I. ÚVOD

V novembri 2015 stanovila Európska komisia strednodobú stratégiu politiky rozširovania EÚ, ktorá stále platí. V tomto oznámení sa posudzuje pokrok vo vykonávaní politiky rozširovania dosiahnutý do konca januára 2018 a dotknuté krajiny sa nabádajú, aby pokračovali vo svojej modernizácii prostredníctvom politických a hospodárskych reforiem v súlade s prístupovými kritériami.

Proces rozširovania naďalej stavia na stanovených kritériách a spravodlivej a prísnej podmienenosti. Každá krajina sa posudzuje na základe jej vlastných zásluh. Cieľom posudzovania dosiahnutého pokroku a určenia nedostatkov je poskytnúť krajinám stimuly a usmernenia na vykonávanie potrebných rozsiahlych reforiem. Pre to, aby sa vyhliadky na rozšírenie stali skutočnosťou, je zásadný rozhodný záväzok dodržiavať zásadu „najskôr základné otázky“ (fundamentals first). Pretrvávajú štrukturálne nedostatky, a to najmä v kľúčových oblastiach dodržiavania zásad právneho štátu a hospodárstva. Kandidátske krajiny musia splniť podmienky v oblastiach dodržiavania zásad právneho štátu, reformy súdnictva, boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, bezpečnosti, základných práv, demokratických inštitúcií a reformy verejnej správy, ako aj v oblastiach hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti. Vzhľadom na zložitú povahu potrebných reforiem ide o dlhodobý proces.

Je dôležité uznať, že prístupové rokovania nie sú a nikdy neboli cieľom samým osebe. Tvoria súčasť širšieho procesu modernizácie a reforiem. Vlády krajín zapojených do procesu rozširovania si musia aktívnejšie osvojovať potrebné reformy a spraviť z nich neoddeliteľnú súčasť svojho politického programu – nie preto, lebo to tak EÚ žiada, ale preto, lebo je to v najlepšom záujme ich občanov. Osvojenie si kľúčových európskych hodnôt, ako sú zásady právneho štátu, je najdôležitejšie pre generačnú voľbu krajín uchádzajúcich sa o členstvo v EÚ. Verejná podpora budúceho rozširovania bude závisieť od úrovne pripravenosti kandidátskych krajín. Reformy realizované na základe prístupového procesu EÚ by mali prispieť k zvýšeniu dôvery občanov členských štátov EÚ, ako aj kandidátskych krajín.

Vo februári 2018 Európska komisia vo svojom oznámení Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti potvrdila pevnú a na zásluhách založenú perspektívu členstva krajín západného Balkánu v EÚ. Ide o silné vyjadrenie podpory všetkým krajinám západného Balkánu a prejav angažovanosti EÚ v prospech ich európskej budúcnosti. Vedúci predstavitelia krajín tohto regiónu nesmú vzbudzovať žiadne pochybnosti, pokiaľ ide o ich strategické smerovanie a záväzky. Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy majú zásadný význam pre pokrok krajín v ich európskom smerovaní. Európska komisia takisto uviedla, že na to, aby sa Únia mohla napokon rozšíriť, musí sa najprv posilniť a upevniť. Z tohto dôvodu Komisia v súlade so svojím Plánom na vytvorenie jednotnejšej, silnejšej a demokratickejšej Únie predloží v priebehu tohto roka viacero iniciatív zameraných na zlepšenie demokratického, inštitucionálneho a politického rámca Únie do roku 2025 na základe súčasných zmlúv.

Turecko je kľúčovým partnerom EÚ a kandidátskou krajinou, s ktorou pokračuje dialóg na vysokej úrovni a spolupráca v oblastiach spoločného záujmu vrátane podpory sýrskym utečencom. Komisia uznala oprávnenú potrebu Turecka prijať rýchle a primerané opatrenia vzhľadom na neúspešný pokus o prevrat v júli 2016. Turecko sa však významne vzďaľuje od Európskej únie, a to najmä v oblastiach dodržiavania zásad právneho štátu a základných práv a prostredníctvom oslabenia účinných bŕzd a protiváh v politickom systéme. Európska komisia opakovane vyzývala Turecko, aby sa prioritne odvrátilo od tohto negatívneho trendu.

II. VYKONÁVANIE STRATÉGIE ROZŠIROVANIA Z ROKU 2015

Najnaliehavejším problémom krajín zapojených do procesu rozširovania zostáva realizácia reforiem v oblasti právneho štátu, základných práv a dobrej správy vecí verejných. Je to zároveň hlavné kritérium, na základe ktorého bude EÚ posudzovať perspektívy týchto krajín. Musia si oveľa jednoznačnejšie a dôveryhodnejšie osvojiť základné hodnoty EÚ. Nerešpektovanie týchto hodnôt má odradzujúci vplyv aj na investície a obchod. Posilnenie právneho štátu nie je len inštitucionálnou záležitosťou. Vyžaduje si transformáciu celej spoločnosti.

a) Právny štát

Napriek tomu, že krajiny zapojené do procesu rozširovania sa čoraz viac zameriavajú na reformy právneho štátu, ich pokrok ostáva nerovnomerný. V bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko malo dôrazné rozhodnutie novej vlády vykonávať naliehavé reformné priority pozitívny vplyv na oblasť právneho štátu. V období po pokuse o prevrat v júli 2016 sa situácia týkajúca sa právneho štátu v Turecku naďalej zhoršovala.

Úspešná reforma súdneho systému je dlhodobým procesom, ktorý si vyžaduje sústavnú politickú vôľu celého politického spektra a krajiny zapojené do procesu rozširovania čaká ešte veľa práce. Predpokladá sa, že prebiehajúce, bezprecedentné preverovanie sudcov a prokurátorov v Albánsku posilní súdny systém z hľadiska jeho profesionálnosti, nezávislosti a integrity. Hromadné prepúšťanie sudcov a prokurátorov v Turecku, ako aj ústavné zmeny ešte viac oslabili účinnosť a nezávislosť justície.

Krajiny tohto regiónu musia nekompromisne odstrániť korupciu a všetky prvky ovládnutia štátu. Napriek nepretržitému úsiliu o zosúladenie inštitucionálnych rámcov s acquis Únie a európskymi normami je korupcia stále veľmi rozšírená. Silné a nezávislé inštitúcie sú rozhodujúce na predchádzanie korupcii a jej riešenie, a to najmä na vysokej úrovni, a na vedenie účinnejších vyšetrovaní a trestných stíhaní vedúcich k právoplatným súdnym rozhodnutiam, ktoré sú vykonávané a ktoré zahŕňajú odradzujúce sankcie. Pri riadení verejných prostriedkov je potrebná väčšia transparentnosť, a to najmä vo všetkých fázach verejného obstarávania, ktoré je oblasťou s mimoriadne vysokým rizikom korupcie.

Zriadené boli špecializované orgány, no prípady nevysvetliteľne veľkého majetku politicky exponovaných osôb sa vyšetrujú iba zriedkavo. Z obmedzeného pokroku vyplýva nedostatok skutočnej politickej vôle v spojení so stále nízkou administratívnou kapacitou. Viac transparentnosti a zodpovednosti, oddelenie moci a silnejšie nezávislé orgány dohľadu sú naďalej zásadné. Úsilie, ktoré sa začalo v Terste v roku 2017, o dosiahnutie dohody o regionálnom nástroji na výmenu údajov v oblasti majetkových priznaní a konfliktov záujmov by mohlo prispieť k zlepšeniu bilancie výsledkov riešenia prípadov korupcie na západnom Balkáne.

Organizovaná trestná činnosť má v krajinách zapojených do procesu rozširovania stále silnú oporu. Mocné zločinecké skupiny naďalej pôsobia v krajinách západného Balkánu a Turecku a ich činnosti vychádzajú z tohto regiónu. Región je naďalej významnou vstupnou trasou pre nedovolené obchodovanie s nezákonným tovarom, najmä s drogami a zbraňami, a pre prevádzačstvo ľudí na ceste do EÚ. Krajiny zapojené do procesu rozširovania čoraz častejšie spolupracujú s agentúrami EÚ na presadzovanie práva, ako sú napríklad Europol a Eurojust, a postupne zvyšujú svoju kapacitu riešiť konkrétne druhy organizovanej trestnej činnosti vrátane nedovoleného obchodovania s drogami. Rozsiahle operácie v oblasti presadzovania práva v Albánsku viedli k úspešnému zadržaniu veľkého množstva marihuany a nedávno aj kokaínu z Latinskej Ameriky. V regióne je však naďalej problémom nedostatočný počet zamestnancov a dodržiavanie operačnej nezávislosti orgánov presadzovania práva. V týchto oblastiach stále existuje rozdiel medzi analýzou hrozieb organizovanej trestnej činnosti a určenými prevádzkovými prioritami, čo znižuje úspešnosť pri účinnom rozkladaní zločineckých skupín. Orgány musia začať používať aj finančné vyšetrovanie, a to v súlade s metodikou Finančnej akčnej skupiny, a zlepšiť výsledky v oblasti konfiškácie príjmov z trestnej činnosti. Zriadením a posilnením centralizovaných agentúr poverených zisťovaním a sledovaním majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti (úrad pre vyhľadávanie majetku) v krajinách zapojených do procesu rozširovania by sa mohla zvýšiť efektívnosť ich národných systémov na vymáhanie majetku a uľahčiť operačná spolupráca s úradmi pre vyhľadávanie majetku v členských štátoch EÚ. V oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by krajiny zapojené do procesu rozširovania mali prednostne zosúladiť svoje právne predpisy a postupy s odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny. Je naliehavo potrebné, aby sa dosahovali konkrétne a trvalé výsledky v boji proti korupcii, praniu špinavých peňazí a organizovanej trestnej činnosti.

V záujme boja proti terorizmu, násilnému extrémizmu, radikalizácii a najmä javu (vracajúcich sa) zahraničných teroristických bojovníkov EÚ zintenzívnila operačnú spoluprácu s každou z krajín zapojených do procesu rozširovania. Vo všetkých krajinách sa nepretržite vyvíjalo priaznivé úsilie o zosúladenie právnych predpisov a postupov v oblasti boja proti terorizmu a radikalizácii s normami a postupmi EÚ. Stále však ostáva priestor na účinnejšie štruktúry na vnútroštátnej a regionálnej úrovni na zabezpečenie konkrétnych výsledkov, najmä pokiaľ ide o predchádzanie násilnému extrémizmu, obchodovaniu so zbraňami, financovaniu terorizmu, o boj proti praniu špinavých peňazí, výmenu informácií a politiku v oblasti boja proti radikalizácii. Sieť EÚ na zvyšovanie povedomia o radikalizácii podporila väčšinu týchto činností. Každá partnerská krajina západného Balkánu a Turecko by mali zintenzívniť boj proti terorizmu. Normy ochrany osobných údajov by sa mali uviesť do súladu s normami EÚ, aby bolo možné uzatvoriť dohody o spolupráci s Eurojustom. Inšpirovaní predchádzajúcou spoluprácou v oblasti boja proti terorizmu sa EÚ a partneri z regióna západného Balkánu v roku 2017 dohodli na vytvorení integračného riadenia vnútornej bezpečnosti krajín západného Balkánu ako nového prístupu k budovaniu kapacít v oblasti riadenia bezpečnosti a k reformám v regióne.

b) Základné práva

Základné práva sú vo veľkej miere zakotvené v právnych predpisoch krajín západného Balkánu, no treba vyvinúť značné úsilie na zabezpečenie ich úplného vykonávania v praxi. V Turecku dochádzalo vo vykazovanom období k nepretržitému zhoršovaniu v kľúčových oblastiach ľudských práv.

Osobitnú pozornosť treba venovať zabezpečeniu slobody prejavu a nezávislosti médií ako jedného z pilierov demokracie v regióne. V tejto oblasti došlo v určitých krajinách k výraznému zhoršeniu situácie vrátane závažného zhoršenia v Turecku, v ktorom vo väzení ostáva vyše 150 novinárov. V iných krajinách došlo v najlepšom prípade k obmedzenému pokroku. Pokračovali útoky a hrozby zamerané proti novinárom, kým vyšetrovanie a trestné stíhanie stále prebieha pomaly. Vo všetkých krajinách zapojených do procesu rozširovania sú naďalej rozšírené snahy o ovplyvňovanie nezávislosti verejnoprávneho vysielania a netransparentné verejné financovanie médií. Takéto snahy neoslabujú iba základné právo na slobodu prejavu, ale aj demokraciu v regióne. Vlády musia prijať bezodkladné a konkrétne kroky na vykonanie súčasných právnych rámcov v oblasti slobody prejavu a zlepšiť celkové prostredie pre slobodu médií. Európska únia dôrazne podporuje miestne organizácie občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv, novinárov a nezávislé médiá, ktoré sú často obeťami zastrašovania. Ich prínos je zásadný na zabezpečenie, že vláda ponesie zodpovednosť za slobodu prejavu, ako aj za všetky ostatné základné práva.