(6)Keďže Únia je zmluvnou stranou Bonnskej dohody a má záujem o posilnenie spolupráce pri vysporiadavaní sa so znečisťovaním širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho, je vhodné podpísať a podporiť ministerské vyhlásenie z roku 2019, ktorým sa schvaľuje strategický akčný plán na roky 2019 – 2025, ktorý je k nemu pripojený.

(4)Ministerské vyhlásenie, ktoré predstavuje silný záväzok presadzovať túto víziu, má potvrdiť oživené úsilie zmluvných strán dohody splniť odsúhlasené ciele a dosiahnuť lepšiu prevenciu, pripravenosť a reakciu v súvislosti so znečisťovaním mora v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho. Na tento účel chcú zmluvné strany prijať strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu na roky 2019 – 2025, ktorý je pripojený k ministerskému vyhláseniu a v ktorom sa stanovujú ambiciózne strategické ciele, operačné ciele a opatrenia na ich vykonanie v období rokov 2019 – 2025.

(3)Vzhľadom na 50 rokov úspešnej spolupráce v rámci Bonnskej dohody a na spoločný prínos ďalšieho posilnenia regionálnej spolupráce v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie v súvislosti s náhodným a nezákonným znečisťovaním mora pochádzajúcim z námorných činností v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho je cieľom ministerského vyhlásenia z roku 2019 stanoviť spoločnú víziu širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho bez náhodného, odvrátiteľného a úmyselného znečisťovania pochádzajúceho z lodnej dopravy, operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iných námorných činností.

(2)V roku 2019 sa oslavuje 50. výročie dohody. Pri tejto príležitosti majú zmluvné strany v úmysle prijať ministerské vyhlásenie počas druhého ministerského zasadnutia Bonnskej dohody, ktoré sa bude konať v Bonne 11. októbra 2019 za prítomnosti medzivládnych organizácií a pozorovateľov zo susedných regiónov, zodpovedných za vysporiadavanie sa so znečisťovaním širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho ropou a inými škodlivými látkami (ďalej len „ministerské vyhlásenie“).

Druhé ministerské zasadnutie zmluvných strán sa uskutoční 11. októbra 2019. Na tomto zasadnutí sa má prijať ministerské vyhlásenie, ktoré má potvrdiť oživené úsilie zmluvných strán dohody splniť odsúhlasené ciele a dosiahnuť lepšiu prevenciu, pripravenosť a reakciu v súvislosti so znečisťovaním mora v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho. Na tento účel chcú zmluvné strany prijať strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu (ďalej len „BASAP“ – Bonn Agreement Strategic Action Plan) na roky 2019 – 2025, ktorý je pripojený k ministerskému vyhláseniu a v ktorom sa stanovujú ambiciózne strategické ciele, operačné ciele a opatrenia na ich vykonanie v období rokov 2019 – 2025.

Únia je zmluvnou stranou Bonnskej dohody a má záujem o posilnenie regionálnej spolupráce pri vysporiadavaní sa so znečisťovaním v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho. Únia by preto mala podporiť prijatie ministerského vyhlásenia z roku 2019, čím sa následne podporí strategický akčný plán na roky 2019 – 2025, ktorý je k nemu pripojený, v súlade s platným postupom Únie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ.

Ministerské vyhlásenie, ktoré predstavuje silný záväzok presadzovať túto víziu, má potvrdiť oživené úsilie zmluvných strán dohody splniť odsúhlasené ciele a dosiahnuť lepšiu prevenciu, pripravenosť a reakciu v súvislosti so znečisťovaním mora v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho. Na tento účel chcú zmluvné strany prijať strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu (ďalej len „BASAP“ – Bonn Agreement Strategic Action Plan) na roky 2019 – 2025, ktorý je pripojený k ministerskému vyhláseniu a v ktorom sa stanovujú ambiciózne strategické ciele, operačné ciele a opatrenia na ich vykonanie v období rokov 2019 – 2025.

Napriek tomu, že počet náhodných únikov ropy v európskych vodách celkovo klesá, v nepravidelných intervaloch stále dochádza k veľkým náhodným únikom ropy (t. j. k takým, ktoré presahujú 20 000 ton). Hoci vypúšťanie na pevnine predstavuje najväčší zdroj ropy, ktorá sa každoročne dostáva do oceánu, náhodné úniky ropy sú stále veľkým zdrojom znečistenia a tvoria približne 10 – 15 % všetkej ropy, ktorá sa každý rok dostáva do oceánu na celom svete. Cieľom ministerského vyhlásenia je preto stanoviť spoločnú víziu širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho bez náhodného, odvrátiteľného a úmyselného znečisťovania pochádzajúceho z lodnej dopravy, operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iných námorných činností.

V roku 2019 sa oslavuje 50. výročie dohody. Pri tejto príležitosti chcú zmluvné strany prijať spoločné vyhlásenie počas druhého ministerského zasadnutia Bonnskej dohody, ktoré sa bude konať v Bonne 11. októbra 2019 za prítomnosti medzivládnych organizácií a pozorovateľov zo susedných regiónov, zodpovedných za vysporiadavanie sa so znečisťovaním širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho ropou a inými škodlivými látkami (ďalej len „ministerské vyhlásenie“).

Zmluvné strany prijímajú rozhodnutia týkajúce sa dohody v súlade s príslušnými ustanoveniami Bonnskej dohody a súvisiacim rokovacím poriadkom. Pomáha im sekretariát a podporné orgány (napríklad pracovná skupina pre operačné, technické a vedecké otázky týkajúce sa činností zameraných na boj proti znečisťovaniu [Working Group on Operational, Technical and Scientific Questions Concerning Counter-Pollution Activities – OTSOPA]).

Cieľom dohody je podporovať aktívnu spoluprácu a vzájomnú pomoc medzi pobrežnými štátmi a Európskou úniou v boji proti znečisťovaniu Severného mora ropou a inými škodlivými látkami s cieľom chrániť morské prostredie a záujmy pobrežných štátov. Na tento účel sa v dohode stanovuje, že zmluvné strany vykonávajú dozor, čím pomáhajú odhaľovať znečisťovanie a bojovať proti nemu, ako aj zamedzovať porušovaniu predpisov zameraných na boj proti znečisťovaniu. Podľa Bonnskej dohody sa Severné more rozdeľuje na rôzne zóny, v ktorých sa zodpovednosť za dozor a posudzovanie nehôd prisudzuje jednotlivým zmluvným stranám. Od zmluvných strán sa vyžaduje, aby v prípade, že sa dozvedia o prítomnosti ropy alebo iných škodlivých látok, ktoré pravdepodobne predstavujú vážnu hrozbu pre pobrežie alebo súvisiace záujmy ktorejkoľvek inej zmluvnej strany, informovali všetky ostatné zmluvné strany, ktorých sa to týka. Zmluvné strany môžu požiadať o pomoc pri vysporiadavaní sa so znečistením na mori alebo na svojom pobreží, pričom v takom prípade sa zmluvné strany požiadané o pomoc musia vynasnažiť urobiť všetko pre to, aby túto pomoc poskytli podľa svojich možností.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 8. 2019 COM(2019) 379 final PRÍLOHY k Návrhu rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na druhom ministerskom zasadnutí Bonnskej dohody, pokiaľ ide o strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu (BASAP) na roky 2019 – 2025, ktorý je pripojený k ministerskému vyhláseniu, a pokiaľ ide o toto ministerské vyhlásenie



PRÍLOHA 1 Ministerská deklarácia Bonn, Nemecko 11. októbra 2019 MY, MINISTRI A ČLENOVIA EURÓPSKEJ KOMISIE, zodpovední za vysporiadavanie sa so znečisťovaním širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho ropou a inými škodlivými látkami, sme sa zišli 11. októbra 2019 v Bonne na druhom ministerskom zasadnutí Bonnskej dohody za prítomnosti medzivládnych organizácií a pozorovateľov zo susedných regiónov; UZNÁVAJÚC 50 rokov úspešnej spolupráce v rámci Bonnskej dohody a OCEŇUJÚC spoločný prínos ďalšieho posilňovania našej spolupráce s cieľom predchádzať náhodnému a nezákonnému znečisťovaniu mora pochádzajúcemu z námorných činností v širšej oblasti Severného mora a prístupoch do neho, pripraviť sa na takéto znečisťovanie a reagovať naň; VÍTAJÚC pristúpenie Španielska k Bonnskej dohode a úpravu zóny zodpovednosti medzi Francúzskom a Španielskom, po ktorej bude rozsah námornej oblasti stanovenej v Bonnskej dohode zahŕňať Biskajský záliv; ZAMERIAVAJÚC SA na posilnenie ochrany nášho pobrežného a morského prostredia pred znečisťovaním mora v dôsledku činností vykonávaných v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho a na posilnenie spôsobu, akým spolupracujeme v oblasti prevencie znečisťovania a pripravenosti a reakcii na toto znečisťovanie; BERÚC DO ÚVAHY úlohu Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) pri regulácii celosvetovej lodnej dopravy s cieľom chrániť morské prostredie a zdravie ľudí, rozvoj integrovanej námornej politiky pre Európsku úniu a príslušné právne predpisy EÚ týkajúce sa znečisťovania mora a nehôd; POKRAČUJÚC v koordinácii vnútroštátneho úsilia na (sub)regionálnej úrovni v prospech všetkých a s ohľadom na povinnosti zmluvných strán týkajúce sa podávania správ; VYUŽÍVAJÚC všeobecne akceptované informačné systémy, ktoré príslušné medzinárodné organizácie definujú ako normu; BERÚC NA VEDOMIE pokračujúci rozmach námornej dopravy a iných námorných činností, ako je napríklad prieskum ložísk a ťažba ropy a zemného plynu na mori, a skutočnosť, že napriek tomu, že počet únikov zaznamenaných v posledných rokoch klesá, vždy budú existovať riziká; sme PRIJALI toto spoločné vyhlásenie: 1. Máme víziu širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho bez náhodného, odvrátiteľného a úmyselného znečisťovania pochádzajúceho z lodnej dopravy, operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iných námorných činností. 2. Vítame nariadenia IMO, ktoré viedli k zníženiu znečisťovania mora. Napriek širokej škále opatrení prijatých v posledných rokoch však náhodné a nezákonné znečisťovanie látkami inými ako ropa aj naďalej predstavuje významnú hrozbu pre širšiu oblasť Severného mora a prístupy do neho. 3. Intenzívne si uvedomujeme hospodársku a spoločenskú hodnotu nášho morského a pobrežného prostredia a uznávame, že náklady na primerané zdroje na prevenciu znečisťovania mora a pripravenosť a reakciu na toto znečisťovanie sú nízke v porovnaní s nákladmi, ktoré vyplývajú zo sanácie po vážnych nehodách spojených so znečistením. 4. Zdôrazňujeme význam efektívnej prevencie, pripravenosti a reakcie, pokiaľ ide o núdzové situácie na mori. Opätovne potvrdzujeme svoj záväzok aktívne spolupracovať podľa Bonnskej dohody, pokiaľ ide o plánovanie, odbornú prípravu a operačné testovanie systémov reakcie na núdzové situácie vrátane spoločných cvičení operatívnej reakcie. Uznávame dôležitosť celkovej európskej spolupráce prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) a v spolupráci s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou (EMSA). 5. Vítame dobre zavedený systém vzdušného a satelitného dozoru zameraného na lodnú dopravu, operácie prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iné námorné činnosti v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho ako dôležitú pomoc pri odhaľovaní možného znečistenia a odrádzaní od nezákonného vypúšťania ropy do mora, ako aj pri plnení našich záväzkov podľa dohovoru MARPOL. 6. Vítame vnútroštátne a regionálne využívanie diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS) zavedených ako nové služby na účely námorného dozoru, monitorovania emisií do ovzdušia pochádzajúcich z námornej dopravy a reakcie na znečisťovanie a nabádame zmluvné strany, aby si vymieňali skúsenosti a poznatky o svojich vnútroštátnych systémoch RPAS a ich úlohe pri postupoch v oblasti presadzovania práva. 7. Opätovne potvrdzujeme svoj záväzok pokračovať vo vnútroštátnych leteckých programoch a spoločných operáciách, ako sú koordinované operácie na širšiu kontrolu znečisťovania (Coordinated Extended Pollution Control Operations – CEPCO), a vítame satelitnú snímaciu službu, ktorú zabezpečuje EMSA prostredníctvom systému CleanSeaNet ako príspevok k lepšej pripravenosti na znečisťovanie a k jeho prevencii.

8. Vítame vypracovanie a priebežnú aktualizáciu príručiek a kódexov Bonnskej dohody vrátane príručky na boj proti znečisťovaniu a kódexu Bonnskej dohody pre prípad výskytu ropy, v ktorých sa uvádzajú jedinečné zdroje informácií týkajúcich sa prevencie znečisťovania a pripravenosti a reakcie naň a ktoré sa uznávajú na celosvetovej úrovni v kontexte Medzinárodného dohovoru o pohotovosti, zásahoch a spolupráci pri ropnom znečistení (International Convention on Oil Pollution Preparedness, Response and Co-operation – OPRC) a jeho protokolu o nebezpečných a škodlivých látkach. 9. Opätovne potvrdzujeme svoj záväzok dodržiavať a aktualizovať plány spoločnej reakcie podľa Bonnskej dohody v prípade námorných nehôd (t. j. plán DENGERNETH, MANCHEPLAN, plán NORBRIT, plán štvorstrannej zóny), ktoré poskytujú dôležitý nástroj na začatie cezhraničných činností reakcie okamžite po nehode a bez ohľadu na národnú zónu zodpovednosti, v ktorej došlo k úniku. 10. Uznávajúc meniace sa riziká vyplývajúce zo zintenzívňovania prepravy nebezpečných a škodlivých látok, z väčších lodí, autonómnych lodí, nových palív, trvalo vysokej hustoty dopravy, operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iných námorných činností si uvedomujeme dôležitosť zachovávania primeranej rovnováhy zdrojov na zabezpečenie efektívnej prevencie znečisťovania a reakcie naň v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho. Súhlasíme, že ďalší rozvoj kapacít reakcie v oblasti stanovenej v Bonnskej dohode by sa mal zakladať na vnútroštátnych a spoločných posúdeniach rizika. 11. Opätovne potvrdzujeme svoj spoločný záväzok k prevencii znečisťovania mora ovplyvňujúceho kvalitu ovzdušia, a to prostredníctvom spolupráce a kolektívneho prispievania k vykonávaniu a presadzovaniu medzinárodných pravidiel a noriem v oblasti znečisťovania mora, ktoré zároveň zabezpečujú rovnaké podmienky pre hospodárske subjekty. Znovu zdôrazňujeme úspech vykonávania smernice (EÚ) 2016/802, ktorá odráža požiadavky na nízky obsah síry v oblastiach kontroly emisií SOx (maximálny obsah síry na úrovni 0,10 % od roku 2015), a pripomíname aj najnovšie záväzky IMO zabezpečiť konzistentné dodržiavanie celosvetového stropu obsahu síry (0,50 % od roku 2020) podľa prílohy VI k dohovoru MARPOL. Režim koordinovaného a spoľahlivého presadzovania týchto požiadaviek vrátane oblasti kontroly emisií SOx v Severnom mori spolu s vysokou mierou dodržiavania noriem zo strany lodí v celej EÚ viedli k výraznému zníženiu znečistenia oxidom siričitým v pobrežných regiónoch a mestách. Vítame vytvorenie nášho spoločného záväzku kolektívne prispievať k dohľadu nad presadzovaním prílohy VI k dohovoru MARPOL a k tomu, aby sa Severné more od roku 2021 stalo oblasťou kontroly emisií NOx (oxidov dusíka). Zmluvné strany si ponechávajú právo slobodne si vybrať svoje prostriedky účasti na opatreniach v oblasti dohľadu. 12. Uznávame, že ustanovenia, ako je určenie Severného mora za osobitnú oblasť podľa príloh I a V k dohovoru MARPOL, nebudú účinné, pokiaľ sa nebudú riadne presadzovať. V tejto súvislosti vítame úspešnú prácu siete vyšetrovateľov a prokurátorov pre oblasť Severného mora pri podpore presadzovania pravidiel a noriem v oblasti znečisťovania a súhlasíme, že budeme pokračovať v spolupráci s touto sieťou na presadzovaní všetkých príslušných príloh k dohovoru MARPOL. 13. Opätovne potvrdzujeme svoj záväzok týkajúci sa riadneho vykonávania a presadzovania smernice 2005/35/ES o porušovaní právnych predpisov v oblasti znečisťovania mora z lodí (v znení zmien), najmä pokiaľ ide o spoluprácu pri monitorovaní a presadzovaní, plnenie povinností týkajúcich sa podávania správ a účinné sankcie vrátane trestných sankcií za trestné činy súvisiace so znečisťovaním. 14. Vítame, že Rada a Európsky parlament prijali revidovanú smernicu o prístavných zberných zariadeniach, a zaväzujeme sa k výmene informácií a k spolupráci s cieľom predchádzať nezákonnému vypúšťaniu odpadu do mora. 15. Vítame prijatie nového výstupu IMO o „hodnotení a harmonizácii pravidiel a usmernení týkajúcich sa vypúšťania kvapalných odpadov zo systémov čistenia výfukových plynov do vody vrátane podmienok a oblastí“ ako dôležitého nástroja na lepšie pochopenie účinkov preplachovacej vody vypúšťanej práčkami plynov/systémami čistenia výfukových plynov na morské prostredie. 16. Zdôrazňujeme potrebu koordinovaných programov výskumu a vývoja s cieľom zabezpečiť, aby sa pri riešení existujúcich a budúcich výziev opatrenia na boj proti znečisťovaniu vykonávali pomocou tých najlepších dostupných techník a vybavenia, ako je napríklad zavádzanie a zvýšené používanie nových palív, ktoré sú navrhnuté tak, aby boli v súlade s čoraz prísnejšími nariadeniami pre emisie, ktoré si podľa všetkého budú vyžadovať inovatívne techniky reakcie. Opätovne potvrdzujeme, že rozhodovacie procesy sú podporované tými najlepšími dostupnými poznatkami, metódami a podpornými nástrojmi. Berieme na vedomie identifikáciu priorít pre výskum a vývoj v rámci strategického akčného plánu pre Bonnskú dohodu na roky 2019 – 2025. 17. Berieme na vedomie rozvoj integrovaných prístupov k riadeniu námorných záležitostí a význam posilňovania našej spolupráce s príslušnými námornými odvetviami a orgánmi v záujme priblíženia sa k celostnejšiemu riadeniu našich morí s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav morských vôd v súlade s rámcovou smernicou EÚ o morskej stratégii. 18. Vítame akčný plán IMO na riešenie morského plastového odpadu z lodí, ktorého cieľom je posilniť existujúce nariadenia a zaviesť nové podporné opatrenia na boj proti závažnému problému, ktorý predstavujú morské plasty v morskom prostredí. 19. Opätovne potvrdzujeme svoj záväzok spolupracovať s ďalšími príslušnými medzinárodnými a regionálnymi organizáciami a orgánmi, najmä s Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO), komisiami OSPAR a HELSINKI, Lisabonskou dohodou, Kodanskou dohodou, Regionálnym centrom pre urgentnú akciu proti morskému znečisťovaniu pre Stredozemné more (REMPEC), Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Arktickou radou, s cieľom vymieňať si skúsenosti a osvedčené postupy a dosahovať naše spoločné ciele. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a ako silný záväzok presadzovať našu víziu potvrdzujeme oživené úsilie splniť odsúhlasené ciele a dosiahnuť lepšiu prevenciu, pripravenosť a reakciu v súvislosti so znečisťovaním mora v širšej oblasti Severného mora a prístupov do neho a PRIJÍMAME strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu na roky 2019 – 2025, ako sa uvádza v prílohe 1, v ktorom sa stanovujú ambiciózne strategické ciele, operačné ciele a opatrenia na ich vykonanie v období rokov 2019 – 2025. PRÍLOHA 2 Strategický akčný plán pre Bonnskú dohodu (BASAP) na roky 2019 – 2025 Úvod Hlavnou činnosťou zakotvenou v Bonnskej dohode je spolupracovať na regionálnej úrovni pri prevencii znečisťovania mora z lodí a zo zariadení na mori a pri boji proti tomuto znečisťovaniu v širšej oblasti Severného mora, vykonávať dozor a pomáhať tak odhaľovať znečisťovanie na mori a bojovať proti nemu, ako aj vykonávať sanáciu po námorných katastrofách a trestných činoch súvisiacich so znečisťovaním. Práve toto sú úspechy, ktoré priniesla 50-ročná vedecká, technická a operatívna činnosť vykonávaná na základe Bonnskej dohody. Zmluvné strany Bonnskej dohody spolupracujú na vytváraní rozsiahlych odborných znalostí pri riešení hrozieb pre morské prostredie a sú pripravené čeliť novým výzvam vo vzájomnej spolupráci a v spolupráci s medzinárodným spoločenstvom.

Bonnská dohoda je najstaršou regionálnou dohodou, ktorú vlády uzavreli, aby mohli reagovať na nehody spojené so znečistením. Dohoda predstavuje mechanizmus, prostredníctvom ktorého štáty v oblasti Severného mora a Európska únia spolupracujú a vzájomne si pomáhajú v boji proti znečisťovaniu spôsobenému námornými katastrofami a neustálemu znečisťovaniu z lodí a zo zariadení na mori v oblasti Severného mora. V roku 1969 ju podpísalo osem štátov hraničiacich so Severným morom: Belgicko, Dánsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Nórsko, Spojené kráľovstvo a Švédsko, a to krátko po havárii ropného tankera Torrey Canyon v roku 1967 pri Cornwalle, keď pri prvej veľkej katastrofe spojenej so znečistením, ktorá postihla západnú Európu, uniklo do mora 117 000 ton ropy. Bonnská dohoda však bola aktivovaná až koncom 70. rokov 20. storočia po tom, ako došlo k dvom ďalším veľkým nehodám spojeným so znečistením: k úniku na ropnom poli Ekofisk v roku 1977 a havárii tankera Amoco Cadiz v roku 1978. Dohoda odvtedy účinne funguje a v roku 1983 bola rozšírená tak, aby zahŕňala aj iné škodlivé látky, pričom v roku 1987 sa rozšírila aj na spoluprácu v oblasti dozoru. Ďalšie rozšírenie sa uskutočnilo v roku 2010, keď došlo k pripojeniu Írska a dohoda sa rozšírila na írske vody a priľahlé vody Nórska a Spojeného kráľovstva. Napriek tomu, že počet náhodných únikov ropy v európskych vodách celkovo klesá, v nepravidelných intervaloch stále dochádza k veľkým náhodným únikom ropy (t. j. k takým, ktoré presahujú 20 000 ton). Hoci vypúšťanie na pevnine predstavuje najväčší zdroj ropy, ktorá sa každoročne dostáva do oceánu, náhodné úniky ropy sú stále veľkým zdrojom znečistenia a tvoria približne 10 – 15 % všetkej ropy, ktorá sa každý rok dostáva do oceánu na celom svete. Cieľom plánu BASAP na roky 2019 – 2025 je uľahčiť vykonávanie Bonnskej dohody s cieľom prispieť k celkovej prevencii znečisťovania mora a čeliť budúcim výzvam, ako sú nevyhnutná zmena paradigmy na trhoch s energiou a prírodnými zdrojmi, environmentálne výzvy, ktoré boli identifikované v rámci Parížskej dohody z roku 2015, a tlak na námorné priestorové plánovanie, ktoré môže viesť k ďalším rizikám na mori. Vzhľadom na tento vývoj a pozoruhodný pokles náhodných únikov ropy do európskych vôd za posledných 30 rokov sa musí zameranie špecialistov na reakciu pri úniku ropy rozšíriť z ropy na všetky druhy znečistenia mora, ktoré možno zmerať a/alebo vyčistiť. Hlavnou novou výzvou pre Bonnskú dohodu, ktorá bola identifikovaná prostredníctvom analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb (analýzy SWOT), bude znečistenie ovzdušia, ktoré vplýva na ekosystémy a zdravie občanov v pobrežných oblastiach s vysokou hustotou osídlenia (príloha VI k dohovoru MARPOL). Plán BASAP na roky 2019 – 2025 vykonávajú jeho zmluvné strany prostredníctvom: ·udržiavania dozoru vo svojich zónach zodpovednosti nad hrozbami znečistenia mora a znečistenia súvisiaceho vzdušného priestoru nad morom vrátane koordinácie vzdušného a satelitného dozoru; ·vzájomného upozorňovania na takéto hrozby; ·prijímania spoločných operačných prístupov tak, aby sa mohli spoľahnúť jedna na druhú v záujme dosiahnutia potrebných noriem v oblasti prevencie a sanácie; ·prijímania spoločných a koordinovaných operačných prístupov v záujme monitorovania dodržiavania predpisov a presadzovania prílohy VI k dohovoru MARPOL; ·vzájomnej podpory (ak o to požiadajú) pri operáciách v rámci reakcie; ·zdieľania výskumu a vývoja, ako aj osvedčených postupov a ·vykonávania spoločných cvičení. Vízia Víziou Bonnskej dohody je: Čistá širšia oblasť Severného mora bez náhodného a nezákonného znečisťovania pochádzajúceho z lodnej dopravy a iných námorných činností Širšia oblasť Severného mora podporuje rozmanité a produktívne ekosystémy a je nevyhnutná pre každodenný život miliónov ľudí. Časť širšej oblasti Severného mora zahŕňa niektoré z najrušnejších plavebných trás na svete. Víziou Bonnskej dohody preto je, pokiaľ je to prakticky možné, minimalizovať hrozbu znečistenia spôsobeného náhodným a nezákonným znečisťovaním z lodí a iných námorných činností. Na dosiahnutie tejto vízie boli v Bonnskej dohode odsúhlasené tieto strategické ciele: a)identifikovať a riešiť vznikajúce problémy v námornom odvetví, ktoré vo veľkej miere ovplyvňujú morské prostredie v rámci pôsobnosti Bonnskej dohody; b)identifikovať a zhodnotiť vznikajúce príležitosti na zmenšenie rizík pre morské prostredie na základe najlepších dostupných techník a najlepších environmentálnych postupov; c)identifikovať a zhodnotiť nové prístupy k monitorovaniu s cieľom zabezpečiť dodržiavanie najlepších dostupných techník a najlepších environmentálnych postupov; d)reagovať podľa potreby na novoidentifikované riziká pre morské prostredie s ohľadom na odporúčania skupiny OTSOPA a

e)plne využívať projekty BE-AWARE I a II na identifikáciu tých najúčinnejších opatrení na znižovanie budúcich rizík a reakcií na ne. Strategické ciele A. Prevencia nezákonného a náhodného znečisťovania prostredníctvom spolupráce a kolektívneho presadzovania medzinárodných pravidiel a noriem týkajúcich sa znečisťovania mora vrátane dodržiavania príloh k dohovoru MARPOL Napriek širokej škále opatrení prijatých v posledných rokoch nezákonné a náhodné znečisťovanie aj naďalej predstavuje významnú hrozbu pre širšiu oblasť Severného mora. Spolupráca na účinnom a efektívnom presadzovaní týchto opatrení je hlavným nástrojom na ochranu morského prostredia. Medzinárodné nariadenia o znečisťovaní mora majú pôvod v Medzinárodnom dohovore o zabránení znečisťovaniu z lodí (MARPOL) z roku 1973, ktorý bol aktualizovaný v roku 1978. Dohovor MARPOL vypracovala Medzinárodná námorná organizácia (IMO) a je zameraný na prevenciu a minimalizáciu znečisťovania z lodí – náhodného aj takého, ktoré pochádza z bežnej prevádzky, pričom má týchto šesť technických príloh týkajúcich sa znečisťovania mora, pozri prílohu I: Súčasné texty prílohy I až prílohy VI k dohovoru MARPOL Príloha I – Nariadenia na prevenciu znečisťovania ropou Príloha II – Nariadenia na prevenciu znečisťovania škodlivými kvapalnými látkami vo veľkom množstve Príloha III – Nariadenia na prevenciu znečisťovania škodlivými látkami prepravovanými po mori v balenej forme Príloha IV – Nariadenia na prevenciu znečisťovania splaškami z lodí Príloha V – Nariadenia na prevenciu znečisťovania odpadom z lodí Príloha VI – Nariadenia na prevenciu znečisťovania ovzdušia z lodí. Na monitorovanie dodržiavania predpisov sa musia stanoviť spoločné a koordinované operačné prístupy s cieľom zabezpečiť jednotné a dôsledné vykonávanie a presadzovanie príloh k dohovoru MARPOL, a najmä vykonávanie a presadzovanie oblasti kontroly emisií v Severnom mori podľa prílohy VI k dohovoru MARPOL, pokiaľ ide o oxidy síry a dusíka, ako aj vzhľadom na to, že v roku 2020 nadobudne platnosť celosvetový limit obsahu síry platný pre lode plaviace sa mimo oblastí kontroly emisií. B. Podpora a zavedenie efektívnej pripravenosti na núdzové situácie Existujú medzinárodné a európske záväzky, ktorými sa má zabezpečiť, aby boli štáty v širšej oblasti Severného mora pripravené zareagovať v prípade nehôd spojených so znečistením, a to vrátane celosvetových protokolov a regionálnych zón spoločnej zodpovednosti. Na identifikáciu synergií a zamedzenie duplicite je potrebná spolupráca s ostatnými regionálnymi a medzinárodnými organizáciami. Na zabezpečenie účinnej pripravenosti sú potrebné primerané znalosti, plánovanie, odborná príprava a operačné testovanie núdzových systémov. Pri plánovaní opatrení na boj proti znečisťovaniu by sa mali brať do úvahy tie najlepšie dostupné environmentálne odporúčania. C. Organizácia kapacít v oblasti optimálnej reakcie Napriek všetkému úsiliu zvýšiť námornú bezpečnosť bude vždy existovať riziko nehôd. Zvyšujúca sa intenzita námornej dopravy a nebezpečné a škodlivé náklady vedú k zvyšovaniu rizika pre morské prostredie. Zmluvné strany už vyčlenili značné zdroje na kapacity v oblasti primeranej reakcie. V záujme ďalšieho zvýšenia efektívnosti, v neposlednom rade z finančného hľadiska, by sa mal ďalší rozvoj kapacít v oblasti reakcie zakladať na posúdeniach rizika, analýze nedostatkov a regionálnych a subregionálnych prístupoch. Na zabezpečenie toho, aby sa opatrenia na boj proti znečisťovaniu vykonávali pomocou tých najlepších dostupných techník a vybavenia, sú potrebné koordinované programy výskumu a vývoja. Na dosiahnutie strategických cieľov uvedených v Bonnskej dohode boli odsúhlasené tieto operačné ciele: Operačné ciele: Operačné ciele týkajúce sa strategického cieľa A (prevencia):

A.I vykonávať primeraný dozor nad lodnými a námornými činnosťami v širšej oblasti Severného mora a zabezpečiť efektívne podávanie správ o pozorovaniach v zónach zodpovednosti stanovených v Bonnskej dohode; A.II poskytovať vedeniu a posádke aktuálne informácie o plánovaní a vykonávaní letov na boj proti znečisťovaniu v oblasti stanovenej v Bonnskej dohode; A.III zabezpečiť spoločné operačné prístupy pri monitorovaní dodržiavania príloh k dohovoru MARPOL; A.IV zabezpečiť efektívne zhromažďovanie dôkazov v prípade nehôd spojených so znečistením a úzku spoluprácu s vyšetrovateľmi a prokurátormi na presadzovaní pravidiel a noriem týkajúcich sa znečisťovania mora v širšej oblasti Severného mora; A.V na verejnosti a na úrovni expertov oznamovať a šíriť informácie o prevencii nezákonného a náhodného znečisťovania. Ciele týkajúce sa vykonávania strategického cieľa B (pripravenosť): B.I zaviesť spoločné chápanie spôsobu, akým je vhodné reagovať na núdzové situácie na mori, a zabezpečiť informovanosť o vnútroštátnych pohotovostných systémoch a stratégiách; B.II udržiavať primeranú úroveň odbornej prípravy personálu rýchlej reakcie a spolupráce medzi bojovými jednotkami zmluvných strán a podporovať pripravenosť na efektívne mnohonárodné bojové operácie; B.III zabezpečiť, aby činnosti zmluvných strán týkajúce sa reakcie boli náležite sformulované na ochranu morského prostredia a aby sa priority stanovovali na tom najvhodnejšom základe; B.IV spolupracovať s ďalšími medzinárodnými a európskymi organizáciami, ako aj so susednými prímorskými regiónmi s cieľom identifikovať synergie a zamedziť duplicite. Ciele týkajúce sa vykonávania strategického cieľa C (reakcia): C.I zabezpečiť, aby zmluvné strany jasne chápali spôsoby, akými ostatní reagujú na nehody, s cieľom podporovať rozvoj najlepších postupov; C.II dodržiavať a aktualizovať spoločné operačné prístupy k nehodám spojeným so znečistením a podporovať rozvoj a spoločné chápanie náležitých stratégií reakcie; C.III podporovať koordinované programy výskumu a vývoja v oblasti technológií, vybavenia a iných operačných prostriedkov používaných v rámci reakcie; C.IV zabezpečiť, aby sa v oblasti severovýchodného Atlantiku zachovávala primeraná rovnováha zdrojov používaných v rámci reakcie, a to na základe posúdení rizika na subregionálnej úrovni. Opatrenia Na dosiahnutie vízie, strategických cieľov a operačných cieľov sa v nasledujúcom strategickom akčnom pláne pre Bonnskú dohodu (BASAP) stanovujú konkrétne merateľné opatrenia a realistické ciele na obdobie rokov 2019 – 2025 s cieľom usmerňovať a sústreďovať činnosť zmluvných strán. V pláne BASAP sa uznáva potreba zachovať dobre zavedené systémy a pokračovať v práci nevyhnutnej na pretrvanie operačného charakteru dohody. Zároveň sa v ňom vysvetľujú príležitosti na zvýšenie tohto úsilia a na rozvoj nových smerov. V rámci Bonnskej dohody boli odsúhlasené tieto opatrenia: Opatrenia týkajúce sa strategického cieľa A (prevencia): A.1 vykonávať operácie vzdušného a satelitného dozoru vrátane vnútroštátnych letov, regionálnych letov, prieskumných letov a letov CEPCO/SuperCEPCO s cieľom odhaliť, vyšetriť a zhromaždiť dôkazy a monitorovať úniky ropy a iných škodlivých látok;

A.2 udržiavať efektívny štandardný systém podávania správ a používať tento systém na nahlasovanie odhaleného znečistenia zmluvným stranám Bonnskej dohody, ako aj Komisii podľa smernice 2005/35/ES o znečisťovaní mora z lodí a Medzinárodnej námornej organizácii (IMO); A.3 v spolupráci s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou optimálne využívať satelitné údaje a reagovať na najnovší vývoj v oblasti pseudodružíc fungujúcich vo vysokej nadmorskej výške (HAPS) a diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS), ktoré majú k dispozícii štáty v širšej oblasti Severného mora, a zaviesť harmonizovaný systém v celej širšej oblasti Severného mora s cieľom zlepšiť odhaľovanie nehôd spojených so znečistením; A.4 posilniť spoluprácu pri odhaľovaní trestných činov v súvislosti s prílohou V k dohovoru MARPOL a pri presadzovaní práva; A.5 posilniť spoluprácu pri odhaľovaní trestných činov v súvislosti s prílohou VI k dohovoru MARPOL a pri presadzovaní práva, a to aj prostredníctvom existujúceho režimu presadzovania štátnej prístavnej kontroly, ako aj používania pokročilých zameriavacích nástrojov na monitorovanie dodržiavania predpisov a zdieľanie výsledkov opatrení na presadzovanie práva v spoločných informačných systémoch (napr. Thetis-EÚ); A.6 dodržiavať a aktualizovať príručku vzdušných operácií a atlas BAOAC; A.7 v spolupráci so sieťou vyšetrovateľov a prokurátorov pre oblasť Severného mora (North Sea Network of Investigators and Prosecutors – NSN) dodržiavať a aktualizovať príručku pre Severné more o trestných činoch súvisiacich so znečisťovaním mora ropou; A.8 spolupracovať prostredníctvom siete OSINET pri identifikácii únikov ropy, a to aj prostredníctvom medzikalibračných cvičení laboratórií a ďalšieho vývoja spoločných metód identifikácie únikov ropy; A.9 posilniť spoluprácu s vyšetrovateľmi a prokurátormi: a) do roku 2022 – v spolupráci so sieťou NSN identifikovať možnosti zverejňovania prípadov odsúdenia za trestné činy súvisiace so znečisťovaním mora; b) do roku 2025 – v spolupráci so sieťou NSN stanoviť postupy, pomocou ktorých možno verejnosti sprístupniť environmentálne záznamy príslušných lodných spoločností a spoločností prevádzkujúcich lode; A.10 nadviazať kontakt s IMO s cieľom určiť, ako môže Bonnská dohoda ďalej prispievať k dodržiavaniu prílohy VI k dohovoru MARPOL, s ohľadom na najnovší vývoj v IMO týkajúci sa zavedenia celosvetového stropu obsahu síry do roku 2020 (napr. posilnený režim štátnej prístavnej kontroly, ako aj zákaz prepravy palív s obsahom síry vyšším ako 0,5 % na účely spaľovania); A.11 prostredníctvom IMO – MEPC podporiť proces revízie podmienok vypúšťania látok s vysokou viskozitou a tuhnúcich látok, ktoré sa uvádzajú v prílohe II k dohovoru MARPOL; A.12 udržiavať a aktualizovať webové sídlo Bonnskej dohody a šírenie elektronických publikácií (t. j. manuálov, príručiek a správ); A.13 podporovať/propagovať odporúčania týkajúce sa preventívnych opatrení projektov BE-AWARE. Opatrenia týkajúce sa strategického cieľa B (pripravenosť): B.1 dodržiavať a aktualizovať kapitoly príručky na boj proti znečisťovaniu na základe Bonnskej dohody tak, aby sa dala uplatniť na príslušné potreby; B.2 podporovať výmenu informácií o potenciálne znečisťujúcich vrakoch a rozvoj vnútroštátnych databáz; B.3 plánovať a vykonávať regionálne a subregionálne operačné cvičenia a odbornú prípravu; B.4 podporovať rozvoj vnútroštátnych systémov environmentálneho poradenstva a súvisiacu výmenu informácií;

B.5 udržiavať výmenu informácií s inými regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, najmä s UCPM (mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany), EMSA, EPPR (Arktická rada), HELCOM, IMO, komisiou OSPAR, Lisabonskou dohodou a REMPEC prostredníctvom účasti na stretnutiach medzi sekretariátmi, a podľa potreby posilňovať spoluprácu s týmito organizáciami, napríklad pokiaľ ide o spoločné vypracovanie príručky reakcie na nebezpečné a škodlivé látky; B.6 posilniť spoluprácu s komisiou OSPAR a inými medzinárodnými organizáciami zapojenými do ochrany morského prostredia pred znečisťovaním a zariadeniami na mori; B.7 vypracovať stratégiu pre nebezpečné a škodlivé látky v záujme spolupráce s inými medzinárodnými organizáciami, ako sú napríklad HELCOM/EMSA/CTG, s cieľom uplatňovať zásady OPRC na nebezpečné a škodlivé látky; B.8 spojiť sa s IMO s cieľom určiť, ako môže Bonnská dohoda ďalej prispievať k posilneniu medzinárodného uplatňovania protokolu OPRC na nebezpečné a škodlivé látky; B.9 pokračovať v rozvíjaní kapacity v oblasti reakcie na základe analýzy rizík pre životné prostredie s cieľom držať krok s meniacim sa námorným rizikom. Opatrenia týkajúce sa strategického cieľa C (reakcia): C.1 udržiavať systém podávania správ o nehodách spojených so znečistením a identifikáciu získaných poznatkov; C.2 dodržiavať a aktualizovať spoločné plány reakcie na námorné nehody (plán DENGERNETH, MANCHEPLAN, plán štvorstrannej zóny, plán NorBrit [plán pre Biskajský záliv]); C.3 posilniť rozvoj spoločných prístupov k reakcii súvisiacej s voľne žijúcimi živočíchmi vrátane identifikácie najlepších postupov a informovania verejnosti o činnostiach týkajúcich sa reakcie súvisiacej s voľne žijúce živočíchmi; C.4 zdieľať poznatky, ktoré boli identifikované a získané z reakcie na znečisťovanie vo veterných parkoch na mori; C.5 podporovať prepojenia a koordináciu s reakciou na pobreží; C.6 podporovať výskum a vývoj a výmenu informácií o technológiách, vybavení a iných operačných prostriedkoch používaných v rámci reakcie, najmä o integrovaných sledovacích senzoroch a reakčných technológiách na reagovanie na nehody v noci, pri zlej viditeľnosti a za zlých poveternostných podmienok, o detekcii a vyprosťovaní kontajnerov stratených na mori, nehodách zahŕňajúcich rozsiahle ropné a chemické havárie a o nehodách zahŕňajúcich palivá novej generácie; C.7 podporovať výskum spoločných výskumných priorít: do obdobia rokov 2019 – 2022 vypracovať návrh spoločného výskumu v oblasti palív novej generácie; C.8 podporovať výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch posudzovania rizika vrátane núdzového odťahovania. Dodatok 1: Úlohy 1 – 18 týkajúce sa strategického cieľa A (prevencia):

Úloha Strategické opatrenie Opis Cieľový dátum Vedenie Pokrok Stav 1 A.1 Vykonávať operácie vzdušného a satelitného dozoru vrátane vnútroštátnych letov, regionálnych letov, prieskumných letov a letov CEPCO/SuperCEPCO s cieľom odhaliť, vyšetriť a zhromaždiť dôkazy a monitorovať únik ropy a iných škodlivých látok s ohľadom na potreby strategického dozoru. Činnosti vykonávané počas celého roka ZS Prebieha 2 A.1 Udržiavať pokrytie a efektívnosť vzdušného dozoru a strategicky analyzovať potreby dozoru, okrem iného na základe hodnotenia existujúcich súborov údajov o odhalenom znečisťovaní mora ropou a inými látkami. ZS CleanSeaNet – EMSA Rybárstvo – agentúra EÚ EFCA NL – manažér pre danú úlohu/ZS NL vypracuje návrh a rozošle ho vedúcim BE – príloha VI k dohovoru MARPOL. 3 A.3 A.4 A.5 Zvážiť vypracovanie minimálnych odporúčaní týkajúcich sa operácií dozoru vykonávaných v oblasti stanovenej v Bonnskej dohode a očakávané výsledky (príloha VI k dohovoru MARPOL, diaľkovo riadené letecké systémy). EÚ (pre možnosti zefektívnenia námorného dozoru, napríklad pokiaľ ide rybárstvo a znečisťovanie) BE – spoluvedenie (príloha VI) EÚ – drony Počiatočné diskusie o prílohe VI k dohovoru MARPOL sa začali na 19. zasadnutí skupiny OTSOPA. EMSA začala s prevádzkovou službou RPAS. Prebieha 4 A.2 Udržiavať efektívny štandard monitorovania a podávania správ pomocou náležitého systému na podávanie správ o odhalenom znečistení stranám Bonnskej dohody. Činnosti vykonávané podľa potreby ZS Prebieha 5 A.3 V spolupráci s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou optimálne využívať satelitné údaje, napríklad prostredníctvom systému CleanSeaNet, s cieľom reagovať na prvé upozornenie na odhalenie možného znečistenia prostredníctvom vzdušného dozoru. a Činnosti vykonávané podľa potreby ZS Prebieha 6 A.3 Podávať správy a reagovať na vývoj v oblasti pseudo družíc fungujúcich vo vysokej nadmorskej výške (HAPS) a diaľkovo riadených leteckých systémov (RPAS). Činnosti vykonávané podľa potreby ZS EÚ/EMSA – HAPS a RPAS Prebieha 8 A.13 Podporovať/propagovať uplatňovanie schém rozdelenia plavby a vyzdvihovať ďalšie odporúčania BE-AWARE týkajúce sa plavebno-prevádzkových služieb, AIS vo veterných elektrárňach a elektronickej navigácie pre orgány zodpovedné za opatrenia na znižovanie rizík. Prebieha ZS Írsko, Nórsko a NL zorganizovali semináre Za vykonávanie sú zodpovedné rôzne vnútroštátne orgány. 9 A.6 B.I Dodržiavať a aktualizovať príručku vzdušných operácií. Každoročne na zasadnutí skupiny OTSOPA NO a ZS Prebieha 10 A.6 B.I Udržiavať online verziu kódexu Bonnskej dohody pre prípad výskytu ropy (Bonn Agreement Oil Appearance Code – BAOAC) vrátane atlasu fotografií pre leteckú posádku a expertnú úroveň v rámci prepracovania webového sídla Bonnskej dohody. Činnosti vykonávané podľa potreby FR a ZS Prebieha 11 A.4 A.5 A.10 Posilniť a rozšíriť spoluprácu pri odhaľovaní a sledovaní trestných činov v súvislosti s prílohami k dohovoru MARPOL a príspevok k presadzovaniu práva a nadväzovaniu kontaktov s IMO. Prebieha ZS/NSN/sekretariát Prebieha 12 A.5 A.10 Zvážiť vypracovanie spoločnej technickej stratégie a operačného prístupu na monitorovanie súladu, pokiaľ ide o oxidy dusíka NOx a oxidy síry SOx BE, DK (má sa potvrdiť), FR

NL? EMSA (má sa potvrdiť) Nový 13 A.7 A.9 Posilniť spoluprácu so sieťou vyšetrovateľov a prokurátorov pre oblasť Severného mora (NSN) a spoločne: a) dodržiavať a aktualizovať príručku pre Severné more o trestných činoch súvisiacich so znečisťovaním mora ropou; b) organizovať semináre na témy spoločného záujmu; c) pomáhať, ak je to užitočné, pri zverejňovaní prípadov odsúdenia a zaviesť environmentálne záznamy pre lodné spoločnosti. NL/sekretariát Možné témy na semináre v rokoch 2019 – 2025 Nebezpečné a škodlivé látky Morský odpad Prebieha 14 A.8 Pokračovať v činnostiach siete OSINET s cieľom: a) zlepšovať poznatky a skúsenosti príslušných laboratórií týkajúce sa forenznej analýzy únikov ropy, a to aj prostredníctvom medzikalibračných cvičení a a b) udržiavať/vyvíjať aktualizované analytické postupy a referenčné metódy, a to aj v prípade odberu vzoriek ropy na mori DE/OSINET Prebieha 15 A.12 B.1 Udržiavať a aktualizovať webové sídlo Bonnskej dohody a šírenie elektronických publikácií (t. j. manuálov, príručiek a správ). Činnosť vykonávaná podľa potreby Sekretariát/ZS Sekretariát preskúma možnosť zachovania zdroja rozhodnutí/opatrení. Prebieha 17. A.2 Zrevidovať existujúce odporúčania týkajúce sa oznámení a podľa potreby vykonať potrebné úpravy. Činnosť vykonávaná podľa potreby ZS Nový 18 A.12 Vykonávať komunikačnú stratégiu Bonnskej dohody. Sekretariát Prebieha Úlohy 19 – 30 týkajúce sa strategického cieľa B (pripravenosť): Úloha Strategické opatrenie Opis Cieľový dátum Vedenie Pokrok Stav 19 B.1 A.12 Dodržiavať a aktualizovať rôzne kapitoly príručky na boj proti znečisťovaniu na základe Bonnskej dohody Činnosť vykonávaná podľa potreby ZS a sekretariát Prebieha 20 B.2 Pokračovať vo výmene informácií o potenciálne znečisťujúcich vrakoch (metódy vyprázdňovania, posudzovanie rizika atď.). Činnosť vykonávaná podľa potreby ZS Prebieha 21 B.4 B.5 Posilniť pripravenosť na prijímanie/ponúkanie/tranzit medzinárodnej pomoci s použitím usmernení EÚ na podporu hosťujúcej krajiny. Prebieha ZS a EÚ Prebieha 22 B.3 Plánovať a vykonávať regionálne a subregionálne operačné cvičenia a odbornú prípravu s ohľadom na strategické potreby. ZS Prebieha 23 B.3 Organizovať spoločné operačné bojové cvičenia (BONNEX DELTA) v súvislosti s regionálnymi strategickými potrebami v oblasti odbornej prípravy. ZS podľa spoločného akčného plánu Prebieha 24 B.3 Vytvoriť systém odstupňovaných spoločných cvičení s cieľom testovať a trénovať spoluprácu v boji proti únikom. Prebieha DK DK má vojenské skúsenosti a používa ich na podporu cvičení. 25 B.4 Podporovať rozvoj vnútroštátnych systémov environmentálneho poradenstva a súvisiacu výmenu informácií. Zvážiť zavedenie prostriedkov spolupráce (na subregionálnej úrovni) OTSOPA 2020 UK Prebieha 26 B.5 B.7 B.8 Posilniť spoluprácu s REMPEC a HELCOM na vypracovaní spoločnej príručky reakcie na nebezpečné a škodlivé látky Sekretariát, FR, Nový 27 B.6 Posilniť spoluprácu s komisiou OSPAR, regionálnymi dohodami a inými medzinárodnými organizáciami zapojenými do ochrany morského prostredia pred znečisťovaním pochádzajúcim z lodnej dopravy, operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori a iných námorných činností, s ohľadom na povinnosti vyplývajúce z rámcovej smernice o morskej stratégii a rámcovej smernice o vode. Sekretariát, BE a NL; ZS (výmena informácií o vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii) Sekretariát skontaktuje OSPAR v súvislosti s povinnosťou D8 vyplývajúcou z rámcovej smernice o morskej stratégii, ktorá sa týka monitorovania a posudzovania významného akútneho znečistenia, a podá správu na zasadnutí skupiny OTSOPA v roku 2020 Na zasadnutí ZS Bonnskej dohody v roku 2019 sa zváži recipročná účasť BA/HELCOM na kľúčových stretnutiach. (pozri BAAP na roky 2016 – 2019, produkt A.3.3) Nový 29 B.9 analýza trendov projektu BE-AWARE 2030.

Vyhodnotiť a sledovať výsledky. Prebieha NL a ZS Nový 30 B.9 Vymieňať si informácie/skúsenosti týkajúce sa zväčšujúcej sa veľkosti plavidiel, energie z obnoviteľných zdrojov, prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori, palív LNG a rozširovania prístavov, autonómnych lodí a rádioaktívnych materiálov. ZS Nový

Úlohy 31 – 40 týkajúce sa strategického cieľa C (reakcia): Úloha Strategické opatrenie Opis Cieľový dátum Vedenie Pokrok Stav 31 C.1 C.4 Vymieňať si informácie o získaných poznatkoch o nehodách, a to aj vo veterných elektrárňach, v núdzových prístavoch a strediskách nakladania s odpadom po nehodách spojených so znečistením. OTSOPA BONN ZS Prebieha 32 C.1 C.5 Udržiavať efektívny systém POLREP na podávanie správ o nehodách spojených so znečistením a riadenie žiadostí o pomoc a ponúk poskytnutia pomoci s použitím spoločného systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade znečisťovania morí (CECIS MP) Európskej komisie. Prebieha EÚ, NO, DK 6-mesačný projekt s dvomi seminármi a deviatimi krajinami. Prebieha 33 C.2 Vypracovať, dodržiavať a aktualizovať plány spoločnej reakcie na námorné nehody (plán DENGERNETH (DE), MANCHEPLAN (UK a FR), plán štvorstrannej zóny (BE), plán NORBRIT (UK a NO), UK a Írsko MOU), [Biskajský záliv]). Činnosť vykonávaná podľa potreby Dotknutá ZS Prebieha 34 C.3 Udržiavať výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch reakcie súvisiacej s voľne žijúcimi živočíchmi Prebieha – FR, SE a ZS Prebieha 35 C.7 C.6 Podporovať a pokiaľ možno vykonávať/uskutočňovať výskum a vývoj a výmenu informácií, pokiaľ ide o palivá novej generácie. NO + partneri projektu [ Návrh na výzvu GR ECHO v roku 2019 Prebieha 36 C.7 C.6 Reakcie a pripravenosť v súvislosti s palivami novej generácie NO + partneri projektu Na základe reakcie z úlohy 35 37 C.6 Vymieňať si informácie o nehodách spojených so znečistením a podnecovať ďalší výskum týchto nehôd vrátane: : ·nehôd v noci, pri zlej viditeľnosti a za zlých poveternostných podmienok; ·nehôd zahŕňajúcich rozsiahle ropné a chemické havárie, potenciálne prostredníctvom externe financovaných projektov; ·technológií, vybavení a iných operačných prostriedkov používaných v rámci reakcie, najmä integrovaných sledovacích senzorov, modelovania unášania ropných škvŕn a nástrojov na podporu rozhodovania a reakčných technológií. ZS Prebieha 39 C.6 Posúdenie a vypracovanie návrhu projektu na regionálne posúdenie rizika, pokiaľ ide o nebezpečné a škodlivé látky. ZS a sekretariát Prebieha 40 C.6 Podporovať dlhodobý výskum nebezpečných a škodlivých látok zameraný okrem iného na technológie reakcie na nebezpečné a škodlivé látky, testovanie vlastností a správania nebezpečných a škodlivých látok v neštandardných podmienkach a na ďalší vývoj v tejto oblasti, ako aj na validáciu pokročilých nástrojov na podporu rozhodovania. ZS Prebieha 41 C.8 Vymieňať si informácie o vnútroštátnych systémoch posudzovania rizika vrátane núdzového odťahovania. Činnosti vykonávané podľa potreby ZS Nový

Príloha I Súčasné texty dohovoru MARPOL Súčasné texty dohovoru MARPOL týkajúce sa prílohy I až prílohy VI a protokolu 1. Dohovor MARPOL obsahuje nariadenia zamerané na prevenciu náhodného znečisťovania a znečisťovania pochádzajúceho z bežných operácií, ktoré sa podrobne opisujú v šiestich technických prílohách. a)Príloha I – Nariadenia na prevenciu znečisťovania ropou Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. marca 2018 – rezolúcia MEPC.276(70) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny formulára B uvedeného v dodatku k medzinárodnému osvedčeniu o zabránení znečisťovaniu ropou) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2017 – rezolúcia MEPC.266(68) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny nariadenia 12 – nádrže na ropné zvyšky (kal)) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2017 – rezolúcia MEPC.265(68) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné uplatňovanie ustanovení polárneho kódexu týkajúcich sa životného prostredia) Zmena prílohy I k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. marca 2016 – rezolúcia MEPC.256(67) ·Zmena prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmena nariadenia 43 – osobitné požiadavky na používanie alebo prepravu ropy v antarktickej oblasti) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.248(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny prílohy I k dohovoru MARPOL o povinných požiadavkách na prepravu pre nástroj stability) MEPC 66/21/Corr.1 Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.246(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, III, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2015 – rezolúcia MEPC.238(65) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I a II k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu RO) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. októbra 2014 – rezolúcia MEPC.235(65)

·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny formulára A a formulára B uvedených v dodatkoch k medzinárodnému osvedčeniu o zabránení znečisťovaniu ropou podľa prílohy I k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2013 – rezolúcia MEPC.216(63) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (regionálne opatrenia pre prístavné zberné zariadenia podľa príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2011 – rezolúcia MEPC.190(60) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (severoamerická oblasť kontroly emisií) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2011 – rezolúcia MEPC.189(60) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (doplnenie novej kapitoly 9 do prílohy I k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2011 – rezolúcia MEPC.187(59) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny nariadení 1, 12, 13, 17 a 38 prílohy I k dohovoru MARPOL, dodatok k medzinárodnému osvedčeniu o zabránení znečisťovaniu ropou a častí I a II knihy záznamov o rope) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. januára 2011 – rezolúcia MEPC.186(59) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (doplnenie novej kapitoly 8 do prílohy I k dohovoru MARPOL a následné zmeny formulára B uvedeného v dodatku k medzinárodnému osvedčeniu o zabránení znečisťovaniu ropou). Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. decembra 2008 – rezolúcia MEPC.164(56) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zberné zariadenia mimo vyhradených priestorov a vypúšťanie odpadu) Zmeny prílohy I – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2007 – rezolúcia MEPC.141(54) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny nariadenia 1, doplnok k nariadeniu 12A, následné zmeny medzinárodného osvedčenia o zabránení znečisťovaniu ropou a zmeny nariadenia 21 revidovanej prílohy I k dohovoru MARPOL) Text prílohy I k dohovoru MARPOL – od 1. januára 2007 – rezolúcia MEPC.117(52) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (revidovaná príloha I k dohovoru MARPOL) b)Príloha II – Nariadenia na prevenciu znečisťovania škodlivými kvapalnými látkami vo veľkom množstve Zmeny prílohy II k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. septembra 2017 – rezolúcia MEPC.270(69) ·Zmeny prílohy k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (zmeny prílohy II k dohovoru MARPOL – revidovaný postup hodnotenia nebezpečenstva GESAMP)

Zmeny prílohy II – nadobudnutie platnosti 1. januára 2017 – rezolúcia MEPC.265(68) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné uplatňovanie ustanovení polárneho kódexu týkajúcich sa životného prostredia) Zmeny prílohy II – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.246(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, III, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) Zmeny prílohy II – nadobudnutie platnosti 1. januára 2015 – rezolúcia MEPC.238(65) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I a II k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu RO) Zmeny prílohy II – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2013 – rezolúcia MEPC.216(63) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (regionálne opatrenia pre prístavné zberné zariadenia podľa príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL) Text prílohy II k dohovoru MARPOL – od 1. januára 2007 – rezolúcia MEPC.118(52) (v znení zmien) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (revidovaná príloha II k dohovoru MARPOL) Medzinárodný kódex na prepravu chemikálií ako hromadného tovaru (IBC), ktorý nadobudol platnosť na základe prílohy II k nariadeniu 11 – tankery vyrábané od 1. júla 1986 – rezolúcia MEPC.119(52) ·Zmeny Medzinárodného kódexu na stavbu a vybavenie lodí prepravujúcich nebezpečné chemikálie ako hromadný tovar (kódex IBC) · Rezolúcia MEPC.225(64) zmeny kapitol 17, 18 a 19, ktoré nadobudli platnosť 1. júna 2014 · BLG.1/Circ.19 Produkty, ktoré boli klasifikované alebo preklasifikované od prijatia zmeneného kódexu IBC v roku 2004 · BLG.1 Circ.19/Corr.1 Produkty, ktoré boli klasifikované alebo preklasifikované od prijatia zmeneného kódexu IBC v roku 2004 Kódex na prepravu chemikálií ako hromadného tovaru (BCH), ktorý nadobudol platnosť na základe prílohy II k nariadeniu 11 – tankery vyrobené pred 1. júlom 1986 – rezolúcia MEPC.144(54) ·Zmeny Kódexu na stavbu a vybavenie lodí prepravujúcich nebezpečné chemikálie ako hromadný tovar (kódex BCH) c)Príloha III – Nariadenia na prevenciu znečisťovania škodlivými látkami prepravovanými po mori v balenej forme Zmena prílohy III k dohovoru MARPOL – (zmena dodatku o kritériách identifikácie škodlivých látok v balenej forme), ktorá nadobudla platnosť 1. marca 2016 – rezolúcia MEPC.257(67) ·Zmena prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973

Zmeny prílohy III – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.246(66) Text prílohy III k dohovoru MARPOL – od 1. januára 2014 – rezolúcia MEPC.193(61) Text prílohy III k dohovoru MARPOL – od 1. januára 2010 – rezolúcia MEPC.156(55) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, III, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) d)Príloha IV – Nariadenia na prevenciu znečisťovania splaškami z lodí Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. septembra 2017 – rezolúcia MEPC.274(69) ·Zmeny prílohy k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (zmeny prílohy IV k dohovoru MARPOL – osobitná oblasť Baltského mora a formulár osvedčenia ISPP) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. januára 2017 – rezolúcia MEPC.265(68) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné uplatňovanie ustanovení polárneho kódexu týkajúcich sa životného prostredia) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.246(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, III, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2013 – rezolúcia MEPC.216(63) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (regionálne opatrenia pre prístavné zberné zariadenia podľa príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. januára 2013 – rezolúcia MEPC.200(62) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (ustanovenia o osobitnej oblasti a určenie Baltského mora za osobitnú oblasť podľa prílohy IV k dohovoru MARPOL) · MEPC 62/24/Corr.1 —obsahuje viacero opráv rezolúcií MEPC.200(62) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. decembra 2008 – rezolúcia MEPC.164(56) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zberné zariadenia mimo vyhradených oblastí a vypúšťanie splaškov) Zmeny prílohy IV – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2007 – rezolúcia MEPC.143(54) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (doplnenie nariadenia 13 do prílohy IV k dohovoru MARPOL)

Text prílohy IV k dohovoru MARPOL – od 1. augusta 2005 – rezolúcia MEPC.115(51) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (revidovaná príloha IV k dohovoru MARPOL) e)Príloha V – Nariadenia na prevenciu znečisťovania odpadom z lodí Text prílohy V k dohovoru MARPOL – od 31. decembra 1988 Zmeny prílohy V – nadobudnutie platnosti 1. marca 2018 – rezolúcia MEPC.277(70) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny prílohy V k dohovoru MARPOL – látky škodlivé pre morské prostredie a formulár z knihy záznamov o odpade) Zmeny prílohy V – nadobudnutie platnosti 1. januára 2017 – rezolúcia MEPC.265(68) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné uplatňovanie ustanovení polárneho kódexu týkajúcich sa životného prostredia) Zmeny prílohy V – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.246(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny príloh I, II, III, IV a V k dohovoru MARPOL s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) Zmeny prílohy V – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2013 – rezolúcia MEPC.216(63) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (regionálne opatrenia pre prístavné zberné zariadenia podľa príloh I, II, IV a V k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy V – nadobudnutie platnosti 1. januára 2013 – rezolúcia MEPC.201(62) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (revidovaná príloha V k dohovoru MARPOL) · MEPC 62/24/Corr.1 —obsahuje viacero opráv rezolúcií MEPC.201(62) Zmeny prílohy V k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2005 – rezolúcia MEPC.116(51) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny dodatku k prílohe V k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy V k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. marca 2002 – rezolúcia MEPC.89(45) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny prílohy V k dohovoru MARPOL) Zmeny prílohy V k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. januára 1997 – rezolúcia MEPC.65(37)

·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1978 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny nariadenia 2 a nové nariadenie 9 v prílohe V) f)Príloha VI – Nariadenia na prevenciu znečisťovania ovzdušia z lodí Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. januára 2019 – rezolúcia MEPC 286(71) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (s cieľom zaviesť do praxe oblasť kontroly emisií NOx v Baltskom mori a Severnom mori a zmeniť dodací list pre nádrž lode) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. marca 2018 – rezolúcia MEPC.278(70) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (zmeny prílohy VI k dohovoru MARPOL – systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. septembra 2017 – rezolúcia MEPC.271(69) ·Zmeny prílohy k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (zmeny nariadenia 13 v prílohe VI k dohovoru MARPOL – požiadavky na zaznamenávanie operačného súladu s oblasťami kontroly emisií NOx na úrovni III) Zmeny prílohy VI k dohovoru MARPOL – nadobudnutie platnosti 1. marca 2016 – rezolúcia MEPC.258(67) ·Zmena prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (zmeny nariadení 2 a 13 a dodatok k osvedčeniu IAPP) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. januára 2016 – rezolúcia MEPC.247(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (s cieľom zaviesť povinné používanie kódexu III) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. marca 2015 – rezolúcia MEPC.251(66) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (zmeny nariadení 2, 13, 19 a 20 a dodatok k osvedčeniu IAPP v rámci prílohy VI k dohovoru MARPOL a certifikácia dvojpalivových motorov podľa technického kódexu NOx z roku 2008) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. augusta 2013 – rezolúcia MEPC.217(63) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997, ktorým sa mení Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978 (regionálne opatrenia pre prístavné zberné zariadenia podľa prílohy VI k dohovoru MARPOL a certifikácia lodných dieselových motorov vybavených selektívnymi systémami katalytickej redukcie podľa technického kódexu NOx z roku 2008) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. januára 2013 – rezolúcia MEPC.203(62) ·Zmeny prílohy k protokolu z roku 1997 k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí z roku 1973 (vloženie nariadení o energetickej účinnosti lodí) · MEPC 62/24/Corr.1 – obsahuje viacero opráv rezolúcií MEPC.203(62) Zmeny prílohy VI – nadobudnutie platnosti 1. januára 2013 – rezolúcia MEPC.202(62)