ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor pozorne zaznamenal otvorenie rokovaní s cieľom uzavrieť dohody o hospodárskom partnerstve s rôznymi regiónmi a dúfa, že tento proces povedie k úspešnému obchodnému výsledku v prospech udržateľného rozvoja a odstránenia chudoby. Aby však tieto dohody boli skutočne prínosom pre obyvateľstvo, Európsky hospodársky a sociálny výbor žiada realizáciu nasledujúcich bodov: — potrebu rozšírenia čo najpodrobnejších informácií, ktoré umožnia systematické zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do vyjednávaní a do vypracovania rozborov dosahu, už či na národnej alebo regionálnej úrovni, — zapojenie súkromného sektoru do rokovaní a účasť na rozvoji jeho kapacít, — zahrnutie sociálnych dôsledkov a rozmeru otázky pohlaví do rozboru dôsledku, — zabezpečenie pružnosti obchodných dohôd pomocou prechodných období ich uplatnenia, čo umožní ochranu podnikov signatárskych krajín, osobitú ochranu vznikajúcich priemyselných oblastí a opatrení na ochranu pred konkurenciou nových rozvinutých krajín, — potrebu obnovenia ich vlastných zdrojov po zavedení dočasných finančných náhrad, ale možno tiež využitia pružnejších opatrení, ktoré by zachovali minimum daňovej nezávislosti v oblasti obchodu. Štáty dotknuté stratou verejných zdrojov, ktorá vznikne zo zníženia prechodných colných poplatkov, sú už vo veľmi neistej finančnej situácii a snažia sa o zabezpečenie minimálneho verejného financovania v oblasti vzdelávania a zdravotníctva.
1.

Toto stanovisko bolo vypracované na základe dotazníka (pozri prílohu I) a štúdie (pozri prílohu II). Príslušné práce sú výsledkom dlhodobej teoretickej analýzy priamo na mieste, ako aj skúseností, ktoré EHSV nazbieral počas svojich vzťahov s poradnými grémiami a podobnými organizáciami občianskej spoločnosti v členských štátoch a ostatných krajinách. Tento proces, ktorý prebiehal počas mnohých rokov, priviedol EHSV k presvedčeniu, že je vhodný čas na začatie novej fázy, v ktorej by jeho zapojenie a s ním spojené vzťahy prešli do systematickejšej, pravidelnejšej podoby, ktorá by mala lepšie vyhliadky na úspech.
3.8

Na pracovnom trhu preto dánsky systém flexicurity vďaka univerzálnym verejným službám a vyrovnaniu príjmov vytvára kombináciu dynamiky voľného trhového hospodárstva so sociálnou istotou a sociálnym vyrovnaním škandinávskeho sociálneho štátu. Z nadhľadu sa na to dá pozerať ako na jeden z výsledkov politických cieľov pre poskytnutie možnosti zapojenia sa do pracovného života a dosiahnutie prerozdelenia zdrojov prostredníctvom verejných rozpočtov a opatrení. Toto vedie prostredníctvom silného vyrovnania príjmov k spoločenskej súdržnosti a zabraňuje spoločenskému napätiu, čo poskytuje zamestnancom istotu, že sa môžu orientovať iným smerom a byť flexibilní.
4.1

Cieľ Európskej komisie z novembra 2001, to jest 20 % alternatívnych pohonných látok do roku 2020 spočíva na dvoch osvedčených technológiách, resp. produktoch, a to na biopalivách a zemnom plyne, a na jednom sľubnom vývoji, to jest na vodíku a palivových článkoch.
1.14

Aj keď vyhliadky na splnenie záväzkov Kjótskeho protokolu v krajinách EÚ-15 naznačujú, že zníženie emisií do roku 2012 môže byť problematické, dokument pripravený na zasadanie Rady (marec 2005) obsahuje hodnoty stredno- a dlhodobých cieľov zníženia pre ekonomicky vyspelé krajiny sveta rádovo o 15-30 % do roku 2020 a o 60-80 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 1990. Čo sa týka dôsledkov takýchto krokov, IPCC odhaduje, že rast svetového HDP bude v období 1990 – 2100 spomalený o 0,003 až 0,06 percenta ročne (1). Odhady Európskej komisie rátajú (v prípade snahy o dosiahnutie koncentrácie CO2 v atmosfére 550 ppmv) s poklesom rastu HDP EÚ-25 o 0,5 percenta v roku 2025 v prípade znižovania emisií CO2 o 1,5 percenta ročne po roku 2012, ale len za predpokladu zapojenia všetkých krajín do boja proti klimatickým zmenám a do systému obchodu s emisnými kvótami. V prípade unilaterálneho prístupu EÚ môžu byť účinky na HDP EÚ 2 – 3 x väčšie, a to bez badateľných environmentálnych výsledkov (2).
4.5

Preto sa skupina EFIN prihovára za vytvorenie „Európskej organizácie pre vnútrozemskú lodnú dopravu“ , ktorá by mala také rozsiahle právomoci, aby nimi pokryla všetky aspekty vnútrozemskej lodnej dopravy. Táto organizácia by sa nemala vytvárať na základe novej zmluvy. Existujúce dohovory a režimy by zostali nedotknuté a bez zmien. Nová organizácia by bola evolučná, čo znamená, že by sa dala prispôsobiť meniacim sa potrebám a že by ju mohli tvoriť rôzne modulárne orgány, ktoré by mohli konať samostatne.
Aby Európsky hospodársky a sociálny výbor, ktorý predstavuje ideálny „terén“, na ktorom sa stretávajú národné, socio-profesné aj spoločenské kultúry, prejavil vôľu hľadať to, čo by si medzi sebou jednotlivé oblasti praktickej činnosti mohli vymieňať. Ako príklad uveďme sektory zdravotníctva a školstva, kde by si príbuznosť prebiehajúcich a prospešných kultúrnych premien zaslúžila väčšie vystavenie novým prvkom, viac kontaktov a príspevkov, čo by mohlo pomôcť vytvoriť novú reguláciu týchto zložitých systémov. Propagovanie tímovej spolupráce medzi rôznymi disciplínami by nám umožnilo nájsť spoločné črty v pracovných postupoch uplatňovaných v rôznych profesiách, ktoré sú od seba navzájom izolované. Konečne by sa tak mohlo ukončiť slepé uzatváranie sa jednotlivých odborov a disciplín do seba. Aby z pokroku, ktorý sa črtá na jednom poli, mohli rýchlejšie a komplexnejšie, než je zaužívané, mať prínos aj ostatné oblasti. Aby sa prejavila systémová kultúra, ktorá už zahŕňa aj hospodársku, sociálnu a environmentálnu oblasť, pretože kultúrna jednota Európy spočíva v jej rozmanitosti a v procese zlepšovania životných podmienok jej občanov.
3.3.1.1

Zvyšovanie podielu obnoviteľných palív o 5 % do roku 2010 by len v oblasti biomasy vytvorilo 250 000 – 300 000 nových pracovných miest, z veľkej časti vo vidieckom priestore, za predpokladu, že 70 – 90 % biomasy sa vyrobí v Európe. Intenzita zamestnanosti pri bio-pohonných hmotách leží o faktor 50 – 100 nad fosílnymi pohonnými hmotami. Výroba elektriny z biomasy je 10 až 20-krát intenzívnejšia, čo sa týka zamestnanosti. Výroba tepla je s ohľadom na zamestnanosť dvojnásobne intenzívna. K tomu sa pridáva aj veľa pracovných miest v oblasti prestavby a stavby vykurovacích systémov, takže v oblasti využitia tepla sa v mnohých regiónoch očakávajú najväčšie efekty. Súhrnná správa „MITRE Synthesis Report“ z roku 2003 informuje, že pri ctižiadostivej surovinovej stratégii EÚ na báze energií z obnoviteľných zdrojov sa do r. 2020 vytvorí len v priestore EÚ 15 takmer 2,5 mil. ďalších pracovných miest. Z toho budú podľa predpokladov asi 2/3 v oblasti biomasy. EHSV tým zdôrazňuje veľký potenciál zamestnanosti v oblasti biomasy, za predpokladu, že budú sprevádzané – vzhľadom na predpokladané vysoké náklady – vhodnými stimulačnými opatreniami.
1.4

Proti domácemu násiliu voči ženám sa dá koniec koncov účinne bojovať iba na príslušnej národnej úrovni. Členské štáty by mali v kontexte pripravovanej celoeurópskej stratégie vypracovať na základe svojich špecifických podmienok národný akčný plán na boj proti domácemu násiliu voči ženám, ktorý by zahŕňal konkrétne opatrenia a lehoty na zavedenie stratégie do praxe. Pri tom by sa mali s uvedením časových plánov a vyčlenených finančných prostriedkov zohľadniť predovšetkým tieto oblasti: — Zákonné úpravy najmä v oblasti polície a právneho systému. — Štatistická evidencia domáceho násilia. — Opatrenia týkajúce sa pomoci a podpory skutočným a potenciálnym obetiam tohto násilia, najmä s ohľadom na „Empowerment“. Pri tom je potrebné zohľadniť najmä také opatrenia, ktoré sa vzťahujú na pracovný trh a konkrétne pracovné miesto. — Cielene by sa pozornosť mala venovať obetiam zo špecifických skupín, napr. migrantkám, starším ženám či veľmi mladým ženám. — Zvláštnu pozornosť je potrebné venovať prevencii,ako aj represii voči páchateľom. — Všetky opatrenia a koncepcie by sa mali uskutočňovať tak, že budú prepojené a budú presahovať jednotlivé inštitúcie a rezorty. — Bez toho, aby bola štátu odňatá zodpovednosť za boj proti domácemu násiliu, finančná, ako aj organizačná pomoc by sa mala poskytovať mimovládnym organizáciám, pretože zohrávajú dôležitú úlohu predovšetkým pri prevencii domáceho násilia voči ženám, pri organizovaní informačných kampaní a školení, pri pomoci a podpore jeho obetí, ako aj pri činnostiach vzťahujúcich sa na páchateľov. — Je potrebné zabezpečiť tiež vzdelávanie personálu pracujúceho v právnej, policajnej, výchovnej, psychologickej, zdravotníckej a sociálnej oblasti, ktorého úlohou je včas odhaliť domáce násilie a postihnutým osobám účinne pomôcť. — Mali by byť vymenovaní národní spravodajcovia, ktorí by zhromažďovali informácie a štatistické údaje o domácom násilí voči ženám, vymieňali by ich a spracovávali a podporovali by výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, pristupujúcimi a kandidátskymi krajinami. — Národné akčné plány a v nich obsiahnuté opatrenia a koncepcie by mali byť zverejnené formou informačných kampaní.
7.2.4

Zároveň so spomínanými opatreniami a ako ďalší krok v procese vzájomného spoznávania a zbližovania modelov justície mladistvých v členských krajinách, by bolo vhodné vytvoriť európske monitorovacie stredisko kriminality mladistvých. Umožňovalo by to nielen permanentný výskum tohto fenoménu, ale aj šírenie výsledkov, poradenstvo a pomoc orgánom a inštitúciám kompetentným v prijímaní rozhodnutí. To znamená, že sa treba snažiť o to, aby výskum a štúdie nekončili len pri akademických výsledkoch, ale aby boli pomocným nástrojom pri prijímaní reálnych politík a stratégií. (12)
7.6.1

Piatou oblasťou kultúrneho cestovného ruchu je cestovný ruch, ktorý by sa dal dať do súvislosti s vytváraním zábavných parkov s umelecko-historickým zameraním slúžiacich ako doplnok k návštevám múzeí, historických centier a archeologických oblastí. Zábavný park, ktorý by prípadne mohol vzniknúť v blízkosti slávnej a prestížnej turistickej destinácie, by mal byť pomôckou na lepšie pochopenie historickej reality, do ktorej sa návštevník „ponára“ (12). Analogicky by mohli vznikať takéto parky v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú lokality s osobitným významom pre európsku kultúru (13), a Európska únia by mohla podporovať vybudovanie týchto infraštruktúr typu infotainment (zmes informácie a zábavy), ktoré by mohli byť ďalším lákadlom pre turistov.
4.1.1

Dosiaľ nedokončenú integráciu trhov so službami sotva možno považovať za príčinu slabej výkonnosti pracovných trhov a hospodárskeho rastu. Veľká časť nezamestnaných patrí do skupiny málo kvalifikovaných, ktorí by z integrovaného vnútorného európskeho trhu so službami ťažili iba v malej miere. Odstránenie daňových prekážok síce môže zlepšiť investičnú klímu a prekonanie prekážok v mobilite môže byť uľahčením pre niektorých zamestnávateľov a zamestnancov. Toto však sotva prispeje k výraznému odľahčeniu pracovných trhov jednotlivých štátov. Ďalší rozvoj vnútorného trhu s cieľom vytvoriť skutočný a vyvážený vnútorný trh so službami môže byť dôležitým príspevkom.
1.4

EHSV v prípade vzťahov medzi Európskou úniou a Mexikom zastáva názor, že cieľ zapojenia občianskej spoločnosti do napĺňania dohody by sa nemal prejaviť len v posilnení vzťahov medzi občianskou spoločnosťou na oboch stranách, ale aj v reprezentačných štruktúrach na oboch stranách. Taktiež by sa mala uznať ich účasť v inštitucionálnej rovine dohody prostredníctvom poradného orgánu, ktorý by vykonával povinné konzultácie týkajúce sa obsahu dohody alebo by predkladal návrhy z vlastnej iniciatívy. Táto účasť by sa mala skonkretizovať podľa EHSV formou zriadenia spoločného poradného výboru v rámci tejto dohody.
4.2.3

Bolo by vhodné, keby sa zo spomínaných požiadaviek súvisiacich s vytváraním dobrých podmienok pre cestujúcich na železničných staniciach, ktoré sú súčasťou transeurópskych dopravných sietí, stali odporúčania či európske usmernenia. Nemali by však byť formulované ako výsada transeurópskych dopravných sietí a pri ich uplatňovaní by sa mal prísne dodržiavať princíp subisidarity. Preto by sa tieto navrhované normy mohli jednoducho uplatňovať aj na ostatných železničných staniciach a uzloch – kvalite cestovania by to neuškodilo, ba naopak – napomohlo by to jej zvýšeniu.
1.2

Výbor navrhuje urobiť v piatom odôvodnení návrhu nasledujúce zmeny: „V hlave III nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie sa ustanovuje zriadenie podporných programov Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny, ktoré obsahujú osobitné opatrenia na pomoc miestnej poľnohospodárskej produkcii. Týmto nariadením sa ustanovuje ich preskúmanie najneskôr do 31. 12. 2009. V prípade zásadných zmien ekonomických podmienok ovpl yvňujúcich životnú existenciu v najvzdialenejších regiónoch predloží Komisia správu skôr. Avšak s úmyslom zohľadniť špecifickú situáciu producentov banánov v Spoločenstve, predloží Komisia osobitnú správu ešte pred plánovaným dátumom v prípade, že nastane výrazné zníženie príjmov týchto producentov v dôsledku dovozného režimu. Tento nástroj sa zdá byť najvhodnejší na podporu pestovania banánov v každom z dotknutých regiónov, lebo poskytuje flexibilitu a decentralizáciu mechanizmu podpory produkcie banánov. Možnosť začlenenia podpory pre banány do týchto programov by mala posilniť súdržnosť stratégií na podporu poľnohospodárskej výroby v týchto regiónoch.“
2.10

Na to, aby členské štáty, ktoré sa doteraz nepodieľali na spoločnej mene, mohli zaviesť euro, musia aj naďalej podľa zmluvy vykazovať takú mieru inflácie, ktorá sa približuje tej, ktorú majú najviac tri členské štáty s najlepšími výsledkami v oblasti cenovej stability. Spomenuté priblíženie pritom znamená rozdiel najviac 1,5 percentuálneho bodu. Najlepší výsledok v tejto súvislosti znamená najnižšiu mieru inflácie. Tento cieľ už v súčasnosti nie je taký samozrejmý, ako na začiatku deväťdesiatych rokov. Ak sa pozrieme na posledný vývoj, môže sa to rovnať požiadavke nižšej inflácie, než aká je toho času v krajinách eurozóny. Ešte absurdnejšia je táto požiadavka preto, že vychádza z miery inflácie všetkých členských štátov EÚ a nielen miery inflácie krajín eurozóny. V poslednom čase totiž medzi tri krajiny, ktoré sú určujúce, pokiaľ ide o cenovú stabilitu uchádzačov o zavedenie eura, patrili členské štáty EÚ 15 nepatriace do eurozóny. Požiadavka cenovej stability uchádzačov o pristúpenie k spoločnej mene sa preto musí preskúmať. To si vyžaduje formálnu zmenu zmluvy. S ohľadom na skutočnosť, že takáto zmena sa nenachádza ani len v Zmluve o ústave pre Európu, mohla by si táto zmena vyžiadať toľko času, že väčšina uchádzačov o zavedenie eura by bola donútená snažiť sa o splnenie súčasné ustanovenia. Malo by sa skôr pristúpiť k flexibilnému výkladu zmluvy, pri ktorom je pre prípadnú účasť na spoločnej mene rozhodujúci účel, ktorý sa skrýva za touto požiadavkou a nie momentálny skutočný stav. Pokiaľ ide o cenovú stabilitu, bolo by zmysluplné, aby pre záujemcov o pristúpenie k spoločnej mene platil rovnaký cieľ ako pre členov eurozóny. Ak by sa tento cieľ nanovo stanovil na 2 % s rozpätím plus mínus jeden percentuálny bod, malo by to platiť aj pre kandidátov na zavedenie eura.
7.4.4

V tomto zmysle je dôležité, aby miestne obyvateľstvo nepovažovalo aktivity, ktoré sa pre imigrantov realizujú, za privilégiá. To by mohlo posilniť predsudky a segregáciu. Katalánsko to uviedlo s tým, že vykonávajú špecifické aktivity pre imigrantov, avšak vždy je potrebné zohľadniť pocit odmietnutia, ktorý by to mohlo spôsobiť u miestneho obyvateľstva. Je potrebné riadne vysvetliť aktivity, ktoré miestne a regionálne vlády uskutočňujú pre imigrantov.
2.5

Zásady a podmienky sociálneho cestovného ruchu a jeho riadenie. Je dôležité analyzovať faktory a kritériá, ktoré charakterizujú sociálny cestovný ruch a spôsob jeho riadenia, s cieľom rozlíšiť tie aspekty, ktoré môžu byť označené ako „sociálne“ a tie, ktoré tak nemožno označiť. V súlade s BITS môžeme poukázať na niektoré z kritérií, ktoré určujú všeobecný pojem cestovného ruchu: — základným cieľom by malo byť zvýšenie prístupnosti cestovného ruchu pre všetky skupiny, ktoré majú určité prekážky zúčastňovať sa na cestovnom ruchu, alebo pre jednu osobitnú skupinu; — mal by byť otvorený rôznym skupinám a vrstvám užívateľov. Mal by byť otvorený rôznym spôsobom riadenia a rôznym subjektom, pôsobiacim v oblasti sociálneho cestovného ruchu; — mali by byť presne určené skupiny, na ktoré sú aktivity zamerané: sociálne kategórie, vekové skupiny, osoby s postihnutím; a vždy treba dodržiavať kritériá nediskriminovania na základe rasy, kultúry alebo sociálnej situácie; — mali by sa zahrnúť iniciatívy a ciele, ktoré sú humanistické, vzdelávacie, kultúrne a týkajú sa všeobecne osobného rozvoja; — hospodárska stránka tejto činnosti by mala byť transparentná, jej prínos by mal byť vyvážený s potrebou dosiahnutia sociálnych cieľov; — do produktu cestovného ruchu integrovať pridanú nepeňažnú hodnotu; — vyjadriť jasné prianie integrovať udržateľným spôsobom aktivity cestovného ruchu do miestneho prostredia; — ľudské zdroje by mali byť riadené spôsobom, ktorý podporuje pracovné uspokojenie a integráciu a zameriava sa na kvalitu zamestnanosti v organizáciách sociálneho cestovného ruchu. Tieto a podobné kritériá možno použiť ako usmernenia pre činnosť pre subjekty riadiace sociálny cestovný ruch a na identifikáciu danej činnosti.
2.2

V predchádzajúcich dvoch rokoch sa urobilo veľa pre prispôsobenie plánovania európskej infraštruktúry novým politickým danostiam. V rámci EÚ vznikli nové prioritné projekty, spolu so susednými štátmi sa určili nové hlavné dopravné osi a ďalej sa rozvíjala iniciatíva pre západný Balkán. EHSV v podstate považuje tieto nové impulzy za vydarené a obzvlášť víta, že bola pochopená dôležitosť prepojenia so susednými štátmi. Zároveň však nové impulzy zostali zakotvené v starej koncepcii: takmer výlučne ide o plánovanie dopravných ciest. Otázky intermodality, vplyvu na životné prostredie, ako aj hospodárske a sociálne záujmy danej lokality sa neberú do úvahy alebo sa zvažujú len okrajovo. Podľa názoru EHSV je to výslovne poľutovaniahodné.
3.6

Vyššie uvedené výzvy sú rovnako súčasťou širšej problematiky, a to znižovania dovozu a používania fosílnych palív v Európskej únii. Ťažkosti so zabezpečovaním bezpečnej dodávky fosílnych palív v zime 2005/2006 zvýšili naliehavosť hľadania nových riešení. Niektoré členské štáty začínajú ambiciózne programy na radikálne zníženie používania fosílnych palív a zameriavajú sa na obnoviteľnejšie alternatívy spolu s novými opatreniami na podporu využívania energeticky účinných riešení. V niektorých krajinách, napríklad vo Švédsku, už vlády začali so štúdiami, ako by sa dali radikálne znížiť dovozy fosílnych palív. Európska komisia by mala začať konzultácie so zainteresovanými stranami a vládami členských štátov o vynakladaní nového úsilia na radikálne zníženie dovozu fosílnych palív do EÚ. A do konca tohto desaťročia by mali všetky členské štáty začať iniciatívy týkajúce sa určenia spôsobov a prostriedkov na dosiahnutie výrazného zníženia dovozu a používania fosílnych palív. Toto by mohol byť hlavný prínos k ďalšiemu Kjótskemu programu a v dlhodobej perspektíve aj k zastaveniu klimatických zmien. Bola by to aj hlavná technologická a priemyselná príležitosť pre Európsku úniu. Z tohto úsilia by mohla mať značný úžitok aj organizovaná občianska spoločnosť.
K.

Trvalo udržateľný rozvoj sa nemá obmedzovať iba na európsky kontext, pretože má celosvetový rozmer. Európska politika trvalej udržateľnosti by mala byť vybavená nástrojmi, ktoré zabránia relokácii práce do iných regiónov. Na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých je potrebné zaviesť dvojstranný prístup: interne v EÚ a externe, mimo EÚ. Pokiaľ ide o prvý prístup, mali by byť zavedené vhodné nástroje s cieľom zabezpečiť, aby sociálne a environmentálne náklady vyplývajúce z výrobných metód, ktoré nie sú trvalo udržateľné, boli v Európskej únii zahrnuté do cien tovaru, čím by sa podporila hlavná myšlienka zo správy pre politickú súdržnosť medzi ILO, WTO, IMF a Svetovou bankou Svetovej komisie o sociálnej dimenzii globalizácie (pozri CESE 252/2005). Pokiaľ ide o druhý prístup, EÚ by sa mala všemožne usilovať zaviesť do medzinárodných obchodných dohôd na príslušných medzinárodných fórach (najmä WTO) neobchodné záujmy, akonapríklad základné sociálne a environmentálne normy, na uľahčenie zlepšovania trvalo udržateľných metód európskych konkurentov. Krajiny, ako Spojené štáty, India a Čína majú nespravodlivú ekonomickú výhodu v porovnaní s Európou, pretože ich nezaväzujú ciele znižovania CO2 v rámci Kyótskeho protokolu. Tieto dohody by mali byť zavádzané v celosvetovom meradle, pretože obchod sa môže stať skutočne voľný iba vtedy, keď je aj spravodlivý.
4.7

Aj keď je Bielorusko formálne zahrnuté do Európskej politiky susedstva (European Neighbourhood Policy – ENP), za súčasných podmienok nie je teraz možné ponúknuť Bielorusku plné využívanie výhod ENP. EHSV zdieľa názor Komisie a Rady, že začlenenie Bieloruska do tohto programu by malo byť možné, len čo bieloruské úrady jasne prejavia ochotu rešpektovať demokratické hodnoty a princípy fungovania právneho štátu. Bolo by však vhodné, aby Európska komisia pracovala na jednostrannom scenári (alebo scenári vypracovanom v spolupráci so zástupcami občianskej spoločnosti) rýchleho zapojenia Bieloruska do ENP v prípade, že v krajine dôjde k zásadnej zmene politicko-ekonomickej situácie. Tu sa ponúka paralela so Slovenskom ako kandidátskou krajinou v deväťdesiatych rokoch pod vládou Vladimíra Mečiara (4). Podobný prístup a flexibilita EÚ voči Bielorusku by neustále mobilizovali bieloruskú občiansku spoločnosť a ponúkali by jej „európsky“ atraktívny alternatívny scenár.
4.4.1

Základom je zabezpečiť, aby nedošlo ku krížovej kontaminácii mäsovej múčky, preto bola skupina odborníkov z viacerých belgických inštitúcií požiadaná, aby vypracovala hodnotenie a prakticky vyskúšala postupy, ktoré by umožnili určiť prítomnosť živočíšnych bielkovín pochádzajúcich z prežúvavcov v krmive. Táto skupina uspokojivo ukončila svoj výskum v prvej polovici roku 2004 a predložila GR SANCO konečnú správu datovanú 24.9.2004 pod názvom „Determination of Processed Animal Proteins Including Meat and bone Meal in Feed“ (Zisťovanie spracovaných živočíšnych bielkovín vrátane mäsovej múčky a kostnej múčky v potrave), kde predstavila metódy, na základe ktorých je možné zistiť prítomnosť týchto bielkovín v krmive. Takáto situácia by už umožnila vytvoriť dokonale spätne sledované a monitorované systémy výroby mäsovej múčky pochádzajúcej z neprežúvavcov (čiže jej pôvod by sa dal jednoducho zistiť). To by umožnilo zostaviť prvú skupinu systémov výroby a opätovného využitia týchto prísad, pričom by sa zabezpečilo, že nebude použitá múčka pochádzajúca z prežúvavcov (14).
4.6.1.2

Obmedzenie agroenvironmentálnej podpory len na tento typ oblastí by bolo v protiklade so sledovaným cieľom, pretože by takmer nevyhnutne viedlo k zániku chovateľskej činnosti a k opätovnej premene krajiny na zanedbanú prírodu, ktoré by negatívne vplývali na predchádzanie prírodným nebezpečenstvám, na multifunkcionalitu dotknutých území a ochranu biodiverzity. Je však potrebné podotknúť, že v každom prípade sú agroenvironmentálne opatrenia, ktoré vstúpia do platnosti v roku 2007 selektívnejšie ako v minulosti, pretože odteraz budú obsahovať povinnú neuhrádzanú základnú čiastku spojenú so zavedením princípu podmienenosti.