EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 6. 2017 COM(2017) 338 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o prekážkach obchodu a investícií



v období od 1. januára 2016 do 31. decembra 2016



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o prekážkach obchodu a investícií



v období od 1. januára 2016 do 31. decembra 2016 ÚVOD V tomto siedmom vydaní správy o prekážkach obchodu a investícií, ktorá je súčasťou stratégie pre prístup na trh, sa analyzujú prekážky obchodu a investícií, ktoré Komisii oznámili podniky a členské štáty prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh. Toto partnerstvo medzi Komisiou, členskými štátmi a európskymi podnikmi sa už ukázalo neoceniteľné pri získavaní informácií o prekážkach obchodu a pri určovaní spoločných priorít a vymedzovaní spoločnej stratégie na odstránenie prekážok. V nadväznosti na tieto skúsenosti a so zreteľom na nástup protekcionizmu Komisia vo svojom oznámení s názvom Obchod pre všetkých oznámila „posilnené partnerstvo“ na posilnenie existujúceho spoločného úsilia a na jeho rozšírenie aj mimo odstraňovania prekážok obchodu a investícií na vykonávanie dohôd o voľnom obchode (ďalej len „FTA“). V tejto súvislosti sa tohtoročné vydanie správy o prekážkach obchodu a investícií sústreďuje na konkrétne prekážky, ktoré majú priamy vplyv na hospodárske subjekty EÚ v tretích krajinách. Tento prístup znamená posun od analýz všeobecných protekcionistických trendov, ktoré sa skúmali v predchádzajúcom vydaní, s cieľom sústrediť sa na najdôležitejšie prekážky ovplyvňujúce vývoz EÚ do 51 tretích krajín, ktoré boli oznámené prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh a zaznamenané v databáze prístupu na trh v časti vyhradenej prekážkam obchodu. Táto analýza opatrení ovplyvňujúcich podniky EÚ takisto umožňuje vypracovanie určitých záverov, ktoré vo všeobecnosti potvrdzujú pokračujúci nárast protekcionistických trendov pozorovaných v predchádzajúcich správach o prekážkach obchodu a investícií a správach o protekcionizme. V prvej časti tejto správy sa predkladá číselná analýza celkového súboru 372 aktívnych prekážok obchodu a investícií zaregistrovaných v databáze prístupu na trh a 36 nových prekážok zaznamenaných v roku 2016 podľa krajiny, podľa druhu prekážky a podľa odvetvia. Druhá časť obsahuje podrobnejšiu analýzu nových prekážok oznámených v roku 2016 (od 1. januára do 31. decembra 2016), v ktorej sa opisujú konkrétne trendy v rôznych krajinách a odvetviach a posudzujú potenciálne ovplyvnené obchodné toky. V tretej časti sa opisujú nástroje, ktoré sa použili na riešenie týchto prekážok v rámci stratégie pre prístup na trh, a predkladá sa prehľad 20 prekážok, ktoré boli úspešne vyriešené v roku 2016. Po všeobecnej analýze potenciálne ovplyvnených obchodných tokov a hlavných odvetví, ktorým to prinieslo prospech, sa zdôrazňujú aj niektoré významné úspechy. I. PREHĽAD PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ V tejto kapitole sa predkladá analýza skutočností a číselných údajov, pokiaľ ide o prekážky obchodu v tretích krajinách a súvisiace trendy, a to na základe časti databázy prístupu na trh týkajúcej sa prekážok obchodu, v ktorej sa zaznamenávajú všetky prekážky, v súvislosti s ktorými boli prijaté opatrenia v rámci partnerstva pre prístup na trh. Dôležité je pripomenúť, že databáza prístupu na trh (a táto správa) neposkytuje komplexný prehľad všetkých obchodných prekážok, ktorým čelia hospodárske subjekty EÚ. Spoločnosti sa môžu rozhodnúť, že niektoré prekážky partnerstvu pre prístup na trh neoznámia, lebo dúfajú, že ich vyriešia alebo obídu ich účinky, alebo prekážky nemusia byť v rámci partnerstva pre prístup na trh považované za prioritu. Niektoré spoločnosti navyše nemusia byť informované o možnosti riešiť prekážky prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh. Hoci v databáze prístupu na trh a v tejto správe sa neposudzuje (ne)zákonnosť zaznamenaných opatrení, všetky tieto prekážky boli určené ako problematické z hľadiska spoločností EÚ a boli stanovené ako priority pre ďalšie opatrenia partnerstva pre prístup na trh, keďže môžu byť diskriminačné, neprimerané alebo môžu obmedzovať obchod. A. CELKOVÝ SÚBOR PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ V čase vypracovania tejto správy bolo v databáze prístupu na trh zaznamenaných celkovo 372 aktívnych prekážok obchodu a investícií. Toto číslo je dôkazom úspešnosti partnerstva pre prístup na trh ako fóra na zisťovanie prekážok obchodu, no zároveň ukazuje, že príležitosti vývozcov a investorov z EÚ sú naďalej obmedzované významným počtom opatrení. Databáza prístupu na trh umožňuje rozlíšenie zaznamenaných prekážok obchodu podľa tretej krajiny, podľa druhu opatrenia a podľa odvetvia. Toto rozdelenie sa dodržiava aj v tejto správe. 1. Rozdelenie všetkých prekážok podľa tretích krajín

V tabuľke 1 sa uvádza grafické zobrazenie geografického rozdelenia týchto opatrení. Napriek skutočnosti, že na samite skupiny G20, ktorý sa uskutočnil 4. – 5. septembra 2016 v Chang-čou, boli v roku 2016 znovu zopakované sľuby vedúcich predstaviteľov skupiny G20, pokiaľ ide o odmietnutie protekcionizmu, desať krajín s najvyšším počtom zavedených prekážok obchodu patrí práve do skupiny G20. Najväčší počet prekážok bol zistený v Rusku s 33 zaznamenanými opatreniami. Z týchto opatrení sa 16 uplatňovalo priamo na hranici, 14 za hranicou a 3 boli subvencie, ktoré narúšajú obchod. Krajiny s druhým najvyšším počtom aktívnych prekážok boli Brazília, Čína a India, každá so súborom 23 aktuálne zavedených opatrení. Išlo najmä o opatrenia za hranicami (14 v prípade Brazílie a po 12 v prípade Číny a Indie), ale aj priamo na hranici (Brazília 9, Čína 10 a India 11). V prípade Číny bolo v databáze prístupu na trh zaznamenané aj jedno opatrenie súvisiace so subvenciami. K ďalším tretím krajinám s aspoň desiatimi zaregistrovanými prekážkami obchodu a investícií patria Indonézia (17), Južná Kórea (17), Argentína (16), Spojené štáty americké (16), Turecko (15), Austrália (13), Thajsko (11), Vietnam (11), Čile (10) a Mexiko (10). Tabuľka 1: Geografické rozdelenie prekážok obchodu a investícií v databáze prístupu na trh (* – krajiny skupiny G20) 2. Rozdelenie všetkých prekážok podľa druhu opatrenia Databáza prístupu na trh taktiež umožňuje rozlišovať medzi jednotlivými druhmi prekážok, ako je znázornené v tabuľke 2. Tabuľka 2: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií zaznamenaných v databáze prístupu na trh podľa druhu Z grafu vyplýva, že počet prekážok v oblasti tradičnejších opatrení na hraniciach na jednej strane a opatrení za hranicami na druhej strane je rovnaký (183 opatrení každého druhu). Opatrenia na hraniciach sú obmedzenia, ktoré majú priamy vplyv na dovoz a vývoz, spravidla prostredníctvom zvyšovania colných sadzieb, kvantitatívnych obmedzení, sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, dovozných licencií alebo prostredníctvom priamych zákazov obchodovania. Ku krajinám, ktoré sa k týmto prekážkam najčastejšie uchyľovali, patria Rusko (16), India (11), Argentína (11), Čína (10) a Turecko (10). V databáze prístupu na trh bol zaznamenaný rovnako vysoký počet opatrení za hranicami. K týmto prekážkam patria obmedzenia týkajúce sa služieb, investícií, vládneho obstarávania, práv duševného vlastníctva či neodôvodnené technické prekážky obchodu. Najvyšší zaznamenaný počet takýchto opatrení má Rusko, Brazília (zhodne po 14), Čína (12) a India (12). Treťou hlavnou kategóriou zaregistrovaných prekážok sú subvencie, ktoré narúšajú obchod. Aj keď sa subvencie skôr riešia prostredníctvom antisubvenčných vyšetrovaní, členské štáty a podniky sa rozhodli oznámiť niektoré schémy subvencií (šesť) aj v rámci partnerstva pre prístup na trh – aby zdôraznili rastúce problémy, ktoré táto nekalá praktika predstavuje. Za polovicu zaregistrovaných subvencií, ktoré mimoriadne narúšajú obchod, (tri) zodpovedá Rusko, za ktorým nasledujú Čína, Južná Kórea a Spojené štáty (zhodne po jednej). B. PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ OZNÁMENÉ V ROKU 2016 Vzhľadom na svoj výročný charakter predstavuje správa o prekážkach obchodu a investícií vhodnú príležitosť na sledovanie nových prekážok, ako aj činností partnerstva pre prístup na trh, pokiaľ ide o odstránenie prekážok, na ročnom základe. Na základe údajov zaznamenaných v databáze prístupu na trh bolo v roku 2016 zaregistrovaných 36 nových prekážok v 21 tretích krajinách. Počet nových prekážok v roku 2016 bol preto viac-menej porovnateľný s 39 novými opatreniami v roku 2015. 1. Rozdelenie prekážok oznámených v roku 2016 podľa tretích krajín Geografické rozdelenie týchto nových prekážok je zobrazené v tabuľke 3. Tabuľka 3: Geografické rozdelenie prekážok obchodu a investícií oznámených v roku 2016 (* – krajiny skupiny G20)

Najvyšší výskyt nových prekážok bol v roku 2016 oznámený v obchodných a investičných vzťahoch s Ruskom (šesť) a Indiou (päť), čo potvrdzuje protekcionistické trendy zistené už v minuloročnom vydaní správy o prekážkach obchodu a investícií. Švajčiarsko takisto zaviedlo tri nové prekážky, zatiaľ čo v Alžírsku, Číne, Egypte a Turecku boli oznámené dve nové prekážky. Zostávajúcich 14 nových prekážok bolo zaznamenaných v súvislosti s inými jednotlivými tretími krajinami. 2. Rozdelenie prekážok oznámených v roku 2016 podľa druhu opatrenia V tabuľke 4 je znázornený prehľad troch hlavných druhov opatrení zaznamenaných v roku 2016. Tabuľka 4: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií oznámených v roku 2016 podľa druhu Väčšina prekážok zaregistrovaných v roku 2016 sú opatrenia za hranicami (20), čo poukazuje na častejšie využívanie vnútorných opatrení ovplyvňujúcich vývoz či investície EÚ, ktoré sa často zložitejšie vnímajú a riešia. Väčšina zaznamenaných opatrení bola prijatá v oblasti obchodovania s tovarom vrátane neodôvodnených regulačných prekážok, vnútorných daňových opatrení a práv duševného vlastníctva (17). Niekoľko nových prekážok bolo okrem toho zaznamenaných v súvislosti s obchodom so službami (dve) a s investíciami (jedna). Hoci počet nových opatrení za hranicami v roku 2016 prekonal tradičné prekážky obchodu, ktorým čelia vývozcovia z EÚ na colniciach, počet nových opatrení na hranici zostáva takisto značný (13). Väčšina týchto obmedzení brzdila dovoz do tretích krajín prostredníctvom zvýšených colných sadzieb, kvót, zákazov alebo zaťažujúcich systémov udeľovania licencií (osem). Okrem toho sa objavil aj značný počet nových sanitárnych a rastlinolekárskych obmedzení (štyri). Počet nových zaznamenaných vývozných obmedzení zo strany obchodných partnerov EÚ bol v roku 2016 nižší (jedno). Zoznam prekážok oznámených v roku 2016 obsahoval aj nové subvenčné opatrenia (tri), buď vo forme všeobecných subvenčných schém (dve), alebo osobitne spojených s výkonnosťou vývozu (jedno). 3. Rozdelenie prekážok oznámených v roku 2016 podľa odvetví Z tabuľky 5 vyplýva, že počet nových opatrení zaregistrovaných v roku 2016 ovplyvnil 13 rôznych odvetví hospodárskej činnosti. Tabuľka 5: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií oznámených v roku 2016 podľa odvetví Najvyšší počet nových oznámených prekážok bol zaznamenaný v odvetví vín a liehovín (sedem), po ktorom nasledovalo odvetvie poľnohospodárstva a rybárstva (šesť). V prípade automobilového odvetvia, odvetvia liekov, služieb, zdravotníckych pomôcok a hračiek a odvetvia železa, ocele a neželezných kovov boli zaznamenané zhodne po dve nové prekážky. Jednotlivé prekážky boli oznámené aj v odvetviach stavebníctva, nábytku, IKT, stavby lodí a textilu (po jednej prekážke). A napokon bolo zaznamenaných aj šesť horizontálnych prekážok ovplyvňujúcich viacero odvetví. II. HLAVNÉ PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ OZNÁMENÉ V ROKU 2016 V tejto kapitole sa predkladá hlbšia analýza nových prekážok týkajúcich sa siedmich obchodných partnerov, v prípade ktorých boli roku 2016 zaznamenané viaceré nové prekážky: Rusko, India, Švajčiarsko, Čína, Alžírsko, Egypt a Turecko. Odhadujú sa takisto potenciálne ovplyvnené obchodné toky. A. KVALITATÍVNA ANALÝZA NOVÝCH PREKÁŽOK 1. Rusko Počas veľkej domácej hospodárskej krízy sa Rusko v roku 2016 naďalej uchyľovalo k využívaniu prekážok obchodu na ochranu svojho miestneho priemyslu, čím potvrdzovalo trendy pozorované v predchádzajúcich správach. V prípade Ruska bol v roku 2016 zaznamenaný najvyšší počet nových prekážok (šesť), čím sa počet existujúcich prekážok v prípade tejto krajiny zvýšil na 33, čo znamená, že Rusko má zároveň najvyšší celkový počet zaznamenaných prekážok obchodu. K hlavným prekážkam, ktoré sa oznamovali v súvislosti s Ruskom, patrili subvencie, ktoré narúšajú obchod, pričom v roku 2016 boli zaregistrované dve takéto nové opatrenia. Jedno z nových subvenčných opatrení bolo zamerané na presadzovanie produkcie ruských priemyselných závodov v automobilovom odvetví a odvetví poľnohospodárskych strojov v nadväznosti na významné zníženie miestneho dopytu. Vláda v tejto súvislosti vydala dve vyhlášky, ktorými sa z federálneho rozpočtu poskytli subvencie na vývoz spoločnostiam pôsobiacim v týchto odvetviach v Rusku.

Vláda takisto zaviedla osobitné obmedzenia týkajúce sa účasti zahraničných spoločností v rámci investičných projektov realizovaných štátom vlastnenými podnikmi alebo súkromnými spoločnosťami, ktoré sú subvencované štátom. Rusko v kontexte tohto opatrenia zaviedlo aj cenovú preferenciu na úrovni 15 % pre ruské spoločnosti, ktoré sa zúčastňujú na verejnom obstarávaní štátom vlastnených podnikov. Rusko okrem toho prijalo dve nové prekážky súvisiace s osvedčovaním, ktoré sa týkali odvetvia cementu a liekov a boli zamerané na ochranu miestnej výroby a na podporu ďalšej lokalizácie výroby. V prípade cementu boli zavedené požiadavky povinného osvedčovania, pričom dovážajúcim spoločnostiam sa osvedčenia nevydávali (s výnimkou bieleho cementu), čím sa od marca 2016 zastavil vývoz cementu z EÚ do Ruska. Rusko prijalo takisto požiadavky týkajúce sa osvedčovania „správnej výrobnej praxe“ v súvislosti s povoľovaním uvádzania na trh a obnovou povolení na uvedenie na trh, pokiaľ ide o lieky, a to bez zabezpečenia dostatočných kapacít na vykonávanie týchto postupov v Rusku, čo v prípade farmaceutického priemyslu EÚ viedlo k neprimeraným oneskoreniam. Rusko (spoločne s Kazachstanom) takisto oznámilo návrh zmeny nariadenia Eurázijskej hospodárskej únie o bezpečnosti hračiek, ktorou plánuje zaviesť požiadavky týkajúce sa psychologickej a vzdelávacej bezpečnosti, čo v medzinárodnej praxi nemá obdobu a zrejme nemá nijakú súvislosť s cieľmi týkajúcimi sa skutočnej bezpečnosti hračiek. Rusko napokon zaviedlo významné opatrenie na hraniciach v podobe zákazu tranzitu pre cestných a železničných dopravcov z územia Ukrajiny na územie Kazachstanu a Kirgizska cez Rusko bez ohľadu na ich pôvod (t. j. vrátane EÚ). Toto obmedzenie malo za následok značné zvýšenie dopravných nákladov niektorých vývozcov z EÚ. Dôležité je pripomenúť, že Rusko takisto rozšírilo svoje dlhodobé obmedzenia týkajúce sa účasti zahraničných spoločností na vládnom obstarávaní na dve ďalšie odvetvia (potraviny a rádioelektronické výrobky). Na účely tejto správy sa tieto otázky nepovažovali za nové prekážky, ale skôr za nové aspekty dlhodobých obmedzení týkajúcich sa vládneho obstarávania, ktoré už zahŕňali dlhý zoznam tovarov (textil, zdravotnícke pomôcky, dovážané vozidlá, dovoz ľahkého priemyslu, stroje a zariadenia, lieky, softvér). Komisia nastolila otázku všetkých nových a existujúcich prekážok v Rusku na všetkých dostupných fórach vrátane preskúmania obchodnej politiky Ruska, ktoré vykonávala organizácia WTO v roku 2016, v príslušných výboroch WTO, ako aj prostredníctvom dvojstranných stretnutí a listov. V prípadoch, keď politiky Ruska porušovali jeho záväzky v rámci WTO, EÚ využila aj mechanizmus WTO na urovnávanie sporov. Poroty WTO v roku 2016 rozhodli v prospech EÚ, pokiaľ ide o vývoz výrobkov z bravčového mäsa z EÚ (rozhodnutie potvrdené Odvolacím orgánom 23. februára 2017) a nadmerné ruské clá na určité poľnohospodárske a spracovateľské výrobky (primeraná lehota na vykonanie rozhodnutia WTO Ruskom v čase vypracovania tejto správy ešte neuplynula). 2. India India v roku 2016 zaviedla päť nových prekážok, celkový počet prekážok tak dosiahol 23 a potvrdili sa protekcionistické tendencie zistené v minuloročnej správe o prekážkach obchodu a investícií. Väčšina nových obmedzení, ktoré sa zaviedli, boli opatrenia za hranicami (štyri) zamerané na širokú škálu odvetví, ako sú oceliarstvo, zdravotnícke pomôcky, textil, ako aj vína a liehoviny. V súvislosti s odvetvím oceliarstva India zaviedla určovanie minimálnych dovozných cien, ktoré boli pôvodne uložené vo februári 2016 na 173 výrobkov z ocele. Opatrenie bolo naposledy predĺžené o dva mesiace v decembri 2016 a týkalo sa 19 výrobkov z ocele. V júni 2016 bol okrem toho rozšírený zoznam výrobkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému povinného osvedčovania, ktorý prevádzkuje Úrad pre normalizáciu Indickej republiky (BIS). Do zoznamu boli zaradené tri ďalšie výrobky z nehrdzavejúcej ocele popri 35 výrobkoch z ocele vymedzených vo vyhláške o kontrole kvality z roku 2012. Zdravotnícke pomôcky sú v Indii stále regulované ako „lieky“ podľa podmienok indického zákona a pravidiel o liekoch a kozmetických výrobkoch, a preto sa na ne zbytočne vzťahujú prísnejšie požiadavky. V tejto súvislosti je zakázaný vývoz „úplne zrenovovaných“ zdravotníckych pomôcok (t. j. výrobkov, ktoré boli úplne repasované a ktoré preto nemožno považovať za použité zariadenia), čím sa obmedzujú vývozné príležitosti výrobcov z EÚ. V prípade textilu boli zdvojnásobené dodatočné clá na maximálnu maloobchodnú cenu určitých druhov tovaru (z 30 % na 60 %). Týmto zvýšením spolu so súvisiacimi poplatkami za pristátie sa na odevy z EÚ kladie výrazné zaťaženie. Obchodné príležitosti odvetvia vín a liehovín v Indii sú okrem toho ovplyvnené neodôvodniteľnými regulačnými odchýlkami od medzinárodných noriem týkajúcich sa požiadaviek na označovanie a vnútornými daňovými opatreniami. Aj keď sa v roku 2016 uvádzal čiastočný pozitívny vývoj v oblasti vývozu telekomunikačných zariadení, v platnosti naďalej zostávajú iné zaťažujúce požiadavky, ako je povinnosť spätného vývozu použitých elektrických a elektronických zariadení v prípade opravy, skúšania, výskumu a vývoja alebo projektovej činnosti. To vedie k oneskorovaniu dovozu, ktoré nepriaznivo ovplyvňuje opravu telekomunikačných sietí aj potenciálne projekty výskumnej spolupráce. Hoci rokovania o širokej dohode o voľnom obchode s Indiou v lete 2013 de facto uviazli na mŕtvom bode kvôli nesúladu ambícií a očakávaní, Komisia pravidelne predkladá tieto otázky indickým orgánom na všetkých dostupných mnohostranných a dvojstranných fórach, ako je Výbor WTO pre technické prekážky obchodu (TBT) alebo pracovné skupiny EÚ a Indie a podvýbor pre obchod. 3. Švajčiarsko V partnerstve pre prístup na trh boli v roku 2016 v prípade Švajčiarska zaznamenané tri nové prekážky, čím sa celkový počet zaregistrovaných prekážok zvýšil na sedem. Dve z nových obmedzení sa týkajú sektorov služieb: podniky z EÚ poskytujúce služby sa doposiaľ museli vo Švajčiarsku registrovať na účely dane z pridanej hodnoty (DPH), ak ich ročný obrat vo Švajčiarsku dosiahol určitú hranicu. Na základe nových právnych predpisov navrhnutých v roku 2016 by sa už neposudzoval obrat vo Švajčiarsku, ale celosvetový obrat. Väčšine podnikov z EÚ poskytujúcich cezhraničné služby vo Švajčiarsku by tak vznikla povinnosť registrovať sa a platiť DPH. Podnik so sídlom v EÚ by navyše potreboval vo Švajčiarsku daňového zástupcu, čím by mu vznikli ďalšie náklady. Pravidlá pre zásielky s nízkou hodnotou, na ktoré sa nevzťahuje DPH, sa takisto zmenia, vďaka čomu sa dovoz s nízkou hodnotou (najmä prostredníctvom elektronického obchodu) stane menej atraktívnym. Na základe novej registračnej požiadavky týkajúcej sa remeselníkov, ktorá bola zavedená v kantóne Ticino, sa navyše od množstva remeselníckych povolaní (napr. tesári, maliari, záhradníci) vyžaduje, aby sa registrovali na základe odborných (napr. diplom a minimálny počet rokov praxe) a osobných požiadaviek (napr. žiaden záznam v registri trestov). Žiadateľ musí preukázať splnenie týchto požiadaviek, v prípade cudzincov prostredníctvom osvedčených dokladov vydaných príslušnými orgánmi. To negatívne ovplyvňuje potenciál európskych odborníkov poskytovať takéto služby. Švajčiarsko takisto zaviedlo opatrenie na hranici preklasifikovaním colných sadzieb na ochutené mäso, čím sa tieto sadzby výrazne zvýšili. Hoci bolo medzitým prijaté rozhodnutie o znížení colnej sadzby na ochutené mäso „dovážané na účely výroby sušeného mäsa“, dovozcovia budú musieť na požiadanie preukázať, že mäso bolo dovezené na tento účel. Na časť vývozu z EÚ sa preto budú naďalej vzťahovať vyššie clá. EÚ predložila otázku týchto prekážok Švajčiarsku miestne na úrovni expertov spolu so skupinou pre prístup na trh, ako aj formálnejšie v kontexte schôdzí príslušného spoločného výboru pre clá, voľný pohyb osôb a poľnohospodárstvo. 4. Čína

Ako bolo zdôraznené v predchádzajúcich správach o prekážkach obchodu a investícií a v databáze prístupu na trh, Čína zostáva medzi tými partnermi EÚ, ktorí najviac obmedzujú obchod. Spoločnosti z EÚ čelia v Číne mnohým dlhodobým prekážkam vrátane požiadaviek týkajúcich sa spoločných podnikov, obmedzení prístupu na trh, povinností týkajúcich sa transferu technológií a neodôvodniteľných technických regulácií. Výroba v Číne zostáva takisto kľúčovým činiteľom v existujúcej a rastúcej nadmernej svetovej kapacite v oceliarskom odvetví, ako aj v mnohých iných odvetviach, a to nielen v tradičných energeticky náročných odvetviach, ale čoraz viac aj v odvetviach moderných technológií. Čínska nadmerná kapacita v niektorých prípadoch presahuje veľkosť celkovej výroby EÚ alebo celkového trhu EÚ. To predstavuje riziko dumpingu s nespravodlivými cenami a výrazného narušenia trhu v EÚ. Osobitne za rok 2016 boli partnerstvu pre prístup na trh oznámené dve nové prekážky (v obidvoch prípadoch regulačné opatrenia za hranicou), a to v odvetví nábytku a odvetví zdravotníckych pomôcok. Pokiaľ ide o nábytok, zavedené boli horné hranice pre podiel určitých prchavých organických zlúčenín, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými normami a predstavujú značné riziko, že spoločnosti z EÚ nebudú schopné predávať v Číne svoje výrobky. Komisia nastolila otázku týchto opatrení vo svojej reakcii na príslušné oznámenia technických prekážok obchodu a pri viacerých iných príležitostiach vo Výbore WTO pre technické prekážky obchodu a na dvojstranných schôdzach výboru EÚ a Číny. V prípade zdravotníckych pomôcok Čína v roku 2016 aktualizovala svoje regulačné požiadavky uverejnením druhého katalógu zahŕňajúceho 350 pomôcok oslobodených od klinického skúšania. Pokiaľ ide o zaregistrovanie v Číne, na najinovačnejšie pomôcky sa naďalej vzťahuje podmienka klinického skúšania, ktoré sa má vykonať v Číne. Komisia Čínu pravidelne žiada, aby zosúladila svoj regulačný systém pre zdravotnícke pomôcky s medzinárodnými normami a postupmi, a to aj v rámci okrúhleho stola expertov EÚ a Číny pre zdravotnícke pomôcky, na výročnej schôdzi EÚ a Číny v oblasti regulačného dialógu a prístupu na trh a na schôdzi EÚ a Číny na vysokej úrovni pre potraviny a lieky. Pri riešení nových prekážok zaznamenaných v roku 2016 EÚ, samozrejme, podniká aj všetky potrebné kroky, ktoré môžu prispieť k odstráneniu 23 existujúcich prekážok zaznamenaných v databáze prístupu na trh. Vyhliadky na objavenie sa nových prekážok však zostávajú značné. Čína napríklad zavádza horizontálne pravidlá súvisiace s bezpečnosťou, ktoré majú významný hospodársky vplyv na viacero odvetví. Čína takisto nedávno signalizovala nadchádzajúce právne predpisy v oblastiach dôležitých pre hospodárske subjekty EÚ, ako sú vozidlá využívajúce nové zdroje energie. Čína okrem toho naznačila zámer zaviesť neodôvodniteľné požiadavky týkajúce sa osvedčovania potravín, ktoré ovplyvnia veľké množstvo výrobkov vrátane nápojov (alkoholických a nealkoholických), cukroviniek, čokolád, sušienok, džemov, kompótov a ďalších ovocných prípravkov, mletých výrobkov a obilnín, raňajkových cereálií, ako aj sušených výrobkov, ako sú rezance a cestoviny. Ak sa tieto opatrenia potvrdia, budú sa riešiť v budúcom vydaní správy o prekážkach obchodu a investícií. 5. Alžírsko Alžírsko v správach z predchádzajúcich rokov výraznejšie nefigurovalo, ale vzhľadom na zhoršujúcu sa súčasnú účtovnú a obchodnú bilanciu a v úsilí zvýšiť miestnu priemyselnú výrobu krajina v roku 2016 zaviedla dve významné prekážky s rozsiahlymi účinkami pre vývozcov z EÚ vo viacerých odvetviach. V nadväznosti na právne predpisy z roku 2015, ktoré umožňujú potenciálne plošné kvantitatívne obmedzenia, bol v roku 2016 zavedený režim dovozných licencií pre štyri kategórie výrobkov (vozidlá, cement, oceľové výstužné tyče a oceľové valcované drôty). V dôsledku toho boli v roku 2016 výrazne postihnutí vývozcovia z EÚ. V roku 2016 bolo napríklad vydaných len asi 57 000 licencií na dovoz automobilov z EÚ, čo predstavuje výrazný pokles v porovnaní s vývozom z EÚ na tento trh v predchádzajúcich rokoch (napr. v roku 2012 to bolo asi 245 000 vozidiel). Toto opatrenie výrazne zasiahlo aj výrobky z oceľových výstužných tyčí, cementu a oceľových valcovaných drôtov. Alžírsko okrem toho naďalej využívalo politiky lokalizácie priemyslu zavedené finančným zákonom z roku 2015, a to prijatím vyhlášky o zriadení horizontálneho spotrebiteľského úveru na nákup výrobkov vyrobených alebo skompletizovaných v Alžírsku počínajúc rokom 2016. EÚ predložila Alžírsku tieto otázky v rámci dohody o pridružení medzi EÚ a Alžírskom, no Alžírsko sa zatiaľ zdráha zmeniť svoje politiky obmedzujúce obchod. Táto skutočnosť prispieva aj k nedostatočnému pokroku v jeho rokovaniach o pristúpení k WTO. 6. Egypt Hoci v predchádzajúcich správach Egypt nebol v centre pozornosti, v krajine sa zavádza rastúci počet prekážok, ktoré ovplyvňujú obchod. Egyptská vláda najnovšie prierezovým opatrením zahŕňajúcim 25 kategórií tovaru – od poľnohospodárskych výrobkov, bicyklov, kozmetických výrobkov a oblečenia až po keramické obkladačky a nábytok –zaviedla povinnú registráciu spoločností, ktoré chcú vyvážať svoje výrobky do Egypta. Medzi dokumentmi, ktoré sa na registráciu vyžadujú, sa vo vyhláške uvádza potvrdenie, že výrobca a/alebo vlastník ochrannej známky uplatňujú systém kontroly kvality. Všetky dokumenty, ktoré sa majú predložiť, musí potvrdiť obchodná komora, schváliť egyptské veľvyslanectvo a preložiť akreditované prekladateľské stredisko. Opatrenie vyvoláva obavy, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s rámcom WTO a rámcom dohody o pridružení medzi EÚ a Egyptom, a z pohľadu spoločností vedie k vzniku viacerých praktických ťažkostí (napr. nedostatočná transparentnosť procesu registrácie, chýbajúce odvolacie konanie, rozsiahle prieťahy). EÚ vyjadrila svoje obavy na všetkých dostupných fórach vrátane Výboru WTO pre technické prekážky obchodu, dvojstranného rámca, ktorý poskytuje dohoda o pridružení medzi EÚ a Egyptom, prostredníctvom delegácie EÚ v Káhire, ako aj listom na vysokej politickej úrovni. Egypt okrem toho pripravuje aj návrh systému daňových stimulov pre automobilový priemysel s cieľom nútenej lokalizácie. Tento systém by umožňoval poskytnutie daňových úľav spoločnostiam, ktoré dosiahnu požadovaný percentuálny podiel miestnej zložky, objem miestnej výroby a/alebo hranicu objemu vývozu z Egypta. 7. Turecko Turecko v uplynulých rokoch zachovávalo viacero prekážok obchodu, ktoré sú v rozpore s jeho záväzkami v rámci colnej únie EÚ a Turecka, ako sú zaťažujúce colné režimy či dodatočné clá. V roku 2016 Turecko zaviedlo ďalšie dve opatrenia obmedzujúce obchod, čím sa celkový počet oznámených prekážok obchodu zvýšil na 15. Jedna z týchto nových prekážok spočíva v tom, že Turecko uplatňuje nadmerné požiadavky týkajúce sa osvedčovania v prípade veľkého počtu výrobkov (vrátane strojov, elektromotorov a čerpadiel) napriek tomu, že sa pri týchto výrobkoch nevyskytli žiadne prípady nesprávneho fungovania či porúch. Veľký počet spoločností z EÚ preto pri vývoze do Turecka čelí problémom spojeným s colnými konaniami. Ďalšou novou významnou prekážkou obchodu je, že turecké orgány vykonávajú opatrenia nútenej lokalizácie vo farmaceutickom odvetví s cieľom podporiť domácu výrobu v Turecku. Turecké ministerstvo zdravotníctva požiadalo zahraničných výrobcov viacerých liekov, aby ich vyrábali na miestnej úrovni. Ak zahraniční výrobcovia neprijmú „dostatočný“ záväzok týkajúci sa lokalizácie, výrobky sa vyškrtnú zo zoznamu položiek, ktoré sa môžu hradiť z tureckého systému zdravotného poistenia. To znamená, že tieto výrobky sa v skutočnosti vylúčia z tureckého trhu. Toto opatrenie je diskriminačné, pokiaľ ide o dovoz, a bude mať závažné dôsledky pre schopnosť farmaceutického priemyslu EÚ vyvážať do Turecka a pôsobiť v Turecku, pričom hrozí strata významného podielu na trhu. Obavy EÚ týkajúce sa obidvoch nových opatrení boli vznesené na rôznych dvojstranných stretnutiach s tureckým ministerstvom hospodárstva, ministerstvom zdravotníctva a Agentúrou pre lieky a zdravotnícke pomôcky. Komisia bude naďalej riešiť tieto a ďalšie obchodné prekážky s cieľom zabrániť ďalšiemu stupňovaniu protekcionistických opatrení, zvýšiť prístup európskych spoločností na trh a takisto zlepšiť celkové obchodné prostredie. Na vykonávanie existujúcich záväzkov Turecka v rámci colnej únie EÚ a Turecka sa bude prihliadať aj v kontexte predpokladaných rokovaní o modernizácii colnej únie a ďalšom rozšírení jej pôsobnosti. B. OBCHODNÉ TOKY POTENCIÁLNE OVPLYVNENÉ PREKÁŽKAMI ZAZNAMENANÝMI V ROKU 2016

Odhad hospodárskeho vplyvu osobitných prekážok prístupu na trh zostáva problematickým úkonom, ktorý si vyžaduje úzku spoluprácu medzi podnikateľskou komunitou, členskými štátmi a Komisiou. Jedným z činiteľov pri určovaní priorít týkajúcich sa prekážok obchodu v partnerstve pre prístup na trh je očakávaný vplyv každého nového opatrenia, ktoré je oznámené. Hoci má Komisia v úmysle viac sa v budúcnosti sústrediť na zhromažďovanie takýchto informácií prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh, dostupné hospodárske údaje týkajúce sa zaregistrovaných prekážok sú stále len čiastkové, hoci sa zlepšujú. V tejto časti sa preto analyzujú obchodné toky potenciálne ovplyvnené novými prekážkami obchodu s tovarom. Táto analýza je založená na dvojstranných údajoch o vývoze EÚ (a údajoch o dovoze v prípade vývozných obmedzení tretích krajín) pre príslušné číselné znaky colného sadzobníka harmonizovaného systému (HS). Keďže prekážky, ktoré sa objavili v roku 2016, mohli obmedziť vývoz z EÚ už v tom istom roku, analýza je založená na priemerných obchodných tokoch v troch po sebe idúcich predchádzajúcich rokoch 2013 – 2015. Hoci presný účinok prekážok obchodu na tieto obchodné toky nebolo možné zmerať, poskytuje to aspoň predstavu o význame príslušného vývozu potenciálne ovplyvneného prekážkami obchodu. Táto metóda sa uplatnila na 32 z 36 nových prekážok zaznamenaných v roku 2016, s výnimkou dvoch opatrení týkajúcich sa služieb a jedného investičného opatrenia (v prípade ktorých nie sú k dispozícii žiadne údaje o obchodných tokoch) a jedného dôležitého horizontálneho opatrenia, pri ktorom nebolo možné určiť žiadne osobitne ovplyvnené odvetvia. Z výsledku tohto odhadu vyplýva, že nové prekážky obchodu zaznamenané v roku 2016 potenciálne ovplyvnili vývoz z EÚ v hodnote až do 27,17 miliardy EUR. Táto suma presahuje celkový vývoz z EÚ do takých krajín, ako sú Juhoafrická republika, Alžírsko alebo Ukrajina a zodpovedá 1,6 % celosvetového vývozu z EÚ v tých istých rokoch. Odhaduje sa, že najväčší vplyv na vývoz z EÚ mohli mať – posudzované spoločne – opatrenia zavedené Ruskom, ktoré potenciálne ovplyvnili obchodné toky až do výšky 12,26 miliardy EUR. Nasleduje potenciálny vplyv prekážok, ktoré zaviedli Alžírsko (3,75 miliardy EUR), Čína (3,7 miliardy EUR), Turecko (2,69 miliardy EUR), India (2,2 miliardy EUR) a Egypt (1,72 miliardy EUR). Z tejto analýzy takisto vyplynulo, že nové opatrenia, ktoré zaviedlo Rusko, boli osobitne zamerané na odvetvia, v ktorých bol vývoz z EÚ do Ruska tradične silný. Napríklad pred zavedením neodôvodnených požiadaviek týkajúcich sa osvedčovania liekov dosahoval vývoz liekov z EÚ do Ruska hodnotu 6,1 miliardy EUR ročne a subvencie pre automobily a poľnohospodárske stroje môžu ovplyvniť obchodné toky v týchto odvetviach predstavujúce vývoz z EÚ do Ruska v hodnote 5,85 miliardy EUR. Rozhodnutie Alžírska zaviesť nové kvantitatívne obmedzenia a režim dovozných licencií, pokiaľ ide o motorové vozidlá, cement, oceľ a oceľové valcované drôty, by takisto mohlo mať významný vplyv na vývozcov z EÚ, pričom doterajší vývoz v prípade týchto odvetví dosahoval hodnotu 3,75 miliardy EUR. K ďalším prekážkam s potenciálnym vplyvom na mimoriadne vysoké obchodné toky patria povinnosti klinického skúšania, ktoré vyžaduje Čína v prípade európskych zdravotníckych pomôcok, čo by mohlo predstavovať riziko pre vývoz z EÚ v objeme 2,95 miliardy EUR, zaťažujúce colné postupy, ktoré uplatňuje Turecko na viacero výrobkov vrátane strojov, elektromotorov a čerpadiel, čo by mohlo mať nepriaznivý vplyv na vývoz z EÚ v hodnote 2,6 miliardy EUR, a indická prekážka v podobe minimálnej dovoznej ceny ocele, ktorá by mohla negatívne ovplyvniť vývoz z EÚ v hodnote 1,36 miliardy EUR. Požiadavky týkajúce sa registrácie závodov v Egypte, ktoré sa vzťahujú na 25 kategórií tovaru od poľnohospodárskych výrobkov, bicyklov, kozmetických výrobkov a oblečenia až po keramické obkladačky a nábytok, by navyše mohli ovplyvniť obchodné toky vo výške 1,03 miliardy EUR hodnoty vývozu z EÚ. Významný objem obchodu, ktorý môže byť ovplyvnený uložením nových prekážok v oblasti prístupu na trh, opätovne potvrdzuje význam stratégie EÚ pre prístup na trh a „posilneného partnerstva“, pokiaľ ide o monitorovanie a riešenie opatrení obmedzujúcich obchod vo svete a určovanie priorít medzi nimi a ich riešenie najvhodnejšími nástrojmi. III. HLAVNÉ PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ VYRIEŠENÉ V ROKU 2016 Táto kapitola je venovaná stratégii, ktorú Komisia uplatňovala pri riešení prekážok obchodu a investícií v roku 2016, a dosiahnutým výsledkom, pokiaľ ide o vyriešené prekážky. V tejto časti sa potom ďalej podrobnejšie uvádzajú niektoré z kľúčových úspechov z roku 2016. Napokon sa odhaduje hodnota obchodu ovplyvneného týmito opatreniami pred ich vyriešením. A. STRATÉGIA EÚ NA RIEŠENIE PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ V predchádzajúcom vydaní správy o prekážkach obchodu a investícií už boli podrobne opísané hlavné postupy, ktoré partnerstvo pre prístup na trh používalo na riešenie rastúceho počtu prekážok v tretích krajinách. V roku 2016 sa partnerstvo pre prístup na trh naďalej spoliehalo na podobnú škálu nástrojov na riešenie vecí týkajúcich sa prístupu na trh. V kontexte rámca WTO zostáva EÚ dôrazným podporovateľom mnohostrannej obchodnej agendy a mechanizmu na urovnávanie sporov. EÚ si takisto zachovala aktívnu a konštruktívnu úlohu vo výboroch WTO (napr. pre TBT, SPS, SCM, TRIMS, dovozné licenčné konania, obmedzenia platobnej bilancie), ktoré v roku 2016 poskytovali užitočné príležitosti na vyjadrenie obáv EÚ v súvislosti s mnohými z opatrení opísaných v predchádzajúcich kapitolách. Ak prekážky nepriaznivo ovplyvňujúce záujmy EÚ nebolo možné účinne riešiť pomocou konzultačných mechanizmov, EÚ využila aj mechanizmus WTO na urovnávanie sporov. EÚ v roku 2016 otvorila dve nové veci, z ktorých jedna sa týkala čínskych ciel a ďalších obmedzení vývozu surovín (DS 509) a druhá sa týkala diskriminačného prístupu k vývozu liehovín z EÚ do Kolumbie (DS 502). V roku 2016 rozhodli v prospech EÚ aj dve poroty WTO (vo veci DS 475, ktorá sa týkala politík Ruska v oblasti dovozu výrobkov z bravčového mäsa, a vo veci DS 485, ktorá sa týkala ruského sadzobného zaobchádzania s niektorými poľnohospodárskymi a spracovateľskými výrobkami). EÚ okrem toho naďalej vykonávala ambiciózny program obchodných rokovaní, ktorý je ďalším nástrojom na otváranie trhov a riešenie prekážok obchodu. V priebehu roka 2016 bola podpísaná Komplexná hospodárska a obchodná dohoda s Kanadou (CETA) a pristúpenie Ekvádoru k dohode o voľnom obchode s Kolumbiou a Peru, výrazne pokročili rozhovory o dohode o voľnom obchode s Japonskom, obnovili sa diskusie o dohode o voľnom obchode s Mercosurom, začala sa modernizácia dohody o voľnom obchode s Mexikom a takisto začali nové rokovania s viacerými krajinami, ako sú Indonézia, Filipíny a Tunisko. Mnoho prekážok prístupu na trh sa rieši priamo počas rokovaní. Napríklad v dôsledku podpísania dohody CETA s Kanadou v roku 2016 sa odstránenie colných sadzieb doplní odstránením mnohých významných prekážok uplatňovaných za hranicou v rôznych odvetviach, ako sú napríklad vína a liehoviny. V kontexte posilneného partnerstva pre prístup na trh a so zreteľom na narastajúci protekcionizmus sa Komisia rozhodla posilniť aj svoje partnerstvo s členskými štátmi a podnikmi s cieľom ďalej zlepšovať úsilie koordinácie na odstránenie prekážok v tretích krajinách. Dôležité je, že Komisia posilnila aj diskusie so zainteresovanými stranami partnerstva pre prístup na trh, pokiaľ ide o prekážky obchodu uplatňované v krajinách, pri ktorých sa uvažuje o rokovaniach o dohode o voľnom obchode alebo pri ktorých sa takéto rokovania začali, s cieľom určiť najlepšiu stratégiu na riešenie týchto prekážok. Kľúčovým aspektom obchodnej politiky EÚ zostáva aj vykonávanie a presadzovanie obchodných dohôd. Vykonávacie štruktúry ustanovené dohodami o voľnom obchode významne prispievajú k odstráneniu osobitných prekážok obchodu. V roku 2016 to bol napríklad prípad dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Južnou Kóreou a prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu medzi EÚ a Ukrajinou (DCFTA), ktorá sa začala predbežne vykonávať 1. januára 2016 (pozri časť III.C tejto správy). Komisia takisto pozorne monitoruje, či sa záväzky prijaté podľa dohody CETA transponujú do kanadského práva a účinne vykonávajú. Dohoda CETA okrem toho poskytuje potrebný rámec na diskusiu o prekážkach, ktoré môžu vzniknúť v takých oblastiach, ako sú sanitárne a rastlinolekárske opatrenia, technické prekážky obchodu alebo investície. V kontexte „posilneného partnerstva“, ktoré bolo oznámené v stratégii s názvom „Obchod pre všetkých“ prijatej v októbri 2015, Komisia neskôr v tomto roku uverejní cielenú správu o vykonávaní dohôd o voľnom obchode. B. PREHĽAD PREKÁŽOK VYRIEŠENÝCH V ROKU 2016

1. Rozdelenie prekážok vyriešených v roku 2016 podľa tretích krajín Vďaka spojenému úsiliu zainteresovaných strán partnerstva pre prístup na trh sa v roku 2016 podarilo úplne alebo čiastočne vyriešiť 20 zaregistrovaných prekážok obchodu uplatňovaných v 12 rôznych tretích krajinách. Tieto výsledky, ktoré boli dosiahnuté minulý rok, sú porovnateľné s 23 opatreniami vyriešenými v roku 2015. V tabuľke 6 sú zobrazené tretie krajiny, v ktorých sa prekážky riešili najúspešnejšie. Na prvom mieste bola Južná Kórea, v prípade ktorej bolo v roku 2016 vyriešených päť prekážok obchodu, po ktorej nasledovali Čína (tri), Izrael a Ukrajina (zhodne po dve). Aj v prípade Argentíny, Botswany, Brazílie, Egypta, Indie, Japonska, Taiwanu a Turecka sa podarilo vyriešiť po jednej zo zaregistrovaných prekážok. Tabuľka 6: Geografické rozdelenie prekážok obchodu a investícií vyriešených v roku 2016 (* – krajiny skupiny G20) Treba však zopakovať, že vzhľadom na to, že databáza prístupu na trh neposkytuje komplexný prehľad všetkých prekážok obchodu, s ktorými sa stretli vývozcovia z EÚ, neposkytuje ani úplný obraz o všetkých prekážkach vyriešených v roku 2016. Najmä v prípade prebiehajúcich rokovaní o dohodách o voľnom obchode sa prekážky a ich odstránenie niekedy neregistrovali. Na túto otázku sa v budúcnosti v partnerstve pre prístup na trh pozornejšie nadviaže v kontexte „posilneného partnerstva“. 2. Rozdelenie prekážok vyriešených v roku 2016 podľa druhu opatrenia Vzhľadom na skutočnosť, že v roku 2016 sa viac využívali opatrenia za hranicou (20) ako opatrenia na hranici (13), je užitočné analyzovať, aká účinná bola v minulom roku EÚ pri riešení týchto rôznych druhov opatrení. Z tabuľky 7 vyplýva, že partnerstvo pre prístup na trh prispelo rovnakou mierou k riešeniu opatrení na hranici (10) aj opatrení za hranicou (10), čo preukazuje, že súbor jeho nástrojov je účinný aj pri riešení opatrení, ktoré je často zložitejšie vnímať. Pokiaľ ide o desať úspešne vyriešených opatrení na hranici, väčšina sa týkala otázok sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení (sedem), zatiaľ čo ostatné vyriešené prekážky predstavovali zákazy dovozu alebo colné otázky (tri). V prípade desiatich opatrení za hranicami sa väčšina pozitívnych výsledkov dosiahla v oblasti regulačných alebo daňových opatrení týkajúcich sa obchodu s tovarom (deväť), pričom bola úspešne vyriešená aj jedna otázka spojená so službami. 3. Rozdelenie prekážok vyriešených v roku 2016 podľa odvetví V tabuľke 7 sa uvádza prehľad hlavných odvetví hospodárskej činnosti, v ktorých boli v roku 2016 vyriešené prekážky obchodu: poľnohospodárstvo a rybárstvo bolo odvetvím, v ktorom sa podarilo vyriešiť (úplne alebo čiastočne) najviac prekážok (osem), týkajúcich sa najmä sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení (päť). Značný počet prekážok sa vyriešil aj v odvetví vín a liehovín (tri), po ktorom nasledovali odvetvia automobilov a kozmetických výrobkov (v každom po dve). Okrem toho boli vyriešené jednotlivé prekážky v odvetviach elektroniky, liekov a IKT. Vyriešené boli napokon aj dve horizontálne prekážky – obidve v Južnej Kórei: jedna sa týkala overovania pôvodu a druhá (vyriešená dočasne) sa týkala sadzobného zaobchádzania so (spätne dovezeným) opraveným tovarom (pozri takisto časť III.C.1.). Tabuľka 7: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií zaznamenaných v databáze prístupu na trh, ktoré boli vyriešené v roku 2016, podľa odvetví C. KVALITATÍVNA ANALÝZA PREKÁŽOK VYRIEŠENÝCH V ROKU 2016 V tejto časti sa uvádza podrobnejšia analýza prekážok vyriešených v prípade štyroch obchodných partnerov, v prípade ktorých bol roku 2016 zaznamenaný najvyšší počet vyriešených prekážok: Južná Kórea, Čína, Izrael a Ukrajina. 1. Južná Kórea Osobitne priaznivý trend možno pozorovať v Južnej Kórei, kde bola v roku 2016 zaregistrovaná len jedna nová prekážka, pričom päť prekážok sa odstránilo. To dokazuje, že vykonávacia štruktúra dohody o voľnom obchode poskytuje účinný prostriedok na riešenie prekážok obchodu (porovnaj takisto časť III.A).

V automobilovom odvetví sa od uplatňovania dohody o voľnom obchode výrazne zlepšili obchodné toky, niektoré otázky spojené s prístupom na trh však v tomto odvetví pretrvávajú a Komisia pokračovala v nastoľovaní týchto otázok v pracovnej skupine dohody o voľnom obchode pre automobilový priemysel. Južná Kórea v tomto rámci v roku 2016 súhlasila so zmenou svojich jedinečných požiadaviek týkajúcich sa veľkosti a vzdialenosti sedadiel, ako aj s harmonizáciou niektorých predpisov s medzinárodnými normami (napr. otázka 48 V podľa nariadenia Európskej hospodárskej komisie OSN č. 100). Komisia bude naďalej riešiť zostávajúce prekážky v rámci príslušných vykonávacích orgánov dohody o voľnom obchode, ako aj prípadnými zmenami existujúcej dohody. V roku 2016 sa vyriešila aj jedna prekážka v odvetví kozmetických výrobkov: po zásahu EÚ u juhokórejských partnerov bola diskriminačná požiadavka, ktorá zaväzovala prevádzkovateľov bezcolných obchodov v centrách miest v Južnej Kórei, aby vyhradili určitú minimálnu predajnú plochu na predaj domácich výrobkov, zmenená na menej diskriminačnú povinnosť vyhradiť minimálnu predajnú plochu na predaj výrobkov malých a stredných podnikov. V oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami boli po zásahoch EÚ zmiernené aspekty narúšajúce obchod v návrhu právnej úpravy, ktorá obsahovala neodôvodnené technické požiadavky týkajúce sa syra vyrobeného zo surového mlieka, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na podniky z EÚ. Z horizontálneho hľadiska Južná Kórea zmenila aj svoje colné potupy týkajúce sa overovania pôvodu. Do roku 2016 kórejský colný úrad pokračoval vo vykonávaní overovania pôvodu tovaru z EÚ spôsobom ekvivalentným metóde priameho overovania pôvodu, čiže priamym kontaktom s dovozcami. Na tento prístup, ktorý bol v rozpore s nepriamym overovaním pôvodu stanoveným v dohode o voľnom obchode, sa sťažovali spoločnosti z EÚ v rôznych odvetviach. Po zásahoch EÚ Južná Kórea akceptovala nepriame overovanie pôvodu v súlade s dohodou o voľnom obchode, čím sa výrazne zlepšila situácia vývozcov z EÚ. Ďalšia dlhodobá horizontálna otázka sa týka sadzobného zaobchádzania so (spätne dovezeným) opraveným tovarom zo strany Južnej Kórey. Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Južnou Kóreou neobsahuje žiadne ustanovenie o oslobodení opraveného tovaru od cla pri opätovnom vstupe do Južnej Kórey po oprave v EÚ. Po častých zásahoch Komisie Južná Kórea v decembri 2016 predĺžila súčasné oslobodenie od cla do konca roka 2018. V nadväznosti na toto dočasné riešenie sa EÚ bude naďalej usilovať o dlhodobé vyriešenie tejto otázky, a to aj v kontexte potenciálnych zmien dohody o voľnom obchode. 2. Čína Čína patrí medzi krajiny, ktoré najviac využívajú prekážky prístupu na trh, a to z hľadiska celkového súboru zaregistrovaných opatrení (23), ako aj z hľadiska nových opatrení, ktoré vznikli v roku 2016 (dve). V roku 2016 však nastal aj pozitívny vývoj v prípade troch zaznamenaných prekážok obchodu, z ktorého vyplýva, že stratégia EÚ na odstraňovanie prekážok môže účinne fungovať aj vo vzťahu k najväčším ekonomikám. Pokrok sa dosiahol v súvislosti s významnou prekážkou v segmente IKT: Čína plánovala prijať pravidlá, podľa ktorých by spoločnosti, ktoré obstarávajú tovar v oblasti IKT pre čínske banky, boli nútené používať čínske duševné vlastníctvo a zverejniť kľúčové softvérové kódy, ktoré sa považujú za obchodné tajomstvo. Po zásahoch Komisie na vysokej úrovni sa Čína rozhodla dočasne odložiť prijatie tohto opatrenia až do preskúmania tejto právnej úpravy. Komisia bude túto otázku naďalej pozorne monitorovať s cieľom dosiahnuť úplné vyriešenie tejto otázky. Ďalší pozitívny vývoj bol zaznamenaný v kozmetickom priemysle, kde sa očakávalo, že novými právnymi predpismi sa zavedú zaťažujúce požiadavky, ako je zákaz prelepovania pôvodnej etikety novými etiketami či povinnosť uviesť na obale názov a adresu subdodávateľov. Po zásahoch EÚ na všetkých príslušných mnohostranných a dvojstranných fórach Čína súhlasila s pozastavením tohto opatrenia. Od roku 2016 to kozmetickým spoločnostiam z EÚ umožnilo pokračovať vo vývoze do Číny tak ako predtým. Úspech bol zaznamenaný aj v odvetví liehovín: Čína zachovávala neodôvodniteľné sanitárne a rastlinolekárske opatrenie, podľa ktorého sa vyžadovali veľmi nízke úrovne niektorých ftalátov, ktoré boli prísnejšie ako bezpečnostné úrovne stanovené v rámci ich vlastného posudzovania rizika. Táto otázka bola vyriešená v roku 2016, keď Čína potvrdila, že sa vráti k predošlej praxi v súlade s výsledkom vlastného posudzovania rizika, čím sa zabezpečí, že vývozcovia liehovín z EÚ budú môcť pokračovať vo svojej činnosti. 3. Izrael Obchodné vzťahy EÚ a Izraela sú založené na dohode o pridružení, ktorá nadobudla platnosť v roku 2000. Izrael vo všeobecnosti podporuje uľahčovanie obchodu a nie je veľmi aktívny v používaní prekážok prístupu na trh voči podnikom EÚ, čo zasa prispieva k pevnému obchodnému vzťahu. Po dvoch prekážkach, ktoré boli účinne vyriešené v roku 2016, zostávajú v databáze prístupu na trh aktívne celkovo len tri prekážky. Jedna z nedávno vyriešených prekážok sa týka farmaceutického vývozu: po priamych kontaktoch s izraelským ministerstvom zdravotníctva teraz Izrael súhlasí s posudzovaním žiadostí o povolenia pre farmaceutický trh zo všetkých členských štátov EÚ vrátane tých, ktoré vstúpili do EÚ od roku 2004. Spoločnostiam z týchto členských štátov to konečne umožnilo vyvážať farmaceutické výrobky aj do Izraela. EÚ dúfa, že čoskoro sa bude môcť vyriešiť aj podobná prekážka týkajúca sa zdravotníckych pomôcok. Izrael začal od roku 2016 viacerým členským štátom EÚ znovu udeľovať aj povolenia na vývoz živého dobytka, táto sanitárna a rastlinolekárska záležitosť sa teda vyriešila. 4. Ukrajina Predbežné vykonávanie dohody DCFTA medzi EÚ a Ukrajinou od 1. januára 2016 viedlo k trvalému zlepšovaniu obchodných vzťahov. Celkový súbor aktívnych prekážok obchodu uplatňovaných na Ukrajine sa znížil z piatich na štyri po odstránení dvoch prekážok a prijatí jednej novej prekážky v roku 2016. Pokiaľ ide o nové prijaté opatrenie, ktoré pozostáva z vývozného cla na kovový šrot, treba pripomenúť, že po zásahu Európskej komisie a následnom vete, ktoré ukrajinský prezident uplatnil na pôvodný návrh, sa platnosť prijatého opatrenia napokon skrátila na jeden rok a má skončiť v septembri 2017. Celkový počet prekážok by sa mal teda znížiť. Ukrajina zaznamenala pokrok v odstraňovaní prekážok, ktoré boli zdrojom obáv vývozcov z EÚ, ako je zrušenie dlhodobého sanitárneho a rastlinolekárskeho zákazu týkajúceho sa hovädzieho a teľacieho mäsa (hoci niektoré dovozné podmienky stále nie sú v plnom súlade s normami EÚ) alebo rovnako dlhodobého karanténneho povolenia na dovoz alebo tranzit zeleniny. Napriek tomu je poľutovaniahodné, že stále platí zákaz vývozu dreva, ktorý Ukrajina prijala v roku 2015, a to aj napriek mnohým záväzkom Ukrajiny, pokiaľ ide o zrušenie tohto opatrenia. Komisia bude spolu so svojimi partnermi v posilnenom partnerstve pre prístup na trh naďalej monitorovať vykonávanie dohody DCFTA v súvislosti s riešením prekážok a predchádzaním vzniku nových prekážok. D. OBCHODNÉ TOKY POTENCIÁLNE OVPLYVNENÉ PREKÁŽKAMI VYRIEŠENÝMI V ROKU 2016 Keďže v tejto fáze neboli k dispozícii dostatočne spoľahlivé hospodárske údaje, na účely výpočtu obchodných tokov potenciálne ovplyvnených prekážkami vyriešenými v roku 2016 sa takisto použila tá istá metodika, ktorá bola vysvetlená v časti II.B. Hoci táto metodika nie je dokonalá – keďže posudzovanie obchodných tokov z predchádzajúcich rokov týkajúcich sa vyriešených prekážok poskytuje skreslené údaje, lebo vývoz z EÚ bol znížený v dôsledku prekážky, ktorá sa ešte uplatňovala –, poskytuje aspoň určité (aj keď potenciálne podhodnotené) indície, pokiaľ ide o význam obchodných tokov, ktoré môžu mať z vyriešenia dotknutých prekážok prospech. Metodika sa použila v prípade 17 z 20 prekážok, ktoré boli vyriešené v roku 2016, pričom výnimky sa opäť týkali horizontálnejších záležitostí (otázky opraveného tovaru a overovania pôvodu v Južnej Kórei) a otázky súvisiacej s IKT v Číne, ktoré boli opísané v predchádzajúcej časti. Hoci sa očakáva, že hospodárska hodnota vytvorená odstránením týchto prekážok bude značná, určenie a meranie príslušných obchodných tokov je stále príliš zložité, a preto tieto toky nie sú do analýzy zahrnuté.