Odporúčanie pre Stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007 /* SEK/2005/0231 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.2.2005 SEK(2005) 231 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík stanovuje[1], že nezúčastnené členské štáty, teda tie, ktoré neprijali jednotnú menu, musia predkladať Rade a Komisii svoje konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi. Desať členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Tieto štáty sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a jeho prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konveregenčný program Lotyšska na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a Rada ho posúdila 5. júla 2004. Dňa 30. decembra 2004 Lotyšsko predložilo jeho aktualizáciu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálneho rastu, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v komunikácii Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu: - Prvú aktualizáciu konvergenčného programu na obdobie 2004-2007 schválil Kabinet ministrov Lotyšska dňa 28. decembra a Európskej komisii ho predložil 30. decembra 2004. Program je založený na ekonomických plánoch zákona o rozpočte na rok 2005, ktorý bol predložený parlamentu 13. decembra 2004 a schválený 20. decembra 2004. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov. Klasifikáciu údajov podľa ESA95 o zložení verejných príjmov a výdavkov je však potrebné zlepšiť. - Aktualizácia predpokladá rast HDP na rok 2004 na úrovni 8,1 % a na rok 2005 na úrovni 6,7 % a spolu s domácim dopytom, najmä investíciami a súkromnou spotrebou, naďalej prudko porastie. Pre roky 2006 a 2007 je stanovený len o niečo miernejší nárast HDP (6,5 % v oboch rokoch). Vývoz sa výrazne oživil, čo odráža globálne hospodárske zotavenie a pozitívny vplyv vstupu Lotyšska do EÚ. Napriek tomu, toto bolo podporené nárastom dovozu sprevádzaným vysokým rastom domáceho dopytu. Nárast podielu čistého vývozu v momentálnom období je stanovený ako negatívny a vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie zníži len nepatrne. Očakáva sa, že nezamestnanosť bude klesať len postupne napriek silnému rastu hospodárskej aktivity. Celkovo sa na základe v súčasnosti dostupných informácií zdá, že makroekonomický scenár je pravdepodobný a je vo veľkej miere v súlade s hodnotením útvarov Komisie vrátane predpovedí z jesene 2004. - V snahe dosiahnuť cenovú stabilitu, ktorá je cieľom Banky Lotyšska, bola mena od roku 1994 (lat) s normálnym fluktuačným pásmom okolo centrálnej sadzby ±1 percento. Lotyšské orgány plánujú vstúpiť do ERM II na začiatku roku 2005 a prijať euro najskôr 1. januára 2008. Jedným z krokov v tejto stratégii bolo to, že 1. januára 2005 bol lat pri trhových sadzbách opätovne vymedzený právami SDR na euro s normálnym fluktuačným pásmom okolo centrálnej sadzby ±1 percento. Po tomto opätovnom zafixovaní klesol miestny medzibankový kurz bližšie k hodnotám eurozóny. Dlhotrvajúce výnosy z obligácií voči eurozóne kolísali počas roka 2004 v rozmedzí ½-1 percentného bodu nad nominálnou hodnotou. Až do roku 2003 bola HICP inflácia relatívne nízka. V priebehu roka 2004 sa však podstatne zrýchlila, v auguste dosiahla vrchol 7,8 %, nato sa mierne znížila a dosiahla ročný priemer 6,2 %. Vývoj inflácie v roku 2004 považujú lotyšské orgány za dočasný; očakávajú, že CPI inflácia klesne zo 6,2 % v roku 2004 na 3 % v roku 2006. V roku 2005 bude inflácia pokračovať, keďže bude ovplyvnená zvýšením administratívne regulovaných cien a opatreniami na harmonizáciu nepriamych daní. Napriek tomu z dôvodu priaznivých základných efektov a za predpokladu, že sa podarí vyhnúť prehrievaniu, inflácia by mala postupne klesať, hoci bude pravdepodobne vyššia ako predpokladajú lotyšské orgány. - Program si kladie za cieľ udržať deficit pod referenčnou úrovňou 3 % HDP v každom programovom roku, s postupne klesajúcim deficitom verejných financií, ktorý je odhadovaný od 1,7 % HDP v roku 2004[4] po 1,4 % HDP v roku 2007. Predpokladá sa, že príjmy a výdavky dosiahnu vrchol v roku 2005 pri 39,3 % a 37,7 % HDP a nato postupne klesnú na 36,5 % a 35,1 % HDP do roku 2007 v dôsledku vplyvu transferov EÚ a súvisiacich výdajov. Strednodobé úpravy verejných financií sú založené na znížení podielov príjmov a nákladov. Primárne saldo sa počas programového obdobia zlepšuje pri znižovaní podielu celkových výdavkov z dôvodu znižujúceho sa podielu primárnych výdavkov a do určitej miery z dôvodu úrokových platieb. Podiel primárnych výdavkov klesá hlavne v dôsledku nižšieho podielu transferov a podpôr zatiaľ čo zároveň umožňuje zvýšenie podielu investícií. Podiel príjmov klesá v dôsledku zníženia daní, hlavne z príjmu, čím sa mierne znižuje daňové zaťaženie. Zatiaľ čo celková stratégia v porovnaní s programom z mája 2004 zostáva nezmenená, plánovaný deficit rozpočtu bol v predchádzajúcom programe upravený smerom nadol každý rok o približne 2 % HDP. - Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na druhej strane, predpoklady týkajúce sa daňového zaťaženia ekonomickej aktivity sa zdajú byť pesimistické, za predpokladu, že príjmy môžu byť vyššie ako sa očakáva. Lotyšsko sa skutočne v priebehu posledných rokov vyznačovalo obozretným predpovedaním a opakovaným prekročením fiškálnych cieľov. Naviac, pokiaľ ide o kontrolu rozpočtu, existuje osobitný postup, ktorý by mohol uľahčiť relatívne rýchlu ročnú úpravu v prípade, že by nastal neočakávaný vývoj rozpočtu. Prísna disciplína vo výdavkoch (vrátane riadenia projektov spolufinancovaných EÚ) môže byť zložitá z dôvodu nedostatočných administratívnych kapacít. - Na základe zhodnotenia rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia v rámci programového obdobia ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Hoci program naznačuje relatívne ambicióznu cestu konsolidácie, pravdepodobne neposkytne dostatočné ochranné rozpätie voči porušeniu 3 % HDP pri normálnych makroekonomických fluktuáciách. Stačí to však na to, aby sa podiel dlhu na HDP udržal na veľmi nízkej úrovni. - V roku 2004 sa podiel dlhu odhaduje na 14,2 %, teda dostatočne nízko pod referenčnou úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Slabý nárast podielu dlhu počas programového obdobia, až na 15,0 % HDP v roku 2007, vyplýva hlavne z pretrvávajúcich deficitov, podstatne kompenzovaných rastom nominálneho HDP. - Program podáva krátky prehľad o programe vládnych štrukturálnych reforiem, ktoré sa zameriavajú na opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, konkurencieschopnosti, rozvoja energetického a telekomunikačného sektora, systémov vzdelávania a zdravotníckej starostlivosti, na aktívnu politiku trhu práce, a tiež na podporu inovácie a výskumu. Program tiež načrtáva opatrenia na ďalšie posilňovanie rozpočtového procesu prostredníctvom viacročného rozpočtového rámca a na zvyšovanie transparentnosti a spoľahlivosti limitov nominálnych výdavkov cez mechanizmy systematického hodnotenia. Oprávnene sa dá očakávať, že reformy, z ktorých sa už väčšina uskutočňuje alebo ku ktorým sa pripravujú právne predpisy, zlepšia podmienky pre rast lotyšskej ekonomiky: konkrétne zvyšovaním produktivity a posilňovaním pracovných stimulov, uľahčením tvorby pracovných miest a odrádzaním od daňových únikov, rovnako tiež zlepšovaním fiškálnej disciplíny na úrovni ministerstiev ako aj miestnej štátnej správy. - Zdá sa, že Lotyšsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom súvisiacim so starnutím obyvateľstva. K zníženiu vplyvu starnutia na rozpočet v Lotyšsku prispeje relatívne nízky podiel dlhu, prijaté opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane spustenia kapitalizačného piliera a akumulácie aktív v dôchodkovej schéme. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli zahŕňať vyššie výdavky. Z dlhodobého hľadiska môže vzniknúť riziko pokiaľ ide o udržateľnosť. Relatívne nízka miera zdanenia v Lotyšsku však uľahčuje vyrovnávanie akejkoľvek krízy, ktorá môže nastať pokiaľ ide o udržateľnosť. - Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť (BEPG) verejných financií V súlade s výzvou vyriešiť vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie sa Lotyšsku odporúča znížiť deficit verejných financií spoľahlivým a udržateľným spôsobom v rámci viacročného rámca. Na základe znižujúceho sa deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ktorý program predpokladá, je deficit rozpočtu nižší ako v roku 2004 a cesta konsolidácie predpokladaná v aktualizácii v súlade s odporúčaním uvedeným v BEPG. Toto hodnotenie je však závislé na priaznivom vývoji vonkajšej bilancie a bude preto predmetom ďalšieho monitorovania. Ako uvádza aj stanovisko Rady týkajúce sa programu z minulého mája, hodnotenie príslušnej fiškálnej pozície je tiež závislé od tlaku dopytu v hospodárstve, hoci je ťažké určiť pozíciu krajiny v hospodárskom cykle. Hodnotenie je preto tiež závislé od toho, aby bola makroekonomická politika primeraná pre konsolidáciu spomalenia inflácie pri jej poklese z nedávnych maximálnych hodnôt. *** Na základe tohto hodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska a postupuje ho Rade. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík[5], najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 1. Dňa 8. marca 2005 Rada preskúmala konvergenčný program Lotyšska na obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných „pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Klasifikáciu údajov podľa ESA95 o zložení verejných príjmov a výdavkov je však potrebné zlepšiť. Na základe vyššie uvedeného by malo Lotyšsko dosiahnuť súlad s požiadavkami súboru pravidiel. 2. Makroekonomický scenár obsiahnutý v programe predpokladá rast skutočného HDP približne na úrovni 8,1 % v roku 2004, ktorý zostane silný počas ďalšieho programového obdobia s priemerom 6,6 % ročne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu. Programové plány pre infláciu sa zdajú byť mierne nízke. 3. Program si kladie za cieľ udržať deficit pod referenčnou úrovňou 3 % HDP v každom programovom roku, s postupne klesajúcim deficitom verejných financií, ktorý je odhadovaný od 1,7 % HDP v roku 2004 po 1,4 % HDP v roku 2007. V roku 2005 prudko vzrastá podiel príjmov a výdavkov v súvislosti so vstupom do EÚ. Strednodobé úpravy verejných financií sú preto založené na znížení podielov príjmov a nákladov. Podiel primárnych výdavkov klesá hlavne v dôsledku nižšieho podielu transferov a podpôr zatiaľ čo zároveň umožňuje zvýšenie podielu investícií. Podiel príjmov klesá v dôsledku zníženia daní, hlavne z príjmu, čím sa mierne znižuje daňové zaťaženie. 4. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na druhej strane, predpoklady týkajúce sa daňového zaťaženia ekonomickej aktivity sa zdajú byť pesimistické, za predpokladu, že príjmy môžu byť vyššie ako sa očakáva. Avšak vzhľadom na povinné výdavky v súvislosti s financovaním EÚ je dosiahnutie rozpočtových cieľov závislé na prijatí takýchto finančných prostriedkov medzi príjmy verejných financií. Prísna disciplína vo výdavkoch (vrátane riadenia projektov spolufinancovaných EÚ) môže byť zložitá z dôvodu nedostatočných administratívnych kapacít. 5. Na základe zhodnotenia rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia v rámci programového obdobia ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Taktiež by mala vytvoriť dostatočné ochranné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP pri zachovaní normálnych makroekonomických fluktuácií. Stačí to však na to, aby sa podiel dlhu na HDP udržal na veľmi nízkej úrovni. 6. V roku 2004 sa podiel dlhu odhaduje na 14,2 %, teda dostatočne nízko pod referenčnou úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Slabý nárast podielu dlhu počas programového obdobia, až na 15,0 % HDP v roku 2007, vyplýva hlavne z pretrvávajúcich deficitov, podstatne kompenzovaných rastom nominálneho HDP. 7. Zdá sa, že Lotyšsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúcu populáciu. K zníženiu vplyvu starnutia na rozpočet v Lotyšsku prispeje relatívne nízky podiel dlhu, prijaté opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane spustenia kapitalizačného piliera a akumulácie aktív v dôchodkovej schéme. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli zahŕňať vyššie výdavky. Z dlhodobého hľadiska môže vzniknúť riziko pokiaľ ide o udržateľnosť. Relatívne nízka miera zdanenia v Lotyšsku však uľahčuje vyrovnávanie akejkoľvek krízy, ktorá môže nastať pokiaľ ide o udržateľnosť. 8. Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť (BEPG) verejných financií V súlade s výzvou vyriešiť vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie sa Lotyšsku odporúča znížiť deficit verejných financií spoľahlivým a udržateľným spôsobom v rámci viacročného rámca. Na základe znižujúceho sa deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ktorý program predpokladá, je deficit rozpočtu nižší ako v roku 2004 a cesta konsolidácie predpokladaná v aktualizácii v súlade s odporúčaním uvedeným v BEPG. Toto hodnotenie je však závislé na priaznivom vývoji vonkajšej bilancie a bude preto predmetom ďalšieho monitorovania. Ako uvádza aj stanovisko Rady týkajúce sa programu z minulého mája, hodnotenie príslušnej fiškálnej pozície je tiež závislé od tlaku dopytu v hospodárstve, hoci je ťažké určiť pozíciu krajiny v hospodárskom cykle. Hodnotenie je preto tiež závislé od toho, aby bola makroekonomická politika primeraná pre konsolidáciu spomalenia inflácie pri jej poklese z nedávnych maximálnych hodnôt. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Skutočný HDP (% zmena) | KP dec 2004 | 8.1 | 6.7 | 6.5 | 6.5 | KOM okt 2004 | 7.5 | 6.7 | 6.7 | neuv. | KP máj 2004 | 6.7 | 6.7 | 6.5 | 6.5 | CPI inflácia (%) | KP dec 2004 | 6.2 | 4.3 | 3.0 | 3.0 | KOM okt 2004 | 6.8 | 4.7 | 3.5 | neuv. | KP máj 2004 | 4.5 | 3.7 | 3.0 | 3.0 | Saldo verejných financií (% z HDP) | KP dec 2004 | -1.7 | -1.6 | -1.5 | -1.4 | KOM okt 2004 | -2.0 | -2.8 | -2.9 | neuv. | KP máj 2004 | -2.1 | -2.2 | -2.0 | -2.0 | Primárne saldo (% z HDP) | KP dec 2004 | -0.9 | -0.9 | -0.8 | -0.7 | KOM okt 2004 | -1.2 | -2.0 | -2.0 | neuv. | KP máj 2004 | -1.2 | -1.3 | -1.2 | -1.2 | Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP dec 2004 | 14.2 | 14.5 | 14.8 | 15.0 | KOM okt 2004 | 14.6 | 15.4 | 16.6 | neuv. | kP máj 2004 | 16.2 | 16.8 | 17.3 | 17.7 | POZNÁMKA: Program uvádza len plány CPI inflácie bez HICP inflácie. Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. Zdroje: Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Najnovšie informácie o hotovostných účtoch ústrednej vlády predpokladajú nižší odhad deficitu verejných financií. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.