Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii /* KOM/2010/0669 v konečnom znení - NLE 2010/0328 */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 16.11.2010 KOM(2010) 669 v konečnom znení 2010/0328 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii DÔVODOVÁ SPRÁVA 1) KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa preskúmania pred uplynutím platnosti platného vyrovnávacieho cla vzťahujúceho sa na určité systémy grafitových elektród s pôvodom v Indii. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektród zaradených pod kód KN ex 8545 11 00 a niplov na takéto elektródy zaradených pod kód KN ex 8545 90 90 s pôvodom v Indii uložené nariadením Rady (ES) č. 1628/2004 (Ú. v. EÚ L 295, 18. 9. 2004, s. 4), naposledy zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 1354/2008 (Ú. v. EÚ L 350, 30. 12. 2008, s. 24). | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | 2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany, ktorých sa toto konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | 3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 17. septembra 2009 Komisia začala na odôvodnenú žiadosť troch výrobcov v Únii preskúmanie pred uplynutím platnosti platného vyrovnávacieho cla v súvislosti s dovozom určitých grafitových elektród s pôvodom v Indii. Revíznym prešetrovaním sa zistilo, že príslušný výrobok je naďalej subvencovaný, čo by po prípadnom zrušení vyrovnávacích opatrení viedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Ďalej sa zistilo, že uplynutie platnosti opatrení by nebolo v záujme Únie. Navrhuje sa preto, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorým sa predĺži platnosť existujúcich opatrení, ktoré by malo byť uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 16. decembra 2010. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | Forma opatrenia je opísaná v základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhovaný nástroj: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | 4) VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. | 2010/0328 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[2], a najmä na jeho článok 14 ods. 1, so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia 1. V nadväznosti na antisubvenčné prešetrovanie (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1628/2004[3] uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektród v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 11 00 a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 90 90 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu valorického cla vo výške 15,7 % s výnimkou jednej spoločnosti, na ktorú sa vzťahovala colná sadzba 7 %. 2. Rada nariadením (ES) č. 1629/2004[4] uložila konečné antidumpingové clá na dovoz určitých grafitových elektród v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 11 00 a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 90 90 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu valorického cla vo výške 0 %. 3. V nadväznosti na ex officio čiastočné predbežné preskúmanie vyrovnávacích opatrení Rada nariadením (ES) č. 1354/2008[5] zmenila a doplnila nariadenie Rady (ES) č. 1628/2004 a nariadenie Rady (ES) č. 1629/2004. Konečné vyrovnávacie clá boli zmenené na 6,3 % a 7,0 % pre dovoz od individuálne menovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 7,2 %. Konečné antidumpingové clá boli zmenené na 9,4 % a 0 % pre dovoz od individuálne menovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 8,5 %. 2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti 4. Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti[6] platných konečných vyrovnávacích opatrení Komisia 18. júna 2009 prijala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 18 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podali traja výrobcovia podobného výrobku v Únii, t. j. Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 90 % celkovej výroby určitých systémov grafitových elektród v Únii. 5. Žiadosť sa odôvodnila tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. 6. Pred začatím preskúmania pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 22 ods. 1 a článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“, že dostala náležite zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie a vyzvala IV ku konzultáciám s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti o preskúmanie a dospieť k obojstranne prijateľnému riešeniu. IV prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa následne uskutočnili 16. septembra 2009. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Náležite sa však vzali na vedomie pripomienky predložené orgánmi IV. 3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti 7. Komisia po tom, čo po porade s poradným výborom zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, 17. septembra 2009 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie [7] (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 ods. 2 základného nariadenia. 4. Súbežné prešetrovania 8. Oznámením o začatí preskúmania uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie 17. septembra 2009[8] Komisia takisto oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti konečných antidumpingových opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[9]. 5. Prešetrovanie 5.1. Obdobie prešetrovania 9. Prešetrovanie pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). 5.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka 10. Komisia oficiálne upovedomila žiadateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, používateľov, o ktorých je známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a indickú vládu o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť písomne predložiť svoje pripomienky a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. 11. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté. 12. Vzhľadom na veľký počet neprepojených dovozcov sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia považovalo za vhodné preskúmať, či by sa malo pristúpiť k výberu vzorky. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli uvedené strany v súlade s článkom 27 základného nariadenia požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmaní a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. Žiadni neprepojení dovozcovia však neprejavili záujem o spoluprácu. Výber vzorky preto nebol potrebný. 13. Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. Vyplnené dotazníky boli doručené od troch skupín výrobcov v Únii (t. j. žiadateľov), jedného vyvážajúceho výrobcu, 17 používateľov a indickej vlády. Počas výberu vzorky sa neprihlásil žiadny z dovozcov a informácie Komisii neposkytli a ani sa počas prešetrovania neprihlásili žiadni ďalší dovozcovia. 14. Predložením vyplneného dotazníka úplne spolupracoval pri prešetrovaní iba jeden z dvoch známych vyvážajúcich výrobcov v Indii, a to spoločnosť HEG Limited (ďalej len „HEG“). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v pôvodnom prešetrovaní bol úplný oficiálny názov uvedenej spoločnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Následne spoločnosť zmenila názov na HEG Limited. Druhý vyvážajúci výrobca spolupracujúci v pôvodnom prešetrovaní, a to spoločnosť Graphite India Limited (ďalej len „GIL“), sa v rámci tohto preskúmania rozhodol nepredložiť vyplnený dotazník. 15. Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania a z toho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán: a) Výrobcovia v Únii - SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Nemecko; - Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švajčiarsko; - Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španielsko; - Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Nemecko. b) Vyvážajúci výrobca v Indii - HEG Limited, Bhopal. c) Indická vláda (ďalej len „IV“). B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 16. Príslušný výrobok, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je ten istý ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. grafitové elektródy druhu používaného v elektrických peciach s mernou hustotou najmenej 1,65 g/cm³ a elektrickým odporom najviac 6,0 μΩ.m v súčasnosti zaradené pod kód KN ex 8545 11 00 a niple na takéto elektródy v súčasnosti zaradené pod kód KN ex 8545 90 90, s pôvodom v Indii, bez ohľadu na to, či sa dovážajú spolu alebo samostatne (ďalej len „príslušný výrobok“). 17. Prešetrovaním sa potvrdilo, že tak ako v pôvodnom prešetrovaní príslušný výrobok a výrobky vyrábané a predávané vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu v Indii, ako aj výrobky vyrábané a predávané v EÚ výrobcami v Únii majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj tie isté použitia, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA 1. Úvod 18. Na základe informácií, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie, a vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých súčasťou bolo údajne poskytovanie subvencií: Štátne systémy a) Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme); b) Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme); c) Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme). Regionálne systémy d) Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDES“, Electricity Duty Exemption Scheme). 19. Systémy uvedené v písm. a) až c) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o „politike zahraničného obchodu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Dva dokumenty o politike zahraničného obchodu sa týkajú ORP tohto prípadu, a to konkrétne dokument o politike zahraničného obchodu 04-09 a dokument o politike zahraničného obchodu 09-14. Dokument 09-14 nadobudol účinnosť v apríli 2009. Okrem toho IV takisto stanovila postupy vzťahujúce sa na dokumenty o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. 20. Systém uvedený pod písmenom d) je spravovaný orgánmi štátu Madhya Pradesh. 2. Systém predbežných povolení (AAS) 21. V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indický výrobca nezískal počas ORP v rámci systému AAS žiadne výhody. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze. 3. Systém úverových colných knižiek (DEPBS) a) Právny základ 22. Podrobný opis DEPBS je uvedený v bode 4.3 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 4 HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 23. Na takýto systém je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. c) Praktické vykonávanie DEPBS 24. Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sadzby sa stanovujú na základe normy štandardných vstupov/výstupov (ďalej len „SION“, Standard Input Output Norm), pričom sa zohľadňuje pravdepodobný obsah dovezených vstupov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto pravdepodobný dovoz, bez ohľadu na to, či sa dovozné clá v skutočnosti zaplatili alebo nie. 25. Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca predložiť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány pri colnom odbavovaní vystavia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorá je za túto vývoznú transakciu poskytnutá. V tej chvíli vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, stráca indická vláda možnosť rozhodovať o udelení úveru DEPBS. Pri výpočte výhody sa uplatňuje príslušná sadzba DEPBS platná v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. Výška výhody preto nemôže byť upravená retroaktívne. 26. Zistilo sa tiež, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalšom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení, s výnimkou kapitálového tovaru. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania. 27. Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. Na podávanie žiadostí o úvery DEPBS v skutočnosti neexistujú pevne stanovené lehoty. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 HOP I 04-09 a 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 HOP I 04-09 a 09-14. 28. Zistilo sa, že spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém. d) Závery o DEPBS 29. Systém DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci DEPBS je finančným príspevkom od IV, keďže úver sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozného cla, čím sa zníži príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho úver DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu. 30. Navyše systém DEPBS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. 31. Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, ako tvrdil spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I bode i), prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či bolo dovozné clo zaplatené v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy doma a nedovážajú žiadny tovar, ktorý by bolo možné použiť ako vstupy, majú nárok na výhody z DEPBS. e) Výpočet výšky subvencie 32. V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval čas, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tejto chvíli IV zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. 33. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému DEPBS ako výšku úverov získaných na všetky vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas ORP. 34. Spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že v jeho prípade sa všetky úvery získané v rámci DEPBS použili na dovozné materiály použité výlučne vo výrobe príslušného výrobku, aj napriek zásade, ktorá povoľovala predať alebo použiť ich na dovoz iných materiálov. Spoločnosť uviedla, že z tohto dôvodu bol DEPBS bežným systémom vrátenia cla a vyrovnať by sa malo len nadmerné odpustenie. Toto tvrdenie však bolo zamietnuté, keďže ako bolo vysvetlené v odôvodnení 31, systém DEPBS sa nepovažuje za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla, čo pripustila aj IV. Nie je preto relevantné, čo vývozca v skutočnosti robí s licenciami získanými z tohto systému. Vývozca získava neodvolateľnú výhodu vo chvíli vývozných transakcií uskutočňovaných v rámci tohto systému, a nie vo chvíli následného použitia licencie. 35. V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k výškam subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. 36. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto výšky subvencie rozložili na celkový vývozný obrat počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyvezeným alebo dopraveným množstvom. 37. Na základe uvedeného sadzba subvencie pre príslušného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 5,7 %. 4. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (EPCGS) a) Právny základ 38. Podrobný opis EPCGS je uvedený v kapitole 5 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 5 HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 39. Na tento systém sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb. c) Praktické vykonávanie 40. Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) kapitálový tovar najviac 10 rokov starý) pri zníženej sadzbe cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci tohto systému. Do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozu vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Na splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musel použiť na výrobu určitého množstva vývozného tovaru v priebehu určitého obdobia. Podľa nového dokumentu o zahraničnom obchode 09-14 sa kapitálový tovar môže dovážať pri nulovej sadzbe cla v rámci systému EPCGS, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie. 41. Držiteľ licencie EPCGS môže tiež obstarávať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Prípadne si domáci výrobca môže v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie EPCGS uplatňovať nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz. 42. Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém. d) Záver o EPCGS 43. Systém EPCGS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie dane predstavuje finančný príspevok od IV, pretože tento ústupok znižuje príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti. 44. Navyše systém EPCGS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uviedol, že subvencie v rámci EPCGS z hľadiska nákupu kapitálového tovaru v prípade, keď bola splnená vývozná povinnosť ešte pred ORP, by sa nemali považovať za závislé od uskutočnenia vývozu. Preto by sa nemali považovať za špecifické subvencie a nemali by podliehať vyrovnávacím opatreniam. Toto tvrdenie sa však muselo zamietnuť. Je potrebné zdôrazniť, že samotná subvencia závisí od uskutočnenia vývozu, t. j. nemala by sa udeliť, ak spoločnosť neprijala určitú vývoznú povinnosť. 45. Systém EPCGS sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vývozných výrobkov. e) Výpočet výšky subvencie 46. Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. K tejto sume sa pridali úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota výhody v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. 47. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na vývozný obrat počas ORP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu. 48. Sadzba subvencie pre príslušného spolupracujúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 0,9 %. 5 Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (EDES) – regionálny systém štátu Madhya Pradesh 49. Na základe politiky podpory priemyslu z roku 2004 štát Madhya Pradesh ponúka priemyselným podnikom, ktoré investujú do výroby elektrickej energie na vlastnú spotrebu, oslobodenie od dane z elektrickej energie. a) Právny základ 50. Podrobný opis systému EDES je uvedený v oznámení vlády štátu Madhya Pradesh č. 29 z 21. júla 2006 a v prílohe C vyhlášky č. 4238-XIII-2006 z 12. júla 2006. b) Oprávnenosť 51. Oprávnený na tento systém je každý výrobca, ktorý investuje určitú výšku kapitálu do konštrukcie elektrárne v štáte Madhya Pradesh. c) Praktické vykonávanie 52. Systém EDES stanovuje výnimku z platenia cla z elektrickej energie (ktoré je miestnou daňou z predaja obvykle splatnou v štáte Madhya Pradesh) pre spoločnosti, ktoré investovali určitú výšku kapitálu do vybudovania elektrárne. Výnimka sa udeľuje na určité obdobie v závislosti od hodnoty investície. Cieľom tohto systému je rozvinúť infraštruktúru, keďže štátne elektrárne nemôžu spoločnostiam v oblasti poskytnúť dostatok elektrickej energie. Oslobodenie od dane sa udeľuje len v prípade elektrickej energie určenej na vlastnú spotrebu. 53. Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém. d) Záver o EDES 54. Systém EDES poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Oslobodenie od dane predstavuje finančný príspevok od vlády štátu Madhya Pradesh, pretože tento ústupok znižuje príjem vlády z dane, ktorá by bola inak splatná. Okrem toho sa znížením dane poskytuje vývozcovi výhoda, pretože daň ušetrená pri nákupe elektrickej energie zlepšuje jeho likviditu. 55. Systém EDES nie je zo zákona závislý od uskutočnenia vývozu. Okrem toho sa zákonom neobmedzuje na určité geografické oblasti v štáte Madhya Pradesh ani na niektoré spoločnosti alebo priemyselné odvetvia. Z tohto dôvodu spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdil, že tento systém by sa nemal považovať za špecifický a preto by nemal podliehať vyrovnávacím opatreniam, keďže oprávnenosť je založená na objektívnych a neutrálnych hospodárskych kritériách. 56. V dôsledku nespolupráce zo strany vlády štátu Madhya Pradesh však Komisia nemohla dospieť k presvedčivému záveru v súvislosti s týmto systémom z hľadiska špecifickosti a praktického uplatňovania tohto zákona a miery rozhodovacej právomoci udeľujúceho orgánu pri rozhodovaní o žiadostiach. Nie je možné s istotou určiť, či sa splnil článok 4 ods. 2 prvý pododsek písm. b) vzhľadom na to, že nie je možné stanoviť, či vláda štátu Madhya Pradesh uplatňovala objektívne kritériá alebo podmienky na udelenie subvencie. Preto nie je stále jasné, či je systém v skutočnosti špecifický, hoci sa preukázalo, že právne špecifický nebol. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 2 prvého pododseku písm. c) a článku 4 ods. 2 štvrtého pododseku základného nariadenia. e) Výpočet výšky subvencie 57. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie vypočítala na základe nezaplatenej dane z predaja elektrickej energie nakupovanej v ORP (čitateľ) a celkového obratu predaja spoločnosti (menovateľ), keďže EDES nie je závislá od uskutočnenia vývozu, a používanie elektrickej energie sa neobmedzuje iba na výrobu príslušného výrobku. 58. Sadzba subvencie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 0,5 %. 6 . Výška vyrovnávacích subvencií 59. Výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, určená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem predstavuje pre prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu 7,1 %. Táto výška subvencie prekračuje minimálnu prahovú hodnotu stanovenú v článku 14 ods. 5 základného nariadenia. 60. Úroveň subvencovania stanovená v tomto postupe zodpovedá úrovni subvencovania 7,2 % zistenej v prípade toho istého vyvážajúceho výrobcu počas najnovšieho predbežného preskúmania. 61. Preto sa usudzuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií počas ORP pokračovalo. SYSTÉMY | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Spolu | HEG Ltd. | Nul. | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % | 7. Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania 62. V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti platných opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania. 63. V tejto súvislosti sa pripomína, že spolupracoval len jeden z dvoch známych vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. Zistilo sa, že počas ORP spolupracujúci vyvážajúci výrobca naďalej využíval výhody so subvencovania zo strany indických orgánov, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. Už analyzované systémy subvencií poskytujú opakované výhody a neexistujú žiadne známky toho, že by mali byť tieto programy v blízkej budúcnosti ukončené alebo zmenené alebo že by spolupracujúci vyvážajúci výrobca prestal využívať výhody z týchto systémov. Predmetné systémy sú v dokumente o zahraničnom obchode 09-14 zachované. 64. Pokiaľ ide o druhého známeho vyvážajúceho výrobcu v Indii, podľa žiadosti o preskúmanie pokračoval vo využívaní výhod z analyzovaných systémov subvencií. Nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali opak. Preto sa dospelo k záveru, že subvencovanie na celoštátnej úrovni pokračovalo. 65. Vzhľadom na opísané zistenia sa usudzuje, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a pravdepodobne by pokračovalo aj v budúcnosti. 66. Keďže sa preukázalo, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a pravdepodobne bude pokračovať aj v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti opakovaného výskytu subvencovania je irelevantná. D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE 1. Výroba v Únii 67. V rámci Únie podobný výrobok vyrába päť spoločností alebo skupín spoločností, ktorých výroba predstavuje celkovú výrobu podobného výrobku v Únii v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia. 2. Výrobné odvetvie Únie 68. Dve z piatich spoločností neprejavili záujem o podporenie žiadosti a nespolupracovali v revíznom prešetrovaní, keďže nezaslali vyplnený dotazník. Žiadosť podali a súhlasili s prešetrovaním tieto tri skupiny výrobcov: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH. 69. Tieto tri skupiny výrobcov predstavujú hlavný podiel celkovej výroby podobného výrobku v Únii, keďže predstavujú viac ako 90 % celkovej výroby určitých systémov grafitových elektród v Únii, ako je uvedené v odôvodnení 4. Pokladajú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia, a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Únie“. E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE 1. Predbežná poznámka 70. Vzhľadom na skutočnosť, že v tomto prešetrovaní spolupracoval len jeden indický vyvážajúci výrobca príslušného výrobku, údaje týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Indii do Európskej únie nie sú uvedené v presných číslach, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 29 základného nariadenia. 71. Situácia výrobného odvetvia grafitových elektród úzko súvisí so situáciou v oceliarskom odvetví, keďže grafitové elektródy sú primárne používané v odvetví elektroocele. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v roku 2007 a počas prvých troch štvrťrokov roku 2008 prevládali veľmi priaznivé trhové podmienky v oceliarskom odvetví, a v dôsledku toho aj v odvetví grafitových elektród. 72. Treba poznamenať, že objem predaja grafitových elektród viac menej kopíruje objem výroby ocele. Dodávateľské zmluvy na grafitové elektródy zahŕňajúce ceny a množstvo sa však zvyčajne uzatvárajú na obdobie 6 až 12 mesiacov. Preto existuje istý časový posun medzi vývojom objemu predaja, ktorý je výsledkom zmeny v dopyte, a prípadným vyplývajúcim účinkom na ceny. 2. Spotreba na trhu Únie 73. Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, odhadu objemu predaja iných výrobcov v Únii na trhu Únie, údajov Eurostatu o dovoze a údajov zozbieraných v súlade s článkom 24 ods. 6 základného nariadenia. Tak ako v pôvodnom prešetrovaní[10] v niektorých prípadoch sa dovoz nezohľadnil, pretože na základe dostupných informácií sa zdalo, že nejde o dovoz výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. 74. Od roku 2006 do ORP spotreba v Únii klesla o takmer 25 %, pričom hlavný pokles bol zaznamenaný medzi rokom 2008 a ORP. Treba poznamenať, že v dôsledku veľmi priaznivých trhových podmienok na začiatku posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii pohybovala na veľmi vysokých úrovniach a od obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania do roku 2006 vzrástla o 30 %. Tabuľka 1 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Celková spotreba v EÚ (v tonách) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 | Index (2006=100) | 100 | 101 | 100 | 76 | 3. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie 75. Objem dovozu s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) sa v priebehu posudzovaného obdobia postupne zvýšil o 143 percentuálnych bodov a počas ORP dosiahol úroveň 5 000 až 7 000 ton. Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa od roku 2006 do ORP viac ako strojnásobil, keď dosiahol úroveň približne 5 %. Podiel na trhu počas ORP neustále rástol aj napriek značnému poklesu dopytu. Ceny dovozu z príslušnej krajiny vzrástli počas posudzovaného obdobia o 52 %, čo je podobný trend ako v prípade cien výrobného odvetvia Únie. Ceny dovozu však zostali konzistentne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Údaje v tabuľke 2 sa neudávajú v presných číslach z dôvodu dôvernosti údajov, keďže existujú len dvaja známi vyvážajúci výrobcovia v Indii. Tabuľka 2 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z príslušnej krajiny (v tonách) * | 2 000 až 3000 | 3 000 až 4000 | 7 000 až 9000 | 5 000 až 7000 | Index (2006=100) | 100 | 123 | 318 | 243 | Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu * | Približne 1,5 % | Približne 2 % | Približne 5 % | Približne 5 % | Cena dovozu z príslušnej krajiny (EUR/t) | Približne 2 000 | Približne 2 600 | Približne 3 000 | Približne 3 200 | Index (2006=100) | 100 | 133 | 145 | 152 | 4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie 76. Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. 4.1. Výroba 77. V porovnaní s rokom 2006 klesla výroba v ORP o 29 %. Výroba výrobného odvetvia Únie sa v roku 2007 najprv zvýšila o 2 % v porovnaní s rokom 2006 a následne prudko klesla, najmä počas ORP. Tabuľka 3 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Výroba (v tonách) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 | Index (2006=100) | 100 | 102 | 96 | 71 | 4.2. Kapacita a miera jej využitia 78. Medzi rokom 2006 a ORP výrobná kapacita mierne klesla (celkovo o 2 %). Keďže výroba v roku 2008 takisto klesla, a to najmä počas ORP, výsledné využitie kapacity medzi rokom 2006 a ORP vykázalo celkový pokles o 25 percentuálnych bodov. Tabuľka 4 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Výrobná kapacita (v tonách) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 | Index (2006=100) | 100 | 98 | 98 | 98 | Využitie kapacity | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % | Index (2006=100) | 100 | 104 | 98 | 72 | 4.3. Zásoby 79. Úroveň konečných zásob výrobného odvetvia Únie zostala v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 stabilná a v roku 2008 klesla o 10 %. V ORP úroveň zásob o niečo vzrástla, ale bola o 5 % nižšia ako v roku 2006. Tabuľka 5 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Konečné zásoby (v tonách) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 | Index (2006=100) | 100 | 100 | 90 | 95 | 4.4. Objem predaja 80. Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom počas posudzovaného obdobia klesol o 39 %. Bol veľmi vysoký na začiatku posudzovaného obdobia, kedy vzrástol takmer o 70 % v porovnaní s obdobím prešetrovania pôvodného prešetrovania. Objem predaja v rokoch 2007 a 2008 mierne klesol, ale dosahoval relatívne vysokú úroveň (v roku 2008 bol stále 47 % nad úrovňou obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania). Objem predaja však medzi rokom 2008 a ORP výrazne klesol (takmer o tretinu). Tabuľka 6 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem predaja EÚ neprepojeným zákazníkom (v tonách) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 | Index (2006=100) | 100 | 97 | 87 | 61 | 4.5. Podiel na trhu 81. Od roku 2006 do ORP podiel výrobného odvetvia Únie na trhu postupne klesol takmer o 16 percentuálnych bodov (z 84,6 % na 68,7 %). Tabuľka 7 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % | Index (2006=100) | 100 | 96 | 87 | 81 | 4.6. Rast 82. Medzi rokom 2006 a ORP spotreba v Únii klesla takmer o 25 %. Výrobné odvetvie Únie stratilo takmer 16 percentuálnych bodov podielu na trhu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na trhu stúpol o 3,4 percentuálneho bodu. 4.7. Zamestnanosť 83. Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2006 do ORP znížila o 7 %. Tabuľka 8 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Zamestnanosť v súvislosti s príslušným výrobkom (počet osôb) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 | Index (2006=100) | 100 | 95 | 93 | 93 | 4.8. Produktivita 84. Produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie meraná ako výstup na zamestnanú osobu za rok stúpla medzi rokom 2006 a ORP o 24 %. V priebehu rokov 2007 a 2008 sa pomaly zvyšovala, potom klesla počas ORP takmer o 25 %. Tabuľka 9 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 140 | 151 | 146 | 107 | Index (2006=100) | 100 | 107 | 104 | 76 | 4.9. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny 85. Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie vykazujú pozitívny trend, keďže sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 40 %. Je tomu tak v dôsledku: i) všeobecnej úrovne cien na trhu, ii) potreby kompenzovať zvýšenie výrobných nákladov a iii) spôsobu stanovovania cien v dodávateľských zmluvách. 86. V rokoch 2007 a 2008 výrobné odvetvie Únie dokázalo zvýšiť ceny v kontexte všeobecného zvýšenia trhových cien, čo vyplývalo z pokračujúceho silného dopytu po grafitových elektródach. Tento dopyt bol výsledkom veľmi priaznivých trhových podmienok, ktoré prevládali v oceliarskom odvetví prvé tri štvrťroky roku 2008, ako je opísané v odôvodnení 71. 87. Ceny čiastočne vzrástli aj v rokoch 2007 a 2008 na účely pokrytia rastúcich výrobných nákladov, najmä nákladov na suroviny. V rokoch 2006 až 2008 náklady vzrástli o 23 %. Výrobné odvetvie Únie ich však dokázalo pokryť výrazným zvýšením cien (o 33 %). 88. Ceny počas ORP stále stúpali, aj keď v menšom rozsahu (o 5 %). Skutočnosť, že ceny počas obdobia poklesu dopytu neklesli, sa vysvetľuje spôsobom uzatvárania dodávateľských zmlúv na trhu a skutočnosťou, že väčšina dodávateľských zmlúv na rok 2009 bola uzatvorená v roku 2008. Ako sa uvádza v odôvodnení 72, objem predaja grafitových elektród viac menej kopíruje výrobu ocele. Vyjednávanie dodávateľských zmlúv na grafitové elektródy na obdobie 6 až 12 mesiacov však môže viesť k časovému posunu v účinku akejkoľvek zmeny (zvýšenie alebo zníženie) v dopyte na ceny. Zmluvy sa vyjednávajú na základe predpokladaného objemu predaja, ktorý môže byť odlišný od dosiahnutej úrovne skutočného predaja, čo spôsobuje, že cenový trend v určitom období nemusí nevyhnutne kopírovať trend v objeme predaja na to isté obdobie. Toto sa stalo, keď v ORP objem predaja klesol, ale ceny zostali vysoké, pretože väčšina dodávateľských zmlúv na rok 2009 bola uzatvorená v roku 2008 a niektoré dodávky predpokladané na rok 2008 sa odložili na rok 2009. Zvýšenie cien o 5 % počas ORP však nebolo dostatočné na pokrytie zvýšenia nákladov (ktoré vzrástli o 13 %), ako to bolo možné počas predchádzajúcich období. Po období ORP boli ceny dohodnuté na nižších úrovniach. 89. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 75, ceny dovozu z príslušnej krajiny kopírovali podobný trend vo výrobnom odvetví Únie, ale boli konzistentne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Tabuľka 10 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/t) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 | Index (2006=100) | 100 | 121 | 133 | 140 | 4.10. Mzdy 90. V období od roku 2006 do ORP sa priemerná mzda na zamestnanca zvýšila o 15 %. Tabuľka 11 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Ročné náklady na prácu na zamestnanca (v tis. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 | Index (2006=100) | 100 | 108 | 118 | 115 | 4.11. Investície 91. V období od roku 2006 do ORP sa ročný tok investícií do príslušného výrobku realizovaných výrobným odvetvím Únie zvýšil o 37 %. Počas ORP však v porovnaní s rokom 2008 investície klesli o 14 % . Tabuľka 12 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Čisté investície (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 | Index (2006=100) | 100 | 151 | 159 | 137 | 4.12. Ziskovosť a návratnosť investícií 92. So zvýšením nákladov o 40 % počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie ešte dokázalo od roku 2006 do roku 2007 zvyšovať svoje ceny rýchlejšie než rástli náklady. To viedlo k zvýšeniu zisku z úrovne 19 % v roku 2006 na úroveň 26 % v roku 2007. Od roku 2007 do roku 2008 ceny a náklady vzrástli v rovnakom pomere, takže rozpätie výrobného odvetvia Únie zostalo stabilné na úrovni z roku 2007. Následne na to zisky znovu klesli na 19 % v ORP v dôsledku účinku, ktoré malo nižšie využitie výrobnej kapacity a vyššie ceny surovín na náklady. Zisky v roku 2009 ďalej klesali, pretože výrobné odvetvie Únie muselo upraviť svoje ceny smerom nadol s cieľom reagovať na všeobecný pokles predajných cien na trhu s grafitovými elektródami zapríčinený poklesom dopytu v oceliarskom odvetví. 93. Návratnosť investícií (NI) vzrástla z úrovne 71 % v roku 2006 na úroveň 103 % v roku 2007. V roku 2008 sa zvýšila na 119 %, a potom počas ORP klesla na 77 %. Celkovo sa návratnosť investícií od roku 2006 do ORP zvýšila len o 6 percentuálnych bodov. Tabuľka 13 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Čistý zisk z predaja EÚ neprepojeným zákazníkom (v % čistého predaja) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % | NI (čistý zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % | 4.13. Peňažný tok a schopnosť navyšovať kapitál 94. Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa od roku 2006 do roku 2007 zvýšil. V roku 2008 toto zvyšovanie pokračovalo, a následne počas ORP nastal pokles. Celkovo bol peňažný tok o 28 % vyšší v ORP ako na začiatku posudzovaného obdobia. 95. Neobjavili sa žiadne náznaky toho, že by malo výrobné odvetvie Únie ťažkosti pri navyšovaní kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia sa združujú do väčších skupín. Tabuľka 14 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Peňažný tok (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 | Index (2006=100) | 100 | 145 | 179 | 128 | 4.14. Rozsah subvencovania 96. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný. 4.15. Zotavenie sa z účinkov subvencovania a dumpingu v minulosti 97. Skôr skúmané ukazovatele poukazujú na určité zlepšenie v hospodárskej a finančnej situácii výrobného odvetvia Únie v nadväznosti na uloženie konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatrení v roku 2004. Najmä v rokoch 2006 až 2008 využívalo výrobné odvetvie Únie výhody zo zvýšenia cien a ziskov. Bolo tomu tak v dôsledku veľmi priaznivých trhových podmienok, ktoré umožňovali zachovanie vysokej úrovne cien a ziskovosti, aj keď podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol, ako je vysvetlené v odôvodnení 81. Počas rovnakého obdobia a napriek opatreniam sa však podiel indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky sa dovážali za nižšie ceny ako boli ceny výrobného odvetvia Únie. Počas ORP začali zisky výrobného odvetvia Únie klesať, pričom v roku 2009 ďalej klesali v dôsledku zvýšenia nákladov a obmedzeného nárastu cien. 5. Vplyv subvencovaného dovozu a iných faktorov 5.1. Vplyv subvencovaného dovozu 98. Napriek poklesu spotreby v Európskej únii počas posudzovaného obdobia sa objem dovozu z príslušnej krajiny viac ako zdvojnásobil a podiel uvedeného dovozu na trhu sa viac ako strojnásobil (pozri odôvodnenie 75). Keby sa nezohľadnili antidumpingové a vyrovnávacie clá, došlo by počas ORP v dôsledku dovozu z príslušnej krajiny k podhodnoteniu cien výrobného odvetvia Únie, aj keď iba o menej ako 2 %. 5.2. Vplyv hospodárskej krízy 99. Pred vypuknutím hospodárskej krízy koncom roka 2008 malo výrobné odvetvie Únie v roku 2007 a v prvých troch štvrťrokoch roku 2008 v dôsledku veľmi priaznivých hospodárskych podmienok prevládajúcich v oceliarskom odvetví a v súvisiacich odvetviach vrátane odvetvia grafitových elektród relatívne dobré hospodárske podmienky. Skutočnosť, že dodávateľské zmluvy na grafitové elektródy sa zvyčajne vyjednávajú na obdobie 6 až 12 mesiacov, znamená, že existuje časový posun, pokiaľ ide o účinok zmeny (zvýšenie alebo zníženie) v dopyte na ceny. Keďže zmluvy na ORP sa vyjednávali v štádiu, keď sa účinky hospodárskej krízy nedali predpokladať, vplyv hospodárskej krízy počas ORP sa prejavil najmä v objeme, keďže vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie sa prejavil s oneskorením. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že situácia výrobného odvetvia Únie sa z určitého hľadiska zhoršila, dokonca aj v období priaznivých hospodárskych podmienok, stratou podielu na trhu v prospech dovozu z príslušnej krajiny. Skutočnosť, že toto zhoršenie neviedlo k výraznejším negatívnym účinkom, bola sčasti daná vysokou úrovňou dopytu v rokoch 2007 a 2008, čo umožnilo výrobnému odvetviu Únie zachovať vysoký objem výroby a predaja, a sčasti v dôsledku skutočnosti, že keď tento objem v ORP klesol, ceny sa naďalej mohli udržať v dôsledku už opísaného časového posunu. 5.3. Dovoz z iných krajín 100. Vzhľadom na zaradenie výrobkov iných ako je výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, do údajov o dovoze na úrovni kódu KN z Eurostatu sa nasledujúca analýza vykonala na základe údajov o dovoze dostupných na úrovni kódu Taric s doplnením o informácie z údajov zozbieraných v súlade s článkom 24 ods. 6 základného nariadenia. V niektorých prípadoch sa dovoz nezohľadnil, pretože na základe dostupných informácií sa zdalo, že nešlo o dovoz výrobku, ktorý je predmetom tohto prešetrovania. 101. Odhaduje sa, že objem dovozu z iných tretích krajín vzrástol o 63 % z približne 11 000 ton v roku 2006 na asi 18 500 ton v ORP. Podiel dovozu z iných krajín na trhu stúpol zo 6,6 % v 2006 na 14,4 % v ORP. Priemerná cena dovozu z iných tretích krajín vzrástla od roku 2006 do ORP o 42 %. Zdá sa, že hlavný dovoz pochádzal z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“), Ruska, Japonska a Mexika, ktoré boli počas ORP jedinými krajinami s jednotlivými podielmi na trhu vyššími ako 1 %. Dovoz z týchto krajín sa ďalej skúma v nasledujúcich odôvodneniach. Dovoz z deviatich ďalších krajín predstavujúcich iba približne 2 % celkového podielu na trhu sa ďalej neskúma. 102. Podiel čínskeho dovozu na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 2,4 percentuálneho bodu (z 0,2 % na 2,6 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň nižšie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii. 103. Podiel dovozu z Ruska na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 4,2 percentuálneho bodu (z 1,9 % na 6,1 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli o niečo nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, ale vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii. 104. Podiel dovozu z Japonska na trhu klesol počas posudzovaného obdobia o 0,4 percentuálneho bodu (z 2,0 % na 1,6 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli podobné alebo vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii. 105. Podiel dovozu z Mexika na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 1,0 percentuálneho bodu (z 0,9 % na 1,9 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii. 106. Na záver nemožno vylúčiť, že vývoj dovozu z ČĽR a Ruska mohol do určitej miery prispieť k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Vzhľadom na všeobecný charakter údajov dostupných z dovoznej štatistiky, ktoré neumožňujú cenové porovnanie podľa typu výrobku, ako bolo možné pre Indiu na základe podrobných informácií poskytnutých vyvážajúcim výrobcom, sa však vplyv dovozu z ČĽR a Ruska nedá s istotou určiť. Tabuľka 15 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z iných krajín (v tonách) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 | Index (2006=100) | 100 | 100 | 170 | 163 | Podiel dovozu z iných krajín na trhu | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % | Cena dovozu z iných krajín (EUR/t) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 | Index (2006=100) | 100 | 122 | 138 | 142 | 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z ČĽR (v tonách) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 | Index (2006=100) | 100 | 157 | 672 | 804 | Podiel dovozu z ČĽR na trhu | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % | Cena dovozu z ČĽR (EUR/t) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 | Index (2006=100) | 100 | 115 | 142 | 150 | 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z Ruska (v tonách) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 | Index (2006=100) | 100 | 90 | 264 | 245 | Podiel dovozu z Ruska na trhu | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % | Cena dovozu z Ruska (EUR/t) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 | Index (2006=100) | 100 | 125 | 140 | 145 | 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z Japonska (v tonách) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 | Index (2006=100) | 100 | 66 | 110 | 62 | Podiel dovozu z Japonska na trhu | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % | Cena dovozu z Japonska (EUR/t) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 | Index (2006=100) | 100 | 122 | 135 | 140 | 2006 | 2007 | 2008 | ORP | Objem dovozu z Mexika (v tonách) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 | Index (2006=100) | 100 | 148 | 143 | 167 | Podiel dovozu z Mexika na trhu | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % | Cena dovozu z Mexika (EUR/t) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 | Index (2006=100) | 100 | 138 | 171 | 173 | 6. Záver 107. Ako sa uvádza v odôvodnení 75, objem dovozu z príslušnej krajiny sa od roku 2006 do ORP viac ako zdvojnásobil. Ak berieme do úvahy, že spotreba klesla v tom istom období takmer o 25 %, výsledkom bol prudký nárast podielu indických vývozcov na trhu z 1,5 % v roku 2006 na 5 % počas ORP. Zatiaľ čo sa indické ceny vývozu do Únie počas posudzovaného obdobia značne zvýšili v dôsledku všeobecne vysokých trhových cien, stále dochádzalo k podhodnocovaniu cien výrobného odvetvia Únie. 108. Medzi rokom 2006 a ORP sa i napriek existencii antidumpingových a vyrovnávacích opatrení niekoľko dôležitých ukazovateľov vyvíjalo negatívne: objem výroby klesol o 29 % a objem predaja o 39 %, využitie kapacity sa znížilo o 28 % a následne klesla aj úroveň zamestnanosti a produktivity. Hoci sa časť tohto negatívneho vývoja môže vysvetliť výrazným znížením spotreby, ktorá počas posudzovaného obdobia klesla takmer o 25 %, výrazný pokles podielu výrobného odvetvia Únie na trhu (o 15,9 percentuálneho bodu od roku 2006 do ORP) je potrebné interpretovať aj na základe konštantného zvýšenia podielu dovozu z Indie na trhu. 109. Pokiaľ ide o relatívne vysokú úroveň ziskov počas ORP, táto skutočnosť bola spôsobená najmä stálou vysokou úrovňou cien z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 88. Dospelo sa k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia celkovo zhoršila a že výrobné odvetvie Únie sa na konci ORP ocitlo v neistej a zraniteľnej situácii, a to aj napriek relatívne vysokej úrovni zisku v tejto fáze, keď jeho úsiliu o zachovanie objemu predaja a dostatočne vysokej úrovne cien v čase oslabeného dopytu bránila zvýšená prítomnosť indického subvencovaného dovozu. F. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA A OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY 1. Predbežné poznámky 110. Ako už bolo možné vidieť, uloženie vyrovnávacích opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Únie zotaviť sa zo spôsobenej ujmy len čiastočne. Keď sa však vysoká úroveň spotreby v Únii, ktorá trvala väčšinu posudzovaného obdobia, počas ORP znížila, výrobné odvetvie Únie sa ocitlo v neistej a zraniteľnej situácii a bolo naďalej vystavené škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Na konci ORP sa najmä oslabila schopnosť výrobného odvetvia Únie kompenzovať zvýšené náklady. 2. Vzťah medzi objemom a cenami vývozu do tretích krajín a objemom a cenami vývozu do Únie 111. Zistilo sa, že priemerná vývozná cena indického predaja do nečlenských krajín EÚ bola nižšia ako priemerná vývozná cena do Únie, a takisto nižšia ako ceny na domácom trhu. Predaj indického vývozcu do nečlenských krajín EÚ sa realizoval v značnom množstve, ktoré tvorilo väčšinu jeho celkového predaja na vývoz. Preto sa usúdilo, že keby platnosť opatrení uplynula, podnietilo by to indických vývozcov presunúť značné množstvo vývozu z iných tretích krajín na atraktívnejší trh Únie pri takých úrovniach cien, ktoré, aj keby boli vyššie ako ceny do tretích krajín, by pravdepodobne boli stále nižšie ako súčasné úrovne cien vývozu do Únie. 3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickom trhu 112. Spolupracujúci indický výrobca disponoval značnou nevyužitou kapacitou a plánoval ju v rokoch 2010 a 2011 zvýšiť. Preto existuje schopnosť významne zvýšiť množstvo vývozu do EÚ, najmä preto, že sa neobjavujú žiadne náznaky toho, že by trhy tretích krajín alebo domáci trh dokázali absorbovať nejakú dodatočnú výrobu. 113. Spolupracujúci indický výrobca vo svojich pripomienkach k zverejneniu tvrdil, že jeho nevyužitá kapacita bola spôsobená hlavne hospodárskou krízou a s tým súvisiacim poklesom dopytu. Značnú časť nevyužitej kapacity spoločnosti je však možné vysvetliť skutočnosťou, že spoločnosť v období od roku 2006 do ORP výrazne zvýšila svoju kapacitu. Ďalej je potrebné poznamenať, že spoločnosť plánovala svoju kapacitu ešte zvýšiť. Okrem toho je tiež potrebné zdôrazniť, že existuje iný indický výrobca, ktorý nespolupracoval v prešetrovaní a ktorý má podobnú kapacitu a jej využitie a ktorý nedávno takisto oznámil ešte výraznejšie zvýšenie kapacity. 4. Záver 114. Výrobcovia v príslušnej krajine majú potenciál zvýšiť a/alebo presmerovať svoj objem vývozu na trh EÚ. Okrem toho sú ceny indického vývozu do tretích krajín nižšie ako ceny do EÚ. Prešetrovaním sa ukázalo, že na základe porovnateľných typov výrobku spolupracujúci vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Tieto nízke ceny by sa s najväčšou pravdepodobnosťou znížili v súlade s nižšími cenami účtovanými zvyšku sveta. Takéto cenové správanie v spojení so schopnosťou vývozcov v príslušnej krajine dodávať značné množstvo príslušného výrobku na trh EÚ by pravdepodobne malo negatívny vplyv na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie. 115. Ako sa už uviedlo, výrobné odvetvie Únie zostáva naďalej v zraniteľnej a neistej situácii. Keby bolo výrobné odvetvie Únie konfrontované s vyšším objemom dovozu z príslušnej krajiny za subvencované ceny, pravdepodobne by to viedlo k zhoršeniu jeho predaja, podielu na trhu, cien predaja, ako aj k následnému zhoršeniu jeho finančnej situácie na úroveň zistenú pri pôvodnom prešetrovaní. Na základe toho sa teda dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k zhoršeniu už nestabilnej situácie a k opakovanému výskytu značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. G. ZÁUJEM ÚNIE 1. Úvod 116. V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. 117. Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa usúdilo, že prijatie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Ďalej skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, ktorým sa analyzuje situácia, v ktorej už vyrovnávacie opatrenia existovali, umožňuje odhad akéhokoľvek nenáležitého negatívneho účinku súčasných vyrovnávacích opatrení na príslušné strany. 118. Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania spôsobujúceho ujmu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade. 2. Záujem výrobného odvetvia Únie 119. Výrobné odvetvie Únie dokázalo, že je štrukturálne životaschopné odvetvie. To potvrdil pozitívny vývoj jeho hospodárskej situácie, ktorý bol zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatrení v roku 2004. Najmä skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju ziskovosť v priebehu niekoľkých rokov pred ORP, je v ostrom protiklade k situácií, ktorá predchádzala uloženiu opatrení. Výrobné odvetvie Únie však stále strácalo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z posudzovanej krajiny sa počas posudzovaného obdobia podstatne zvýšil, pokiaľ ide o podiel na trhu. Bez existencie opatrení by sa výrobné odvetvie Únie pravdepodobne ocitlo ešte v horšej situácii. 3. Záujem dovozcov/používateľov 120. Žiadny z deviatich neprepojených dovozcov, ktorí boli oslovení, neprejavil záujem o spoluprácu. 121. Sedemnásť používateľov sa prihlásilo a zaslalo vyplnené dotazníky. Zatiaľ čo väčšina používateľov nevyužíva grafitové elektródy z Indie už niekoľko rokov, a preto zostáva z hľadiska možného pokračovania opatrení neutrálna, šesť používateľov v určitej miere používalo indické elektródy. Štyria používatelia uviedli, že pokračovanie opatrení by malo negatívny vplyv na hospodársku súťaž. Jedno združenie (Eurofer) ostro namietalo proti pokračovaniu opatrení a tvrdilo, že opatrenia viedli k značnému stiahnutiu sa indických vývozcov z trhu EÚ. Združenie tvrdí, že pokračovanie opatrení by zabránilo výrobcom ocele v hľadaní alternatívnych zdrojov dodávok a výrobnému odvetviu Únie by to umožnilo dominantné, takmer duopolné postavenie. Z vývoja indického dovozu po uložení opatrení je však jasné, že k takémuto značnému stiahnutiu sa nedošlo. Namiesto toho sa dovoz z Indie počas posudzovaného obdobia značne zvýšil. Okrem toho sa prešetrovaním ukázalo, že grafitové elektródy čoraz viac prenikajú na trh EÚ z viacerých iných tretích krajín. Pokiaľ ide o silu postavenia výrobného odvetvia Únie na trhu, je potrebné pripomenúť, že jeho podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol takmer o 16 percentuálnych bodov (pozri odôvodnenie 81). Nakoniec toto združenie pripustilo, že grafitové elektródy predstavujú len relatívne malú zložku z celkových nákladov výrobcov ocele. 122. Ďalej sa pripomína, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení by nebol pre používateľov významný[11]. Napriek existencii opatrení počas piatich rokov dovozcovia/používatelia v Únii naďalej získavali dodávky okrem iného aj z Indie. Neobjavili sa žiadne známky toho, že by mali ťažkosti s hľadaním iných zdrojov. Okrem toho je treba pripomenúť, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na používateľov, v pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom vplyve nákladov na grafitové elektródy na odvetvie používateľov by zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na odvetvie používateľov. Po uložení opatrení sa nezistili žiadne opačné náznaky. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie vyrovnávacích opatrení pravdepodobne nebude mať závažný účinok na dovozcov/používateľov v Únii. 4. Záver 123. Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných vyrovnávacích opatrení. H. VYROVNÁVACIE OPATRENIA 124. Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili v prípade, ak boli opodstatnené. 125. Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia by sa mali vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých grafitových elektród s pôvodom v Indii zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z valorických ciel. 126. Vyrovnávacie colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda spomenutými špecifickými právnymi subjektmi. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky nespomínajú v operatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s tými, ktoré sú špecificky spomenuté, nemôže využívať tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. 127. Akákoľvek žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii[12] a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho či vývozného predaja, napríklad o zmene názvu alebo o zmene týkajúcej sa výrobných a predajných subjektov. Ak je to potrebné, nariadenie sa zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 128. Týmto sa zavádza konečné vyrovnávacie clo na dovoz grafitových elektród druhu používaného v elektrických peciach s mernou hustotou najmenej 1,65 g/cm³ a elektrickým odporom najviac 6,0 μΩ.m v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545 11 00 10) a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545 90 90 10), s pôvodom v Indii, bez ohľadu na to, či sa dovážajú spolu alebo samostatne. 129. Sadzba cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto: Spoločnosť | Konečné clo ( %) | Doplnkový kód TARIC | Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 | HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 | Všetky ostatné spoločnosti | 7,2 | A999 | 130. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93. [2] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51. [3] Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 4. [4] Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 10. [5] Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 24. [6] Ú. v. EÚ C 34, 11.2.2009, s. 11. [7] Ú. v. EÚ C 224, 17.9.2009, s. 24. [8] Ú. v. EÚ C 224, 17.9.2009, s. 20. [9] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51. [10] Pozri odôvodnenie 132 nariadenia Komisie (ES) č. 1008/2004 ( Ú. v. EÚ L 183, 20.5.2004, s. 35). [11] Pozri odôvodnenie 150 nariadenia Komisie (ES) č. 1008/2004 (Ú. v. EÚ L 183, 20.5.2004, s. 35) a odôvodnenie 30 nariadenia Rady (ES) č. 1628/2004 (Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 4). [12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgicko.