[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.8.2006 KOM(2006) 472 v konečnom znení Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname. | 120 | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | 139 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne ustanovenia. | 141 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácia so zainteresovanými stranami | 219 | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | 229 | Externá expertíza nebola potrebná. | 230 | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale požiadavka, že opatrenia by nemali byť v protiklade so „záujmom Spoločenstva“ znamená, že posúdenie širšieho vplyvu opatrení je integrálnou súčasťou prešetrovania. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia 7. júla 2005 zverejnila oznámením (ďalej len „oznámenie o začatí konania“), ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie[1], začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a vo Vietname do Spoločenstva. Antidumpingové konanie sa začalo po podnete podanom 30. mája 2005 Európskou konfederáciou obuvníckeho priemyslu (ďalej len „CEC“), ktorý obsahoval dôkazy o dumpingu a značnej ujme, ktorú spôsoboval. Komisia 6. apríla 2006 uložila nariadením (ES) č. 553/2006 dočasné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname do Spoločenstva. Priložený návrh nariadenia Rady predložený Komisiou obsahuje konečné závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva. Konzultácia s členskými štátmi sa uskutočnila počas antidumpingových výborov v dňoch 19., 20. a 27. júla 2006. 9 členských štátov hlasovalo za navrhovaný postup a 14 členských štátov hlasovalo proti navrhovanému postupu. Navrhuje sa, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 6. októbra 2006. | 310 | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto(týchto) dôvodu(-ov). | 331 | Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | 332 | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje, ale základné nariadenie obmedzuje úroveň ciel, ktoré môžu byť uložené, na úroveň potrebnú na nápravu ujmy spôsobenej na základe zisteného dumpingu. | Výber nástrojov | 341 | Navrhované nástroje: nariadenie. | 342 | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto(týchto) dôvodu(-ov). Uvedené základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | 409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | 1. Návrh NARIADENIA RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“)[2], naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005[3], a najmä na jeho článok 9, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Dočasné opatrenia (1) Komisia 23. marca 2006 uložila nariadením (ES) č. 553/2006[4] (ďalej len „dočasné nariadenie“) dočasné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname (ďalej len „príslušné krajiny“ alebo „vyvážajúce krajiny“) do Spoločenstva. Toto nariadenie nadobudlo účinnosť 7. apríla 2006. (2) Pripomína sa, že obdobie prešetrovania dumpingu trvalo od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“) a že obdobie skúmania trendov relevantných pre posúdenie ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). 2. Následný postup (3) Po uložení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne z príslušných krajín do Spoločenstva bolo všetkým stranám doručené zverejnenie skutočností a úvah, na ktorých bolo založené dočasné nariadenie. Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť svoje stanoviská v súvislosti s týmito zverejneniami. (4) Niektoré zainteresované strany predložili písomné pripomienky. Strany, ktoré o to požiadali, boli aj vypočuté. Komisia následne vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoje konečné zistenia. (5) Útvary Komisie ďalej zverejnili všetky základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých sa uvažovalo o odporučení uloženia konečných antidumpingových opatrení a výberu súm získaných prostredníctvom dočasného cla s konečnou platnosťou. Zainteresovaným stranám bola takisto poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť svoje požiadavky po tomto zverejnení. Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili strany, boli zvážené, a v prípadoch, kde to bolo vhodné, boli zistenia náležite upravené. Okrem toho bolo poskytnuté dodatočné zverejnenie týkajúce sa zmeny plánovanej formy opatrení. (6) Viaceré zainteresované strany zdôraznili svoje tvrdenie, že nezverejnením názvu navrhovateľov nebolo zachované ich právo na obranu. Táto otázka bola vznesená už skôr (pozri odôvodnenie 8 dočasného nariadenia). Vec bola preskúmaná v konečnej fáze a treba poznamenať toto zistenie: objem výroby navrhovateľov rozdelený podľa krajín bol zverejnený pre tie zainteresované strany, ktoré predložili tvrdenia týkajúce sa trvalého uplatňovania nárokov. Preto sa usudzuje, že ich právo na obranu bolo náležite zachované. Tieto informácie boli následne takisto poskytnuté na preskúmanie všetkým zainteresovaným stranám. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (7) Pripomína sa, že v súlade s odôvodnením (10) dočasného nariadenia je príslušným výrobkom v tomto konaní obuv so zvrškom z usne alebo z kompozitnej usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname iná ako: - športová obuv v zmysle poznámky k podpoložke 1 kapitoly 64 kombinovanej nomenklatúry, t. j. (i) obuv, ktorá je určená na športovú činnosť a obsahuje pripojenie, resp. má možnosť pripojenia hrotov, klincov, štopľov, skôb, tyčiek a podobne a (ii) korčuliarska obuv, lyžiarska obuv, lyžiarska bežecká obuv, obuv na snowboard, zápasnícka obuv, boxerská obuv a cyklistická obuv; - šľapky a ostatná domáca obuv (zatriedená do kódov KN 6403 59 50, 6403 99 50 a ex 6405 10 00); - obuv s ochrannou špičkou, t. j. obuv, v ktorej je zabudovaná ochranná špička s minimálnou odolnosťou voči nárazu 100 Joulov[5] (zatriedená do kódov KN: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00). (8) Okrem toho, na základe skutočností uvedených v odôvodneniach (12) až (27) dočasného nariadenia sa dospelo k dočasnému záveru, že určitá špičková športová obuv, t. j. atletická obuv vyrábaná špeciálnou technológiou (ďalej len „obuv STAF“), by sa mala z tejto definície vylúčiť. (9) Okrem toho sa rozhodlo, že detská obuv sa bude dočasne považovať za súčasť príslušného výrobku, hoci to podliehalo ďalšiemu prešetrovaniu a posudzovaniu v konečnej fáze. (10) Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k týmto konkrétnym otázkam. Na základe pripomienok, ktoré predložili v súvislosti s uvedenými otázkami, a ďalších žiadostí o vylúčenie iných konkrétnych druhov obuvi, boli tieto tvrdenia podrobne analyzované, ako je uvedené ďalej. 1.1. Atletická obuv vyrábaná špeciálnou technológiou („obuv STAF“) (11) Pripomína sa, že obuv STAF, ktorá je definovaná v odôvodnení (13) dočasného nariadenia, bola vylúčená z definície príslušného výrobku. (12) Toto vylúčenie sa zakladalo na skutočnosti, že tento druh obuvi má odlišné základné fyzikálne a technické vlastnosti, predáva sa prostredníctvom odlišných predajných kanálov a je určený na odlišnú konečnú spotrebu a spotrebitelia ho vnímajú odlišne. (13) Odvetvie výroby obuvi Spoločenstva spochybnilo vylúčenie obuvi STAF z rozsahu výrobku tvrdením, že obuv STAF sa predáva prostredníctvom rovnakých predajných kanálov ako výrobok a spotrebitelia ju vnímajú rovnako ako výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania. Okrem toho, v prípade, ak by obuv STAF bola napriek tomu vylúčená z rozsahu výrobku v prešetrovaní, výrobné odvetvie zdôraznilo, že minimálna hodnota obuvi STAF vo výške 9 EUR v súčasnej definícii TARIC by sa mala zvýšiť, pričom by sa mal zohľadniť pokles hodnoty dolára voči euru, ku ktorému došlo v priebehu niekoľkých rokov. (14) V reakcii na tieto tvrdenia sa v prvom rade poznamenáva, že výrobné odvetvie Spoločenstva nespochybnilo skutočnosť, že obuv STAF má odlišné fyzikálne a technické vlastnosti. Po druhé, pokiaľ ide o predajné kanály, používanie, vnímanie zo strany spotrebiteľa a dovozné trendy, odvetvie výroby obuvi Spoločenstva nepredložilo žiadne odôvodnené argumenty, ktoré by mohli viesť k zmene zistení uvedených v odôvodneniach (15) až (18) dočasného nariadenia. Žiadosť o zvýšenie limitu vo výške 9,00 EUR navyše nebola podložená žiadnymi dôkazmi. (15) Niektorí dovozcovia žiadali o zníženie minimálnej hodnoty obuvi STAF z 9,00 EUR na 7,50 EUR najmä z dôvodu zmeny pomerov z hľadiska výrobných procesov, ktoré znižujú náklady. (16) Tieto tvrdenia boli takisto starostlivo analyzované. Pripomína sa, že limit vo výške 9 EUR bol zavedený v nomenklatúre TARIC v roku 1994, keď bola zavedená obuv STAF v rámci kvóty na obuv s pôvodom v Číne, t. j. pred dvanástimi rokmi. Dovozcovia navyše dostatočne podložili dôkazmi tvrdenie, že nové výrobné technológie viedli k značnému zníženiu nákladov na jednotku obuvi STAF, ako aj k zníženiu nadbytočnej spotreby materiálu a energie. V kombinácii s väčšou konkurenciou z dôvodu zvýšenej ponuky výrobkov obuvi STAF ide o ďalší faktor, ktorý spôsobuje zníženie cien; v porovnaní so situáciou spred dvanástich rokov to má skutočne vplyv na výšku cien, čo nemožno nechať bez povšimnutia. Mierne zníženie limitu obuvi STAF o 1,5 EUR sa považuje za primerané a nevyhnutné na zohľadnenie týchto zmien. (17) Okrem toho, viacerí vývozcovia tvrdili, že definícia obuvi STAF by sa mala rozšíriť tak, aby sa vzťahovala aj na každú obuv so zvrškom z usne a s podrážkami z etylénvinylacetátu (EVA) a/alebo priamym tvárnením. (18) V reakcii na tieto tvrdenia je však potrebné zdôrazniť skutočnosť, že samotné použitie techniky tvárnenia EVA jasne neodlišovalo konečný výrobok od príslušného výrobku. Navyše bolo poskytnuté vysvetlenie, že technika tvárnenia, ktorá sa používa v prípade podrážok EVA, sa môže použiť aj v prípade obuvi, ktorá jednoznačne nepatrí k obuvi STAF. Okrem toho neboli poskytnuté žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že rozlíšenie, ktoré sa zakladá na odlišných fyzikálnych a technických vlastnostiach, odlišných predajných kanáloch, použití a vnímaní zo strany spotrebiteľa a odlišných dovozných trendoch, by nebolo vhodné. V konečnom dôsledku si definície EVA, ktoré navrhovali viacerí dovozcovia, navzájom očividne odporovali. Preto bol tento návrh týkajúci sa definície obuvi STAF zamietnutý. (19) Na záver sa potvrdzuje vylúčenie obuvi STAF z definície príslušného výrobku v dočasnom nariadení. Okrem toho, minimálna hodnota obuvi STAF by sa mala znížiť z 9,00 EUR na 7,50 EUR. Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, zistenia uvedené v dočasnom nariadení o obuvi STAF, ktoré boli uvedené v odôvodneniach (13) až (19) dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzujú. Obuv STAF s hodnotou najmenej 7,5 EUR je preto s konečnou platnosťou vylúčená z konania. 1.2. Detská obuv (20) Detská obuv, t. j. obuv so stielkou s dĺžkou menšou ako 24 cm a s kombinovanou podrážkou a podpätkom s výškou 3 cm alebo menej, ktorá sa zatrieďuje do kódov KN: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 a ex 6405 10 00 nebola predmetom dočasných antidumpingových opatrení, pretože dočasné zistenia neboli dostatočné na odôvodnenie týchto opatrení z dôvodu záujmu Spoločenstva. (21) V odôvodneniach (28) až (31) dočasného nariadenia sa zatiaľ nedospelo k žiadnemu konečnému záveru v otázke, či sa má detská obuv zahrnúť do definície príslušného výrobku alebo nie. Hoci sa uvažovalo o tom, že niektoré argumenty by prípadne mohli vylúčiť detskú obuv z rozsahu výrobku v prešetrovaní, tieto argumenty neumožnili dospieť ku konečnému záveru v tejto fáze prešetrovania. Preto sa rozhodlo, že detská obuv sa bude považovať za súčasť príslušného výrobku do skončenia ďalšieho prešetrovania a posudzovania v konečnej fáze. (22) Po zverejnení dočasných zistení niektoré zainteresované strany tvrdili, že detská obuv by mala byť vylúčená z rozsahu výrobku v prešetrovaní. Tieto tvrdenia sa zakladali na domnienke, že najmä štýl, dizajn, predajné kanály a služba zákazníkom, ako je uvedené v odôvodneniach (30) a (31) dočasného nariadenia, jasne odlišujú detskú obuv od iných druhov obuvi, ktoré patria do rozsahu súčasného prešetrovania. (23) Avšak tieto tvrdenia sa považovali za nedostatočné na vylúčenie detskej obuvi z definície príslušného výrobku, pretože neboli podložené dostatočnými dôkazmi, ktoré by preukazovali, že v tomto prešetrovaní by sa mohlo jasne rozlíšiť medzi detskou obuvou a inými druhmi obuvi v rámci rozsahu prešetrovania. Naopak v skutočnosti sa zistilo, že podstatné fyzikálne a technické vlastnosti detskej obuvi, ktoré boli spoločné s vlastnosťami príslušného výrobku – kombinácia zvrškov z usne s rôznymi druhmi podrážok na ochranu chodidiel – boli omnoho dôležitejšie ako akékoľvek rozdiely (t. j. najmä veľkosť). Okrem toho sa zdalo, že štýl, dizajn, predajné kanály a služba zákazníkom neboli zásadne odlišné od iných druhov obuvi, ktoré sú predmetom prešetrovania. Iba samotná skutočnosť, že detská obuv tvorí osobitnú podskupinu výrobku v rozsahu príslušného výrobku, nie je dôvodom na jeho vylúčenie z rozsahu výrobku. V skutočnosti sa zistilo, že neexistuje žiadna jasná deliaca čiara medzi detskou obuvou a príslušným výrobkom, ale že existuje pomerne veľký prienik, pokiaľ ide o definíciu príslušného výrobku, najmä v tom, že je nástrojom na zakrytie a ochranu ľudských chodidiel najmä pri chôdzi. (24) Vo svojej reakcii na zverejnenie dočasného nariadenia výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že detská obuv by mala byť súčasťou príslušného výrobku. Najmä boli predložené dôkazy, ktoré preukazovali, že detská obuv sa stále v Spoločenstve vyrába vo významnej miere. (25) Návrh výrobného odvetvia Spoločenstva len potvrdzuje konečné zistenia. Preto sa s konečnou platnosťou dospelo k záveru, že detská obuv by mala byť zahrnutá do definície príslušného výrobku. 1.3. Iné žiadosti o vylúčenie (26) Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že niektoré iné druhy obuvi zaradené do týchto kódov KN, sú príliš odlišné na to, aby patrili do rovnakej kategórie výrobkov, najmä pokiaľ ide o ich použitie. Tieto tvrdenia sú ďalej analyzované. (i) „Turistická“, „horolezecká“ a iná obuv na nosenie vo vonkajších priestoroch (27) V zmysle kombinovanej nomenklatúry sa „turistická“, „horolezecká“ a iná obuv na nosenie vo vonkajších priestoroch („turistická obuv“) nepovažuje za obuv určenú na športovú činnosť, a preto tieto druhy obuvi nepatria do definície obuvi STAF, ktorá je definovaná v odôvodnení (13) dočasného nariadenia. Niektoré strany však požiadali o vylúčenie tohto výrobku z rozsahu konania, pretože (i) požiadavky na túto turistickú obuv sú údajne veľmi podobné špecifikáciám obuvi STAF, (ii) turistická obuv sa údajne dá zreteľne odlíšiť od iných druhov obuvi, pokiaľ ide o predajné kanály a vnímanie zo strany spotrebiteľov, a (iii) platenie vyššieho cla na turistickú obuv by údajne malo nepriaznivý vplyv na tento konkrétny trh. (28) Neboli predložené žiadne doplňujúce dôkazy týkajúce sa osobitných technických detailov a vlastností turistickej obuvi, ktoré by viedli k zmene záveru odôvodnenia (34) dočasného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že hoci rôzne druhy obuvi, napr. turistická obuv, môžu skutočne mať niektoré dodatočné odlišné osobitné vlastnosti, základné vlastnosti aj tohto druhu obuvi sú totožné. Okrem toho sa zistilo, že „turistická“ obuv sa vo veľkej miere vyrába v Spoločenstve a že by sa nemohla určiť jasná deliaca čiara medzi dovážanou „turistickou obuvou“ a výrobkami zo Spoločenstva. Túto skutočnosť potvrdilo aj rozhodnutie zahrnúť rovnaký druh obuvi do rozsahu výrobku v súvislosti s nariadením Rady (ES) č. 2155/97[6]. Hoci turistická obuv môže mať niekedy osobitné vlastnosti, má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti inej obuvi, ktorá patrí do rozsahu výrobku. Okrem toho, pokiaľ ide o jej použitie a vnímanie zo strany spotrebiteľov, tiež sa zistilo, že existuje veľký prienik s inými druhmi obuvi, na ktoré sa vzťahuje definícia výrobku. Preto sa dospelo k záveru, že „turistická obuv“ by mala byť ponechaná v rozsahu prešetrovania. (ii) Obuv používaná na mechanicko-terapeutické účely (29) Jeden dovozca požiadal o vylúčenie určitej obuvi používanej na mechanicko-terapeutické účely. Hoci výrobok je v súčasnosti zatriedený do kódov KN 6403 99 93, 6403 99 96 a 6403 99 98, tvrdilo sa, že tento druh obuvi by mal byť vylúčený z rozsahu konania, pretože má údajne odlišné fyzikálne a chemické vlastnosti, odlišné predajné kanály, a tiež spotrebitelia ho vnímajú odlišne, keďže je to certifikovaný zdravotnícky výrobok, ktorý sa môže predávať ako zdravotnícka pomôcka používaná na mechanicko-terapeutické účely. (30) Zistilo sa, že tento druh obuvi by sa mal považovať za súčasť príslušného výrobku. Hoci sa tento výrobok vyrába odlišnou technológiou a má odlišné použitie, t. j. môže sa používať aj na zdravotnícke účely, tieto jeho osobitné vlastnosti sa zreteľne a štrukturálne neodlišujú od príslušného výrobku. Toto tvrdenie navyše podporuje aj skutočnosť, že uvedený druh obuvi si kupujú aj zákazníci, ktorí ho chcú využívať skôr len pre pohodlie, než na osobitné zdravotnícke účely, čo dokonca pripúšťa aj tvrdenie predložené dovozcom. (31) Z uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že žiadosť o vylúčenie obuvi používanej na mechanicko-terapeutické účely by mala byť zamietnutá. (iii) Plážové sandále z EVA (32) Plážové sandále z EVA predstavujú obuv, ktorej zvršok tvorí pásik z usne, pričom tento zvršok je pripevnený k obidvom stranám hrubej ľahkej podrážky vyrobenej z kombinácie materiálu EVA a iných materiálov. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že tento výrobok by mal byť vylúčený z rozsahu tohto prešetrovania, keďže má údajne veľmi osobité a odlišné základné fyzikálne a technické vlastnosti, ktoré ho bez problémov umožňujú zaradiť medzi plážové sandále, a preto je určený na odlišné konečné použitie a tiež aj spotrebitelia ho vnímajú ako typ, odlišný od iných druhov obuvi, na ktoré sa vzťahuje definícia výrobku. Okrem toho, sa tvrdilo, že technológia, ktorá sa používa na výrobu plážových sandálov z EVA, bola z Európy presunutá. (33) V tejto súvislosti sa zistilo, že hoci plážové sandále z EVA majú skutočne niektoré osobité vlastnosti, ich základné fyzikálne a technické sú totožné s vlastnosťami inej obuvi, ktorá patrí do rozsahu výrobku. Okrem toho, pokiaľ ide o ich použitie a vnímanie zo strany spotrebiteľov, zistil sa tiež veľký prienik s inými druhmi obuvi, na ktoré sa vzťahuje definícia výrobku, ako sú napríklad žabky a dreváky. Navyše sa ukázalo, že predajné kanály, marketing, módne trendy atď. sú rovnaké ako v prípade iných druhov obuvi, na ktoré sa vzťahuje definícia výrobku. Okrem toho, výrobné odvetvie Spoločenstva predložilo dôkazy, ktoré preukazovali, že plážové sandále z EVA sa ešte stále vo významnej miere vyrábajú v ES. Preto sa dospelo k záveru, že táto žiadosť o vylúčenie by sa mala zamietnuť. (iv) Obuv z bravčovej usne (34) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že obuv so zvrškami z bravčovej usne by mala byť vylúčená z rozsahu prešetrovania z dôvodu údajných kvalitatívnych a cenových rozdielov a údajnej nedostatočnej výroby výrobkov s týmto druhom zvrškov v ES. (35) Nebolo však možné jasne rozlíšiť dovážanú obuv z bravčovej usne od výrobkov vyrobených v Spoločenstve, keďže obidva druhy obuvi majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti i použitie. Okrem toho, preukázalo sa, že predajné kanály sú vo všeobecnosti rovnaké, čo sa prejavilo aj v tom, že zákazníci nevnímajú rozdiely medzi týmito druhmi obuvi z bravčovej usne. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (v) Obuv s patentovanou technológiou (36) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že istý druh obuvi s patentovanou technológiou by mal byť vylúčený z rozsahu prešetrovania, t. j. technológiou, ktorá využíva špeciálny opätok pohlcujúci nárazy, strednú vrstvu podošvy tlmiacu nárazy a špeciálnu technológiu na zvýšenie pružnosti uvedeného druhu obuvi. (37) Avšak pri porovnávaní tohto druhu obuvi s príslušným výrobkom nebolo možné jasne odlíšiť základné fyzikálne a technické vlastnosti a použitie medzi týmto druhom obuvi a príslušným výrobkom. Aj keď je pravdou, že patentovaná technológia môže prispievať k zvýšeniu pohodlia, sama o sebe podstatne nemení vlastnosti obuvi na bežné použitie. Navyše, samotná skutočnosť, že určitá technológia je patentovaná, nie je ešte dôvodom, ktorý by oprávňoval jej vylúčenie z rozsahu výrobku. Preto, aj keď je pravdou, že tento výrobok môže mať osobitné vlastnosti, naďalej konkuruje výrobkom, ktoré sú predmetom prešetrovania, vyrobeným v ES. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. (vi) Športová obuv, ktorá nepatrí do kategórie obuvi STAF (38) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že všetky druhy športovej obuvi, teda nielen obuv STAF a športová obuv, by mali byť v zmysle poznámky k podpoložke 1 kapitoly 64 kombinovanej nomenklatúry vylúčené z konania. Tieto konštatovania sa zakladajú na tých istých tvrdeniach uvedených v žiadosti o vylúčenie obuvi STAF a na údajnom nedostatku istého druhu športovej obuvi, ktorá nepatrí do kategórie obuvi STAF, na trhu ES, ak by tieto druhy obuvi neboli vylúčené. Toto druhé tvrdenie však nebolo podložené konkrétnymi dôkazmi. Preto neboli predložené žiadne nové presvedčivé informácie na zmenu záveru uvedeného v odôvodnení 27 dočasného nariadenia týkajúceho sa ostatných druhov obuvi, ktorá nepatrí do kategórie obuvi STAF. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. 1.4. Záver (39) Dočasné závery, zmenené v súlade s odsekom B. 1.1., sa preto s konečnou platnosťou potvrdzujú. Na účely tohto konania a v súlade s ustálenou praxou Spoločenstva sa preto usudzuje, že všetky druhy príslušného výrobku by sa mali považovať za jeden výrobok. 2. Podobný výrobok (40) Keďže neboli doručené žiadne pripomienky týkajúce sa podobného výrobku, obsah a dočasné závery sa týmto potvrdzujú. (41) So zreteľom na uvedené skutočnosti sa s konečnou platnosťou dospelo k záveru, že v súlade s článkom 1 ods. 4 základného nariadenia príslušný výrobok a všetky súvisiace druhy obuvi so zvrškami z usne, ktoré sa vyrábajú a predávajú v analogickej krajine, ktorou je Brazília, a druhy obuvi, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva, sú podobné. C. VÝBER VZORKY 1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a vo Vietname (42) Niektoré strany tvrdili, že vzorky neboli reprezentatívne vzhľadom na vylúčenie obuvi STAF a detskej obuvi. (43) Ako je uvedené v odôvodnení (61) dočasného nariadenia, vylúčenie obuvi STAF nemalo významný vplyv na reprezentatívnosť vzorky. Pokiaľ ide o detskú obuv, tento argument je irelevantný vzhľadom na rozhodnutie o ponechaní tohto druhu obuvi v rozsahu prešetrovania. (44) Boli predložené pripomienky v súvislosti s percentuálnymi podielmi vzorky stanovenými v kontexte dočasných opatrení. Tieto pripomienky boli zohľadnené. Zahrnutím detskej obuvi sa zistilo, že spoločnosti zaradené vo vzorkách predstavovali v jednotlivých prípadoch viac ako 12 % a viac ako 15 % množstva, ktoré čínski a vietnamskí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia príslušného výrobku vyvážajú do Spoločenstva. Preto je vzorka jednoznačne reprezentatívna. Odkazuje sa aj na argumenty uvedené v odôvodnení (56). (45) Takisto sa tvrdilo, že výber vzoriek nie je v súlade s Antidumpingovou dohodou WTO, keďže niektorí významní vývozcovia boli zaradení na úkor spoločností, ktoré sa síce vyznačovali pomerne veľkým domácim predajom, no vykazovali menší alebo žiadny predaj v rámci ES. (46) Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení (60) dočasného nariadenia, cieľom použitej metodiky bolo zabezpečiť čo najväčšiu reprezentatívnosť vzoriek a zahrnúť do najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý sa mohol primerane prešetriť v rámci dostupného času, aj niektoré spoločnosti s reprezentatívnym domácim predajom. Na tomto základe by sa mala dať vypočítať normálna hodnota v prípade, ak by niektorí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky spĺňali podmienky trhovohospodárskeho prístupu (ďalej len „THP“). Vzorky neboli vybrané v rozpore s pravidlami WTO, ani s článkom 17 základného nariadenia, podľa ktorého vzorka musí byť buď štatisticky správna, alebo musí obsahovať najväčší reprezentatívny objem výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Preto uvedené predpisy umožňujú použitie domáceho predaja a/alebo predaja na vývoz ako výberového kritéria. (47) Ďalej sa pripomína, že tak ako bolo vysvetlené v odôvodneniach (57) a (58) dočasného nariadenia, orgány príslušných krajín v plnom rozsahu súhlasili s vybranými vzorkami. (48) Niektoré zainteresované strany tiež tvrdili, že súhlas so zložením vzorky v prípade ČĽR sa mal vyžiadať predovšetkým od orgánov Hongkongu a Taiwanu vzhľadom na to, že čínskych výrobcov vo veľkej miere vlastnia akcionári týchto krajín. Preto sa toto konanie údajne týka strán v týchto krajinách. (49) Tento argument musel byť zamietnutý. Podľa praxe zavedenej v Spoločenstve, ak sa v antidumpingovom konaní používajú techniky výberu vzorky v súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia, vyžiada sa súhlas orgánov vyvážajúcej krajiny a/alebo združení výrobcov . V tomto prípade boli štátne orgány príslušných krajín okrem toho aj v úzkom spojení so združeniami výrobcov týchto krajín. Vyvážajúcimi krajinami v súčasnom konaní sú ČĽR a Vietnam. Preto boli tieto orgány požiadané o poskytnutie súhlasu so zložením vzoriek a tento súhlas aj poskytli. (50) Jeden vietnamský vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, zopakoval svoje pripomienky, že keďže riadne vyplnil antidumpingový dotazník, malo sa mu poskytnúť individuálne preskúmanie. Skutočnosť, že strana, ktorá nie je zaradená do vzorky, predloží vyplnený antidumpingový dotazník, však nemá automaticky za následok individuálne preskúmanie. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení (64) dočasného nariadenia, vzhľadom na nebývalú veľkosť vzoriek Komisia v skutočnosti dospela k záveru, že individuálne preskúmanie ďalších vyvážajúcich výrobcov by bolo neprimeranou záťažou a bránilo by dokončeniu prešetrovania v stanovenej lehote. (51) Napokon sa obe strany vyjadrili, že výber reprezentatívneho domáceho predaja vo vzorke nie je primeraný, keďže žiadny z vývozcov nespĺňa podmienky na THP. Tento argument sa však považoval za irelevantný, keďže rozhodnutie o THP sa prijíma až po výbere vzorky. (52) Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté a keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky v tejto veci, dospelo sa k záveru, že vzorky boli reprezentatívne. 2. Výber vzorky výrobcov Spoločenstva (53) Viaceré zainteresované strany tvrdili, že došlo k porušeniu článku 17 základného nariadenia, pričom tvrdili, že vzorka výrobcov Spoločenstva nie je reprezentatívna. Toto tvrdenie sa zakladá na skutočnosti, že do vzorky bolo zaradených len desať spoločností a že tieto spoločnosti predstavujú len 10 % z celkového objemu výroby navrhovateľov, čo je iba malý podiel z celkovej výroby v Spoločenstve - t. j. menej ako 5 % - vzhľadom na to, že navrhovatelia v tomto prípade predstavujú o niečo viac ako 40 % celkovej výroby v Spoločenstve. Okrem toho bolo predložené tvrdenie, že určité trendy, ktoré boli zistené v prípade výrobcov Spoločenstva zaradených do vzorky, sa vo všeobecnosti nepodobajú trendom, ktoré sa zistili v prípade navrhovateľov ako celku, a tak teda vzorka nebola reprezentatívna. (54) Združenie dovozcov sa zároveň vyjadrilo v tom zmysle, že vzorka výrobcov Spoločenstva nie je štatisticky správna, a preto sa overovacie návštevy vzťahovali na zanedbateľný podiel výrobcov Spoločenstva. (55) V tejto súvislosti sa pripomína, že článok 17 základného nariadenia stanovuje, že prešetrovania sa môžu obmedziť na vzorky, ktoré sú buď štatisticky správne, alebo predstavujú najväčší reprezentatívny objem výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno primerane prešetriť. (56) Zo znenia tohto ustanovenia jasne vyplýva, že neexistuje žiadne kvantitatívne určenie alebo limit, pokiaľ ide o stanovenie úrovne reprezentatívneho objemu. Je stanovené len toľko, že tento objem by sa mal obmedziť na taký objem, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. (57) Vzhľadom na osobité okolnosti prípadu, t. j. na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva je veľmi rozdrobené, nedá sa vyhnúť tomu, aby sa spoločnosti zaradené do vzorky podieľali na celkovej výrobe Spoločenstva len malým podielom. Ako je vysvetlené v odôvodnení (65) dočasného nariadenia, Komisia vybrala vzorku v prvom rade na základe veľkosti objemu výroby, zohľadnila však aj zemepisné umiestnenie výrobcov s cieľom zabezpečiť, aby bola vzorka reprezentatívna aj z tohto hľadiska. Počet spoločností zaradených do vzorky sa však musel znížiť na počet, ktorý bolo možné v dostupnom čase prešetriť, t. j. v tomto prípade na desať spoločností. Vzhľadom na značnú rozdrobenosť výrobného odvetvia a na to, že do vzorky boli zaradení väčší výrobcovia, ďalšie zvýšenie počtu spoločností by v aj tak významne neovplyvnilo pomer vzorky k celkovej výrobe Spoločenstva. Na rozdiel od tvrdenia, ktoré predložili niektoré strany, sa v tejto súvislosti ďalej poznamenáva, že neexistuje žiadna právna povinnosť, ktorá by predpisovala zaradenie malých a stredných podnikov v súlade s ich vymedzením príslušnými právnymi predpismi ES do vzorky, čo vyplýva zo znenia článku 17 ods. 1 základného nariadenia. (58) Ako už bolo vysvetlené, výber vzorky by mal byť buď štatisticky správny, alebo by sa mal zakladať na reprezentatívnom objeme. Keďže v tomto prípade bola zvolená druhá metóda, tvrdenie, že vzorka nie je štatisticky správna, bolo zamietnuté. Podobne, skutočnosť, že niektoré trendy zistené v prípade výrobcov Spoločenstva, ktorí boli zaradení do vzorky, neboli údajne podobné trendom zisteným v prípade navrhovateľov a že overovacie návštevy sa vzťahovali na malý podiel výrobcov Spoločenstva, nepredstavujú z právneho hľadiska platné argumenty na spochybnenie správnosti vzorky. (59) Z dôvodov, ktoré sú objasnené vyššie, tvrdenia, ktoré predložili viaceré strany, boli zamietnuté, a týmto sa potvrdzuje správnosť vzorky z právneho hľadiska, keďže je reprezentatívna a bola vybraná v úplnom súlade s článkom 17 základného nariadenia. D. DUMPING 1. Trhovohospodársky prístup („THP“) 1.1. Všeobecné poznámky (60) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že v prípade čínskych a vietnamských vývozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, im Komisia jednotlivo neoznámila, prečo dospela k záveru, že nespĺňajú podmienky na THP. Podľa ich tvrdenia, ktoré zopakovali po konečnom zverejnení, Komisia je povinná individuálne posúdiť predložené žiadosti o THP bez ohľadu na to, či je vývozca zaradený do vzorky alebo nie. Tvrdili, že použitá metodika zbavuje spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, ich práva na individuálne posúdenie a je porušením článku 2 ods. 7 písm. b) a 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. (61) Usudzuje sa však, že platné ustanovenie o výbere vzorky (článok 17 základného nariadenia) sa v plnom rozsahu vzťahuje na situáciu spoločností, ktoré žiadajú o THP. Či už ide o krajiny s trhovým hospodárstvom alebo o hospodárstva v prechodnom období vývoja, na základe výberu vzorky sa v skutočnosti vývozcom odoprie individuálne posúdenie a závery dosiahnuté v prípade vzorky sa vzťahujú aj na nich. Článok 17 základného nariadenia stanovuje všeobecnú metódu na riešenie situácií, v ktorých individuálne preskúmanie už nie je možné kvôli vysokému počtu zúčastnených spoločností, t. j. použitie reprezentatívnej vzorky. Neexistuje žiadny dôvod, prečo by sa metóda výberu vzorky nemohla rovnako použiť v situácii, keď sú medzi vysoký počet zúčastnených spoločností zaradené vo veľkom počte aj spoločnosti, ktoré žiadajú o THP/IP. Tak ako aj pri iných prípadoch výberu vzorky, stanoví sa vážený priemer všetkých spoločností, ktoré sú zaradené do vzorky, bez ohľadu na metodiku použitú na výpočet dumpingu v súvislosti s každou spoločnosťou v dôsledku posúdenia THP/IP. THP/IP by teda nemal brániť použitiu normálnych techník výberu vzorky. Hlavným princípom výberu vzorky je čo najlepšie vyvážiť administratívne potreby, ktoré umožňujú posúdenie prípadu v stanovenej lehote a v rámci rozpätia zákonných lehôt, s individuálne orientovanou analýzou. Napokon sa pripomína, že počet žiadostí o THP v tomto prípade bol taký veľký, že individuálne preskúmanie žiadostí – ktoré sa niekedy vykonáva v iných prípadoch – bolo z administratívneho hľadiska nemožné. Preto sa usúdilo, že na všetky spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, je vhodné použiť priemerné rozpätie, ktoré sa vzťahuje na spoločnosti zaradené do vzorky, pričom by sa nerozlišovalo či ide o spoločnosť, ktorej bol udelený THP/IP, alebo takú, ktorej nebol udelený. Tvrdilo sa, že výpočet dumpingu nebol dostatočne spoľahlivý, pretože bol použitý výber vzorky žiadostí o THP. Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. Po prvé, nevykonal sa žiadny výber vzorky žiadostí o THP, ale výber vzorky vyvážajúcich výrobcov. Po druhé, ustanovenia o výbere vzorky sú určené na zabezpečenie dostatočne spoľahlivého stanovenia, či existuje dumping alebo nie v prípade veľkého počtu vyvážajúcich výrobcov. Po tretie, v prípadoch, keď vyvážajúci výrobcovia požiadali aj o THP nie je dôvod domnievať sa, že použitie zvyčajne uplatňovanej metódy výberu vzorky by viedlo k nedostatočne spoľahlivému záveru. V skutočnosti je v rozpore so samotnou myšlienkou výberu vzorky argumentovať, že z dôvodu, že vývozcom (nezaradeným do vzorky) by mal byť udelený buď THP alebo IP, by takáto vzorka bola nereprezentatívna. Ako v rámci akéhokoľvek iného antidumpingového prešetrovania, individuálna situácia vývozcov nie je nikdy identická. Napriek tomu, že môžu existovať významné rozdiely medzi výrobcami, je možné uplatniť výber vzorky. Po štvrté, neudelenie THP spoločnosti znamená iba toľko, že nie je možné stanoviť normálnu hodnotu na základe vlastných údajov spoločnosti, ale že musí byť použitá primeraná alternatíva. Primeraná alternatíva sa musí využiť aj v iných dôležitých oblastiach pri stanovovaní dumpingu, pozri napríklad čl. 2 os. 1 a čl. 2 ods. 6 základného nariadenia. Po piate, reprezentatívnosť vzorky zvýrazňuje aj skutočnosť, že samotné vlády príslušných krajín navrhli veľkú väčšinu spoločností zaradených do vzorky. Inými slovami samy považovali tieto vzorky za reprezentatívne, pokiaľ ide o všetkých ich vyvážajúcich výrobcov. (62) Niektorí vyvážajúci výrobcovia z ČĽR a Vietnamu ďalej tvrdili, že Komisia individuálne posudzovala THP v predchádzajúcich prípadoch, keď bol počet vyvážajúcich výrobcov vysoký. V týchto prípadoch, napr. pri „tkaninách z polyesterového vlákna“ (nariadenie Rady (ES) č. 1487/2005 z 12. septembra 2005)[7], sa THP posudzovalo individuálne, hoci sa pri posudzovaní dumpingu použili techniky výberu vzorky podľa článku 17 základného nariadenia. (63) V tejto súvislosti sa však pripomína, že kým v uvedenom prípade sa preukázalo, že individuálne preskúmanie žiadostí o THP sa dalo uskutočniť, v prešetrovanom prípade to nebolo možné. Ďalej sa poznamenáva, že v uvedenom prípade, na základe predpisov o výbere vzorky, sa spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky, ale bol im udelený THP, pridelilo priemerný rozpätie spoločností s THP, ktoré boli zaradené do vzorky, t. j. nebolo im pridelené žiadne individuálne rozpätie, ale bolo im pridelené priemerné rozpätie zistené v prípade spoločností s THP. (64) V predchádzajúcich prípadoch, pri ktorých sa použil výber vzorky a spolupracujúci vývozcovia žiadali o THP, bolo na základe príslušných čísel možné individuálne preskúmať každú žiadosť. .Vzhľadom na nebývalý počet doručených žiadostí o THP nebolo možné individuálne posúdiť každú z nich. Iní vývozcovia, y tých, ktorí neboli i z tých, ktorí boli zaradení do vzorky poukazovali na skutočnosť, že im mal byť udelený THP. Na podloženie svojich argumentov niektorí z nich predložili svoje stanovy, aby preukázali, že ich prípad sa nelíši od spoločnosti Golden Step, ktorá bola jedinou spoločnosťou, ktorej bol udelený THP. (65) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v danom konaní sa použili ustanovenia o výbere vzorky uvedené v článku 17 základného nariadenia. Následné žiadosti vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, neboli preskúmané, keďže v súlade s článkom 17 ods. 3 základného nariadenia by to predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by to dokončeniu prešetrovania v stanovenej lehote. Pokiaľ ide o následné tvrdenia spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky, tieto sú analyzované v príslušných ďalej uvedených odsekoch týkajúcich sa osobitných bodov vzťahujúcich sa na každú z dvoch krajín, ktorých sa toto konanie týka. (66) Niektorí z vyvážajúcich výrobcov tvrdili, že Komisia nevykonala posúdenie THP do troch mesiacov po začatí konania, ako je uvedené v článku 2 ods. 7 písm. c) posledný pododsek základného nariadenia. (67) Hoci posúdenie THP sa uskutočnilo neskôr ako v lehote troch mesiacov od začatia prípadu, vyvážajúcim výrobcom vo vzorke boli poskytnuté samostatné oznámenia o ich štatúte THP a bolo im dané právo na obhajobu v plnom rozsahu. Na strany určite nevplýva nepriaznivo akékoľvek stanovisko v súvislosti s THP poskytnuté pred uložením dočasných opatrení. (68) Niektorí z vyvážajúcich výrobcov, ktorí už požiadali o individuálne preskúmanie, zopakovali svoju žiadosť. Z dôvodu, ktorý je vysvetlený v odôvodnení (64) dočasného nariadenia, sa však nemohli individuálne preskúmať vyvážajúci výrobcovia ani v ČĽR ani vo Vietname. (69) Ako je vysvetlené v odôvodneniach (53) až (63) dočasného nariadenia, vzhľadom na veľký počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a vo Vietname použila sa reprezentatívna vzorka na stanovenie cla, ktoré sa má uplatniť v prípade spolupracujúcich vývozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, ako vo všetkých antidumpingových prípadoch. 1.2. Stanovenie THP týkajúce sa vyvážajúcich výrobcov v ČĽR (70) Po uložení dočasných opatrení dvanásti čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, v prípade ktorých sa uskutočnilo overovanie na mieste, tvrdili, že im mal byť udelený THP, a zopakovali argumenty, ktoré predložili už predtým. (71) Jedna z týchto dvanástich spoločností, konkrétne spoločnosť Golden Step (ďalej len „GS“), po dočasnom zverejnení uviedla závažnú zmenu, ku ktorej došlo po preskúmaní jej žiadosti o THP a predložila dôkazy. Pripomína sa, že žiadosť spoločnosti GS o THP bola zamietnutá, pretože nesplnila kritérium 1 článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Zamietnutie sa zakladalo najmä na existencii vývozného záväzku, z ktorého vyplývalo, že spoločnosť GS nemohla slobodne určovať množstvo svojho predaja bez zásahu zo strany štátu vo významnej miere. Po zverejnení výsledkov prešetrenia žiadosti o THP však spoločnosť GS predložila v stanovených záväzných lehotách na poskytnutie pripomienok k zverejneniu dôkazy, ktoré preukazovali, že sa na ňu de facto a de jure nevzťahuje vývozný predajný záväzok. (72) Po náležitom zvážení zmenených okolností v prípade spoločnosti GS a skutočnosti, že zamietnutie THP sa zakladalo iba na tom, že spoločnosť GS nesplnila kritérium 1, sa rozhodlo o preskúmaní pôvodného rozhodnutia a udelení THP spoločnosti GS. (73) Niektorí výrobcovia, ktorých sa týkalo zamietnutie THP, tvrdili, že odkaz na predajné obmedzenie v stanovách neviedlo k zamietnutiu THP v iných antidumpingových konaniach. Najskôr by sa malo pripomenúť, že analýza THP sa vykonáva na základe posúdenia každého konkrétneho prípadu a predložených skutočností a žiadny takýto údajný rozpor s inými nedávnymi analýzami THP s porovnateľným súborom skutočností neexistuje. Naopak, v uvádzanom prípade vyvážajúci výrobca predložil včas upravenú verziu svojich stanov, ktorá neobsahovala predajné obmedzenia, a preukázal, že skutočne sa na neho nevzťahujú predajné obmedzenia. (74) Iné strany tvrdili, že zamietnutie THP v prípade čínskych vývozcov obuvi nebolo v súlade s predpismi WTO, najmä preto, že vývoz z Číny už nepodlieha štátnemu monopolu, čo je podmienkou, ktorú stanovuje druhé doplňujúce ustanovenie k článku VI odsek 1 prílohy k 1 Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994, aby sa mohli zmluvné strany odchýliť od stanovenia normálnej hodnoty na základe údajov o normálnej hodnote pochádzajúcich z vyvážajúcich krajín. (75) V čase zavedenia uvedenej doplňujúcej poznámky sa ČĽR, popri iných krajinách, skutočne považovala za krajinu so štátnym monopolom na vývoz. Odvtedy sa zohľadnili hospodárske reformy v Číne, ktoré viedli k odlišnému prístupu k Číne v konaní na ochranu záujmov v oblasti obchodu. V súčasnosti článok 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO osobitne stanovuje, aký prístup k čínskemu vývozu by sa mal zvoliť v konaní na ochranu záujmov v oblasti obchodu. Ustanovenia, ktoré sú v ňom uvedené, skutočne umožňujú členom WTO použiť „metodiku, ktorá sa nezakladá na prísnom porovnávaní s domácimi cenami alebo nákladmi v Číne …ak výrobcovia, na ktorých sa vzťahuje prešetrovanie, nemôžu jasne preukázať, že vo výrobnom odvetví, ktoré vyrába podobný výrobok, v súvislosti s výrobou, produkciou a predajom tohto výrobku prevládajú trhovohospodárske podmienky“. (76) V prípade ostatných jedenástich spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky, sa poznamenáva, že v stanovenej lehote neboli predložené žiadne nové dôvody, ktoré by mohli zmeniť rozhodnutie o zamietnutí THP v ich prípade. (77) V tejto súvislosti sa osobitne poznamenáva, že upravené stanovy, ktoré už neobsahovali predajné obmedzenia, predložené dvoma čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorí boli zaradení do vzorky až po konečnom zverejnení, boli predložené príliš neskoro na to, aby mohli byť zohľadnené, keďže v tom čase nezostával dostatočný časový priestor na preverenie v súlade s článkom 16 ods. 1 základného nariadenia. V každom prípade príslušné spoločnosti nesplnili podmienky na udelenie THP, a to nielen z dôvodu predajných obmedzení (kritérium 1). (78) Ostatné pripomienky týchto spoločností boli už analyzované v odôvodneniach (69) až (77) dočasného nariadenia. Preto sa zistenia a záver, ktoré sú v nich uvedené, týmto potvrdzujú a rozhodnutie o zamietnutí THP v prípade jedenástich spoločností sa ponecháva v platnosti. 1.3. Stanovenie THP týkajúce sa vyvážajúcich výrobcov vo Vietname (79) Po uložení dočasných opatrení siedmi z vietnamských vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že im mal byť udelený THP, a zopakovali argumenty, ktoré predložili už skôr, bez toho, aby poskytli dostatočné nové dôkazy. Tieto pripomienky boli už analyzované v odôvodneniach (78) až (90) dočasného nariadenia. Preto sa zistenia uvedené v uvedených odôvodneniach dočasného nariadenia týmto potvrdzujú a rozhodnutie o zamietnutí THP v prípade uvedených ôsmich spoločností sa ponecháva v platnosti. (80) Dvaja vietnamskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli zaradení do vzorky, tvrdili, že im mal byť udelený THP, keďže dôvody použité na udelenie THP spoločnosti GS, sa vzťahovali aj na nich. Podľa ich názoru im nebol udelený THP z dôvodu (i) predajných obmedzení v živnostenskom oprávnení a v stanovách a (ii) existencie zmluvy medzi prepojenou firmou a firmou v stopercentnom vlastníctve štátu. Spoločnosti tvrdili, že tieto podmienky sa vzťahujú aj na čínskeho vyvážajúceho výrobcu, spoločnosť GS, a preto stanovenie v ich prípade malo byť totožné so stanovením v prípade spoločnosti GS. (81) Malo by sa poznamenať, že na základe vysvetlenia v uvedených odôvodneniach (78) až (90) dočasného nariadenia, týmto dvom vietnamským firmám nebol udelený THP, pretože nespĺňali kritériá 1, 2 a 3 článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že obidve firmy sú držiteľmi investičných povolení, ktoré ukladajú množstvové predajné obmedzenia. Tieto obmedzenia neboli počas OP alebo po jeho skončení odstránené. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení (89) dočasného nariadenia, tieto dve spoločnosti nepredložili formulár žiadosti o THP pre jedného z ich prepojených výrobcov vo Vietname. Preto nebolo možné stanoviť, že skupina ako celok spĺňa všetky podmienky na udelenie THP. Skutočnosť, že táto prepojená firma mala uzavretú zmluvu o spracovaní so spoločnosťou, ktorá bola vo vlastníctve štátu, sa pri stanovení THP nepoužila, keďže Komisia nemohla rozhodnúť z dôvodu nepredloženia formulára žiadosti o THP. Preto sa dospelo k záveru, že táto situácia, ktorá sa týka týchto dvoch vietnamských vyvážajúcich výrobcov, nemá nič spoločné so situáciou spoločnosti GS. Preto museli byť predložené argumenty zamietnuté. 2. Individuálny prístup („IP“) 2.1. IP týkajúci sa vyvážajúcich výrobcov v ČĽR (82) Po uložení dočasných opatrení niektorí z čínskych vývozcov zaradených do vzorky tvrdili, že im mal byť udelený IP, a zopakovali argumenty, ktoré predložili už predtým, bez toho, aby v stanovenej lehote poskytli akékoľvek nové dôkazy. V tejto súvislosti sa osobitne poznamenáva, že upravené stanovy, ktoré už neobsahovali predajné obmedzenia, predložené dvoma čínskymi vývozcami, ktorí boli zaradení do vzorky, boli predložené až po konečnom zverejnení. Bolo to príliš neskoro ich náležité preverenie v súlade s článkom 16 ods. 1 základného nariadenia. (83) Následne, z dôvodov, ktoré už boli uvedené v odôvodnení (94) dočasného nariadenia, museli byť tieto tvrdenia zamietnuté. (84) Ďalší čínski vývozcovia tvrdili, že odmietnutie udelenia IP čínskym vývozcom predstavuje porušenie odseku 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO a následne článku 6 ods. 10 Antidumpingovej dohody. (85) Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. V prvom rade, Antidumpingová dohoda nie je priamo uplatniteľná v Spoločenstve. Po druhé, článok 6 ods. 10 Antidumpingovej dohody stanovuje iba všeobecné pravidlo prideľovania individuálnych rozpätí vývozcom. Avšak v prípade, ak sa uplatňujú podmienky netrhového hospodárstva, výnimky zo všeobecného pravidla upravuje rovnako právo WTO, napríklad v druhom doplňujúcom ustanovení článku VI odsek 1 prílohy 1 k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994. Situáciu čínskych vývozcov podrobnejšie rieši Protokol o pristúpení Číny k WTO. Avšak z článku 15 tohto protokolu nemožno vyvodzovať žiadnu povinnosť spočívajúcu v prideľovaní individuálnych rozpätí vývozcom. (86) Na základe tých istých úvah strany tvrdili, že článok 9 ods. 5 základného nariadenia, ktorý stanovuje pravidlá týkajúce sa individuálneho prístupu, je v rozpore s právom WTO. (87) Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté, pretože pravidlá WTO nielenže nie sú priamo uplatniteľné v Spoločenstve, ale nebránia ani dvojkrokovej metodike (i) THP a (ii) IP. (88) Štyria čínski vývozcovia zopakovali svoje tvrdenia týkajúce sa individuálneho preskúmania, ako je uvedené v odôvodnení (7) dočasného nariadenia. Tvrdili, že ak bolo možné prešetriť vzorku dvanástich čínskych spoločností, malo by byť možné prešetriť aj ďalšie štyri spoločnosti. (89) Avšak z dôvodov, ktoré už boli uvedené v odôvodnení (64) dočasného nariadenia, boli tieto tvrdenia zamietnuté. (90) Ďalší vyvážajúci výrobca pristúpil k žiadosti o IP po uložení dočasných opatrení. Tento výrobca začal prevádzku po skončení pôvodného OP. Z toho istého dôvodu, ktorý je uvedený vyššie, nebolo možné uskutočniť individuálne posúdenie podstaty žiadosti tejto spoločnosti. Navyše sa takisto zistilo, že stanovy obsahujú vývozný záväzok. Okrem toho spoločnosť využívala daňové stimuly na základe jej vývozu presahujúceho určitý podiel z jej celkového predaja. Za týchto okolností by v žiadnom prípade nebolo možné udeliť tejto spoločnosti IP. 2.2. IP týkajúci sa vyvážajúcich výrobcov vo Vietname (91) Po uložení dočasných opatrení šiesti z vietnamských vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, tvrdili, že im mal byť udelený IP. (92) Spoločnosti, ktorým nebol udelený IP na základe článku 9 ods. 5 písm. a) základného nariadenia, iba zopakovali svoje tvrdenie, že ich vývozné množstvá sa stanovujú slobodne. Pripomína sa, že ich vývozné predajné množstvá boli pevne stanovené v investičných povoleniach spoločností, a preto sa nemôžu považovať za slobodne stanovené spoločnosťami, keďže akákoľvek odchýlka od koeficientu stanoveného v ich investičnom povolení by si vyžadovala predchádzajúcu zmenu tohto investičného povolenia, ktorú by museli schváliť úrady. Hoci títo vývozcovia tvrdili, že koeficient slobodne stanovuje spoločnosť na základe ekonomických úvah, dospelo sa k záveru, že neexistuje žiadny dôvod na to, aby bol v investičnom povolení stanovený vývozný koeficient, ktorý výslovne zakazuje spoločnosti, aby predávala časť svojej výroby na domácom trhu. Za takýchto okolností príslušná spoločnosť už nemôže slobodne rozhodovať o tom, či v určitom čase radšej predá na domácom trhu väčšie množstvo výrobkov ako množstvo povolené vo svojom povolení, keďže toto rozhodnutie podlieha predchádzajúcemu schváleniu úradov. (93) Jedna zo spoločností, ktorej nebol udelený IP na základe článku 9 ods. 5 písm. c) základného nariadenia, tvrdila, že rozhodnutie Komisie o zamietnutí IP nebolo dostatočné odôvodnené. Táto spoločnosť je však v stopercentnom vlastníctve štátu, a teda väčšina akcií nepatrí súkromným osobám, ale štátu, ktorý takisto vymenúva členov manažmentu. Okrem toho sa zistilo, že táto spoločnosť bola prepojená so spoločnosťou, ktorá nespĺňala požiadavky na THP ani IP. Vzhľadom na to, že ak by sa mali na tieto prepojené spoločnosti vzťahovať odlišné colné sadzby, existovalo by riziko obchádzania opatrení, a vzhľadom na dôslednú prax, ktorá spočíva v preskúmaní toho, či skupina prepojených spoločností ako celok spĺňa podmienky na THP alebo IP, sa preto nemohlo určiť, že skupina ako celok spĺňa všetky podmienky na IP. (94) Za týchto okolností sa potvrdzujú závery uvedené v odôvodnení (97) dočasného nariadenia. (95) Dve posledné spoločnosti nepredložili žiadne nové dôkazy. (96) Následne, z toho istého dôvodu, ako je uvedené v odôvodnení (97) dočasného nariadenia, sa usúdilo, že rozhodnutie o zamietnutí IP v prípade ôsmich vietnamských spoločností by sa malo ponechať v platnosti. (97) Pokiaľ ide o žiadosti o IP, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, odkazuje sa na príslušný vyššie uvedený odsek. 3. Normálna hodnota 3.1. Stanovenej normálnej hodnoty v prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorému bol udelený THP (98) Stanovenie normálnej hodnoty v prípade jediného vyvážajúceho výrobcu, ktorému bol udelený THP, by sa malo zakladať na údajoch, ktoré predložil o domácom predaji a nákladoch na výrobu. Tieto údaje boli preverené v priestoroch príslušnej spoločnosti. (99) Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv stanovila, že príslušný vyvážajúci výrobca počas obdobia prešetrovania neuskutočnil žiadny domáci predaj. Preto nebolo možné stanoviť normálnu hodnotu na základe domácich cien príslušného vyvážajúceho výrobcu, ako je stanovené v článku 2 ods. 1 pododsek 1 základného nariadenia. Z tohto dôvodu sa musela použiť iná metóda. (100) Na tento účel sa preverilo, či možno použiť ceny iných predajcov alebo výrobcov v ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 1 pododsek 2 základného nariadenia. Žiadnemu inému vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR však nebol udelený THP. Preto nebolo možné použiť domáce ceny týchto vyvážajúcich výrobcov. (101) Vzhľadom na to, že nebolo možné použiť žiadne domáce ceny na stanovenie normálnej hodnoty, bolo potrebné vypočítať vytvorenú normálnu hodnotu na základe nákladov príslušného výrobcu. Následne, v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, sa vytvorila normálna hodnota tak, že k výrobným nákladom vyvážaného modelu obuvi, ktoré boli podľa potreby upravené, sa pripočítala primeraná čiastka na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie. (102) Keďže vyvážajúci výrobca s THP nevykonával žiadny domáci predaj a keďže žiadnemu inému čínskemu vyvážajúcemu výrobcovi nebol udelený THP, PVA a zisk sa museli stanoviť na základe akejkoľvek inej primeranej metódy v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. (103) Následne Komisia použila PVA náklady a miery zisku čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol nedávno udelený THP v iných prešetrovaniach a ktorí vykonávali domáci predaj v rámci bežného obchodovania, ako je uvedené v článku 2 ods. 2 základného nariadenia. (104) PVA náklady a priemerné sadzby zisku zistené v týchto prešetrovaniach boli vytvorené na základe výrobných nákladov, ktoré vynaložil príslušný vyvážajúci výrobca v súvislosti s vyvážanými modelmi. 3.2. Stanovenie normálnej hodnoty zistenej v analogickej krajine (105) Niektoré strany tvrdili, že výber Brazílie ako analogickej krajiny údajne z jediného alebo hlavného dôvodu na základe reprezentatívnosti domáceho predaja v tejto krajine v porovnaní s alternatívne navrhnutými analogickými krajinami, nebol primeraný. (106) V prvom rade je potrebné zdôrazniť, že reprezentatívnosť domáceho predaja nie je jediným dôvodom na výber Brazílie. Pripomína sa, že iné faktory, ako je hospodárska súťaž na brazílskom trhu, rozdiel v nákladoch výrobných štruktúr, vrátane prístupu k surovinám, a know-how brazílskych výrobcov boli analyzované v odôvodneniach (109) až (123) dočasného nariadenia a viedli k rovnakému záveru. Mimochodom, zistilo sa, že výber Brazílie bol ešte vhodnejší vzhľadom na rozhodnutie o vylúčení obuvi STAF z rozsahu výrobku, keďže na rozdiel od ostatných krajín, ktoré navrhli uvedené strany, brazílske spoločnosti takmer vôbec nevyrábajú obuv STAF. Pokiaľ ide o iné faktory uvedené zainteresovanými stranami, ako je sociálno-ekonomický a kultúrny vývoj alebo mzdové náklady, nepovažovali sa podstatné na určenie, či je Brazília vhodnou analogickou krajinou. Navyše, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, Brazília nie je veľmi odlišná od iných navrhovaných analogických krajín, ako je Thajsko a Indonézia. Výber Brazílie sa preto nepovažoval za nevhodný. (107) Navyše, aj keď samotná skutočnosť, že domáci predaj v analogickej krajine bol nižší ako minimálna úroveň 5 %, nevyhnutne neznamená, že táto krajina by bola nevhodná, údaj nižší ako 2 %, pokiaľ ide o domáci predaj, v prípade thajských a indonézskych spoločností, ktoré navrhovali niektoré strany, napriek tomu naznačuje, že tieto trhy sú menej reprezentatívne ako trh Brazílie. (108) Okrem toho, úroveň domáceho predaja, hoci nie je jediným dôvodom na výber Brazílie, sa považovala za mimoriadne podstatnú v tomto konkrétnom prípade vzhľadom na veľký počet rôznych druhov obuvi, ktoré sa vyrábajú v príslušných krajinách a ktoré je potrebné porovnať s obuvou vyrábanou v analogickej krajine, ktorá sa najviac podobá na obuv vyrábanú v príslušných krajinách. (109) Niektoré strany tvrdili, že použitie pomerne porovnateľných kontrolných čísel výrobkov používaných Komisiou na predbežné stanovisko by neposkytovalo presné a spravodlivé porovnanie vývozných cien s normálnymi hodnotami. Poznamenáva sa, že v prípade všetkých kontrolných čísel výrobkov, ktoré predávajú vyvážajúce krajiny, by zrejme nebolo možné nájsť príslušné výrobky v Brazílii. Za týchto okolností sa použitie najpodobnejších kontrolných čísel výrobkov na účely vykonania spravodlivého porovnania považuje za najvhodnejší prístup. Okrem toho, boli vykonané úpravy (napr. pokiaľ ide o detskú obuv, kvalitu usne) na účely zohľadnenia podstatných rozdielov vlastností medzi obuvou, ktorú vyvážajú vyvážajúce krajiny, a veľmi podobnými druhmi, ktoré sa predávajú v Brazílii. Tieto vlastnosti buď schéma kontrolných čísel výrobkov v jej skorej fáze vytvárania nezohľadňovala, alebo neboli úplne zahrnuté v dostupných údajoch, ktoré predložili zainteresované strany. (110) Ďalej sa pripomína, že celý objem predaja obuvi z usne, ktorý dosahujú spolupracujúci brazílski výrobcovia, je vyšší ako celkový objem predaja, ktorý dosahujú výrobcovia ochotní spolupracovať z navrhovaných iných analogických krajín, t. j. Indonézie, Indie a Thajska. Preto sa usúdilo, že škála výrobkov, ktoré vyrábajú brazílske spoločnosti, bude pravdepodobne vyššia ako škála výrobkov, ktoré sa vyrábajú v ostatných posudzovaných krajinách. Následne sa usúdilo, že je pravdepodobnejšie, že sa nájdu brazílske druhy obuvi porovnateľné s čínskymi/vietnamskými druhmi obuvi. (111) Šesť thajských spoločností, dve indonézske spoločnosti a indická spoločnosť v konkrétnych prípadoch skutočne oznámili celkový predaj (t. j. domáci predaj a vývoz) v objeme menej ako 8 miliónov párov (t. j. menej ako 5 % príslušného vývozu), kým osem spolupracujúcich brazílskych spoločností oznámilo celkový predaj v objeme viac ako 40 miliónov párov, z ktorých viac ako 18 miliónov párov pripadá len na tri spoločnosti, ktorých údaje boli použité. Za týchto okolností je zrejmé, že je väčšia pravdepodobnosť, že sa nájdu modely, ktoré vyrábajú brazílske spoločnosti a sú porovnateľné s modelmi, ktoré predávajú príslušné krajiny, ako v prípade thajských, indických alebo indonézskych spoločností. (112) Jedna strana tvrdila, že škála brazílskej výroby nie je taká rôznorodá ako výroba v príslušných krajinách. Avšak vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dá odôvodnene predpokladať, že škála výrobkov brazílskych spoločností, ktoré poskytli potrebné informácie a v prípade ktorých sa zistilo, že objem ich predaja (domáceho predaja a vývozu) je šesťnásobne až trinásťnásobne väčší ako objem predaja, ktorý oznámili indické, indonézske alebo thajské spoločnosti, je široká a rôznorodá. (113) Zainteresované strany sa takisto odvolávali na údajný rozpor medzi odôvodnením (108) dočasného nariadenia, ktoré stanovuje, že „Brazília sa zdala byť najvhodnejšou voľbou z hľadiska reprezentatívnosti svojho domáceho predaja, vďaka čomu sa predišlo zostavovaniu normálnej hodnoty a mnohým prípadným úpravám,“ a odôvodnením (123) dočasného nariadenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že rozdiel v kvalite usne, ktorú používajú spoločnosti zaradené do vzorky a brazílski výrobcovia, „nie je dôvodom na odmietnutie Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny, keďže možno vykonať úpravu na zohľadnenie rozdielu vo fyzikálnych vlastnostiach, aby sa zohľadnil akýkoľvek rozdiel v kvalite usne“. (114) Nejde tu však o žiadny rozpor, keďže v odôvodnení (108) dočasného nariadenia sa len uvádza, že výber Brazílie je vhodnejší, pretože sa bude vyžadovať menej úprav ako v prípade iných potenciálnych analogických krajín. Okrem toho je zrejmé, že v skorej fáze prešetrovania nie je možné presne vedieť, ktoré úpravy budú v konečnom dôsledku potrebné na vykonanie primeraného porovnania. Podobne takéto úpravy by pravdepodobne takisto neboli potrebné, ak by bola za analogickú krajinu vybraná iná krajina. Avšak vzhľadom na nedostatočnú reprezentatívnosť domáceho predaja iných navrhovaných krajín a takisto vzhľadom na pravdepodobne úzku škálu ich výroby možno odôvodnene predpokladať, že by sa musela zostaviť ich normálna hodnota a že by bolo potrebných viac úprav, aby boli thajské, indonézske alebo indické modely porovnateľné s modelmi, ktoré sa vyrábajú v príslušných krajinách, ako v prípade brazílskych domácich predajných cien. (115) Pokiaľ ide o hospodársky rozvoj a príjem na obyvateľa, hoci sa zvyčajne považujú za nepodstatné, pripomína sa, ako je uvedené v odôvodnení (115) dočasného nariadenia, že podľa hlavného kritéria Svetovej banky na klasifikáciu ekonomík, t. j. hrubého národného dôchodku na obyvateľa, sa Brazília zaraďuje do tej istej kategórie ako ČĽR, Thajsko a Indonézia. Navyše, ani mzdové náklady týkajúce sa vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v ČĽR ani vo Vietname, neboli v porovnaní s podmienkami výrobcov v Brazílii zaradených do vzorky také, že by mohli byť dôvodom na úpravu. Pripomína sa aj, že nominálne rozdiely v nákladoch medzi analogickou krajinou a príslušnou vyvážajúcou krajinou ako také nie sú podstatné. Keďže náklady a ceny sa vo všeobecnosti nepokladajú za zmysluplný základ na stanovenie normálnej hodnoty v krajinách patriacich pod čl. 2 ods. 7 základného nariadenia, takéto porovnanie je v skutočnosti v rozpore s účelom použitia metód stanovených v čl. 2 ods. 7 základného nariadenia. (116) Niektoré strany tvrdili, že Brazília nie je vhodnou analogickou krajinou z dôvodu údajných subvencií, ktoré sa poskytujú výrobcom obuvi na územiach na severe krajiny. Podľa týchto strán je cieľom týchto subvencií prilákať výrobcov obuvi do severnej časti Brazílie, čím ovplyvňujú podmienky hospodárskej súťaže na trhu. (117) V prvom rade je potrebné poznamenať, že toto tvrdenie nebolo podložené žiadnymi dôkazmi. (118) Okrem toho, spoločnosti, ktoré boli použité pri stanovení normálnej hodnoty, nesídlili na územiach na severe krajiny, ale na juhu, a preto tieto údajné subvencie nemohli mať na ne žiadny vplyv. (119) Nakoniec, ak by tieto štátne zásahy existovali v takej podobe, ako ich opisujú vývozcovia, tento mechanizmus by len bránil iným spoločnostiam v tom, aby si založili závod v tej istej oblasti, ale nie v tom, aby predávali svoj výrobok v určitých častiach brazílskeho trhu. Trh s obuvou určite nie je ani miestnym ani regionálnym trhom, ale skôr celoštátnym, či dokonca celosvetovým trhom. Preto skutočnosť, že spoločnosť možno dostane subvencie na založenie závodu vo vzdialenej oblasti, nebráni hospodárskej súťaži, najmä na trhu, na ktorom pôsobí 7 000 výrobcov. Aj keď by údajné štátne subvencie mohli v konečnom dôsledku ovplyvniť náklady, tieto by so všetkou pravdepodobnosťou spôsobovali iba zníženie predajných cien, ktoré by mali tendenciu znížiť normálnu hodnotu, a teda akékoľvek dumpingové rozpätia. (120) Okrem toho, vzhľadom na dôvody uvedené v odôvodnení (109) dočasného nariadenia a najmä na skutočnosť, že v Brazílii pôsobí viac ako 7 000 výrobcov, hospodárska súťaž na brazílskom trhu sa nepovažovala za natoľko nevhodnú, aby došlo k zamietnutiu Brazílie ako analogickej krajiny. (121) Preto bolo uvedené tvrdenie, keďže nebolo ďalej odôvodnené, na základe uvedených skutočností zamietnuté. (122) Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že Brazília je vhodnou analogickou krajinou na účely stanovenia normálnej hodnoty, ako bolo už uvedené v odôvodnení (124) dočasného nariadenia. 3.3. Vývozná cena (123) Keďže zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky, metodika uvedená v odôvodneniach (128) až (130) dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. (124) Niektoré strany tvrdili, že pri výpočte celoštátneho dumpingového rozpätia by sa zistenia nemali zakladať na vývozných cenách spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky. Zistenia by sa mali zakladať skôr na celoštátnom objeme vývozu (napr. na údajoch Eurostatu). (125) Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. Pripomína sa, že v tomto konkrétnom konaní sa použili ustanovenia o výbere vzorky uvedené v článku 17 základného nariadenia. Preto sa použili iba vývozné ceny spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky. Pokiaľ ide o spoločnosti zaradené do vzorky, ktoré nespĺňali kritériá na udelenie THP/IP, vypočítalo sa jedno vážené priemerné dumpingové rozpätie. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení (135) dočasného nariadenia, toto vážené priemerné dumpingové rozpätie sa vzťahuje na spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Navyše, keďže miera spolupráce bola vysoká, rovnaké dumpingové rozpätie sa použilo aj v prípade všetkých ostatných čínskych vyvážajúcich výrobcov. 3.4. Porovnanie (126) Niektoré strany tvrdili, že nie všetky podrobné údaje relevantné na vykonanie porovnania vývozných cien boli zverejnené. Najmä podľa týchto strán neboli vyčíslené úpravy normálnych hodnôt stanovených na základe brazílskych údajov. (127) Po náležitom zvážení všetkých pripomienok, ktoré predložili zainteresované strany, a náležitom preskúmaní spisov, sa zistilo, že je vhodné vykonať opravu úprav cien usne, ako je uvedené v odôvodnení (132) dočasného nariadenia. Zistilo sa, že výrobcovia vo vyvážajúcich krajinách, najmä výrobcovia v Číne, predávajú obuv z usne, ktorej kvalita je vyššia ako kvalita obuvi z usne, ktorú predávajú brazílski výrobcovia na svojom domácom trhu. Rozdiel v kvalite obuvi bol spôsobený najmä vyššou kvalitou použitej usne. Rozdiel v kvalite sa takisto odrážal v rozdiele kúpnej ceny používanej usne: useň používaná v prípade obuvi vyvážanej z Číny a Vietnamu bola drahšia ako useň používaná v Brazílii na výrobu obuvi, ktorá sa predávala na domácom trhu. Na tento účel bola hodnota usne, ktorú používali výrobcovia v analogickej krajine, porovnaná s príslušnými hodnotami usne, ktorú používali čínski a vietnamskí výrobcovia zaradení do vzorky. Zistilo sa, že väčšina usne, ktorú používajú čínski a vietnamskí výrobcovia, bola dovezená z krajín s trhovým hospodárstvom. Preto sa na stanovenie úpravy použil priemer vrátane cien na svetovom trhu. Príslušný výpočet sa uskutočnil samostatne v prípade obidvoch vyvážajúcich krajín. Rozdiel v hodnote používanej usne sa vynásobil podielom usne na celkových výrobných nákladoch. Následné úpravy nahor smerom k normálnej hodnote predstavovali 21,6 % (v prípade ČĽR) a 16,4 % (v prípade Vietnamu). (128) Niektoré strany tvrdili, že nebolo vhodné vykonať úpravy kvality usne v prípade, že sa zistilo, že výrobné náklady vo vyvážajúcich krajinách boli skreslené v dôsledku toho, že žiadnemu, okrem jedného, z vývozcov v týchto krajinách nebol udelený THP. (129) Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. Je pravdou, že THP bol zamietnutý aj preto, že sa zistil štátny vplyv, ktorý ovplyvňoval náklady/ceny. Ako však už bolo uvedené zistilo sa, že useň bola dovezená z krajín s trhovým hospodárstvom. (130) Niektoré strany tvrdili, že Komisia nezverejnila presné čísla, na základe ktorých bola vypočítaná úprava, a dôvod, prečo muselo dôjsť k prehodnoteniu úpravy usne po dočasnom stanovení. (131) Prehodnotenie úpravy usne je však vysvetlené vyššie. Okrem toho, Komisia oznámila všetkým spoločnostiam, ktorých sa týka toto konanie, nevyhnutné podrobné údaje, z ktorých vychádzajú základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých sa plánuje odporučiť uloženie konečných opatrení. (132) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že sa na normálnu hodnotu nemala použiť žiadna úprava výdavkov na výskum a vývoj, pretože náklady na výskum a vývoj v podobnej výške vznikli aj čínskym a vietnamským výrobcom. (133) Zistilo sa však, že náklady na výskum a vývoj, ktoré vznikli výrobcom, ktorí boli zaradení do vzorky, z príslušných krajín, sa týkali iba výskumu a vývoja výroby, kým brazílske náklady na výskum a vývoj sa vzťahovali na navrhovanie a vzorky nových modelov obuvi, t. j. takýto druh výskumu a vývoja je odlišný, a preto sa považuje za potrebné zachovať túto úpravu. (134) Jedna ďalšia strana takisto tvrdila, že by sa mala vykonať úprava na zohľadnenie skutočnosti, že zisk dosiahnutý prostredníctvom predaja výrobcom originálneho vybavenia produkuje menej zisku ako iný predaj. (135) Toto tvrdenie však nebolo podložené zisteniami prešetrovania v prípade brazílskych spoločností, kde tento rozdiel neexistoval. Navyše, akýkoľvek rozdiel medzi predajom výrobcom originálneho vybavenia a predajom vlastnej značky je už zohľadnený v úprave, ktorá bola vykonaná na účely zohľadnenia rozdielu nákladov na výskum a vývoj. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. (136) Ďalej sa poznamenáva, že bola potrebná úprava v súvislosti s detskou obuvou. Žiadny z brazílskych výrobcov nevyrábal detskú obuv. Dá sa zistiť, napr. z údajov Eurostatu o dovoze, že detská obuv je vo všeobecnosti lacnejšia ako obuv pre dospelých. Túto skutočnosť možno pripísať menšej veľkosti detskej obuvi a následne aj menšiemu množstvu suroviny, ktorá je potrebná na jej výrobu. Následne sa použila úprava na základe pomerných cenových rozdielov medzi detskou obuvou a obuvou pre dospelých, ktorú predáva výrobné odvetvie Spoločenstva. Úprava dosahuje 33,2 % z normálnej hodnoty. (137) Niektoré strany tvrdili, že táto úprava nebola dostatočne vysvetlená. Okrem toho uviedli, že jediným faktorom, ktorý odôvodňuje cenový rozdiel, je rozdiel vo veľkosti a následne množstvo použitých surovín. Táto domnienka bola podľa týchto strán nesprávna. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že úprava vykonaná v súvislosti s detskou obuvou bola v plnom rozsahu oznámená stranám a je uvedená vyššie. Okrem toho, strany, ktoré považovali túto úpravu za nesprávnu, nepredložili akúkoľvek lepšiu alternatívnu metódu, ktorá by sa mohla použiť, aby bolo zaručené spravodlivé porovnanie vývozných cien a normálnych hodnôt. (138) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, zistenia uvedené v odôvodneniach (131) až (133) dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. (139) Niektoré strany tvrdili, že schéma kontrolných čísel výrobkov neumožňovala spravodlivé porovnanie. Strany najmä tvrdili že použitá schéma kontrolných čísel výrobkov bola príliš široká a nezakladala sa na osobitných fyzikálnych vlastnostiach výrobkov. Podľa týchto strán táto skutočnosť údajne predstavovala porušenie článku 2.4 Antidumpingovej dohody. Ďalej boli predložené tvrdenia, že všeobecné úpravy (týkajúce sa kvality usne) neposkytovali dostatočnú kompenzáciu za tento údajný nedostatok. (140) Tieto argumenty museli byť zamietnuté. Článok 2.4 Antidumpingovej dohody, ako aj článok 2 ods. 10 základného nariadenia, skutočne predpisuje spravodlivé porovnanie. Avšak tieto ustanovenia neuvádzajú akékoľvek detaily v súvislosti s formou kontrolných čísel výrobkov. Pripomína sa, že dlhodobou praxou ES je umožniť porovnateľnosť príslušného výrobku a podobného výrobku použitím kontrolných čísel výrobkov, ktoré ďalej rozdeľujú výrobok na druhy/modely podľa určitých vlastností alebo technických špecifikácií. V tomto prípade bolo zohľadnených päť týchto aspektov, t. j. štýl obuvi, druh spotrebiteľa, druh obuvi, materiál, z ktorého je zhotovená vonkajšia podrážka, a výstelka. Tieto aspekty dostatočne odrážajú základné vlastnosti príslušného výrobku. Okrem toho sa poznamenáva, že základné nariadenie ani Antidumpingová dohoda nestanovuje žiadnu právnu povinnosť, ktorá by spočívala v použití akýchkoľvek kontrolných čísel výrobkov v antidumpingových prešetrovaniach. V tomto prípade, v súlade so zásadou spravodlivého porovnania, sa sústavne používala jedna a tá istá schéma kontrolných čísel výrobkov na klasifikáciu modelov príslušného výrobku, ktoré vyrábajú a predávajú výrobcovia v Spoločenstve, vyvážajúcich krajinách a analogickej krajine kvôli spravodlivému porovnaniu cien v Spoločenstve, vývozných cien a normálnych hodnôt. (141) Okrem toho sa zistilo, že hľadisko kvality usne, ktoré schéma kontrolných čísel výrobkov nepokrývala, malo skutočne vplyv na ceny a porovnateľnosť cien príslušného výrobku. Useň zvyčajne predstavuje 50 % alebo viac z celkových nákladov na výrobu obuvi z usne. V závislosti od druhu, kvality a množstva použitej usne sa náklady na useň môžu do značnej miery líšiť, ale zistilo sa, že rozdiely v nákladoch sa primerane odrážajú v predajných cenách. Na účely porovnania normálnej hodnoty s vývoznými cenami a na výpočty podhodnotenia/predaja pod cenu bola vykonaná primeraná úprava na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. (142) Ďalšie strany konštatovali veľmi veľké cenové rozdiely v rámci určitých kontrolných čísel výrobkov, ktoré podľa ich názoru svedčili o nedokonalosti schémy kontrolných čísel výrobkov. (143) Cenové rozdiely môžu spôsobiť viaceré okolnosti, ako je kolísanie trhu, mimoriadny tlak na znižovanie cien v prípade nadmernej ponuky atď. a ochota predávať výrobky za dumpingové ceny atď. V každom prípade, v súvislosti s použitím schémy kontrolných čísel výrobkov je podstatná skutočnosť, že sa rovnako používa v prípade všetkých strán, ktorých sa prípad týka. Cenové rozdiely môže skutočne spôsobovať veľký počet faktorov, ako napríklad módne trendy a psychológia trhu, ktoré nevyhnutne nespochybňujú porovnateľnosť výrobkov v rámci toho istého kontrolného čísla výrobku. Strany navyše nepredložili akúkoľvek lepšiu, a zároveň praktickú metodiku na uľahčenie porovnateľnosti. Ako už bolo spomenuté, akékoľvek cenové rozdiely v dôsledku odlišnej kvality usne boli zohľadnené vykonaním primeraných úprav. Tvrdenie preto muselo byť zamietnuté. (144) Ďalšie strany tvrdili, že keďže sa rozhodlo o vylúčení obuvi STAF z rozsahu príslušného výrobku, tento druh obuvi mal byť samostatne označený schémou kontrolných čísel výrobkov. (145) Keď v tomto prípade vznikla potreba vylúčiť obuv STAF z rozsahu príslušného výrobku, použila sa primeraná a konzistentná metodika voči všetkým vyvážajúcim výrobcom na vylúčenie ich príslušného predaja obuvi STAF z rozsahu prešetrovania. Zámer vylúčiť obuv STAF z rozsahu príslušného výrobku bol oznámený všetkým príslušným stranám oveľa skôr, ako sa uskutočnilo dočasné zverejnenie. Ani po tomto oznámení, ani po zverejnení dočasných zistení nepredložil žiadny vyvážajúci výrobca opravené údaje, ktoré by umožnili lepšiu identifikáciu jeho predaja obuvi STAF v jeho zoznamoch transakcií. Za týchto okolností sa metodika kontrolných čísel výrobkov použitá na účely vylúčenia predaja obuvi STAF považuje za primeranú a vhodnú. 3.5. Dumpingové rozpätia 3.5.1. Všeobecná metodika (146) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že rozlíšenie medzi spolupracujúcimi spoločnosťami a nespolupracujúcimi spoločnosťami zvýhodňuje nespolupracujúce spoločnosti. Ako je však vysvetlené v odôvodnení (139) dočasného nariadenia, miera spolupráce bola vysoká a teda, v súlade so zvyčajnou praxou, sa považovalo za vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre akýchkoľvek nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni váženého priemerného dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke v príslušných krajinách. Keďže neboli predložené pripomienky, všeobecná metodika použitá na stanovenie dumpingových rozpätí uvedená v odôvodneniach (134) až (143) dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. 3.5.2. Dumpingové rozpätia a) Čínska ľudová republika - Dumpingové rozpätie v prípade spoločnosti GS je 9,7 % a je vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva: - Konečné celoštátne dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva je 28,9 %. b) Vietnam - Konečné celoštátne dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva je 70,1 %. E. UJMA 1. Všeobecné ustanovenia (147) Rovnako ako v dočasnej fáze, a vzhľadom na uvedené konečné závery týkajúce sa rozsahu výrobku, boli všetky údaje týkajúce sa obuvi STAF vylúčené z údajov, ktoré sú analyzované ďalej. Na základe žiadosti niektorých vyvážajúcich výrobcov sa týmto potvrdzuje, že toto vylúčenie sa použilo rovnako na dovoz z príslušných krajín a dovoz z ostatných tretích krajín, ako aj na údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Spoločenstva. (148) Avšak vzhľadom na uvedený konečný záver, že detská obuv by mala byť zahrnutá do rozsahu príslušného výrobku, konečná analýza ujmy bola vykonaná pre príslušný výrobok ako celok, t. j. vrátane detskej obuvi. 2. Výroba v Spoločenstve (149) Združenie dovozcov zopakovalo svoje tvrdenie, že ak sa navrhovatelia, o ktorých tvrdia, že iba montujú v Spoločenstve časti obuvi pochádzajúce zo zdroja mimo Spoločenstva, považujú za výrobcov Spoločenstva, potom dovozcovia, ktorí vykonávajú návrhársku, značkovú, výskumnú a vývojovú, riadiacu a maloobchodnú činnosť v Spoločenstve, by sa mali takisto považovať za výrobcov Spoločenstva. (150) Toto tvrdenie už bolo analyzované v odôvodnení (148) dočasného nariadenia, kde sa dospelo k záveru, že iba tie spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti produkcie/výroby v Spoločenstve, sa považujú za výrobcov Spoločenstva. Na výrobky, s ktorými obchodujú dovozcovia, ktoré sa okrem iných krajín vyrábajú v Číne a vo Vietname a nespĺňajú podmienky na to, aby sa považovali za výrobky s pôvodom v ES, sa vzťahujú dovozné clá, a tieto subjekty pôsobiace v Spoločenstve sa preto nemôžu považovať za výrobcov Spoločenstva. (151) Keďže neboli predložené nové informácie, tieto závery sa týmto potvrdzujú a s konečnou platnosťou sa stanovuje, že výrobcovia uvedení v odôvodnení (146) dočasného nariadenia predstavujú celkovú výrobu Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. 3. Definícia výrobného odvetvia Spoločenstva (152) Definíciu výrobného odvetvia Spoločenstva spochybnili viacerí vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a združenie dovozcov na základe toho, že spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, nespolupracovali počas prešetrovania, napr. poskytnutím vyplneného dotazníka na výber vzorky, a preto právna požiadavka týkajúca sa trvalého uplatňovania podnetu nebola splnená počas celého prešetrovania. Z týchto dôvodov namietali, že 814 navrhovateľov nemohlo z právneho hľadiska predstavovať výrobné odvetvie Spoločenstva. (153) Takisto poukázali na viaceré nariadenia Rady, ktorými sa výrobcovia, ktorí sú navrhovateľmi a ktorí náležite nespolupracovali, vylúčili z definície výrobného odvetvia Spoločenstva. (154) V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 4 ods. 1 základného nariadenia sa pojem výrobné odvetvie Spoločenstva vysvetľuje tak, že označuje výrobcov v rámci Spoločenstva, ktorých spoločná výroba podobných výrobkov predstavuje podstatnú časť tak, ako je vymedzené v článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Článok 5 ods. 4 ďalej stanovuje definíciu tejto podstatnej časti, t. j. že títo výrobcovia v Spoločenstve, ktorí výslovne podporujú podnet, by mali predstavovať najmenej 25 % celkovej výroby Spoločenstva a viac ako 50 % celkovej výroby podobného výrobku, ktorý vyrába tá časť výrobcov Spoločenstva, ktorá prešetrovanie podporila alebo proti nemu namietala. (155) V tomto konkrétnom prípade výrobcovia Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, predstavovali viac ako 40 % výroby Spoločenstva a podľa uvedených právnych požiadaviek sa usudzuje, že predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva. Okrem toho, žiadny výrobca proti podnetu nenamietal. (156) Je pravdou, že inštitúcie zvyčajne postupujú tak, že výrobcovia Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi a ktorí dostatočne nespolupracovali počas prešetrovania, sa zvyčajne vylúčia z definície výrobného odvetvia Spoločenstva, a že v čase prijatia opatrení by mali byť takisto splnené uvedené limity. (157) V tomto prípade sa však u žiadneho z 814 výrobcov Spoločenstva nezistilo, že by dostatočne nespolupracoval pri prešetrovaní. V skutočnosti, ako je jasne uvedené v oznámení o začatí konania, dotazníky boli zaslané iba výrobcom Spoločenstva, ktorí boli zaradení do vzorky, a všetci z nich doručili odpovede. Preto, ak výrobcovia, ktorí sú navrhovateľmi a ktorí neboli zaradení do vzorky, nepredložili žiadny vyplnený dotazník pre výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, dôvodom je jednoducho skutočnosť, že neboli požiadaní, aby ju predložili. (158) Zo samotnej povahy výberu vzorky vyplýva, že úplné dotazníky týkajúce sa ujmy sa zasielajú iba výrobcom Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi a ktorí boli zaradení do vzorky, a podľa ustanovení článku 6 ods. 2 základného nariadenia iba strany, ktorým bude doručený dotazník, by mali predložiť odpoveď. Tvrdenia, ktoré predložili viaceré zainteresované strany, boli zamietnuté na základe uvedených skutočností, a závery uvedené v odôvodnení (152) dočasného nariadenia sa potvrdzujú: usudzuje sa, že 814 výrobcov Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, predstavuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia, a ďalej sa označujú ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. 4. Spotreba Spoločenstva (159) Jeden vývozca spochybnil úroveň spotreby Spoločenstva na základe toho, že sa zdá, že je v Európe nižšia ako v rozvojových krajinách. Toto tvrdenie však nebolo bližšie podložené, a preto bolo zamietnuté. Keďže neboli predložené iné tvrdenia, metodika použitá na výpočet spotreby Spoločenstva sa týmto potvrdzuje. (160) Zrejmá spotreba Spoločenstva vrátane detskej obuvi sa vyvíjala takto: 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Spotreba (v tis. párov) | 718 186 | 646 843 | 669 686 | 699 604 | 714 158 | Index: 2001=100 | 100 | 90 | 93 | 97 | 99 | Zdroj: Eurostat, informácie obsiahnuté v podnete. | (161) Tento vývoj je porovnateľný so spotrebou zistenou v dočasnej fáze, t. j. s vylúčením detskej obuvi. 5. Dovoz z príslušných krajín 5.1. Súhrnné hodnotenie vplyvu príslušného dumpingového dovozu (162) V tabuľke sú jednotlivo uvedené objemy dovozu, podiely na trhu a priemerné jednotkové ceny v prípade obidvoch príslušných krajín vrátane detskej obuvi: Objem dovozu a podiely na trhu 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | ČĽR (v tis. párov) | 15 571 | 14 616 | 25 810 | 30 662 | 63 044 | Index: 2001=100 | 100 | 94 | 166 | 197 | 405 | podiely na trhu | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,4 % | 8,8 % | Vietnam (v tis. párov) | 51 414 | 59 898 | 83 334 | 103 177 | 102 604 | Index: 2001=100 | 100 | 117 | 162 | 201 | 200 | podiely na trhu | 7,2 % | 9,3 % | 12,4 % | 14,7 % | 14,4 % | Priemerné ceny 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | ČĽR (EUR/pár) | 11,6 | 11,3 | 8,6 | 7,3 | 7,2 | Index: 2001=100 | 100 | 97 | 74 | 63 | 62 | Vietnam (EUR/pár) | 11,9 | 11,2 | 9,9 | 9,3 | 9,2 | Index: 2001=100 | 100 | 94 | 83 | 78 | 78 | (163) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že súhrnné posúdenie nie je odôvodnené. Toto tvrdenie sa zakladá na skutočnosti, že trendy v objeme dovozu a cenách sú medzi Čínou a Vietnamom odlišné. Okrem toho tvrdili, že Vietnam je jednou z najchudobnejších krajín sveta a vzťahuje sa naň Všeobecný systém preferencií a že by sa preto nemal na účely posúdenia ujmy posudzovať spoločne s Čínou. (164) Prvé tvrdenie bolo predložené už skôr a bolo náležite analyzované v dočasnom nariadení. Konkrétnejšie, z hľadiska dovozných trendov, pokiaľ ide o objem a ceny, v tabuľke v odôvodnení (160) dočasného nariadenia je jasne uvedené, že tieto trendy sa vyvíjali podobným spôsobom. Takisto sa poznamenáva, že zahrnutie detskej obuvi nemení tieto trendy. V každom prípade a popri týchto dovozných trendoch boli v dočasnom nariadení podrobne stanovené rozličné dôvody, prečo je súhrnné posúdenie vhodné z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážaným a podobným výrobkom Spoločenstva. Je to napríklad preto, že dovážané výrobky sú podobné, pokiaľ ide o ich základné vlastnosti, zameniteľné z pohľadu zákazníka a distribuované prostredníctvom rovnakých distribučných kanálov. (165) Pokiaľ ide o Vietnam, v základnom nariadení sa nenachádza žiadne ustanovenie, ktoré by stanovovalo, že jedna z krajín, na ktoré sa súčasne vzťahujú antidumpingové prešetrovania, by nemala byť posudzovaná súhrnne z dôvodu jej celkovej hospodárskej situácie. Konkrétnejšie, takýto výklad by takisto nebol v súlade s predmetom a účelom ustanovení o súhrnnom posudzovaní, ktoré sa sústreďujú na to, či si výrobky dovážané z viacerých zdrojov navzájom konkurujú a či konkurujú podobnému výrobku Spoločenstva. Inými slovami, podstatné sú vlastnosti predávaných výrobkov, a nie situácia krajiny, z ktorej tieto dovážané výrobky pochádzajú. Situácia vyvážajúcej krajiny sa musí posudzovať v súlade s ustanoveniami článku 15 Antidumpingovej dohody a základným nariadením, ale nie v súvislosti so súhrnným posudzovaním. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. (166) Združenie dovozcov takisto tvrdilo, že súhrnné posúdenie nie je odôvodnené preto, že skladba sortimentu týchto dvoch príslušných krajín je odlišná. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že aj keď je možné, že existujú určité rozdiely v skladbe sortimentu medzi týmito dvoma krajinami, napriek tomu tu je značný prienik, a teda sa dospelo k záveru, že celkovo si príslušný výrobok s pôvodom v Číne a vo Vietname navzájom konkurujú. Poukazuje sa aj na uvedené závery, že všetky druhy príslušného výrobku by sa mali na účely tohto konania považovať za jeden jediný výrobok a že všetky druhy obuvi z usne, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva, sú podobné druhom obuvi z usne, ktoré sa vyvážajú z príslušných krajín do Spoločenstva. Tento argument bol preto zamietnutý. (167) Na základe dočasných zistení uvedených v odôvodneniach (156) až (162) dočasného nariadenia a vyššie uvedených ustanovení sa týmto s konečnou platnosťou dospelo k záveru, že všetky podmienky na súhrnné posúdenie, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, sú splnené, a teda aj vplyv dumpingového dovozu s pôvodom v príslušných krajinách by sa mal posudzovať na účely analýzy ujmy spoločne. 5.2. Objem, podiel na trhu a cenový vývoj príslušného dumpingového dovozu a) Objem a ceny (168) Tabuľka uvádza vývoj objemu dovozu a podielov na trhu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách vrátane detskej obuvi. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Dovoz (v tis. párov) | 66 986 | 74 514 | 109 144 | 133 840 | 165 648 | Index: 2001=100 | 100 | 111 | 163 | 200 | 247 | Podiel na trhu | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % | Zdroj: Eurostat | (169) Trendy a absolútne údaje sú porovnateľné s trendmi a údajmi, ktoré boli analyzované v dočasnej fáze: objem dovozu sa viac ako zdvojnásobil a podiel na trhu sa značne zvýšil z 9,3 % v roku 2001 na 23,2 % počas OP. Je potrebné poznamenať, že rok 2004 a OP (apríl 2004 až marec 2005) sa značne prekrývali, a preto uvedená tabuľka uvádza, že počas prvého štvrťroka 2005 došlo k zvýšeniu dovozu. Ako vidieť z uvedenej tabuľky, spôsobil to najmä vývoj čínskeho dovozu. (170) Dovozné ceny vrátane detskej obuvi, poklesli počas posudzovaného obdobia takmer o 30 %, podobne, ako bolo zistené v dočasnej fáze. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | EUR/pár | 11,8 | 11,2 | 9,6 | 8,8 | 8,5 | Index: 2001=100 | 100 | 95 | 81 | 74 | 72 | Zdroj: Eurostat | (171) Niektorí dovozcovia tvrdili, že pokles dovozných cien vysvetľujú zmeny v skladbe sortimentu. Toto tvrdenie však nebolo podložené a takisto sa nepotvrdilo pri prešetrovaní. Bolo preto zamietnuté. b) Pripomienky zainteresovaných strán (172) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že došlo k porušeniu článku 3 ods. 2 základného nariadenia z dôvodov, že Komisia neuskutočnila objektívne preskúmanie objemu a cien dumpingového dovozu. Svoje tvrdenie odôvodnili tým, že vonkajšie faktory, ako je zrušenie dovoznej kvóty, vývoj výmenného kurzu, údajné zmeny v skladbe sortimentu a módny trend neboli zohľadnené pri posudzovaní dovozných trendov. (173) Konkrétne pokiaľ ide o zrušenie kvóty, toto tvrdenie už bolo analyzované v odôvodnení (165) dočasného nariadenia. Je pravdou, že zrušenie kvóty do určitej miery obnovilo dovozné trendy. Táto skutočnosť by sa však mala posudzovať aj z hľadiska toho, že toto množstvové obmedzenie sa priamo týkalo iba jednej z dvoch príslušných krajín a že dovoz z Vietnamu mal takisto stúpajúcu tendenciu, že nie pre všetky druhy výrobkov, na ktoré sa vzťahovalo toto prešetrovanie, platila kvóta, a nakoniec že k 1. januáru 2005 došlo k úplnej liberalizácii dovozu, a preto bolo OP (apríl 2004 až marec 2005) týmto iba čiastočne dotknuté. (174) Článok 3 ods. 3 základného nariadenia všeobecnejšie stanovuje, že analýza ujmy osobitne zahŕňa otázky, či došlo k značnému zvýšeniu dumpingového dovozu a či došlo k značnému podhodnoteniu cien, alebo či je dôsledkom takéhoto dovozu iné zníženie cien vo významnej miere, alebo či bráni rastu cien, ku ktorému by inak došlo. (175) Z toho vyplýva, že podstata uvedených tvrdení patrí pod príčinnú súvislosť. Navyše, článok 3 ods. 3 základného nariadenia neobsahuje žiadnu výslovnú právnu požiadavku, ktorá by stanovovala, že by sa mali predložiť dôkazy, ktoré by preukazovali, prečo došlo k zvýšeniu objemu dumpingového dovozu a poklesu príslušných cien. Tvrdenie, že pri preskúmaní dumpingového dovozu by sa mali zohľadniť vonkajšie faktory bolo preto zamietnuté. 5.3. Podhodnotenie (176) Boli doručené viaceré pripomienky v súvislosti s výpočtami podhodnotenia. Tieto tvrdenia boli podrobne analyzované a výpočty boli náležite doplnené v prípadoch, ak boli odôvodnené a podložené skutkovými dôkazmi. (177) Pripomína sa, že v dočasnej fáze sa vykonali úpravy dovoznej ceny, ktoré odrážali odhadované náklady, ktoré vznikajú dovozcom v Spoločenstve, ako napríklad na dizajn, výber suroviny atď., a ktoré by sa inak neodzrkadlili v dovoznej cene. Viacerí dovozcovia žiadali o túto úpravu. V dočasnej fáze sa použila odhadovaná úprava vo výške 15 %. (178) Združenie zastupujúce výrobné odvetvie Spoločenstva však namietalo proti tejto úprave, konkrétnejšie proti úrovni použitej úpravy. Hoci pripúšťalo, že na úrovni dovozcov skutočne vznikajú určité náklady, združenie spochybnilo skutočnosť, že tieto náklady vznikajú skutočne všetkým dovozcom. Okrem toho tvrdilo, že úroveň úpravy môže byť odôvodnená v prípade dovozcov obuvi STAF (ktorým vznikajú vysoké náklady na výskum a vývoj), ale vzhľadom na to, že táto obuv bola vylúčená z konania, úroveň úpravy by sa mala znížiť. (179) Toto tvrdenie bolo starostlivo preskúmané a dospelo sa k týmto záverom. Po prvé, pokiaľ ide o samotnú úpravu, o jej vykonanie žiadali mnohí dovozcovia a v zásade proti nej výrobné odvetvie Spoločenstva nenamietalo. (180) Pokiaľ ide o úroveň úpravy, je potrebné poznamenať, že aj keď mnohí dovozcovia skutočne žiadali o vykonanie takejto úpravy, iba jeden dovozca, na ktorého sa takisto vzťahovala overovacia návšteva, predložil v tejto súvislosti podrobné informácie. Ostatní dovozcovia príslušného výrobku nedokázali preukázať tvrdenie, že úroveň ich nákladov na výskum a vývoj dosahuje úroveň úpravy použitej v dočasnej fáze. Je potrebné poznamenať, že niektorí dovozcovia, na ktorých sa vzťahovala overovacia návšteva, väčšinou obchodovali s obuvou STAF. Keďže obuv STAF je teraz s konečnou platnosťou vylúčená z rozsahu výrobku, ich údaje na účely úpravy nakoniec neboli relevantné. (181) Keďže v konečnej fáze veľká väčšina dovozcov nepodložila svoje tvrdenia (bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahovala alebo nevzťahovala overovacia návšteva), úroveň úpravy bola znížená a jej odhad sa uskutočnil iba na základe podložených údajov, ktoré boli poskytnuté počas prešetrovania. (182) Na základe uvedeného sú zistené upravené rozpätia podhodnotenia podľa krajiny vyjadrené ako percentuálny podiel z cien výrobného odvetvia Spoločenstva takéto: Krajina | Cenové podhodnotenie | ČĽR | Vo váženom priemere 13,5 % | Vietnam | Vo váženom priemere 15,9 % | 6. Osobitosti odvetvia výroby obuvi v Spoločenstve (183) V dočasnom nariadení boli uvedené niektoré informácie týkajúce sa osobitostí odvetvia výroby obuvi v Spoločenstve. Viaceré zainteresované strany tvrdili, že tieto údaje by sa nemali brať do úvahy, pretože buď nie sú spoľahlivé, alebo sa nevzťahujú výlučne na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, takže nemajú žiaden právny základ. (184) V tejto súvislosti je potrebné vysvetliť, že informácie uvedené v odôvodneniach (169) až (173) dočasného nariadenia boli poskytnuté iba na ilustráciu, na lepšie vysvetlenie fungovania odvetvia výroby obuvi Spoločenstva. Je však potrebné poznamenať, že zistenia týkajúce sa ujmy sa týkajú výrobného odvetvia Spoločenstva, ako je vymedzené vyššie, a že v analýze ujmy nebude uvedený žiadny ďalší odkaz na tieto informácie. 7. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva 7.1. Úvodné poznámky (185) Ako už bolo spomenuté, analýza ujmy v konečnej fáze zahŕňa údaje, ktoré sa týkajú detskej obuvi. (186) Ako sa uvádza v odôvodnení (175) dočasného nariadenia a podľa obvyklej praxe boli ukazovatele ujmy stanovené buď na makroekonomickej úrovni (t. j. za celé výrobné odvetvie Spoločenstva) alebo na mikroekonomickej úrovni (t. j. za spoločnosti vo vzorke). Z dôvodu jednotnosti sú ukazovatele ujmy stanovené výlučne na jednej z týchto dvoch úrovní, a nie na obidvoch úrovniach. 7.2. Makroekonomické ukazovatele Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Výroba (v tis. párov) | 266 931 | 218 498 | 206 246 | 189 341 | 175 764 | Index: 2001=100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 | Zdroj: informácie zistené počas prešetrovania | (187) Objem výroby celého výrobného odvetvia Spoločenstva klesol z 267 miliónov párov v roku 2001 na 176 miliónov párov počas obdobia prešetrovania. Predstavuje to pokles o viac než 30 %. (188) Hoci závod je teoreticky riešený tak, aby dosahoval určitú úroveň výroby, táto úroveň v značnej miere závisí od počtu pracovníkov, ktorých zamestnáva tento závod. Ako už bolo vysvetlené, väčšina výrobného procesu obuvi je skutočne náročná na prácu. Za takýchto okolností je pre stabilný počet spoločností najlepším spôsobom merania kapacity skúmanie úrovne zamestnanosti týchto spoločností. Preto sa odkazuje na nižšie uvedenú tabuľku uvádzajúcu vývoj zamestnanosti. (189) Keďže zamestnanosť (a teda aj kapacita) klesala približne v súlade s výrobou, využitie kapacity bolo počas celého obdobia vcelku nezmenené. Objem predaja a podiel na trhu 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Predaj (v tis. párov) | 190 134 | 150 389 | 145 087 | 133 127 | 126 555 | Index: 2001=100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 | Podiely na trhu | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % | Zdroj: informácie zistené počas prešetrovania | (190) Keďže sa výroba vykonáva na objednávku, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva mal klesajúci trend podobne ako výroba. Počet párov predaných na trhu Spoločenstva klesol od roku 2001 do OP o viac ako 60 miliónov, t. j. o 33 %. (191) Vo vyjadrení v podieloch na trhu to predstavuje stratu vo výške takmer 9 percentuálnych bodov. Podiely výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesli z 26,5 % v roku 2001 na 17,7 % počas OP. Zamestnanosť 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Celkový počet zamestnancov | 84 736 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 | Index: 2001=100 | 100 | 82 | 78 | 73 | 67 | Zdroj: informácie zistené počas prešetrovania | (192) Počas celého posudzovaného obdobia zamestnanosť dramaticky klesala. Vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa zrušilo viac ako 27 000 pracovných miest, čo predstavuje pokles o 33 % počas OP v porovnaní s úrovňou v roku 2001. Produktivita 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | Produktivita | 3 150 | 3 150 | 3 105 | 3 072 | 3 081 | Index 2001=100 | 100 | 100 | 99 | 98 | 98 | Zdroj: informácie zistené počas prešetrovania | (193) Produktivita sa určila vydelením objemu výroby počtom pracovných síl výrobného odvetvia Spoločenstva, ako sa uvádza v uvedených tabuľkách. Na tomto základe zostala produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná. Rast, veľkosť dumpingového rozpätia (194) Keďže konkrétne v tejto súvislosti neboli predložené žiadne nové a podložené informácie alebo tvrdenia, odôvodnenia (183) a (184) dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. Zotavenie sa z predchádzajúceho dumpingu alebo subvencovania (195) Pripomína sa, že antidumpingové opatrenia proti dovozu určitej obuvi so zvrškom z usne alebo umelej hmoty s pôvodom v ČĽR, Indonézii a Thajsku boli zavedené vo februári 1998. Tieto opatrenia sa rozsahom prekrývali s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje súčasné prešetrovanie. Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti týchto opatrení nebola doručená žiadna žiadosť o preskúmanie a opatrenia preto stratili platnosť v marci 2003. V dočasnom nariadení sa usúdilo, že keďže nebola predložená žiadosť o preskúmanie, výrobné odvetvie Spoločenstva sa v tom čase už zotavilo z dôsledkov predchádzajúceho dumpingu. (196) Proti tomuto tvrdeniu však výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo na základe toho, že skutočnosť, že nebola podaná žiadosť o preskúmanie, nebola spôsobená akýmkoľvek zotavením sa z poškodzujúceho vplyvu dumpingu, ale skôr skutočnosťou, že platné opatrenia neboli dostatočne účinné. Tvrdilo, že na rozdiel od toho, čo bolo stanovené v dočasnom nariadení, nemohlo dôjsť k dostatočnému zotaveniu sa, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, pretože opatrenia platné v tomto čase neboli dostatočne účinné na odstránenie ujmy. Navyše dovoz z krajín, ktorých sa týka toto konanie, výrazne narástol v období rokov 2001 až 2003. (197) Výrobné odvetvie Spoločenstva však dostatočne nepreukázalo tvrdenie, že počas obdobia rokov 2001 až 2003 utrpelo značnú ujmu a akúkoľvek údajnú neefektívnosť predchádzajúcich opatrení mohlo vyriešiť predbežné preskúmanie, o ktoré nebolo požiadané. (198) Toto tvrdenie bolo teda zamietnuté a dočasný záver, že sa výrobné odvetvie zotavilo z dôsledkov predchádzajúceho dumpingu, sa preto v tejto konečnej fáze potvrdzuje, t. j. až do roku 2003 výrobné odvetvie Spoločenstva neutrpelo značnú ujmu. Je však potrebné poznamenať, že od roku 2004 výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu. 7.3. Mikroekonomické ukazovatele Zásoby 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | v tis. párov | 2 188 | 2 488 | 2 603 | 2 784 | 2 503 | Index: 2001=100 | 100 | 114 | 119 | 127 | 114 | Zdroj: overené odpovede v dotazníku | (199) Ako už bolo uvedené, predpokladá sa, že zásoby majú veľmi malý vplyv na stav výrobného odvetvia obuvi Spoločenstva pri určovaní ujmy, keďže výroba je na objednávku. Teoreticky sa preto zásoby nevytvárajú a vyplývajú iba zo spracovania objednávok, ktoré ešte nie sú dodané a/alebo vyfakturované. Výška zásob teda najprv vzrástla od roku 2001 do roku 2004, t. j. o 27 %, a potom klesla na konci OP. Tento pokles počas OP treba vnímať aj v súvislosti so sezónnym charakterom odvetvia. V skutočnosti sa predpokladá, že úroveň zásob je vyššia v decembri ako na konci prvého štvrťroka, t. j. v tomto prípade na konci OP. Predajné ceny 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP | EUR/pár | 19,7 | 19,3 | 18,5 | 18,6 | 18,2 | Index: 2001=100 | 100 | 98 | 94 | 95 | 92,5 | Zdroj: overené odpovede v dotazníku | (200) Počas posudzovan