SK Úradný vestník Európskej únie C 175/92

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Rozvoj internetu Akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe“

KOM(2008) 313 v konečnom znení

(2009/C 175/17)

Európska komisia sa 27. mája 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Rozvoj internetu – Akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe“

KOM(2008) 313 v konečnom znení.

Grémium výboru poverilo 8. júla 2008 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť.

Vzhľadom na naliehavosť témy bol pán McDONOGH rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 449. plenárnom zasadnutí 3. a 4. decembra 2008 (schôdza z 3. decembra) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1. Závery

1.1 Výbor víta oznámenie Komisie na tému Akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe. Výbor má rovnako ako Komisia obavy z pomalého zavádzania IPv6 v Európe a súhlasí s tým, že je potrebné rýchle konať na podporu rozsiahleho zavádzania tejto novej verzie internetového protokolu.

1.2 Nedostatočný pokrok v zavádzaní IPv6 ohrozuje Lisabonskú stratégiu implementovanú v iniciatíve i2010 (1). Multiplikačný ekonomický účinok využívania internetu a inovácií je mimoriadne dôležitý pre konkurencieschopnosť Európy. Podobne ako dostupnosť širokopásmových pripojení bude dostupnosť IPv6 dôležitou hnacou silou internetovej ekonomiky a už teraz so zavádzaním IPv6 za niektorými regiónmi zaostávame (napr. využívanie IPv6 v rámci projektu CGNI – Chinese Next Generation Internet) (2). Pri prechode na IPv6 si nemôžeme dovoliť ešte viac zaostať za našimi hlavnými obchodnými partnermi.

1.3 Výbor víta mnohé odporúčané činnosti obsiahnuté v oznámení, nabáda však Komisiu, aby bola priebojnejšia, pokiaľ ide o vedúce postavenie, ktoré by EÚ teraz mala zaujať, keď chce zavádzanie IPv6 rázne urýchliť. Výbor je presvedčený, že ak sa Komisia tejto vedúcej úlohy neujme, je jej cieľ, aby do roku 2010 bolo 25 % európskych užívateľov schopných pripojiť sa na internet s IPv6, príliš optimistický.

1.4 Výbor je presvedčený, že oznámenie nevenuje primeranú pozornosť otázkam bezpečnosti a ochrany súkromia, ktoré vyplývajú z využívania IPv6 v rámci „internetu vecí“ (3). Tieto otázky sú veľmi dôležité pre obyvateľov EÚ a musia sa starostlivo riešiť, aby boli chránené práva občanov a aby sa uľahčila akceptácia normy IPv6.

1.5 V Európe sú už vážne problémy s regionálnymi rozdielmi v digitalizácii a budú sa ešte zväčšovať s prechodom na IPv6, pokiaľ Komisia neurobí špecifické opatrenia na riešenie tohto problému a nezabezpečí, aby sa osobitná pozornosť venovala menej zvýhodneným regiónom. Je potrebné konať na celoeurópskej úrovni, aby sa zabezpečilo, že z hľadiska dostupnosti IPv6 sa čo najskôr dosiahne rovnováha vo všetkých členských štátoch.

1.6 IPv6 bude predzvesťou radu nových technológií a služieb založených na internete, ktoré zlepšia život všetkých občanov, ale hlavne tých menej zvýhodnených – starších, postihnutých, menej vzdelaných. Výbor je presvedčený, že zavedenie IPv6 v celej EÚ si vyžaduje intenzívne úsilie vlád a nemalo by sa nechať na najmenšom spoločnom menovateľovi, ktorým je čisto komerčný záujem.

1.7 Výbor žiada Komisiu, aby venovala pozornosť predchádzajúcim stanoviskám EHSV, v ktorých sa vyjadril k podpore používania internetu, problematike ochrany údajov, bezpečnosti internetu a regionálnym rozdielom v digitalizácii (4).

1.8 Výbor sa chce v tomto stanovisku vyjadriť k špecifickým oblastiam záujmu a vysloviť niekoľko odporúčaní.

2. Odporúčania

2.1 Komisia by sa mala postarať o silné vedúce postavenie na európskej úrovni a podporovať rýchle zavádzanie IPv6 v celej Európe.

2.2 Táto vedúca úloha musí byť založená na presvedčivej vízii o budúcnosti internetovej siete umožnenej protokolom IPv6 a mnohých prínosoch pre všetkých aktérov.

2.3 Komisia by mala užšie spolupracovať s internetovými organizáciami, aby zabezpečila komplexný prístup, vďaka ktorému sa toto odvetvie stane na európskej úrovni lídrom pri rýchlom zavádzaní IPv6.

2.4 V celej EÚ by sa mali ponúkať rozsiahle programy odbornej prípravy a vzdelávania, aby sa zabezpečilo maximálne porozumenie technológii IPv6 a schopnosti úspešne ju prijímať.

2.5 Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) (5) by sa mal využívať na pomoc menším poskytovateľom internetových služieb (ISP) a poskytovateľom obsahu pri znášaní nákladov prechodu z IPv4 na IPv6.

2.6 CIP by sa mal takisto využívať na stimuláciu rozvoja aplikácií a služieb, ktoré pozdvihnú novú normu.

2.7 Na odstránenie rozdielov medzi záujmami akcionárov spoločností poskytujúcich internetové služby (ISP) a záujmami občanov by veľkí poskytovatelia internetových služieb mali byť povinní brať na seba vedúcu úlohu pri zavádzaní IPv6 v celej EÚ. Obnova licencií ISP by mala byť spojená s povinnosťou ponúknuť do roku 2010 úplnú konektivitu s IPv6 bez obmedzení a robiť rozsiahle zaškoľovanie zákazníkov na implementáciu IPv6.

2.8 Komisia musí vynakladať sústredené úsilie na úrovni EÚ aj celosvetovo, aby sa riešili vážne otázky bezpečnosti a ochrany súkromia vyvstávajúce v súvislosti so zavádzaním IPv6.

2.9 Výbor odporúča, aby sa potenciálny problém s regionálnymi rozdielmi v digitalizácii v súvislosti s IPv6 riešil mechanizmom národných stratégií zavádzania širokopásmových pripojení (6) alebo podobným nástrojom. Okrem toho by sa tam, kde je to vhodné, mal na podporu zavádzania IPv6 využívať Európsky fond regionálneho rozvoja.

3. Kontext

3.1 Prehľad akčného plánu

Cieľom akčného plánu je podpora rozsiahleho zavádzania ďalšej verzie internetového protokolu (IPv6) do roku 2010, pretože

— je potrebná urýchlená implementácia IPv6, keďže množina IP adries poskytovaná súčasnou 4. verziou protokolu sa vyčerpáva;

— IPv6 poskytuje platformu na inováciu služieb a aplikácií založených na IP a je nevyhnutný na to, aby sa Európa udržala na čele rastu poháňaného technológiami.

3.2 Internetový protokol

Internetový protokol poskytuje každému zariadeniu pripojenému na internet číslo, adresu, aby mohlo komunikovať s inými pripojenými zariadeniami. Súčasná verzia IPv4 poskytuje viac ako 4 miliardy takýchto adries (7). Ani to však nepostačí na udržanie kroku s pokračujúcim rastom internetu.

Upgradovaný protokol IPv6 sa postupne začal používať od konca 90. rokov 20. storočia (8), ale jeho zavádzanie je veľmi pomalé. Prenosy dát pomocou IPv6 sú stále mizivým percentom (>1 %) celkových dátových tokov na internete (9).

Predpovedá sa, že množina adries v rámci IPv4 sa vyčerpá niekedy medzi rokmi 2010 a 2012 (10). Bez vhodného riešenia problému s IPv4 adresami by sa však mohol zastaviť rast internetu, ako aj inovačná kapacita sietí založených na IP.

3.3 Potreba IPv6

IPv6 ponúka dlhodobé riešenie problému s adresovým priestorom: počet adries definovaných protokolom IPv6 je obrovský (3,4 x 1038).

IPv6 umožní všetkým občanom, všetkým prevádzkovateľom sietí a všetkým organizáciám na svete mať toľko IP adries, koľko potrebujú na to, aby pripojili všetky mysliteľné zariadenia a výrobky priamo na globálny internet. Ako výstižne uviedla členka Komisie pani Reding: „Ak sa v Európe majú používať najnovšie internetové zariadenia ako sú inteligentné značky v obchodoch, fabrikách a letiskách, inteligentné energeticky úsporné vykurovacie a osvetľovacie systémy či zabudovateľné siete a navigačné systémy v automobiloch, potom už čelíme tisícnásobnému nárastu dopytu po IP adresách“ (11).

Štúdia financovaná Komisiou (12) poukázala na tento potenciál pri niekoľkých sektoroch trhu, napríklad pri sieťach v domácnostiach, v správe budov, pri mobilnej komunikácii, v odvetví obrany a bezpečnosti a v automobilovom priemysle.

3.4 IPv6 a medzinárodná konkurencieschopnosť

Ďalšie regióny, predovšetkým ázijský región, už prejavili veľký záujem o IPv6.

3.5 Prechod na IPv6

Očakáva sa prechodné obdobie (20 alebo aj viac rokov), v ktorom budú IPv4 a IPv6 fungovať súčasne na tých istých zariadeniach a budú sa prenášať cez tie isté sieťové prepojenia. Počas tohto prechodného obdobia sa budú používať drahé dočasné mechanizmy, ktoré budú riešiť závislosť na IPv4: preklenovacie technológie, napríklad rozhrania využívajúce tzv. double stack protocol a tunelling protocol, a obchádzacie riešenia, napr. NAT sub-adressing a aukcie IPv4 adries.

3.6 Aktéri

Šírenie IPv6 si vyžaduje celosvetovo pozornosť mnohých aktérov:

— internetových organizácií (napríklad ICANN, RIR a IETF), ktoré musia riadiť spoločné IPv6 zdroje a služby,

— poskytovateľov internetových služieb (ISP), ktorí budú musieť časom poskytovať zákazníkom IPv6 konektivitu a služby založené na IPv6,

— predajcov infraštruktúry, ktorí musia svoje výrobky prispôsobiť IPv6,

— poskytovateľov obsahu a služieb (napríklad internetové stránky, instant messaging, elektronická pošta atď.), ktorí musia na svojich serveroch umožniť používanie IPv6,

— predajcov obchodných a zákazníckych aplikácií, ktorí musia zabezpečiť, aby ich riešenia boli kompatibilné s IPv6, a vyvíjať výrobky a poskytovať služby využívajúce výhody IPv6,

— koncových užívateľov (spotrebitelia, spoločnosti, akademická obec a verejná správa), ktorí musia kupovať výrobky a služby využívajúce IPv6 a sprístupniť IPv6 na svojich vlastných sieťach.

3.7 Náklady na zavedenie IPv6

Je nemožné spoľahlivo odhadnúť celkové náklady na globálne zavedenie IPv6. Stály nárast počtu rozličných zainteresovaných subjektov, ktoré zavedú IPv6, pomôže udržať náklady pod kontrolou.

3.8 Potreba politiky pôsobiacej na európskej úrovni

V súčasnosti nie sú výhody zavedenia IPv6 pre väčšinu zainteresovaných subjektov okamžite viditeľné. Prínosy sú dlhodobé, a tak niektorí aktéri zaujali vyčkávací postoj.

Celkovým výsledkom je uvedené oneskorenie vo všeobecnom zavádzaní IPv6. Ak sa nezačne konať teraz, Európa by bola znevýhodnená „pri využívaní najnovšej internetovej technológie a mohla by sa dostať do krízy, keď starý systém vyčerpá dostupné adresy“ (13). Vhodné politické opatrenia by trhu mohli poskytnúť stimuláciu povzbudzovaním ľudí a organizácií, aby sa na pokrok pozerali kladne.

3.9 Činnosť navrhovaná Komisiou

3.9.1 Rozsiahla implementácia IPv6 v Európe do roku 2010

3.9.2 Stimulácia dostupnosti obsahu, služieb a aplikácií využívajúcich IPv6 zameraná na:

— členské štáty, aby sa umožnilo používanie IPv6 na internetových stránkach verejného sektoru a v elektronickej verejnej správe,

— priemyselné subjekty, aby IPv6 považovali za svoju primárnu platformu na vývoj aplikácií a zariadení,

— finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom akcií na podporu normalizácie na zlepšenie interoperability sietí,

— podporu výskumných projektov financovaných zo siedmeho rámcového programu na používanie IPv6 vo všetkých možných oblastiach.

3.9.3 Vytvorenie dopytu po konektivite prostredníctvom IPv6 a produktoch cestou verejného obstarávania

— členské štáty majú svoje vlastné siete pripraviť na IPv6.

3.9.4 Zabezpečenie včasnej prípravy na zavedenie IPv6

— cielené informačné kampane pre rozličné skupiny užívateľov,

— podpora „špecifických podporných akcií“ (v rámci siedmeho rámcového programu) na šírenie praktických poznatkov o zavádzaní IPv6,

— povzbudzovanie ISP k poskytovaniu úplnej konektivity prostredníctvom IPv6 zákazníkom do roku 2010.

3.9.5 Riešenie otázok bezpečnosti a ochrany súkromia

— Komisia bude monitorovať účinky všeobecného zavádzania IPv6 na súkromie a bezpečnosť, predovšetkým prostredníctvom konzultácií so zainteresovanými subjektmi, ako sú orgány na ochranu údajov alebo na presadzovanie práva.

Boli vyjadrené aj určité obavy ohľadom IPv6 a ochrany súkromia, predovšetkým v článku 29 dokumentu pracovnej skupiny na ochranu údajov (14).

3.10 Realizácia akčného plánu

— Realizácia akčného plánu je naplánovaná na nasledujúce 3 roky.

— Komisia bude pokračovať v monitorovaní činnosti internetových organizácií a pokiaľ to bude potrebné, bude prispievať do diskusií.

— Komisia bude podávať pravidelné hlásenia o dosiahnutom pokroku skupine na vysokej úrovni v rámci iniciatívy i2010.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 Prechod na IPv6 je rozhodujúci, pretože v súčasnej norme – internetovom protokole IPv4 – sa rýchlo míňajú dostupné adresy. Odhaduje sa, že jestvujúca množina IPv4 adries sa vyčerpá pred rokom 2012. Ak sa zavádzanie IPv6 neurýchli, rast internetu sa dramaticky spomalí a náklady na používanie internetu budú nepriaznivo ovplyvnené dedičstvom, ktoré IPv4 zanechá na sieťach EÚ. Oneskorenie spôsobí vyššie náklady vo všetkých oblastiach internetového obchodu, pomalšiu inováciu založenú na IP a pomalší hospodársky rast.

4.2 Oznámenie uvádza, že pokrok smerujúci k novej norme bol pomalý, pretože nejestvuje spoločný orgán, ktorý by zavádzanie IPv6 riadil. Výbor uznáva, že jednotlivé krajiny a zainteresované subjekty uplatňovali na národnej úrovni programy na zavedenie IPv6, ale je nespokojný s podporou, ktorej sa dosiaľ zavádzaniu IPv6 dostalo na európskej úrovni.

Výbor vyslovuje obavu, že sme sa pri pokroku v zavádzaní IPv6 príliš spoliehali na komerčné záujmy predovšetkým poskytovateľov internetových služieb. To sa nevyplatilo. Hospodárske a spoločenské následky omeškania IPv6 sú príliš veľké na to, aby sa zavádzanie ponechalo čisto na komerčné záujmy – zavedenie IPv6 je záležitosťou pre vlády. Komisia by sa teraz mala prihovárať za väčšiu vedúcu úlohu EÚ podporovanú vhodnými politickými a podpornými nástrojmi a túto úlohu naliehavo plniť.

4.3 Nedostatočné účinné opatrenia pri zavádzaní IPv6 ohrozujú Lisabonskú stratégiu implementovanú v iniciatíve i2010 (1). Multiplikačný ekonomický účinok využívania internetu a inovácií je mimoriadne dôležitý pre konkurencieschopnosť Európy. Pri prechode na IPv6 si nemôžeme dovoliť zaostať za svojimi hlavnými obchodnými partnermi. Aj keď niektoré krajiny EÚ vynaložili mimoriadne snahy na zabezpečenie toho, že ich krajina bude pripravená na zavedenie IPv6, EÚ ako celok zaostáva za zavádzaním IPv6 v iných regiónoch.

4.4 V mene internetovej verejnej správy musí Komisia vynakladať sústredené úsilie na úrovni EÚ aj celosvetovo, aby sa riešili vážne otázky bezpečnosti a ochrany súkromia vyvstávajúce v súvislosti so zavádzaním IPv6. IPv6 kombinovaný s technológiami ako sú štítky na rádiofrekvenčnú identifikáciu (RFID) umožní, aby sa údaje o miliardách predmetov umiestnili na sieti v rámci tzv. internetu vecí, ktorý vyvoláva vážne a komplexné otázky týkajúce sa osobného súkromia a bezpečnosti.

Poznamenávame, že Komisia predloží začiatkom roku 2009 návrhy o ochrane kritických informačných infraštruktúr na zlepšenie našej schopnosti odstrániť obavy spojené s bezpečnosťou internetu (15). EHSV preto odporúča, aby spomínané návrhy obsahovali pevné systémy na zvládanie nových výziev vznikajúcich zavádzaním IPv6.

4.5 Očakávame odporúčania Komisie k aspektom ochrany súkromia pri RFID a k správe internetu vecí (16). Nový protokol IPv6 uľahčí masívne rozšírenie pripojení, s miliardami vecí každodennej potreby (autá, oblečenie, nástroje atď.), ktoré sa môžu na internet pripájať s vlastnou jedinečnou IP adresou. Aby sme citovali členku Komisie pani Redingovú: „Týmito rizikami sa musíme zaoberať, ak má ‚internet vecí‘ rozvinúť celý svoj potenciál v prospech hospodárskeho rastu. Osobitne musíme reagovať na obavy občanov, ak nechceme, aby tieto nové technológie odmietli“ (15).

4.6 Komisia by sa mala postarať o silné vedúce postavenie na európskej úrovni a podporovať rýchle zavádzanie IPv6 v celej Európe. Táto vedúca úloha musí byť založená na presvedčivej vízii o budúcnosti internetovej siete umožnenej protokolom IPv6 (internet vecí, inteligentné interaktívne prostredie (17) atď.) a mnohých prínosoch pre všetkých aktérov.

4.7 O vízii treba informovať prostredníctvom viacerých kanálov s vhodným posolstvom určeným vždy špecifickej cieľovej skupine (ISP, poskytovatelia obsahu, predajcovia aplikácií, koneční užívatelia), a to v celoeurópskej informačnej kampani.

4.8 Zavedenie IPv6 by sa veľmi uľahčilo programami vzdelávania a odbornej prípravy. Technológia oveľa predstihuje IPv4, ale na svoju správnu implementáciu si vyžaduje dobrú odbornú prípravu. Komisia, vlády členských štátov, ISP a iné subjekty s vedúcou úlohou by mali zabezpečiť, aby programy odbornej prípravy a vzdelávania týkajúce sa IPv6 boli ľahko dostupné všetkým cieľovým skupinám zavádzajúcim protokol.

4.9 Komisia by mala užšie spolupracovať s internetovými organizáciami: Internetovou spoločnosťou pre pridelené názvy a čísla (ICANN), Sieťou európskych IP (RIPE), regionálnymi internetovými registrami (RIR), Osobitnou skupinou pre internetovú techniku (IETF) a inými, aby zabezpečila komplexný prístup, vďaka ktorému sa odvetvie informačných technológií stane na európskej úrovni lídrom pri rýchlom zavádzaní IPv6.

4.10 Úloha poskytovateľov internetových služieb (ISP) je rozhodujúca pri predstavovaní a zavádzaní IPv6. Bohužiaľ sa ISP, ktorí podnikajú aj v oblasti mobilných telefónov a pevných telefónnych liniek bránia zavádzaniu IPv6 a revolučným zmenám, ktoré prinesie v komunikácii v EÚ, pretože protokol na hlasové služby cez internet (VoIP) ohrozuje ich súčasnú štruktúru príjmov. Nemalo by sa však dovoliť, aby čisto komerčné záujmy akcionárov ISP škodili záujmom všetkých občanov EÚ. Na veľkých ISP by sa mala uvaliť povinnosť stať sa lídrami na úrovni EÚ pri prijímaní IPv6 v celej EÚ, a to aj použitím sankcií, pokút a licenčnými pravidlami. Majú schopnosti a zdroje výrazne vplývať na daný problém.

4.11 Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) (5) by sa mal využívať na pomoc menším poskytovateľom internetových služieb (ISP) a poskytovateľom obsahu pri znášaní nákladov prechodu z IPv4 na IPv6. CIP by sa mal takisto využívať na stimuláciu rozvoja aplikácií a služieb, ktoré pozdvihnú novú normu.

4.12 Výbor je presvedčený, že oznámenie nevenuje primeranú pozornosť otázkam bezpečnosti a ochrany súkromia vyplývajúcim zo zavedenia IPv6. Tieto otázky sú veľmi dôležité pre obyvateľov EÚ a musia sa starostlivo riešiť, aby boli chránené práva občanov a aby sa uľahčila akceptácia normy IPv6.

4.13 Regionálne rozdiely v digitalizácii (18) v Európe sa s prechodom na IPv6 budú zväčšovať, pokiaľ Komisia neurobí špecifické opatrenia na riešenie tohto problému. Niektoré krajiny v EÚ realizujú na programy národnej úrovni, aby zabezpečili, že všetci ich používatelia internetu budú schopní pripojiť sa do roku 2010 na internet pomocou IPv6. Je potrebné konať na celoeurópskej úrovni, aby sa zabezpečilo, že z hľadiska dostupnosti IPv6 sa čo najskôr dosiahne rovnováha vo všetkých členských štátoch

4.14 Výbor odporúča, aby sa potenciálny problém s regionálnymi rozdielmi v digitalizácii v súvislosti s IPv6 riešil mechanizmom národných stratégií zavádzania širokopásmových pripojení (6) alebo podobným nástrojom. Okrem toho by sa tam, kde je to vhodné, mal na podporu zavádzania IPv6 využívať Európsky fond regionálneho rozvoja.

V Bruseli 3. decembra 2008. Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI Generálny tajomník Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Martin WESTLAKE

(1) „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“, KOM(2005) 229 v konečnom znení.

(2) http://www.ipv6.com/articles/general/IPv6-Olympics-2008.htm.

(3) Pozri stanoviská CESE na tému Rádiofrekvenčná identifikácia (RFID), Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 66 a CESE na tému „Internet vecí“Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 60.

(4) Pozri napríklad stanoviská CESE na tému Informačná spoločnosť a počítačová kriminalita, Ú. v. ES C 311, 7.11.2001, s. 12, na tému Bezpečnosť sietí a informácií, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 33, na tému Program pre bezpečnejšie využívanie internetu, Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 136, na tému Elektronické obchodovanie a iniciatíva Go Digital, Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004, s. 23, na tému Bezpečná informačná spoločnosť, Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 21, atď.

(5) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013).

(6) Vysokorýchlostné prepojenie v Európe: Národné stratégie pre široké pásmo, KOM(2004) 369.

(7) IPv4 je špecifikovaný v dokumente RFC 791 z roku 1981. RFC znamená „Žiadosť o pripomienky“. Pozri stránku „Osobitnej skupiny pre internetovú techniku“ (IETF), http://www.ietf.org.

(8) Dokument RFC 2460 z roku 1998. http://www.ietf.org/html.charters/OLD/ipv6-charter.html a http://www.ietf.org/html.charters/6man-charter.html.

(9) Výskumná správa „Tracking the IPv6 Migration“, august 2008, Arbor Networks, http://www.arbornetworks.com/en/ipv6-report.html.

(10) http://www.potaroo.net/tools/ipv4/index.html, http://www.tndh.net/~tony/ietf/ipv4-pool-combined-view.pdf.

Skorší odhad, ktorý obsahuje opis analytických súvislostí nájdete na stránke: http://www.cisco.com/web/about/ac123/ac147/archived_issues/ipj_8 – 3/ipv4.html.

(11) Tlačová správa IP/08/803, Brusel 27. mája 2008.

(12) „Vplyv IPv6 na vertikálne trhy“, október 2007, http://ec.europa.eu/information_society/policy/ipv6/docs/short-report_en.pdf.

(13) Tlačová správa IP/08/803, Brusel 27. mája 2008.

(14) Stanovisko 2/2002 o používaní jednoznačných identifikátorov pri koncových telekomunikačných zariadeniach: príklad IPv6 [dostupné v 11 jazykoch, nie v slovenčine], WP58, http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2002_en.htm.

(15) Príhovor „Seizing the Opportunities of the Global Internet Economy“ zo stretnutia ministrov v rámci OECD na tému Budúcnosť internetového hospodárstva 17. a 18. júna 2008 v Seoule, Južná Kórea, Speech/08/336, 17.6.2008 [iba v EN].

(16) Definícia „internetu vecí“, http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_of_Things a súhrnná správa Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU), http://www.itu.int/osg/spu/publications/internetofthings/InternetofThings_summary.pdf.

(17) http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_intelligence.

(18) KOM(2003) 65, KOM(2003) 673, KOM(2004) 61, KOM(2004) 369, KOM(2004) 380.