[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 10. 1. 2007

SEK(2007) 7

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

Obmedzenie globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne CelziaPostup do roku 2020 a neskôr Súhrn hodnotenia vplyvu

{KOM(2007) 2, konečné znenie}{SEK(2007) 8}

ÚVOD

V oznámení z roku 2005 „ Víťazne v zápase s globálnymi klimatickými zmenami “ sa načrtli budúce výzvy, ktorým bude potrebné čeliť pri vyrovnávaní sa s globálnou klimatickou zmenou. Európska rada a Európsky parlament potvrdili cieľ obmedziť priemerný nárast globálnej teploty na maximálne 2°C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami. Európska rada vyjadrila potrebu ďalšieho preskúmania stratégií, ktoré môžu poskytnúť potrebné zníženia emisií a požiadala Európsku Komisiu o prehĺbenie jej analýzy. Toto oznámenie je odpoveďou na uvedenú žiadosť.

Preskúmanie odporúčaní uvedených v oznámení z roku 2005

EÚ je odhodlaná dosiahnuť svoje ciele z Kjóta. Predpoklady súčasných politík pre EÚ-15 ukazujú, že emisie skleníkových plynov (SP) budú v roku 2010 len o 0,6 % nižšie ako úroveň vo východiskovom roku, oveľa vyššie ako cieľ celkového zníženia 8 % na obdobie rokov 2008 – 2012. Dodatočné opatrenia môžu znížiť rozdiel o viac ako polovicu a kjótsky mechanizmus a znižovanie množstva plynov prostredníctvom záchytov doplnia toto úsilie. Toto zdôrazňuje význam implementácie všetkých existujúcich a dodatočných opatrení.

Druhá fáza Európskeho programu o zmene klímy (ECCP) sa začala v októbri 2005. Európska Komisia odvtedy prišla s návrhom zahrnúť letectvo do schémy obchodovania s emisnými kvótami EÚ (SOEK EÚ) a predloží oznámenie o emisiách z automobilov, návrh na zachytávanie a geologické skladovanie uhlíka (CCS) a Zelenú knihu o prispôsobení počas roku 2007. Revízia SOEK EÚ sa už začala a 7. rámcovým programom pre výskum (2007 – 2013) sa zvyšuje rozpočet na životné prostredie, energiu a dopravu na približne 8 miliárd EUR.

Medzinárodná spolupráca sa zintenzívnila. Udržujú sa pravidelné politické dialógy s kľúčovými krajinami ako Čína, India a Spojené štáty. Zvýšila sa spolupráca v oblasti technológie, napríklad v oblasti CCS a 7. rámcovým programom sa bude naďalej stimulovať. Rozširuje sa prístup k financovaniu nízkouhlíkových technológií, napr. prostredníctvom Fondu globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie.

Nedávne vedecké zistenia o klimatickej zmene

Nové výskumy potvrdzujú, že klíma sa skutočne mení a existujú náznaky, že sa tieto zmeny zrýchlili. 10 rekordne najteplejších rokov prišlo po roku 1990. Dnešné úrovne atmosférického metánu a CO2 nemajú za posledných 650 000 rokov obdobu. Pozorujeme zrýchľovanie stúpania morskej hladiny. Veľká časť ekosystémových služieb bude nepriaznivo ovplyvnená, napr. zmenšenie ľadovcovej pokrývky a zvýšenie kyslosti oceánov, s potenciálnym dramatickým dosahom na životné prostredie.

Neistota týkajúca sa dosahu klimatickej zmeny sa znížila. Kritické teplotné úrovne, ktoré hrozia spustením rozsiahlych narušení priamo spadajú do rámca predpokladov pre toto storočie, čo potvrdzuje potrebu obmedziť nárast teploty na 2°C. Nedávne štúdie poukazujú na stúpajúce riziko prekročenia cieľa 2°C s úrovňami koncentrácie SP nad 450 mililitrov ekvivalentu CO2 na kubický meter vzduchu (ppmv CO2 eq.).

CENA NEčINNOSTI PRE EURÓPU

Medzery vo vedeckých metodológiách a údajoch stále neumožňujú celkovú analýzu ceny nečinnosti. V súčasnosti prebiehajúca štúdia PESETA, ktorú koordinuje Spoločné výskumné centrum, vyplní pre EÚ niekoľko vedomostných medzier. Projekt zvažuje dosahy na poľnohospodárstvo, ľudské zdravie, turizmus, korytá riek a pobrežné systémy.

Predbežné výsledky uvádzajú, že produktivita obilnín by sa mala znížiť v južnej Európe a zvýšiť v severnej Európe. Medzi účinky na zdravie patrí zvýšená úmrtnosť a morbidita (chorobnosť) spôsobná letnými horúčavami. Opak platí pre zimné obdobie. Predbežné výsledky ukazujú, že bez aklimatizácie by mohlo byť koncom storočia zvýšenie úmrtí v súvislosti s horúčavami vyššie ako zníženie úmrtí v súvislosti s chladom. Škody spôsobené zvyšovaním morskej hladiny v EÚ budú veľmi významné, ak nedôjde k žiadnemu prispôsobeniu. Prispôsobenie znižuje náklady z strednodobého hľadiska až o 50 % a z dlhodobého hľadiska o viac ako 70 %. Výsledky ukazujú prínosy včasného prispôsobenia pomocou opatrení ako napríklad výstavba hrádzí a tvorba umelých pláží. Avšak náklady na tieto činnosti zostanú na vysokej úrovni.

Očakáva sa nárast extrémnych poveternostných udalostí, ako sú veľké povodne. Predbežné výsledky pre riečne povodia poskytujú zhodné závery. Očakáva sa, že celkové predpokladané škody storočných vôd sa zvýšia o 40 % na hornom toku Dunaja a o 14 % v povodí rieky Meuse. Predbežné výsledky tiež naznačujú, že oblasť s vynikajúcimi podmienkami na plážovú turistiku, ktorá sa v súčasnosti nachádza okolo Stredozemného mora sa posunie smerom na sever, ale jarné a jesenné podmienky sa v Stredozemnej oblasti zlepšia. Miera dosahov bude závisieť od úrovne prispôsobenia sa zo strany turistov na tieto zmeny poveternostných podmienok.

Prínosy akcie na ochranu klímy pre ostatné oblasti politiky

Kvalita ovzdušia: Medzi politikou v oblasti klimatickej zmeny a politikou v oblasti znečistenia ovzdušia existujú silné prepojenia. Znižovanie emisií CO2 spôsobuje podstatné znižovanie prítomnosti ostatných látok znečisťujúcich ovzdušie, najmä oxidu siričitého, tuhých častíc a oxidov dusíka. Znižovanie emisií CO2 o takmer 22 % v porovnaní s východiskovou hodnotou v roku 2020 zníži dosah na ľudské zdravie, vytvorí prínosy v hodnote medzi 27,8 miliardami EUR a 48,1 miliardami EUR a podstatne zníži náklady na ostatné ciele v oblasti znečistenia ovzdušia. Podobné alebo väčšie spojené prínosy sa očakávajú v rozvojových krajinách.

Energetická bezpečnosť: Nedávny vývoj opäť pritiahol pozornosť na nestálosť energetických trhov. Krajiny G8 žiadali o podniknutie krokov na obmedzenie klimatickej zmeny a na rozvoj čistej energie. Toto prichádza v čase, kedy budú investície do energetického systému predstavovať rekordné čiastky, ktoré Medzinárodná energetická agentúra odhaduje na viac ako 20 triliónov amerických dolárov do roku 2030. Týmto sa vytvára priestor pre príležitosti. Voľba nízkouhlíkovej cesty je lacnejšia ako nahradenie alebo rozšírenie súčasnej infraštruktúry. Svetová banka odhaduje, že podstatné znižovanie obsahu uhlíka vo výrobe energie v krajinách, ktoré nie sú členmi OECD si vyžaduje nárast investícií vo výške 25 miliárd EUR ročne. Žiadna z technológií, ktoré identifikovala IEA a ktoré by mohli znížiť emisie na požadovanú hodnotu, by si pri ich plnom zavedení nemala vyžadovať zvýšenie investičných nákladov presahujúce 20 Eur na tonu emisií CO2.

Energetická bezpečnosť sa tiež stala jednou z hlavných tém v rámci EÚ. Odhady podľa modelu PRIMES predpokladajú zvýšenie dovozu ropy o približne 25 % medzi rokmi 2000 a 2030 a viac ako zdvojnásobenie dovozu zemného plynu. V zelenej knihe „ Európska stratégia pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu “ z marca 2006 sa uprednostňujú tri politické voľby, ktoré sú nevyhnutne dôležité na dosiahnutie energetickej bezpečnosti a cieľov klimatickej zmeny: energetická účinnosť, obnoviteľná energia a CCS. Odhadované dosahy zvýšenej energetickej účinnosti a zavádzania obnoviteľných zdrojov majú podstatný vplyv, čím by sa do roku 2020 znížili emisie CO2 v porovnaní s rokom 1990 o 21 %. V roku 2020 by sa dovoz ropy a zemného plynu znížil o viac ako 15 % v porovnaní s bežnými obchodnými objemami. CCS poskytuje inú voľbu pre nízkouhlíkovú technológiu. Odhady podľa globálneho energetického modelu POLES predpokladajú významnú úlohu CCS, prostredníctvom ktorého sa v roku 2030 zachytí približne 30 % emisií CO2 z elektrární na fosílne palivá v EÚ ale tiež na globálnej úrovni, čo bude prínosom v oblasti energetickej bezpečnosti.

Zamestnanosť: V hodnotení vplyvu akčného plánu o biomase sa predpokladalo, že tento plán by mohol vytvoriť v EÚ približne 250 000 až 300 000 nových pracovných miest. Veterná energia je tiež rýchlo rastúcim sektorom v Európe, ktorý už zamestnáva napríklad 120 000 osôb v len Nemecku, Dánsku a Španielsku. Európska konfederácia odborových zväzov pracuje na štúdii o politikách klimatickej zmeny a zamestnanosti. Priebežné výsledky dokazujú, že väčšina dostupných štúdií sa zhoduje na tom, že celkový vplyv politík v oblasti klímy na zamestnanosť môže byť pozitívny.

Úrodnosť pôdy: Organická hmota pôdy zohráva významnú úlohu v uhlíkovom cykle. Pôda je zároveň zdrojom a hlavným skladiskom uhlíka. Nedávno boli zaznamenané podstatné straty uhlíka z pôdy v Spojenom Kráľovstve. Ak by sa tieto zistenia potvrdili v celej EÚ, predstavovalo by to vážne znepokojenie vyžadujúce si ďalšiu akciu. Neistota je vysoká a je potrebný ďalší výskum. Tematická stratégia ochrany pôdy sa zameriava na vyriešenie straty organických látok z európskych pôd, čím prispieva k udržiavaniu úrodnosti pôdy a zachovávaniu alebo zvyšovaniu úrovní uhlíka v pôde.

Medzinárodné stratégie na dosiahnutie spoľahlivých znížení emisií do roku 2050

Profily emisií

Nedávne výskumy potvrdzujú, že stabilizácia smerom k hodnote 450 ppmv CO2 eq. má 50 % šancu dosiahnuť 2°C cieľ. Koncentrácie SP sú už blízko pri hodnote 430 ppmv a ročný nárast predstavuje približne 2 ppmv. Na splnenie cieľa 2°C sa budú musieť koncentrácie SP znížiť na 450 ppmv CO2 eq. z dlhodobého hľadiska, po prekročení tejto úrovne v nasledujúcich dvoch až troch desaťročiach. Toto je takzvaný scenár „prekročenia“, podobný scenáru 500 ppmv CO2 eq. uvedenému v Sternovej správe.

Európska Komisia vykonala hodnotenie vplyvu takéhoto scenára „prekročenia“ pomocou globálneho energetického modelu POLES (model čiastočnej rovnováhy), modelu GEM E3 (model všeobecnej rovnováhy) a DIMA (modelu lesného hospodárstva). Scenár „prekročenia“ poskytuje 50 % šancu na dosiahnutie 2°C cieľa a vyžaduje kulmináciu globálnych emisií medzi rokmi 2015 a 2020. Emisie zo zmien využitia pôdy, pochádzajúce najmä z odlesňovania pôd, sú zodpovedné za približne 20 % celkových emisií a mali by sa začať znižovať od roku 2020. Emisie SP z iných zdrojov by museli klesnúť o približne 25 % do roku 2050 v porovnaní s úrovňami v roku 1990.

Do roku 2050 sa používal model POLES na nahliadnutie do budúcich technológií. Odhady nákladov boli vypracované do roku 2030. Základný scenár obsahuje nedávne vyššie odhady cien energií a SOEK EÚ s nízkou cenou 5 Eur/tonu CO2. V scenári znižovania emisií, globálne emisie SP vrcholia v roku 2020 a potom sa znížia o 25 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 1990.

Politiky energetickej účinnosti sa zavádzajú vo všetkých krajinách motivovaných obavami z cien energie. Predpokladá sa, že vyspelé krajiny preberú na seba ciele znižovania emisií. Energeticky intenzívne priemyselné odvetvia sa neustále podieľajú na globálnom trhu s CO2, ktorý sa čoraz viac integruje. Rozvojové krajiny čelia spočiatku nižšej cene uhlíka, čo simuluje obmedzený prienik cien uhlíka na pevnej úrovni prostredníctvom nástrojov ako Mechanizmus čistého rozvoja (MČR). Do roku 2030 budú z dôvodu lepšieho regulačného rámca rozdiely v cenách uhlíka malé aj v rozvojových krajinách, okrem krajín s nízkymi príjmami. Ostatné odvetvia sa nepodieľajú na globálnom trhu s CO2, ale predpokladajú sa politiky s podobnými vplyvmi vo vyspelých krajinách. V rozvojových krajinách sa zavádzajú len politiky energetickej účinnosti.

Odhady emisií SP

Podľa základného scenára, sa odhaduje nárast globálnych emisií SP o 86 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 1990. V roku 2020 budú emisie rozvojových krajín vyššie ako emisie vyspelých krajín.

Podľa scenára znižovania emisií budú emisie vyspelých krajín v roku 2020 už o 18 % nižšie ako emisie v roku 1990 a v roku 2030 o 32 %. Pre EU-25 bude zníženie v porovnaní s úrovňami v roku 1990 predstavovať 21 % v roku 2020 a 36 % v roku 2030. Emisie rozvojových krajín dosiahnu vrchol medzi rokmi 2020 a 2025. V roku 2030 budú globálne emisie len o 10 % nad úrovňami v roku 1990.

Technická realizovateľnosť

Je potrebné zaviesť významné zmeny do energetického systému. Obmedzovanie spotreby energie prostredníctvom zvýšenia energetickej účinnosti je najdôležitejším opatrením. Sektory bývania a služieb pociťujú najväčšie úspory a sú citlivé na normy účinnosti. Pomer účinnosti v elektrárňach na fosílne palivá sa takisto zvyšuje z dôvodu náhrady konvenčných uhoľných elektrární modernejšími technológiami. V roku 2030 bude EÚ dovážať o 60 % menej uhlia a o 20 % menej ropy a plynu ako vo východiskovom roku.

Odvetvie energetiky zostáva naďalej kľúčovým odvetvím znižovania emisií. Obnoviteľné zdroje okrem vodných zdrojov by mali podľa odhadov pocítiť 24 násobné zvýšenie medzi rokmi 2005 a 2050. CCS sa stane významnou globálnou prechodnou technológiou, hoci sa predpokladá znižovanie využívania uhlia. Uhoľné elektrárne sa nahrádzajú modernými uhoľnými technológiami. Zemný plyn čiastočne nahrádza uhlie a v roku 2025 dosiahne maximálne 33 % podiel na celkovej výrobe elektrickej energie. Podiel jadrovej energie vo výrobe elektriny narastá, ale v absolútnej hodnote zostane blízky hodnote vo východiskovom roku.

Náklady a obchodovanie s emisnými kvótami

Podľa odhadov POLES dosiahne svetová cena uhlíka na tonu CO2 37 EUR v roku 2020 a 64 EUR v roku 2030. Náklady vyplývajúce z investícií do nízkouhlíkových technológií by mali byť podľa predpokladov nižšie ako 0,5 % globálneho ročného HDP do roku 2030. Ciele znižovania o 30 % do roku 2020 a o 50 % do roku 2030 spustia obchodovanie s uhlíkom, čím sa dosiahne efektívne zníženie emisií na globálnej úrovni. Dosiahnutie cieľov vyspelých krajinách pomocou obchodovania zníži globálne náklady o tri štvrtiny.

Náklady vyplývajúce z dodatočných investícií do nízkouhlíkových technológií by sa nemali zamieňať s vplyvom na hospodársky rast. Na hodnotenie vplyvu na rast sa pre celé hospodárstvo použil model GEM E3. Vďaka emisnému profilu kompatibilnému s 2°C cieľom sa svetový HDP stále takmer zdvojnásobí počas nasledujúcich 25 rokoch. V roku 2030 bude rast svetového HDP o približne 0,19 % ročne nižší v porovnaní s východiskovým rokom. V závislosti od pridelenia záväzkov na zníženie bude vplyv na národný HDP rôzny. Zmena HDP ročne pre región EÚ je vyššia ako globálna zmena HDP, a to v rozsahu -0,19 % do roku 2020 až -0,24 % v roku 2030. Veľké rozvojové krajiny, aj keď nemajú záväzky na znižovanie emisií do roku 2020, tiež pocítia malé zníženie svojho HDP v porovnaní s východiskovým rokom, (ročne v rozsahu od -0,06 % v Brazílii a Číne do -0,1 % v Indii) vďaka obchodným vplyvom.

Na základe hodnotenia sa preukázalo, že zníženie globálnych emisií na úroveň, ktorá spĺňa 2°C cieľ je realizovateľné, ak sa účasť rozšíri. Všetky krajiny musia zlepšiť energetickú účinnosť a znížiť emisie v sektoroch dopravy, bývania a treťom sektore. Energeticky intenzívne odvetvia najmä odvetvie energetiky sa pri zabezpečení efektívnosti musia postupne včleňovať do globálneho trhu s CO2. Skupina vyspelých krajín musí prevziať ciele zníženia vo výške približne 30 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 1990, ktoré sa zvýšia na 40 – 55 % do roku 2030 a mať plný prístup na globálny trh s CO2. Tieto ciele spôsobia zníženie domácich emisií vo vyspelých krajinách v roku 2020 o 20 %. Emisie rozvojových krajín budú musieť začať kulminovať medzi rokmi 2020 a 2025 a potom sa znižovať.

Znižovanie domácich emisií EÚ

Znižovanie emisií EÚ by bolo užitočné pre energetickú bezpečnosť a pre znečistenie ovzdušia a stimulovalo by konkurencieschopné technológie. Vplyv nezávislých cieľov znížení v EÚ o 21 % a 31 % do roku 2020 bez širšej účasti bol zhodnotený v modeli GEM-E3. Aj keď nezávislý cieľ by bol významným politickým signálom, globálne emisie by sa znížili len o menej ako 5 % v porovnaní s východiskovým rokom. Aj bez širokej účasti bude potrebný prístup k MČR, ktorý bude pôsobiť ako „bezpečnostný ventil“. Bez prístupu k MČR budú ceny uhlíka 8 až 11-krát vyššie. Prístupom k MČR by bolo dosiahnutie cieľov podstatne menej nákladné ako scenár znižovania s globálnou účasťou.

Plný prístup k MČR by viedol k obmedzeným vnútorným zníženiam s obmedzenými spojenými prínosmi, ale takéto zníženia a spojené prínosy sa mohli dosiahnuť prostredníctvom upravenia energetických politík EÚ.

Odvrátenie odlesňovania

Úloha emisií z odlesňovania bude kľúčovou pri plnení 2°C cieľa. Dynamický integrovaný model lesného hospodárstva a alternatívneho využívania pôdy (DIMA) slúži na analyzovanie hnacích prvkov odlesňovania. Na toto hodnotenie vplyvu bola v tomto modeli zavedená finančná stimulácia na tonu CO2, ktorá je podobná odhadovanej cene v modeli POLES na regionálnej úrovni. Odhadovaný vplyv je vysoký, preukazujúci zvrat z čistého zdroja na čistý záchyt v roku 2020. Zvrátenie trendov týmto spôsobom bude predstavovať veľkú výzvu.

Zavedenie finančnej stimulácie na zvrátenie odlesňovania si vyžaduje dôkladnú analýzu. Finančné stimulácie, ktoré boli zavedené v modeli DIMA, by sa mohli dostať do astronomických výšok, ak by boli zavedené pre všetky súčasné zásoby lesov s cieľom predísť odlesňovaniu. Z dôvodu viacerých otázok sa zo stimulačnej schémy stáva komplexná záležitosť. Lesy sú znehodnotené z viacerých dôvodov a riadenie a držba lesov je rôznorodá a často nejasná. Nedávna správa Svetovej banky navrhuje financovanie uhlíka ako nástroj, ale tiež poukazuje na potrebu iných opatrení, ako financovanie biodiverzity, lepšie monitorovanie a hodnotenie, lepšiu legislatívu v oblasti vlastníckych práv a lepšie plánovacie postupy napríklad pre stavbu ciest.

Máme skúsenosti s rôznymi stimulačnými schémami a inými prístupmi, ale uplatňovanie týchto skúseností na medzinárodnej úrovni je ťažké. Jeden z nasledujúcich krokov by mohlo byť získanie praktických skúseností prostredníctvom pilotných schém.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]