ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Zmena klímy a výzvy súvisiace so životným prostredím, globalizácia, digitalizácia, umelá inteligencia, práca na diaľku, hospodárstvo založené na platformách a demografické zmeny menia európske hospodárstva a spoločnosti. Hoci práca na diaľku by sa mohla považovať za krok smerom k lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, ktorá by skupinám pracovníkov, ktoré boli predtým vylúčené, umožnila prístup na trhy práce, zároveň však hrozí, že sa rozplynú hranice medzi pracovným a osobným časom, čo by mohlo mať negatívny vplyv na základné práva pracovníkov a ich fyzické a duševné zdravie. Únia a jej členské štáty by mali spolupracovať s cieľom účinne riešiť tieto štrukturálne faktory a podľa potreby prispôsobiť existujúce systémy, pričom by mali uznávať úzku vzájomnú prepojenosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov a súvisiacich politík. To si vyžaduje koordinované, ambiciózne a účinné politické opatrenia so zapojením sociálnych partnerov na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni v súlade so ZFEÚ , s Európskym pilierom sociálnych práv a s právnymi predpismi Únie o správe hospodárskych záležitostí. Takéto politické opatrenia by mali zahŕňať oživenie udržateľných investícií, obnovený záväzok vykonávať v náležitej postupnosti štrukturálne reformy, ktoré posilňujú hospodársky rast, vytváranie kvalitných pracovných miest, produktivitu, dôstojné pracovné podmienky, sociálnu a územnú súdržnosť, vzostupnú konvergenciu, odolnosť a uplatňovanie fiškálnej a sociálnej zodpovednosti. Mali by byť kombináciou opatrení na strane ponuky a dopytu, pričom by sa mal zároveň zohľadňovať ich vplyv na životné prostredie a zamestnanosť a sociálnu oblasť. V nadväznosti na vyhlásenie ministrov financií EÚ k Paktu stability a rastu vzhľadom na krízu vyvolanú ochorením COVID-19 z 23. marca 2020, v ktorom sa oznámila dočasná výnimka z Paktu stability a rastu (všeobecná úniková doložka), a oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, ktoré naznačilo, že všeobecná úniková doložka sa bude naďalej uplatňovať aj v roku 2022, pričom sa očakáva, že sa jej platnosť zruší od roku 2023, by členské štáty mali v plnej miere využiť potenciál všeobecnej únikovej doložky na podporu podnikov, ktoré majú ťažkosti alebo nemajú dostatočnú likviditu, a to najmä mikropodnikov a malých a stredných podnikov, s cieľom chrániť pracovné miesta, mzdy a pracovné podmienky a investovať do ľudí a systémov sociálneho zabezpečenia. Potenciálne riziko pre verejné financie spôsobené predĺžením, ako aj prípadné negatívne sociálne dôsledky zrušenia jej platnosti, ktoré sa očakáva v roku 2023, by sa malo vyhodnotiť ex ante.
(64) Komisia by mala preskúmať a posúdiť, či sú opodstatnené dodatočné behaviorálne alebo prípadne štrukturálne nápravné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že strážca prístupu nemôže mariť ciele tohto nariadenia systematickým nedodržiavaním jednej alebo viacerých povinností stanovených v tomto nariadení , ktoré ešte viac posilnilo jeho postavenie strážcu prístupu. Išlo by o prípad, ak by strážca prístupu na vnútornom trhu ďalej rástol, s ďalším nárastom počtu komerčných a koncových používateľov by sa posilňovala ich hospodárska závislosť od základných platformových služieb daného strážcu prístupu a jeho postavenie by sa ešte viac zakoreňovalo. Komisia by preto mala mať v takýchto prípadoch právomoc nariadiť akékoľvek nápravné opatrenia, či už behaviorálne alebo štrukturálne, s náležitým zohľadnením zásady proporcionality. Štrukturálne opatrenia, ako napríklad právne, funkčné alebo štrukturálne oddelenie vrátane odčlenenia podniku alebo jeho častí, by sa mali ukladať iba vtedy, keď buď neexistuje žiadne rovnako účinné behaviorálne opatrenie alebo keď by akékoľvek rovnako účinné behaviorálne opatrenie mohlo znamenať pre dotknutý podnik väčšie zaťaženie než dané štrukturálne opatrenie. Zmeny štruktúry podniku, ktorá existovala pred zistením systematického nesúladu, by boli primerané len vtedy, ak existuje významné riziko, že tento systematický nesúlad vyplýva zo samotnej štruktúry dotknutého podniku.

(64) Komisia by mala preskúmať a posúdiť, či sú opodstatnené dodatočné behaviorálne alebo prípadne štrukturálne nápravné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že strážca prístupu nemôže mariť ciele tohto nariadenia systematickým nedodržiavaním jednej alebo viacerých povinností stanovených v tomto nariadení. Komisia by preto mala mať v takýchto prípadoch systematického nedodržiavania právomoc nariadiť akékoľvek nápravné opatrenia, či už behaviorálne alebo štrukturálne , ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie účinného súladu s týmto nariadením. Komisia môže strážcom prístupu zakázať, aby sa zapájali do akvizícií (vrátane tzv. vražedných akvizícií) v oblastiach relevantných pre toto nariadenie, ako sú digitálne odvetvia alebo oblasti súvisiace s údajmi, ako sú hazardné hry, výskumné ústavy, spotrebný tovar, fitnes zariadenia, finančné služby na sledovanie zdravia, a to na obmedzený čas, ak je to potrebné a primerané ujme spôsobenej opakovaným porušovaním alebo aby sa zamedzilo ďalšiemu poškodeniu súťažeschopnosti a spravodlivosti vnútorného trhu. Komisia by pritom mohla zohľadniť rôzne prvky, ako sú pravdepodobné sieťové účinky, konsolidácia údajov a možné dlhodobé účinky, alebo to, či a kedy môže akvizícia cieľov s osobitnými zdrojmi údajov svojimi horizontálnymi, vertikálnymi alebo konglomerátnymi účinkami výrazne ohroziť súťažeschopnosť a konkurencieschopnosť trhov.
(27)

Je nevyhnutné, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali prístup k sortimentu vysokokvalitných výrobkov, ktoré spĺňajú ich požiadavky týkajúce sa obstarávania, a to za konkurencieschopné ceny. Preto by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali mať výnimočne možnosť neuplatniť opatrenia NMO obmedzujúce prístup tovaru a služieb nespadajúcich pod režim medzinárodných záväzkov, ak nie je k dispozícii tovar a služby Únie a/alebo tovar a služby spadajúce pod režim medzinárodných záväzkov, ktoré by vyhovovali požiadavkám verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa , alebo ak sa táto činnosť týka ochrany základných potrieb verejnej politiky , napríklad pokiaľ ide o verejné zdravie alebo ochranu životného prostredia. Uplatňovanie týchto výnimiek by si malo vyžadovať schválenie Komisiou. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali včas a komplexne informovať Komisiu, aby bolo možné primerane monitorovať vykonávanie tohto nariadenia.
(7)

S cieľom zabezpečiť proporcionalitu systému a zároveň zachovať odrádzajúci účinok sa nariadením (EÚ, Euratom) č. 609/2014 obmedzuje zvýšenie úrokov nad základnú sadzbu na 16 percentuálnych bodov. Toto „obmedzenie“ na 16 percentuálnych bodov sa vzťahuje len na všetky prípady, ktoré boli známe až po nadobudnutí účinnosti nariadenia Rady (EÚ, Euratom) 2016/804 (12) . V dôsledku toho sa na prípady známe už pred nadobudnutím účinnosti nariadenia 2016/804, v ktorých ide o obzvlášť vysoké úroky, tento limit nemôže uplatniť bez ohľadu na to, či suma úrokov už bola členským štátom oznámená. V uvedených prípadoch sa od členských štátov stále vyžaduje, aby zaplatili sumy úrokov, ktoré nie sú proporcionálne v porovnaní so sumou splatnej istiny. S cieľom objasniť a zjednodušiť príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ, Euratom) č. 609/2014 by sa obmedzenie zvýšenia na 16 percentuálnych bodov malo uplatňovať na každú sumu úrokov, ktorá nebola členskému štátu oznámená pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia.
PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Európskeho parlamentu o úlohe Európskej rady, pokiaľ ide o legislatívne prvky spoločnej poľnohospodárskej politiky

Európsky parlament vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska rada vo svojich záveroch z 21. júla 2020 prijala rozhodnutia o legislatívnych prvkoch spoločnej poľnohospodárskej politiky, o ktorých sa v súlade so zmluvami malo rozhodnúť v rámci riadneho legislatívneho postupu. Európsky parlament považuje tieto jednostranné preventívne rozhodnutia za neprijateľné a za zasahujúce do práv Európskeho parlamentu ako spoluzákonodarcu konajúceho na rovnakom základe ako Rada.

Európsky parlament vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada preto nebola ochotná začať s ním zmysluplné rokovania o týchto prvkoch z dôvodu, že o nich už rozhodla Európska rada.

Európsky parlament predovšetkým konštatuje, že Rada nezačala zmysluplné rokovania o ustanoveniach o stropoch a degresivite platieb stanovených v článku 17 a o flexibilite medzi pridelenými priamymi platbami a alokáciami EPFRV stanovenými v článku 96, a výsledok rokovaní o týchto článkoch považuje za neuspokojivý.

Európsky parlament vyjadruje hlboké poľutovanie nad prístupom Rady a domnieva sa, že to oslabuje náležité fungovanie riadneho legislatívneho postupu. Európsky parlament preto trvá na tom, že by sa to nemalo opakovať pri žiadnych budúcich rokovaniach v rámci riadneho legislatívneho postupu.

Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady o sociálnom rozmere spoločnej poľnohospodárskej politiky

Európsky parlament a Rada vyzývajú Komisiu, aby prostredníctvom štúdie, ktorá sa má vypracovať dva roky po prvých dvoch rokoch uplatňovania sociálnej podmienenosti všetkými členskými štátmi, monitorovala vplyv mechanizmu na podmienky pracovníkov a fungovanie systému sankcií a v prípade potreby predložila návrhy na posilnenie sociálneho rozmeru SPP.

Komisia do roku 2025 posúdi uskutočniteľnosť zaradenia článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 492/2011 o voľnom pohybe pracovníkov do prílohy XX a v prípade potreby predloží príslušné návrhy.

Vyhlásenie Komisie o možnosti Belgicka predložiť dva strategické plány SPP

Vzhľadom na ustanovenia článku 104 nariadenia o strategických plánoch SPP, na ktorých sa dohodli spoluzákonodarcovia, a s prihliadnutím na osobitný ústavný rámec Belgicka Komisia potvrdzuje, že bude akceptovať, keď Belgicko predloží strategický plán SPP pre každý zo svojich príslušných federálnych samosprávnych celkov. Tým nie sú dotknuté ani zmenené právne povinnosti Belgicka podľa nariadenia o strategických plánoch SPP.
(76) Na výrobcov by sa mala vzťahovať rozšírená zodpovednosť výrobcu za nakladanie s batériami na konci ich životnosti. Mali by teda financovať náklady na zber, spracovanie a recykláciu všetkých zozbieraných batérií , na oznamovanie údajov o batériách a použitých batériách, ako aj náklady súvisiace s informovaním koncových používateľov a prevádzkovateľov v oblasti nakladania s odpadom , ktoré sa týka batérií a náležitého opätovného využitia použitých batérií, ako aj nakladania s nimi . Povinnosti týkajúce sa rozšírenej zodpovednosti výrobcu by sa mali vzťahovať na všetky formy dodávok vrátane predaja na diaľku. Výrobcovia by mali mať možnosť vykonávať tieto povinnosti kolektívne prostredníctvom organizácií zodpovednosti výrobcov, ktoré za nich preberajú zodpovednosť. Výrobcovia alebo organizácie zodpovednosti výrobcov by mali podliehať schváleniu a mali by dokumentačne potvrdiť, že disponujú finančnými prostriedkami na pokrytie nákladov vyplývajúcich z rozšírenej zodpovednosti výrobcu. Komisii by sa mali podľa potreby udeliť vykonávacie právomoci v záujme zabránenia narušeniu vnútorného trhu a zabezpečenia jednotných podmienok na úpravu finančných príspevkov, ktoré výrobcovia hradia organizáciám zodpovednosti výrobcov.

(76) Na výrobcov by sa mala vzťahovať rozšírená zodpovednosť výrobcu za nakladanie s batériami na konci ich životnosti. Mala by pozostávať zo súboru pravidiel vymedzujúcich osobitné prevádzkové a finančné povinnosti výrobcov výrobkov, v rámci ktorých sa zodpovednosť výrobcu rozširuje na štádium životného cyklu výrobku po spotrebiteľovi. Preto by mali financovať aspoň náklady uvedené v článku 8a ods. 4 písm. a ) smernice 2008/98/ES vrátane nákladov na organizovanie triedeného zberu , prípravu na zmenu účelu a repasáciu, spracovanie, prípravu na opätovné použitie a recykláciu použitých batérií, na podávanie správ o batériách a použitých batériách a na informačné kampane s cieľom nabádať koncových používateľov, aby vyraďovali použité batérie vhodným spôsobom . Povinnosti týkajúce sa rozšírenej zodpovednosti výrobcu by sa mali vzťahovať na všetky formy dodávok vrátane predaja na diaľku a online predaja . Výrobcovia by mali mať možnosť vykonávať tieto povinnosti kolektívne prostredníctvom organizácií zodpovednosti výrobcov, ktoré za nich preberajú zodpovednosť. Výrobcovia alebo organizácie zodpovednosti výrobcov by mali podliehať schváleniu a mali by dokumentačne potvrdiť, že disponujú finančnými prostriedkami na pokrytie nákladov vyplývajúcich z rozšírenej zodpovednosti výrobcu. Komisii by sa mali podľa potreby udeliť vykonávacie právomoci v záujme zabránenia narušeniu vnútorného trhu a zabezpečenia jednotných podmienok na úpravu finančných príspevkov, ktoré výrobcovia hradia organizáciám zodpovednosti výrobcov.
(79) Počas výkonu týchto právomocí by príslušné orgány mali dodržiavať uplatniteľné vnútroštátne pravidlá týkajúce sa postupov a záležitostí, ako je potreba predchádzajúceho súdneho povolenia na vstup do určitých priestorov a dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom. Týmito ustanoveniami by sa malo zabezpečiť najmä dodržiavanie základných práv na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces vrátane práva na obhajobu a práva na rešpektovanie súkromného života. V tejto súvislosti by ako vhodná referencia mohli slúžiť záruky poskytnuté v súvislosti s konaním Komisie podľa tohto nariadenia. Pred prijatím akéhokoľvek konečného rozhodnutia by sa malo zaručiť predchádzajúce spravodlivé a nestranné konanie vrátane práva dotknutých osôb na vypočutie a práva na prístup k spisu, pričom sa musí rešpektovať dôvernosť a služobné a obchodné tajomstvo, ako aj povinnosť uviesť zmysluplné odôvodnenie rozhodnutí. To by však v riadne odôvodnených naliehavých prípadoch a za dodržania primeraných podmienok a procedurálnych opatrení nemalo brániť prijímaniu opatrení. Výkon právomocí by okrem iného mal byť primeraný povahe a celkovej skutočnej alebo potenciálnej ujme spôsobenej porušením alebo predpokladaným porušením predpisov. Príslušné orgány by mali v zásade zohľadniť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti prípadu vrátane informácií zhromaždených príslušnými orgánmi v iných členských štátoch.

(79) Počas výkonu týchto právomocí by príslušné orgány mali dodržiavať uplatniteľné vnútroštátne pravidlá týkajúce sa postupov a záležitostí, ako je potreba predchádzajúceho súdneho povolenia na vstup do určitých priestorov a dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom. Týmito ustanoveniami by sa malo zabezpečiť najmä dodržiavanie základných práv na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces vrátane práva na obhajobu a práva na rešpektovanie súkromného života. V tejto súvislosti by ako vhodná referencia mohli slúžiť záruky poskytnuté v súvislosti s konaním Komisie podľa tohto nariadenia. Pred prijatím akéhokoľvek konečného rozhodnutia by sa malo zaručiť predchádzajúce spravodlivé a nestranné konanie vrátane práva dotknutých osôb na vypočutie a práva na prístup k spisu, pričom sa musí rešpektovať dôvernosť a služobné a obchodné tajomstvo, ako aj povinnosť uviesť zmysluplné odôvodnenie rozhodnutí. To by však v riadne odôvodnených naliehavých prípadoch a za dodržania primeraných podmienok a procedurálnych opatrení nemalo brániť prijímaniu opatrení. Výkon právomocí by okrem iného mal byť primeraný povahe a celkovej skutočnej alebo potenciálnej ujme spôsobenej porušením alebo predpokladaným porušením predpisov. Príslušné orgány by mali zohľadniť všetky relevantné skutočnosti a okolnosti prípadu vrátane informácií zhromaždených príslušnými orgánmi v iných členských štátoch.
(22) Navyše ak je pri hodnotení zistený závažný nedostatok, mali by sa uplatňovať osobitné ustanovenia na zabezpečenie okamžitého prijatia nápravných opatrení. Vzhľadom na riziko, ktoré takýto nedostatok predstavuje, by mal hodnotený členský štát hneď, ako je o závažnom nedostatku informovaný, začať s okamžitým vykonávaním opatrení na nápravu uvedeného nedostatku, pričom by mal v prípade potreby mobilizovať všetky dostupné operatívne a finančné prostriedky. Na nápravné opatrenie by sa mali vzťahovať striktnejšie lehoty a dôslednejší politický dohľad a monitorovanie počas celého procesu. V tomto ohľade by mala Komisia v prípade, že bola pri hodnotení zistená existencia závažného nedostatku, okamžite informovať Radu a Európsky parlament a do jedného roka od dátumu hodnotenia zorganizovať opätovnú návštevu zameranú na závažný nedostatok s cieľom overiť, či členský štát uvedený nedostatok napravil. V nadväznosti na opätovnú návštevu by mala Komisia predložiť Rade správu z opätovnej návštevy.

(22) Navyše ak je pri hodnotení zistený závažný nedostatok, mali by sa uplatňovať osobitné ustanovenia na zabezpečenie okamžitého prijatia nápravných opatrení. Vzhľadom na riziko, ktoré takýto nedostatok predstavuje, by mal hodnotený členský štát hneď, ako je o závažnom nedostatku informovaný, začať s okamžitým vykonávaním opatrení na nápravu uvedeného nedostatku, pričom by mal v prípade potreby mobilizovať všetky dostupné operatívne a finančné prostriedky. Na nápravné opatrenie by sa mali vzťahovať striktnejšie lehoty a dôslednejší politický dohľad a monitorovanie počas celého procesu. V tomto ohľade by mala Komisia v prípade, že bola pri hodnotení zistená existencia závažného nedostatku, okamžite informovať Radu a Európsky parlament a podať správu o akýchkoľvek konaniach o nesplnení povinnosti, ktoré prebiehajú alebo sa majú začať proti hodnotenému členskému štátu. Komisia by tiež mala do 180 dní od dátumu hodnotenia zorganizovať opätovnú návštevu zameranú na závažný nedostatok s cieľom overiť, či členský štát uvedený nedostatok napravil. V nadväznosti na opätovnú návštevu by mala Komisia predložiť Rade a Európskemu parlamentu správu z opätovnej návštevy. Vzhľadom na závažný vplyv, ktorý by závažný nedostatok mohol mať na schengenský priestor, by Komisia mala bezodkladne začať konanie o nesplnení povinnosti v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie s cieľom riešiť zistené nedostatky.
(15b)

Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zachovanie súčasných parametrov trhovej stabilizačnej rezervy zavedenej podľa smernice (EÚ) 2018/410 nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(5) S cieľom prispieť k dosahovaniu náročnejších ambícií , a to znížiť čisté emisie skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990 z najmenej 40 % na aspoň 55 % , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva v období 2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2. V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu.

(5) S cieľom zabezpečiť, aby sektor využívania pôdy , zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) udržateľne a predvídateľne dlhodobo prispieval k cieľu klimatickej neutrality Únie najneskôr do roku 2050 a k cieľu dosiahnuť negatívne emisie po tomto roku , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v LULUCF v období aspoň do roku 2050, počnúc obdobím 2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do priebežného cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať najmenej 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2 v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119 . V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora LULUCF z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom obnovy, postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu. Ak by členské štáty chceli dosiahnuť vyššiu úroveň, treba ich v tejto snahe podporiť.
(11) Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov by sa mala použiť rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia. Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005.

(11) Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov sa použije rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia. Členské štáty však nemajú rovnako rozložené ciele, čo by sa malo zvážiť pri hodnotení toho, ako národné ciele prispievajú k cieľu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom. Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005.
(-1c)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. októbra 2021 o Konferencii OSN o zmene klímy 2021 v Glasgowe v Spojenom kráľovstve (COP26) (1c) vyjadril znepokojenie nad malým pokrokom, ktorý sa dosiahol v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO) pri riešení emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, a v tejto súvislosti zopakoval potrebu regulovať toto odvetvie v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý by mohol slúžiť aj ako vzor pre súbežnú prácu a podporiť vyššie globálne ambície na medzinárodnej úrovni, a to aj v rámci ICAO. Navyše Európsky parlament vyzval Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre to, aby posilnili systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) a podporili prijatie dlhodobého cieľa ICAO znížiť emisie v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení legislatívnej autonómie Únie pri vykonávaní smernice o ETS.