(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(19)V konvergenčnom programe na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií sa postupne zníži na úroveň 1,6 % HDP v roku 2024 a na úroveň 1,2 % HDP do roku 2025. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií zostane do roku 2025 pod úrovňou 3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 68,9 % v roku 2024 a na 66,9 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(13)Rada 20. júla 2020 odporučila Chorvátsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Chorvátska znížil zo 7,3 % HDP v roku 2020 na 2,9 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Chorvátsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol z 3,3 % HDP v roku 2020 na 2,1 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v roku 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o zníženie dane z príjmov fyzických a právnických osôb v celkovej výške 0,5 % HDP. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 79,8 % HDP.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 ku konvergenčnému programu na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(24)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(25)Chorvátsko sa zaviazalo do roku 2033 postupne ukončiť využívanie uhlia na výrobu elektrickej energie. V roku 2020 dosiahlo Chorvátsko 28 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie, čím prekročilo svoj cieľ 20 %. Chorvátsko musí urýchliť úsilie o dekarbonizáciu, a to aj v priemysle, znížiť závislosť od dovozu energie z Ruska a prijať opatrenia na podporu integrácie do jednotného trhu. V roku 2021 predstavoval dovoz ruského plynu 22 % celkových dodávok zemného plynu, zatiaľ čo 57 % sa dovážalo prostredníctvom nového terminálu na skvapalnený zemný plyn (LNG) (v prevádzke od začiatku roka 2021). Plyn predstavuje 30,3 % a ropa 33,7 % chorvátskeho energetického mixu. Pri všetkých nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými.

Pokiaľ ide o rozvoj obnoviteľnej, bezpečnej a cenovo dostupnej energie, stále existuje značný potenciál v oblasti veternej a slnečnej energie, ktoré predstavujú približne 2,1 % energetického mixu (s podielom na celkovej inštalovanej kapacite na výrobu elektrickej energie vo výške 13 % v prípade veternej energie a 1 % v prípade slnečnej energie), ako aj v geotermálnych zdrojoch energie. Kľúčovými aspektmi na zlepšenie efektívnosti energetického systému, bezpečnosti dodávok a integrácie do trhu sú: zefektívnenie povoľovacích postupov pre obnoviteľné zdroje energie, podpora rozvoja energetických spoločenstiev a predsunutie investícií do obnoviteľných zdrojov energie, a to aj zo strany domácností a v súvislosti s malými systémami.

Na podporu zelenej transformácie bude potrebná ďalšia modernizácia elektrických prenosových a distribučných sústav, zatiaľ čo z hľadiska riadenia energetického systému s vysokým podielom energie z obnoviteľných zdrojov budú mať zásadný význam investície do uskladňovania elektrickej energie. Zlepšenia sú potrebné aj v odvetviach vykurovania a chladenia, najmä prechodom z diaľkových a individuálnych vykurovacích systémov založených na fosílnych palivách na obnoviteľné zdroje energie priamo alebo prostredníctvom výroby elektriny.

(26)Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, sú potrebné opatrenia na zintenzívnenie obnovy fondu budov, na rozšírenie ponuky energeticky efektívneho bývania, a to najmä sociálneho bývania, a na zintenzívnenie nahrádzania kotlov na plyn a vykurovací olej tepelnými čerpadlami a inými efektívnejšími a ekologickejšími riešeniami. Okrem toho sú potrebné ďalšie opatrenia na zníženie závislosti chorvátskeho odvetvia dopravy od ropy, najmä zvýšením využívania verejnej dopravy a jej ďalšou ekologizáciou, využívaním inteligentných dopravných systémov, širším zavádzaním elektrických a vodíkových nabíjacích staníc a dopravy založenej na týchto pohonoch, investíciami do infraštruktúry mobility a zvýšením využívania vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami. Na to, aby Chorvátsko dosiahlo súlad s cieľom balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a zvyšovania energetickej efektívnosti.

(27)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Chorvátsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Chorvátsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(28)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala konvergenčný program na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

(29)V rámci prípravy na prijatie eura bola chorvátska kuna 10. júla 2020 zahrnutá do európskeho mechanizmu výmenných kurzov II. V záujme zachovania hospodárskej a finančnej stability a dosiahnutia vysokého stupňa udržateľnej hospodárskej konvergencie sa chorvátske orgány zaviazali vykonávať osobitné politické opatrenia v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, podnikateľského prostredia, riadenia verejného sektora a súdnictva. Pokrok Chorvátska pri plnení požiadaviek potrebných na prijatie eura sa posúdi v konvergenčných správach Európskej komisie a Európskej centrálnej banky z roku 2022,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 20. júla 2021; predložiť programové dokumenty politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 s cieľom dokončiť príslušné rokovania s Komisiou a začať ich uplatňovať;

3.diverzifikovať dovoz fosílnych palív a znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív; urýchliť zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie so zameraním najmä na veterné, solárne a geotermálne zdroje, a to aj prostredníctvom výroby energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu a rozvoja energetických spoločenstiev, a to predovšetkým zefektívnením postupov pre administratívne schvaľovanie a povolenia; ďalej modernizovať elektrické prenosové a distribučné sústavy a investovať do uskladňovania elektrickej energie; zintenzívniť opatrenia na zníženie dopytu po energii zlepšením energetickej účinnosti, najmä v obytných budovách, ako aj na zníženie závislosti od fosílnych palív v odvetviach vykurovania a dopravy.

V Bruseli