SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 22.6.2005 
KOM(2005) 265 v kone čnom znení 
  
ZELENÁ KNIHA 
o energetickej ú činnosti 
alebo 
Menej znamená viac 
 
SK 2   SK OBSAH 
Úvod .......................................................................................................................... .................4 
A. Identifikácia prekážok................................................................................................ 12 1. Potreba prija ť osobitné opatrenia na zl epšenie energetickej ú činnosti ...................... 13 
1.1. Finan čné prekážky brániace náležitej reakcii trhu..................................................... 13 
1.2. Potreba energetických služieb.................................................................................... 14 2. Potreba akcie zo strany verejných orgánov................................................................ 14 3. Externé náklady a transparentnos ť cien ..................................................................... 15 
4. Informácie a vzdelávanie: dva málo využívané nástroje ........................................... 15 B. Európska iniciatíva..................................................................................................... 16 1. Akcia na úrovni Spolo čenstva.................................................................................... 17 
1.1. Integrovanie energetiky do ostatných politík Spolo čenstva....................................... 17 
1.1.1. Výskum a technologický vývoj.................................................................................. 17 1.1.2. Podpora osved čených postupov a technológií ........................................................... 17 
1.1.3. Stanovenie a presadzovanie osved čených postupov na všetkých úrovniach 
prostredníctvom vnútroštátnych ak čných plánov....................................................... 18 
1.1.4. Lepšie využitie zda ňovania........................................................................................ 18 
1.1.5. Lepšie zacielená štátna pomoc................................................................................... 20 1.1.6. Otvorenie verejného obstarávania.............................................................................. 20 1.1.7. Nájs ť európske financovanie...................................................................................... 20 
1.2. Osobitné opatrenia energetickej politiky ................................................................... 21 1.2.1. Budovy .................................................................................................................. ..... 21 
1.2.2. Domáce spotrebi če..................................................................................................... 22 
1.2.3. Obmedzenie palivovej spotreby vozidiel................................................................... 23 1.2.4. Informovanie a ochrana spotrebite ľa ......................................................................... 24 
2. Vnútroštátna úrove ň................................................................................................... 25 
2.1. Regulácia sie ťových činností ..................................................................................... 25 
2.2. Regulácia dodávate ľských činností............................................................................ 26 
2.3. Výroba elektrickej energie ......................................................................................... 26 2.4. Biele certifikáty, trhový nástroj.................................................................................. 28 
 
SK 3   SK 3. Priemysel................................................................................................................... . 28 
4. Doprava..................................................................................................................... . 29 
4.1. Organizácia riadenia letovej prevádzky..................................................................... 29 
4.2. Optimalizácia riadenia premávky .............................................................................. 30 4.3. Rozvoj trhu pre čisté vozidlá...................................................................................... 30 
4.4. Spoplat ňovanie infraštruktúry s cie ľom vyvola ť zmeny v správaní .......................... 31 
4.5. Pneumatiky................................................................................................................ . 31 
4.6. Letectvo.................................................................................................................. .... 32 
5. Regionálna a miestna úrove ň..................................................................................... 32 
5.1. Osobitné finan čné nástroje......................................................................................... 32 
6. Stratégia otvorená svetu ............................................................................................. 33 6.1. Za členenie energetickej ú činnosti do medzinár odnej spolupráce.............................. 34 
6.2. Za členenie energetickej ú činnosti do susedskej politi ky a do spolupráce EÚ - Rusko
............................................................................................................................... ..... 35 
6.3. Za členenie energetickej ú činnosti do politiky rozvoja............................................... 35 
6.4. Posilnenie úlohy medzinárodných finan čných inštitúcií............................................ 35 
ZÁVER ......................................................................................................................... ...........37 
PRÍLOHA 1...................................................................................................................... ........ 39 
PRÍLOHA 2...................................................................................................................... ........ 47 
PRÍLOHA 3...................................................................................................................... ........ 48 
PRÍLOHA 4...................................................................................................................... ........ 49 
PRÍLOHA 5...................................................................................................................... ........ 50 
 
SK 4   SK ÚVOD 
Aj bez vysokých a nestálych cien ropy, ktoré sp ôsobili zmenšenie perspektív hospodárskeho 
rastu v Európe, by Európska únia mala ve ľmi dobré dôvody na to, aby poskytla silný impulz 
na posilnenie programu na podporu energetickej ú činnosti na všetkých úrovniach európskej 
spoločnosti1. 
- Konkurencieschopnos ť a lisabonská agenda  Európska únia by pod ľa mnohých 
štúdií2 mohla ušetri ť najmenej 20 % zo svojej sú časnej energetickej spotreby 
nákladovo efektívnym spôsobom, čo sa rovná 60 miliardám eur ro čne, alebo sú časnej 
celkovej spotrebe Nemecka a Fínska. Hoci sú  na využitie týchto potenciálnych úspor 
potrebné zna čné investície v zmysle nového energeticky ú činného vybavenia a 
služieb, Európa má v tejto oblasti celosve tové vedúce postavenie a energetické 
služby majú zvä čša miestny charakter. Znamená to vytvorenie mnohých nových 
vysoko kvalitných pracovných miest v Eur ópe. Na základe viacerých štúdií3 by sa 
skutočne dalo vyvodi ť, že takáto iniciatíva by mohla potenciálne priamo i nepriamo 
vytvoriť v Európe až milión nových pracovných miest. Ke ďže opatrenia, na ktoré sa 
zameriava táto iniciatíva, sú len nákl adovo efektívnymi opatreniami energetickej 
účinnosti (opatrenia, ktorých výsledkom je čistá úspora po zoh ľadnení potrebnej 
investície), úspešný systém energetickej ú činnosti znamená, že časť zo 60 miliárd 
eur, ktorá sa neminie na energiu, sa premení na čistú úsporu, ktorej výsledkom je 
lepšia konkurencieschopnos ť a lepšie životné podmienky pre ob čanov EÚ. V tých 
istých štúdiách, ktoré sa uvádzajú vyššie, sa konšta tuje, že priemerná domácnos ť 
v EÚ by mohla ušetri ť 200 až 1 000 eur ro čne nákladovo efektívnym spôsobom, 
v závislosti od svojej en ergetickej spotreby.  
Účinná politika energetickej ú činnosti by teda mohla znamena ť významný prínos ku 
konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ, čo sú ústredné ciele lisabonskej 
agendy. Táto politika, zaoberajúca sa energetickým dopytom, je sú časťou politík EÚ 
o zabezpe čovaní energetických dodávok a obsahuje tiež úsilie o podporu 
                                                 
1 Pozri aj prílohu 1. 
2 The Mid-term Potential for Demand-side Energy Efficiency in the EU, Lechtenböhmer and Thomas, 
Wuppertal Institutie, 2005: „Náš sú časný scenár politík a opatrení (policies and measures - P&M) pre 
EÚ-25 navrhuje takzvanú „ambicióznu stratégiu“ s cie ľom dosiahnu ť významné zníženie emisií 
skleníkových plynov do roku 2020. Táto stratégia využíva približne 80 % sú časných dostupných 
úsporných potenciálov. Predpokladá sa, že subjekty prijímajúce rozhodnutia sú lepšie informované prostredníctvom aktívnych politík a opatrení a menia svoje postoje k najlepším dostupných 
technológiám v prípade energetickej ú činnosti. Tieto výsledky zobrazené v tabu ľke jasne ukazujú, že 
energetická ú činnosť v hospodárstve EÚ-25 vzrastie v tomto scenári P&M o 29 %.“ Dôvodová správa 
k navrhnutej smernici o ú činnosti pri kone čnom využívaní energie a o energetických službách – 
KOM(2003) 739. Databázová simulácia MURE 2000, SOS Taliansko; Economic Evaluation of Sectoral 
Emissions Reduction Objectives for climate change, Blok and Joosen, ECOFYS, Utrecht, 2000; Energy 
Efficiency Indicators, ODYSSEE,  ADEME, Paríž, 2004; Powering Profits: How Companies turn 
energy efficiency into sharehol der value, Green Business Letter, apríl 2005; Improving energy 
efficiency by 5% and more per year, K. Blok, to be published in Journal of Industrial Ecology; The Potential for more efficient electricity use in Italy,  F. Krause; The Energy Efficiency Challenge, WWF, 
2005; World Energy Assessment 2000 and 2004 update, UNDP Website; European Council for an 
energy efficient economy, Proceedings 2005 Summer study: Energy savings, What works and who 
delivers?, www.eceee.org
 
3 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003, h ttp://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ 
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf, Ecofys. 
 
SK 5   SK obnoviteľných energií a je teda sú časťou súboru priorít po prvýkrát popísaných 
v zelenej knihe z roku 2 000 „Na ceste k európskej stratégii pre bezpe čnosť dodávok 
energie“. Okrem toho sa vybavenie, služby a technológie energetickej ú činnosti 
stávajú celosvetovo čoraz dôležitejšími. Ak Eur ópa zotrvá na svojej čelnej pozícii 
v tejto oblasti, ktorej výsledkom je rozvoj a zavedenie nových energeticky ú činných 
technológií najprv v Európe, znam ená to významnú obchodnú príležitos ť.  
- Ochrana životného prostredia a z áväzky kjótskeho protokolu pre EÚ  Úspora 
energie je nepochybne najrýchlejším, najú činnejším a nákladovo najefektívnejším 
spôsobom zníženia emisií skleníkových plynov, ako aj zlepšenia kvality ovzdušia, najmä v husto osídlených oblastiach. Členským štátom to preto pomôže dodrža ť 
svoje záväzky z Kjóta. Po druhé, posiln í sa dlhodobé úsilie EÚ v boji proti 
klimatickým zmenám prostredníctvom znižovania emisií skleníkových plynov ako súčasti budúceho režimu po roku 2012 v kontexte rámcového dohovoru OSN 
o klimatických zmenách. Ve ľa rozvojových krajín plne  uznáva podstatnú úlohu 
energetickej ú činnosti a zaoberá sa týmito mnohými úlohami. Európa preto musí ís ť 
príkladom v tejto oblasti, čo povedie k rozvoju nových politík a nových technológií, 
ktoré môžu pomôc ť rozvojovému svetu zaobera ť sa touto úlohou. 
- Bezpečnosť dodávok.  Európska únia bude do roku 2030 na základe sú časných 
trendov na 90 % závislá od dovozu, pokia ľ ide o jej požiadavky na ropu a na 80 % 
závislá, pokia ľ ide o plyn. Nie je možné predpoveda ť cenu ropy a plynu v roku 2020, 
najmä ak sa dopyt rozvojového sveta bude neustále zvyšova ť tak rýchlo ako dnes. 
Ako sa uviedlo v rámci ministerskej schôdzky IEA z 2. mája 2005, energetická 
účinnosť je jednou z k ľúčových metód na zvládnutie tejto úlohy. Vyvinutie 
skutočného úsilia na udržanie sú časného energetického dopytu v EÚ a jeho 
následného zníženia by predstavovalo významný príspevok k rozvoju koherentnej 
a vyváženej politiky na podporu bezpe čnosti energetických dodávok pre Európsku 
úniu. 
Táto zelená kniha sa teda snaží identifikova ť prekážky, ktoré v sú časnosti bránia zachyteniu 
týchto nákladovo efektívnych ú činností, napríklad nedostatok náležitej motivácie, informácií, 
dostupných finan čných mechanizmov.  
Zelená kniha sa snaží identifikova ť možnosti, ako tieto prekážky prekona ť a navrhuje 
niekoľko kľúčových akcií, ktoré by sa mohli podniknú ť. Príklady zah ŕňajú: 
- zostavenie výro čných akčných plánov energetickej ú činnosti na vnútro štátnej úrovni. 
V takýchto plánoch by sa mohli identifikova ť opatrenia, ktoré sa majú prija ť na 
vnútroštátnej, regionálnej a mies tnej úrovni a následne sledova ť ich úspešnos ť 
v zmysle zlepšenia energetickej ú činnosti a ich nákladovej efektívnosti. Plány by 
mohlo dop ĺňať porovnávanie kritérií (benchmarki ng) a vzájomné profesionálne 
preskúmanie (peer review) na európskej úrovni tak, aby sa členské štáty mohli 
jednoducho pou čiť z úspechov a chýb tých druhých a aby sa zaru čilo rýchle šírenie 
najlepších postupov v celej EÚ, 
- poskytnutie lepších informácií ob čanom, napríklad prostredníctvom lepšie 
zacielených reklamných kampaní a vylepšeného ozna čovania výrobkov, 
- zlepši ť zdaňovanie, aby sa zabezpe čilo, že zne čisťovateľ skutočne platí, avšak bez 
zvyšovania celkových da ňových úrovní, 
 
SK 6   SK - lepšie zacielenie štátnej pomoci ta m, kde je verejná podpora oprávnená, propor čná 
a potrebná na poskytnutie motivácie na ú činné využívanie energie, 
- využívanie verejného obstarávania na  odštartovanie nových energeticky ú činných 
technológií, ako sú na príklad energeticky ú činné automobily a vybavenie pre 
informačné technológie, 
- využívanie nových alebo zdokonalených finan čných nástrojov na úrovni 
Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej úrovni s cie ľom poskytnú ť motiváciu, avšak 
nie pomoc, spolo čnostiam a domácnostiam na zav edenie nákladovo efektívnych 
vylepšení, 
- ís ť ďalej pokia ľ ide o budovy, kde sa uplat ňuje existujúca smernica Spolo čenstva, 
a prípadne rozšíri ť tieto opatrenia na menšie priestory takým spôsobom, ktorý 
zabezpečí nákladovú efektívnos ť a minimálnu dodato čnú administratívu, 
- využi ť iniciatívu Komisie CARS 21 na zrýchl enie rozvoja vozidiel novej generácie 
s hospodárnejšou spotrebou paliva. 
Táto zelená kniha chce pôsobi ť ako katalyzátor, vies ť k obnovenej inicia tíve energetickej 
účinnosti na všetkých úr ovniach európskej spolo čnosti - EÚ, vnútroštátna, regionálna 
a miestna úrove ň. Táto zelená kniha sa okrem toho usiluje význa čne prispie ť pomocou 
príkladov a vedúceho postavenia k odšta rtovaniu medzinárodného úsilia s cie ľom riešiť 
problém klimatických zmien prostredníctvom energetickej ú činnosti. Čína v súčasnosti 
využíva na výrobu jednej jednotky HDP vyše pä ťkrát viac energie ako EÚ, USA využívajú 
približne o 50 % viac ako EÚ4. S prudko rastúcim dopytom najmä v Číne a Indii musí by ť 
energetická ú činnosť jednou z k ľúčových politík, ktorá sa pokúsi zmieri ť zvyšujúce sa 
energetické potreby rozvojového sveta s rastom a zlepšením životných podmienok ich 
občanov na jednej strane a boj om proti globálnemu otep ľovaniu na strane druhej. Táto zelená 
kniha a impulz, ktorý bude nasledova ť, by mala postavi ť EÚ na popredné miesto, pokia ľ ide 
o úsilie, aby sa z energetickej ú činnosti stala celosvetová prio rita. Napokon, vysoké ceny ropy 
zasiahli najtvrdšie tých najchudobnejších, na jmä krajiny ACP (krajiny Ázie, Karibiku 
a Tichomoria - AKT). Po čas následných činností k zelenej knihe by sa mala venova ť 
pozornosť faktu, ako sa technológia, ktor á sa vyvíja v Európe, môže využi ť alebo prispôsobi ť, 
aby spĺňala potreby týchto krajín a ako sa dá najlepšie zavies ť. 
Konkrétne citované príklady na splnenie tejto úlohy, ktoré sa podrobnejšie uvádzajú ďalej, nie 
sú návrhmi, ale nápadmi do diskusie. Nie sú ani vy čerpávajúce. Po uverejnení tejto zelenej 
knihy Komisia podnikne do konca tohto roka  intenzívnu verejnú konzultáciu.  
Komisia navrhuje na podniet enie diskusie a ako ú činný vklad 25 nevy čerpávajúcich otázok, 
ktoré sa uvádzajú nižšie.  
Komisia sa rozhodla zriadi ť Európske fórum pre trvalo udržate ľnú energiu. Toto fórum, 
založené pod ľa vzorov fór vo Florencii a Madride, ktoré sa ve ľmi úspešne využili na rozvoj 
konsenzu o spôsobe prístupu k liberali zácii trhu s energiou, spojí Komisiu, členské štáty, 
Európsky parlament, vnútroštátnych regulátorov energie a predstavite ľov európskeho 
                                                 
4 Toto porovnanie by sa zmenilo, keby sme zoh ľadnili rozdiel v kúpnej sile obyvate ľstva. Podrobnejšie 
informácie pozri v prílohe 1. 
 
SK 7   SK priemyslu a MVO. Bude sa schádza ť dvakrát ro čne. Prvé stretnutie naplánované na október 
dôkladne prediskutuje túto zelenú knihu. 
Komisia však popri konzultáciách o tomto dokumente s Radou, Európskym parlamentom 
a predstavite ľmi priemyslu a MVO pokladá za potrebné uskuto čniť verejnú konzultáciu vo 
veľkom meradle. Každý záujemca môže predloži ť svoje pripomienky a návrhy týmto 
spôsobom: 
- na internete prostredníctvom inte rnetovej stránky Komisie na adrese 
http://europa.eu.int/comm/ener gy/efficiency/index_en.htm, 
- spoji ť sa s pánom Lucom Werringom z generálneho riadite ľstva Európskej komisie 
pre energetiku a dopravu (luc.werring@cec.eu.int), 
- Komisia zapojí každý svoj úrad nachádzajúci sa v mestách EÚ. Informácie 
a prípadne udalosti sa oznámia na: h ttp://europa.eu.int/c omm/represent_en.htm ; 
- Komisia má v mnohých európskych mestách en ergetické kancelárie. Tieto kancelárie 
budú mať za úlohu šíri ť informácie o zelenej knihe a zhromaž ďovať pripomienky. 
Ak osoba predkladajúca pripomienky súhlasí, všetky návrhy sa umiestnia na internetovú 
stránku Komisie na ú čely konzultácie.  
Je dôležité, aby táto zelená kniha rýchlo viedla ku konkrétnej akcii. Komisia sa preto 
domnieva, že po konzultácii by sa mal v roku 2006 vypracova ť konkrétny ak čný plán, v 
ktorom sa vyzna čí konkrétna akcia, ktorá sa má podniknú ť na úrovni EÚ a na vnútroštátnej 
úrovni, a ku ktorému sa pripoja potre bné analýzy nákladov a prínosov.  
- Otázky do diskusie 
Všeobecné poznámky 
Nasledujúce otázky sa snažia ďalej analyzova ť možnosti identifikované v tejto zelenej knihe 
v zmysle ich nákladovej efektívnosti a príspe vku k úsporám energie, k ochrane životného 
prostredia, vytváraniu pracovných mi est a zníženiu dovozu ropy a plynu.  
Komisia by bola v ďačná, keby odpovede na tie to konkrétne otázky boli čo najpodrobnejšie 
a aby sa uvidela aj úrove ň, na ktorej by sa dalo navr hnuté opatrenie na jlepšie uskuto čniť: 
medzinárodná, EÚ, vnútroštátna, regionálna či miestna úrove ň? Bolo by okrem toho dané 
opatrenie lepšie spracované vo forme odporú čaní, dobrovo ľných opatrení, záväzných cie ľov 
alebo legislatívnych návrhov? A napokon ako uvies ť do praxe zvažované  opatrenia? Aký by 
bol časový plán, náklady a ak by bolo potrebné monitorovanie či podobná funkcia, aký 
subjekt by bol najvhodnejší na jeho vykonávanie? 
Komisii to umožní v roku 2006 dosiahnu ť vo svojom ak čnom pláne pevné, praktické 
a implementovate ľné návrhy, ktoré budú znamena ť skutočný rozdiel. 
Okrem toho jedným z hlavných cie ľov zelenej knihy a konzultácie,  ktorá nasleduje, je 
stimulova ť ďalšie nápady, ktoré sa ešte neidentif ikovali. Návrhy a príklady, poprípade s 
poskytnutím podrobností uvedených vyšši e napríklad v zmysle implementa čných nákladov, 
prínosov v zmysle úspory energie a zjednoduš enia implementácie by Komisia uvítala. 
 
SK 8   SK Otázky týkajúce sa možností identifikovaných v zelenej knihe. 
1. Ako by Spolo čenstvo a najmä Komisia mohli lepšie stimulova ť európske 
investovanie do tec hnológií energetickej ú činnosti? Ako by sa mohlo lepšie zacieli ť 
použitie fondov na podporu výskumu v tejto oblasti? (Oddiel 1.1) 
2. Mechanizmus obchodovania s emisiami je k ľúčovým nástrojom založeným na 
trhových zákonoch umož ňujúcim dodrža ť ciele z Kjóta a ciele týkajúce sa 
klimatických zmien. Dala by sa táto politika využi ť lepšie na podporu energetickej 
účinnosti? Ak áno, ako? (Oddiel 1.1) 
3. Aké spojenie by sa malo utvori ť medzi hospodárskou konkurencieschopnos ťou 
a väčším dôrazom na energetickú ú činnosť v kontexte lisabonskej stratégie 
zameranej na revitalizáciu európskej ekonomiky? Bolo by v tomto kontexte užito čné 
požiadať každý členský štát, aby stanovil ro čné plány energetickej ú činnosti a potom 
porovnal tieto plány na úrovni Spolo čenstva s cie ľom zabezpe čiť nepretržité 
rozširovanie najlepších postupov? Dal by sa takýto prístup použi ť medzinárodne? Ak 
áno, ako? (Oddiel 1.1.3) 
4. Fiškálna politika je dôležitým nástrojom na podporu zmien v správaní a používania 
nových výrobkov, ktoré spotrebujú menej energi e. Mali by takéto opatrenia zohráva ť 
väčšiu úlohu v európskej politike energetickej ú činnosti? Ak áno, aký druh opatrení 
by na dosiahnutie tohto cie ľa vyhovoval najlepšie? Ako by  sa dali implementova ť 
tak, aby výsledkom nebol celkový nárast da ňového za ťaženia? Ako prinúti ť 
znečisťovateľa, aby skuto čne platil? (Oddiel 1.1.4) 
5. Bolo by možné vytvori ť pravidlá štátnej pomoci, ktor é sú priaznivejšie naklonené 
k životnému prostrediu, najmä podporou ekoi novácie a zvýšením produktivity? Akú 
by tieto pravidlá mali ma ť formu? (Oddiel 1.1.5) 
6. Verejné orgány sa často používajú ako príklad. Ma li by sa v právnych predpisoch 
klásť na verejné orgány osobitné požiadavky,  ktorými by sa napríklad na verejné 
budovy uplat ňovali opatrenia odporú čané na úrovni Spolo čenstva alebo na 
vnútroštátnej úrovni? Mohli by al ebo mali by verejné orgány zoh ľadňovať 
energetickú ú činnosť vo verejnom obstarávaní? Pomohlo by to vybudova ť 
životaschopné trhy pre ur čité produkty a nové technológie? Ako by sa to dalo uvies ť 
do praxe tak, aby sa podpor il rozvoj nových technológií  a vytvorili sa impulzy 
potrebné na to, aby priemyse l vynašiel nové energeticky ú činné produkty a postupy? 
Ako by sa to dalo uskuto čniť, aby sa ušetrili peniaze verejných orgánov? Pokia ľ ide 
o vozidlá, pozrite, prosím, otázku 20. (Oddiel 1.1.6) 
7. Fondy energetickej ú činnosti sa v minulosti využívali efektívne. Ako možno túto 
skúsenosť zopakova ť a zlepšiť? Aké opatrenia možno užito čne prijať na: 
– medzinárodnej úrovni 
– úrovni EÚ – vnútroštátnej úrovni – regionálnej a miestnej úrovni?  
 
SK 9   SK (Oddiel 1.1.7. Pozri aj otázku 22) 
8. Energetická ú činnosť v prípade budov je oblas ťou, kde možno dosiahnu ť významné 
úspory. Aké praktické opat renia by sa dali prija ť na úrovni EÚ, na vnútroštátnej, 
regionálnej alebo miestnej úrovni, aby sa zabezpe čil praktický úspech platnej 
smernice Spolo čenstva o budovách? Malo by Spolo čenstvo ís ť ďalej ako platná 
smernica, napríklad ju rozšíri ť aj na menšie priestory?  Ak áno, ako by sa dala 
dosiahnuť vhodná rovnováha medzi potrebou profitova ť z energetickej ú činnosti 
a cieľom obmedzi ť nové správne za ťaženie na minimum? (Oddiel 1.2.1) 
9. Poskytova ť stimuly na zlepšenie energetickej ú činnosti v prenajatých obydliach je 
ťažkou úlohou, pretože majite ľ budovy zvy čajne neplatí ú čet za spotrebu energie 
a teda nemá ekonomický záujem investova ť do zlepšenia energetickej ú činnosti, ako 
je napríklad izolácia alebo dvojité sk lo. Ako by sa dala táto úloha vyrieši ť najlepšie? 
(Oddiel 1.2.1) 
10. Ako posilni ť vplyv právnych predpisov na výkonnos tné vlastnosti energetických 
spotrebičov v domácnostiach? Ako čo najlepšie podpori ť výrobu a spotrebu týchto 
výrobkov? Dali by sa napríklad zlepši ť súčasné pravidlá ozna čovania? Ako by mohla 
EÚ spusti ť výskum týkajúci sa novej generácie energeticky ú činných výrobkov 
a následnej výroby? Aké ďalšie opatrenia by sa dali prija ť na: 
– medzinárodnej úrovni – úrovni EÚ – vnútroštátnej úrovni – regionálnej a miestnej úrovni? (Oddiel 1.2.2) 
11. Hlavnou úlohou je zabezpe čiť, aby automobilový priemysel vyrábal ešte viac 
energeticky ú činných vozidiel. Ako by sa to dalo najlepšie uskuto čniť? Aké 
opatrenia by sa mali prija ť na ďalšie zlepšovanie energetickej ú činnosti vozidiel a na 
akej úrovni? Do akej miery by mali ma ť tieto opatrenia dobrovo ľný charakter a do 
akej miery by mali by ť povinné? (Oddiel 1.2.3) 
12. Verejné informa čné kampane o energetickej ú činnosti zaznamenali v ur čitých 
členských štátoch úspech. Čo by sa ešte malo a dalo vykona ť v tejto oblasti na: 
– medzinárodnej úrovni –
 úrovni EÚ 
– vnútroštátnej úrovni 
– regionálnej a miestnej úrovni?  (Oddiel 1.2.4) 
 
SK 10   SK 13. Čo možno urobi ť na zlepšenie ú činnosti prenosu a distribúcie elektriny? Ako 
implementova ť takéto iniciatívy v praxi? Čo možno urobi ť na zlepšenie ú činnosti 
využitia palív vo výrobe elektriny? Ako ďalej podporova ť distribuovanú výrobu 
elektriny a kombinovanú výrobu elektr iny a tepla? (Oddiely 2.1-2.3) 
14. Podpori ť dodávate ľov plynu a elektriny, aby poskytova li energetickú službu (t. j. 
súhlas s vykurovaním domu na  dohodnutú teplotu a poskytova ť osvetľovacie služby) 
namiesto jednoduchého dodávania energie,  je dobrým spôsobom presadzovania 
energetickej ú činnosti. Na základe taký chto opatrení má dodávate ľ energie 
hospodársky záujem na tom, a by bol objekt energeticky ú činný a aby sa vykonali 
potrebné investície. Inak majú el ektrárenské a plynárenské spolo čnosti hospodársky 
záujem na tom, aby sa tieto investície neuskuto čnili, pretože predajú viac energie. 
Ako by sa dali také to postupy podpori ť? Je dobrovo ľný kódex alebo dohovor 
potrebný alebo zodpovedajúci? 
15. Vo viacerých členských štátoch sa zaviedli al ebo sa zavádzajú biele osved čenia 
(energetickej ú činnosti). Mali by sa zavies ť na úrovni Spolo čenstva? Je to 
nevyhnutné vzh ľadom na obchodný mechanizmus pre uhlík? Ak by sa mali zavies ť, 
ako by sa to dalo urobi ť s čo najnižšou mierou byrokracie ? Ako by sa dali prepoji ť 
s obchodným mechanizmom pre uhlík? (Oddiel 2.4) 
16. Podpora priemyslu vo využívaní výhod novýc h technológií a zariadení, ktoré 
vytvárajú nákladovo ef ektívnu energetickú ú činnosť, predstavuje jednu 
z významných úloh v tejto oblasti. Čo by sa okrem obchodného mechanizmu pre 
uhlík malo a dalo urobi ť? Aké ú činné boli kroky, ktoré sa dosia ľ podnikli 
prostredníctvom dobrovo ľných záväzkov, nezáväzných opatrení prijatých 
v priemysle alebo informa čných kampaní? (Oddiel 3) 
17. Nová rovnováha medzi spôsobmi dopravy (hla vná téma stratégie, ktorá sa stanovuje 
v bielej knihe, ktorú Komisia prijala v roku 2001 a týka sa európskej dopravnej 
politiky na rok 2010) je st ále najvyššou prioritou. Čo by sa ešte dalo vykona ť na 
zvýšenie trhového podielu železni čnej, námornej a vnútrozemskej rie čnej dopravy? 
(Oddiel 4.2) 
18. Na zlepšenie energetickej ú činnosti je potrebné dokon čiť niektoré projekty 
infraštruktúry z transeurópskej dop ravnej siete. Ako by sa mali uskuto čňovať 
investície potrebné na projekty infr aštruktúry, s použitím akých zdrojov 
financovania? (Oddiel 4.2) 
19. Ktoré opatrenia spomedzi tý ch, ktoré by sa mohli prija ť v odvetví dopravy, majú 
najväčší potenciál? Mala by sa dáva ť priorita technologickým inováciám 
(pneumatiky, motory…), najmä prostr edníctvom noriem definovaných spolo čne 
s priemyslom, alebo regula čným opatreniam, ako je napríklad obmedzenie spotreby 
paliva vo vozidlách? (Oddiely 4.3-4.5) 
20. Mali by by ť verejné orgány (štát, verejná správa, regionálne a miestne orgány) 
povinné pri verejnom obstarávaní nakupova ť percentuálny podiel energeticky 
účinných vozidiel do svojho vozového parku? Ak áno, ako to organizova ť 
technologicky neutrálnym spôsobom (t. j. tak, aby to nespôsobilo narušenie trhu 
v prospech konkrétnej te chnológie)? (Oddiel 4.3) 
 
SK 11   SK 21. V Európe sa za čali zavádza ť platby za infraštruktúru, najmä za používanie ciest. Prvý 
návrh sa podal v roku 2003 na posilnenie spoplat ňovania profesionálnej cestnej 
dopravy. Niektoré mestá zaviedli poplatky za miestne dopravné za ťaženie. Aké by 
mali byť ďalšie kroky v spoplat ňovaní infraštruktúry? Do akej miery by sa mali 
externé náklady, ako napríklad zne čistenie, dopravné za ťaženie a nehody, priamo 
pripisovať tým, ktorí ich s pôsobili? (Oddiel 4.4) 
22. Programy financovania pr ojektov energetickej ú činnosti, riadené spolo čnosťami pre 
energetickú ú činnosť, preukázali v ur čitých členských štátoch ve ľký úspech. Mali by 
sa rozšíriť? Ak áno, ako? (Oddiel 5.1) 
23. Mali by sa otázky energetickej ú činnosti viac integrova ť do vzťahov Únie s tretími 
krajinami, najmä s jej susedmi? Ak áno, ako? Ako sa môže energetická ú činnosť stať 
kľúčovou časťou integrácie regionálnych trhov? Je potrebné podnieti ť medzinárodné 
finančné inštitúcie, aby venovali viac pozornosti otázkam riadenia dopytu v rámci 
ich technickej a finan čnej pomoci tretím krajinám? Ak áno, čo by mohlo by ť 
najúčinnejšími mechanizmami alebo investíciami? (Oddiel 6) 
24. Ako by sa dali pokroky v oblasti energeticky ú činných technológií a postupov 
v Európe ú činne použi ť v rozvojových kraj inách? (Oddiel 6.3) 
25. Mala by Únia vyjedna ť vo WTO colné alebo necolné výhody pre energeticky ú činné 
výrobky a podpori ť ostatných členov WTO, aby urobili to isté? (Oddiel 6) 
 
SK 12   SK A. I DENTIFIKÁCIA PREKÁŽOK  
Ropné embargo na za čiatku sedemdesiatych rokov viedlo členské krajiny EÚ k tomu, aby 
prehodnotili svoju energetickú spotrebu a znížili závislos ť od ropy. Pokroky dosiahnuté 
v členských krajinách prelomili dovtedy nedelite ľné puto medzi rastom HDP a energetickým 
dopytom už v polovici sedemdesiatych rokov. Energetická náro čnosť sa znížila o 40 % 
v Nemecku a Dánsku, vo Francúzsku sa znížila o 30 % v porovnaní so stavom v 70. rokoch. 
Toto zrušenie väzby medzi HDP a energetickým  dopytom je zobrazené na nižšie uvedenom 
obrázku. 
Energetická ú činnosť vozidiel sa dramaticky zvýšila5. Uvedomenie si významu racionálneho 
využívania energie v budovách má za následok lepšie izolácie. Napríklad Francúzsko sa 
pustilo do ambiciózneho programu na úsporu energie so sloganom „Nemáme ropu, no máme 
nápady“, ktorým sa urýchlila výmena tepelných elektrární jadrovými reaktormi a zvýšila sa 
spotrebná da ň za naftu. 
Vývoj dopytu po primárnej  energii a „negajoulov“ - EÚ 25
 („Negajouly“: úspora energie vypo čítaná na základe  energetickej 
náročnosti v roku 1971) 
050010001500200025003000
1971
1973
1975
1977
1979
1981 1983
1985 1987
1989 1991
1993 1995 1997 1999 2001 2003MtoeNegajouly
Biomasa
Ostatná el. energia
Jadrova energia
Plyn
Nafta
Uhlie
 
Zdroj: Enerdata 
Ropné šoky boli krátkodobou konjunktúrou v prospech chví ľkových opatrení energetickej 
účinnosti, no pre chýbajúce h ĺbkové štrukturálne opatrenia  nebolo možné stabilizova ť dopyt. 
V posledných rokoch vyvolal ďalší rast cien energií na svetových trhoch, najmä cien ropy, 
opätovný záujem o riadenie dopytu.  
Účinné konanie s cie ľom podstatného zníženia energetick ej spotreby si najprv vyžaduje 
identifikáciu faktorov plytvani a, aby sa do budúcnosti dali zvládnu ť. 
                                                 
5 Na rozdiel od Spojených štátov, kde spotreba ropy spo čiatku klesla, no potom sa v období rokov 1973 
až 2003 zvýšila o 16 %, je vo Francúzsku, napriek ur čitému zvýšeniu v posledných rokoch, spotreba 
ropy stále o 10 % menšia ako pred tromi desa ťročiami a jeho energetická náro čnosť je o 30 % nižšia 
ako v roku 1973. 
 
SK 13   SK 1. Potreba prija ť osobitné opatrenia na zlepšenie energetickej ú činnosti 
Teoreticky by mali trhové sily časom vytvori ť tie najúčinnejšie výsledky bez zasahovania. 
Vzhľadom na technické vlastnosti energeti ckých trhov sa však ukazuje potreba podpori ť 
a doplniť takúto trhovo vyvolanú zmenu rýchle jším zlepšením energetickej ú činnosti a zníži ť 
tak energetický dopyt. Trhové sily tak zostanú na ďalej podstatnými pri prispôsobovaní dopytu 
a ponuky.  
Najvýznamnejšou prekážkou zvyšovania energetickej ú činnosti je nedostatok informácií (o 
dostupnosti nových technológií a nákladov na ne , nedostatok informácií o nákladoch na 
vlastnú energetickú spotrebu, chýbajúca odborná príprava pre technických pracovníkov 
týkajúca sa vhodnej údržby, ako aj skuto čnosť, že účastníci na trhu neberú tieto aspekty 
riadne do úvahy). Môže to by ť osobitný problém pri uskuto čňovaní investícií, ktoré sú často 
dlhodobé. Rozhodnutia o investovaní môže ovplyvni ť problém zdie ľanej motivácie, napríklad 
medzi vlastníkom nehnute ľnosti (ktorý namontuje kotol) a nájomníkom (ktorý platí ú čet za 
kúrenie), alebo ke ď investičný rozpo čet podniku nie je skoordinovaný s rozpo čtom 
energetických platieb. Môžu sa tiež vyskytnú ť nesprávne ceny (spôsobené nezahrnutím 
vonkajších aspektov, nedostatkom transparent nosti). Technické prekážky, ako napríklad 
chýbajúca štandardizácia zariadenia a kompon entov využívajúcich energiu, môžu taktiež 
spôsobiť, že vplyv energeticky ú činných technológií na trh nebude taký rýchly. V minulosti sa 
v dôsledku regula čných nedostatkov v monopolných odvetviach vytvorila v niektorých 
prípadoch v rámci energetických tarifných štruktúr neuvážená motivácia na spotrebu. 
Zlepšenie regula čného režimu v EÚ a zavedenie transparentnejších trhových síl 
prostredníctvom liberalizácie by sa malo touto obavou zaobera ť, avšak ú činky predošlých 
investičných rozhodnutí nás budú sprevádza ť ešte veľa rokov. 
1.1. Finan čné prekážky brániace nál ežitej reakcii trhu 
Nedostatok informácií a odbornej prípravy, pokia ľ ide o najnovšie technológie a ich 
hospodársky a finan čný dosah na návratnos ť investícií, niekedy v kombinácii s nechu ťou 
podstupova ť riziko spojené s prijímaním novýc h technológií a techník, môže podnieti ť 
investorov, ako aj banky, aby na ďalej podporovali zastarané t echnológie, hoci nie sú 
najúčinnejšie, ani neposkytujú najlepšiu návratnos ť. Podporovatelia energeticky úsporných 
technológií musia predloži ť svoje argumenty pri h ľadaní podpory od potenciálnych 
investorov, ako sú banky alebo f ondy rizikového kapitálu. Spolo čnosti pre energetické služby 
(Energy Service Companies - ESCO) tu budú tiež zohráva ť svoju úlohu. Mal by sa tiež 
podporiť priemysel, investori a spotrebitelia vo všeobecnosti, aby do svojho finan čného 
plánovania zahrnuli energeticky úspornú alternatívu. Zú častnené strany by si mali by ť 
vedomé ve ľmi pozitívneho pomeru nákladov a ziskov a niekedy ve ľmi krátkych období 
finančnej návratnosti (v niektorých prípadoc h dokonca menej ako rok) investícií do 
energetickej ú činnosti. Mohli by sa rozvinú ť jednoduché nástroje na vyhodnotenie rizík 
projektov, ako sú príru čky analýzy životného cyklu, po čítačové programy a energetické 
audity investi čného stup ňa. 
Okrem toho chýba prístup k zodpovedajúcim finan čným nástrojom na podporu opatrení, ktoré 
posilnia energetickú ú činnosť, pričom ide vä čšinou o opatrenia malého rozsahu. Skúsenos ť 
ukazuje, že tradi ční sprostredkovatelia, najmä banky, sa často zdráhajú podpori ť projekty 
 
SK 14   SK energetickej ú činnosti. Za preskúmanie stojí možnos ť „globálnych“ pôži čiek6, keď sa fondy 
následne prerozde ľujú cez sprostredkovate ľa alebo zú čtovacie stredisko (clearing house) 
s podrobnejšou technickou a hospodárskou expertízou v oblasti energetickej ú činnosti. Ďalšou 
možnosťou sú finan čné modely, ktoré sa v sú časnosti využívajú v niektorých členských 
štátoch a sú založené na zdie ľaných úsporách, ako napríklad financovanie tre ťou stranou 
a zmluvný výkon. 
1.2. Potreba energetických služieb 
Otvorenie trhov malo pozitívny vplyv na energetickú ú činnosť. Konkuren čný tlak podnietil 
elektrárenské spolo čnosti, aby vyrábali najefektívnejším  spôsobom, najmä prostredníctvom 
investícií do technológií (napr. turbíny s kombinovaným paroplynovým cyklom). 
Otvorenie trhov malo dosah na ceny elektric kej energie. V období rokov 1995 – 2005 sa ceny 
elektrickej energie pre ve ľkých priemyselných užívate ľov reálne znížili v priemere o 10 –
 15 %. Je však potrebné ešte ve ľa urobiť, aby sa zabezpe čila skutočná a účinná hospodárska 
súťaž vo všetkých oblastiach EÚ. Komisia prijme na tento ú čel do konca roku úplnú správu 
o stave trhu a nedávno za čala prieskum týkajúci sa  odvetvovej hospodárskej sú ťaže. 
Pokles cien energií nie je sám osebe podnetom na úspornejšiu spotrebu či na investovanie do 
energetickej ú činnosti. Mnohé spolo čnosti poskytujú riešen ia energetickej ú činnosti a sú 
platené z energetických ús por (ESCO). Tieto spolo čnosti ešte potrebujú podporu svojej 
politiky vo forme pomoci pri šírení ich činností, kvalitatívnych norie m a prístupu k financiám, 
keďže sú len na po čiatku svojho vývoja. Budúci rozvoj priemyselnej činnosti ESCO by mohol 
významne prispie ť k implementácii mnohých dodato čných nákladovo efektívnych projektov 
a môže zohráva ť dôležitú úlohu pri prekonávaní pr iepasti medzi jednotlivými dodávate ľmi 
energií a technológií na je dnej strane a spotrebite ľmi energie na strane druhej. 
Komisia si dobre uvedomu je dilemu, ktorá sa týka zvýšenia ú činnosti vďaka zavedeniu 
trhových síl, ako aj zníženia cien, ktoré z toho vyplýva, a následného impulzu k vyššej 
spotrebe. Z tohto dôvodu navrhla v decembri 2003 smernicu o energetickej ú činnosti v 
konečnom využití a službách. 
2. Potreba akcie zo strany verejných orgánov 
Verejné orgány, vnútroštátne al ebo európske, zohrávajú úlohu pri kompenzácii nedostatkov 
trhu. Nie vždy však na to majú schopnos ti. Tento nedostat ok sa dá vysvetli ť niekoľkými 
dôvodmi: 
Členské štáty uznali, že na zabezpe čenie vyššej energetickej ú činnosti sa musí urobi ť viac. 
Váhajú so záväzkom povinného ro čného zníženia energetickej spotreby o 1 % v navrhovanej 
smernici o energetických službách.  
Okrem toho štátna pomoc a da ňové opatrenia sú dva nástroje, ktoré sa často využívajú 
nesprávne. Štátna pomoc sa ude ľuje nielen v prospech energetickej ú činnosti, ale aj na výrobu 
elektrickej energie s použitím pa lív, ktoré neposkytujú najvyšší energetický zisk. Vzniká tu 
                                                 
6 Napríklad Európska investi čná banka uzatvára partnerstvá so sprostredkovate ľmi (obvykle národné 
alebo miestne banky) na poskytovanie globálnych pôži čiek, ktoré sa potom pride ľujú cez týchto 
sprostredkovate ľov na financovanie menších projektov. 
 
SK 15   SK tiež účinok nadmiery rôznorodých malých subvencií, ktoré majú len ve ľmi obmedzený 
celkový dosah. To isté platí aj pre da ňové nástroje. V zásade by sa malo zníži ť zdanenie 
konkrétnych výrobkov s nízkou energe tickou spotrebou a zvýši ť zdanenie výrobkov 
s vysokou spotrebou energie.  
Napokon je tu potreba nepretrž itého a dôkladného prieskumu ďalších zlu čovaní spolo čností 
v odvetví energetiky a dopravy, čo môže vies ť k zvýšenej možnosti zneužitia trhovej sily, 
a nie nevyhnutne k vyššej energetickej ú činnosti. 
3. Externé náklady a transparentnos ť cien 
Súčasný systém tvorby cien ener getických produktov neusmer ňuje spotrebite ľov k modelom 
spotreby, ktoré ponúkajú hospodárnejšie a raci onálnejšie využívanie energie.  
Nezohľadňuje ani relatívnu energetickú hodnotu výrobkov, ani dosah ich využívania na 
životné prostredie. Sú časný systém tvorby cien nezaru čuje začlenenie externých nákladov. 
Spotrebite ľ tak nie je motivovaný spotrebova ť menej ani vyrába ť energiu zo zdrojov, ktoré sú 
ohľaduplnejšie k životnému prostrediu. Tent o problém je osobitne naliehavý v odvetví 
dopravy. Komisia v Bielej knihe o doprave „E urópska dopravná politika na rok 2010: čas 
rozhodnutia“ uverejnenej v septembri 20017 dospela k záveru, že pokia ľ ceny neodrážajú 
celkové sociálne náklady na dopravu, bude dopyt na ďalej umelo nadmerný. Keby sa uplatnili 
vhodné politiky spoplat ňovania infraštruktúry, táto neú činnosť by z veľkej časti zmizla.  
Súčasná štruktúra tvorby cien a nízke ceny by dokonca mohli vies ť k vyššej spotrebe. Chýba 
úsilie, ktoré by spotrebite ľom umožnilo pochopi ť cenu ich spotreby. Systém merania 
v skutočnom čase (takzvané „smart meters“) by mohol zníži ť spotrebu v čase, keď je cena 
elektrickej energie vysoká. 
4. Informácie a vzdelávanie: dva málo využívané nástroje 
Ak sa považuje za prirodzené za čať verejné informa čné kampane, ktoré majú ľudí nabáda ť, 
aby pili menej alkoholu, menej pozornosti sa dosia ľ venovalo reklamným kampaniam 
o energetickej ú činnosti.  
Reklamné kampane, ktoré poskytujú jasné info rmácie o tom, ako nákladovo efektívne ušetri ť 
na energiách a spotrebite ľov nabádajú kona ť, môžu by ť účinné v zmene vnímania a podpore 
tejto akcie. Z tohto h ľadiska je možné identifikova ť akciu na troch úrovniach: 
• informácie pre ob čanov o takých témach, ako je spôsob zníženia energetickej spotreby 
v domácnostiach napríklad pomocou ú činného osvetlenia a vykurovania, či rozumných 
rozhodnutí o nákupe, 
• informácie pre priemyselných zákazníkov a 
• informácie pre odborníkov v oblasti energetickej ú činnosti a dodávate ľov služieb s cie ľom 
zaručiť, že sieť takýchto kvalifikovaných odborníkov exis tuje a riadne funguje vo všetkých 
členských štátoch. 
                                                 
7 http://europa.eu.int/comm/energy_transport/wp_en.html 
 
SK 16   SK Nemalo by by ť ťažké presved čiť spotrebite ľov o skuto čnosti, že pomocou relatívne 
jednoduchých opatrení môže priemerná európska domácnos ť ušetriť významnú sumu zo 
svojich výdavkov, čo je obzvláš ť dôležité pre domácnosti, ktoré mí ňajú veľkú časť svojho 
rozpočtu na energiu. 
Vzdelávanie a odborná príprava môžu zohráva ť veľkú úlohu v posil ňovaní kultúry 
energetickej ú činnosti. Príkladmi by mohli by ť určité aspekty ob čianskej náuky v niektorých 
členských štátoch alebo by sa mohli zorganizova ť osobitné školenia o tom, ako zlepši ť 
energetickú ú činnosť v podnikoch. Európske programy v oblasti vzdelávania a odbornej 
prípravy by mohli prispie ť k šíreniu osved čených postupov medzi členskými štátmi a taktiež 
podporiť projekty spolupráce na tieto témy popri celom spektre celoživotného vzdelávania. 
Okrem toho boli vo všetkých členských štátoch vytvorené vnútroštátne regula čné orgány 
v rámci otvorenia energe tických trhov hospodárskej sú ťaži. Ich úlohou je zaru čiť spravodlivú 
hospodársku sú ťaž, no v právnych predpisoch Spolo čenstva sa taktiež stanovuje, že musia 
dbať na udržate ľné trendy v energetickej spotrebe. Táto úloha regu látorov by sa v budúcnosti 
mala posilni ť. 
Ročné zlepšenie energetickej ú činnosti v 90. rokoch predstavovalo 1,4 % ro čne, no táto 
miera sa odvtedy znížila a tera z sa ustálila na 0,5 %, pri čom sa ukazuje, že sú časné úsilie 
je nedostato čné. 
B. E URÓPSKA INICIATÍVA  
Stanovenie energetickej politiky pre EÚ je  komplexnou úlohou. Na jednej strane, pred 
nadobudnutím ú činnosti Zmluvy o Ústave pre Európu nie je zodpovednos ť Únie v tejto 
oblasti jasne definovaná. Z t ohto dôvodu sa museli prija ť energetické opatrenia v politike 
Spoločenstva pomocou iných právnych základov v platných zmluvách. Na druhej strane je 
energetika oblas ťou s veľkým množstvom zú častnených strán: vlády, vn útroštátni regulátori, 
veľké podniky, miestne orgány, at ď. Na mobilizáciu všetkých aktérov a na premenu politiky 
energetickej ú činnosti z dlhodobého h ľadiska je potrebný silný politický odkaz. 
Dôrazná akcia v oblasti energetickej ú činnosti si skuto čne vyžaduje všeobecný členiaci 
rámec. Za implementáciu tohto rámca v sú lade so zásadou subsidiarity budú zodpovedné 
vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ako aj priemysel. Iba kombinácia opatrení na 
rôznych úrovniach (EÚ, členské štáty, regióny, miestna úrove ň, priemysel) umožní využi ť 
celý potenciál. 
Európska únia bude na ďalej rozvíja ť trhové nástroje, pokia ľ je to možné, najmä dobrovo ľné 
dohody s priemyslom a informa čné kampane na zvyšovanie spotrebite ľského povedomia. No 
zatiaľ čo sa tieto nástroje môžu ukáza ť ako vysoko ú činné, nemôžu by ť vždy náhradou na 
prijímanie regula čných opatrení ur čených na nápravu trhových nedostatkov a na poskytovanie 
vhodných signálov spotrebite ľom, keď je to potrebné.  
 
SK 17   SK Podľa dostupných štúdií8 by EÚ mohla nákladovo ef ektívnym spôsobom ušetri ť 20 % 
svojej súčasnej energetickej spotreby. V týchto štúdi ách sa uvádza, že asi polovica tohto 
množstva by mohla by ť výsledkom úplného uplatneni a platných opatrení, najmä 
smerníc Spolo čenstva, ktoré sú už ú činné, alebo boli predložené na prerokovanie. Táto 
zelená kniha sa snaží odštartova ť proces praktického vyu žitia tohto potenciálu 
a identifikácie a násl ednej implementácie čo možno najvä čšieho po čtu nákladovo 
efektívnych opatrení, aby sa dosiahlo uvedených 20 %. Únia musí na tento ú čel rýchlo 
pracovať na konkrétnom ak čnom pláne, ktorý sa sformuluje po širokej konzultácii so 
zúčastnenými stranami, ktorá bude nasledova ť po tejto zelenej knihe a v prípade 
potreby po analýzach nákladov a ziskov. Takýto ak čný plán by mal mobilizova ť 
všetkých aktérov: národné vlády, regióny, samosprávy, priemysel,  jednotlivcov, a mal 
by sa vz ťahovať na všetky odvetvia, v ktorých sa energia vyrába a spotrebúva. 
V takomto ak čnom pláne sa musia zváži ť všetky typy náklad ovo efektívnych akcií, 
vrátane zda ňovania, verejných subvencií, hospodárskych stimulov, partnerstva 
s priemyslom, at ď. 
1. Akcia na úrovni Spolo čenstva 
1.1. Integrovanie energetiky do ostatných politík Spolo čenstva 
Okrem opatrení, ktoré možno navrhnú ť na zlepšenie energetickej ú činnosti v jednotlivých 
odvetviach, má Únia a jej členské štáty k dispozícii „horiz ontálne“ právomoci, ktoré sa 
v súčasnosti nevyužívajú dostato čne. EÚ musí preto postavi ť energetickú ú činnosť do centra 
svojho záujmu a s nástrojmi, ktoré preukáza li svoju hodnotu v iných politických oblastiach. 
1.1.1. Výskum a technologický vývoj 
V tejto súvislosti je dôležité pripomenú ť dôležitos ť výskumu. Viacero s ľubných technológií 
pre koncového užívate ľa si ešte vyžaduje podporu výskumu  a vývoja. Investície Spolo čenstva 
a priemyslu do výskumu a vývoja pre vä čšie množstvo objavujúcich sa energeticky ú činných 
technológií umožnia EÚ udrža ť si vedúce postavenie v oblasti technológií a ďalej zlepšova ť 
energetickú ú činnosť za horizontom roku 2020.  
Najmä ur čitý počet problémov zdôraznených v tomto dokumente (rastúci podiel obnovite ľnej 
energie, ú činnosť výroby elektriny s využitím fosílneho paliva, ú činnejšie elektrické siete, 
účinnosť vozidiel…) sa môže zmierni ť len prostredníctvom ú činného výskumu 
a demonštra čných činností v spojitosti s inými regula čnými a hospodárskymi činnosťami. 
Komisia prijala 6. apríla 2005 návrh siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu 
a rozvoja. Pre oblas ť energetiky sa v ňom navrhuje sústredi ť sa na ur čitý počet kľúčových 
priorít, ktoré odzrkad ľujú politické priority novej Ko misie, medzi ktorými sú obnovite ľné 
                                                 
8 Dôvodová správa k navrhnutej smernici o ú činnosti pri kone čnom využívaní energie a o energetických 
službách – KOM(2003) 739. Databázová simulácia MURE 2000, SOS Taliansko; Economic Evaluation 
of Sectoral Emissions Reduction Objectives for c limate change, Blok and Joosen, ECOFYS, Utrecht, 
2000; Energy Efficiency Indicator s, ODYSSEE, ADEME, Paris, 2 004; The Mid-term Potential for 
Demand-side Energy Efficiency in the EU, Lechtenböhmer and Thomas, Wuppertal Institutie, 2005: 
Powering Profits: How Companies turn energy effi ciency into shareholder value, Green Business 
Letter, April 2005; Improving energy efficiency by 5% and more per year, K. Blok, to be published in Journal of Industrial Ecology; The Potential for more  efficient electricity use in Italy, F. Krause; The 
Energy Efficiency Challenge, WWF, 2005; European Council for an energy efficient economy, 
Proceedings 2005 Summer study: Energy savings , What works and who delivers?, www.eceee.org
 
 
SK 18   SK zdroje energie na výrobu elektriny a paliva, technológia čistého spa ľovania uhlia, inteligentné 
energetické siete a energetická ú činnosť9 v rámci hlavného programu spolupráce. „ Čisté 
a bezpečné vozidlo“ je dobrým príkladom, pri ktorom  sa na energetickej strane plánujú 
demonštra čné projekty o altern atívnych motorových pa livách (biopalivách).  
Značné výskumné úsilie sa zameriava aj na  riadenie elektrickej energie pre po čítačové 
systémy a technológie získavania energie, ke ď elektronické zariadenia čerpajú energiu 
z okolitých zdrojov, ako napríklad pohyb užívate ľa, telesné teplo alebo slne čné svetlo.  
1.1.2. Podpora osved čených postupov a technológií 
Komisia navrhla aj rozšírenie programu „I nteligentná energia – Európa“ na obdobie rokov 
2007 – 2013 s (významne zvýšeným) rozpo čtom 780 miliónov eur. Tento program podporí 
široký okruh podporných činností a bude rieši ť netechnologické prekážky (právne, finan čné, 
inštitucionálne, kultúrne, soci álne) v oblasti energetickej ú činnosti a obnovite ľných 
energetických zdrojov.  
1.1.3. Stanovenie a presadzovanie osved čených postupov na všetkých úrovniach 
prostredníctvom vnútroštátnych ak čných plánov 
Začlenené usmernenia pre rast a zamestnanos ť, ktoré od roku 2005 spájajú hlavné usmernenia 
pre hospodársku politiku a politiku zamestnanosti členských štátov, poskytnú EÚ a jej 
členským štátom stabilný a súdržný rámec na  implementáciu prioritných akcií, ktoré 
identifikovala Európska rada pod ľa lisabonskej stratégie. B udú základom pre vnútroštátne 
programy, ktoré budú musie ť členské štáty implementova ť.  
V týchto usmerneniach, ktoré Komisia prijala 12. apríla 2005 na r oky 2005 – 2008, sa uvádza, 
že nedávny a o čakávaný vývoj cien ropy posil ňuje náležitos ť akcie v oblasti energetickej 
účinnosti. Oneskorenie nášho úsilia čeliť týmto úlohám by mohlo zvýši ť hospodárske náklady 
podniknutých opatrení. Členské štáty by mali na tento ú čel dať prioritu podpore energetickej 
účinnosti „v súlade so sú časnými európskymi záväzkami“.  
Členské štáty by mali dostato čne zvážiť cieľu zvýšenia energetickej ú činnosti v kontexte 
svojich vnútroštátnych ak čných plánov pre rast a zamestnanos ť.  
V tomto kontexte je jedným z k ľúčových opatrení, ktoré sa zv áži v období konzultácií po 
prijatí tejto zelenej knihy, je možnos ť súhlasiť s tým, aby napríklad každoro čne každý členský 
štát prijal ak čný plán energetickej ú činnosti a uviedol konkrétne opatrenia, ktoré sa rozhodol 
prijať, buď na základe právnych predpisov Spolo čenstva alebo z vlastnej iniciatívy na 
dosiahnutie daného cie ľa energetickej ú činnosti v nastávajúcom roku. Takýto plán by sa 
mohol prija ť na ročnom základe, pri čom by zhodnotil úspech opatrení, ktoré sa prijali 
v predošlom roku, v zmysle energetických úspor  a nákladovej efektívnos ti, a stanovil by nové 
opatrenia a prípadne nový cie ľ na nasledujúce obdobie. Tieto ak čné plány by mohol 
sprevádza ť postup vzájomného profesionálneho pr eskúmania (peer review) na úrovni 
Spoločenstva skupinou na vysokej úrovni pre energetickú ú činnosť, ako aj fórum pre trvalo 
udržateľnú energiu, po ktorom by nasledovalo výro čné porovnanie kritérií (benchmarking) zo 
strany Komisie. Týmto postupom preskúmania a porovnania kritérií (benchmarking) by sa 
porovnali osved čené postupy s cie ľom rozširovania v celom Spolo čenstve. 
                                                 
9 Patria sem témy ako palivové články, distribuovaná výroba a inte ligentné energetické siete, vyššia 
účinnosť elektrární využívajúcich fosílne palivo a kombinované spa ľovanie a biopalivá v doprave. 
 
SK 19   SK 1.1.4. Lepšie využitie zda ňovania 
V porovnaní so sú časnosťou by Európska únia mohla viac podporova ť daňové opatrenia, 
ktoré buď podnecujú ur čité formy správania, alebo od nich odrádzajú. V sú časnosti zostáva 
fiškálna politika Spolo čenstva príliš často jednoduchým nástrojom v službách rozpo čtov, bez 
veľkej súdržnosti s cie ľmi iných politík a plná výnimiek, o ktoré požiadali členské štáty 
z rôznych dôvodov. Treba však uzna ť, že na úrovni Spolo čenstva sa vykonalo významné 
úsilie, napríklad prijatím smernice 2003/96/ES o zda ňovaní energií, kt orou sa vytvára 
priaznivý rámec pre kogeneráciu (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie - CHP), 
rozvoj obnovite ľných energií, železni čná a riečna doprava at ď. Rada má na stole dôležité 
návrhy, najmä pokia ľ ide o využitie naftového paliva v podnikaní. Uskuto čňuje sa aj dôkladná 
reforma, pokia ľ ide o osobné vozidlá. 
Zdaňovanie energetických výrobkov vo forme ciel pa trí do právomoci EÚ. Tento nástroj by 
sa mohol použi ť na pokrok smerom k zosúladeniu da ňových režimov, napríklad na 
podporu rozvoja vozidiel, ktoré využívajú čistejšie palivá a sú energeticky ú činnejšie . 
Na úrovni Spolo čenstva je potrebné preskúma ť súdržnos ť celej oblasti zda ňovania vozidiel. 
Mal by sa zváži ť nový rámec umož ňujúci zavedenie mechanizmov na rozlíšenie daní, napr. 
cestná da ň, poplatok za registráciu vozidla, v závislosti od energetickej spotreby, čo umožní 
tiež zohľadniť úroveň emisií CO 2. Podporili by sa tým vozidlá s nízkou spotrebou 
a penalizovali by sa „požiera če paliva“. V ďaka takejto politike, ktorá sa môže vypracova ť tak, 
aby nemala žiadny vplyv na rozpo čet členských štátov, by bolo zda ňovanie automobilov 
„zelenšie“ uprednost ňovaním nákupu vozidiel s nízkou s potrebou. Pomohla by aj objavovaniu 
sa nových trhov pre priemysel urýchlením te mpa výmeny starých automobilov za nové. 
Komisia predstavila v roku 2002 oznámenie o zda ňovaní vozidiel10, ktoré obsahovalo ur čitý 
počet odporú čaní a budúcich akcií. Komisia na tomto základe zvažuje návrh sústre ďujúci sa 
na dva hlavné ciele: 
• zlepšené fungovanie vnútorného trhu v tejto oblasti, 
• reštrukturalizácia da ňového základu s cie ľom zahrnú ť prvky priamo súvisiace s emisiami 
CO 2, najmä pre vozidlá so silným výkonom. Zah ŕňalo by to súbežné zmeny v poplatkoch 
za registráciu a za prvé uvedenie vozidla do prevádzky.  
Ďalšie možnosti sa musia analyzova ť s cieľom posilni ť pozitívny vplyv da ňových politík na 
vyššiu energetickú ú činnosť. V tomto kontexte by sa diskusia mohla zamera ť na myšlienky, 
ako napríklad: 
• sústredené úsilie, pokia ľ ide o spotrebné dane, v niektorých podstatných politických 
oblastiach (napríklad zosúladenie sadzieb, ak nastanú významné problémy narušenia 
hospodárskej sú ťaže, použitie opatrení da ňovej diferenciácie s cie ľom podpori ť 
obnoviteľné energie), 
• priblížiť sadzby spotrebnej dane na energetic ké výrobky a na elektrickú energiu 
spotrebovanú vo výrobných činnostiach, avšak na vyššom konci škály, a zavies ť 
                                                 
10 KOM(2002) 431. 
 
SK 20   SK automatické indexovanie všetkých sadzieb spotrebnej dane s cie ľom zabráni ť strate 
hodnoty v dôsledku inflácie, 
• zdaňovanie dopravy, pokia ľ ide o potrebné dane a DPH, 
• podmienky uplatnenia úprav pohrani čného obchodu („border trade adjustments“), 
• daňový režim pre vstupy na výrobu tepla, najmä v prípade ve ľkých bytových zoskupení, 
• racionalizácia da ňových oslobodení a výnimiek. 
Ak sa ukáže, že nie je možné postupova ť na základe požiadavky jednomyse ľného rozhodnutia 
v oblasti nepriameho zda ňovania, malo by sa uvažova ť o posilnenej spol upráci v oblasti 
energetickej ú činnosti ako o poslednej možnosti. Posiln ená spolupráca, ktorá sa zaviedla 
v Amsterdamskej zmluve, umož ňuje skupine členských štátov preh ĺbiť medzi sebou 
spoluprácu, pri čom nechávajú otvorené dvere iným členským štátom, ktoré by sa chceli 
neskôr pripoji ť. Medzi inými podmienkami, ktoré sa st anovujú v zmluve, nesmie posilnená 
spolupráca tvori ť prekážku obchodovaniu medzi členskými štátmi ani narúša ť hospodársku 
súťaž. Z tohto h ľadiska sa nezdá, že by takáto skupina členských štátov, ktoré spolo čne 
rozhodujú o opatreniach na zlepšenie energetickej ú činnosti, mohla spôsobi ť niektorú z týchto 
skutočností.  
1.1.5. Lepšie zacielená štátna pomoc 
Štátnu pomoc v prospech energetickej ú činnosti schva ľuje Komisia v súlade s usmerneniami 
Spoločenstva o štátnej pomoci pre ochranu životného prostredia. Sú časné usmernenia strácajú 
účinnosť v roku 2007. Revízia týchto usmernení, pre ktoré sa prípravné práce musia 
začať počas roku 2005, budú príležitos ťou položi ť väčší dôraz na opatrenia ur čené na 
podporu ekoinovácie a zisky produktivity vyplývajúce zo  zvýšenej energetickej 
účinnosti.  
Táto revízia by tiež mohla by ť príležitos ťou poskytnú ť oslobodenie od oznamovania pomoci 
pod určitou úrov ňou, čo by poskytlo vä čší manévrovací priestor pre členské štáty pri 
financovaní opatrení v oblasti energetickej ú činnosti. 
1.1.6. Otvorenie verejného obstarávania 
Na zlepšenie energetickej ú činnosti existujú mnohé te chnológie. Problém spo číva v tom, že 
v prípade niektorých nových energeticky ú činných technológií nie je trh dostato čne veľký na 
to, aby kompenzoval vä čšie náklady na vývoj a výrobu zvýšeným predajom.  
Verejné obstarávanie by mohlo predstavova ť motiváciu na dosiahnutie tohto cie ľa. 
Predstavuje približne 16 % HDP Európskej únie11. Počet vozidiel zakúpených verejnými 
orgánmi sa odhaduje na 100 000 osobných automobilov, 100 000 dodávkových vozidiel, 
30 000 nákladných vozidiel a 15 000 autobusov každý rok len v samotnej EÚ 15. Keby 
verejné orgány (štáty, verejné a miestne správy) mohli kolektívne nadobúda ť menej 
znečisťujúce a energeticky ú činnejšie vozidlá, bol by to jasný podnet pre výrobcov 
motorových vozidiel prispie ť k budovaniu trhovej dôveryhodnosti pre tento typ vozidiel.  
O tejto téme v sú časnosti diskutuje skupina CARS 21. Keby napríklad miestne mestské 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/internal_mar ket/publicprocurement/studies_en.htm 
 
SK 21   SK orgány, kde zne čistenie prekro čilo určitú úroveň, vyhradili 25 % svojich nákupov na čistejšie 
a účinnejšie vozidlá, predstavovalo by to každoro čne takmer 60 000 vozidiel. 
Automobily sú len jedným príkladom spom edzi mnohých, ktoré by sa dali spomenú ť. 
Komisia sa vo všeobecnosti snaží podpori ť „zelené“ verejné obstarávanie a stimulova ť 
európskych verejných nákupcov (na federálnej alebo regionálnej/miestnej úrovni), aby do 
postupov zadávania verejných zákaziek za členili aj environmentálne kritériá12. Ide 
o obstarávanie zo strany všetkých verej ných orgánov, vnútroštátnych orgánov, ale aj 
európskych inštitúcií, pretože európske inštitúcie by mali ís ť príkladom a otvori ť nové trhy 
pre výrobky, ktoré využívajú menej energie. 
1.1.7. Nájs ť európske financovanie 
Financovanie je jedným z hlavných problémov, ktoré sa majú vyrieši ť, pričom treba ma ť na 
pamäti vyhlásenia niektorých predstavite ľov priemyslu, že v sú časnosti o čakávajú návrat 
investícií približne do dvoch rokov. Členské štáty už zaviedli rô zne podporné mechanizmy na 
vnútroštátnej úrovni, najmä investi čnú pomoc, ako aj da ňové úľavy alebo oslobodenia. Na 
zvýšenie ú činnosti týchto režimov a získanie dôvery investorov je dôležité zváži ť vytvorenie 
priaznivejšieho rámca pre i nvestície v tejto oblasti. Tento rámec by sa mohol ďalej 
posilňovať, keby sa zosúladil na úrovni Spolo čenstva, pri čom by zah ŕňal najmä Európsku 
investičnú banku (zvláš ť pod titulom „risk facilities“ – ná stroje na financovanie rizikových 
investícií).  
Komisia navrhla pre kohéznu politiku EÚ v nastávajúcom období programovania na roky 
2007 – 2013, aby zvýšenie energetickej ú činnosti a podpora čistej mestskej dopravy tvorili 
zreteľné ciele pre činnosť Európskeho fondu regionálneho rozvoja v konvergen čných 
regiónoch, ako aj v regiónoch, v ktorých sa uskuto čňujú programy regionálnej 
konkurencieschopnosti.  
Komisia okrem toho navrhla otvori ť na súčasné obdobie programovania kohézny fond, ktorý 
sa mal pôvodne použi ť len na projekty v doprave a životno m prostredí, aj pre iné oblasti 
dôležité pre trvalo udržate ľný rozvoj a environmentálne prínosy, medzi ktorými figuruje 
energetická ú činnosť, čistá mestská doprava a verejná doprava. Takéto projekty sa však musia 
plne integrova ť do koncepcií regionálneho rozvoja a Komisia má v úmysle poskytnú ť ďalšie 
usmernenia o tomto aspekte, prostredníctvom strategických usmernení Spolo čenstva pre 
kohéznu politiku v rokoch 2007–2013, ktoré efektívnejšie spoja kohéznu politiku s lisabonským procesom. Význam a poten ciál synergií medzi kohéznou politikou 
a energetickou ú činnosťou ešte pod čiarkuje fakt, že ve ľká časť finančných zdrojov kohéznej 
politiky bude venovaná regiónom v desiatich nových členských štátoch, kde je ve ľký 
potenciál zvýšenia energetickej ú činnosti. 
                                                
 
12 http://europa.eu.int/comm/environment/GPP 
 
SK 22   SK 1.2. Osobitné opatrenia energetickej politiky 
1.2.1. Budovy 
Implementácia smernice o energetickej hos podárnosti budov (2002/91/ES) umožní od roku 
2006 prínos, ktorý sa odhaduje na asi 40 Mtoe  (miliónov ton ekvivalentu ropy) do roku 
202013. Komisia musí preto sledova ť dôsledné uplat ňovanie smernice.  
Komisia bude ma ť za úlohu poskytnú ť členským štátom potrebné nástroje na rozvoj rámca 
pre integrovanú metodiku výpo čtu energetickej hospodárnosti budov. Vypracovalo sa 
približne 30 európskych noriem (CEN). Členské štáty uviedli, že tieto normy uplatnia na 
dobrovoľnom základe. Ak by nedošlo k dobrovo ľnému zosúladeniu týchto noriem, alebo by 
sa preukázala ich nerovnocennos ť, v budúcej zmenenej a doplne nej smernici o budovách by 
sa rátalo s povinnými normami.  
V článku 7 tejto smernice sa požaduje osved čovanie energetickej hospodárnosti budov, ktoré 
majú viac ako 50 m², ke ď sa postavia, predávajú alebo prenajímajú. K osved čeniu sa musia 
doložiť odporúčania pre nákladovo efektívne zlepše nie energetickej hospodárnosti budov. 
Členské štáty sú zodpovedné za u ľahčenie financovania potrebného na uplat ňovanie týchto 
odporúčaní.  
Jednou z možností je navrhnú ť rozšírenie smernice pre zlep šenie energetickej hospodárnosti 
budov pri ich renovácii. V prípade renovácií sa sú časná smernica uplat ňuje len na budovy, 
ktoré majú viac ako 1 000 m2. Istá štúdia14 dospela k záveru, že technický potenciál tejto 
smernice by mohol by ť ohromný, keby sa jej pravidlá uplat ňovali na všetky renovácie. 
V hospodárskom vyjadrení to znamená, že najvä čšia príležitos ť je v prepojení opatrení na 
zlepšenie energetickej ú činnosti s modernizáciou, a to musí by ť nielen nákladovo efektívne, 
ale aj uskuto čniteľné, a zostáva len prediskutova ť, ako sa to v praxi dá dosiahnu ť.  
V štúdii Ecofys, ktorá sa uvádza v poznámke pod čiarou 14, sa odhaduje, že ú činok platnej 
a prípadne novej smernice o budovách na ra st pracovných miest je významný. S nákladovo 
efektívnymi ziskami konzervatí vne odhadnutými na viac ako 70 Mtoe by len toto odvetvie 
mohlo vytvori ť najmenej 250 000 pracovných miest na plný úväzok. Rast zamestnanosti sa 
týka vysoko kvalifikovaných pracovníkov a stav ebných profesií vo všeobecnosti. Tieto 
pracovné miesta sa vytvárajú vä čšinou na miestnej úrovni, na miestach, kde sa musia vykona ť 
zmeny v budovách. 
Približne jednu tretinu energie spotrebovane j v budovách pohltí osvetlenie. Potenciálne 
úspory môžu dosiahnu ť až 50 % alebo viac, ako sa ukazuje vo viacerých projektoch 
uskutočnených v rámci „European Green Light Pr ogramme“. Na dosiahnutie tohto potenciálu 
a uspokojenie rastúceho dopytu by Európa mohla ukáza ť cestu podporou využitia a ďalšieho 
rozvoja modernejšieho a in teligentnejšieho osvetlenia15.  
                                                 
13 Pozri dôvodovú správu smernice. 
14 Ecofys, DM 70067, “Cost effectiv e retrofit in buildings”, 2005. 
15 Ďalšie úspory by sa dali dosiahnu ť zavedením osvetlenia na báze elektroluminiscen čných diód (LED) 
v pevnom stave, ktoré by pod ľa odhadov znížili v Európe do roku 2015 dopyt v čase špičky rádovo o 40 
GW alebo 2 milióny barelov ropy ro čne (Photonics for the 21st Century, VDI, 2005). 
 
SK 23   SK Energeticky úsporná žiarovka spotrebuje pä ťkrát menej elektrického prúdu ako 
štandardná žiarovka. Výmenou ži aroviek môže priemerná domácnos ť jednoducho 
ročne ušetriť 100 eur.  
1.2.2. Domáce spotrebi če 
Rámcová smernica umož ňuje od roku 1992 členským štátom zavies ť povinnos ť poskytovania 
informácií spotrebite ľom o energetickej ú činnosti celej škály elektrických zariadení 
prostredníctvom štítkov. Za posledné št yri roky sa Komisia usilovala zvýši ť počet zariadení 
s označením o energetickej ú činnosti. Komisia musí v tomto smere pokra čovať a zapojiť 
priemysel do definície týchto spotrebite ľských informa čných činností. 
Toto je oblas ť, kde by sa dali vykona ť veľké zlepšenia kombináciou opatrení prijatých na 
informovanie spotrebite ľa o minimálnych úrovniach ú činnosti a dobrovo ľných dohôd16. 
V nedávno prijatej smernici, v ktorej sa stanovujú požia davky ekologickej koncepcie 
uplatniteľné na spotrebné elektrické zariadenia,  sa však navrhuje nový prístup v oblasti 
ekologických koncepcií. Rada a Európsky pa rlament nedávno dosiahli dohodu o tomto cieli. 
Jedným z cie ľov smernice je uplat ňovať požiadavky energetickej ú činnosti a zárove ň sa 
vyhýbať negatívnym následkom iných aspektov životného prostredia či iných etáp v životnom 
cykle zariadení.  
Do tej miery, do akej má spotreba energie význa čný dosah na životné prostredie, čo je často 
prípad domácich zariadení, malo by by ť teraz možné stanovi ť požiadavky energetickej 
účinnosti pre široké spektrum zariadení a ap likácií. Napríklad pohotovo stný režim (stand-by) 
pre osvetlenie, kúrenie, chla denie e elektrické motory17. Osobitnými opatreniami sa musia 
riešiť záležitosti týkajúce sa poho tovostnej funkcie (stand-by). Tento typ energetického 
plytvania sa neustále zvyšuj e, pretože túto funkciu ponúka čoraz viac zariadení. Hoci pri 
niektorých zariadeniach išlo o prvotnú formu energetického riadenia, môže spôsobova ť aj 
značné energetické straty. Spotre ba elektrickej energie v p ohotovostnom režime (stand-by) 
môže dosiahnu ť 5 % až 10 % celkovej elektricke j spotreby v jednom obytnom sektore18. 
Vďaka technickému vývoju existujú teraz ú činnejšie pohotovostné režimy ako sú tie, ktoré sa 
používajú v sú časnosti a je potrebné podpori ť rýchle zavádzanie tejto technológie.  
Spojené štáty americké a Japons ko už vyvinuli iniciatívu na dosia hnutie maximálnej spotreby 
1 Watt pri viacerých typoch zariadení. V Európe a na ďalej v kontexte smernice o ekologickej 
koncepcii sa plánuje: 
– podnietiť a podpori ť dobrovoľné dohody,  
– v prípade potreby zavies ť vykonávacie pravidlá na znížen ie strát v pohotovostnom režime 
(stand-by) pre niek toré skupiny zariadení19, 
                                                 
16 Pozri prílohu 2. 
17 Smernica má potenciál vytvori ť zisky z ú činnosti najmenej 20 Mtoe, pri čom by sa mal európsky 
priemysel sta ť v globálnom meradle konkurencieschopnejším. 
18 Zdroje: IEA „Things that go blip in the night“, IE A 2005 „Saving electricity in a hurry“, Fraunhofer 
institute „Study on options on a stand by label for Fe deral Ministery of Economics and Labour February 
2005“. 
19 Podobne ako „kódexy správania“ pre sie ťové napájanie a digitálne adaptéry pre televízory. 
 
SK 24   SK – stimulova ť vývoj technológií a opatrení na medzinárodnej úrovni s cie ľom zamedzi ť 
elektrickým stratám v pohotovostnom (stand-by) režime. 
1.2.3. Obmedzenie palivovej spotreby vozidiel 
V roku 2005 dosiahla spotreba osobných autom obilov a motocyklov v EÚ približne 170 
Mtoe, čiže asi 10 % našej hrubej spotreby. 
Priemerná spotreba sa za posledné desa ťročie zlepšila, no protiváhou tomuto zlepšeniu bolo 
zvýšenie po čtu vozidiel a ich častejšie využívanie a sú časné tendencie smerujú k zvyšovaniu 
hmotnosti a výkonu automobilov, čo by mohlo vies ť k ďalšiemu zhoršovaniu energetickej 
situácie. 
S cieľom obmedzi ť túto spotrebu Európska únia dosia ľ implementovala dobrovo ľné dohody 
s automobilovým priemyslom a ozna čovanie energetickej ú činnosti vozidiel. 
V rámci CARS 21 by sa mali vyda ť odporúčania o osved čenom postupe. Pri rozhodovaní 
o spôsobe a možnosti postupu v súvislosti s touto vo ľbou je potrebné definova ť, aká má by ť 
úroveň požiadaviek pre kvalifikáciu ako „ čistý“ a „ú činný“, s prihliadnutím na nutnos ť 
podporiť cieľ technologicky neutrálnym a nákladovo efektívnym spôsobom tak, aby 
akákoľvek iniciatíva umožnila priemyslu vyvinú ť náležitú technológiu na splnenie daného 
cieľa. Tu sú niektoré z opatrení , ktoré sa majú prediskutova ť: 
- S dobrovo ľnou dohodou automobilového priemyslu chce EÚ dosiahnu ť priemer 
emisií CO 2 vo výške 120g/km pri všetkých novýc h osobných vozidlách predaných v 
EÚ. Tento cie ľ, ktorý prijali Európsky parlament a Rada, sa má dosiahnu ť 
prostredníctvom dohôd, v ktorých sa eu rópski, japonskí a kórejskí výrobcovia 
automobilov zaviažu zníži ť emisie CO 2 na 140 g/km do roku 2008/2009, podniknú ť 
kroky zamerané na trh, ktoré majú ovplyvni ť výber spotrebite ľov v prospech vozidiel 
s menšou spotrebou a napokon zlepši ť kvalitu spotrebite ľských informácií o spotrebe 
paliva. 
Znamená to, že vozidlový park nových os obných automobilov uvedených na trh 
v rokoch 2008/2009 spotrebuje v priemere  5,8 litra benzínu na 100 km alebo 5,25 
litra nafty na 100 km. Predstavuje to zn íženie spotreby paliva o približne 25 % 
v porovnaní s rokom 1998.  
Tendencia k zvyšovaniu ve ľkosti, hmotnosti a výkonu však predstavuje riziko, že 
cieľ sa nesplní. Je potrebné uvažova ť o tom, ako sa z hodnoty 140 g/km v roku 
2008/2009 dosta ť na hodnotu 120 g/km v roku 2012. Komisia si v tomto kontexte 
uvedomuje ve ľkú výzvu spojenú s dosiahnutím cie ľa 120 g/km. Dosiahnu ť cieľ 120 
g/km nebude bez nákladov možné, no tento cie ľ ponúka ďalšie prínosy pre 
spotrebite ľov a spolo čnosť ako celok. Spotrebitelia naprík lad ušetria na palive a tieto 
zisky sa budú zvyšova ť s rastúcou cenou paliva.  
- Ozna čovanie vozidiel: Európsky systém ozna čovania vozidiel zaväzuje členské štáty 
zabezpečiť pre spotrebite ľov dostupnos ť informácií o spotrebe paliva a emisiách CO 2 
nových osobných vozidiel. Spotrebite ľom to umož ňuje informovane sa rozhodnú ť. 
Táto povinnos ť znamená umiestni ť štítok s uvedenými informáciami na každom 
novom vozidle ponúkanom na predaj, alebo v jeho blízkosti. Na základe správ 
 
SK 25   SK o implementácii smernice Komisia v sú časnosti študuje opatrenia, ktoré by sa mohli 
navrhnúť s cieľom zlepši ť účinnosť tejto smernice.  
Malo by sa poukáza ť na fakt, že v prípade výrobkov spot rebujúcich energiu iných ako 
vozidiel existujú nielen dobrovo ľné dohody a ustanovenia o ozna čovaní štítkami, ale 
stanovené sú aj požiadavky minimálnej ú činnosti, ale len tam, kde to odôvod ňujú podmienky 
trhu. 
Skúsenos ť s európskym priemyslom bielej techni ky, ktorý má vo svete vedúce postavenie 
vďaka najlepšej technológii vyvinutej v súla de s minimálnymi normami a náležitému 
programu ozna čovania, ukazuje, že z dlhodobého h ľadiska by mohol ma ť aj náš 
automobilový priemysel prospech z požiadaviek na ú činnosť na domácom trhu.  
1.2.4. Informovanie a ochrana spotrebite ľa 
Táto zelená kniha zistila nedostatky v in formovanosti a odbornej príprave spotrebite ľov 
a širokej verejnosti. Na nápra vu tejto situácie sa musí vykona ť veľa akcií na vnútroštátnej, 
regionálnej a miestnej úrovni. Európska únia tieto iniciatívy podporuje, napríklad 
prostredníctvom programu Mana gEnergy. ManagEnergy podporuje zú častnené strany na 
miestnej a regionálnej úrovni, ktoré pracujú v oblasti obnovite ľných zdrojov energie 
a energetického dopytu. 
Nedávno sa za čala informa čná kampa ň určená pre širokú verejnos ť o trvalo udržate ľnej 
energii v Európskej únii, kra jinách EHP a kandidátskych kra jinách EÚ pod názvom Trvalo 
udržateľná energia v Európe 2005 – 2008. Jej cie ľom je privodi ť skutočnú zmenu v správaní 
príslušných hlavných aktérov, aby sa sami zaviazali k prechodu na schémy výroby a spotreby 
účinnej, čistej a trvalo udržate ľnej energie, ktoré sú  založené na obnovite ľných zdrojoch 
energie a energetickej ú činnosti, a to aj v oblasti dopravy. Nová kampa ň sa financuje 
z programu „Inteligentná energia – Európa a má rozpo čet 3,6 milióna eur.  
Kampaň sa obracia na všetky hlavné odvetvia udržate ľnej energie, ktoré prispievajú 
k stratégii Spolo čenstva o trvalo udržate ľnom rozvoji a jej cie ľom je podpora implementácie 
právnych predpisov Spolo čenstva o trvalo udržate ľnej energii, ako aj vnútroštátnych 
a miestnych opatrení týkajúcich sa trvalo udržate ľnej energie podporovaním činností 
priemyslu, energetických agentúr, združení a spotrebite ľov20.  
Informovanie verejnosti je prvým cie ľom, druhým cie ľom je informovanie a odborná príprava 
pracovníkov v odvetví energeti ky. Architekti potrebujú ma ť pri navrhovaní budov dostatok 
znalostí o najnovších technológiách, aby úspora en ergie bola možná. To isté platí aj pre 
inštalatérov vykurovacieho systému, ktorí musia radi ť svojim zákazníkom. Tieto akcie sa dajú 
iniciovať na európskej úrovni, no musi a ich samozrejme prevzia ť a vykona ť vnútroštátne, 
regionálne a miestne orgány. 
                                                 
20 Kampa ň bude podporova ť reklamné činnosti hlavných zú častnených strán, ako sú národné vlády, 
regióny, obce, energetické agentúry, výrobcovia energie, ale aj spolo čnosti poskytujúce energetické 
služby, technické služby, priemyselná výroba, stavební podnikatelia, po ľnohospodársky a lesnícky 
priemysel, spotrebite ľské, priemyselné a hospod árske združenia, finan čné inštitúcie, domáce a 
zahraničné obchodné združenia, mimovládne organizácie a inštitúcie pre spoluprácu pri vývoji. 
V budúcnosti by sa mali vytvori ť ďalšie iniciatívy tohto typu. 
 
SK 26   SK Okrem toho v rámci druhej smernice o elektrickej energii musia členské štáty zaru čiť, že 
spotrebitelia môžu využi ť takzvanú univerzálnu službu, inými slovami, že majú právo 
odoberať na svojom území elektrickú energiu st anovenej kvality za rozumné, transparentné 
a ľahko porovnate ľné ceny. Spotrebitelia musia ma ť taktiež možnos ť zmeniť si dodávate ľa za 
nediskrimina čných podmienok. V tej istej smernici sa okrem toho vyžaduje, aby elektrárenské 
spoločnosti informovali svojich skuto čných a potenciálnych zákazní kov o zložení energie, 
ktorú majú vo výrobnom portfóliu.  
2. Vnútroštátna úrove ň 
Na uplatnenie opatrení podporujúcich energetickú ú činnosť je v mnohých smeroch vhodnejšia 
vnútroštátna úrove ň. Akcie vnútroštátnych orgánov posilnia úsilie Spolo čenstva, ktoré by 
samo osebe nebolo z dlhodobého h ľadiska také ú činné. Vnútroštátne orgány by sa mali 
povzbudiť, aby využívali široký okruh opatrení, ktor é majú k dispozícii, prostredníctvom 
regulátorov, lepšiu kontrolu dodávate ľského re ťazca elektrickej energie, zavedenie 
certifikačného mechanizmu a optimalizáciu cestnej dopravy. Treba ma ť na pamäti, že 
v každom členskom štáte existujú vynikajúce príklady osved čených postupov, ktoré si 
zaslúžia by ť rozšírené. 
2.1. Regulácia sie ťových činností 
Pri prenose elektrickej energie vznikajú stra ty až do výšky 10 % vyr obenej elektriny (až do 
2 % pri prenose, 8 % pri distribúcii) . V mnohých prípadoch je možné podniknú ť nákladovo 
efektívne opatrenia na významné zníženie tý chto hodnôt. Prevádzkovatelia prenosovej alebo 
distribučnej sústavy však nemusia ma ť vždy motiváciu uskuto čňovať potrebné investície 
umožňujúce úspory. Ke ďže v dôsledku ú činnosti sa znížia straty, zvy čajne to znamená 
zníženie prenosových poplatkov a v systéme re gulovaného prístupu tretej strany aj finan čnú 
stratu pre investujúcu spolo čnosť. Preto ak sa nevytvorí systém  motivovanej regulácie, ktorý 
umožní prevádzkovate ľom prenosovej a distribu čnej sústavy ponecha ť si zodpovedajúci 
podiel z čistého zisku, ktorý je výsledkom zlepšenia,  potrebné investíc ie sa pravdepodobne 
neuskutočnia.  
Prevádzkovatelia prenosovej siete by mohli zahrnú ť svoje postupy týkajúce sa riadenia strát 
(opatrenia transparentnosti info rmácií a nákupné podmienky kompenza čnej energie) do 
svojho programu záväzkov vypracovaného pod ľa smernice 2003/54/ES. Európska skupina 
regulátorov pre plyn a elektric kú energiu by sa mohla vyzva ť, aby navrhla usmernenia 
o osvedčených regula čných postupoch pre tarifnú regulác iu prenosu a distribúcie a pre 
energetickú ú činnosť. Tieto usmernenia by mohli vychádza ť zo zásady, že prevádzkovatelia 
prenosovej a distribu čnej sústavy by mali podlieha ť pozitívnej povinnosti uskuto čniť všetky 
investície, ktoré majú dobrý pomer z h ľadiska nákladov a ziskov (t. j. ich výsledkom je čisté 
zníženie taríf) a mali by ma ť možnosť ponecha ť si primeraný podiel z výsledných čistých 
ziskov. Okrem toho skupina sie ťových regulátorov a iní príslušní aktéri by sa mohli zaobera ť 
možnosťou systému certifikátov energetickej ú činnosti.  
2.2. Regulácia dodávate ľských činností 
Komisia navrhla v dece mbri 2003 smernicu o ú činnosti pri kone čnom využívaní energie 
a o energetických službách. Táto sm ernica bude distribútorov a dodávate ľov energie núti ť, 
aby spotrebite ľom ponúkali nielen elektrickú energi u, plyn alebo ropné výrobky, ale aby 
svoju ponuku rozšírili a spotrebite ľom ponúkli aj možnos ť zvoliť si energetické služby. Do 
týchto služieb by patril inte grovaný balík, ako napríklad te pelný a svetelný komfort, výroba 
 
SK 27   SK teplej vody v budovách, doprava at ď. Cenová konkurencia medzi dodávate ľmi energetických 
služieb povedie k zníženiu množstva en ergie spotrebovanej týmito službami, ke ďže náklady 
na energiu by mali by ť významnou časťou (niekedy tou najvýznamnejšou) celkových 
nákladov na službu. Ponuka toht o druhu integrovanej služby umož ňuje trhovým silám 
zohrávať významnú úlohu v zlepšovaní energetickej ú činnosti pri dodávaní energetických 
služieb. 
Súčasná cenová štruktúra pre energetické  výrobky by sa mohla opätovne preskúma ť, keďže 
nepodnecuje spotrebite ľov k rozumnejšiemu využívaniu. Zváži ť by sa mohlo aj podporovanie 
nižšej spotreby v čase špičky a nedostato čnej ponuky. Regulátori by tiež na vnútroštátnej 
úrovni mali podporova ť merače, aby užívatelia mohli by ť informovaní o svojej spotrebe 
v reálnom čase.  
2.3. Výroba elektrickej energie 
Úroveň „plytvania“ energiou v proc ese výroby elektrickej energi e predstavuje 66 % a preto 
toto odvetvie disponuje ve ľkým potenciálom. S použitím štanda rdnej technológie sa len 25 až 
60 % použitého paliva premení na elektr ickú energiu. Turbíny s kombinovaným 
paroplynovým cyklom (combined-cycle gas turbines - CCGT) patria medzi najú činnejšie 
zariadenia, ktoré sú v sú časnosti dostupné na rozdiel od starýc h tepelných elektrární na tuhé 
palivo, z ktorých niektoré boli uvedené do prevádzky v 50. rokoch. 
Liberalizácia trhu a prísne emisné normy znam enali v európskej výrobe elektrickej energie 
významný prínos v zmysle palivovej ú činnosti. Mnohé staré neú činné a nadbyto čné elektrárne 
sa stiahli z trhu a vo vä čšine prípadov dostáva prednos ť ako ich náhrada technológia CCGT, 
ktorá je palivovo ú činnejšia (miera ú činnosti medzi 50 až 60 %).  
Európske združenie zastupujúce priemysel s elektrickou energiou Eurelectric na základe 
odhadovaného ro čného rastu 1,5 % predpokladá, že pr ibližne do roku 2030 sa v krajinách 
EÚ 15 musí nainštalova ť 520 GW nových výrobných kapacít. Znamená to obrovské 
investičné náklady dosahujúce miliardy eur. 
Európska únia má teda jedine čnú príležitos ť radikálne zlepši ť palivovú ú činnosť 
prostredníctvom svojej kapacity na výr obu elektrickej energie. Systém obchodovania 
s emisnými kvótami EÚ je ú činným prostriedkom na podni etenie výrobcov elektrickej 
energie, aby znižovali emisie a zlepšovali ú činnosť nákladovo najefektívnejším spôsobom. 
Komisia plánuje preskúmanie systému v pol ovici roku 2006. Vypraco vaním národného plánu 
prideľovania kvót a vytvorením celkového nedostatku na trhu môžu členské štáty na ďalej 
využívať systém obchodovania s emisnými kv ótami EÚ ako nástroj na podporu ú činnejšej 
výroby elektrickej energie. 
V kontexte tvorby ak čného plánu energetickej ú činnosti na rok 2006 si niektoré otázky 
vyžadujú dôkladné zváženie: 
- Zabezpečiť, aby sa v Európe používala len palivovo najú činnejšia technológia 
na výrobu elektrickej energie (CCGT).  Najúčinnejšia v sú časnosti dostupná 
technológia má výnos takmer 60 % a vä čšinou ju vyrábajú európske spolo čnosti. 
Konkurenti z iných častí sveta však teraz ponúkajú  aj technológiu CCGT s nižšími 
počiatočnými investi čnými nákladmi, ale i s výrazne nižšou palivovou ú činnosťou 
okolo 40 %. Je treba zváži ť, aké kroky by sa mohli podniknú ť s cieľom zabezpe čiť, 
že naša výroba elektrickej ener gie v EÚ je vysoko energeticky ú činná. 
 
SK 28   SK - Podpora distribuovanej výroby elektrickej energie.  Najväčšiu stratu 
v dodávate ľskom reťazci elektrickej energie (výroba – prenos, distribúcia - dodávka) 
predstavuje nevyužité teplo, ktoré uniká vo forme pary, vä čšinou zohrievaním vody 
potrebnej na ochladzovanie v procese výroby. Dodávate ľský reťazec sa stále vo 
veľkej miere charakterizuje centrálnou výrobou elektrickej energie vo ve ľkých 
elektrárňach a následne nákladným prenosom tejto energie ku koncovým 
spotrebite ľom prostredníctvom káblov. Pr i tomto prenose vznikajú ďalšie straty, 
najmä pri distribúcii. Centralizovaná  výroba má teda výhody vo forme úspor 
z rozsahu ve ľkovýroby, no taktiež plytvá energiou. 
Súčasné investi čné potreby vo výrobe elektrickej energie by mohli by ť pre Európu 
výhodné, ak by sa využila možnos ť uľahčiť presun výroby elektrickej energie 
z veľkých elektrární na čistejšiu a ú činnejšiu výrobu, ktorá je distribuovaná 
a uskutočňuje sa na mieste. Distribuovaná výroba elektrickej energie je obvykle 
oveľa bližšie k výstupom na využitie tepla, ktoré sa stráca pri konven čnej výrobe, 
a zvyšuje možnosti rekuperácie tepl a, ktorá zásadne zvyšuje palivovú ú činnosť. Táto 
zmena bude postupným procesom, ktorý sa dá zjednoduši ť na vnútroštátnej úrovni 
použitím správnych stimulov pre priemysel.  
Druhá smernica o elektrickej energ ii 2003/54/ES už obsahuje stimul pre členské štáty 
a vnútroštátne regula čné orgány na podporu distribuov anej výroby elektrickej 
energie so zoh ľadnením jej prínosov pre prenosovú a distribu čnú sieť vo forme 
dlhodobých zamedzených investi čných nákladov. Členské štáty sú okrem toho 
povinné zabezpe čiť, aby postupy povo ľovania pre tento typ výroby elektrickej 
energie zoh ľadňovali jej malý rozsah a preto aj potenciálne obmedzený vplyv. 
Vyžaduje sa preto zjednoduš enie a zníženie regula čného zaťaženia pri postupoch 
povoľovania pre distribuovanú výrobu:  musia sa o to postara ť vnútroštátne orgány, 
regulátori a miestne a regionálne orgány. Komisia bude dba ť na správne zavádzanie 
opatrení ustanovených v tejto smer nici. V každom prípade s cie ľom byť v súlade 
s pravidlami Spolo čenstva o slobode usadi ť sa a poskytova ť služby, postupy 
povoľovania pre výrobu energie musia spo čívať na objektívnych 
a nediskrimina čných kritériách, v čas oznámených príslušnému podniku, aby sa 
zabezpečilo, že plná moc vnútroštátnych orgánov sa nepoužije svojvo ľne. Charakter 
a rozsah záväzkov verejnej sl užby, ktoré sa majú uloži ť systémom administratívnych 
povolení, sa musia týmto podnikom objasni ť vopred. V prípade, že po čet dostupných 
povolení pre ur čitú činnosť je obmedzený, nesmie platnos ť povolenia prekro čiť čas 
potrebný na odpísanie investície  a na spravodlivú návratnos ť kapitálu. Okrem toho 
každá osoba postihnutá reštriktívnym opatren ím založeným na takejto odchýlke musí 
mať možnosť podať odvolanie. 
- Kogenerácia (kombinovaná výroba elektriny a tepla)  poskytuje významný 
potenciál na zvýšenie ú činnosti. K dnešnému d ňu sa len približne 13 % elektrickej 
energie spotrebovanej v EÚ vyrába s využitím tejto technológie. Členské štáty musia 
implementova ť smernicu, ktorá podporuje využívanie vysoko ú činnej kombinovanej 
výroby elektriny a tepla, do fe bruára 2006. Mali by zabezpe čiť, aby sa táto 
technológia využívala najlepším mo žným spôsobom. Okrem toho by mohli 
stimulova ť ďalší rozvoj technológií kombinovanej výroby tepla a elektriny nielen na 
zlepšenie energetickej ú činnosti a flexibility využívania palív, ale aj s cie ľom znížiť 
konštrukčné náklady. Členské štáty by taktiež mohli ďalej skúma ť a rozvíja ť 
technológie kombinovanej výroby tepl a a elektriny, ktoré môžu zvýši ť využívanie 
obnoviteľných zdrojov.  
 
SK 29   SK - Vä čšina členských štátov EÚ 25 má vykurovacie systémy riadené na okresnej úrovni 
a najmä v nových členských štátoch v strednej Eu rópe s transformujúcim sa 
hospodárstvom je to ve ľmi rozšírený spôsob dodávania tepla, najmä do domácností. 
Ak sa okresné vykurovanie správne riadi, môže by ť ohľaduplné k životnému 
prostrediu. Odhaduje sa, že tieto ex istujúce okresné vykurovacie a kogenera čné 
zariadenia vrátane priemyselných aplik ácií môžu v porovn aní s oddelenou výrobou 
ušetriť 3 až 4 % využitia primárnej energie. 
Hlavný problém, ktorý treba vyrieši ť, však spo číva v spôsobe financovania 
modernizácie starých systémov. Na tento ú čel sa musia finan čné inštitúcie ako 
Európska investi čná banka viac mobilizova ť, aby sa umožnilo financovanie 
energeticky ú činných opatrení vo vykurovaní na okresnej úrovni. Napokon sa musí 
určiť, ako podpori ť zlepšenie energetického výnosu tepelných elektrární 
spaľujúcich uhlie nad 50 % v čo najkratšom čase. Výskum podporovaný 
Spoločenstvom zohrá pravdepodobne dôležitú úlohu. 
2.4. Biele certifikáty, trhový nástroj 
Politiky založené na stimuloch majú ne výhodu, že nie vždy mobilizujú trhové sily 
k nákladovo najefektívnejšiemu riešen iu. Systém bielych certifikátov sa čiastočne zaviedol 
v Taliansku a Spojenom krá ľovstve, pripravuje sa vo Francúzsku a zvažuje sa v Holandsku. 
Ide o systémy, v ktorých sú dodávate lia alebo distribú tori povinní vykona ť opatrenia 
energetickej ú činnosti pre kone čných užívate ľov. Týmito certifikátmi sa osved čuje ušetrená 
suma, pri čom sa poskytuje energetická hodnota a životnos ť. Takéto certifikáty možno 
v zásade vymie ňať a obchodova ť s nimi. Ak zmluvné strany nemôžu potom predloži ť svoj 
pridelený podiel certifikátov, možno od nich požadova ť zaplatenie pokút, ktoré môžu 
prekročiť odhadovanú trhovú hodnotu. 
Na základe modelovania uskuto čneného v rámci projektu SAVE „White and Green“ sa 
dospelo k záveru, že zavedením tohto systému v terciárnej sfére a v odvetví služieb možno 
dosiahnuť úspory 15 % s nulovými nákladmi, a ke ď sa vezmú do úvahy vonkajšie faktory ako 
environmentálne dôsledky, možnosti úspor y by dosiahli až 35 %. Komisia sa v sú časnosti 
pripravuje na možné vytvorenie schémy bielych certifikátov v celej EÚ s cie ľom umožni ť 
skutočné obchodovanie s energetickou ú činnosťou medzi členskými štátmi. O čakáva sa, že na 
tento účel sa vyvinie systém merania pod ľa súčasného návrhu Komi sie na smernicu 
o koncovom využívaní energie a o energetických službách. 
3. Priemysel 
Priemysel sa už vydal smerom k energetickej ú činnosti. Navyše ho pohá ňajú hospodárske 
stimuly a o čakáva sa, že sa uskuto čnia ďalšie významné zlepšenia v priemyselných postupoch 
a v používaných strojoch (elektromotory, kompresory at ď.). Európske a vnútroštátne právne 
predpisy majú vplyv na energetickú spotrebu v priemysle a v tejto súvislosti musí samotný 
priemysel prija ť potrebné opatrenia na dodržanie maximálnych hodnôt emisií skleníkových 
plynov, ktoré sa stanovili v národných plánoch pride ľovania emisných kvót, ako sa ur čuje 
v smernici o obchodovaní s emisnými kvótami. Z tohto h ľadiska je energetická ú činnosť 
potrebným nástrojom. Okrem toho Komisia v sú časnosti pripravuje všeobecné BREF21 o 
                                                 
21 BAT (Best available technology) Reference Documents – referen čné dokumenty o najlepšej dostupnej 
technológii. 
 
SK 30   SK energetickej ú činnosti v kontexte smernice IPPC22, v ktorých sa poskytnú informácie 
použiteľné na rozvoj osved čených postupov pre energetické sy stémy, ktoré sa využívajú vo 
veľkom počte priemyselných postupov (motory, čerpadlá, prístupy k energetickej ú činnosti 
atď.). 
Uzavrel sa už ve ľký počet dobrovo ľných dohôd v priemyselných odvetviach (napríklad 
v papierenstve, záhradníctve a chemickom priemysle). Takéto dobrovo ľné dohody zo strany 
priemyslu posil ňujú opatrenia energetickej ú činnosti. Spomedzi týchto príkladov možno 
citovať: 
• Spojené krá ľovstvo: Záväzok energetickej ú činnosti (Energy Efficiency Commitment) 
(2002-2005) zaväzuje dodávate ľov elektrickej energie a plynu dosiahnu ť ciele na 
zavedenie opatrení energetickej ú činnosti do domácností. Tento program preukázal svoju 
mimoriadnu nákladovú efektívnos ť v znižovaní energetickej spotreby a bol pred ĺžený 
z roku 2005 do roku 2008. 
• Holandsko: v ďaka tradícii dobrovo ľných dohôd s priemyslom sa holandská ekonomika 
stala jednou z najvýkonnejších na svete v zmysle energetickej ú činnosti. V júli 1999 
podpísala holandská vláda s priemysl om dohodu o porovnávaní energetickej ú činnosti – 
Benchmarking Agreement on Energy Efficiency with industry23. Keďže priemysel sa v nej 
zaviazal dosiahnu ť absolútny vrchol v zmysle energetickej ú činnosti do roku 2012, vláda 
súhlasila s tým, že nebude zavádza ť ďalšie vnútroštátne opatrenia v súvislosti 
s energetickou ú činnosťou. V prvom preskúmaní opatr ení, ktoré tieto spolo čnosti prijali 
a naplánovali, sa uvádza, že do roku 2012 ušetria 82 000 TJ (alebo 2 Mtoe), čo zabráni 
emisiám približne 5,7 miliónov tonCO 2. 
Okrem toho dva dobrovo ľné environmentálne programy, systém Spolo čenstva na ude ľovanie 
ekologického ozna čenia24 a systém Spolo čenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS)25, 
by tiež mohli prispie ť k posilneniu energetickej ú činnosti. Ekologické ozna čenie sa môže 
udeliť spotrebným výrobkom pod podmienkou, že sú v súlade so súborom kritérií 
environmentálneho správania s oh ľadom na celý životný cyklus výrobku. Požiadavky 
energetickej ú činnosti sú sú časťou týchto kritérií, najmä pokia ľ ide o skupiny produktov, ako 
sú turistické ubytovne a kempy. 
Podľa EMAS sa musia organizácie musia zaviaza ť k nepretržitému zlepšovaniu svojho 
environmentálneho správania. Aj tu je energetická ú činnosť súčasťou tohto zlepšenia a musí 
sa riešiť v environmentálnom preskúmaní a v envi ronmentálnych vyhláseniach, ktoré sa majú 
vypracova ť podľa tohto systému. 
4. Doprava 
4.1. Organizácia riadenia letovej prevádzky Ambiciózny plán reorganizácie európskeho vz dušného priestoru sa odštartoval v rámci 
iniciatívy „Jednotné nebo“. Ustanovuje sa v ňom najmä rozvoj jednotného celoeurópskeho 
systému riadenia letovej prevádz ky. Tento projekt, ktorý vyvolá ve ľkú priemyselnú iniciatívu 
                                                
 
22 Smernica 96/61/ES o integrovan ej prevencii a kontrole zne čisťovania životného prostredia. 
23 Dohodu podpísali spolo čnosti predstavujúce približne 90 % priemyselného energetického dopytu. 
24 Nariadenie (ES) č. 1980/2000. 
25 Nariadenie (ES) č. 761/2001. 
 
SK 31   SK známu ako „SESAME“, povedie k významným ús porám (približne 6 až 12 %) leteckého 
paliva kerozínu, a to len oby čajným znížením leteckého dopravného za ťaženia v okolí 
európskych letísk. 
4.2. Optimalizácia riadenia premávky 
Vyvíjajú sa inteligentné dopr avné systémy, ako sú naviga čné systémy, spoplat ňovanie 
dopravného pre ťaženia a spolo čná pomoc pre vodi čov, ktoré môžu zvýši ť bezpečnosť a 
energetickú ú činnosť a zlepšiť správanie po čas jazdy. Najmä využívan ie systému satelitnej 
navigácie pod ľa programu „GALILEO“ do roku 2008 otvor í dvere novej gene rácii aplikácií a 
služieb v rôznych oblastiach. Doprava bude ukážkovým užívate ľom tohoto systému satelitnej 
rádiovej navigácie. Systém satelitnej navigácie ponúkne spo ľahlivé a presné systémy 
určovania polohy vozidiel a umožní, aby sa vyvinuli informa čné systémy pre užívate ľov ciest 
a ako pomoc pre vodi čov. V letectve bude pomáha ť v rôznych fázach letu. V oblasti 
námorníctva sa bude používa ť na otvorenom mori, ako aj pre pobrežnú navigáciu. Vývoj 
systému satelitnej navigáci e tak pomôže aj vývoju udržate ľnej dopravy v ďaka optimalizácii 
prevádzkového toku v cestnej doprave, letectve, námornej a železni čnej doprave. 
Odstránením obmedzení nasýtenia infraštruk túry zníži prehnané náklady vyplývajúce 
z dopravného pre ťaženia a pomôže zníži ť spotrebu energie a podporí lepšiu ochranu 
životného prostredia.  
Podpora intermodality je ďalším opatrením, ktoré prispeje k výrazným úsporám energie. 
Alternatívy k cestnej doprave sa už podpor ili mnohými opatreniami, najmä vytvorením 
programu Spolo čenstva MARCO POLO venovaného podpore alternatívny ch riešení: 
železničná, vnútrozemská a námorná navigácia na krát ke vzdialenosti. Ko misia navrhla v júli 
2004 pre tento program rozpo čet 740 miliónov eur v rámci finan čných výh ľadov na roky 
2007 – 2013. Tento program už využili mnohé priemyselné projekty: projekt „Kombiverkehr“, ktorý slúžil na zavedenie multimodálnej vlakovo-trajektovej služby medzi 
Talianskom a Švédskom, „Lokomotiv“, ktorý pr epojil Nemecko a Taliansko intermodálnnymi 
železničnými službami prevádzkova nými súkromnými železni čnými spolo čnosťami, „Oy 
Langh Ship“, ktorý zaviedol intermodál nu službu kombinujúcu námornú, železni čnú a riečnu 
dopravu medzi Fínskom a strednou Európou at ď. 
4.3. Rozvoj trhu pre čisté vozidlá 
V rámci výskumných programov Spolo čenstva sa investovali zna čné finančné prostriedky do 
vývoja elektrických vozidiel, do skúšok vozidiel s alternatívnym palivom, ako je zemný plyn, 
ako aj do pokroku v prieskume dlhodobýc h technológií, ako sú palivové články a vodík. 
V tejto podpore bude pokra čovať aj siedmy rámcový program v oblasti výskumu a rozvoja. 
Možné varianty, o ktorých sa diskutuje okrem iného v rámci CARS 21, sú 
• nezdaňovanie čistých vozidiel, 
• ako sa uvádza vyššie, zavies ť povinnos ť pre verejnú správu, aby časť rozpočtu určeného na 
nákup vozidiel použila na čisté vozidlá, 
• zavedenie obmedzeného prístupu do centrálnych oblastí miest pre zne čisťujúce vozidlá 
a vozidlá s vysokou spotrebou paliva, bu ď spoplatnením prístupu alebo jeho skuto čným 
zákazom, 
 
SK 32   SK • osobitná certifikácia a technické normy pre čisté vozidlá. 
Takéto opatrenia by sa mohli ukáza ť ako účinnejšie v porovnaní s priamou pomocou 
priemyslu a mohli by prispie ť k ďalšiemu technologickému rozvoju európskeho priemyslu. 
Pre globalizujúce sa hospodárst vo to nie je malý prínos. 
4.4. Spoplat ňovanie infraštruktúry s cie ľom vyvola ť zmeny v správaní 
Polovica celkového paliva v cestnej doprave sa spáli v zastavaných oblas tiach, a to napriek 
tomu, že polovica všetkých jázd v tý chto oblastiach je kratšia ako pä ť kilometrov.  
Únia už zaviedla politiku cestných poplatkov pre ťažké nákladné vozidlá za používanie 
transeurópskej cestnej siete. Budúce techniky na satelitné ur čovanie polohy, založené na 
systéme satelitnej navigácie pod ľa programu „GALILEO“, zje dnodušia zavedenie systémov 
cestných poplatkov bez toho, aby sa vytvárali dlhé rady áu t na vstupných miestach do 
spoplatnených zón. 
Smernicou Spolo čenstva o kvalite ovzdušia sa najviac zne čisteným mestským aglomeráciám 
ukladá povinnos ť vypracova ť plány na boj proti zne čisťovaniu ovzdušia. Vo vä čšine prípadov 
to znamenalo bu ď radikálne obmedzi ť znečisťujúcu dopravu v centrách  miest, alebo zavies ť 
poplatky, ktoré sú dostato čne rozlíšené s oh ľadom na úrove ň emisií a spotreby jednotlivých 
vozidiel. V konzulta čnom období, ktoré nasleduje po prija tí tejto zelenej knihy, sa musí 
zvážiť otázka potreby a ú činnosti takýchto schém. 
V Londýne sa po zavedení poplatkov za dopravné za ťaženie v roku 2003 ukázalo, že 
v spoplatnenej zóne sa spotreba paliva znížila o 20 % a emisie CO 2 klesli o 19 %. Mesto 
Madrid zasa na 20 km úseku dia ľnice A6 v smere do mesta nain štalovalo systém pre rýchly 
prejazd autobusov a vozidiel s aspo ň dvomi cestujúcimi. Komisia sa usiluje prostredníctvom 
svojho programu inteligentnej energie podporova ť tieto osved čené postupy v širšom meradle.  
Treba však poznamena ť, že výmena osved čených postupov je skôr obmedzená. Možno si 
položiť otázku, či sa takéto dobré príklady osved čených postupov dajú zovšeobecni ť a rozšíriť 
v rámci celej EÚ a ako to urobi ť.  
4.5. Pneumatiky 
Trenie medzi pneumatikami a vozovkou predstavuje až 20 % palivovej spotreby vozidla. 
Pneumatiky s vhodnými vlastnos ťami dokážu zníži ť spotrebu o 5 % a predaj takýchto 
pneumatík by sa mal podporova ť nielen v prípade nových voz idiel, ale aj pri ich ďalšej 
výmene. 
Lepšia kontrola tlaku v pneumatikách taktiež vedi e k nižšej spotrebe. Odhaduje sa, že 45 % až 
70 % vozidiel jazdí s najmenej jednou podhustenou pneumatikou, čo spôsobuje zvýšenie 
spotreby o 4 %, nehovoriac o zvýšenom nebezpe čenstve nehôd. Takže pre čo nezváži ť vývoj 
systémov, ktorými by sa podnietili čerpacie stanice, aby lepšie informovali vodi čov o kontrole 
pneumatík a pomáhali im pri nej? Ďalšou možnos ťou je zváži ť dobrovo ľnú dohodu 
s priemyslom o inštalácii senzorov tlaku v pne umatikách v prístrojovej doske automobilov. 
 
SK 33   SK Okrem významných ziskov, ktoré sa dosia hnu používaním správnych pneumatík so 
správnym tlakom, môže priemerný vodi č jednoducho ušetri ť 100 eur na ro čných 
výdavkoch za palivo tým, že bude jazdi ť ekologickejším spôsobom26.  
4.6. Letectvo 
Komisia plánuje čoskoro predstavi ť oznámenie o klimatických zmenách a letectve. 
Oznámenie sa zameria najmä na využívanie hospodárskych nástrojov (ako je zda ňovanie 
paliva, poplatky za emisie alebo obchodovani e s emisiami), ktorými by sa podporila 
energetická ú činnosť a zníženie emisií skleníkových plynov v tomto odvetví. 
5. Regionálna a miestna úrove ň 
Mnohé opatrenia je možné prija ť na regionálnej a mies tnej úrovni, blízko k ob čanom. Akcia 
zameraná na energetickú ú činnosť môže dosiahnu ť svoj celkový potenciá lny zisk len vtedy, 
ak majú kroky podniknuté na úrovni Spolo čenstva a na vnútroštátnej úrovni aj miestnu 
odozvu. EÚ už podnikla mnohé iniciatívy v tejto oblasti. Príkladom je program CIVITAS, 
ktorý sa za čal v roku 2000 a pomohol 36 európskym me stám s projektmi mestskej mobility. 
Zaviedli sa aj podporné programy na podnieten ie verejných a súkromných investícií do 
racionálneho využívania energie (pilotné akci e, vytvorenie sietí miestnych agentúr, at ď.). 
Únia skuto čne prijala nedávno nový program nazývaný „I nteligentná energia – Európa“, ktorý 
sústreďuje všetky tieto akcie pod jednu strechu a posil ňuje tak ich vzájomné pôsobenie. 
Okrem toho špecifické činnosti v rámci energetickej ú činnosti, ktoré sú za členené do 
operačných rozvojových programov polit iky súdržnosti EÚ, najmä v zaostalejších regiónoch, 
poskytujú regiónom silný nástroj, ktorý sa dá použi ť pre široký rad rôznych projektov. Možno 
spomenúť také alternatívy, ako napríklad podpora zvýšenej energetickej ú činnosti verejných 
budov, investície do čistej mestskej dopravy, podpora malých a stredných podnikov pri 
zlepšovaní ich energetickej ú činnosti, ako aj súvisiaci výskum a vývoj. Ke ď sa však 
zmobilizuje tento potenciál pre energetickú ú činnosť, musia sa zoh ľadniť osobitné 
ustanovenia programovania kohéznej po litiky, partnerstva a riadenia. 
Ako už bolo uvedené, mal by sa prediskutova ť aj spôsob, ako nájs ť riešenia rastúcich 
problémov spôsobených dopravným pre ťažením v centrách miest. Mestská doprava je 
predovšetkým záležitos ťou pre miestne a vnútroštátne  orgány, EÚ by mala prispie ť 
k riešeniam v súvislosti so zhoršovaním kvality  života, ktoré tento problém spôsobuje a ktoré 
ide ruka v ruke so skuto čne nesmiernym plytvaním energie. Miestne orgány zohrávajú 
dôležitú úlohu pri zabezpe čovaní a podpore trvalo udržate ľnej výstavby vo svojich mestách, 
najmä v súvislosti s energeticky ú činnými budovami. A opä ť je tu ve čný problém 
s financovaním. Regula čné opatrenia sú ur čite potrebné, ale musíme by ť schopní podpori ť ich 
investíciami. V sú časnosti dostupné finan čné produkty, ako ich vyvinu li banky, nie sú vždy 
vhodné pre malý rozsah mnohých projektov energetickej ú činnosti, hoci spolo čný prínos 
takýchto malých projektov je vcelku významný. 
5.1. Osobitné finan čné nástroje 
Existuje obrovský všeobecne prospešný potenciál pre investície do pr ojektov malého rozsahu 
zameraných na trvalo udržate ľnú energiu v celej Európe. Často sa budú da ť veľmi dobre 
                                                 
26 IEA „Saving oil in a hurry“, 2005. 
 
SK 34   SK uskutočniť, najmä ak obsahujú aspekty energetickej bezpe čnosti a prínosov pre životné 
prostredie. Financovanie takých projektov, na jmä v menej rozvinutých regiónoch Európy, si 
však vyžaduje opatrenia na zjednodušenie ich uskuto čňovania. Finan čné nástroje by mohli 
byť navrhnuté pod ľa systému zú čtovacích stredísk (clearinghous e), ktoré sa využ ívajú v iných 
odvetviach. Patrili by sem prostriedky na prípra vu projektu a fondy na  riadenie rizika.  
No vzhľadom na malý rozsah a rozptýlenos ť projektov, ktoré sa majú financova ť, by sa zdalo, 
že akciu je v každom prípade lepšie iniciova ť na miestnej alebo regionálnej úrovni. 
Mohlo by by ť vhodné, aby sa miestne a regionálne orgány ujali vedenia pri zostavovaní 
pracovnej skupiny EÚ zloženej z rôznych ú častníkov, vrátane finan čných inštitúcií ako je 
Európska investi čná banka a iné komer čné banky, regionálnych fondov a zástupcov členských 
štátov. Mohli by čo najskôr vypracova ť návrhy na to, ako upravi ť súčasný finan čný 
mechanizmus, vrátane zacielenej organizácie nástrojov typu zú čtovacieho strediska, 
preskúma ť potenciálne investovanie do malých pr ojektov zameraných na trvalo udržate ľnú 
energiu a zváži ť spôsoby prekonania prekážok pre i nvestície, vrátane úlohy energetických 
spoločností, úspor v ú čtoch za energiu, ur čovania cien, at ď. 
Fondy na podporu projektov na zlepšenie energetickej ú činnosti boli v mnohých členských 
štátoch ve ľmi úspešné a malo by sa zváži ť, ako sa osved čené postupy v tejto oblasti môžu 
prevziať a zlepšiť.  
6. Stratégia otvorená svetu 
Energetická ú činnosť je v jednotlivých krajinách rôzna. EÚ a Japonsko majú napríklad tri až 
štyrikrát vyššiu energetickú ú činnosť v zmysle energetickej náro čnosti ako krajiny bývalého 
Sovietskeho zväzu či Stredného východu. 
Energetická ú činnosť už tvorí sú časť činností medzinárodnej spoluprá ce EÚ s jej partnermi, 
vrátane priemyselných partnerov (ako sú S pojené štáty), krajinami v prechodnom období (ako 
je Rusko) a rozvojovými krajinami (ako sú Čína a India). Okrem toho projekty energetickej 
účinnosti, hoci majú obmedzenú ve ľkosť, sú súčasťou pôžičkového portfólia medzinárodných 
a európskych finan čných inštitúcií. Zostáva však eš te obrovský priestor na ove ľa užšiu 
a intenzívnejšiu spoluprácu s vä čšinou krajín v oblasti energetickej ú činnosti. 
Hlavné dôvody posilnenia spolupráce v oblasti energetickej ú činnosti s tretími krajinami sú 
úzko spojené s geopolitickými a strategic kými záujmami EÚ a obchodnými príležitos ťami, 
ktoré vyplývajú z vedúcej úlohy EÚ v tejto obla sti. Európa by sa mohla aktívne zapoji ť najmä 
do vytvárania a prijímania noriem o energetickej ú činnosti, ktoré môžu by ť medzinárodne 
zlučiteľné. Ďalším dôvodom je možný pr íspevok energetickej ú činnosti k ekonomickému a 
sociálnemu rozvoju. 
Nedávne zvýšenie cien ropy z výraznilo dosah zvýšeného d opytu po energii, vyplývajúceho 
z rýchleho rastu energetickej spot reby v mnohých krajinách vrátane Číny. Vzhľadom na 
nedostatok energetických zdrojov a obmedze nú rezervnú výrobnú kapacitu, najmä v prípade 
uhľovodíkov, je zrejmé, že krajiny dov ážajúce energiu sa stávajú čoraz väčšími konkurentmi 
pre tie isté energetické zdroje, napríklad v Ru sku, na Strednom východe a v kaspickej oblasti.  
Preto je energetická ú činnosť predmetom záujmu všetkých krajín dovážajúcich energiu 
vrátane Únie a mala by sa za členiť do ich globálnej stratégie bezpe čnosti dodávky energie. 
 
SK 35   SK Pokiaľ ide o klímu, v poslednom oznámení o klimatických zmenách sa zdôraznil význam 
širokej ú časti ako základného prvku strednodobej a dlhodobej stratégie. Spolupráca s 
rozvinutými a najmä rozvojovými krajinami by mohla by ť užitočným nástrojom na zapojenie 
krajín do akcií súvisiacich s klímou, pri čom by poskytovala miestne výhody v zmysle kvality 
ovzdušia a energetickej bezpe čnosti, ktoré sú k ľúčovými záležitos ťami pre ve ľký počet 
rozvojových krajín. Ke ďže oblasť energetiky musí ma ť leví podiel na cie ľoch zameraných na 
znižovanie, zmiernenie globálnych klimatických zmien závisí vo ve ľkej miere na zvýšenom 
využívaní energetickej ú činnosti, obnovite ľnej energie a iných čistejších energetických 
technológií vo všetkých krajinách. V ďaka skuto čnosti, že EÚ od prvej energetickej krízy 
začiatkom 70. rokov zaviedla s údržné politiky a programy na podporu energetickej ú činnosti, 
je teraz energeticky ú činný výrobný priemysel EÚ v dobr ej pozícii, aby využili nové 
príležitosti a získali nové trhy v tretích krajin ách. Európsky priemysel je v prvej línii a má 
strategické miesto v celosvetovej konkur encii v súvislosti s energetickou ú činnosťou vo 
väčšine odvetví vrátane turbín, kombinovanej výr oby tepla a elektrickej energie a technológie 
vykurovania na okresnej úrovni, domácich elektrospotrebi čov a stavebných materiálov. 
Obnovené úsilie o medzinárodný zábe r v oblasti energetickej ú činnosti by mohlo zohráva ť 
kľúčovú úlohu v konsolidácii úlohy európskeho priemy slu ako svetového vodcu v tejto oblasti 
a mohlo by prispie ť k posilneniu konkuren čnej výhody Európy v odvetví energetiky.  
Vývozný potenciál energeticky ú činných výrobkov a služieb sa sy stematicky neposudzoval, 
no odhaduje sa, že obchodné pr íležitosti odvodené z vä čšieho úsilia v oblasti energetickej 
účinnosti sú nemenej významné ako pr íležitosti, ktoré súvisia s obnovite ľnou energiou. 
Očakáva sa napríklad, že čínsky trh sa bude rýchlo rozvíja ť v súlade s dlhodobým 
a strednodobým plánom zachovania energie, ktor ý vytvorila Komisia pre národný rozvoj 
a reformu a pod ľa ktorého sa má energetická spot reba obytných a verejných budov po čas 
11. päťročného plánu (2006–2010) zníži ť o polovicu v porovnaní so sú časnými úrov ňami. 
V tomto kontexte by sa malo pripomenú ť, že stavebný priemysel EÚ má vo svete vedúce 
postavenie, pokia ľ ide o budovy s nízkou energetickou spotrebou a ďalšou aktualizáciou 
požiadaviek v EÚ poskytne vývoz tohto know how nové príležitosti nášmu priemyslu.  
6.1. Za členenie energetickej ú činnosti do medzinárodnej spolupráce 
Prvá časť posilnenej medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti bude spo čívať v práci 
s priemyselnými partnermi EÚ, najmä s krajinami OECD v rámci Medzinárodnej agentúry pre energetiku (IEA), na vytvor enie plánov energetickej ú činnosti. Ke ďže rozvojové krajiny 
sú teraz schopné pripoji ť sa k vykonávacej dohode IEA, mohla by sa podpori ť ich účasť na 
týchto fórach. 
Toto medzinárodné fórum by mohlo napríklad by ť štartovacím bodom pre zavedenie 
myšlienky o lepšom zoh ľadňovaní vonkajších ú činkov leteckého odvetvia na životné 
prostredie.  
Európska obchodná politika môže pomôc ť vo veci energetickej ú činnosti, napríklad 
dohodnutím colných výhod pre tovar na  základe jeho energetickej ú činnosti. Európska 
komisia to navrhla v rá mci WTO vo februári 2005
27. Táto politika podporuje rozvojový 
program z Doha. V Doha sa ministri dohodli na  rokovaniach o znížení, alebo dokonca zrušení 
colných a necolných prekážok pre ekologický tovar a služby v záujme ďalšieho trvalo 
udržateľného rozvoja. 
                                                 
27 Podanie WTO TN/TE/W/47 zo 17. februára 2005. 
 
SK 36   SK Napokon by mala EÚ obnovi ť svoje úsilie dospie ť k spolo čnému porozumeniu 
s priemyselnými tretími krajinami, najmä s USA, pod ľa ktorého je vážne úsilie o zlepšenie 
globálnej energetickej ú činnosti nevyhnutné. Odporú čania obsiahnuté v poslednej správe 
o zhode, ktorú vydala Americká nár odná komisia pre en ergetickú politiku28 a ktorá sa rázne 
zaoberá politikami na strane dopytu, môžu by ť pozitívnym štartovacím bodom pre takýto 
obnovený dialóg medzi EÚ a USA o energetickej ú činnosti.  
6.2. Za členenie energetickej ú činnosti do susedskej politi ky a do spolupráce EÚ - Rusko 
Energetická ú činnosť je tiež sú časťou susedskej politiky EÚ a to je jej druhým rysom. 
Komisia zabezpe čí, aby energetická ú činnosť naďalej figurovala v ak čných plánoch 
tejto politiky.  
Okrem toho Komisia v sú časnosti rokuje s krajinami juhovýchodnej Európy o zmluve 
o založení spolo čenstva pre energetiku. Komisia taktiež za čala spoluprácu v regióne 
Kaspického a Stredozemného mora. Potenciá l v týchto krajinách je významný, dosia ľ však 
značne nevyužitý. Tieto kraj iny si uvedomujú skuto čnosť, že ich prudký nárast energetickej 
spotreby spôsobuje nielen problémy v oblasti životného prostredia a ľudského zdravia, ale 
skôr či neskôr bude pôsobi ť aj ako brzda hospodárskeho rozvoja. 
V tretej časti sa musí presadzova ť energetická ú činnosť v procese energetickej 
spolupráce s Ruskom, ktorá sa za čala v roku 2000.  Rusko si čoraz viac uvedomuje potrebu 
zlepšiť energetickú ú činnosť. 
6.3. Za členenie energetickej ú činnosti do politiky rozvoja 
Európska politika rozvoja je štvrtou časťou zvýšenej medzinárodnej spolupráce. Energetická 
iniciatíva EÚ, otvorená na svet ovom summite o trvalo udržate ľnom rozvoji (WSSD) v 
Johannesburgu v roku 2002, stanovuje politic ký rámec spolupráce EÚ s rozvojovými 
krajinami v otázkach energetiky, kde je energetická ú činnosť, prirodzene, významným 
prvkom. Potreba zabezpe čiť súdržnos ť politík EÚ s cie ľmi rozvoja sa zdôraznila v nedávnom 
oznámení o súdržnosti politi ky pre rozvoj, v ktorom bola energetika jednou z jedenástich 
osobitne vyzdvihnutých politík. Rozvojové kr ajiny sú so svojim pomerne slabým 
hospodárstvom mimoriadne citlivé na zvyšovani e cien energie. V krajinách subsaharskej 
Afriky majú zvýšené ceny ropy ove ľa silnejší negatívny vplyv ako v krajinách OECD. 
Rozvojové krajiny zárove ň často čelia vysokým stratám pri vý robe, prenose a distribúcii 
elektrickej energie, ako aj pri doprave a rôzn ych druhoch koncového užívania energie. Okrem 
toho až 95 % obyvate ľstva závisí od využívania tradi čnej biomasy na varenie a kúrenie, ktorá 
sa používa s nízkou energetickou ú činnosťou a spôsobuje zdravotné problémy. V ostrovných 
štátoch Tichomoria a Karibiku vysokú cenu dovážanej ropy ešte vyostrujú malé trhy a dlhé dopravné vzdialenosti. Potenciál na zvýšenie energetickej ú činnosti pre hospodársky 
a sociálny rozvoj v roz vojových krajinách je zna čný a mala by sa mu venova ť väčšia 
pozornosť v spolupráci s týmito krajinami.  
Európska politika rozvoja  môže a musí pomôc ť v tom, aby sa tieto otázky brali do úvahy. 
Rôznymi akciami sa môže podporova ť vytvorenie kapacít, zvýšenie povedomia, rozvoj 
politík, ako aj zavedenie ú činných aplikácií a technológ ií koncového využívania.  
                                                
 
28 „Ending the Energy Stalemate: A Bipartisan Strategy to Meet  America’s Energy Challenges“. 
 
SK 37   SK Napokon európska environmentálna  politika by mala pomôc ť v rozvoji kapacity na 
hodnotenie ú činných projektov implementovaných v týchto krajinách prostredníctvom 
mechanizmov klimatických zmien, ako je mechanizmus čistého rozvoja (CDM).  
6.4. Posilnenie úlohy medzinárodných finan čných inštitúcií 
Napokon v rámci piatej časti musí EÚ a členské štáty podnieti ť IFI (medzinárodné 
finančné inštitúcie), aby v rámci svojich budúcich operácií finan čnej a technickej 
pomoci tretím krajinám venovali viac  pozornosti opatreniam zameraným na 
energetickú ú činnosť. Musia sa preskúma ť spôsoby a prostriedky, ako môžu medzinárodné 
finančné inštitúcie za členiť úvahy o energetickej ú činnosti do všetkých hlavných investi čných 
projektov. Nadchádzajúce hodnoten ie energetickej politiky EBOR bude dobrou príležitos ťou 
na riešenie tejto témy. Skuto čnosť, že presadzovanie energetickej ú činnosti sa často 
uskutočňuje prostredníctvom podpory pre mikroprojekty, by nemala by ť pre tieto inštitúcie 
argumentom pre ich úplnú nezainteresovanos ť. Mali by sa rozvinú ť globálne systémy 
pôžičiek. Existuje potreba poskytova ť viac pôži čiek cez sprostredkovate ľov, napríklad cez 
národné agentúry. 
 
SK 38   SK ZÁVER 
Táto zelená kniha má za cie ľ zistiť možnosti a otvori ť širokú diskusiu o tom, ako dosiahnu ť 
nákladovo efektívne úspory a odštartova ť proces smerom k rýchle mu vytvoreniu konkrétneho 
akčného plánu, do ktorého by patrili akcie na úrovni Spolo čenstva, na vnútroštátnej, 
regionálnej, miestnej a medzinárodnej úrovni  a na úrovni priemy slu a individuálnych 
spotrebite ľov, aby sa využili zist ené potenciálne úspory v ďaka energetickej ú činnosti.  
Do implementácie tohto rámca budú patri ť všetci aktéri. Predovšet kým to sú vnútroštátne, 
regionálne a miestne verejné orgány, ktor é sú podporované miestnymi energetickými 
agentúrami a ktoré sa postarajú o šírenie osved čených postupov v spolupráci so širokou 
verejnosťou. Priemysel je ďalším partnerom, s ktorým by sa malo ráta ť v ďalšom rozvoji tejto 
politiky. Energetická ú činnosť taktiež vytvára pr íležitosti pre priemy sel v rozvoji nových 
technológií ur čených na vývoz. Mali by sa za čať diskusie s finan čnými inštitúciami s cie ľom 
zvýšiť ich investície do energetickej ú činnosti v budúcnosti. Bez investícií sa mnohé opatrenia 
neuskutočnia. Musia sa vytvori ť najmä finan čné nástroje, ktoré sú vhodnejšie pre menšie 
projekty.  
Iniciatíva v oblasti energetickej ú činnosti má širšie dôsledky ako samotná energetická 
politika. Tvorí hlavný príspevok k zníženiu našej energetickej z ávislosti od tretích krajín 
v kontexte vysokých a nestálych cien ropy. Táto iniciatíva prispeje aj k dosiahnutiu 
cieľov lisabonskej stratégie, ktorej  zámerom je opätovne naštartova ť európske 
hospodárstvo, a k boju proti klimatickým zmenám.  
Kľúčom k podpore energetickej ú činnosti je poskytnú ť členským štátom, regiónom, ob čanom 
a priemyslu stimuly a nástroje potrebné na uskuto čňovanie potrebnej akcie, ako aj investície 
na dosiahnutie energetických úspor s pozitívnym pomerom ná kladov a ziskov. Dá sa to 
dosiahnuť bez akéhoko ľvek znižovania úrovní komfortu al ebo životnej úrovne. Znamená to 
len zabráni ť plytvaniu energie pomocou jednoduchýc h krokov na zníženie spotreby. Na 
základe štúdií, ktoré uskuto čnila Komisia29, poskytuje nasledujúca tabu ľka všeobecné údaje 
o potenciálnych nákladovo efektívnych úsporách  v rôznych odvetviach. Hoci sú údaje len 
informatívne, poskytujú obraz možností, kt oré sa táto zelená kniha snaží využi ť.  
Potenciálne úspory v Mtoe  2020 
Dôkladná implementácia prijatých 
opatrení  2020+ 
Implementácia dodato čných 
opatrení  
Budovy: kúrenie/chladenie 
Elektrické spotrebi če  41 
15 70 
35 
Priemysel  16 30 
Doprava  45 90 
Kogenerácia  40 60 
Iná premena energie at ď. 33 75  
Celkové energetické úspory  190 360 
                                                 
29 Pozri okrem iného Európska energetika a doprava „Scenario on Key drivers“, štúdie Ecofys at ď. 
 
SK 39   SK Táto zelená kniha je preto výc hodiskovým bodom, v ktorom sa za čne diskusia a podnietia sa 
nové nápady, či už prídu z priemyslu, verejných orgánov, spotrebite ľských skupín alebo od 
samotných spotrebite ľov. Tento konzulta čný proces sa už za čal. Na prípravu tejto zelenej 
knihy sa vytvorila skupina na vysokej úrovni zložená zo zástupcov všetkých členských štátov, 
ktorá sa zišla v apríli 2005. Skupina už potvrdila, že pokrok možno dosiahnu ť, len ak EÚ 
podnikne proaktívny prístup a konkrét ne prijaté ciele. Komisia okrem toho vytvára fórum pre 
trvalo udržate ľnú energiu, kam budú patri ť predstavitelia nielen členských štátov, ale aj 
všetkých tých záujmových skupín, ktoré sa musia považova ť za partnerov, aby sa zabezpe čil 
úspech energetickej ú činnosti.  
Musia sa zverejni ť iniciatívy, ktoré má EÚ spusti ť a musia sa implementova ť na 
vnútroštátnej, regionálnej a miestnej  úrovni. Je zrejmé, že sa budú musie ť mobilizova ť aj 
samotní spotrebitelia, aby si vyt vorili a rozšíril i zvyky, ktorými vä čšmi začlenia energetickú 
účinnosť do každodenného života. 
Samozrejme, požadujú sa nápady na dosiahnu tie celkového potenciálu pre energetické 
úspory, ale aj dobrá metóda na ic h uvedenie do praxe v celej EÚ. Ak sa na základe diskusie 
o zelenej knihe rozhodne o stanovení celkových záväzných cie ľov a zabezpe čení 
minimálneho zosúladenia, musí sa použi ť takzvaná metóda Spolo čenstva. Komisia, vybavená 
svojim právom iniciatívy potvrdeným v Zmlu ve, vytvorí na základe  toho návrhy, ktoré 
prediskutuje a prijme Európsky parlam ent a Rada ministrov. Metóda Spolo čenstva bola 
základom pre úspech EÚ. Energetická ú činnosť je okrem toho za členená do integrovaných 
usmernení v rámci lisabonského procesu. Je preto sú časťou novej štruktúry hospodárskeho 
vládnutia. Tak ako v zelenej knihe z roku 2000 o bezpe čnosti dodávok energie, Komisia aj 
teraz predkladá rad otázok s cie ľom stanovi ť štruktúru verejnej diskusie a zjednoduši ť 
využívanie výsledkov. 
Komisia predloží v decembri 2005 prvú analýzu výsledkov verejnej diskusie, ktorá sa otvorí 
k tejto zelenej knihe o energetickej ú činnosti pre Radou mini strov. Správu doplní ak čný plán, 
ktorý bude obsahova ť praktické akcie navrhované od roku 2006. 
 
SK 40   SK PRÍLOHA 1  
Energetická ú činnosť: potreba akcie 
V 25 členských štátoch EÚ sa v sú časnosti spotrebuje pribli žne 1 725 Mtoe (megaton 
ekvivalentu ropy) energie za rok. Je to vysoká cena: v tomto regióne je to 500 miliárd eur, 
čiže vyše 1 000 eur na osobu ro čne. Z týchto 500 miliárd eur pripadá približne polovica na 
obchodnú bilanciu EÚ (asi 240 miliárd eur). Energia je drahá. Za čína byť aj nedostatková. 
Podľa mnohých odborníkov posta čujú známe zásoby ropy na pokrytie sú časných potrieb len 
asi na 40 rokov. 
V Európe sa však ve ľkým podielom tejto energie na ďalej plytvá, či už neú činnými 
zariadeniami alebo pre nedostato čné povedomie užívate ľov energie. Predstavuje to náklady 
bez zisku, či už k plytvaniu dochádza pri výrobe aleb o pri spotrebe. Táto nesmierna strata 
kapitálu by sa mohla využi ť inak vrátane rozvoja nových energeticky ú činných postupov, 
technológií a investícií. 
Energetická spotreba je aj hlavným prispievate ľom ku klimatickým zmenám, ktoré sú 
príčinou rastúcich obáv za posledné roky. Energia je zdrojom 4/5 (78 %) celkových emisií 
skleníkových plynov v EÚ. Odvetvie dopravy sa na nich podie ľa asi jednou tretinou. 
Nákladovo efektívna úspora energie znamená pre EÚ menšiu závislos ť od dovozu z tretích 
krajín, vä čší ohľad na životné prostredie a zn ížené výdavky pre hospodárstvo EÚ v čase 
zaostávajúcej konkurencieschopnosti. Zníženie energetických potrieb je preto politickým 
cieľom, ktorý prispeje k cie ľom lisabonskej agendy posilnením európskeho hospodárstva 
a vytvorením nových pracovných miest. Politika energetickej ú činnosti prináša aj zna čné 
úspory v ú čtoch domácností za energiu a má teda  priamy vplyv na každodenný život 
všetkých európskych ob čanov.   
Úlohou verejných orgánov, najmä v EÚ, je informova ť jednotlivcov a ich politických 
predstavite ľov na naliehavos ť zlepšovania energetickej ú činnosti. Je to nevyhnutné pre 
životné prostredie, hospodá rstvo a naše zdravie. 
Zlepšovanie energetickej ú činnosti je široký pojem. V tejto zelenej knihe sa vz ťahuje v prvom 
rade na lepšie využívanie energie pros tredníctvom zlepšení v energetickej ú činnosti 
a v druhom rade na energetickú úsporu  prostredníctvom zmien v správaní. 
• Energetická ú činnosť v podstate závisí od použitých te chnológií. Zlepšenie energetickej 
účinnosti preto znamená využívanie najl epších technológií s menšou spotrebou, či už ide 
o konečnú spotrebu alebo o spotrebu vo fáze výroby energie. Znamená to napríklad 
výmenu starého domáceho kotla za  nový, ktorý spotrebuje o tre tinu menej energie, alebo 
zavedenie systémov, ktoré zabránia spotre be energie v pohotovostnom prevádzkovom 
režime (standby) v mnohých domácich spotrebi čoch (TV, elektrická rúra at ď.), alebo 
používanie žiaroviek, ktoré na rovnaký jas spotrebujú menej energie v ďaka novým 
technológiám. 
• Úspora energie v celkovom zmysle tiež závisí od zmien v správaní spotrebite ľa. Znamená 
to napríklad politiku, pomocou kt orej sa verejná doprava stane prí ťažlivejšou 
a používatelia áut budú potom radšej chodi ť autobusom alebo vlakom, alebo vzdelávanie 
ľudí o tom, ako znižova ť tepelné straty v domoch, najmä správnym používaním 
termostatov. 
 
SK 41   SK Zámerom tejto zelenej knihy je otvori ť diskusiu o tom, ako EÚ podporuje celkovú politiku 
s cieľom podpori ť oveľa širšie využívanie novej technológie na zlepšenie energetickej 
účinnosti a podnietenie zmeny v správaní európskeho spotrebite ľa.  
Výskum je životne dôležitý v ďalšom zvyšovaní potenciálu energetickej ú činnosti, ktorý bude 
naďalej rásť spoločne s rozvojom hospodárstva. Výskum  a vývoj v oblasti energetickej 
účinnosti, tak ako sa vykonáva pod ľa rámcových programov a v rámci programu Inteligentná 
energia pre Európu, tak dop ĺňa politiku v tejto oblasti a zameriava sa na rovnaké ciele: 
využívanie menšieho množstva fosílnych palív, le pšie pracovné miesta vytvorené v Európskej 
únii a vyššia pridaná hodnota pre európske hospodárstvo. 
1. V európskej energetickej spot rebe prevládajú fosílne palivá 
Od začiatku sedemdesiatych rokov do roku 2002 vz rástla energetická spotreba v EÚ-25 
takmer o 40 % – alebo o 1 % ro čne – kým HDP sa zdvojnásobil, pri čom miera rastu 
predstavovala v priemere 2,4 % ro čne. Energetická náro čnosť, pomer HDP a energetickej 
spotreby, sa preto znížila o tretinu. Avšak od roku 2000 je zlepšenie energetickej náro čnosti 
menej významné, dosiahlo len 1 % za dva roky (pozri prílohu 3).  
Celková spotreba energie pod ľa paliva a energetickej náro čnosti 
 mt Energetická náro čnosť 
1990 = 100  
Tento priemer Spolo čenstva neodráža výrazné rozdiely medzi členskými štátmi spôsbené 
rozdielnymi hospodárskymi štruktúrami (nap ríklad viac alebo me nej energeticky náro čný 
priemysel), výmenným kurzom národnýc h mien v porovnaní s eurom a úrov ňou energetickej 
účinnosti, ktorá je vo všeobecnosti ove ľa lepšia v krajinách EÚ-15. 025050075010 0 012 5 015 0 017 5 02000
1 990 2000 201 0 2020025507510 0 Obnovite ľná 
energia
Jadrová energia
Zemný plyn
Nafta
Tuhé palivo
Energetická
 náročnosť
 
SK 42   SK Tento graf znázor ňuje veľký potenciál na zlepšenie vo vä čšine nových členských štátov. 
V nasledujúcom grafe je toto porovnanie opravené vzh ľadom na rozdiely v kúpnej sile pod ľa 
príjmov v členských štátoch. 
Primárna energetická náro čnosť upravená na sú časné nákupné parity en ergie (2002) : EÚ-25=100
050100150200250
Malta
TalianskoÍrsko
DánskoRakúsko
Portugalsko Grécko
Španielsko
Nemecko
Holandsko
Cyprus
Francúzsko
Luxembursko
Slovinsko
Švédsko Lotyšsko
FínskoLitva
Belgicko
Slovenská republika
EstónskoEÚ-25=100
Zdroj : Enerdata 
Ak bude sú časný trend pokra čovať, mohol by sa hrubý energetic ký dopyt do roku 2020 zvýši ť 
o 10 %. Rast dopytu po elektrickej energii by taktiež mohol dosiahnu ť 1,5 % ro čne. Dnešná 
spotreba v EÚ by mohla dosiahnu ť 1 900 Mtoe v priebehu 15 rokov (2020), v porovnaní 
s 1 725 Mtoe v roku 200530. 
                                                 
30 Tieto predpovede vychádzajú z predpokladu, že priemerný rast HDP bude 2,4 % ro čne. Energetická náro čnosť (toe/M€95)-2003
02004006008001000120014001600
DK IE AT IT DE FR SE NL LU UK EU ES BE PT EL CY MT FI SI HU PL LV SK CZ LT EE
 
SK 43   SK Celková spotreba energie EÚ25 (1 725 Mtoe) v 2005 (EU-25) - pozri 
prílohu 1 
 
Zatiaľ čo dopyt po energii v EÚ na ďalej rastie, výroba uh ľovodíkov sa spoma ľuje. Produkcia 
ropy dosiahla maximum v roku 1999 so 170 Mtoe; a do roku 2030 by sa mala zníži ť na 85 
Mtoe31. Príspevok obnovite ľných energií zostáva relatívne nízky – 6 % v roku 2000 a medzi 
8 % a 10 % celkovej spotreby v roku 2010 a o čakávaný pokles výroby jadrovej elektrickej 
energie predpokladá pád o približne 240 Mtoe . Znamená to, že domáca primárna výroba by 
mohla v roku 2030 padnú ť na 660 Mtoe, kým v roku 2005 ešte predstavuje 900 Mtoe. 
2. Prínos zvýšenej energetickej ú činnosti pre európske hospodárstvo 
Chýbajúca presved čivá akcia na zmarenie trendov zvyšujú cej sa energetickej spotreby má tiež 
negatívny vplyv na úsilie EÚ v kontexte lisabonskej stratégie, ktorej cie ľom je vytvori ť 
z hospodárstva Únie najkonkurencieschopne jšie hospodárstvo na svete.  
Vyššie ceny ropy negatívne vplývajú na rast HDP. Menšia závislos ť od ropy by sa preto v 
hospodárstve okamžite priaznivo prejavila. No aj bez vysokých cien ropy existujú riadne 
ekonomické dôvody na vytvorenie silného tlaku smerom k ú činnejšiemu využívaniu energie v 
Európe. V tomto kontexte  by sa mala otvori ť diskusia o tom, ako by mohli obchodníci 
a občania EÚ dosiahnu ť finančný zisk v krátkodobom, stre dnodobom a dlhodobom horizonte, 
napríklad inštalovaním  nového energeticky ú činného zariadenia al ebo renováciou budov. 
Navyše si energetická ú činnosť vyžaduje služby a technológie v oblasti, v ktorej má Európa 
svetové prvenstvo, a preto ú činná energetická politika znamená, že namiesto platenia za 
dovoz uhľovodíkov sa vytvoria nové, kvalitné pracovné miesta v EÚ. 
                                                 
31 Základný scenár pre EÚ-25. European Energy and Transport scenario on key drivers. podľa sektora
Domácnosti
17%
Terciálna
sféra10%
Doprava
20%Priemysel
18%Neenerg.
využitie
6%Transforma čné
 straty, at ď.
  29%
 
SK 44   SK Podľa odhadov, ktoré vypracovala nemecká rada pre trvalo udržate ľný rozvoj32, by sa mohlo 
vytvoriť vyše 2 000 pracovných miest na plný úv äzok na každý milión ton ekvivalentu 
ropy, ktorý sa ušetrí v ďaka opatreniam a (alebo) invest íciám, ktoré sa osobitne 
uskutočnili s cieľom zlepši ť energetickú ú činnosť v porovnaní s investovaním do výroby 
energie . Potvrdzujú to aj výpo čty v mnohých ďalších štúdiách na túto tému. Na tomto mieste 
je potrebné poznamena ť, že tento údaj neobsahuje pracovné miesta vytvorené v dôsledku 
zvýšeného vývozu európskych technológií, no sú do ň započítané straty pracovných miest 
v dôsledku nižšieho energetické ho dopytu (pozri prílohu 5). 
Hospodársky potenciál energetickej ú činnosti závisí od technologi ckého rozvoja, ako aj od 
súčasných a predpokladaných cien energie. Spotrebitelia budú ma ť prospech z opatrení 
energetickej ú činnosti, ke ď je pomer nákladov a ziskov pozitívny. Všeobecné hospodárstvo 
by taktiež mohlo ma ť prospech z presunu ušetrených zdrojov do iných hospodárskych 
činností. Výskum je taktiež v cen tre pokroku v oblasti energetickej ú činnosti a je jedným 
z dvoch hlavných cie ľov lisabonskej straté gie revitalizova ť európsku ekonomiku spolu 
s vytváraním pracovných miest, čo je s tým priamo spojené. 
Európska únia je okrem toho jednou z najl epšie umiestnených svetových hospodárskych zón 
vďaka vývozu špi čkovej technológie, aby pomohla rozvojovým ekonomikám znižova ť ich 
vlastnú energetickú náro čnosť a dosiahnu ť, aby ich hospodársky rast bol trvalo 
udržateľnejší33.  
3. Využívanie energie – prí čina poškodzovania životného prostredia 
Rast spotreby má priamy vplyv na zhoršovani e životného prostredia a na klimatické zmeny. 
Kvalita ovzdušia je pre EÚ hlavnou otázkou  v oblasti životného prostredia. Komisia 
v súčasnosti vypracúva program EÚ pre čisté ovzdušie (CAFE), v kt orom sa ukazujú škodlivé 
účinky ozónu a najmä častíc na ľudské zdravie, ekosystémy a po ľnohospodárske plodiny34. 
Táto situácia sa zlepší do roku 2020 v prvom rade implementovaním sú časných emisných 
noriem, no zvýšená energetická ú činnosť by takisto mohla rázne zlepši ť kvalitu ovzdušia tým, 
že sa zabráni spa ľovaniu fosílnych palív. Ú činky zníženej energetic kej spotreby sa odhadli 
v environmentálnych modeloch35 rádovo na tisícky pred časných úmrtí, ktorým sa zabráni, 
a na miliardy eur.  
Spaľovanie fosílnych palív spôsobuje emis ie skleníkových plynov. Ak budú pretrváva ť 
prevládajúce trendy, mohli by emisie CO 2 do roku 2030 skuto čne prekro čiť úroveň z roku 
1990 o 14 % pod ľa scenára „všetko po starom“. Pri sú časnej miere zvyšovania energetickej 
spotreby by sa napätie medzi naším modelom energetického dopytu – 80 % spo číva na 
fosílnych palivách – a úsilím o pokrok v oblasti trvalo udržate ľného životného prostredia 
mohlo vníma ť po roku 2012 ove ľa silnejšie. 
                                                 
32 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003, h ttp://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ 
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf 
33 UNDP, World En ergy Assessment 2000 a aktualizácia z roku 2004, h ttp://www.undp.org/energy 
34 Napríklad v roku 2000 došlo v EÚ k strate 3 miliónov rokov života v dôsledku koncentrácie častíc vo 
vzduchu, ktorý dýchame. Tomu sa rovná približne 288 000 pred časných úmrtí. 
35 Štúdia vypracovaná pre CAFE. 
 
SK 45   SK Komisia v najnovšom oznámení o klimatických zmenách36 dospela k záveru, že 50 % 
budúceho zníženia emisií skleníkových pl ynov sa dosiahne zlepšením energetickej ú činnosti.  
Všetky členské štáty sa zaviazali rozvíja ť formy energie, pri ktorých sa nevypúš ťajú 
skleníkové plyny: „zelenú“ el ektrickú energiu, biopalivá at ď. Už vypracovali plány 
energetických úspor v ur čitých odvetviach. Európa však stále nepreukázala svoju schopnos ť 
zredukova ť súčasné trendy ani svoju kapacitu na zvrá tenie špirálovitého rastu energetickej 
spotreby  
4. Medzinárodná odozva 
Energetické starosti sa dlhý čas redukovali len na uspokojenie dopytu politikami zo strany 
dodávky. Európska komisia predložila le n v roku 2000 v zelenej knihe o bezpe čnosti dodávok 
energie jasnú stratégiu založenú na ri adení dopytu. V zelenej knihe o bezpe čnosti dodávok sa 
navrhla jasná stratégia zakotvená  v dopyte. Zelená kniha dospela  k záveru, že EÚ má len málo 
manévrovacieho priestoru v energetických dodávkach a že by mohla kona ť v oblasti 
energetického dopytu. Komisia preto za čala prvú sériu podzákonných právnych aktov 
v oblasti energetickej ú činnosti, najmä smernicu o en ergetickej hospodárnosti budov a 
smernicu o kogenerácii. 
To isté možno poveda ť o medzinárodných medzivládnych or ganizáciách ako Medzinárodná 
agentúra pre energetiku (International Ener gy Agency – IEA), ktorá len nedávno za čala 
považova ť energetickú ú činnosť za prioritu, k čomu ju donútili rekor dné ceny ropy. Nekonal 
sa ani skuto čný dialóg o energetike na bilaterá lnej úrovni medzi vyrábajúcimi 
a spotrebite ľskými krajinami. Takýto štruktúrovaný a trvalý dialóg by bol umožnil zavedenie 
minimálnej transparentnosti na trhu a bo l by prispel k stabilným cenám. Partnerstvo 
s Ruskom, ktoré sa za čalo v roku 2000, ako aj nadchád zajúce obnovenie dialógu s OPEC 
umožnia postupne prekona ť túto medzeru v energetickej politike Únie. 
Toto nové povedomie sa posil ňuje aj vďaka silnému medzinárodnému hospodárskemu rastu 
v niektorých krajinách – Číne, Brazílii a Indii – kt orý vedie k zvyšujúcej sa spotrebe energie. 
Je však potrebné uvies ť, že tieto krajiny si uvedomujú nutnos ť znížiť svoju energetickú 
náročnosť, už len z toho dôvodu, že táto miera rast u energetickej spotreby môže pre ich 
hospodárstva znamena ť riziko. 
Okrem toho chýba aj štruktúr ovaný dialóg medzi spotrebite ľskými krajinami, hoci by to 
mohlo vies ť k stratégii založenej na dopyte na sv etovej úrovni, a pomohlo by im to sta ť sa 
menej závislými na fosílnych palivách a zníži ť tak negatívny vplyv ich spotreby na životné 
prostredie. 
                                                 
36 KOM(2005) 35. V oznámení sa zdôraz ňuje dôležitos ť energetickej ú činnosti pre dosiahnutie úrovní 
emisií skleníkových plynov, ktoré sú zlu čiteľné so zachovaním klímy. Odhaduje sa, že 50 % potrebného 
zníženia – t. j. dosiahnu ť úroveň týchto plynov v ovzduší v množstve 550 ppm – by mohlo by ť 
výsledkom vyššej energetickej ú činnosti. 
 
SK 46   SK Nasledujúci graf znázor ňuje veľké rozdiely v energetickej náro čnosti medzi ve ľkými 
spotrebite ľskými zónami v roku 200337. 
V nasledujúcom grafe je toto porovnanie opravené vzh ľadom na rozdiely v kúpnej sile pod ľa 
príjmov v týchto hospodárskych oblastiach. 
                                                 
37 Hoci iné regióny s menšou energetickou ú činnosťou sú v sú časnosti viac konkurencieschopné ako EÚ, 
niet dôvodu, pre čo by EÚ nemala zvýši ť svoju energetickú ú činnosť a tým aj svoju vlastnú 
konkurencieschopnos ť.  
Energetická náro čnosť v 2003 (toe/M€1995)
0200400600800100012001400160018002000
Japonsko EU-25 USA Čína Rusko
 
SK 47   SK Energetická náro čnosť v 2003 (toe/M€1995 HDP)
(HDP upravený na paritu nákupnej sily)
050100150200250300350
Japonsko EU-25 USA Čína Zdroj: Enerdata  
5. Otvorenie diskusie o náro čných cieľoch EÚ 
Bez proaktívnych opatrení na zabránenie ďalšiemu posunu v energeticke j spotrebe sa všetky 
tieto starosti spojené s bezpe čnosťou dodávok, európskou konkurencieschopnos ťou 
klimatickými zmenami a zne čistením atmosféry budú len zhoršova ť. EÚ nemôže dovoli ť, aby 
sa takéto negatívne predpovede stali skuto čnosťou.  
Táto zelená kniha o energetickej ú činnosti predpokladá otvorenie diskusie o tom, ako by 
mohla EÚ dosiahnu ť zníženie svojej energetickej spotreby o 20 % v porovnaní 
s predpokladmi na rok 2020 na nákladovo efektívnom základe . 
S dnešnou najpokrokovejšou technológiou je ur čite možné ušetri ť okolo 20 % energetickej 
spotreby členských štátov EÚ. Celková spotreba sa v sú časnosti pohybuje okolo 1 725 Mtoe. 
V odhadoch sa uvádza, že ak budú sú časné trendy pokra čovať, spotreba v roku 2020 dosiahne 
1 900 Mtoe. Zámerom je preto dospie ť vďaka energetickým úsporám vo výške 20 % k úrovni 
spotreby z roku 1990, t. j. 1 520 Mtoe.  
Znamenalo by to, že dôkladná implementáci a všetkých opatrení pr ijatých po roku 2001, 
napríklad smerníc o energetickej hospodá rnosti budov a o kombinovanej výrobe tepla 
a elektrickej energie, by spol u s novými opatreniami mohla vies ť k priemerným ro čným 
úsporám 1,5 %, čo by zasa v krajinách EÚ-25 umožnilo vráti ť sa k výške spotreby z roku 
199038.  
                                                 
38 Vypo čítané na základe sú časných predpokladov EÚ o vývoji HDP, s uvedeným ro čným rastom 2,4 %, 
pozri „Európska energetika a doprava, scenár k ľúčových hnacích prvkov“, Komisia, 2004. 
 
SK 48   SK PRÍLOHA 2  
Úspory v spotrebe elektrickej energie a trendy v obytnej oblasti EÚ-15 (zdroje: Wai 
2004, Kem 2004)39 
 Úspory elektrickej 
energie 
dosiahnuté 
v období 1992 - 
2003 
 
[TWh/rok]  Spotreba v roku 
2003 
 
 
[TWh/rok]  Spotreba v roku 
2010 
(so súčasnými 
politikami)  
 
[TWh/rok]  Spotreba v roku 
2010 
Dostupný 
potenciál do roku 
2010 (s 
dodatočnými 
politikami) 
[TWh/rok]  
Práčky 10-11 26 23 14 
Chladničky a 
mrazničky 12-13 103 96 80 
Elektrické rúry  - 17 17 15,5 
Pohotovostný 
režim  1-2 44 66 46 
Osvetlenie  1-5 85 94 79 
Sušičky - 13,8 15 12 
Domáce ohrieva če 
vody40 
 - 67 66 64 
Klimatizácia   5,8 8,4 6,9 
Umývačky riadu  0,5 16,2 16,5 15,7 
Celkom  24,5-31,5 377,8 401,9 333,1 
 
                                                 
39 Správa o stave z roku 2004, Stredisko spolo čného výskumu IES. 
40 Domáce elektrické zásobníky na ohrev vody (Dom estic Electric Storage Water Heaters - DESWH), 
uvedený potenciál úspory sa vz ťahuje len na zníženie tepelných strát v pohotovostnom režime v ďaka 
hrubšej izolácii. Ďalšie úspory sa dosiahnu v ďaka ovládaniu (termostat a časovač). Väčšia úspora 
energie sa dosiahne zavedením slne čných teplotných panelov. 
 
SK 49   SK PRÍLOHA 3  
Priemerné zníženie energetickej náro čnosti je 1,6 % ro čne. EU-25: dlhodobý vývoj HDP, spotreby energie a 
energetickej náro čnosti (základná úrove ň) : 2000 = 100
5075100125150175200
19 711 975 1 980 1 985 1 990 1 995 2000 2005 201 0 201 5 2020 2025 2030HDP
Spotreba
energi e
Energeti cká
náročnosť
 
SK 50   SK PRÍLOHA 4  
Konečný energetický dopyt 
2002 Budovy (obytné 
a terciárne)  Priemysel  Doprava  Všetky odvetvia 
konečného dopytu  
 Mtoe  % 
konečnéh
o dopytu  Mtoe % 
konečnéh
o dopytuMtoe % 
konečnéh
o dopytuMtoe % 
konečnéh
o dopytu  
Pevné palivá  12,2 1,1 38,7 3,6 0,0 0,0 50,9 4,7 
Ropa 96,8 8,9 46,9 4,3 331,5 30,6 475,2 43,9 
Zemný plyn  155,6 14,4 105,4 9,7 0,4 0,0 261,5 24,2 
Elektrina (vrátane 14 % z obnovite ľný
ch zdrojov)
 121,3 11,2 91,2 8,4 6,0 0,6 218,5 20,2 
Druhotné teplo  22,8 2,1 7,5 0,7 0,0 0,0 30,3 2,8 
Obnoviteľné 
zdroje  29,0 2,7 16,2 1,5 1,0 0,1 46,2 4,3 
Celkom  437,8 40,4 306,0 28,3 338,9 31,3 1 082,6  100,0 
 
SK 51   SK PRÍLOHA 5  
Vplyv zlepšenia energetickej ú činnosti na zamestnanos ť 
Investície do nákladovo efektí vneho zlepšenia energetickej ú činnosti budú ma ť takmer vždy 
pozitívny vplyv na zamestnanos ť41. Vo všetkých prípadoch je po čet vytvorených pracovných 
miest vyšší ako po čet pracovných miest vytvorených z porovnate ľných alternatívnych 
investícií, vrátane investícií do ťažby, transformácie a distribúcie energie42. 
Silný dosah na zamestnanos ť vyplývajúci z inves tícií do energetickej ú činnosti spôsobuje vo 
výsledku kombinácia dvoch samostatných ú činkov. Jedným ú činkom je takzvaný „ú činok 
presunutia“ investícií ener getických úspor. Tento ú činok spôsobujú nepriame vplyvy 
opätovného investovania finan čných úspor vytvorených v ďaka opatreniam energetickej 
účinnosti. Na celkovom dosahu na zamestnanos ť sa podieľa dvomi tretinami43. Druhý ú činok 
je priamy vplyv týchto investícií a pochádza z práce, ktorá sa vyžaduje na implementáciu pôvodnej investície do energetickej ú činnosti. Dobrým príkladom sú napríklad investície do 
modernizácie existujúcich budov. M nohé takéto investície majú ďalšiu výhodu v tom, že sú 
pracovne náro čné a majú dosahy, ktoré sa poci ťujú na miestnej a regionálnej úrovni 
a potrebujú len relatívne nízky dovoz. Do tejto pož iadavky na pracovnú silu často patria aj 
príležitosti pre nekvalifi kovanú prácu, ako aj pre čiastočne kvalifikovaných 
a vysokokvalifikovaných remeselníkov, čím sa vytvára všestranný nástroj na dosiahnutie 
cieľov regionálnej politiky. 
Mnohé ďalšie priame investíc ie do energetickej ú činnosti, ako naprík lad energeticky ú činné 
postupy v priemysle, inštalácia energeticky ú činných kotlov či zlepšené služby v údržbe 
budov vytvoria rovnaký alebo vyšší po čet pracovných miest na jedno  investované euro ako 
iné porovnate ľné alternatívy, napríklad investície do infraštruktúr y ciest, mostov a prenosu 
energie. 
Na porovnanie relatívny ch vplyvov investícií  do energetickej ú činnosti na tvorbu pracovných 
miest s inými alternatívnymi investíciami sa vykonalo ve ľa štúdií. V jednej takejto štúdii sa 
identifikovalo 12 – 16 prac ovných rokov priamej zamestnanos ti vytvorených na každý 1 
milión dolárov investovaných do energetickej ú činnosti, v porovnaní s len 4,1 pracovného 
roku v prípade investície do tepelnej elektr árne, alebo len 4,5 prac ovného roku v prípade 
jadrovej elektrárne. Znamená to, že investície do energetickej ú činnosti v štádiu koncového 
užívateľa vytvárajú tri až štyrikrát vi ac pracovných miest ako porovnate ľné investície do 
dodávky energie
44. 
Všeobecne tiež prevládal názor, že výstavba elektrární má ve ľmi široký dosah na miestne 
hospodárstvo. Tento dojem vzniká z poh ľadu na dosah na miestnu oblas ť, v ktorej sa vysoko 
koncentrujú stavebné výdavky a zamestnanos ť. Pre región ako celok však nie je celkový 
dosah taký ve ľký ako v prípade porovnate ľného programu na zlepšenie energetickej ú činnosti. 
Okrem toho sú z dôvodu ve ľkého podielu kapitálových invest ícií, ktoré sú potrebné pre 
                                                 
41 „National and Local Employment Impacts of Energy Efficiency Investment Programmes,“ 2000. SAVE 
Study, ACE, UK.  
42 Employment Effects of Electric Energy Conservation, 2002. Charles River Associates. 
43 Tamtiež. 
44 Tamtiež. 
 
SK 52   SK zariadenia na výrobu energie, ce lkové náklady na výrobu 1 kWh el ektrickej energie približne 
dvojnásobkom nákladov na úsporu 1 kWh. 
V odvetví energetiky sú niektoré pracovné miesta skuto čne stratené v dôsledku zvýšenej 
environmentálnej regulácii a trhovej deregulá cii. Otvorenie trhu s elektrickou energiou 
a plynom napríklad viedlo v krátkom čase k strate pracovných miest, najmä kvôli zvýšenej 
hospodárskej sú ťaži, ktorá si vynútila racionalizáciu zaria dení na výrobu, pre nos a distribúciu 
energie. Tieto čisté straty pracovných miest nezoh ľadňujú účinky presunutia ni žších cien za 
elektrickú energiu pre ve ľkých priemyselných užívate ľov. Avšak je jasné, že ak sa zvýšené 
investície do energetickej ú činnosti skoordinujú s právnymi  predpismi v oblasti životného 
prostredia a trhovou liberalizác iou, stále je možné dosiahnu ť čisté zvýšenie zamestnanosti45.  
Existujú mnohé odhady o možnom po čte pracovných miest, ktoré sa môžu vytvori ť v EÚ 
prostredníctvom zvýšenia energetickej ú činnosti. Tieto odhady sa ve ľmi líšia v závislosti od 
veľkosti, trvania a typu investícií. Hrubý výpo čet založený na hodnote ušetrenej energie 
vďaka zvýšeniu energetickej ú činnosti o 1 % ro čne v desa ťročnom období ukazuje, že by to 
mohlo vies ť k vyše 2 000 000 človekorokov zamestnanosti, ak sa  tieto investície uskuto čnia, 
napríklad vo vhodných podmienkach v odvetví modernizácie budov46. Tieto odhady 
dosvedčujú aj iné štúdie47. Veľký potenciál úspor a skuto čnosť, že stavebné odvetvie je 
zodpovedné za 40 % kone čnej energetickej spotreby v EÚ  znamená, že investície do 
energetickej ú činnosti v tomto odvetví sú obzvláš ť zaujímavé. Zvýšená možnos ť financova ť 
niektoré z týchto investícií zo štrukturálnych fondov a možnos ť, aby členské štáty uplatnili 
zníženú sadzbu DPH a iných daní a poplatkov, môže tento záujem len posilni ť48.  
V tomto kontexte je potrebné spomenú ť, že sa o čakáva, že nové požiadavky v členských 
štátoch na certifikáciu ener getickej hospodárnosti budov budú ma ť veľmi pozitívny vplyv na 
zamestnanos ť v odvetví stavebníctva. Zárove ň táto požiadavka poskytne informácie a rady 
pre budúce nákladovo efektívne in vestície do energetickej ú činnosti, z ktorých mnohé by sa 
mali podniknú ť. Očakáva sa, že požiadavka na in špekciu vykurovacích a klimatiza čných 
systémov taktiež zvýši zamestnanos ť. Hoci odhady na úrovni EÚ o priamych vplyvoch týchto 
požiadaviek na zamestnanos ť ešte nie sú k dispozícii, existujú náznaky, že členské štáty budú 
spolu potrebova ť približne 30 000 nových odborníkov na  certifikáciu a inšpekciu, ke ď budú 
vnútroštátne právne pr edpisy plne uplatnite ľné. 
. 
                                                 
45 Štúdia Európskeho parlamentu z roku 2004. 
46 Štúdia SAVE. 
47 UNDP, World Energy Asse ssment, s. 185. Rat für Nachhaltige Entwicklung: „Perspectives for coal in a 
sustainable energy industry“, október 2003. 
48 Odhaduje sa, že zníženie dane z príjmov a poplatkov zamestnávate ľov so súčasným zvýšením náhrad za 
energiu by mohlo vytvori ť pol milióna nových pracovných miest v Dánsku.