SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 13.9.2005 
KOM(2005)425 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Prístupnos ť elektronických technológií 
   
[SEK(2005)1095] 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Prístupnos ť elektronických technológií 
 
Prístupnos ť informačných a komunika čných technológií (IKT) vo významnej miere skvalitní 
život zdravotne postihnutých ľudí. Nedostatok rovnakých mož ností prístupu k IKT môže 
viesť k sociálnemu vylú čeniu. Komisia v tomto oznáme ní navrhuje súbor politických 
opatrení, prostredníctvom ktorých chce podpori ť prístupnos ť elektronických technológií. 
Vyzýva členské štáty a zú častnené strany, aby podporili dobrovo ľné konkrétne opatrenia, 
ktorých cie ľom je zvýši ť využívanie prístupných produktov a služieb IKT v rámci Európy.  
Toto oznámenie o prístupnosti elektronických technológií má prispie ť k implementácii 
nedávno uvedenej iniciatívy nazvanej „ Iniciatíva i2010 – Európska informa čná spoločnosť 
pre rast a zamestnanos ť”1, ktorá predstavuje nový strategi cký rámec a širšie politické 
smerovanie s cie ľom podporova ť otvorenú a konkurencieschopnú digitálnu ekonomiku a v 
ktorej sa využívanie IKT zdôraz ňuje ako hybná sila sociálneho za členenia a zvýšenia kvality 
života. Komisia by rada dosiahla ambiciózny cie ľ „Informa čnej spolo čnosti pre všetkých”, 
prostredníctvom podpory inkluz ívnej digitálnej spolo čnosti, ktorá poskytuje príležitosti 
všetkým a znižuje riziko sociálneho vylú čenia.  
1. Ú VOD 
Zdravotne postihnutí predstav ujú asi 15 % eu rópskeho obyvate ľstva a mnohí z nich sa pri 
používaní produktov a služieb IKT stretávajú s prekážkami. V istých prípadoch môžu ma ť aj 
starší ľudia podobné problémy. V Európe sa stali pr ístupné produkty a služby IKT prioritou 
najmä kvôli demografickému posunu: 18 % európskeho obyvate ľstva malo v roku 1990 viac 
ako 60 rokov, predpokladá sa, že po čet obyvate ľstva v tejto skupine do roku 2030 vzrastie na 
30 %.2  
Výsledky nedávnej americkej štúdie3 dokázali, že 60 % dospelých v produktívnom veku môže 
mať z prístupných technológií úžitok, ke ďže používanie moderných technológií im spôsobuje 
mierne ťažkosti a problémy. 
Štúdia z roku 20024 dokázala, že viac ako 48 % ľudí vo veku 50 a viac rokov v Európe si 
myslí, že výrobcovia dostato čne neprispôsobujú dizajn svojich výrobkov ich potrebám. 
Napriek tomu malo 10 až 12 miliónov z nich potenciálny záujem o nové mobilné telefóny, 
počítačové a internetové služby.  
                                                 
1 KOM(2005)229 kone čná verzia z 1. júna 2005. 
2 Prognózy o obyvate ľstve sveta OSN (revidované znenie z 2002) a Demografické prognózy Eurostatu.  
3 Široké spektrum schopností a jeho vplyv na po čítačovú technológiu (The Wide Range of Abilities and 
Its Impact on Computer Technology ), Forrester Research Inc., 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
SK 3   SK Dôsledky sú zrejmé: sprístupnenie výhod IKT čo najväčšiemu po čtu ľudí je 
spoločenskou, etickou a po litickou nevyhnutnos ťou. Napomáha aj vytváraniu trhov s 
rastúcou hospodárkou dôležitos ťou. 
„Prístupnos ť elektronických technológií ” znamená prekonávanie technických prekážok a 
ťažkostí, s ktorými sa stretávajú zdravotne postihnutí a iní ľudia, keď sa snažia rovnocenne 
podieľať na informa čnej spolo čnosti. Je sú časťou širšieho pojmu elektronického za členenia 
(eInclusion), ktoré sa sústre ďuje aj na iné typy prekážok, akými sú prekážky finan čné, 
geografické alebo prekáž ky vyplývajúce z rôzneho stup ňa dosiahnutého vzdelania. 
Toto oznámenie vychádza z predchádzajúcej činnosti v oblasti príst upnosti elektronických 
technológií v rámci dvoch ak čných plánov eEurope a zo zá verov a výsledkov projektov v 
oblasti výskumu a vývoja technol ógií. Do oznámenia boli zárove ň zapracované najhlavnejšie 
zistenia z konzultácií on-line5
, ktoré  prebehli za čiatkom roku 2005 a preukázali ve ľmi silnú 
podporu (viac než 88 % odpovedí) Európskym inštit úciám pri prijímaní iniciatív zameraných 
na riešenie situácie, ktorú ve ľká väčšina respondentov (viac ako 74 %) vníma ako nedostatok 
súdržnosti v rámci prístupných služieb a produktov IKT v Európe. Respondenti (84 %) 
považujú za rovnako dôležité rozšíri ť spektrum prístupných služieb a produktov. 
Hlavným cie ľom tohto oznámenia je podpori ť jednotný prístup k iniciatívam v oblasti 
prístupnosti elektronických technológií v členských štátoch na dobrovo ľnom základe, 
ako aj uľahčiť samoreguláciu v priemysle. 
2. K ONKRÉTNE PROBLÉMY  
V každom prípade predstavuj ú nové technológie pre zd ravotne postihnutých pomoc a 
umožňujú im samostatne kona ť v situáciách, v ktorých sa predtým museli spolieha ť na pomoc 
iných ľudí. Napriek snahám vyvinutým v oblasti priemyslu sa zdravotne postihnutí pri 
používaní služieb a produktov informa čných technológií stále stretávajú s množstvom 
problémov. Napríklad: 
• nedostatok harmonizovaných riešení napr. v mnohých členských štátoch textový 
telefón neumož ňuje spojenie s číslom núdzového volania 112; 
• nedostatok interoperabilných rieš ení v oblasti prístupných IKT; 
• nekompatibilnos ť softvéru s pomocnými zariadeniami napr. čítače obrazovky pre 
nevidiacich a zrakovo posti hnutých nie je možné použi ť po spustení nových 
operačných systémov; 
• interferencia medzi bežnými produktmi a pomocnými zariadeniami napr. mobilné 
telefóny a pomôcky pre nepo čujúcich a sluchovo postihnutých; 
• nedostatok noriem platných v cele j Európe napr. sedem rôznych 
nekompatibilných systémov textových telefónov pre nepo čujúcich a sluchovo 
postihnutých; 
• nedostatok vhodných služieb napr. mnoho webových stránok má príliš 
komplikovanú štruktúru pre ľudí so zníženými rozumovými schopnos ťami alebo 
neskúsených používate ľov, prípadne sa na nich nemôžu zorientova ť a prečítať ich 
ľudia nevidiaci a zrakovo postihnutí; 
                                                 
5 Výsledky sú k dispozícii na: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
SK 4   SK • nedostatok produktov a služieb ur čených istým skupinám používate ľov napr. 
telefonická komuni kácia pre používate ľov znakovej re či; 
• dizajn, ktorý komplikuje používanie, napr. klávesnice a displeje mnohých 
zariadení; 
• nedostatok prístupného obsahu; 
• obmedzená možnos ť výberu služieb elektronickej  komunikácie, kvality a ceny.  
Väčšina z týchto pr oblémov by mohla by ť teoreticky jednoducho technicky vyriešená, avšak 
takéto problémy si vyžadujú spoluprácu, koor dináciu a odhodlanie na európskej úrovni, 
keďže samotné úsilie trhu zjavne nie je dostato čné.  
Niekoľko príkladov nových technológií, v prípade ktorých sa bude musie ť zvážiť aspekt 
prístupnosti v b lízkej budúcnosti: 
• digitálna televízia napr. pokia ľ ide o normy a kompatib ilitu, ako aj o dizajn 
služieb a hardvéru; 
• tretia generácia mobil ných telefónov napr. pokia ľ ide o dizajn hardvéru a sofvéru, 
ako aj o služby; 
• širokopásmová komunikácia napr. využívanie možností multimodálneho 
prevedenia, kt oré prístupnos ť nekomplikujú, ale podporujú. 
Riešenie týchto problémov, ktoré sa donedávna pokladalo za záujem úzkej cie ľovej skupiny 
obyvateľov, bude ma ť pozitívny vplyv na vä čšinu používate ľov technológií. 
3. O BCHODNÉ A HOSPODÁRSKE ASPEKTY  
Trh a výskum v oblasti IKT prispeli k inovatívnym riešeniam niektorých z týchto problémov. 
Hlavnými prekážkami šírenia IKT vo ve ľkom sú:  
• skutočnosť, že doteraz boli tieto riešenia zamerané na malý trh (vnímaný hlavne 
ako trh zdravotne postihnut ých a prípadne starších ľudí), najmä prostredníctvom 
MSP na vnútroštátnej a regionálnej úrovni; 
• nedostatok uplatnite ľných technických noriem a technických špecifikácií; 
• v rámci príslušných európskych právnyc h predpisov bola len nedávno jasne 
stanovená možnos ť požadova ť prístupnos ť technológií v technických 
špecifikáciách postupov ve rejného obstarávania; 
• v spôsobe, akým členské štáty vyvíjali vl astné riešenia, sú ve ľké rozdiely. 
Následkom týchto skuto čností je fakt, že trh s prístupným i produktmi a službami v oblasti 
IKT je v Európe v po čiatočnom štádiu vývoja, vo ve ľkej miere je roztrieštený a trpí 
nedostatkom harmonizovanej legislatívy a plat ných technických noriem. Takáto situácia 
neuľahčuje fungovanie jednotného trhu a predstavuje vä čšiu záťaž pre priemysel, ktorý sa 
musí prispôsobova ť rôznym požiadavkám v rôznych členských štátoch. 
Cieľovou skupinou pre tieto produkty už nie sú len zdravotne postihnu tí a v niektorých 
prípadoch starší ľudia, ale stáva sa ňou celá populácia. Uvedomenie  si tohto faktu vedie k 
zmene na trhu, ktorej sme práve svedkami, ke ďže väčšie európske priemyselné subjekty 
začínajú venova ť pozornos ť tomuto sektoru trhu, avšak kým sa mu za čnú venova ť naplno, 
bude potrebné ur čitý čas počkať. 
 
SK 5   SK Rovnako je to v prípade telekomunikácií; telekomunika čné produkty a služby sú nato ľko 
rozšírené, že dokonca aj tento (dnes ešte relatívne malý) ved ľajší trh je dôležitý pre 
rozmanitos ť a rast, ke ďže je zaujímavý pre vä čšie trhové subjekty. 
Prístupnos ť elektronických technológií a s ňou spojené produkty a služby pomocnej 
technológie sú sú časťou strednodobých cie ľov nielen najvä čších európskych výrobcov, ale aj 
výrobcov v iných regiónoch sveta. 
4. P RÁVNE A POLITICKÉ ASPEKTY  
Rada pri viacerých pr íležitostiach podporila činnosť v tejto oblasti na úrovni EÚ napríklad, 
keď vyzvala členské štáty a Komisiu, aby „ využili potenciál informa čnej spolo čnosti v 
prospech zdravotne postihnutých ľudí a najmä, aby sa sústredili na odstránenie technických a 
iných prekážok, ktoré obmedzujú možnos ť týchto ľudí naplno sa podie ľať na hospodárstve a 
spoločnosti založenej na informáciách ” 6. Aj Európsky parlament podporil tento postoj7. 
V rámci európskych politík a právnych predpisov bola uznaná najmä dôležitos ť zamestnania a 
povolania pri zabezpe čení rovnakých príležitostí pre všet kých, ktoré výrazne prispievajú k 
plnej účasti občanov na hospodárskom, kultúrnom a spolo čenskom živote a k realizácii ich 
potenciálu. Potenciálny vplyv hovorí jasne v prospech vä čšieho rozšírenia kvalitných 
prístupných produktov a služie b IKT, ktoré podporí schopnos ť integrácie do pracovného 
života, zlepší sociálne za členenie a ob čanom ponúkne možnos ť dlhšieho samostatného života. 
Európske inštitúcie viackrát vyjadrili potrebu za členiť všetkých Európanov do informa čnej 
spoločnosti. Komisia prijala in iciatívy v rámci dvoch ak čných plánov eEurope s cie ľom 
vybudova ť prístupnejšiu informa čnú spoločnosť. V akčnom pláne z roku 2002 bola zahrnutá 
aj časť týkajúca sa týchto otázok. V pláne sa odporú čalo prijať usmernenia pre Iniciatívu o 
prístupnosti webu (Web Accessi bility Inititiative,WAI)8 , vyvinúť európsky študijný program 
pre projekt dizajn pre všetkých (Eur opean Design for All, DFA) a posilni ť pomocné 
technológie a normalizáciu DFA. V rámci ak čného plánu eEurope z roku 2005 bolo cie ľom 
presadiť e-začlenenie do všetkých častí plánu. Bolo v ňom navrhnuté zavedenie požiadaviek 
prístupnosti IKT do verejného obstarávania. 
Rada ministrov telekomunik ácií podporila tieto aktivity, ke ď vyjadrila potrebu zdokonali ť 
prístupnos ť elektronických technológií v Európe9. Okrem toho sa v rámci Ministerského 
vyhlásenia o e-za členení10 navrhuje prija ť všetky opatrenia nevyhnutné pre otvorenú, 
inkluzívnu spolo čnosť založenú na vedomostiach prístupnú všetkým ob čanom. 
Okrem toho Rada pre sociálne záležitosti vo s vojej rezolúcii o prís tupnosti elektronických 
technológií z roku 200311 vyzvala členské štáty, aby sa zameral i na odstránenie technických, 
                                                 
6 Rezolúcia Rady o „Prístupno sti elektronických technológií pre zdravotne postihnutých ľudí”, 
2.-3. december 2002, http://www.socialdialogue.net/docs/cha_key/consilium_2002_14892en2.pdf  
7 Rezolúcia EP o eEur ope 2002: Prístupnos ť verejných webových stránok a ich obsahu (2002 (0325)). 
8 „eEurope 2002 : Prístupnos ť webových stránok a ich obsahu”, KOM(2001) 529 kone čná verzia, 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/co m/cnc/2001/com 2001_0529en01.pdf  
9 Rezolúcia Rady o ak čnom pláne eEurope 2002 : Prístupnos ť verejných webových stránok a ich obsahu, 
Ú. v. ES C 86, 10.4.2002. 
10 Ministerské vyhlásenie o e-za členení, 11. apríl 2003. http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Rezolúcia Rady 14892/02. 
 
SK 6   SK právnych a iných prekážok obmedzujúcich ú časť zdravotne postihnutých ľudí na 
hospodárstve a spolo čnosti založených na vedomostiach. 
Európsky parlament vo svojej rezolúcii o prístupnosti webu z roku 200212 „zopakoval potrebu 
vyhnúť sa vylúčeniu z informa čnej spolo čnosti v akejko ľvek podobe a vyzval k integrácii 
najmä zdravotne posti hnutých a starších ľudí”. Okrem toho v ďalšej rezolúcii spomína 
používanie znakovej re či v telekomunikáciách v Európe13 . 
Článok 13 Zmluvy o založení ES vo všeobecnos ti stanovuje opatre nia na boj proti 
diskriminácii, okrem iného, aj na  základe zdravotného postihnutia.  
Na základe tohto článku je jasným ú čelom smernice Rady 2000/78/ES z 27. novembra 200014 
(článok 1) “... ustanovenie všeobecného rámca pre boj  proti diskriminácii v zamestnaní a 
povolaní na základe náboženstva alebo viery,  zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej 
orientácie ”. V smernici sa stanovuje najmä, že „by sa mali vykona ť vhodné opatrenia, t. j. 
účinné a praktické opatrenia na prispôsoben ie pracoviska zdravotnému postihnutiu, 
napríklad prispôsobením priestorov alebo úpravou pracovného zariadenia …” 
Okrem toho sa v mnohých európs kych smerniciach o informa čnej spolo čnosti nachádzajú 
ustanovenia o za členení zdravotne postihnutých a starších ľudí. Medzi tieto smernice patria 
smernice o elektronickej komunikácii, najmä rámcová smernica15 a smernice o univerzálnej 
službe16, smernica o rádiovom zariade ní a koncových telekomunika čných zariadeniach17, 
smernica o verejnom obstarávaní18 a smernica o rovnakom za obchádzaní v zamestnaní a 
povolaní19. 
Jednou zo štyroch oblastí ak čného plánu20, ktorý Komisia uverejnila v decembri 2003 o 
programe nadväzujúcom na Európsky rok zd ravotne postihnutých je prístup k novým 
technológiám a ich používanie a opisujú sa v nej prijaté opatren ia na zlepšenie prístupu k 
informačnej spoločnosti využívaním nástroja, ktorý je  k dispozícii na úrovni EÚ. 
Opatrenia prijaté na úrovni EÚ  predstavujú pridanú hodnotu, ke ďže členské štáty na ich 
základe vypracúvajú právne predpisy, vyhlášk y, normy alebo usmernenia, prostredníctvom 
ktorých sa na tieto otázky zameria vajú na vnútroštátnej úrovni. Cie ľom týchto opatrení sú 
podobné, hoci ešte stále rozdie lne požiadavky na prístupnos ť elektronických produktov a 
služieb, čím zárove ň ohrozujú európsky priemyse l, ktorý je takto nútený sp ĺňať potreby 
roztriešteného trhu, čoho dôsledkom je strata k onkurencieschopnosti a efektivity. 
Riziko pre spotrebite ľov je dokonca vä čšie, najmä pre zdravotne postihnutých a starších ľudí, 
keďže roztrieštený trh je preplnený drahšími , neznámejšími a nekompatibilnými produktmi, 
tiež predstavuje ťažkosti s prístupom/presunom informácií cez hranice, at ď. 
                                                 
12 Rezolúcia EP o eEur ope 2002: Prístupnos ť verejných webových stránok a ich obsahu (2002 (0325)). 
13 Rezolúcia EP o znakovej re či - Rezolúcia B4/ 0985/98. 
14 K dispozícii na: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf  
15 Smernica 2002/21/ES. 
16 Smernica 2002/22/ES. 
17 Smernica 1999/5/ES. 
18 Smernice 2004/17/ES a 2004/18/ES. 
19 Smernica 2000/78/ES. 
20 Rovnaké príležitosti pre zdravotne postihnutých; Európsky ak čný plán KOM(2003)650 kone čná verzia. 
 
SK 7   SK V oblasti opatrení EÚ sa zoh ľadňujú medzinárodné skúsenosti dosiahnuté napr. v USA a 
Kanade, s ktorými Európska komisia nadviazal a dialóg o využití práv nych ustanovení vo 
verejnom obstarávaní, v ktor om plnia funkciu hybnej páky.  
V nadväznosti na uvedené boli stanovené zákla dné podmienky pre iniciatívy, ktoré majú by ť 
prijaté na úrovni EÚ, tento názor zdie ľa aj veľká väčšina respondentov (84 %), ktorí sa 
zapojili do procesu konzultácií s verejnos ťou. 
5. P REBIEHAJÚCE ČINNOSTI NA ÚROVNI EÚ 
Na úrovni EÚ je v procese prijímania nieko ľko opatrení. Tento proces bude pokra čovať a 
bude posilnený. 
Požiadavky a normy v oblasti prístupnosti technológií 
Normy sú pre priemysel a verejný sektor strategickým nástrojom, ke ďže predstavujú k ľúčový 
katalyzátor nových trhových možností. Napriek tomu, že vytváranie a implementácia noriem 
sú dobrovo ľné, sú dôležitým nástrojom podpory im plementácie politických opatrení. 
Európske normy v oblasti prístupnosti elek tronických technológií prispejú k riadnemu 
fungovaniu jednotného európskeho trhu a zárove ň podporia rozvoj nových trhov, 
konkurencieschopnos ť a zamestnanos ť. Komisia však bude na ďalej finan čne podporova ť 
osobitné aktivity navrhnuté Európskymi orga nizáciami pre normalizáciu (ESO) v rámci 
Akčného plánu pre normalizáciu v Európe alebo vyzve samotné ESO, aby stanovili normy21. 
Požiadavky na prístupnos ť technológií stanovené v normách musia sp ĺňať potreby priemyslu, 
dizajnérov a poskytovate ľov produktov a služieb v tom zmysle, aby nebránili kreativite alebo 
inovácii. Zárove ň musia sp ĺňať potreby používate ľov, preto je zapojenie používate ľov do 
procesu vývoja noriem nevyhnutné, ke ďže priemyselný záujem musí by ť v rovnováhe s 
verejným záujmom. V záujme podpory prístupnosti by mali by ť normy jednoducho 
uplatniteľné a v právnych predpisoch, zákonoch a iných dokumentoch by sa na ne malo jasne 
odkazova ť. Dostupnos ť noriem bez poplatkov alebo dostupnos ť za zníženú cenu by podporila 
ich prijatie, mohli by si ich zakúpi ť najmä MSP, ktoré majú obmedzené zdroje a používatelia, 
ktorí by k nim chceli ma ť prístup. 
S cieľom podpori ť interoperabilitu, je potrebné zabezpe čiť, aby patentované technológie bez 
odôvodnenej a nediskrimina čnej licencie (RAND) neboli presadzované ako štandardné 
riešenia.  
Dizajn pre všetkých (DFA) 
Metodológia DFA sa vyzna čuje snahou o dosiahnutie dizajnu pr oduktov a služieb, ktorý je 
prístupný čo najširšej škále používate ľov22. DFA je dnes dobre zavedený, aj ke ď málo 
využívaný. Je preto dôležité zvyšova ť povedomie a presadzova ť DFA v Európe. Na tento ú čel 
                                                 
21 Tento postup upravuje smernica č. 98/34.  
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
22 DFA pozostáva z troch hlavných stratégií: 1) dizajn pre vä čšinu používate ľov bez úprav, 2) dizajn s 
malými úpravami pre rôzne skupiny požívate ľov (napr. využívanie nastavite ľného rozhrania), 3) dizajn 
ponúkajúci možnos ť jednoduchého pripojenia pomocných zariadení. 
 
SK 8   SK vytvorila Komisia sie ť centier svetovej triedy nazvanú EDEAN23, ktorá má viac než sto 
členov.  
DFA umož ňuje nielen venovať sa s väčšou pozornos ťou požiadavkám na prístupnos ť 
technológií pri navrhovaní produktu alebo služby , ale rovnako šetrí finan čné 
prostriedky, ke ďže predchádza finan čne náročnému prerábaniu alebo technickým 
úpravám  produktov a služieb po tom, čo boli uvedené na trh. 
Základná štruktúra európske ho vzdelávacieho programu DFA pre technikov a dizajnérov už 
bola navrhnutá a v členských štátoch bolo zorganizovaných nieko ľko pilotných kurzov. 
Častejším využívaním DFA v pomaturitnom  a odbornom vzdelávaní je možné zabezpe čiť 
prístupnú informa čnú spoločnosť budúcnosti.24 Spôsob, akým by sa dala prístupnos ť k 
elektronickým technológiám posunú ť na profesionálnu úrove ň je zamestna ť odborníka v DFA 
zodpovedného za prístupnos ť technológií v príslušných organizáciách.  
Prístupnos ť webu 
Rezolúcie Rady a Parlamentu z roku 2002 nadv iazali na oznámenie Komisie o prístupnosti 
verejných webových stránok z roku 200125. Výsledkom prijatia týchto dokumentov bol 
záväzok členských štátov prispôsobi ť svoje verejné webové stránky užívate ľom podľa 
medzinárodných usmernení26.  
Komisia spolu s členskými štátmi prostredníctvom Skupiny odborníkov v oblasti prístupnosti 
elektronických technológií monitoruje ro zvoj a v jeho rámci nové metódy hodnotenia27, 
stanovovanie všeobecných krit érií, zbieranie údajov a ur čovanie najlepších postupov. 
Prístupnos ť webu je katalyzátorom prístupných on-line služie b slúžiacich verejnému 
záujmu. S cie ľom uľahčiť tento proces, je nevyhnutné podpori ť rozvoj autorských nástrojov, 
ktoré počítajú s prístupnos ťou technológií28. 
Niekoľko členských štátov uplat ňuje záväzné právne predpisy, pod ľa ktorých sa vyžaduje 
prístupnos ť technológií a kontrola zhody z čoho vyplýva potreba stanovenia systémov 
osvedčovania prístupnosti. Pracovná skupina  Európskeho výboru pre normalizáciu29 v 
súčasnosti skúma vhodné riešenia.  
Stanovovanie všeobecných kritér ií hodnotenia a kontroly 
Niekoľko členských štátov zavádza všeobecné kritéria ur čené na porovnávan ie prístupnosti 
technológií a kontroly vnútroštátnej legislatívy. Na úrovni  EÚ o kontrolu prístupnosti webu 
                                                 
23 Webová stránka siete EDEAN (European Design for All e-Accessibility Network),  
http://www.e-accessibility.org/ 
24 Správa o programe vzdelávania v oblasti DFA, projekt IDCnet. 
25 KOM(2001) 529 kone čná verzia. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Usmernenia o prístupnosti obsahu webu 1.0 (W3C/WAI/WCAG1.0 Web 
Content Accessibility Guidelines 1.0. ). V sú časnosti sa pripravuje druhá verzia usmernení, ktorá sa 
sústredí na vývoj, ktorý prebehol v rámci webových technológií a u ľahčí testovanie zhody. 
27 Skupina pre stanovovanie všeobecných kritér ií hodnotenia prístupnosti webu (Web Accessibility 
Benchmarking (WAB) cluster) 
28 W3C/WAI/ATAG Usmernenia prístupnosti auto rských nástrojov (ATAG) (W3C/WAI/ATAG 
Authorising Tools Accessibility Guidelines (ATAG). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
SK 9   SK požiadali Rada a Európsky parlament. Parlament požiadal aj o kontrolu titulkov a zvukových 
prepisov digitálnych televízií. 
S cieľom rozvinú ť vhodné európske politiky v oblasti prístupnosti elektronických technológií 
je nevyhnutné disponova ť údajmi z celej Európy, ktoré budú porovnate ľné medzi 
členskými štátmi . Komisia bude vychádza ť z prebiehajúcich kontrolných aktivít, pri čom 
zohľadní revidovanú lisabonskú stratégiu. 
Komisia vedie dialóg so štatistickými úradmi s cie ľom vyvinú ť a zdokonali ť príslušné 
ukazovatele najmä na ú čely začlenenia otázok týkajúcich sa prístupnosti technológií do 
existujúcich ukazovate ľov. 
Výskum 
Technický výskum a vývoj (RTD) je základný m prvkom vedúcim k dosiahnutiu prístupnej 
informačnej spoločnosti. Od roku 1991 takmer 200 európskyc h projektov v obl asti výskumu a 
vývoja, ktorým EÚ poskytla spoluf inancovanie vo výške 200 miliónov eur30, prispelo k 
zlepšeniu prístupnosti technológií prostredníct vom štúdia otázok prístupnosti a požadovaných 
riešení. 
Špecifické výsledky poukázali na možné technol ogické riešenia, akými sú prístupné na dia ľku 
ovládané domáce služby pre starších ľudí (vrátane alarmov a pohotovostných služieb). 
Technologické riešenia boli vyvinuté s cie ľom skvalitni ť prístup k informáciám v digitálnej 
forme pre nevidiacich a zrakovo postihnutých ľudí (text, grafika, trojrozmerné obrázky, 
kódovaná hudba, televízne programy) . Predvedené boli systémy pre ľudí s motorickým 
postihom s cie ľom uľahčiť pohyb, manipuláciu a ovládanie, ako aj služby na zlepšenie 
možností komunikácie nepo čujúcich a sluchovo postihnutých ľudí vrátane generácie 
technológií zaznamenávajúcich znakovú re č a pohyby pier. Medzi inými príkladmi boli 
počítačové prostredia, ktoré u ľahčujú integrovanú výu čbu zdravotne postihnutých detí alebo 
prácu zdravotne postihnutých dospelých a pris pievajú k tvorbe polit ík (eEurope tzn. 
Prístupnos ť webu, DFA). 
Mnohé z výsledkov projektov Spolo čenstva boli ďalej úspešne pretransformované do 
produktov na trhu alebo nadobudnuté vedomos ti prispeli k skvalitneniu prístupnosti 
produktov a služieb IKT.  
V čase, keď sa technológie rýchlo vyvíjajú a ponúkajú nové riešen ia, je nevyhnutné 
investova ť do výskumu, aby sa z nich dal vy ťažiť všetok potenciál, ktorý ponúkajú zdravotne 
postihnutým a starším ľuďom. Súčasný návrh Siedmeho rámcového programu spája potrebu 
pokračovať a samozrejme rozširova ť výskum a vývoj v oblasti prístupnosti 
elektronických technológií s cieľom ďalej rozvíja ť európsky priemysel v oblasti pomocných 
technológií31 a vytvori ť z prístupnosti technol ógii každodennú záležitos ť v bežnom priemysle. 
                                                 
30 Príklady takýchto projektov nájdete na http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  a 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
31 Prístup k pomocným technológiám v EÚ, správa GR EMPL , CE-V/5-03-003-EN-C. 
 
SK 10   SK 6. S KVALIT ŇOVANIE PRÍSTUPNOSTI ELEKTRONICKÝCH PRODUKTOV A SLUŽIEB IKT  V 
EURÓPE – TRI NOVÉ PRÍSTUPY  
Okrem presadzovania uvedenýc h opatrení bude Komisia podporova ť využívanie troch 
prístupov, ktoré nie sú v Európe ve ľmi zavedené: (i) požiadavky na prístupnos ť technológií 
vo verejnom obstarávaní; (ii) osved čenie prístupnosti technológií a (iii) lepšie využitie 
existujúcej legislatívy. 
Dva roky po uverejnení tohto oznámeni a Komisia zhodnotí výsledky týchto činností. Na 
základe zásady lepšej regulácie32 požiada Komisia o stanoviská členských štátov a pod ľa 
hodnotenia dosahu zváži možnos ť prijatia dodato čných opatrení vrátane právnych predpisov, 
ak uzná za vhodné. 
1. Verejné obstarávanie Celkový objem verejného obstarávania v Európe predstavuje asi 16 % hrubého domáceho 
produktu. Verejné orgány na vš etkých úrovniach môžu požadova ť, aby tovar a služby, ktoré 
nakupujú, boli prístupné. V skuto čnosti sa v smerniciach o európskom verejnom obstarávaní 
uvádza možnos ť začlenenia DFA a požiadaviek na prístupnos ť technológií do podmienok 
verejných sú ťaží (v časti o technických špecifikáciách).  
Takýto krok znamená zaviaza ť sa k politike za členenia, ktorá sprístup ňuje produkty a 
služby vä čšiemu po čtu používate ľov, občanov a zamestnancov . Podporuje priemyselné 
podniky, aby vyrábali produkty, ktorých prístupnos ť je ich samozrejmou sú časťou a vytvára 
väčší trh prístupných produktov a služieb IK T. Podobný vplyv bol zaznamenaný v USA
33 , 
kde musia by ť na základe právnych pred pisov požiadavky na prístupnos ť technológií 
požadované vo federálnom verejnom obstarávaní. 
V rámci konzultácií on-line viac než 90 % resp ondentov súhlasilo s tým, aby verejné orgány 
zo zásady požadovali prístupnos ť produktov a služieb IKT, ktoré nakupujú. Niektoré členské 
štáty už zaradili požiadavky na prístupnos ť technológií do verejné ho obstarávania. Spolo čné 
požiadavky na prístupnos ť technológií na úrovni EÚ môžu zníži ť fragmentáciu trhu a posilni ť 
interoperabilitu. 
Je nevyhnutné zosúladi ť požiadavky na prístupnos ť technológií vo verejnom 
obstarávaní v Európe. Na tento ú čel sa chystá Komisia splnomocni ť Európske organizácie 
pre normalizáciu na prípravu Európs kych požiadaviek na prístupnos ť technológií vo verejnom 
obstarávaní produktov a služieb z obl asti IKT. Splnomocnenie v sú časnosti konzultuje s 
členskými štátmi. Európske organizácie pre normalizáciu by ho mali dosta ť koncom roku 
2005. 
Komisia podporí diskusiu na túto tému s členskými štátmi v rámci Skupiny odborníkov v 
oblasti prístupnosti elek tronických technológií34. Naďalej bude zbiera ť výsledky činností v 
Európe a podporova ť medzinárodný dialóg o harmonizácii požiadaviek na prístupnos ť 
                                                 
32 „Biela kniha o správe a riadení” Európskej komisie KOM(2001) 428 kone čná verzia. 
33 Diel 508 zákona o obnove (Rehabilitation Act) v znení zákona o investíciách do pracovnej sily 
(Workforce Investment Act) z roku 1998. 
34 V rámci Skupiny odborníkov v oblasti prístupnosti elektronických technológií sú koordinovaní 
odborníci z členských štátov, ktoré podporujú implementáciu ak čného plánu eEurope. 
 
SK 11   SK elektronických technológií vo verejnom obsta rávaní s USA, ktorý prebieha v rámci 
Transatlantického hospodárskeho partnerstva (THP).  
2. Vydávanie osved čení 
Pri nákupe produktov IKT nie je vždy jednozna čné, aké požiadavky sp ĺňajú. Obzvláš ť 
dôležité je to vedie ť pri nákupe prístupnej IK technológie. Existujú, príp adne sa vyvíjajú, isté 
normy, ktoré ur čujú, akým spôsobom je možné sprístupni ť služby a produkty. V sú časnosti 
však neexistujú spo ľahlivé prostriedky, na základe ktorých by sa dal ur čiť súlad s týmito 
normami o prístupnosti. Vhodné systémy osved čení prístupnosti produktov, organiza čné 
postupy a odborníci (vychádzaj úc z európskej Keymark35 a európskych noriem) by 
zákazníkov a klientov, ktorí vyh ľadávajú prístupné produkty a služby usmernili, a výrobcom a 
poskytovate ľom služieb by poskytli uznanie za ich úsilie. U ľahčili by aj kontrolu zhody s 
nariadeniami, pod ľa ktorých sa prístupnos ť technológií požaduje.  
V rezolúcii o prístupnosti el ektronických technológií z januá ra 2003 Rada požiadala o 
vytvorenie „zna čky prístupnosti elektronických techno lógií” pre tovary a služby. V 
ministerskom vyhlásení o e-za členení z roku 2002 sa uvádza, že „  by sa mohlo zváži ť prijatie 
európskej známky prístupnosti webu, ktorá by ozna čovala zhodu s usmerneniami W3C WAI36 
s cieľom predís ť fragmentácii trhu”. 
Komisia spolu s k ľúčovými zainteresovanými stranami preskúma možnosti vývoja, 
zavedenia a implementácie systémov osved čení prístupných produktov a služieb, ako aj 
možnosti ur čenia kritérií testovania a metód hodnot enia. Rovnako bude preskúmaná možnos ť 
vlastného vyhlásenia alebo osved čenia treťou stranou a jednotlivé výsledky budú porovnané z 
hľadiska efektivity37. V poslednom štvr ťroku 2005 za čne Komisia pracova ť na štúdii 
týkajúcej sa tejto problematiky.38 
3. Lepšie používanie existujú cich právnych predpisov 
Niekoľko smerníc obsahuje ustanovenia, ktoré by sa dali použi ť v oblasti prístupnosti 
elektronických technológií (napríklad smer nica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní39, 
smernica o rádiovom zariadení a koncových telekomunika čných zariadeniach a smernice o 
verejnom obstarávaní). Spolupráca s členskými štátmi je nevyhnutná s cie ľom rozvinú ť 
praktický spôsob, akým sa dajú využíva ť tieto smernice na riešenie problematiky prístupnosti 
elektronických technológií. 
                                                 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 World Wide Web Consortium (W3C) Web Accessibility Initiative (WAI).  
37 Viac než 72 % respondentov v konzultáciách on-line podporilo myšlienku osved čovania a ozna čovania 
prístupných elektronických informa čných a komunika čných produktov a služieb. Avšak medzi 
jednotlivými cie ľovými skupinami sa objavili rozdiely (len 61,4 % respondentov z radov výrobcov, 
poskytovate ľov alebo predajcov prístupných elektronických informa čných a komunika čných produktov 
a služieb vyjadrilo tejto myšlienke podporu ). Okrem toho medzi stúpencami osved čovania a 
označovania produktov skupiny „ zdravotne postihnutí jednotlivci” a „verejné orgány” uprednost ňujú 
povinné osved čovania a ozna čovanie, zatia ľ čo skupina „ výrobcov, poskytovate ľov alebo predajcov 
prístupných elektronických informa čných a komunika čných produktov a služieb” uprednost ňuje 
dobrovoľné postupy. Ostatné cie ľové skupiny sú v názorovom strede. 
38 Kapitola „Nadväzovanie a závery”. 
39 Smernicou Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000 sa zakazuje diskriminácia zdravotne postihnutých 
osôb, medzi iným, aj na pracovisku, kde stanovuje vhodne upravené prostredie a IKT. 
 
SK 12   SK Niektoré zo sú časných problémov v rámci Európy by sa dali vyrieši ť najmä implementáciou 
návrhov Skupiny pre inkulzívnu komunikáciu (INCOM)40 napríklad by sa mal pre zdravotne 
postihnutým ľudí zabezpe čiť prístup k pohotovostnej službe  prostredníctvom jednotného 
európskeho čísla núdzového volania 112, pomocné bezdrôtové riešenia by mali ma ť v rámci 
Európy jednotnú frekvenciu, medzi členskými štátmi by sa mala zabezpe čiť textová a 
znaková komunikácia v reálnom čase a verejné orgány by mali ma ť uľahčený nákup 
prístupných tovarov. Mali by sa rieši ť možné problémy so zavádzaním  existujúcej legislatívy 
do praxe. 
Komisia bude v rámci politiky audiovizuálnej tvorby podporova ť spoločné a interoberabilné 
riešenia v tejto oblasti napr íklad zdokonalený prístup k progr amom digitálnej televízie. 
Takéto spolo čné riešenia umožnia využíva ť úspory z rozsahu. 
„Potenciál pre prístupnos ť elektronických technológií”  obsiahnutý v existujúcich 
európskych právnych predpisoch musí by ť naplno využitý. Komisia za čne v roku 2005 
pracovať na štúdii41, ktorej cie ľom bude ur čiť najlepšie postupy a otvori ť dialóg s členskými 
štátmi a k ľúčovými zú častnenými stranami prostredníct vom príslušných skupín poverených 
implementáciou smerníc.  
7. Z ÁVERY A NADVÄZOVANIE  
Toto oznámenie a výsledky procesu konzu ltácií on-line dokazujú a podporujú snahu 
Európskej komisie rieši ť problematiku prístupnosti elek tronických technológií a nájs ť 
riešenia, ktoré dokážu členským štátom, že je nutné spolupracova ť na jednotnom postoji k 
prístupnosti elektronických technológií, podnie tia priemysel k tomu, aby vyvíjal prístupné 
riešenia v oblasti produktov a služieb IK T, dokážu zdravotne postihnutým užívate ľom, že sa 
na záväzku zdokonalenia prístupu k informa čnej spoločnosti aktívne pracuje. 
Komisia bude aj po čas najbližších dvoch rokov (2005-2007) zvyšova ť povedomie, 
podporova ť používanie navrhovaných dokumentov, zbiera ť dôkazy a pokra čovať v dialógu so 
zainteresovanými stranami s cie ľom prijať rozhodnutia v oblasti prístupnosti elektronických 
technológií na základe čo najväčšieho objemu informácií. 
Na tento ú čel plánuje Komisia v poslednom štvr ťroku 2005 za čať pracova ť na štúdii 
„Meranie pokroku v oblasti prístupnosti elektronických technológií v Európe ” s cieľom určiť 
a zhodnoti ť možnosti tejto politiky, ktoré smerujú k zdokonaleniu prístupnosti elektronických 
technológií v Európe. Prvé výs ledky štúdie budú k dispozícii za čiatkom roku 2007.  
Program nadväzujúci na túto iniciatívu, ktorý sa zameria na situáciu v oblasti prístupnosti 
elektronických technológií, bude vydaný dva r oky po uverejnení tohto oznámenia. V súlade 
so zásadou lepšej regulácie42, bude obsahova ť hodnotenie výsledkov postupov, ktoré boli 
stanovené v tomto oznámení, a pod ľa výsledkov hodnotenia dosahu môže Komisia zváži ť 
prijatie dodato čných opatrení vrátane nových právnych pr edpisov, ak uzná za vhodné. Práca v 
                                                 
40 Skupina bola vytvorená v roku 2003 a pozostáva zo zástupcov členských štátov, telekomunika čných 
operátorov, organizácií používate ľov a orgánov pre normalizáciu. 
41 Viac v „Nadväzovanie a závery”. 
42 „Biela kniha o správe a riadení” Európskej komisie KOM(2001) 428 kone čná verzia. 
 
SK 13   SK oblasti prístupnosti elektronickýc h technológií prispeje k spomín anej Európskej iniciatíve e-
začlenenia43 v roku 2008 . 
                                                 
43 KOM(2005) 229 „Iniciatíva „i2010 - Európska informa čná spoločnosť pre rast a zamestnanos ť“.