S výnimkou dočasného poklesu ceny v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na začiatku roka 2020 zostal signál o cene uhlíka v období od januára 2019 do júna 2020 stabilný v priemere na úrovni približne 24 EUR. Celkové výnosy z aukcií v rámci systému EU ETS od roku 2012 do 30. júna 2020 presiahli 57 miliárd EUR.

EÚ už prekročila svoj cieľ podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ktorým bolo znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Celkové emisie skleníkových plynov 27 členských štátov EÚ sú na najnižšej úrovni od roku 1990. Emisie sa výrazne znížili, najmä vďaka zníženiu emisií z dodávok energie. Odráža sa to vo výraznom poklese emisií z činností, na ktoré sa vzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), zatiaľ čo emisie z činností, ktoré tento systém nepokrýva, vo všeobecnosti už niekoľko rokov stagnujú.

EÚ si stanovila cieľ stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Komisia preto navrhla európsky právny predpis v oblasti klímy s cieľom zakotviť túto ambíciu do právnych predpisov a poskytnúť prostriedky na zabezpečenie toho, že EÚ nezíde z cesty k dosiahnutiu tohto cieľa.

Komisia preto navrhla stanoviť ambicióznejšie ciele Európy v oblasti klímy do roku 2030, a to znížením emisií skleníkových plynov aspoň o 55 %. Táto zvýšená cieľová hodnota na rok 2030 je ambiciózny, ale dosiahnuteľný cieľ, ktorý je predovšetkým prospešný pre Európu. Bude si vyžadovať zmeny našich právnych predpisov. Na tento účel má Komisia v úmysle predložiť návrhy na revíziu kľúčových právnych predpisov v oblasti klímy a energetiky v polovici roku 2021. Zároveň musia členské štáty v plnej miere splniť svoje národné plány a aktualizovať ich v roku 2023 vzhľadom na ambicióznejšie ciele EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2030.

Dosiahnutý pokrok vyzdvihuje odhodlanie EÚ zohrávať vedúcu úlohu na medzinárodnej scéne v boji proti zmene klímy a zhoršovaniu stavu životného prostredia a pri urýchlení prechodu na čistú energiu. Ide o nepretržitý proces. EÚ už síce dosiahla významný pokrok pri oddelení hospodárskeho rastu od emisií skleníkových plynov, v Únii však treba prijať viac opatrení na to, aby sa Európa stala do roku 2050 klimaticky neutrálnou, a zároveň využiť príležitosti spojené s prechodom na čistú energiu a v medzinárodnom meradle.

Súčasná Komisia počas prvých 10 mesiacov svojho mandátu navrhla európsky právny predpis v oblasti klímy, ktorým sa do právnych predpisov zakotví cieľ klimatickej neutrality EÚ do roku 2050, zabezpečí predvídateľnosť a nezvratnosť prechodu ku klimatickej neutralite. Z Európskej zelenej dohody sa tak stal investičný a reformný plán pre Európu s dvojakým prínosom, keďže reformy a investície potrebné na ekologickú transformáciu môžu podporiť aj obnovu. V rámci procesu nasmerovania európskeho politického a regulačného rámca k obnovenej ambícii EÚ Komisia najprv predložila nové stratégie, ktoré majú umožniť lepšiu prípravu na budúce výzvy, napríklad integráciou energetického systému a intenzívnejším používaním vodíka.

Energia z obnoviteľných zdrojov

V oblasti obnoviteľných zdrojov energie je EÚ vo všeobecnosti na dobrej ceste k dosiahnutiu cieľov do roku 2020, ale v niektorých členských štátoch je stále potrebný väčší pokrok. Podiel obnoviteľných zdrojov energie na hrubej konečnej energetickej spotrebe sa v roku 2018 v EÚ zvýšil na 18 %. V roku 2018 dvanásť členských štátov prekročilo svoje záväzné národné ciele na rok 2020, päť členských štátov však zaostalo za orientačnými trajektóriami na dosiahnutie cieľov na roky 2017 – 2018. Graf 1. Skutočné podiely energie z obnoviteľných zdrojov v rokoch 2017 a 2018 v porovnaní s orientačnými trajektóriami stanovenými v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie a v národných akčných plánoch pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie.

V správe o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov sa predpokladá, že v EÚ dosiahne jej podiel 22,8 % až 23,1 % na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2020. Investície do energie z obnoviteľných zdrojov sú v čoraz väčšej miere motivované trhovými rozhodnutiami. Členské štáty čoraz viac poskytujú podporu pre energiu z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom verejných súťaží a zabezpečujú, aby sa zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov začlenili do trhu s elektrinou, ako sa vyžaduje v pravidlách štátnej pomoci a vnútorného trhu s energiou. Hoci väčšina členských štátov svoje ciele splní, v prípade troch členských štátov existuje vážne a v prípade dvoch členských štátov mierne riziko, že svoje ciele nesplnia. V tejto analýze sa zohľadňuje pravdepodobný vplyv pandémie COVID-19 na vyššie podiely obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe v dôsledku nižšej spotreby.

Členské štáty sa vyzývajú, aby v záujme dosiahnutia svojich záväzných národných cieľov do roku 2020 preskúmali všetky možnosti využívania mechanizmov spolupráce vrátane štatistických prenosov. Komisia je pripravená podporiť tento proces a dialóg s cieľom uzavrieť štatistické dohody medzi členskými štátmi, a to aj prostredníctvom pripravovanej platformy EÚ pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov.

Po roku 2020 by sa všetko úsilie malo zamerať na plnenie národných príspevkov k dosiahnutiu cieľa do roku 2030. V rámci nášho úsilia o obnovu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 to znamená využívať ročnú stratégiu udržateľného rastu na rok 2021 a jej hlavnú európsku iniciatívu „Naštartujme“ (power up) na prednostné používanie nadčasových a čistých technológií a urýchlenie vývoja a používania obnoviteľných zdrojov energie. Zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov prináša mnoho výhod: zníženie emisií, zvýšenie energetickej nezávislosti, vytváranie pracovných miest a rastu a zníženie znečistenia životného prostredia spolu so zachovaním vedúceho postavenia EÚ v tomto odvetví v celosvetovom meradle. V snahe pomôcť pri dosahovaní národných príspevkov umožňuje nedávno dohodnutý mechanizmus financovania EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov členským štátom investovať do projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie výmenou za štatistický príspevok zúčastnenému členskému štátu. Zrýchlené zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie sa bude opierať o revíziu relevantných usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci, najmä usmernení o štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky s cieľom zohľadniť ciele zelenej dohody.

2.2.Energetická efektívnosť

Členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie o väčšiu energetickú efektívnosť. V rámci energetickej únie sa uznala kľúčová úloha energetickej efektívnosti pri dosahovaní všetkých cieľov v oblasti klímy a energetiky a v právnych predpisoch sa zakotvila zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. V roku 2018 klesla konečná energetická spotreba v EÚ o 5,9 % v porovnaní s rokom 2005 na 1 124 miliónov ton ropného ekvivalentu (Mtoe). To je o 3,5 % viac ako cieľ konečnej energetickej spotreby na rok 2020 – 1 086 Mtoe a zvýšenie o 0,2 % v porovnaní s rokom 2017. Primárna energetická spotreba v EÚ klesla o 9,8 % na 1552 Mtoe, z hodnoty 1 721 Mtoe v roku 2005. To je o 4,6 % viac ako cieľ na rok 2020 (1 483 Mtoe). Po troch rokoch rastu bol v roku 2018 zaznamenaný medziročný pokles o 0,6 % . Rast hospodárskej činnosti v roku 2018 naďalej zvyšoval spotrebu energie do tej miery, že nové politiky a opatrenia, ktoré členské štáty zaviedli, nestačili na zníženie spotreby energie tak, aby sa vrátila na úroveň potrebnú na dosiahnutie cieľa do roku 2020. Priame pracovné miesta v oblasti energetickej efektívnosti stabilne rástli z 244 000 v roku 2000 na 964 000 v roku 2017 a ich rast, ktorý predstavoval v priemere 17,4 % ročne, prekonal zvyšok hospodárstva, ktorého priemerný ročný rast v tom čase bol 0,5 %.

Čiastočné údaje za rok 2020 naznačujú, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 mala významný vplyv na dopyt po energii. Aj keby to pomohlo splniť ciele energetickej efektívnosti do roku 2020, nedošlo by k štrukturálnemu zníženiu spotreby energie. Očakáva sa, že po oživení hospodárstva sa opäť zvýši.

Preto je mimoriadne dôležité dlhodobo vyvíjať dodatočné úsilie na dosiahnutie cieľov v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030, a to aj v kontexte ročnej stratégie udržateľného rastu na rok 2021 a jej hlavnej európskej iniciatívy „Renovujme“. Cieľom tejto iniciatívy je zlepšiť energetickú efektívnosť a efektívnosť využívania zdrojov vo verejných a súkromných budovách a podporiť digitálny rozvoj prostredníctvom inteligentného bývania a inteligentného merania, čo pomôže obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Komisia vyvíja ďalšie usmernenia a zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti vkladá do všetkých relevantných politických návrhov, ako je stratégia EÚ pre integráciu energetického systému, iniciatíva „vlna obnovy“ a nadchádzajúca revízia transeurópskych energetických sietí. Členské štáty musia takisto zohľadniť opatrenia energetickej efektívnosti pri plánovaní a v politických a investičných rozhodnutiach naprieč celým hospodárstvom.

Graf 2. Energetická efektívnosť – pokrok pri plnení cieľov na rok 2020 (v Mtoe)

2.3.Energetická bezpečnosť

Napriek tomu, že potreba energie bola vplyvom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vystavená značnému tlaku vzhľadom na výrazný odklon od bežných vzorcov spotreby v tomto období, ukázalo sa, že členské štáty boli dôkladne pripravené a zabezpečujú kontinuitu nevyhnutných operácií. Pri zvládaní dôsledkov krízy v odvetví energetiky plnil zásadnú úlohu legislatívny rámec energetickej únie v oblasti energetickej bezpečnosti, najmä nariadenie o pripravenosti na riziká v sektore elektrickej energie a nariadenie o bezpečnosti dodávok plynu.

Uprostred pandémie COVID-19 v júni 2020 uverejnila Komisia osvedčené postupy a ponaučenia pre odvetvie energetiky. Kľúčovú úlohu pri uľahčovaní cezhraničnej koordinácie zohrávali expertné skupiny vytvorené na základe právnych predpisov EÚ spolu s rozsiahlou spoluprácou a výmenou informácií medzi členskými štátmi, prevádzkovateľmi sústav a relevantnými subjektmi v odvetví energetiky. V nadväznosti na to Komisia vyhodnocuje potenciálne zraniteľné miesta a možnosti, ako zlepšiť odolnosť kritických dodávateľských reťazcov pre energetické technológie.

Stratégia EÚ pre bezpečnostnú úniu obsahuje návrh na posilnenie odolnosti a kybernetickej bezpečnosti kritickej energetickej infraštruktúry, ktorej význam sa ukázal najmä počas pandémie. Komisia takisto začala pracovať na sieťovom predpise s cieľom zaistiť kybernetickú bezpečnosť cezhraničných tokov elektrickej energie.

V odvetví elektrickej energie sa vykonávaním nariadenia o pripravenosti na riziká zaisťuje, aby členské štáty mali nástroje na vzájomnú spoluprácu v snahe predchádzať krízam dodávok elektriny, pripraviť sa na ne a zmierňovať ich. Okrem toho dve nové metodiky umožňujú Európskej sieti prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) po prvýkrát identifikovať najrelevantnejšie regionálne scenáre krízy dodávok elektriny a na základe nového metodologického prístupu (letný výhľad 2020) vykonať prvé sezónne posúdenie primeranosti za minulé leto. Z toho sa bude vychádzať pri príprave vnútroštátnych scenárov a plánov pripravenosti členských štátov na riziká. Komisia prijala aj odporúčanie o spravodlivej náhrade pre členské štáty, keď si navzájom poskytujú pomoc pri predchádzaní krízam a ich riadení.

Infraštruktúra je kľúčom k riadnemu a efektívnemu fungovaniu trhu. EÚ preto stanovila ciele v oblasti kapacity elektrických prepojovacích vedení. Cieľ 10 % prepojenia na rok 2020 zatiaľ nesplnilo osem členských štátov. Projekty spoločného záujmu môžu takisto podporiť úsilie členských štátov v oblasti dekarbonizácie a položiť základy pre vedúce trhy s vodíkom v Európe. Môže ísť o podporu z Nástroja na prepájanie Európy a opatrenia hlavnej iniciatívy Naštartujme v rámci Nástroja na podporu obnovy a odolnosti s cieľom integrovať čisté technológie a obnoviteľné zdroje energie prostredníctvom zmodernizovaných sietí a zlepšenej prepojenosti.

Takisto sa vynakladá úsilie na zabezpečenie plného využitia existujúcich prepojovacích vedení a funkčných digitálnych platforiem. Vykonávanie ustanovení súvisiacich s koncepciou vnútorného trhu s elektrinou, a najmä zavedenie prepojenia trhov znamenalo výrazné zvýšenie efektívnosti pri obchodovaní s elektrinou v Európe, .

Pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok plynu, členské štáty vypracovali preventívne akčné a núdzové plány, . Obsahujú opatrenia na zmiernenie vplyvu prerušenia dodávok plynu a rizík zistených na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.

Komisia naďalej pomáha členským štátom pri uplatňovaní zásady solidarity, aby boli zaistené neprerušené dodávky plynu pre najzraniteľnejších spotrebiteľov aj počas vážnej plynovej krízy.