DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.Kontext návrhu

Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie prostriedkov vo výške 104 166 951 EUR z Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) s cieľom poskytnúť pomoc Grécku, Francúzsku, Portugalsku a Španielsku v nadväznosti na katastrofy, ku ktorým v týchto krajinách došlo v roku 2017. Spolu s týmto rozhodnutím o mobilizácii prostriedkov sa predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 1/2018, v ktorom sa navrhuje zahrnúť potrebné viazané aj platobné rozpočtové prostriedky do všeobecného rozpočtu na rok 2018, a to po odčítaní zálohy, ktorá už bola vyplatená (6 520 846 EUR).

2.Informácie a podmienky

2.1Grécko – zemetrasenia na ostrove Lesbos

Dňa 12. júna 2017 zasiahlo ostrov Lesbos a severnú oblasť Egejského mora zemetrasenie s magnitúdou 6,3 stupňa Richterovej stupnice. Nasledovalo množstvo následných otrasov, ktoré spôsobili škody na súkromných obydliach, podnikoch a na miestnej infraštruktúre.

1.Grécko požiadalo 1. septembra 2017, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, o príspevok z FSEÚ.

2.V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu.

3.Podľa odhadu gréckych orgánov dosahovali celkové priame škody výšku 54,4 mil. EUR. Žiadosť bola predložená na základe kritérií pre „regionálnu živelnú pohromu“ stanovených v článku 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „nariadenie“), v ktorom sa vymedzuje „regionálna živelná pohroma“ ako akákoľvek prírodná katastrofa, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % hrubého domáceho produktu uvedeného regiónu (HDP). Škoda spôsobená na ostrove Lesbos predstavuje 2,14 % HDP dotknutého regiónu severnej oblasti Egejského mora na úrovni NUTS 2, a prekračuje teda prahovú hodnotu 1,5 % regionálneho HDP, ktorá je stanovená v nariadení.

4.Grécko požiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. Komisia prijala 24. októbra 2017 vykonávacie rozhodnutie C(2017) 7203, ktorým schválila pre Grécko zálohu 10 % z predpokladaného finančného príspevku z FSEÚ vo výške 135 912 EUR, ktorá bola následne Grécku 9. novembra 2017 v plnej výške vyplatená.

5.Grécke orgány vo svojej žiadosti podrobne opísali situáciu po zemetrasení a úsilie vynaložené na pomoc postihnutému obyvateľstvu. Grécko uviedlo, že zemetrasenie spôsobilo škody v dvanástich obciach na ostrove Lesbos. Zničená bola viac ako polovica obce Vrisa a jej 850 obyvateľov bolo na dlhý čas evakuovaných kvôli intenzívnym otrasom. V prípade 776 domov sa považovalo za potrebné vykonať opravy a 200 domov muselo byť znovu postavených. V postihnutej oblasti zostali školy zavreté. Kupola kostola sv. Panteleimonasa v Plomari sa zrútila. Zosuvy pôdy znepriechodnili hlavné cestné komunikácie medzi Mytilini a Plomari v Agios Isidoros a cestu do Melinty. Značne poškodené boli aj historické pamiatky vrátane Prírodovedného múzea vo Vrise, ktoré spadá pod Národnú a Kapodistrianovu univerzitu v Aténach. Menšie škody boli zaznamenané v meste Chios a v obci Kampos.

6.Grécko odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 12,7 mil. EUR.

7.Grécke orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

8.Zasiahnutý región je „prechodným regiónom“ v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020). Grécke orgány vo svojej žiadosti adresovanej Komisii neuviedli úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov realizovaných v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

9.Grécko neaktivovalo mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

10.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie rizika katastrof a ich riadenia, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o porušení povinnosti.

11.Po silných zemetraseniach, ktoré postihli Grécko v rokoch 1978 – 1981, sa grécka vláda rozhodla vytvoriť rámec na prevenciu a riadenie rizika prírodných katastrof s cieľom zlepšiť odolnosť v miestnych spoločenstvách prostredníctvom rámca pre vykonávanie politík zameraných na zníženie známych rizík, ako aj riadenie dosahov zemetrasení a postupov/opatrení na predchádzanie vzniku nových rizík. Grécky systém civilnej ochrany pred zemetraseniami vychádza z politík zameraných najmä zníženie zraniteľnosti, prevenciu a zmierňovanie rizika (a škôd) a riešenie krízových situácií a následkov katastrof.

2.2Francúzsko – hurikány Irma a Maria na ostrovoch Svätý Martin a Guadeloupe

V dňoch 5. a 6. septembra 2017 sa s bezprecedentnou silou severozápadným smerom cez Karibik prehnal hurikánu Irma kategórie 5. Mnoho ľudí bolo usmrtených a zranených a po hurikáne zostala spúšť. Oko hurikánu Irma prešlo cez ostrov Svätý Martin s priemernou rýchlosťou 290 – 295 km/ha. Hurikán zničil viac ako 90 % ostrova. Iba o ďalšie dva týždne neskôr – 18. a 19. septembra – sa cez Karibik prehnal hurikán Maria, ďalší hurikán kategórie 5, ktorý vznikol v dôsledku tých istých meteorologických a klimatických podmienok ako Irma. Spôsobil značné škody na ostrovoch Svätý Martin, Guadeloupe a na častiach ostrova Martinik.