ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Článok 6 ods. 2 rozhodnutia Komisie 1999/352/ES z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) (8) , zmeneného rozhodnutím 2013/478/EÚ (9): 2. Generálny riaditeľ zašle po porade s dozorným výborom generálnemu riaditeľovi pre rozpočet predbežný návrh rozpočtu, ktorý sa zahrnie do prílohy týkajúcej sa úradu v oddiele všeobecného rozpočtu Európskej únie týkajúcom sa Komisie. Článok 15 ods. 1 tretí pododsek nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: Dozorný výbor poskytuje generálnemu riaditeľovi stanoviská, v relevantných prípadoch aj s odporúčaniami, týkajúce sa okrem iného zdrojov potrebných na vykonávanie vyšetrovacej funkcie úradu […] Odôvodnenie 37 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: Úrad by mal byť pri plnení svojich funkcií nezávislý. Kvôli posilneniu tejto nezávislosti by mali vyšetrovacie funkcie úradu podliehať pravidelnej kontrole dozorného výboru zloženého z externých nezávislých osôb s vysokou kvalifikáciou v oblasti činností úradu. Dozorný výbor by nemal zasahovať do vedenia prebiehajúcich vyšetrovaní. Jeho úlohy by mali zahŕňať aj poskytovanie pomoci generálnemu riaditeľovi pri plnení jeho povinností.
20.

Pokiaľ ide o rozsah schengenských hodnotení, EDPS sa domnieva, že by sa mal vymedziť v pripravovanom nariadení stanovením neúplného zoznamu príslušných oblastí politiky, ktoré by mali byť predmetom hodnotenia. Nový schengenský mechanizmus by mal predovšetkým naďalej zabezpečovať hodnotenia zamerané výlučne na ochranu údajov, ktoré vykonávajú experti na ochranu údajov.
75.

EDPS sa predovšetkým domnieva, že automatizované vyhľadávanie profilov DNA a snímok tváre by malo byť možné len v rámci jednotlivých vyšetrovaní závažných trestných činov, a nie akéhokoľvek trestného činu, ako sa uvádza v návrhu. Navyše v súlade s povinnosťou podľa článku 6 smernice o presadzovaní práva rozlišovať medzi jednotlivými kategóriami dotknutých osôb by v návrhu malo byť stanovené obmedzenie kategórií dotknutých osôb, ktorých DNA profily a snímky tváre uložené vo vnútroštátnych databázach by mali byť sprístupnené na automatizované vyhľadávanie, najmä so zreteľom na podstatné obmedzenie účelu v prípade údajov z iných kategórií, než sú odsúdení zločinci alebo podozriví.
137.

EDPS v súvislosti s budúcimi rozhodnutiami Rady, ak protokol podpíšu a ratifikujú členské štáty v záujme Únie, uvádza tieto odporúčania: — Niektoré údaje obsiahnuté v kategórii informácií o predplatiteľoch v zmysle Dohovoru o počítačovej kriminalite možno podľa práva EÚ považovať za prevádzkové údaje, ktoré predstavujú závažný zásah do základných práv dotknutej osoby, pričom prístup k nim možno odôvodniť len bojom proti závažnej trestnej činnosti. EDPS preto odporúča členským štátom, aby si v rozpore s návrhom Komisie vyhradili právo neuplatňovať článok 7 protokolu o sprístupňovaní údajov o predplatiteľoch poskytovateľmi služieb priamo príslušným orgánom inej krajiny v súvislosti s určitými typmi prístupových čísel podľa článku 7 ods. 9 písm. b); — Členské štáty by mali podľa článku 7 ods. 5 písm. e) protokolu určiť justičný alebo iný nezávislý orgán; — Malo by sa objasniť navrhované oznámenie členských štátov orgánom Spojených štátov v čase podpisu alebo pri ukladaní ich ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení v súvislosti so zastrešujúcou dohodou medzi EÚ a USA; — Navrhované zváženie v súvislosti s inými dohodami alebo dojednaniami podľa článku 14 ods. 1 písm. c) protokolu, ktoré by mohli nahradiť ustanovenie protokolu o ochrane údajov (článok 14), by sa malo zmeniť.
27.

V súvislosti s uvedenými fázami výbor zistil nezrovnalosti vo všetkých štyroch prípadoch. Následne vyvodil závery a vydal odporúčania, pričom najdôležitejšie z nich sú zhrnuté v ďalšom texte: i) Pri posudzovaní požiadavky „dostatočného podozrenia“ na začatie vyšetrovania by mal úrad OLAF zhromaždiť všetky potrebné informácie od inštitúcií EÚ, najmä v prípadoch, keď inštitúcie viedli vyšetrovanie týkajúce sa tých istých obvinení už skôr. Ešte dôležitejšie je to pri posudzovaní anonymných obvinení. ii) Oddelenie podpory operačnej analýzy by malo pri procese výberu pomáhať analýzou informácií poskytnutých anonymnými zdrojmi. iii) Usmernenia k vyšetrovacím postupom by mali obsahovať vymedzenie pojmu „dostatočné podozrenie“. iv) Úrad OLAF by mal informovať výbor, keď otvorí citlivé prípady, v ktorých by mohlo byť ohrozené dobré meno EÚ. v) Úrad OLAF by mal zaviesť účinné mechanizmy s cieľom vyhnúť sa situáciám, keď rozsah vyšetrovania vymedzuje príliš široko a/alebo ho rozširuje bez toho, aby sa riadil platným postupom. vi) Úrad OLAF by mal poveriť preskúmaním zákonnosti, ktoré vykonáva oddelenie 01, t. j. to isté oddelenie, ktoré pripravuje stanoviská k otvoreniu vyšetrovaní, iný subjekt s cieľom zaručiť nezávislé preskúmanie zákonnosti. Generálny riaditeľ úradu OLAF by mal okrem toho preskúmať pridelenie zodpovednosti rôznym oddeleniam a riaditeľstvám s cieľom zaviesť účinný systém nezávislých, nestranných a objektívnych kontrol na preskúmanie a posúdenie zákonnosti. vii) Výbor veľmi zdôrazňuje potrebu vypracovať riadny pracovný plán vyšetrovaní. Navyše v citlivých interných vyšetrovaniach by mal úrad OLAF vždy, keď využíva svoju diskrečnú právomoc pri rozhodovaní o tom, aké vyšetrovacie opatrenia prijme a kedy, zaznamenať do spisu dôvody, o ktoré sa jeho rozhodnutie opiera. viii) Výbor zistil celkový nedostatok dôslednej a systematickej organizácie spisov v štyroch prípadoch a požiadal úrad OLAF, aby zaviedol ustanovenia na nápravu tejto situácie. Výbor verí, že úrad OLAF bude tieto obavy riešiť prostredníctvom svojho systému správy prípadov a zavedie nové relevantné pravidlá. ix) Úrad OLAF by mal zvážiť zriadenie špecializovanej služby na navrhovanie metód vyšetrovania potenciálnej korupcie vrátane lobistov, javu „otáčavých dverí“, konfliktov záujmov a porušovania povinnosti konať čestne a transparentne.
33.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti vydáva EDPS tieto hlavné odporúčania: — Vzťah s platným právnym rámcom ochrany údajov by sa mal jasnejšie vysvetliť v odôvodneniach. Ďalej by sa v návrhu nemali uvádzať odkazy na nariadenie GDPR, keďže sa nezdá byť relevantným v kontexte spracovania osobných údajov, ktoré sa v návrhu predpokladá. — Návrh by mal jasne definovať osobnú pôsobnosť navrhovaných výmen informácií a v každom prípade obmedziť kategórie osobných údajov, ktoré sa môžu vymieňať ohľadom svedkov a obetí, v súlade s článkom 6 smernice o presadzovaní práva a podobne ako v postupe podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) o Europole. — EDPS sa domnieva, že v súlade so zásadou obmedzeného uchovávania by sa v návrhu malo výslovne stanoviť, že osobné údaje v centrálnych systémov správy jednotných kontaktných miest by sa mali uchovávať iba na veľmi krátke časové obdobia, ktoré by vo všeobecnosti mali zodpovedať lehotám na poskytnutie informácií stanoveným v článku 5 návrhu. — EDPS sa domnieva, že v návrhu by sa malo od členských štátov vyžadovať, aby od prípadu k prípadu posúdili, či zaslať Europolu kópiu vymenených informácií a na aký účel. V návrhu by sa malo tiež výslovne stanoviť, že tento účel sa spolu s možnými obmedzeniami podľa článku 19 nariadenia o Europole oznámi Europolu. EDPS tiež odporúča vypustiť poslednú vetu odôvodnenia 18.
3.

Cieľom tohto návrhu, ako uviedla Komisia, je podporiť fungovanie jednotného trhu so službami politickej reklamy, ako aj presadzovať vysoké európske normy transparentnosti politických kampaní a slobodných a spravodlivých volieb v EÚ, posilniť odolnosť demokratických procesov v EÚ a bojovať proti dezinformáciám, manipulácii s informáciami a zasahovaniu do volieb, a to stanovením harmonizovaných pravidiel: — povinností týkajúcich sa transparentnosti uložené poskytovateľom politickej reklamy a súvisiacich služieb na uchovávanie, sprístupňovanie a zverejňovanie informácií súvisiacich s poskytovaním takýchto služieb a — používania techník cielenia a zosilňovania vplyvu v súvislosti s uverejňovaním, šírením alebo propagáciou politickej reklamy, ktorá zahŕňa využívanie osobných údajov (4).
Kapitola 8 dohody obsahuje ustanovenia o obchode so službami, liberalizácii investícií a elektronickom obchode. Článok 8.81 dohody, ktorý sa týka voľného toku údajov, stanovuje, že: „[z]mluvné strany do troch rokov odo dňa nadobudnutia platnosti tejto dohody zhodnotia potrebu začleniť ustanovenia o voľnom toku údajov do tejto dohody“. Spoločný výbor zriadený na základe článku 22.1 dohody na svojom zasadnutí 25. marca 2022 preskúmal, či by pre hospodárske partnerstvo medzi Európskou úniou a Japonskom bolo výhodné, aby boli do dohody zahrnuté ustanovenia o cezhraničných tokoch údajov. Na základe tohto preskúmania sa zástupcovia Európskej únie a Japonska na 28. samite EÚ – Japonsko (v máji 2022) zaviazali, že zvážia začatie rokovaní potrebných na začlenenie takých ustanovení ( 4 )
I.

Výška náhrad za vecné dávky poskytnuté v roku 2019 rodinným príslušníkom, ktorí nemajú bydlisko v tom istom štáte ako poistenec v zmysle článku 17 nariadenia (ES) č. 883/2004 ( 2 ) , sa stanoví na základe týchto priemerných nákladov: Veková skupina Ročné Čisté mesačné x = 0,20 Írsko do 20 rokov 1 966,54 EUR 131,10 EUR 20 – 64 rokov 3 051,76 EUR 203,45 EUR 65 rokov a viac 9 903,84 EUR 660,26 EUR Portugalsko do 20 rokov 932,06 EUR 62,14 EUR 20 – 64 rokov 807,61 EUR 53,84 EUR 65 rokov a viac 1 814,68 EUR 120,98 EUR Švédsko do 20 rokov 15 521,68 SEK 1 034,78 SEK 20 – 64 rokov 22 172,45 SEK 1 478,16 SEK 65 rokov a viac 70 544,85 SEK 4 702,99 SEK Spojené kráľovstvo do 20 rokov 919,98 GBP 61,33 GBP 20 – 64 rokov 2 015,37 GBP 134,36 GBP 65 rokov a viac 5 560,93 GBP 370,73 GBP Nórsko do 20 rokov 23 861,06 NOK 1 590,74 NOK 20 – 64 rokov 41 055,08 NOK 2 737,01 NOK 65 rokov a viac 130 956,37 NOK 8 730,42 NOK
(5)

Zahrnúť do návrhu všeobecný opis IT nástroja vrátane úloh a zodpovedností v oblasti ochrany údajov a príslušných uplatniteľných záruk bez ohľadu na to, či má Komisia v úmysle využiť existujúce štruktúry.
18.

V kontexte uvedeného európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uvádza tieto odporúčania: (1) do smerníc na rokovania zaradiť výslovný odkaz na záruky ochrany údajov týkajúce sa zásady obmedzenia účely a zásady minimalizácie uchovávania, ako je to ustanovené v článku 55 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 904/2010 zmeneného nariadením (EÚ) 2018/1541, (2) do smerníc na rokovania zaradiť odkaz na potrebu úpravy ustanovení článku 6 ods. 7 dohody, aby sa čo najviac priblížil príslušným ustanoveniam kapitoly V všeobecného nariadenia o ochrane údajov, (3) do odôvodnení návrhu vložiť odkaz na konzultáciu s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov.
16.

Vzhľadom na uvedené, EDPS: — víta výslovné určenie kontrolórov v súvislosti so spracúvaním osobných údajov v postupoch stanovených v návrhu; — odporúča objasniť, či by sa prevádzkovatelia mali alebo nemali považovať za „spoločných prevádzkovateľov“ v zmysle článku 28 nariadenia o ochrane údajov a článku 26 všeobecného nariadenia o ochrane údajov; — odporúča, aby sa v návrhu špecifikovali všetky kategórie údajov, ktoré sa majú zahrnúť do registra zemepisných označení Únie pre plavidlá a priemyselné výrobky; — domnieva sa, že navrhované obdobie uchovávania dokumentácie týkajúcej sa zrušenia zápisu zemepisných označení by sa malo ďalej odôvodniť alebo skrátiť, pokiaľ ide o osobné údaje.
44.

Na základe uvedeného EDPS uvádza tieto odporúčania: Pokiaľ ide o vzťah medzi dohovorom a inými nástrojmi — zahrnutie do mandátu, aby sa namiesto dohovoru uplatňovali budúce dvojstranné a viacstranné dohody s tretími krajinami, ak by sa týmito budúcimi dohodami zabezpečovali vyššie štandardy, pokiaľ ide o ochranu základných práv, najmä práva na súkromie a ochranu údajov. Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti dohovoru — obmedzenie ustanovení o spolupráci na trestné činy vymedzené v dohovore. — objasnenie v mandáte, že Únia by mala namietať proti akýmkoľvek ustanoveniam o cezhraničnom priamom prístupe k údajom a cezhraničnej priamej spolupráci s poskytovateľmi služieb. — objasnenie, že smernice uvedené v bode 15 prílohy sa netýkajú cezhraničnej spolupráce. Pokiaľ ide o potrebu primeraných záruk a dodržiavanie základných práv — objasnenie v mandáte, že Únia by mala zabezpečiť jasné vymedzenie kategórií údajov. — zahrnutie smernice do mandátu zameranej na dosiahnutie toho, aby dohovor sprevádzal úplný zoznam príslušných orgánov v prijímajúcich krajinách, ktorým by sa údaje odovzdávali, ako aj stručný opis ich právomocí. Pokiaľ ide o záverečné ustanovenia dohovoru: — ďalšie spresnenie v mandáte, že cieľom Únie by malo byť dosiahnuť, že zmluvný štát môže v čase podpisu, ratifikácie alebo pristúpenia vyhlásiť, že nevybaví žiadosť o prenos osobných údajov inej strane, ak existujú informácie, že v žiadajúcom štáte už nie je zabezpečená základná úroveň ochrany údajov. — zahrnutie do mandátu, že Únia by sa mala zamerať na dosiahnutie zahrnutia doložky, v ktorej sa stanoví povinné pravidelné preskúmanie praktického fungovania dohovoru. Malo by sa stanoviť najneskôr päť rokov po nadobudnutí účinnosti a potom v pravidelných intervaloch, pričom by sa mala špecifikovať frekvencia týchto dodatočných preskúmaní. Mal by sa špecifikovať obsah tohto preskúmania. Preskúmanie by sa nemalo zameriavať len na vykonávanie dohovoru, ale aj na posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality. Skupiny pre preskúmanie by mali zahŕňať odborníkov na ochranu údajov vrátane zástupcov vnútroštátnych orgánov pre ochranu osobných údajov. — zahrnutie do mandátu, že cieľom Únie by malo byť zabezpečenie, aby dohovor nebol účinný medzi dvoma zmluvnými štátmi, ak jeden z nich oznámi, že ratifikácia, prijatie, schválenie alebo pristúpenie iného zmluvného štátu nebude mať za následok nadviazanie vzťahov medzi týmito dvoma zmluvnými štátmi podľa tohto dohovoru.
49.

V kontexte uvedeného európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uvádza tieto odporúčania: (1) Klásť väčší dôraz na cieľ „zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudských práv a zachovania európskych hodnôt“ v súlade s povahou a mandátom Rady Európy. (2) Vypustiť slovo „vrátane“ po slovách „právo EÚ pre jednotný trh a ostatné oblasti práva EÚ“ v smerniciach 5 a 11, aby sa lepšie odrážalo vzájomné pôsobenie medzi všeobecnými zásadami, základnými právami a sekundárnymi právnymi predpismi (právom EÚ pre jednotný trh a ostatnými oblasťami práva EÚ). (3) Doplniť osobitnú smernicu, v ktorej sa pripomína potreba nájsť správnu rovnováhu medzi verejným záujmom a záujmami osôb podliehajúcim systémom umelej inteligencie, zabezpečiť plný súlad s právom na súkromie a ochranu osobných údajov, ako aj s ďalšími dotknutými základnými právami, najmä s právom na prezumpciu neviny a na spravodlivý proces, právom na dobrú správu vecí verejných a zásadou nediskriminácie. (4) V smernici spresniť, že v dohovore sa majú stanoviť určité minimálne procesné záruky a práva pre osoby dotknuté používaním systémov umelej inteligencie. (5) V smernici spresniť, že v dohovore by sa mali stanoviť minimálne požiadavky na transparentnosť, vysvetliteľnosť a kontrolovateľnosť systémov umelej inteligencie. (6) Do smernice 14 zahrnúť špecifikáciu, že sa musia posudzovať a zmierňovať aj spoločenské/skupinové riziká, ktoré predstavujú systémy umelej inteligencie. (7) V smerniciach na rokovania spresniť, že určité systémy umelej inteligencie, ktoré predstavujú neprijateľné riziká, sa majú zakázať a poskytnúť orientačný zoznam takýchto systémov umelej inteligencie. (8) Vložiť smernicu na rokovania, podľa ktorej dohovor má podporovať prijatie prístupu špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov v každom kroku životného cyklu systémov umelej inteligencie. (9) Spresniť obsah smernice 17 takto: — v prípade vysokorizikovej umelej inteligencie sa musí vykonať posúdenie zhody ex ante treťou stranou, — vysokorizikové systémy umelej inteligencie majú podliehať novému postupu posudzovania zhody vždy, ak dôjde k významnej zmene, — špecifikovať predmet a právny účinok certifikácie, — špecifikovať, že technické normy môžu mať pozitívny vplyv na harmonizáciu výrobkov a služieb a súčasne je ich úlohou poskytovať technické špecifikácie pravidiel, ktoré už boli stanovené zákonom. (10) Zahrnúť smernicu, podľa ktorej sa v dohovore má ustanoviť, že príslušným dozorným orgánom sa musia udeliť primerané vyšetrovacie právomoci a právomoci v oblasti presadzovania práva. (11) Doplniť smernicu na rokovania zameranú na to, aby dohovor uľahčoval a podporoval cezhraničnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi.
3.

Návrhom by sa upravil súčasný rámec právnej úpravy pre zemepisné označenia s cieľom harmonizovať pravidlá, ktoré sú spoločné pre všetky sektory, najmä postupy zápisu názvu do registra alebo zmeny špecifikácie výrobku, ochranu názvov, ako aj kontroly a presadzovanie práva (5). Zavádza sa ním tiež zapojenie Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO) do postupu registrácie. Presnejšie povedané, zatiaľ čo hodnotenie na vnútroštátnej úrovni by zostalo na členských štátoch, úrad EUIPO by poskytoval Komisii technickú pomoc počas preskúmania žiadostí a námietok na úrovni EÚ (6).
31.

V kontexte uvedeného EDPS uvádza tieto odporúčania: (1) zahrnúť zásadu špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov do základných požiadaviek kybernetickej bezpečnosti produktov s digitálnymi prvkami, (2) v preambule vysvetliť význam produktov s digitálnymi prvkami, ktoré vykonávajú kryptografické operácie vrátane šifrovania v pokoji a v tranzite a pseudonymizácie, ktoré sú potrebné na účinnú bezpečnosť informácií, kybernetickú bezpečnosť, ochranu údajov a súkromie, (3) doplniť do prílohy II hmotné a nehmotné produkty s digitálnymi prvkami, ktoré vykonávajú kryptografické operácie, (4) vypustiť nariadenie (EÚ) 2017/745 (8) zo zoznamu právnych predpisov vylúčených z uplatňovania návrhu, (5) v návrhu výslovne objasniť, aké sú prvky základných požiadaviek uvedených v článku 3 ods. 3 písm. e) smernice 2014/53/EÚ (9) o osobných údajoch a súkromí, (6) špecifikovať v prevádzkovej časti návrhu praktické aspekty súvisiace s vytváraním synergií v oblasti normalizácie a certifikácie kybernetickej bezpečnosti, ako aj synergie medzi týmto návrhom a právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany údajov v oblasti dohľadu nad trhom a presadzovania, (7) objasniť, že cieľom návrhu nie je ovplyvniť uplatňovanie existujúcich právnych predpisov EÚ, ktoré upravujú spracúvanie osobných údajov vrátane úloh a právomocí nezávislých dozorných orgánov oprávnených monitorovať dodržiavanie týchto nástrojov. (8) doplniť príslušné vymedzenia pojmov „bezplatný softvér“, „softvér s otvoreným zdrojovým kódom“ a „bezplatný softvér a softvér s otvoreným zdrojovým kódom“, (9) v odôvodnení návrhu objasniť, že získanie európskej certifikácie kybernetickej bezpečnosti podľa návrhu nezaručuje súlad so všeobecným nariadením o ochrane údajov.
30.

Vzhľadom na to, čo už bolo uvedené, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča: (1) objasniť, že informovaný súhlas darcu s darovaním materiálu podľa nariadenia o látkach ľudského pôvodu sa nepovažuje za rovnaký súhlas, ako je uvedený vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, ktoré je jedným z právnych základov pre spracúvanie osobných údajov; (2) objasniť, na aké konkrétne účely možno, pokiaľ vôbec, opätovne použiť osobné údaje o darcoch a príjemcoch, ako aj potomkoch v prípade látok ľudského pôvodu, a to s ohľadom na etickú a právnu zásadu informovaného súhlasu uvedenú v článku 3 ods. 2 Charty a vysoké riziká pre dotknuté osoby; (3) objasniť v návrhu, či by ECDC spracúvalo osobné údaje v rámci platformy pre látky ľudského pôvodu, a ak áno, výslovne stanoviť jeho úlohu v zmysle práva v oblasti ochrany osobných údajov; (4) jasne určiť v normatívnych ustanoveniach návrhu konkrétny účel, na ktorý by sa také údaje opätovne mohli použiť, najmä s ohľadom na vysoké riziká pre dotknuté osoby a hlavnú zásadu ochrany údajov spočívajúcu v obmedzení účelu; (5) uviesť v článkoch 44, 45 a 47 návrhu, či by došlo k spracovaniu osobných údajov, a ak áno, konkretizovať účel takého spracovania v samotnom článku 76 návrhu; (6) jasne vymedziť v samotnom návrhu maximálnu dobu, počas ktorej možno osobné údaje uchovávať; (7) vložiť odkaz na riziká vyplývajúce zo spracúvania osobných údajov do článku 52 návrhu týkajúceho sa cieľov ochrany darcov látok ľudského pôvodu, ako aj do článku 57 návrhu týkajúceho sa cieľov ochrany príjemcov látok ľudského pôvodu a potomkov; (8) výslovne uviesť v článku 55 písm. g) návrhu informácie, ktoré sa majú v tejto súvislosti spracovať, ako aj spôsob posúdenia nevyhnutnosti a proporcionality.
Odporúčanie komisie ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie /* KOM/2010/0116 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 29.3.2010 KOM(2010)116 v konečnom znení ODPORÚČANIE KOMISIE ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie (predložená Komisiou) ODPORÚČANIE KOMISIE ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie DÔVODOVÁ SPRÁVA Európska únia a Federatívne štáty Mikronézie uzatvorili 25. apríla 2006 dohodu o partnerstve v oblasti rybolovu[1], pričom platnosť jej protokolu, ktorý nadobudol platnosť 26. februára 2007 a ktorým sa stanovujú možnosti rybolovu a finančná kompenzácia podľa dohody, uplynie 25. februára 2010. Komisia navrhuje v súlade so závermi Rady z roku 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu vyjednať nový protokol, ktorý by lepšie zodpovedal zisteným možnostiam a potrebám flotily členských štátov. Rada sa preto vyzýva, aby schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu. ODPORÚČANIE S ohľadom na hore uvedené skutočnosti preto Komisia odporúča, aby: - Rada povolila Komisii začať a viesť rokovania s cieľom obnoviť protokol v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie, - sa Komisia vymenovala za zástupcu povereného rokovaniami v tejto záležitosti; - Komisia pri rokovaniach konzultovala zvláštny výbor v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie; - Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu. PRÍLOHASmernice na rokovania Cieľom rokovaní je obnoviť protokol k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Federatívnymi štátmi Mikronézie v súlade so závermi Rady z 15. júla 2004, ktoré vyplývajú z oznámenia Komisie z 23. decembra 2002. V snahe zabezpečiť týmto novým protokolom podporu trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu založí Komisia svoje rokovania na týchto cieľoch: - prístup do výhradnej hospodárskej zóny (VHZ) Federatívnych štátov Mikronézie, ako aj potrebné povolenia na lov tuniakov v tejto VHZ pre plavidlá európskej flotily; - zohľadnenie najlepších dostupných vedeckých stanovísk; - zabezpečenie úrovne prístupu k zdrojom, a to na základe parametrov stanovených v aktuálnom protokole a ich vývoja zaznamenaného počas posledných rokov; - prehĺbenie dialógu o sektorovej politike, aby sa podporilo vykonávanie politiky zodpovedného rybolovu v spojení s cieľmi rozvoja krajiny, najmä pokiaľ ide o kontrolu rybolovu a dohľad nad ním, riadenie rybolovných zdrojov a zlepšenie zdravotných podmienok produktov rybolovu. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 805/2006 z 25. apríla 2006 - Ú. v. EÚ L 151, 6.6.2006, s. 1.
2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov: — The Carlyle Group: globálna správa alternatívnych aktív, — Palmer & Harvey McLane (Holdings) Limited: distribúcia širokej škály produktov, napríklad tabaku, alkoholu, cukroviniek a potravín, do maloobchodných predajní, obchodov so zmiešaným tovarom a čerpacích staníc v Spojenom kráľovstve a prevádzka obchodov so zmiešaným tovarom v Spojenom kráľovstve.