SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Ex post hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2013 (Košice a Marseille-Provence) /* COM/2015/074 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Ex post hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2013 (Košice a Marseille-Provence) 1. Úvod Táto správa sa predkladá na základe článku 12 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019[1], v ktorom sa vyžaduje, aby Komisia každý rok zabezpečila vonkajšie a nezávislé hodnotenie výsledkov projektu Európske hlavné mesto kultúry za uplynulý rok a podala správu o tomto hodnotení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam vonkajšieho hodnotenia projektu Európske hlavné mestá kultúry 2013[2], ktoré je dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-2013-full-report.pdf. 2. Kontext akcie 2.1. Akcia EÚ na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry (EHMK) Pôvodný projekt „Európske mesto kultúry“ sa začal realizovať na medzivládnej úrovni v roku 1985[3]. Na základe tejto skúsenosti sa rozhodnutím č. 1419/1999/ES[4] zriadila akcia Spoločenstva na podporu projektu EHMK na roky 2005 až 2019. Členské štáty boli zoradené do chronologického poradia na jednotlivé roky, v akom môžu toto podujatie organizovať. Rozhodnutie č. 1419/1999/ES bolo nahradené rozhodnutím č. 1622/2006/ES, v ktorom sa zachovala zásada chronologického poradia členských štátov, boli však spresnené ciele akcie a zavedená nová úprava, pokiaľ ide o výber a monitorovanie. 2.2. Výber a monitorovanie Európskych hlavných miest kultúry 2013 V súlade s rozhodnutím č. 1622/2006/ES získali právo organizovať podujatie EHMK v roku 2013 Francúzsko a Slovensko. Európske hlavné mestá kultúry 2013 po prvýkrát v plnom rozsahu podliehali novým úpravám týkajúcim sa výberu, ktoré boli zavedené v uvedenom rozhodnutí. Podľa týchto úprav súťaž riadia príslušné orgány dotknutého členského štátu, obvykle ministerstvo kultúry. Výber prebieha v dvoch fázach: predbežný výber a konečný výber o deväť mesiacov neskôr. Výberová skupina pozostávajúca z trinástich členov, z ktorých šiestich menuje dotknutý členský štát a zvyšných siedmich európske inštitúcie, preskúma ponuky z kandidátskych miest na základe kritérií stanovených v rozhodnutí. Na Slovensku bolo prijatých deväť ponúk, z ktorých boli v decembri 2007 do užšieho výberu zaradené štyri[5]. V septembri 2008 potom výberová skupina za Európske hlavné mesto kultúry odporučila Košice. Vo Francúzsku bolo prijatých osem žiadostí a v januári 2008 boli do užšieho výberu zaradené štyri mestá. Výberová skupina napokon v septembri 2008 odporučila, aby bol titul udelený Marseille-Provence. V máji 2009 Rada ministrov Európskej únie tieto dve mestá oficiálne vymenovala za Európske hlavné mestá kultúry na rok 2013. Podľa úprav týkajúcich sa monitorovania sa vymenované mestá musia zúčastniť na dvoch oficiálnych stretnutiach s monitorovacou komisiou pozostávajúcou zo siedmich expertov navrhnutých inštitúciami EÚ, z ktorých jedno sa uskutočňuje dva roky a druhé osem mesiacov pred začiatkom roku, v ktorom sú mestá nositeľmi titulu. Proces monitorovania sa končí tým, že monitorovacia komisia odporučí Komisii udeliť vybraným Európskym hlavným mestám kultúry cenu Meliny Mercouriovej vo výške 1,5 milióna EUR za predpokladu, že mestá spĺňajú kritériá stanovené v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a že vykonali odporúčania výberovej a monitorovacej komisie. Dve monitorovacie stretnutia so zástupcami miest Košice a Marseille-Provence sa uskutočnili v decembri 2010 a v apríli 2012. Vo svojej správe z roku 2012 monitorovacia komisia odporučila, aby bola týmto dvom mestám udelená cena Meliny Mercouriovej. 3. Vonkajšie hodnotenie 3.1. Podmienky hodnotenia V hodnotení sa skúma vykonávanie projektu dvoch EHMK 2013 počas celého ich životného cyklu a posudzuje sa vplyv toho, že tieto dve mestá boli držiteľmi titulu. Hodnotí sa najmä ich relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a udržateľnosť, vyvodzujú sa závery vyplývajúce z vykonávania projektu týchto dvoch EHMK a zvažujú sa dôsledky pre akciu EHMK ako celok. 3.2. Metodika Toto hodnotenie a jeho metodika sú vypracované tak, aby spĺňali štandardné požiadavky právneho základu. Hoci prvoradou úlohou hodnotenia je posúdiť EHMK 2013 na základe cieľov a kritérií stanovených v rozhodnutí č. 1622/2006/ES (právny základ účinný v čase ich oficiálneho vymenovania), metodika vždy, keď je to možné, zohľadňuje meniace sa politické súvislosti tejto akcie EÚ a zmeny právneho základu[6]. Aby boli výsledky porovnateľné s predchádzajúcimi hodnoteniami, metodika sa opiera o jednotný prístup k zhromažďovaniu dôkazov a analýze. Uvedené dve mestá boli hodnotené samostatne na základe primárnych údajov zozbieraných počas terénnej práce alebo poskytnutých zo strany EHMK, ako aj na základe analýzy sekundárnych údajov z rôznych zdrojov. Medzi primárne zdroje údajov patria rozhovory, ktoré sa uskutočnili počas dvoch návštev v každom meste alebo telefonicky, ako aj prostredníctvom online prieskumu. Tieto rozhovory boli zamerané na získanie rôznych pohľadov na obe EHMK vrátane pohľadu riadiacich tímov, subjektov zodpovedných za rozhodovanie na miestnej a celoštátnej úrovni, kľúčových aktérov v oblasti kultúry, ako aj celého radu partnerov zapojených do realizácie EHMK a na získanie vzorky organizácií, ktoré projekty EHMK buď viedli, alebo sa na nich zúčastnili. Sekundárne zdroje údajov zahŕňajú informácie uvedené v pôvodných žiadostiach o titul EHMK, štúdie a správy, ktoré EHMK vypracovali alebo si ich objednali, programy podujatí, propagačné materiály a webové stránky, štatistické údaje o kultúre a cestovnom ruchu a kvantitatívne údaje o finančných prostriedkoch, činnostiach, výstupoch a výsledkoch poskytnuté zo strany EHMK. 4. Zistenia hodnotiteľa V hodnotení sa potvrdzuje, že mnohé zistenia z predchádzajúcich správ, najmä tie, ktoré sa týkajú celkovej relevantnosti, účinnosti a efektívnosti akcie EHMK, sú stále platné. Tieto zistenia boli aktualizované s použitím nových informácií, ktoré boli získané počas hodnotenia v roku 2013 zo všetkých dostupných zdrojov. 4.1. Relevantnosť akcie EHMK Skúsenosti z roku 2013 podporujú zistenie z predchádzajúcich hodnotení, že akcia EHMK je naďalej veľmi relevantná z hľadiska Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článku 167, keďže prispieva k rozkvetu kultúr členských štátov, zdôrazňuje spoločné kultúrne dedičstvo, ako aj kultúrnu rozmanitosť a posilňuje kultúrnu spoluprácu medzi členskými štátmi a v širšom kontexte. 4.2. Relevantnosť projektu dvoch EHMK 2013 Podľa hodnotenia sa prostredníctvom výberového konania zavedeného rozhodnutím č. 1622/2006/ES zabezpečilo, aby v žiadostiach oboch možných nositeľov titulu EHMK boli uvedené ciele a prístupy zodpovedajúce právnemu základu. V hodnotení sa dospelo k záveru, že obidve EHMK vykonávali kultúrne projekty a činnosti, ktoré boli v súlade s podstatou ich žiadostí, a teda aj v jednote so strategickými a operačnými cieľmi akcie EHMK. Z hodnotenia vyplýva, že koncepcia EHMK neprestáva byť relevantná ani pre ciele miestnych tvorcov politiky a zainteresovaných strán. Skúsenosti z roku 2013 ukazujú, že akcia EHMK mala pozitívny prínos k rozvoju rozsahu a rozmanitosti kultúrnej ponuky miest, posilneniu sociálneho rozvoja, zvýšeniu medzinárodnej popularity miest a podpore ich hospodárskeho rozvoja (najmä prostredníctvom podpory cestovného ruchu a kreatívnej ekonomiky). 4.3. Účinnosť riadenia a správy a schopnosť dosahovať ciele Hodnotiteľ preskúmal schopnosť miest dosahovať ciele a účinnosť riadenia a správy EHMK vrátane ich organizačných modelov, postupov výberu a vykonávania kultúrnych činností a podujatí, komunikácie a propagácie, ako aj postupov na získavanie finančných prostriedkov. Organizačná agentúra pre Košice 2013 („Košice – Európske hlavné mesto kultúry 2013, n. o.“) bola zriadená v pomerne ranom štádiu fázy vývoja vo forme nezávislého neziskového združenia s určitou mierou samostatnosti vo vzťahu k mestskej rade. Prislúchala jej hlavná zodpovednosť za kultúrne programy, zatiaľ čo mesto malo výhradnú zodpovednosť za vykonávanie infraštruktúrnych projektov. V hodnotení sa dospelo k záveru, že pre úspešnosť Košíc 2013 bola dôležitým faktorom pozitívna podpora zo všetkých úrovní štátnej správy (celoštátnej, regionálnej a miestnej) a vo všetkých politických stranách. Uvádza sa v ňom, že to možno pripísať pochopeniu profilu a výhod, ktoré môže program priniesť, na základe predchádzajúcich projektov EHMK, motivačnej sile potrieb (najmä na úrovni mesta), ako aj aspektu národnej hrdosti a postavenia Slovenska v rámci Európy. Podľa hodnotenia bolo zabezpečenie úspechu projektu EHMK chápané ako celoštátna politická priorita pre krajinu, a to aj napriek hospodárskemu poklesu. To napríklad motivovalo národnú vládu, aby do EHMK investovala značné vnútroštátne finančné prostriedky a prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ, a spôsobilo, že mestské zastupiteľstvo bolo aktívnym partnerom pri úspešnom plnení infraštruktúrnych projektov vo veľmi krátkom čase. Úsilie zvýšiť súkromné sponzorstvo však nebolo celkom úspešné, a to prinajmenšom čiastočne v dôsledku nedostatočne rozvinutej kultúry podnikového darcovstva alebo podporného daňového režimu na Slovensku. V Marseille projekt EHMK vykonávala špecializovaná nezávislá agentúra, združenie Marseille-Provence 2013. Keďže projekt Marseille-Provence 2013 pokrýval jedno z najväčších území a jeden z najvyšších počtov obcí zo všetkých doterajších EHMK, dalo sa očakávať, že zavedenie účinnej organizácie riadenia a správy bude náročnou úlohou, najmä v čase obmedzení vo verejných rozpočtoch. Podľa hodnotenia však bola organizácia riadenia účinná, a to napriek množstvu a rôznorodosti partnerov, najmä verejných orgánov s rôznymi politickými presvedčeniami. Všetky hlavné zainteresované strany sa po celý čas zasadzovali za plnenie projektu, prisľúbené financovanie bolo poskytnuté a umelecká nezávislosť bola zväčša rešpektovaná. Marseille-Provence 2013 okrem toho potrebovalo podporu kľúčových podnikových sponzorov, ktorú aj zaistilo. Táto podpora bola získaná prostredníctvom vykonávania jasnej a koherentnej stratégie oslovovania potenciálnych sponzorov rôznych veľkostí a typov, od nadnárodných korporácií až po miestne MSP. Táto stratégia poskytla jasnú predstavu o úrovni financovania, ktoré by mohli ponúknuť jednotlivé typy možných sponzorov, a o výhodách, ktoré by očakávali. Výsledkom bolo, že oproti cieľu vo výške 14 miliónov EUR sa podarilo zaistiť podnikové sponzorstvo v objeme 16,5 milióna EUR. Marketingové a komunikačné činnosti predstavovali pre každé z miest výzvy rozdielnej povahy, ktoré sa komplikovali v dôsledku obmedzených marketingových rozpočtov miest a ich potreby zapojiť do komunikačného úsilia rôzne subjekty cestovného ruchu a verejné orgány. Na európskej úrovni je akcia EHMK v porovnaní s inými nástrojmi a mechanizmami politík EÚ aj naďalej veľmi nákladovo efektívna vzhľadom na veľmi obmedzené finančné prostriedky EÚ, ktoré sú k dispozícii z ceny Meliny Mercouriovej. Európske hlavné mestá kultúry 2013 boli prvé, ktoré formálne podliehali výberovému konaniu zavedenému v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. Podľa hodnotiteľa dôkazy naznačujú, že nový postup umožnil vybrať dve veľmi kvalitné žiadosti a dve zaujímavé, inovačné EHMK. Okrem toho existujú dôkazy o tom, že konečnú realizáciu pozitívne ovplyvnili špecifické odporúčania monitorovacej komisie. V prípade Marseille-Provence išlo o ďalší rozvoj európskeho rozmeru v konečnom programe, zatiaľ čo v Košiciach sa zohľadnili odporúčania v súvislosti s plánovaním odkazu a s potrebou osloviť nové publikum. 4.4. Efektívnosť rozvoja kultúrnych činností a kultúrneho a umeleckého obsahu Napriek nedostatku komplexných údajov o výsledkoch a dosahu z hodnotenia vyplýva, že projekt EHMK 2013 podnietil v obidvoch mestách počas roka, v ktorom boli nositeľmi titulu, bohatšiu kultúrnu ponuku. Marseille-Provence realizovalo komplexnú škálu činností a prilákalo publikum v odhadovanom počte viac ako 11 miliónov účastníkov, čím sa zrejme stalo doteraz najvyhľadávanejším EHMK. Okrem väčšieho objemu činností než zvyčajne Marseille-Provence úspešne uviedlo aj mnohé nové prístupy ku kultúre. Predovšetkým bola novým spôsobom využitá pobrežná oblasť prístavu vrátane starého prístavu Vieux Port (kde sa konali hlavné podujatia pod holým nebom) a oblasti medzi Fort Saint-Jean a súčasným prístavom (ktorá dostala nové priestory na organizáciu podujatí). Okrem toho to bolo v prípade projektu EHMK po prvý raz, čo sa spolupráca v oblasti kultúry uskutočnila v takomto rozsahu v rámci širšieho územia Marseille-Provence. Pri tejto spolupráci sa položili základy pre budúce činnosti a získali dôležité ponaučenia zo skúseností. Mnohé z cieľov mesta Košice mali dlhodobý charakter a boli ambicióznej povahy, pričom podrobné hodnotenie efektívnosti bolo problematickejšie z dôvodu nedostatku dostupných údajov. Hoci program Košíc mal jednoznačne menší rozsah a bol rozložený na dlhšie časové obdobie, napriek tomu bol veľmi inovačný, pokiaľ ide o záber a obsah, so silným zastúpením experimentálnych umeleckých foriem a kreativity v širšom zmysle. Program v Košiciach prispel k mnohým z cieľov stanovených pre EHMK na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o posilnenie kapacity kultúrneho a tvorivého odvetvia a ich prepojenia, ako aj prístup širokých vrstiev obyvateľstva ku kultúre a ich účasť na nej (z veľkej časti vďaka investíciám do programu SPOTs – ktorého súčasťou bolo pretvorenie niekoľkých nevyužívaných výmenníkov tepla na kultúrne body, ako aj kultúrne podujatia v okrajových častiach Košíc – a do ďalších kultúrnych zariadení a viacerých veľkých verejných podujatí). 4.5. Efektívnosť propagácie európskeho rozmeru Európsky rozmer projektu Marseille-Provence 2013 v súlade so širšou témou „Spoločný juh“, ktorá bola osou počas roka, v ktorom bolo mesto nositeľom titulu, zdôraznil predovšetkým polohu mesta pri Stredozemnom mori. V tejto súvislosti sa dôraz kládol na Marseille-Provence ako miesto stretávania a dialógu medzi rôznymi európskymi kultúrami a ich stredozemskými susedmi. V hodnotení sa uvádza, že asi 80 % projektov si v určitej forme osvojilo európsko-stredozemskú tému a že v dôsledku toho bol európsky rozmer neoddeliteľnou súčasťou programu projektu Marseille-Provence. Hodnotiteľ zastáva názor, že konečný program projektu Košice kládol menší dôraz na európsky rozmer, ktorým nebol predchnutý celý program, ale ktorý bol skôr zapracovaný do niekoľkých špecifických činností. Medzi najvýznamnejšie aspekty patril košický program pre umelcov spojený s pobytom a celý rad činností zameraných na vytváranie sietí a výmenu osvedčených postupov (najmä pokiaľ ide o aspekty programu SPOTs v súvislosti s kreatívnou ekonomikou, rozvojom cestovného ruchu a rozvojom komunity). Tieto prvky boli súčasťou širšej stratégie projektu Košice 2013 na zviditeľnenie mesta, diverzifikáciu jeho kultúrnej ponuky a vytvorenie dlhodobých medzinárodných partnerstiev, ktoré majú potenciál podporiť tvorivé odvetvia. Medzi oboma nositeľmi titulu EHMK došlo aj k určitej spolupráci, hoci v neveľkom rozsahu, a to vzhľadom na veľmi obmedzené väzby, ktoré by za bežných okolností existovali medzi týmito dvoma miestami. 4.6. Efektívnosť zapájania občanov a šírenia osvety V Košiciach sa dôraz kládol na veľké nové kultúrne podujatia (napríklad vo verejných priestoroch) a infraštruktúru na podporu širšieho využívania mesta miestnymi obyvateľmi. Vďaka projektom podporovaným najmä prostredníctvom programu SPOTs sa podarilo decentralizovať a rozšíriť prístup ku kultúre mimo centra mesta a pritom podporiť rozvoj komunity, občiansku angažovanosť a interakciu s menšinami a marginalizovanými skupinami. V hodnotení sa dospelo k záveru, že EHMK Marseille-Provence predstavovalo najmä kultúrne podujatie sprevádzané širším rozvojom kultúrnej infraštruktúry územia, predovšetkým v meste Marseille. Vytvorenie významného sociálneho vplyvu preto možno nebolo primárnym cieľom, hoci určité sociálne vplyvy vznikli. Vďaka mnohým podujatiam pod holým nebom, ktoré sa konali na verejných priestranstvách, EHMK dokázalo povzbudiť k širšej účasti na kultúre. Boli pripravené aj špecifické podujatia pre mladých ľudí a projekty zamerané na zapojenie ľudí, ktorí sa zvyčajne na kultúrnych podujatiach nezúčastňujú alebo sú obyvateľmi znevýhodnených častí územia, napríklad prostredníctvom projektu Quartiers Créatifs (tvorivé štvrte). Podľa hodnotenia zo skúseností v prípade oboch EHMK vyplýva, že efektívne zapojenie netradičného kultúrneho publika alebo znevýhodnených komunít si vyžaduje rozsiahle prípravné práce a/alebo účinné fungovanie partnerstva so sprostredkovateľskými organizáciami. Tieto organizácie sú často malé, neskúsené alebo vo svojej podstate „amatérske“ a je menej pravdepodobné, že podajú (úspešnú) žiadosť o financovanie v rámci programov tejto veľkosti a významu. Skúsenosti z Marseille-Provence naznačujú, že pre organizačné agentúry EHMK môže byť užitočné, ak pre „nových účastníkov“, menšie kultúrne subjekty a komunitné skupiny zvážia samostatné, zjednodušené nástroje financovania, a to prostredníctvom užších alebo cielených výziev, budovania kapacít a väčšej praktickej podpory. 4.7. Efektívnosť dosahovania vplyvu v oblasti hospodárstva, rozvoja miest a cestovného ruchu Pokiaľ ide o vplyv na hospodárstvo, obidva projekty EHMK podľa hodnotenia jasne prispeli k rozvoju kreatívnej ekonomiky a ponuky cestovného ruchu vo svojich mestách. Mali pozitívny vplyv na zviditeľnenie miest doma i v zahraničí a prilákali veľký počet dodatočných návštevníkov. V Marseille sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom počet pobytov v hoteloch zvýšil o 9 % a počet návštev zahraničných turistov o 17 %, zatiaľ čo počet prenocovaní v Košiciach, ktoré boli v známom turistickom sprievodcovi zaradené medzi 10 najzaujímavejších destinácií roka 2013, stúpol o 10 %. Projekt Marseille-Provence dosiahol značné mediálne pokrytie a vysokú úroveň informovanosti širokej verejnosti (97 % obyvateľov počulo o EHMK). Sú aj dôkazy o tom, že sa nabúralo negatívne vnímanie Marseille medzi obyvateľmi mesta a krajiny a Marseille sa po prvýkrát vníma ako kultúrna destinácia. V Marseille-Provence bolo vždy zámerom dosiahnuť vplyv na širšie, subregionálne územie. Napriek tomu že takýto prínos bol zaznamenaný, veľká časť vplyvu bola a bude nevyhnutne sústredená v samotnom Marseille, keďže práve tam bola vybudovaná väčšina novej infraštruktúry a tam sa konala aj väčšina kultúrnych podujatí. Projekt Košice 2013 mal najväčší vplyv na samotné mesto, účinky na región boli obmedzenejšie, pričom zámerom bolo predovšetkým zlepšiť regionálnu spoluprácu. To zahŕňalo aj opravu kultúrnych zariadení v meste spravovaných na regionálnej úrovni, ako aj niektoré spoločné projekty, ktoré sa orientovali hlavne na cestovný ruch zameraný na spoznávanie kultúry a kultúrneho dedičstva. 4.8. Trvalá udržateľnosť Podľa rozhodnutia č. 1622/2006/ES má byť program EHMK „trvalo udržateľný a je neoddeliteľnou súčasťou dlhodobého kultúrneho a sociálneho rozvoja mesta“. V hodnotení sa konštatuje, že existujú dôkazy o udržateľnosti v týchto dvoch EHMK 2013 v podobe zrekonštruovaných kultúrnych zariadení, zvýšenia kapacity a zlepšenia odborného zázemia v oblasti kultúry, ako aj lepšieho prepojenia a spolupráce v rámci odvetvia a väzieb s ostatnými odvetviami. Dôkaz trvalého zlepšenia kultúrnej vitality mesta je azda najsilnejší v prípade Košíc, a to vďaka množstvu pokračujúcich projektov a vypracovaniu nového harmonogramu opakovaných podujatí a festivalov. Projekt Marseille-Provence 2013 však pozitívne ovplyvnil úroveň (medzinárodnej) spolupráce a vytváranie sietí medzi miestnymi aktérmi v oblasti kultúry. Obe mestá zaznamenali značné zlepšenie svojej kultúrnej infraštruktúry, čo je kľúčovým účinkom tvoriacim súčasť odkazu akcie. Vzhľadom na dlhé roky nedostatočných investícií je táto skutočnosť istým spôsobom pozoruhodnejšia v Košiciach. Mesto Marseille zaznamenalo v období pred rokom 2013 obrovské investície do kultúrnej infraštruktúry, pričom rok, v ktorom bolo nositeľom titulu, predstavoval stimul na jej včasné dokončenie a príležitosť, aby sa mohla využiť na organizáciu podujatí EHMK a ťažiť z komunikačných činností v rámci EHMK. Konkrétne bude Múzeum civilizácií Európy a Stredozemia (Musée des civilisations de l'Europe et de la Méditerranée – MuCEM), ktoré bolo otvorené v júni 2013, ako aj ďalšie nové zariadenia, naďalej lákať návštevníkov a zachová vitalitu mesta aj po roku 2013. Hoci kľúčovým cieľom projektu Marseille-Provence 2013 bolo prehĺbiť spoluprácu v celej oblasti Marseille-Provence, s najväčšou pravdepodobnosťou sa tak udeje na neformálnej báze v budúcnosti, keďže chýbajú oficiálne tradičné štruktúry alebo kultúrne kompetencie pre Marseille-Provence Métropole. Je však jasné, že rok 2013 prispel k tomu, aby si miestne zainteresované strany lepšie uvedomili, aké možnosti poskytuje kultúra na širší rozvoj ich lokalít. Zo skúseností z roku 2013 vyplýva, že ak majú projekty EHMK vytvoriť udržateľnejšie dlhodobé účinky, plánovanie odkazu musí zahŕňať širokú škálu partnerských organizácií, začať v skoršom štádiu a mať primerané zdroje. Program projektu Košice bol súčasťou dlhodobého procesu mestského rozvoja a v dôsledku toho (s podporou odporúčaní monitorovacej komisie) bolo plánovanie odkazu v Košiciach ku koncu roka 2013 na vysokej úrovni. Patrilo sem aj zriadenie troch orgánov pre kultúrne dedičstvo (v oblasti kultúrnej politiky, riadenia kultúrnej infraštruktúry a rozvoja cestovného ruchu), prijatie novej dlhodobej stratégie kultúrneho rozvoja a opätovná ochota verejných orgánov oceňovať a financovať investície do kultúry. Zainteresované strany v Košiciach takisto uviedli, že projekt EHMK mal pozitívny vplyv na atmosféru v mestských štvrtiach, zlepšenie dôvery miestneho obyvateľstva a kapacity miestnych organizácií. EHMK zohralo úlohu aj pri formovaní kultúrnej praxe v Košiciach, presadzovalo význam dialógu a partnerstva, práce v partnerstvách, „odolnejšie“ modely financovania (s menším spoliehaním sa na štátne financovanie) a zvýšilo úroveň interakcie medzi aktérmi v oblasti kultúry, inými odvetviami a miestnymi občanmi. 5. Hlavné odporúčania vonkajšieho hodnotenia a závery Komisie Komisia sa domnieva, že hodnotiaca správa poskytuje dostatočne pevný základ, o ktorý sa možno oprieť pri vyvodení spoľahlivých záverov o realizácii projektov EHMK. Na doloženie všetkých záverov nie sú k dispozícii konkrétne údaje o vplyve EHMK, dostupné údaje sú však podporené inými dôkazmi, vrátane online prieskumu a rozhovorov. Na druhej strane sa väčšina kvalitatívnych dôkazov vo forme výsledkov online prieskumu a rozhovorov obmedzuje na tých aktérov, ktorí boli priamo zapojení do programu a mali z neho úžitok. Zároveň sú niektoré zo stanovených cieľov rozsiahle a ťažko merateľné a je príliš skoro na to, aby v tomto hodnotení mohli byť posúdené dlhodobejšie vplyvy. V dôsledku toho sa mnohé dôkazy zameriavajú skôr na výsledky než na vplyvy. S cieľom lepšie zachytiť tieto vplyvy by bolo užitočné, aby tieto dve mestá mali k dispozícii dlhodobé hodnotenia, najmä na potvrdenie efektívnosti verejných výdavkov v rámci akcie EHMK, a to tak z hľadiska sociálneho, ako aj hospodárskeho, v ktorých by na podporu záverov bola použitá širšia škála hodnotiacich údajov. Komisia sa však napriek tomu domnieva, že údaje a ďalšie dôkazy podporujúce hodnotenie jej poskytujú dostatočný základ na to, aby mohla predložiť celkové posúdenia a závery hodnotenia, ktoré sa považujú za všeobecne pravdivý a úplný obraz o oboch EHMK 2013, a to aj napriek tomu, že chýbajú spoľahlivé údaje a ďalšie nezávislé dôkazy na podporu hodnoverných záverov o efektívnosti a vplyvoch. Z hodnotiacej správy vyplýva záver, že titul EHMK si aj naďalej veľmi cenia tí, ktorí sú príjemcami finančných prostriedkov, a jeho výsledkom sú rozsiahle kultúrne programy s pozitívnymi vplyvmi, ktoré však ešte nie je možné úplne posúdiť. Komisia takisto konštatuje, že programy, ktoré realizovali obaja nositelia tohto titulu v roku 2013, boli inovačné a v súlade s cieľmi akcie, odrážali európsky rozmer akcie EHMK, oslovili veľa obyvateľov, predstavili kultúru novému publiku, zvýšili záujem občanov zo zahraničia a s veľkou pravdepodobnosťou za sebou zanechajú odkaz. Na potvrdenie vplyvu programu však bude užitočné hlbšie posúdenie rozsahu vytvoreného úžitku vzhľadom na vynaložené náklady. Odporúčania hodnotiteľov sa zakladajú na ich záveroch o EHMK 2013, ale týkajú sa vykonávania akcie EHMK ako celku. Odporúčania zahŕňajú presadzovanie iných zdrojov financovania, ako sú napríklad štrukturálne fondy EÚ, prostredníctvom identifikácie osvedčených postupov a poskytovania relevantného poradenstva; politický dialóg s členskými štátmi s cieľom stimulovať investície súkromného sektora v oblasti umenia a kultúry; posilňovanie šírenia osvedčených postupov z projektov EHMK, najmä v rámci komunikačných činností programu Kreatívna Európa a všetkých budúcich európskych kultúrnych fór; vypracovanie usmernení a ukazovateľov pre vlastné hodnotenia miest a uverejňovanie vlastných hodnotiacich správ miest. Okrem toho sa navrhuje, aby sa odporúčania výberovej a monitorovacej komisie týkali kritérií uvedených v článku 14 rozhodnutia č. 445/2014/EÚ a aby boli členské štáty vyzvané oznámiť výšku finančnej podpory pre potenciálne kandidátske mestá po zverejnení výzvy na predloženie žiadostí. . Komisia prijíma odporúčania hodnotenia a v tejto súvislosti zdôrazňuje najmä, že: – na svojej webovej stránke uverejnila prepracované usmernenia pre mestá, ktoré pripravujú svoje ponuky[7], ako aj príručku „Ako strategicky využívať podporné programy EÚ vrátane štrukturálnych fondov na stimulovanie potenciálu kultúry pre miestny, regionálny a celoštátny rozvoj a nepriamych účinkov na širšie hospodárstvo“[8]. Obidve publikácie sú pre EHMK veľmi dôležité. Okrem toho, najmä pokiaľ ide o štrukturálne fondy, by povinnosť pevnejšie začleniť EHMK do dlhodobého rozvoja miest uvedená v rozhodnutí č. 445/2014/EÚ mala mestám pomôcť plánovať rok, v ktorom budú nositeľmi titulu, strategickejšie, čím sa uľahčí využívanie týchto fondov, – vydala usmernenia pre vlastné hodnotenia miest týkajúce sa roku, v ktorom boli nositeľmi titulu EHMK[9], ktoré sú do veľkej miery založené na odborných znalostiach a skúsenostiach vyplývajúcich z vonkajších a nezávislých hodnotení EHMK vypracovaných od roku 2007 a poskytujú mestám súbor spoločných ukazovateľov, ako aj spoločné usmernenia vo forme zoznamu otázok, ktoré by si mestá mali klásť pri rozhodovaní o predložení ponuky alebo pri plánovaní svojich hodnotiacich postupov. V usmerneniach sa mestá povzbudzujú k tomu, aby vykonávali dlhodobé hodnotenia, – bude pokračovať vo svojom dialógu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami o hodnote investovania v oblasti umenia a kultúry s cieľom podporiť investície v tomto odvetví, – chce využiť príležitosť, ktorú ponúka 30. výročie akcie EHMK v roku 2015, na zvýšenie viditeľnosti tejto akcie EÚ, najmä v rámci budúceho európskeho kultúrneho fóra na jeseň 2015. Pomôže to pri zdôrazňovaní a šírení príkladov osvedčených postupov z EHMK, aj pokiaľ ide o využitie štrukturálnych fondov EÚ alebo investícií súkromného sektora. Komisia takisto pripraví interný akčný plán na zavedenie odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe. Plnenie tohto akčného plánu sa preverí v roku 2016. Napokon, Komisia má v úmysle rozvíjať svoj prístup k hodnoteniu EHMK s cieľom zabezpečiť viac kvalitnejších údajov a lepšie merať účinnosť a vplyv tejto akcie EÚ. [1] Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1. [2] Ex post hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry 2013, záverečná správa pre Európsku komisiu, ktorej vypracovaním Komisia v roku 2013 poverila spoločnosť ECORYS UK Ltd na základe rámcovej zmluvy o poskytovaní služieb č. EAC/50/2009 o hodnotení, službách súvisiacich s hodnotením a podpore pri hodnotení vplyvu. [3] Uznesenie ministrov zodpovedných za kultúrne záležitosti, ktorí sa stretli v rámci Rady, týkajúce sa každoročného podujatia „Európske mesto kultúry“ (85/C 153/02) z 13. júna 1985; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF.. [4] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 1419/1999/ES z 25. mája 1999 o akcii Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry pre roky 2005 až 2019 (Ú. v. ES L 166, 1.7.1999, s. 1). Toto rozhodnutie bolo zmenené rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 649/2005/ES (Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 20). [5] Všetky správy o oboch súťažiach týkajúcich sa roku 2013 sú k dispozícii na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/capitals-culture_en.htm. [6] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 445/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1622/2006/ES (Ú. v. EÚ L 132, 3.5.2014, s. 1). [7] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-candidates-guide_sk.pdf. [8] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf. [9] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/city-own-guide_en.pdf..