SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 7. 8. 2014  
COM(2014) 511 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
podľa článku 67 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 305/2011 
 
 
2 
 Obsah  
SKRATKY POUŽITÉ V TEJTO SPRÁVE .................................................................... 2  
ZHRNUTIE .................................................................................................................... 3  
1. Úvod .................................................................................................................... 6  
2. Súvislosti ............................................................................................................. 6  
3. Nariadenie REACH a jeho dô sledky pre stavebné výrobky ................................. 8  
4. Vývoj a procesy založené na nariadení o stavebných výrobkoch ....................... 11  
4.1 Mechanizmus harmonizácie .......................................................................... 11  
4.2 Ako je možné vyhovie ť novým regula čným potrebám členských štátov? .......... 12  
4.3 Od základných požiadaviek č. 3 a 7 k harmonizovaným technickým 
špecifikáciám ..................................................................................................... 12  
5. Výsledky štúdie o osobitných potrebách informácií o obsahu nebezpe čných látok 
v stavebných výrobkoch a diskusia .................................................................... 16  
5.1 Rámec štúdie ................................................................................................ 16  
5.2 Zistenia štúdie .............................................................................................. 17  
6. Závery ............................................................................................................... 21  
 
 
SKRATKY POUŽITÉ V TEJTO SPRÁVE  
Nasledujúce skratky sa často používajú v tejto správe, preto z dôvodu preh ľadnosti uvádzame 
ich zoznam:  
CEN  Európsky výbor pre normalizáciu  
CENELEC  Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike  
CPR  Nariadenie (EÚ) č. 305/2011 o stavebných výrobkoch  
DoP  Vyhlásenie o parametroch 
EAD  Európsky hodnotiaci dokument  
EN  Európska norma  
EOTA  Európska organizácia pre technické posúdenie  
ETA  Európske technické posúdenie 
REACH Nariadenie (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii 
a obmedzovaní chemických látok  
SVHC Látka vzbudzujúca ve ľmi veľké obavy 
 
3 
 ZHRNUTIE  
Táto správa sa predkladá na základe článku 67 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 305/20111, 
nariadenia o stavebných výrobkoch (CPR).  
Podľa článku 4 ods. 1 nariadenia o stav ebných výrobkoch výrobca musí vypracova ť 
vyhlásenie o parametroch (DoP), ke ď na trh umiest ňuje stavebný výrobok, na ktorý sa 
vzťahuje harmonizovaná norma alebo ku ktorému bolo vydané európske technické posúdenie. 
Ďalej sa s každým výrobkom sprístupneným na trhu musí dodáva ť kópia DoP. Aj v článku 6 
ods. 5 nariadenia o stavebných výrobkoch sa stanovuje, že informácie uvedené v článku 31 
alebo v článku 33 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH) sa uvádzajú spolu s DoP. 
Povinnosť Komisie poda ť správu je stanovená v článku 67 ods. 1 prvom pododseku 
nariadenia o stavebných výrobkoch takto:  
„Komisia do 25. apríla 2014 posúdi os obitnú potrebu informácií o obsahu nebezpe čných 
látok v stavebných výrobkoch a zváži prípadné rozšírenie informa čnej povinnosti stanovenej 
v článku 6 ods. 5 na iné látky a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. 
Komisia vo svojom posúdení prihliadne aj na potrebu zabezpe čiť vysokú úrove ň ochrany 
zdravia a bezpe čnosti pracovníkov používajúcich stavebné výrobky a užívate ľov stavieb, a to 
aj pokiaľ ide o požiadavku recyklácie a/alebo opätovného použitia častí alebo materiálov.“  
S cieľom splniť túto povinnos ť Komisia obstarala nezávislú „ Štúdiu o osobitných potrebách 
informácií o obsahu nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch “ so všeobecným cie ľom 
objasniť a analyzova ť, či existujú osobitné potreby info rmácií o obsahu stavebných výrobkov. 
V štúdii bolo identifikovaných 30 systémov, na ktoré sa sústredila pozornos ť a ktoré sa 
zaoberajú obsahom nebezpe čných látok v stavebných výr obkoch. Zistilo sa, že žiadne 
systémy špecifické pre sektor sa sú časne nezameriavajú výlu čne na tento obsah a nezah ŕňajú 
výlučne stavebné výrobky. Vnútrošt átne právne predpisy, pokia ľ existujú, sa vyzna čujú 
zmiešaným prístupom, hoci sa našlo nieko ľko príkladov zameraných na obsah, a to najmä pri 
riešení obmedzení (zákazov) ur čitých látok. V rámci štúdie sa  ukázalo, že zainteresované 
strany majú rôzne názory na úlohu ozna čovania obsahu na stavebnýc h výrobkoch. Tí, ktorí ho 
podporujú, vidia jeho hlavnú hodnot u v posilnení zákazov látok a zjednodušení žiadostí 
o opätovné použitie a recyklovanie, hoci vä čšina týchto schém je dobrovo ľná. 
Komisia posúdila zistenia štúdie spolu s právny mi ustanoveniami nariadenia o stavebných 
výrobkoch a nariadenia  REACH. Komisia ďalej posúdila pokrok harmonizácie v oblasti 
posudzovania nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch a dospela k nasledovným záverom. 
Súčasné harmonizované technické špecifikácie stavebných výrobkov zah ŕňajú všetky aspekty 
parametrov výrobku vo vz ťahu k regula čným ustanoveniam o látkach, ktoré sa v sú časnosti 
uplatňujú na vnútroštátnej a európskej úrovni.  
Normaliza čná práca, ktorá sa vykonáva v rá mci vypracovania európskych postupov 
posúdenia, zah ŕňa okrem iného všetky vnútroštátne a európske regula čné ustanovenia 
týkajúce sa obsahu nebezpe čných látok. O čakáva sa, že normaliza čné orgány čoskoro zavedú 
                            
1 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú 
harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 
89/106/EHS (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 5).  
 
4 
 tieto postupy posúdenia v harmonizovaných európskych normách a orgány EOTA ich tiež 
budú používa ť v európskych hodnotiacich dokumentoc h (EAD). Tento postup sa dodržiava 
pri každom prijímaní nových vnútroštátnych  alebo európskych právnych predpisov.  
Výrobca je tak oprávnený informova ť o požadovaných parametroch výrobku, ak je to vhodné 
vrátane obsahu látok, prostr edníctvom vyhlásenia o parametroch (DoP). Zabezpe čí sa tým 
dostupnos ť týchto informácií pre všetkých následných užívate ľov výrobku.  
V súlade s nariadením REACH musí výrobky, ktoré sú pod ľa nariadenia REACH samy osebe 
látkami alebo zmesami a pa tria do osobitnej podskupiny2 látok s pravdepodobnými 
škodlivými ú činkami na ľudské zdravie a životné prostredie, sprevádza ť v rámci 
dodávateľského reťazca ku každému subjektu, s výnimkou dodávate ľov pre širokú verejnos ť 
a samotných spotrebite ľov, karta bezpe čnostných údajov, ako sa uvádza v článku 31 
nariadenia REACH. Tento záväzok sa však ne týka stavebných výrobkov, ktoré sú výrobkami. 
Pri takýchto výrobkoch sa v článku 33 nariadenia REACH požaduje poskytnutie informácií 
príjemcom (a výhradne na požiadanie aj spotrebite ľom), aby sa umožnilo bezpe čné 
používanie, a minimálne názvu látok vzbudzujúcich ve ľmi veľké obavy Error! Bookmark not 
defined. , ak sa nachádzajú v takýchto výrobkoch v koncentrácií vyššej než 0,1 % hmotnosti.  
Podľa článku 6 ods. 5 nariadenia o stavebných  výrobkoch sa tieto informácie musia 
poskytova ť spoločne s vyhlásením o parametroch. Tieto informácie (karty bezpe čnostných 
údajov pre nebezpe čné látky alebo informácie o nebezpe čných látkach, ktoré stavebný 
výrobok obsahuje) preto sprevádzajú st avebný výrobok vo všetkých fázach dodávate ľského 
reťazca, až po kone čného užívate ľa (dodávate ľa, pracovníka a spotrebite ľa), čím sa zvyšuje 
povinnosť šírenia stanovená v nariadení REACH.  
V informáciách súvisiacich s nariadením REACH, ktoré výrobca musí uvies ť, sa však musí 
zohľadniť aj ochrana používate ľov, pracovníkov a spotrebite ľov. Každé budúce rozšírenie 
nariadenia REACH o nové látky sa bude automaticky vz ťahovať aj na povinnos ť výrobcov 
stavebných výrobkov šíri ť príslušné informácie, v ďaka čomu bude možné drža ť krok 
s vedeckým pokrokom.  
Vzhľadom na skuto čnosť, že informácie, ktoré sa majú poskytova ť, sa obmedzujú na 
informácie v súlade s článkami 31 a 33 nariadenia REACH a vzh ľadom na nedostatok jasných 
vnútroštátnych alebo európskych právnych pred pisov, v ktorých by sa vyžadovalo uvádzanie 
dodatočných informácií v rámci vyhlásenia o parametroch, povinnosti uvedené v nariadení 
o spoločných výrobkoch v sú časnosti nepredstavujú prostriedok na poskytovanie informácií 
používate ľom o obsahu akejko ľvek nebezpe čnej látky vo všetkých stavebných výrobkoch, lebo 
karta bezpe čnostných údajov sa spolu s vyhlásením o parametroch poskytuje len v prípadoch, 
keď si to vyžaduje nariadenie REACH. Môže sa však považova ť za prostriedok komplexného 
riešenia niektorých naliehavých problémov  v oblasti zdravia a životného prostredia.  
                            
2 Podrobné informácie sa uvádzajú v kapitole 3. Požiadavka poskytova ť kartu bezpe čnostných údajov v súlade 
s článkom 31 nariadenia REACH sa týka lát ok, ktoré sú klasifikované ako nebezpe čné, perzistentné, 
bioakumulatívne a toxické (PBT) alebo ve ľmi perzistentné a ve ľmi bioakumulatívne (vPvB), identifikované 
ako látky vzbudzujúce ve ľmi veľké obavy (SVHC), čo sa určí v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia 
REACH. Podobné ustanovenia sa uplat ňujú na zmesi, o ktorých budú informácie pre dodávate ľa dostupné na 
požiadanie. V článku 33 sa požaduje poskytovanie info rmácií v rámci dodávky (a spotrebite ľom na požiadanie) 
o akejkoľvek látke SVHC vo výrobkoch v koncentrácii vyššej než 0,1 % hmotnostného zlomku, ktoré musia 
byť dostatočné, aby sa umožnilo bezpe čné používanie, a minimálne názov látky.  
 
5 
 Vyhlásenie o parametroch predkladané spolu s informáciami v súlade s nariadením REACH, 
ako sa zamýš ľa v článku 6 ods. 5 nariadenia o stavebných výrobkoch, môže navyše 
predstavova ť užitočný nástroj na splnenie, napríklad prostredníctvo informovaného výberu 
používate ľa a spotrebite ľa, cieľov vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného 
prostredia alebo udržate ľného využívania zdrojov okrem inéh o prostredníctvom recyklovania 
alebo opätovného používania. 
V štúdii sa identifikovalo nieko ľko dobrovo ľných systémov certifikácie a ozna čovania, ktoré 
sledujú tieto ciele pomocou informácií o obsa hu látok v stavebných výrobkoch. Tieto systémy 
by však vä čšinou neboli vytvorené priamo pre stavebné výrobky, mali by obmedzenú územnú 
pôsobnos ť a väčšinou by nepatrili do vyhlásenia o parametroch. Štúdia nezah ŕňala pokus 
o vytvorenie vlastného systému alebo posúdenie nákladov a prínosov rozšírenia existujúcich 
povinností niektorým z týchto systémov.  
Výrobcovia stavebných výrobkov, najmä MSP, ktorí sa zapojili do prieskumu v rámci štúdie, 
považovali akéko ľvek rozšírenie sú časných informa čných povinností za významnú 
a neopodstatnenú zá ťaž. 
Európska komisia sa preto nazdáva, že na ú čel konsolidácie vnútorného  trhu so stavebnými 
výrobkami v rámci vykonávania nariadenia (EÚ) č. 305/2011 sa osobitné potreby informácií 
o obsahu nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch dostato čne riešia sú časnými 
ustanoveniami nariadenia o stavebných výrobkoch, najmä článkom 4 v spojení s článkom 6 
ods. 5. Potreba ďalších možností informovania používate ľov o prítomnosti látok v stavebných 
produktoch, ako aj zabezpe čenia vysokej úrovne ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov 
používajúcich stavebné výrobky a používate ľov stavieb, a to aj vzh ľadom na požiadavky 
týkajúce sa recyklovania a/alebo opätovného použitia sú čiastok alebo materiálov, by sa tak 
mala ďalej posúdi ť a ak by to bolo vhodné , mala by sa rieši ť v rámci príslušných nástrojov 
dostupných v právnych predpisoch EÚ.  
Treba zdôrazni ť, že uvedené závery týkajúce sa  vykonávania nariadenia (EÚ) č. 305/2011 
nemajú vplyv na možnos ť Komisie, aby so zrete ľom na ustanovenia Zmluvy o fungovaní EÚ 
iné než článok 114 v prípade potreby podnikla vhodné legislatí vne iniciatívy. 
 
 
 
6 
 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
podľa článku 67 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 305/2011  
 
1. Úvod  
Táto správa sa predkladá Európskemu parlamentu a Rade pod ľa článku 67 ods. 1 nariadenia 
(EÚ) č. 305/20113 (nariadenie o stavebných výrobkoch, CPR).  
V článku 6 nariadenia o stavebných výrobkoc h sa vymedzuje obsah povinnosti výrobcu 
poskytova ť informácie o parametroch stavebného výrobku formou vyhlásenia o parametroch 
(DoP).V súlade s článkom 6 ods. 5 výrobca uvád za informácie požadované v článkoch 31 
a 33 nariadenia REACH, spolu s týmto vyhlásením.  
 Počas diskusií, ktoré predchádzali prija tiu nariadenia o stavebných výrobkoch, ur čité členské 
štáty uvažovali o rozšírení sú časných ustanovení článku 6 ods. 5 nariadenia o stavebných 
výrobkoch o konkrétne informácie týkajúce sa obsahu nebezpe čných látok, ako aj o ďalšie 
látky, pri čom obidve rozšírenia by prekro čili rámec povinností stanovených v nariadení 
REACH. 
V rámci legislatívneho procesu prijatia na riadenia o stavebných výrobkoch bola Komisia 
napokon požiadaná o analýzu osobitnej potreby informácií o obsahu nebezpe čných
4 látok 
v stavebných výrobkoch a možného rozšírenia informa čnej povinnosti stanovenej v článku 6 
ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 305/2011 o ďalšie látky. Túto povinnos ť podať správu obsahuje 
článok 67 ods. 1.  
2. Súvislosti  
V predpisoch členských štátov sa vyžaduje, aby boli stavby navrhnuté a zhotovené tak, aby 
neohrozovali bezpe čnosť osôb, domácich zvierat alebo maje tku a ani nepoškodzovali životné 
prostredie. K pojmu stavby sa  pristupuje zo širšieho h ľadiska a zah ŕňa budovy a inžinierske 
stavby (napr. cesty, mosty, priehrady a kanaliza čné siete). 
Pravidlá členských štátov môžu ovplyv ňovať požiadavky na stavebné výrobky. Tieto 
požiadavky sú často vyjadrené vo vnútroštátny ch normách pre výrobky, národných 
technických osved čeniach a iných národných technickýc h špecifikáciách a v ustanoveniach 
týkajúcich sa stavebných výrobkov. Rozdielnos ť týchto vnútroštátnych regula čných 
požiadaviek bráni obchodu so stavebný mi výrobkami v rámci Európskej únie. 
                            
3 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú 
harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 5).  
4 V týchto súvislostiach sa v anglic kom znení nariadenia o stavebných výrobkoch používa znenie „hazardous 
substances“, pri čom v stavebnom sektore sa dosia ľ bežne používal termín „dangerous substances“, teda 
„nebezpečné látky“. Na ú čely tejto štúdie sa tieto dva pojmy považujú za identické.  
 
7 
 Cieľom právneho predpisu, ktorý predchádzal nariadeniu o stavebných výrobkoch, smernice 
Rady 89/106/EHS5, bolo odstránenie technických pr ekážok obchodu v oblasti stavebných 
výrobkov, aby sa zlepšil ich vo ľný pohyb na vnútornom trhu, a to zavedením 
harmonizovaných technických špecifikácií pre stavebné výrobky. Nariadením o stavebných 
výrobkoch sa nahradila smernica 89/106/EHS, a by sa zjednodušil a objasnil platný rámec 
a aby sa zlepšila transparentnos ť a účinnosť platných opatrení. B ez toho, aby boli dotknuté 
ustanovenia v iných právnych predpisoch EÚ a vnútroštátnych právnych predpisoch, sa 
v nariadení o stavebných výrobkoch vo viacerých  prípadoch, ako napríklad v odôvodneniach 
4, 25, 55, článku 28 ods. 2 a článku 67 ods. 1, nazna čuje cieľ zohľadňovať ciele EÚ v oblasti 
vysokej úrovne ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov, ktorí používajú stavebné 
výrobky, a používate ľov stavieb a u ľahčovať vývoj výrobkov šetrných k životnému 
prostrediu.  
 
Za najdôležitejší krok sa považovalo získ anie transparentnosti a jasnosti, pokia ľ ide 
o posúdenie parametrov stavebných výrobkov a pr ezentáciu týchto parametrov vo vyhlásení 
o parametroch (DoP), ktoré má vypracova ť výrobca. Umož ňuje to koncovým užívate ľom 
stavebného výrobku (rovnako dodávate ľom, pracovníkom aj spotrebite ľom) zohľadniť 
a posúdiť tieto parametre, aby sa zabezpe čilo vhodné použitie každ ého výrobku, t. j. jeho 
použitie iba vtedy, ak jeho parametre vyhovujú  požiadavkám predpísaným projektantom 
príslušnej stavby a stanoveným v regula čných ustanoveniach platnýc h tam, kde sa výrobok 
používa. 
Na tento ú čel je nevyhnutné vypracova ť harmonizované technické špecifikácie s cie ľom určiť 
európske postupy a kritériá posúdenia parametrov stavebných výrobkov. Na základe uvedených harmonizovaných technických špecifikácií je možné posúdi ť parametre výrobku 
spôsobom spolo čne akceptovaným v Európe a následne ich uvies ť vo vyhlásení 
o parametroch (DoP). DoP tak poskytuje presné a spo ľahlivé informácie o parametroch 
stavebného výrobku.  
Podľa článku 4 ods. 1 nariadenia o stav ebných výrobkoch výrobca musí vypracova ť 
vyhlásenie o parametroch (DoP), ke ď na trh umiest ňuje stavebný výrobok, na ktorý sa 
vzťahuje harmonizovaná norma alebo ku ktorému bolo vydané európske technické posúdenie. 
Ďalej sa s každým výrobkom sprístupneným na trhu musí dodáva ť kópia DoP. Aj v článku 6 
ods. 5 nariadenia o stavebných výrobkoch sa stanovuje, že informácie uvedené v článku 31 
alebo v článku 33 nariadenia REACH sa uvádzajú sp olu s DoP. Rozsahu týchto informácií 
a ich dostupnosti v rámci dodávate ľského re ťazca sa podrobnejšie venuje nasledujúca 
kapitola.
 
Napríklad článok 31 sa vz ťahuje na širšiu podskupinu látok než článok 33, ale uplat ňuje sa 
len na výrobky, ktoré sú samy osebe látkami alebo zmesami (napr. nátery). V prípade 
poskytnutia informácií pod ľa ktoréhoko ľvek z článkov sa v týchto informáciách uvedie len 
prítomnos ť6, a nie kvantitatívne informácie o obsahu látky vo výrobku.  
                            
5 Smernica Rady 89/106/EHS z 21. decembra 1988 o ap roximácii zákonov, inýc h právnych predpisov 
a správnych opatrení členských štátov vz ťahujúcich sa na stavebné výrobky (Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, 
s. 12).  
6 Nadbytok ur čitej koncentrácie al ebo pomer látky pod ľa hmotnosti vo výrobku.  
 
8 
 V čase, keď Európska komisia predstavila svoj ná vrh nového nariadenia, ktorým sa mala 
zrušiť smernica 89/106/EHS, zainter esované strany prišli s ur čitými ustanoveniami, z ktorých 
by vyplývali nové povinnosti pre výrobcov, konkrétne povinnos ť poskytova ť dodatočné 
informácie o obsahu nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch a následná povinnos ť 
poskytova ť tieto informácie v rámci alebo popri vyhl ásení o parametroch (DoP), stanovenom 
v článku 6 nariadenia o stavebných výrobkoch.  
Riešenie, ktoré sa nakoniec v nariadení o st avebných výrobkoch prijalo, nahradilo tieto nové 
povinnosti štruktúrou vyhlásení. V odôvodnení 25  sa výber tohto riešenia vysvetlil takto:  
„Mala by sa však ďalej preverova ť osobitná potreba informácií o obsahu nebezpe čných 
látok v stavebných výrobkoch s cie ľom doplni ť škálu príslušných lá tok, aby sa zabezpe čila 
vysoká úrove ň ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov používajúcich stavebné 
výrobky a užívate ľov stavieb, a to aj pokia ľ ide o požiadavku recyklácie a/alebo 
opätovného použitia častí alebo materiálov.“  
Povinnosť Komisie poda ť správu je stanovená v článku 67 ods. 1 prvom pododseku 
nariadenia o stavebných výrobkoch takto:  
„Komisia do 25. apríla 2014 posúdi osobitnú potrebu informácií o obsahu nebezpe čných 
látok v stavebných výrobkoch a zv áži prípadné rozš írenie informa čnej povinnosti 
stanovenej v článku 6 ods. 5 na iné látky a predloží o tom správu Európskemu parlamentu 
a Rade. Komisia vo svojom posúdení prihliadne aj na potrebu zabezpe čiť vysokú úrove ň 
ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov používajúcich stavebné výrobky a užívate ľov 
stavieb, a to aj pokia ľ ide o požiadavku recyklácie  a/alebo opätovného použitia častí 
alebo materiálov.“7 
S cieľom pripravi ť sa na splnenie tejto povinnosti poda ť správu Komisia iniciovala nezávislú 
štúdiu o potrebách informácií o obsahu nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch. Zistenia 
štúdie sú uvedené v kapitole 5 tejto správy. 
 
3. Nariadenie REACH a jeho dôsledky pre stavebné výrobky  
Nariadenie REACH o registrácii, hodnotení,  autorizácii a obmedzovaní chemických látok 
nadobudlo ú činnosť 1. júna 2007. Jeho cie ľom je zabezpe čiť vysokú úrove ň ochrany 
ľudského zdravia a životného prostredia vrátane podpory alte rnatívnych postupov 
posudzovania nebezpe čenstiev látok, ako aj vo ľného obehu látok na vnútornom trhu 
a súčasného posilnenia konkuren cieschopnosti a inovácií.  
V nariadení REACH sa ukladajú ur čité konkrétne povinnosti týkajú ce sa jednotlivých látok 
vyrobených, dovezených alebo používaných v EÚ . V nariadení REACH sa dôkazné bremeno 
ukladá spolo čnostiam. Na zabezpe čenie súladu s nariadením REACH musia spolo čnosti 
registrova ť látky, ktoré vyrábajú a uv ádzajú na trh v EÚ, pokia ľ je to viac ako 1 tona za rok. 
V registra čnej dokumentácii sa musí zdokumentova ť bezpečné používanie látok uvedením 
informácií o nebezpe čenstvách látky, umož ňujúcich registrujúcim klasifikova ť a označiť ich, 
identifikova ť opatrenia riadenia rizík a oznámi ť tieto informácie aktérom v celom 
                            
7 V týchto súvislostiach sa v anglic kom znení nariadenia o stavebných výrobkoch používa znenie „hazardous 
substances“, pri čom v stavebnom sektore sa dosia ľ bežne používal termín „dangerous substances“, teda 
„nebezpečné látky“. Na ú čely tejto štúdie sa tieto dva pojmy považujú za identické.  
 
9 
 dodávateľskom reťazci8. Úroveň informácii, ktoré musí registrujúci poskytnú ť, závisí od 
objemu látky registrovanej týmto registrujúcim.  
V prípade látok vyrobených al ebo dovezených v množstve vä čšom ako 10 ton ro čne musia 
registrujúci takisto vykona ť posúdenie chemickej bezpe čnosti s cie ľom zistiť, či nie sú 
potrebné dodato čné opatrenia na zníženie rizík a aké by to mali by ť opatrenia.  
Nariadenie REACH má vpl yv na širokú škálu spolo čností v mnohých sektoroch, aj na také, 
ktoré možno samy seba nevnímajú ako spolo čnosti pracujúce s chemickými látkami. Stavebné 
výrobky v rámci nariadenia REACH môžu by ť látky, zmesi alebo výrobky.  
Z tohto dôvodu spolo čnosti vyrábajúce alebo dodávajúce stavebné výrobky musia splni ť 
požiadavky stanovené v nariadení REACH:  
• Po prvé, v súlade s článkom 31 nariadenia REACH je v prípade stavebných výrobkov, 
ktoré predstavujú registrované látky ale bo zmesi (ale nie výrobky, ktoré sú výrobkami 
podľa nariadenia REACH), dodávate ľ povinný poskytnú ť príjemcovi karty 
bezpečnostných údajov pripravené v súlade  s prílohou II k nariadeniu REACH:  
i) v prípade všetkých látok a zmesí, ktoré sú klasifikované bu ď ako nebezpe čné9, 
perzistentné, bioakumulatívne a toxické (PBT), alebo ako ve ľmi perzistentné 
a veľmi bioakumulatívne (vPvB)10, ktoré sú identifikované  ako látky vzbudzujúce 
veľmi veľké obavy (SVHC) zahrnuté v zozname kandidátskych látok na 
schválenie11; 
ii) na požiadanie v prípade neklas ifikovaných zmesí, ktoré obsahujú:  
o najmenej jednu látku, ktorá predstavuje nebezpe čenstvo pre ľudské zdravie 
alebo životné prostredie, nad rámec ur čených koncentra čných limitov12, alebo 
o látky, ktoré sú perzistentné, bi oakumulatívne a toxické alebo ve ľmi 
perzistentné a ve ľmi bioakumulatívne v jednotlivej koncentrácii ≥ 0,1 % 
hmotnosti, alebo  
o látky vzbudzujúce ve ľmi veľké obavy (SVHC), zahrnuté do zoznamu 
kandidátskych látok na schválenie z iných dôvodov, alebo  
                            
8 Článok 31 nariadenia REACH.  
9 Fyzikálne nebezpe čenstvo a nebezpe čenstvo pre zdravie a životné prostredie. Pozri nariadenie (ES) 
č. 1272/2008 o klasifikácii, ozna čovaní a balení látok a zmesí. V prípade zmesí sú to tie, ktoré sp ĺňajú 
kritériá nebezpe čných zmesí v súlade so smernicou 1999/45/ES [ktorá bude od 1. júna 2015 zrušená 
nariadením (ES) č. 1272/2008].  
10 Identifikované v súlade s kritériami stanovenými v prílohe XIII k nariadeniu REACH.  
11 Zoznam týchto takzvaných látok SVHC sa nachádza v prílohe XIV k nariadeniu REACH. Zoznam zah ŕňa 
podskupinu karcinogénnych, mutagénnych látok, látok poškodzujúcich reprodukciu, látok PBT alebo vPvB, 
ako aj látok, ktoré vzbudzujú rovnaké obavy (t. j. endokrinné disruptory), a slúži ako zoznam kandidátskych 
látok na schválenie pod ľa nariadenia REACH. Zoznam sa sústavne dop ĺňa a v decembri 2013 obsahoval 151 
látok. Pozri http://echa.europa.eu/candidate-list-table . Komisia vytvorila plán pre látky SVHC s cie ľom 
zabezpečiť, aby sa do roku 2020 zahrnuli do zoznamu všetky príslušné látky.  
12 Článok 31 ods. 3 nariadenia REACH: > 1 % hmotnostného v iných ako plynných zmesiach a > 0,2 % 
objemového v plynných zmesiach.  
 
10 
 o látky, pre ktoré existujú expozi čné limity Spolo čenstva v pracovnom prostredí.  
 Výnimka z povinnosti uvedenej vyššie v bode i) sa uplat ňuje vtedy, ak sa zmes ponúka 
alebo predáva širokej verejnosti a ak sa poskytujú dostato čné informácie o jej bezpe čnom 
použití. V takýchto prípadoch sa karty bezpe čnostných údajov nemusia dodáva ť, pokiaľ si 
ich nevyžiada následný užívate ľ alebo distribútor. 
• Po druhé, pod ľa článku 33 nariadenia REACH majú v prípade stavebných výrobkov 
(ktoré sú výrobkami) dodávatelia povinnos ť oznámiť v rámci dodávate ľského reťazca 
informácie, ktoré sú dostato čné na umožnenie bezpe čného používania – aspo ň názov látky 
–, o látkach vzbudzujúcich ve ľmi veľké obavy (SVHC) – ak sa nachádzajú vo výrobku 
v koncentrácii vyššej ako 0,1 % hmotnostné ho zlomku. Tieto informácie sa musia 
poskytnúť aj spotrebite ľom na požiadanie. Okrem toho sa od výrobcov/dovozcov 
výrobkov vyžaduje oznámenie Európskej chem ickej agentúre (ECHA) o prítomnosti 
SVHC v týchto výrobkoch, ak sú sp lnené obidve nasledujúce podmienky: 
–  SVHC sa nachádza vo výrobkoch v celkovýc h množstvách viac ako 1 tona na 
výrobcu/dovozcu za rok a  
–  látka sa v týchto výrobkoch nachádza  v koncentrácii vyššej ako 0,1 % (hmotnosti).  
Oznámenie musí by ť predložené najneskôr šes ť mesiacov po tom, čo bola daná látka 
SVHC zaradená do zoznamu kandidátskych látok.  
Výrobcovia a dovozcovia majú aktualizova ť oznámenie, ke ď v informáciách, ktoré 
uviedli, nastali zmeny. Toto sú príklady takýchto zmien: zmena hmotnostného pásma, výroba/dovoz iných výrobkov obsahujúcich r ovnakú SVHC (napr. s iným použitím).  
• A nakoniec, výroba, umiest ňovanie na trh a používanie ur čitých nebezpe čných látok, 
zmesí a výrobkov môže by ť podľa hlavy VIII nariadenia REACH
13 obmedzené. Na 
stavebné výrobky sa vz ťahuje nieko ľko obmedzení uvedených v prílohe XVII 
k nariadeniu REACH: napríkla d položka 19 týkajúca sa zlú čenín arzénu, položka 31 
týkajúca sa kreozotu, obme dzujú ich použitie ako konzerva čného prostriedku na drevo 
(umožňujú však ur čité odchýlky) a položka 47 týkajúca sa chrómu VI obmedzuje jeho 
použitie v cemente a v zmesiach obsahujúcich cement (umož ňuje však odchýlku 
v prípade použitia v kontrolovaných uzatvor ených a úplne automatizovaných procesoch).  
Celkovo sa v nariadení REACH ukladá nieko ľko povinností stavebnému sektoru, ke ďže je 
priamo uplatnite ľné na výrobu stavebných materiálov ale bo ich chemických zložiek, ale aj na 
následné stavebné spolo čnosti, ktoré chemické látky použí vajú v stavebných procesoch. 
Informácie týkajúce sa zdravia a životného pr ostredia stanovené v nariadení REACH by sa 
navyše mali používa ť pri hodnotení rizík stavebných výrobkov. 
Dodržiavaním nariadenia REACH tak registrujúci  rieši riziká poškodenia zdravia a životného 
prostredia, ktoré by mohli vzniknú ť v dôsledku expozície chemic kým látkam, ktorých objem 
zaregistroval, a pri registrovanom používaní, napr. pri výrobe stavebných materiálov, pri 
použití stavebných materiálov obsahujúcic h chemické látky na stavbách, uvo ľnení počas 
životnosti budov a uvo ľnení počas vyraďovania z prevádzky.  
                            
13  Pozri prílohu XVII k nariadeniu REACH.  
 
11 
 Nariadenie REACH nie je jediným nariadením  zaoberajúcim sa týmito rizikami. Riziká 
zlyhania materiálov alebo rizi ká vyplývajúce z nesprávneho použ itia sa vo všeobecnosti 
neriešia dodržiavaním nariadenia REACH, al e prostredníctvom inýc h právnych predpisov. 
Dodržiavanie povinnosti registrácie st anovenej v nariadení REACH tiež nezah ŕňa otázky 
súvisiace s hromadným vystavením alebo koncom životnosti, ktoré sa v prípade niektorých 
znečisťujúcich látok riešia prostredníctvom ďalších opatrení manažmentu rizík pod ľa 
nariadenia REACH, ako sú obmedzenia a povolenia, sekt orových právnych predpisov EÚ 
(napr. reguláciou VOC v rozpúš ťadlách a náteroch), noriem pre životné prostredie, ustanovení 
týkajúcich sa ozna čovania, právnych predpisov pre oblas ť odpadov at ď. 
V kontexte efektívnosti nariadenia REACH Komisia nedávno dokon čila hodnotenie 
zahŕňajúce všetky prvky nariadenia  REACH. Po dôslednom preskúmaní a zistení, že na 
posúdenie celkového vplyvu je priskoro, lebo sa  ešte plne nevykonávajú všetky opatrenia14, 
Komisia dospela k záveru, že nariadenie REACH15 dosahuje želané výsledky v rámci 
všetkých cie ľov, ktoré sa mohli posúdi ť, a rozhodla sa nenavrhnú ť zmeny normatívnych 
podmienok nariadenia.  
Napriek tomu bolo odhalených nieko ľko oblastí obáv v súvislosti s vplyvom nariadenia 
REACH na MSP. Komisia dospela k záveru, že je potrebné zníži ť nepriaznivý ú činok 
nariadenia REACH na tie M SP, na ktoré majú vplyv po stupy vyplývajúce z nariadenia 
REACH, ako sú registrácia a schva ľovanie. Pokia ľ ide o stavebný sektor, tento vplyv má 
veľký význam, lebo niektorí ma lí stavební dodávatelia čelia veľkým výzvam súvisiacim 
s dodržiavaním ustanovení nariadenia REACH. Komisia ďalej uznala potrebu zvýši ť 
informovanos ť všetkých následných sektorov vr átane stavebného sektora, pokia ľ ide 
o správne chápanie a dodržiavanie po vinností stanovených v nariadení REACH.  
4. Vývoj a procesy založené na  nariadení o stavebných výrobkoch  
4.1 Mechanizmus harmonizácie  
Cieľom nariadenia o stavebných výrobkoch je konsolidova ť vnútorný trh so stavebnými 
výrobkami zabezpe čením odstránenia neopodstatnen ých technických prekážok pre 
cezhraničný obchod. Na dosiahnutie tohto cie ľa slúži tento mechanizmus:  
V nariadení o stavebných výrobkoch sa stano vuje zavedenie harmonizovaných technických 
špecifikácií, ktoré sú povinní dodržiava ť všetci aktéri stavebného sektora:  
• Orgány členských štátov musia vyjadri ť svoje požiadavky na používanie stavebných 
výrobkov na svojom území na základe metód posúdenia (testov, výpo čtov alebo opisných 
ustanovení) a klasifikácií stanovených v harmonizovaných technických špecifikáciách 
(článok 8 ods. 3 až 6 a článok 17 ods. 5 in fine  nariadenia o stavebných výrobkoch). 
• Výrobcovia musia deklarova ť parametre svojich výrobkov vo vyhlásení o parametroch 
(DoP) pomocou uplatnenia harmonizova ných technických špecifikácií ( články 4 a 8 
nariadenia o stavebných výrobkoc h). Tieto informácie musia by ť dostupné pre celý 
následný dodávate ľský reťazec. 
                            
14 Lehota na registráciu predbežne zaregistrovaných látok pod 100 t sa kon čí už v roku 2018. Prebieha 
vypracovanie zoznamu kandidátskych látok na schválenie a prvé žiadosti o schválenie sa spracovali až v roku 2014. Všetky prvky hodnotenia pod ľa nariadenia REACH sú však plne funk čné. 
15 COM(2013) 49.  
 
12 
 • Projektanti predpisujú parame tre výrobkov, ktoré sa majú použi ť na stavbách, pod ľa tých 
istých harmonizovaných technických špecifikácií s cie ľom preukáza ť súlad 
s požiadavkami stanovenými verejnými orgánmi a s požiadavkami na parametre vyplývajúcimi z konštruk čnej voľby. 
• Dodávatelia/používatelia si kúpia stavebné výrobky, ktoré majú na ur čené použitie 
požadované parametre stanovené projektantom opä ť na základe harmonizovaných 
technických špecifikácií.  
Harmonizované technické špecifikácie sú vymedzené v článku 2 ods. 10 nariadenia 
o stavebných výrobkoch ako harmonizované  normy a európske hodnotiace dokumenty.  
Harmonizované normy vypracúva CEN/CE NELEC na základe mandátov udelených 
Európskou komisiou po konzultácii s orgánmi členských štátov a ďalšími zainteresovanými 
stranami (výrobcami, notifikovanými orgánmi, spotrebite ľmi atď.). 
Zámerom takýchto rozsiahlych konzultácií je zabezpe čiť, aby sa všetky legislatívne 
požiadavky uložené v členských štátoch, ktoré tv oria prekážky pre obchod, zoh ľadnili 
v mandátoch, ktorými Komi sia poveruje CEN/CENELEC.  
Technické výbory CEN/CENELE C, ktoré vypracúvajú harmonizované normy EN, 
zohľadňujú uvedené mandáty, takže sa všetky ta kéto vnútroštátne a európske regula čné 
požiadavky, pre ktoré už boli vypracované a používajú sa opa trenia/metódy testovania na 
vnútroštátnej alebo európskej úrovni, dosta nú do harmonizovaných noriem EN. Výrobcovia 
tak môžu vykáza ť parametre svojich výrobkov vo vz ťahu k týmto požiadavkám. Koncoví 
užívatelia stavebného výrobku (rovnako dodávatelia , pracovníci aj spotrebitelia) môžu 
zohľadniť a posúdi ť tieto parametre, aby sa zabezpe čilo vhodné použitie každého výrobku, 
t. j. jeho použitie iba vtedy, ak jeho parametre vyhovujú požia davkám predpísaným 
projektantom príslušnej stavby a stanoveným v regula čných ustanoveniach platných tam, kde 
sa výrobok používa.
 
4.2 Ako je možné vyhovie ť novým regula čným potrebám členských štátov?  
Ak členské štáty považujú za nevyhnutné stanovi ť nové regula čné ustanovenia týkajúce sa 
parametrov stavebných výrobkov, návrhy  nových predpisov musia oznámi ť Komisii 
a ostatným členským štátom prostredníctvom pos tupu stanoveného v smernici 98/34/ES. 
Komisii a členským štátom to umožní získa ť informácie o nových opodstatnených 
regulačných aspektoch a iniciova ť postup náležitej zmeny mandátov s cie ľom zahrnú ť 
nevyhnutné zmeny do harmonizovaných technickýc h špecifikácií. Komi sia by konala rovnako 
aj v prípade, že by sa regula čné ustanovenia týkajúce sa parametrov ur čitých stavebných 
výrobkov zmenili alebo prijali na európskej úrovni.  
Uvedeným postupom sa zabezpe čuje aktualizácia súladu mandátov a následne 
harmonizovaných európskych noriem s opodstatnenými vnútroštátnymi požiadavkami. 
4.3 Od základných požiadaviek č. 3 a 7 k harmonizovaným technickým špecifikáciám  
Základné požiadavky nariadenia o stavebnýc h výrobkoch týkajúce sa stavieb (t. j. budov 
a inžinierskych stavieb) zah ŕňajú tieto požiadavky č. 3 a 7: 
„3. Hygiena, zdravie a životné prostredie 
Stavby musia by ť navrhnuté a zhotovené tak, aby po čas svojho životného cyklu neohrozovali 
hygienu, zdravie a bezpe čnosť pracovníkov, obyvate ľov alebo okolia a aby v priebehu svojho celého 
 
13 
 životného cyklu nemali pri svojom zhotovovaní, používaní ani pri demolácii neprimerane ve ľký 
vplyv na kvalitu životného prostredia ani na podnebie, najmä v dôsledku: 
a) uvoľňovania toxických plynov; 
b) emisie nebezpe čných látok, prchavých organických zlú čenín (VOC), skleníkových plynov alebo 
nebezpečných častíc do vzduchu v interiéri alebo exteriéri; 
c) emisie nebezpe čného žiarenia; 
d) uvoľňovania nebezpe čných látok do podzemnej vody, morskej vody, povrchových vôd alebo do 
pôdy; 
e) uvoľňovania nebezpe čných látok do pitnej vody alebo uvo ľňovania látok, ktoré majú iný 
negatívny vplyv na pitnú vodu; 
f) nesprávneho vypúš ťania odpadovej vody, emisie s palín alebo nesprávneho zneškod ňovania 
tuhých alebo kvapalných odpadov; 
g) vlhkosti v častiach stavieb alebo na povrchoch stavieb.“  
a 
„7. Trvalo udržate ľné využívanie prírodných zdrojov 
Stavby musia by ť navrhnuté, zhotovené a zdemolované tak, aby bolo využívanie prírodných zdrojov 
trvalo udržate ľné a aby sa zabezpe čilo najmä: 
a) opakované použitie alebo recyklovate ľnosť stavieb, ich materiálov a častí po demolácii;  
b) trvanlivos ť stavieb;  
c) používanie ekologických surovín a druhotných materiálov v stavbách.“  
Tieto ustanovenia tvoria rám ec regulácie predovšetkým nebezpe čných látok v členských 
štátoch. 
Aj keď sa základná požiadavka č. 3 týka emisií/uvo ľňovania nebezpe čných látok, zavedené sú 
regulačné opatrenia, ktoré s cie ľom zabezpe čiť obmedzené emisie zo stavebných výrobkov 
a racionálne postupy na posudzovanie tých to emisií odkazujú na obsah nebezpe čných látok 
v nich. 
4.3.1 Ustanovenia v harmonizovaných normách:  
S cieľom poskytnú ť informácie výrobcom a normaliza čným orgánom a zmierni ť ťažkosti 
vyplývajúce z rozdielnosti vnútroštátnych ustanovení jednotlivých členských štátov po čas 
obdobia, v ktorom Komisia vypracúva európs ke postupy posudzovania, Komisia vytvorila 
databázu dostupnú na  webovej lokalite: http://ec.europa.eu/ente rprise/construction/cpd-
ds/index.cfm . 
Táto databáza obsahuje vnútroštátne regula čné ustanovenia členských štátov, ktoré prispeli 
k jej vytvoreniu. Databáza slúži na  podporu výrobcom, ktorí v týchto členských štátoch musia 
deklarova ť parametre svojich výrobkov.  
S cieľom vypracova ť európske postupy posudzovania nebezpe čných látok Komisia v roku 
2005 vydala pre CEN/CENELEC mandát M/366 (na základe smernice 89/106/EHS), 
v ktorom požaduje vývoj horizontálny ch postupov posudzovania nebezpe čných látok.  
 
14 
 V ustanovení IV.7 mandátu sa uvádza, že: 
„Vývoj horizontálnych noriem mer ania/testov musí… identifikova ť a zahrnú ť všetky 
výrobky alebo skupiny výrobkov, pri ktor ých sú splnené všetky tri nasledujúce 
podmienky:  
– európske alebo vnútroštátne predpisy obmedzujú alebo zakazujú emisie alebo obsah 
nebezpečnej látky, 
– boli identifikované existujúce al ebo potenciálne prekážky pre obchod,  
– postupy merania/testov týchto šp ecifikovaných regulovaných nebezpe čných látok sa 
už vyvinuli a uplat ňujú sa na vnútroštátnej úr ovni alebo na úrovni EÚ.“  
V ustanovení IV.9 rovnakého mandátu sa uvádza, že: 
„Pre regula čné požiadavky (napr. obsah obmedze ných a zakázaných látok v stavebných 
výrobkoch)… sa plánuje zváži ť aj normy merania/testov obsahu.“  
V prílohe 3 k mandátu M/366 sa vymedzuje „Technický referen čný rámec pre zverené normy 
merania/testov ur čené pre obsah regulovaných nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch.“  
 
Komisia teda požiadala CEN/CEN ELEC o vypracovanie postupov posudzovania 
nebezpečných látok regulovaných v rámci vnút roštátnych alebo európskych právnych 
predpisov. 
 
Technický výbor CEN TC/351 vykonal prácu, o kt orú Komisia požiadala v mandáte M/366. 
V januári 2014 technický výbor dokon čil tieto dokumenty: 
CEN/TS 16516:2013 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Stanovenie emisií do ovzdušia vo vnútorných priestoroch.  
CEN/TR 16496:2013 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Používanie harmonizovaných horizontálnych postupov posudzovania.  
CEN/TR 16410:2012 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Prekážky v použití – Rozšírenie  CEN/TR 15855 Prekážky obchodu.  
CEN/TR 16220:2011 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Doplnok k výberu vzoriek.  
CEN/TR 16098:2010 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Koncepcia horizontálnych postupov testovania na podporu požiadaviek v rámci smernice o stavebných výrobkoch.  
CEN/TR 16045:2010 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania nebezpe čných látok – 
Obsah regulovaných nebezpe čných látok – Výber analytických 
postupov.  
CEN/TR 15858:2009 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo ľňovania regulovaných 
nebezpečných látok zo stavebných výrobkov na základe postupov 
WT/WFT.  
CEN/TR 15855:2009 : Stavebné výrobky – Posúdenie uvo
ľňovania nebezpe čných látok – 
Prekážky obchodu.  
 
15 
 Zoznam pracovných položiek, ktoré ešte neboli dokon čené, sa nachádza na tejto adrese: 
http://standards.cen.eu/dyn/www/f?p= 204:22:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:510793,25
&cs=135BD767027D4B4E081006EF46B5E957C . 
 
V rámci ďalšieho kroku harmonizácie Komi sia vykonala revíziu nieko ľkých mandátov CEN 
týkajúcich sa stavebných výrobkov s cie ľom iniciova ť postup aktualizácie harmonizovaných 
noriem pre výrobky zavedením postupov posúdenia nebezpe čných látok, ktorých vývoj 
prebieha v rámci mandátu M/366.  
Osobitný dôraz sa kladie na presnú identifikáciu  všetkých vnútroštátnyc h predpisov pre obsah 
a/alebo emisie zo stavebných výrobkov (orienta čný zoznam látok a predpisov sa pripája ku 
všetkým mandátom ako príloha II) a ich významu pre stavebné výrobky. 
Každá zmena existujúcich mandátov CEN (s cie ľom vypracova ť harmonizované normy pre 
stavebné výrobky) navyše v prílohe I obsahuj e zoznam látok pre každú normu pre výrobky 
a odkaz na príslušné vnútroštátne regula čné požiadavky.  
Útvary Komisie tiež úzko spolupracujú s členskými štátmi na identifikácii podstatných 
vlastností súvisiacich so základnou požiadavkou č. 7 ( t. j. súvisiacich s recyklovate ľnosťou 
stavebných výrobkov, ekologickými materiálmi at ď.). Všetky potreby súvisiace 
s nebezpe čnými látkami zistené v súlade s touto základnou požiadavkou č. 7 budú tiež 
zahrnuté v mandáte M 366.  
Komisia tiež vytvorila harmonizované rámce (kritériá a metodiky) na ozna čovanie 
a hodnotenie vnútorných emisií stavebných výrobkov zoh ľadňujúce zdravie16. Tieto rámce 
boli vytvorené v súlade s požiadavkami uvedenými v rámci základnej požiadavky č. 3 
nariadenia o stavebných výrobkoch, v doku mente CEN/TS 16516:2013 a usmerneniach 
k nariadeniu REACH a môžu sa zoh ľadniť pri ďalšom zosúla ďovaní a harmonizovaní 
systémov ozna čovania v Európe.  
 
4.3.2 Ustanovenia týkajúce sa vydávania európskeho technického posúdenia (pre výrobky 
nezahrnuté v harmonizovaných normách):  
Pri výrobkoch, ktoré nie sú zahr nuté alebo nie sú plne zahrn uté v harmonizovaných normách, 
môže výrobca v súlade s článkom 19 ods. 1 nariadenia o stavebných materiáloch poda ť 
žiadosť o získanie európskeho technického posúde nia. Európske technické posúdenie vydáva 
niektorý z orgánov technického pos udzovania, ktoré na tento ú čel vytvorili členské štáty.  
S cieľom určiť posúdenia potrebné pre výrobky nezah rnuté v harmonizovaných normách 
Európska organizácia pre technické posúdenie (EOTA, organizácia pr e orgány technického 
posudzovania) zozbierala vnútroštátne us tanovenia týkajúce sa obsahu nebezpe čných látok 
a použila aj relevantné informácie dos tupné v CEN. Výsle dkom bolo vypracovanie 
kontrolného zoznamu, ktorý orgány EOTA  používajú na posúdenie výrobku na ú čel vydania 
európskeho technického posúdenia. 
Uvedený kontrolný zoznam je dostupný na adrese www.eota.eu  ako „EOTA Technical Report 
                            
16 Správa JRC a Európskeho dvora audítorov č. 29: Harmoniza čný rámec pre hodnotenie vnútorných emisií 
stavebných výrobkov v Európe zoh ľadňujúce zdravie (EU-LCI), EUR 26168 EN, 2013. 
 Správa JRC a Európskeho dvora audítorov č. 27: Harmoniza čný rámec pre systémy ozna čovania výrobkov 
na vnútorné použitie v EÚ, EUR 25276 EN, 2012. 
 
16 
 34: Checklist for ETAGs/CUAPs/ETAs – Content and/ or release of dangerous substances in 
products/kits“ („Technická správa EOTA č. 34: Kontrolný zoznam pre ETAG/CUAP/ETA – 
Obsah a/alebo uvo ľnenie nebezpe čných látok vo výrobkoch/súpravách“).  
 
5. Výsledky štúdie o osobitných potrebách informácií o obsahu 
nebezpečných látok v stavebných výrobkoch a diskusia 
5.1 Rámec štúdie  
Komisia obstarala „ Štúdiu o osobitných potrebách informácií o obsahu nebezpe čných 
látok v stavebných výrobkoch “ so všeobecným cie ľom zistiť, či existuje potreba, aby 
výrobcovia poskytovali dodato čné informácie o obsahu nebezpe čných látok v stavebných 
výrobkoch. Táto potreba sa skúmala v s úvislosti s ochranou zdravia a bezpe čnosti nielen 
pracovníkov, ktorí inštalujú/pou žívajú stavebné výrobky, ale aj  všetkých osôb, ktoré žijú 
v budovách a používajú inžinierske siete po čas ich celého životného cyklu. 
Prvoradým zameraním št údie preto bolo prezentova ť informácie o systémoch certifikácie 
a označovania stavebných výrobkov, ktorým i sa posudzuje obsah nebezpe čných látok 
v stavebných výrobkoch. Neposudzuje sa v nej vplyv jednotlivých systémov na zdravie a bezpečnosť pracovníkov a používate ľov stavieb alebo náklady na  ich vykonávanie. V štúdii 
sa tiež neskúmal aspekt rozšírenia informácií na obsah iných látok a otázky súvisiace s recyklovaním/opätovným používaním.
 
S cieľom splniť jej ciele a zabezpe čiť, aby sa zoh ľadnili všetky relevantné systémy a právne 
predpisy, dodávatelia (R PA a Tecnalia) uskuto čnili rozsiahly rešerš  príslušných právnych 
predpisov a systémov certifikácie/ozna čovania. V celom možnom rozsahu sa preskúmali 
európske a vnútroštátne právne predpisy  obsahujúce ustanovenia o obsahu nebezpe čných 
látok v stavebných výrobkoch. Dodávate ľ štúdie navyše zoh ľadnil aj iné zdroje informácií 
vrátane odpovedí zaintere sovaných strán na konzultá cie zorganizované na ú čely štúdie.  
Okrem toho bolo vyše 300 k ľúčových zainteresovaných strán pozvaných zú častniť sa na 
konzultáciách online. Ďalej sa konali aj dva semináre v Bruseli, ktoré umožnili tímu štúdie 
zhromaždi ť ďalšie informácie od k ľúčových priemyselných združení a orgánov členských 
štátov, z ktorých niektoré sp ravujú analyzované systémy.  
Analýza bola zameraná na to, či sú existujúce systémy založené iba na stanovovaní 
všeobecných požiadaviek a či sa pri nich zoh ľadňujú konkrétne ur čené spôsoby použitia 
výrobkov. Ak to bolo vhodné, štúdia bola venova ná aj preskúmaniu spôsobu vymedzovania 
rizík pre spotrebite ľov, pracovníkov a životn é prostredie v rámci nich a výberu látok 
a scenárov rizík. 
Zameranie sa týkalo verejných aj súkromných systémov, ako sú: 
• právne predpisy alebo administratívne postu py Európskej únie, v ktorých sa vyžaduje 
posúdenie a/alebo deklarovanie obsahu nebezpe čných látok najmä v stavebných výrobkoch 
(napr. smernica o pitnej vode alebo techni cké usmernenia o ekologickom verejnom 
obstarávaní), 
• vnútroštátne alebo regionálne právne predpisy alebo administratívne postupy v členských 
štátoch, v ktorých sa vyžaduje posúdenie  a/alebo deklarovanie obsahu nebezpe čných látok 
najmä v stavebných výrobkoch, 
 
17 
 • verejné a súkromné systémy v sú časnosti využívané v týchto krajinách aj v prípade 
stavebných výrobkov na vnútroštátne j a regionálnej úrovni (napr.  Blauer Engel, Nordic 
Swan). 
Emisie nebezpe čných látok zo stavebných výrobkov nebol i predmetom tejto štúdie. Ako sa 
vysvetľuje v predchádzajúcich kapitolách tejto správy, na tento aspekt sa vz ťahuje práca na 
európskej normalizácii na tomto poli a zoh ľadní sa v rámci povinností deklarova ť parametre 
výrobku. 
V rámci preskúmania systémov týkajúcich sa čisto obsahu nebezpe čných látok dodávate ľ 
štúdie preskúmal, ako sa identifikuje obsah nebezpe čných látok (napr. vyhlásením výrobcu, 
kontrolou tre ťou stranou, použitím špeciálnych ozna čení). V správe sa ďalej preskúmalo, na 
ktoré stavebné výrobky sa skuto čne vzťahovali tieto systémy: Aké významné bolo ur čené 
použitie týchto výrobkov v rámci budovy (inžinie rskych stavieb) pri stanovení požiadaviek 
a výbere látok, ktoré sa musia deklarova ť? V prípade použitia tých to testovacích postupov, 
ktoré postupy boli použité [napr. postupy zahrnuté v medzinárodných normách (normy ISO), európskych normách (normy EN) aleb o vnútroštátnych normách, testy vyvinuté 
poskytovate ľmi systému]? Ako často sa výrobky testujú v rámci týchto systémov? Ako sa 
vyberajú skúšobné alebo certifika čné orgány (špecializujú sa na stavebné výrobky alebo 
všeobecnejšie na širšiu škálu výro bkov)? Aké kroky boli prijaté na zaru čenie neutrálneho 
a spoľahlivého posúdenia výrobkov?  
 
Vo všeobecnejších súvislostiach sa v rámc i štúdie preskúmala kvantita a kvalita informácií 
poskytovaných následným užívate ľom: 
• Bol s vyhlásením k výrobku poskytnutý kompletný zoznam látok? Sú informácie súhrnné? 
• Kto prevzal kone čnú zodpovednos ť za správnu deklaráciu? 
• Bol identifikovaný jasný a merate ľný cieľ (napr. zníženie látok použitých vo výrobkoch, 
menej prípadov chorôb v dôsledku ú
činkov nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch)? 
• Ako sa tieto ciele stanovili? 
• Ako často sa ciele hodnotili? 
Záverečná správa štúdie je verejn e dostupná na webovej lokalite:  
http://ec.europa.eu/ente rprise/sectors/constructi on/studies/index_en.htm . 
5.2 Zistenia štúdie  
5.2.1 Systémy v stavebníctve s kritéri ami týkajúcimi sa obsahu nebezpe čných látok  
Štúdia bola zameraná na systémy,  ktoré majú kritériá zamera né iba na obsah. V dôsledku 
skutočnosti, že iba jeden systém bol identifikovaný ako systém zameraný výlu čne na obsah 
výrobkov , sa však do štúdie zahrnuli aj duálne systém y, t. j. systémy, ktoré sa spoliehajú na 
zmes prístupov založených na obsa hu aj na emisiách. So zrete ľom na uvedené skuto čnosti sa 
podarilo identifikova ť 30 systémov, pri ktorých je zjavné , že a) sa v rámci nich stanovili 
požiadavky špecifické pre st avebné výrobky a b) že zoh ľadňujú obsah výrobku.  
Zoznam týchto systémov je uvedený v nasledujúcej tabu ľke. Systémy, ktoré majú iba emisné 
kritériá, a systémy, v ktorých sa nestanovili špecifické kritériá pre stavebné výrobky, neboli 
zahrnuté do závere čnej správy štúdie.  
 
18 
 Systémy preskúmané v štúdii  
AENOR Medioambiente Milieukeur  
Architettura Naturale (ANAB)  Natureplus  
Asociácia ekologických kobercov (GUT)  NF Environment  
Rakúsky inštitút pre zdravie a ekologické budovy 
(IBO) Nordic Swan  
BASTA SundaHus Miljödata  
Blue Angel  BRE Environmental Assessment Method (BREEAM)
BRE Global  DGNB System  
Byggvarubedömningen (BVB)  Ekologická zelená budova  
Cradle to Cradle  Európska environmentálna zna čka 
DGNB Navigator  Environmentálna zna čka (vnútroštátna) Rakúsko  
Ecocycle Council – Vyhlásenie o stavebných 
výrobkoch (BPD3)  El Distintiu (katalánska environmentálna zna čka) 
Eco-Institut Label  Environmentálna zna čka (vnútroštátna) Chorvátsko  
ECOproduct  Environmentálna zna čka (vnútroštátna) Česká 
republika 
EMICODE  Environmentálna zna čka (vnútroštátna) Ma ďarsko 
GISCODE  Environmentálna zna čka (vnútroštátna) Slovensko  
 
Týchto 30 identifikovaných systémov je ve ľmi rozmanitých z h ľadiska cie ľov, rozsahu, 
kritérií a postupov. 
5.2.2 Ciele systémov  
Ciele veľkej väčšiny identifikovaných systémov sú  širšie než zameranie výlu čne na zdravie 
stavbárov a užívate ľov stavebných výrobkov. Vä čšina systémov je motivovaná celou škálou 
aspektov. Navyše, niektoré systémy sú samostatnými nástrojmi, kým iné dop ĺňajú systémy, 
v rámci ktorých sa certifikujú celé budovy. Ďalší kľúčový rozdiel sa týka cie ľovej skupiny 
uvedených 30 systémov, t. j. faktu, či sú zacielené na pr ofesionálov, spotrebite ľov alebo na 
obidve skupiny. V ur čitom rozsahu rozdiely v cie ľoch vysvet ľujú rozdielne prístupy prijaté 
v rámci jednotlivých systémov a v niektorých prípadoch môžu zodpoveda ť za začlenenie 
kritérií týkajúcich sa obsahu. 
5.2.3 Geografický rozsah  
Väčšina systémov sa využíva prevažne v členskom štáte ich pôvodu a v menšej miere v iných 
krajinách. Najviac využívaný je systém Blue Angel (Modrý anjel), ktorý sa používa v 21 
európskych krajinách. Toto ge ografické rozšírenie môže by ť výsledkom zámernej expanzie na 
iné trhy, ale môže nasta ť aj spontánne, ke ď sa systémy rozširujú neriadeným spôsobom 
v dôsledku dopytu kupcov stavebných výrobkov. Takmer polovica systémov pochádza 
z dvoch krajín (Nemecka a Švédska), čo zrejme odzrkad ľuje vysokú úrove ň uvedomelosti, 
pokiaľ ide o ľudské zdravie a otázky životného prostredia.  
5.2.4 Rozsah výrobkov  
Iba v jednom systéme (IBO) sa certifikujú výlu čne stavebné výrobky. Rozsah výrobkov 
certifikovaných vo zvyšných systémoch je rôzny, aj ke ď boli zistené ur čité vzorce. Ke ď sa 
 
19 
 porovnáva pomerný percentuálny podiel stavebných výrobkov certifikovaných v rámci 
systémov, systémami, ktoré vä čšinou využívajú profesioná li, sa zvykne certifikova ť vyšší 
percentuálny podiel stavebných výrobkov. 
Percentuálny podiel stavebných výrobkov ce rtifikovaných envi ronmentálnou zna čkou je 
oveľa menší. Nie je to prekvapujúce vzh ľadom na to, že široký cie ľ týchto systémov spo číva 
v propagácii výrobkov, ktoré majú oproti ekvi valentným výrobkom menší vplyv na životné 
prostredie. Výsledkom tohto širo kého rozsahu je to, že v rámci týchto systémov sa certifikujú 
výrobky od tonerov a náplní do tla čiarní až po drevené podlahy. Tento široký rozsah 
výrobkov vysvet ľuje, prečo sú kritériá v rámci týchto  systémov špecifické pre výrobky. 
Stavebné výrobky, ktoré sa naj častejšie certifikujú v rámci systému, sú podlahy, izolácie, 
betón, malta a injektážna malta. Podlahy sú výrobkom, pri ktorom je sná ď najvyššia 
pravdepodobnos ť certifikácie, lebo tieto  výrobky sa môžu uvádza ť na trh prostredníctvom 
rôznych systémov, ktoré sú atraktívne  pre profesionál ny aj spotrebite ľský trh. 
5.2.5 Posudzované látky  
Drvivá vä čšina systémov vymedzuje látky, ktoré sú obmedzené, kým niektoré odkazujú na 
európske právne predpisy (naj častejšie na nariadenie REACH alebo smernicu o nebezpe čných 
látkach 67/548/EHS17, alebo na nariadenie (ES) č. 1272/200818 o klasifikácii, ozna čovaní 
a balení látok a zmesí) alebo na vnútroštátne  predpisy. Zdá sa, že na niektoré látky sa 
zameriava mnoho systémov. K takýmto látkam pa tria napríklad látk y klasifikované ako 
karcinogénne, mutagénne, toxické pre re produkciu, perzistentné organické zne čisťujúce látky, 
ťažké kovy a ftaláty.  
5.2.6 Kritériá/postupy posúdenia  
Päť systémov prípadovej štúdie  sa spolieha na rozdielne prístupy k posúdeniu súladu, ktoré 
odzrkadľujú rozdiely medzi ich cie ľmi a úlohami. Širšie vzaté, možné prístupy k posúdeniu 
kritérií v rámci systémov certifikácie a ozna čovania zah ŕňajú: 
• celkovú alebo čiastočnú samocertifikáciu výrobcu,  
• preskúmanie dokumentov poskytnutých výrobcom vrátane formulárov žiadostí a kariet 
bezpečnostných údajov organizáto rom systému; môže to zah ŕňať vyžiadanie dopl ňujúcich 
informácií od výrobcu a požiadavku, aby výrobca vykonal testy svojich výrobkov, a  
• testy vykonané nezávislým orgánom.  
Niektoré systémy sa spoliehajú na samocertifikáciu výrobcom, zatia ľ čo pri iných sa 
vyžaduje, aby sa výrobky pred udelením požadovanej certifikáci e podrobili testovaniu. 
Schvaľovací postup pri niektorých systémoch navyše zah ŕňa prehliadku výrobných 
priestorov. Zo všeobecnejšieho h ľadiska je jasné, že niektoré systémy využívajú iba jeden 
z uvedených prístupov a mnohé sa spoliehajú  na kombináciu rôznych metód a postupov 
posúdenia (napr. v prvej fáze môže posúdenie zah ŕňať preskúmanie dokumentácie 
poskytnutej výrobcom, po ktorom na sledujú nezávislé skúšky s cie ľom zistiť súlad s ur čitými 
kritériami).  
                            
17 Smernica Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych 
opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a ozna čovania nebezpe čných látok (Ú. v. ES 196, 16.8.1967, 
s. 1). Bude zrušená 1. júna 2015 nariadením (ES) č. 1272/2008.  
18 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembr a 2008 o klasifikácii, 
označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplne ní a zrušení smerníc 67 /548/EHS a 1999/45/ES 
a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).  
 
20 
 5.2.7 Spôsoby oznámenia „súladu“  
Identifikovali sa dva základné postupy. Prvý (využívaný v 75 % systémov) spo číva v použití 
loga alebo ozna čenia na výrobku, obale, v sprievodných dokumentoch alebo 
v marketingových textoch. V prípade druhého,  ktorý používa 64 % systémov, sa zoznam 
certifikovaných výrobkov uverej ňuje online. 
5.2.8 Rozsah uplat ňovania systémov  
Jednotlivé systémy sa uplat ňovali v rôznych mierach. Systém BASTA (založený na obsahu) 
v súčasnosti zah ŕňa zhruba 80 000 výrobkov, kým iné systémy sa uplat ňovali iba v prípade 
malého po čtu stavebných výrobkov. Vo ve ľkej miere to môže by ť výsledkom rozdielnych 
prístupov k registrácii výrobkov a d ĺžky prevádzky systému (napr. systém BASTA sa spolieha 
na samocertifikáciu výrobcom a existuje od roku 2007).  
5.2.9 Vnútroštátne a európske právne predpisy  
V štúdii sa identifikovalo len nieko ľko príkladov vnútroštátnyc h právnych predpisov 
zameraných primárne na obsah potenciálne nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch. 
Keď existujú takéto právne predpisy, uplat ňuje sa zmiešaný prístup: pre niektoré látky alebo 
skupiny látok sa ukladajú emisné limity, pre iné musí by ť obsah látky vo výrobku nad ur čitou 
maximálnou hodnotou. Najdôležitejšia je pravdepodobne požiadavka na ozna čovanie 
stavebných výrobkov, ktoré sú zárove ň látkami a zmesami pod ľa nariadenia CLP18. 
Pokiaľ ide o rozsah výrobkov, niektoré právne pre dpisy sú zamerané na jednotlivé stavebné 
výrobky, kým iné právne predpisy sa vz ťahujú na celú škálu stavebných výrobkov. 
Pokiaľ ide o identifikovanie regulovaných lát ok, v právnych predpisoch sa odkazuje bu ď na 
skupiny látok, alebo na konkrétne látky. Opatrenia požadované v pr ávnych predpisoch sa tiež 
môžu líši ť, keďže v niektorých právnych predpisoch sa obmedzujú vymenované látky, zatia ľ 
čo v iných sa vyžaduje dekl arovanie takýchto látok.  
5.2.10 Prístup založený na obsahu nebezpe čných látok – diskusia  
Okrem právnych predpisov bolo v štúdii id entifikovaných 30 systémov certifikácie 
a označovania, ktoré zah ŕňajú stavebné výrobky a majú okrem  iného kritériá založené na 
obsahu. Len jeden sa však pri všetkých kombi náciách výrobkov/látok naozaj spolieha výlu čne 
na požiadavky týkajúce sa obsahu (BASTA), s najvä čšou pravdepodobnos ťou preto, že 
emisné skúšky môžu by ť zložité, nákladné a vyža dujú si externú expertízu. 
Skôr sa všeobecne uznáva význam posúdenia emisií z výrobkov a niektoré oslovené 
zainteresované strany poznamenali, že aj pre opätovné použitie a recykláciu môžu by ť skúšky 
priepustnosti spo ľahlivejšie ako zozbierané inform ácie založené na obsahu nebezpe čných látok.  
Informácie o obsahu látok vo výrobkoch sú však tiež dôležitým prvkom vykonávania 
vnútroštátnych a európskych práv nych predpisov, najmä pokia ľ ide o zákazy a prítomnos ť 
látok vzbudzujúcich ve ľmi veľké obavy (SVHC). Hoci je obmedzený rozsah pôsobnosti 
nariadenia o stavebných výrobkoch ve ľmi dôležitý pri podpore cie ľov EÚ na vysokej úrovni 
ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, neslúži ako prostriedok systematického 
poskytovania informácií o obsahu látok v stav ebných výrobkoch. Tieto informácie by však 
mohli slúži ť na ďalšiu podporu, napríklad prostre dníctvom informovaného výberu 
spotrebite ľov, vývoja a používania ekologických stavebných výrobkov alebo udržate ľného 
využívania zdrojov okrem iného prostredníct vom recyklovania a opätovného používania. 
V štúdii sa nepokúšalo o vytvorenie vlastného systému alebo o posúdenie nákladov a prínosov 
rozšírenia existujúcich povinností niektorým z týchto systémov.  
 
21 
  
5.2.11 Vplyv na výrobcov, najmä na MSP  
Z konzultácií s výrobcami stavebných výrobkov  prostredníctvom dotazníka online a po čas 
diskusie o zisteniach štúdie vyplynu lo, že výrobcovia sa nazdávajú, že akéko ľvek rozšírenie 
ich povinností oznamova ť informácie o nebezpe čných látkach následným aktérom 
v dodávate ľskom reťazci by predstavovalo neodôvodnenú zá ťaž, a to najmä pre MSP. 
 
6. Závery  
Súčasné harmonizované technické špecifikácie stavebných výrobkov zah ŕňajú všetky aspekty 
parametrov výrobku vo vz ťahu k regula čným ustanoveniam o nebezpe čných látkach, ktoré sa 
v súčasnosti uplat ňujú na vnútroštátnej a európskej úrovni.  
Normaliza čná práca, ktorá sa vykonáva na zák lade mandátu M/366 v rámci vypracovania 
európskych postupov posúdenia, zah ŕňa aj vnútroštátne a európske regula čné ustanovenia 
týkajúce sa obsahu nebezpe čných látok. O čakáva sa, že normaliza čné orgány (CEN) čoskoro 
zavedú tieto postupy posúdenia v harmonizovaných európskych normách a orgány EOTA ich 
tiež budú používa ť v rámci európskych hodnotiacich dokumentov (EAD).  
Výrobca je tak oprávnený informova ť o požadovaných parametroch výrobku, ak je to vhodné 
vrátane obsahu nebezpe čných látok, prostredníctvom vyhl ásenia o parametroch (DoP). 
Zabezpečí sa tým dostupnos ť týchto informácií pre všetkých následných užívate ľov výrobku. 
Výrobca musí pod ľa nariadenia o stavebných výrobkoch spolu s DoP uvies ť informácie 
požadované v článku 31 (karta bezpe čnostných údajov pre výrobky, ktoré sú samy osebe 
nebezpečné látky alebo zmesi19) alebo v článku 33 (informácie dostato čné na umožnenie 
bezpečného používania vrátane prin ajmenšom názvu látky, pokia ľ výrobok obsahuje látku 
SVHC v koncentrácii vyššej než 0, 1 hmotnosti) nariadenia REACH.  
Podľa článku 6 ods. 5 nariadenia o stavebných  výrobkoch sa tieto informácie musia 
poskytova ť spoločne s vyhlásením o parametroch. Tieto informácie (karty bezpe čnostných 
údajov pre nebezpe čné látky alebo informácie o nebezpe čných látkach, ktoré výrobok 
obsahuje) sprevádzajú stavebný výrobok vo všetkých fázach dodávate ľského reťazca až po 
konečného užívate ľa (dodávate ľa, pracovníka a spotrebite ľa). 
V informáciách súvisiacich s nariaden ím REACH, ktorých uvedenie môže by ť povinnos ťou 
výrobcu, sa musí zoh ľadniť aj ochrana používate ľov, pracovníkov a spotrebite ľov. Každé 
budúce rozšírenie nariadenia REACH o nové látky sa bude automaticky vz ťahovať aj na 
povinnosť výrobcov stavebných výrobkov šíri ť príslušné informácie, v ďaka čomu bude 
možné drža ť krok s vedeckým pokrokom.  
Podobne bude po akomko ľvek vývoji v sektore na vnútroštátnej alebo európskej úrovni 
nasledova ť mandát M/366 a ďalšie vypracovanie noriem, ktoré sa budú používa ť pri 
deklarovaní parametrov stavebných výrobkov.  
                            
19  Podrobnosti o oblasti pôsobnosti článku 31 nariadenia REACH sa nachádzajú v kapitole 3. 
 
22 
 So zreteľom na skuto čnosť, že informácie, ktoré sa majú poskytova ť, sa obmedzujú na 
informácie v súlade s článkami 31 a 33 nariadenia REACH, a na nedostatok jasných 
vnútroštátnych alebo európskych právnych pred pisov, v ktorých by sa požadovalo zahrnutie 
ďalších informácií do DoP, povinnosti uv edené v nariadení o stavebných výrobkoch 
v súčasnosti nepredstavujú prostriedok na poskytovanie informácií o obsahu akýchko ľvek 
nebezpečných látok vo všetkých stavebných výrobkoch používate ľom, lebo v rámci 
požiadaviek nariadenia REACH sa sp olu s DoP poskytuje len karta bezpe čnostných údajov.  
DoP predložené spolu s informáciami pod ľa nariadenia REACH, ako sa to predpokladá 
v článku 6 ods. 5 nariadenia o stave bných výrobkoch, môže predstavova ť účinný nástroj na 
splnenie, napríklad prostredníct vom informovaného výberu používate ľov a spotrebite ľov, 
cieľov vysokej ochrany ľudského zdravia a životného prostredia alebo udržate ľného 
využívania zdrojov okrem iného prostredníct vom recyklovania alebo opätovného používania. 
V nezávislej štúdii týkajúcej sa špecifických potrieb informácií o obsahu látok v stavebných 
výrobkoch sa identifikovalo množstvo systémov a legislatívnych ustanovení, v ktorých sa 
využívajú informácie o obsahu látok vo výrobkoch. Vo vä čšine týchto systémov sa využíva 
prístup založený na kombinácii obsahu a em isií s osobitným dôrazom na emisie zo 
stavebných výrobkov. Ke ďže štúdia bola prakticky vedená len ako prieskum a zhrnutie 
relevantných systémov, nie je v nej ur čený ani posúdený osobitný systém alebo predpis 
v rámci systému, ktorý by sa mohol odporú čať na rozšírenie sú časnej povinnosti pod ľa článku 
6 ods. 5. Nedostatok podrobných informácií pos kytovaných v rámci posudzovaných systémov 
neumožňuje vyvodi ť podrobnejšie závery o obsahu látok (okrem látok SVHC).  
Výrobcovia stavebných výrobkov, najmä MSP skúmané v štúdii, na druhej strane považujú 
akékoľvek rozšírenie sú časných informa čných povinností za významnú a neopodstatnenú 
záťaž. 
Európska komisia sa nazdáva, že na ú čel konsolidácie vnútorného trhu so stavebnými 
výrobkami v rámci vykonávania nariadenia (EÚ) č. 305/2011 sa osobitné potreby informácií 
o obsahu nebezpe čných látok v stavebných výrobkoch dostato čne riešia sú časnými 
ustanoveniami nariadenia o stavebných výrobkoch, najmä článkom 4 v spojení s článkom 6 
ods. 5. Mala by sa však ďalej posúdi ť potreba ďalších možností informovania kone čných 
užívateľov o prítomnosti látok v stavebných výrobkoch, aby sa zabezpe čila vysoká úrove ň 
ochrany zdravia a bezpe čnosti pracovníkov používajúcich stavebné výrobky a používate ľov 
stavieb, a to aj s oh ľadom na požiadavky týkajúce sa  recyklovania a/alebo opätovného 
používania častí materiálov, a ak je to vhodné, mala by sa rieši ť príslušnými nástrojmi 
dostupnými v rámci právnych predpisov EÚ.  
Treba zdôrazni ť, že uvedené závery týkajúce sa  vykonávania nariadenia (EÚ) č. 305/2011 
nemajú vplyv na možnos ť Komisie, aby so zrete ľom na ustanovenia Zmluvy o fungovaní EÚ 
iné než článok 114 v prípade potreby podnikla vhodné legislatí vne iniciatívy.