2009
ÚČINNOSŤ VÝDAVKOV ZO 
ŠTRUKTURÁLNYCH OPATRENÍ NA ČISTENIE 
ODPADOVÝCH VÔD  V PROGRAMOVÝCH 
OBDOBIACH 1994  1999 A 2000  2006EURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 3ODPADOVÉ VODY A SPLAŠKOVÉ KALY Z MESTSKÝCH AGLOMERÁCIÍ 
MÔŽU OVPLYVŇOVAŤ KVALITU VODY V JAZERÁCH, RIEKACH, NA POBREŽÍ, KVALITU PODZEMNÝCH VÔD A PÔDY V EURÓPE. EÚ PRETO PRIJALA NIEKOĽKO SMERNÍC A TAKTIEŽ SPOLUFINANCOVALA VYBUDOVANIE ČISTIARNÍ KOMUNÁLNYCH ODPADOVÝCH VÔD.  V TEJTO SPRÁVE DVOR AUDÍTOROV ANALYZUJE, ČI ČISTIARNE SPOLUFINANCOVANÉ EÚ DOSAHUJÚ PRIMERANÝ VÝKON V ČISTENÍ ODPADOVÝCH VÔD A ČI SA KAL PRODUKOVANÝ ČISTIARŇAMI VYUŽÍVA 
NÁLEŽITE. DVOR AUDÍTOROV TAKTIEŽ PRESKÚMAL ÚLOHU KOMISIE.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
ISSN 18310931
SK
QJ-AB-09-003-SK-C
ISBN 978-92-9207-261-2
ld904920_SK_coverBT.indd   1 20/05/09   10:38:52
Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu/ alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
ld904920_SK_coverBT.indd   2 20/05/09   10:38:53
ÚČINNOSŤ VÝDAVKOV ZO 
ŠTRUKTURÁLNYCH OPATRENÍ NA ČISTENIE ODPADOVÝCH VÔD V PROGRAMOVÝCH OBDOBIACH 1994  1999 A 2000  2006Osobitná správa č. 3  2009
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)
ld904920_SK_insideBT.indd   1 20/05/09   10:41:45
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20062
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Osobitná správa č. 3  2009
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2009.
ISBN 978-92-9207-261-2
© Európske spoločenstvá, 2009.
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Belgium
ld904920_SK_insideBT.indd   2 20/05/09   10:41:46
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20063
OBSAH
Bod
 GLOSÁR
I  X   ZHRNUTIE
1  14   ÚVOD
1  4   ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ
5  13   SPRÁVA A SPOLUFINANCOVANIE EÚ
14  POKRYTIE AGLOMERÁCIÍ ČISTIARŇAMI ODPADOVÝCH VÔD
15  19   ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
20  56   PRIPOMIENKY
20  28   DOSAHUJÚ ČISTIARNE SPOLUFINANCOVANÉ EÚ PRIMERANÝ VÝKON V ČISTENÍ ODPADOVÝCH VÔD?
20  21  ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
22  VÝKON VÄČŠINY ČISTIARNÍ BOL PRIMERANÝ...
23  … AVŠAK VÝKON NIEKTORÝCH ČISTIARNÍ BOL OVEĽA NIŽŠÍ NEŽ ICH KAPACITA…
24  … A VÝKON JEDNEJ ČISTIARNE BOL NEDOSTATOČNÝ
25  26  VEĽKÁ VÄČŠINA ČISTIARNÍ PRODUKOVALA FILTRÁT SPĹŇAJÚCI POŽIADAVKY EÚ
27  28  MONITOROVANIE KVALITY FILTRÁTU: VO VŠEOBECNOSTI USPOKOJIVÉ ÚDAJE O VÝKONE, 
NO EXISTUJÚ MOŽNOSTI NA ZLEPŠENIE
29  38   VYUŽÍVA SA KAL PRODUKOVANÝ ČISTIARŇAMI NÁLEŽITE?
29  30  ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE31  33  DVE TRETINY KONTROLOVANÝCH ČISTIARNÍ LIKVIDOVALI SPLAŠKOVÉ KALY V SÚLADE S POSTUPMI ODPORÚČANÝMI EÚ
34  USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY V POROVNANÍ S POŽIADAVKAMI SMERNICE O SPLAŠKOVÝCH KALOCH
35  36  REVÍZIA SMERNICE?
37  38  MONITOROVANIE LIKVIDÁCIE KALOV: MOŽNOSTI NA ZLEPŠENIE NA ÚROVNI FUNGUJÚCICH 
ČISTIARNÍ A MONITOROVACÍCH ORGÁNOV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
39  56   PLNÍ SI KOMISIA SVOJU ÚLOHU?
39  40  ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
41  45  POTREBA JEDNOTNÉHO PRÍSTUPU PRI SKÚMANÍ PROJEKTOV
46  48  POTREBA LEPŠIE MONITOROVAŤ VÝSTUPY
49  56  POTREBA VIAC ZOHĽADŇOVAŤ ENVIRONMENTÁLNE ZÁSADY EÚ
57  66   ZÁVERY A ODPORÚČANIA
58  60   ČISTENIE ODPADOVÝCH VÔD
61  63   ČISTENIE A LIKVIDÁCIA SPLAŠKOVÝCH KALOV
64  66   EFEKTÍVNOSŤ ÚLOHY KOMISIE
 PRÍLOHA  PROCES ČISTENIA KOMUNÁLNYCH ODPADOVÝCH VÔD
 ODPOVEDE KOMISIE
ld904920_SK_insideBT.indd   3 20/05/09   10:41:46
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 2006
ld904920_SK_insideBT.indd   4 20/05/09   10:41:46
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20065
GLOSÁR
Aglomerácia : Oblasť, v ktorej sa osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, 
že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych 
odpadových vôd alebo na miesto ich konečného vypúšťania.
Citlivá oblasť : Vodná oblasť alebo jej časť, ktorá je ohrozená eutrofizáciou. Náležité vyme-
dzenie citlivých oblastí je zásadne dôležité, aby sa stanovil typ čistenia odpadových vôd, ktorý je potrebné zaviesť na zníženie činiteľov spôsobujúcich eutrofizáciu. Z citlivých oblastí je potrebné odstrániť dusík a/alebo fosfor.
Čistiareň komunálnych odpadových vôd : Infraštruktúra zabezpečujúca sled niekoľkých 
procesov čistenia, ktorých cieľom je znížiť hladinu znečistenia odpadových vôd mestskej aglomerácie na prijateľnú úroveň pred ich vypustením do zberných vôd.
Európsky fond pre regionálny rozvoj (EFRR) : Finančný nástroj na podporu hospodárskej 
a sociálnej súdržnosti regiónov EÚ. Pomoc v rámci EFRR sa realizuje najmä prostredníctvom operačných programov zahŕňajúcich veľký počet projektov.
Eutrofizácia : Obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, ktoré spôso-
bujú zvýšený rast rias, čím dochádza k zníženiu obsahu kyslíka vo vode a zániku pôvodných vodných rastlín, rýb a ostatných vodných živočíchov.
Filtrát alebo vypúšťaná voda : Očistená odpadová voda vypúšťaná do zberných vôd 
povodia.
Kohézny fond : Finančný nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti prostred-
níctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HNP je nižší ako 90 % priemeru Spoločenstva. Pôvodne sa Kohézny fond implemen-toval v Španielsku, Grécku, Írsku a Portugalsku. Írsko už od 1. januára 2004 nie je oprávnené na získanie pomoci z tohto fondu.
Nezávislé kontroly : Kontroly vykonávané nezávislými orgánmi (na národnej, regionálnej 
úrovni alebo na úrovni povodia) s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťanej vody, zloženie kalu 
a pôdu, do ktorej sa odstraňuje.
Normálne oblasti : Vodná oblasť alebo jej časť, ktorá nie je ohrozená eutrofizáciou.
ld904920_SK_insideBT.indd   5 20/05/09   10:41:46
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20066
Operačný program : Dokument schválený Komisiou, ktorý tvorí ucelený súbor prioritných osí 
pozostávajúcich z viacročných opatrení. Priority sa môžu realizovať z jedného štrukturálneho fondu alebo z viacerých štrukturálnych fondov, prípadne prostredníctvom iných finančných 
nástrojov a Európskej investičnej banky.
Populačný koeficient (p.k.) : Kvantitatívne vyjadrenie znečistenia odpadovej vody počtom 
„ekvivalentných“ ľudí, ktorí by vytvorili odpad rovnakej sily. Jeden p.k. zodpovedá znečisteniu odpadom vytvoreným jedným obyvateľom.
Povodie : Územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sietí potokov, 
riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.
Primárne čistenie : Mechanická fáza, pri ktorej dochádza k prvotnému oddeleniu veľkých 
odpadových častíc od odpadovej vody.
Programové obdobie : Viacročný rámec plánovania a uskutočňovania výdavkov v rámci 
štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.
Rámcová smernica o vodách : Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady 
z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
Samokontroly : Kontroly pravidelne vykonávané prevádzkovateľom v rámci každodennej 
prevádzky čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťanej 
vody a obsah kalu.
Sekundárne čistenie : Biologická fáza, pri ktorej dochádza k čisteniu odpadovej vody s cieľom 
odstrániť biologicky odbúrateľné organické znečisťujúce látky.
Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd : Smernica Rady 91/271/EHS 
z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).
Smernica o splaškových kaloch : Smernica Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane 
životného prostredia a najmä pôdy pri použití splaškových kalov v poľnohospodárstve (Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).
Štrukturálne opatrenia : V tejto správe pomoc z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj 
(EFRR) a z Kohézneho fondu.
ld904920_SK_insideBT.indd   6 20/05/09   10:41:47
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20067
Terciárne čistenie : Biologická/chemická fáza použitá v prípade potreby na zníženie kon-
centrácie hladiny živín v očistených odpadových vodách pred ich vypustením do zberných vôd ohrozených eutrofizáciou.
Účinnosť : Pomer medzi dosiahnutými výsledkami a plánovanými cieľmi.
Zásada prevencie : Podľa zásady prevencie, ak by činnosť alebo politika mohla spôsobiť 
vážne alebo nezvratné škody verejnosti alebo životnému prostrediu a ak sa vedci nemôžu zhodnúť, že by takéto škody nenastali, potom je dôkazné bremeno na strane, ktorá danú činnosť presadzuje. V niektorých právnych systémoch, napr. Európskej únie, zásada prevencie je všeobecným a povinným právnym princípom.
ld904920_SK_insideBT.indd   7 20/05/09   10:41:47
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20068
ZHRNUTIE
I.
Odpadové vody a splaškové kaly z mestských 
aglomerácií môžu ovplyvňovať kvalitu vody v jazerách, riekach, na pobreží, kvalitu pôdy a podzemných vôd v Európe. EÚ preto prijala 
niekoľko smerníc a taktiež spolufinancovala vybudovanie čistiarní komunálnych odpado-
vých vôd z Kohézneho fondu a EFRR. Tým sa výrazne zvýšil percentuálny podiel mestskej populácie pokrytej službami čistenia odpa-
dových vôd.
II.
Dvor audítorov zameral svoj audit na čis-
tiarne financované z Kohézneho fondu a EFRR 
v programových obdobiach 1994 – 1999  a 2000 – 2006 v Španielsku, Portugalsku,  Grécku a Írsku, ktoré predstavovali väčšinu výdavkov v tejto oblasti. Závery auditu pred-ložené v tejto správe sa zakladajú na pre-vierke systémov riadenia a kontroly v Komisii 
a na hodnotení výkonnosti 73 čistiarní. Dvor 
audítorov sa navyše zaoberal aj likvidáciou splaškových kalov, ktoré sú vedľajším pro-
duktom čistenia odpadových vôd, a úlohou Komisie v oblasti odpadových vôd.
III.
Dvor audítorov dospel k záveru, že vo vše-obecnosti štrukturálne opatrenia prispeli  k zlepšeniu čistenia odpadových vôd v šty-roch kontrolovaných členských štátoch.
IV.
Čistiarne spolufinancované zo štrukturálnych 
opatrení fungovali celkovo primerane. Výkon 
niektorých čistiarní však bol nižší a v malom 
počte prípadov neboli dodržané požiadavky EÚ ohľadom kvality filtrátu.
ld904920_SK_insideBT.indd   8 20/05/09   10:41:47
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 20069
V.
Dvor audítorov zistil, že je potrebné veno-
vať väčšiu pozornosť náležitému pripojeniu čistiarní na kanalizačnú sieť a predčisteniu priemyselných odpadových vôd prijímaných 
čistiarňami podľa požiadaviek.
VI.
Pokiaľ ide o splaškové kaly, Dvor audítorov dospel k záveru, že väčšina spolufinanco-
vaných čistiarní v štyroch kontrolovaných  
členských štátoch likvidovala kaly v súlade s metódami opätovného použitia, ktoré pre-
sadzuje EÚ. Niektoré čistiarne si však zvolili 
menej udržateľné metódy bez opätovného  
použitia. Dvor audítorov navyše zistil, že je možné zlepšiť niektoré aspekty týkajúce sa 
monitorovania likvidácie kalov.
VII.
Súčasná smernica o splaškových kaloch  pochádza z roku 1986, a nezachytáva tak  pokrok, ktorý sa odvtedy v tejto oblasti  dosiahol. Pri revízii tejto smernice by sa mali 
zohľadniť všetky náklady a prínosy navrho-
vaných nových opatrení a ich potenciálny  dosah na ostatné politiky EÚ.
VIII.
Pokiaľ ide o úlohu Komisie, Dvor audíto-rov zastáva názor, že by Komisia mohla byť dôslednejšia pri kontrole žiadostí o granty, čo by sa umožnilo vypracovaním interných usmernení a kontrolných zoznamov, ktoré by 
sa používali v procese hodnotenia.ZHRNUTIE
IX.
Dvor audítorov ďalej zaznamenal, že je  
potrebné, aby Komisia zlepšila monito-rovanie výstupov pri kontrole konečných  správ pred vyplatením zostatku grantu. Je  
potrebné prijať náležité následné opatre-nia v prípade neposkytnutia požadovaných 
informácií alebo nedosiahnutia očakávaných výsledkov.
X.
Napokon, Dvor audítorov zastáva názor, že udržiavanie vodných oblastí v dobrom eko-logickom stave si vyžaduje väčší dôraz na  environmentálnu zásadu EÚ „znečisťovateľ platí“ a na zásadu zníženia znečistenia pri  
zdroji.
ld904920_SK_insideBT.indd   9 20/05/09   10:41:47
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200610
1 Článok 174 konsolidovanej 
verzie Zmluvy o založení 
Európskeho spoločenstva 
(Ú. v. ES C 325, 24.12.2002, s. 1). 
2 Smernica Rady 91/271/EHS. 
3 Článok 14 smernice 91/271/EHS. 
4 Smernica Rady 86/278/EHS. 
5 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2000/60/ES. ÚVOD
ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ
 1.  Podľa Zmluvy o ES Spoločenstvo prispieva k udržiavaniu, ochrane a zlep-
šovaniu kvality životného prostredia, pričom sa vychádza zo zásady 
prevencie a zo zásady nápravy škôd na životnom prostredí prioritne 
pri zdroji a zo zásady, že náhradu škody hradí znečisťovateľ1.
 2.  Odpadové vody a splaškové kaly z mestských aglomerácií môžu ovplyv-
ňovať kvalitu vody v jazerách, riekach, na pobreží, kvalitu podzem-ných vôd, ako aj pôdy v Európe. Hlavnými relevantnými legislatívnymi nástrojmi EÚ v tejto oblasti sú:
smernica o čistení komunálnych odpadových vôd a) 2, v ktorej sa  
od členských štátov požaduje, aby do 31. decembra 2000 alebo 
do 31. decembra 2005 v závislosti od veľkosti príslušnej aglome-
rácie zabezpečili, že všetky aglomerácie budú vybavené zbernými systémami pre komunálnu odpadovú vodu, ktorá prejde aspoň  sekundárnym čistením a terciárnym čistením v prípade citlivých 
oblastí. Cieľom náležitého čistenia komunálnych odpadových vôd je monitorovanie a zníženie organických a neorganických zne-
čisťujúcich látok na prijateľnú úroveň vrátane tých, ktoré poten-ciálne spôsobujú eutrofizáciu susedných vodných oblastí alebo 
ktoré predstavujú zdravotné riziká pre ľudí kúpajúcich sa v týchto vodách. V smernici sa taktiež stanovujú pravidlá opätovného pou-žitia kalu vznikajúceho pri čistení odpadovej vody
3;
smernica o splaškových kaloch b) 4, v ktorej sa upresňujú pravidlá  
výberu vzorky a analýzy kalu a pôdy a stanovujú limity koncentrá-cií a maximálnych ročných množstiev ťažkých kovov, ktoré možno do pôdy zaviesť. Cieľom smernice je regulovať a podporovať pou-žívanie splaškových kalov v poľnohospodárstve takým spôsobom, aby sa predišlo škodám na rastlinstve, zvieratách alebo ľuďoch;
rámcová smernica o vodách c) 
5, ktorá sa týka ochrany a monitoro-
vania kvality vôd povodia a ich ekosystémov. V tejto smernici  
sa požadovalo vytvorenie klasifikačných systémov a monitorova-
cej siete do roku 2006, uverejnenie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia v roku 2009 a, ako všeobecné pravidlo,  
dosiahnutie cieľov v oblasti životného prostredia do roku 2015.
ld904920_SK_insideBT.indd   10 20/05/09   10:41:47
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200611
6 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1600/2002/
ES z 22. júla 2002, ktorým sa 
ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva 
(Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1). 
7 V článku 5 konsolidovanej verzie 
Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa uvádza: „vyvíja 
Spoločenstvo činnosť len vtedy 
a v takom rozsahu, pokiaľ ciele 
navrhovanej činnosti nie je možné 
uspokojivo dosiahnuť na úrovni 
jednotlivých členských štátov, 
ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov navrhovanej činnosti ich 
možno lepšie dosiahnuť na úrovni 
Spoločenstva“.  3.  Stručný prehľad procesu čistenia odpadových vôd a likvidácie kalov je 
znázornený na obrázku s názvom „Proces čistenia komunálnych odpa-
dových vôd“, ktorý sa spolu so sprievodnými vysvetlivkami nachádza v prílohe .
 4.  V šiestom environmentálnom akčnom programe Spoločenstva6 sa uvá-
dza, že hospodárenie s odpadovou vodou je prioritou EÚ na obdobie 2002 – 2012.
SPRÁVA A SPOLUFINANCOVANIE EÚ
 5.  Ochrana životného prostredia je oblasť, v ktorej sú kompetencie zdieľané 
medzi členskými štátmi a Spoločenstvom, a preto by každé opatrenie 
Spoločenstva malo byť v súlade s princípom subsidiarity7.
 6.  Smernice týkajúce sa životného prostredia platia v celej Únii. Dodržiavanie 
ich ustanovení si môže vyžiadať rôzne investičné projekty v závislosti 
od požadovanej úrovne čistenia odpadových vôd, od environmentál-nej situácie vodných oblastí, do ktorých sa filtrát vypúšťa, a od typu 
potrebného zariadenia (čerpacie stanice, sušičky kalu atď.). Ich výška sa môže pohybovať od menej než 10 mil. EUR pri malej aglomerácii po viac než 200 mil. EUR pri veľkom mestskom centre, s nákladmi na 
obyvateľa klesajúcimi s veľkosťou čistiarne z dôvodu úspor z rozsahu 
(pozri rámček 1 ).
PRÍKLADY SPOLUFINANCOVANÝCH PROJEKTOV, 
KTORÉ KONTROLOVAL DVOR AUDÍTOROV
V Španielsku sa z Kohézneho fondu spoluﬁ  nancoval projekt, ktorý mal slúžiť štyrom dedinám s 10 000 obyvateľmi. 
Súčasťou projektu bola čistiareň komunálnych odpadových vôd zabezpečujúca sekundárne a terciárne čistenie, 
18 kilometrov potrubia a šesť čerpacích staníc. Náklady na projekt dosiahli výšku 5,5 mil. EUR, grant EÚ bol vo 
výške 4,3 mil. EUR.
V Portugalsku dosiahli náklady na novú čistiareň spoluﬁ  nancovanú z Kohézneho fondu 22,8 mil. EUR. Na túto 
čistiareň so sekundárnym čistením a dezinfekciou vody, ktorá má slúžiť 250 000 obyvateľom, prispela EÚ grantom vo výške 19,4 mil. EUR.
V Grécku sa z Kohézneho fondu spoluﬁ  nancovalo podstatné zdokonalenie čistiarne pre mesto s 3,7 miliónmi 
obyvateľov z jednoduchého primárneho čistenia na sekundárne a terciárne čistenie. Náklady na projekt dosiahli 
výšku 202,2 mil. EUR, grant EÚ bol vo výške 135,0 mil. EUR.RÁMČEK 1
ld904920_SK_insideBT.indd   11 20/05/09   10:41:47
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200612
 7.  Náklady na výstavbu čistiarní sú oprávnené na pomoc zo štrukturálnych 
opatrení. V regiónoch cieľa 1 môže výška grantu dosiahnuť 85 %8. 
V programovom období 2000 – 20069 dosiahla finančná podpora EÚ 
celkovú výšku 10,6 mld. EUR, pričom štyri členské štáty (Španielsko, Portugalsko, Grécko a Írsko) predstavovali viac než 50 % výdavkov. Na programové obdobie 2007 – 2013 sa vyčlenila suma 13,9 mld. EUR, pričom nové členské štáty EÚ-12 majú na nej podiel 9,1 mld. EUR.
 8.  Dve generálne riaditeľstvá Európskej komisie zohrávajú dôležitú úlohu 
pri schvaľovaní a následnej kontrole projektov čistenia odpado-vých vôd a splaškových kalov: generálne riaditeľstvo pre životné  prostredie (GR ENV) a generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku 
(GR REGIO).
 9.  GR ENV zodpovedá za politiku EÚ v oblasti životného prostredia týkajúcu 
sa čistenia odpadových vôd. Zodpovedá za kontrolu výkonnosti čis-
tiarní z hľadiska kvality vypúšťanej vody a likvidácie kalu a v prípade potreby za začatie konania pre porušenie povinnosti.
 10.  GR REGIO zodpovedá za rozpočet EÚ v oblasti regionálnej politiky  
prostredníctvom zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi. V rámci tejto politiky sa čistiarne spolufinancujú prostredníctvom dvoch  
finančných nástrojov: Kohézneho fondu a EFRR
10.
 11.  Komisia kontroluje všetky žiadosti projektov financovaných z Kohézneho 
fondu a veľkých projektov financovaných z EFRR11 predložených člen-
skými štátmi, aby sa uistila, že boli správne vyplnené a že sú v súlade so smernicami EÚ. Komisia vo svojom „Sprievodcovi ku Kohéznemu 
fondu na obdobie 2000 – 2006“ poskytla členským štátom usmerne-
nia pri predkladaní žiadostí o pomoc. Úlohou GR REGIO je preskúmať 
kvalitu jednotlivých projektov, ktoré sa majú financovať a v prípade 
potreby konzultovať ostatné generálne riaditeľstvá (najmä GR ENV).8 V rámci cieľa 1 sa podporoval 
rozvoj a štrukturálna zmena 
regiónov, ktorých rozvoj zaostával 
(regióny, ktorých HDP na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % 
priemeru Spoločenstva). Dve 
tretiny operácií zo štrukturálnych 
fondov sa týkali cieľa 1. Tento 
cieľ sa týkal takmer 20 % celkovej populácie Únie. V programovom 
období 2000 – 2006 je maximálna 
miera grantu v týchto regiónoch 
75 % pre projekty financované 
z EFRR a 85 % pre projekty 
financované z Kohézneho fondu. 
9 Komisia nemá k dispozícii 
informácie o programovom 
období 1994 – 1999, pretože 
údaje týkajúce sa EFRR boli za toto 
obdobie k dispozícii len na úrovni 
členských štátov. 
10 Spolufinancovanie čistiarní 
sa schválilo aj pre kandidátske 
krajiny prostredníctvom 
nástroja štrukturálnych politík 
pre predvstupové obdobie 
(ISPA). Tieto projekty boli v čase 
pristúpenia konvertované do 
Kohézneho fondu. 
11 V programovom období 
1994 – 1999 boli „veľkými 
projektmi“ projekty, „ktorých 
celkové náklady brané do úvahy 
pri určovaní výšky pomoci 
Spoločenstva spravidla prevyšujú 
25 mil. ECU pri investíciách do 
infraštruktúry a 15 mil. ECU pri investíciách do výroby“. 
V programovom období 
2000 – 2006 zahŕňala definícia 
„veľkých projektov“ projekty, 
„ktorých celkové náklady, brané do úvahy pri určovaní príspevku 
z fondov, prekračujú čiastku 
50 miliónov EUR“. V období 
2007 – 2013 je prah pre projekty 
v oblasti životného prostredia 
stanovený na 25 mil. EUR. 
ld904920_SK_insideBT.indd   12 20/05/09   10:41:47
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200613
 12.  V rozhodnutí o spolufinancovaní projektu je stanovená udelená suma 
a podmienky, ktoré sa musia splniť. Po ukončení projektov Kohézneho 
fondu, aby mohol príjemca získať zostatok grantu, musí predložiť  konečnú správu, v ktorej opíše vykonanú prácu a poskytne prvotné 
hodnotenie, či sa dosiahli očakávané výsledky
12. Pri veľkých projektoch 
financovaných z EFRR sa v nariadení nevyžadujú osobitné konečné 
správy, avšak správy o operačných programoch, do ktorých veľké  
projekty patria, musia obsahovať kapitolu s osobitnými informáciami 
o nich.
 13.  Pokiaľ ide o ostatné projekty z EFRR, úloha Komisie sa obmedzuje na hod-
notenie a schvaľovanie operačných programov, a nie jednotlivých  projektov.
POKRYTIE AGLOMERÁCIÍ ČISTIARŇAMI 
ODPADOVÝCH VÔD
 14.  Čiastočne v dôsledku vstupu do platnosti smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd a výraznej finančnej podpory EÚ13 došlo k význam-
nému nárastu v pokrytí mestskej populácie zariadeniami na sekun-dárne a terciárne čistenie (pozri definíciu v prílohe ). Je to obzvlášť 
markantné v štyroch kontrolovaných členských štátoch, ktoré získali 
viac než 50 % výdavkov EÚ na realizáciu čistenia komunálnych odpa-dových vôd v programovom období 2000 – 2006 ( tabuľka 1  a 2).12 Nariadenie Rady (ES) č. 1164/94 
zo 16. mája 1994, ktorým 
sa zriaďuje Kohézny fond 
(Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1), zmenené a doplnené nariadením 
(ES) č. 1265/1999 
(Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 62). 
13 V štyroch kontrolovaných 
členských štátoch EÚ poskytla 
viac než 50 % finančných zdrojov 
potrebných na realizáciu čistenia 
komunálnych odpadových vôd.
ld904920_SK_insideBT.indd   13 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200614
VÝVOJ PERCENTUÁLNEHO POKRYTIA MESTSKÝCH AGLOMERÁCIÍ 
ČISTIARŇAMI SO SEKUNDÁRNYM ČISTENÍM
Členský štátZačiatok programového 
obdobia 1994 – 1999Koniec programového 
obdobia 2000 – 2006
Írsko120 % (1994) 87 %(2006)
Španielsko241 % (1995) 77 % (2005)
Portugalsko332 % (1994) 80 % (2006)
Grécko4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Agentúra pre ochranu životného prostredia (EPA) — Úrad životného prostredia, 
Vypúšťanie komunálnych odpadových vôd v Írsku — Správy za roky 2002 – 2003 a 2004 – 2005. Údaje za rok 2006 poskytlo ministerstvo životného prostredia, kultúrnych pamiatok a pamiatkových území a miestnej správy.
2 Pri údajoch za rok 1995 správa vypracovaná podľa článku 16 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd zaslaná Španielskom Komisii (október 2004) a pri údajoch za rok 2005 odhad zaslaný ministerstvom životného prostredia.
3 Strategický plán pre vodu a čistenie odpadových vôd (2007 – 2013).
4 Ministerstvo životného prostredia — odhad ústrednej vodohospodárskej agentúry.TABUĽKA 1
PERCENTUÁLNY VÝVOJ POPULÁCIE MESTSKÝCH AGLOMERÁCIÍ V CITLIVÝCH 
OBLASTIACH POKRYTEJ ČISTIARŇAMI SO SEKUNDÁRNYM A TERCIÁRNYM ČISTENÍM
Členský štátZačiatok programového 
obdobia 1994 – 1999 (1995)1Koniec programového 
obdobia 2000 – 2006
Írsko 2 % 8 % (2006)2
Španielsko 3 % 84 % (2005)3
Portugalsko 0 % 63 % (2005)4
Grécko 6 % 55 % (2006)5
1 Údaje o životnom prostredí OECD (prehľad za rok 2006).
2 Za rok 2006 Agentúra pre ochranu životného prostredia (EPA) a za rok 2009 ministerstvo 
životného prostredia odhadovali, že percento vzrastie na 80 %.
3 Ministerstvo životného prostredia.
4 Inštitút Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) odhadol, že percento vzrastie v roku 2008 
na 78 %.
5 Ministerstvo životného prostredia — ústredná vodohospodárska agentúra. Do roku 2007 
údaj vzrástol na 97 %.TABUĽKA 2
ld904920_SK_insideBT.indd   14 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200615
ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
 15.  Hlavným cieľom auditu bolo zhodnotiť účinnosť výdavkov zo štrukturál-
nych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 
1994 – 1999 a 2000 – 2006.
 16.  Dvor audítorov sa zaoberal týmito otázkami:
Dosahujú čistiarne spolufinancované EÚ primeraný výkon v čistení a) 
odpadových vôd?
Využíva sa kal produkovaný čistiarňami náležite? b) 
Plní si Komisia svoju úlohu pri výbere projektov, monitorovaní  c) 
výstupov prostredníctvom analýzy konečných správ a presadzo-
vaním environmentálnych princípov?
 17.  Audit sa vykonal v Európskej komisii a štyroch členských štátoch:  
Španielsku, Portugalsku, Grécku a Írsku. Celkové výdavky Spolo-čenstva na projekty čistenia odpadových vôd v týchto členských  
štátoch dosiahli 5,2 mld. EUR v programovom období 1994 – 1999  
a 5,9 mld. EUR v období 2000 – 2006. Audit prebiehal od mája 2007 
do marca 2008.
 18.  Audit sa zakladal na hodnotení výkonnosti vzorky 73 funkčných čistiarní 
spolufinancovaných v priebehu príslušných programových období.
 19.  Dvor audítorov preskúmal schvaľovanie projektov Komisiou a jej postupy 
na monitorovanie a následnú kontrolu. V členských štátoch Dvor  audítorov uskutočnil rozhovory so zástupcami rôznych miestnych,  
regionálnych a štátnych orgánov poverených návrhom, výberom, pre-
vádzkou a monitorovaním čistiarní. Audítori Dvora audítorov skontro-
lovali 26 projektov ( tabuľka 3 ), pričom boli sprevádzaní nezávislými 
odborníkmi v oblasti prevádzky, údržby a kontroly čistiarní. Ďalších 47 čistiarní bolo predmetom dokladových kontrol. Dvor audítorov  
preskúmal normy niektorých nečlenských štátov Únie (USA, Švajčiar-
sko, Kanada, Austrália, Japonsko), aby zistil a porovnal štandardy  
a osvedčené postupy v tejto oblasti.
ld904920_SK_insideBT.indd   15 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200616
ČISTIARNE ODPADOVÝCH VÔD KONTROLOVANÉ V RÁMCI AUDITU 
DVORA AUDÍTOROV: PODĽA UMIESTNENIA A ZDROJA FINANCOVANIA
Kohézny fond EFRR Spolu
Španielsko 516
Portugalsko 516
Grécko 606
Írsko 628
Spolu 22 4 26TABUĽKA 3
ld904920_SK_insideBT.indd   16 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200617
DOSAHUJÚ ČISTIARNE SPOLUFINANCOVANÉ EÚ 
PRIMERANÝ VÝKON V ČISTENÍ ODPADOVÝCH VÔD?
ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
 20.  Účelom čistenia odpadových vôd z domácností a predčistených priemy-
selných odpadových vôd je znížiť obsah znečisťujúcich látok na prija-teľnú úroveň, ktorú môžu následne zberné vody bezpečne absorbovať. 
Kvalita filtrátu sa monitoruje odoberaním vzoriek vody.
 21.  Dvor audítorov preskúmal:
či je výkon čistiarní primeraný; a) 
či je kvalita produkovaného filtrátu prijateľná; b) 
či boli čistiarne náležite monitorované z hľadiska ich  c) 
výkonnosti.
VÝKON VÄČŠINY ČISTIARNÍ BOL PRIMERANÝ...
 22.  Výkon 18 z 26 kontrolovaných čistiarní bol uspokojivý, miera využitia ich 
kapacity bola nad 50 %. V týchto prípadoch bolo pripojenie domác-
ností a priemyselných užívateľov na čistiareň primerané.
… AVŠAK VÝKON NIEKTORÝCH ČISTIARNÍ BOL OVEĽA NIŽŠÍ 
NEŽ ICH KAPACITA…
 23.  Čistiarne, ktoré pracujú na menej než 50 % svojho výkonu, možno pova-
žovať za nedostatočne využité. Vo vzorke Dvora audítorov takto fun-govalo sedem čistiarní a ich nedostatočné využitie možno vysvetliť 
nasledovne
14:PRIPOMIENKY
14 Dve čistiarne pracovali na 35 % 
výkonu, štyri na približne 40 % a jedna na 45 % výkonu. 
ld904920_SK_insideBT.indd   17 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200618
v šiestich zo siedmich prípadov bolo nedostatočné využívanie čis- a) 
tiarne spôsobené problémami s dokončením siete. Mnoho domác-ností a priemyselných užívateľov nebolo na čistiareň pripojených napriek tomu, že čistiarne boli v prevádzke päť aj viac rokov.  
V dôsledku toho nebola všetka odpadová voda vyprodukovaná  v danej oblasti očistená;
ďalšia čistiareň pracovala na nižší než plánovaný výkon v dôsledku b) 
zániku miestneho priemyslu, čo viedlo k dramatickému zníženiu množstva vody určenej na očistenie.
… A VÝKON JEDNEJ ČISTIARNE BOL NEDOSTATOČNÝ
 24.  Jedna čistiareň pracovala na plný výkon v dôsledku neočakávane rých-
leho hospodárskeho rastu daného regiónu. Čistiareň preto nemala  v čase auditu Dvora audítorov dostatočnú kapacitu na zvládnutie  objemu odpadovej vody. Rozšírenie tejto čistiarne sa plánuje na roky 2009 – 2010. Dovtedy nebude čistiareň schopná náležite čistiť všetku 
prijímanú odpadovú vodu.
VEĽKÁ VÄČŠINA ČISTIARNÍ PRODUKOVALA FILTRÁT 
SPĹŇAJÚCI POŽIADAVKY EÚ
 25.  Dvor audítorov posúdil kvalitu vody vypúšťanej 73 vybranými čistiarňami 
na základe požiadaviek stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd
15. Túto smernicu Dvor audítorov následne porovnal 
s nariadeniami platnými v nečlenských štátoch Únie s porovnateľnou 
úrovňou hospodárskeho a spoločenského rozvoja. V 64 prípadoch  kvalita vypúšťanej vody spĺňala požiadavky EÚ. Výsledky sú zhrnuté v tabuľke 4 .15 V smernici Rady 91/271/EHS, 
prílohe I, tabuľkách 1 a 2 sa 
stanovujú požiadavky na vypúšťanú vodu z hľadiska 
biochemickej spotreby 
kyslíka, chemickej spotreby 
kyslíka, celkového množstva 
nerozpustných látok pri 
normálnych oblastiach a navyše 
pri citlivých oblastiach celkový obsah fosforu a/alebo dusíka 
(pozri prílohu ). 
ld904920_SK_insideBT.indd   18 20/05/09   10:41:48
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200619
VÝKON ČISTIARNÍ ZO VZORKY Z HĽADISKA POŽIADAVIEK EÚ NA KVALITU FILTRÁTU
Kontrolované 
čistiarneJasne splnené 
požiadavky EÚLimit požiadaviek 
EÚ splnenýPožiadavky EÚ 
nesplnené
Španielsko 1 9 973
Írsko 18 12 5 1
Portugalsko 1 8 864
Grécko 18 12 5 1
Spolu 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABUĽKA 4
PRÍKLADY ČISTIARNÍ SPĹŇAJÚCICH POŽIADAVKY EÚOBRÁZOK 1  4
Obrázok 1: Čistiareň Psytália, Grécko Obrázok 2: Čistiareň Febros, Portugalsko
Obrázok 3: Čistiareň León, Španielsko Obrázok 4: Čistiareň Drogheda, Írsko
ld904920_SK_insideBT.indd   19 20/05/09   10:41:49
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200620
 26.  Z tabuľky 4 vyplýva, že v deviatich prípadoch kvalita vypúšťanej  
vody nespĺňala požiadavky EÚ. Dvor audítorov zaznamenal tieto  problémy:
za bežných okolností by mali byť priemyselné odpadové vody pred- a) 
čistené pred ich vypustením do komunálnej kanalizačnej siete, aby 
sa predišlo problémom s výkonom čistiarne. V štyroch čistiarňach, 
ktoré nespĺňali požiadavky EÚ, boli hlavné problémy spôsobené tým, že čistiarne prijímali vodu z priemyselných zdrojov, ktorá  nebola úplne predčistená a v niektorých prípadoch neboli pre-vádzkovatelia informovaní o zložení priemyselných odpadových vôd, ktoré prijímali (pozri rámček 2 );
niektoré čistiarne prevádzkovali miestne orgány, ktoré nemali  b) 
primerané zdroje a odborné znalosti a nemali zavedené nijaké  mechanizmy, aby boli informované o osvedčených postupoch;
v ďalších prípadoch bol slabý výkon spôsobený neschopnosťou  c) 
náležite odstrániť látky spôsobujúce eutrofizáciu pre chýbajúce primerané zariadenie na ich odstránenie.
PRÍKLADY NEPRIMERANÉHO PREDČISTENIA PRIEMYSELNÝCH ODPADOVÝCH VÔD
V Španielsku prevádzkovatelia dvoch čistiarní z troch, ktoré nespĺňali normy, vo svojich „mesačných správach 
o prevádzke“ uviedli, že im priemyselné podniky odovzdávali odpadové vody, ktoré neboli očistené, čo malo nega-
tívny dosah na výkon čistiarní. V jednej z týchto dvoch čistiarní sa 74 z 93 samokontrol vykonaných v priebehu roka 
2006 odchýlilo o viac než 100 % od limitov stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.
V Portugalsku v dvoch čistiarňach zo štyroch, ktoré nespĺňali požiadavky EÚ, priemyselné podniky vypúšťali priamo 
do komunálnej kanalizačnej siete bez vykonania náležitého predčistenia. Prevádzkovatelia o tejto situácii vedeli, 
čo bolo zaznamenané aj v správach nezávislého orgánu, ktorý bol poverený monitorovaním výkonu čistiarne.RÁMČEK 2
ld904920_SK_insideBT.indd   20 20/05/09   10:41:51
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200621
16 Príloha I.D smernice 91/271/EHS. 
17 Smernica 86/278/EHS 
a smernica 91/271/EHS. MONITOROVANIE KVALITY FILTRÁTU: 
VO VŠEOBECNOSTI USPOKOJIVÉ ÚDAJE O VÝKONE, NO EXISTUJÚ MOŽNOSTI NA ZLEPŠENIE
 27.  Vo všeobecnosti boli samokontroly vykonávané prevádzkovateľmi  
v 26 kontrolovaných čistiarňach v súlade s normami stanovenými  
v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd ohľadom frekvencie 
a používaných metód výberu vzorky. Dvor audítorov však zaznamenal 
isté nedostatky, a to najmä v menších čistiarňach:
v jednom prípade bola frekvencia samokontrol nedostatočná  a) 
(v roku 2006 bolo vykonaných päť samokontrol namiesto poža-dovaných 12);
v troch prípadoch nebola metóda výberu vzorky v súlade so smer- b) 
nicou (použila sa bodová vzorka, zatiaľ čo sa v smernici stanovuje 24-hodinová zmiešaná vzorka alebo odber vzoriek proporcionálne 
z prietoku).
 28.  Dvor audítorov v priebehu auditu zaznamenal niekoľko dobrých postupov, 
ktoré boli nad rámec požiadaviek stanovených v smernici:
prevádzkovatelia čistiarní s kapacitou nad 50 000 p.k. vykonávali a) 
viac než 24 samokontrol stanovených v smernici16. V 14 takýchto 
kontrolovaných čistiarňach sa počet vzoriek odobratých za rok  
pohyboval od 38 do 365;
tri zo štyroch kontrolovaných členských štátov prevádzkujú systém b) 
licencií pre vypúšťanie, ktorý stanovuje požiadavky na vypúšťanú vodu 
pre každú čistiareň (hoci niektoré čistiarne kontrolované v týchto člen-
ských štátoch fungovali bez licencií alebo s už neplatnými licenciami). Štvrtý členský štát zaviedol systém licencií v roku 2008.
VYUŽÍVA SA KAL PRODUKOVANÝ ČISTIARŇAMI NÁLEŽITE?
ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
 29.  Výsledkom čistenia odpadovej vody je vypúšťanie filtrátu a produkcia 
splaškových kalov. EÚ presadzuje ich využívanie na hnojenie17, pre-
tože spracované splaškové kaly sú dobrým zdrojom fosforu, dusíka a draslíka. Využívanie kalov týmto spôsobom je pre poľnohospodá-rov výhodné z ekonomického hľadiska, pretože sa dobre využívajú  
dostupné zdroje a súčasne je to prospešné pre pôdu. Splaškové kaly 
však môžu obsahovať aj škodlivé znečisťujúce látky, ktorých obsah 
sa musí udržiavať na prijateľnej úrovni, aby sa kaly mohli využívať  
alebo likvidovať bezpečným spôsobom.
ld904920_SK_insideBT.indd   21 20/05/09   10:41:51
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200622
18 Smernica Rady 75/442/EHS 
z 15. júla 1975 o odpadoch 
(Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 39). 
LIKVIDÁCIA SPLAŠKOVÝCH KALOV PRODUKOVANÝCH 
KONTROLOVANÝMI ČISTIARŇAMI
Spôsoby opätovného 
využitia odporúčané EÚSpôsoby bez opätovného využitia
Spolu
Aplikácia 
na pôduSpaľovanieKomunálne 
skládkyV čistiarni 
na miesteIné
Španielsko 16 0 2 0 1 19
Írsko 17 0 1 0 0 18
Portugalsko 14 0 1 3 0 18
Grécko 011 421 1 8
Spolu 47 1 18 5 2 73TABUĽKA 5 30.  Dvor audítorov preskúmal:
či sa kaly likvidovali bezpečne. EÚ presadzuje a) 18 ich bezpečné opä-
tovné použitie v poľnohospodárstve a vo výrobe energie ich spa-
ľovaním, pričom likvidácia kalov v komunálnych skládkach odpadu 
sa považuje za prijateľné, no najmenej udržateľné riešenie;
či pri využití v poľnohospodárstve majú kaly a pôda bezpečné  b) 
hladiny niektorých látok, ktoré sa považujú za nebezpečné;
či monitorovanie na úrovni funkčných čistiarní a členských štá- c) 
tov poskytovalo primeranú záruku, že sa splaškové kaly likvidujú bezpečne.
DVE TRETINY KONTROLOVANÝCH ČISTIARNÍ LIKVIDOVALI 
SPLAŠKOVÉ KALY V SÚLADE S POSTUPMI ODPORÚČANÝMI EÚ
 31.  Zo 73 čistiarní, ktoré boli v audítorskej vzorke, z tých, ktoré dodržiavali 
spôsoby opätovného využitia odporúčané EÚ, 47 si vybralo poľno-hospodárstvo a jedna čistiareň si vybrala výrobu energie spaľovaním 
kalov (pozri tabuľku 5 ).
ld904920_SK_insideBT.indd   22 20/05/09   10:41:51
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200623
PRÍKLADY LIKVIDÁCIE SPLAŠKOVÝCH KALOVOBRÁZOK 5  6
Obrázok 5: Postup opätovného využitia na 
poľnohospodárskej pôde, ktorý presadzuje EÚObrázok 6: Zlý postup: uskladnenie na mieste 
v kontrolovanej čistiarni 32.  Spôsoby bez opätovného využitia kalov využívalo 25 čistiarní z rôznych 
dôvodov:
hoci Grécko v súčasnosti vypracúva národný plán na riešenie  a) 
otázky likvidácie splaškových kalov, v čase auditu neboli zavedené 
štátne ani regionálne plány a 14 z 18 kontrolovaných gréckych  
čistiarní likvidovalo splaškové kaly v komunálnych skládkach;
v Grécku a Portugalsku nemajú niektoré čistiarne realizovateľnú b) 
stratégiu likvidácie kalov a to najmä tie, ktoré prevádzkujú obce. To viedlo ku skladovaniu na mieste a v jednom prípade k vysýpa-niu kalov v opustenej bani. Jedna veľká čistiareň v Grécku nemá 
platnú zmluvu na likvidáciu kalov a v dôsledku toho sa 13 450 ton kalu každoročne skladuje na mieste ( obrázok 6 ).
ld904920_SK_insideBT.indd   23 20/05/09   10:41:51
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200624
PERCENTUÁLNY VÝVOJ OPÄTOVNÉHO VYUŽÍVANIA SPLAŠKOVÝCH KALOV 
PRODUKOVANÝCH ČISTIARŇAMI PODĽA POSTUPOV ODPORÚČANÝCH EÚ1
Členský štátZačiatok programového 
obdobia 1994 – 1999Koniec programového 
obdobia 2000 – 2006Spôsob opätovného využitia
Írsko 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Poľnohospodárstvo/všetka pôda
Španielsko 46 % (1997) 66 % (2003) Poľnohospodárstvo
Portugalsko 30 % (1995) 42 % (2005) Poľnohospodárstvo
Grécko 0 % (1997)0 % (2005) / 50 %
(polovica roku 2007)2 Energia (spaľovanie)
1 Správy o splaškových kaloch, ktoré členské štáty vypracúvajú podľa článku 17 smernice o splaškových 
kaloch.
2 Odhad. Ministerstvo životného prostredia.TABUĽKA 6 33.  V kontrolovaných členských štátoch Dvor audítorov zaznamenal na základe 
preskúmania údajov o likvidácii splaškových kalov zreteľný nárast  v opätovnom využívaní kalov tak, ako to podporuje EÚ ( tabuľka 6  
a rámček 3 ).
PRÍKLAD TOHO, AKO JEDEN ČLENSKÝ ŠTÁT PODPOROVAL POSTUPY ODPORÚČANÉ EÚ
Výkonnosť, ktorú dosiahlo Írsko, možno čiastočne pripísať zavedeniu smernice o splaškových kaloch vypraco-
vaním a uplatňovaním usmernení, v ktorých sú určené osvedčené postupy pre čistenie a likvidáciu splaškových kalov. Jedno usmernenie sa zameralo na vypracovanie účinných plánov riadenia splaškových kalov pre miestne 
orgány, zatiaľ čo sa ďalšie dve usmernenia týkali bezpečnej likvidácie kalov na poľnohospodárskej pôde, vrátane 
požiadavky na využívanie „plánu na hospodárenie so živinami“ každým poľnohospodárom.RÁMČEK 3
ld904920_SK_insideBT.indd   24 20/05/09   10:41:52
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200625
PRÍKLADY KONTROL VÝSKYTU INÝCH ZLÚČENÍN V SPLAŠKOVÝCH KALOCH
V Írsku tri z ôsmich kontrolovaných čistiarní pravidelne vykonávali testy na ﬂ  uorid, arzén, selén a horčík. Niektoré 
čistiarne taktiež vykonávali testy na polycyklické aromatické uhľovodíky a polychlórované bifenyly.
V Portugalsku sa od roku 2006 musia kaly produkované čistiarňami, ktoré prijímajú priemyselné odpadové 
vody, testovať na organické zlúčeniny a dioxíny. Tieto testy sa vykonávali v štyroch zo šiestich kontrolovaných 
čistiarní.RÁMČEK 4USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY V POROVNANÍ S POŽIADAVKAMI 
SMERNICE O SPLAŠKOVÝCH KALOCH
 34.  V čistiarňach kontrolovaných na mieste v troch členských štátoch apliku-
júcich kaly na pôdu sa laboratórnymi testmi na koncentráciu ťažkých 
kovov v splaškových kaloch a pôde pred aplikáciou kalov dosiahli  
výsledky, ktoré boli v súlade s maximálnymi limitmi požadovanými v smernici o splaškových kaloch. Vykonávali sa aj testy na ďalšie  zlúčeniny, napr. na polychlórované bifenyly, hoci sa to v smernici  nestanovuje (pozri rámček 4 ).
REVÍZIA SMERNICE?
 35.  Dvor audítorov síce zistil, že sa požiadavky smernice o splaškových kaloch 
dodržiavajú uspokojivo, súčasná smernica však bola prijatá v roku  1986, a preto nezohľadňuje následný vývoj v technikách a metódach čistenia a likvidácie splaškových kalov. V smernici sa napríklad nepo-
žaduje testovanie na organické zlúčeniny ako PCB alebo na patogény ako E. coli , zatiaľ čo niektoré členské štáty EÚ stanovili maximálnu kon-
centráciu organických znečisťujúcich látok v národných nariadeniach 
a niektoré nečlenské štáty stanovili normy, ktorých cieľom je znížiť škodlivé účinky patogénov v kaloch. V smernici sa okrem toho nezmie-ňujú ďalšie populárne aplikácie na pôdu, napríklad v lesníctve. 
ld904920_SK_insideBT.indd   25 20/05/09   10:41:52
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200626
 36.  Ak by došlo k revízii smernice, je pravdepodobné, že by nové limity 
rôznych látok boli oveľa prísnejšie, ako je tomu v súčasnej smernici. Naopak v iných prípadoch by bolo možné na základe výskumu uskutoč-neného od prijatia smernice v roku 1986 znížiť niektoré limity, ktoré 
sa v minulosti považovali za prezieravé. Taktiež by bolo potrebné  iniciovať testy na znečisťujúce látky, ktoré nie sú uvedené v súčasnej 
smernici.
MONITOROVANIE LIKVIDÁCIE KALOV: MOŽNOSTI 
NA ZLEPŠENIE NA ÚROVNI FUNGUJÚCICH ČISTIARNÍ A MONITOROVACÍCH ORGÁNOV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
 37.  Dvor audítorov preskúmal testovanie kvality kalov a zaznamenávanie 
za fungujúce čistiarne vo vzorke a zistil, že frekvencia výberu vzoriek a voľba metódy na výber vzorky kalov na testovanie sú vo všeobec-
nosti v súlade so smernicou o splaškových kaloch, hoci zistil niektoré 
nedostatky týkajúce sa počtu vykonaných testov.
 38.  V členských štátoch Dvor audítorov zaznamenal:
na rôznych úrovniach orgán zodpovedajúci za monitorovanie  a) 
splaškových kalov nebol často schopný uviesť množstvo produ-
kovaného kalu, jeho zloženie alebo spôsob likvidácie;
keďže za monitorovanie poľnohospodárskej a nepoľnohospo- b) 
dárskej likvidácie kalov niekedy zodpovedali rôzne oddelenia  samostatne, nemali dostatočný prehľad o situácii v čistiarni ako celku.
PLNÍ SI KOMISIA SVOJU ÚLOHU?
ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
 39.  Schvaľovanie a následná kontrola projektov čistiarní spolufinancovaných 
EÚ patrí do zodpovednosti dvoch generálnych riaditeľstiev Európskej 
komisie: GR REGIO a GR ENV. Pri veľkých projektoch z Kohézneho  fondu a EFRR sa úloha Komisie pri hodnotení žiadostí o grant a roz-
hodovacom procese týka jednotlivých projektov, zatiaľ čo pri menších 
projektoch z EFRR Komisia zasahuje na úrovni operačných programov (body 8 až 13).
ld904920_SK_insideBT.indd   26 20/05/09   10:41:52
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200627
 40.  Pri veľkých projektoch z Kohézneho fondu a EFRR Dvor audítorov pre-
skúmal, či Komisia:
dôkladne kontrolovala informácie o životnom prostredí uvedené a) 
v žiadostiach o grant;
kontrolovala dosiahnuté výstupy schválených projektov pred  b) 
vyplatením zostatku grantu;
zabezpečila, že členské štáty uplatňujú environmentálnu zásadu c) 
EÚ zníženia znečistenia pri zdroji a zásadu „znečisťovateľ platí“.
POTREBA JEDNOTNÉHO PRÍSTUPU PRI SKÚMANÍ PROJEKTOV
 41.  Ak chce Komisia zabezpečiť, aby boli všetky žiadosti o grant posudzované 
rovnako a aby boli všetky aspekty žiadostí pokryté, primeraný a syste-maticky uplatňovaný rámec, vrátane interných usmernení a kontrol-ných zoznamov, je zásadne dôležitý. V priebehu auditu Dvor audítorov 
zaznamenal, že takéto usmernenia a kontrolné zoznamy chýbajú.
 42.  V Sprievodcovi ku Kohéznemu fondu na obdobie 2000 –2006 Komisia 
stanovila určité hlavné dokumenty a informácie, ktoré museli byť  
súčasťou žiadostí o grant. Tieto informácie neboli vždy uvedené  
v žiadostiach, ktoré skontroloval Dvor audítorov, pričom existencia kontrolných zoznamov tomu mohla zabrániť.
 43.  Pri kontrole na mieste 22 čistiarní spolufinancovaných z Kohézneho fondu 
Dvor audítorov zaznamenal, že:
hoci takmer všetky žiadosti a rozhodnutia Komisie obsahujú ciele a) 
týkajúce sa kvality vypúšťanej vody a objemu odpadovej vody,  ktorá sa má prečistiť, obsahujú málo informácií o spôsobe likvi-dácie kalov (uvedené len v ôsmich žiadostiach o pomoc a šiestich 
rozhodnutiach o udelení grantu) alebo o kvalite splaškových kalov (zmienka len v dvoch žiadostiach o pomoc a jednom rozhodnutí 
o udelení grantu);
chýbajú vyčísliteľné ukazovatele výkonnosti pre kvalitu zberných b) 
vôd takmer vo všetkých žiadostiach o pomoc a príslušných roz-
hodnutiach Komisie (to sa potvrdilo zisteniami z následného hod-notenia vykonaného pre Komisiu).
ld904920_SK_insideBT.indd   27 20/05/09   10:41:52
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200628
19 Dvor audítorov uviedol posledné 
príklady v osobitnej správe 
č. 1/2008 o procese preskúmania 
a hodnotenia veľkých investičných 
projektov programovacích 
období 1994 – 1999 a 2000 – 2006 
(Ú. v. EÚ C 81, 1.4.2008, s. 1).  44.  Dvor audítorov zaznamenal, že hodnotenie, či projekty dosiahli svoje 
ciele, môže byť ovplyvnené nedostatkami v žiadostiach o pomoc,  
najmä pokiaľ ide o očakávané účinky a ukazovatele19.
 45.  Dôkladnejším preskúmaním projektov vo fáze podávania žiadostí sa mohlo 
odhaliť a pomôcť vyriešiť určité problémy zaznamenané v priebehu 
auditu:
neprimeraná kvalita čistiarne v citlivých oblastiach spôsobená  a) 
chýbajúcim vhodným zariadením na odstránenie živín (bod 26);
neprimeraná likvidácia kalov, pričom niektoré veľké čistiarne  b) 
kumulovali kaly na mieste (bod 32).
POTREBA LEPŠIE MONITOROVAŤ VÝSTUPY
 46.  Pred vyplatením zostatku grantu na projekty financované z Kohézneho 
fondu sa musí Komisii predložiť konečná správa obsahujúca najmä  hodnotenie, či sa dosiahli očakávané výsledky. Ak nie je konečná  správa zaslaná Komisii do 18 mesiacov od konečného dátumu uvede-ného v rozhodnutí o udelení grantu, zostatok platby by sa mal podľa príslušnej právnej úpravy EÚ zrušiť.
 47.  Pri audite konečných správ 22 čistiarní spolufinancovaných z Kohézneho 
fondu a kontrolovaných Dvorom audítorov sa zistilo, že len v šiestich 
konečných správach boli uvedené údaje o kvalite vypúšťanej vody, len v jednej údaje o meranom zlepšení kvality vody a len v troch údaje 
o spôsobe likvidácie kalov.
 48.  Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia nemôže náležite hodnotiť 
konečné správy bez toho, aby mala k dispozícii základné a kľúčové 
informácie, ako sú napríklad tie uvedené v bode 47. Keďže takéto  informácie chýbajú, pozastavenie alebo zrušenie vyplatenia zostatku grantu nastane len v prípade nepredloženia správy, a nie na základe hodnotenia, či sa skutočne dosiahli očakávané výsledky.
ld904920_SK_insideBT.indd   28 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200629
20 Dobrý ekologický stav sa definuje 
v rámcovej smernici o vodách 
na základe troch skupín prvkov: 
biologické kvalitatívne prvky, 
hydromorfologické kvalitatívne 
prvky a fyzikálno-chemické 
kvalitatívne prvky 
(článok 2 a príloha V). 
21 Správa Komisie Rade 
a Európskemu parlamentu v zmysle 
článku 16 nariadenia (ES) 
Európskeho parlamentu a Rady 
č. 648/2004 z 31. marca 2004 
o detergentoch, týkajúca sa 
používania fosfátov / KOM(2007) 
234 v konečnom znení, 
Brusel, 4. mája 2007. 
22 Riaditeľstvo EÚ pre životné 
prostredie — Konečná správa 
o fosfátoch a alternatívnych 
zložkách pracích prostriedkov /
WRc Ref: UC 4011 / jún 2002, 
s. 120, 121 a 125, správa UNDP/
GEF o rieke Dunaj a projekt 
MARE/HELCOM týkajúci sa oblasti 
Baltického mora. 
23 Bulharsko a Rumunsko neboli 
v tejto štúdii zohľadnené. 
24 Komisia uviedla, že dve krajiny, 
ktoré získali od EÚ veľký objem 
pomoci v rámci podpory investícií 
do čistenia odpadových vôd 
a ktoré boli navštívené v rámci 
tohto auditu, mali percentuálny podiel používania pracích 
prostriedkov založených na 
fosfátoch viac než 50 %. POTREBA VIAC ZOHĽADŇOVAŤ ENVIRONMENTÁLNE ZÁSADY EÚ
 49.  Udržiavanie vodných oblastí v dobrom ekologickom stave20 si vyžaduje 
nielen uspokojivé čistenie odpadových vôd na úrovni jednotlivých  čistiarní, ale aj uplatňovanie environmentálnej zásady EÚ zníženia  znečistenia pri zdroji a zásady „znečisťovateľ platí“.
 50.  V správe Komisie sa tvrdí21, že dva hlavné zdroje eutrofizácie sladkých povr-
chových vôd mestskými aglomeráciami sú domáce pracie prostriedky 
založené na fosfátoch a ľudský metabolický odpad. Obavy z domácich 
pracích prostriedkov založených na fosfátoch viedli väčšinu členských 
štátov k prechodu na pracie prostriedky bez fosfátov.
 51.  Záverom ďalších správ22 je, že zabezpečenie terciárneho čistenia samo 
o sebe nemusí stačiť na predchádzanie eutrofizácie bez toho, aby sa 
upustilo od pracích prostriedkov založených na fosfátoch.
 52.  Komisia preskúmala potenciálny prínos upustenia od používania pracích 
prostriedkov založených na fosfátoch pre členské štáty a dospela  
k záveru, že 24 z 2523 skúmaných členských štátov by mali z toho  
prínos rôzneho stupňa24. Faktory, ktoré sa posudzovali pri každom  
členskom štáte, boli ročná spotreba fosfátov v pracích prostriedkoch, zabezpečenie terciárneho čistenia odpadových vôd a rozsah problé-mov súvisiacich s eutrofizáciou.
 53.  Komisia uznala potrebu prijať primerané opatrenie. V správe uvedenej 
v bode 50 uviedla, že sa prijme rozhodnutie o obmedzení fosfátov  
v pracích prostriedkoch, pokiaľ bude odôvodnené, a že bude nasle-
dovať hodnotenie dosahu a eventuálne predloženie legislatívneho  
návrhu, ak to Komisia bude považovať za vhodné.
 54.  Pokiaľ ide o zásadu „znečisťovateľ platí“, v rámcovej smernici o vodách 
sa vyžaduje do roku 2010 prijať cenovú politiku v oblasti vôd, ktorá 
bude podporovať efektívne využívanie vodných zdrojov a spätné zís-
kavanie nákladov.
ld904920_SK_insideBT.indd   29 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200630
 55.  Pri hodnotení žiadosti o grant je Komisia povinná overiť dodržiava-
nie zásady „znečisťovateľ platí“, čo môže ovplyvniť výšku udelenej  
pomoci25. Neuvádzajú sa však žiadne konkrétne porovnávacie štan-
dardy, na základe ktorých sa majú posudzovať sadzby navrhované  v žiadosti. Dvor audítorov zaznamenal, že sadzby neboli nikdy uve-dené v rozhodnutí o udelení grantu a často neboli ani v konečných správach, čo sťažilo hodnotenie finančnej udržateľnosti.
 56.  Dvor audítorov preskúmal sadzby uplatňované kontrolovanými čistiar-
ňami a zistil, že sú väčšinou príliš nízke na to, aby pokryli prevádzkové 
náklady (pozri rámček 5 ).25 GR Regio: Príručka postupov 
pre Kohézny fond na obdobie 
2000 – 2006 (verzia 2006 – 2009), 
s. 21.
PRÍKLADY SADZIEB UPLATŇOVANÝCH KONTROLOVANÝMI ČISTIARŇAMI
Sadzby uplatňované čistiarňami kontrolovanými v Španielsku, Portugalsku a Grécku sa výrazne líšili (napr. pri 
objeme vody nad 20 m3 sa pohybovali od 0,079 EUR/m3 po 1,17 EUR/m3).
V Írsku nie sú domáci užívatelia priamo spoplatnení za využívanie vody a služieb odpadových vôd, hoci komerční 
a priemyselní užívatelia vody a služieb odpadových vôd spoplatnení sú.RÁMČEK 5
ld904920_SK_insideBT.indd   30 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200631
ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
 57.  Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že štrukturálne opatrenia 
prispeli k zlepšeniu čistenia odpadových vôd v štyroch kontrolova-
ných členských štátoch.
ČISTENIE ODPADOVÝCH VÔD
 58.  Pokiaľ ide o výkonnosť čistiarní odpadových vôd, Dvor audítorov zistil, 
že čistiarne spolufinancované zo štrukturálnych opatrení fungujú vo 
všeobecnosti primerane (body 22 a 25).
 59.  Možno však konštatovať, že:
výkon siedmich z 26 čistiarní bol nižší. V šiestich prípadoch to bolo a) 
v dôsledku nepripojenia všetkých potenciálnych domácich a prie-
myselných užívateľov na čistiarne a v jednom prípade v dôsledku 
zániku miestneho priemyslu (body 23 a 24);
kvalita filtrátu nespĺňala požiadavky EÚ v deviatich zo 73 prípadov b) 
v dôsledku nedostatočného predčistenia priemyselných odpado-
vých vôd pred ich vypustením do kanalizačnej siete, v dôsledku nedostatočných odborných znalostí niektorých miestnych orgánov a v dôsledku neprimeraných zariadení alebo technológií v oblas-tiach ustanovených ako citlivé (bod 26).
60. DVOR AUDÍTOROV PRETO ODPORÚČA:
členským štátom, aby dostatočne premysleli pripojenie novopos- a) 
tavených čistiarní na kanalizačnú sieť;
členským štátom, aby v záujme zlepšenia kvality vypúšťanej vody b) 
venovali zvýšenú pozornosť dostatočnému predčisteniu priemysel-
ných odpadových vôd a podporovali výmenu osvedčených postupov 
medzi prevádzkovateľmi čistiarní.
ld904920_SK_insideBT.indd   31 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200632
ČISTENIE A LIKVIDÁCIA SPLAŠKOVÝCH KALOV
 61.  Pokiaľ ide o čistenie a likvidáciu splaškových kalov v čistiarňach, Dvor 
audítorov zistil, že dve tretiny čistiarní spolufinancovaných zo štruk-turálnych opatrení opätovne využívajú kaly vznikajúce pri čistení  odpadovej vody spôsobmi, ktoré sa odporúčajú v smerniciach EÚ,  
pričom takmer všetky uprednostňujú ich opätovné použitie na poľ-
nohospodárskej pôde (bod 31).
 62.  Možno však konštatovať, že:
25 zo 73 čistiarní využívalo neudržateľné spôsoby bez opätovného a) 
využitia kalov, napr. skladovanie na mieste (bod 32);
v troch zo štyroch členských štátov príslušné orgány neboli za  b) 
niektoré čistiarne schopné uviesť množstvo produkovaného kalu, jeho zloženie alebo spôsob likvidácie (bod 38);
hoci Dvor audítorov zistil, že sa požiadavky smernice o splaško- c) 
vých kaloch dodržiavajú, súčasná právna úprava EÚ nezohľad-
ňuje následný vývoj v čistení a likvidácii splaškových kalov po  roku 1986, hoci niektoré členské štáty uplatňujú prísnejšie normy 
(body 35 a 36).
63. DVOR AUDÍTOROV PRETO ODPORÚČA:
členským štátom, aby pred predložením návrhov na spolufinanco- a) 
vanie projektov zabezpečili, že čistiarne komunálnych odpadových vôd majú stratégiu likvidácie splaškových kalov;
členským štátom, aby zabezpečili, aby ich databázy splaškových  b) 
kalov obsahovali informácie o množstve produkovaného kalu, jeho 
zložení a spôsobe likvidácie za každú čistiareň;
Komisii, aby zvážila, či už nenastal správny čas na revíziu smernice c) 
o splaškových kaloch. Pri revízii tejto smernice by sa mali zohľadniť 
náklady a prínosy navrhovaných nových opatrení, ako aj potreba 
zachovať rovnováhu s ostatnými politikami EÚ.
ld904920_SK_insideBT.indd   32 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200633
EFEKTÍVNOSŤ ÚLOHY KOMISIE
 64.  Pokiaľ ide o úlohu, ktorú Komisia zohráva pri schvaľovaní a následnej 
kontrole projektov z Kohézneho fondu a veľkých projektov z EFRR,  Dvor audítorov zaznamenal tieto významné nedostatky:
Komisia schválila projekty, ktoré v žiadostiach o pomoc neob- a) 
sahovali základné informácie, ktoré sa požadujú v sprievodcovi 
ku Kohéznemu fondu (napr. ciele výkonnosti pre likvidáciu kalov a kvalitu zberných vôd). Tieto informácie uľahčujú hodnotenie  dosiahnutých výsledkov, ktoré sa majú uvádzať v konečných sprá-vach o projektoch (body 41 až 45);
konečné správy o jednotlivých projektoch financovaných z Kohéz- b) 
neho fondu často neobsahujú výsledky o kvalite vypúšťanej vody, 
zberných vodách a kvalite a spôsobe likvidácie splaškových kalov. 
Bez týchto informácií Komisia nemôže náležite hodnotiť konečné 
správy pred uhradením zostatku grantu (body 46 až 48).
 65.  Pokiaľ ide o zváženie environmentálnych zásad EÚ Komisiou, Dvor audí-
torov zaznamenal nasledovné:
v niekoľkých štúdiách sa dospelo k záveru, že prechod na pracie a) 
prostriedky bez fosfátov by mohol mať prínos pre životné prostre-die. Hodnotenie tejto záležitosti by malo byť naďalej vyvážené, pričom by sa mal klásť primeraný význam analýze nákladov a prí-nosov (body 50 až 53);
Komisia nezohľadňuje vždy dostatočne zásadu „znečisťovateľ  b) 
platí“, pretože Dvor audítorov pri preskúmaní uplatňovaných  
sadzieb zistil, že sú väčšinou príliš nízke na to, aby pokryli pre-
vádzkové náklady. Dvor audítorov ďalej zaznamenal, že sadzby  
často neboli uvedené v konečných správach, čo sťažilo hodnotenie 
finančnej udržateľnosti (body 54 až 56).
ld904920_SK_insideBT.indd   33 20/05/09   10:41:53
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200634
66. DVOR AUDÍTOROV PRETO KOMISII ODPORÚČA:
vyžadovať, aby boli informácie umožňujúce stanoviť výkonnostné a) 
ciele v takých kľúčových oblastiach, ako je kvalita vypúšťanej vody, 
kvalita zberných vôd, objem vody, ktorá sa má prečistiť, a plánovaný spôsob likvidácie kalov, uvedené v žiadostiach o grant a aby boli 
systematicky kontrolované v rámci procesu hodnotenia projektu. 
Vypracovanie náležitých interných usmernení a kontrolných zozna-mov pre administratívnych pracovníkov by to uľahčilo;
podporovať členské štáty, aby hodnotili dosiahnutie očakávaných b) 
výsledkov na úrovni projektov stanovených v žiadosti o pomoc,  
keďže v období 2007 – 2013 sa nevyžaduje predkladať Komisii  
konečné správy o projektoch financovaných z Kohézneho fondu  
a o veľkých projektoch financovaných z EFRR;
posúdiť, či je upustenie od používania pracích prostriedkov zalo- c) 
žených na fosfátoch odôvodnené na základe nákladov a prínosov 
pre občanov EÚ;
zabezpečiť, aby bola finančná udržateľnosť projektov čistiarní  d) 
zvážená vo fáze schvaľovania žiadostí a príslušné informácie, ako 
navrhované sadzby, náležite posúdené.
  Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 
v dňoch 18. a 19. marca 2009.
  Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predseda
ld904920_SK_insideBT.indd   34 20/05/09   10:41:54
/g51/g82/g87/g85/g88/g69/g76/g72/g3/g89/g82/g3/g89/g234/g86/g87/g68/g89/g69/g72
/g253/g76/g86/g87/g76/g68/g85/g72/g278/g3/g78/g82/g80/g88/g81/g105/g79/g81/g92/g70/g75/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g234/g70/g75/g3/g89/g123/g71/g20/g17/g3/g51/g85/g72/g71/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g70/g78/g112/g12/g21/g17/g3/g51/g85/g76/g80/g105/g85/g81/g72/g3/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g70/g78/g112/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g105/g85/g81/g72/g3/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72/g3/g3/g3
/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g78/g112/g12/g49/g72/g82/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g105/g18
/g254/g76/g68/g86/g87/g82/g254/g81/g72/g3
/g82/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g105/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g105/g3/g89/g82/g71/g68
/g89/g86/g87/g88/g83/g88/g77/g126/g70/g68/g3/g71/g82
/g254/g76/g86/g87/g76/g68/g85/g81/g72/g3
/g78/g82/g80/g88/g81/g105/g79/g81/g92/g70/g75/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g234/g70/g75/g3/g89/g123/g71
 /g53/g44/g40/g46/g36/g50/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g105/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g105/g3/g89/g82/g71/g68
/g54/g83/g85/g68/g70/g82/g89/g68/g81/g76/g72/g3/g78/g68/g79/g82/g89/g3/g11/g86/g88/g227/g72/g81/g76/g72/g12/g83/g85/g72/g71/g3/g76/g70/g75/g3/g79/g76/g78/g89/g76/g71/g105/g70/g76/g82/g88
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g70/g76/g105/g85/g81/g72/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g78/g112/g18
/g70/g75/g72/g80/g76/g70/g78/g112/g12/g3/g68/g3/g78/g89/g68/g85/g87/g105/g85/g81/g72 /g254/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72/g3
/g11/g56/g57/g12
/g49/g72/g82/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g105/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g105/g3/g89/g82/g71/g68
/g51/g85/g72/g69/g92/g87/g82/g254/g81/g112/g3/g78/g68/g79/g92/g51/g85/g72/g89/g82/g93/g3/g78/g68/g79/g82/g89
/g50/g71/g86/g87/g85/g105/g81/g72/g81/g76
/g72/g3/g229/g76/g89/g116/g81
/g253/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72/g3
/g83/g82/g80/g82/g70/g82/g88/g3
/g56/g57
/g51/g85/g72/g82/g86/g76/g68/g87/g76/g72
/g50/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g76/g72/g3
/g82/g71/g3/g83/g76/g72/g86/g78/g88/g3/g68/g3
/g82/g79/g72/g77/g82/g89/g3/g3/g53/g44/g57/g40/g53
 /g50/g83/g108/g87/g82/g89/g81/g112/g3/g89/g92/g88/g229/g76/g87/g76/g72/g3
/g86/g83/g68/g272/g82/g89/g68/g81/g116/g80
/g47/g76/g78/g89/g76/g71/g105/g70/g76/g68/g3/g3
/g86/g78/g79/g105/g71/g78/g68/g70/g75/g50/g83/g108/g87/g82/g89/g81/g112/g3/g89/g92/g88/g229/g76/g87/g76/g72/g3/g89/g3
/g83/g82/g272/g81/g82/g75/g82/g86/g83/g82/g71/g105/g85/g86/g87/g89/g72/g3/g81/g68/g3/g89/g76/g71/g76/g72/g78/g88/g210/g81/g76/g78 /g81/g72/g86/g83/g85/g105/g89/g81/g72/g3/g83/g82/g88/g229/g76/g87/g234/g70/g75/g3
/g75/g81/g82/g77/g116/g89 /g71/g82/g3/g85/g76/g72/g78/g92
/g46/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g68/g3/g78/g89/g68/g79/g76/g87/g92/g49/g72/g83/g85/g76/g83/g82/g77/g72/g81/g105/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g105/g70/g76/g68/g15/g3/g89/g92/g83/g126/g227/g290/g68/g81/g76/g72/g3
/g83/g85/g76/g68/g80/g82/g3/g71/g82/g3/g85/g76/g72/g78/g92/g3/g51/g85/g76/g83/g82/g77/g72/g81/g105/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g105/g70/g76/g68
/g57/g92/g83/g126/g227/g290/g68/g81/g76/g72/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g82/g89/g234/g70/g75/g3/g89/g123/g71/g3/g11/g86/g3
/g81/g105/g79/g72/g229/g76/g87/g234/g80/g3/g83/g85/g72/g71/g254/g76/g86/g87/g72/g81/g116/g80/g71/g82/g3
/g78/g82/g80/g88/g81/g105/g79/g81/g72/g77/g3/g78/g68/g81/g68/g79/g76/g93/g68/g254/g81/g72/g77/g3/g86/g76/g72/g87/g72/g12/g39/g82/g69/g92/g87/g82/g78
/g3/g89/g3
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200635
PROCES ČISTENIA KOMUNÁLNYCH ODPADOVÝCH VÔDPRÍLOHA
ld904920_SK_insideBT.indd   35 20/05/09   10:41:54
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200636
PRÍLOHA
DOPLNKOVÉ POZNÁMKY KU SCHÉME
JEDNOTLIVÉ FÁZY ČISTENIA ODPADOVÝCH 
VÔD A SPLAŠKOVÝCH KALOV
Odpadové vody sa zberajú komunálnou kanalizačnou sieťou a načer-
pávajú do čistiarne komunálnych odpadových vôd, kde prechádzajú niekoľkými fázami čistenia pred ich vypustením do vodných ciest 
povodia.
Predčistenie odpadových vôd
Táto mechanická fáza pozostáva z odstránenia najväčších kusov  
odpadu prostredníctvom preosiatia (napr. papier, umelá hmota...), ako aj piesku a olejov inými procesmi.
Primárne čistenie odpadových vôd
Do tejto mechanickej fázy patrí prvotné oddelenie veľkých odpado-vých častíc od odpadových vôd, ktoré sa usádzajú na dne nádrže. 
Tieto častice sa následne zoškrabú a odvedú ako splaškové kaly na 
ďalšie čistenie a opätovné využitie.
Sekundárne čistenie odpadových vôd
Do tejto biologickej fázy patrí čistenie odpadových vôd s cieľom 
odstrániť biologicky odbúrateľné organické znečisťujúce látky podľa 
hladín koncentrácie biochemickej spotreby kyslíka, chemickej spot-reby kyslíka a celkového množstva nerozpustných látok (pozri para-metre kvality).
Najčastejší typ sekundárneho čistenia využíva čistenie mikroor-
ganizmami, ktoré rozkladajú a konzumujú biologicky odbúrateľný obsah odpadu. Ďalej nasledujú oddelenie a zber splaškových kalov podobné tým, ktoré sú opísané vo fáze primárneho čistenia odpa-
dových vôd.
Terciárne čistenie odpadových vôd
Táto biologická / chemická fáza sa uplatňuje v prípade potreby  
na zníženie koncentrácie hladiny živín v očistených odpadových 
vodách pred ich vypustením do zberných vôd povodia ohrozených 
eutrofizáciou.
ld904920_SK_insideBT.indd   36 20/05/09   10:41:57
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200637
Eutrofizácia vzniká pri prudkom raste rias, ktorý je vyvolaný obo-
hatením vody o živiny. Tým dochádza k zníženiu obsahu kyslíka vo vode a zániku pôvodných vodných rastlín, rýb a ostatných vodných živočíchov.
Dve hlavné živiny vyvolávajúce eutrofizáciu sú fosfor (v sladkých 
vodách) a dusík (v slaných vodách).
Kvartárne čistenie odpadových vôd
Táto fáza žiarenia sa uplatňuje v prípade potreby s cieľom odstrániť 
baktérie ( E. coli ) škodlivé pre ľudí využívajúcich blízke vody zväčša 
na kúpanie. Súčasťou tohto čistenia je zvyčajne dezinfekcia očiste-
ného odpadu ultrafialovým žiarením.
Čistenie splaškových kalov
Pred odoslaním na likvidáciu sa splaškové kaly zvyčajne odvodnia, 
aby mali 20 % obsah vody v bahnovej forme nazývanej „biokal“  a môžu sa ďalej vysušiť na 1 % obsah vody vo forme suchých granúl 
nazývaných „biofert“.
Biokal a biofert sa môžu opätovne použiť aplikáciou na pôdu pod 
podmienkou, že neprekračujú hladiny kontaminantov. Biofert sa 
okrem toho môže opätovne použiť na výrobu energie spaľovaním.
V smernici o splaškových kaloch sa stanovuje pravidelné testovanie 
poľnohospodárskej pôdy na prijateľné koncentrácie ťažkých kovov pred aplikáciou splaškových kalov.
PARAMETRE KONTROLY KVALITY STANOVENÉ 
V SMERNICIACH EÚ
Očistené odpadové vody 
(smernica o čistení komunálnych odpadových vôd)
Pred vypustením očistených odpadových vôd z čistiarne do zberných vôd povodia sa testujú tieto parametre:
ld904920_SK_insideBT.indd   37 20/05/09   10:41:57
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200638
Biologická spotreba kyslíka
Množstvo kyslíka spotrebovaného mikroorganizmami na odstrá-
nenie biologicky odbúrateľných organických a minerálnych látok 
obsiahnutých vo vode. Biochemická spotreba kyslíka (BOD5) sa  
zvyčajne používa na meranie spotreby kyslíka vyjadreného v mg O2/l 
po 5 dňoch. Čím väčšia je hodnota BOD5, tým väčšia je spotreba kyslíka mikroorganizmami a tým väčšie je znečistenie.
Chemická spotreba kyslíka
Množstvo kyslíka spotrebovaného na chemické okysličenie organic-
kých a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. Chemická spotreba kyslíka preto obsahuje biologicky odbúrateľné látky charakterizo-
vané BOD5, ako aj biologicky neodbúrateľné oxidovateľné látky. Tento parameter sa tiež vyjadruje v mg O
2/l.
Celkové množstvo nerozpustných látok
Množstvo minerálnych a organických častíc vo vode, ktoré možno zachytiť na filtri z pórovitého materiálu. Tento parameter sa tiež 
vyjadruje v mg/l.
Celkový obsah dusíka a celkový obsah fosforu
Množstvo živín vyvolávajúcich eutrofizáciu obsiahnutých vo vode. Tento parameter sa tiež vyjadruje v mg/l.
Spracované splaškové kaly (smernica o splaškových kaloch)
Pred aplikáciou kalov na poľnohospodársku pôdu sa testuje koncen-trácia týchto ťažkých kovov vyjadrená v mg/kg sušiny:
kadmium, meď, nikel, olovo, zinok, ortuť, chróm.
Kvalita vôd povodia (rámcová smernica o vodách)
EÚ vypracovala sofistikované testovania a monitorovacie klasifikácie 
a monitorovacie systémy, ktoré umožňujú kategorizovať vody člen-
ských štátov do piatich ekologických stavov, z ktorých dva, dobrý a vysoký, sú prijateľné a spĺňajú ciele politiky o čistých vodách  
EÚ.
ld904920_SK_insideBT.indd   38 20/05/09   10:41:57
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200639
ODPOVEDE 
KOMISIE
ZHRNUTIE
III.
Komisia zdôrazňuje, že čistenie odpadových 
vôd bolo kľúčovou investičnou prioritou  
Kohézneho fondu a EFRR v štyroch kontro-
lovaných členských štátoch.
IV.
Nedostatočné využitie niektorých čistiarní  je niekedy spôsobené oneskorením výstavby systémov odpadových vôd, ktoré je spo-
jené so značnými zmenami v hospodárskej 
činnosti, ktoré sa nedali predpokladať.  Okrem toho projekty môžu zahŕňať čistenie zdrojov odpadových vôd, ktoré presahuje  
požiadavky smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd. V takýchto prípadoch môže byť návrh čistiarne zameraný na budúcnosť nákladovo efektívny, mohol by však dočasne viesť k prevádzke čistiarní pod úrovňou ich 
kapacity.
V.
Komisia súhlasí s tým, že pri investíciách  
do tohto odvetvia je nutné spoliehať sa na 
dlhodobé plánovanie na miestnej/regionál-
nej úrovni a finančné zdroje by mali zahŕ-ňať finančné prostriedky v rámci politiky  súdržnosti, ktoré však musia byť doplnené  ďalšími zdrojmi.
VI.
Opätovné využitie splaškových kalov je  v mnohých prípadoch obmedzené ich kvali-tou, geografickými podmienkami alebo hos-
podárskymi dôvodmi.
VII.
Komisia pracuje na revízii smernice  o splaškových kaloch na základe vypraco-vania komplexného posúdenia vplyvu mož-ností, nákladov na ne a ich prínosov.
ld904920_SK_insideBT.indd   39 20/05/09   10:41:57
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200640
VIII.
Hlavnú zodpovednosť za výber, vykonávanie 
a monitorovanie spolufinancovaných projek-tov majú členské štáty.
Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia vypra-
covala kontrolný zoznam, ktorý je určený  na vnútorné účely počas hodnotenia veľkých projektov v oblasti vôd a odpadových vôd, na posúdenie súladu s environmentálnym  
„acquis“ a politikou. Rozhodnutiu Komisie  
však teraz podliehajú iba veľké projekty  
(projekty v tomto odvetví — nad 25 milió-nov EUR).
IX.
Pred zaplatením zostatku akémukoľvek  projektu v rámci Kohézneho fondu alebo  
veľkému projektu sa Komisia snaží skontro-lovať, či boli splnené podmienky financova-
nia, a v prípade potreby požiada príjemcu  
o potrebné objasnenia. Komisia zváži, ako  
najlepšie uskutočniť odporúčania Dvora  audítorov.
V prípade projektov v odvetví odpadových 
vôd schválených v rokoch 2007 – 2013 je  
do rozhodnutí Komisie o spolufinancovaní  zaradená séria ukazovateľov výkonnosti (t. 
j. úroveň čistenia, kapacita zariadenia).
X.
V rokoch 2000 – 2006 sa Komisia snažila  podporiť „zásadu znečisťovateľ platí“ tým,  
že vydala orientačný dokument o uplatňo-
vaní tejto zásady v rámci politiky súdržnosti. 
Zdôraznila význam tohto prvku a požiadala 
členské štáty, aby sa zaviazali k intenzívnej-šiemu uplatňovaniu tejto zásady. Od roku  2010 sa zásada znečisťovateľ platí stane  
účinnou na základe ustanovení rámcovej  smernice o vode.ÚVOD
2.c)Je potrebné uviesť, že ustanovenia rámco-
vej smernice o vode sa nemohli v prípade  
kontrolovaných projektov a daného obdobia (1994 – 2006) uplatniť.
Budú sa môcť uplatňovať v prípade projek-
tov vypracovaných po roku 2009.
8.
Komisia pripomína, že hlavnú zodpovednosť za výber, vykonávanie a monitorovanie pro-jektov majú členské štáty.
9.
Komisia pravidelne kontroluje dodržiavanie 
smernice o čistení komunálnych odpadových 
vôd. V štyroch správach o vykonávaní smer-nice, ktoré vydala Komisia do konca roku  
2007, sa uvádzajú konania vo veci hori-
zontálneho porušenia, ktoré sa začali proti 
členským štátom, okrem iného proti kon-
trolovaným štátom, a rozsudky Súdneho  
dvora.
11.–12.
V prípade obdobia rokov 2007 – 2013 naria-
denie umožňuje, aby Komisia hodnotila  
a schvaľovala iba veľké projekty (nad 25  miliónov EUR v prípade projektov v oblasti životného prostredia) spolufinancované buď 
z Kohézneho fondu alebo EFRR. V prípade  
týchto projektov nebude Komisia schvaľovať konečné správy z projektov.
V rámci kontrolovaného obdobia Komisia  
preskúmala kvalitu jednotlivých projektov  predložených členskými štátmi iba v prípade projektov Kohézneho fondu a veľkých pro-jektov EFRR.
ld904920_SK_insideBT.indd   40 20/05/09   10:41:58
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200641
V prípade oboch období je preskúmanie  
projektov Komisiou založené na sociálno-hospodárskych faktoroch, spojitosti a súlade projektu, na stupni zrelosti a uskutočni-
teľnosti, pomocou postupov, medzi ktoré  patrí analýza nákladov a výnosov a vnú-
torná miera návratnosti. Komisia vykonáva 
konečné hodnotenie založené na tom, že  projekt je funkčný a v súlade s počiatoč-ným rozhodnutím. Primeraná následná pre-vádzka spolufinancovanej čistiarne nie je  v rozsahu hodnotenia politiky súdržnosti,  ale spadá do všeobecných právnych pred-pisov Spoločenstva.
PRIPOMIENKY
23.Nedostatočné využívanie určitých čistiarní je niekedy spôsobené oneskorením výstavby systémov odpadových vôd, ktoré je spo-
jené so značnými zmenami hospodárskej  
činnosti, ktoré sa nemohli predpokladať.  
Projekty môžu okrem toho zahŕňať čistenie 
zdrojov odpadových vôd nad rámec požia-
daviek smernice. V takýchto prípadoch môže 
byť návrh čistiarne zameraný na budúcnosť 
nákladovo efektívny, mohol by však dočasne viesť k prevádzke čistiarní pod úrovňou ich kapacity.
Komisia súhlasí s tým, že pri investíciách  
do tohto odvetvia je nutné spoliehať sa na dlhodobé plánovanie na miestnej/regionál-nej úrovni a finančné zdroje by mali zahŕ-
ňať finančné prostriedky v rámci politiky  súdržnosti, ktoré však musia byť doplnené  ďalšími zdrojmi.
24.
Neočakávaný rast alebo sociálno-hospodár-
ske zmeny v tomto osobitnom regióne pat-
ria medzi riziká, ktoré majú vplyv na rozvoj projektu.
25.
Spolufinancované čistiarne odpadových  
vôd celkove prispeli k zlepšeniu nakladania 
s odpadovými vodami v osobitných regi-
ónoch a k zníženiu ich vplyvu na životné  prostredie.26.
Komisia berie na vedomie tieto skutočnosti 
a vykoná ďalšie šetrenia. Zdôrazňuje však,  
že za prevádzku čistiarní a ich súlad s práv-
nymi predpismi Spoločenstva sú zodpovedné členské štáty.
a)
Predčistenie priemyselných odpadových  vôd by malo byť v čase začatia prevádzky  
čistiarne komunálnych odpadových vôd  
už v skutočnosti zavedené. To znamená,  že v štádiu podávania žiadosti, keď Komi-sia skúma projekt, by mal príjemca pomoci 
preukázať, že priemyselné odpadové vody  sa buď správne predčisťujú alebo podliehajú akčnému plánu riešenia tohto problému.
Predmetom schvaľovacieho konania by malo 
byť aj vypúšťanie priemyselných odpadových vôd, ktoré je zakotvené v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd (článok 11).
b)
Projekty môžu zahŕňať technickú pomoc na 
zlepšenie kapacít príjemcov pomoci.
c)
Komisia bola aktívna pri vykonávaní požia-
davky na odstraňovanie živín, a to prostred-
níctvom informovania (list určený členským štátom z 3.7.2003) a začatia právnych konaní vo veci porušenia (z dôvodu neprimera-
nej kvality vôd vypúšťaných z čistiarní a/alebo z dôvodu neprimeraného stanovenia 
citlivých oblastí), ktoré vedú k rozsudkom  Súdneho dvora (pozri správu o vykonávaní 
smernice z roku 2007).
27.
a)Komisia požiadala o údaje týkajúce sa moni-torovania a výkonnosti čistiarní za účelom  vypracovania 5. správy o vykonávaní smer-
nice o čistení komunálnych odpadových  
vôd.
ld904920_SK_insideBT.indd   41 20/05/09   10:41:58
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200642
32.
Opätovné využitie splaškových kalov je  v mnohých prípadoch obmedzené ich kvali-tou, geografickými podmienkami alebo hos-
podárskymi dôvodmi.
a)
Komisia vysvetľuje ukladanie splaškových  kalov na komunálne skládky v čase auditu  nedostatkom záujmu priemyselných odvetví o opätovné využitie kalov a reakciami  verejnosti.
b)
V prípade veľkej čistiarne v Grécku Komisia spolufinancuje projekt rozšírenia a dokon-
čenia tejto čistiarne odpadových vôd. Tento 
projekt zahŕňa výstavbu jednotky na sušenie kalu a zameriava sa na ďalšie využitie vysu-šeného kalu. Projekt bol schválený v roku  2006 a dokončí sa v roku 2009.
34.
Pokiaľ ide o kontroly kvality splaškových  
kalov podľa smernice o splaškových kaloch, 
niektoré členské štáty stanovili nižšie  
maximálne limity, ako limity stanovené  
v smernici. Pravdepodobne bude potrebné 
skontrolovať ďalšie parametre, v závislosti  od druhov odpadových vôd vypúšťaných  do kanalizačného systému (t. j. priemyselné 
odpadové vody).
35.
Komisia pracuje na revízii smernice o splaš-
kových kaloch z roku 1986 na základe vypra-
covania komplexného posúdenia vplyvu  
možností, nákladov na ne a ich prínosov.
Orientačný harmonogram: vypracovanie  
posúdenia vplyvu pre možný legislatívny  
návrh v roku 2009; schválenie možného  
legislatívneho návrhu v roku 2010.36.
V rámci posúdenia vplyvu za účelom reví-
zie smernice o splaškových kaloch sa musia 
preskúmať environmentálne, hospodárske  
a sociálne riziká spojené s použitím splaš-
kových kalov na hnojenie pôdy. Sprísne-nie existujúcich limitných hodnôt ťažkých  kovov a zavedenie ďalších limitných hodnôt 
organických a ďalších kontaminantov pat-
ria medzi hlavné možnosti, ktoré sa budú  posudzovať.
39.
Komisia sa odvoláva na svoje odpovede uve-dené k bodom 8, 9 a 12.
41.
Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia vypra-
covala kontrolný zoznam, ktorý je určený  
na vnútorné účely počas hodnotenia veľkých projektov v oblasti vôd a odpadových vôd, 
na posúdenie súladu s environmentálnym  
„acquis“ a politikou.
42.
Usmernenie, ani kontrolný zoznam pre veľké 
projekty nie sú pre členské štáty záväzné, sú iba orientačné.
V období rokov 2007 – 2013 bude Komisia  
organizovať pravidelné vnútorné školenia  zamerané na hodnotenie projektov v oblasti 
vôd a odpadových vôd.
43.
a)
V období rokov 2007 – 2013 sa očakáva, že 
príjemcovia pomoci vo svojej žiadosti pred-ložia informácie o konečnom mieste urče-nia kalu, čo si vyžaduje vykonať predbežný 
odhad kvality a množstva kalov. V prípade  investícií na zelenej lúke však pravdepo-dobne nebude známa podrobná kvalita  splaškových kalov.
ld904920_SK_insideBT.indd   42 20/05/09   10:41:58
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200643
b)
Pokiaľ ide o kontrolované obdobie  (1994 – 2006), výkonnostné ukazovatele  kvality vody existovali na úrovni EÚ iba pre 
určité druhy vôd (t. j. odvod pitnej vody,  voda určená na kúpanie). Ukazovatele uve-
dené v usmernení ku Kohéznemu fondu na 
roky 2000 – 2006 sa teda nemohli uplatniť  na všetky projekty. Komplexné ukazovatele výkonnosti sa zaviedli iba prostredníctvom rámcovej smernice o vode, pričom ciele sa majú vymedziť do decembra 2009 a spravid -la dosiahnuť do decembra 2015.
45.
Komisia zdôrazňuje, že na podrobnejšie  
posudzovanie projektových žiadostí jej  
chýba právny základ aj potrebné zdroje.
a)
Komisia v mnohých prípadoch postavila člen-ské štáty pred Súdny dvor, vrátane štyroch 
kontrolovaných členských štátov, v dôsledku 
neprimeranej kvality vôd vypúšťaných z čis-
tiarní a/alebo v dôsledku neprimeraného  
stanovenia citlivých oblastí a bude takto  
postupovať aj naďalej.
b)
Pokiaľ ide o neprimerané zneškodňovanie  kalov vo veľkej čistiarni v Grécku, Komisia  
vedela o tomto probléme a požiadala prí-
slušný členský štát, aby vypracoval riešenie, ktoré sa uskutočnilo s podporou Komisie  [pozri bod 32 písm. b)].
47.
Komisia vykonáva konečné hodnotenie na  základe toho, či je projekt funkčný a v súlade s počiatočným rozhodnutím. Primeraná  následná prevádzka spolufinancovanej čis-tiarne nie je v rozsahu hodnotenia politiky 
súdržnosti. Okrem toho neexistuje zákonná požiadavka, aby členské štáty bežne posky-tovali informácie o kvalite vypúšťanej vody, 
zberných vôd a o kvalite a druhu zneškod-ňovania splaškových kalov.48.
Nedávno zavedený IT nástroj by mal zjedno-dušiť a zabezpečiť väčšiu transparentnosť  pripravovaného postupu uzavretia. Kontrola sa vykonáva od prípadu k prípadu, najmä  
vtedy, ak sa v projekte vyskytli problémy.  
Vyplatenie zostatku sa môže pozastaviť  
alebo zrušiť aj po schválení a analýze záve-rečnej správy Komisiou.
49.
Komisia sa odvoláva na svoje pripomienky  
k bodom 43 písm. b) a 55.
53.
Komisia v súčasnosti hodnotí potrebu revízie 
právnych predpisov týkajúcich sa detergen-
tov na základe vypracovania komplexného  
posúdenia vplyvu možností, nákladov na ne 
a ich prínosov.
55.
V rokoch 2000 – 2006 sa Komisia snažila  
podporiť „zásadu znečisťovateľ platí“ tým,  
že vydala orientačný dokument o uplatňo-
vaní tejto zásady a usmernenie k analýze  
nákladov a výnosov (2002). V týchto nástro-joch boli členské štáty požiadané, aby sa  zaviazali k intenzívnejšiemu uplatňovaniu  zásady„znečisťovateľ platí“ a zásady pokry-
tia nákladov. Od roku 2010 sa tieto zásady začnú uplatňovať na základe ustanovení  
rámcovej smernice o vode.
ld904920_SK_insideBT.indd   43 20/05/09   10:41:58
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200644
ZÁVERY A ODPORÚČANIA
59.
a)Nedostatočné využitie niektorých čistiarní  odpadových vôd je niekedy spôsobené one-skorením výstavby systémov odpadových  vôd, ktoré je spojené so značnými zmenami v hospodárskej činnosti, ktoré sa nedali pred-pokladať. Okrem toho projekty môžu zahŕňať čistenie zdrojov odpadových vôd presahu-júce požiadavky smernice. V takýchto prí-padoch môže byť návrh čistiarne zameraný 
na budúcnosť nákladovo účinný, mohol by 
však dočasne viesť k prevádzke čistiarní pod úrovňou ich kapacity.
b)
Komisia zdôrazňuje, že za prevádzku čistiarní 
a ich súlad s právnymi predpismi Spoločen-
stva sú zodpovedné členské štáty. Komisia 
v mnohých prípadoch postavila členské štáty 
pred Súdny dvor, vrátane štyroch kontrolo-vaných členských štátov, v dôsledku nepri-
meranej kvality vôd vypúšťaných z čistiarní 
a/alebo v dôsledku neprimeraného stanove-
nia citlivých oblastí a bude takto postupovať 
aj naďalej.
60.
a)
Komisia súhlasí s tým, že pri investíciách  
do tohto odvetvia je nutné spoliehať sa na dlhodobé plánovanie na miestnej/regionál-nej úrovni a finančné zdroje by mali zahŕ-ňať finančné prostriedky v rámci politiky  
súdržnosti, ktoré však musia byť doplnené  
ďalšími zdrojmi.
b)
Nástroje na regulovanie vypúšťania prie-
myselných odpadových vôd sú zakotvené  v smernici o čistení komunálnych odpado-vých vôd (článok 11) a členské štáty by ich 
mali uplatňovať.62.
a)Opätovné využitie splaškových kalov je  v mnohých prípadoch obmedzené ich kvali-tou, geografickými podmienkami alebo hos-
podárskymi dôvodmi.
63.
a)
Komisia súhlasí s tým, že v projektoch  
v tomto odvetví by sa mala uvádzať straté-
gia nakladania so splaškovými kalmi. Tento 
prvok sa v prípade nových projektov pred-ložených v období rokov 2007 – 2013 bude kontrolovať.
b)
Členské štáty boli v roku 2007 požiadané,  
aby poskytli údaje týkajúce sa vytvárania  
splaškových kalov za účelom vypracovania 
5. správy o vykonávaní smernice o čistení  komunálnych odpadových vôd. Požiadavka 
na poskytnutie informácií podnietila členské štáty k vytvoreniu vnútroštátnych databáz.
c)
Komisia pracuje na revízii smernice  o splaškových kaloch na základe vypraco-vania komplexného posúdenia vplyvu mož-
ností, nákladov na ne a ich prínosov.
64.
Komisia pripomína, že hlavnú zodpovednosť za výber, vykonávanie a monitorovanie pro-jektov majú členské štáty.
a)
Na vykonanie podrobného hodnotenia chýba 
Komisii právny základ aj potrebné zdroje.  Na obdobie rokov 2007 – 2013 sa však  hodnotenie veľkých projektov zefektívnilo  
a projekty sa bez splnenia minimálnych  požiadaviek nemôžu spolufinancovať (t. j.  informácie o stratégii nakladania s kalmi).  
Tento problém sa rieši prostredníctvom pou-
žívania kontrolných zoznamov a osobitných 
školení.
ld904920_SK_insideBT.indd   44 20/05/09   10:41:58
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200645
b)
Pokiaľ ide o obdobie rokov 2007 – 2013,  v rámci Kohézneho fondu aj EFRR budú indi-viduálnym rozhodnutiam Komisie podliehať 
iba veľké projekty čistenia komunálnych  odpadových vôd. Komisia nebude mať vo  
všeobecnosti k dispozícii rovnako podrobné 
informácie o vykonávaní a dokončení veľ-kých projektov ako v minulosti.
65.
b)V rokoch 2000 – 2006 sa Komisia snažila  
podporiť „zásadu znečisťovateľ platí“ tým,  
že vydala orientačný dokument o uplatňo-vaní tejto zásady a zdôraznila jej význam  v usmernení k politike súdržnosti. Príručka k analýze nákladov a výnosov (2002) poskytla členským štátom aj príslušné usmernenie,  aby dosiahli pokrok v oblasti pokrytia nákla-
dov. Keďže tieto usmernenia neboli právne záväzné, Komisia mohla požiadať členské  
štáty iba o to, aby sa zaviazali k intenzív-
nejšiemu uplatňovaniu tejto zásady.
66.
a)
Na obdobie rokoch 2007 – 2013 Komisia  
vypracovala kontrolný zoznam určený na  vnútorné účely počas hodnotenia veľkých  projektov v oblasti vôd a odpadových vôd, 
na posúdenie súladu s environmentálnym  
„acquis“ a politikou, vrátane, okrem iného, 
kvality vypúšťaných vôd a nakladania s kalmi. Do individuálnych rozhodnutí Komisie o pro-jektoch je zaradených aj množstvo ukazo-
vateľov výkonnosti (t. j. úroveň čistenia,  kapacita zariadenia).c)
Komisia v súčasnosti posudzuje potrebu  
revízie právnych predpisov týkajúcich sa  detergentov na základe vypracovania kom-plexného posúdenia vplyvu možností, nákla-
dov na ne a ich prínosov.
d)
V novom usmernení k analýze nákladov  
a výnosov v investičných projektoch (jún  2008) sa vyzdvihuje ústredná úloha zásady 
znečisťovateľ platí, ako aj zásada úplného  pokrytia nákladov na projekty v oblasti  odpadových vôd. Túto zásadu teraz podpo-rujú právne požiadavky rámcovej smernice 
o vode a táto zásada bude viesť k lepšej  
tvorbe cien vody na základe pokrytia nákla-dov do roku 2010.
ld904920_SK_insideBT.indd   45 20/05/09   10:41:58
ld904920_SK_insideBT.indd   46 20/05/09   10:41:59
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 3/2009 — Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 19 94 – 1999 a 2000 – 200647
Európsky dvor audítorov 
Osobitná správa č. 3/2009
Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev
2009 — 45 s. — 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-261-2
ld904920_SK_insideBT.indd   47 20/05/09   10:41:59
ld904920_SK_insideBT.indd   48 20/05/09   10:41:59
Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu/ alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
ld904920_SK_coverBT.indd   2 20/05/09   10:38:53
2009
ÚČINNOSŤ VÝDAVKOV ZO 
ŠTRUKTURÁLNYCH OPATRENÍ NA ČISTENIE 
ODPADOVÝCH VÔD  V PROGRAMOVÝCH 
OBDOBIACH 1994  1999 A 2000  2006EURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 3ODPADOVÉ VODY A SPLAŠKOVÉ KALY Z MESTSKÝCH AGLOMERÁCIÍ 
MÔŽU OVPLYVŇOVAŤ KVALITU VODY V JAZERÁCH, RIEKACH, NA POBREŽÍ, KVALITU PODZEMNÝCH VÔD A PÔDY V EURÓPE. EÚ PRETO PRIJALA NIEKOĽKO SMERNÍC A TAKTIEŽ SPOLUFINANCOVALA VYBUDOVANIE ČISTIARNÍ KOMUNÁLNYCH ODPADOVÝCH VÔD.  V TEJTO SPRÁVE DVOR AUDÍTOROV ANALYZUJE, ČI ČISTIARNE SPOLUFINANCOVANÉ EÚ DOSAHUJÚ PRIMERANÝ VÝKON V ČISTENÍ ODPADOVÝCH VÔD A ČI SA KAL PRODUKOVANÝ ČISTIARŇAMI VYUŽÍVA 
NÁLEŽITE. DVOR AUDÍTOROV TAKTIEŽ PRESKÚMAL ÚLOHU KOMISIE.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
ISSN 18310931
SK
QJ-AB-09-003-SK-C
ISBN 978-92-9207-261-2
ld904920_SK_coverBT.indd   1 20/05/09   10:38:52