátnych a neštátnych subjektov pri vytváraní dôvery, sprostredkovaní, dialógu a zmierení prostredníctvom poskytovania technickej a logistickej pomoci; 61. podpora vytvárania a fungovania dočasnej správy, o ktorej bolo rozhodnuté v súlade s medzinárodným právom; 62. podpora rozvoja demokratických, pluralitných štátnych inštitúcií vrátane opatrení na posilnenie úlohy žien v takýchto inštitúciách, účinnej civilnej správy a súvisiacich právnych rámcov na národnej a miestnej úrovni, nezávislého súdnictva, dobrej správy a verejného poriadku vrátane nevojenskej technickej spolupráce pri posilnení celkovej civilnej kontroly a dohľadu nad bezpečnostným systémom a opatrení na posilnenie kapacity orgánov presadzovania práva a justičných orgánov zapojených do boja proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a všetkým formám nezákonného obchodovania; 63. podpora medzinárodných trestných súdov a vnútroštátnych súdov ad hoc , overovacích a zmierovacích komisií a mechanizmov na právne urovnanie žalôb týkajúcich sa ľudských práv a na presadzovanie a rozhodovanie o majetkových právach stanovených v súlade s medzinárodnými normami pre ľudské práva a právny štát; 64. podpora opatrení potrebných na začatie obnovy a rekonštrukcie kľúčovej infraštruktúry, obydlí, verejných budov a hospodárskych aktív, ako aj základných výrobných kapacít a ďalších opatrení na obnovenie hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných miest a vytvorenie minimálnych podmienok potrebných pre trvalo udržateľný sociálny rozvoj; 65. podpora civilných opatrení týkajúcich sa demobilizácie a reintegrácie bývalých účastníkov bojov do občianskej spoločnosti, a prípadne aj ich repatriácie, ako aj opatrení na riešenie situácie detských vojakov a žien zúčastňujúcich sa na bojoch; 66. podpora opatrení na zmiernenie sociálneho vplyvu reštrukturalizácie ozbrojených síl; 67. podpora opatrení, v rámci politík spolupráce Únie a ich cieľov, zameraných na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov nášľapných mín, nevybuchnutej výzbroje alebo pozostatkov výbušného vojenského materiálu z vojny na civilné obyvateľstvo, činnosti financované na základe tohto nariadenia sa vzťahujú na vzdelávanie o riziku, pomoc obetiam, detekciu a zneškodňovanie mín a s nimi súvisiacu likvidáciu zásob; 68. podpora opatrení, v rámci politík spolupráce Únie a ich cieľov, zameraných na boj proti nezákonnému používaniu a prístupu k strelným zbraniam, ručným a ľahkým zbraniam; táto podpora môže zahŕňať prieskumné činnosti, pomoc obetiam, zvyšovanie informovanosti verejnosti a rozvoj právnych a administratívnych odborných vedomostí a osvedčených postupov; 69. podpora opatrení na zabezpečenie primeraného splnenia osobitných potrieb žien a detí v krízových situáciách a počas konfliktov vrátane ich vystavenia násiliu založenom na rodovej príslušnosti; 70. podpora rehabilitácie a opätovného začlenenia obetí ozbrojených konfliktov vrátane opatrení na riešenie osobitných potrieb žien a detí; 71. podpora opatrení na podporu a ochranu dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, demokracie a právneho štátu a príslušných medzinárodných nástrojov; 72. podpora sociálno-ekonomických opatrení na podporu rovnoprávneho prístupu k prírodným zdrojom v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy a k ich transparentnému riadeniu; 73. podpora sociálno-ekonomických opatrení na riešenie dôsledkov náhleho presunu obyvateľstva vrátane opatrení na riešenie potrieb spoločenstiev hostiteľskej krajiny v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy; 74. podpora opatrení na podporu rozvoja a organizácie občianskej spoločnosti a jej účasti na politickom procese vrátane opatrení na posilnenie úlohy žien v tomto procese a opatrení na podporu nezávislých, pluralitných a profesionálnych médií; 75. podpora opatrení pri reakcii na prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou a hrozby pre verejné zdravie v prípade absencie alebo ako doplnok humanitárnej pomoci Únie a pomoc pri civilnej ochrane podľa článku 2. PRÍLOHA II Oblasti technickej a finančnej pomoci uvedené v článku 4 Technická a finančná pomoc uvedená v článku 4 môže zahŕňať podporu opatrení zameraných na budovanie a posilnenie schopnosti EÚ a jej partnerov predchádzať konfliktom, budovať mier a riešiť predkrízové a pokrízové potreby v úzkej spolupráci s medzinárodnými, regionálnymi a subregionálnymi organizáciami, štátnymi a neštátnymi subjektmi pri ich úsilí v oblasti: 76. podpory včasného varovania a analýzy rizika citlivosti konfliktu pri tvorbe politík; 77. podpory budovania dôvery, sprostredkovania a zmierovania s osobitným zreteľom na vznikajúce napätia vnútri spoločnosti; 78. posilnenia kapacít podieľať sa na civilných stabilizačných misiách; 79. zlepšenia obnovy po skončení konfliktov a po katastrofách. Opatrenia podľa tohto bodu zahŕňajú prenos know-how, výmenu informácií a osvedčených postupov, hodnotenie rizík/hrozieb, výskum a analýzu, systémy včasného varovania, odborné školenia a poskytovanie služieb. Opatrenia môžu taktiež zahŕňať finančnú a technickú pomoc pri vykonávaní činností na podporu budovania mieru a štátu. PRÍLOHA III Oblasti technickej a finančnej pomoci uvedené v článku 5 Technická a finančná pomoc uvedená v odseku 5 sa týka najmä týchto oblastí: 80. Ohrozenie verejného poriadku, bezpečnosti a ochrany jednotlivcov, najdôležitejšej infraštruktúry a verejného zdravia; pomoc môže pokrývať podporu pre opatrenia zamerané na: 81. posilnenie kapacity orgánov presadzovania práva a justičných a civilných orgánov zapojených do boja proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a všetkým formám nezákonného obchodovania, ako aj do účinnej kontroly nezákonného obchodu a prevodu; prioritou je nadregionálna spolupráca zahŕňajúca dve alebo viac tretích krajín, ktoré prejavili jasnú politickú vôľu riešiť tieto problémy; spolupráca v boji proti terorizmu sa môže uskutočňovať taktiež s jednotlivými krajinami, regiónmi alebo medzinárodnými, regionálnymi a subregionálnymi organizáciami. Opatrenia v tejto oblasti kladú dôraz predovšetkým na dobrú správu a sú v súlade s medzinárodným právom, najmä v oblasti ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva; pokiaľ ide o pomoc orgánom zapojeným do boja proti terorizmu, prioritou sú podporné opatrenia v oblasti rozvoja a posilnenia právnych predpisov týkajúcich sa boja proti terorizmu, vykonávanie a prax v oblasti finančného práva, colných predpisov a imigračného práva a rozvoj medzinárodných postupov v oblasti presadzovania práva v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami, posilnenie demokratickej kontroly a mechanizmu inštitucionálneho dohľadu a prevencia radikalizmu. Pokiaľ ide o pomoc súvisiacu s problematikou drog, osobitná pozornosť sa venuje medzinárodnej spolupráci, ktorej cieľom je podporiť osvedčené postupy týkajúce sa zníženia dopytu, výroby a spôsobených škôd; 82. riešenie hrozieb týkajúcich sa kritickej infraštruktúry, ktorá môže zahŕňať medzinárodnú dopravu, vrátane osobnej a nákladnej dopravy, energetických operácií a distribúcie energie, elektronických informácií a komunikačných sietí. Opatrenia prijaté v tejto oblasti kladú osobitný dôraz na nadregionálnu spoluprácu a uplatňovanie medzinárodných noriem v oblastiach informovanosti o rizikách, analýzy zraniteľnosti, pripravenosti na núdzové situácie, riadenia výstrahy a následkov; 83. zaistenie zodpovedajúcej reakcie na závažné ohrozenia verejného zdravia vrátane náhlych epidémií s možným nadnárodným dosahom. Osobitný dôraz sa kladie na núdzové plánovanie, riadenie zásob vakcín a farmaceutických výrobkov, medzinárodnú spoluprácu a systémy včasného varovania a výstrahy; 84. riešenie globálnych a nadregionálnych účinkov zmeny klímy s možným destabilizujúcim vplyvom. 85. Zmiernenie rizík a pripravenosť na ne, rizík úmyselného, náhodného alebo prírodného pôvodu, rizík týkajúcich sa chemických, biologických, rádiologických a nukleárnych materiálov alebo látok. Pomoc môže pokrývať podporu pre opatrenia zamerané na: 86. podporu civilných výskumných činností ako alternatívy k výskumu v oblasti obrany; podporu a informovanosť (t. j. zvyšovanie informovanosti o citlivosti informácií) pre vedcov, ako aj podporu pre opätovné školenia a alternatívne zamestnanie vedcov a technikov pôvodne zamestnaných v oblastiach týkajúcich sa zbraní (napr. demilitarizácia vedeckých programov, oddelenie vojenského a civilného cyklu jadrového paliva); 87. podporu opatrení na posilnenie bezpečnostných postupov týkajúcich sa civilných zariadení, kde sa skladujú citlivé chemické, biologické, rádiologické a jadrové materiály alebo látky, alebo kde sa používajú v rámci civilných výskumných programov; 88. v rámci politík spolupráce Únie a ich cieľov, podporu vybudovania civilnej infraštruktúry a vypracovania príslušných civilných štúdií, ktoré sú potrebné pre demontáž, obnovu alebo zmenu spôsobu využívania zbrojných zariadení a stanovísk, ak sa o nich vyhlásilo, že už nepatria do obranného programu; 89. posilnenie kapacity príslušných civilných orgánov, ktoré sa zúčastňujú na rozvoji a výkone účinnej kontroly nezákonného obchodovania s chemickými, biologickými, rádiologickými a jadrovými materiálmi alebo látkami (vrátane zariadení na ich výrobu alebo dodanie), a to aj prostredníctvom inštalácie moderného logistického hodnotiaceho a kontrolného vybavenia; 90. vytváranie právneho rámca a inštitucionálnych kapacít na zavedenie a výkon účinných kontrol vývozu položiek s dvojakým použitím vrátane opatrení regionálnej spolupráce; 91. vytváranie účinnej civilnej pripravenosti na katastrofy, núdzové plánovanie, reakcie na krízu a možností nápravných opatrení v súvislosti s možnými environmentálnymi nehodami v tejto oblasti; 92. pokiaľ ide o opatrenia uvedené v písmenách b) a d), osobitný dôraz sa kladie na pomoc tým regiónom alebo krajinám, v ktorých sa stále nachádzajú zásoby materiálu alebo látok uvedených v písmenách b) a d) a kde existuje riziko šírenia takýchto materiálov alebo činidiel. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj stability Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[11] Hlava 19: Vonkajšie vzťahy Činnosť 19 06: Reakcia na krízu a globálne ohrozenie bezpečnosti Názov rozpočtovej kapitoly 19 06 zodpovedá súčasnej štruktúre finančných nástrojov na obdobie rokov 2007 – 2013. Navrhuje sa zachovať tú istú činnosť a názov 19 06. Druh návrhu/iniciatívy ( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[12] ( Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ( Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu Ciele Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Úlohou tohto finančného nástroja je podporiť nasledujúci strategický cieľ uvedený v oznámení Komisie s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020 – Časť II“ z 29. júna 2011 [KOM(2011) 500 Rozpočet stratégie Európa 2020 – Časť II: Kapitoly politiky, Vonkajšia činnosť, s. 44]: „Zlepšenie prevencie a riešenie krízových situácií. Zintenzívni sa činnosť EÚ v oblasti prevencie a riešenia krízových situácií, udržiavania mieru a posilňovania medzinárodnej bezpečnosti, a to vrátane posilnenia kapacít EÚ v oblasti pripravenosti na krízové situácie.“ Okrem toho reaguje na všeobecné zameranie, ktoré je v súvislosti so všetkými vonkajšími nástrojmi uvedené v júnovom oznámení (s. 19), v ktorom sa uvádza, že „ nové nástroje umožnia EÚ včas a účinne reagovať v prípade prírodných a človekom spôsobených katastrof “. Konkrétne ciele a príslušné činnosti ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1 V krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy spôsobenej ľudskou činnosťou alebo prírodnými katastrofami , prispieť k stabilite prostredníctvom efektívnej reakcie, ktorá pomôže zachovať, vytvoriť alebo obnoviť podmienky potrebné na riadne vykonávanie politík Únie pre rozvoj a spoluprácu. Konkrétny cieľ č. 2 Prispieť k posilneniu kapacity na zabezpečenie pripravenosti EÚ a jej partnerov predchádzať konfliktom, budovať mier a riešiť situácie pred vypuknutím krízy a po jej ukončení v úzkej koordinácii s medzinárodnými, regionálnymi a subregionálnymi organizáciami, štátnymi a neštátnymi subjektmi. Konkrétny cieľ č. 3 Riešiť globálne a nadregionálne ohrozenia bezpečnosti , ktoré ohrozujú mier a stabilitu. Príslušné činnosti ABM/ABB 19.06: Reakcia na krízu a globálne ohrozenie bezpečnosti Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. - Prispieť ku komplexnej reakcii EÚ na riešenie situácií nestability, napr. vznikajúcich kríz a prírodných katastrof, prostredníctvom cielených a doplnkových opatrení v rámci reakcie na krízu nástroja stability. - Zvýšiť kapacity EÚ účinne prispievať k viacstrannému a medzinárodnému úsiliu o predchádzanie globálnym konfliktom a ich riešenie. - Podporiť predchádzanie konfliktom a budovanie mieru s cieľom znížiť počet ozbrojených konfliktov vo svete a znížiť počet krajín, v ktorých opakovane vznikajú konflikty. - Spolu s ostatnými nástrojmi EÚ a medzinárodnými aktérmi riešiť globálne a nadregionálne hrozby prostredníctvom budovania kapacít zameraného na lepšiu integráciu príjemcov do medzinárodného spoločenstva (vrátane vytvorenia sietí, zlepšenia kapacity na zhromažďovanie a výmenu informácií, podpory regionálnej spolupráce a platforiem). Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. - V krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy, percentuálny podiel projektov prijatých v súvislosti s krízou v priebehu 3 mesiacov, ktoré umožnia EÚ účinne prispieť k predchádzaniu takýchto situácií, ich riešeniu alebo stabilizácii. - Posilnená kapacita príjemcov pomoci na predchádzanie konfliktom, riešenie situácií pred vypuknutím krízy a po jej ukončení a budovanie mieru. - Úroveň zosúladenia s príslušnými európskymi politikami vonkajšej bezpečnosti vrátane vonkajšieho rozmeru vnútornej bezpečnosti. Požiadavky, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte V 1. časti dôvodovej správy sa uvádzajú podmienky politiky, ktorých splnenie je cieľom nástroja v súvislosti so vznikajúcim politickým vedením. Vzhľadom na osobitný charakter a kontext pripravenosti na krízy a opatrení v rámci reakcie na krízu, ako aj opatrení na riešenie globálneho a nadnárodného ohrozenia bezpečnosti, budú požiadavky, ktoré sa majú uspokojiť, krátkodobé aj dlhodobé. Prínos zapojenia Európskej únie Európska únia ako globálny aktér je dôveryhodná a vníma sa neutrálne ako čestný sprostredkovateľ, a to jej poskytuje konkurenčnú výhodu pri zásahoch v mnohých oblastiach konfliktu s cieľom predchádzať vyhroteniu konfliktov a ponúknuť sprostredkovateľské služby pri predchádzaní konfliktom. Pri poskytovaní reakcie na úrovni EÚ sa dosiahne vyššia úroveň vplyvu, pretože výsledkom spoločného úsilia je intenzívnejší vplyv na orgány a medzinárodných partnerov. Opatrenia v rámci reakcie na krízy na úrovni EÚ maximalizujú súdržnosť reakcie a účinnosť pomoci. Na medzinárodnej úrovni sú veľmi potrebné synergie a spolupráca, pretože darcovia čelia podobným problémom týkajúcim sa obmedzenosti zdrojov. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že veľmi málo členských štátov EÚ má nástroj reakcie na krízovú situáciu alebo budovanie mieru, ktorého rozsah by bol porovnateľný s nástrojom stability. Vzhľadom na čoraz zložitejšie výzvy nie je možné izolovane od ostatného sveta dosiahnuť žiadnu z vnútorných priorít EÚ – bezpečnosť, rast a tvorbu pracovných miest, boj proti zmene klímy, prístup k energii, riešenie ohrození v oblasti zdravia a pandémií alebo otázku migrácie. Vyššia pridaná hodnota, intenzívnejšie posilnenie a oprávnenosť, väčší vplyv a účinnosť sa v období hospodárskej krízy dosiahne prostredníctvom koordinovanejšieho a integrovanejšieho prístupu EÚ a jej členských štátov na základe spoločného programovania. Nástroj stability na obdobie 2007 – 2013 mal katalytický účinok pri príprave a zlepšení poskytovania dlhodobej vonkajšej pomoci EÚ a opatrení, ktoré EÚ prijala pri dosahovaní cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v rámci hlavy V Zmluvy o Európskej únii. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Nástroj stability sa v súčasnosti, štyri roky po svojom začatí v roku 2007, osvedčil ako dobrý európsky nástroj reakcie na krízu. Do dnešného dňa umožnil EÚ financovať široký rozsah opatrení na predchádzanie rozhodujúcim konfliktom, pripravenosť na krízu a iniciatív zameraných na reakciu na krízu, a to v rámci svojho politického rámca v oblasti mieru, bezpečnosti a rozvoja, keď nebol k dispozícii žiadny iný európsky nástroj spolupráce ani sa nevykonávali doplňujúce zásahy v rámci iných nástrojov. Je však potrebné urýchliť jeho zavedenie a zvýšiť jeho celkovú programovaciu a vykonávaciu pružnosť s cieľom zlepšiť reakciu okrem iného na politické vedenie Rady a udržateľným spôsobom splniť budúce úlohy v oblasti mieru a bezpečnosti. Takisto sa ako nedostatočná ukázala maximálna suma stanovená v rámci nariadenia na opatrenia súvisiace s ohrozením verejného poriadku, bezpečnosti a ochrany jednotlivcov, kritickej infraštruktúry a verejného zdravia. V rámci priebežného preskúmania nariadenia by sa v súlade s návrhom Komisie z roku 2009 mali preskúmať stropy súvisiace s globálnym ohrozením bezpečnosti (vrátane zmiernenia rizika a opatrení pripravenosti týkajúcich sa chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov a látok), aby boli dostatočne pružné a primerane reagovali na vznikajúce hrozby. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi V Zmluve o Európskej únii (článok 21) sa vymedzujú spoločné ciele pre vonkajšiu činnosť Únie a okrem iného cieľ „ zachovávať mier, predchádzať konfliktom a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť “. Nástroj stability bude podporovať činnosť EÚ zameranú na posilnenie bezpečnosti, zachovanie mieru a predchádzanie konfliktom a ako všetky nástroje vonkajšej spolupráce EÚ bude chrániť hodnoty EÚ, najmä ľudské práva a demokraciu. Prispeje k doplňujúcej a súdržnej reakcii EÚ na krízu a v tomto rámci bude k dispozícii spolu s činnosťami SZBP, poskytovaním humanitárnej pomoci a pomoci v oblasti civilnej ochrany, makrofinančnej pomoci a nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti. Rovnako nástroj prispeje k predchádzaniu konfliktov, budovaniu mieru a budovaniu štátu v súčinnosti s hlavnými európskymi geografickými nástrojmi (ENI, DCI, ERF, IPA) a tematickými nástrojmi, ako napríklad európskym nástrojom pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR). Nástroj sa v nadväznosti na politickú krízu alebo prírodné katastrofy môže použiť na zásah, okrem iného na financovanie opatrení, ktoré doplnkovým spôsobom spájajú humanitárnu a rozvojovú pomoc (prepojenie odstraňovania následkov katastrofy, obnovy a rozvoja), t. j. keď nie je možné včas mobilizovať hlavné geografické alebo tematické nástroje alebo požadovať doplnkové zásahy s cieľom poskytnúť účinnú reakciu. Medzi vonkajšou činnosťou EÚ týkajúcou sa reakcie na krízu a jej predchádzania a riešenia globálneho ohrozenia bezpečnosti v rámci vnútorných politík EÚ v oblasti migrácie, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti existujú zrejmé prepojenia. Okrem dokumentu Rady s názvom Pracovná metóda pre užšiu spoluprácu a koordináciu v oblasti vonkajšej bezpečnosti EÚ zo 6. júna 2011 majú veľký význam i závery Rady o posilnení prepojení medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi boja proti terorizmu z 9. júna 2011. Vzhľadom na skutočnosť, že hlavnými prioritami vonkajšej bezpečnosti EÚ sú takisto mnohé nadregionálne hrozby a riziká, nástroj takisto prispeje k vykonávaniu európskej bezpečnostnej stratégie (revidovanej v roku 2008) a riešeniu „vonkajšieho rozmeru“ stratégie vnútornej bezpečnosti (2010). Prírodné katastrofy, zhoršovanie životného prostredia a súperenie o zdroje zhoršujú konflikty najmä v situácii chudoby a populačného rastu, a majú humanitárne, zdravotné, politické a bezpečnostné následky vrátane väčšej migrácie. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu ( Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním - ( Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1.1.2014 do 31.12.2020. - ( Finančný vplyv trvá od 1.1.2014 do 31.12.2020. - ( Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním - Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, - a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. Plánovaný spôsob hospodárenia[13] ( Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie ( Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: - ( výkonné agentúry - ( subjekty zriadené spoločenstvami[14] - ( národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby - ( osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ( Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami ( uveďte ) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky Osobitný charakter nástroja reakcie na krízu a konflikty, ako aj na zlepšenie pripravenosti na krízy a riešenie globálneho a nadnárodného ohrozenia bezpečnosti si vyžaduje, aby bolo možné využiť maximálny rozsah spôsobov hospodárenia. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Systémy monitorovania a hodnotenia Európskej komisie sa čoraz častejšie zameriavajú na výsledky. Zahŕňajú vnútorných zamestnancov, ako aj externé odborné posudky. Projektoví manažéri v delegáciách a ústrediach rôznymi spôsobmi stále monitorujú vykonávanie projektov a programov vrátane, ak je to možné, návštev v teréne. Monitorovanie poskytuje cenné informácie o pokroku, pomáha manažérom určiť skutočné a potenciálne nedostatky a prijať nápravné opatrenia. Úlohou externých nezávislých odborníkov je hodnotiť vykonávanie vonkajších činností EÚ prostredníctvom troch rôznych systémov. Tieto hodnotenia prispievajú k zodpovednosti a k zlepšeniu prebiehajúcich zásahov; takisto využívajú skúsenosti z minulosti s cieľom poskytnúť informácie pre budúce politiky a opatrenia. Všetky nástroje používajú medzinárodne uznané kritériá hodnotenia OECD-DAC vrátane (prípadného) vplyvu. Po prvé, na úrovni projektu systém monitorovania zameraný na výsledky (ROM) a riadený ústredím poskytuje stručný, úzko zameraný prehľad o kvalite vzorky zásahov. Na základe veľmi štruktúrovanej štandardizovanej metodiky nezávislí experti systému ROM ohodnotia silné a slabé stránky projektu a poskytnú odporúčania týkajúce sa možnosti zvýšenia účinnosti. Hodnotenie na projektovej úrovni, ktoré riadi delegácia EÚ poverená riadením projektu, poskytuje podrobnejšiu a dôkladnejšiu analýzu a pomáha projektovým manažérom zlepšiť prebiehajúce a pripraviť budúce zásahy. Najímajú sa externí nezávislí experti s tematickými a geografickými odbornými znalosťami s cieľom vypracovať analýzu a získať spätnú väzbu a dôkazy od všetkých zainteresovaných strán, v neposlednom rade od konečných príjemcov. Komisia takisto vykonáva strategické hodnotenia svojich politík, od programovania a stratégie po vykonávanie zásahov v osobitnom odvetví (ako napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie atď.), v krajine alebo regióne, alebo vykonáva hodnotenie osobitného nástroja. Tieto hodnotenia sú dôležitým vstupom pri tvorbe politík a navrhovaní nástrojov a projektov. Všetky tieto hodnotenia sa uverejňujú na webovej stránke Komisie a zhrnutie zistení je súčasťou výročnej správy Rady a Európskeho parlamentu. Osobitné informácie o výške výdavkov týkajúcich sa klímy a vypočítaných podľa metodiky založenej na tzv. markeroch z Ria, ako sa uvádza v oznámení o viacročnom finančnom rámci z júna 2011, sa začlenia na úrovni rozpočtových riadkov výdavkov pre nástroj stability, tak ako sú začlenené do výročných výkazov o činnosti v rámci ABB/ABM, programovacích dokumentov, ako aj do hodnotení na všetkých úrovniach a do výročných správ. Systémy riadenia a kontroly Zistené riziká Rizikové prostredie Operačné prostredie pomoci v rámci tohto nástroja charakterizujú nasledujúce riziká nedosiahnutia cieľov nástroja, suboptimálneho finančného hospodárenia a/alebo nedodržania platných pravidiel (chyby zákonnosti a správnosti): - hospodárska/politická nestabilita a/alebo prírodná katastrofa môžu spôsobiť problémy a omeškanie pri navrhnutí a realizácii zásahov najmä v nestabilných štátoch; - chýbajúca inštitucionálna a administratívna kapacita v partnerských krajinách môže spôsobiť problémy a omeškanie pri navrhnutí a realizácii zásahov; - geograficky rozptýlené projekty a programy (zahŕňajúce mnoho štátov/území/regiónov) môžu byť pre monitorovanie výzvou v oblasti logistiky/zdrojov, najmä pri nadväzných činnostiach na mieste; - rôznorodosť prípadných partnerov/príjemcov s ich rôznorodými štruktúrami vnútornej kontroly a kapacitami môže rozdeliť dostupné zdroje Komisie na podporu a monitorovanie vykonávania, a tak znížiť ich účinnosť a efektívnosť; - nedostatočná kvalita a množstvo dostupných údajov o výsledkoch a vplyve vonkajšej pomoci/vykonávania národného rozvojového plánu v partnerských krajinách môže zabrániť Komisii poskytovať správy o výsledkoch a zodpovedať za ne. Predpokladaná úroveň rizika nesúladu s platnými pravidlami Cieľ stanovený pre nástroj v súvislosti s plnením požiadaviek je zachovať historickú úroveň rizika nesplnenia požiadaviek (miera výskytu chýb) pre portfólio FPI/EuropeAid, ktorá sa rovná zostatkovej „čistej“ úrovni výskytu chýb (na viacročnom základe po vykonaní všetkých plánovaných kontrol a opráv uzatvorených zmlúv) nižšiu ako 2 %. Z toho spravidla vyplýva odhadovaný rozsah výskytu chýb 2 – 5 % vzhľadom na ročnú náhodnú vzorku operácií, ktoré vykonáva Európsky dvor audítorov na účely ročného vyhlásenia o vierohodnosti (DAS). FPI/EuropeAid to považuje za najnižšie riziko nesúladu, ktoré je možné dosiahnuť v súvislosti s veľmi rizikovým prostredím a vzhľadom na administratívnu záťaž a nevyhnutnú efektívnosť nákladov na kontroly súladu. Plánované metódy kontroly Štruktúra vnútornej kontroly FPI/EuropeAid Účelom postupu vnútornej kontroly/riadenia FPI/EuropeAid je poskytnúť primerané uistenie týkajúce sa dosiahnutia cieľov efektívnosti a účinnosti jeho operácií, spoľahlivosti jeho finančného výkazníctva a súladu s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom. Efektívnosť a účinnosť Okrem všetkých prvkov postupu v oblasti strategických politík a plánovania uplatňovaného v celej Komisii, prostredia vnútorného auditu a ostatných požiadaviek súvisiacich s normami vnútornej kontroly Komisie bude FPI/Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu - EuropeAid v záujme zabezpečenia efektívnosti a účinnosti svojich operácií (a zmiernenia vysokej úrovne rizika v prostredí vonkajšej pomoci) naďalej využívať prispôsobený rámec riadenia pomoci v rámci všetkých svojich nástrojov, ktoré budú zahŕňať: - decentralizované riadenie väčšiny vonkajšej pomoci delegáciami EÚ v teréne; - jasné a formálne línie finančnej zodpovednosti (od delegovaného povoľovacieho úradníka) prostredníctvom subdelegovania právomocí na vedúceho delegácie (pre FPI); - jasné a formálne línie finančnej zodpovednosti (od delegovaného povoľujúceho úradníka (generálneho riaditeľa)) prostredníctvom subdelegovania právomocí povoľujúceho úradníka vymenovaného subdelegovaním (riaditeľ) v ústredí na vedúceho delegácie (pre EuropeAid); - pravidelné podávanie správ delegácií EÚ ústrediu (správy o riadení vonkajšej pomoci za EuropeAid) vrátane výročného vyhlásenia o vierohodnosti, ktoré predkladá vedúci delegácie; - zabezpečenie dôkladného programu odbornej prípravy zamestnancov ústredia a delegácie, - dôležitú podporu a usmernenie ústredia/delegácie (takisto prostredníctvom internetu); - pravidelné „overovacie“ návštevy „decentralizovaných“ delegácií každé 3 roky až 6 rokov; - metodiku riadenia projektového a programového cyklu vrátane: - ak je to vhodné, kvalitné podporné nástroje pre návrh zásahu, spôsob jeho vykonania, finančný mechanizmus, riadiaci systém, posúdenie a výber realizačných partnerov atď.; - nástroje riadenia a monitorovania programov a projektov a podávania správ o nich na účely ich účinného vykonávania vrátane pravidelného vonkajšieho monitorovania projektov na mieste; - dôležité prvky hodnotenia a auditu. Finančné výkazníctvo a účtovníctvo FPI/EuropeAid sa bude naďalej usilovať o splnenie najvyšších štandardov účtovníctva a finančného výkazníctva, pričom využije systém akruálneho účtovníctva Komisie (ABAC) a osobitné nástroje vonkajšej pomoci, ako napríklad osobitný nástroj systému CRIS (Common Relex Information System). V súvislosti s dodržiavaním príslušných právnych predpisov a procedurálneho rámca sa v časti 2.3 stanovujú postupy kontroly súladu (opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam). Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Vzhľadom na veľmi rizikové prostredie, v ktorom FPI/EuropeAid vykonávajú svoju činnosť, je potrebné, aby ich systémy predvídali podstatný výskyt prípadných chýb nesúladu (nezrovnalostí) v rámci transakcií a do platobného postupu čo najskôr začlenili vysokú úroveň kontrol zameraných na predchádzanie, odhaľovanie a opravy. V praxi to znamená, že kontroly súladu vykonávané FPI/EuropeAid budú väčšinou významné predbežné kontroly na viacročnom základe, ktoré budú vykonávať externí audítori a aj zamestnanci Komisie v teréne pred konečnými platbami projektu (a zároveň budú vykonávať niektoré následné audity a kontroly), ktoré podstatne presahujú požadované finančné záruky stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách. Rámec FPI/EuropeAid pre súlad s platnými pravidlami tvoria okrem iného nasledujúce dôležité prvky: Preventívne opatrenia – povinná základná odborná príprava týkajúca sa otázok podvodov, určená zamestnancom v oblasti riadenia pomoci a audítorom; – poskytovanie poradenstva (takisto prostredníctvom internetu) vrátane praktickej príručky o zmluvách, sprievodcu EuropeAid a súboru nástrojov finančného hospodárenia (pre realizačných partnerov); – predbežné hodnotenie s cieľom zabezpečiť, že orgány spravujúce príslušné fondy v rámci spoločného a decentralizovaného hospodárenia prijmú primerané opatrenia proti podvodom na predchádzanie a odhaľovanie podvodov v správe fondov EÚ; – predbežná kontrola mechanizmu proti podvodom, dostupná v partnerských krajinách ako súčasť hodnotenia kritéria oprávnenosti riadenia verejných financií pre získanie rozpočtovej podpory (t. j. aktívny záväzok bojovať proti podvodom a korupcii, primerané kontrolné orgány, dostatočná justičná kapacita a účinný mechanizmus reakcií a sankcií); – v roku 2008 Komisia podpísala v Akkre Iniciatívu za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), ktorá stanovuje normu pre transparentnosť pomoci, ktorá zabezpečuje včasnejšie, podrobnejšie a pravidelnejšie údaje o toku pomoci a príslušnej dokumentácii; – Komisia realizuje od 14. októbra 2011 prvú fázu normy IATI týkajúcu sa transparentnosti uverejňovania informácií o pomoci pred budúcim fórom na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa bude konať v Busane v novembri 2011. Okrem toho Komisia vytvorí v spolupráci s členskými štátmi EÚ spoločnú webovú aplikáciu IT s názvom TR-AID, ktorá premení údaje o pomoci EÚ, získané z IATI a iných zdrojov, na ľahko použiteľné informácie o pomoci. Odhaľovacie a nápravné opatrenia – externé audity a kontroly (jednak povinné, jednak založené na riziku) vrátane Európskeho dvora audítorov; – kontroly so spätnou účinnosťou (na základe rizík) a náhrady; – dočasné prerušenie európskeho financovania v prípade vážneho podvodu vrátane korupcie vo veľkom rozsahu, až kým orgány neprijmú primerané opatrenia s cieľom opraviť následky podvodu a zabrániť podvodom v budúcnosti. FPI/EuropeAid budú naďalej vytvárať svoju stratégiu proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie pre boj proti podvodom (CAFS), prijatou 24. júna 2011 s cieľom zabezpečiť okrem iného, že: – vnútorné kontroly FPI/EuropeAid zamerané na boj proti podvodom budú úplne v súlade s CAFS; – prístup FPI/EuropeAid k riadeniu rizika podvodov bude zameraný na identifikáciu oblastí rizika podvodov a primerané reakcie; – systémy, ktoré sa používajú na vynaloženie prostriedkov EÚ v tretích krajinách, umožnia vyhľadať príslušné údaje s cieľom poskytnúť tieto údaje riadeniu rizika podvodov (napr. dvojité financovanie); – kde je to nevyhnutné, bude možné vytvoriť siete skupín a primeraných nástrojov IT určených na analýzu prípadov podvodov súvisiacich s odvetvím vonkajšej pomoci. Odhad nákladov a prínosov kontrol Náklady nástroja stability na vnútornú kontrolu/riadenie by mali byť podobné ako náklady, ktoré vypočítal úrad EuropeAid na riadenie svojich nástrojov vonkajších činností (t. j. 6 % finančných prostriedkov): V rozpočtovom plánovaní na obdobie 2014 – 2020 sa pre portfólio úradu EuropeAid ako celok odhaduje ročný priemer nákladov na vnútornú kontrolu/riadenie vo výške 658 miliónov EUR ako záväzky. V tejto sume je zahrnuté riadenie ERF, ktorý vykonáva svoju činnosť integrovane v rámci riadiacej štruktúry úradu EuropeAid. Tieto „neprevádzkové“ náklady tvoria približne 6,4 % odhadovaného ročného priemeru vo výške 10,2 miliardy EUR, ktorý úrad EuropeAid plánuje ako celkové (prevádzkové a administratívne) záväzky v súvislosti so svojím portfóliom výdavkov financovaných zo všeobecného rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu na obdobie rokov 2014 – 2020. V týchto nákladoch na riadenie sú zohľadnení všetci zamestnanci úradu EuropeAid v ústredí a delegáciách, zákazky v oblasti infraštruktúry, cestovania, odbornej prípravy, monitorovania, hodnotenia a auditu (vrátane tých, ktoré začali príjemcovia). EuropeAid plánuje časom znížiť pomer riadiacich/prevádzkových činností v rámci lepších a zjednodušených mechanizmov nových nástrojov, a to na základe zmien, ktoré sa pravdepodobne vykonajú podľa revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách. Hlavné výhody týchto nákladov na riadenie budú vyjadrené v splnení cieľov politík, účinnom a efektívnom využívaní zdrojov a vykonávaní pevných hospodárnych preventívnych opatrení a ostatných kontrol na zabezpečenie zákonného a riadneho využitia fondov. Keďže v súvislosti s portfóliom sa bude naďalej vyvíjať úsilie o dosiahnutie zlepšenia charakteru a zamerania riadiacich činností a kontrol súladu, tieto náklady sú vo všeobecnosti nevyhnutné na účinné a efektívne dosiahnutie cieľov nástrojov pri minimálnom riziku nesplnenia podmienok (zvyšná chybovosť nižšia ako 2 %). Sú podstatne nižšie ako riziká spojené so zrušením alebo obmedzením vnútorných kontrol v tejto veľmi rizikovej oblasti. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov - Existujúce rozpočtové riadky V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevok | Číslo [Názov………………………...……….] | DRP/NRP ([15]) | krajín EZVO[16] | kandidátskych krajín[17] | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | IV | 19 06 : Reakcia na krízu a globálne ohrozenie bezpečnosti 19 06 01 Reakcia a pripravenosť na krízy 19 06 01 01 Reakcia a pripravenosť na krízy 19 06 01 02 Ukončenie predchádzajúcej spolupráce 19 06 02 Opatrenia na ochranu krajín a ich obyvateľstva pred vážnymi technologickými hrozbami 19 06 02 01 Opatrenia v oblasti zmierňovania rizika a pripravenosti, ktoré súvisia s chemickými, jadrovými a biologickými materiálmi alebo látkami 19 06 02 02 Prípravné opatrenie na zníženie počtu jadrových, biologických a chemických zbraní a ručných zbraní 19 06 02 03 Politika Únie v oblasti boja proti šíreniu ľahkých zbraní 19 06 03 Nadregionálne opatrenia v oblasti organizovanej trestnej činnosti, nezákonného obchodovania, ochrany kritickej infraštruktúry a ohrození verejného zdravia a boja proti terorizmu 19 06 09 Pilotný projekt: Program pre mierotvorné činnosti mimovládnych organizácií | DRP | NIE | NIE | NIE | NIE | - Požadované nové rozpočtové riadky V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevok | Číslo [Okruh……………………………………..] | Dif./nedif. | krajín EZVO | kandidátskych krajín | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | IV | 19 06: Reakcia na krízu a globálne ohrozenie bezpečnosti 19 06 01 Reakcia a pripravenosť na krízu 19 06 02 predchádzanie konfliktom, pripravenosť na krízy a budovanie mieru 19 06 03 Globálne a nadregionálne ohrozenie bezpečnosti | Dif. | NIE | NIE | NIE | NIE | Odhadovaný vplyv na výdavky Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: | Číslo | Okruh IV – Globálna Európa | v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Odhadované potreby ľudských zdrojov - ( Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | ( Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) | XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) | 40,9 | 40,5 | 40,1 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | XX 01 01 02 (delegácie) | XX 01 05 01 (nepriamy výskum) | 10 01 05 01 (priamy výskum) | ( Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času, FTE)[25] | XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) | 19,4 | 19,2 | 19,0 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) | 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) | Iné rozpočtové riadky (uveďte) | SPOLU | 95,5 | 94,6 | 93,7 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | V roku 2014 sú ľudské zdroje v rámci okruhu 5 rozdelené medzi EuropeAid a FPI takto: – Plán pracovných miest: 18,7 FTE pre FPI a 22,2 FTE pre EuropeAid (spolu = 40,9 FTE) – Externí zamestnanci: : 17,9 FTE pre FPI a 1,5 FTE pre EuropeAid (spolu : 19,4) Pokiaľ ide o ľudské zdroje v rámci okruhu 4 (rozpočtové položky BA programu nástroja stability), je potrebné uviesť, že v súčasnosti je časť zamestnancov EuropeAid v delegáciách pridelená na riadenie projektov reakcie na krízu v rámci zodpovednosti FPI. V súčasnosti sa vykonáva približne 46 projektov v 30 rôznych delegáciách. Oprávnení zamestnanci, ktorí budú umiestnení v delegáciách v rámci návrhu rozpočtu na rok 2012 a financovaní z rozpočtovej položky BA, sú 35 zmluvní zamestnanci, z ktorých je 30 pre FPI a 5 pre EuropeAid. 19 je príslušná oblasť politiky alebo výdavková kapitola. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci | Externí zamestnanci | Súlad s viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020 - ( Návrh/iniciatíva je v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[27]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. Účasť tretích strán na financovaní - Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami. - Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | Spolu | Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | Článok …………. | | | | | | | | | |V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. [1] SEK(2011) 215 v konečnom znení. [2] Dodatočnými fondmi sú Európsky rozvojový fond, Globálny fond na opatrenia v oblasti klímy a biodiverzity a rezerva na núdzovú pomoc, ktoré zostávajú mimo rozpočtu EÚ. [3] KOM(2011) 500 z 29. júna 2011. [4] Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1 – 11. [5] Závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady v Göteborgu v dňoch 15. – 16. júna 2001. [6] Dokument Rady 15097/07 z 20.11.2007. [7] Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe, KOM(2010) 673 v konečnom znení, 22.11.2010. [8] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13. [9] [10] [11] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie a plnenie rozpočtu podľa činností. [12] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [13] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [15] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky [16] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [17] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu. [18] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [19] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [20] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína vykonávať. [21] Výstupy znamenajú dodané výrobky a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [22] Ako sa uvádza v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“ [23] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [24] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [25] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [26] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [27] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [28] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % nákladov na výber.