SK Úradný vestník Európskej únie C 358/2

Oznámenie Komisie – Vypracovanie pracovného plánu, ktorým sa vymedzí orientačný zoznam sektorov z hľadiska prijímania sektorových a medzisektorových referenčných dokumentov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)

(Text s významom pre EHP)

2011/C 358/02

1. ÚVOD

Komisia prijala 16. júla 2008 akčný plán pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku (1) V pláne sa požaduje revízia schémy Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorá predstavuje dôležitý nástroj na dosiahnutie jej cieľov v oblasti udržateľnej spotreby a výroby.

Zrevidované nariadenie o EMAS (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 (2) nadobudlo účinnosť 10. januára 2010. Cieľom EMAS je podporovať sústavné zlepšovanie environmentálneho správania organizácií:

— vytvorením a uplatňovaním systémov environmentálneho manažérstva zo strany organizácií,

— systematickým, objektívnym a pravidelným hodnotením fungovania takýchto systémov,

— poskytovaním informácií o výsledkoch dosiahnutých v oblasti environmentálneho správania,

— otvoreným dialógom s verejnosťou a s inými zainteresovanými stranami,

— aktívnou účasťou pracovníkov v organizáciách a primeranou odbornou prípravou.

Okrem iných inovácií prináša zrevidované nariadenie koncept sektorových referenčných dokumentov (SRD), ktoré obsahujú osvedčené postupy environmentálneho manažérstva, špecifické sektorové ukazovatele výsledkov v oblasti environmentálneho správania a v prípade potreby stanovujú referenčné kritériá excelentnosti a systém hodnotenia, ktorým sa určuje úroveň environmentálneho správania.

Napriek tomu, že hlavným cieľom vypracovania sektorových referenčných dokumentov je poskytnúť pomoc a usmernenie spoločnostiam EMAS v konkrétnom sektore a prispieť tak k harmonizovanému a lepšiemu uplatňovaniu nariadenia o EMAS, je možné v danom sektore využiť pomoc a usmernenie v týchto dokumentoch na zlepšenie environmentálneho správania aj nezávisle od zápisu do registra EMAS.

Sektorové referenčné dokumenty EMAS zároveň pomôžu pripraviť pôdu pre efektívne využívanie zdrojov prostredníctvom stanovenia špecifických sektorových referenčných kritérií a ukazovateľov dobrých výsledkov.

V tomto rámci sa v revidovanom nariadení o EMAS ustanovuje vypracovanie pracovného plánu, ktorým sa vymedzí orientačný zoznam sektorov, v prípade ktorých sa sektorové referenčné dokumenty budú považovať za prioritné.

2. ORIENTAČNÝ ZOZNAM SEKTOROV

Orientačný zoznam sektorov, ktorý sa nachádza v prílohe, bol vypracovaný pomocou kombinácie vstupných informácií a zdrojov údajov, ktoré zohľadňovali niekoľko faktorov a prístupov. Zohľadnili sa tieto hlavné kritériá:

1. vplyv sektora na životné prostredie v rámci Spoločenstva;

2. úroveň účasti v schéme EMAS v sektore;

3. potenciál na environmentálne zlepšenia v hodnotovom reťazci sektora.

2.1. Vplyv sektora na životné prostredie v rámci Spoločenstva

Jeden z aspektov analýzy spočíval v porovnaní vplyvu na životné prostredie rôznych sektorov hospodárstva, ktoré by mohli byť pokryté referenčnými dokumentmi. Použité údaje validovalo Centrum životného prostredia pre zber údajov o využívaní prírodných zdrojov a produktov (Eurostat). Výsledkom analýzy bol zoznam „top 20“ sektorov zoradených podľa ich celkového vplyvu na životné prostredie (3) vypočítaného na základe štyroch ukazovateľov: potenciál globálneho otepľovania (Global Warming Potential, GWP), potenciál acidifikácie (Acidification Potential, AP), fotochemický potenciál tvorby ozónu (Photochemical Ozone Creation Potential, POCP) a potenciál morskej eutrofizácie (Marine Eutrophication Potential, MEP).

Zohľadnili sa aj zistenia zo správy „Environmental Impact of Products (EIPRO) — Analysis of the Life Cycle Environmental Impacts related to the final Consumption of the EU-25“ [Vplyv produktov na životné prostredie (EIPRO) – Analýza vplyvu na životné prostredie počas životného cyklu produktov, pokiaľ ide o celkovú spotrebu EÚ-25] z mája 2006 (4). Výsledky tejto štúdie vychádzajú z analýzy životného cyklu vrátane štádií životného cyklu (získavanie, doprava, produkcia, zužitkovanie a odpadové hospodárstvo) produktov spotrebovaných v Európskej únii domácnosťami a verejným sektorom.

Preskúmala sa aj správa „Key messages on material resource use and efficiency in Europe: Insights from environmental extended input-output analysis and material flow accounts“ (Kľúčové posolstvá týkajúce sa využívania materiálnych zdrojov a efektivity materiálnych zdrojov v Európe: poznatky vyplývajúce z rozsiahlej environmentálnej analýzy vstupov a výstupov a z účtov materiálových tokov) vypracovaná ETC/SCP – Európskym tematickým centrom pre udržateľnú spotrebu a výrobu pre Európsku environmentálnu agentúru (5). Táto správa vychádza z účtov materiálových tokov a uvádzajú sa v nej skupiny konečných produktov s vyšším podielom na celkovom využití zdrojov vyplývajúcom z celkovej národnej spotreby.

Z posúdenia vyplýva, že kritérium vplyvu na životné prostredie bolo mimoriadne dôležité pre tieto sektory: poľnohospodárstvo, stavebníctvo, potravinársky priemysel a výrobu nápojov, odpadové hospodárstvo a výrobu elektrických a elektronických zariadení.

2.2. Účasť v schéme EMAS

Pri stanovovaní priorít sa údaje o účasti v schéme EMAS v rôznych sektoroch považovali za jeden z hlavných prvkov. Podľa odôvodnenia č. 25 nariadenia o EMAS je „zabezpečenie harmonizovaného uplatňovania tohto nariadenia“ dôvodom na vypracovanie sektorových referenčných dokumentov. Je dôležité, aby sa sektorové referenčné dokumenty vzťahovali na sektory, v ktorých je účasť v schéme EMAS vyššia, čím by prispeli k urýchleniu harmonizovaného uplatňovania nariadenia. Na účely stanovovania priorít sa za vyššiu účasť považuje, ak je do registra EMAS zapísaných viac ako 100 organizácií pôsobiacich v danom sektore v rámci EÚ.

Viac ako 100 organizácií zapísaných do registra EMAS majú tieto sektory: stavebníctvo, potravinársky priemysel a výroba nápojov, verejná správa, cestovný ruch, odpadové hospodárstvo a výroba hotových kovových výrobkov.

2.3. Potenciál na environmentálne zlepšenia v hodnotovom reťazci sektora

Pod hodnotovým reťazcom sa vo všeobecnosti myslí rad súvisiacich činností, od návrhu a vývoja cez výrobu, uvádzanie na trh a predaj až po zákaznícky servis, likvidáciu a recykláciu produktu či služby.

Schéma EMAS už tvorí dobrý základ na posudzovanie životného cyklu tým, že zohľadňuje priame aj nepriame aspekty, poskytuje ucelenejší prístup k environmentálnemu manažérstvu, ktoré má potenciál zohľadniť celý hodnotový reťazec.

Preto sa pri výbere sektorov bral ohľad na to, či poskytujú dobré príležitosti k environmentálnemu zlepšeniu v celom svojom hodnotovom reťazci, keďže táto skutočnosť zároveň pomôže dosahovať udržateľnosť v širšom zmysle, pričom sa do úvahy vezmú prípadné priame a nepriame účinky v rôznych sektoroch.

Veľké predpoklady na ovplyvnenie trhu zavádzaním systémov environmentálneho manažérstva v hodnotovom reťazci majú najmä veľké spoločnosti a orgány verejnej správy, z čoho vyplýva, že na účel týchto opatrení sa dobrým potenciálom na environmentálne zlepšenia v hodnotovom reťazci vyznačovali tieto sektory: automobilový priemysel, telekomunikácie, veľkoobchod a maloobchod, cestovný ruch a verejná správa.

3. ZÁVER

Výber prioritných sektorov, pre ktoré sa vypracujú sektorové referenčné dokumenty, vychádzal predovšetkým z vplyvu sektora na životné prostredie, účasti v schéme EMAS a potenciálu na environmentálne zlepšenie v hodnotovom reťazci.

Výsledkom bol užší orientačný zoznam sektorov, uvedený v prílohe, v prípade ktorého môžu sektorové referenčné dokumenty priniesť pridanú hodnotu, prispieť k minimalizácii vplyvu na životné prostredie, zabezpečiť harmonizované uplatňovanie nariadenia EMAS, podporiť pozitívne synergie s existujúcimi nástrojmi a politikami a urýchliť snahu o zvýšenie udržateľnosti v širšom zmysle.

Vzhľadom na to, že sa niektoré tieto sektory vyznačujú veľkým počtom malých a stredných podnikov (MSP), budú sektorové referenčné dokumenty brať do úvahy štruktúru a pracovné postupy mikropodnikov a malých podnikov, ktoré vo všeobecnosti nie sú natoľko formálne a zdokumentované ako vo veľkých spoločnostiach, aby tak pomohli MSP so zavádzaním schémy EMAS v závislosti od ich veľkosti, finančnej spôsobilosti a organizačnej kultúry.

V tomto pracovnom pláne sa uvádzajú sektory, pre ktoré Komisia vypracuje počas nasledujúcich piatich rokov sektorové referenčné dokumenty EMAS. Komisia môže tento zoznam na základe skúseností získaných pri jeho zavádzaní kedykoľvek zrevidovať. Okrem toho sa v súlade s článkom 46 ods. 3 nariadenia tento pracovný plán zverejní a bude sa pravidelne aktualizovať.

(1) KOM(2008) 397 v konečnom znení.

(2) Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1.

(3) http://www.eu-smr.eu/infohub/documents/IH_2010-004_Reply_Environmental-pressure-by-NACE-Code_15112010.pdf

(4) http://ec.europa.eu/environment/ipp/pdf/eipro_report.pdf

(5) http://scp.eionet.europa.eu/publications/1234