C 42/3

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 42/03)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„Agneau du Périgord“

EÚ č.: PGI-FR-0711- AM01 – 30. apríla 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

AREOVLA Europarc – 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

Telefón +33 556008450

e-mail: areovla@gmail.com

Zloženie a oprávnený záujem: AREOVLA je združenie, ktorého členmi sú chovatelia, organizácie výrobcov a porážatelia jahniat „Agneau du Périgord“. Je preto oprávnené predložiť žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

☐ Názov výrobku

☒ Opis výrobku

☒ Zemepisná oblasť

☒ Dôkaz o pôvode

☒ Spôsob výroby

☒ Súvislosť

☒ Označovanie

☒ Iné: aktualizácia kontaktných údajov skupiny žiadateľov, odstránenie prezentácie a dôvodov skupiny, druh výrobku, kontrolný orgán, vnútroštátne požiadavky.

4. Typ zmeny (zmien)

☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

5.1. Zmeny, ktoré majú vplyv na podstatné prvky

Položka „Opis výrobku“

V časti 2.3 „Vlastnosti výrobkov uvádzaných na trh“ sa k výrobkom s CHZO dopĺňajú jahňacie obličky, týmus, srdce, pečeň, jazyk a paprčky. Povolené sú len tieto vedľajšie jatočné produkty pochádzajúce z jatočných tiel jahniat vybratých na CHZO.

V čase uznania názvu „Agneau du Périgord“ za CHZO existovalo málo odbytísk pre tieto výrobky. V posledných rokoch sa tieto odbytiská posilnili a predstavujú príležitosť na lepšie zhodnotenie väčšej časti jatočného tela, čo umožní väčšie zviditeľnenie CHZO „Agneau du Périgord“. Niektorí mäsiari totiž uprednostňujú dodanie celého jatočného tela s vedľajšími jatočnými produktmi, aby ho mohli zhodnotiť celé, najmä obličky, ktoré zostávajú spojené s jatočným telom. Rovnako v prípade predaja rozrobeného jatočného tela predajné miesta chcú mať radšej celé jahňa s označením CHZO ako rozrobené jatočné telo toho istého jahňaťa s CHZO a vedľajšie jatočné produkty štandardnej hodnoty.

V dôsledku doplnenia vedľajších jatočných produktov je potrebné zmeniť úpravu jatočného tela, v prípade ktorej bolo uvedené „bez hlavy, vnútorností, pobrušnice“. Vnútornosti sa vypustili vzhľadom na doplnenie vedľajších jatočných produktov do zoznamu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje CHZO, z ktorých niektoré patria do vymedzenia vnútorností (pečeň, srdce, pľúca, priedušnica a časť bránice v jednom celku – vymedzenie pochádzajúce z normy OSN pre vedľajšie jatočné produkty, vyd. 2008).

Jednotný dokument sa takisto zmenil v tomto zmysle.

Položka „Zemepisná oblasť“

Vymedzenie zemepisnej oblasti sa zmenilo. Zemepisná oblasť CHZO „Agneau du Périgord“ sa rozšírila na 24 obcí departementu Dordogne a 93 obcí departementu Lot-et-Garonne.

Tieto obce neboli uvedené pri podaní žiadosti o uznanie CHZO, a to najmä z toho dôvodu, že v tom čase na danom území chýbali chovatelia oviec. Vyznačujú sa však veľkým množstvom geologických, topologických a klimatických podobností s obcami patriacimi do zemepisnej oblasti CHZO, ale sú podobné aj z hľadiska poľnohospodárskych postupov (poľnohospodárske obce s prevládajúcim systémom pestovania viacerých plodín a chovu, spoločné plemená oviec, geologicky zhodné náročné pôdy) a dynamika chovu oviec v tomto sektore sa oživila.

Zemepisná oblasť sa okrem toho zmenila s cieľom opraviť niektoré chyby uvedené v zapísanej špecifikácii výrobku: 6 obcí nebolo uvedených v zozname, ale bolo začlenených do vymedzenia oblasti, 1 obec bola, naopak, v zozname a mimo vymedzenia, čím tvorila jediný a osamotený ostrovček. Táto obec bola odstránená zo zemepisnej oblasti.

Zoznam obcí sa aktualizoval v texte špecifikácie.

Z dôvodu tejto zmeny zemepisná oblasť v súčasnosti zahŕňa celý departement Dordogne.

Jednotný dokument sa takisto zmenil v tomto zmysle.

5.2. Zmeny, ktoré nemajú vplyv na podstatné prvky

Položka „Opis výrobku“

Táto časť bola celá prepísaná s cieľom zamerať sa na opis výrobku „Agneau du Périgord“ a poukázať na osobitosti chovu CHZO „Agneau du Périgord“, t. j. dlhé kŕmenie materským mliekom a osobitná výživa počas záverečnej časti výkrmu najmä na základe obilnín s celými alebo drvenými zrnami.

Prvky opisujúce mäso (farba a kvalita tuku) sa najmä uviedli do súladu s položkou 5. „Opis spôsobu výroby poľnohospodárskeho výrobku“.

Vlastnosti výrobku sa však nezmenili, najmä pokiaľ ide o výživu jahňaťa, odolnú alebo poloodolnú povahu plemien matiek alebo mäsové plemená otcov, vek pri zabití, hmotnosť, farbu mäsa a kvalitu tuku.

Doplnila sa možnosť uvádzať na trh hlbokozmrazené mäso a vedľajšie jatočné produkty „Agneau du Périgord“. Hlboké zmrazovanie výrobku má v súčasnosti veľký význam pri uvádzaní výrobkov CHZO na trh. Hlboké zmrazovanie umožňuje konzervovať výrobok a predstavuje nový spôsob úpravy, ktorý spotrebiteľovi vyhovuje. Hlboké zmrazovanie takisto umožní CHZO presadiť sa na nových trhoch, najmä v oblasti spoločného stravovania.

V špecifikácii sa stanovuje realizácia tejto operácie (postup umožňujúci dosiahnuť vnútornú teplotu –18 °C v priebehu maximálne 10 hodín), určuje sa dátum minimálnej trvanlivosti a maximálny čas medzi zabitím a hlbokým zmrazením.

Niektoré odseky sa vypustili: buď neprinášali doplňujúce alebo potrebné prvky na opis výrobku, alebo nezodpovedali povinnosti, ale len obyčajnému opisu postupov v čase vypracovania špecifikácie, alebo šlo o odkazy na právne predpisy týkajúce sa klasifikácie jatočných tiel a miery pretučnenosti.

Opis vareného mäsa bol takisto vypustený. CHZO „Agneau du Périgord“ totiž zaručuje špecifickosť výroby od narodenia (a predtým, v súvislosti s vedením stáda) až po výber jatočných tiel a ich uvedenie na trh, ale nemôže zaručiť kritériá týkajúce sa vareného mäsa, ako sú chuť, textúra alebo vôňa. Tieto prvky sú okrem iného málo rozlišujúce a náročné na kontrolu.

Jednotný dokument sa zmenil v tomto zmysle.

Položka „Dôkaz o tom, že výrobok pochádza z uvedenej zemepisnej oblasti“

Doplnili sa prvky umožňujúce zabezpečiť vysledovateľnosť týkajúcu sa vedľajších jatočných produktov a hlbokozmrazených výrobkov a odstránili sa informácie prekrývajúce sa so všeobecnými právnymi predpismi, ako aj prvky týkajúce sa postupu kontroly stanoveného v pláne kontroly.

V systéme sa stanovujú požadované dokumenty a zápisy a minimálne informácie očakávané v každej etape života produktu (chov, odobratie, zabitie, balenie, rozrábanie, hlboké zmrazenie).

Ustanovenia týkajúce sa predajných miest sa vypustili, lebo sa netýkajú vysledovateľnosti, ale skôr sčasti odporúčaní a sčasti požiadaviek na úrovni uvádzania na trh, pričom nemajú nijaký vplyv na základné vlastnosti výrobku. Okrem toho sa zdá, že sú náročné na kontrolu vzhľadom na rozmanitosť možných predajných miest pre toto CHZO.

Príklady dokumentov umožňujúcich ubezpečiť sa o vysledovateľnosti v každej etape prípravy výrobku boli vypustené.

Jednotný dokument sa takisto upravil s cieľom vypustiť vetu týkajúcu sa identifikácie chovateľov, ktorá nesúvisí s prvkami očakávanými v tejto položke jednotného dokumentu. Okrem toho ide o prvky týkajúce sa kontroly, ktoré sú začlenené do plánu kontroly.

Položka „Spôsob výroby“

V rámci položky 5.2.1.

„Genetický pôvod“ K povoleným plemenám oviec sa doplnili plemená Charmoise a Causse du Lot. Ide o dve historické plemená v Périgorde, ktoré neboli uvedené pri žiadosti o uznanie názvu „Agneau du Périgord“ za CHZO, lebo ich počty sa znížili. V položke „Súvislosť so zemepisným pôvodom“ platnej špecifikácie sa však uvádzajú (história chovu oviec). Ide o dve plemená, ktoré majú doplňujúce výhody (odolnosť, plodnosť, úžitkovosť), aby sa mohli začleniť do metód chovu „Agneau du Périgord“ a do špecifickosti danej oblasti.

Plemeno Charmoise sa vyskytuje v Périgorde od začiatku 20. storočia, ba dokonca ide o jednu z hlavných oblastí tohto plemena. Tieto ovce, skutočné „krovinorezy“, obhospodarujú územia, opätovne sprístupňujú zarastené plochy a pomáhajú predchádzať požiarom. Plemeno nebolo uvedené v pôvodnej žiadosti o CHZO, lebo sa z Périgordu prakticky vytratilo. Už niekoľko rokov ho chovatelia opätovne zavádzajú najmä v rámci pastierskych projektov. Potenciál tohto plemena sa v danej oblasti odhaduje na 700 oviec.

Plemeno Causse du Lot sa na plošinách oblasti Périgord Noir používa od polovice 20. storočia. Ide takisto o veľmi nenáročné plemeno s prirodzenými vlastnosťami, ako sú húževnatosť, odolnosť proti teplu a kliešťom (piroplazmóza), ktoré je spôsobilé presúvať sa za pastvou, vďaka čomu je osobitne vhodné na suché a chudobné plošiny vo východnej časti oblasti Périgordu. Okrem toho je schopné zhodnotiť všetky trávnaté zdroje, ktoré spása, pričom v prípade potreby zožerie aj dreviny, aby uspokojilo svoje potreby. Takisto ako v prípade plemena Charmoise bolo toto plemeno v čase žiadosti o uznanie názvu „Agneau du Périgord“ za CHZO do veľkej miery na ústupe, ale v súčasnosti sa ho podarilo úspešne opätovne zaviesť v danej zemepisnej oblasti a predstavuje miestny potenciál odhadovaný na 4 800 oviec.

Napokon, keďže sa už pred viacerými rokmi oficiálne zmenil názov plemena „INRA 401 Romane“ na „Romane“, táto zmena sa vykonala aj v špecifikácii.

Vypustilo sa aj niekoľko odsekov, ktoré sa netýkajú vymedzenia výrobných podmienok alebo sa týkajú všeobecných skutočností ako: „Osobitná pozornosť sa venuje zhodnosti vlastností týkajúcich sa veľkosti, predčasnej zrelosti, vývoja svalových a tukových tkanív, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu z hľadiska špecifickosti výrobku“ alebo „Narodeniu jahniat sa venuje osobitná pozornosť. Chovateľ vyvíja maximálne úsilie na to, aby ovciam a ich jahňatám zabezpečil čo najlepšie životné podmienky a pohodu.“

Jednotný dokument sa zmenil v tomto zmysle.

V rámci položky 5.2.2. „Spôsob chovu“

Doplnili sa nové povinnosti týkajúce sa platných zaužívaných postupov výroby medzi výrobcami CHZO, pokiaľ ide o vetranie v budovách určených na chov zvierat, hustotu zvierat v budovách, kvalitu podstielky a čistenie budov.

V rámci položky 5.2.4. „Spôsob výživy jahniat“

Ustanovenie týkajúce sa ohrád na bahnenie sa prepísalo, aby sa znenie zosúladilo s postupmi chovateľov, ktoré predstavujú malé parcely s niekoľkými ovcami v malých košiaroch: výraz „košiare“ sa tak doplnil k výrazu „ohrady“.

Ďalej sa v jednotlivých prípadoch môže stať, že ovca zostáva so svojím jahňaťom viac ako 48 hodín (ťažkosti s osvojením, problémy pri cicaní…), a preto sa výraz „24 až 48 hodín“ nahradil výrazom „minimálne 24 hodín“.

Veta, v ktorej sa uvádza, že k odstaveniu dochádza „vo všeobecnosti medzi 80 až 90 dňami“, sa odstránila, lebo mala len orientačný charakter.

Položka „Spôsob výživy jahniat“ bola rozdelená na tri vety podľa veku jahňaťa: 0 až 20 dní, od 20 dní do 60 dní a 60 dní a viac.

Hranica 20 dní sa vypustila z dôvodu kontrolovateľnosti, lebo táto veta v skutočnosti zodpovedá čisto fyziologickej etape vývoja jahniat. Keďže približne do troch týždňov tráviaci systém jahniat nie je prispôsobený na trávenie doplnkovej výživy, jahňatá ju nekonzumujú, aj keď k nej majú prístup. Vek začiatku kŕmenia doplnkovou výživou sa však môže pri jednotlivých jedincoch líšiť o niekoľko dní, a preto sa 20 dní uvádza ako priemer.

Obdobie najmenej 60 dní pred odstavením sa, naopak, ponechalo, keďže táto hranica zaručuje kŕmenie jahňaťa mliekom z vemena jeho matky počas značnej časti jeho života, na základe čoho mäso „Agneau du Périgord“ získava svoje vlastnosti.

Táto nová úprava umožňuje zdôrazniť spôsob výživy jahniat určených na CHZO „Agneau du Périgord“: po období kŕmenia mliekom z vemena matky nasleduje záverečná časť výkrmu prostredníctvom výživy založenej na krmovinách a celých alebo drvených zrnách obilnín. Záverečná časť výkrmu v ovčinci už nie je povinná.

Ustanovenia týkajúce sa zákazu silážovania a obaľovania sa presunuli, lebo sa týkajú celého života jahňaťa, a nielen prvých období života jahňaťa, ako by sa mohlo zdať na základe tohto umiestnenia. Tieto ustanovenia sa presunuli na koniec položky 5.2.4.„Spôsob výživy jahniat“, aby sa výslovne týkali všetkých jednotlivých fáz výživy jahňaťa.

Časť špecifikácie týkajúca sa výživy sa zmenila, aby bola v súlade s nomenklatúrou európskych právnych predpisov týkajúcich sa Katalógu kŕmnych surovín [nariadenie (EÚ) č. 68/2013], a s cieľom doplniť špecifikáciu, aby bola presnejšia, a zaznamenať skutočné postupy chovateľov CHZO „Agneau du Périgord“.

Zoznam povolených surovín na výživu jahniat umožňuje nevylúčiť z CHZO obilniny, olejniny, bielkovinové plodiny alebo starobylé hľuzovité plodiny, ktoré sa opätovne pestujú a sú určené na výživu zvierat vzhľadom na rozmanitosť, ktorú poskytujú, a ich agronomický význam (čakanka, proso, quinoa, ovos, bôb…).

Ustanovenie týkajúce sa obmedzenia podielu kukurice na 25 % v kŕmnej dávke sa vypustilo.

Toto ustanovenie bolo zapísané v čase podania žiadosti o uznanie z dôvodu podozrenia týkajúceho sa vplyvu kukurice na žlté sfarbenie tuku jatočného tela. V štúdiách uskutočnených chovateľským ústavom sa preukázalo, že tieto podozrenia neboli odôvodnené, a teda toto obmedzenie podielu kukurice na najviac 25 % v kŕmnej dávke už nemá opodstatnenie. Okrem toho sú na výživu jahniat vhodné všetky obilniny.

Špecifickosť výrobku sa zakladá na spôsobe úpravy obilnín (celé alebo drvené zrná), a nie na druhu obilnín. Spôsob úpravy má vplyv na stráviteľnosť obilniny, a teda na glykemický index. Fyzicky priveľmi spracovaná obilnina (pomletá alebo v podobe múčky) sa strávi rýchlejšie, čo spôsobí vysokú hladinu inzulínu a nevhodné ukladanie tuku. Naopak, obilnina podávaná v podobe celých alebo drvených zŕn sa bude tráviť pomalšie, čo spôsobí nižšiu hladinu inzulínu, a teda bude viesť k lepšej stráviteľnosti krmiva, pričom sa bude ukladať pevnejší tuk a v primeranom množstve.

Zrušila sa povinnosť obmedzenia pôvodu obilnín na zemepisnú oblasť. Zemepisnú oblasť tvoria v niektorých oblastiach strmé a niekedy málo úrodné reliéfy, a preto je tam pestovanie obilnín zložitejšie. Okrem toho, chovatelia, ktorí nie sú producentmi obilnín, musia všetky obilniny nakupovať. Obmedzenie na obilniny pochádzajúce zo zemepisnej oblasti pre jahňatá určené na CHZO „Agneau du Périgord“ spôsobuje veľké obmedzenie pre hospodárske subjekty a možné ťažkosti so zásobovaním pre nesebestačných chovateľov. Pokiaľ ide o producentov, základným prvkom, ktorý sčasti zaručuje špecifickosť mäsa „Agneau du Périgord“, je spôsob úpravy obilnín, ktorý sa nemení: celé alebo drvené zrná.

Je potrebné zdôrazniť, že pre krmoviny táto povinnosť týkajúca sa pôvodu platí naďalej.

Pokiaľ ide o kŕmne doplnkové látky, skupina navrhla negatívny zoznam, v ktorom sú zakázané niektoré kategórie výrobkov.

V dôsledku všetkých týchto zmien sa nespochybňuje špecifickosť výrobku a príčinná súvislosť medzi výživou a „Agneau du Périgord“.

Jednotný dokument sa zmenil.

V rámci položky 5.3 „Podmienky prepravy a čakania pred zabitím“

Vykonané zmeny sú redakčnej povahy a umožňujú vypustiť nepotrebné vety, lebo sa týkajú obvyklých postupov, ktoré sa však nevyžadujú („v praxi je tento čas často kratší“, „najčastejšie sa zabijú nasledujúci deň“).

V rámci položky 5.4 „Zabitie“

Regulačné požiadavky alebo požiadavky týkajúce sa plánu kontroly, ako aj ilustrácie sa odstránili s cieľom zachovať len ustanovenia, ktoré možno kontrolovať. Cieľové hodnoty sa nezmenili.

V rámci položky 5.5 „Konečný výber jatočných tiel“

Tak ako v časti týkajúcej sa opisu, zrevidovala a zjednotila sa charakteristika farby tuku s prvkami uvedenými v rámci farebnej stupnice a konzistencie tuku: tuk je biely alebo veľmi jemne zafarbený. Opis farby mäsa sa takisto zrevidoval a zjednotil: je svetloružovej farby.

V rámci položky 5.6 „Výber vedľajších jatočných produktov“

Doplnili sa ustanovenia týkajúce sa výberu vedľajších jatočných produktov a ich konzervovania.

Napokon sa vypustilo sa ustanovenie v rámci položky „Rozrábanie a balenie“, lebo sa prekrývalo s právnymi predpismi, a doplnili sa ustanovenia týkajúce sa hlbokozmrazených produktov.

Položka „Súvislosť“

V platnej špecifikácii sú rozpracované prvky týkajúce sa súvislosti medzi výrobkom a jeho zemepisným pôvodom v mnohých podčastiach. Sú zoskupené a zhrnuté v položke špecifikácie „Prvky odôvodňujúce súvislosť so zemepisnou oblasťou“.

Tieto prvky sa rozčlenili do troch častí, čím sa umožní odlíšiť špecifické vlastnosti zemepisnej oblasti, špecifické vlastnosti produktu a príčinnú súvislosť.

V časti týkajúcej sa špecifickosti oblasti sú zhrnuté prvky uvedené v platnej špecifikácii, je rozdelená na dve časti: v prvej časti sa uvádza zemepisná poloha Périgordu a opisujú sa zemepisné charakteristiky a klíma tejto oblasti, v druhej časti je opísaná minulosť a zaužívané postupy v odvetví chovu oviec v Périgorde, ktoré sú určené obmedzeniami danej oblasti.

V rámci špecifickosti výrobku sú opísané osobitné prvky „Agneau du Périgord“. Tak ako v časti týkajúcej sa opisu, opisné charakteristiky týkajúce sa vareného jahňacieho mäsa sa vypustili. CHZO „Agneau du Périgord“ zaručuje špecifickosť výroby od narodenia až po výber jatočných tiel a ich uvedenie na trh, ale nemôže zaručiť kritériá týkajúce sa vareného mäsa, ako sú chuť, textúra alebo vôňa.

Príčinná súvislosť sa zakladá na kvalite a dobrej povesti „Agneau du Périgord“. V tejto časti sa uvádzajú prvky uvedené v platnej špecifikácii a jednotnom dokumente. Preukazuje sa vplyv prostredia na zaužívané postupy výroby, na základe ktorých „Agneau du Périgord“ získava svoju špecifickosť.

Okrem toho bol doplnený aj úvodný odsek, ktorý tak umožňuje predstaviť základ súvislosti so zemepisným pôvodom.

Jednotný dokument sa takisto zmenil, aby zodpovedal zneniu tejto položky špecifikácie.

Položka „Označovanie“

Zrušila sa povinnosť uvádzať jahňatá na trh s logom špecifickým pre CHZO.

Ustanovenie týkajúce sa povinnosti, aby bolo ku každému mäsu s CHZO priložené osvedčenie o záruke pôvodu (Certificat de Garantie d’Origine, C.G.O.) (v prípade jatočného tela) alebo aby malo označenie spotrebiteľskej predajnej jednotky U.V.C. (v prípade rozrobenia), sa presunulo do tejto položky.

Jednotný dokument sa zmenil v tomto zmysle.

5.3. Redakčné úpravy

V položke „Príslušný orgán členského štátu“ boli doplnené kontaktné údaje Národného inštitútu pre osvedčovanie pôvodu a kvality (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) ako príslušného orgánu členského štátu, v súlade s nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

V položke „Skupina žiadateľov“ sa aktualizovali kontaktné údaje skupiny žiadateľov. Vypustila sa opisná časť týkajúca sa skupiny žiadateľov.

Vypustila sa časť „prezentácia a dôvody skupiny“.

V položke „Druh výrobku“ sa revidovalo ustanovenie „2.2 Druh výrobku“, aby bolo v súlade s nomenklatúrou, ktorá platí v súčasnosti.

V položke „Zemepisná oblasť“ sa odstránila mapa zemepisnej oblasti. Doplnila sa veta, v ktorej sa uvádza, že kartografické dokumenty znázorňujúce zemepisnú oblasť sú dostupné na webovom sídle Národného inštitútu pre osvedčovanie pôvodu a kvality.

Vypustila sa propagačná časť a opis oblasti (všeobecné informácie o geológii, klíme a histórii departementu Dordogne). Zachovali sa však prvky súvisiace s výrobkom a sú uvedené v časti týkajúcej sa súvislosti s pôvodom.

V položke „Spôsob výroby“ sa aktualizovala schéma života uvedená v špecifikácii, aby bola v súlade s prepracovaním znenia špecifikácie.

Vypustilo sa ustanovenie stanovujúce obdobie uplatňovania výnimky počas siedmich rokov od dátumu získania CHZO, pokiaľ ide o genetickú schému, keďže obdobie uplatňovania výnimky sa skončilo.

Vypustil sa odsek stanovujúci obdobie uplatňovania výnimky počas siedmich rokov, od dátumu získania CHZO, pokiaľ ide o umelé oplodnenie, keďže obdobie uplatňovania výnimky sa skončilo.

Odstránilo sa ustanovenie stanovujúce uplatňovanie výnimky z dôvodu „výnimočných poveternostných podmienok“, pokiaľ ide o dĺžku chovu matiek vo vonkajšom priestore, s cieľom uviesť špecifikáciu do súladu s nariadením (EÚ) č. 1151/2012, v ktorom sa stanovuje rámec na dosiahnutie dočasnej zmeny prostredníctvom článku 6 ods. 3 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 664/2014.

V položke „Kontrolný orgán“ sa na základe uplatnenia pokynov platných na vnútroštátnej úrovni, ktorých cieľom je harmonizovať znenie špecifikácií výrobkov, odstránili názov a kontaktné údaje certifikačného orgánu. V tejto položke sa teraz uvádzajú kontaktné údaje príslušných francúzskych kontrolných orgánov: Institut National de l’origine et de la Qualité (Národný inštitút pre osvedčovanie pôvodu a kvality – INAO) a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž, spotrebu a boj proti podvodom – DGCCRF). Názov a kontaktné údaje certifikačného orgánu sú k dispozícii na webovom sídle inštitútu INAO a v databáze Európskej komisie.

V položke „Vnútroštátne požiadavky“ sa so zreteľom na zmeny vnútroštátnych zákonov a právnych predpisov uvádza ako tabuľka s hlavnými bodmi, ktoré majú byť predmetom kontroly, a metódami ich hodnotenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Agneau du Périgord“

EÚ č.: PGI-FR-0711-AM01-30. apríla 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Názov:

„Agneau du Périgord“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.1. Čerstvé mäso (a droby)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Agneau du Périgord“ je jahňa kŕmené materským mliekom najmenej 60 dní, pričom počas záverečnej časti výkrmu dostáva najmä výživu založenú na celých alebo drvených zrnách obilnín.

Jahňa „Agneau du Périgord“ je jahňa zabité vo veku od 80 do 180 dní, s váhou jatočného tela 15 až 21 kg a s dobrým mäsovo úžitkovým zovňajškom vďaka výberu baranov z vhodných mäsových plemien a oviec z odolných alebo poloodolných plemien.

Barany sa vyberajú z týchto mäsových plemien: Berrichon, Charollais, Ile de France, Rouge de l’Ouest, Suffolk, Texel.

Ovce sú buď z čisto odolných plemien: Lacaune viande, Blanche du Massif central, Causse du Lot a Romane, alebo z poloodolného plemena Charmoise, alebo samice pochádzajúce z kríženia odolného plemena s uvedenými mäsovými plemenami.

„Agneau du Périgord“ predstavuje úžitkový typ E-U-R so svalovou hmotou na jemnej kostre a s tukovou vrstvou triedy 2 alebo 3 podľa stupnice EUROP.

Jahňacie mäso je svetlej farby (čo súvisí s kŕmením jahniat mliekom prinajmenšom 60 dní). Jeho tuk je biely alebo veľmi jemne zafarbený, pevnej konzistencie, jednotne usporiadaný a nie je olejovitý.

V rámci CHZO možno uvádzať na trh aj tieto vedľajšie jatočné produkty: obličky, týmus, srdce, pečeň, jazyk, paprčky.

Mäso a vedľajšie jatočné produkty „Agneau du Périgord“ sa uvádzajú na trh čerstvé alebo hlbokozmrazené.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

3.3.1. Výživa jahniat

— Od narodenia po prinajmenšom 60 dní sa jahňa bez obmedzovania kŕmi dojčením z vemena matky. Žije nepretržite so svojou matkou až do odstavenia.

— Po 60 dňoch a počas záverečnej časti výkrmu až po odstavenie sa znižuje podiel kŕmenia mliekom a nahrádza sa krmovinami a doplnkovou výživou. Táto doplnková výživa sa skladá z obilnín podávaných v podobe celých alebo drvených zŕn a z dusíkatej výživy.

3.3.2. Výživa oviec

Základom výživy oviec je paša. Pasú sa na prírodných alebo dočasných lúkach a na pastvinách prinajmenšom sedem mesiacov do roka.

Všetky zožaté krmoviny sa pestujú v zemepisnej oblasti a väčšina z nich sa vyprodukuje v danom poľnohospodárskom podniku.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Jahňatá „Agneau du Périgord“ sa rodia a chovajú v danej zemepisnej oblasti.

Aby sa zachovala celková kvalita jahňacieho mäsa, je vhodné predchádzať príliš dlhému času prepravy, ako aj každému stresu zvieraťa pred zabitím. Čas prepravy medzi poľnohospodárskym podnikom a bitúnkom musí byť kratší ako 8 hodín.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Dátum minimálnej trvanlivosti je najviac 18 mesiacov.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Ku každému mäsu s CHZO musí byť priložené osvedčenie o záruke pôvodu (Certificat de Garantie d’Origine, C.G.O.) (v prípade jatočného tela) alebo musí mať označenie spotrebiteľskej predajnej jednotky U.V.C. (v prípade rozrobenia).

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisnú oblasť CHZO „Agneau du Périgord“ tvoria nasledujúce departementy, kantóny a obce podľa oficiálneho zemepisného kódexu COG štatistického úradu INSEE z roku 2020:

— departement Dordogne, ktorý je zahrnutý vcelku,

— departement Corrèze: obce kantónov Saint-Pantaléon-de-Larche (okrem obcí Estivals, Jugeals-Nazareth, Nespouls, Noailles a Turenne) a L’Yssandonnais a obec Brive-la-Gaillarde,

— departement Lot: obce kantónov Gourdon, Puy-l’Evêque (okrem obcí Le Boulvé, Les Junies, Lherm, Saint-Matré a Saux) a Souillac a obec Thédirac,

— departement Lot-et-Garonne: obce kantónov Les Coteaux de Guyenne (okrem obce Jusix), Le Fumélois, Le Haut Agenais Périgord, Le Livradais, Le Pays de Serres, Le Val du Dropt et Villeneuve-sur-Lot-2 a obce Brugnac, Coulx, Labretonie, Lédat, Sauvagnas, Sembas, Verteuil-d’Agenais a Villeneuve-sur-Lot.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Zo zemepisného hľadiska sa Périgord nachádza v juhozápadnej časti Francúzska, sústreďuje sa v departemente Dordogne a je ohraničený krajmi Gironde a Charente na západe, Limousin a Quercy na východe a Agenais na juhu. Tak ako vo všetkých chudobnejších regiónoch sa v departemente Dordogne dlhodobo chovali ovce. Chovatelia oviec v Périgorde vyvinuli osobitné know-how pri chovaní oviec, ktoré je spojené s obmedzeniami ich územia, a zaviedli systém chovu kombinujúci všetky dostupné zdroje. Vzhľadom na malú veľkosť poľnohospodárskych podnikov, založených na zmiešanom systéme pestovania viacerých plodín a chovu, v rámci ktorého je úlohou chovu oviec využiť aj málo produktívne územia, bolo prirodzene vybraté odolné plemeno alebo poloodolné plemeno v prípade matiek. Chovateľovi to umožňuje kŕmiť a rozmnožovať ovce po celý rok zo zdrojov zo zemepisnej oblasti (krmoviny, pastva a lúky a pasienky), pričom mu zostane dostatok obilnín a najkvalitnejšie seno na dochovanie jahniat. Špecifickosť jahňacieho mäsa „Agneau du Périgord“ je spätá najmä s týmto tradičným chovom jahniat: po období kŕmenia mliekom z vemena matky nasleduje záverečná časť výkrmu prostredníctvom výživy založenej na krmovinách a celých alebo drvených zrnách obilnín, na ktorých sa zakladá kvalita a dobrá povesť „Agneau du Périgord“.

Périgord predstavuje rozsiahlu podhorskú oblasť so sklonom svahu v smere zo severovýchodu na juhozápad, ktorá je popretkávaná štyrmi riekami a ich početnými prítokmi a postupne sa zvažuje z plošiny Plateau des Millevaches v oblasti Limousin (480 m n. m.) až po dolné údolie rieky Dordogne (8 m n. m.). Na tomto reliéfe členenom vrásnením alpského pohoria v treťohorách sa všeobecne poprevracala, zlomila, vyzdvihla a rozrušila styčná plocha medzi starým hercýnskym masívom a nížinnými vápencovými a sedimentárnymi usadeninami. Do kryštalických hornín severnej časti Périgordu sa vplyvom pôsobenia vodných tokov vyhĺbili hlboké údolia so strmými svahmi a úzkymi tiesňavami. V strednej časti Périgordu sa vplyvom erózie vyhĺbili široké doliny, v ktorých vidieť vyčnievajúce reliéfy, ako aj mierne svahy posiate vápencovou suťou.

Tento reliéf vyznačujúci sa plošinami, kopcami, stráňami a malými dolinami vytvára mierne zvlnený kraj, ktorý sa priebežne mení a ktorého často blízky horizont je zakaždým ohraničený lesmi, hájmi alebo jednoducho krami či živým plotom.

Údolia, ktoré predstavujú jediné oblasti bohaté na naplaveniny a sú vhodné na poľnohospodárske využitie, sú v protiklade k suchým a chudobným plošinám a kopcom.

Zo všeobecného hľadiska je klíma v oblasti Périgordu celkovo mierna, oceánskeho typu, vyznačuje sa priemerným úhrnom zrážok (850 mm) rozdeleným v priemere na 130 dní a miernou priemernou teplotou (12 °C). Vzhľadom na výrazné zimy a letá a veľmi premenlivú jar a jeseň je táto oblasť takisto vystavená kontinentálnym vplyvom v zime a takmer stredomorským vplyvom v lete. Keďže ide o prechodnú oblasť, vyznačuje sa aj veľmi veľkou premenlivosťou.

Potvrdená šesťtisícročná prítomnosť oviec v Périgorde ostala stabilná a významná až do 19. storočia. Odhaduje sa, že v roku 1809 tu bolo štvor- až päťnásobne viac oviec ako hovädzieho dobytka. Ich počet dosahoval viac než 667 400 kusov na území celého departementu.

Tak ako všade inde v tomto období, hlavným účelom chovu oviec bola v prvom rade produkcia vlny, ktorá bola vzácnou surovinou na výrobu odevov, ako aj produkcia hnoja. Produkcia mäsa bola vedľajším produktom určeným najmä na spotrebu v rodine chovateľa, hoci už v tomto období možno konštatovať stopy osobitného zhodnotenia chovu oviec prostredníctvom miestnej gastronómie. V druhej polovici 19. storočia viaceré písomné zmienky zhodne dokazujú vývoj chovu smerom k spotrebe mäsa.

Ešte v roku 1938 Dordogne patril medzi prvých päť francúzskych departementov z hľadiska počtu oviec. Početnosť oviec sa po výraznom znížení po druhej svetovej vojne opäť značne obnovila.

Produkcia oviec zastáva v poľnohospodárskych podnikoch funkciu zhodnocovania málo produktívnych oblastí z agronomického hľadiska.

Tieto obmedzenia viedli k výberu osvedčených plemien oviec, ktoré boli vybraté pre svoju odolnosť, vytrvalosť, nenáročnosť, schopnosť pásť sa na chudobných pastvinách, schopnosť rozmnožovať sa prirodzene počas celého roka a bez ťažkostí kŕmiť svoje mláďatá. Rozloženie početnosti sa v súčasnosti zakladá na viacerých plemenách (čistokrvné plemená alebo krížence): plemená Lacaune viande, Blanche du Massif Central, Romane, Causse du Lot a Charmoise. Tieto odolné alebo poloodolné plemená sa krížia s vybratými baranmi na zlepšenie vlastností. Kríženie vykonávajú chovatelia a výber plemena otcov sa zakladá na prirodzenej plemenitbe umožňujúcej buď zlepšiť jatočné telo jahniat, alebo zachovať vlastnosti matky aj v generácii budúcich matiek: odolnosť, schopnosť rozmnožovať sa prirodzene počas celého roka.

Výživový systém uplatňovaný chovateľom zodpovedá tým istým obmedzeniam: dôležité je vedieť čo najlepšie využívať a zhodnocovať svoje zdroje na istú produkciu kvalitných jahniat počas celého roka.

Chovateľ sa snaží organizovať výživu stáda, pričom dbá na prispôsobenie krmivových možností podľa výživových potrieb oviec a mláďat v závislosti od ich príslušného štádia fyziologického vývoja.

Preto chovateľ vypracúva harmonogram komplexnej výživy, v ktorom sa optimálne spájajú pastviny, spasené lúky, plochy na pestovanie krmovín, pri zohľadnení potenciálneho výnosu z každej jednotlivej plochy, a prípadne ich vzdialenosti od ovčinca.

Statok, rozdelený na jednotné stáda podľa fyziologických potrieb (gravidné ovce alebo ovce kŕmiace mláďatá svojím mliekom, mladé ovce na rozmnožovanie), sa vyvádza na pastviny podľa harmonogramu, ktorý umožňuje zhodnotiť a optimalizovať všetky rastlinné zdroje, a to pri dodržaní výživových potrieb všetkých kategórií zvierat.

Život jahniat „Agneau du Périgord“ sa odohráva v dvoch etapách: obdobie kŕmenia mliekom, keď jahňa nasleduje svoju matku, a záverečná časť výkrmu, keď sa mu venuje všetka pozornosť (má tu vyhradený priestor a prvotriednu výživu).

V tomto vyhradenom priestore chovateľ podáva jahňatám osobitnú kŕmnu dávku zloženú z vyváženej zmesi založenej najmä na celých alebo drvených zrnách obilnín, ktorá je doplnená kvalitným senom z tráv a strukovín.

Tento doplnok k dojčeniu sa stáva hlavnou kŕmnou dávkou mláďat s postupným znižovaním kŕmenia mliekom.

Vplyvom tejto výživy jahňatá „Agneau du Périgord“ rastú harmonickejšie a rýchlejšie.

Jahňa „Agneau du Périgord“ je mladé (80 až 180 dní) a má nízku hmotnosť (15 až 21 kg). Predstavuje dobrú úžitkovosť so svalovou hmotou na jemnej kostre. Jatočné telo je bez tržných rán alebo podliatin. Mäso je svetloružovej farby. Tuk je biely alebo veľmi jemne zafarbený, pevnej konzistencie, jednotne usporiadaný a nie je olejovitý.

Príčinná súvislosť sa zakladá na kvalite a dobrej povesti „Agneau du Périgord“.

Významná nepravidelnosť klimatických podmienok v tejto oblasti v spojení so slabým agronomickým potenciálom prispeli k prispôsobeniu systémov chovu, na základe ktorých sa v súčasnosti produkujú jahňatá „Agneau du Périgord“.

Vlhké územia v oblasti Périgord Vert, ako aj suché plošiny v oblasti Sarlat a jurské územia poskytujú možnosti pastvín, ktoré dobre vyhovujú ovciam, ktoré často ako jediné môžu zhodnotiť tieto chudobné územia a náročné ťažko dostupné pozemky v prudkých svahoch, všeobecne nazývaných „picadies“.

Vzhľadom na veľkú premenlivosť zrážok a teplôt si périgordskí poľnohospodári, ktorí si nikdy nemohli byť istí dostatkom zrážok ani vhodnými teplotami na pestovanie plodín, zvykli diverzifikovať produkciu rozložením rizika na viacero hlavných výrobkov.

Pri tomto type krajiny a miestnych podmienok sa zachovali malé a roztrúsené poľnohospodárske podniky, ktorým sa dlhodobo darí sebestačne hospodáriť, pričom sa snažia v maximálnej miere využiť všetky vlastné zdroje, agronomické aj ľudské. Prevláda tam kombinovaný systém pestovania viacerých druhov plodín a chovu.

Chov oviec sa preto často spája s pestovaním obilnín, ktorá sa sčasti zhodnocuje prostredníctvom výživy ovčieho stáda, popri pestovaní jednej alebo viacerých ďalších plodín.

Od začiatku 20. storočia produkcia mäsa nahradila produkciu vlny a périgordskí chovatelia sa vplyvom všeobecného vývoja začali zaujímať o pokrok v genetike.

V Périgorde sa vtedy vyvinuli tri plemená: plemená Charmoise, Berrichonne de l’Indre a Causse du Lot. V súčasnosti je početnosť týchto plemien nižšia a miesto nich sa rozšírili najmä tri iné plemená: plemeno Lacaune mäsového typu, plemeno Blanche du Massif Central a plemeno Romane. Predošlé plemená, najmä Charmoise a Causse du Lot, sa však v poslednom desaťročí v istej miere vracajú do chovu.

Používanie týchto odolných plemien si vyžaduje postupy, ktoré sú v súlade so zohľadnením jednotlivých charakteristík tohto územia.

Špecifickosť jahňacieho mäsa „Agneau du Périgord“ je spätá najmä s týmto tradičným chovom jahniat: po období kŕmenia mliekom z vemena matky nasleduje záverečná časť výkrmu prostredníctvom výživy založenej na krmovinách a celých alebo drvených zrnách obilnín.

Svetlá farba mäsa „Agneau du Périgord“ je spojená s dvoma dodatočnými faktormi spôsobu výroby produktu: vek jahňaťa pri zabití (najviac 180 dní) a obdobie kŕmenia mliekom, pričom jahňa sa kŕmi mliekom z vemena svojej matky prinajmenšom 60 dní.

Biely (alebo veľmi jemne zafarbený) a pevný tuk je výsledkom osobitnej výživy počas záverečnej časti výkrmu. Táto výživa je založená na krmovinách a doplnkovej výžive výhradne na základe celých alebo drvených zŕn obilnín.

Táto osobitná doplnková výživa počas záverečnej časti výkrmu dodáva jahňaciemu mäsu „Agneau du Périgord“ vyváženú tukovú štruktúru.

„Agneau du Périgord“ je tradičný produkt spojený s územím Périgord. Je to jedlo sviatočnej povahy, ktoré sa podáva v rozličných formách, pričom má na jedálnom lístku významné miesto.

Vyzdvihuje sa v mnohých receptoch a niekedy sa ospevuje ako „ďalší klenot Périgordu“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.