[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli KOM(2008) XXX OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci EN OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci OBSAH 1. Úvod 3 2. Politická iniciatíva EÚ na nadviazanie trojstrannej spolupráce 4 2.1. Smerodajné zásady trojstrannej spolupráce 5 2.2. Konkrétne ciele trojstrannej spolupráce 5 2.3. Dialóg o rozvojovej politike a partnerstve pre rozvoj 6 3. Závery 8 ÚVOD Nová geopolitická situácia stavia na počiatku 21. storočia pred všetkých výzvy a ponúka všetkým aj príležitosti. Nikde to neplatí viac ako v Afrike, ktorá vstupuje do novej éry. Afrika je ctižiadostivá, demokratickejšia, dynamickejšia a usiluje sa o lepšie postavenie, aby mohla vo väčšej miere využiť príležitosti, ktoré ponúka globalizácia. Zrod Africkej únie (AÚ), posilnenie postavenia afrických regionálnych hospodárskych spoločenstiev (RECs), africké modely hospodárskeho rozvoja – nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD) a africký mechanizmus partnerského hodnotenia (APRM) spolu so strategickým plánom Africkej únie (2004 – 2007) znamenali zásadný obrat v spôsobe, akým na seba Afrika nazerá, ako aj vo vzťahoch s jej vonkajšími partnermi. Afrika je v súčasnosti rozhodnutá upevniť svoje medzinárodné postavenie a aktívne sa zapája do riešenia hlavných globálnych otázok, ako je potravinová bezpečnosť, energetika, zmena klímy a meniace sa hospodárske podmienky. Afrika vytvorila sieť partnerstiev, ktoré znamenajú väčšiu zodpovednosť za vlastný rozvoj a hľadanie afrických riešení pre africké problémy. Zároveň sa prejavuje opätovný záujem o africký kontinent z dôvodu jeho strategickej hospodárskej, bezpečnostnej a politickej významnosti. Táto skutočnosť predstavuje jedinečnú a vítanú príležitosť pre rozvoj Afriky a jej boj proti chudobe. Európska únia a Čína sú dlhodobými partnermi afrických krajín. EÚ je prvým a Čína tretím najväčším obchodným partnerom a investorom v Afrike. V nedávnych rokoch obe reagovali na transformáciu Afriky podstatnými zmenami v stratégii. Afrika a EÚ uzavreli nové a komplexné partnerstvo dohodnuté na druhom samite Afrika – EÚ v Lisabone v decembri 2007[1]. Spoločná stratégia EÚ a Afriky a prvý akčný plán tejto stratégie, ktoré boli dohodnuté v Lisabone, identifikujú spoločné výzvy, spoločné záujmy a konkrétne sektorové partnerstvá zamerané na odstránenie chudoby, dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia a podporu bezpečnosti, ľudských práv, demokratickej správy vecí verejných, trvalo udržateľného rozvoja, regionálnej integrácie a integrácie do svetového hospodárstva. V súlade s týmito cieľmi EÚ, ktorá je celkovo najväčším poskytovateľom oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), sa dohodla na zvýšení pomoci, najmä pomoci určenej pre Afriku, a na zvýšení jej účinnosti[2], a rozhodla sa zosúladiť svoju politiku voči Afrike s prioritami AÚ („vlastná zodpovednosť“). Hlavnými finančnými nástrojmi sú neviazané granty a mäkké úvery. Čína sa od 90. rokov 20. storočia stáva opätovne globálnou silou a prehĺbila vzťahy s Afrikou. Od roku 2000 sa obchodovanie medzi Čínou a Afrikou podstatne zvýšilo; prudko vzrástli čínske investície v Afrike a Čína ponúka afrických krajinám väčšiu rozvojovú spoluprácu. Táto zahŕňa jej domáce skúsenosti so zmierňovaním chudoby. Nová koncepcia pre Afriku bola predložená v roku 2006, keď Čína predstavila bielu knihu o svojej politike voči Afrike zameranej na podporu mieru a stability, rozvoja a spoločnej prosperity[3]. Čína v rámci svojej oficiálnej rozvojovej politiky uplatňuje spoluprácu založenú na týchto kľúčových zásadách: zvrchovanosť, solidarita, mier a rozvoj, nezasahovanie do vnútorných záležitostí a vzájomný úžitok. Obchodovanie, investície, infraštruktúrne projekty „na kľúč“ a vzdelávanie v Číne (štipendiá) tvoria hlavné nástroje podporované najmä úvermi a nepeňažnými operáciami[4]. Na pekinskom samite v novembri 2006 Čína a Afrika uzavreli nové strategické partnerstvo v rámci fóra čínsko-africkej spolupráce (FOCAC[5]). Mnohí pozorovatelia týchto procesov zaznamenali viacero spoločných cieľov a záujmov, pokiaľ ide o podporu hospodárskeho rastu Afriky a jej integráciu do svetového hospodárstva, plnenie rozvojových cieľov tisícročia, ako aj o úsilie o riešenie konfliktov a udržanie mieru. EÚ aj Čína majú okrem toho silný spoločný záujem podporovať stabilný a trvalo udržateľný rozvoj v Afrike. EÚ a Čína si túto skutočnosť uvedomujú: na desiatom samite Čína – EÚ v Pekingu 28. novembra 2007 vedúci predstavitelia „privítali praktickejšiu spoluprácu oboch strán prostredníctvom ich príslušných existujúcich mechanizmov spolupráce s Afrikou, ktoré majú v Afrike prispieť k mieru, stabilite a trvalo udržateľnému rozvoju na základe rovnosti a vzájomného úžitku. Obidve strany sa dohodli, že budú pokračovať v dialógu o afrických otázkach a aktívne skúmať efektívne spôsoby a cesty spolupráce medzi Čínou, EÚ a Afrikou vo vhodných oblastiach“. Spoločná stratégia Afrika – EÚ jednoznačne víta príspevky ostatných partnerov a je otvorená spolupráci s tretími krajinami v oblasti spoločných cieľov partnerstva. Tieto stanoviská preto poskytujú konkrétnu príležitosť k strategickému spojeniu a vzájomnému posilneniu partnerstva EÚ s Afrikou a Čínou. Vzniká otázka, či je možné urobiť viac medzi EÚ, Afrikou a Čínou na posilnenie ich politického dialógu a spolupráce formou trojstrannej spolupráce[6], ktorá dopĺňa dvojstranné partnerstvá[7]. Toto oznámenie zdôrazňuje, že by sme mali začať na základe konsenzu vypracúvať postupne, ale urýchlene, trojstranný program spolupráce s africkými aj čínskymi partnermi v celom rade oblastí, kde možno maximalizovať synergie a vzájomné prínosy. POLITICKÁ INICIATÍVA EÚ NA NADVIAZANIE TROJSTRANNEJ SPOLUPRÁCE Komisia navrhuje, aby Afrika, Čína a EÚ spolupracovali na pružnej a pragmatickej báze s cieľom zistiť a riešiť určité konkrétne oblasti, ktoré sú vhodné na trojstrannú spoluprácu a aby túto spoluprácu podľa možnosti prepojili s existujúcimi záväzkami v rámci mnohostranných fór, najmä v rámci OSN. Mala by sa použiť metóda postupných krokov. Smerodajné zásady trojstrannej spolupráce - Pragmatická a postupná koncepcia : praktická kooperácia na konkrétnych miestach. Táto spolupráca by sa mohla zamerať na konkrétne projekty a oblasti. Takáto stratégia zameraná na dosahovanie výsledkov pomôže sformulovať spoločné ciele. - Koncepcia spoločného prístupu: praktická spolupráca sa bude uskutočňovať pri plnom zapojení zainteresovaných afrických partnerov (na celoštátnej alebo regionálnej úrovni) a odsúhlasovaní postupov s nimi v každej etape spolupráce. - Účinná pomoc : navrhovaná koncepcia má za cieľ a) zabrániť duplicitnému úsiliu, b) zabezpečiť užšiu koordináciu aktivít EÚ a Číny na úrovni jednotlivých krajín v rámci rozvojových stratégií afrických krajín a uľahčiť výmenu skúseností vrátane vlastných rozvojových skúsenosti Číny a najlepšej praxe, a c) prispieť k väčšej účinnosti pomoci a výmene skúseností vrátane skúseností v oblasti úloh oficiálnej rozvojovej pomoci, zahraničných priamych investícií a iných prostriedkov. Trojstranná spolupráca prispeje k zvýšeniu našej spoločnej zodpovednosti za celkové riadenie a rozvoj. Konkrétne ciele trojstrannej spolupráce Navrhuje sa, aby sa trojstranná spolupráca zameriavala – v začiatočnej fáze - na nasledujúce oblasti, ktoré sú kľúčovými pre stabilitu a rozvoj Afriky a v rámci ktorých sa predpokladá najvyššia pridaná hodnota trojstrannej spolupráce. 1. Mier a bezpečnosť v Afrike sú predpokladmi rozvoja. Preto je v záujme Afriky, EÚ aj Číny spolupracovať v záujme podpory stability a prosperity v afrických krajinách a ekonomikách a spolupracovať s Africkou úniou a v rámci OSN s Čínou s cieľom posilniť rozvoj africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry, ako aj pomáhať pri mierových operáciách, budovaní kapacít a vzdelávaní v rámci AÚ. 2. Podpora africkej infraštruktúry: Infraštruktúra je základom rozvoja, obchodu a investícií: vypracovanie spoločných stratégií a zlepšenie synergií medzi Afrikou, EÚ a Čínou pomôže uspokojiť obrovské infraštruktúrne potreby Afriky a splniť spoločné ciele, podporiť trojstrannú spoluprácu v oblasti budovania cenovo dostupnej a trvalo udržateľnej infraštruktúry v Afrike, rozšíriť prepojenosť a regionálnu integráciu a zlepšiť podmienky trvalo udržateľného rozvoja a hospodárskeho rastu (multimodálne dopravné koridory, telekomunikácie, energetika vrátane obnoviteľných zdrojov energie, sektorové prístupy). Konzorcium pre infraštruktúru v Afrike by malo byť styčným bodom pre koordináciu aktivít a výmenu skúseností medzi Afrikou, EÚ, Čínou a ďalšími krajinami a medzinárodnými organizáciami. V rámci partnerstva EÚ – Afrika v oblasti infraštruktúry by sa takisto mohla zlepšiť koordinácia, pokiaľ ide o priority, ktoré sformulovala Afrika (krátkodobý akčný plán – STAP a nástroj pre prípravu projektov na budovanie infraštruktúry – NEPAD-IPPF, 2003). 3. Trvalo udržateľné spravovanie životného prostredia a prírodných zdrojov je kľúčovým aspektom trvalo udržateľného rozvoja, boja proti klimatickej zmene a vzájomných obchodných záujmov. Trojstranná spolupráca v rámci iniciatív, akými sú iniciatíva pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI), vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT), Kimberleyský proces, by africkým krajinám mohli umožniť posilniť lokálne kapacity pre správu zdrojov, obchodovanie a hospodársku súťaž otvoreným a transparentným spôsobom s cieľom maximalizovať trvalo udržateľné investície a výsledky rozvoja najmä v oblastiach, ako je lesníctvo, energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť, odpadové hospodárstvo, rybolov a ťažba. Vzhľadom na význam posilňovania dlhodobej adaptability najmä tých krajín, ktoré najcitlivejšie reagujú na zmenu klímy, Komisia na účely vytvorenia príslušných kapacít navrhuje preskúmať možnosť spolupráce s Komisiou Africkej únie (KAÚ) a Čínou v oblasti zmeny klímy a v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, podľa možnosti vrátane transferu technológií a posilnenia kapacít pre investície do mechanizmu čistého rozvoja (CDM), a to aj v rámci globálnej dohody o zmene klímy pre obdobie po roku 2012. Silný environmentálny pilier prispeje k zabezpečeniu obživy pre najchudobnejších a k trvalo udržateľnému mieru. Spoločné vytváranie kapacít sa bude realizovať v súlade s dvojstrannými dialógmi o životnom prostredí prebiehajúcimi medzi Európskou komisiou a Čínou, ako aj medzi Európskou úniou a Africkou Úniou. 4. Poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť: zvyšovanie produktivity v poľnohospodárstve je kľúčovým prvkom na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia vo všeobecnosti, a najmä rozvojového cieľa tisícročia č. 1, ktorý sa týka chudoby a hladu. Trojstranná spolupráca by mohla zlepšiť produktivitu a úroveň produkcie afrického poľnohospodárstva a trvalo posilniť potravinovú bezpečnosť pri súčasnom zohľadnení socio-ekonomických, environmentálnych a zdravotných aspektov produkcie potravín. Komisia navrhuje preskúmať synergie, ktoré by trojstranná spolupráca mohla priniesť v týchto oblastiach: výskum a inovácia v oblasti poľnohospodárstva s osobitným dôrazom na základné potraviny; kontrola zdravia zvierat a potravinová bezpečnosť s osobitným dôrazom na definíciu a súlad so sanitárnymi a fytosanitárnymi normami. Trojstranná spolupráca by sa mala formovať v rámci komplexného programu rozvoja poľnohospodárstva v Afrike (CAADP), ktorý tvorí dlhodobú agendu rozvoja poľnohospodárstva v Afrike. Dialóg o rozvojovej politike a partnerstve pre rozvoj Na dosiahnutie uvedených cieľov by sa dialóg na centrálnej aj lokálnej úrovni mal rozšíriť na súčasné dialógy EÚ – Afrika a EÚ – Čína a doplniť by sa mal aj rámec OSN. Je dôležité posilniť kultúru výmeny a konzultácie na všetkých úrovniach. Súbežné sledovanie výmeny poznatkov by podporilo politikov pri posilňovaní vzájomného chápania príslušných politík a postupov a pri hľadaní príležitostí na nadviazanie spolupráce pri súčasnom prispení k budovaniu kapacít v oblasti výskumu a posilňovaniu vzájomných medziľudských kontaktov. Dialóg by mal byť organizovaný a posilnený na rôznych úrovniach a mal by sa opierať o existujúce štruktúry a fóra: - na kontinentálnej úrovni: v záujme podpory kontinentálnej a regionálnej integrácie Afriky by v tomto dialógu mala zohrávať hlavnú úlohu Komisia Africkej únie (KAÚ). Vedúci zastúpenia EÚ na stretnutí AÚ v Addis Abebe by mohol byť kontaktnou osobou pre organizovanie pravidelných a ad hoc konzultácií medzi AÚ, EÚ a Čínou, a to najmä v oblasti mieru a bezpečnosti. - na regionálnej úrovni: Európska komisia zohrávala pri posilňovaní postavenia afrických regionálnych hospodárskych spoločenstiev (RECs) jedinečnú úlohu a má k dispozícii silný nástroj pre spoluprácu v rámci ERF. Rozličné regionálne stratégie a indikatívne programy by mohli byť počiatočným krokom na podporu trojstrannej spolupráce vo všetkých navrhovaných oblastiach, ale najmä v infraštruktúre, kde posudzovanie a realizácia veľkých energetických a telekomunikačných programov alebo budovanie multimodálnych dopravných koridorov potrebuje regionálny prístup na inštitucionálnej a riadiacej úrovni na podporu národného rámca[8]. - na úrovni jednotlivých krajín (veľvyslancov) s cieľom zabezpečiť pravidelnú a ad hoc výmenu informácií a názorov, ako aj na úrovni mnohostranných rámcov vytvorených jednotlivými krajinami. - v rámci dvojstranného dialógu medzi EÚ a Čínou: zaradiť Afriku ako pravidelný bod programu v rámci konzultácií medzi EÚ a Čínou, v strategickom dialógu, spoločnom výbore a africkej trojke a na samitoch EÚ – Čína. Podľa možnosti by mali byť prizvaní aj príslušní africkí partneri. Na podporu partnerstva pre rozvoj (rozvojový cieľ tisícročia č. 8) a na zvýšenie účinnosti rozvojovej pomoci (Parížska deklarácia o účinnosti pomoci[9]) je potrebné prehĺbiť s africkými partnermi prebiehajúcu výmenu informácií a skúseností týkajúcich sa stratégií krajín a spôsobu, akým každá strana realizuje a hodnotí svoju rozvojovú politiku, s cieľom zlepšiť komplementaritu a rozdelenie úloh, využívanie systémov jednotlivých krajín, predvídateľnosť a riadenie zamerané na dosahovanie výsledkov a súčasne znížiť procedurálne prekážky pri poskytovaní pomoci. Možno to dosiahnuť prostredníctvom študijných pobytov, vysielania úradníkov a pravidelných konzultácií na centrálnej úrovni a na úrovni jednotlivých krajín. „Koordinačné stretnutia darcov“ by sa mohli rozšíriť na „koordinačné stretnutia rozvojových partnerov“ a skúsenosti Číny by mohli prispieť k tomuto procesu. Čínske Medzinárodné centrum na zmierňovanie chudoby si kladie za cieľ stať sa platformou pre takúto výmenu a oslovilo OECD – Výbor pre rozvojovú pomoc a tradičných darcov. EÚ by mala takéto úsilie podporovať. Dialóg v rámci heiligendammského procesu, na ktorom sa Čína zúčastňuje, môže prispieť k vytvoreniu takejto novej koncepcie. Nové náhľady môže poskytnúť aj politika OECD zameraná na väčšie zapojenie, ako aj súčasné úvahy DAC týkajúce sa prípravy nového mandátu DAC, aby bol DAC schopný čeliť budúcim výzvam. Trojstranná spolupráca v Afrike by mohla podporiť tento proces praktickými skúsenosťami a vniesť užitočné poznatky do súčasnej debaty o účinnosti pomoci a rozvoja. ZÁVERY Trojstranná spolupráca sa bude rozvíjať postupne, zmena však môže zlepšiť výsledky riešenia globálnych rozvojových problémov účinne a na mnohostrannom základe. Uvedení traja partneri môžu spoločne rozvíjať spoločné záujmy a diskutovať o naliehavých globálnych problémoch pri súčasnom rozvíjaní dvojstranných vzťahov. Tento proces posilní ich príslušné dvojstranné partnerstvá a schopnosť Africkej únie plniť si svoju úlohu kľúčového aktéra v oblasti rozvoja Afriky a na medzinárodnej scéne. Celkový výsledok tejto trojstrannej spolupráce prispeje k spoločnej zodpovednosti za celkové riadenie a rozvoj. Európska komisia vyzýva členské štáty EÚ, afrických a čínskych partnerov, aby zvážili a podporili uvedené návrhy a spolupracovali na organizácii trojstranných iniciatív, a to s cieľom: - zlepšiť koordináciu v príslušných medzinárodných organizáciách a iniciatívach, najmä afrických iniciatívach, a nájsť vhodné spôsoby spolupráce, - posilniť vzájomné návštevy a výmenu úradníkov na všetkých stranách s cieľom učiť sa jeden od druhého a vybudovať sieť podporujúcu trojstranný dialóg a spoluprácu na medzinárodnej a centrálnej úrovni a na úrovni jednotlivých krajín s cieľom zlepšiť informačné toky, - organizovať každoročné stretnutie vyšších úradníkov (EÚ – AÚ – Čína) na základe rotujúcej iniciatívy partnerov so zameraním na strategickú koordináciu dialógu a spolupráce, - vyzvať africkú trojku, aby sa zapojila do každoročného dialógu EÚ – Čína o Afrike, - posilniť výskum a získavanie poznatkov vo vybraných oblastiach, - uzavrieť osobitné dohody medzi agentúrami, inštitúciami a združeniami určené na uľahčenie realizácie spoločných iniciatív zameraných na dosahovanie výsledkov, - poskytnúť toto oznámenie africkým a čínskym partnerom k diskusii na samite alebo na úrovni ministrov. Komisia preto žiada Radu a Európsky parlament o schválenie uvedených návrhov, aby mohli byť prerokované s africkými a čínskymi partnermi EÚ. [1] Ďalšie informácie: http://www.africa-union.org/root/AU/Conferences/2007/December/eu-au/AU_EU.htm [2] Vo svojom oznámení „EÚ ako globálny partner pre rozvoj“ Komisia navrhuje niekoľko akcií na podnietenie členských štátov, aby zvýšili objem a účinnosť pomoci, ako aj oblastí, v ktorých by politiky EÚ mohli byť lepšie koordinované. [3] Ministerstvo zahraničných vecí ČĽR (2006) „Čínska politika voči Afrike“, január 2006. [4] Je ťažké určiť presné sumy, pretože metódy účtovania sú veľmi odlišné a Čína zatiaľ nezverejňuje žiadne štatistiky. Okrem programov ústrednej vlády tu existuje veľký počet aktérov v rámci provincií a spoločností, ktoré budujú stále hustejšiu a komplexnejšiu sieť vzťahov s Afrikou. [5] Fórum pre čínsko-africkú spoluprácu (FOCAC) bolo vytvorené na konferencii ministrov v Pekingu v roku 2000. Tretie fórum FOCAC sa konalo na úrovni samitu v Pekingu 3. – 5. novembra 2006. Podrobnosti pozri na: http://english.focacsummit.org/ [6] V súlade s bodom 19b Akčného programu z Akkry, ktorá vyzýva na trojstrannú spoluprácu. [7] Všeobecnejšiemu dosahu rozmachu Číny bola venovaná pozornosť v oznámení EÚ – Čína z roku 2006: bližšie partnerstvo, viac zodpovednosti. Súčasné oznámenie sa zameriava konkrétne na reakciu EÚ na rozvojové príležitosti a výzvy prichádzajúce z Afriky v dôsledku toho, že Čína nadobudla postavenie kľúčového rozvojového partnera Afriky. [8] Tieto regionálne intervencie by sa mali realizovať len pri splnení určitých podmienok (správa vecí verejných, inštitucionálne a riadiace kapacity na regionálnej úrovni, efektivita sektora a regionálnych organizácií), ktoré vytvárajú vhodné prostredie potrebné na realizáciu rôznych plánovaných operácií. [9] Čína je signatárom Parížskej deklarácie o účinnosti pomoci podpísanej 2. marca 2005. Čína venuje veľkú pozornosť aktivitám, ktoré v tejto súvislosti realizujú ostatní signatári a OECD DAC. Čína sa takisto zúčastňuje na následnom procese (napr. fórum na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Akkre v septembri 2008).