Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o realizácii rozhodnutia č. 1445/2000/ES o používaní metód leteckého prieskumu a diaľkového pozorovania v poľnohospodárskych štatistikách /* KOM/2007/0552 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 27.9.2007 KOM(2007) 552 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o realizácii rozhodnutia č. 1445/2000/ES o používaní metód leteckého prieskumu a diaľkového pozorovania v poľnohospodárskych štatistikách OBSAH 1. ÚVOD 3 2. Projekt LUCAS 3 2.1. Realizácia 3 2.2. Použité zdroje 6 2.3. Návrh ďalšieho možného využitia prieskumu krajiny 8 3. Projekt MARS 11 3.1. Účel projektu 11 3.2. Metodika 11 3.3. Vyhodnotenie výsledkov 13 3.4. Závery 13 3.5. PRÍLOHA 1 14 1. ÚVOD Podľa rozhodnutia č.1445/2000/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. mája 2000 o aplikácii leteckého prieskumu a technológií diaľkového pozorovania v poľnohospodárskych štatistikách v rokoch 1999 až 2003[1], ktoré pokračovalo do roku 2007 rozhodnutím č. 2066/2003/ES z 10. novembra 2003[2] a bolo rozšírené na 10 nových členských štátov Európskej únie rozhodnutím č. 786/2004/ES z 21. apríla 2004, má Komisia: - uskutočniť projekt prieskumu krajiny na úrovni Spoločenstva v poľnohospodárskych štatistikách (projekt „LUCAS“); a - pokračovať v používaní diaľkového prieskumu, najmä s cieľom prejsť do operatívnej fázy agrometeorologického systému(projekt “MARS”). Táto správa bola napísaná v zmysle článku 6 rozhodnutia č. 1445/2000/ES a zaoberá sa osobitne uskutočnením oboch týchto meraní, použitými zdrojmi a návrhmi na ďalšie využívanie metód prieskumu krajiny a diaľkového prieskumu. 2. PROJEKT LUCAS Hlavným cieľom pilotného projektu LUCAS je testovať uskutočniteľnosť prieskumu krajiny na úrovni Spoločenstva, so zameraním na: „– zber údajov potrebných na uskutočnenie a monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a na analýzu vzájomnej previazanosti medzi poľnohospodárstvom, životným prostredím a vidiekom, – zostavovanie odhadov o pôde so základnými plodinami.“ Projekt bol teda vytvorený na získanie harmonických informácií o využití krajiny a krajinnej pokrývke, najmä o poľnohospodárskej pôde, s uspokojivou presnosťou na úrovni EÚ. Zameriava sa aj na zber územných informácií o životnom prostredí. 2.1. Realizácia 2.1.1. Podniknuté aktivity Od roku 2000 boli vykonané nasledujúce aktivity: Prieskumy LUCAS sa vykonali v rokoch 2001/02, 2003, 2006 (s prípravným prieskumom v roku 2005) a 2007. Členské štáty, ktorých sa tento prieskum týkal, sú uvedené v tabuľke 2. Úvodný prieskum LUCAS, rozčlenený do dvoch fáz (prieskum krajiny na jar a následný prieskum v poľnohospodárskych podnikoch na jeseň) sa vykonal na základe približne 100 000 sledovaných bodov. Nová metodika (nové vzorkovanie, založené na európskej geografickej mriežke odporúčané programom INSPIRE), sa definovala v roku 2004, keď bolo prijaté rozhodnutie, že sa upustí od jesenného prieskumu poľnohospodárskych podnikov kvôli negatívnej skúsenosti v rokoch 2001 – 2003. Na vzorkovanie (169 197 bodov v roku 2006) bolo nevyhnutné stratifikovať fotointerpretáciou body primárneho výberového súboru vnútri 2-km geografickej mriežky pokrývajúcej územie európskej dvadsaťpäťky v roku 2005. Prieskum sa zameriava na poľnohospodársku pôdu s prvým výberovým podielom 50 % pre ornú pôdu a trvalé kultúry a 40 % pre trávne porasty (tiež sú pokryté všetky nepoľnohospodárske oblasti, každá s výberovým podielom 10 %). Podľa tejto metodiky osoby, ktoré vykonávajú prieskum, sledujú parametre na každom georeferenčnom bode prieskumu v teréne, používajú technológie GPS, ortosnímky a mapy na lokalizáciu a nájdenie bodov na Zemi. V závislosti od účelu prieskumu sa môžu popri kľúčových parametroch zbierať aj iné charakteristiky (ako mapovanie transektov a odber vzoriek pôdy). Ďalší prieskum LUCAS zameraný na premenné v oblasti životného prostredia, ako sú riziko erózie, zavlažovanie a krajinné prvky, bol vykonaný na jar 2007 na základe výberového podsúboru bodov sledovaných v rokoch 2005/2006. Realizovalo sa niekoľko štúdii na tieto témy: analýza výsledkov prieskumu, zistenie možnosti využívať údaje projektu LUCAS na zostavenie agroenvironmentálnych ukazovateľov, zistenie možnosti využívania interpretácie leteckých snímok pri zbere údajov, použitie snímok na kategorizáciu krajiny, prípravné práce pre budúcnosť projektu LUCAS a sledovanie technologického rozvoja na zlepšenie zberu údajov. 2.1.2. Hlavné výsledky Hlavné výsledky týchto aktivít realizovaných podľa požiadaviek uvedených v rozhodnutí sú zhrnuté ďalej: Pilotné prieskumy vykonané v členských štátoch v období 2001 – 2007 preukázali uskutočniteľnosť tohto projektu na úrovni Spoločenstva. Hlavné výhody metodiky prieskumu LUCAS sú: (1) vysoká tematická presnosť, (2) vysoká reprezentatívnosť, (3) zosúladené postupy prieskumu, (4) presná detekcia zmien, (5) flexibilná štruktúra prieskumu a (6) rýchla realizácia (aktuálne informácie).[3] Údaje projektu LUCAS sa zozbierali vo všetkých členských krajinách uvedených v tabuľke 2. Prieskum v rokoch 2001 – 2003 vykonaný v 15 európskych krajinách zahŕňa krajinnú pokrývku, využitie krajiny a parametre životného prostredia (lineárne prvky pozdĺž transektov, erózia, hluk a riziká). Nová metodika sa používala od prieskumu v roku 2005 a dôvody zmien boli v roku 2005 podrobne opísané v osobitnej správe o projekte LUCAS[4]. Údaje zozbierané v období rokov 2001 – 2007 umožňujú analýzy časových radov na monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky s obmedzeniami vyplývajúcimi zo zmien metodiky a limitovaného pokrytia vzoriek údajov. Interakcie medzi poľnohospodárstvom, životným prostredím a vidiekom sa môžu preskúmať vyhodnotením zmien v krajinnej pokrývke/využití krajiny v čase a pozdĺž zmapovaných transektov, ale tiež analyzovaním sledovaných parametrov životného prostredia (rozpoznávanie krajiny, riziko erózie, zavlažovanie, štrukturálne a lineárne prvky podľa prieskumu v roku 2007). Ďalšie relevantné výsledky získané v pilotnej fáze obsahujú: - spoľahlivú metodiku, harmonizovanú na úrovni EÚ, v rámci ktorej sa navrhuje zber údajov z nezoskupených bodov v dvoch fázach, so stratifikáciou po prvej fáze[5]; - dôležitý súbor údajov a snímok (1.2.TB), ktorý sa môže použiť na meranie časových zmien vo využití krajiny a v krajinnej pokrývke alebo ako základný súbor pre špecifické prieskumy; - IT infraštruktúru, ktorá je funkčná a pripravená na použitie pre budúce zisťovania, ktorá pozostáva z hardvérového systému a skladu údajov, ako aj softvéru potrebného na zber údajov, na porovnanie údajov so snímkami a kontrolovanie ich kvality, na generovanie vzoriek a zostavovanie odhadov, ako aj na poznanie krajinnej diverzity na získaných snímkach a porovnanie rôznych geografických mriežok na prieskum krajiny; - rozsiahle skúsenosti v riadení prieskumov krajiny. 2.1.3. Poučenia z pilotného projektu a zo začatých štúdií Odhady sa môžu poskytnúť s požadovanou presnosťou na úrovni EÚ. Projekt LUCAS poskytuje informácie o poľnohospodárskej pôde, ale aj o iných krajinných pokrývkach a využití krajiny, ako sú údaje o urbánnych oblastiach a lesoch v zhodnej forme za celú EÚ. Pri hlavných kategóriách, akými sú pšenica, obilniny, orná pôda, trvalé trávne porasty, trvalé kultúry, lesy, urbánne oblasti a vnútrozemské vody, je predpokladaná presnosť 2 %[6] alebo vyššia. V prípade ornej pôdy vyplynula z porovnania so štatistikami jednotlivých krajín vo všeobecnosti dobrá konzistentnosť údajov. Na nižších úrovniach zostáva konzistentnosť uspokojivá v prípade všetkých obilnín, mäkkej pšenice, jačmeňa a kukurice (odhliadnuc od roku 2006 z dôvodu neskorého začiatku sezóny a neskoršieho času výsevu). Na menších plochách sú rozdiely úmerné rozptylu plodín na území. Tabuľka 1 – Presnosť dosiahnutá projektom LUCAS pre základné triedy krajinnej pokrývky v rokoch 2001, 2003 a 2006 2001 | 2003 | 2006 | Povrch v % | Chyba presnosti: Variačný koeficient (%) | Povrch v % | Chyba presnosti: CV (%) | Povrch v % | Chyba presnosti: Variačný koeficient (%) | UMELO VYTVORENÉ PLOCHY | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 | ORNÁ PÔDA | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 | LESNÁ PÔDA | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 | KROVINY | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 | TRÁVNE PORASTY | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 | PÔDA BEZ VEGETÁCIE | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1,29 | VODA | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 | NB: Odchýlky týkajúce sa tried krajinnej pokrývky od 2001/2003 do 2006 sú spôsobené tým, že predmetom príslušných prieskumov boli rozdielne členské štáty. | Snímky zemského povrchu sú veľmi dôležité pre overenie správnosti údajov. Počas testov kvality, ktoré sa v rôznych prieskumoch vykonávali, sa objasnilo, že snímky zemského povrchu urobené vykonávateľmi prieskumu (t.j. snímky krajiny, bodu a porastu) boli veľmi užitočné pre kontrolu, overenie správnosti a možnú opravu údajov zhromaždených v teréne. Je ťažké uskutočniť terénne prieskumy skôr ako v máji. Počas prieskumu v roku 2006 existovali snahy posunúť zvyčajné obdobie prieskumu medzi májom a polovicou júla na marec – jún s cieľom poskytnúť odhady obhospodarovaných plôch do 15. júna. Aj keď možno predbežné odhady zostaviť do polovice júna, výsledky sú do veľkej miery ovplyvnené poveternostnými podmienkami a stavom poľnohospodárskej sezóny. Nekonzistentnosť údajov môže vzniknúť v dôsledku zámeny obilnín v ich ranom štádiu rastu, nadmerného zastúpenia pôdy bez vegetácie (v prípade neskorého výsevu alebo pôdy ponechanej na regeneráciu), záplav alebo nedostupnosti, ktorá znemožnila sledovať niektoré body. Body možno naZzemi znovu nájsť. Pomocou technológie GPS, snímok zo skorších prieskumov, máp a ortofotografií bolo opäť aj v roku 2007 znovu možné nájsť všetky body na Zemi správne zmapované v roku 2006. 2.2. Použité zdroje Tabuľka 2 – Výdavky na prieskumy LUCAS (v eurách) Stratifikácia EÚ-25 | 900 000 | Belgicko a Luxembursko | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN | Česká republika | 66 830 | NN | Dánsko | 98 803 | 112 692 | Nemecko | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN | Grécko | 115 499 | 100 084 | Španielsko | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN | Francúzsko | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN | Taliansko | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN | Lotyšsko | 44 597 | NN | Litva | 45 000 | NN | Maďarsko | 238 727 | NN | Holandsko | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN | Rakúsko | 157 808 | 129 669 | Poľsko | 78 254 | 451 000 | NN | Portugalsko | 110 808 | 92 801 | Slovenská republika | 94 640 | NN | Fínsko | 248 377 | 197 511 | Švédsko | 511 470 | 329 470 | Spojené kráľovstvo a Írsko | 255 791 | 156 340 | Estónsko, Maďarsko a Slovinsko (Phare 2000) | 447 500 | SPOLU | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 | * Členenie podľa členských štátov ešte nie je k dispozícii Tabuľka 3 – Výdavky na metodické analýzy projektu LUCAS (v eurách) Popis | NÁKLADY | Metodická analýza výsledkov prieskumu LUCAS v roku 2001 | 90 200 | Štúdia úlohy fotografického záznamu v prieskume LUCAS | 50 000 | Štúdia využitia údajov z prieskumu LUCAS na území Spoločenstva (2002-2004) | 463 790 | Vylepšenie vzorky fázy 2 | 3 000 | Multidimenzionálna krížová analýza údajov prieskumu LUCAS (klasifikácia krajiny) | 280 000 | Perspektívna štúdia potenciálneho využitia projektu LUCAS | 150 000 | Kombinácia viacerých zdrojov údajov | 42 500 | Technologické pozorovanie | 70 000 | Spolu | 1 149 490 | Tabuľka 4 – Výdavky na IT infraštruktúru projektu LUCAS ( v eurách) Popis | NÁKLADY | Servery, ukladanie na disky a zálohový systém | 109 813,22 | Pracovné stanice, monitory, tlačiarne | 8 203,77 | Vyvinutie nástrojov na vkladanie údajov | 111 830,00 | Softvér na spracovanie obrázkov | 36 587,00 | Rozvoj databázy, sklad údajov | 251 732,00 | Spolu | 518 165,99 | 2.3. Návrh ďalšieho možného využitia prieskumu krajiny Hlavné identifikované európske politické oblasti, ku ktorým môže projekt LUCAS prispieť, sú krajinná pokrývka/využitie krajiny, krajinná diverzita a štruktúra, pôdna erózia a kvalita alebo krajinný manažment. V prípade politických priorít, ako sú znečistenie ovzdušia, kvalita vody a monitorovanie lesov, môže projekt LUCAS s relatívne malým úsilím podporiť právne záväzky členských štátov prostredníctvom harmonizácie a dostupnosti údajov.[7] 2.3.1. Dostupné údaje projektu LUCAS sú potenciálne užitočné pre širokú škálu návrhov: a) Zber poľnohospodárskych a environmentálnych údajov Hneď po overení a uvedení systému do prevádzky by sa na základe údajov LUCAS mohli zostavovať odhady plôch plodín na ornej pôde nezávisle od výkazov poľnohospodárskych podnikov, ktoré môžu byť dôležité pre riadenie trhu SPP a v prípade, ak nie sú plne rozvinuté alebo spoľahlivé iné štatistiky poľnohospodárskych plodín. Údaje možno použiť aj ako základný súbor pre špecifickejšie prieskumy v oblasti poľnohospodárstva a životného prostredia Je to jeden z mála identifikovaných prínosov pre agroenvironmentálne ukazovatele o krajine a o zmenách v krajinnej pokrývke. Jedna z oblastí, v ktorej môže projekt LUCAS pomôcť doplniť chýbajúce informácie, sa týka lineárnych prvkov a krajinnej diverzity v celej Európe. Môže sa považovať za unikátny zdroj základných informácií na modelovanie rizika erózie, na zisťovanie využívania zavlažovania a mapovanie krajinných prvkov i pre ďalšie premenné životného prostredia. b) Poskytovanie údajov pre krajinné analýzy Historický archív krajinných prvkov, environmentálnych informácii a snímok je hodnotným zdrojom základných informácií pre analýzy budúcich trendov. Projekt LUCAS poskytuje údaje pre dlhodobé monitorovanie poľnohospodárstva a životného prostredia na európskej úrovni. Ďalšou pridanou hodnotou je možnosť presne porovnať pozorovania vykonané v prieskumoch nasledujúcich za sebou s cieľom zistiť rozdiely a zmeny v krajinnej pokrývke a využití krajiny. V kombinácii s ortosnímkami a technológiami diaľkového prieskumu Zeme poskytuje projekt LUCAS náhľad na priestorovú organizáciu poľnohospodárstva a rovnováhu medzi poľnohospodárstvom/ochranou prírody/kultúrnym dedičstvom/zelenými plochami atď. Prináša poznatky o veľkosti, polohe, prepojenosti a fragmentácie habitatov, preto podporuje ochranu a manažment krajiny. c) Prepojenie údajov s projektmi prieskumu Zeme Očakáva sa, že projekt LUCAS bude jeden z hlavných „in situ“ poskytovateľov údajov potrebných pre projekt GMES (Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti[8]). In situ údaje na úrovni EÚ-27 podporujúce satelitný výskum sú potrebné pre vesmírny pracovný program stanovený v 7. rámcovom programe pre výskum a vývoj. V rámci projektu CORINE, ktorý realizuje Európska agentúra pre životné prostredie, sa údaje a snímky projektu LUCAS využívali a využívajú vo veľkej miere. Projekt LUCAS poskytuje harmonizované informácie o krajinnej pokrývky a využitia krajiny v ucelenej forme v celom území Únie. Takýto informačný systém krajinného manažmentu sa môže stať základom budúcej Európskej infraštruktúry priestorových údajov (European Spatial Data Infrastructure – ESDI). 2.3.2. Význam prieskumu LUCAS spočíva viac v poskytovaní údajov pre kombinované poľnohospodárske a environmentálne politické potreby, než len v zostavovaní odhadov úrody: Žiadny uvedený účel nemôže sám osebe oprávniť prieskum LUCAS. Odhady plôch plodín na ornej pôde založené na tradičných výkazoch poľnohospodárskych podnikov existujú vo väčšine členských štátov EÚ a krajinné ukazovatele ešte neboli jasne definované a Komisia bola požiadaná Radou, aby venovala väčšiu pozornosť nákladom a vplyvu na zdroje v súvislosti s novými iniciatívami zberu údajov, ktoré prekračujú rámec existujúcich právnych požiadaviek. Na druhej strane výsledky úsilia modelovania alebo diaľkového prieskumu Zeme nemôžu nahradiť in-situ monitorovanie (alebo pozemný prieskum) ako v prípade projektu LUCAS. LUCAS môže byť definovaný ako jeden z európskych in-situ štandardov (t. j. v rámci iniciatívy INSPIRE). 2.3.3.Budúce prieskumy LUCAS Prieskum LUCAS je plánovaný v Bulharsku a Rumunsku na jar 2008 ako súčasť PHARE 2006. Na požiadanie by sa mohli uskutočniť ďalšie prieskumy LUCAS, ktoré by použili všeobecné prieskumy LUCAS ako základný súbor. Aby sa splnili uvedené požiadavky, je možné realizovať prieskum LUCAS s trojročnou periodicitou v rokoch 2009 a 2012 vzťahujúci sa na celú EÚ, pričom sa zabráni duplicitnej práci v teréne. 3. PROJEKT MARS 3.1. Účel projektu Účelom agrometeorologického systému monitorovania plodín a prognóz úrod, vyvinutého Spoločným výskumným strediskom (Joint Research Center – JRC) ako súčasť projektu MARS (Monitorovanie poľnohospodárstva diaľkového prieskumu Zeme), projektu v rámci oddelenie Poľnohospodárstvo v Inštitúte pre ochranu a bezpečnosť obyvateľstva je poskytovať dôkazy potrebné na pochopenie vplyvu klimatických javov na zber a prognózy úrody hlavných plodín. Hlavným výsledkom týchto aktivít je Systém prognózy úrody plodín MARS, ktorý je v činnosti od roku 1998. V súlade s implementačnými postupmi stanovenými rozhodnutím č. 1445/2000/ES a 2066/2003/ES sa činnosti zameriavajú na aktiváciu agrometeorologického modelu a reťazca na tvorbu satelitných údajov s nízkym rozlíšením z NOAA a VEGETATION. Tieto údaje sa poskytujú na analýzu, monitorovanie a prognózy úrody hlavných európskych plodín. JRC prevzalo úlohu spočívajúcu v údržbe modelov a softvéru a v poskytovaní celkového dohľadu nad projektom. Aktivity projektu MARS obsahujú ďalšie špecifické úlohy, zahrnuté v rámcovom výskumnom programe, ktorý sa v tomto kontexte ďalej nespomína. 3.2. Metodika Systém prognóz úrody plodín MARS pozostáva zo štyroch aktivít: - získanie údajov o počasí a spracovanie, výpočet, interpolácia a uloženie odvodených údajov o počasí; - použitie údajov o počasí v agrometeorologickom modeli Systému monitorovania rastu plodín (Crop Growth Monitoring System, CGMS). Výsledky pozostávajú z radu ukazovateľov simulácie rastu hlavných plodín. Tieto ukazovatele sú uložené v georeferenčnej databáze, ktorá umožňuje tvorbu tematických máp meteorologických štatistík a ukazovateľov za každú plodinu; - získanie satelitných snímok NOAA-AVH RR a SPOT-VEGETATION a spracovanie týchto údajov systémom definovaným a vyvinutým zo strany JRC. Ukazovatele stavu vegetácie sa vypočítajú zahrnutím údajov o krajinnej pokrývke (CORINE land cover – CLC); použitie CORINE umožňuje vypočítať ukazovatele vegetácie na úrovni tried krajinnej pokrývky. To zlepšuje analýzu tried poľnohospodárskej vegetácie s použitím satelitných ukazovateľov s nízkym rozlíšením; - ustanovenie skupiny expertov na úrovni JRC pre štatistické analýzy údajov a kvantitatívne prognózy s použitím predchádzajúcich ukazovateľov a publikovaných krátkodobých analýz a prognóz úrody plodín. Realizáciu prevádzkových činností uvedených v bodoch 1, 2, a 3 prevzal externý dodávateľ. Zmluvy na obdobie 2000 – 2003 boli pridelené externému konzorciu (MARSOP) a pokračovali na novom právnom základe vo forme zmluvy MARSOP2 na obdobie 2004 – 2007. Štvrtá uvedená činnosť (ustanovenie skupiny expertov pre štatistické analýzy kvantitatívnych prognóz) bola riadená priamo komisiou v JRC v koordinácii s GR Poľnohospodárstvo. Najvýznamnejším výsledkom tejto činnosti je MARS Bulletin, ktorého 94 vydaní sa publikovalo v období rokov 1999 – 2006, s 21 plánovanými vydaniami v roku 2007. MARS Bulletin obsahuje analýzy vplyvu podnebia na hlavné európske plodiny vrátane krátkodobých predpovedí počasia a pravidelne ho používa skupina analytikov Outlook v GR Poľnohospodárstvo. Poskytnuté informácie a údaje sú použité na podporu rozhodovacieho procesu SPP: t. j. odhady bilancie potravín, prognózy rozpočtu a následných nákladov, intervencie do zásob a riadenie zásob, verejné súťaže na vývoz , stanovenie kvót vyňatej pôdy z produkcie a jej využívanie, podpora trhov EÚ atď. Na požiadanie GR Poľnohospodárstvo vychádzajú špeciálne vydania o ad-hoc analýzach. Výsledky spracovania prevádzkových údajov sú dostupné na stránke http://www.marsop.info. Ako dôsledok procesu rozšírenia a v záujme vystupňovať Systém prognóz úrody plodín MARS na účinné pokrytie 25 krajín a urobiť ho viac profesionálnym sa v roku 2004 začalo niekoľko aktivít v rámci projektu ASEMARS (Akcie na podporu rozšírenia Systému prognóz úrody plodín MARS). Tie budú pokračovať do roku 2008. Projekt je rozdelený na sedem cieľov, ktoré sa zhodujú so siedmimi kategóriami: - Aktualizovať CGMS, dokončiť a posilniť Monitorovanie rastu plodín v 10 nových členských krajinách EÚ, kalibrovať chýbajúce plodiny, zaviesť novú európsku pôdnu mapu, použiť súbor údajov Corine 2000 a predstaviť ďalšie automatické postupy v štatistickom module CGMS. - Nové meteorologické súbory údajov: ďalšie meteorologické stanice, údaje založené na numerických meteorologických modeloch, aj ako opätovné analýzy, aj ako predpovede počasia (desaťdňové, mesačné a sezónne) a agrofenologické údaje na dokončenie a posilnenie databázy projektu MARS používanej na analýzy. - Nové satelitné údaje so stredným a nízkym rozlíšením na posilnenie a doplnenie databázy MARS používanej na analýzy, na výpočet presnejších ukazovateľov na základe údaje zo satelitov, na tvorbu údajov Meteosatu druhej generácie, na zlepšenie odhadov vplyvu mrazu a chorôb na údaje MODIS a MERIS s vyšším rozlíšením (200 – 300 m namiesto 1 km). - Nový operačný systém CGMS, založený na súbore pravdepodobnostných predpovedí počasia, aby systém CGMS dokázal tvoriť simulácie úrodnosti na 10 dní podľa vnútrosezónnych a sezónnych predpovedí počasia, a aby dokázal tvoriť pravdepodobnostné úrody plodín. - Kalibračná platforma CGMS-Wofost a Lingra na systematickú a kontrolovanú realizáciu kalibrácie plodín, s cieľom aktualizovania a spravovania modelov v prípade plodín, ako aj pastvín a trávneho porastu. - Platforma CGMS na analýzu citlivosti na vybudovanie nástroja na overovanie systému a analýzu citlivosti s cieľom zlepšiť modelovanie - Okrem toho sa v roku 2006 uverejnil ďalší lot vo forme výzvy na prejavenie záujmu s cieľom zbierať agrofenologické údaje z existujúcich národných útvarov. Údaje sú potrebné na kalibráciu modelov a nadväzné analýzy získaných simulácií. Tabuľka 5 (pozri Prílohu 1) ukazuje použitie dotácií Spoločenstva na projekty MARS-STATu v období 2000 – 2003 a 2004 – 2007. 3.3. Vyhodnotenie výsledkov 3.3.1. Systém prognóz úrody plodín MARS Systému prognóz úrody plodín MARS umožňuje vyhodnotiť vplyv podnebia na predpovede na úrovni európskej dvadsaťpäťky, a to nezávislým a jednotným spôsobom v celej Európe. Poskytnuté predpovede z Bulletinu používa GR Poľnohospodárstvo ako vstupné údaje na zostavenie odhadovaných bilancií poľnohospodárskych plodín pre Európsku úniu a kandidátske krajiny. Vyhodnotenie predpovedí je trvalou aktivitou oddelenia MARS pri JRC. Z definitívnych oficiálnych údajov sa spätne vypočítajú chyby v kvantitatívnych prognózach úrody. Za obdobie 1999 – 2003 nie sú chyby v prognózach väčšie ako priemerné chyby z MARS systému publikovaného v predchádzajúcich rokoch (zdroj: správa QUAMP, výsledok štúdie financovanej JRC a vykonanej nezávislou externou spoločnosťou v rokoch 2003-2004). Stredná polohová chyba (RMSE) vypočítaná pre obilniny ukázala nárast v počte chybných prognóz po rozšírení (z 0,6 q/ha na 1,5 q/ha). Ale v prvých rokoch projektu ASEMARS mala RMSE prudko klesajúci trend (v roku 2005 chyba klesla na 0,1 q/ha). 3.3.2. Ďalšie výskumné aktivity vykonané zo strany JRC v rámci jeho vlastného výskumného rozpočtu súviseli s posilnením metodík odhadov krajinnej pokrývky (Medzinárodná podpora EUROSTATu pre projekt LUCAS) Popri agrometeorologických aktivitách sa ďalšie projekty obmedzené na technologické pozorovanie a metodickú podporu projektu LUCAS vykonávajú zo strany JRC a financujú sa z jeho vlastného rozpočtu. V záujme optimalizovať efektivitu vzorkovania v projekte LUCAS v rámci toho istého rozpočtu sa na žiadosť gréckeho ministerstva poľnohospodárstva v Grécku testovala upravená metodika gréckeho Ministerstva poľnohospodárstva. Výsledky potvrdili očakávané zlepšenie presnosti (variačné koeficienty sa zlepšili o faktor 3), dôvodom bolo prijatie zmenenej metodiky rámcového prieskumu bodov. Preto prieskum slúžil ako referencia pre návrh špecifikácií prieskumov LUCAS v rokoch 2005 a 2006. Druhou aktivitou bolo vyvinutie softvéru na zostavovanie odhadov LUCAS v súlade s novou metodikou rámcového prieskumu bodov (softvér CAESAR). Softvér sa použil pre kampane LUCAS v rokoch 2005 a 2006. 3.4. Závery Na základe užitočnosti informácií a údajov poskytnutých na podporu SPP Spoločným výskumným strediskom v súvislosti s projektom MARS v nedávnych rokoch si Komisia želá pokračovať v týchto aktivitách v období rokov 2008 – 2013. . 3.5. PRÍLOHA 1 Tabuľka 5 – Náklady na agrometeorologický systém (MARS-STAT) ( v eurách) Jednotka/fáza | Fáza 1 | Fáza 2 | Fáza 3 | Spolu (všetky 3 fázy) | Obdobie | 2000/2001 | 2002 | 2003 | 2000/2003 | LOT 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 | LOT 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 | LOT 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 | LOT 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 | Koordinácia | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 | Spolu/fáza | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 | Tabuľka 6 – MARS výdavky z rozpočtovej položky (viazané rozpočtové prostriedky ) založenej na reprodukcii | Rozhodnutí Rady na obdobie 2004/2007 a na rozvrhu projektov MARS OP II a ASEMARS | Záväzky MARS | Projekt/rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | SPOLU | MARS OP II fáza 1 | 850 000 | MARS OP II fáza 2 | 595 751 | ASEMARS fáza 1 | 649 800 | MARS OP II fáza 3 | 557 233 | ASEMARS fáza 2 | 650 000 | MARS OP II fáza 4 | 600 000 | ASEMARS fáza 3 | 551 924 | ASEMARS fáza 4 | 647 492 | MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 | ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 | MARS spolu | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 | [1] Ú. v. ES L 163, 4.7.2000, str. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím č. 786/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, str. 7). [2] Ú. v. EÚ L 309, 26.11.2003, str. 9. [3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Perspektívna štúdia potenciálneho použitia projektu LUCAS. Konečná správa zmluvy č. 61103.2005.001-2006.157. [4] Správa komisie členským štátom o realizácii leteckého prieskumu (projekt LUCAS) a technológií diaľkového pozorovania (projekt MARS) v poľnohospodárskych štatistikách. KOM (2005)XXX. [5] Systematická vzorka ( základný súbor ) sa vzťahuje na 1-km geografickú mriežku podľa požiadaviek INSPIRE a zodpovedá približne 4 miliónom bodov pre celú Európsku úniu. Primárny výberový súbor projektu LUKAS je podsúbor základného súboru zodpovedajúci 2-km geografickej mriežke vytvorenej zo všetkých párnych bodov v základnom súbore a preto obsahuje okolo 1 milióna bodov. Každý bod primárneho výberového súboru sa fotograficky zaznamená a potom pridelí jednej zo siedmich kategórií („orná pôda“, „trvalé kultúry“, „trvalé trávne porasty“, „lesné plochy, kroviny“, „pôda bez vegetácie a nízka alebo zriedkavá vegetácia“, „voda“ alebo „umelá pôda“). Zo stratifikovaného primárneho výberového súboru sa vyberie podsúbor bodov ( terénny výberový súbor ), ktorý bude klasifikovaný pri terénnom prieskumu podľa platnej nomenklatúry. [6] Aby bolo možné porovnávať s výsledkami získanými na základe nariadenia Rady (EHS) č. 959/93 o rastlinných produktoch iných ako obilniny a (EHS) č. 837/90 o produkcii obilnín [7] Ako je zahrnuté v: EFTAS, SADL, LUXspace (2007) pozri vyššie. [8] http://www.gmes.info/.