Osobitná správa Financovanie čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd v povodí rieky Dunaj: 
ďalšie úsilie potrebné na 
pomoc členským štátom 
dosiahnuť ciele politiky EÚ 
v oblasti odpadových vôdSK 2015  Č. 02
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2420-0 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/067213 QJ-AB-15-006-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-2441-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/324699 QJ-AB-15-006-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-2425-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/609012 QJ-AB-15-006-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade použitia či reprodukcie obrázku 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
Financovanie čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd v povodí rieky Dunaj: 
ďalšie úsilie potrebné na 
pomoc členským štátom 
dosiahnuť ciele politiky EÚ 
v oblasti odpadových vôd
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 02
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú kon ‑
krétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby 
mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, 
budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen, ktorá sa špecializuje na 
štrukturálne politiky, výdavkové oblasti dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA George Pufan; pomáhali mu Pat ‑
rick Weldon, vedúci kabinetu; Mircea Radulescu, atašé kabinetu; Alain Vansilliette, vedúci oddelenia; Marion Colonerus, 
vedúca tímu; Zuzana Gullová, audítorka; Attila Horvay‑Kovács, audítor; Jean‑François Hynderick, audítor; Dana Moraru, 
audítorka; Radka Papousková, audítorka; Tomasz Plebanowicz, audítor a Olivier Prigent, audítor.
Zľava doprava:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullová, Patrick Weldon, Attila Horvay‑Kovács a Tomasz Plebanowicz.

03
 Obsah
Body
 Glosár
I – VII Zhrnutie
1 – 11 Úvod
1 – 7 Základné informácie
8 – 11 Spolufinancovanie infraštruktúry odpadových vôd zo strany EÚ
12 – 17 Rozsah auditu a audítorský prístup
18 – 105 Pripomienky
18 – 33 Dodržiavanie termínov pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd
21 – 29 Členské štáty vo všeobecnosti dodržali termíny uvedené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, 
pokiaľ ide o zber, ale nie pre čistenie odpadových vôd
30 – 31 Komisia má len čiastočné informácie o situácii v aglomeráciách pod 2 000 EO
32 – 33 Komisia sleduje prípady nesúladu v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov
34 – 44 Využitie finančných prostriedkov EÚ dostupných v programovom období 2007  – 2013
36 – 41 Nie všetky finančné prostriedky dostupné v rámci operačných programov obdobia 2007 – 2013 boli 
vyčerpané
42 – 44 Ku koncu roka 2013 sa ciele pre ukazovatele výstupov a výsledkov zväčša nedosiahli
45 – 88 Účinnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd spolufinancovaných EÚ
46 – 71 Výkonnosť čistiarní komunálnych odpadových vôd
72 – 88 Využitie kalov vyprodukovaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd
89 – 105 Finančná udržateľnosť čistiarní odpadových vôd spolufinancovaných EÚ
95 – 99 Sadzby za odpadové vody účtované konečným užívateľom umožnili plne pokryť náklady len v 11 % 
prípadov
100 – 101 Sadzby za odpadové vody boli pod mierou dostupnosti uvádzanou Komisiou v 92 % prípadoch, keď boli 
náklady len čiastočne pokryté
102 – 105 Finančné rezervy nie sú dostatočné na zabezpečenie obnovy infraštruktúry
04 Obsah
106 – 119 Závery a odporúčania
 Príloha I — Proces čistenia komunálnych odpadových vôd
 Príloha II — Zoznam preskúmaných čistiarní odpadových vôd
 Príloha III — Termíny pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd
 Odpovede Komisie
05
 Glosár
Aglomerácia : Oblasť, v ktorej sa osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že je opodstatnené 
odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich 
konečného vypúšťania.
Biochemická spotreba kyslíka (BSK5): Množstvo kyslíka spotrebovaného mikroorganizmami na odstránenie 
biologicky odstrániteľných organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. BSK5 sa zvyčajne používa na 
meranie spotreby kyslíka vyjadreného v mg O2/l po 5 dňoch. Čím väčšia je hodnota BSK5, tým väčšia je spotreba 
kyslíka mikroorganizmami a tým väčšie je znečistenie.
Celkové množstvo nerozpustných látok (NL) : Množstvo minerálnych a organických častíc vo vode, ktoré možno 
zachytiť na filtri z pórovitého materiálu. Tento parameter sa tiež vyjadruje v mg/l.
Cena za odpadové vody (sadzba) : Cena za odpadovú vodu účtovaná subjektom vypúšťajúcim odpadové vody do 
stokovej siete a/alebo čistiarňam, inými slovami, užívateľom služieb čistenia odpadových vôd. Sadzba za odpadovú 
vodu sa môže pre rôznych užívateľov líšiť (napr. domácnosti a priemyselné zariadenia).
Citlivá oblasť : Členský štát musí určiť vodný útvar ako citlivú oblasť, ak patrí do jednej z nasledujúcich skupín: i) 
vodný útvar alebo jeho časť, ktorá je ohrozená eutrofizáciou; ii) vodný útvar určený na odoberanie pitnej vody, 
ktorý by mohol obsahovať príliš vysokú koncentráciu dusičnanov a iii) oblasti, kde je potrebný vyšší stupeň čistenia, 
aby sa splnili smernice Rady. Náležité vymedzenie citlivých oblastí je zásadne dôležité, aby sa stanovil typ čistenia 
odpadových vôd, ktorý je potrebné zaviesť na zníženie činiteľov spôsobujúcich eutrofizáciu.
Čistiareň komunálnych odpadových vôd : Infraštruktúra zabezpečujúca sled niekoľkých procesov čistenia, 
ktorých cieľom je znížiť hladinu znečistenia odpadových vôd mestskej aglomerácie na prijateľnú úroveň pred ich 
vypustením do zberných vôd.
Ekvivalentný obyvateľ (EO) : Kvantitatívne vyjadrenie znečistenia odpadovej vody počtom „ekvivalentných“ 
ľudí, ktorí by vytvorili odpad rovnakej sily. Jeden EO zodpovedá znečisteniu produkovaného jedným obyvateľom 
a predstavuje množstvo biologicky odstrániteľného organického znečistenia vyjadreného hodnotou ukazovateľa 
biochemická spotreba kyslíka za päť dní, t. j. 60 g kyslíka za deň.
Európsky fond regionálneho rozvoja : Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja je posilniť hospodársku 
a sociálnu súdržnosť v Európskej únii vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom finančnej 
podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, najmä pre podniky.
Eutrofizácia : Obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, ktoré spôsobujú zvýšený rast rias, 
čím dochádza k zníženiu obsahu kyslíka vo vode a zániku pôvodných vodných rastlín, rýb a ostatných vodných 
živočíchov.
Filtrát alebo vypúšťaná voda : Očistená odpadová voda vypustená do vodných útvarov.
Chemická spotreba kyslíka (ChSK) : Množstvo kyslíka spotrebovaného na chemické okysličenie organických 
a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. Tento parameter sa vyjadruje v mg O2/l.
06 Glosár
Kohézny fond : Kohézny fond je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v Európskej únii 
prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých 
hrubý národný produkt na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ.
Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA) : Finančný nástroj (prvý rok fungovania: 2000), 
ktorý pomáhal kandidátskym krajinám v príprave na pristúpenie. Pomoc sa poskytovala na infraštruktúrne projekty 
v prioritných oblastiach EÚ životného prostredia a dopravy. Po pristúpení (2004 v prípade 10 krajín a 2007 v prípade 
dvoch krajín) sa projekty ISPA stali projektmi Kohézneho fondu.
Normálne oblasti : Vodná oblasť alebo jej časť, ktorá nie je ohrozená eutrofizáciou.
Odpadová voda : Akékoľvek voda, ktorej kvalita bola nepriaznivo ovplyvnená. Zvyčajne sa odvádza v stokovej 
sieti a spracúva v čistiarni odpadových vôd. Očistená odpadová voda sa vypúšťa do zberných vôd prostredníctvom 
odpadového kanálu. Odpadové vody produkované v oblastiach bez prístupu k verejnej kanalizácii sa spoliehajú na 
individuálne systémy, napr. septiky.
Operačný program : V operačnom programe sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a ako sa 
financovanie (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) použije v priebehu daného 
obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu 
určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi operačného programu. Programy existujú pre 
každý fond v oblasti súdržnosti (t. j Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond). 
Operačné programy vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb 
z rozpočtu EÚ. Môžu sa meniť v priebehu príslušného obdobia len, ak s tým súhlasia obidve strany.
Povodie rieky : Územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sietí potokov, riek a prípadne 
jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.
Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd : V tejto správe povolenia vydávané subjektom vypúšťajúcim odpadové 
vody v súlade s ustanoveniami vnútroštátnych právnych predpisov. V povoleniach pre čistiarne odpadových vôd 
sa okrem iného uvádzajú informácie o kapacite čistiarne a hodnoty limitov, ktoré sa majú dodržať pri niekoľkých 
parametroch a znečisťujúcich látkach.
Predbežné podmienky : Pri vypracúvaní operačných programov spolufinancovaných z európskych štrukturálnych 
a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020 členské štáty musia posúdiť, či boli splnené predbežné 
podmienky. V prípade, že splnené neboli, je potrebné vypracovať akčné plány na zabezpečenie ich splnenia do 
31. decembra 2016.
Primárne čistenie : Mechanická fáza, pri ktorej dochádza k prvotnému oddeleniu veľkých odpadových častíc od 
odpadovej vody.
07 Glosár
Programové obdobie : Viacročný rámec plánovania a uskutočňovania výdavkov v rámci štrukturálnych fondov 
a Kohézneho fondu.
Samokontroly : V tejto správe: i) kontroly pravidelne vykonávané prevádzkovateľom v rámci každodennej 
prevádzky čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťaných odpadových vôd 
a obsah kalov, a ii) kontroly vykonávané priemyselnými zariadeniami s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťaných 
odpadových vôd do verejnej kanalizácie.
Sekundárne čistenie : Biologická fáza, pri ktorej dochádza k čisteniu odpadovej vody s cieľom odstrániť biologicky 
odstrániteľné organické znečisťujúce látky.
Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd : Cieľom smernice Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 je 
chrániť životné prostredie pred nepriaznivými vplyvmi vypúšťania komunálnych odpadových vôd a vypúšťania 
odpadových vôd z určitých priemyselných odvetví. Požaduje sa v nej zber a čistenie odpadových vôd 
v aglomeráciách s počtom ekvivalentných obyvateľov (EO) nad 2 000 a vyšší stupeň čistenia v aglomeráciách nad 
10 000 EO v citlivých oblastiach. Taktiež sa v nej požaduje, aby sa vo všetkých aglomeráciách s menej ako 2 000 EO, 
kde sú zavedené zberné systémy, zabezpečilo náležité čistenie v prípade vypúšťania do sladkých vôd a ústia.
Stoková sieť : Fyzická infraštruktúra, zahŕňajúca potrubia, čerpadlá, sitá, kanály atď., používaná na odvod odpadu 
z miesta jeho pôvodu do miesta jeho konečného spracovania alebo odstránenia.
Vyšší stupeň čistenia/terciárne čistenie odpadových vôd : Podľa požiadavky smernice sa biologická/chemická 
fáza uplatňuje v prípade potreby na zníženie koncentrácie hladiny živín (dusík a fosfor) v očistených odpadových 
vodách pred ich vypustením do zberných vôd ohrozených eutrofizáciou.
Zásada „znečisťovateľ platí“ : Zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). 
V súvislosti s odpadovými vodami to znamená, že subjekty vypúšťajúce odpadové vody by mali platiť za spôsobené 
znečisťovanie (príklady: domácnosti platia za služby čistenia formou ceny za odpadovú vodu, čistiarne odpadových 
vôd platia poplatok za znečisťovanie).
08
 Zhrnutie
I
Odpadové vody a splaškové kaly z mestských aglo ‑
merácií môžu ovplyvňovať kvalitu vody v jazerách, 
riekach, na pobreží, kvalitu pôdy a podzemných vôd 
v Európe. EÚ preto prijala niekoľko smerníc a taktiež 
spolufinancuje budovanie čistiarní komunálnych 
odpadových vôd z Kohézneho fondu a Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja.
II
Dvor audítorov zameral svoj audit na štyri členské 
štáty v povodí rieky Dunaj (Česká republika, Maďar ‑
sko, Rumunsko a Slovensko). Dvor audítorov analyzo ‑
val napredovanie vo vykonávaní smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd a na vzorke 28 čistiarní 
odpadových vôd spolufinancovaných EÚ výkonnosť 
čistenia odpadových vôd, spôsob spracovania vypro ‑
dukovaných splaškových kalov a finančnú udržateľ ‑
nosť infraštruktúry.
III
Dvor audítorov dospel k záveru, že výdavky z Európ ‑
skeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho fondu 
v programovom období 2007 – 2013 zohrali dôležitú 
úlohu v napredovaní zberu a spracovania odpado ‑
vých vôd, avšak nie dostatočne na to, aby sa dodržali 
termíny stanovené pre čistenie odpadových vôd. Dvor 
audítorov odporúča, aby Komisia posilnila požiadavky 
na predkladanie správ a aby sa v členských štátoch 
zaviedli právne predpisy na zabezpečenie rýchleho 
pripojenia domácností na verejnú kanalizáciu.
IV
Dvor audítorov zaznamenal, že finančné prostriedky, 
ktoré boli k dispozícii v programovom období 2007 – 
2013, sa čerpali pomaly a že ukazovatele operačných 
programov neumožnili skontrolovať pokrok dosiah ‑
nutý vo vykonávaní smernice. Dvor audítorov odpo ‑
rúča, aby členské štáty sprístupnili aktualizované 
informácie o finančných zdrojoch potrebných na úplný 
súlad so smernicou a potenciálne zdroje financovania.V
Preskúmané čistiarne komunálnych odpadových vôd 
spolufinancované EÚ zväčša spĺňali požiadavky na 
vypúšťanú vodu uvedené v povoleniach na vypúš ‑
ťanie a požiadavky uvedené v smernici (ak sa vzťa ‑
hovali). Avšak približne jedna tretina čistiarní má 
nadmernú veľkosť (aj po zohľadnení plánovaných 
prípojok v budúcnosti). Okrem venovania pozornosti 
primeranej veľkosti čistiarní Dvor audítorov odporúča, 
aby Komisia a členské štáty riešili problém prípadov 
odľahčovania pri silných dažďoch, pretože môžu mať 
negatívny vplyv na kvalitu vody, a aby prevádzkovate ‑
lia čistiarní využili príležitosti na šetrenie prevádzko ‑
vých nákladov. Okrem toho Dvor audítorov odporúča, 
aby Komisia posúdila primeranosť limitov koncentrácií 
stanovených v smernici zohľadniac technologické 
zlepšenia od roku 1991, keď bola prijatá smernica o čis ‑
tení komunálnych odpadových vôd.
VI
Preskúmané čistiarne odpadových vôd spracovali kaly 
primerane s výnimkou jedného členského štátu. Avšak 
neexistujú nevyhnutne záväzné požiadavky ohľadom 
znečisťujúcich látok pre všetky typy využitia kalov. 
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia a členské štáty 
stanovili kritériá pre všetky typy využitia kalov a prijali 
potrebné opatrenia na zabezpečenie dobrého monito ‑
rovania znečisťujúcich látok.
VII
Dosiahnutý stupeň finančnej udržateľnosti infraš ‑
truktúry spolufinancovanej EÚ nebol plne uspokojivý. 
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia podporovala 
členské štáty vykonávať zodpovednú cenovú politiku 
odpadových vôd so sadzbami nie nižšími ako 4 % 
cenová dostupnosť uvádzaná Komisiou. Ďalej by sa 
mali prijať opatrenia, ktoré zabezpečia vyčlenenie 
dostatočných finančných prostriedkov umožňujúcich 
potrebnú údržbu a obnovu.
09
 Úvod
Základné informácie
01 
Hlavným cieľom politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva je zabezpečiť 
dostatočné množstvo kvalitnej vody 
pre ľudské potreby a životné pros ‑
tredie v celej EÚ. Znečistenie vôd je 
jednou z hlavných environmentálnych 
obáv občanov EÚ.
02 
Táto správa sa zameriava na povodie 
rieky Dunaj, ktorá je najväčším povo ‑
dím v Európe (801 463 km2) a v jeho 
povodí je 19 krajín. Je zraniteľný na 
znečistenie vody z rôznych zdrojov.
03 
Jedným zo zdrojov znečistenia vody je 
vypúšťanie čiastočne očistenej alebo 
neočistenej odpadovej vody z aglome ‑
rácií. V smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd z roku 19911 sa od 
členských štátov požaduje v určitých 
termínoch zabezpečiť, aby aglomerácie 
boli vybavené zbernými systémami pre 
komunálnu odpadovú vodu a aby od ‑
padové vody vstupujúce do zberných 
systémov prešli náležitým čistením.
04 
Splaškové kaly produkované čistiarňa ‑
mi komunálnych odpadových vôd 
môžu byť škodlivé pre vodu a pôdu 
najmä pre obsah ťažkých kovov v ka ‑
loch. Odstraňovanie kalov do povrcho ‑
vých vôd preto už nie je viac povolené 
a v smernici o čistení komunálnych od ‑
padových vôd sa stanovuje opätovné 
použitie kalov. Aplikácia splaškových 
kalov v poľnohospodárskej pôde2 sa 
riadi smernicou o splaškových kaloch3, 
v ktorej sa upresňujú pravidlá výberu 
vzorky a analýzy kalov a pôdy a sta ‑
novujú sa limity koncentrácií a maxi ‑
málnych ročných množstiev ťažkých 
kovov, ktoré možno do pôdy zaviesť.05 
Stručný prehľad procesu čistenia 
odpadových vôd a likvidácie kalov sa 
nachádza v  prílohe I .
06 
Hlavným cieľom rámcovej smerni ‑
ce o vode4 je dosiahnuť dobrý stav 
povrchových a podzemných vôd do 
roku 2015. Hlavným nástrojom na 
vykonávanie smernice je plán ma ‑
nažmentu povodia.  Do roku 2009 
musel každý členský štát vypracovať 
plány manažmentu povodia vrátane 
programu opatrení pre každé povodie 
na jeho území5. Tento program musel 
okrem iného obsahovať opatrenia 
požadované na vykonávanie právnych 
predpisov EÚ v oblasti ochrany vody 
(napr. smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd).
07 
Vo všeobecnom environmentálnom 
akčnom programe Únie do roku 20206, 
ktorý bol vypracovaný v roku 2013, 
sa požaduje zníženie emisií dusíka 
a fosforu, vrátane emisií z komunál ‑
nych a priemyselných odpadových vôd 
a z používania hnojív. Rovnako v kon ‑
cepcii na ochranu vodných zdrojov 
Európy z roku 20127 je určená potreba 
zlepšiť mieru dodržiavania predpisov 
týkajúcich sa čistenia odpadových vôd 
prostredníctvom dlhodobého investič ‑
ného plánovania.1 Smernica Rady 91/271/EHS 
z 21. mája 1991 o čistení 
komunálnych odpadových 
vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, 
s. 40).
2 Znečistenie pôdy môže viesť 
k znečisteniu vody buď 
presakovaním znečisťujúcich 
látok do podzemnej vody, 
alebo odplavením.
3 Smernica Rady 86/278/EHS 
z 12. júna 1986 o ochrane 
životného prostredia a najmä 
pôdy pri použití splaškových 
kalov v poľnohospodárstve 
(Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).
4 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2000/60/
ES z 23. októbra 2000, ktorou 
sa stanovuje rámec 
pôsobnosti pre opatrenia 
Spoločenstva v oblasti 
vodného hospodárstva 
(Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
5 Ak členské štáty majú na 
svojom území časti rôznych 
povodí (napr. Česká republika 
má časti povodia Dunaja, ako 
aj časti povodia Odry a Labe), 
plány sa požadovali pre každé 
správne územie povodia.
6 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 1386/2013/EÚ 
z 20. novembra 2013 
o všeobecnom 
environmentálnom akčnom 
programe Únie do roku 2020 
„Dobrý život v rámci možností 
našej planéty“ (Ú. v. EÚ L 354, 
28.12.2013, s. 171).
7 COM(2012) 673 final zo 
14. novembra  2012.
10 Úvod
8 Článok 17 ods. 1 Zmluvy 
o Európskej únii a článok 317 
Zmluvy o fungovaní Európskej 
únie.
9 Od 1. januára 2007 do 
25. júna 2010 to bola suma 
25 mil. EUR v prípade 
environmentálnych projektov.Spolufinancovanie 
infraštruktúry 
odpadových vôd zo strany 
EÚ
08 
Náklady na výstavbu, aktualizáciu 
a modernizáciu čistiarní odpadových 
vôd a stokových sietí sú oprávnené 
na spolufinancovanie EÚ prostredníc ‑
tvom Európskeho fondu regionálneho 
rozvoja a Kohézneho fondu. Spolu ‑
financovanie sa môže poskytnúť aj 
z Európskeho poľnohospodárskeho 
fondu pre rozvoj vidieka v prípade, že 
ide o vidiecke oblasti. Pre členské štáty, 
ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a 2007, 
boli finančné prostriedky k dispozícii 
od roku 2000 do dátumu pristúpenia 
z nástroja štrukturálnych politík pre 
predvstupové obdobie (ISPA). Projek ‑
ty ISPA sa stali projektmi Kohézneho 
fondu po pristúpení týchto členských 
štátov.
09 
Finančné prostriedky EÚ vyčlenené 
na infraštruktúru odpadových vôd 
z Európskeho fondu regionálneho roz ‑
voja a Kohézneho fondu boli vo výške 
približne 12,9 mld. EUR na programové 
obdobie 2000 – 2006 a 14,6 mld. EUR 
na programové obdobie 2007 – 2013.10 
Spolufinancované infraštruktúrne 
projekty (pozri rámček 1 ) sa realizu ‑
jú v rámci zdieľaného hospodárenia, 
pričom Komisia nesie konečnú zod ‑
povednosť za plnenie rozpočtu EÚ8. 
Počas programového obdobia 2000  – 
2006 Komisia okrem schvaľovania 
operačných programov schvaľovala aj 
žiadosti predložené členskými štátmi 
na projekty Európskeho fondu regi ‑
onálneho rozvoja, ktorých celkové 
náklady presiahli sumu 50 mil. EUR, 
na všetky projekty Kohézneho fondu 
a ISPA. V programovom období 2007 – 
2013 musela Komisia okrem schválenia 
programov schvaľovať len „veľké pro ‑
jekty“ (t. j. s nákladmi prevyšujúcimi 
50 mil. EUR)9. V rozhodnutí o spolufi ‑
nancovaní projektu je stanovená výška 
grantu (miera pomoci) a podmienky 
financovania, ktoré sa musia splniť.
11 Úvod
11 
V oblasti čistenia odpadových vôd zo ‑
hrávajú významnú úlohu dve generál ‑
ne riaditeľstvá Komisie:
a) Generálne riaditeľstvo pre životné 
prostredie zodpovedá za envi ‑
ronmentálnu politiku EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva, vrátane 
čistenia odpadových vôd. Je povin ‑
né monitorovať vykonávanie prís ‑
lušných právnych predpisov (napr. 
termíny na dosiahnutie cieľov 
smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd) a v prípade po ‑
treby začať konania pre porušenie 
predpisov. Konzultuje ho Gene ‑
rálne riaditeľstvo pre regionálnu 
a mestskú politiku pri preskúma ‑
vaní kvality návrhov operačných 
programov. Taktiež je konzulto ‑
vané vo fáze hodnotenia veľkých 
projektov a projektov Kohézneho 
fondu.b) Generálne riaditeľstvo pre regio ‑
nálnu a mestskú politiku zodpove ‑
dá za rozpočet EÚ v oblasti regio ‑
nálnej politiky, v rámci ktorej môžu 
byť spolufinancované projekty 
odpadových vôd.Príklad spolufinancovaného projektu, ktorý kontroloval Dvor audítorov
V Maďarsku jeden projekt pozostával z i) vybudo ‑
vania novej stokovej siete v niektorých oblastiach 
aglomerácie a z rozšírenia existujúcej stokovej 
siete v iných oblastiach, ii) z modernizácie čistiarne 
komunálnych odpadových vôd s cieľom zabezpe ‑
čiť odstraňovanie živín a iii) zo zabezpečenia nové ‑
ho zariadenia na spracovanie kalov.
Komisia schválila tento projekt v decembri 2004 
a prevádzka začala v decembri 2011. Celkové nákla ‑
dy na projekt dosiahli výšku 48,3 mil. EUR, grant EÚ 
bol vo výške 36,2 mil. EUR.Rámček 1
Obrázok 1 – Čistiareň odpadových vôd (Maďarsko – Zalaegerszeg)
Zdroj:  EDA.
12
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
12 
Dvor audítorov prostredníctvom tohto 
auditu posúdil účinnosť výdavkov z Eu ‑
rópskeho fondu regionálneho rozvoja/
Kohézneho fondu na čistenie odpa ‑
dových vôd s cieľom pomôcť člen ‑
ským štátom dosiahnuť ciele politiky 
EÚ v oblasti odpadových vôd. Dvor 
audítorov sa plánuje zaoberať otáz ‑
kami vykonávania rámcovej smernice 
o vode v povodí rieky Dunaj vo svojich 
ďalších správach.
13 
Audit sa zameral na štyri členské 
štáty v hornej, strednej a dolnej časti 
povodia rieky Dunaj: Česká republika, 
Maďarsko, Rumunsko a Slovensko10.
14 
Dvor audítorov sa zaoberal týmito 
štyrmi otázkami:
a) Dodržali členské štáty termíny pre 
vykonávanie smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd?
b) Využili členské štáty finančné pro ‑
striedky dostupné v programovom 
období 2007  – 2013 primerane?
c) Fungujú čistiarne komunálnych od ‑
padových vôd spolufinancované 
EÚ účinne?
d) Sú čistiarne komunálnych odpa ‑
dových vôd spolufinancované EÚ 
finančne udržateľné?15 
Celkový príspevok EÚ na projekty 
odpadových vôd vyčlenený v daných 
štyroch členských štátoch bol 2,1 mld. 
EUR v programovom období 2000 – 
200611 a 5,8 mld. EUR12 v programovom 
období 2007 – 2013.
16 
Audit sa zakladal na posúdení:
a) najaktuálnejších údajov o: miere 
pripojenia aglomerácií, účinnosti 
čistenia čistiarní odpadových vôd 
a počte aglomerácií, ktoré zatiaľ 
nespĺňajú smernicu o čistení ko ‑
munálnych odpadových vôd;
b) výkonnosti 28 čistiarní komunál ‑
nych odpadových vôd. Vzhľadom 
na to, že čistiarne museli byť 
v prevádzke, väčšina projektov 
zaradených do vzorky dostala 
financovanie z EÚ v programovom 
období 2000 – 2006. V  prílohe II  sa 
nachádza zoznam preskúmaných 
čistiarní odpadových vôd, všetky 
mali kapacitu nad 2 000 ekviva ‑
lentných obyvateľov (EO).10 Časť Českej republiky, veľká 
časť Slovenska a celé 
Rumunsko a Maďarsko sú 
v povodí rieky Dunaj.
11 V kontrolovaných členských 
štátoch boli projekty 
financované z ISPA od roku 
2000 do dátumu pristúpenia 
a od pristúpenia z Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja 
a Kohézneho fondu.
12 Údaje k 31.12.2013 (na základe 
výročných správ 
o vykonávaní).
13 Rozsah auditu a audítorský prístup
17 
Dôkazy sa získali z preskúmania do ‑
kumentov a analýzy (napr. národné 
stratégie, správy o vykonávaní, právne 
akty, štatistiky, údaje o výkonnosti 
od prevádzkovateľov), z rozhovorov 
s úradníkmi Komisie a členských štátov 
a so zástupcami vlastníkov a prevádz ‑
kovateľov čistiarní. Dvor audítorov 
navštívil 14 z 28 čistiarní vo vzorke 
v období od marca 2013 do januára 
2014 a podrobne preskúmal dokumen ‑
táciu k 14 nenavštíveným čistiarňam. 
Hodnotiace kritériá použité pri tomto 
audite sú vysvetlené v ďalších častiach 
tejto správy.
14
 Pripomienky
Dodržiavanie termínov 
pre vykonávanie smernice 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd
18 
Podľa smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd:
 – všetky aglomerácie EO nad 2000 
EO musia byť vybavené zberný ‑
mi systémami. Tam, kde nie je 
vytvorenie zberného systému 
opodstatnené, použijú sa individu ‑
álne systémy alebo iné primerané 
systémy13 dosahujúce rovnakú úro ‑
veň ochrany životného prostredia 
(článok 3 smernice),
 – v aglomeráciách nad 2 000 EO 
odpadové vody prechádzajú se ‑
kundárnym čistením tak, aby vody 
vypúšťané z čistiarní odpadových 
vôd dodržiavali limity koncentrácií 
pre biochemickú spotrebu kyslíka 
(BSK5), chemickú spotrebu kyslíka 
(ChSK) a celkové množstvo neroz ‑
pustných látok (NL) (článok 4),
 – v citlivých oblastiach14 vo všetkých 
aglomeráciách nad 10 000  EO od ‑
padové vody prechádzajú vyšším 
stupňom čistenia tak, aby vody 
vypúšťané z čistiarní odpadových 
vôd dodržiavali limity koncentrácií 
pre celkový obsah dusíka15 (Ncelk.) 
a celkový obsah fosforu (Pcelk.) 
(článok 5),
 – vo všetkých aglomeráciách s me ‑
nej ako 2 000 EO, kde sú zavedené 
zberné systémy, sa má zabezpečiť 
náležité čistenie v prípade vy ‑
púšťania do sladkých vôd a ústia 
(článok 7).19 
Dátumy, do kedy sa mali vyššie uve ‑
dené požiadavky splniť, boli pre štyri 
kontrolované členské štáty rôzne (po ‑
zri prílohu III ). Ak členský štát nedodr ‑
žiava právne predpisy EÚ, Komisia má 
právomoc začať konanie o porušení 
predpisov a v konečnom dôsledku 
postúpiť prípad Európskemu súdnemu 
dvoru.
20 
Dvor audítorov preskúmal, či:
 – boli dodržané priebežné a/alebo 
konečné termíny pre aglomerácie 
nad 2 000 EO,
 – boli k dispozícii informácie o tom, 
či bolo zabezpečené náležité čiste ‑
nie pre aglomerácie pod 2 000 EO, 
ktoré majú zavedené zberné 
systémy,
 – Komisia prijala nejaké opatrenia 
v prípade nedodržania termínov 
stanovených v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd.13 Napríklad domovú žumpu 
možno považovať za 
individuálny systém.
14 Oblasti definované na základe 
kritérií v smernici o čistení 
komunálnych odpadových 
vôd (pozri glosár ).
15 Celkový obsah dusíka 
znamená: súčet celkového 
Kjeldahl‑dusíka (organický N + 
NH3), dusičnan (NO3)‑dusík 
a dusitan (NO2)‑dusík.
15 Pripomienky
Členské štáty vo 
všeobecnosti dodržali 
termíny uvedené v smernici 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd, pokiaľ ide 
o zber, ale nie pre čistenie 
odpadových vôd
Tri členské štáty zo štyroch 
dodržali svoje termíny pre zber 
odpadových vôd
21 
Na základe analýzy údajov poskytnu ‑
tých členskými štátmi16, ktorú vykonala 
Komisia, Dvor audítorov dospel k záve ‑
ru, že pokiaľ ide o zber odpadových vôd 
(článok 3 smernice), zo štyroch kontro ‑
lovaných členských štátov bolo kon ‑
com roka 2012 len Rumunsko mierne 
v omeškaní voči harmonogramu svojich 
priebežných termínov (pozri tabuľku 1 ).22 
Dvor audítorov však poznamenáva, 
že na základe údajov členských štátov 
nemožno posúdiť, či individuálne sys ‑
témy, ktoré zbierajú časť záťaže, posky ‑
tujú podobnú úroveň ochrany životné ‑
ho prostredia ako zberné systémy. Pri 
niektorých aglomeráciách záťaž, ktorá 
ide do individuálnych systémov, je 
pomerne vysoká a v niektorých prípa ‑
doch môže predstavovať až do 100 % 
záťaže aglomerácie. V polovici roka 
2014 Komisia požiadala Českú republi ‑
ku, Maďarsko a Slovensko, aby jej po ‑
skytli podrobnejšie informácie o tom, 
ako vnútroštátne orgány zabezpečujú, 
aby individuálne systémy poskytovali 
podobný stupeň ochrany životného 
prostredia.16 Údaje poskytnuté v roku 2014 
zachytávajúce situáciu 
k referenčnému dátumu 
31.12.2012 za Českú republiku, 
Rumunsko a Slovensko a   
k 31.12.2011 za Maďarsko.Tabuľka 1Dodržiavanie termínov smernice v súvislosti so zberom odpadových vôd  
(k 31. 12. 2012)
Členský štát PožiadavkaVýsledok:  
percento aglomerácií1 so zberným systémom,  
vrátane záťaže2 zozbieranej individuálnymi systémami
Česká republika 100 % záťaže do roku 2010100 %; 
7 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami
Maďarsko154 aglomerácií  
(31 % zo všetkých do roku 2010)100 %; 
14 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami
Rumunsko 61 % záťaže do roku 2010Len šesť aglomerácií plne splnilo požiadavky. Avšak priebežné termíny odkazujú na záťaž 
odpadovými vodami: koncom roka 2012 skutočná miera zberu bola 60,2 %;  
1 % záťaže je zozbieranej individuálnymi systémami.
Slovensko291 aglomerácií  
(82 % zo všetkých do roku 2010)100 %; 
13 % záťaže odpadovými vodami je zozbieranej individuálnymi systémami a 0,4 % nie je 
zozbierané nijakým spôsobom. 
1  Komisia považuje aglomeráciu, že dodržiava smernicu, ak záťaž zozbieraná zbernými systémami dosiahne 98 % alebo viac celkovej záťaže 
vyprodukovanej aglomeráciou, a záťaž, ktorá nie je zozbieraná, nepresiahne 2 000 EO.
2 Záťaž je biologicky odstrániteľné organické znečistenie aglomerácie vyjadrené v EO.
Zdroj:  Analýza Komisie údajov poskytnutých členskými štátmi.
16 Pripomienky
23 
Okrem toho, skutočnosť, že sú zberné 
systémy zavedené, neznamená, že 
všetky domácnosti, ktoré by mohli byť 
pripojené, skutočne pripojené sú. Na ‑
príklad domácnosti môžu uprednostniť 
individuálne systémy z dôvodu nákla ‑
dov. Právne ustanovenia o povinnosti 
pripojenia a v niektorých prípadoch 
stanovujúce pokuty za nepripojenie sú 
zavedené vo všetkých štyroch kontro ‑
lovaných členských štátoch s cieľom 
zabezpečiť pripojenie domácností na 
stokovú sieť (pozri  tabuľku 2 ). Avšak 
v troch zo štyroch kontrolovaných 
členských štátov nie sú stanovené 
žiadne termíny pre pripojenie alebo sú 
použité termíny vágne. To môže obme ‑
dziť účinné presadzovanie povinnosti 
pripojiť sa k existujúcej stokovej sieti. 
Spôsob presadenia týchto povinností 
vnútroštátnymi orgánmi nebol v rámci 
tohto auditu kontrolovaný.Ani jeden zo štyroch 
kontrolovaných členských 
štátov nedodržal termíny pre 
čistenie odpadových vôd
24 
Na základe analýzy údajov poskytnu ‑
tých členskými štátmi, ktorú vykonala 
Komisia, Dvor audítorov dospel k záve ‑
ru, že pokiaľ ide o čistenie odpadových 
vôd, všetky štyri členské štáty v rôznej 
miere nedodržali termíny požadova ‑
né17 pre limity koncentrácií niektorých 
parametrov ku koncu roka 2012 (pozri 
tabuľku 3  ohľadom priebežných termí ‑
nov pre Maďarsko, Rumunsko a Slo ‑
vensko a  prílohu III  ohľadom všetkých 
termínov). Vzhľadom na oneskorenia 
v dodržaní priebežných termínov 
a potrebu nájsť iné zdroje financovania 
(pozri body 39 a 40) bude extrémne 
náročné pre Slovensko a Rumunsko 
dodržať ich konečné termíny v roku 
2015 resp. 2018.17 Kontrola dodržiavania 
právnych požiadaviek má 
hierarchickú postupnosť. To 
znamená, že nedodržanie 
požiadaviek na zber (článok 3 
smernice) zahŕňa nedodržanie 
požiadaviek zabezpečiť 
čistenie (článok 4 a, pokiaľ sa 
vzťahuje, článok 5), aj keď 
kvalita vypúšťaných vôd spĺňa 
požiadavky smernice. 
Podobne aglomeráciu, ktorá 
nespĺňa normy kvality pre 
sekundárne čistenie, nemožno 
považovať, že dodržiava 
článok 5 (vyšší stupeň 
čistenia).Tabuľka 2Vnútroštátne právne predpisy zabezpečujúce pripojenie na existujúcu stokovú sieť
Členský štát Právne ustanovenia
Česká republikaSamosprávy môžu stanoviť povinnosť pripojenia a môžu uložiť pokuty za nesplnenie povinnosti. Pri nových stavbách 
alebo obnovách sa musí zabezpečiť čistenie alebo odstránenie odpadových vôd. Neboli stanovené nijaké termíny.
MaďarskoPovinnosť pripojenia do 90 dní od zriadenia zberného systému. Pokuty (vybrané ako daň) sú splatné v prípade 
nepripojenia.
RumunskoPovinnosť pripojenia pre budovy, v ktorých sa vykonávajú spoločensko‑ekonomické činnosti. Prevádzkovatelia čistiarní 
odpadových vôd môžu dostať pokutu za neprimerané oneskorenie pripojenia nových užívateľov.
SlovenskoPovinnosť pripojenia pre majiteľov nehnuteľností produkujúcich odpadovú vodu, pokiaľ majiteľ nemá povolenie na čis ‑
tenie odpadovej vody iným spôsobom (žiadne termíny však nie sú stanovené). Pokuty sú splatné v prípade nepripojenia.
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.
17 Pripomienky
25 
Podľa smernice (článok 5.4) sa po ‑
žiadavky pre jednotlivé čistiarne 
odpadových vôd (odstránenie Ncelk. 
a Pcelk.) nemusia uplatňovať v citlivých 
oblastiach, kde sa dá preukázať, že 
minimálne percento zníženia celkovej 
záťaže vstupujúcej do všetkých čistiar ‑
ní komunálnych odpadových vôd (nad 
2000 EO) v tejto oblasti je aspoň 75 % 
pre Ncelk. aj Pcelk..26 
Podľa zmluvy o pristúpení sa len malá 
časť Maďarska (šesť aglomerácií) 
považovala za citlivú oblasť, kde bolo 
potrebné zaviesť vyšší stupeň čistenia 
do roku 2008. Avšak v marci 2009 na 
základe dohody medzi Rumunskom 
a Maďarskom Maďarsko informova ‑
lo Komisiu, že uplatní ustanovenia 
článku 5.4. do konca roka 2018 za 
celkovú záťaž vstupujúcu do všetkých 
čistiarní (to zodpovedá 498 aglomerá ‑
ciám). Podľa informácií, ktoré poskytli 
maďarské orgány Komisii, percento 
zníženia záťaže vstupujúcej do čistiarní 
odpadových vôd bolo 73,1 % pri Ncelk. 
a 74,4 % pri Pcelk. do konca roka 2012 
(koncom roka 2010 boli tieto údaje 
71,5 % a 79,5 %).Tabuľka 3Dodržiavanie termínov smernice v súvislosti s čistením odpadových vôd  
(k 31. 12. 2012)
Členský štátDodržiavanie sekundárneho čistenia (dodržiavanie 
limitov koncentrácii BSK5, ChSK a NL)Dodržiavanie vyššieho stupňa čistenia v  citlivých 
oblastiach (dodržiavanie limitov koncentrá -
cii Ncelk. a Pcelk.)
Požiadavka Dosiahnuté Požiadavka Dosiahnuté
Česká republika594 aglomerácií  
(do roku 2010)512 (86 %)132 aglomerácií  
(do roku 2010)83 (63 %)
Maďarsko154 aglomerácií  
(do roku 2010)130 (84 %)6 aglomerácií  
(do roku 2008)5 (83 %)
Pozri body 25 a 26.
RumunskoZáťaž (EO)  
10 829 595 (do roku 2010)  
12 953 045 (do roku 2013)Záťaž (EO)  
8 184 225  
[76 % (v porovnaní s rokom 2010)]  
[63 % (v porovnaní s rokom 2013)]Záťaž (EO)  
7 688 721 (do roku 2010)  
9 196 314 (do roku 2013) 1 530 828 (20 %)  
(17 %)
Slovensko258 aglomerácií  
(do roku 2012)236 (92 %)81 aglomerácií  
(do roku 2010)41 (51 %)
Zdroj:  Analýza Komisie údajov poskytnutých členskými štátmi.
18 Pripomienky
Zmeny v počte aglomerácií 
a údajoch o záťaži vykázaných 
členskými štátmi majú dosah 
na uplatniteľnosť smernice
27 
Aglomerácia sa definuje ako oblasť, 
v ktorej sa osídlenie a/alebo hospodár ‑
ska činnosť natoľko koncentrujú, že je 
opodstatnené odvádzať z nich ko ‑
munálne odpadové vody do čistiarne 
komunálnych odpadových vôd alebo 
na miesto ich konečného vypúšťania. 
Je na členských štátoch, aby defino ‑
vali aglomerácie, najmä ktoré sídla sa 
zaradia do jednej aglomerácie.
28 
V smernici sa stanovujú prísnejšie 
povinnosti členských štátov pre 
aglomerácie nad 2 000 EO. Z analýzy 
Dvora audítorov vyplynulo, že počet aglomerácií nad 2 000 EO a zodpo ‑
vedajúca záťaž sa postupom času 
výrazne zmenili v Českej republike, 
Maďarsku a Rumunsku. Najdôležitej ‑
šiu zmenu zaznamenalo Rumunsko 
(29 % pokles počtu aglomerácií a 17 % 
pokles záťaže) (pozri tabuľku 4 ). Ak 
aglomerácia už viac nemá EO nad 
2 000, znamená to, že požiadavky na 
vypúšťané odpadové vody (t. j. limity 
koncentrácií) sa viac nemusia dodr ‑
žiavať (pozri bod 18), a tak termíny 
uvedené v smernici sa viac na takúto 
aglomeráciu nevzťahujú.
29 
Vzhľadom na vysoký počet aglome ‑
rácií v 28 členských štátoch Komisia 
nemôže sledovať každý individuálny 
prípad, aby zabezpečila, že vykázané 
zmeny v počte aglomerácií v členských 
štátoch sú platné a vedú k správnemu 
uplatňovaniu smernice.Tabuľka 4Zmeny v počte aglomerácií a záťaže vykázané Komisii
Členský štátZmeny v počte (EO nad 
2 000)Zmena záťaže (EO) Poznámky
Česká republika2008: 618  
2012: 598  
= 3 % pokles2008: 8 429 183  
2012: 7 590 604  
= 10 % poklesHlavne aglomerácie, pri ktorých EO pokleslo pod 
2 000.
Maďarsko2005: 404  
2007: 497  
2012: 498  
= 23 % nárast od roku 2005 
a stabilné od roku 20072005: 9 643 155  
2007: 13 231 718  
2012: 11 665 187  
= 12 % pokles od roku 2007Sú nezrovnalosti medzi údajmi vykázanými Komisii 
a údajmi v maďarskej vyhláške 173/2014 (VII.18.), 
v ktorej sa uvádza 566 aglomerácií a záťaž 10 767 713 
EO.
Rumunsko2007: 2  620  
2012: 1 852  
= 29 % pokles2007: 25 838 316  
2012: 21 409 175  
= 17 % poklesAglomerácie, pri ktorých EO pokleslo pod 2 000 
a zmeny v zložení aglomerácií.
Slovensko Bez zmeny od roku 2005: 3562005: 5 054 900  
2008: 5 259 370  
2012: 5 072 755  
= 4 % pokles od roku 2008
Zdroj:  Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.
19 Pripomienky
Komisia má len čiastočné 
informácie o situácii 
v aglomeráciách pod 
2 000 EO
30 
Na účely stanovenia plánov ma ‑
nažmentu povodia podľa rámcovej 
smernice o vode členské štáty musia 
posúdiť, či znečisťovanie produkované 
aglomeráciami (vrátane aglomerácií 
pod 2 000 EO) má taký vplyv na vodné 
útvary, že je potrebné konať (pozri bod 
6). Okrem toho musia byť do plánov 
manažmentu povodia začlenené opat ‑
renia na vykonávanie smernice o čiste ‑
ní komunálnych odpadových vôd. Pri 
aglomeráciách pod 2 000 EO Komisia 
inak nepožaduje od členských štátov, 
aby jej predkladali osobitné správy na 
základe smernice o čistení komunál ‑
nych odpadových vôd (t. j. za príslušné 
aglomerácie a ich súlad s článkom 7).
31 
Dvor audítorov zistil, že Komisia má len 
čiastočné informácie o situácii v aglo ‑
meráciách pod 2 000 EO. V plánoch 
manažmentu povodia Českej republi ‑
ky, Maďarska a Slovenska sa neuvádza, 
koľko týchto aglomerácií je dôležitých 
z hľadiska kvality vody. Rovnako Česká 
republika a Maďarsko neposkytli infor ‑
mácie o počte aglomerácií, ktoré mali 
zavedené zberné systémy, ale nemali 
nijaké čistiarne. V roku 2013 v rámci 
posúdenia plánov manažmentu povo ‑
dia Komisia požiadala Českú republiku 
a Slovensko o konkrétne údaje. To 
dokazuje, že Komisia môže požadovať 
informácie o týchto aglomeráciách.  
Avšak informácie, ktoré Komisia dosta ‑
la a ktoré sú dostupné za Českú repub ‑
liku a Maďarsko, jej neumožňujú overiť 
súlad s článkom 7 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd.Komisia sleduje prípady 
nesúladu v troch zo štyroch 
kontrolovaných členských 
štátov
32 
Členské štáty sú každé dva roky povin ‑
né predložiť Komisii správu o pokroku 
vo vykonávaní smernice o čistení ko ‑
munálnych odpadových vôd. Do júna 
2014 sa musela predložiť správa o si ‑
tuácii z konca roka 2012 (alebo 2011, 
ak neboli k dispozícii neskoršie údaje). 
Komisia potom uverejňuje celkovú 
správu o vykonávaní: posledné dve 
správy boli vypracované do 18 mesia ‑
cov od termínu predloženia správ pre 
členské štáty18.
33 
V júli 2014 Komisia požiadala Českú 
republiku a Slovensko o informácie 
a v októbri 2014 Maďarsko na základe 
údajov poskytnutých členskými štátmi 
v roku 2012. Tieto žiadosti boli zaslané 
pre nesúlad ku koncu roka 2010 (Česká 
republika a Slovensko) alebo 2009 
(Maďarsko)19, avšak medzitým vypršali 
ďalšie termíny a zaslané boli aktuál ‑
nejšie informácie (pozri bod 32). Dvor 
audítorov preto zastáva názor, že efek ‑
tívnosť tohto procesu tak, ako v súčas ‑
nosti funguje, je sporná. V marci 2015 
Komisia práve posudzovala informácie 
poskytnuté v odpovedi na jej žiadosti.18 Posledná uverejnená správa: 
„Siedma správa o vykonávaní 
smernice o čistení 
komunálnych odpadových 
vôd“, COM(2013) 574 final zo 
7. augusta 2013.
19 Rumunsko zatiaľ nedospelo 
ani k jednému priebežnému 
termínu k referenčnému 
dátumu 31.12.2009, a tak sa 
nesúlad zatiaľ nestanovil. 
Napriek tomu, podľa situácie 
z 31.12.2012 (pozri tabuľku 3 ) 
Rumunsko nesplnilo svoj prvý 
termín v roku 2010.
20 Pripomienky
Využitie finančných 
prostriedkov EÚ 
dostupných 
v programovom období 
2007  – 2013
34 
Investície v oblasti odpadových vôd 
sú vo všeobecnosti spolufinancované 
EÚ v rámci operačných programov 
obdobia 2007 – 2013, konkrétne ho ‑
rizontálnych programov v oblasti život ‑
ného prostredia. Všetky štyri členské 
štáty majú takýto horizontálny ope ‑
račný program. Spolu poskytli sumu 
4,9 mld. EUR z fondov EÚ na investície 
v oblasti odpadových vôd.
35 
Dvor audítorov preskúmal:
 – mieru čerpania fondov dostupných 
pre investície v oblasti odpado ‑
vých vôd v rámci operačných 
programov obdobia 2007 – 2013 
ku koncu roka 2013,
 – či sa ku koncu roka 2013 dosiahli 
konkrétne ciele pre ukazovatele 
výstupov a výsledkov.Nie všetky finančné 
prostriedky dostupné v rámci 
operačných programov 
obdobia 2007 – 2013 boli 
vyčerpané
36 
Vo všetkých štyroch členských štátoch 
finančné prostriedky (EÚ a vnútroštát ‑
ne prostriedky) poskytnuté v rámci 
operačných programov (konkrétne 
horizontálnych programov v oblasti 
životného prostredia) sú hlavným zdro ‑
jom financovania projektov týkajúcich 
sa odpadových vôd.
37 
Finančné prostriedky sa považujú 
za viazané členskými štátmi v rám ‑
ci operačného programu po prijatí 
rozhodnutia o grante pre daný projekt. 
Dvor audítorov zistil, že do konca roka 
2013 značná suma financovania z EÚ 
a vnútroštátneho financovania dostup ‑
ného pre investície do čistiarní odpa ‑
dových vôd nebola viazaná v Českej 
republike, Maďarsku a na Slovensku 
(pozri  tabuľku 5 ).
38 
Okrem toho, z analýzy Dvora audí ‑
torov vyplynulo, že platby uhradené 
príjemcom (preplatenie vzniknutých 
nákladov) boli v nízkej miere, čo nazna ‑
čuje, že stavebné práce na mnohých 
projektoch neboli do konca roka 2013 
dokončené. Avšak finančné prostried ‑
ky EÚ, ktoré boli viazané Komisiou, ale 
ktoré členské štáty nepoužili na platby 
do dvoch (a v niektorých prípadoch 
do troch) rokov od ich viazania, už viac 
nebudú k dispozícii20.20 Článok 93 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)  
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25).
21 Pripomienky
39 
Konečný dátum oprávnenosti na 
deklarovanie výdavkov Komisii na 
účely prijatia príslušného grantu EÚ je 
31.12.2015. Vzhľadom na pomalú reali ‑
záciu projektov Dvor audítorov dospel 
k záveru, že niekoľko projektov nebu ‑
de pred termínom ukončených, a od 
roku 2016 si budú na svoje dokončenie 
vyžadovať ďalšie finančné prostriedky 
(vnútroštátne a/alebo z EÚ). Tabuľka 5Čerpanie fondov na investície do odpadových vôd v rámci operačných programov 
v oblasti životného prostredia v období 2007 – 2013 (k 31. 12. 2013)
Členský štátViazané finančné 
prostriedky (schválené 
projekty) a vyjadrené 
ako % rozpočtuVyplatené finančné prostriedky
Riziko nevyužitia finanč -
ných prostriedkovako % rozpočtuako %  
viazaných finančných 
prostriedkov
Česká republika1 160 mil. EUR  
60 % a  
1 850 mil. EUR4 
95 %4 52 % 87 %
ÁNO(1 012 mil. EUR)
Maďarsko1382 mld. HUF  
(alebo 1290 mil. EUR)
83 % 23 % 28 %
ÁNO(105 mld. HUF alebo 354 mil. EUR)
Rumunsko2 4 439 mil. EUR  
141 % 30 % 21 %ÁNO(954 mil. EUR)
Slovensko3 719 mil. EUR  
86 % 40 % 46 %
ÁNO(332 mil. EUR)
1  Údaje za Maďarsko sa týkajú mája 2013. Sumy v HUF boli prevedené na euro podľa nasledujúceho výmenného kurzu: 1 euro za 296,11 HUF 
(máj 2013).
2 Údaje za Rumunsko sa týkajú dodávky vody a odpadových vôd. Samostatné informácie nie sú k dispozícii.
3  Údaje za Slovensko sa týkajú len fondov EÚ, zatiaľ čo pri ostatných troch členských štátoch sa týkajú celkových verejných finančných prostried ‑
kov (t. j. EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov).
4  Niekoľko projektov už bolo schválených na spolufinancovanie, ale dohoda o grante zatiaľ nebola podpísaná. Ak sa to zohľadní, 95 % finanč ‑
ných prostriedkov bolo viazaných.
Zdroj:  Analýza EDA výročných správ o vykonávaní príslušných operačných programov.
22 Pripomienky
40 
Pomalá realizácia predstavuje riziko, 
že disponibilné finančné prostriedky 
EÚ nebudú vyčerpané do konca roka 
2015. Dvor audítorov poznamenáva, 
že projekty, ktoré možno rozdeliť do 
samostatných fáz, môžu byť financo ‑
vané v rámci programového obdobia 
2014 – 2020 pri tých fázach, ktoré 
budú realizované v tom čase. Pokiaľ 
ide o finančné prostriedky vyčlenené 
v programovom období 2014 – 2020 na 
investície v oblasti odpadových vôd, 
Dvor audítorov dospel k celkovému 
záveru, že existuje riziko pri Maďarsku 
a takmer s určitosťou pri Rumunsku 
a Slovensku, že finančné prostriedky 
plánované na programové obdobie 
2014 – 2020 (EÚ aj vnútroštátne) nebu ‑
dú postačovať na zabezpečenie vyko ‑
návania smernice pri aglomeráciách 
nad 2 000 EO. Členské štáty tak budú 
musieť nájsť iné zdroje financovania.
41 
Z analýzy Dvora audítorov vyplynulo 
aj to, že vo všetkých štyroch členských 
štátoch kritériá uplatnené na výber 
projektov, ktoré sa mali financovať 
v rámci operačných programov 2007 – 
2013 v oblasti životného prostredia, 
boli primerané. Avšak či a kedy aglo ‑
merácia predložila projekt bolo na jej 
rozhodnutí. Preto jeden z dôvodov, 
prečo niektoré väčšie aglomerácie (po ‑
trebujúce vyšší stupeň čistenia) nespĺ ‑
ňajú smernicu o čistení komunálnych 
odpadových vôd je to, že neboli prelo ‑
žené nijaké projektové žiadosti, a preto 
sa nežiadalo nijaké financovanie.Ku koncu roka 2013 sa 
ciele pre ukazovatele 
výstupov a výsledkov zväčša 
nedosiahli
42 
V operačných programoch z obdobia 
2007 – 2013, ktoré predložili členské 
štáty a schválila Komisia, boli zahrnu ‑
té ukazovatele výstupov, výsledkov 
a dosahu tak, aby sa dala zhodnotiť 
efektívnosť a účinnosť finančných 
prostriedkov vynaložených v rámci 
programov.
43 
Dvor audítorov poznamenáva, že ciele 
pre ukazovatele stanovené v operač ‑
ných programoch v oblasti životného 
prostredia nemajú takú povahu, aby 
sa dala preukázať miera dosiahnutia 
cieľov v rámci smernice o čistení ko ‑
munálnych odpadových vôd.
23 Pripomienky
44 
Termín na dosiahnutie cieľov stano ‑
vených v operačných programoch je 
rok 2015. Situácia na konci roka 2013 je 
priebežná, ale vidno z nej, že mnoho 
cieľov bolo stále ďaleko od dosiahnutia 
(pozri tabuľku 6 ). Situácia sa zlepší 
v posledných dvoch rokoch, preto ‑
že mnoho projektov je stále vo fáze realizácie. Napriek tomu, vzhľadom 
na značné rozdiely medzi stanovený ‑
mi cieľmi a mierou realizácie v roku 
2013, Dvor audítorov zastáva názor, že 
niektoré ciele boli zjavne príliš opti ‑
mistické (napríklad ukazovateľ č. 2 pre 
Českú republiku a ukazovateľ č. 1 pre 
Rumunsko).Tabuľka 6Dosahovanie cieľov k 31. 12. 2013 v rámci operačných programov v oblasti životného 
prostredia v období 2007 – 2013
Členský štát Ukazovatele Cieľ do roku 2015 Dosiahnuté
Česká republika1. Dĺžka nových a obnovených stokových sietí (km) 1202 294  
(> 100  %)
2. Počet nových, obnovených a posilnených čistiarní 35094 
(27 %)
3. Počet novopripojených obyvateľov na stokovú sieť 741 000459 266  
(62 %)
Maďarsko1. Počet domácností s možnosťou pripojenia na stokovú sieť 400  000141 689  
(35 %)
2. Výška kapacity vytvorenej pre čistiareň odpadových 
vôd (EO)3 550 000195 124  
(5 %)
3. Počet obyvateľov, ktorých sa týkajú projekty čistení 
odpadových vôd (mil.)1,30,2 
(15 %)
Rumunsko1. Počet nových a obnovených čistiarní 17025 
(15 %)
2. Náležite očistené odpadové vody (% celkového objemu 
odpadových vôd)6035 
(58 %)
Slovensko1. Počet nových a obnovených čistiarní 6430 
(47 %)
2. Počet EO pripojených na novú stokovú sieť 331 29513 883  
(4 %)
Zdroj:  Analýza EDA výročných správ o vykonávaní príslušných operačných programov.
24 Pripomienky
Účinnosť čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd spolufinancovaných 
EÚ
45 
Dvor audítorov posúdil 28 čistiarní 
komunálnych odpadových vôd a jeho 
posúdenie je založené na dvoch 
aspektoch:
a) stupeň výkonnosti dosiahnutý 
v oblasti čistenia odpadových vôd;
b) spracovanie splaškových kalov vy ‑
produkovaných v procese čistenia 
odpadových vôd.Výkonnosť čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd
46 
Čistiarne komunálnych odpadových 
vôd, do ktorých vstupuje odpadová 
voda z domácností a priemyselných 
zariadení, musia dodržiavať limity 
koncentrácií, ktoré sú uvedené v ich po ‑
volení na vypúšťanie odpadových vôd, 
pokiaľ ide o vypúšťanú vodu. Povolenie 
sa vydáva na základe vnútroštátnych 
právnych predpisov a súlad sa má za ‑
bezpečiť pravidelnými kontrolami vyko ‑
návanými samotnými prevádzkovateľmi 
čistiarní. Povolené limity koncentrácií 
a frekvencia monitorovania sú stanove ‑
né v smernici (pozri bod 18). Priemysel ‑
né zariadenia musia taktiež dodržiavať 
limity koncentrácií pre odpadové vody 
vypúšťané do verejnej kanalizácie.
Obrázok 2 a 3 – Vypúšťanie odpadových vôd (Maďarsko – Budapešť; Česká republika – Blansko)
Zdroj:  EDA.
25 Pripomienky
47 
Dvor audítorov preskúmal, či:
 – monitorovanie a kvalita vody 
vypúšťanej z čistiarní komunálnych 
odpadových vôd spĺňajú požiadav ‑
ky smernice a/alebo vnútroštátne 
povolenia na vypúšťanie odpado ‑
vých vôd,
 – sa stokové siete a/alebo čistiarne 
komunálnych odpadových vôd 
primerane vysporiadali so silnými 
dažďami,
 – prevádzkovatelia čistiarní mali is ‑
totu o dodržiavaní limitov koncen ‑
trácií priemyselnými zariadeniami 
vypúšťajúcimi odpadové vody do 
verejnej kanalizácie,
 – kapacita preskúmaných čistiarní 
komunálnych odpadových vôd 
bola dostatočná z hľadiska skutoč ‑
ných potrieb, – prevádzkové náklady čistiarní ko ‑
munálnych odpadových vôd boli 
odôvodnené typom poskytované ‑
ho čistenia a veľkosťou čistiarne.
Požiadavky EÚ na vypúšťané 
vody sú dodržiavané 
čistiarňami, na ktoré sa 
vzťahujú
48 
Dvor audítorov preskúmal dodržia ‑
vanie požiadaviek na monitorovanie 
a vypúšťané vody na základe labora ‑
tórnych analýz vykonaných prevádz ‑
kovateľmi čistiarní (samokontroly) 
v roku 2012. Z preskúmania vyplýva, že 
z hľadiska frekvencie odberu vzoriek 
všetky čistiarne okrem jednej dodržali 
požiadavky stanovené v smernici o čis ‑
tení komunálnych odpadových vôd.
Obrázok 4 a 5 – Vzorky vody a výsledky (Česká republika – Blansko; Maďarsko – Budapešť)
Zdroj:  EDA.

26 Pripomienky
49 
Dvor audítorov zaznamenal, že tri člen ‑
ské štáty stanovili limity koncentrácií, 
ktoré boli v niektorých prípadoch prís ‑
nejšie ako limity stanovené v smernici 
(pozri tabuľku 7 ). V čase vypracúvania 
tejto správy Komisia neplánovala na ‑
vrhnúť aktualizáciu limitov v smernici.50 
Požiadavky uvedené v smernici ohľa ‑
dom vypúšťaných vôd platili pre 16 
z 28 preskúmaných čistiarní (57 %). Vo 
všetkých 16 prípadoch boli požiadavky 
dodržané (pozri tabuľku 8 ). Okrem 
toho, 25 z 28 čistiarní (89 %) dodržiava ‑
lo limity uvedené v ich vnútroštátnych 
povoleniach.Tabuľka 7Vnútroštátne právne ustanovenia týkajúce sa limitov koncentrácií prísnejšie než 
požiadavky smernice
Členský štát Prísnejšie limity koncentrácií
Česká republikaBSK5, ChSK, NL: majú prísnejšie limity a limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.
Limity pre Pcelk. existujú aj pre čistiarne s kapacitou od 2 000 do 10 000 EO. 
Maďarsko BSK5, ChSK, NL: limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.
Rumunsko Ani jeden nie je prísnejší než požiadavky smernice.
Slovensko BSK5, ChSK, NL: limity sú aj pre čistiarne s kapacitou pod 2 000 EO.
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.Tabuľka 8Vypúšťané vody spĺňajú požiadavky stanovené v smernici a povoleniach
Členský štátPočet preskúmaných 
čistiarníSmernica o čistení komunálnych odpadových vôd
Dodržanie povolenia
Dodržané Nevzťahuje sa
Česká republika 4 4 4
Maďarsko 7 3 4 7
Rumunsko 12 4 8 9
Slovensko 5 5 5
SPOLU 28 16 12 25
Zdroj:  Analýza EDA.
27 Pripomienky
51 
V prípade štyroch čistiarní v Maďarsku 
a ôsmich v Rumunsku sa nie všetky po ‑
žiadavky smernice (konkrétne pre Ncelk. 
a Pcelk.) vzťahovali v čase vypracúvania 
tejto správy:
 – Maďarsko si zvolilo celoštátne per ‑
cento zníženia Ncelk. a Pcelk. namiesto 
uplatnenia limitov na úrovni jed ‑
notlivých čistiarní (pozri bod 26). 
Tri zo štyroch príslušných čistiarní 
mali technickú kapacitu na odstra ‑
ňovanie živín (Ncelk. a Pcelk.), a teda 
na zlepšenie kvality vypúšťaných 
vôd, ale na základe vnútroštátneho 
povolenia to neboli povinné robiť,
 – termín Rumunska na splnenie 
požiadaviek smernice pre aglome ‑
rácie nad 10 000 EO je koniec roka 
2015. V siedmich z ôsmich čistiarní 
budú potrebné ďalšie práce, aby 
bolo možné odstraňovanie živín.Situáciu ohľadom prípadov 
odľahčovania nemožno posúdiť 
pre chýbajúce vyčíslené údaje
52 
Ak počas silných dažďov kapacita 
stokovej siete a čistiarne nie je dos ‑
tatočná, môže dôjsť k tzv. prípadom 
odľahčovania, keď sa nielen dažďová 
voda, ale aj neočistená odpadová voda 
vypustí priamo do vodného útvaru, čo 
má negatívny vplyv na kvalitu vody. Je 
tomu tak najmä vtedy, keď má stoková 
sieť kombinovaný zber, teda zbiera 
dažďovú vodu, ako aj odpadovú vodu 
z domácností a priemyselných zaria ‑
dení (pozri graf 1 ). Pri 20 z 28 preskú ‑
maných čistiarní (71 %) bola stoková 
sieť zväčša alebo úplne kombinovaná. 
Dvor audítorov uznáva, že v niekto ‑
rých prípadoch z technických príčin 
spojených so štruktúrou stokovej siete 
samosprávy nemôžu zaviesť delenú 
sieť (oddelenie odpadovej vody od 
dažďovej).
28 Pripomienky
53 
Podľa smernice členské štáty mali roz ‑
hodnúť o opatreniach na obmedzenie 
znečistenia vody prípadmi odľahčova ‑
nia, napr. uvádzať zmiešavacie pome ‑
ry21 alebo prijateľný počet prípadov 
odľahčovania za rok alebo kapacitu 
toku za suchého počasia22. Vo všeobec ‑
nosti preskúmané čistiarne majú vo 
svojich priestoroch nádrže na dažďovú 
vodu, kde možno zadržať prichádza ‑
júcu vodu, ktorá prevyšuje kapacitu 
zariadenia, a vpustiť ju do čistiarne na 
spracovanie po skončení búrkového 
obdobia. Pokiaľ ide o prípady odľah ‑
čovania počas dažďov, na úrovni 28 
čistiarní Dvor audítorov zistil, že: – prevádzkovatelia čistiarní merali 
objem prípadov odľahčovania, 
ktorý zostal na prijateľnej úrovni 
(od 1 do 5 % ročného objemu vstu ‑
pujúcej odpadovej vody) v ôsmich 
prípadoch (29 %),
 – podľa prevádzkovateľov čistiarní 
nedošlo k žiadnym prípadom od ‑
ľahčovania v 14 prípadoch (50 %),
 – neboli k dispozícii žiadne informá ‑
cie, pretože sa merania nevykonali 
v šiestich prípadoch (21 %).Graf 1Znázornenie prípadov odľahčovania počas silných dažďov
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Znázornenie kombinovaného 
stokového systému“.21 Pomer medzi množstvom 
odpadovej vody a množstvom 
dažďovej vody.
22 Tok, ktorý by čistiareň mala 
byť schopná spracovať počas 
suchého počasia, teda keď 
neprší.
 Odpadová
voda z
domácností Priemyselná
odpadová voda 
Odtok zo
striech
a povrchuOdtok zo
striech
a povrchu 
 
Kanál Kanál
Verejné vody  Dažďová
voda z ulíc 
Očistená voda
Vypúšťanie z
kombinovanej siete  
 Priehradka pre
odľahčovanie
Prítok do čistiarne
odpadových vôd   Kombinovaná odpadová
a dažďová voda Kombinovaná stoková sieť 
 Čistiareň
odpadových
vôd 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Pripomienky
54 
K týmto údajom však treba pristupovať 
s opatrnosťou, pretože k odľahčova ‑
niu môže dôjsť aj na úrovni stokovej 
siete, a tak objem vody vstupujúcej do 
čistiarne odpadových vôd už môže byť 
znížený. Vyčíslené údaje o prípadoch 
odľahčovania na úrovni stokovej siete 
neboli k dispozícii ani v jednom zo šty ‑
roch kontrolovaných členských štátov.
55 
Dvor audítorov taktiež zaznamenal, že 
v Českej republike, Maďarsku a Rumun ‑
sku neexistovali nijaké právne požia ‑
davky na prijateľný počet a objem 
prípadov odľahčovania alebo na zmie ‑
šavací pomer. Na Slovensku takéto po ‑
žiadavky existujú a určujú požadovanú 
veľkosť odľahčovacích komôr. Avšak 
objem ani zmiešavací pomer vypúšťa ‑
nej vody sa nemusia monitorovať.
56 
V roku 2014 Komisia rozhodla začať 
štúdiu o súlade ustanovení právnych 
predpisov členských štátov s požia ‑
davkami EÚ týkajúcimi sa prípadov 
odľahčovania stanovenými v smernici 
o čistení komunálnych odpadových 
vôd z roku 1991.85 % prevádzkovateľov 
čistiarní vykonávalo kontroly 
na mieste dodržiavania limitov 
koncentrácií priemyselnými 
zariadeniami
57 
Priemyselné zariadenia môžu vypúšťať 
odpadovú vodu do verejnej kanalizá ‑
cie, ktorú spracuje čistiareň komunál ‑
nych odpadových vôd. Podľa smernice 
o čistení komunálnych odpadových 
vôd takéto vypúšťanie podlieha 
predchádzajúcemu opatreniu a/alebo 
osobitnému povoleniu.
58 
S cieľom zabezpečiť, aby procesy čiste ‑
nia neboli sťažené niektorými znečis ‑
ťujúcimi látkami a aby vody vypúšťané 
z čistiarní komunálnych odpadových 
vôd neobsahovali znečisťujúce látky, 
ktoré sú škodlivé pre životné prostre ‑
die, priemyselné zariadenia musia do ‑
držiavať limity koncentrácií niektorých 
znečisťujúcich látok. Pokiaľ ide právne 
ustanovenia, situácia sa v jednotlivých 
členských štátoch líši: v Maďarsku a Ru ‑
munsku sú stanovené limity pre nie ‑
koľko parametrov a v Českej republike 
a na Slovensku sú limity pre iné než 
obzvlášť nebezpečné látky stanovené 
len na usmernenie. Je potom na pre ‑
vádzkovateľovi stokovej siete/čistiarne, 
aby definoval limity koncentrácií vo 
svojich prevádzkových pravidlách.
30 Pripomienky
59 
Vzťah medzi prevádzkovateľom stoko ‑
vej siete a príslušnými priemyselnými 
zariadeniami sa riadi zmluvou, v ktorej 
môžu byť stanovené aj limity koncen ‑
trácií, ktoré sú prísnejšie ako požiadav ‑
ky z právnych predpisov.
60 
V Českej republike, Maďarsku a Ru ‑
munsku (pozri tabuľku 9 ) priemyselné 
zariadenia vypúšťajúce odpadové vody 
do verejnej stokovej siete sú zo zákona 
povinné vykonávať samokontroly. 
Výsledky sa vo všeobecnosti predkla ‑
dajú prevádzkovateľovi. V Rumunsku 
neexistujú žiadne právne požiadavky 
na predkladanie výsledkov23, ale pre ‑
vádzkovatelia čistiarní môžu zahrnúť 
tieto požiadavky do zmlúv.61 
Dvor audítorov poznamenáva, že sú 
dva spôsoby, ako prevádzkovate ‑
lia čistiarní odpadových vôd môžu 
posúdiť spoľahlivosť kontrol vykoná ‑
vaných priemyselnými zariadeniami 
(pozri  tabuľku 9 ):
 – vzorky vody z priemyselných zaria ‑
dení majú analyzovať akreditované 
laboratóriá: vo vnútroštátnych 
právnych ustanoveniach nebola 
táto požiadavka zahrnutá. Prevádz ‑
kovateľ však môže túto požiadavku 
zahrnúť do zmluvy s priemyselný ‑
mi zariadeniami,
 – prevádzkovateľ vykonáva kontro ‑
ly na mieste: v Českej republike, 
Rumunsku a na Slovensku je táto 
požiadavka zahrnutá do právnych 
predpisov.23 S výnimkou laboratórií 
a subjektov v oblasti medicíny 
a veterinárstva.Tabuľka 9Vnútroštátne právne ustanovenia o kontrolách priemyselných odpadových vôd 
vypúšťaných do stokovej siete
Členský štátPožiadavka na samokontroly 
priemyselnými zariadeniamiPožiadavka na vykonáva -
nie kontrol akreditovanými 
laboratóriamiPožiadavka na prevádzkovateľov 
čistiarní vykonávať kontroly 
na mieste v priemyselných 
zariadeniach
Česká republika Áno NieÁno  
(frekvencia nestanovená)
Maďarsko Áno Nie (okrem niektorých typov zariadení) Nie
Rumunsko Áno NieÁno  
(frekvencia nestanovená)
Slovensko Nie NieÁno  
(vrátane minimálnej frekvencie)
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.
31 Pripomienky
62 
Hodnotenie Dvora audítorov bolo pri 
vzorke priemyselných zariadení založe ‑
né na laboratórnych analýzach vyko ‑
naných samotnými prevádzkovateľmi 
a na analýzach, ktoré prevádzkovatelia 
dostali od priemyselných zariadení 
vypúšťajúcich odpadové vody. Infor ‑
mácie o stanovených pokutách boli 
taktiež preskúmané.
63 
26 z 28 čistiarní komunálnych odpa ‑
dových vôd preskúmaných Dvorom 
audítorov spracúvalo priemyselné od ‑
padové vody. Pri 22 z 26 čistiarní (85 %) 
prevádzkovatelia vykonávali samokon ‑
troly. Pri troch zvyšných čistiarňach 
prevádzkovatelia mali výsledky 
samokontrol priemyselných zariadení 
z analýz akreditovaných laboratórií.
64 
Ak priemyselné zariadenie prevýši 
limity koncentrácií, prevádzkovateľ 
čistiarne mu uloží pokutu: v Maďarsku 
a Rumunsku je pokuta (výška závisí 
od znečisťujúcej látky) stanovená vo 
vnútroštátnych právnych ustanove ‑
niach, zatiaľ čo v Českej republike a na 
Slovensku zmluva medzi prevádz ‑
kovateľom čistiarne a priemyselným 
zariadením stanovuje sumu, ktorá sa 
uhradí v prípade prevýšenia limitných 
hodnôt znečistenia. Zatiaľ čo v Maďar ‑
sku a Rumunsku sa pokuta týka množ ‑
stva znečistenia24 vypusteného medzi 
dvomi meraniami (za rok), v Českej 
republike a na Slovensku vypočítaná 
výška pokuty vo všeobecnosti odkazo ‑
vala na množstvo znečistenia vypuste ‑
ného v deň vykonania merania25. Dvor 
audítorov zastáva názor, že v takýchto 
prípadoch splatná suma bude pravde ‑
podobne nízka a odrádzajúci účinok 
obmedzený.Približne jedna tretina 
preskúmaných čistiarní 
odpadových vôd má nadmernú 
veľkosť
65 
Dvor audítorov posúdil využitie ka ‑
pacity vyjadrené v EO. (t. j. kapacita 
spracovať určitú záťaž znečistením)26 
a zistil, že deväť z 28 preskúmaných 
čistiarní (32 %) funguje na menej než 
50 % svojej kapacity (pozri graf 2 ). 
Ďalších deväť čistiarní (32 %) funguje 
na 51 až 60 % svojej kapacity. Toto je 
problémom najmä v Rumunsku, kde 
osem z 12 čistiarní funguje na menej 
než 50 % kapacity. Investovanie do čis ‑
tiarní s výrazne nadmernou kapacitou 
nie je efektívnym využitím obmedze ‑
ných finančných zdrojov EÚ či vnút ‑
roštátnych zdrojov.
66 
Hodnotenie ďalšieho ukazovateľa Dvo ‑
rom audítorov potvrdzuje toto posú ‑
denie: pokiaľ ide hydraulickú kapacitu 
(t. j. prítok vyjadrený v l/sek. a/alebo 
m3/hod.) 16 z 28 preskúmaných čistiar ‑
ní (57 %) funguje na menej než 60 % 
svojej kapacity. Toto hodnotenie bolo 
založené na porovnaní prítoku vody 
(m3) a priemernej kapacity čistiarne 
(za suchého počasia)27.24 To zodpovedá vypustenému 
množstvu nad rámec 
povoleného množstva (objem 
vynásobený koncentráciou 
vyjadrený napríklad v mg/l).
25 V zmluvách sa vo 
všeobecnosti stanovuje 
štandardné časové obdobie 
(od piatich do 30 dní 
v závislosti od zmluvy) pre 
prípad, keď presné časové 
obdobie, počas ktorého došlo 
k prekročeniu limitov 
koncentrácií, nemožno určiť.
26 Porovnanie medzi záťažou 
znečistením (vyjadreným v EO) 
skutočne spracovanou za rok 
a záťažou znečistením, ktorú 
je čistiareň schopná spracovať 
(pozri prílohu II , stĺpec 
„Navrhnutá kapacita v EO“).
27 Keďže prítok môže obsahovať 
odpadovú vodu ale aj čistú 
vodu (t. j. dažďovú 
a podzemnú vodu, ktorá sa 
nemusia nijako čistiť), pri 
hodnotení využitia kapacity sa 
zohľadnil podiel čistej vody.
32 Pripomienky
67 
Dvor audítorov ďalej zistil, že pri 22 
z 28 preskúmaných čistiarní (79 %) 
podiel čistej vody (t. j. dažďovej a pod ‑
zemnej vody) v celkovom prítoku je 
nad 30 % (z 32 % na 85 %). To zvyšuje 
využitie hydraulickej kapacity: čistá 
voda je súčasťou prítoku, ale nemusí sa 
čistiť. V tejto súvislosti:
 – Dvor audítorov uznáva, že určité 
množstvo dažďovej vody môže byť 
odvádzané do čistiarní odpado ‑
vých vôd, pretože kombinované 
stokové siete nemôžu byť nahrade ‑
né delenými sieťami (pozri bod 52), – avšak mieru infiltrácie podzemnej 
vody možno znížiť obnovou siete 
tým, že sa utesnia siete a poklopy. 
Ak by sa tieto stavebno‑inžinierske 
práce brali do úvahy pri navrhova ‑
ní čistiarne, požadovaná hydraulic ‑
ká kapacita čistiarne by sa mohla 
znížiť, v niektorých prípadoch 
výrazne (pozri rámček 2 ).Graf 2Využitie kapacity vyjadrené v EO
Zdroj:  Analýza EDA.51 – 6 0 %
> 60 %
Počet čistiarní< 50 %Rumunsko
Slovensko
Maďarsko
Česká republika
12 10 8 6 4 2 0
33 Pripomienky
68 
Hoci má väčšina čistiarní plány v bu ‑
dúcnosti zvýšiť počet ľudí pripojených 
k sieti, počet týchto nových pripojení 
je nízky a tak výrazne nezmení percen ‑
tuálne využitie kapacity. Okrem toho, 
hoci priemyselná činnosť môže z dlho ‑
dobého hľadiska opäť vzrásť, očakáva 
sa, že nové priemyselné zariadenia 
budú mať svoje vlastné systémy na 
čistenie odpadových vôd.Priestor na zníženie niektorých 
prevádzkových nákladov
69 
Prevádzkové náklady28 môžu byť uka ‑
zovateľom prevádzkovej efektívnosti 
spolufinancovaných aktív a zohrávať 
úlohu pri stanovení sadzby za vodu. 
Dvor audítorov preto porovnal náklady 
v roku 2012 na základe účtovných úda ‑
jov, ktoré získal od 28 preskúmaných 
čistiarní.28 Súčet nasledujúcich nákladov: 
náklady práce, náklady na 
materiál (vrátane nákladov na 
chemikálie), náklady na 
energie, náklady na prepravu 
a likvidáciu kalov a iné 
náklady. V kategórii „iné 
náklady“ boli zohľadnené len 
náklady na externalizovanú 
údržbu a náklady na 
externalizované laboratórne 
analýzy. Napríklad 
amortizačné náklady neboli 
zahrnuté.Obrázok 6 – Časť zriedka využívanej infraštruktúry (Rumunsko – Galati)
Zdroj:  EDA.
Príklad významného podielu podzemnej vody prechádzajúcej čistiarňou
V prípade jednej čistiarne v Rumunsku sa využitie hydraulickej kapacity pohybuje od 60 do 85 %. Avšak 
približne polovica vody vstupujúcej do čistiarne je podzemná voda, ktorá sa nemusí nijako čistiť. Ak by bola 
stoková sieť viac vodotesná, menej podzemnej vody by vstúpilo do stokovej siete a využitie hydraulickej kapa ‑
city by pokleslo na približne 40 %. Pre porovnanie, pri niektorých čistiarňach vo vzorke predstavuje infiltrácia 
podzemnej vody len 10 % až 20 % celkového prítoku.Rámček 2
34 Pripomienky
70 
Prevádzkové náklady ovplyvňuje typ 
poskytovaného čistenia (vyšší stupeň 
čistenia znamená vyššie náklady) 
a veľkosť čistiarne. Z porovnania však 
vyplýva, že medzi čistiarňami existujú 
veľké rozdiely (pozri graf 3 ).Graf 3Prevádzkové náklady jednotlivých čistiarní (EUR/EO)
Pozn. : Dve čistiarne boli vyradené, pretože obsahovali zložky, ktoré narúšali porovnanie. 
Čistiarne, ktoré zabezpečovali vyšší stupeň čistenia, ale nedodržiavali limity koncentrácií stanovené v smernici, boli zaradené do kategórie 
„sekundárne čistenie“.
Zdroj:  Analýza EDA.EUR/EO
Čistiarne odpadových vôdPrvý kvartilMediánTretí kvartil
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0Primárne čistenieSekundárne čistenieNáročnejšie/terciárne čistenie
71 
Dvor audítorov konštatuje, že je 
priestor na zníženie prevádzkových 
nákladov niektorých preskúmaných 
čistiarní, čo znázorňujú nasledujúce 
príklady:
 – pokiaľ ide o náklady na prepravu 
a likvidáciu kalov, medzi 28 pre ‑
skúmanými čistiarňami sú výraz ‑
né cenové rozdiely. V deviatich prípadoch boli náklady nad 
100 EUR za tonu sušiny a v šiestich 
prípadoch boli náklady od 50 EUR 
do 100 EUR za tonu. Cena za túto 
položku nákladov zohráva dôležitú 
úlohu, pretože jej podiel na cel ‑
kových prevádzkových nákladoch 
čistiarne môže byť významný (prie ‑
merne približne 10 %, ale v extrém ‑
nych prípadoch 30 % až 50 %),
35 Pripomienky
 – podiel energie predstavuje v prie ‑
mere približne 30 % celkových ná ‑
kladov 28 preskúmaných čistiarní. 
V polovici prípadov čistiarne pou ‑
žívali splaškové kaly na produkciu 
energie, väčšinou prostredníctvom 
anaeróbnej digescie. Vo väčšine 
týchto prípadov bol podiel ener ‑
gie na celkových nákladoch pod 
priemerom 30 %,
 – v tejto súvislosti Európska envi ‑
ronmentálna agentúra dospela vo 
svojej správe z roku 201429 k záve ‑
ru, že používaním ukazovateľov na 
meranie výkonnosti vodárenských 
spoločností v celej Európe by sa 
výrazne zlepšilo porozumenie 
výzvam efektívneho využívania 
zdrojov. Porovnanie ukazovateľov 
by bolo užitočným základom pre 
porovnávacie štandardy.Využitie kalov 
vyprodukovaných 
čistiarňami komunálnych 
odpadových vôd
72 
Výsledkom čistenia odpadových vôd je 
produkcia splaškových kalov. Splaško ‑
vé kaly sa podľa smernice30 považujú 
za odpad. Podľa tejto smernice opä ‑
tovné použitie, recyklácia a zhodnoco ‑
vanie odpadu sa uprednostňujú pred 
zneškodnením odpadu na skládkach, 
spaľovaním alebo trvalým uložením31. 
EÚ podporuje použitie kalov ako hno ‑
jív v poľnohospodárstve.29 Technická správa č. 5/2014 
„Výkonnosť vodárenských 
spoločností mimo súladu“.
30 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2008/98/ES 
z 19. novembra 2008 o odpade 
a o zrušení určitých smerníc 
(Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).
31 Hierarchia odpadového 
hospodárstva zavedená 
v článku 4 smernice 
2008/98/ES.
Obrázok 7 – Vyprodukované splaškové kaly (Česká republika – Blansko)
Zdroj:  EDA.

36 Pripomienky
73 
Dvor audítorov preskúmal, či:
 – bolo uprednostnené opätov ‑
ne použitie kalov pred ich 
zneškodnením,
 – prevádzkovatelia čistiarní ko ‑
munálnych odpadových vôd 
dodržiavali limity koncentrácií pre 
niektoré parametre splaškových 
kalov, najmä ťažké kovy,
 – Komisia zaviedla predchádzajú ‑
ce odporúčania Dvora audítorov 
v tejto oblasti.
Opätovne použitie kalov 
uprednostnené pred ich 
odstránením v troch zo štyroch 
členských štátov
74 
Hodnotenie 28 čistiarní Dvorom audí ‑
torov zahŕňalo produkciu kalov v roku 
201232 a bolo založené na preskúmaní 
zmluvných ustanovení medzi pre ‑
vádzkovateľmi čistiarní a podnikmi 
na spracovanie odpadu a príslušných 
účtovných údajov. Súčasťou auditu ne ‑
boli kontroly podnikov na spracovanie 
odpadu, ktoré prevzali vyprodukované 
kaly s cieľom zabezpečiť ich náležité 
spracovanie.
75 
Dvor audítorov zistil, že v Českej 
republike, Maďarsku a na Slovensku 
čistiarne mali vo všeobecnosti zmluvy 
s jedným podnikom alebo viacerými 
podnikmi na spracovanie odpadu, 
ktoré kaly spracovali buď sami alebo 
ich postúpili iným užívateľom. Podľa 
zmlúv podniky na spracovanie odpa ‑
du zväčša používajú kaly na výrobu 
kompostu, rekultiváciu alebo výrobu 
bioplynu.76 
V Rumunsku sa všetok kal alebo časť 
kalu 11 z 12 preskúmaných čistiarní 
ukladá na skládkach a/alebo sa pone ‑
cháva na mieste. Ponechanie kalov na 
mieste nie je udržateľné z dlhodobého 
hľadiska.
77 
Podľa vnútroštátnej stratégie spra ‑
covania odpadov Rumunska (2003  – 
2013) by do roku 2020 malo byť 50 % 
kalov používaných v poľnohospodár ‑
stve alebo spaľovaných. Rumunské 
orgány predstavili novú stratégiu 
spracovania splaškových kalov vo feb ‑
ruári 2012, ktorá však v čase konania 
auditu ešte nebola prijatá.
78 
Členské štáty poskytli Komisii údaje 
o používaní splaškových kalov ku kon ‑
cu roka 2012. Tieto údaje potvrdzujú, 
že opätovné použitie sa uprednostňuje 
v troch zo štyroch kontrolovaných 
členských štátov  (pozri graf 4 ).32 Kaly vyprodukované 
čistiarňami odpadových vôd 
v štyroch kontrolovaných 
členských štátoch predstavujú 
nasledujúci podiel na celkovej 
produkcii kalov: 0,78 % 
v Českej republike, 45 % 
v Maďarsku, 52 % v Rumunsku 
a 10 % na Slovensku.
37 Pripomienky
Príslušné limity koncentrácií 
dodržané vo väčšine prípadov
79 
Podľa smernice o splaškových kaloch, 
ktorá sa týka použitia kalov v poľno ‑
hospodárskej pôde, sú prevádzkova ‑
telia čistiarní odpadových vôd povinní 
monitorovať33 obsah kalov s cieľom 
zabezpečiť dodržiavanie limitov kon ‑
centrácií, najmä ťažkých kovov.
80 
Okrem toho, vnútroštátne právne usta ‑
novenia môžu ísť nad rámec smernice 
o splaškových kaloch zavedením viace ‑
rých parametrov a prísnejších limitov 
a môžu stanoviť limity koncentrácií aj 
pre iné využitie než v poľnohospodár ‑
skej pôde. Z analýzy vnútroštátnych 
právnych predpisov, ktorú vykonal 
Dvor audítorov, vyplýva, že: – pri použití kalov v poľnohospodár ‑
stve limity stanovené vo vnút ‑
roštátnych právnych predpisoch 
všetkých štyroch kontrolovaných 
členských štátov boli v mnohých 
parametroch prísnejšie ako limity 
stanovené v smernici o splaško ‑
vých kaloch. Všetky štyri členské 
štáty taktiež stanovili limity pre 
dodatočné parametre, napr. arzén,
 – pri použití kalov ako vstupného 
materiálu pre produkciu kompostu 
limity pre vstupný materiál existujú 
v Českej republike a na Slovensku 
v podobe technickej normy,Graf 4Použitie kalov k 31. 12. 2012 vyjadrené ako percento celkovej produkcie kalov
Pozn.:  V Českej republike v roku 2012 približne 32 % kalov bolo použitých na výrobu kompostu (kategória: opätovné použitie: iné). Na Slovensku 
v roku 2012 63 % kalov bolo použitých na výrobu kompostu (kategória: opätovné použitie: pôda a poľnohospodárstvo). Pokiaľ ide o Rumunsko, 
kategória „Likvidácia: iné“ zahŕňa dočasné uskladnenie na mieste.
Zdroj:  Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.2 %Likvidácia: inéLikvidácia: spálenieLikvidácia: skládkaOpätovné použitie: inéOpätovné použitie:
pôda a poľnohospodárstvoČeská republika
Slovensko
Maďarsko
Rumunsko
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 V článku 9 a prílohe II 
k smernici 86/278/EHS sa 
uvádzajú konkrétne 
parametre, limity koncentrácií 
a počet vzoriek za rok, ktoré sa 
musia analyzovať 
v laboratóriu.
38 Pripomienky
 – pri uskladnení na skládke sa v roz ‑
hodnutí Rady34 z roku 2002 stano ‑
vujú limitné hodnoty pre vylúho ‑
vateľnosť pre odpady prijateľné 
na skládkach. Poznamenávame, že 
podľa českých právnych predpisov 
na skládky nemožno ukladať bio ‑
logicky rozložiteľný odpad okrem 
komunálneho odpadu, kvapalné ‑
ho odpadu a odpadu, z ktorého 
sa uvoľňuje kvapalina (vrátane 
kalov)35. Ukladanie na skládkach je 
povolené v Maďarsku, Rumunsku 
a na Slovensku.81 
Keďže splaškové kaly možno pou ‑
žiť ako vstupný materiál pre výrobu 
kompostu, Dvor audítorov analyzo ‑
val aj právne predpisy zavedené pre 
využívanie kompostu a poznamenáva, 
že situácia sa v jednotlivých členských 
štátoch líši, pretože v súčasnosti nie sú 
na úrovni EÚ stanovené nijaké limity 
koncentrácií (pozri tabuľku 10 ).34 Rozhodnutie Rady 2003/33/ES 
z 19. decembra 2002, ktorým 
sa stanovujú kritériá a postupy 
pre prijímanie odpadu na 
skládky odpadu podľa článku 
16 a prílohy II smernice 
1999/31/ES (Ú. v. ES L 11, 
16.1.2003, s. 27).
35 Vyhláška 294/2005 Sb .
36 Posúdenie realizovateľnosti 
stanovenia cieľov pre 
recykláciu bioodpadu  v EÚ, 
vrátane aspektov subsidiarity, 
záverečná správa z 31.3.2011 
vypracovaná na základe 
rámcovej zmluvy ENV.G.4/
FRA/2008/0112 vito vision on 
technology v spolupráci s Bio 
Intelligence Service 
a ARCADIS.Tabuľka 10Právne ustanovenia o limitoch koncentrácií pre kompost
Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Áno
– Kompost v poľnohospodárskej 
pôde
– Kompost používaný na 
rekultiváciu
– Kompost určený na predaj ako 
hnojivoÁno
– Kompost určený na predaj ako 
hnojivo
Žiadne pravidlá pre rekultiváciu 
alebo použitie mimo 
poľnohospodárskej pôdyŽiadne Áno
– Kompost určený na predaj ako 
hnojivo
Žiadne pravidlá pre rekultiváciu 
alebo použitie mimo 
poľnohospodárskej pôdy
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.
82 
Dvor audítorov preskúmal dodržiava ‑
nie limitov koncentrácií 28 čistiarňa ‑
mi na základe laboratórnych analýz 
vykonaných prevádzkovateľmi čistiarní 
v roku 2012. Z preskúmania vyplynu ‑
lo, že limity, ak existovali (pozri bod 
80), dodržali všetky čistiarne v Českej 
republike, Maďarsku a na Slovensku. 
V Rumunsku limity dodržala jedna 
z troch čistiarní (33 %), keď sa kaly 
použili v poľnohospodárskej pôde. Za 
ďalšie dve čistiarne analýzy nezahŕňali 
všetky parametre. Taktiež šesť zo sied ‑
mich čistiarní (86 %), ktoré posielali 
kaly na skládky, nedodržiavalo limity 
pre obsah sušiny. Okrem toho, pri 
troch zo siedmich čistiarní (43  %) ana ‑
lýzy nezahŕňali všetky parametre.83 
Chýbajúce limity pre kaly a kompost 
na určité typy použitia (rekultivácia, 
použitie mimo poľnohospodárskej 
pôdy) môže predstavovať ohrozenie 
pre kvalitu pôdy a následne kvali ‑
tu vody prostredníctvom odtokov 
a odplavov. Navyše to, že na úrovni EÚ 
chýbajú kritériá pre kompost určený na 
predaj ako hnojivo, znamená, že ekvi ‑
valentná ochrana životného prostredia 
nemôže byť zabezpečená v celej EÚ. 
Ako sa uvádza v štúdii zrealizovanej 
v mene Komisie, „nízka kvalita kompo ‑
stu v niektorých krajinách bola určená 
ako hlavná prekážka ďalšieho rozvoju 
trhu“36.
39 Pripomienky
37 Osobitná správa č. 3/2009 
o účinnosti výdavkov zo 
štrukturálnych opatrení na 
čistenie odpadových vôd 
v programových obdobiach 
1994 – 1999 a 2000 – 2006 
(http://eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 final 
z 2. júla 2014 „Následné 
hodnotenie smerníc o toku 
odpadu“.
39 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES)  
č. 2003/2003 
z 13. októbra 2003 o hnojivách 
(Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2003, s. 1).
40 Záverečná správa 
„Hodnotenie nariadenia (ES) 
2003/2003 o hnojivách“ 
vypracované pre Komisiu 
Strediskom pre strategické 
a hodnotiace služby 
v novembri 2010.
41 Toxické syntetické chemikálie.
Smernica o splaškových kaloch 
čaká na revíziu nariadenia 
o hnojivách Komisiou
84 
Dvor audítorov vo svojej osobitnej 
správe č. 3/200937 Komisii odporučil, 
aby zvážila, či už nenastal správny 
čas na revíziu smernice o splaškových 
kaloch. Komisia vykonala ucelené 
hodnotenie38 niekoľkých smerníc 
o toku odpadov, vrátane smernice 
o splaškových kaloch, s cieľom určiť, či 
je regulačný rámec vhodný. V hodno ‑
tení z roku 2014 sa dospelo k záveru, že 
smernica o splaškových kaloch vyvo ‑
láva „pochybnosti o jej relevantnosti 
v jej súčasnej podobe“. Za takmer 30 
rokov sa normy a požiadavky stanove ‑
né v tejto smernici nikdy nerevidovali 
ani neaktualizovali“. Ďalším záverom 
bolo, že budúce rozhodnutie o revízii 
smernice by malo byť odložené, kým 
sa neprijme zrevidované nariadenie 
o hnojivách39.85 
V roku 2010 sa v následnom hodnote ‑
ní40 fungovania súčasného nariadenia 
o hnojivách dospelo k záveru, že roz ‑
sah nariadenia by mal zahŕňať nielen 
neorganické hnojivá, ale aj organické 
hnojivá a zúrodňujúce látky. Taktiež 
sa v ňom odporúča zavedenie maxi ‑
málnych limitov pre znečisťujúce látky 
prítomné v hnojivách. V roku 2015 sa 
Komisia rozhoduje, či predloží návrh 
revízie nariadenia o hnojivách.
86 
V roku 2012 Spoločné výskumné 
centrum Komisie predložilo výsledky 
celoeurópskeho prieskumu o výskyte 
a miere vybraných zlúčenín v splaško ‑
vých kaloch. Podľa tejto správy 
neexistujú nijaké vedecké dôkazy pre 
zavedenie nových limitných hodnôt 
pre tradičné organické znečisťujúce 
látky alebo pre nové znečisťujúce látky 
s výnimkou perfluóralkylov41.Obrázok 8 – Laboratórne zariadenie na vykonávanie testov v čistiarňach (Maďarsko – Szeged)  
Zdroj:  EDA.

40 Pripomienky
87 
Ďalšie dokumenty a štúdie 42 uvádzajú 
potenciálne riziko v súvislosti s mikro ‑
plastmi. Mikroplasty možno odstrániť 
v čistiarňach odpadových vôd do 
istej miery, a odstránené časti potom 
končia v kaloch. Keď sa kaly aplikujú 
v pôde, mikroplasty môžu skončiť vo 
vodnom prostredí prostredníctvom 
odtoku vody z pôdy.
88 
Pokiaľ ide o kompost, Dvor audítorov 
odporučil v osobitnej správe  
č. 20/201243, aby Komisia vypracovala 
normy kvality EÚ pre kompost spolu 
s členskými štátmi na podporu roz ‑
voja trhu s kompostom. Spoločné 
výskumné centrum Komisie uverejnilo 
začiatkom roka 2014 technický návrh 
kritérií určujúcich, kedy odpad pre ‑
stáva byť odpadom44, pre biologicky 
rozložiteľný odpad, ktorý prechádza 
biologickým čistením. V štúdii sa však 
navrhlo, aby boli splaškové kaly vyra ‑
dené z kompostu a digestátov. Uvidí 
sa, či a ako návrh na revíziu nariade ‑
nia o hnojivách zavedie navrhované 
kritériá a či zavedie mechanizmus pre 
postupné začlenenie kategórií, ktoré 
nie sú pokryté v technickom návrhu, 
napr. splaškové kaly.Finančná udržateľnosť 
čistiarní odpadových vôd 
spolufinancovaných EÚ
89 
Hlavnou zložkou zabezpečenia finanč ‑
nej udržateľnosti vodohospodárskych 
služieb je pokrytie nákladov. Finanč ‑
ná udržateľnosť je zabezpečená, keď 
príjmy z poskytovania služieb stačia 
na pokrytie prevádzkových nákladov 
a nákladov na údržbu a na návratnosť 
kapitálových nákladov, čím umožňujú 
obnovu investície. V rámcovej smer ‑
nici o vode (článok 9) sa od členských 
štátov požaduje, aby do roku 2010 
zabezpečili primeraný príspevok 
rozličných spôsobov využívania vody 
k úhrade nákladov za vodohospodár ‑
ske služby. Užívatelia služieb čistenia 
a odvádzania odpadových vôd prispie ‑
vajú na návratnosť nákladov prostred ‑
níctvom ceny (sadzby) za odpadovú 
vodu. Okrem toho, zo zásady znečis ‑
ťovateľ platí45 nepriamo vyplýva, že 
znečisťovatelia (v tomto prípade tí, 
ktorí vypúšťajú odpadovú vodu, napr. 
domácnosti a priemyselné zariadenia) 
sú zodpovední za znečistenie, ktoré 
spôsobili, a preto by mali niesť náklady 
na zníženie tohto znečistenia (v tomto 
prípade čistením odpadových vôd).
90 
Vzhľadom na to, že voda nie je komerč ‑
ný produkt ako iné produkty, sadzby 
sa počítajú na základe mechanizmu 
stanovenia cien, ktorý je vo všeobec ‑
nosti stanovený vo vnútroštátnych 
právnych predpisoch.42 Pozri napríklad: 1. Pilotná 
štúdia zrealizovaná Inštitútom 
Alfreda Wegenera, uverejnená 
30.10.2014 ( www.awi.de ) a 2. 
Dokument o potenciálnom 
riziku mikroplastov v čerstvej 
vode, uverejnený 29.9.2013 
na stránke www.stowa.nl  
(Stichting Toegepast 
Onderzoek Waterbeheer).
43 Osobitná správa č. 20/2012 „Je 
financovanie projektov 
infraštruktúry na nakladanie 
s komunálnym odpadom 
prostredníctvom 
štrukturálnych opatrení pre 
členské štáty účinnou 
pomocou na dosiahnutie 
cieľov politiky EÚ v oblasti 
odpadu?“ 
(http://eca.europa.eu ).
44 Kritériá, ktoré musí spĺňať 
určitý odpad, aby prestal byť 
odpadom.
45 Článok 191 ods. 2 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie 
(konsolidovaný text).
41 Pripomienky
91 
Pri stanovovaní sadzby za odpadovú 
vodu môžu členské štáty zohľadniť 
spoločenské, environmentálne a hos ‑
podárske účinky46 v snahe zabezpečiť, 
aby vodohospodárske služby zosta ‑
li cenovo dostupné. V usmernení 
Komisie47 sa uvádzajú 4 % príjmu 
domácností ako spoločne akcepto ‑
vaný stupeň dostupnosti, t. j. celkový 
účet za vodu (pitná voda a odpadová 
voda) môže predstavovať 4 % príjmu 
domácností.
92 
V programovom období 2000  – 2006 
aj 2007 – 2013 sa v usmerneniach 
Komisie48 požadovalo, aby sadzby za 
vodu pokrývali minimálne náklady na 
prevádzku a údržbu, ako aj veľkú časť 
odpisovaného majetku. Odpisy možno 
považovať za náhradu nákladov, ktoré 
sú potrebné na obnovu infraštruktúry 
v budúcnosti.
93 
V programovom období 2014  – 2020 
bolo dodržiavanie zásady pokrytia 
nákladov povinným prostredníctvom 
potreby splniť predbežné podmienky. 
To znamená, že schválenie operačných 
programov v programovom období 
2014 – 2020 podlieha „existencii prime ‑
raného príspevku rozličných spôsobov 
využívania vody na úhradu nákladov 
za vodohospodárske služby […]“. 
Definícia ƒ„primeraného” príspevku 
však zostáva na rozhodnutí členských 
štátov.94 
Dvor audítorov preskúmal, či:
 – sadzba za odpadovú vodu pokrý ‑
vala odpisy, prevádzkové náklady 
a náklady na údržbu aktív,
 – bol priestor na zvýšenie sadzby za 
odpadovú vodu, keď prevádzkové 
náklady a náklady na údržbu nebo ‑
li dostatočne pokryté,
 – majitelia infraštruktúry vytvorili 
dostatočné finančné rezervy na 
náhradu/obnovu infraštruktúry na 
konci jej ekonomickej životnosti.
Sadzby za odpadové 
vody účtované konečným 
užívateľom umožnili plne 
pokryť náklady len v 11 % 
prípadov
95 
Dvor audítorov analyzoval sadzby za 
vodu stanovené na rok 2012 v prípade 
28 preskúmaných čistiarní odpado ‑
vých vôd. Porovnal nákladové položky 
zahrnuté v sadzbe s finančnými údajmi 
prevádzkovateľov čistiarní a majiteľmi 
infraštruktúry. Dvor audítorov zistil, že 
náklady boli plne pokryté len v troch 
prípadoch (11 %). Vo zvyšných 89 % 
prípadoch boli náklady pokryté len 
čiastočne.46 Článok 9 rámcovej smernice 
o vode.
47 Nové programové obdobie 
2007 – 2013: Usmernenia 
k metodike vykonania analýzy 
nákladov a výnosov – 
Pracovný dokument č. 4, 
august 2006.
48 Nové programové obdobie 
2000 – 2006: Technický 
dokument 1  – Uplatňovanie 
zásady znečisťovateľ 
platí  – Rozlišovanie sadzieb 
podpory Spoločenstva na 
činnosti súvisiace 
s infraštruktúrou v rámci 
štrukturálnych fondov, 
Kohézneho fondu a ISPA 
(6.12.1999). Ohľadom 
programového obdobia 
2007 – 2013 pozri 
predchádzajúcu poznámku 
pod čiarou.
42 Pripomienky
96 
Dvor audítorov poznamenáva, že 
v troch členských štátoch sú konkrétne 
zákonné ustanovenia, ktoré obmedzu ‑
jú mieru pokrytia nákladov:
 – v Českej republike49 a na Sloven ‑
sku50 amortizačné náklady týkajúce 
sa časti aktív financovaných z gran ‑
tu (EÚ a štátu) sú úplne alebo 
čiastočne vylúčené,
 – v Maďarsku bola vyhláška o sa ‑
dzbách za vodu prijatá v roku 
201351 a na Slovensku sú obme ‑
dzenia v súvislosti so zvyšovaním 
sadzby52.
97 
Vzhľadom na túto situáciu Dvor audí ‑
torov zastáva názor, že môže existovať 
riziko, že prevádzkovatelia čistiarní 
nebudú vykonávať potrebnú údržbu, 
aby si udržali krátkodobú ziskovosť. 
To by však mohlo prispieť k zníženiu 
prevádzkovej udržateľnosti čistiarní 
odpadových vôd. Posúdenie, či nákla ‑
dy na údržbu v roku 2012 zodpovedali 
skutočným potrebám údržby, nebolo 
v rozsahu tohto auditu.
98 
Ďalšia zložka, ktorá môže mať vplyv na 
stanovenie sadzby, je spôsob stanove ‑
nia grantu EÚ na projekt infraštruktúry. 
Grant EÚ je odôvodnený len vtedy, 
ak príjmy vytvorené projektom nie 
sú dostatočné na pokrytie investície 
a projektových nákladov. Táto likvid ‑
ná medzera (t. j. rozdiel medzi dis ‑
kontovanými investičnými nákladmi a diskontovanými čistými príjmami), 
ktorú je potrebné odhadnúť na zá ‑
klade analýzy nákladov a prínosov, 
možno potom financovať z verejných 
finančných prostriedkov (vrátane gran ‑
tov EÚ). Tento prístup má odrádzajúci 
účinok na uplatnenie zásady pokrytia 
nákladov, pretože implikuje, že čím 
vyššie sú príjmy z činností odpadových 
vôd (t. j. vyššie sadzby), tým nižší je 
grant, ktorý môže investor očakávať, že 
dostane.
99 
V programovom období 2014  – 2020, 
na rozdiel od predchádzajúcich ob ‑
dobí, žiadatelia o granty EÚ nemusia 
nevyhnutne53 vykonať analýzu nákla ‑
dov a prínosov ich projektov s cieľom 
posúdiť likvidnú medzeru. Namiesto 
toho sa môže uplatniť paušálne per ‑
centuálne vyjadrenie čistých príjmov, 
ktoré je v nariadení stanovené na úrov ‑
ni 25 %54. Likvidná medzera bude teda 
75 % bez ohľadu na príjem vytvorený 
projektom. Inými slovami, ak sadzba 
je v takej výške, že vytvorený príjem 
pokryje viac než 25 % nákladov, grant 
sa pomerne nezníži.49 Pri projektoch 
spolufinancovaných EÚ by 
ceny za odpadovú vodu mali 
byť navyšované, kým sa 
nezabezpečí plné pokrytie 
odpisov, zohľadňujúc však 
stupeň dostupnosti 
(stanovený na 2 % príjmu 
domácností).
50 Odpisy časti aktív 
nadobudnutých z grantu pred 
rokom 2011 nie sú začlenené 
do výpočtu sadzby. Avšak 
v dôsledku vyhlášky z roku 
2011 odpisy všetkých aktív 
nadobudnutých od roku 2011 
môžu byť zohľadnené najviac 
mierou 2 % (čo zodpovedá 
životnosti 50 rokov). 
V skutočnosti Komisia schválila 
veľké projekty 
v programovom období 
2007 – 2013 až po prijatí 
vyhlášky v roku 2011, pretože 
zastávala názor, že 
predchádzajúce právne 
predpisy nezabezpečovali 
udržateľnosť.
51 V Maďarsku bolo stanovenie 
sadzby za odpadovú vodu 
v právomoci samospráv do 
roku 2011. V zmenených 
právnych ustanoveniach sa 
uvádzalo, že sadzby z roku 
2012 by sa mohli zvýšiť najviac 
o 4,2 % v porovnaní so 
sadzbami z roku 2011. Sadzby 
v roku 2013 (prvá polovica 
roka) mali byť rovnaké ako 
sadzby v roku 2012 a sadzby 
v druhej polovici roka 2013 
a v roku 2014 nemohli byť 
vyššie než 90 % sadzieb 
z roku 2012.
52 Sadzba z roku 2014 zostane 
platná na rok 2015 aj 2016, 
pokiaľ si úpravu ceny nebudú 
vyžadovať a odôvodňovať 
výrazná zmena ekonomických 
parametrov.
53 Pri veľkých projektoch, ktoré 
schvaľuje Komisia (pozri bod 
0), táto povinnosť zostáva. 
V programovom období 
2014 – 2020 ide o projekty, 
ktorých celkové oprávnené 
náklady prevyšujú 50 mil. EUR.
54 Článok 61 ods. 3 a príloha V k 
nariadeniu Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1303/2013 zo 
17. decembra 2013 zo 
17. decembra 2013, ktorým sa 
stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka 
43 Pripomienky
Sadzby za odpadové vody 
boli pod mierou dostupnosti 
uvádzanou Komisiou v 92 % 
prípadoch, keď boli náklady 
len čiastočne pokryté
100  
Priemerné sadzby za odpadové vody 
v roku 2012 v štyroch kontrolova ‑
ných členských štátoch sú uvedené 
v grafe 5 .101  
V 23 z 25 prípadov (92 %), keď nebolo 
dosiahnuté plné pokrytie nákladov, 
celkové poplatky zaplatené užívateľmi 
za pitnú vodu a služby odpadových 
vôd boli pod 4 % mierou dostupnosti 
príjmov domácností, ktorú uvádza 
Komisia. Z týchto prípadov v siedmich 
(30 %) prípadoch bola sadzba za odpa ‑
dové vody nižšia než priemerná vnút ‑
roštátna sadzba za odpadové vody.Graf 5Priemerné sadzby za odpadové vody v roku 2012
Sadzba za odpadové vody v EUR/m3
Maďarsko
Česká republika
Slovensko
Rumunsko
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Pozn.:  Sadzby boli prevedené na euro podľa týchto výmenných kurzov: 1 euro za 291,86 HUF, 25 CZK 
a 4,45 RON.
Zdroj:  Údaje zo štatistického úradu Českej republiky a Maďarska, Výskumného ústavu vodného 
hospodárstva Slovenskej republiky a rumunských orgánov.a Európskom námornom 
a rybárskom fonde a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde, a ktorým 
sa zrušuje nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
44 Pripomienky
Finančné rezervy nie sú 
dostatočné na zabezpečenie 
obnovy infraštruktúry
102  
Vo všeobecnosti je obnovu infraštruk ‑
túry povinný zabezpečovať majiteľ 
infraštruktúry55. V 12 z 28 preskúma ‑
ných čistiarní komunálnych odpa ‑
dových vôd (43 %) majitelia vytvorili 
rezervy56 na financovanie obnovy. 
Situácia sa líšila (pozri tabuľku 11 ) 
podľa organizačnej štruktúry zvolenej 
pre riadenie služieb odpadových vôd. 
Keď je majiteľom samospráva a nie je 
stanovená právna požiadavka zabez ‑
pečovať samostatné účtovníctvo pre 
správu vodohospodárskej infraštruk ‑
túry, príjmy a výdavky z tejto činnosti 
sú zmiešané s príjmami a výdavkami 
z iných činností samosprávy.
103  
Pri preskúmaných čistiarňach, aj keď 
boli vytvorené rezervy alebo kde 
boli finančné prostriedky účtované 
samostatne, nebudú postačovať na 
zabezpečenie obnovy infraštruktúry 
v budúcnosti pre povahu zavedenej 
politiky v oblasti sadzieb (pozri body 
95 a 96).104  
Vzhľadom na finančnú situáciu pre ‑
vádzkových spoločností právne usta ‑
novenia týkajúce sa stanovovania sa ‑
dzieb za vodu (takéto ustanovenia nie 
sú v Maďarsku) umožňujú začlenenie 
zisku57, čo je podmienka pre vytvore ‑
nie rezerv. V 26 prevádzkových spo ‑
ločnostiach (93 %) je celý kapitál alebo 
jeho väčšina vo verejnom vlastníctve, 
vo všeobecnosti tých istých samo ‑
správ, ktoré vlastnia infraštruktúru.
105  
Prakticky vo všetkých prípadoch pre ‑
vádzkové spoločnosti, ktoré často tak ‑
tiež spravujú zariadenia na pitnú vodu 
a viac než jednu čistiareň odpadových 
vôd, dokázali vytvoriť isté finančné 
rezervy. Tieto finančné prostriedky by 
mohli prispieť k financovaniu obnovy 
infraštruktúry pod podmienkou, že 
tieto rezervy majitelia prevádzkových 
spoločností nepoužijú na iné potreby 
než vodohospodárske. V spoločnosti 
deväť z 28 prevádzkových spoločností 
(32 %) vyplatilo v období rokov 2010 až 
2012 dividendy.Tabuľka 11Situácia ohľadom finančných rezerv vytvorených majiteľmi infraštruktúry
Majiteľom je samospráva (alebo 
zoskupenie samospráv)Majiteľom je spoločnosť založená samosprávou 
(alebo združením samospráv)
Spoločnosť neprevádzkuje 
čistiareňSpoločnosť prevádzkuje 
aj čistiareň
19 prípadov (68 %) 4 prípady (14 %) 5 prípadov (18 %)
Vytvorená rezerva16 % Áno
84 % Neuviedlo alebo nieÁnoÁno
(pozri bod 105)
Dostatočné rezervy Nie Nie Nie55 Ak je majiteľom 
a prevádzkovateľom 
infraštruktúry iný subjekt, 
prevádzkovateľ dostáva 
príjem za čistenie odpadových 
vôd. Z tohto príjmu 
prevádzkovateľ musí pokryť 
svoje prevádzkové náklady 
a náklady na údržbu 
a nájomné splatné majiteľovi 
infraštruktúry. Nájomné 
stanovené v zmluve 
o prenájme by malo pokrývať 
odpisy a iné náklady, ktoré 
vznikajú majiteľovi.
56 Účtované v súvahe ako 
rezervy a/alebo 
nerozdelený zisk.
57 V Českej republike je 
ustanovenie, že by zisk mal byť 
primeraný. V roku 2013 bol 
zákonom stanovený vzorec 
pre výpočet primeraného 
zisku. Na Slovensku je zisk 
obmedzený na určitú výšku 
za m3.
45
 Závery a odporúčania
106  
Výdavky z Európskeho fondu regio ‑
nálneho rozvoja/Kohézneho fondu na 
čistiarne komunálnych odpadových 
vôd v programovom období 2000 – 
2006 a 2007 – 2013 zohrali rozhodu ‑
júcu úlohu v napredovaní členských 
štátov v spĺňaní podmienok smernice 
o čistení komunálnych odpadových 
vôd. Zaznamenali sa však oneskorenia 
vo všetkých štyroch členských štátoch, 
ktorých sa týka táto správa, a čerpanie 
fondov EÚ bolo pomalé. Takmer všetky 
spolufinancované čistiarne komunál ‑
nych odpadových vôd spracúvali 
odpadové vody primerane, ale Dvor 
audítorov zastáva názor, že približne 
tretina z nich má nadmernú veľkosť. 
Vo väčšine kontrolovaných členských 
štátov vnútroštátne požiadavky na 
vypúšťanie odpadových vôd boli často 
prísnejšie než požiadavky v smernici, 
z čoho vyplýva možná potreba revízie 
tejto smernice. Dvor audítorov taktiež 
zistil nedostatky v riadení prípadov od ‑
ľahčovania a nakladaní so splaškovými 
kalmi. Napokon, sadzby za odpadové 
vody sú v mnohých prípadoch príliš 
nízke na to, aby zabezpečili finanč ‑
nú udržateľnosť spolufinancovanej 
infraštruktúry.
Dodržiavanie termínov 
pre vykonávanie smernice 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd
107  
Všetky štyri členské štáty, ktorých sa 
týka táto správa, zaznamenali význam ‑
ný pokrok v spĺňaní požiadaviek smer ‑
nice o čistení komunálnych odpado ‑
vých vôd, vyskytli sa však oneskorenia 
v konkrétnych oblastiach: – termíny pre zber odpadových vôd 
v citlivých oblastiach v aglomerá ‑
ciách nad 2 000 EO (kde platia po ‑
žiadavky na vypúšťané odpadové 
vody) boli dodržané vo všetkých 
štyroch členských štátoch s výnim ‑
kou Rumunska, ktoré je v miernom 
omeškaní s priebežnými termínmi. 
Právne ustanovenia zabezpečujúce 
pripojenie domácností k existujú ‑
cej stokovej sieti sú zavedené vo 
všetkých štyroch členských štá ‑
toch. Účinné presadzovanie týchto 
povinností však spôsobuje prís ‑
lušným vnútroštátnym orgánom 
ťažkosti, pretože sú vágne,
 – ani jeden z kontrolovaných člen ‑
ských štátov nedodržal termíny pre 
čistenie odpadových vôd v aglo ‑
meráciách nad 2000 EO. Dvor 
audítorov taktiež zaznamenal, že 
počet týchto aglomerácií výrazne 
poklesol v príslušných členských 
štátoch. V dôsledku toho menej 
aglomerácií musí spĺňať požiadav ‑
ky smernice,
 – za aglomerácie pod 2 000 EO, na 
ktoré sa taktiež vynakladajú fi ‑
nančné prostriedky EÚ, má Komisia 
len čiastočné informácie, pretože 
nie je zavedené špecifické predkla ‑
danie správ a informácie poskyto ‑
vané členskými štátmi v plánoch 
manažmentu povodia nie sú úplné.
46 Závery a odporúčania
108  
Komisia v súčasnosti sleduje situá ‑
ciu v dodržiavaní smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd v troch 
zo štyroch členských štátov, ktorých 
sa týka táto správa. Z analýzy Dvora 
audítorov vyplýva, že je to zdĺhavý 
proces: členské štáty majú vo vše ‑
obecnosti 18 mesiacov (a v niektorých 
prípadoch 30 mesiacov), aby predložili 
Komisii údaje, a Komisii trvá ďalších 18 
mesiacov, kým dokončí svoju analýzu 
a výkazníctvo.
Odporúčanie 1
Komisia by mala:
a) požadovať, aby aglomerácie pod 
2 000 EO, ktoré majú zavedené 
zberné systémy, predkladali správy 
o tom, či je v nich čistenie primera ‑
né vzhľadom na požiadavky článku 
7 smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd a v prípade, že 
tomu tak nie je, či boli začlenené 
primerané opatrenia do plánov 
manažmentu povodia;
b) overiť predkladanie správ člen ‑
ských štátov o počte aglomerácií 
nad a pod 2 000 EO, keď došlo 
k výrazným zmenám, najmä 
z jednej kategórie do druhej. Toto 
overenie by mohlo byť začlenené 
do procesu následnej kontroly 
členských štátov Komisiou;c) podporovať členské štáty, aby 
prijali jasné právne ustanovenia 
o povinnosti pripojenia domácnos ‑
tí k existujúcim stokovým sieťam. 
Informácie o miere pripojenia 
domácností by mali byť súčasťou 
pravidelného predkladania správ;
d) skrátiť čas potrebný na posúdenie 
súladu so smernicou o čistení ko ‑
munálnych odpadových vôd tým, 
že požiada členské štáty, aby jej 
zasielali údaje do šiestich mesiacov 
(v súlade s článkom 15 smernice) 
od dátumu, keď si Komisia želá po ‑
znať situáciu ohľadom vykonávania 
(referenčný dátum). Komisia by sa 
taktiež mala snažiť znížiť jej vlastný 
čas na predkladanie správ;
e) preskúmať podobné prípady zdĺ ‑
havého vykazovania v rámci iných 
smerníc týkajúcich sa životného 
prostredia.
Využitie finančných 
prostriedkov EÚ 
dostupných 
v programovom období 
2007  – 2013
109  
Členské štáty sa značne oneskorovali 
v schvaľovaní a realizácii projektov 
v oblasti čistenia odpadových vôd spo ‑
lufinancovaných EÚ v programovom 
období 2007 – 2013. To znamená riziko 
straty finančných prostriedkov EÚ, kto ‑
ré sú k dispozícii, a mohlo by to vyvolať 
potrebu členských štátov získať ďalšie 
finančné prostriedky (vnútroštátne 
alebo súkromné), aby sa zabezpečilo 
dokončenie niekoľkých projektov.
47 Závery a odporúčania
110  
Odhady členských štátov zvyšných 
finančných prostriedkov potrebných 
na dokončenie projektov požadova ‑
ných pre súlad so smernicou prevyšujú 
aspoň v dvoch zo štyroch členských 
štátov rozpočtové prostriedky, ktoré sú 
k dispozícii v rámci operačných progra ‑
mov v oblasti životného prostredia 
v období 2014 – 2020.
Odporúčanie 2
Komisia by mala:
a) požiadať členské štáty, aby jej 
predložili aktualizované informácie 
o finančných sumách, ktoré budú 
musieť vyzbierať, aby zabezpečili 
splnenie termínov stanovených 
v smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd pre aglomerácie 
nad 2000 EO a aglomerácie pod 
2000 EO, v ktorých sú zavedené 
zberné systémy;
b) požiadať členské štáty, aby za ‑
bezpečili, že aglomerácie, ktoré 
nedodržiavajú smernicu, zrealizujú 
projekty potrebné na zabezpeče ‑
nie súladu.Účinnosť čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd spolufinancovaných 
EÚ
Výkonnosť čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd
111 
Vody vypúšťané všetkými čistiarňami 
komunálnych odpadových vôd spĺňali 
limity koncentrácií stanovené v smer ‑
nici o čistení komunálnych vôd, keď sa 
vzťahovali. V dvoch členských štátoch 
termíny uplatňovania buď ešte nevy ‑
pršali alebo limitné hodnoty neplatili 
na úrovni jednotlivých čistiarní. 89 % 
čistiarní dodržiavalo limity uvedené 
v ich povoleniach. Dvor audítorov 
taktiež zaznamenal, že tieto limity sú 
založené na vnútroštátnych právnych 
predpisoch a/alebo povoleniach čis ‑
tiarní, ktoré sú v niektorých prípadoch 
prísnejšie než limity v smernici.
112  
Pokiaľ ide o prípady odľahčovania, ku 
ktorým dochádza v období silných 
dažďov, a ktoré majú vplyv na kvalitu 
vody recipienta, vo všeobecnosti chý ‑
bajú informácie o ich kvalite a para ‑
metroch kvality vody. Dvor audítorov 
poznamenáva, že Komisia nedávno 
začala štúdiu v tejto oblasti.
48 Závery a odporúčania
113  
Vo väčšine prípadov (89 %) prevádzko ‑
vatelia čistiarní kontrolovali na vzor ‑
kách dodržiavanie limitov koncentrácií 
stanovených pre odpadové vody vy ‑
púšťané priemyselnými zariadeniami. 
Na Slovensku však prevádzkovatelia 
čistiarní nedopĺňali výsledky svojich 
kontrol (ktoré sa mohli vykonať aj len 
raz za rok) žiadosťou o výsledky sa ‑
mokontrol vykonaných priemyselnými 
zariadeniami.
114  
Približne tretina preskúmaných čistiar ‑
ní komunálnych odpadových vôd má 
nadmernú veľkosť, pričom niektoré 
z nich spracúvajú príliš vysoký podiel 
podzemnej vody. Je to spôsobené ne ‑
dostatkami v konštrukcii čistiarní (napr. 
nerealistické predpoklady o potrebe 
čistenia odpadových vôd z domácností 
a priemyslu) a zmenami v obyvateľstve 
po začatí prác.
115  
Výrazné odchýlky z hľadiska pre ‑
vádzkových nákladov čistiarní (najmä 
pokiaľ ide o energie a prepravu a likvi ‑
dáciu kalov) implikujú, že je priestor na 
zníženie týchto nákladov.Odporúčanie 3
Komisia by mala:
a) posúdiť primeranosť limitov 
koncentrácií v smernici zohľadniac 
technologické zlepšenia od roku 
1991, keď bola prijatá smernica 
o čistení komunálnych odpado ‑
vých vôd;
b) posúdiť, či pravidlá pre počet 
a frekvenciu kontrol, ktoré majú 
vykonávať vnútroštátne orgány 
inšpekcie životného prostredia 
a pokuty, ktoré majú platiť priemy ‑
selné zariadenia za nedodržanie 
limitov, majú dostatočne odrádza ‑
júci účinok v súlade s oznámením 
Komisie z roku 201258;
c) posúdiť, či je potrebné požadovať 
od členských štátov povinné mera ‑
nie prípadov odľahčovania a sta ‑
noviť pravidlá pre povolený počet 
a kvalitu prípadov odľahčovania;
d) neschvaľovať „veľké projekty“ 
a žiadať členské štáty, aby neschva ‑
ľovali projekty v rámci operač ‑
ných programov, pokiaľ návrh 
veľkosti čistiarní odpadových vôd 
nezohľadňuje možnosti na zníže ‑
nie infiltrácie podzemnej vody: 
investičné náklady do utesnenia 
stokovej siete môžu byť nižšie než 
investičné náklady do čistiarní 
s vyššou kapacitou;58 COM(2012) 95 final Oznámenie 
Komisie Európskemu 
parlamentu, Rade, 
Európskemu hospodárskemu 
a sociálnemu výboru a Výboru 
regiónov „Zlepšenie využitia 
potenciálu opatrení EÚ 
v oblasti životného prostredia: 
budovanie dôvery 
prostredníctvom rozširovania 
poznatkov a schopnosti 
reagovať“.
49 Závery a odporúčania
e) podporovať členské štáty, aby 
preskúmali a šírili informácie 
o možnostiach úspory nákladov, 
napríklad využitím potenciálu na 
výrobu energie zo splaškových 
kalov alebo využitím splaškových 
kalov ako hodnotnej suroviny na 
získanie fosforu. To si tiež môže 
vyžadovať, aby sa prevádzkova ‑
telia čistiarní odpadových vôd 
zúčastnili na porovnaní s cieľom 
určiť, v ktorej čistiarni je priestor 
na zvýšenie efektívnosti nákladov, 
a určiť tie nákladové položky, na 
ktoré je potrebné sústrediť sa.
Použitie kalov 
vyprodukovaných 
čistiarňami komunálnych 
odpadových vôd
116  
Opätovné použitie kalov sa uprednost ‑
ňuje v troch zo štyroch kontrolovaných 
členských štátov. V Rumunsku sa však 
väčšina kalov ukladá na skládkach 
alebo sa ponecháva na mieste, čo nie 
je udržateľné z dlhodobého hľadiska.
117  
Pre použitie kalov v poľnohospo ‑
dárskej pôde alebo ich uloženie na 
skládkach existujú na úrovni EÚ limity 
koncentrácií pre niektoré látky, napr. 
ťažké kovy. Pre tieto typy použitia bolo 
monitorovanie členskými štátmi vo 
všeobecnosti primerané s výnimkou 
Rumunska. Situácia je odlišná pri iných 
typoch použitia (napr. kaly ako vstupný materiál pre produkciu kompostu ale ‑
bo použitie mimo poľnohospodárskej 
pôdy). V týchto prípadoch nie sú na 
úrovni EÚ stanovené žiadne požiadav ‑
ky na ochranu životného prostredia. 
Dvor audítorov poznamenáva, že Ko ‑
misia taktiež zastáva názor, že smer ‑
nica o splaškových kaloch je v tomto 
ohľade zastaraná, ale plánuje najprv 
aktualizovať nariadenie o hnojivách.
Odporúčanie 4
Komisia by mala:
a) podmieniť úhradu konečných 
platieb na „veľké projekty“ schvá ‑
lených v rámci operačných progra ‑
mov existenciou primeraného 
riešenia na opätovné použitie 
splaškových kalov a požadovať od 
členských štátov, aby zaujali taký 
istý prístup k projektom schvále ‑
ných na ich úrovni; mohlo by sa 
to vykonať začlenením osobitnej 
klauzuly do dohôd o grante za 
programové obdobie 2014 –2020;
b) na základe preskúmania prime ‑
ranosti limitov koncentrácií pre 
znečisťujúce látky navrhnúť prijatie 
smernice o splaškových kaloch 
alebo inej smernice či nariadenia 
v oblasti odpadových vôd ale ‑
bo kvality pôdy a požadovať od 
členských štátov, aby zabezpečili 
dôkladné monitorovanie znečisťu ‑
júcich látok na akékoľvek opätovné 
použitie kalov.
50 Závery a odporúčania
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 10. júna 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda
Finančná udržateľnosť 
čistiarní odpadových vôd 
spolufinancovaných EÚ
118  
Sadzby za odpadové vody účtova ‑
né domácnostiam a priemyslu boli 
v 89 % čistiarní príliš nízke na to, aby 
im umožnili obnovu infraštruktúry 
na konci jej ekonomickej životnosti. 
Vo väčšine prípadov sú sadzby stále 
výrazne pod mierou dostupnosti 4 % 
príjmu domácností, ktorú odporúča 
Komisia. Táto situácia je čiastočne 
spôsobená vnútroštátnymi právnymi 
ustanoveniami: v dvoch členských 
štátoch amortizačné náklady nemôžu 
byť plne zohľadnené pri stanovovaní 
sadzieb a v dvoch členských štátoch sú 
stropy pre ročný nárast sadzieb. Keď 
sa náklady plne nepokryjú z poplatkov 
od užívateľov služieb odpadových vôd, 
nepokrytú časť musia zaplatiť iní, čo 
je väčšinou široká verejnosť vo forme 
uhradených daní. Okrem toho, v dô ‑
sledku tejto situácie prevádzkovatelia 
čistiarní môžu znížiť súčasnú údržbu, 
čím sa zníži ekonomická životnosť 
aktív a/alebo zhorší kvalita čistenia 
odpadových vôd.119  
V dvoch tretinách prípadov preskú ‑
maných Dvorom audítorov neboli 
žiadne informácie o tom, či majitelia 
infraštruktúry vytvárajú dostatočné 
finančné rezervy na údržbu a prípad ‑
nú obnovu infraštruktúry pre vodu 
a odpadové vody. Je to spôsobené 
nahraditeľnosťou zdrojov, keď sú vlast ‑
níkmi samosprávy. Na úrovni prevádz ‑
kovateľov čistiarní odpadových vôd sa 
vytvárajú isté rezervy z vytvorených 
ziskov.
Odporúčanie 5
Komisia by mala:
a) podporovať členské štáty vo 
vykonávaní zodpovednej politiky 
sadzieb za odpadové vody a v prí ‑
pade potreby prijať právne usta ‑
novenia v oblasti tvorby cien za 
vodu tak, aby sadzby nemohli byť 
nižšie než všeobecne prijatá miera 
dostupnosti 4  %;
b) podporovať členské štáty, aby do ‑
hliadali na to, že verejní vlastníci, 
napríklad samosprávy, zabezpečia, 
že bude k dispozícii dostatok fi ‑
nancií na potrebnú údržbu a obno ‑
vu infraštruktúry odpadových vôd.
51
 Prílohy Príloha IProces čistenia komunálnych odpadových vôd
Neočistená odpadová voda
Prevoz kalovOpätovné využitie
spaľovaním
Likvidácia v skládkachOpätovné využitie 
v poľnohospodárstve na vidieku Únik nesprávne použitých
hnojív do rieky
Nepripojená aglomerácia,
vypúšťanie priamo do rieky Pripojená aglomeráciaDobytokPotrubie vo výstavbe
Čistiareň komunálnych odpadových vôd1. Predčistenie
(mechanické)2. Primárne čistenie
(mechanické)3. Sekundárne čistenie (biologické)Neočistená
/čiastočne očistená
odpadová voda
vstupujúca
do čistiarne
komunálnych
odpadových vôdRIEKAOčistená
odpadová vodaSpracovanie kalov (sušenie) pred ich likvidáciou
4. Terciárne
(biologické/chemické)
a kvartárne čistenie (UV)Prebytočné kaly
Odstránenie
živín
Čistenie
pomocou UVPreosiatie
Očistenie
od piesku
a olejov 
Kontrola kvalityVypúšťanie odpadových vôd
(s náležitým predčistením
do komunálnej stokovej siete)
Source:  ECA.
52 Prílohy
Zoznam preskúmaných čistiarní odpadových vôd
Členský štát MiestoProjektovaná 
kapacita v EOCelkové výdavky1 
(EUR)Celkový grant EÚ  
(EUR)Grant ako % 
celkových výdavkov
Česká republikaBludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Zubri 47 000 43 395 472,68 29 508  921,03 68 %
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
MaďarskoSzeged 230 000 94 637 207 ,86 33 325  000,00 35 %
Zalaeger‑Szeg 180 000 48 350 946,27 36 263  208,96 75 %
Györ 375 000 17 560 130,00 7 250  000,00 41 %
Dunakeszi 82 5002 954  395,002 
(HUF 914 976 000)1 942 002,002 
(HUF 601 438 000)66 %
Budapešť 1 600  000 438 526  042,48 278 661 500,00 64 %
Debrecín 675 000 87 304  362,28 50 636  530,12 58 %
Šoproň 165 000 18 594 829,58 9 297  414,79 50 %
RumunskoBraila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Bukurešť Glina 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Buzau 235 000 26 964  178,91 19 953 492,39 74 %
Constanta sever 308 125 69 251 771,60 49 669  303,00 72 %
Craiova 385 000 71 894  883,75 52 783  500,00 73 %
Galati 360 000 72 053  837 ,40 42 000  000,00 58 %
Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Oradea 250 000 18 570  208,73 12 999 145,77 70 %
Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312  500,00 67 %
Ramnicu Valcea 130 000 28 119 004,10 21 089  253,08 75 %
Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570  408,90 71 %
Timisoara 440  000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
SlovenskoTrenčín 30 000 7 935 751,09 3 967  875,55 50 %
Považská Bystrica 45 000 12 299  508,09 6 149 754,04 50 %
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Prešov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Niektoré projekty pozostávali z čiastkových projektov (napr. modernizácia čistiarní odpadových vôd na niekoľkých miestach a vybudovanie 
stokových sietí na niekoľkých miestach), a tak sa celkové výdavky týkajú celého projektu a nie len preskúmaných projektov čistiarní odpado ‑
vých vôd.
2 Suma v HUF bola prevedená na euro podľa nasledujúceho výmenného kurzu: 1 euro za 309,7 HUF (priemer za rok 2014).Príloha II
53 Prílohy Príloha IIITermíny pre vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd
Členský štát Priebežný termín na splnenie Konečný termín prechodného obdobia
Česká republika1. máj 2004 – pre 18 aglomerácií > 10 000 EO  
31. december 2006 – 36 aglomerácií31. december  2010
Maďarsko31. december 2008 – pre aglomerácie v citlivých oblastiach > 10 000 EO  
31. december 2010 – pre aglomerácie v normálnych oblastiach > 15 000 EO31. december  2015  
31. december 2008 –  pre biologicky 
odstrániteľné priemyselné odpadové vody 
z čistiarní patriacich do priemyselných 
odvetví z prílohy III k smernici
V roku 2009 sa Maďarsko zaviazalo splniť článok 5 ods. 4 smernice do roku 2018 .
RumunskoZberné systémy  
31. december 2010 – 61 % záťaže v EO  
31. december 2013 – 69 % záťaže v EO  
31. december 2015 – 80 % záťaže v EO  
31. december 2013 – všetky aglomerácie > 10 000 EO
31. december  2018 Sekundárne alebo ekvivalentné čistenie (alebo vyšší stupeň čistenia v citlivých 
oblastiach)  
31. december 2010 – 51 % záťaže v EO  
31. december 2013 – 61 % záťaže v EO  
31. december 2015 – 77 % záťaže v EO  
31. december 2015 – všetky aglomerácie > 10 000 EO
Slovensko31. december 2004 – 83 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia  
31. december 2008 – 91 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia  
31. december 2010 – všetky aglomerácie > 10 000 EO  
31. december 2012 – 97 % celkového biologicky odstrániteľného znečistenia31. december  2015
54 Odpovede  
Komisie
V
Pokiaľ ide o veľkosť čistiarní odpadových vôd, podľa 
názoru Komisie o tom rozhodujú členské štáty, 
keďže v smernici o čistení komunálnych odpa ‑
dových vôd nie sú stanovené žiadne špecifikácie 
týkajúce sa dimenzovania čistiarní (pozri odpoveď 
Komisie na bod 65).
Veľkosť čistiarní odpadových vôd môže byť vo vše ‑
obecnosti daná viacerými faktormi vrátane bezpeč ‑
nostného limitu, aby čistiarne boli vždy v súlade so 
smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, 
pričom je potrebné zohľadniť sezónne činnosti/
odchýlky, ako sú napríklad cestovný ruch, priemy ‑
selné činnosti alebo silné prívalové dažde, ako aj 
rezervu pre prípadné budúce pripojenie ďalších 
sídiel, rast počtu obyvateľov atď.
Od roku 2007 je cieľom zapojenia štruktúry JAS ‑
PERS (Spoločná pomoc na podporu projektov 
v európskych regiónoch) pomoc členským štátom 
pri zlepšovaní kvality žiadostí v súvislosti s veľkými 
projektmi vrátane ich technických charakteristík, 
a to pred podaním žiadostí o financovanie prostred ‑
níctvom grantov z uvedených fondov.
Pokiaľ ide o odľahčovanie, pozri odpovede Komisie 
na body 54 až 56.
Pokiaľ ide o posudzovanie limitov koncentrácií, 
pozri odpoveď Komisie na bod 49 a odporúčanie 3 
písm. a).
VI
Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov.
VII
Komisia akceptuje toto odporúčanie a považuje ho 
za čiastočne vykonané, keďže od členských štátov 
sa podľa článku 9 ods. 1 rámcovej smernice o vode 
a podľa ex ante kondicionality 6.1 prílohy XI k naria ‑
deniu o spoločných ustanoveniach č. 1303/2013 
požaduje, aby vykonávali primeranú politiku 
sadzieb za vodu.
Komisia sa okrem toho domnieva, že miera dostup ‑
nosti 4 % je orientačná.Zhrnutie
III
Komisia v súčasnosti nemá v úmysle rozšíriť povin ‑
nosť podávania správ podľa smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd 91/271/EHS na aglo ‑
merácie pod 2 000 EO, keďže podľa článkov 3, 4 
a 5 uvedenej smernice nemajú tieto aglomerácie 
povinnosť zbierať a čistiť komunálne odpadové 
vody. Podľa rámcovej smernice o vode 2000/60/
ES však Komisia od členských štátov vyžaduje, aby 
poskytovali určité informácie bez ohľadu na veľkosť 
aglomerácií. Okrem toho by pilotný program „Štruk ‑
túrovaný rámec na vykonávanie právnych predpisov 
a informovanie“ (SIIF) mal zlepšiť kvalitu podávania 
správ (pozri odpoveď Komisie na bod 29).
Komisia pripomína, že v právnom rámci je pre 
aglomerácie nad 2 000 EO už stanovené, že domác ‑
nosti musia byť pripojené k sieťam alebo musia mať 
zavedené individuálne alebo iné vhodné systémy.
IV
Hlavným cieľom Európskeho fondu regionálneho 
rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) na progra ‑
mové obdobie 2007 – 2013 je znižovať rozdiely 
v úrovniach sociálno‑ekonomického rozvoja jed ‑
notlivých regiónov EÚ a nie nevyhnutne prispievať 
k dodržiavaniu termínov stanovených v smernici 
o čistení komunálnych odpadových vôd, za čo sú 
zodpovedné dotknuté členské štáty, a to bez ohľadu 
na výšku pridelených finančných prostriedkov. 
Príspevok z EFRR a KF na roky 2007 – 2013 nemusí 
byť dostatočný na uspokojenie všetkých potrieb 
v oblasti kanalizačnej infraštruktúry na účely dodr ‑
žania termínov stanovených v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd.
Pokiaľ ide o potrebu uviesť podávanie správ do 
súladu s pokrokom dosiahnutým vo vykonávaní 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, 
Komisia zastáva názor, že členské štáty takéto infor ‑
mácie podľa článku 17 uvedenej smernice poskytujú 
a v prípade zmien každé dva roky aktualizujú.
Odpovede Komisie 55
28
Komisia poznamenáva, že pokles vyprodukovanej 
záťaže o 10 – 15 % na úrovni členských štátov sa 
môže považovať za prijateľný, pretože aglomerácie 
sú „živé“ subjekty, ktoré prechádzajú neustálymi 
zmenami (napríklad v dôsledku emigrácie, zatvá ‑
rania tovární atď.). Konštantná záťaž (EO) počas 
viacerých rokov naopak môže naznačovať, že údaje 
sa riadne neaktualizujú. Pokles počtu aglomerácií je 
logickým dôsledkom poklesu záťaže a tiež menia ‑
ceho sa charakteru aglomerácií. Sledovanie vývoja 
počtu EO je dôležitejšie než sledovanie zmien počtu 
aglomerácií.
Stav poklesu záťaže v Rumunsku vznikol iba v rámci 
ich prvých výsledkov vykonávania (8. predkla ‑
danie správ) a v zásade by sa nemal považovať 
za „prijateľný“. V rámci pilotného programu SIIF 
(Štruktúrovaný rámec na vykonávanie právnych 
predpisov a informovanie), ktorý sa začal realizovať 
v roku 2013, bude Komisia od príslušných orgánov 
žiadať, aby uviedli dôvody takých výrazných zmien 
(ovplyvňujúcich aj počet aglomerácií) a podnikli pri ‑
merané kroky (pozri odpoveď Komisie na bod 29). 
Rumunsko bude súčasťou fázy III, ktorá sa začne 
v roku 2015.
29
Komisia začala realizovať pilotný program SIIF 
s cieľom zlepšiť organizáciu a správu údajov/infor ‑
mácií na vnútroštátnej úrovni a informovať tvorcov 
politiky, zainteresované strany a verejnosť o praktic ‑
kom vykonávaní právnych predpisov, a to v súlade 
s ustanoveniami smernice o prístupe verejnosti 
k informáciám o životnom prostredí (2003/4/ES) 
a smernice o Infraštruktúre pre priestorové infor ‑
mácie v Európskom spoločenstve Inspire (2007/2/
ES). Program je venovaný najmä hľadaniu spôsobu, 
ako dosiahnuť alebo udržať súlad zameraním sa na 
požiadavky týkajúce sa údajov a informácií v aglo ‑
meráciách, ktoré súlad nedosahujú, a navrhovaním 
informačných systémov, ktoré prepájajú rôzne 
zdroje údajov (o životnom prostredí, sociálno‑eko ‑
nomické, o financovaní, o právnych aspektoch 
atď.). Doposiaľ sa zapojili tieto krajiny: Cyprus, Litva 
a Slovinsko a počíta sa so zapojením ďalších štyroch 
krajín (okrem iného Rumunska).Komisia však neakceptuje druhú časť tohto odpo ‑
rúčania (t. j. že k dispozícii by mali byť dostatočné 
finančné prostriedky na nevyhnutnú údržbu 
a obnovu), vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje 
špecifický právny rámec, zodpovednosť za zabez ‑
pečenie disponibility finančných prostriedkov na 
údržbu a obnovu patrí do kompetencie vlastníkov 
a/alebo prevádzkovateľov kanalizačnej infra ‑
štruktúry, a teda do pôsobnosti členských štátov.
Pripomienky
22
Komisia v súčasnosti analyzuje prijaté odpovede na 
formálne žiadosti o informácie, ktoré poslala týmto 
krajinám. Komisia v tejto súvislosti analyzuje, či je 
nevyhnutné prijať opatrenia, pokiaľ ide o preukazo ‑
vanie rovnocennosti ochrany životného prostredia 
v rámci individuálnych systémov.
23
Komisia poznamenáva, že táto pripomienka je 
adresovaná príslušným členským štátom. Smernica 
o čistení komunálnych odpadových vôd neu  pravuje 
pripojenie domácností k verejnej kanalizácii. To 
je v kompetencii členských štátov, aby na účely 
dosiahnutia súladu s článkom 3 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd zabezpečili pripoje ‑
nie domácností na základe vnútroštátnych práv ‑
nych predpisov alebo uplatnili alternatívne riešenie 
s použitím individuálnych systémov, prípadne iných 
primeraných systémov.
26
Táto dohoda medzi Maďarskom a Rumunskom je 
výsledkom možnosti, ktorú poskytuje článok 9 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.
Okrem toho, článok 5 ods. 4 sa týka celkového 
zníženia obsahu dusíka a fosforu v prípade odpado ‑
vých vôd vstupujúcich do všetkých čistiarní odpa ‑
dových vôd v danej oblasti vrátane čistiarní, ktoré 
slúžia aglomeráciám pod 10 000 EO.
Odpovede Komisie 56
31
V rámci stratégie na dosiahnutie súladu so smer ‑
nicou o čistení komunálnych odpadových vôd sa 
Komisia zameriava na najväčšie emisie znečisťujú ‑
cich látok vo vodných útvaroch. Komisia teda neu ‑
kladá členským štátom povinnosť predkladať správy 
o aglomeráciách pod 2 000 EO, keďže podľa člán ‑
kov 3, 4 a 5 smernice o čistení komunálnych odpa ‑
dových vôd neplatí pre tieto aglomerácie povinnosť 
zberu a čistenia komunálnych odpadových vôd. 
Podľa rámcovej smernice o vode však Komisia poža ‑
duje od členských štátov predkladanie informácií 
o vodných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému 
tlaku komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu 
na veľkosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa 
realizujú na dosiahnutie dobrého stavu. Členské 
štáty môžu následne v závislosti od prípadu prijímať 
ďalšie opatrenia pre aglomerácie pod 2 000 EO.
33
Komisia zastáva názor, že efektívnosť postupu nie 
je sporná: v konkrétnych žiadostiach adresovaných 
členským štátom v roku 2014, na ktoré odkazuje 
Dvor audítorov, sa od orgánov členských štátov 
požadovalo poskytnutie najaktuálnejších dostup ‑
ných údajov o termínoch v rokoch 2009 a 2010. To 
prakticky znamená, že informácie o dodržiavaní 
termínov, ktoré uplynuli v rokoch 2009 – 2010, 
orgány aktualizujú podľa najnovších údajov 
(požadované roky: 2012 alebo 2013). Okrem toho, 
s údajmi z 8. predkladania správ (referenčné roky 
2011 a 2012) bude môcť Komisia posúdiť dodržanie 
nových termínov, ktoré už uplynuli. Tieto aktua ‑
lizácie umožnia Komisii, ak to bude považovať za 
vhodné, začať v prípade potreby konanie o porušení 
povinnosti. Ako uviedol Dvor audítorov, Komisia 
v súčasnosti analyzuje informácie, ktoré jej v tejto 
súvislosti členské štáty poskytli.
37
Komisia zastáva názor, že pre všetky štyri dotknuté 
členské štáty je miera viazania prostriedkov na 
úrovni programov na konci roka 2013, ako je uve ‑
dená v tabuľke 5, uspokojivá.V prípade členských štátov zapojených do 
programu SIIF, a predovšetkým v prípade Rumun ‑
ska, má Komisia v úmysle sledovať v niekoľkých 
nadchádzajúcich rokoch vývoj záťaže vyprodukova ‑
nej v aglomeráciách s cieľom lepšie pochopiť, či je 
takáto zmena odôvodnená alebo nie.
30
Komisia poukazuje na to, že podľa smernice o čis ‑
tení komunálnych odpadových vôd členské štáty 
nie sú povinné predkladať správy za aglomerácie 
pod 2 000 EO (podľa článku 15 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd sa požiadavky Komi ‑
sie na predkladanie správ týkajú údajov o zbere 
a čistení komunálnych odpadových vôd za aglo ‑
merácie nad 2 000 EO). Podľa článku 16 smernice 
o čistení komunálnych odpadových vôd členské 
štáty predkladajú Komisii doplňujúce správy, ktoré 
sa týkajú iba všeobecných informácií o „likvidácii 
komunálnych odpadových vôd a kalu“.
Z dôvodu zachovania proporcionality a s cieľom 
nerozširovať ďalej predkladanie správ Komisia 
nepožaduje predkladanie správ za aglomerácie pod 
2 000 EO, a to ani podľa článkov 15 a 16, ani podľa 
článku 17 smernice o čistení komunálnych odpado ‑
vých vôd. Komisia navyše nepožaduje ani informá ‑
cie, ktoré nie sú nevyhnutné pre kontrolu súladu 
s článkami 3, 4 a 5 smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd.
Podľa rámcovej smernice o vode Komisia poža ‑
duje od členských štátov predkladanie informácií 
o vodných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému 
tlaku komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu na 
veľkosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa rea ‑
lizujú na účely dosiahnutia dobrého stavu, vrátane 
kvantitatívnych ukazovateľov, napríklad o znižovaní 
vypúšťanej záťaže znečisťujúcich látok. Komisia sa 
pri kontrole aglomerácií podľa článku 7 smernice 
o čistení komunálnych odpadových vôd bude opie ‑
rať o ustanovenia rámcovej smernice o vode.
Odpovede Komisie 57
41
Komisia uvádza, že podľa článku 14 nariadenia 
Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006 sa prostriedky 
z rozpočtu Európskej únie pridelené do fondov 
vykonávajú v rámci zdieľaného hospodárenia 
medzi členskými štátmi a Komisiou. V tomto rámci 
sú za konečné rozhodnutie o výbere projektov 
zodpovedné členské štáty, ktoré musia zabezpe ‑
čiť, aby vybrané projekty boli v súlade s prísluš ‑
nými programovými dokumentmi na obdobie rokov 
2007 – 2013, ktoré prijala Komisia, a boli v súlade aj 
s právnymi predpismi EÚ (napríklad so smernicou 
o čistení komunálnych odpadových vôd). Komisia 
sa domnieva, že ak neboli predložené/schválené 
žiadne projektové žiadosti týkajúce sa niektorých 
väčších aglomerácií, môže to byť dôsledok toho, že 
sa tieto projekty nepovažovali za dostatočne „zrelé“ 
na to, aby spĺňali použité výberové kritériá (naprík ‑
lad technická zrelosť/pripravenosť na realizáciu).
43
Vo všeobecnosti sú pre všetky programy na roky 
2007 – 2013 stanovené základné/spoločné ukazova ‑
tele výstupov, ako aj špecifické ukazovatele výsled ‑
kov a výstupov pre jednotlivé programy. Ciele 
týchto programov spravidla odrážajú podporovaný 
druh zásahu (ukazovateľ výstupu) alebo očakávaný 
cieľ týkajúci sa potenciálnych príjemcov (ukazovateľ 
výsledku).
44
Komisia uznáva, že niektoré ciele nebudú do ukon ‑
čenia programov (koniec roka 2015) splnené. Si  ‑
tuácia, pokiaľ ide o plnenie cieľov, sa však v jednot ‑
livých členských štátoch líši a v každom prípade by 
sa mala preskúmať po ukončení programov, keďže 
pri väčšine projektov v oblasti čistenia odpadových 
vôd boli zmluvy uzavreté až v roku 2014.38
Komisia si uvedomuje, že miera čerpania ku koncu 
roka 2013 bola vo všetkých dotknutých členských 
štátoch pomerne nízka, a teda existuje riziko zruše ‑
nia záväzkov na úrovni programov [článok 93 naria ‑
denia Rady (ES) č. 1083/2006]. Treba však zdôrazniť, 
že existujú objektívne dôvody tohto stavu, ako je 
napríklad skutočnosť, že technické, právne a admi ‑
nistratívne kapacity dotknutých členských štátov je 
potrebné posilniť. Komisia okrem toho zdôrazňuje, 
že platby v prípade väčšiny projektov sa zvyčajne 
vykonávajú v posledných rokoch realizácie (t. j. 
v rokoch 2014 a 2015), keďže termínom skončenia 
oprávnenosti je koniec roka 2015.
39
Komisia si je vedomá toho, že viaceré projekty 
nemusia byť do 31. decembra 2015 ukončené 
a môžu sa rozdeliť na dve osobitné fázy (pozri aj 
odpoveď Komisie na bod 40). S cieľom urýchliť 
vykonávanie príslušných programov a predchádzať 
riziku zrušenia záväzkov bola preto koncom roka 
2014 vytvorená pracovná skupina pre vykonávanie, 
ktorá sa okrem iného zameriava na urýchlenie vyko ‑
návania programov v štyroch členských štátoch.
40
Pri zohľadnení skutočnosti, že viaceré projekty sa 
môžu rozdeliť na dve programové obdobia, a s cie ‑
ľom zjednodušiť členským štátom tento postup, 
Komisia navrhla úpravu usmernení o ukončení 
programov, ktoré boli prijaté 30. apríla 2015 [roz ‑
hodnutie Komisie C(2015) 2771, ktorým sa mení 
rozhodnutie C(2013) 1573]. Ich hlavným cieľom je 
zaviesť väčšiu flexibilitu v niektorých oblastiach 
vrátane rozdelenia neukončených projektov na fázy 
od roku 2016.
Pokiaľ ide o Slovensko a Rumunsko a v menšej 
miere Maďarsko, Komisia si je plne vedomá, že 
napriek významnému objemu prostriedkov, ktoré 
sú v rámci programov na obdobie rokov 2014 – 2020 
pridelené na oblasť čistenia odpadových vôd, 
nebude s najväčšou pravdepodobnosťou možné 
uspokojiť všetky potreby.
Odpovede Komisie 58
58
Komisia zdôrazňuje, že členské štáty sú povinné 
zabezpečiť, aby vypúšťanie priemyselných odpado ‑
vých vôd do zberných systémov a čistiarní komunál ‑
nych odpadových vôd bolo v súlade s článkom 11 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd 
a prílohou I C k tejto smernici, pričom podrobné usta ‑
novenia súvisiace s limitmi koncentrácií sa upravujú 
vnútroštátnymi právnymi predpismi.
64
Komisia zdôrazňuje, že o spôsobe kontroly vypúšťania 
odpadových vôd z priemyselných zariadení rozhodujú 
členské štáty.
65
V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd 
nie sú stanovené žiadne špecifikácie týkajúce sa 
dimenzovania čistiarní odpadových vôd. V článku 4 
sa iba požaduje, aby sa záťaž vypočítala na základe 
maximálnej priemernej týždennej záťaže vstupujúcej 
do čistiarne v priebehu roka. O dimenzovaní čistiarní 
odpadových vôd preto rozhodujú členské štáty.
Komisia nevylučuje, že projekty mohli mať v čase 
vykonávania auditu nadmernú veľkosť, domnieva 
sa však, že pri konečnom zhodnotení a rozhodnutí, 
pokiaľ ide o presnú konštrukciu a veľkosť čistiarne 
odpadových vôd, by sa mali zohľadňovať najmo ‑
dernejšie normy, ako aj viaceré komplexné faktické 
a hypotetické parametre.
Veľkosť čistiarní odpadových vôd môže byť vo vše ‑
obecnosti daná viacerými faktormi vrátane bezpeč ‑
nostného limitu, aby čistiarne boli vždy v súlade so 
smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, 
pričom je potrebné zohľadniť sezónne činnosti/
odchýlky, ako sú napríklad cestovný ruch, priemyselné 
činnosti alebo silné prívalové dažde, ako aj rezervu pre 
prípadné budúce pripojenie ďalších sídiel, rast počtu 
obyvateľov atď.
Od roku 2007 je cieľom zapojenia štruktúry JASPERS 
(Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych 
regiónoch) pomoc členským štátom pri zlepšovaní 
kvality žiadostí v súvislosti s veľkými projektmi vrátane 
ich technických charakteristík, a to pred podaním 
žiadostí o financovanie prostredníctvom grantov 
z uvedených fondov.49
Skutočnosť, že členské štáty stanovujú prísnejšie limity 
koncentrácií než sú stanovené v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd, podľa Komisie neve ‑
die nevyhnutne k potrebe vykonať revíziu limitov 
stanovených v smernici. Členské štáty pri vykonávaní 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd 
môžu ísť nad rámec v nej stanovených požiadaviek. 
Okrem toho sú členské štáty tiež povinné plniť ustano ‑
venia ďalších relevantných smerníc1 v oblasti ochrany/
kvality vôd.
54
Komisia zaznamenala ten istý problém a vydala štúdiu 
o odľahčovaní (pozri bod 56), ktorá umožní zhromaž ‑
diť podrobnejšie informácie o odľahčovaní na úrovni 
členských štátov a tým získať presnejšie závery o súvi ‑
siacich údajoch.
Komisia už riešila veľký problém so znečisťovaním 
v dôsledku odľahčovania v mestách Londýn a Whitburn 
a iniciovala konanie o porušení povinnosti pred Súdnym 
dvorom EÚ (C ‑301/10, 18. október 2012). Keďže však 
v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd nie 
sú stanovené žiadne konkrétne požiadavky týkajúce sa 
odľahčovania a uvádza sa iba, že „členské štáty roz ‑
hodnú o opatreniach na obmedzenie znečistenia z búr ‑
kových prietrží“ (príloha I A), Komisia musí najskôr zhro ‑
maždiť údaje o druhu opatrení používaných na úrovni 
členských štátov, o ich účinnosti a praktickom využití, až 
potom bude môcť systematicky riešiť problém znečisťo ‑
vania v dôsledku odľahčovania na úrovni EÚ.
Spoločná odpoveď Komisie na body 55 
a 56
Komisia zastáva názor, že štúdia uvedená v bode 56 
umožní dôkladnejšie posúdenie situácie v každom 
členskom štáte, čo v súčasnosti nie je možné. Na základe 
týchto záverov môže Komisia rozhodnúť o vyšetrovaní 
členských štátov, v ktorých zistí, že nesprávne riešenie 
otázky odľahčovania môže spôsobiť problémy so zne ‑
čistením neočistenou odpadovou vodou.
1 Predovšetkým ustanovenia rámcovej smernice o vode 
(2000/60/ES) a jej dcérskych smerníc o ochrane podzemných 
vôd (smernica 2006/118/ES) a o prioritných látkach (smernica 
2008/105/EC, norma kvality životného prostredia), ako aj, okrem 
iného, smernice o pitnej vode (smernica 98/83/ES), smernice o vode 
určenej na kúpanie (smernica 2006/7/ES), rámcovej smernice 
o morskej stratégii (2008/56/ES), smernice o ochrane prirodzených 
biotopov (92/43/EHS) [a najmä jej článku 6) a nariadenia (ES) 
č. 854/2004 (a najmä časti A ods. 6 prílohy II].
Odpovede Komisie 59
76
Komisia v zásade súhlasí s názorom, že kal by sa nemal 
skladovať na mieste a skôr či neskôr sa bude musieť 
premiestniť na konečné miesto určenia.
83
Komisia zvažuje revíziu nariadenia č. 2003/2003 o hno ‑
jivách. Jednou zo zvažovaných možností je stanoviť 
právne záväzné limitné hodnoty pre obsah ťažkých 
kovov a prípadne zahrnúť do revidovaného nariadenia 
o hnojivách splaškové kaly, ktoré spĺňajú tieto požia ‑
davky na vlastnosti hnojív.
84
Komisia v súčasnosti neplánuje navrhnúť revíziu smer ‑
nice o splaškových kaloch; pred prijatím akéhokoľvek 
budúceho rozhodnutia o revízii smernice o splaško ‑
vých kaloch sa najskôr prijme rozhodnutie o prípadnej 
revízii nariadenia o hnojivách.
87
Komisia súhlasí, že čoraz viac štúdií poukazuje na 
vplyv mikroplastov v sladkých a morských vodách 
a odpadové vody by mohli byť zdrojom emisií.
88
Komisia zvažuje navrhnutie revízie nariadenia o hnoji ‑
vách v roku 2015 (pozri aj body 83 a 84).
95
Komisia konštatuje, že v rámcovej smernici o vode 
(článok 9) sa požaduje, aby bol do roku 2010 zabezpe ‑
čený primeraný príspevok pochádzajúci z rozličných 
spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za 
vodohospodárske služby.67
Náklady na znižovanie podielu čistej vody sa musia 
preskúmať, keďže veľké zníženie môže byť značne 
nákladné. Keď je podiel čistej vody v prítoku vysoký, je 
potrebné preskúmať, ako ho znížiť nákladovo efektív ‑
nym spôsobom.
67 Druhá zarážka
Komisia súhlasí, že by to bolo možné v prípadoch, 
v ktorých sa táto možnosť podloží primeranými analý ‑
zami nákladov a prínosov, v ktorých sa porovnajú oča ‑
kávané náklady na obnovu s očakávanými prínosmi.
71 Prvá zarážka
Komisia zastáva názor, že náklady na spracovanie 
kalov závisia na jednej strane od zvoleného druhu 
spracovania a na druhej strane od konečného miesta 
určenia kalu z čistiarne.
71 Tretia zarážka
Komisia podporuje referenčné porovnávanie s cieľom 
zvýšiť environmentálnu výkonnosť vodárenských 
spoločností. Komisia sa vo svojej odpovedi na európ ‑
sku občiansku iniciatívu Right2Water (Právo na vodu) 
[COM(2014) 177 final] zaviazala podniknúť kroky na 
preskúmanie myšlienky referenčného porovnávania 
kvality vody a služieb a v septembri 2014 zorgani ‑
zovala stretnutie viacerých zainteresovaných strán. 
V rámci dialógu sa poukázalo na to, že pojem „refe ‑
renčné porovnávanie“ sa používa v širokom zmysle. 
Malo by sa jednoznačne rozlišovať medzi zvyšovaním 
transparentnosti ako cieľom občianskej iniciatívy 
a referenčným porovnávaním ako nástrojom na pod ‑
poru riadenia. Referenčné porovnávanie v druhom 
uvedenom význame je určené pre vodárenské spo ‑
ločnosti a porovnávacie siete a slúži na posudzovanie 
výkonnosti porovnávaním podobných subjektov na 
základe komplexného súboru údajov a ukazovateľov. 
Úloha Komisie pri vykonávaní tohto porovnávania je 
však obmedzená na uľahčovanie dialógu o výmene 
najlepších postupov.
Odpovede Komisie 60
97
Komisia sa tiež domnieva, že existuje riziko, že pre ‑
vádzkovatelia čistiarní odpadových vôd z dôvodu 
ziskovosti nevykonávajú potrebnú údržbu. Vzhľa ‑
dom na skutočnosť, že neexistuje konkrétny právny 
rámec, zodpovednosť za efektívnosť prevádzkova ‑
teľov nesú členské štáty.
98
Komisia zastáva názor, že vhodný systém účtovania 
poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku 
z EFRR, ale je potrebný aj pre dlhodobú finančnú 
udržateľnosť prevádzky. Odrádzajúce účinky 
doposiaľ uplatňovanej zásady úhrady nákladov 
sa výrazne zlepšia, keďže potenciálni príjemco ‑
via v programovom období 2014 – 2020 nemusia 
ne  vyhnutne vykonať analýzu nákladov a príno ‑
sov s cieľom zistiť výšku deficitu financovania ich 
projektov, ale môžu uplatniť paušálne percentuálne 
vyjadrenie čistých príjmov na úrovni 25 %.
99
Ak sa členské štáty rozhodnú uplatniť paušálnu 
sadzbu 25 % v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. a) 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, bude Komisia musieť 
konať v súlade s ustanoveniami tohto právneho 
rámca.
Spoločná odpoveď na body 101 až 105
Pozri odpoveď Komisie na bod 98.Závery a odporúčania
106
Komisia zastáva názor, že nízka miera čerpania ku 
koncu roka 2013 mohla byť spôsobená napríklad 
skutočnosťou, že technické, právne a administra ‑
tívne kapacity štyroch dotknutých členských štátov 
je potrebné posilniť, ako aj skutočnosťou, že platby 
v prípade väčšiny projektov sa zvyčajne vykonávajú 
v posledných rokoch realizácie (t. j. v rokoch 2014 
a 2015), keďže termínom skončenia oprávnenosti je 
koniec roka 2015.
Komisia súhlasí, že vhodný systém účtovania 
poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku 
z EFRR, ale je potrebný aj pre finančnú udržateľ ‑
nosť spolufinancovanej kanalizačnej infraštruktúry. 
Podľa nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decem ‑
bra 2013 by potenciálne odrádzajúce účinky zásady 
úhrady nákladov mali postupne slabnúť, keďže sa 
od členských štátov vyžaduje, aby splnili ex ante 
kondicionalitu 6.1 týkajúcu sa vodného hospodár ‑
stva a poskytli dôkaz, že sa dodržiavajú ustanovenia 
o úhrade nákladov za vodohospodárske služby 
uvedené v článku 9 rámcovej smernice o vode, ak je 
vodohospodárska infraštruktúra spolufinancovaná 
z fondov.
Komisia zaznamenala zistenie Dvora audítorov, že 
takmer tretina z preskúmaných čistiarní odpado ‑
vých vôd má nadmernú veľkosť. Pozri odpoveď 
Komisie na bod 65.
107 Tretia zarážka
Pokiaľ ide o pokles počtu aglomerácií, Komisia 
zastáva názor, že sledovanie vývoja počtu EO je 
dôležitejšie než sledovanie zmien počtu aglome ‑
rácií. Komisia bude sledovať situáciu v Rumunsku 
v rámci pilotného programu SIIF (pozri odpoveď 
Komisie na body 28 a 29).
Odpovede Komisie 61
Odporúčanie 1 c)
Komisia akceptuje toto odporúčanie a považuje 
ho už za vykonané v aglomeráciách nad 2 000 EO. 
Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových 
vôd musia mať v týchto aglomeráciách zavedené 
zberné systémy alebo individuálne systémy, prí ‑
padne iné primerané systémy.
Odporúčanie 1 d)
Komisia akceptuje odporúčanie.
Oneskorenie vydania správy Komisie oproti požado ‑
vanému referenčnému roku je spôsobené mno ‑
hými rozličnými procesnými a právnymi faktormi 
na úrovni členských štátov aj Komisie (napr. vnú ‑
torné postupy v členských štátoch, kontrola kvality 
poskytnutých údajov, počet dotknutých aglome ‑
rácií, stanovenie priorít atď.). Komisia sa domnieva, 
že súčasné systémy predkladania správ členských 
štátov neumožňujú zaviesť skoršie termíny predkla ‑
dania správ, čo by inak bolo vhodné, keďže vnút ‑
roštátne systémy spôsobujú oneskorenie v pred ‑
kladaní vlastných správ Komisie. Komisia sa usiluje 
o skrátenie času na predkladanie správ a o zhromaž ‑
ďovanie aktuálnejších údajov od členských štátov 
vypracovaním pilotného projektu, takzvaného 
nástroja na predkladanie správ v rámci programu 
SIIF, do ktorého sa zapojil vybraný počet členských 
štátov.
Odporúčanie 1 e)
Komisia akceptuje odporúčanie.
Nezávisle od tohto auditu vykoná Komisia rozsiahlu 
revíziu požiadaviek na predkladanie správ podľa 
právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostre ‑
dia v rámci programu „Lepšia právna regulácia“2.
2 COM(2015) 215 final. Lepšia právna regulácia v záujme lepších 
výsledkov – program EÚ, z 19. mája 2015.Komisia zastáva názor, že zhromažďuje informácie 
potrebné a vhodné na účel stanovený v smernici 
o čistení komunálnych odpadových vôd a že na 
osobitné účely môže navyše požadovať informácie 
podľa rámcovej smernice o vode (pozri odpoveď 
Komisie na body 30 a 31).
108
Komisia konštatuje, že zdĺhavosť procesu je spôso ‑
bená počtom dotknutých aglomerácií v rámci celej 
EÚ. Nástroj na predkladanie správ v rámci programu 
SIIF by však mal zlepšiť proces predkladania správ 
na vnútroštátnej úrovni.
V rámci 8. predkladania správ podľa smernice o čis ‑
tení komunálnych odpadových vôd Komisia požia ‑
dala o súbory údajov z roku 2011 alebo 2012.
Odporúčanie 1 a) 
Komisia neakceptuje toto odporúčanie.
Komisia v súčasnosti nemá v úmysle rozšíriť predkla ‑
danie správ podľa smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd na aglomerácie pod 2 000 EO, 
ktoré majú zavedené zberné systémy. Podľa rám ‑
covej smernice o vode však Komisia požaduje od 
členských štátov predkladanie informácií o vod ‑
ných útvaroch, ktoré sú vystavené značnému tlaku 
komunálnych odpadových vôd (bez ohľadu na veľ ‑
kosť aglomerácií), a o opatreniach, ktoré sa realizujú 
na zlepšenie ekologického a chemického stavu.
Odporúčanie 1 b)
Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia 
v súčasnosti nemá v úmysle zaviesť systematické 
overovanie počtu aglomerácií pod 2 000 EO pro ‑
stredníctvom pravidelného predkladania správ 
podľa článkov 15 a 17 smernice o čistení komunál ‑
nych odpadových vôd. Komisia však bude sledovať 
prípady významných zmien, na ktoré bola upozor ‑
nená alebo ktoré sa zistia inými prostriedkami, ako 
je napríklad pilotný program Štruktúrovaný rámec 
na vykonávanie právnych predpisov a informovanie.
Odpovede Komisie 62
Pokiaľ ide o aglomerácie nad 2 000 EO, odporúčanie 
je už vykonané, keďže takáto požiadavka je už sta ‑
novená v článku 17 smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd. Správy podávané podľa článku 17 
majú za cieľ uviesť potrebu predkladania správ do 
súladu s pokrokom dosiahnutým pri vykonávaní 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. 
Podľa článku 17 uvedenej smernice členské štáty 
takéto informácie poskytujú a v prípade zmien aktu ‑
alizujú každé dva roky. Členské štáty môžu navyše 
pomocou nových vzorov na predkladanie správ (pri ‑
jatých rozhodnutím č. 2014/431/EÚ z 26. júna 2014) 
poskytovať údaje o realizácii programov vrátane 
informácií o predpokladaných investíciách, súvisia ‑
com použití finančných prostriedkov a o termínoch 
týkajúcich sa každého projektu, o ktorom sa pred ‑
kladá správa. Jedným z cieľov pilotného programu 
SIIF je sprístupniť tieto informácie verejnosti.
Pokiaľ ide o aglomerácie pod 2 000 EO, Komi ‑
sia sa domnieva, že takáto požiadavka by viedla 
k neodôvodnenému rozšíreniu predkladania správ 
a v konečnom dôsledku by mohla spôsobiť nepres ‑
nosti v údajoch predkladaných členskými štátmi. 
Podľa smernice o čistení komunálnych odpadových 
vôd navyše neexistuje povinnosť predkladať správy 
za tieto aglomerácie.
Odporúčanie 2 b) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie.
Programy na obdobie rokov 2014 – 2020 sú zame ‑
rané najmä na aglomerácie nad 2 000 EO. Týkajú sa 
ich aj požiadavky na predkladanie správ stanovené 
v článku 17 smernice o čistení komunálnych odpa ‑
dových vôd [pozri aj odpoveď na písmeno a)].
111
Komisia zastáva názor, že o povoleniach pre čis ‑
tiarne odpadových vôd rozhodujú členské štáty.109
Komisia tiež uznáva, že v prípade štyroch skúma ‑
ných členských štátov existujú riziká zrušenia záväz ‑
kov na úrovni programov podľa článku 93 naria ‑
denia Rady (ES) č. 1083/2006. Niektoré z hlavných 
dôvodov oneskorenia vo vykonávaní sú uvedené 
v odpovediach Komisie na body 38 a 106.
S cieľom urýchliť vykonávanie príslušných progra ‑
mov a riešiť riziko zrušenia záväzkov bola koncom 
roka 2014 vytvorená pracovná skupina pre vykoná ‑
vanie, ktorá sa okrem iného zameriava na urýchle ‑
nie vykonávania programov v štyroch dotknutých 
členských štátoch.
S cieľom zabezpečiť bezproblémové dokončenie 
viacerých projektov Komisia tiež navrhla úpravu 
usmernení o ukončení programov, zameranú na 
zavedenie väčšej flexibility v niektorých oblastiach 
vrátane rozdelenia neukončených projektov na fázy 
od roku 2016 (pozri aj odpoveď Komisie na bod 40).
110
Hlavným cieľom Európskeho fondu regionálneho 
rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) na progra ‑
mové obdobie 2007 – 2013 je znižovať rozdiely 
v úrovniach sociálno‑ekonomického rozvoja regió ‑
nov EÚ a nie nevyhnutne prispievať k dodržiavaniu 
termínov stanovených v smernici o čistení komunál ‑
nych odpadových vôd, za čo sú zodpovedné 
dotknuté členské štáty, a to bez ohľadu na výšku 
pridelených finančných prostriedkov. Príspevok 
z EFRR a KF na roky 2007 – 2013 nemusí byť dosta ‑
točný na uspokojenie všetkých potrieb v oblasti 
kanalizačnej infraštruktúry na účely dodržania 
termínov stanovených v smernici o čistení komunál ‑
nych odpadových vôd.
Odporúčanie 2 a) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie v čiastočnej 
miere.
Odpovede Komisie 63
Odporúčanie 3 c) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie a posúdi túto 
možnosť s ohľadom na výsledky príslušnej štúdie, 
ktorá sa začala nedávno.
Odporúčanie 3 d) 
Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov.
Komisia sa bude v súlade s nariadením pre progra ‑
mové obdobie 2014 – 2020 opierať o nezávislé 
odborné posúdenia (vrátane JASPERS), aby sa 
ubezpečila, že čistiarne odpadových vôd budú mať 
správnu veľkosť. O prípadnom vykonaní analýzy 
nákladov a prínosov však rozhodujú členské štáty.
Odporúčanie 3 e) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia by 
však chcela poznamenať, že členské štáty nemajú 
právnu povinnosť používať existujúce postupy 
alebo zúčastniť sa na referenčnom porovnávaní 
(pozri aj odpoveď Komisie na bod 71).
116
Komisia zastáva názor, že uloženie splaškových 
kalov na skládkach alebo ich dlhodobé uskladňo ‑
vanie v Rumunsku nie je udržateľné a nemalo by sa 
v rámci spolufinancovaných projektov akceptovať.
117
Komisia zvažuje revíziu nariadenia č. 2003/2003 
o hnojivách. Jednou zo zvažovaných možností je 
stanoviť právne záväzné limitné hodnoty pre obsah 
ťažkých kovov a prípadne zahrnúť do revidovaného 
nariadenia o hnojivách splaškové kaly, ktoré spĺňajú 
tieto požiadavky na vlastnosti hnojív.114
V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd 
nie sú ustanovenia upravujúce veľkosť čistiarní 
odpadových vôd s výnimkou všeobecnej povinnosti 
stanovenej v článku 4. Okrem toho je dôležité uviesť, 
že tento druh infraštruktúry má dlhú životnosť a je 
ťažké posudzovať jeho vhodnú veľkosť iba z krátko ‑
dobého hľadiska. Veľkosť čistiarní odpadových vôd 
môže byť vo všeobecnosti daná viacerými faktormi, 
ako napríklad bezpečnostným limitom, aby čis ‑
tiarne boli dlhodobo v súlade so smernicou o čistení 
komunálnych odpadových vôd, potrebou zvládnuť 
sezónne činnosti/odchýlky, ako je napríklad cestovný 
ruch, silné prívalové dažde či vytvorením rezervy pre 
prípadné budúce pripojenia v dôsledku rastu počtu 
obyvateľov (pozri aj odpoveď Komisie na bod 65).
Odporúčanie 3 a) 
Komisia neakceptuje toto odporúčanie. Komisia 
v súčasnosti nemá v úmysle začať posudzovanie pri ‑
meranosti limitov koncentrácií stanovených v smer ‑
nici o čistení komunálnych odpadových vôd, ani 
vykonať revíziu tejto smernice v blízkej budúcnosti
Odporúčanie 3 b) 
Komisia neakceptuje toto odporúčanie.
V roku 2012 pri príprave oznámenia o kontrolách 
v oblasti životného prostredia Komisia široko posu ‑
dzovala pravidlá a kontroly súvisiace s právnymi 
predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Aj keď 
výsledky tejto práce ukázali, že v niektorých člen ‑
ských štátoch je k dispozícii málo informácií o kapaci ‑
tách kontrolných systémov a využívanie sankcií bolo 
značne rozdielne3, Komisia zastáva názor, že druh, 
počet a frekvenciu kontrol a inšpekcií najlepšie určia 
orgány členských štátov na základe rizika. Pokiaľ ide 
o pokuty, v súčasnosti sa kontroly súladu vykonávajú 
na základe právnych predpisov členských štátov, do 
ktorých bola transponovaná smernica 2008/99/ES4, 
v ktorej sú okrem iného stanovené sankcie voči fyzic ‑
kým a právnickým osobám za najzávažnejšie poru ‑
šenia právnych predpisov týkajúcich sa životného 
prostredia vrátane porušení smernice 91/271/EHS 
(smernica o čistení komunálnych odpadových vôd).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/99/
ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia 
prostredníctvom trestného práva, Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 28 – 37. 
Odpovede Komisie 64
Odporúčanie 5 a) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie. Od členských 
štátov sa požaduje, aby vykonávali primeranú 
politiku sadzieb za vodu podľa článku 9 ods. 1 rám ‑
covej smernice o vode a ex ante kondicionality 6.1 
prílohy XI k nariadeniu o spoločných ustanoveniach 
č. 1303/2013.
Komisia však zdôrazňuje, že vzhľadom na viacroz ‑
merný charakter hodnôt súvisiacich s vodou a na 
skutočnosť, že miera dostupnosti 4 % je orientačná, 
stanovenie konečného pomeru patrí do kompeten ‑
cie členských štátov.
Odporúčanie 5 b) 
Komisia neakceptuje toto odporúčanie.
Vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje špecifický 
právny rámec, zodpovednosť za zabezpečenie 
disponibility finančných prostriedkov na údržbu 
a obnovu patrí do kompetencie vlastníkov a/alebo 
prevádzkovateľov kanalizačnej infraštruktúry, a teda 
do pôsobnosti členských štátov.Odporúčanie 4 a) 
Komisia neakceptuje toto odporúčanie. Komisia 
systematicky vyzýva členské štáty, aby primerané 
spracovanie kalov zahrnuli do vecného obsahu žia ‑
dostí o veľké projekty predkladaných na účely získa ‑
nia financovania z fondov. Na základe existujúceho 
právneho rámca však Komisia toto nemôže člen ‑
ským štátom uložiť ako povinnosť, keďže členské 
štáty nie sú povinné podmieniť úhradu záverečných 
platieb v rámci programov existenciou primeraného 
riešenia na opätovné použitie splaškových kalov.
Odporúčanie 4 b) 
Komisia akceptuje toto odporúčanie v čiastočnej 
miere. Komisia v súčasnosti neplánuje navrhnúť 
revíziu smernice o splaškových kaloch; pred prijatím 
akéhokoľvek budúceho rozhodnutia o revízii smer ‑
nice o splaškových kaloch sa najskôr prijme rozhod ‑
nutie o prípadnej revízii nariadenia o hnojivách.
118
Komisia konštatuje, že v rámcovej smernici o vode 
(článok 9) sa požaduje, aby bol do roku 2010 zabez ‑
pečený primeraný príspevok pochádzajúci z rozlič ‑
ných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov 
za vodohospodárske služby.
Komisia zastáva názor, že vhodný systém účtovania 
poplatkov je dôležitý nielen z hľadiska príspevku 
z EFRR, ale je potrebný aj pre dlhodobú finančnú 
udržateľnosť prevádzky. Odrádzajúce účinky 
doposiaľ uplatňovanej zásady úhrady nákladov 
sa výrazne zlepšia, keďže potenciálni príjemcovia 
v programovom období 2014 – 2020 nemusia nevy ‑
hnutne vykonať analýzu nákladov a prínosov s cie ‑
ľom zistiť výšku deficitu financovania ich projektov, 
ale môžu uplatniť paušálne percentuálne vyjadrenie 
čistých príjmov na úrovni 25 %.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Odpadové vody a splaškové kaly môžu ovplyvňovať kvalitu 
vody a pôdy. V reakcii na to EÚ prijala smernice 
a spolufinancuje budovanie zberných systémov a čistiarní 
komunálnych odpadových vôd.
Dvor audítorov kontroloval vykonávanie smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd v  štyroch členských štátoch 
v povodí rieky Dunaj. Na vzorke 28 čistiarní odpadových vôd 
taktiež preskúmal spôsob čistenia odpadových vôd, 
spracovania splaškových kalov a  zabezpečenie finančnej 
udržateľnosti.
Dvor audítorov vyjadril odporúčania k  predkladaniu správ, 
spôsobom zlepšenia účinnosti, efektívnosti a udržateľnosti 
čistiarní odpadových vôd, relevantnosti limitov koncentrácií, 
využitiu splaškových kalov a  monitorovaniu znečisťujúcich 
látok v kaloch.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV