SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 15.12.2005 
KOM(2005) 648 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE 
ktorým vyzýva Radu, aby umožnila uplat ňovanie článku 251 Zmluvy o založení 
Európskeho spolo čenstva na opatrenia prijímané pod ľa článku 65 zmluvy vo veciach 
vyživovacej povinnosti 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE 
ktorým vyzýva Radu, aby umožnila uplat ňovanie článku 251 Zmluvy o založení 
Európskeho spolo čenstva na opatrenia prijímané pod ľa článku 65 zmluvy vo veciach 
vyživovacej povinnosti 
1. L EGISLATÍVNY A INŠTITUCIONÁLNY KONTEXT  
1.1. Právne predpisy Spolo čenstva uplatnite ľné na vyživovaciu povinnos ť 
Vyživovacia povinnos ť je neoddelite ľnou súčasťou rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) 
č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoc i, uznávaní a výkone rozsudkov v ob čianskych a 
obchodných veciach ( ďalej len „nariadenie Brusel I“)1. Toto nariadenie ur čuje predovšetkým 
normy súdnej právomoci, medzi nimi osobitné pravidlo týkajúce sa vyživovacej povinnosti v 
článku 5 ods. 2. Ďalej obsahuje normy uznávania a výkonu rozsudkov, ktoré okrem iného 
zahŕňajú rozsudky prijaté v členských štátoch vo veci vyž ivovacej povinnosti. Je inak 
potrebné uvies ť, že článok 57 ods. 2 nariadenia Br usel I výslovne uvádza „ dohody o 
vyživovacej povinnosti dojednané pred správnymi orgánmi alebo nimi overené“ , ktoré sú 
postavené na úrove ň verejných listín. 
Vyživovacia povinnos ť je tiež zahrnutá do pôsobnosti nariadenia Eu rópskeho parlamentu a 
Rady (ES) č. 805/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vytvára európsky exeku čný titul pre 
nesporné nároky ( ďalej len “nariadenie EET”)2. Tento nástroj zabezpe čuje vo všetkých 
členských štátoch vo ľný pohyb súdnych rozhodnutí, ktoré bol i potvrdené ako európske 
exekučné tituly. Na rozhodnutia vo veciach výživného sa vz ťahuje toto nariadenie, ktoré 
napokon tiež výslovne uvádza, podobne ako na riadenie Brusel I, dohody o vyživovacej 
povinnosti dojednané pred správnymi orgánmi alebo nimi overené, s cie ľom postavi ť ich na 
úroveň verejných listín ( článok 4 bod 3 písm. b/). 
Vyživovacia povinnos ť je naopak vylú čená z pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2201/2003 z 
27. novembra 2003 o právomoci a uznávaní a vý kone rozsudkov v manželských veciach a vo 
veciach rodi čovských práv a povinností, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000 
(ďalej len „nové nariadenie Brusel II“)3. Toto vylú čenie explicitne vyplýva z článku 1 ods. 3 
písm. e), ako aj z odôvodnenia 11 tohto nariadenia.  
                                                 
1 Ú. v. ES L 12, 16.1.2001. 
2 Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004. 
3 Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003. 
 
SK 3   SK 1.2. Návrh reformy právnych predpisov Spolo čenstva vo veciach vyživovacej 
povinnosti 
1.2.1. Krátka prezentácia návrhu nariadenia predloženého Rade V súlade so závermi Európskej rady v Tamp ere (15. a 16. októbra 1999) a v Bruseli (4. a 5. 
novembra 2004) Komisia v rámci vykonávania pr ogramu vzájomného uznávania predložila 
Rade návrh nariadenia, ktorého cie ľom je odstráni ť prekážky, ktoré ešte v sú časnosti bránia 
vymáhaniu výživného v rámci Európskej únie.  Ambíciou tohto budúceho nariadenia je 
vytvoriť právne prostredie primerané odôvodnený m nárokom oprávnených z výživného. Má 
im umožni ť získať jednoducho, rýchlo, a často aj bez nákladov, exeku čný titul, ktorý môže 
voľne cirkulova ť v európskom justi čnom priestore a konkrétne prispie ť k pravidelným 
platbám výživného.  
Toto nové právne prostredie si vyža duje opatrenie, ktoré sa nebude obmedzova ť na úpravu 
súčasných mechanizmov; navrhuje sa prijatie  opatrení vo všetkých hlavných oblastiach 
justičnej spolupráce v ob čianskych veciach: medzinárodná právomoc, rozhodné právo, 
uznávanie a výkon, spolupráca a odstránenie prekáž ok pre bezproblémový priebeh konania, a 
to aj prostredníctvom lepšieho prístupu k informáciám o situácii dlžníkov výživného, bez 
ohľadu na miesto ich pobytu v rámci Európskej úni e. Tieto komplexné ri ešenia sa upravia 
pokiaľ možno v jedinom nariadení Spolo čenstva. 
Táto iniciatíva je výsledkom dlhého procesu úvah a konzultácií: financovanie komparatívnej 
právnej štúdie (2003), vypracova nie a následné rozbory zele nej knihy (2004), organizovanie 
viacerých stretnutí odborníkov (2003 až 2005) a realizácia h odnotenia vplyvov, v spolupráci s 
externým zmluvným partnerom a pod doh ľadom riadiacej skupiny zloženej zo zástupcov 
viacerých útvarov, ktorá po čas roka 2005 zasadla štyrikrát. 
1.2.2. Právny základ návrhu nariadenia 
Komisia predložila návrh nariadenia Rady o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone 
rozhodnutí a spolupráci vo veciach vyživovacej povinnosti na základe článkov 61 písm. c) a 
67 ods. 2 Zmluvy o založení Európskej spolo čenstva. 
Ide teda o návrh týkajúci sa justi čnej spolupráce v ob čianskych veciach, ako ju vymedzuje 
článok 65 zmluvy, a ktorý zah ŕňa „rodinnoprávne aspekty“ , v zmysle článku 67 ods. 5 druhá 
zarážka zmluvy. Z tohto dôvodu nespadá pod pos tup spolurozhodovania a Rada ho musí 
prijať jednomyse ľne, po porade s Európskym parlamentom. 
2. P
ROBLEMATIKA  
Článok 67 ods. 5 druhá zarážka zmluvy v znení Zm luvy z Nice rozlišuje v rámci oblasti 
civilnej justi čnej spolupráce , pretože podria ďuje opatrenia ustanovené v článku 65 postupu 
spolurozhodovania ustanovenému v článku 251, „s výnimkou aspektov týkajúcich sa 
rodinného práva“ .  
Takto sú od 1. februára 2003, d ňa nadobudnutia platnosti Zml uvy z Nice, v platnosti dva 
režimy: spolurozhodovanie, ktoré sa stalo v sú časnosti bežným postupom , a jednomyse ľné 
prijímanie Radou, po len poradnom stanovisku Európskeho parlamentu, ktoré predstavuje 
výnimku a je vyhradené pre „ opatrenia “ obsahujúce „ rodinnoprávne aspekty“ .  
 
SK 4   SK Vo všeobecnosti možno tieto opatrenia rozlišova ť bez ťažkostí. Nikto napríklad 
nespochyb ňuje, že manželské veci a rodi čovské práva a povinnosti patria do oblasti rodinného 
práva v zmysle zmluvy. 
Keď pri vypracovaní nového nariadenia Brusel II sa nastolila otázka zrušenia konania o 
exequatur pre rozsudky vo ve ciach práva styku s die ťaťom, akceptovalo sa , že táto právna 
úprava zasiahne do fungovani a vnútroštátnych justi čných systémov v oblasti rodinného práva. 
Zachovanie princípu jednomyse ľnosti rozhodovania, aj po nadobudnutí platnosti Zmluvy z 
Nice, zaru čilo členským štátom, že bez ich súhlasu sa neprijme žiadna právna norma 
Spoločenstva v otázkach týkajúcich sa osobných vz ťahov v rámci rodiny, najmä po jej 
rozpade: opatrovnícke práva, práva styku s die ťaťom, dôsledky neoprávneného premiestnenia 
detí atď. 
Vždy keď ide o podstatu rodinnoprávnych vz ťahov a zákonodarstvo Spolo čenstva sa dotýka 
samotnej definície rodin y, zachovanie princípu jednomyse ľnosti sa dá ľahšie pochopi ť. Je 
nepochybné, že uznanie alebo neuznanie rozho dnutia o opatrovníckom práve alebo práve 
styku s die ťaťom má priamy dopad na osobný vz ťah medzi de ťmi a rodičmi, a tak zasahuje do 
rovnováhy rodinnoprávnych vz ťahov, oblasti silne poznamenanej rozdielnymi právnymi a 
kultúrnymi tradíciami členských štátov.  
Oproti tomu však existujú oblasti, v ktorýc h je takáto väzba na rovnováhu rodinnoprávnych 
vzťahov menej výrazná a v prípade ktorých vedie uplat ňovanie článku 67 ods. 5 druhá 
zarážka zmluvy k obzvláš ť neuspokojivým výsledkom. Platí to aj o oblasti vymáhania 
výživného . 
V tomto kontexte je potrebné zoh ľadniť hybridný charakter vyživovacej povinnosti – 
rodinnoprávny svojimi kore ňmi, ale finan čný vo svojom uplat ňovaní, ako ktoráko ľvek iná 
pohľadávka.  
Ako je zrejmé, zákonodarca Spolo čenstva až doteraz vždy považoval vyživovaciu povinnos ť 
za spadajúcu do oblasti všeobecných noriem civilnej justi čnej spolupráce ako akúko ľvek inú 
pohľadávku. Preto nariadenie Brus el I, ktoré prevzalo štrukt úru Bruselského dohovoru z 27. 
septembra 1968, vylu čuje zo svojej pôsobnosti  rodinné právo, ale zah ŕňa do nej vyživovaciu 
povinnosť . Na rozdiel od toho, nové nariadenie Brusel II sa vz ťahuje na široký rozsah 
rodinnoprávnych vecí (rozvod, rodi čovské práva a povinnosti), ale vylu čuje zo svojej 
pôsobnosti vyživovaciu povinnos ť. Napokon nariadenie EET sa vz ťahuje aj poh ľadávky 
výživného a bolo prijaté pos tupom spolurozhodovania. 
Nový návrh Komisie o vyživovacej povinnosti evidentne zapadá do iného kontextu. Na 
rozdiel od nariadenia Brusel I a nariadenia EET sa zaoberá výlu čne otázkami vyživovacej 
povinnosti a upravuje osobitné pravidlá vz ťahujúce sa iba na ňu , zatiaľ čo v druhých dvoch 
uvedených nástrojoch vyživovacia povinnos ť bola iba druhotnou otázkou v rámci 
uplatňovania spolo čných pravidiel pre civilné poh ľadávky. Vyživovacia povinnos ť je jediným 
predmetom úpravy tohto návrhu  nariadenia a jeho právna povaha sa odvíja od tejto 
skutočnosti. 
Skutočnosť, že vyživovacia povinnos ť je rodinnoprávnou vecou znamená, že právny predpis 
Spoločenstva, ktorý sa venuje výlu čne jej „sa týka“ rodinného práva v zmysle článku 67 ods. 
5 druhá zarážka zmluvy, a tým sa vymyká  z oblasti všeobecného práva justi čnej spolupráce 
v civilných veciach, ktorá sa riadi postupom spolurozhodovania. 
 
SK 5   SK Tento dôsledok, aj ke ď právne jediný možný, je ne uspokojivý. Hoci vyživovacia povinnos ť 
„sa týka“ rodinného práva, predstavuje ve ľmi malú zložku širokej oblasti. Potom, čo sa jej 
existencia uzná a potvrdí v súdnom rozhodnutí alebo porovnate ľným právnym úkonom, 
výživné sa stáva poh ľadávkou a podlieha právnemu režimu, ktorý sa ve ľmi nelíši od režimu, 
ktorým sa vo všeobecnosti riadia majetkovoprávne poh ľadávky. To je zdôvodnenie, pre čo 
bola vyživovacia povinnos ť začlenená do pôsobnosti nariadenia Brusel I.  
Kým sa právo Spolo čenstva obmedzuje len na u ľahčenie dosiahnutia rozsudku o výživnom a 
na zabezpe čenie jeho vo ľného obehu a výkonu v celej Európskej únii, zabezpe čuje iba prístup 
veriteľa k spravodlivosti a uspokojeniu jeho poh ľadávky. Z tohto uhla poh ľadu právne 
nástroje Spolo čenstva sa dotýkajú predovšetkým  majetkovoprávnych záujmov. Iste, 
pohľadávka výživného má charakter sui generis , ale zostáva majetkovoprávnou poh ľadávkou 
v podobe pe ňažnej sumy, ktorú treba vymôc ť, použitím ľahko identifikovate ľných nástrojov, 
ktoré sa uplat ňujú na každé iné rozhodnutie ma jetkového charakteru: využitie 
harmonizovaných pravidiel medzinárodnej  súdnej právomoci, vydanie rozhodnutí 
uznateľných v celej Európskej únii, prikázanie poh ľadávky z bankových ú čtov alebo zrážky 
zo mzdy, vytvorenie ú činnej spolupráce medzi členskými štátmi s cie ľom uľahčiť 
uplatňovanie vytvorených právnych mechanizmov. 
3. N AVRHOVANÉ RIEŠENIE  
V súlade s článkom 67 ods. 2 druhá zarážka zml uvy môže Rada po porade s Európskym 
parlamentom jednomyse ľne rozhodnú ť o tom, že postup ustanovený v článku 251 sa bude 
uplatňovať na všetky obla sti zahrnuté do hlavy IV tretej časti zmluvy alebo na niektoré z nich. 
Presun otázok vyživovacej povinnosti z postupu jednomyse ľného rozhodovania na postup 
spolurozhodovanie je teda právne možný. 
Takéto rozhodnutie Rady , ktoré by vytvorilo „most“ medzi jednomyse ľnosťou a 
spolurozhodovaním, by malo dvojitú výhodu. V prvom rade by zodpovedalo osobitnej povahe 
vyživovacej povinnosti. Aj ke ď nemožno poprie ť existenciu úzkeho prepojenia medzi 
výživným a rodinnými vz ťahmi, naďalej platí, že vymáhanie poh ľadávky výživného priamo 
neovplyvňuje podstatu týchto vz ťahov. Na rozdiel od rozhodnutia o práve styku s die ťaťom, 
výkon rozhodnutia o výživnom žiadnym spôsobom nemení povahu a modality osobných vzťahov členov tej istej rodiny.  Pravidlo jednomyse ľnosti, ktorého cie ľom je predovšetkým 
zohľadniť chápanie podstaty rodiny v členských štátoch, nemožno v otázkach vyživovacej 
povinnosti nijak odôvodni ť . 
Vytvorenie tohto „mostu“ by v druhom rade umožnilo ur čiť pre normy špecificky sa 
vzťahujúce na vyživovaciu povinnos ť rovnaký legislatívny postup, najmä s rovnakým 
postavením Európskeho parlam entu, ako je postup uplat ňovaný pre iné právne nástroje , ako 
napríklad nariadenie EET, ktoré vytvori li pre vymáhanie vyži vovacej povinnosti spolo čný 
režim platný pre vymáhanie akejko ľvek pohľadávky. 
Preto sa, tak z dôvodu samotnej povahy vyživovacej povinnosti, ako aj s oh ľadom na 
legislatívny kontext, v ktorom Spolo čenstvo doteraz zasahovalo v tejto oblasti, zdá právne 
vhodné a politicky žiadúce uplatni ť na vyživovaciu povinnos ť postup spolurozhodovania 
ustanovený v článku 251 zmluvy. 
 
SK 6   SK 4. O DPORÚČANIE  
Na základe vyššie uvedených dôvodov Komi sia vyzýva Radu, aby v súlade s článkom 67 
ods. 2 druhá zarážka Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva umožnila uplat ňovanie 
postupu uvedeného v článku 251 zmluvy na opatrenia uvedené v článku 65 zmluvy vo 
veciach vyživovacej povinnosti. 
 
SK 7   SK PRÍLOHA  
ROZHODNUTIE RADY  
o uplatnení postupu ustanoveného v článku 251 Zmluvy o za ložení Európskeho 
spoločenstva na opatrenia prijímané pod ľa článku 65 zmluvy vo veciach vyživovacej 
povinnosti  
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva, a najmä na jej článok 67 ods. 2 
druhá zarážka, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, 
keďže: 
1) Na základe Amsterdamskej zmluvy nadobudlo Európske spolo čenstvo právomoc prijíma ť 
opatrenia v oblasti justi čnej spolupráce v civilných ve ciach, ako je ustanovené v článku 65 
Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva; 
2) V súlade s článkom 67 ods. 5 druhá zarážka zmluvy v znení Zmluvy z Nice Rada 
rozhoduje o opatreniach uvedených v článku 65 zmluvy pod ľa postupu ustanoveného v 
článku 251 zmluvy, s výnimkou aspektov t ýkajúcich sa rodinného práva; 
3) V zmysle článku 67 ods. 2 druhá zarážka zmluvy, Rada, uznášajúca sa jednomyse ľne po 
porade s Európskym parlamentom, prijme ro zhodnutie o tom, že postup ustanovený v článku 
251 sa bude uplat ňovať na všetky oblasti zahr nuté do hlavy IV tretej časti zmluvy alebo na 
niektoré z nich a o úprave ustanovení týkajúcich sa právomocí Súdneho dvora; 
4) Justičná spolupráca v civilných veciach podlieha od nadobudnutia platnosti Zmluvy z Nice 
dvom rozdielnym režimom: s polurozhodovaniu, ktoré je vše obecným právnym postupom , a 
prijímaniu Radou, rozhodujúcou jednomyse ľne, po poradnom stanovisku Európskeho 
parlamentu, ktoré predstavuje výnimku a je vyhradené pre opa trenia týkajúce sa 
rodinnoprávnych aspektov; 
5) Hranicu medzi opatreniami týkajúcimi sa  rodinného práva a inými opatreniami možno 
niekedy ur čiť len s ťažkosťami; je to tak aj v oblasti vyživovacej povinnosti, ktorá má 
hybridný charakter: rodinnoprá vny, pretože vyživovacia povinnos ť vo všeobecnosti vzniká z 
rodinného vz ťahu, ale aj finan čný, pretože povinnos ť je pohľadávkou vo forme pe ňažnej 
sumy; 
6) Rada už zoh ľadnila toto špecifikum pri prija tí nariadenia 44/2001 z 22. decembra 2000 o 
právomoci príslušnosti, uznávaní a výkone rozsudkov v ob čianskych a obchodných veciach, 
do ktorého pôsobnosti spadá aj vyž ivovacia povinnosti napriek vylú čeniu rodinného práva; 
7) Napriek nadobudnutiu platnosti Zmluvy z Ni ce sa nariadenie 805/2004 z 21. apríla 2004, 
ktorým sa vytvára európsky exeku čný titul pre nesporné ná roky, prijalo postupom pod ľa 
článku 251 zmluvy, hoci sa vz ťahuje aj na vyživovaciu povinnos ť; 
 
SK 8   SK 8) Vzhľadom na osobitnú povahu otázok vyž ivovacej povinnosti treba rozhodnú ť o tom, že 
otázky vyživovacej povinnosti budú v budúcnosti podlieha ť postupu ustanovenému v článku 
251; 
9) V súlade s článkami 1 a 2 protokolu o postavení Dánska pripojeného k Zmluve o Európskej 
únii a k Zmluve o založení Európskeho spolo čenstva sa Dánsko nepodie ľa na prijatí tohto 
rozhodnutia a nie je viazané jeho uplat ňovaním, ani mu nepodlieha; 
10) V súlade s článkom 3 protokolu o postavení Ve ľkej Británie a Írska pripojeného k Zmluve 
o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spolo čenstva tieto členské štáty oznámili 
svoje prianie podie ľať sa na prijatí a uplat ňovaní tohto rozhodnutia; 
ROZHODLA TAKTO: 
Článok 1 
Od 1. júna 2006 sa Rada rozhoduje pri prijímaní opatrení uvedených v článku 65 zmluvy v 
oblasti vyživovacej povinnosti postupom upraveným v článku 251 zmluvy. 
Článok 2 
Článok 251 zmluvy sa uplat ňuje na stanoviská Európskeho parl amentu, ktoré Rada získa pred 
1. júnom 2006 k návrhom opatrení,  o ktorých Rada rozhoduje v súlade s týmto rozhodnutím 
postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy. 
V Bruseli (…) 
 Za Radu