Bol zriadený Najvyšší správny súd a plánuje sa zriadenie správnych súdov. Očakáva sa, že nový systém správneho súdnictva bude pozostávať z troch správnych súdov, ktorých zriadenie sa navrhuje v návrhu reformy súdnej mapy, a z Najvyššieho správneho súdu, ktorý bol vytvorený nedávnou ústavnou reformou a mal by začať fungovať v auguste 2021. Predseda Najvyššieho správneho súdu bol vymenovaný v máji 2020 a momentálne prebieha výberové konanie na sudcov. Sudcov vyberie súdna rada. V návrhu reformy súdnej mapy (pozri vyššie) sa predpokladá zriadenie samostatnej súdnej sústavy troch prvostupňových súdov. Plánuje sa, že predsedov týchto nových správnych súdov vyberie komisia zložená z piatich členov, ktorých by mal vybrať minister spravodlivosti, pričom dvaja z nich budú vybraní z kandidátov navrhnutých súdnou radou. Pokiaľ ide o výber sudcov správnych súdov, navrhuje sa, aby minister spravodlivosti určil, ktoré pracovné miesta sa obsadia preložením sudcov a ktoré prostredníctvom výberového konania. Pri zriaďovaní týchto súdov a zavádzaní režimu, ktorý sa na ne bude uplatňovať, bude dôležité zohľadňovať európske normy.

Pripravuje sa návrh reformy súdnej mapy. Zo správy Komisie Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ) vyplynuli odporúčania, že by sa malo okrem iného zvážiť posilnenie špecializácie sudcov a zmena súdnej mapy (a najmä zníženie počtu okresných súdov). Ministerstvo spravodlivosti preto zorganizovalo pracovné skupiny (v ktorých boli zastúpení aj sudcovia), ktoré mali pripraviť návrh reformy súdnej mapy. Cieľom reformy je zvýšiť dôveru verejnosti v súdnictvo a zlepšiť jeho efektívnosť a kvalitu. Návrh mapy za zakladá na potrebách, ako je dostatočná veľkosť súdov, aby sa sudcovia mohli na každom súde viac špecializovať, rešpektovanie kultúrnej a regionálnej identity a dostupnosť spravodlivosti. Na základe údajov o pracovnej záťaži súčasných súdov, ako aj o infraštruktúre a dostupnosti súdov sa v reforme navrhovalo zníženie počtu okresných súdov z 54 na 30 a krajských súdov z 8 na 3. Sudcovia, zamestnanci súdov a spisy by sa presunuli zo zaniknutých súdov na zachované nástupnícke súdy. Od septembra do decembra 2020 bol návrh reformy predstavený sudcom a ďalším zainteresovaným stranám; v januári a vo februári 2021 rokovania pokračovali. Ministerstvo spravodlivosti momentálne vyhodnocuje pripomienky predložené v rámci verejnej konzultácie, ktorá prebiehala od polovice decembra 2020 do začiatku marca 2021. Návrh reformy sa stretol s kritikou zo strany viacerých zainteresovaných strán, ktoré okrem iného skonštatovali, že neboli do postupu vypracúvania návrhov dostatočne zaangažované, a vyjadrili znepokojenie nad dostupnosťou súdov. Po vznesení kritiky sa ministerstvo spravodlivosti rozhodlo pokračovať v konzultáciách so sudcami až do septembra 2021. Po týchto konzultáciách sa do verejnej konzultácie opäť predloží prepracovaný návrh reformy súdnej mapy. Keďže súčasťou reformy bude aj preloženie sudcov, v tejto súvislosti je nutné uviesť, že sudcovia, ktorí budú počas reformy preložení bez svojho súhlasu, by mali mať podľa európskych noriem možnosť využiť procesné záruky, aby sa zabezpečilo, že ich nezávislosť nebude ohrozená (pozri vyššie). Komisia CEPEJ preskúmala návrh reformy a dospela k záveru, že použitá metodika je v súlade s jej usmerneniami a jej hodnotiacou správou. Za pozoruhodný považovala prístup založený na dôkazoch, ktorý si zvolili slovenské orgány. Vydala aj ďalšie odporúčania, napríklad zvážiť odklad vykonania reformy.

Došlo k zmene režimu trestnoprávnej zodpovednosti sudcov. V októbri 2020 bola prijatá novela trestného zákona, po ktorej nasledovala zmena ustanovenia ústavy o imunite sudcov. Podľa reforiem nemôžu byť sudcovia stíhaní za vyjadrenie právneho názoru počas svojho rozhodovania okrem prípadov, keď možno takéto rozhodovanie sudcu kvalifikovať ako spáchanie trestného činu. V tejto súvislosti bol do trestného zákona zavedený nový trestný čin „ohýbania práva“. Podľa tohto ustanovenia môžu byť sudcovia stíhaní, ak pri rozhodovaní svojvoľne uplatňujú právo a iného tým poškodia alebo zvýhodnia. Toto ustanovenie sa má používať len v prípadoch zjavne svojvoľných a nesprávnych rozhodnutí. Trestné konania vedie špeciálny prokurátor a Špecializovaný trestný súd. Sudca stíhaný za takýto trestný čin má právo požiadať súdnu radu, aby vyjadrila svoj nesúhlas s pokračovaním trestného stíhania. Ak súdna rada vysloví nesúhlas s trestným stíhaním sudcu, rovná sa to ukončeniu konania. Dočasné pozastavenie výkonu funkcie stíhaného sudcu je možné iba na základe rozhodnutia disciplinárneho súdu. Hoci európske normy stanovujú, že vo výnimočných prípadoch úmyselného pochybenia alebo hrubej nedbanlivosti musia sudcovia prevziať zodpovednosť za svoje rozhodovanie, každý režim, ktorým sa riadi zodpovednosť sudcov, musí poskytovať jasné a presné záruky potrebné na zabránenie akémukoľvek riziku jeho použitia ako nástroja na vyvíjanie nátlaku na súdnu činnosť alebo ako systému politickej kontroly nad obsahom súdnych rozhodnutí. Pri uplatňovaní týchto nových ustanovení v praxi je dôležité tieto záruky riadne dodržiavať v súlade s európskymi normami. Niektoré zainteresované strany vyjadrili znepokojenie nad ústavnou zmenou týkajúcou sa imunity sudcov a tvrdia, že jej široké a nejasné znenie by mohlo predstavovať riziko zneužitia.

Zaviedol sa vek odchodu sudcov do dôchodku, aby mali viac istoty. Na základe novely ústavy sudcovia odchádzajú do dôchodku po dosiahnutí veku 67 rokov. Keďže reformou sa zrušila diskrečná právomoc súdnej rady navrhnúť odchod sudcu staršieho ako 65 rokov do dôchodku, zmena priniesla sudcom väčšiu právnu istotu a stabilitu.

Hoci niektoré prvky reformy týkajúcej sa Súdnej rady SR boli vítané, režim odvolania jej členov vzbudil obavy. Ústavná reforma zaviedla zmeny do spôsobu vymenúvania členov Súdnej rady SR, rozšírila jej právomoci a zmenila ustanovenie o odvolávaní jej členov. Reformou sa zaviedlo pravidlo, podľa ktorého majú byť sudcovia – členovia súdnej rady volení vo viacerých volebných obvodoch. Cieľom tejto zmeny je podľa vlády zvýšiť legitimitu súdnej rady zabezpečením rozmanitejšieho zastúpenia sudcov. Tento cieľ je v súlade s odporúčaniami Rady Európy. Reformou sa rozširujú aj právomoci súdnej rady. Okrem toho sa v reforme výslovne stanovuje, že členov súdnej rady vrátane jej predsedu a podpredsedu môže kedykoľvek odvolať orgán, ktorý ich vymenoval. Podľa dôvodovej správy to znamená, že takýto návrh na odvolanie sa nemusí zakladať na žiadnych zákonom stanovených kritériách, a môže byť namiesto toho motivovaný nedostatkom dôvery. Zainteresované strany vyjadrili obavy, že tento aspekt reformy môže mať nepriaznivý vplyv na nezávislosť súdnej rady. Ich obavy sa zohľadnili aj v stanovisku predsedníctva Poradnej rady európskych sudcov (CCJE) z 9. decembra 2020.Odvolaný člen môže napadnúť rozhodnutie o odvolaní na Ústavnom súde SR podaním ústavnej sťažnosti. Je dôležité, aby sa pre Súdnu radu SR vytvorili dostatočné záruky, pokiaľ ide o jej nezávislosť vo vzťahu k zákonodarnej a výkonnej moci, a teda aj spôsob, akým môžu byť odvolaní jej členovia.

Bola prijatá komplexná reforma súdnictva, ktorá zahŕňa novely ústavy a vykonávacích právnych predpisov. Nadväzuje to na vyhlásenie vlády o presadení reformy v záujme obnovenia dôvery verejnosti v právny štát, ako sa vysvetľuje v Správe o právnom štáte 2020. V decembri 2020 boli schválené novely ústavy a vykonávacích právnych predpisov, vďaka ktorým sa zriadil najmä Najvyšší správny súd, zaviedli sa zmeny do výberu a vymenúvania sudcov Ústavného súdu a zmenilo sa niekoľko ustanovení týkajúcich sa súdnej rady. Zainteresované strany skonštatovali, že reforma odráža snahu o zlepšenie justičného systému a posilnenie jeho nezávislosti, hoci niektoré časti reformy sa stretli s odmietaním (pozri ďalej).

Ústava Slovenskej republiky, ako aj jej sekundárna legislatíva poskytujú právny rámec pre ochranu slobody prejavu, právo na prístup k verejným informáciám, pluralitu médií a práva tlače. Prerokúva sa návrh zákona, ktorým by sa mal zaviesť rámec na zabezpečenie transparentnosti vlastníctva médií. Jeho schválenie je naplánované na september 2021. Vláda mala v pláne navrhnúť legislatívu, vďaka ktorej by sa zabezpečilo priaznivejšie prostredie pre novinárov, no tieto plány boli odložené na neskôr. Šírenie štátnej reklamy zostáva aj naďalej neregulované. Viacero osôb zapojených do vraždy investigatívneho novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej spáchanej v roku 2018 bolo odsúdených. Najvyšší súd zrušil rozsudok, ktorým bol údajný objednávateľ vraždy oslobodený spod obžaloby, a vrátil vec Špecializovanému trestnému súdu. Jeden rozsudok o vine potvrdil. Nezaviedla sa žiadna schéma na podporu spravodajských médií, ktorou by sa zmiernil vplyv, ktorý na ne mala pandémia COVID-19.

Slovensko vynakladá oveľa viac úsilia na potláčanie korupcie, čo sa ukazuje na vyšetrovaní a stíhaní viacerých prípadov korupcie na vysokých miestach. Zároveň boli vybraní a vymenovaní vedúci úradníci, napríklad predsedníčka nového Úradu na ochranu oznamovateľov, ktorá nastúpi do svojej funkcie 1. septembra 2021. Kapacity na odhaľovanie a vyšetrovanie trestných činov korupcie by sa dali ešte viac posilniť investovaním do špecializácie, osobitných analytických odborných znalostí a školení o etickej integrite pre Národnú kriminálnu agentúru. Pokiaľ ide o predchádzanie korupcii, pokrok sa dosahuje len pomaly. Viacero doterajších pokusov o reguláciu lobizmu zlyhalo. Na druhej strane návrhy legislatívy upravujúcej lobizmus, jav otáčavých dverí, majetkové priznania, konflikty záujmov poslancov parlamentu a verejné obstarávanie sa už plánujú alebo sú v počiatočnej fáze.

Aj naďalej sa vyvíjalo veľké úsilie na zlepšovanie nezávislosti, integrity, kvality a efektívnosti slovenského justičného systému, o čom sa zmieňovala už aj Správa o právnom štáte 2020. Parlament schválil v decembri 2020 rozsiahlu reformu súdnictva a súvisiace novely ústavy a vykonávacích právnych predpisov, najmä pokiaľ ide o Ústavný súd a Súdnu radu SR. Slovenské orgány vynaložili takisto oveľa viac úsilia na riešenie problému korupcie v súdnictve. Prebieha príprava reformy súdnej mapy, do ktorej je zapojená aj Rada Európy. V tejto súvislosti vzniesli zainteresované strany mnoho pripomienok. Bol zriadený Najvyšší správny súd. Voľby nového generálneho prokurátora a špeciálneho prokurátora sa uskutočnili podľa nového transparentného postupu. Spomínané reformy odrážajú snahu o zlepšenie justičného systému a pri ich vykonávaní je dôležité prihliadať na príslušné európske normy, aby sa zabezpečila nezávislosť súdnictva. Je to dôležité o to viac, že úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva sa medzi podnikmi síce zlepšila, ale medzi širokou verejnosťou zostáva veľmi nízka.

Financie politických strán sú transparentné, no dohľad by sa mohol posilniť. Hlavným zákonom upravujúcim financovanie politických strán na Slovensku je zákon o politických stranách a politických hnutiach . Dary politickým stranám sú ohraničené na 5 000 EUR v hotovosti za kalendárny rok, pričom počas predvolebných období takýto limit neexistuje. Dary od zahraničných subjektov a anonymných darcov sú zakázané. V prípade nesplnenia povinnosti môže Štátna komisia pre voľby a kontrolu financovania politických strán uložiť pokutu vo výške dvojnásobku príjmu z daru alebo bezodplatného plnenia. Strany sú povinné predkladať štátnej komisii výročné správy o svojich finančných prostriedkoch. Finančné správy sa zverejňujú. Správy kontroluje Národná rada Slovenskej republiky a musia sa v nich uvádzať finančné informácie týkajúce sa predvolebných kampaní a totožnosti darcov . Ľudské kapacity orgánov dohľadu sú obmedzené a politické nominácie do týchto orgánov znepokojivé . Zákon prijatý v priebehu dvoch dní, ktorým sa sprísnili pravidlá financovania kampane pred voľbami v roku 2020 tak, že sa obmedzili dary , mal vplyv najmä na novozaložené strany, a preto medzi novými stranami, občianskou spoločnosťou a médiami vyvolal obavy, či bude súťaž medzi stranami spravodlivá.

Počas sledovaného obdobia sa na Slovensku výrazne zintenzívnil boj proti korupcii na vysokých miestach. Schopnosť vyšetrovať a stíhať korupciu na vysokých miestach sa po masových verejných demonštráciách proti vnímanej beztrestnosti korupcie na vysokých miestach po odhaleniach v spojitosti s vraždou novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej v roku 2018 výrazne zlepšila. Od októbra 2020 bolo niekoľko bývalých vysokopostavených predstaviteľov z radov polície, prokuratúry a súdnictva, ako aj zo súkromného sektora obvinených z korupcie a trestných činov súvisiacich s korupciou . Národná kriminálna agentúra začala v roku 2020 viesť konania v 158 prípadoch korupcie . Počet osôb odsúdených za trestné činy korupcie sa od roku 2019 (62 odsudzujúcich rozsudkov) do roku 2020 viac ako zdvojnásobil (128 odsudzujúcich rozsudkov) . Naposledy v máji 2021 Národná kriminálna agentúra zadržala aj viacerých vysokopostavených úradníkov z pozemkového fondu , ktorí boli údajne zapojení do korupčných systémov v rokoch 2016 až 2020 . V tejto súvislosti Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) už v roku 2020 po troch administratívnych vyšetrovaniach poľnohospodárskych platieb, ktoré odhalili nedostatky v Slovenskom pozemkovom fonde, vyjadril obavy o transparentnosť, rovnaké zaobchádzanie so žiadateľmi o prenájom a právnu istotu vo vnútorných postupoch . Spolupráca medzi Národnou kriminálnou agentúrou, Národným bezpečnostným úradom, Najvyšším kontrolným úradom a Finančnou spravodajskou jednotkou by sa však ešte mohla zlepšiť a prehĺbiť v záujme lepšieho odhaľovania a dokumentovania korupcie . Problémom zostáva aj účinné vynucovanie práva pri podplácaní zahraničných verejných činiteľov .

Zavádzajú sa opatrenia zamerané na zvyšovanie zdrojov Úradu špeciálnej prokuratúry v záujme posilnenia jeho kapacít. Vláda schválila 10. februára 2021 návrh na zvýšenie zdrojov a počtu špecializovaných zamestnancov na Úrade špeciálnej prokuratúry . Celkový počet prokurátorov sa v roku 2021 zvýšil z 35 na 38. V snahe riešiť obavy týkajúce sa obmedzených zdrojov a kapacít na stíhanie korupcie na vysokých miestach sa na Úrade špeciálnej prokuratúry počet zamestnancov oddelenia, ktoré sa osobitne zaoberá korupciou a trestnými činmi súvisiacimi s korupciou, zdvojnásobil z piatich na teraz už desať prokurátorov . Reorganizácia sa uskutočnila v priebehu roka 2021 . Dospelo sa aj k dohode o výraznom zvýšení rozpočtových zdrojov pre Úrad špeciálnej prokuratúry . Pokiaľ ide o úroveň dôvery v políciu, ako aj jej špecializáciu a digitalizáciu, sú tu ešte stále obavy, čo má negatívny vplyv na spoluprácu prokuratúry s políciou aj na odhaľovanie korupcie a trestných činov súvisiacich s korupciou . Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, k účinnejšiemu finančnému vyšetrovaniu by prispelo najmä posilnenie forenzných a analytických kapacít Národnej kriminálnej agentúry. Plánuje sa komplexná reforma polície s cieľom zmodernizovať políciu v tomto smere do júna 2022 .

Právomoci na predchádzanie korupcii, jej odhaľovanie a stíhanie sú na Slovensku rozdelené medzi viaceré orgány. Ústredným orgánom pre koordináciu predchádzania korupcii je Úrad vlády SR, ktorý priamo podlieha predsedovi vlády. Za odhaľovanie a vyšetrovanie korupčných trestných činov je zodpovedná Národná kriminálna agentúra Prezídia Policajného zboru s výnimkou trestných činov korupcie spáchaných príslušníkmi samotnej polície a určitými orgánmi presadzovania práva, ktoré patria do pôsobnosti Úradu inšpekčnej služby. Úrad špeciálnej prokuratúry má výlučnú právomoc vyšetrovať trestné činy patriace do vecnej príslušnosti Špecializovaného trestného súdu vrátane trestných činov korupcie.

Efektívnosť konaní v správnych veciach sa ďalej zhoršovala. Trend rastúcej dĺžky konaní v správnych veciach v roku 2019 pokračoval a dosiahol 518 dní v porovnaní s 157 dňami v roku 2018, čo je z hľadiska EÚ porovnateľne zdĺhavé. Zároveň naďalej klesal aj podiel vyriešených vecí, a to na 81,4 % v roku 2019 (v porovnaní s 96,1 % v roku 2018). To naznačuje, že systém nedokáže efektívne riešiť pracovné zaťaženie v správnych veciach. Pokiaľ ide o občianske a obchodné veci, odhadovaná dĺžka konaní v sporových občianskych a obchodných veciach sa v roku 2019 v porovnaní s rokom 2018 predĺžila na 170 dní (v porovnaní so 157 dňami v roku 2018). Rada Európy preskúmala niekoľko skupín vecí, ktoré sa týkali neprimeranej dĺžky občianskych súdnych konaní.

Úsilie o pokrok v digitalizácii prináša výsledky, ale v praxi sa objavujú trhliny. Aktívne snahy o napredovanie v digitalizácii justičného systému, ktoré boli vyvíjané za posledné roky, začali prinášať výsledky. Slovensko je dobre vybavené z hľadiska procesných pravidiel umožňujúcich používanie digitálnych technológií na súdoch a má k dispozícii širokú škálu nástrojov a infraštruktúru, ktoré umožňujú diaľkovú komunikáciu a bezpečný vzdialený prístup na pracovisko, bezpečnú elektronickú komunikáciu medzi súdmi a advokátmi a inštitúciami alebo možnosti pre používateľov začať konania v občianskych, obchodných a správnych veciach a sledovať ich. Nedostatky sa však objavujú, najmä pokiaľ ide o prokuratúru a digitálne riešenia pre súdne konania v trestných veciach. Ukazuje sa, že hoci sú nástroje a infraštruktúry zavedené, ich používanie v praxi môže byť sťažené napríklad aj prekážkami, ako je nízka používateľská ústretovosť, vzájomná nekompatibilita rôznych používaných informačných systémov alebo nedostatok zručností používateľov. Pandémia COVID-19 celkovo prispela k dynamike procesu digitalizácie, no súčasne odhalila aj niektoré z týchto praktických nedostatkov. V súčasnosti prebieha niekoľko projektov zameraných na riešenie potrieb justičného systému pod vedením novej sekcie vývoja informačných systémov justície na ministerstve spravodlivosti vrátane vývoja nového systému správy vecí a nového obchodného registra, ktoré boli zahrnuté aj do slovenského plánu obnovy a odolnosti.

Parlament novelizoval legislatívu týkajúcu sa núdzového stavu, aby ho bolo možné predĺžiť aj po uplynutí 90 dní. Počas núdzového stavu parlament pokračoval vo svojej činnosti bez závažných narušení. Vláda môže počas núdzového stavu prijímať nariadenia, ktoré obmedzujú určité práva a slobody, ako je napríklad sloboda pohybu. Núdzový stav môže vláda vyhlásiť najviac na 90 dní za podmienok stanovených v ústavnom zákone. Po núdzovom stave, ktorý platil od 16. marca 2020 do 13. júna 2020, vyhlásila vláda od 1. októbra 2020 nový núdzový stav. Parlament v decembri 2020 novelizoval príslušnú legislatívu, aby umožnil vláde opakovane predlžovať núdzový stav o 40 dní s tým, že toto predĺženie musí následne schváliť parlament. Núdzový stav sa skončil 15. mája 2021. Ústavný súd má právomoc preskúmať ústavnosť vyhlásenia a predĺženia núdzového stavu. Zainteresované strany však poukazovali na to, že lehoty na takéto preskúmanie sú krátke. Na Ústavný súd bola podaná žiadosť o posúdenie ústavnosti vyhlásenia núdzového stavu a jedného z jeho predĺžení. Ústavný súd v oboch prípadoch potvrdil súlad s príslušnou legislatívou. Ústavný súd preskúmal okrem toho aj viaceré opatrenia prijaté v súvislosti s pandémiou a objasnil otázky týkajúce sa právomoci všeobecných súdov rozhodovať o takýchto opatreniach. Po následných legislatívnych zmenách však vznikli obavy, že právo na súdne preskúmanie určitých opatrení nemusí byť dostatočne zaručené.

Plány zlepšiť zákonodarný proces a posilniť transparentnosť, efektívnosť a zodpovednosť verejnej správy oznámené v roku 2020 sa zatiaľ nezrealizovali. Nová vláda, ktorá začala pracovať apríla 2021, zahrnula do svojho programového vyhlásenia záväzky predchádzajúcej vlády, že zlepší proces tvorby a schvaľovania právnych predpisov, posilní transparentnosť, efektívnosť a zodpovednosť verejnej správy, rozšíri prístup k informáciám a rozšíri uplatňovanie otvoreného vládnutia. Prevzala aj záväzok posilniť právomoci Najvyššieho kontrolného úradu. Návrhy v tomto smere ešte neboli predložené a nezačali sa ani konzultácie so zainteresovanými stranami. Novelu zákona o slobodnom prístupe k informáciám vláda zatiaľ iba pripravuje.

Vynorili sa obavy v súvislosti s inkluzívnosťou procesu tvorby práva. Nedávna ústavná reforma (pozri oddiel I) bola oznámená v programovom vyhlásení vlády z apríla 2020 a po jej predložení viacerým zainteresovaným stranám a písomnej verejnej konzultácii v júli 2020 bola začiatkom októbra 2020 predložená parlamentu a schválená v decembri 2020. Zainteresované strany vyjadrili znepokojenie nad tým, že nedošlo k rozsiahlej a informovanej diskusii o hlavných prvkoch reformy a že sa vzhľadom na rozsah a význam reformy nedostatočne konzultovalo s Benátskou komisiou. Zainteresované strany zdôraznili, že je dôležité, aby novely ústavy nasledovali až po otvorenej a včasnej verejnej diskusii, do ktorej sú zapojené zainteresované strany a občianska spoločnosť v súlade s európskymi normami. Zainteresované strany vyjadrili obavy aj v súvislosti s ich nedostatočným zapojením do iných legislatívnych procesov a v súvislosti s využívaním zrýchlených postupov v parlamente aj v prípade právnych predpisov, ktoré nesúviseli výlučne s pandémiou.

GRECO (2021), Slovakia: GRECO regrets slow progress in preventing corruption of parliamentarians, judges and prosecutors (Slovensko: Skupina GRECO vyjadruje poľutovanie nad pomalým pokrokom pri predchádzaní korupcii poslancov, sudcov a prokurátorov) ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/slovakia-greco-regrets-slow-progress-in-preventing-corruption-of-parliamentarians-judges-and-prosecutors ).

Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 31. augusta 2018, Balogh and others, 35142/15, stav vykonania ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-51541 ).

Ministerstvo zdravotníctva SR, Rezortný protikorupčný program ( https://www.health.gov.sk/Zdroje?/dokumenty/mzsr/rezortny-protikorupcny-program.rtf ).

OECD (2012), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, 3. fáza: Slovenská republika).

OECD (2014), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Follow-Up to the Phase 3 Report and Recommendation: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, Opatrenia prijaté v nadväznosti na 3. fázu a jej odporúčania: Slovenská republika).

OECD (2017), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 1bis Report: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, Správa o fáze 1a).

Poradná rada európskych sudcov (2007), Stanovisko č. 10.

Poradná rada európskych sudcov (2016), Stanovisko č. 19.

Predsedníctvo Poradnej rady európskych sudcov (2020), Stanovisko z 9. decembra 2020, CCJE-BU(2020)3.

Rada Európy (2020): Odporúčanie Rady z 20. mája 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020, COM(2020) 525 final.

Rada Európy, Benátska komisia (2013), Opinion on the Draft Amendments to the Organic Law on Courts of General Jurisdiction of Georgia, CDL-AD(2013)007-e [Stanovisko k návrhu zmien organického zákona o všeobecných súdoch Gruzínska, CDL-AD(2013)007-e].

Rada Európy: Benátska komisia (2005), Second interim opinion on constitutional reforms in the Republic of Armenia, CDL-AD(2005)016 [Druhé predbežné stanovisko k ústavným reformám v Arménskej republike, CDL-AD(2005)016].

Rada Európy: Benátska komisia (2010), Report on Constitutional Amendment, CDL-AD(2010)001 [Správa o novele ústavy, CDL-AD(2010)001].

Rada Európy: Výbor ministrov (2010), Odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Slovenská advokátska komora (2021), Príspevok k Správe o právnom štáte 2021.

Slovenská advokátska komora (2021), tlačová správa z 23. marca 2021, Predseda SAK navštívil nového generálneho riaditeľa Zboru väzenskej a justičnej stráže, ( https://www.sak.sk/web/sk/cms/news/form/list/form/row/596497/_event ).

Slovenské národné stredisko pre ľudské práva (2019), Správa o dodržiavaní ľudských práv ( http://www.snslp.sk/wp-content/uploads/Sprava-o-LP-v-SR-za-rok-2020-.pdf ).

Slovenskí právnici, Otvorená výzva a príspevok k Správe o právnom štáte 2021, ( https://pravnystat.eu ).

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 18. mája 2021, Spojené rumunské veci, C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 a C-397/19.

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 20. apríla 2021, Repubblika, C-896/19.

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 25. júla 2018, LM, C‑216/18 PPU.

Transparency International (2020), Exporting corruption (Správa o vývoze korupcie).