1.Prepojená a automatizovaná mobilita je pre Európu novou príležitosťou

Mobilita sa nachádza na rázcestí. V uplynulom storočí sa v oblasti cestnej dopravy uskutočnilo mnoho významných krokov. So zvyšujúcou sa automatizáciou a prepojiteľnosťou, ktorá umožňuje vozidlám komunikovať medzi sebou navzájom, s cestnou infraštruktúrou a s inými účastníkmi cestnej premávky však mobilita v súčasnosti prekračuje novú – digitálnu – hranicu. Vďaka tomuto vývoju, ku ktorému prispieva pokrok v oblasti umelej inteligencie, sa otvára úplne nová úroveň spolupráce medzi účastníkmi cestnej premávky, ktorá by pre účastníkov cestnej premávky a pre systém mobility ako celok mohla potenciálne priniesť obrovské výhody a súčasne zaistiť bezpečnejšiu, dostupnejšiu a udržateľnejšiu dopravu.

Vozidlá bez vodiča zmenia naše životy presne tak, ako ich v minulosti zmenili parné rušne a motorové vozidlá. Ovplyvnia budúcnosť cestnej dopravy a mohli by viesť k výraznému zníženiu nákladov na dopravu. Mohli by pripraviť pôdu pre nové služby a ponúknuť nové spôsoby, ako reagovať na neustále rastúci dopyt po mobilite ľudí a tovaru. Len čo sa riadne vyriešia súčasné počiatočné problémy (a tieto problémy sa musia vyriešiť), vozidlá bez vodiča by mohli významne zlepšiť bezpečnosť cestnej premávky, keďže sa odhaduje, že až pri 94 % nehôd zohráva úlohu ľudské zlyhanie. Vozidlá bez vodiča by mohli zabezpečiť mobilitu pre tých, ktorí sami nemôžu viesť vozidlo (napr. starší ľudia alebo osoby so zdravotným postihnutím) alebo ktorí sú nedostatočne obsluhovaní verejnou dopravou. Mohli by podporiť systémy spoločného využívania automobilov (car sharing) a „mobilitu ako službu“ (t. j. predaj jázd, nie automobilov). Okrem toho by mohli urýchliť elektrifikáciu vozidiel a elektromobilitu. Vozidlá bez vodiča by v konečnom dôsledku mohli uvoľniť priestor zbytočne využívaný na parkovanie a spôsobiť revolúciu v územnom plánovaní.

EÚ je jedným z najväčších vývozcov automobilových technológií. Jej podniky majú prospech z dynamického rastu tohto odvetvia. Na vývoj nových technológií a služieb budú potrebné vysoké úrovne investícií a v tejto súvislosti sa vytvoria nové pracovné miesta. Automobilový priemysel EÚ so svojimi odbornými znalosťami v oblasti vývoja automobilových technológií má dobrú pozíciu na to, aby túto príležitosť využil. Automatizované vozidlá budú mať navyše vedľajšie vplyvy na mnohé iné odvetvia v hodnotovom reťazci (napr. odvetvie polovodičov, technológií spracovania, digitálnych máp) a na nové obchodné modely, ktoré bude vďaka mobilite bez vodiča možné alebo ľahšie uskutočňovať (napr. elektronický obchod, „mobilita ako služba“).

Nemôžeme však očakávať, že tieto technologické zmeny samy osebe vyriešia problémy spojené s dopravným preťažením, emisiami z dopravy a so smrteľnými nehodami na cestách. Je potrebné, aby sme toto dlhé prechodné obdobie náležite riadili a aby sme zabezpečili, že budúce vozidlá sa začlenia do dopravného systému, ktorý podporuje sociálne začlenenie, nízke emisie a celkovú efektívnosť. Musíme posilniť väzby medzi vozidlami a riadením dopravy, medzi verejnými a súkromnými údajmi, medzi hromadnou a individuálnou dopravou a medzi všetkými poskytovateľmi dopravných služieb a spôsobmi dopravy.

Počiatočné štúdie ukazujú, že väčšina občanov Európy reaguje na vozidlá bez vodiča kladne, pričom 58 % z nich je ochotných sa zviezť vo vozidle bez vodiča. Ako však ukázali nedávne nehody v Spojených štátoch, spoločnosť prijme automatizovanú mobilitu len vtedy, keď budú dodržané najprísnejšie normy bezpečnosti a ochrany. Mali by sa riešiť nové riziká, ako nadmerné spoliehanie sa na technológie a ich neprimerané využívanie. Treba sa zaoberať novými otázkami, ako je úroveň podpory infraštruktúry pre vozidlá bez vodiča a ako by táto infraštruktúra mala s vozidlami interagovať. Okrem toho je potrebné riešiť etické otázky súvisiace s prenesením zodpovednosti za riadenie na vozidlá. To zahŕňa aj naše očakávania, pokiaľ ide o to, ako by vozidlo malo reagovať, keď sa nedá predísť nehode, a kritériá na určenie rozhodnutia vozidla. V súvislosti s tým sa musíme sami seba opýtať, kto bude zodpovedný, keď sa vozidlo bez vodiča stane účastníkom nehody.

Zároveň je nevyhnutné nájsť správnu rovnováhu medzi výmenou verejných a súkromných údajov, umožnením spravodlivej a účinnej hospodárskej súťaže pre inovačné riešenia a ochranou údajov. Keďže sa zvyšuje počet zúčastnených subjektov i množstvo zdieľaných údajov, je potrebné zabezpečiť, aby bola Európa naďalej konkurencieschopná vo všetkých fázach mobility bez vodiča vrátane poskytnutia konečnej podoby týchto služieb našim občanom a podnikom. V neposlednom rade bude potrebné riešiť rušivý vplyv mobility bez vodiča na trh práce, najmä potrebu kvalifikácie a rekvalifikácie (napr. profesionálni vodiči by spočiatku získali priestor naplnenie ďalších úloh, ale v dlhodobom horizonte by už nemuseli byť vo vozidlách potrební).

Za predpokladu, že sa zavedie regulačný a podporný rámec na riešenie všetkých týchto problémov, prvé vozidlá jazdiace samostatne za osobitných jazdných podmienok by mohli byť komerčne dostupné do roku 2020 a do roku 2030 by sa mohli stať bežnými.

Inými slovami, mobilita bez vodiča sľubuje veľké výhody, prináša však aj závažné otázky. Sme účastníkmi celosvetových pretekov o využitie výhod a nájdenie odpovedí na vznesené otázky, pretože to prinesie veľkú príležitosť pre rast a zamestnanosť. Očakáva sa, že nový trh s automatizovanými a prepojenými vozidlami bude exponenciálne rásť, a predpokladajú sa veľké hospodárske prínosy, napríklad automobilový priemysel EÚ by mal do roku 2025 získať príjmy presahujúce 620 miliárd EUR a odvetvie elektroniky príjmy 180 miliárd EUR. Automatizovaná mobilita by preto mohla podporiť ambície EÚ, pokiaľ ide o silnejší a konkurencieschopnejší priemysel, vytváranie nových pracovných miest a posilnenie hospodárskeho rastu.

V tomto oznámení Komisia navrhuje komplexný prístup EÚ k prepojenej a automatizovanej mobilite a stanovuje v ňom jasný, na budúcnosť zameraný a ambiciózny európsky program. Tento program stanovuje spoločnú víziu a určuje podporné opatrenia pre vývoj a zavádzanie kľúčových technológií, služieb a infraštruktúry. Zabezpečí sa ním pripravenosť právneho a politického rámca EÚ na podporu zavádzania bezpečnej prepojenej a automatizovanej mobility, pričom sa v ňom súčasne riešia spoločenské a environmentálne otázky, ktoré budú rozhodujúce pre prijatie zo strany verejnosti.

2.Vízia EÚ týkajúca sa prepojenej a automatizovanej mobility

Cieľom je zabezpečiť, aby sa Európa stala svetovým lídrom pri zavádzaní prepojenej a automatizovanej mobility, čo by pre ňu znamenalo významnú zmenu, pokiaľ ide o znižovanie počtu smrteľných nehôd na cestách, znižovanie škodlivých emisií z dopravy a obmedzenie dopravného preťaženia. Očakáva sa, že zavedenie mobility bez vodiča – po úplnom začlenení do celého dopravného systému a v kombinácii s vhodnými podpornými opatreniami a synergiami medzi mobilitou bez vodiča a opatreniami na elimináciu emisií uhlíka – významne prispeje k dosiahnutiu týchto kľúčových spoločenských cieľov. V konečnom dôsledku by malo viesť k dosiahnutiu tzv. vízie nulovej nehodovosti, t. j. k situácii, keď na európskych cestách nebude do roku 2050 dochádzať k žiadnym smrteľným nehodám. Premena tejto ambície pre Európu na realitu si bude vyžadovať, aby EÚ, súkromné subjekty, členské štáty, regionálne a miestne orgány spolupracovali na spoločnej vízii prepojenej a automatizovanej mobility.

Automatizované vozidlá ešte nie sú pripravené na prevádzku bez ľudského dohľadu. Ešte stále existuje veľa technických problémov, ktoré treba vyriešiť, aby sa zabezpečilo, že vozidlo dokáže plne rozpoznať svoje okolie, porozumieť mu a podniknúť správne kroky, aké robí živý vodič. Rôzne úrovne automatizácie sú opísané na nasledujúcom obrázku.

Obrázok: Rôzne úrovne automatizácie (zdroj: Society of Automotive Engineers – SAE)

Vozidlá, ktoré vodičovi pomáhajú, sú už na trhu EÚ (úrovne 1 a 2) dostupné a automatizované vozidlá, ktoré dokážu v obmedzenom počte dopravných situácií jazdiť samostatne (úrovne 3 a 4), sa testujú a niektoré z nich by mali byť k dispozícii do roku 2020.

Komisia v rámci tvorby politiky uprednostňuje progresívny prístup založený na skúsenostiach získaných počas testovania, ktoré potvrdí bezpečnosť technológií. Na to poslúžia určené prípady použitia automatizácie, t. j. dopravných situácií, v ktorých je vozidlo schopné jazdiť samostatne.

Komisia identifikovala prípady použitia automatizácie, ktoré sú relevantné z hľadiska verejnej politiky na nasledujúce desaťročie (pozri ďalej uvedený text v rámčeku), bude však ochotná vziať do úvahy aj ďalšie možné nové prípady použitia, ktoré sa budú vyvíjať v nasledujúcich rokoch.