Okrem toho, že Únia bude naďalej poskytovať dotknutým členským štátom operačnú aj finančnú pomoc, mala by im poskytnúť aj právne nástroje potrebné na rýchlu reakciu pri obrane ich národnej bezpečnosti a bezpečnosti Únie. Tieto opatrenia by mali byť doplnkom k opatreniam prijatým Úniou a dotknutými členskými štátmi. Podľa článku 78 ods. 3 ZFEÚ má Rada širokú diskrečnú právomoc pri výbere prijímaných opatrení, ak tieto opatrenia rýchlo a efektívne reagujú na konkrétnu núdzovú situáciu. Tieto opatrenia sa môžu vyvíjať a prispôsobovať, pokiaľ sa zachová ich dočasný charakter.

Komisia, vysoký predstaviteľ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku a členské štáty takisto vyvinuli intenzívne diplomatické úsilie zamerané na hlavné krajiny pôvodu a tranzitu s cieľom zabrániť ďalším príchodom štátnych príslušníkov týchto krajín cez Bielorusko. To zahŕňalo aktívne informačné činnosti zamerané na tretie krajiny s cieľom bojovať proti bieloruským dezinformáciám a získať podporu pre návrat a readmisiu ich vlastných štátnych príslušníkov. Aktívne informačné činnosti zahŕňali aj priame kontakty s leteckými spoločnosťami a orgánmi civilného letectva s cieľom preskúmať spôsoby, ako prispieť k obmedzeniu ciest do Bieloruska, ktoré nie sú bona fide.

Táto finančná a operačná podpora bola posilnená opatreniami v oblasti zahraničnej politiky zameranými na riešenie inštrumentalizácie migrantov a obmedzenie príchodov, ktoré boli prijaté v súvislosti s pretrvávajúcou patovou situáciou s Bieloruskom po zmanipulovaných prezidentských voľbách v auguste 2020, po ktorých nasledovali rozsiahle a rastúce represie Lukašenkovho režimu voči vlastnému obyvateľstvu a vynútené pristátie lietadla spoločnosti Ryanair. Okrem komplexného balíka hospodárskych a finančných sankcií a zákazu letov bieloruských dopravcov cez vzdušný priestor EÚ, ako aj zákazu ich prístupu na letiská EÚ v reakcii na zmanipulované voľby a odklonenie letov spoločnosti Ryanair Únia prijala dodatočné opatrenia ako osobitnú reakciu na inštrumentalizáciu migrantov zo strany Bieloruska. Rada 9. novembra 2021 prijala návrh Komisie na čiastočné pozastavenie dohody o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Bieloruskom. Rada 15. novembra 2021 zmenila sankčný režim EÚ voči Bielorusku a Únia teraz môže zacieliť opatrenia aj na osoby a subjekty, ktoré organizujú činnosti uľahčujúce nezákonné prekračovanie hraníc EÚ alebo k nim prispievajú. Rada tiež dosiahla politickú dohodu o piatom balíku zoznamov. Komisia 23. novembra 2021 predložila návrh na zabránenie činnostiam dopravcov, ktorí sa zapájajú do prevádzačstva alebo obchodovania s ľuďmi do EÚ alebo ho uľahčujú, a na obmedzenie týchto činností.

V rámci tohto konania by dotknuté členské štáty mali mať možnosť požadovať, aby sa registrácia a podávanie žiadostí o medzinárodnú ochranu uskutočňovali na osobitných registračných miestach, ktoré sa nachádzajú v blízkosti hranice, čo môže zahŕňať aj hraničné priechody určené na tento účel. Umožnilo by sa tak systematickejšie riadenie tokov a zároveň by to bolo v súlade s možnosťami, ktoré už ponúka procedurálna smernica.

Opatrenia zahrnuté v tomto rozhodnutí sú dočasnej, mimoriadnej a výnimočnej povahy a doplnia opatrenia na kontrolu hraníc osobitnými opatreniami v oblasti azylu a návratu. Vzhľadom na súčasnú situáciu a skutočnosť, že zosúladené kroky Únie začali prinášať výsledky v podobe znižovania počtu prichádzajúcich migrantov, by sa tieto opatrenia mali uplatňovať počas obdobia šiestich mesiacov. Toto obdobie sa považuje za dostatočné na to, aby umožnilo dotknutým členským štátom účinne zvládnuť výnimočnú situáciu. Pred uplynutím tohto šesťmesačného obdobia bude Komisia pravidelne prehodnocovať situáciu a môže navrhnúť Rade, aby uplatňovanie opatrení uvedených v tomto návrhu predĺžila alebo zrušila.

S cieľom pomôcť Lotyšsku, Litve a Poľsku vyrovnať sa so súčasným prílevom štátnych príslušníkov tretích krajín je v návrhu obsiahnutá možnosť odchýliť sa od uplatňovania smernice 2008/115/ES v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti, ktorých žiadosť o medzinárodnú ochranu bola zamietnutá v súlade s postupom stanoveným v článku 2 tohto návrhu. V súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí nepožiadali o medzinárodnú ochranu, môžu Lotyšsko, Litva a Poľsko uplatňovať ustanovenie článku 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate. Cieľom odchýlky stanovenej v článku 3 tohto návrhu je vytvoriť mechanizmus podobný odchýlke stanovenej v článku 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate osobitne pre tých štátnych príslušníkov tretích krajín a osoby bez štátnej príslušnosti, ktorých žiadosť o medzinárodnú ochranu bola zamietnutá v súlade s postupom stanoveným v článku 2 tohto návrhu.

Vzhľadom na záruky stanovené v procedurálnej smernici a smernici o podmienkach prijímania, a to aj v kontexte konania o azyle na hraniciach, by zaistenie žiadateľov malo byť krajným opatrením, ak v konkrétnom prípade nemožno uplatniť iné dostatočné, ale miernejšie donucovacie opatrenia. Konanie o azyle teda nebude znamenať systematické zaisťovanie žiadateľov. Ak zdravotný stav žiadateľa neumožňuje posúdenie žiadosti na hraniciach alebo v tranzitnom priestore s potrebnou podporou, Lotyšsko, Litva a Poľsko by nemali uplatňovať konanie na hraniciach, aby zraniteľní žiadatelia mali možnosť uplatniť svoje práva.

Okrem toho Lotyšsko, Litva a Poľsko môžu predĺžiť trvanie konania na hraniciach o šestnásť týždňov. Rozhodnutie o žiadosti vrátane možného odvolania proti správnemu rozhodnutiu by sa malo prijať v rámci týchto šestnástich týždňov. Vzhľadom na povahu konania Bieloruska a jeho neočakávaný charakter možno podobne ako pri predĺžení lehoty na registráciu zvážiť možnosť dlhšieho trvania konania na hraniciach, ktoré členským štátom pomôže v súvislosti s inštrumentalizáciou migrantov. Dotknuté členské štáty môžu potrebovať čas na reorganizáciu svojich zdrojov a zvýšenie kapacity, a to aj s podporou agentúr EÚ. Okrem toho počet prípadov, ktoré sa budú riešiť v rámci konania na hraniciach, bude vyšší než za normálnych okolností (keďže sa tak v zásade môžu vybaviť všetci žiadatelia). Predĺženie tak pomôže členskému štátu dlhšie uplatňovať fikciu, že k vstupu na územie nedošlo, čím sa zabezpečí väčšia flexibilita pri zvládaní zvýšeného pracovného zaťaženia.

V súčasnej situácii by opatrenia mali podporovať dotknuté členské štáty pri ochrane ich územnej celistvosti a pri predchádzaní vstupu tých, ktorí nespĺňajú podmienky vstupu, a zároveň chrániť základné práva. Možnosť posúdiť žiadosť na hraniciach bez povolenia vstupu na územie v súlade s článkom 43 procedurálnej smernice ponúka tento druh ochrany, ale podľa súčasných pravidiel možno odôvodnenosť žiadostí posúdiť v rámci konania na hraniciach len za obmedzeného súboru okolností. Hoci by to v prípade žiadateľov, ktorí vstúpili na územie nezákonne, bolo za určitých podmienok možné, týmto rozhodnutím sa táto možnosť rozširuje na všetkých žiadateľov, keďže sa nevylučuje žiadna kategória žiadateľov.

Všetky prvky navrhovaných opatrení na riešenie špecifickej situácie inštrumentalizácie migrantov sa obmedzujú na to, čo je potrebné pre členské štáty, aby mohli situáciu riadne a účinne riadiť a zároveň zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o práva a záruky pre žiadateľov. Trvanie týchto opatrení je takisto časovo obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné pre dotknuté členské štáty, aby mohli riešiť situáciu, ktorá ohrozuje ich bezpečnosť alebo územnú celistvosť.

Keďže dôsledky konania Bieloruska by sa mohli ľahko šíriť ďalej a ovplyvniť členské štáty v širšom susedstve a Európsku úniu (alebo možno práve to je ich cieľom), treba stanoviť prostriedky poskytovania podpory na úrovni EÚ. Ak Lotyšsko, Litva a Poľsko požiadajú agentúry EÚ o podporu, agentúry by mali prednostne poskytnúť operačnú podporu. Týkalo by sa to najmä Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), ktorý môže pomôcť pri registrácii a spracúvaní žiadostí s cieľom zabezpečiť preverovanie zraniteľných osôb a poskytnúť podporu pri riadení, plánovaní a zavádzaní primeraných noriem v prijímacích zariadeniach, alebo agentúry Frontex, ktorá môže poskytnúť podporu pri činnostiach kontroly hraníc vrátane preverovania a návratových operácií, alebo Europolu pri zabezpečovaní spravodajských informácií.

Možný vplyv na rozpočet nie je možné vopred odhadnúť vzhľadom na povahu tohto návrhu, ktorý súvisí s prípadom inštrumentalizácie migrantov. Zahrnie sa do rozpočtu existujúcich nástrojov financovania EÚ na roky 2014 – 2020 a 2021 – 2027 v oblasti migrácie, azylu a riadenia hraníc. V prípade výnimočnej potreby, ak sa situácia ešte viac zhorší, by sa v rámci VFR na roky 2021 – 2027 mohli použiť mechanizmy flexibility. Európska komisia a členské štáty pravidelne diskutujú o finančných potrebách vyplývajúcich zo situácie na vonkajších hraniciach s Bieloruskom. Európska komisia preto na jeseň tohto roku poskytla Litve núdzovú pomoc, zatiaľ čo Litva, Lotyšsko a Poľsko prijali opatrenia na presun (nevyčerpaných) zdrojov týchto nástrojov financovania v rámci svojich vnútroštátnych programov na roky 2014 – 2020. V tejto súvislosti bude okrem 360 miliónov EUR plánovaných pre tieto členské štáty na toto finančné obdobie v rámci nástroja BMVI k dispozícii aj ďalšie navýšenie prostriedkov v objeme približne 200 miliónov EUR na roky 2021 a 2022 z existujúcich zdrojov, najmä z tematického nástroja BMVI. Sústavný pravidelný dialóg umožní optimálne využitie dostupných zdrojov v rámci týchto nástrojov.

Od vzniku hybridnej hrozby v lete 2021 Komisia konzultuje so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, ako zvládnuť túto situáciu. Členské štáty, ktorých sa týka súčasná inštrumentalizácia, a najmä Litva, navrhli konkrétne legislatívne iniciatívy, ktoré by podľa ich názoru primerane riešili danú situáciu. V predkladanom návrhu sa zohľadňuje niekoľko takýchto odporúčaní. Komisia sa stretla a korešpondovala s medzinárodnými a mimovládnymi organizáciami, ktoré posudzovali situáciu a navrhli primeranú reakciu. Komisia niekoľkokrát navštívila Poľsko a Litvu, a to na politickej aj technickej úrovni. Okrem stretnutia s vnútroštátnymi orgánmi Komisia počas týchto návštev zhromaždila informácie od vnútroštátnych pobočiek UNHCR a IOM a od vnútroštátnych mimovládnych organizácií pre ľudské práva, ktoré poskytujú podporu migrantom v pohraničných regiónoch.

11.Uvedenú finančnú a operačnú podporu sprevádzajú opatrenia v oblasti zahraničnej politiky zamerané na riešenie inštrumentalizácie a obmedzenie príchodov. Okrem komplexného balíka hospodárskych a finančných sankcií a zákazu v vstupu bieloruských dopravcov do vzdušného priestoru Únie a ich prístupu na letiská Únie v reakcii na zmanipulované voľby a odklonenie letu spoločnosti Ryanair Únia prijala dodatočné opatrenia ako osobitnú reakciu na inštrumentalizáciu migrantov zo strany Bieloruska. Rada 9. novembra 2021 prijala návrh Komisie na čiastočné pozastavenie dohody o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Bieloruskom. Rada 15. novembra 2021 zmenila sankčný režim EÚ voči Bielorusku a Únia teraz môže zacieliť opatrenia aj na osoby a subjekty, ktoré organizujú činnosti uľahčujúce nezákonné prekračovanie hraníc EÚ alebo k nim prispievajú. Komisia 23. novembra predložila návrh, ktorý má zabrániť činnosti dopravcov, ktorí sa zapájajú do prevádzačstva alebo obchodovania s ľuďmi v Únii alebo ho uľahčujú, a ich obmedzenie.

6.Tento návrh nadväzuje na výzvu Európskej rady adresovanú Komisii v jej záveroch z 22. októbra, aby navrhla akékoľvek potrebné zmeny právneho rámca Únie a konkrétne opatrenia s cieľom zabezpečiť okamžitú a vhodnú reakciu na hybridnú hrozbu v súlade s právom Únie a medzinárodnými záväzkami. Takisto reaguje na žiadosť dotknutých členských štátov, aby mali k dispozícii dočasné opatrenia, ktoré by im umožnili účinne riešiť túto núdzovú migračnú situáciu na vonkajších hraniciach Únie. Tieto opatrenia by sa mali zamerať na ďalšiu podporu Lotyšska, Litvy a Poľska pri kontrolovanom a pohotovom riadení súčasnej situácie pri plnom dodržiavaní základných práv a medzinárodných záväzkov.

2.Od leta 2021 Únia ako celok, a najmä Lotyšsko, Litva a Poľsko, čelia hybridnej hrozbe vo forme inštrumentalizácie osôb. To viedlo k bezprecedentnému nárastu počtu neoprávnených prekročení hraníc z Bieloruska. Zatiaľ čo v posledných rokoch nedochádzalo takmer k žiadnym pokusom o neoprávnené prekročenie vonkajších hraníc z Bieloruska do EÚ, v súčasnosti je to každodenná realita. Tento proces inicioval a zorganizoval Lukašenkov režim, ktorý v spolupráci s prevádzačmi migrantov a zločineckými sieťami láka migrantov na hranice.

17.Na základe posúdenia súčasnej núdzovej situácie sa za najvhodnejšie opatrenie na podporu dotknutých členských štátov považuje zavedenie núdzového postupu riadenia migrácie a azylu na vonkajších hraniciach, ktoré sa odchyľuje od niektorých ustanovení procedurálnej smernice 2013/32/EÚ, smernice 2013/33/EÚ o podmienkach prijímania a smernice 2008/115/ES o návrate. Núdzový postup riadenia migrácie a azylu a opatrenia operačnej podpory uvedené v tomto rozhodnutí by mali dotknutému členskému štátu pomôcť kontrolovane a účinne zvládať situáciu a zároveň zabezpečiť úplné dodržiavanie základných práv a medzinárodných záväzkov, ako sa zdôrazňuje vo výzve Európskej rady Komisii. Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí osobitne rešpektujú právo na azyl tým, že zabezpečujú skutočný a účinný prístup ku konaniu a dodržiavanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia.

18.Núdzový postup riadenia migrácie a azylu na vonkajších hraniciach stanovený v tomto rozhodnutí rešpektuje Chartu základných práv Európskej únie a musí sa uplatňovať v plnom súlade s jej článkami 1, 4, 7, 24, 18 a 19 ods. 1 a 2. S cieľom osobitne zohľadniť primárnu pozornosť, ktorá sa musí venovať najlepšiemu záujmu dieťaťa, potrebu rešpektovať rodinný život a zabezpečiť ochranu zdravia dotknutých osôb, by sa v tomto rozhodnutí mali stanoviť osobitné pravidlá a záruky vzťahujúce sa na maloleté osoby a ich rodinných príslušníkov a žiadateľov, ktorých zdravotný stav si vyžaduje špecifickú a primeranú podporu. Záruky stanovené v smernici 2013/32 (procedurálna smernica) a smernici 2013/33 (smernica o podmienkach prijímania) vo vzťahu k žiadateľom, ktorí majú osobitné potreby alebo sú zraniteľnými osobami, by sa mali naďalej uplatňovať na osoby, na ktoré sa vzťahuje núdzový postup riadenia migrácie a azylu. Smernica 2013/33 vrátane pravidiel a záruk týkajúcich sa zaistenia žiadateľov o medzinárodnú ochranu by sa mala naďalej uplatňovať od okamihu podania žiadosti o medzinárodnú ochranu. Možnosťou odchýliť sa od určitých ustanovení uvedenej smernice by nemala byť dotknutá povinnosť členských štátov vždy zabezpečiť rešpektovanie ľudskej dôstojnosti a uspokojiť najmä základné potreby štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje núdzový postup riadenia migrácie a azylu.

19.Stanovenie núdzového postupu riadenia migrácie a azylu na vonkajších hraniciach prispôsobeného osobitným potrebám dotknutých členských štátov je potrebné, keďže súčasné ustanovenia procedurálnej smernice neposkytujú primerané nástroje na účinnú reakciu na terajšiu núdzovú situáciu, ktorá sa vyznačuje inštrumentalizáciou migrantov zo strany Bieloruska. Hoci niektoré ustanovenia procedurálnej smernice 2013/32/EÚ možno použiť na riešenie súčasnej situácie riadnym spôsobom, nie sú osobitne navrhnuté pre situáciu, v ktorej je integrita a bezpečnosť Únie ohrozená v dôsledku inštrumentalizácie migrantov. Riešenie tejto konkrétnej núdzovej situácie si preto vyžaduje osobitné procesné ustanovenia, najmä stanovenie núdzového postupu riadenia migrácie a azylu. Na aspekty, ktoré nie sú osobitne upravené v tomto rozhodnutí, by sa mali uplatňovať všetky ostatné pravidlá a záruky stanovené v procedurálnej smernici.

20.S cieľom pomôcť dotknutým členským štátom pri riadnom riadení tokov v rámci núdzového postupu riadenia migrácie a azylu sa Lotyšsko, Litva a Poľsko môžu rozhodnúť, vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín alebo osobám bez štátnej príslušnosti, ktoré boli zadržané alebo nájdené v blízkosti hranice s Bieloruskom po neoprávnenom vstupe alebo po tom, ako sa prihlásili na hraničných priechodoch, registrovať žiadosti o medzinárodnú ochranu len na konkrétnych registračných miestach, ktoré boli na tieto účely určené v blízkosti hraníc, ktoré môžu zahŕňať konkrétne hraničné priechody, a ponúkať skutočnú možnosť podať žiadosť o medzinárodnú ochranu len na konkrétnych miestach, ktoré boli na tieto účely určené a ktoré by mali byť ľahko dostupné. Napriek tomu sa musí zabezpečiť účinný a skutočný prístup ku konaniu o medzinárodnej ochrane v súlade s článkom 18 Charty základných práv Európskej únie. Lotyšsko, Litva a Poľsko by preto mali zabezpečiť, aby bol na tento účel určený a otvorený dostatočný počet registračných miest, ktoré môžu zahŕňať hraničné priechody. Žiadatelia by mali byť riadne informovaní o miestach, kde bude ich žiadosť zaregistrovaná a kde ju možno podať.

21.S cieľom zabezpečiť, aby dotknuté členské štáty mali potrebnú flexibilitu, a zabrániť tomu, aby sa Bielorusko zameriavalo na konkrétne kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, by sa malo v rámci núdzového postupu riadenia migrácie a azylu stanoveného v tomto rozhodnutí dotknutým členským štátom umožniť prijať v rámci konania na hraniciach podľa článku 43 procedurálnej smernice rozhodnutie o prípustnosti a odôvodnenosti všetkých žiadostí o medzinárodnú ochranu, ktoré podali štátni príslušníci tretích krajín alebo osoby bez štátnej príslušnosti zadržané alebo nájdené v blízkosti hranice s Bieloruskom po neoprávnenom vstupe alebo ktoré sa prihlásili na hraničných priechodoch. Musia sa dodržiavať záruky stanovené v kapitole II procedurálnej smernice.

22.V rámci núdzového postupu riadenia migrácie a azylu by mali príslušné orgány v prvom rade zohľadniť najlepšie záujmy dieťaťa a záruky pre žiadateľov so zdravotnými ťažkosťami. Z tohto dôvodu by Lotyšsko, Litva a Poľsko mali v rámci núdzového postupu riadenia migrácie a azylu prednostne posudzovať žiadosti osôb s opodstatnenými nárokmi alebo maloletých osôb a ich rodinných príslušníkov. Okrem toho, ak zdravotný stav žiadateľa neumožňuje vykonať posúdenie žiadosti na hraniciach alebo v tranzitnom priestore, Lotyšsko, Litva a Poľsko by nemali uplatňovať konanie na hraniciach. Malo by to tak byť aj v prípade, ak sa zdravotné problémy prejavia počas posudzovania žiadosti. Ak sa počas posudzovania žiadosti ukáže, že žiadateľ potrebuje osobitné procesné záruky a v rámci konania o azyle na hraniciach nie je možné poskytnúť primeranú podporu v súlade s článkom 24 ods. 3 procedurálnej smernice, dotknutý členský štát by mal žiadateľa upozorniť na bežné konanie na danom území.

23.V súlade s článkom 26 ods. 1 procedurálnej smernice by členské štáty nemali zaistiť žiadnu osobu výlučne preto, že je žiadateľom. V prípade zaistenia by sa mali uplatňovať dôvody a podmienky zaistenia stanovené v článku 8 smernice o podmienkach prijímania. V súlade s článkom 8 ods. 3 písm. c) smernice o podmienkach prijímania môže byť žiadateľ zaistený na účely rozhodovania v rámci konania o práve žiadateľa vstúpiť na územie. V článku 8 ods. 2 sa tiež stanovuje, že členské štáty môžu zaistiť žiadateľa len vtedy, ak nemožno účinne uplatniť iné, miernejšie donucovacie alternatívne opatrenia, ako napríklad obmedzenia slobody pohybu podľa článku 7. Záruky pri zaistení stanovené v smernici o podmienkach prijímania sa majú uplatňovať najmä na špecifické skupiny, ako sú maloleté osoby a ich rodiny. Alternatívy k zaisteniu, ako sú obmedzenia slobody pohybu, môžu byť za súčasných okolností rovnako účinné ako zaistenie, a preto by ich orgány mali zvážiť, najmä v prípade maloletých osôb.

24.Núdzový postup riadenia migrácie a azylu podľa tohto rozhodnutia umožňuje členskému štátu predĺžiť lehotu na registráciu žiadostí o medzinárodnú ochranu až na štyri týždne a maximálne trvanie uplatňovania konania na hraniciach na šestnásť týždňov, počas ktorých by sa malo prijať rozhodnutie o žiadosti vrátane rozhodnutia o prípadnom odvolaní proti zamietavému rozhodnutiu. Tieto procesné lehoty, ktoré sú dlhšie ako lehoty podľa procedurálnej smernice, majú pomôcť dotknutým členským štátom vyrovnať sa s náhlym prílevom migrantov v situácii, keď dochádza k ich inštrumentalizácii. Vzhľadom na súčasný stav musia dotknuté členské štáty okrem riešenia situácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prichádzajú na ich hranice alebo sa už nachádzajú na ich území, presmerovať zdroje na ochranu svojej územnej celistvosti. V dôsledku toho môžu dotknuté členské štáty potrebovať čas na reorganizáciu svojich zdrojov a zvýšenie svojej kapacity, a to aj s podporou agentúr EÚ. Okrem toho bude počet žiadateľov, ktorí podliehajú konaniu na hraniciach, vyšší ako za normálnych okolností, a preto môže dotknutý členský štát potrebovať viac času na to, aby mohol prijať rozhodnutia bez toho, aby umožnil vstup na svoje územie. Lotyšsko, Litva a Poľsko by však mali uprednostňovať registráciu žiadostí maloletých detí a ich rodinných príslušníkov.

25.Za každú cenu sa musí zabrániť akýmkoľvek násilným činom na hraniciach, a to nielen s cieľom chrániť územnú celistvosť a bezpečnosť dotknutého členského štátu, ale aj na zaistenie bezpečnosti a ochrany štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane rodín a detí, ktoré pokojne čakajú na možnosť požiadať o azyl v Únii. Ak sú dotknuté členské štáty na svojich vonkajších hraniciach konfrontované s násilnými činmi, a to aj v kontexte pokusov štátnych príslušníkov tretích krajín o vynútenie si hromadného vstupu a použitie neprimeraných násilných prostriedkov, dotknuté členské štáty by mali mať možnosť prijať potrebné opatrenia v súlade so svojím vnútroštátnym právom na zachovanie bezpečnosti, verejného poriadku a zabezpečenie účinného uplatňovania tohto rozhodnutia.

26.Na základe článku 18 ods. 9 smernice 2013/33/EÚ majú členské štáty možnosť v riadne odôvodnených prípadoch za určitých podmienok dočasne ustanoviť spôsoby poskytovania materiálnych podmienok prijímania, ktoré sa odlišujú od podmienok stanovených v smernici. Súčasná núdzová situácia je výnimočnou situáciou, ktorá odôvodňuje odlišné materiálne podmienky prijímania, keďže došlo k náhlemu a nepredvídateľnému prílevu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých je potrebné vybaviť a poskytnúť im starostlivosť na hraniciach. Z tohto dôvodu by v súčasnej núdzovej situácii mal mať dotknutý členský štát možnosť odchýliť sa od noriem smernice o podmienkach prijímania a poskytnúť štátnym príslušníkom tretích krajín a osobám bez štátnej príslušnosti dočasné útočisko, ktoré by malo byť prispôsobené sezónnym poveternostným podmienkam a malo by pokrývať ich základné potreby, najmä poskytnutím potravín, vody, oblečenia, primeranej zdravotnej starostlivosti a pomoci zraniteľným osobám pri plnom rešpektovaní práva na ľudskú dôstojnosť.

27.Aby sa Lotyšsko, Litva a Poľsko mohli lepšie vyrovnať s núdzovou situáciou, ktorá sa vyznačuje súčasnými neregulárnymi tokmi štátnych príslušníkov tretích krajín, a s cieľom doplniť opatrenia na hraniciach a zabezpečiť úplný súlad s nimi, ako aj s konaním o azyle na vonkajších hraniciach by dotknuté členské štáty mali mať možnosť dočasne sa odchýliť od uplatňovania smernice 2008/115/ES (smernica o návrate) v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a osobami bez štátnej príslušnosti, ktorých žiadosť o medzinárodnú ochranu bola zamietnutá v rámci konania o azyle stanoveného v tomto rozhodnutí. Ak sa následná žiadosť podáva len s cieľom oddialiť alebo zmariť návrat, členské štáty môžu považovať túto žiadosť za neprípustnú v súlade s článkom 33 ods. 2 písm. d) procedurálnej smernice. Týmto rozhodnutím nie je dotknutá možnosť Lotyšska, Litvy a Poľska odchýliť sa od uplatňovania smernice 2008/115/ES na základe článku 2 ods. 2 písm. a) uvedenej smernice, pokiaľ ide o neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín zadržaných v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajšej pozemnej, vzdušnej alebo vodnej hranice členského štátu, ktorí následne v tomto členskom štáte nezískali povolenie alebo právo na pobyt.

28.Pri uplatňovaní výnimky z uplatňovania smernice o návrate musia Lotyšsko, Litva a Poľsko zabezpečiť úplné dodržiavanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia a náležite zohľadniť najlepšie záujmy dieťaťa, rodinný život a zdravotný stav dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny, ako sa inak stanovuje v prípade výnimiek v smernici o návrate. Musia tiež zabezpečiť, aby zaobchádzanie a úroveň ochrany v súvislosti s obmedzeniami používania donucovacích opatrení, odložením odsunu, urgentnou zdravotnou starostlivosťou a potrebami zraniteľných osôb a podmienkami zaistenia neboli menej priaznivé ako tie, ktoré sú stanovené v smernici o návrate.

29.Lotyšsko, Litva a Poľsko by mali štátnych príslušníkov tretích krajín informovať o opatreniach uplatňovaných v súlade s týmto rozhodnutím. Lotyšsko, Litva a Poľsko by predovšetkým mali informovať štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osoby bez štátnej príslušnosti v jazyku, ktorému štátny príslušník tretej krajiny rozumie alebo o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu rozumie, o uplatňovaných opatreniach, o miestach prístupných na registráciu a podanie žiadosti o medzinárodnú ochranu, a najmä o umiestnení najbližšieho miesta, v ktorom môžu podať žiadosť, o možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu o žiadosti a o trvaní opatrení.

30.S cieľom podporiť dotknutý členský štát pri poskytovaní potrebnej pomoci štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, a to aj podporou činností dobrovoľného návratu alebo vykonávaním ich humanitárnych povinností, by agentúry OSN a iné príslušné partnerské organizácie, najmä Medzinárodná organizácia pre migráciu a Medzinárodná federácia spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca, mali mať účinný prístup k hranici za podmienok stanovených v smernici o podmienkach prijímania a procedurálnej smernici. V súlade s článkom 29 procedurálnej smernice by sa mal Vysokému komisárovi Organizácie Spojených národov pre utečencov umožniť prístup k žiadateľom vrátane tých, ktorí sa nachádzajú na hraniciach. Na tento účel by Lotyšsko, Litva a Poľsko mali úzko spolupracovať s agentúrami OSN a príslušnými partnerskými organizáciami.

31.Lotyšsko, Litva a Poľsko by mali uplatňovať všetky opatrenia podľa tohto rozhodnutia len vtedy, ak je to nevyhnutne potrebné na riešenie núdzovej situácie, a v žiadnom prípade nie dlhšie ako šesť mesiacov. Ak by situácia, ktorá viedla k uplatňovaniu týchto osobitných opatrení, skončila pred uplynutím tohto šesť mesačného obdobia, dotknuté členské štáty by ich mali okamžite prestať uplatňovať. Komisia by v spolupráci s dotknutými členskými štátmi a príslušnými agentúrami EÚ mala situáciu neustále monitorovať a preskúmavať a v prípade potreby navrhnúť Rade a dotknutým členským štátom ukončenie uplatňovania opatrení uvedených v tomto rozhodnutí alebo ich prípadné predĺženie prostredníctvom návrhu podľa článku 78 ods. 3 ZFEÚ.

32.Na základe žiadosti Lotyšska, Litvy a Poľska o podporu by agentúry Európskej únie mali v spolupráci s nimi posúdiť ich potreby. S cieľom pomôcť trom členským štátom, ktoré čelia osobitným výzvam vyplývajúcim z inštrumentalizácie migrantov zo strany Bieloruska, by Európska pohraničná a pobrežná stráž (Frontex), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) a Europol, ako aj členské štáty mali Lotyšsku, Litve a Poľsku poskytnúť primeranú podporu tým, že prednostne pridelia potrebné zdroje a zároveň budú naďalej plniť potreby ostatných členských štátov, ktoré čelia migračnému tlaku.

33.S cieľom pomôcť trom členským štátom, ktoré čelia osobitným výzvam vyplývajúcim z inštrumentalizácie migrantov, by európska pohraničná a pobrežná stráž (Frontex) mala na žiadosť dotknutých členských štátov uprednostniť podporu týchto troch členských štátov. V tejto súvislosti by mal výkonný riaditeľ agentúry Frontex na žiadosť jedného z týchto členských štátov spustiť rýchly pohraničný zásah alebo návratovú intervenciu na obmedzené obdobie na území dotknutého hostiteľského členského štátu a nasadiť potrebné zdroje. Okrem toho by agentúra Frontex mala na požiadanie prednostne poskytnúť každý iný druh pomoci, ako sú zlúčené služby Eurosuru alebo produkty analýzy rizík, ako aj potrebné vybavenie na posilnenie hraničného dozoru. Situácia inštrumentalizácie migrantov by okrem toho mala viesť k tomu, že Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž vykoná osobitné posúdenie zraniteľnosti, a to aj s cieľom posúdiť všetky ďalšie potreby podpory.

34.S cieľom podporiť členské štáty, ktoré čelia osobitným výzvam vyplývajúcim z inštrumentalizácie migrantov pri vykonávaní výnimiek stanovených v tomto rozhodnutí, by Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) mal na žiadosť dotknutých členských štátov prednostne poskytnúť podporu tým, že sprístupní potrebné zdroje Lotyšsku, Litve a Poľsku, najmä prostredníctvom vyslania podporných azylových tímov, ktoré budú pomáhať okrem iného pri registrácii a spracúvaní žiadostí, identifikácii a posudzovaní zraniteľných miest, zabezpečení primeraných podmienok prijímania alebo poskytovaní potrebných prekladateľských služieb, odborných znalostí a odbornej prípravy.

35.S cieľom pomôcť trom členským štátom, ktoré čelia osobitným výzvam vyplývajúcim z inštrumentalizácie migrantov, by mal Europol na žiadosť dotknutých členských štátov tieto štáty podporovať nasadzovaním expertov, prioritným riešením ich žiadostí, poskytovaním prispôsobených analytických produktov, ako sú posúdenia hrozieb, strategické a operačné analýzy a situačné správy, a naďalej podporovať členské štáty v boji proti prevádzačstvu migrantov a súvisiacej trestnej činnosti.

36.V prípade potreby by agentúry Európskej únie mali vyhlásiť výzvy pre expertov, aby reagovali na žiadosť Lotyšska, Litvy alebo Poľska o podporu. V tomto prípade by sa členské štáty mali nabádať, aby čo najskôr poskytli potrebných expertov s vhodnými profilmi. V kontexte rýchleho pohraničného zásahu alebo návratovej intervencie organizovanej Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž by sa členské štáty mali nabádať, aby poskytli svoje príslušné príspevky na nasadenie tímov zo stáleho zboru vrátane rezervy pre rýchly zásah alebo všetkého potrebného vybavenia, a to aj v rámci rezervy technického vybavenia pre rýchly zásah. Členské štáty by sa tiež mali nabádať, aby podporovali Lotyšsko, Litvu a Poľsko pri všetkých opatreniach v oblasti návratu a pri oslovovaní tretích krajín.