Brusel, 21.04.2005

KOM(2005) 150 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Zavedenie preskúmania hospodárskych politík ES prostredníctvom výboru OECD pre ekonomické prehľady (EDCR) popri prehľade o eurozóne

Problematika

Komisia v tomto oznámení navrhuje body, ktoré plánuje uviesť v odpovedi na požiadavku veľvyslancov Austrálie, Kanady, Japonska, Kórey, Mexika a USA (APEC) pri OECD na rozšírenie preskúmania eurozóny, prostredníctvom výboru OECD pre ekonomické prehľady (EDCR), na politiky Spoločenstva, ktoré majú dopad na hospodársku výkonnosť EÚ. Komisia navrhuje na list AECD kladnú odpoveď v tom zmysle, že ES by mohlo popri prehľade o eurozóne súhlasiť so zavedením zvláštneho „prehľadu o EÚ 25[1]“, za predpokladu, že tento prehľad náležite zohľadní osobitosti ES a poslúži našim systémovým záujmom.

ES a prehľad výboru OECD EDRC

Preskúmanie hospodárstva členských štátov OECD prostredníctvom výboru pre ekonomické prehľady (EDRC) je základným prvkom systému vzájomnej kontroly a hospodárskeho dohľadu OECD.

Prehľad výboru EDRC si kladie predovšetkým za cieľ 1) zhodnotiť, akým spôsobom môžu orgány zlepšiť hospodársku výkonnosť a 2) podnietiť zúčastňujúce sa hospodárstva k posilneniu ich politík za účelom zvýšenia ich hospodárskej účinnosti a podpory rastu. Z prehľadu plynú formálne odporúčania, ktoré nie sú pre členov záväzné, predstavujú však užitočné usmernenia politík a na ich implementáciu by sa malo nadviazať v nasledujúcich prehľadoch. K vypracovaniu prehľadov o každom členovi OECD dochádza v 12 - 18 mesačných intervaloch (v eurozóne každých 12 mesiacov).

V súčasnosti neexistuje žiaden skutočný prehľad výboru EDRC o politikách Spoločenstva. Od roku 2001 vypracováva výbor EDRC každoročné samostatné prehľady o eurozóne, a to v dôsledku osobitného charakteru hospodárstva v eurozóne. Zamerané sú predovšetkým na menovú politiku a politiku výmenného kurzu, pričom ostatné makroekonomické a štrukturálne politiky sa zohľadňujú do tej miery, v akej majú vplyv na hospodársky vývoj v eurozóne ako celku (napr. politika hospodárskej súťaže a environmentálna politika v roku 2003).

Všetky členské štáty ES, ktoré sú členmi OECD sú v súčasnosti predmetom individuálneho preskúmania prostredníctvom výboru EDRC, zameraného často, i keď len čiastočne a opakovane, na politiky uplatňované v celom Spoločenstve (v dôsledku ich vplyvu na jednotlivé členské štáty). Takéto prehľady len zriedka umožnia určeným zástupcom ES vyjadriť sa k týmto politikám spôsobom, ktorý by odrážal skutočnosť, že sa týkajú celého ES. Podrobnejší popis postupu výboru EDRC, vrátane postupu týkajúceho sa eurozóny, sa nachádza v prílohe I.

Táto situácia je z hľadiska perspektívy ES ako aj perspektívy iných členov OECD neuspokojivá.

Požiadavka krajín APEC

V liste Stálej misii ES pri OECD z 2. októbra 2003 žiadali veľvyslanci krajín APEC (pozri prílohu 2) rozšírenie nasledujúcich preskúmaní eurozóny prostredníctvom výboru EDRC „ na všetky politiky ES a všeobecne na politiky uplatňované v rámci celej EÚ“ . Hlavným cieľom tejto požiadavky je umožniť prehľad o ES ako jedného celku, aby sa zaručilo rovnaké zaobchádzanie ako s inými členmi OECD, kde sú všetky hospodárske politiky otvorené preskúmaniu. Tento list sa stal predmetom diskusie medzi Komisiou a členskými štátmi v Paríži, kde sa väčšina členských štátov vyslovila za kladnú odpoveď, ako aj v Hospodárskom a finančnom výbore v Bruseli. Komisia zastáva názor, že ES by malo na túto požiadavku reagovať kladne a malo by súhlasiť s vypracovaním „prehľadu o EÚ 25“, za predpokladu splnenia niekoľkých podmienok.

Komisia predovšetkým navrhuje, aby ES súhlasilo 1) so zavedením osobitného a zvláštneho prehľadu o štrukturálnych a sektorových politikách EÚ 25, ktoré majú dopad na ich hospodárstvo; a 2) s pokračovaním existujúceho prehľadu o eurozóne, ktorý by bol obmedzený len na problematiku makroekonomickej politiky. Obe preskúmania je potrebné vnímať oddelene, pretože 1) prehľad o eurozóne sa vzťahuje na 12 členských štátov (z ktorých všetky sú členmi OECD), zatiaľ čo prehľad o EÚ 25 sa dotýka všetkých členských štátov (nie všetky sú však členmi OECD) a 2) boli by použité odlišné postupy týkajúce sa zastúpenia. Z hľadiska krajín APEC by to nemalo znamenať takmer žiaden rozdiel, pretože by bol zaručený rozsiahly prehľad, ktorý tieto krajiny požadovali.

Komisia sa rovnako domnieva, že súhrnný prehľad výboru EDRC by mal byť dôkladne a náležite pripravený a mal by vziať do úvahy osobitný právny, inštitucionálny a politický charakter ES a príslušných politík.

Výhody prehľadu o EÚ 25

Prehľad o EÚ 25 by so sebou priniesol niekoľko výhod, pretože by:

- posilnil profil a viditeľnosť ES ako hospodárskeho celku; odzrkadľoval kompetencie ES komplexnejšie a presnejšie a poskytol zástupcom ES vo výbore EDRC jasne vymedzenú a uznávanú úlohu,

- zdôraznil otvorenosť a transparentnosť ES, aj v súvislosti s konštruktívnou a oprávnenou kritikou,

- venoval sa politikám uplatňovaným v celom Spoločenstve v rámci jedného fóra a nie počas často sa opakujúcich a čiastkových prehľadov, vypracovaných výborom EDRC pre jednotlivé členské štáty,

- slúžil k odstráneniu nedorozumení zo strany iných členov OECD a/alebo sekretariátu OECD týkajúcich sa určitých politík ES (či ich aspektov),

- umožnil Európskemu spoločenstvu vyjadriť oprávnenú kritiku politík iných členov OECD, ktorí sa stali predmetom vypracovania prehľadu výborom EDRC, bez toho, aby bolo obvinené, že sa podobnému prehľadu nepodrobilo,

- predstavoval praktický príklad súčasnej snahy Komisie o stanovenie prostriedkov a politík zameraných na posilnenie hospodárskej výkonnosti a konkurencieschopnosti.

Postup prehľadu o EÚ 25

Pri zavedení prehľadu o EÚ 25 by sa mali zohľadniť osobitosti ES ako nadnárodnej organizácie, najmä v súvislosti s rozdelením právomocí medzi ES a členskými štátmi, pravidlá zastupovania ES na medzinárodnej scéne ako aj postavenie ES v OECD .

Viacero politík preskúmaných prostredníctvom EDRC by patrilo do oblasti výlučnej právomoci (napr. obchod, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo) a iné do oblasti spoločnej právomoci (napr. životné prostredie). V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ES nie je členom OECD, ale má postavenie „plnoprávneho účastníka“ v OECD. Komisia sa ako zástupca ES v plnej miere zúčastňuje práce v inštitúciách a pobočkách (bod 2 Dodatkového protokolu k Dohovoru OECD). Iba v súvislosti s prehľadom výboru EDRC o eurozóne je eurozóna zastúpená Spoločnou delegáciou Komisie, predsedníctvom a ECB. Vzhľadom na výraznú mieru koordinácie, ktorá by sa pri prehľade o EÚ 25 vyžadovala na rôznych úrovniach, by sa prehľad o EÚ 25 mal vypracovávať striedavo s prehľadom o eurozóne, t.j. každý prehľad by mal byť vypracovaný raz za dva roky[2].

Náležitým spôsobom je rovnako potrebné zohľadniť i právne súvislosti či politické dôsledky vyplývajúce zo skutočnosti, že šesť členských štátov ES nie je členom OECD. Prehľad výboru EDRC o EÚ 25 by sa vzťahoval na politiky všetkých 25 členských štátov, ktoré sú uplatňované v celom Spoločenstve. V súčasnosti však 6 z (nových) členských štátov ES nie je členom OECD[3]. To znamená, že by výbor EDRC preskúmal politiky, ktoré boli stanovené pre všetkých 25 krajín a ktoré sa v nich uplatňujú, pričom by však značný počet týchto členských krajín nebol v OECD zastúpený. Komisia sa domnieva, že by mal byť týmto 6 členským štátom vo výbore EDRC udelený ad hoc štatút pozorovateľa.

Hoci hlavným cieľom prehľadu o EÚ 25 je súhrnný prehľad, v konečnom dôsledku musíme mať na pamäti, že jeho rozsah musí ostať primeraný a zvládnuteľný. Krok k rozšíreniu zamerania prehľadov výboru EDRC je pochopiteľný, najmä vzhľadom na čoraz väčšie prepojenie medzi rozličnými hospodárskymi a pridruženými politikami vo všetkých krajinách OECD. Bude však potrebné zabezpečiť, aby sa prehľad o EÚ 25 týkal len tých politík uplatňovaných v celom Spoločenstve, ktoré sa bezprostredne dotýkajú cieľov výboru EDRC. Prehľad o EÚ 25 by navyše mal viesť k eliminácií priameho prehľadu o forme a obsahu politík uplatňovaných v celom Spoločenstve, v rámci prehľadov o jednotlivých členských štátov, a rovnako by nemal kolidovať s prehľadom o eurozóne (napr. „prehľad o EÚ 25“ by sa nemal vzťahovať na záležitosti Hospodárskej a menovej únie - HMÚ). Nemal by sa týkať ani politík, ktoré sú predmetom preskúmania v iných orgánoch OECD či v samotnom výbore EDRC.

Presnejší mandát a postupy súvisiace s prehľadom o EÚ 25 bude potrebné vypracovať v spolupráci so sekretariátom a ďalšími členmi OECD.

Vzhľadom na uvedené:

- Komisia by o podmienkach a postupoch súvisiacich s prehľadom o EÚ 25 rokovala so sekretariátom a ďalšími členmi OECD (pričom by zaručila primeranú koordináciu s členskými štátmi).

- V súvislosti so zastúpením ES v prehľadoch výboru EDRC by mala Komisia v súlade s pravidlami zastupovania ES na medzinárodnej scéne a pod podmienkou primeranej koordinácie s členskými štátmi vystupovať v prehľade o EÚ 25 ako zástupca ES.

- Postup vypracovania prehľadu výborom EDRC sa bude opierať o model vypracovávania prehľadu o eurozóne. Preskúmanie EÚ 25 sa, rovnako ako pri ďalších objektoch preskúmania, uskutoční na základe písomného prehľadu alebo správy pripravenej sekretariátom OECD. Počas preskúmania by mala Komisia vydať krátke otváracie vyhlásenie a v súvislosti s návrhom prehľadu vypracovaným sekretariátom OECD poukázať na možné body, s ktorými nesúhlasí (po úzkej koordinácií s členskými štátmi). Všetci členovia OECD budú môcť následne skúmanému objektu adresovať ústne otázky. Po preskúmaní by predseda sformuloval hlavné závery týkajúce sa najdôležitejších oblastí skúmaných politík a závery, prijaté vo výbore na základe konsenzu, by slúžili ako usmernenia na prípadné prepracovanie návrhu prehľadu ako aj v ňom obsiahnutých formálnych odporúčaní.

- Keďže tento prehľad sa bude vzťahovať na politiky uplatňované v celom Spoločenstve, ostatní členovia OECD by mali akceptovať skutočnosť, že postavenie ES by malo umožniť rovnaké zaobchádzanie ako je tomu v prípade iných objektov preskúmania v prehľadoch výboru EDRC. V tejto súvislosti by bolo možné preskúmať viacero možností. Komisii by mohlo byť vo výbore EDRC udelené „ad hoc“ právo na hlasovanie v mene ES. Komisia by mohla byť zvolená za plného člena výboru EDRC (ako je tomu výnimočne už v prípade Výboru OECD pre rozvojovú pomoc), čím by Spoločenstvo získalo hlasovacie právo. Ďalšia možnosť by spočívala v zabezpečení práva členského štátu EÚ, ktorý má práve predsedníctvo v Rade (po koordinácií s Komisiou), na odovzdanie svojho hlasu vo výbore EDRC v mene ES. Komisia jednotlivé možnosti preskúma spolu so sekretariátom OECD, ďalšími členmi OECD a členskými štátmi ES.

Záver

Na základe uvedeného Komisia zastáva názor, že prehľad o EÚ 25 by mal pre ES jasné výhody , ktoré by výrazne prevážili možné nevýhody ako zvýšené pracovné zaťaženie niektorých útvarov Komisie a potrebu koordinácie. Komisia z tohto dôvodu navrhuje, aby ES súhlasilo že,

- by bol pre EÚ 25 zavedený osobitný a zvláštny prehľad o štrukturálnych a sektorových politikách ES, ktoré majú dopad na ich hospodárstvo,

- by sa pokračovalo v prieskume o eurozóne, ktorý by mal byť obmedzený len na záležitosti HMÚ a problematiku makroekonomickej politiky, a že by oba prehľady nemali kolidovať.

Tento súhlas by bol však podmienený viacerými nevyhnutnými zárukami , vrátane náležitého vyjednávania mandátu a postupov súvisiacich s prehľadom o EÚ 25, primeraného zváženia osobitného charakteru ES ako aj potreby zabezpečenia rovnakého zaobchádzania s tými členskými štátmi, ktoré v súčasnej dobe nie sú členmi OECD. To by znamenalo predovšetkým:

- Šiestim členským štátom ES, ktoré v súčasnej dobe nie sú členmi OECD by bol udelený štatút pozorovateľov v OECD.

- Prehľad o EÚ 25 by mal súčasne viesť k eliminácií priameho prehľadu o forme a obsahu politík uplatňovaných v celom Spoločenstve, v rámci osobitného prehľadu o jednotlivých členských štátoch.

- Vzhľadom na výraznú mieru koordinácie, ktorá by sa pri prehľade o eurozóne a EÚ 25 vyžadovala na rôznych úrovniach, by sa prehľad o EÚ 25 mal vypracovávať striedavo s prehľadom o eurozóne, t.j. každý prehľad by mal byť vypracovaný raz za dva roky.

- Komisia by mala jasne vymedzený mandát na rokovania o podmienkach a postupoch súvisiacich s prehľadom o EÚ 25 so sekretariátom a ďalšími členmi OECD (pričom by zaručila primeranú koordináciu s členskými štátmi).

- Komisia by mala v súlade s pravidlami zastupovania ES na medzinárodnej scéne vystupovať v prehľade o EÚ 25 ako zástupca ES, v úzkej koordinácií v členskými štátmi.

- Postup uplatňovaný pri vypracovávaní prehľadu o EÚ 25 sa bude opierať o model vypracovávania prehľadu o eurozóne a bude predmetom všeobecného konsenzu výboru.

- Európskemu spoločenstvu by malo byť priznané postavenie, ktoré mu umožňuje rovnaké zaobchádzanie ako s inými subjektami, ktoré sa stali predmetom preskúmania a ktoré majú právo veta vo výbore EDRC.

V prípade, ak bude Rada s uvedenými skutočnosťami súhlasiť, Stála misia Európskej komisie pri OECD, ktorej bol list krajín APEC adresovaný, zašle veľvyslancom krajín APEC kladnú odpoveď, pričom poukáže na uvedené podmienky a postupy.

Na tomto základe budú spoločne so sekretariátom OECD, predsedom výboru EDRC a inými členmi OECD pripravené postupy pre vypracovávanie prehľadu o EÚ 25 týkajúce sa napr. jeho rozsahu, častosti, práv členských štátov ES, ktoré nie sú členmi OECD a iných aspektov.

Prílohy: 2

1) Súvislosti s prehľadom výboru OECD EDRC

2) List krajín APEC

PRÍLOHA 1

Súvislosti s prehľadom výboru OECD EDRC

1. Charakter prehľadu výboru EDRC

Výbor OECD pre ekonomické prehľady (EDRC) vypracováva vzájomné prehľady hospodárskych politík jej členov a predstavuje základný prvok hospodárskeho dohľadu OECD. Zasadnutia výboru sa konajú približne dvadsaťkrát ročne, na ktorých sa dôkladne preskumávajú hospodárske politiky členských krajín OECD na základe správ vypracovaných pre jednotlivé krajiny sekretariátom OECD. Výbor pozostáva zo stálych zástupcov (hospodárski poradcovia stálej misie pri OECD), a tým umožňuje vytváranie úzkych, stabilných vzťahov medzi členmi. Komisia - GR ECFIN - vysiela ad hoc delegátov, ktorí počas preskúmania jednotlivých krajín spolupracujú so stálym zástupcom Komisie pri OECD.

Proces vypracovávania vzájomných prehľadov EDRC je jedinečný. Hoci správy EDRC pre jednotlivé krajiny vypracováva sekretariát OECD (najmä jej hospodársky odbor), podpisuje ich všetkých 30 členských krajín, vrátane krajiny, ktorá je predmetom preskúmania, a Komisia. Tieto správy sú z tohto dôvodu výsledkom konsenzu členských štátov OECD a Komisie a ich uverejnenie spadá do oblasti zodpovednosti Komisie a nie sekretariátu OECD, ako je tomu obvykle v prípade väčšiny prehľadov krajín prostredníctvom OECD. Z postupu výboru EDRC vyplýva, že krajina, ktorá je predmetom preskúmania súhlasí s obsahom správy, a že jej morálnym záväzkom je prijať opatrenia na riešenie problémov uvedených v správe. V súčasnej dobe je 19 z 25[4] členských štátov EÚ členom OECD EDR a pravidelne sa podrobujú preskúmaniu prostredníctvom výboru EDRC.

Od roku 2001 vypracováva výbor OECD EDRC taktiež každoročné samostatné prehľady o eurozóne. Tento prehľad bol prijatý Hospodárskym a finančným výborom (HFV) a jeho rozsah bol objasnený na základe výmeny listov medzi predsedom HFV a vedúcim hospodárskeho oddelenia OECD v roku 2000. Podnetom k tomuto osobitnému prehľadu bol osobitný charakter hospodárstva v eurozóne s jednotnou menovou politikou a politikou výmenného kurzu a miera koordinácie fiškálnej politiky ako aj schopnosť takéhoto prehľadu poskytnúť užitočné poznatky o fungovaní HMÚ. Vzhľadom na charakter eurozóny sa OECD a členské štáty EÚ dohodli, že tento prehľad by sa mal zamerať „ najmä na menovú politiku a politiku výmenného kurzu“, pričom „ostatné makroekonomické a štrukturálne politiky by sa zohľadnili do tej miery, v akej majú vplyv na hospodársky vývoj v eurozóne ako celku“. Takýto rozsah vytvára podmienky na hodnotenie aspektov štrukturálnej politiky, ktoré sú obzvlášť dôležité z hľadiska hospodárskej výkonnosti HMÚ, akými sú napr. trh výrobkov a výrobných faktorov alebo účinnosť systému sociálnej starostlivosti. Navyše, pravidelne a podrobne vypracovávaná kapitola týkajúca sa zvolenej hospodárskej témy umožňuje dôkladnú analýzu tejto témy. Zodpovednými orgánmi, ktoré počas tohto preskúmania zastupujú eurozónu v OECD sú Komisia, ECB a predsedníctvo eurozóny, čo si vyžaduje značnú mieru koordinácie za účelom zabezpečenia účinného a jednotného zastúpenia.

2. Skúseností s prehľadom o eurozóne

Rok 2004 zaznamenal štvrté vydanie prehľadu o eurozóne. Tieto prehľady pozostávajú zo všeobecných kapitol zameraných na prehľady o menovej, rozpočtovej a štrukturálnej politike ako aj zo „štrukturálnej“ kapitoly, ktorá sa podrobnejšie zaoberá určitou politikou Spoločenstva. V minulom roku išlo o politiku hospodárskej súťaže.

Počas vypracovávania prehľadu GR ECFIN úzko spolupracuje s ostatnými útvarmi Komisie, ktoré sú do prehľadu zahrnuté. Príprava návrhu prehľadu sekretariátu OECD začína návštevou tohto sekretariátu v Komisii. GR ECFIN konzultuje odpovede na dotazník sekretariátu OECD s ostatnými útvarmi Komisie, ktoré zároveň vyzve k účasti na zasadnutiach. V dôsledku toho sa na procese od jeho samotného začiatku podieľajú GR EMPL, GR MARKT, GR AGRI a GR TAXUD. Ostatné príslušné útvary Komisie sa zapájajú v závislosti od osobitnej témy zvolenej na daný rok.

Po vypracovaní návrhu prehľadu sekretariátom OECD spolupracuje GR ECFIN opäť s ostatnými útvarmi Komisie a požiada ich o reakcie a prípadné zmeny a doplnenia tohto návrhu. Stanoviská útvarov Komisie sa odzrkadľujú aj v návrhu úvodného vyhlásenia zastúpenia eurozóny, ktoré vypracuje GR ECFIN. V tejto fáze GR ECFIN rovnako koordinuje proces, v ktorom členské štáty (prostredníctvom Hospodárskeho a finančného výboru) predkladajú zmeny a doplnenia návrhu prehľadu ako aj návrhu úvodného vyhlásenia.

Príslušné útvary Komisie, ktorých sa týkajú osobitné témy sú v rámci preskúmania pozvané na zasadnutie výboru EDRC do Paríža a na nasledujúce zasadnutia, počas ktorých sa prikročí k vypracovaniu návrhu. Po týchto zasadnutiach spolupracuje GR ECFIN s ostatnými útvarmi Komisie, predsedníctvom Euroskupiny a ECB pri finalizácii prehľadu, až kým nedôjde k ustáleniu textu a jeho schváleniu výborom EDRC.

Predchádzajúce skúsenosti ukazujú, že koordinácia odlišných stanovísk môže byť skutočne veľmi obtiažna. V roku 2003 začal proces preskúmania v januári prípravou návštevy sekretariátu OECD v Komisii, no jeho ukončenie nasledovalo až na konci júla, najmä v dôsledku ťažkostí pri finalizácii znenia osobitnej kapitoly o politike hospodárskej súťaže.

V konečnom dôsledku sú so súčasnou podobou prehľadu OECD o eurozóne spojené už značne vysoké náklady na koordináciu. Rozšírením rozsahu na pokrytie všetkých politík Spoločenstva sa toto bremeno koordinácie prirodzene ešte zvýši, do akej miery tomu tak bude, však závisí od prístupu, ktorý sa v tomto prípade uplatní. Podrobnejšia a rozsiahlejšia analýza OECD prináša so sebou väčšiu záťaž z hľadiska koordinácie a zvyšuje riziko predĺženia celého procesu.

3. Politiky, ktoré by mohli byť zahrnuté do prehľadu ERC

Politiky, ktoré majú dopad na hospodársku výkonnosť možno rozdeliť do štyroch hlavných kategórií: (1) makroekonomické politiky, (2) spoločné politiky, akými sú napr. obchod a poľnohospodárstvo, (3) štrukturálne politiky zamerané na zlepšenie fungovania trhu a (4) štrukturálne politiky širšieho zamerania, ktoré by mohli však mať výrazný hospodársky dopad (životné prostredie, atď.). Politiky uvedené v kategóriách 1 a 3 a v menšej miere politiky kategórie 4 podliehajú v rámci EÚ istej hospodárskej koordinácií. Nie je to však prípad spoločných politík.

a. Makroekonomické politiky

K analýze makroekonomických politík (menovej a fiškálnej politike a politike výmenného kurzu) dochádza už v rámci eurozóny, v ktorej je vytvorený dokonalý mechanizmus: o týchto politikách sa na vnútornej úrovni vedú pravidelné diskusie a vypracovávajú prehľady (Pracovná skupina Hospodárskeho a finančného výboru a Euroskupina).

b. Spoločné politiky

Spoločné politiky akými sú napr. obchod, poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a hospodárska súťaž spadajú do oblasti výlučnej právomoci a sú už čiastočne zahrnuté do prehľadu výboru EDRC o jednotlivých členských štátoch, ako je tomu v prípade iných členov OECD, napr. USA. Členovia OECD otvorene nespochybnili prípadný dopad týchto politík na hospodársku výkonnosť ich hospodárstiev ani skutočnosť, že tieto oblasti boli zahrnuté do prehľadu výboru EDRC. Nedávny prehľad výboru EDRC o USA zahŕňal napríklad oblasť obchodu.

Spoločné politiky sú navyše často predmetom diskusií a analýz v rámci iných častí OECD, napr. v prípade obchodu v rámci regulačnej reformy, v prípade poľnohospodárstva vo Výbore pre poľnohospodárstvo a v prípade politiky hospodárskej súťaže vo Výbore pre politiku hospodárskej súťaže ako aj prostredníctvom „ vzájomnej kontroly“.

c. Štrukturálne politiky zamerané na zlepšenie fungovania trhu

O politikách štrukturálnej reformy, najmä tých, na ktoré sa vzťahujú Všeobecné usmernenia hospodárskych politík, ako napr. reforma trhu práce, výrobkov a kapitálového trhu, a o ich prepojení na makroekonomickú výkonnosť sa viedli už pomerne všeobecné diskusie v súvislosti s predchádzajúcimi prehľadmi výboru EDRC o eurozóne. Ak by boli tieto politiky priamo namierené na zdokonalenie fungovania trhu, dalo by sa povedať, že by mali relatívne významný dopad na celkovú makroekonomickú výkonnosť. V tejto súvislosti by sa mohli široké diskusie o nich javiť ako opodstatnené. Problém však vzniká vtedy, ak sa diskusie o jednotlivých politikách posunú ďalej a sú oveľa podrobnejšie ako by bolo vzhľadom na ich dopad na makroekonomickú výkonnosť opodstatnené, k čomu už pri vypracovávaní prehľadov o eurozóne výborom EDRC viackrát došlo. Takýmto prípadom by sa malo zabrániť.

d. Ostatné štrukturálne politiky širšieho zamerania

V dôsledku otvoreného charakteru činností OECD nie je jednoduché vopred zabezpečiť, aby sa prehľad výboru EDRC o politikách EÚ zameral len na vopred dohodnutú skupinu štrukturálnych politík. To by znamenalo, že širšie zameranie prehľadu výboru EDRC na politiky uplatňované v rámci celej EÚ by mohlo viesť k preskúmaniu politík, ktoré spadajú do oblasti spoločných právomocí či tých, ktoré nie sú predmetom preskúmania v rámci prehľadov výboru EDRC o členoch OECD.[5]

Pri schvaľovaní rozsahu a podmienok prehľadu o celej EÚ by bolo žiadúce, aby sa v čo najväčšej možnej miere zaistilo, že budú vopred stanovené tie štrukturálne politiky širšieho zamerania, na ktoré by sa mal prehľad zamerať.

PRÍLOHA 2

List veľvyslancov krajín APEC

2. október 2003

Jeho Excelencia pán John Maddison

Veľvyslanec

Stála misia Európskej komisie pri OECD

Vážený pán veľvyslanec,

ZAOBCHÁDZANIE VÝBORU EDRC S POLITIKAMI ES

Dovoľujeme si obrátiť sa na Vás ako na zástupcu ES pri OECD a požiadať Vás, aby ste danú záležitosť predniesli v našom mene príslušnými orgánmi Európskeho spoločenstva.

Na základe návrhu Kanady v roku 2003 uskutočnil Výbor pre ekonomické prehľady (EDRC) 3 formálne prehľady o eurozóne. To prispelo k tomu, že proces vzájomnej kontroly v OECD zohráva kľúčovú úlohu pri podpore prebiehajúcich hospodárskych reforiem politík eurozóny. V rámci týchto prehľadov však nebolo možné primerane reagovať na viacero politík, ktoré sú z hľadiska hospodárskej výkonnosti Európy dôležité. Tieto politiky nie sú účinne zohľadnené ani v správach o jednotlivých európskych krajinách. Ide o viacero spoločných politík, ktoré sú implementované na úrovní ES ako aj o rad smerníc stanovených na úrovni ES, ktoré sa však implementujú na národnej úrovni.

Takáto situácia vyústila do rozdielneho zaobchádzania, pokiaľ ide o preskúmanie výboru EDRC zameraného na krajiny EÚ a preskúmania zamerané na mimoeurópske krajiny, kde sú všetky hospodárske politiky preskúmaniu otvorené. Domnievame sa, že tento stav spochybňuje užitočnosť prehľadov výboru EDRC a poškodzuje dobré meno OECD.

Podľa nášho názoru by sa táto situácia mala vyriešiť pred uskutočnením preskúmania za rok 2004. Žiadame Vás, aby ste danú záležitosť predložili príslušným orgánom, a aby sa pri budúcich preskúmaniach OECD hospodárskych politík eurozóny zabezpečilo rozšírenie ich rozsahu, čo by znamenalo zahrnutie všetkých politík ES ako aj politík uplatňovaných v celej EÚ vo všeobecnosti. Takýmto spôsobom by sa zabezpečilo primerané preskúmanie všetkých oblastí hospodárskych politík v Európe a zrovnoprávnenie týchto prehľadov s preskúmaním krajín mimo EÚ.

S jednotlivými oblasťami politík ES sa možno zaoberať na úrovni jednotlivých výborov (napr. v rámci Obchodného výboru, Výboru pre poľnohospodárstvo a Výboru pre politiku hospodárskej súťaže), čo platí pre všetky krajiny. Avšak iba výbor EDRC poskytuje možnosť súhrnného prehľadu o všetkých záležitostiach v rámci procesu vzájomnej kontroly, ktorý analyzuje vzájomné prepojenie jednotlivých oblastí politík a umožňuje všeobecné hodnotenie hospodárskej výkonnosti a politiky.

Zmysluplné hodnotenie a súdržné odporúčania týkajúce sa politík si vyžadujú porozumenie vzájomného pôsobenia všetkých politík. Určite je tomu tak v prípade vzájomného prepojenia štrukturálnych faktorov a nástrojov makroekonomickej politiky.

Uvedomujeme si, že takéto komplexné zaobchádzanie s hospodárskymi politikami EÚ prináša so sebou problémy na úrovni inštitúcií. Domnievame sa však, že inštitucionálne ťažkosti by nás nemali odradiť od plnenia hlavných cieľov OECD, ktorými sú rovnosť, výmena vedomostí a konštruktívna vzájomná kontrola.

Tešíme sa na Vašu skorú odpoveď na túto čoraz naliehavejšiu záležitosť.

S úctou,

Ian Forsyth Veľvyslanec pri OECD Austrália | Jocelyne Bourgon Veľvyslankyňa pri OECD Kanada |

Seiichiro Noboru Veľvyslanec pri OECD Japonsko | Kyung-tae Lee Veľvyslanec pri OECD Kórea |

Carlos Flores Alcocer Veľvyslanec pri OECD Mexiko | Adrian Macey Veľvyslanec pri OECD Nový Zéland |

Robert Smolik Chargé Delegácia USA pri OECD |

cc: Všetci veľvyslanci pri OECDDonald Johnston, generálny tajomník, OECDJean-Philippe Cotis, vedúci hospodárskeho odboru, OECDNiels Thygesen, predseda , EDRC, OECD

[1] Hoci by sa tento prehľad týkal len politík Spoločenstva, z politického hľadiska sa považuje za vhodné používať termín „prehľad o EÚ“, pretože takto sa na ES/ÉÚ v stále väčšej miere mimo ES/ÉÚ poukazuje.

[2] Vzhľadom na rozdiely v usporiadaní eurozóny a EÚ 25 ako aj na rozdiely týkajúce sa zamerania prehľadu by pre všetky strany boli dva osobitné a zvláštne prehľady najlepším riešením. Z hľadiska krajín APEC by to nemalo znamenať takmer žiaden rozdiel, pretože by bol zaručený rozsiahly prehľad, ktorý tieto krajiny požadovali.

[3] Cyprus, Estónsko, Malta, Lotyšsko, Litva a Slovinsko.

[4] Nasledujúce členské štáty EÚ nie sú v súčasnej dobe členmi OECD: Cyprus, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Malta a Slovinsko.

[5] V rámci viacerých preskúmaní ako napr. v prípade nástroja týkajúceho sa rovnakého zaobchádzania Deklarácie o medzinárodných investíciách (National Treatment Instrument of the International Investment Declaration) (nie je právne záväzný) alebo v rámci Kódexu OECD o kapitálových pohyboch a neviditeľných transakciách (právne záväzný) dochádza k preskúmaniu politík členských štátov EÚ na národnej a európskej úrovni, pretože politiky EÚ sú základom politík členských štátov.