OZNÁMENIE KOMISIE NÁVRHY ROZPOČTOVÝCH PLÁNOV KRAJÍN EUROZÓNY NA ROK 2014: CELKOVÉ POSÚDENIE ROZPOČTOVEJ SITUÁCIE A VYHLIADOK /* COM/2013/0900 final - 2013/ () */





Zhrnutie V reakcii na fiškálne výzvy vyplývajúce z krízy a v rámci posilnenej správy ekonomických záležitostí Komisia a členské štáty realizujú fiškálne stratégie, ktoré sa odlišujú podľa výziev špecifických pre danú krajinu. Túto jeseň členské štáty eurozóny po prvýkrát predložili Komisii návrhy rozpočtových plánov s cieľom zistiť, či ich rozpočtové plány na nasledujúci rok budú v súlade s ich povinnosťami v rámci Paktu stability a rastu. Svoje návrhy rozpočtových plánov predložili v rámci termínu do 15. októbra všetky členské štáty eurozóny, na ktoré sa nevzťahuje program makroekonomických úprav. Komisia tieto plány posúdila a ku každému z nich poskytla členským štátom stanovisko. Je povzbudivé, že v prípade žiadneho návrhu rozpočtového plánu sa nezistil závažný nesúlad s povinnosťami vyplývajúcimi z Paktu stability a rastu a nie je potrebné požadovať revidované rozpočtové plány. Komisia má však v niektorých prípadoch dôvody na značne kritický postoj a dotknuté členské štáty vyzýva, aby jej stanoviská zohľadnili pri finalizácii rozpočtov na rok 2014. Komisia dospela k týmto záverom: 1. V prípade dvoch krajín (Estónsko a Nemecko) sa konštatovalo, že návrhy rozpočtových plánov sú v súlade s ustanoveniami Paktu stability a rastu. 2. V prípade troch krajín (Francúzsko, Holandsko a Slovinsko) sa konštatovalo, že návrhy rozpočtových plánov sú v súlade s paktom, ale bez rezervy, keďže prípadné sklzy by ohrozili nápravu nadmerného deficitu. Komisia vyzýva orgány, aby dôsledne plnili rozpočet. 3. V prípade troch krajín (Belgicko, Rakúsko a Slovensko) sa konštatovalo, že návrhy rozpočtových plánov sú vo všeobecnosti v súlade. Hoci sú tieto krajiny na ceste k náprave nadmerného deficitu do konečného termínu, ktorým je rok 2013, ich plány môžu viesť k určitej odchýlke od postupu úpravy, ktorý vedie k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Komisia vyzýva orgány, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu zabezpečili plný súlad s Paktom stability a rastu. 4. V prípade piatich krajín (Španielsko, Taliansko, Luxembursko, Malta a Fínsko) návrhy rozpočtových plánov predstavujú riziko nesúladu. Plány Španielska a Malty prinášajú riziká v súvislosti s plnením odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite. V prípade Talianska hrozí riziko, že pri súčasných plánoch by v roku 2014 bolo porušené pravidlo znižovania dlhu. V prípade Luxemburska a Fínska existuje riziko značnej odchýlky od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Komisia vyzýva orgány, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť plný súlad rozpočtu na rok 2014 s Paktom stability a rastu a najmä aby riešili riziká zistené pri posúdení. 5. V eurozóne ako celku sa očakáva stabilizácia verejného dlhu. Rozsiahle konsolidačné úsilie vynaložené v uplynulých rokoch začína prinášať pozitívne výsledky. S podporou začínajúceho oživovania sa očakáva, že priemerné celkové rozpočtové saldo klesne pod referenčnú hodnotu vo výške 3 % HDP. Tie krajiny, ktoré čelia najväčším fiškálnym výzvam, plánujú vynaložiť najrozsiahlejšie konsolidačné úsilie, ktoré by bolo do určitej miery diferencované podľa fiškálneho priestoru. Svoje strednodobé rozpočtové ciele však dosiahli len dva členské štáty, čo znamená, že je potrebná ďalšia konsolidácia. 6. Podľa plánov by súhrnné fiškálne úsilie vyjadrené zmenou rozpočtového salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení budúci rok dosiahlo 0,25 % HDP. Zatiaľ čo malé fiškálne úsilie môže poukazovať na celkovo neuspokojivú reakciu na fiškálne výzvy v eurozóne, štrukturálne saldo môže podceniť celkovú výšku fiškálnych opatrení z dôvodu nižších príjmov, než by sa bežne očakávalo v dôsledku hospodárskeho rastu, ako aj z dôvodu súčasného utlmeného rastu potenciálnej produkcie v strednodobom horizonte. 7. Na posilnenie základov udržateľného rastu sú potrebné ďalšie štrukturálne reformy. Členské štáty by svoju stratégiu zameranú na zabezpečenie zdravých verejných financií mali podporiť prostredníctvom štrukturálnych reforiem. Päť krajín eurozóny, ktorým boli adresované revidované odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite začiatkom roka 2013, predložilo programy ekonomického partnerstva (PEP), v ktorých sa uvádza prehľad fiškálnych štrukturálnych reforiem, ktoré by mali podporiť trvalú nápravu ich deficitov. PEP vo všeobecnosti ukazujú pokrok v súvislosti so zlepšením fiškálnych rámcov jednotlivých štátov a zmiešané výsledky v súvislosti s daňovou reformou a zásadnými reformami dôchodkových systémov a systémov zdravotníctva, hoci nie vo všetkých krajinách. 8. V rozpočtových plánoch sa stále nevenuje dostatočná pozornosť zloženiu fiškálnej konsolidácie. Všeobecný trend znižovania verejných kapitálových výdavkov pozorovaný v uplynulých pár rokoch sa síce stabilizoval, ale nezvrátil. V dobre navrhnutej konsolidačnej stratégii sa treba venovať určitú pozornosť obmedzeniu výdavkov, a to najmä v prípade pomerne veľkých sektorov verejnej správy. Pokračujúci pokrok v oblasti zdravých verejných financií by mali podporovať štrukturálne opatrenia priaznivé pre rast. Obsah I. Úvod. 5 II. Prehľad návrhov rozpočtových plánov. 6 Tabuľka 1: Prehľad jednotlivých stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov. 8 III. Hlavné súhrnné zistenia. 11 Tabuľka 2: Prehľad hospodárskych a rozpočtových súhrnov (EZ-13) na roky 2013 a 2014. 11 PRÍLOHA I: Metodika a predpoklady, o ktoré sa opiera európska hospodárska prognóza z jesene 2013 PRÍLOHA II: Analýza citlivosti PRÍLOHA III: Realizácia štrukturálnych reforiem: silnejší rast, viac pracovných miest a zdravšie verejné financie PRÍLOHA IV: Grafy a tabuľky. PRÍLOHA V: Posúdenie NRP podľa jednotlivých krajín. I. Úvod V uplynulých rokoch došlo k podstatnému zlepšeniu správy ekonomických záležitostí EÚ, vďaka ktorému teraz existuje koherentný ročný cyklus rozpočtovej politiky v Európe s ďalšími krokmi pre eurozónu. V prvej polovici tohto cyklu na jar, t. j. v rámci európskeho semestra, členské štáty eurozóny navrhujú svoje strednodobé fiškálne politiky v programoch stability, ktoré Komisia posudzuje na základe ustanovení Paktu stability a rastu. Rada na základe odporúčaní Komisie adresuje členským štátom odporúčania týkajúce sa fiškálnej politiky a štrukturálnych reforiem. V druhej polovici roka sa od členských štátov očakáva, že vykonajú všeobecne schválené politiky. S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie členské štáty eurozóny predložili Komisii a Euroskupine na jeseň tohto roka prvýkrát svoje návrhy rozpočtových plánov (NRP) na nasledujúci rok. Tieto plány sú zhrnutím obsahu návrhov rozpočtov, ktoré vlády predložili národným parlamentom. Podľa spoločného harmonogramu trinásť členských štátov eurozóny zaslalo Komisii svoje návrhy rozpočtových plánov do 15. októbra[1]. Predložiť svoj plán nemusia štyri krajiny eurozóny, na ktoré sa vzťahuje program makroekonomických úprav, keďže už v samotnom programe sa stanovuje dôkladné fiškálne monitorovanie. Komisia ku každému plánu poskytuje stanovisko, v ktorom posudzuje, či je obsah plánu v súlade s povinnosťami krajiny vyplývajúcimi z Paktu stability a rastu. Poskytuje aj celkové posúdenie rozpočtovej situácie a vyhliadok pre eurozónu ako celok. Tieto stanoviská poskytujú národným parlamentom počas rozpočtového postupu nezávislé politické poradenstvo, ale rešpektujú ich rozpočtovú autonómiu, a mali by pomáhať lepšie posudzovať súlad návrhov rozpočtov so záväzkami vyplývajúcimi zo spoločných fiškálnych pravidiel. Je v záujme členských štátov tieto stanoviská zohľadniť vzhľadom na to, že od roku 2011 sa v Pakte stability a rastu stanovujú prísnejšie a skoršie sankcie v prípade rozpočtového vývoja, ktorým by sa porušovali ustanovenia Paktu stability a rastu. Posilnená správa ekonomických záležitostí teraz poskytuje komplexný súbor nástrojov, aby sa hospodárske a rozpočtové politiky považovali za vec spoločného záujmu, ako sa uvádza v zmluve. Rada v júli 2013 vyzvala Euroskupinu[2], aby monitorovala a koordinovala fiškálne politiky členských štátov eurozóny, ako aj celkovú fiškálnu orientáciu v eurozóne ako celku, s cieľom zaručiť rastovo orientovanú a diferencovanú fiškálnu politiku. Na tento účel vyzvala Euroskupinu, aby prerokovala stanoviská Komisie k návrhom rozpočtových plánov každého z členských štátov eurozóny a rozpočtovú situáciu a vyhliadky eurozóny ako celku na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov a ich interakcie Komisiou. Koordinácia by mala prispieť k zabezpečeniu diferencovaného tempa fiškálnej konsolidácie podľa fiškálnej a hospodárskej situácie členských štátov eurozóny so štrukturálne vymedzenou rozpočtovou úpravou v súlade s Paktom stability a rastu, čo umožní pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav a zabezpečí, aby bola fiškálna konsolidácia v záujme posilnenia dôveryhodnosti fiškálnej politiky v strednodobom horizonte podporovaná celkovou efektívnou skladbou opatrení v oblasti výdavkov a príjmov podporujúcich rast a vhodnými štrukturálnymi reformami, ktoré zvyšujú potenciál hospodárskeho rastu. II. Prehľad návrhov rozpočtových plánov Stanovisko Komisie k návrhom rozpočtových plánov sa zameriava na dodržiavanie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu a s odporúčaniami vydanými na jeho základe. V prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, sa v stanovisku Komisie posudzuje, či prebieha náprava nadmerného deficitu. V prípade členských štátov eurozóny, na ktoré sa vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu, t. j. nie postup pri nadmernom deficite, sa posudzuje, či je pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, ktoré boli členským štátom adresované v júli. Posúdenie vychádza z prognózy Komisie z jesene 2013. Tabuľka 1 je zhrnutím výsledkov posúdení NRP jednotlivých krajín na základe stanovísk Komisie vydaných 15. novembra a uvádza sa v nej aj posúdenie pokroku pri realizácii fiškálnych reforiem. Komisia môže požadovať predloženie prepracovaného návrhu rozpočtového plánu, ak v pôvodnom pláne zistí osobitne závažný nesúlad so záväzkami rozpočtovej politiky stanovenými v Pakte stability a rastu. Došlo by k tomu v prípade, keby vykonávanie návrhu rozpočtového plánu ohrozovalo finančnú stabilitu príslušného členského štátu, keby ohrozovalo riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie alebo viedlo k zjavnému a zásadnému porušeniu odporúčaní prijatých Radou podľa Paktu stability a rastu. V posúdení Komisie sa závažný nesúlad nezistil pri žiadnom návrhu rozpočtového plánu. Niekoľko z predložených plánov však vyvoláva obavy. S cieľom umožniť porovnávacie posúdenia sú výsledky posúdenia návrhov rozpočtových plánov zhrnuté do štyroch rozsiahlych kategórií (tabuľka 1). Sú to tieto: V súlade: Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 nie je potrebné prispôsobiť rozpočtové plány v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu v záujme zabezpečenia súladu s pravidlami Paktu stability a rastu. V súlade bez rezervy: Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 sa prostredníctvom NRP len tesne zabezpečí súlad s požiadavkami Paktu stability a rastu. Hoci Komisia nevyzýva orgány, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijali dodatočné opatrenia, malo by sa zabezpečiť dôsledné plnenie rozpočtu. V prípade akýchkoľvek sklzov v porovnaní s plánmi dotknutým členským štátom hrozí, že nedodržia súlad s pravidlami Paktu stability a rastu. Vo všeobecnosti v súlade: Ide o členské štáty, ktoré podľa prognózy Komisie z jesene 2013 nerealizujú úpravu smerom k dosiahnutiu svojho strednodobého rozpočtového cieľa, požadovanú v Pakte stability a rastu. Ak by táto situácia pretrvávala niekoľko rokov, mohla by viesť k tomu, že na dotknutý členský štát sa začne vzťahovať postup pri značnej odchýlke v rámci preventívnej časti. Komisia preto vyzýva orgány, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť plný súlad rozpočtu na rok 2014 s Paktom stability a rastu. Riziko nesúladu: Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 sa prostredníctvom NRP pravdepodobne nezabezpečí súlad s požiadavkami vyplývajúcimi z Paktu stability a rastu. Komisia preto vyzýva orgány, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijali opatrenia potrebné na riešenie rizík, ktoré Komisia identifikovala vo svojom posúdení návrhov rozpočtových plánov, s cieľom zabezpečiť plný súlad rozpočtu na rok 2014 s Paktom stability a rastu. Tabuľka 1: Prehľad jednotlivých stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov Krajina || Celkový súlad návrhu rozpočtového plánu s Paktom stability a rastu || Celkový súlad s fiškálno-štrukturálnymi reformami navrhovanými v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny z roku 2013 Celkový záver na základe prognózy Komisie z jesene 2013 || Súlad v rámci postupu pri nadmernom deficite v rokoch 2013/2014 || Súlad s požiadavkami v rámci preventívnej časti v roku 2014 || Celkový záver týkajúci sa pokroku pri realizácii fiškálno-štrukturálnych reforiem || Pokrok pri realizácii jednotlivých reforiem v reakcii na štrukturálnu časť fiškálnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny od júna 2013 BE || vo všeobecnosti v súlade || trvalá náprava nadmerného deficitu v roku 2013 || určitá odchýlka od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa || obmedzený pokrok || obmedzené opatrenia: explicitný mechanizmus koordinácie medzi federálnou úrovňou a nižšími úrovňami DE || v súlade || nepod. || strednodobý rozpočtový cieľ dosiahnutý nad očakávania || žiadny pokrok || žiadne opatrenia zamerané na štrukturálnu časť fiškálneho odporúčania pre jednotlivé krajiny EE || v súlade || nepod. || dosiahnutý strednodobý rozpočtový cieľ || určitý pokrok || pokrok: pravidlo vyrovnaného rozpočtu obmedzené opatrenia: viacročné výdavkové pravidlá a stropy ES || riziko nesúladu || fiškálne úsilie dosiahnuté v roku 2013, v roku 2014 ohrozené || nepod. || určitý pokrok* || pokrok: nezávislá fiškálna inštitúcia, nedoplatky verejného sektora, systém indexácie, dôchodkový systém, reforma verejnej správy, výdavky na zdravotnú starostlivosť. obmedzené opatrenia: komplexné preskúmanie výdavkov, preskúmanie daňového systému FR || v súlade bez rezervy || fiškálne úsilie dosiahnuté v roku 2013 aj v roku 2014 || nepod. || obmedzený pokrok* || pokrok: dôchodkový systém obmedzené opatrenia: preskúmanie výdavkov, daňový systém, decentralizácia IT || riziko nesúladu || nepod. || súlad s referenčnou hodnotou pre dlh v roku 2013, ohrozený v roku 2014 || obmedzený pokrok || obmedzené opatrenia: verejné výdavky, daňová politika LU || riziko nesúladu || nepod. || značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa || určitý pokrok || pokrok: strednodobý rozpočtový rámec MT || riziko nesúladu || cieľ celkového deficitu splnený v roku 2013, fiškálne úsilie ohrozené v roku 2013 aj v roku 2014 || nepod. || obmedzený pokrok* || pokrok: fiškálny rámec, efektívnosť verejnej správy (pretrvávajú riziká spojené s prijímaním a vykonávaním opatrení), zdravotná starostlivosť (informácie neumožňujú vyvodiť záver) obmedzené opatrenia: dôchodkový systém NL || v súlade bez rezervy || fiškálne úsilie dosiahnuté v roku 2013 aj v roku 2014 || nepod. || určitý pokrok* || pokrok: fiškálny rámec, trh s nehnuteľnosťami (realizácia reforiem z minulosti) obmedzené opatrenia: dôchodkový systém, daňové úľavy a zvýhodnenia AT || vo všeobecnosti v súlade || trvalá náprava nadmerného deficitu v roku 2013 || určitá odchýlka od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa || určitý pokrok || pokrok: dôchodkový systém, trh práce obmedzené opatrenia: prepojenie dôchodkových dávok so zmenami strednej dĺžky života, harmonizácia veku odchodu do dôchodku SI || v súlade bez rezervy || fiškálne úsilie dosiahnuté v roku 2013 aj v roku 2014 || nepod. || obmedzený pokrok* || pokrok: daňový systém, fiškálny rámec, dlhodobá starostlivosť obmedzené opatrenia: dôchodkový systém SK || vo všeobecnosti v súlade || ohrozená trvalá náprava v roku 2014 – dosiahnuté fiškálne úsilie || určitá odchýlka od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa || obmedzený pokrok || pokrok: daňový systém (výber) obmedzené opatrenia: dôchodkový systém, daňová politika, zdravotná starostlivosť, rozpočtové pravidlá FI || riziko nesúladu || nepod. || značná odchýlka od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, prekročenie 60 % prahovej hodnoty v roku 2014 || určitý pokrok || pokrok: efektívnosť verejného sektora, financie sektora samospráv, dôchodková reforma Legenda: nepod.: nepodstatné * Tento členský štát predložil program ekonomického partnerstva. III. Hlavné súhrnné zistenia Stav verejných financií trinástich členských štátov eurozóny, ktoré predložili návrh rozpočtového plánu (EZ-13), sa celkovo zlepšil (tabuľka 2). Podľa vnútroštátnych plánov sa preto očakáva pokles súhrnného celkového rozpočtového deficitu o 0,7 percentuálneho bodu HDP, ktorý tento rok dosiahne 2,7 % HDP. Od roku 2008 teda po prvýkrát klesne pod prahovú hodnotu 3 % HDP. Je to výsledok neustáleho zlepšovania štrukturálnej rozpočtovej pozície v EZ-13 od roku 2011, pričom podľa NRP je pravdepodobné, že celkové štrukturálne saldo sa tento rok zlepší o ďalších 0,7 percentuálneho bodu. Pomer dlhu k HDP v EZ-13 sa tento rok bude naďalej zvyšovať, hoci pomalším tempom, a v roku 2013 dosiahne 93,0 %. NRP[3] ukazujú, že verejný dlh sa v roku 2014 napriek obmedzenej konsolidácii v roku 2014 konečne stabilizuje ako percentuálny podiel HDP. Podľa makroekonomických scenárov, z ktorých vychádzajú NRP, by sa mal v roku 2014 oživiť rast, čo je v súlade s prognózami Komisie z jesene. Priemerný celkový deficit v EZ-13 má v roku 2014 dosiahnuť 2,3 % HDP (o 0,4 percentuálneho bodu menej než v roku 2013), v rozmedzí od mierneho prebytku v Nemecku po deficit vo výške 3,6 % vo Francúzsku, 5,8 % v Španielsku a 6,7 % v Slovinsku[4]. Čo je dôležitejšie, pomer dlhu k HDP v EZ-13 sa podľa očakávaní v roku 2014 stabilizuje vo výške približne 93 % HDP[5]. Hodnoty sú v rozmedzí od 132,7 % v Taliansku, za ktorým nasleduje Belgicko (100,2 %) a Španielsko (98,9 %) až po 26,1 % v Luxembursku a 10,0 % v Estónsku. Tabuľka 2: Prehľad hospodárskych a rozpočtových súhrnov (EZ-13) na roky 2013 a 2014 || 2013 || 2014 Programy stability || Návrhy rozpočtových plánov || Prognóza Komisie z jesene 2013 || Programy stability || Návrhy rozpočtových plánov || Prognóza Komisie z jesene 2013 Rast reálneho HDP (zmena v %) || –0,2 || –0,4 || –0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1 Celkový deficit (% HDP) || –2,7 || –2,7 || –2,8 || –1,9 || –2,3 || –2,5 ∆ štrukturálneho salda (v percentuálnych bodoch HDP) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2 Dlh (% HDP) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5 Pomer výdavkov (% HDP) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 Pomer príjmov (% HDP) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 V NRP sa na rok 2014 predpovedá štrukturálne konsolidačné úsilie – merané pozitívnou zmenou štrukturálneho salda – vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP, čo je menej, než plánovali členské štáty vo svojich programoch stability[6]. Vzhľadom na to, že na jedenásť z trinástich krajín sa buď vzťahuje postup pri nadmernom deficite, alebo tieto krajiny ešte nedosiahli svoj strednodobý rozpočtový cieľ[7], tento vývoj môže poukazovať na celkovo neuspokojivú reakciu na fiškálne výzvy v eurozóne. Tento záver však treba spresniť vzhľadom na to, že štrukturálne saldo môže podceniť východiskové fiškálne úsilie z dôvodu nižších príjmov, než by sa bežne očakávalo v dôsledku hospodárskeho rastu, ako aj z dôvodu súčasného utlmeného rastu potenciálnej produkcie v strednodobom horizonte. V rámci celkovej hodnoty 0,3 percentuálneho bodu krajiny, ktoré čelia najväčším fiškálnym výzvam, pretože ich deficity prekračujú 3 % HDP a úroveň ich dlhu vysoko prekračuje 60 %, plánujú vynaložiť najrozsiahlejšie konsolidačné úsilie, ktoré by bolo do určitej miery diferencované. Celková úprava naznačuje vo všeobecnosti neutrálne zámery fiškálnej politiky, čo by malo prispieť k oživeniu. Analýza NRP naznačuje, že v konsolidačných plánoch sa nevenuje dostatočná pozornosť vplyvu zloženia konsolidačných opatrení, pričom by malo byť možné opätovné vyváženie smerom k fiškálnym opatreniam, ktoré budú priaznivejšie pre rast. Päť krajín eurozóny, ktorým boli adresované revidované odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite začiatkom roka 2013 (Španielsko, Francúzsko, Holandsko, Malta a Slovinsko), predložilo programy ekonomického partnerstva, v ktorých sa uvádza prehľad fiškálnych štrukturálnych reforiem, ktoré tieto krajiny plánujú realizovať s cieľom podporiť trvalú nápravu svojich deficitov. Dôraz sa kladie hlavne na fiškálne reformy. PEP vo všeobecnosti ukazujú pokrok v súvislosti so zlepšením fiškálnych rámcov jednotlivých štátov, zmiešané výsledky v súvislosti s daňovou reformou a so zásadnými reformami dôchodkových systémov a systémov zdravotníctva, hoci nie vo všetkých krajinách. V prílohe III sa uvádza podrobnejší prehľad ich obsahu. Z hľadiska zloženia budúcoročnej malej úpravy ukazujú NRP krajín EZ-13 zníženie pomeru výdavkov k HDP na rok 2014, zatiaľ čo pomer príjmov k HDP by sa mal stabilizovať po tom, ako od roku 2010 dochádzalo k jeho opakovanému zvyšovaniu. Podobne sa po neustálom zvyšovaní v uplynulých troch rokoch očakáva v roku 2014 stabilizácia pomeru daní k HDP. Podrobné údaje o opatreniach zahrnutých do NRP naznačujú, že plánované priemerné zmeny v zložení výdavkov sú v porovnaní s rokom 2013 pomerne malé[8]. V NRP sa počíta konkrétne s miernym znížením výdavkov na odmeny zamestnancov (–0,2 % HDP), sociálnych platieb, medzispotreby a kapitálových výdavkov (o –0,1 % v prípade každej tejto položky), zatiaľ čo výdavky na dotácie zostanú stabilné a úrokové výdavky by sa mali mierne zvýšiť (o 0,1 %). V prípade kapitálových výdavkov je najväčšie zníženie naplánované v Estónsku, na Slovensku a vo Francúzsku. Skutočnosť, že kapitálové výdavky majú ešte klesnúť tak v týchto krajinách, ako aj celkovo už piaty rok po sebe (hoci veľmi mierne), môže byť v rozpore s cieľom prejsť na štruktúru verejných výdavkov priaznivejších pre rast. Opatrenia týkajúce sa zdaňovania oznámené v NRP by mali priniesť určité malé zmeny v zložení daní v EZ-13. Konkrétne by sa mali zvýšiť príjmy z nepriamych daní, zatiaľ čo príjmy z priamych daní majú klesnúť v dôsledku klesajúcich príjmov z daní z kapitálu. Podiel sociálnych príspevkov by následne vo vzťahu k HDP mal ostať stabilný. Tieto obmedzené zmeny v zložení príjmov vyvolané čiastočne realizáciou daňových reforiem v niektorých členských štátoch (napríklad vo Francúzsku, v Holandsku alebo Slovinsku) možno považovať za zmeny priaznivejšie pre rast, keďže sa v roku 2014 očakáva nárast nepriamych daní (najmä spotrebných) a zároveň mierny pokles daňového zaťaženia v oblasti práce a kapitálu, ktoré má silnejší rušivý účinok. Porovnanie NRP krajín EZ-13 na rok 2014 s prognózami Komisie z jesene na nasledujúci rok umožňuje posúdiť možné riziká ohrozujúce realizáciu fiškálnych plánov členských štátov. Na súhrnnej úrovni EZ-13 sú návrhy plánov vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie, pričom súhrnný rozdiel je zanedbateľný a dosahuje 0,2 percentuálneho bodu HDP[9]. Rozdiely medzi NRP a prognózou Komisie v oblasti celkového deficitu sú však väčšie na úrovni jednotlivých členských štátov z dôvodov, ktoré sa medzi jednotlivými krajinami líšia. Tento rozdiel je najvýraznejší v prípade Malty s cieľom celkového deficitu na rok 2014, ktorý je o 1,3 percentuálneho bodu nižší, než sa uvádza v prognóze Komisie, a za ňou nasleduje Belgicko a Luxembursko (0,5 percentuálneho bodu) a Rakúsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko (0,4 percentuálneho bodu). V prípade Malty a Slovenska je hlavnou príčinou rozdielov predpokladané štrukturálne saldo. Estónsko je jediným členským štátom EZ-13, v ktorom prognózy Komisie ukazujú v roku 2014 nižší deficit než NRP tejto krajiny (–0,1 % v porovnaní s –0,4 %). V prípade prognóz pre Holandsko neexistujú žiadne rozdiely. [1] Tento nový postup sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 473/2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne. Ide o jedno z dvoch nariadení v rámci balíka dvoch legislatívnych aktov, ktorý nadobudol účinnosť v máji 2013. [2] Odporúčanie Rady z 9. júla 2013 týkajúce sa vykonávania hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro (Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 97). [3] Celkové závery treba spresniť v troch bodoch. Po prvé, celkové závery neodzrkadľujú plány všetkých sedemnástich krajín eurozóny, ale len trinástich (EZ-13). Požiadavka predkladať svoje NRP sa nevzťahuje na Grécko, Írsko, Portugalsko a Cyprus, pretože sa zúčastňujú na programoch makroekonomickej pomoci. Po druhé, Nemecko, Rakúsko a Luxembursko (ktoré predstavujú 34 % HDP EZ-13) predložili svoje plány podľa scenára nezmenenej politiky, ktorý súvisel s vnútroštátnymi voľbami. V prípade týchto troch krajín NRP jasne nenaznačujú politické zámery vlád. Tento dokument sa zameriava na celkové priemery a v rámci nich existujú medzi jednotlivými krajinami značné rozdiely, dokonca aj v prípadoch, keď sa to výslovne neuvádza. [4] Pozri tabuľku A1 v prílohe IV. 5 Pozri tabuľku A3 v prílohe IV. Príloha II obsahuje analýzy citlivosti. [6] Súlad strednodobých rozpočtových plánov stanovených v programoch stability s rozhodnutiami o fiškálnej politike zahrnutými v NRP na rok 2014 je základným predpokladom stability a predvídateľnosti fiškálnej politiky. V tomto zmysle z porovnania fiškálnych cieľov EZ-13 uvedených v NRP a fiškálnych cieľov stanovených v programoch stability vyplýva, že strednodobé plány členských štátov a ich ročné rozpočty sú v súlade. Treba však poznamenať, že niektoré členské štáty (spomedzi krajín EZ-13 ide o Belgicko, Španielsko, Francúzsko, Maltu, Holandsko a Slovinsko), pre ktoré boli vydané nové odporúčania v rámci ich postupov pri nadmernom deficite v júni minulého roka, museli svoje fiškálne plány následne aktualizovať. [7] Strednodobý rozpočtový cieľ je ťažiskom preventívnej časti Paktu stability a rastu. [8] Pozri graf A1 v prílohe IV. [9] Pozri graf A3 a A4 v prílohe IV. PRÍLOHA I: Metodika a predpoklady, o ktoré sa opiera európska hospodárska prognóza z jesene 2013 Podľa článku 7 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 473/2013: „Metodika a predpoklady najnovších hospodárskych prognóz útvarov Komisie pre každý členský štát vrátane odhadov vplyvu súhrnných rozpočtových opatrení na hospodársky rast sa pripoja k celkovému posúdeniu.“. Európske hospodárske prognózy vypracovávajú nezávisle zamestnanci Komisie. Predpoklady, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jesene 2013, sú vysvetlené v samotnej prognóze[1]. Rozpočtové údaje do roku 2012 vychádzajú z údajov, ktoré členské štáty oznámili Komisii 1. októbra a ktoré validoval Eurostat 21. októbra 2013. Eurostat vyjadril výhrady v súvislosti s kvalitou údajov oznámených Rakúskom vzhľadom na nezrovnalosti týkajúce sa štatistických dôsledkov záverov uvedených v správe federálneho audítorského úradu na spolkovú krajinu Salzburg, ktorá bola uverejnená 9. októbra 2013. V správe sa odhalili nedostatky, pokiaľ ide o finančné hospodárenie a úplnosť verejných účtov uvedenej spolkovej krajiny. Štatistické dôsledky auditu na údaje v rámci postupu pri nadmernom deficite preskúmava rakúsky štatistický úrad v spolupráci s Eurostatom, aby sa presne objasnili dôsledky pre rok 2012 aj pre predchádzajúce roky. Podľa informácií dostupných v čase validácie je možné, že to povedie k úprave verejného dlhu smerom nahor až do výšky pol percenta HDP a k ďalším menším revíziám deficitu verejnej správy. V prognóze boli v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 15. júla 2009[2] zaznamenané opatrenia na podporu finančnej stability. Do prognózy boli ako finančné transakcie (t. j. transakcie zvyšujúce dlh, ale nie deficit) zahrnuté kapitálové injekcie, o ktorých boli známe dostatočne podrobné informácie, okrem prípadov, keď dotknutý členský štát ohlásil iné údaje. Štátne záruky za záväzky bánk a za vklady sa do verejných výdavkov nezahŕňajú okrem prípadu, ak existuje dôkaz, že v čase dokončenia prognózy bolo potrebné tieto záruky vyplatiť. Treba však poznamenať, že pôžičky, ktoré bankám poskytla vláda alebo iné subjekty klasifikované v rámci sektora verejnej správy, sa bežne započítavajú k dlhu verejných financií. V prípade roku 2014 sa zohľadňujú prijaté rozpočty alebo rozpočty predložené národným parlamentom a všetky ďalšie opatrenia, o ktorých boli známe dostatočne podrobné informácie. V tejto prognóze sa zohľadňujú najmä všetky informácie uvedené v NRP predložených do 15. októbra. V prípade roku 2015 predpoklad nezmenenej politiky použitý v prognózach znamená, že trendy v oblasti príjmov a výdavkov boli extrapolované a že sa zohľadnili opatrenia, o ktorých boli známe dostatočne podrobné informácie. Je možné, že saldá verejných financií dôležité z pohľadu postupu pri nadmernom deficite sa môžu mierne líšiť od sáld uverejnených na národných účtoch. Rozdiel sa týka vyrovnaní v rámci swapov a dohôd o forwardovej úrokovej miere (FRA). Podľa ESA95 [v znení zmien podľa nariadenia (ES) č. 2558/2001] sú toky súvisiace so swapmi a FRA finančnými transakciami, a preto sa z výpočtu salda verejných financií vylučujú. Na účely postupu pri nadmernom deficite sa však takéto toky zaznamenávajú ako čisté úrokové výdavky. Európske súhrny pre dlh verejnej správy v prognózovanom období 2013 – 2015 sa uverejňujú na nekonsolidovanom základe (t. j. nie sú upravené o medzivládne pôžičky). V záujme zabezpečenia konzistentnosti časových radov sa na takom istom základe uverejňujú aj historické údaje. V prípade roku 2012 to znamená pomer dlhu k HDP v eurozóne o 2,1 percentuálneho bodu (1,5 percentuálneho bodu v EÚ) vyšší než pomer konsolidovaného dlhu verejnej správy, ktorý uverejnil Eurostat vo svojej tlačovej správe č. 152/2013 z 21. októbra 2013. Predpovede týkajúce sa dlhu verejnej správy v prípade jednotlivých členských štátov v rokoch 2013 – 2015 zahŕňajú vplyv záruk za úvery z ENFS[3], bilaterálnych pôžičiek poskytnutých iným členským štátom a účasti na kapitáli EMS, ako bola plánovaná k dátumu dokončenia prognózy (za predpokladu schválenia). Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 súhrnné rozpočtové opatrenia v roku 2014 dosahujú 0,25 % HDP. Vplyv tohto odhadu na rast by v krátkodobom horizonte nedosahoval ani 0,25 % , t. j. bol by zlučiteľný so zámermi fiškálnej politiky, ktoré sú vo všeobecnosti neutrálne. Pri interpretácii tohto odhadu treba postupovať pozorne: · Neriešením fiškálnych nerovnováh by sa mohla zvýšiť zraniteľnosť finančných aktív a jeho následkom by mohli byť vyššie rozpätia a úverové sadzby. Politické rozhodnutie teda nespočíva v prijatí alebo neprijatí opatrení. · Cieľom nariadenia je posúdiť účinok opatrení prijatých v NRP. Opatrenia, ktoré boli prijaté a ktoré nadobudli účinnosť pred vypracovaním NRP, preto posúdenie nezahŕňa (hoci môžu ovplyvniť prognózu). · Prijatými opatreniami, ktorých účinok sa prejaví v roku 2014, sa takisto kompenzujú existujúce opatrenia s jednorazovým vplyvom v roku 2013 (ktorých účinok sa teda končí) a trend zvyšovania výdavkov, ktorého výsledkom je fiškálna expanzia v prípade, že je vyšší než strednodobý rast HDP. V prípade neprijatia politických opatrení je v roku 2013 výška jednorazových opatrení na súhrnnej úrovni EZ-13 podľa hodnotenia Komisie 0,1 % a výška trendu zvyšovania výdavkov na úrovni EZ-13 0,3 % HDP. PRÍLOHA II: Analýza citlivosti Podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 473/2013: „Toto celkové posúdenie zahŕňa analýzy citlivosti, ktoré poukazujú na riziká pre udržateľnosť verejných financií v prípade negatívneho ekonomického, finančného alebo rozpočtového rozvoja.“ V tejto prílohe sa preto uvádza analýza citlivosti vývoja verejného dlhu na prípadné makroekonomické otrasy (s dosahom na rast a úrokové sadzby), pričom sa vychádza z výsledkov stochastických dlhových prognóz[4]. Analýza umožňuje posúdiť možný vplyv rizík poklesu a zvýšenia rastu na dynamiku verejného dlhu (pričom sa zahŕňa aj ich vplyv na cyklickú zložku rozpočtového salda prostredníctvom fungovania automatických stabilizátorov), ako aj účinky pozitívneho/negatívneho vývoja na finančných trhoch, ktoré sa premietajú do nižších/vyšších nákladov verejnej správy na prijaté úvery a pôžičky. V stochastických prognózach sa neistota budúcich makroekonomických podmienok zohľadňuje v analýze dynamiky verejného dlhu v súvislosti s „ústredným“ scenárom prognóz dlhu, ktorý zodpovedá scenáru prognóz podľa Komisie (ES) (t. j. prognóz z jesene 2013) a scenáru prognóz podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), ktoré sa uvádzajú v dvoch grafoch ďalej v texte a v ktorých sa vykazujú výsledky za EZ-13[5] (v oboch prípadoch sa po uplynutí prognózovaného obdobia uplatňuje ako zvyčajne predpoklad nezmenenej politiky)[6]. Otrasy sa aplikujú na makroekonomické podmienky (krátkodobé a dlhodobé úrokové sadzby štátnych dlhopisov, miera rastu), ktoré sa predpokladajú pri ústrednom scenári na získanie „kužeľa“ (t. j. rozloženia) prípadného vývoja dlhu uvedeného ďalej v grafe. Kužeľ zodpovedá širokej škále možných východiskových makroekonomických podmienok, pričom v prípade rastu a úrokových sadzieb sa uskutočnila simulácia až 2 000 otrasov. Rozsah a korelácia otrasov odzrkadľuje historické správanie premenných[7]. V simulovanej dynamike dlhu sa zohľadňuje skutočnosť, že otrasy s dosahom na rast sa premietajú späť do „otrasov s dosahom na rozpočet“ vzhľadom na to, že cyklická zložka rozpočtového salda je ovplyvnená fungovaním automatických stabilizátorov. Výsledné schémy v ďalej uvedenom grafe preto poskytujú pravdepodobné informácie o dynamike dlhu v EZ-13 s prihliadnutím na prípadný výskyt otrasov s dosahom na rast a úrokové sadzby, ktorých rozsah a korelácia odzrkadľuje otrasy pozorované v minulosti. V schémach sa predpokladaný vývoj dlhu v rámci ústredného scenára (na ktorý sa vzťahujú makroekonomické otrasy) znázorňuje ako prerušovaná čiara a krivka predpokladaného vývoja dlhu, ktorá celý súbor možných kriviek vývoja získaných aplikáciou otrasov (medián) rozdeľuje na dve polovice, ako plná čierna čiara v strede kužeľa. Samotný kužeľ predstavuje 80 % všetkých možných prípadov vývoja dlhu získaného simuláciou 2 000 otrasov s dosahom na rast a úrokové sadzby (keďže spodná čiara a vrchná čiara, ktoré ohraničujú kužeľ, predstavujú 10. a 90. percentil rozloženia), čím sa zo sivej časti vyčleňujú tie prípady simulovaného vývoja dlhu (20 % z celkového počtu prípadov), ktoré sú následkom extrémnejších (menej pravdepodobných) otrasov alebo udalostí na okrajoch krivky. Časti s rôznymi odtieňmi farieb v rámci kužeľa predstavujú rozličné časti celkového rozloženia možného vývoja dlhu. Tmavomodrá časť (ohraničená 40. a 60. percentilom) zahŕňa 20 % všetkých možných prípadov vývoja dlhu, ktorý sa približuje ústrednému scenáru. Schémy vypracované zo stochastických prognóz verejného dlhu podľa scenára prognóz Komisie (ES) a scenára prognóz podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP) || V prípade oboch scenárov prognóz (ES aj NRP) schémy pre EZ-13 na rok 2014 zdôrazňujú 40 % pravdepodobnosť horšieho pomeru dlhu k HDP, než sa predpokladalo, v dôsledku výskytu nepriaznivých makroekonomických otrasov[8]. V rámci oboch scenárov (ES aj NRP) pri zohľadnení rizík poklesu aj zvýšenia rastu a podmienok na finančných trhoch je s 80 % pravdepodobnosťou (keďže kužeľ predstavuje 80 % všetkých možných prípadov simulovaného vývoja dlhu) výsledná výška dlhu v EZ-13 v roku 2014 celkovo v rozpätí 91 % až 95 % HDP. Spodná hranica a vrchná hranica rozpätia pomeru dlhu v roku 2014 by boli o niečo vyššie v prípade scenára ES oproti scenáru NRP, a to v dôsledku rozdielu vo výške 0,5 percentuálneho bodu medzi príslušnými ústrednými prognózami, pri ktorých sa aplikujú otrasy (pomer dlhu vo výške 93,5 % v scenári ES oproti 93,0 % v scenári NRP). Po roku 2014, ktorý je horizontom súčasných NRP, výsledky simulácie ukazujú zväčšenie rozdielu medzi scenárom ES a scenárom NRP, pokiaľ ide o prognózované pomery dlhu ovplyvneného otrasmi. Na konci prognózovaného obdobia zohľadneného v schémach (rok 2018) by bol podľa scenára ES pomer dlhu s 50 % pravdepodobnosťou vyšší než 90 % HDP a podľa scenára NRP s 50 % pravdepodobnosťou vyšší než 88 % HDP. Príčinou rozdielu je, že v scenári NRP sa štrukturálne primárne saldo udržiavalo konštantne v najaktuálnejšej prognózovanej výške ako vyšší prebytok než v scenári ES, čo v scenári NRP viedlo k výraznejšiemu zníženiu simulovaných pomerov dlhu po roku 2014. PRÍLOHA III: Realizácia štrukturálnych reforiem: silnejší rast, viac pracovných miest a zdravšie verejné financie Štrukturálne reformy sú ťažiskom odporúčaní Európskej komisie, ktoré sa týkajú hospodárskej politiky. · V prvom rade je ich realizácia kľúčová z hľadiska podpory rastu a vytvárania pracovných miest, ktorá je strategickou prioritou Európskej únie aj jej členských štátov a ktorá tvorí súčasť stratégie Európa 2020. Okrem toho sa obmedzením štrukturálnej nepružnosti môže zmierniť vplyv prebiehajúcej hospodárskej úpravy a posilniť účinné prerozdeľovanie zdrojov, čím sa zlepšujú vyhliadky produktivity a konkurencieschopnosti. Členské štáty eurozóny (najmä tie zraniteľné) zrealizovali v uplynulých rokoch v tejto súvislosti celý súbor štrukturálnych reforiem zameraných na nápravu nerovnováh vytvorených v minulosti a na nasmerovanie hospodárstva na cestu udržateľnejšieho rastu. Reformná dynamika je obzvlášť výrazná v prípade Španielska a Slovinska, teda v dvoch krajinách, ktoré boli v rámci postupu pri nadmernej nerovnováhe označené za krajiny s nadmernými nerovnováhami, ako je to v prípade programových krajín[9]. V Španielsku sa pokročilo v opätovnom vyvažovaní a nedávne údaje poukazujú na stabilizáciu hospodárstva a finančného sektora. Tento postup sa posilňuje prostredníctvom dôkladnej realizácie programu v rámci EMS na rok 2012 zameraného na rekapitalizáciu finančných inštitúcií. V tejto súvislosti možno pozorovať výrazné zrýchlenie tempa reforiem zameraných na riešenie štrukturálnych nedostatkov, čo je do veľkej miery v súlade s existujúcimi záväzkami v rámci európskeho semestra. V prvom rade boli prijaté významné opatrenia na riešenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému a zároveň na pokračujúce obmedzovanie výdavkov na zdravotnú starostlivosť. V druhom rade sa očakáva, že v roku 2014 sa zavedie niekoľko iniciatív zameraných na zlepšenie kvality verejných výdavkov a efektívnosti verejnej správy (napríklad sa v menšej miere budú uplatňovať doložky o indexácii vo verejnom sektore, obmedzí sa byrokracia alebo dôjde k zriadeniu nezávislej fiškálnej rady). V treťom rade sa pokračuje v úsilí o modernizáciu a zlepšenie služieb zamestnanosti a o posilnenie aktívnych politík trhu práce, ako aj ich väzieb s pasívnymi politikami. V štvrtom rade prebiehajú rôzne iniciatívy zamerané na zlepšovanie podnikateľského prostredia a zvyšovanie hospodárskej súťaže v neobchodovateľnom sektore. Ide o i) zákon o zaručení jednoty trhu; ii) prvý návrh zákona o reforme profesionálnych služieb; iii) zákon o podnikaní, ktorým sa zlepšuje rámec pre platobnú neschopnosť podnikov a iv) reformu v odvetví elektrickej energie, ktorou sa odstraňuje nadmerný rozdiel medzi rýchlo rastúcimi regulovanými nákladmi a predpísanými tarifami pre koncových spotrebiteľov. Slovinsko dosiahlo značný pokrok pri realizácii reforiem v niektorých kľúčových politických oblastiach, a to najmä vo fiškálnej a v bankovej oblasti. Reformy v iných oblastiach sa ešte len pripravujú a z hľadiska ich konečného vplyvu na hospodárstvo bude kľúčovú úlohu zohrávať zachovanie dynamiky počas fázy realizácie. V prvom rade, pokiaľ ide o fiškálne riadenie a dlhodobú fiškálnu udržateľnosť, v súčasnosti sa pracuje na návrhu reformy fiškálneho rámca a zároveň sa pripravujú reformy dlhodobej starostlivosti, preskúmanie výdavkov a prehodnotenie prípadných reforiem dôchodkového systému. V druhom rade, pokiaľ ide o opatrenia na stabilizáciu bankového sektora, práve prebieha dôkladné posúdenie kvality aktív a stresové testy, ktoré pripravujú pôdu pre rozsiahlejšiu reštrukturalizáciu a rekapitalizáciu tohto sektora s cieľom odpredať verejné podiely v domácich bankách. V treťom rade Slovinsko v oblasti trhu práce nedávno prepracovalo právne predpisy o ochrane zamestnanosti a zároveň sa zvažuje možnosť prepracovať aj zákon o minimálnej mzde a práci študentov. V štvrtom rade sa takisto pripravujú (hoci s určitým meškaním) ďalšie reformy zamerané na zlepšenie adaptability a vyhliadok rastu hospodárstva. Vo fáze navrhovania sa nachádza reforma zákona o konkurznom konaní, ktorá zahŕňa nové ustanovenia o mimosúdnej reštrukturalizácii. Navrhovaná novela slovinského zákona o držaných štátnych dlhových nástrojoch by priniesla zlepšenie z hľadiska správy, riadenia a zodpovednosti štátnych podnikov. V novele zákona by sa takisto požadovalo, aby orgány pripravili stratégiu založenú na klasifikácii aktív vo verejnom vlastníctve, čím by sa uľahčila privatizácia vedľajších aktív. V poslednom rade sa zdá, že zlepšenie správy prípadov malo pozitívny vplyv na efektívnosť súdneho systému, zatiaľ čo vďaka úspešnosti skúšobného projektu sa v roku 2014 tento projekt zavedie v celoštátnom meradle. · Nadmerné deficity verejných financií sú v mnohých prípadoch čiastočne spôsobené štrukturálnymi nedostatkami. Na zabezpečenie trvalej nápravy nadmerného deficitu je preto možné, že okrem štrukturálnych reforiem treba často vykonávať aj rozpočtové opatrenia. Od nadobudnutia účinnosti balíka dvoch legislatívnych aktov sa v tejto súvislosti od členských štátov, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, vyžaduje, aby predložili programy ekonomického partnerstva (PEP). Ide o plán fiškálno-štrukturálnych reforiem, ktoré pomáhajú pri účinnej a trvalej náprave nadmerného deficitu. V PEP by sa konkrétne mali uvádzať podrobné údaje o reformách v oblasti i) vnútroštátnych fiškálnych rámcov; ii) zdaňovania a iii) dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. Svoje PEP[10] predložili 1. októbra 2013 po prvýkrát Španielsko, Francúzsko, Malta, Holandsko a Slovinsko. Súhrnný obraz na základe týchto PEP v troch oblastiach fiškálno-štrukturálnych reforiem sa opisuje ďalej: 1. Vo všetkých členských štátoch eurozóny napreduje realizácia zásadných reforiem vnútroštátnych fiškálnych rámcov. Tieto reformy sú potrebné na základe požiadaviek vyplývajúcich z balíka šiestich legislatívnych aktov (konkrétne zo smernice 2011/85/EÚ o rozpočtových rámcoch), balíka dvoch legislatívnych aktov a z medzivládnej Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii. V kontexte týchto plošných snáh o posilnenie vnútroštátnych mechanizmov fiškálneho riadenia boli v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2013 trom z piatich členských štátov (Španielsku, Malte a Slovinsku), ktoré predložili PEP, adresované aj odporúčania týkajúce sa fiškálnych rámcov. Cieľom príslušnej politickej odozvy týchto troch členských štátov je zamerať sa na kľúčové prvky, akým je napríklad vykonávanie pravidiel štrukturálne vyrovnaného rozpočtu, zriadenie nezávislých fiškálnych inštitúcií a vytvorenie spoľahlivých strednodobých rozpočtových rámcov. Vnútroštátne procesy rozhodovania sú v rôznych štádiách a vo všeobecnosti sú zamerané na dokončenie týchto reforiem do konca roka 2013 alebo začiatku roka 2014. Zvyšné dva členské štáty, pre ktoré v roku 2013 neboli vydané odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa fiškálnych rámcov (Francúzsko a Holandsko), prijali konkrétne kroky na zlepšenie svojich fiškálnych rámcov. Očakáva sa, že významný vplyv na fiškálne plánovanie a monitorovanie bude mať zriadenie Vysokej rady pre verejné financie vo Francúzsku, zatiaľ čo v Holandsku sa v záujme zabezpečenia súladu s požiadavkami EÚ rozpočtová disciplína posilní prostredníctvom zákona o udržateľných verejných financiách, ktorý nadobudne účinnosť v blízkej budúcnosti. 2. Všetkým piatim členským štátom, ktoré predložili PEP, bolo adresované odporúčanie pre jednotlivé krajiny týkajúce sa zdaňovania. Celkovo sa PEP zameriavajú prevažne na prebiehajúce alebo už naplánované daňové reformy, ale uvádzajú sa v nich aj nedávno prijaté alebo nové opatrenia. Holandsko konkrétne zdôrazňuje reformy, ktoré sa s cieľom splniť odporúčania v súčasnosti realizujú v oblastiach zdaňovania nehnuteľností a práce, boli však schválené hlavne v minulom roku. Malta v reakcii na odporúčania v tejto oblasti uvádza súbor reforiem na posilnenie daňovej disciplíny a správy. Mnohé z týchto politických opatrení sa však zrejme týkajú minulých alebo prebiehajúcich reforiem, zatiaľ čo odporúčanie zaoberať sa otázkou zvýhodňovania dlhu v oblasti zdaňovania podnikov sa v programe jednoznačne nerieši. Slovinsko uvádza niekoľko daňových opatrení, ktoré boli zavedené nedávno ako súčasť novej rozpočtovej stratégie na účely konsolidácie (vrátane zvýšenia DPH, zrušenia plánovaného zníženia sadzby dane z príjmu právnických osôb, nominálneho zmrazenia prahových hodnôt a úľav v rámci dane z príjmu fyzických osôb a reformy zdaňovania nehnuteľností), ako aj opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny. Francúzsko v reakcii na odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré mu boli adresované a ktoré sa týkali daní, realizuje rôzne reformy. V PEP v tomto prípade vyzdvihuje zavedenie a rozšírenie daňových úľav v prípade zvýšenia konkurencieschopnosti a zamestnanosti spolu s realizáciou reformy DPH a novými environmentálnymi daňami. Reformou prechádza správa daňových výdavkov a prijímajú sa opatrenia na obmedzenie zvýhodňovania dlhu v oblasti zdaňovania podnikov. V PEP Španielska sa uvádza hlavne prebiehajúce preskúmanie daňového systému, ktoré bolo požadované v odporúčaniach adresovaných Španielsku a ktoré sa plánuje dokončiť do konca februára 2014. Žiadne ďalšie opatrenia na riešenie ostatných prvkov odporúčania pre Španielsko týkajúceho sa zdaňovania sa neuvádzajú. 3. Všetkým piatim členským štátom, ktoré predložili PEP, bolo adresované aj odporúčanie pre jednotlivé krajiny týkajúce sa politiky v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti. Tri z týchto štátov (Španielsko, Francúzsko a Holandsko) prijali konkrétne reformné opatrenia a začali parlamentný proces s cieľom prijať legislatívne kroky v snahe splniť odporúčania týkajúce sa dôchodkových reforiem a posilniť stabilitu dôchodkových systémov, a tým aj fiškálnu udržateľnosť. Zvyšné dva štáty (Malta a Slovinsko) návrhy takýchto reformných opatrení ešte len pripravujú. Pokiaľ ide o politiku v oblasti zdravotnej starostlivosti, všetkých päť členských štátov prijalo kroky na riešenie otázky efektívnosti výdavkov na zdravotnú starostlivosť. Snažia sa teda splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny, nenapredujú však rovnaký tempom: niektoré s realizáciou plánov už pomerne pokročili (Holandsko, Francúzsko a Španielsko), zatiaľ čo ostatné sú ešte len na začiatku reformného procesu (Slovinsko a Malta). PRÍLOHA IV: Grafy a tabuľky Tabuľka A1: Ciele celkového deficitu (v % HDP) v EZ-13 podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), programov stability (PS) a prognózy Komisie z jesene 2013 (KOM) || 2013 || 2014 Krajina || NRP || PS || KOM || NRP || PS || KOM BE || –2,5 || –2,5 || –2,8 || –2,1 || –2,0 || –2,6 DE || 0,0 || –0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1 EE || –0,6 || –0,5 || –0,4 || –0,4 || 0,0 || –0,1 ES || –6,8 || –6,3 || –6,8 || –5,8 || –5,5 || –5,9 FR || –4,1 || –3,7 || –4,1 || –3,6 || –2,9 || –3,8 IT || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,5 || –1,8 || –2,7 LU || –0,9 || –0,7 || –0,9 || –0,5 || –0,6 || –1,0 MT || –2,7 || –2,7 || –3,4 || –2,1 || –2,1 || –3,4 NL || –3,2 || –3,4 || –3,3 || –3,3 || –3,0 || –3,3 AT || –2,3 || –2,3 || –2,5 || –1,5 || –1,5 || –1,9 SI || –5,6 || –7,9 || –5,8 || –6,7 || –2,6 || –7,1 SK || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,8 || –2,6 || –3,2 FI || –2,2 || –1,9 || –2,2 || –1,9 || –1,3 || –2,3 EZ-13 || –2,7 || –2,7 || –2,8 || –2,3 || –1,9 || –2,5 Tabuľka A2: Zmeny štrukturálneho salda (v % HDP) v EZ-13 podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), programov stability (PS) a prognózy Komisie z jesene 2013 (KOM) || 2013 || 2014 Krajina || NRP || PS || KOM || NRP || PS || KOM BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4 DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0 EE || –0,5 || –0,5 || –0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5 ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || –0,1 || 0,4 || –0,1 FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7 IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1 LU || –0,5 || 0,1 || –0,6 || –0,6 || –0,3 || –0,6 MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || –0,1 NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || –0,1 || 0,4 AT || 0,1 || –0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0 SI || 0,5 || 0,2 || –0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7 SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || –0,1 || 0,5 || –0,8 FI || 0,1 || 0,1 || –0,1 || 0,1 || 0,3 || –0,2 EZ-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2 Tabuľka A3: Pomer dlhu k HDP (v % HDP) v EZ-13 podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), programov stability (PS) a prognózy Komisie z jesene 2013 (KOM) || 2013 || 2014 Krajina || NRP || PS || KOM || NRP || PS || KOM BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3 DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1 EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7 ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9 FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3 IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0 LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7 MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3 NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4 AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5 SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1 SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2 FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0 EZ-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5 Tabuľka A4: Rast reálneho HDP (percentuálna zmena) v EZ-13 podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), programov stability (PS) a prognózy Komisie z jesene 2013 (KOM) || 2013 || 2014 Krajina || NRP || PS || KOM || NRP || PS || KOM BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1 DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7 EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0 ES || –1,3 || –1,3 || –1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5 FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9 IT || –1,8 || –1,3 || –1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7 LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8 MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9 NL || –1,3 || –0,4 || –1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2 AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6 SI || –2,4 || –1,9 || –2,7 || –0,8 || 0,2 || –1,0 SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1 FI || –0,5 || 0,4 || –0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6 EZ-13 || –0,4 || –0,2 || –0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1 Tabuľka A5: Zloženie fiškálnej konsolidácie v rokoch 2013 a 2014 v EZ-13 podľa návrhov rozpočtových plánov (NRP), programov stability (PS) a prognózy Komisie z jesene 2013 (KOM) % HDP (ak sa neuvádza inak) || 2013 || 2014 PS || NRP || KOM || PS || NRP || KOM || || || || || || Pomer príjmov || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 v percentuálnych bodoch vzhľadom na predchádzajúci rok || 1,1 || 0,6 || 0,5 || –0,6 || 0 || 0 Pomer výdavkov || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 v percentuálnych bodoch vzhľadom na predchádzajúci rok || 0,5 || 0,1 || –0,1 || –1,3 || –0,5 || –0,2 Zmena štrukturálneho salda || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2 Graf A1: Plánované zmeny hlavných druhov výdavkov (v % HDP) na rok 2014 v EZ-13: návrhy rozpočtových plánov (NRP) v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2013 (KOM) Graf A2: Predpokladané zmeny hlavných druhov daňových príjmov (v % HDP) na rok 2014 v EZ-13: návrhy rozpočtových plánov (NRP) v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2013 (KOM) Graf A3: Porovnanie celkového salda verejných financií (v % HDP), ako sa na rok 2014 predpokladá v prognóze Komisie z jesene 2013 (KOM) a v návrhoch rozpočtových plánov (NRP) Graf A4: Rozčlenenie rozdielu v cieľoch týkajúcich sa celkového deficitu (v % HDP) na rok 2014 medzi prognózou Komisie z jesene 2013 a návrhmi rozpočtových plánov Graf A4 znázorňuje rozdiely v predpokladaných zmenách celkového deficitu členských štátov podľa prognózy v NRP a podľa prognózy z jesene 2014. Tieto rozdiely sú vyjadrené ako percentuálny podiel HDP. Stĺpce pod sebou a nad sebou predstavujú jednotlivé zložky, ktorým možno pripísať celkový rozdiel. Vo všeobecnosti je zmena štrukturálneho salda plánovaná v prognóze z jesene na rok 2014 o 0,3 % HDP menšia než zmena, s ktorou sa počíta v NRP. Záporná hodnota naznačuje, že zmena deficitu verejnej správy má byť podľa prognózy Komisie z jesene 2013 menšia než zmena uvedená v NRP. Menšiu zmenu fiškálneho deficitu v prognóze Komisie vysvetľuje hlavne vývoj jednorazových opatrení. Graf A5: Rozčlenenie rozdielu v cieľoch týkajúcich sa dlhu (v % HDP) na rok 2014 medzi prognózou Komisie z jesene 2013 a návrhmi rozpočtových plánov Graf A5 znázorňuje rozdiel vo vývoji dlhu v období rokov 2013 až 2014 podľa prognózy v NRP a podľa prognózy Komisie. Kladný rozdiel naznačuje, že v prognózach v NRP sa počíta s vyšším dlhom (alebo zložkou dlhu). Odlišný vývoj sa rozčleňuje do rôznych faktorov, ktoré prispievajú k rozdielom: bázický efekt, rozdiel v efekte „snehovej gule“ (alebo v zložke, ktorou sú úroky a rast), rozdiel v zložke, ktorou je primárny deficit, a rozdiel v zosúladení dlhu a deficitu. Vývoj zosúladenia dlhu a deficitu vysvetľuje menšie zníženie dlhu v prognóze Komisie. PRÍLOHA V: Posúdenie NRP podľa jednotlivých krajín Plány v súlade s povinnosťami krajiny vyplývajúcimi z Paktu stability a rastu Estónsko dosiahlo v roku 2012 strednodobý cieľ v podobe štrukturálneho prebytku a malo by si zachovať zdravú fiškálnu pozíciu, ktorá zabezpečuje súlad so strednodobým cieľom. Hoci sa štrukturálne saldo Estónska v roku 2013 dočasne odchýlilo od strednodobého cieľa o 0,5 % HDP, podľa plánu sa náprava tejto odchýlky očakáva do roku 2014. Odchýlku od strednodobého cieľa v roku 2013 spôsobilo čiastočne rozhodnutie vlády obmedziť v roku 2013 vyplácanie dividend zo štátnych podnikov a zaviesť dodatočné vyplácanie dividend v rokoch 2014 a 2015, čo bude mať pozitívny vplyv na rozpočet na rok 2014. Celkovo sú riziká súvisiace s fiškálnym vývojom nízke, pričom sa plánujú dosiahnuť takmer vyrovnané nominálne rozpočtové pozície a verejný dlh je najnižší v EÚ (10 % HDP v roku 2014). V nemeckom návrhu rozpočtového plánu sa v rokoch 2013 a 2014 predpokladá vyrovnaný rozpočet verejnej správy a zníženie pomeru dlhu k HDP. V súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu Nemecko navyše v roku 2012 dosiahlo svoj strednodobý cieľ a plánuje ho dosiahnuť aj v rokoch 2013 a 2014. Dostatočný pokrok dosahuje aj pri plnení dlhového kritéria. Tieto predpovede sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jesene a celkovo sa zdajú realistické. Návrh rozpočtového plánu však predložila odchádzajúca federálna vláda na základe nezmenených politík. Plány, ktoré sú v súlade, ale bez rezervy V prípade Francúzska sa v prognóze Komisie predpovedá, že nominálny deficit bude na základe predloženého návrhu rozpočtového plánu v rokoch 2013 aj 2014 vyšší, než sa odporúča. Zmena štrukturálneho salda, z ktorej vychádza predpovedaný celkový deficit, sa odhaduje na 0,9 % HDP tento rok a 0,7 % budúci rok. Keď sa však štrukturálne úsilie upraví o revízie odhadov rastu potenciálneho HDP a o neočakávané výpadky daňových príjmov v porovnaní s prognózou v čase vydania odporúčania Rady, toto úsilie dosiahne 1,3 % a 0,8 % HDP. Upravené štrukturálne úsilie sa preto zdá len tesne v súlade s odporúčaním Rady. Posúdenie dopĺňa posúdenie opatrení zdola nahor, ktoré naznačuje, že Francúzsko prijalo na rok 2014 dodatočné opatrenia, ktorých výška dosiahne o niečo menej než 1 % HDP. Hoci v rokoch 2013 a 2014 stále existujú značné riziká pre očakávané rozpočtové výsledky, o Francúzsku možno tvrdiť, že prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 21. júna 2013 na nápravu nadmerného deficitu do roku 2015. V prípade Holandska sa podľa prognózy Komisie z jesene 2013 zdá, že ciele celkového aj štrukturálneho deficitu sú na rok 2013 v súlade s požiadavkami v rámci postupu pri nadmernom deficite a že boli prijaté účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 21. júna 2013. Na rok 2014 sa predpovedá, že celkový deficit zostane nad odporúčanou nominálnou cieľovou hodnotou 2,8 % HDP. Na základe prognózy z jesene 2013 je zmena štrukturálneho salda upravená o revízie potenciálneho rastu a neočakávaných výpadkov príjmov 0,5 % HDP, teda je nižšia než odporúčané úsilie vo výške približne 0,7 % HDP podľa odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite. Z posúdenia zdola nahor vyplýva, že Holandsko prijalo na rok 2014 dodatočné opatrenia vo výške približne 1 % HDP, ktorá zodpovedá výške opatrení, ktorá sa považuje za potrebnú na dosiahnutie štrukturálnych cieľov stanovených v odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite. V prípade Slovinska ciele celkového deficitu podľa návrhu rozpočtového plánu vo výške 5,6 % HDP v roku 2013 a 6,7 % HDP v roku 2014 prekračujú ciele celkového deficitu v rámci postupu pri nadmernom deficite vo výške 4,9 % HDP a 3,3 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 sa odhaduje, že zmena štrukturálneho salda dosiahne –0,1 % HDP v roku 2013 a 0,7 % HDP v roku 2014. Po úprave o neočakávané výpadky príjmov a o revízie výpočtov potenciálneho rastu sa odhaduje zlepšenie vo výške 0,6 % na rok 2013 aj 2014, teda o niečo menej než ročné štrukturálne úsilie vo výške 0,7 % HDP odporúčané na rok 2013, ale o niečo viac než 0,5 % HDP odporúčaných na rok 2014. Na základe posúdenia zdola nahor celková výška konsolidačných opatrení na rok 2013 prijatých v období po vydaní odporúčania z júna 2013 v rámci postupu pri nadmernom deficite prekračuje tesne výšku dodatočných konsolidačných opatrení 1 % HDP uvedenú v odporúčaní z júna 2013 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Podľa analýzy zdola nahor celková výška na rok 2014 len tesne nedosahuje výšku dodatočných konsolidačných opatrení 1,5 % HDP uvedenú v odporúčaní z júna 2013 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Na základe momentálne dostupných informácií sa zdá, že Slovinsko prijalo v roku 2013 účinné opatrenia a že je na ceste dosiahnuť v roku 2014 odporúčané štrukturálne zlepšenie, hoci bez rezervy. Plány, ktoré sú vo všeobecnosti v súlade V prípade Belgicka je celkové saldo na rok 2013 podľa návrhu rozpočtového plánu nižšie než referenčná hodnota pre deficit vo výške 3 % HDP, ale podľa prognózy Komisie je o niečo vyššie než cieľová hodnota vo výške 2,7 % HDP v rámci postupu pri nadmernom deficite. Fiškálne úsilie sa v súčasnosti odhaduje na 0,8 % HDP. Keď sa však upraví o revíziu potenciálneho rastu smerom nadol v období po vydaní rozhodnutia Rady a o výpadky príjmov v porovnaní s prognózou, z ktorej vychádza rozhodnutie Rady, upravené štrukturálne zlepšenie sa odhaduje na 1 % HDP, čo je v súlade s úsilím vo výške 1 % HDP požadovaným Radou. O Belgicku preto možno tvrdiť, že prijalo účinné opatrenia v súlade s rozhodnutím Rady z 21. júna 2013. Ak Belgicko napraví svoj nadmerný deficit do roku 2013, bude podliehať preventívnej časti Paktu stability a rastu. Belgicko by dosahovalo dostatočný pokrok pri plnení dlhového kritéria. V roku 2014 však možno očakávať odchýlku od postupu úpravy, ktorý smeruje k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Táto odchýlka by v prípade opakovania počas nasledujúceho roka mohla byť značná a mohla by ohroziť súlad s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Očakáva sa, že Belgicko splní dlhové kritérium v roku 2014. V prípade Rakúska sa podľa návrhu rozpočtového plánu aj podľa prognózy Komisie očakáva, že deficit verejnej správy v roku 2013 neprekročí prahovú hodnotu 3 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite napraviť nadmerný deficit do roku 2013. Požiadavku trvalej nápravy deficitu by mohla prípadne ohroziť neistota spojená s nákladmi na plánovanú podporu bánk. Ak by Rada postup pri nadmernom deficite ukončila na jar 2014, Rakúsko by dlhové kritérium splnilo s prechodným obdobím od roku 2014. Rakúsko však budúci rok neplánuje zrealizovať ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa vo výške viac než 0,5 % HDP, čo by viedlo k značnej odchýlke z hľadiska zmeny štrukturálneho salda. Návrh rozpočtového plánu však predložila odchádzajúca federálna vláda na základe nezmenených politík. Na základe návrhu rozpočtového plánu a prognózy Komisie sa očakáva, že Slovensko zníži deficit aspoň na prahovú hodnotu 3 % HDP v roku 2013, ktorý je konečným termínom na nápravu nadmerného deficitu, ktorý stanovila Rada. Priemerné ročné fiškálne úsilie na obdobie rokov 2010 až 2013 po úprave o zmeny potenciálneho rastu a výpadky príjmov dosahuje v porovnaní s prognózou, z ktorej vychádza odporúčanie v rámci postupu pri nadmernom deficite, výšku 2 % HDP, a výrazne tak prekračuje priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške 1 % HDP, ktoré odporučila Rada. V návrhu rozpočtového plánu sa na rok 2014 stanovuje cieľ celkového deficitu vo výške 2,8 % HDP, zatiaľ čo Komisia pri súčasných politikách predpokladá zvýšenie deficitu na 3,2 % HDP a naznačuje, že trvalú nápravu nadmerného deficitu sa možno nepodarí zabezpečiť. To znamená, že na zabezpečenie udržateľnosti nápravy, ktorá je základným predpokladom ukončenia postupu pri nadmernom deficite, možno treba prijať dodatočné opatrenia. V roku 2014 Slovensko navyše plne nerešpektuje požiadavky preventívnej časti Paktu stability a rastu, keďže sa predpokladá zhoršenie štrukturálneho salda. Plány, v prípade ktorých hrozí riziko nesúladu Taliansko vo svojom návrhu rozpočtového plánu predpokladá zníženie deficitu verejných financií z 3 % HDP v rokoch 2012 a 2013 na 2,5 % HDP v roku 2014. V štrukturálnom vyjadrení (t. j. saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v návrhu rozpočtového plánu a s použitím spoločne dohodnutej metodiky) vládne prognózy naznačujú celkové zlepšenie vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2013 a 0,2 percentuálneho bodu v roku 2014 (2,25 percentuálneho bodu v roku 2012), pričom štrukturálna pozícia zostane v roku 2014 naďalej v deficite (–0,7 % HDP). Podľa prognózy Komisie sa v roku 2014 očakáva deficit vo výške 2,7 % HDP. Vysvetľuje ho najmä nižší hospodársky rast, takže štrukturálne saldo je v súlade s prepočítaným štrukturálnym saldom podľa návrhu rozpočtového plánu. Riziká poklesu sú spojené s nedostatočným vykonaním opatrení, ktoré sú už zakotvené v právnych predpisov, a s oslabením návrhu rozpočtového plánu v parlamente. V návrhu rozpočtového plánu sa predpokladá, že hrubý dlh verejnej správy dosiahne svoj vrchol vo výške približne 133 % HDP v roku 2013 a potom sa v roku 2014 stabilizuje. V prípade roku 2014 Taliansko nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení dlhového kritéria vzhľadom na nedostatočnú štrukturálnu úpravu podľa prognózy Komisie (0,1 percentuálneho bodu HDP oproti požadovanej hodnote 0,7 percentuálneho bodu). Taliansko do svojho návrhu rozpočtového plánu zahrnulo výdavky vo výške približne 0,25 percentuálneho bodu HDP spojené so zámerom vlády uplatniť tzv. investičnú výnimku. Keďže však Taliansko v roku 2014 nesplní dlhové kritérium, nebolo by oprávnené na uplatnenie tejto výnimky. Taliansko by preto malo pokračovať v zabezpečovaní dostatočného pokroku smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa aj v roku 2014, a to prostredníctvom potrebnej štrukturálnej úpravy. Štrukturálne saldo naznačuje v roku 2014 odchýlku, ktorá by v prípade opakovania počas nasledujúceho roka mohla byť značná a ktorá by mohla ohroziť súlad s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. V prípade Luxemburska sa podľa prognózy Komisie z jesene 2013 očakáva zhoršenie salda verejných financií v nominálnom vyjadrení z deficitu vo výške 0,6 % HDP v roku 2012 na deficit vo výške 0,9 % HDP v roku 2013 a deficit vo výške 1 % HDP v roku 2014. V štrukturálnom vyjadrení sa podľa návrhu rozpočtového plánu aj prognózy Komisie očakáva zníženie prebytku salda verejných financií z 0,8 % HDP v roku 2012 na len 0,2 % HDP v roku 2013, čiže pod hodnotu strednodobého rozpočtového cieľa stanoveného ako prebytok vo výške 0,5 % HDP. Pri predpoklade nezmenenej politiky sa očakáva ďalšia odchýlka štrukturálneho salda od strednodobého rozpočtového cieľa a v roku 2014 sa má dokonca zmeniť na deficit vo výške 0,4 % HDP. Očakáva sa, že Luxembursko sa v roku 2013 odchýli od svojho strednodobého rozpočtového cieľa a v roku 2014 ešte viac. Návrh rozpočtového plánu však predložila odchádzajúca vláda na základe nezmenených politík. V prípade Malty sa na základe prognózy Komisie z jesene 2013 predpokladá, že deficit v roku 2013 splní požiadavku v rámci postupu pri nadmernom deficite. Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 zmena upraveného štrukturálneho salda (0,5 % HDP) nedosahuje výšku odporúčaného ročného štrukturálneho úsilia (0,7 % HDP). Preto hoci o Malte možno tvrdiť, že doteraz plnila odporúčanie Rady z 21. júna 2013, existuje riziko, že náprava deficitu sa možno nedosiahne vzhľadom na zjavne nedostatočné úsilie o jej podporu. Situácia sa bude musieť prehodnotiť na základe údajov oznámených na jar 2014. Na druhej strane, kým sa dokončí posúdenie rozpočtu na rok 2014, požiadavky v rámci postupu pri nadmernom deficite na rok 2014 nie sú splnené v nominálnom ani štrukturálnom vyjadrení, keďže deficit podľa prognózy Komisie aj naďalej prekračuje cieľovú hodnotu v rámci postupu pri nadmernom deficite vo výške 2,7 % HDP a upravené štrukturálne saldo (0,3 % HDP) v roku 2014 nedosahuje odporúčanú výšku ročného fiškálneho úsilia (0,7 % HDP). Predpokladaný deficit na rok 2014 (3,4 % HDP oproti odporúčaným 2,7 % HDP) však nezačleňuje konsolidačné opatrenia do rozpočtu na rok 2014 a podrobnosti o nich neboli do dátumu dokončenia prognózy k dispozícii. Treba poznamenať, že v nominálnom vyjadrení by opatrenia zahrnuté do NRP znížili prognózu deficitu o 0,2 % HDP, čo by na splnenie odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite stále nestačilo. V prípade Španielska sa v prognóze Komisie z jesene v roku 2014 predpovedá deficit vo výške 5,9 % HDP, čo je o niečo viac než cieľová hodnota 5,8 % HDP uvedená v návrhu rozpočtového plánu, ktorý predložila španielska vláda. Neistota v súvislosti s rozpočtovými výsledkami v rokoch 2013 a 2014 však ostáva veľmi vysoká. Na základe momentálne dostupných informácií sa zdá, že Španielsko prijalo účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu v roku 2013, ale hrozí riziko, že návrh rozpočtového plánu na rok 2014 nesplní požiadavky vyplývajúce z odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite. Návrh rozpočtového plánu vychádza z mierne optimistických predpokladov rastu a v súvislosti s určitými opatreniami uvedenými v pláne existujú isté riziká spojené s vykonávaním. Ohrozuje sa tak dosiahnutie cieľa celkového deficitu. Okrem toho sa zdá, že plánované štrukturálne úsilie nedosahuje výšku, ktorá bola považovaná za potrebnú v odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite. Španielsko je preto vyzvané, aby v rámci vnútroštátneho rozpočtového postupu prijalo potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť plný súlad rozpočtu na rok 2014 s Paktom stability a rastu. Rozpočtová úprava na roky 2015 a 2016 jednoznačne nedosahuje výšku uvedenú v odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite a Španielsko ešte musí určiť štrukturálne opatrenia na roky 2015 a 2016, ktoré sú potrebné na nápravu nadmerného deficitu do roku 2016. V prípade Fínska sa na rok 2013 v návrhu rozpočtového plánu predpokladá vyšší deficit verejnej správy (2,2 % HDP) než v prognózach uvedených v programe stability (1,9 %). Na rok 2014 sa v návrhu rozpočtového plánu predpokladá zníženie deficitu verejnej správy na 1,9 % HDP oproti deficitu vo výške 2,3 % HDP v prognóze Komisie z jesene. Tieto rozdiely možno pripísať nižšiemu rastu, ale aj odlišným odhadom rozpočtových trendov. Podľa prognózy Komisie hrozí v roku 2014 značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu úpravy. Keďže sa v roku 2014 očakáva zvýšenie verejného dlhu nad 60 % HDP, Komisia podľa článku 126 ods. 3 zmluvy pripravila správu s cieľom preskúmať, či dlhová pozícia odôvodňuje začatie postupu pri nadmernom deficite. [1] Metodické predpoklady, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jesene 2013 (z dokumentu Európska hospodárska prognóza z jesene 2013), s. 40. Dostupné online na stránke http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm. [2] Tlačová správa Eurostatu č. 103/2009. [3] V súlade s rozhodnutím Eurostatu z 27. januára 2011 o štatistickom zaznamenávaní operácií Európskeho nástroja finančnej stability, ktoré je k dispozícii na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF. [4] Metodika použitá na účely stochastických prognóz verejného dlhu, ktorá sa tu uplatňuje, sa uvádza v správe Európskej komisie z roku 2012 o fiškálnej udržateľnosti (oddiel 3.3.3). [5] Členské štáty eurozóny okrem tých, na ktoré sa vzťahuje program makroekonomických úprav (CY, EL, IE a PT). [6] To znamená, že štrukturálne primárne saldo v EZ-13 ostane podľa predpokladov počas zvyšku prognózovaného obdobia konštantné v najaktuálnejšej prognózovanej výške – t. j. ako prebytok vo výške 1,8% v roku 2014 v scenári podľa NRP v porovnaní s prebytkom vo výške 1,4 % v roku 2015 v scenári podľa ES. [7] Predpokladá sa spoločné bežné rozloženie otrasov. [8] V prípade roku 2014 sa prerušovaná čiara, ktorá predstavuje prognózy ústredného scenára, v oboch schémach prekrýva s čiarou, ktorá označuje 60. percentil rozloženia, čo znamená, že 40 % všetkých možných hodnôt pomeru dlhu k HDP v roku 2014 by boli vyššie než prognózovaná hodnota. [9] Pozri najnovšie správy o plnení požiadaviek v programových krajinách v občasníku European Economy č. 159 (Grécko), č. 164 (Írsko), č.161 (Cyprus), č. 156 (Rumunsko) a č. 153 (Portugalsko). [10] Kódex správania týkajúci sa balíka dvoch legislatívnych aktov možno nájsť na stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf.