[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 21.3.2011

KOM(2011) 133 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Tretia správa nadväzujúca na oznámenie o nedostatku vody a suchách v Európskej únii KOM(2007) 414 v konečnom znení

SEK(2011) 338 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Tretia správa nadväzujúca na oznámenie o nedostatku vody a suchách v Európskej únii KOM(2007) 414 v konečnom znení

ÚVOD

Komisia prijala v roku 2007 oznámenie o nedostatku vody a suchách[1]. V tomto oznámení sa uvádza sedem oblastí politiky, ktoré by sa mali riešiť, ak má Európa prejsť k ekonomike s účinným a šetrným využívaním vody. V októbri 2007[2] Rada podporila možnosti uvedené v oznámení a vyzvala Komisiu, aby vykonala revíziu stratégie pre nedostatok vody a suchá do roku 2012. V roku 2008 Európsky parlament prijal uznesenie, v ktorom sa zdôrazňuje nevyhnutnosť urýchlených opatrení a väčšieho množstva finančných prostriedkov. Opatrenia na zlepšenie efektívneho využívania vodných zdrojov by sa mali posudzovať v kontexte kľúčovej iniciatívy o efektívnosti vyžívania zdrojov[3], ktorá je súčasťou stratégie Európa 2020.

V prvej a druhej správe z rokov 2008[4] a 2009[5], ktoré nadväzovali na oznámenie o nedostatku vody, sa vytýčili niektoré podnetné politické iniciatívy na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni členských štátov, ale vyplynul z nich záver, že je potrebné vykonať ešte veľa práce.

V júni 2010 Rada uznala, že nedostatok vody a suchá sú závažným problémom už v mnohých európskych regiónoch a vyzvala členské štáty, aby podporili efektívnejšie a udržateľnejšie využívanie vody. Pripomenula tiež, že na podporu ďalšieho rozvoja politiky budú potrebné spoľahlivé údaje o prípadoch nedostatku vody a súch. Rada vyzvala Komisiu, aby preskúmala správnu kombináciu opatrení a finančných nástrojov, ktoré sú potrebné na riešenie prípadov nedostatku vody a súch, a podľa potreby predložila príslušné návrhy.

Táto správa sa vzťahuje na obdobie od mája 2009 do mája 2010 a vychádza z odpovedí 21 krajín na výročný dotazník Komisie.[6] Situácia v oblasti nedostatku vody bola takáto:

- tri členské štáty oznámili, že čelili nepretržitému nedostatku vody (CZ, CY, MT);

- päť členských štátov oznámilo, že boli vystavené suchám alebo nižšiemu množstvu zrážok ako dlhodobý priemer (FR, PT, HU, ES, UK) a

- štyri členské štáty pocítili na miestnej úrovni obmedzené prípady nedostatku vody (FR, NL, RO a SE).

V niektorých z postihnutých členských štátov sa preto vypracovali opatrenia na zmiernenie a uplatnili sa obmedzenia s cieľom obmedziť spotrebu vody (FR), zavlažovanie (RO, SE, CY) a lodnú dopravu (NL). Šesť členských štátov oznámilo, že nezaznamenali situácie sucha alebo nedostatku vody (AT, BE, EE, IE, LU, SK), a to isté sa vzťahovalo na Švajčiarsko (CH). Tieto informácie, ktoré oznámili členské štáty, by sa mali posudzovať v súvislosti so správou Európskej environmentálnej agentúry o stave životného prostredia z roku 2010[7], v ktorej sa uvádza, že „ Okrem niekoľkých severských a riedko osídlených krajín, ktoré majú rozsiahle zdroje, sa nedostatok vody vyskytuje v mnohých oblastiach Európy, najmä na juhu, a tieto sú vystavené kritickému nedostatku vody v kombinácii s vysokým dopytom po vode“.

V tejto správe sa uvádzajú ďalšie údaje o rozsahu nedostatku vody a súch v EÚ a o opatreniach, ktoré sa zavádzajú na riešenie oboch situácií. V správe sa uvádzajú aj činnosti, ktoré má Komisia vykonať pri príprave na revíziu politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám v roku 2012.

PRIPRAVOVANÝ NÁVRH NA OCHRANU EURÓPSKYCH VÔD

Komisia zamýšľa prijať do konca roka 2012 návrh na ochranu európskych vôd, ktorý vychádza z posúdenia vykonávania rámcovej smernice o vode[8], posúdenia politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám a z posúdenia vystavenia vodných zdrojov klimatickým zmenám a iným tlakom vyvolaným činnosťou človeka. Toto hodnotenie má dva účely:

- preskúmať minulý vývoj a posúdiť vykonávanie a úspešnosť zavedených politík a opatrení na zabezpečenie ochrany a dostupnosti vodných zdrojov EÚ, pričom sa budú zisťovať medzery a nedostatky;

- preskúmať budúci vývoj citlivosti vodného prostredia s cieľom určiť opatrenia a nástroje, ktoré budú potrebné vo viacerých oblastiach politiky EÚ v záujme zabezpečenia udržateľného využívania vody v EÚ v dlhodobom horizonte.

Návrh bude predstavovať zhrnutie odporúčaní v oblasti politiky a bude doplnený množstvom nových iniciatív, ktoré budú v prípade vhodnosti zahŕňať iniciatívy legislatívnej povahy. V návrhu sa budú skúmať aj potreby dodatočného financovania, stimuly, opatrenia, zriadenie potrebnej podpory pre zber údajov a vedecko-technický rozvoj. Budú sa posudzovať vzťahy medzi rôznymi aspektmi politiky v oblasti vodného hospodárstva vrátane vzťahov týkajúcich sa kvality a dostupnosti. Návrh bude vypracovaný v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami.

Prácu Komisie bude podporovať základná integrovaná analýza vypracovaná Európskou environmentálnou agentúrou, v ktorej sa spája efektívne využívanie zdrojov, účtovníctvo, environmentálne externality a nástroje politiky v oblasti vody.

REVÍZIA POLITIKY V OBLASTI BOJA PROTI NEDOSTATKU VODY A SUCHÁM

Prvé konzultácie so zainteresovanými stranami o revízii politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám sa uskutočnili v apríli 2010, kedy Komisia predložila hlavné prvky revízie politiky a proces a harmonogram jej prípravy.

Hlavnými prvkami revízie politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám sú:

- účinnosť využívania vody (v poľnohospodárstve a v mestskom prostredí);

- lepšie plánovanie (riadenie dopytu po vode, územné plánovanie, rozvoj monitorovacieho strediska súch a tvorba ukazovateľov, lepšie začlenenie nedostatku vody a súch do plánov vodohospodárskeho manažmentu povodí a do odvetvových politík) a

- primerané nástroje vykonávania (ako financovanie účinného využívania vody, tvorba cien za vodu, rozdeľovanie vody).

Pri revízii politiky sa bude venovať pozornosť aj externej dimenzii problému nedostatku vody a súch. V mnohých častiach sveta sa vodné zdroje stávajú stále citlivejšími a významná časť vodnej stopy EÚ (ukazovateľ priameho a nepriameho využívania vody) je zahrnutá v dovezenom tovare náročnom na vodu (ako poľnohospodárske, potravinárske a textilné výrobky). V záujme zvýšenia informovanosti o spotrebe vody v súvislosti s výrobkami alebo výrobnými procesmi sa stále viac využívajú prístupy založené na vodnej stope a na analýze životného cyklu, a v revízii politiky sa posúdi, v akej miere môžu byť tieto nástroje užitočné na účely politiky.

ZVÝšENIE ÚčINNOSTI VYUžÍVANIA VODY

Zvýšenie účinnosti využívania vody bude v súlade so systémom priorít v oblasti vody uvedeným v oznámení z roku 2007 predstavovať dôležitú súčasť revízie politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám, a bude zahŕňať tieto konkrétne témy.

Účinné využívanie vody v budovách

Väčšina členských štátov doteraz neimplementovala vnútroštátne právne predpisy v súvislosti s normami účinného využívania vody v budovách alebo v zariadeniach využívajúcich vodu, hoci niektoré aspekty sú zahrnuté v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia (BG, CY, IE, SK). Spojené kráľovstvo stanovilo vodárenským spoločnostiam nové ciele účinnosti využívania vody.

Na konci roku 2010 Komisia iniciovala vypracovanie štúdie na ďalšiu analýzu možností zlepšenia hospodárnosti budov v oblasti využívania vody v rámci Európy. Komisia bude skúmať tri aspekty zlepšenia hospodárnosti budov v oblasti využívania vody, ktorými sú zariadenia šetriace vodu; výstavba, návrh a renovácie účinné z hľadiska využívania vody; a meranie hospodárnosti budov.

V štúdii sa určí, ktoré záväzné alebo nezáväzné opatrenia budú najvhodnejšie na zlepšenie účinnosti využívania vody v budovách, a to od smernice (podobnej smernici o energetickej hospodárnosti budov[9]) po začlenenie účinnosti využívania vody do existujúcich záväzných právnych predpisov a kombináciu rôznych iných opatrení a noriem. Budú sa hodnotiť environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy navrhovaných opatrení.

Obmedzenie presakovania vo vodovodných systémoch

Jedným zo spôsobov zlepšenia účinnosti využívania vody je obmedziť presakovanie z vodovodných systémov. Zo štúdií doteraz vyplynulo, že v určitých oblastiach Európy až 50 % odberu vody sa stratí vo vodovodných systémoch. Úroveň presakovania je však v rôznych členských štátoch veľmi rozdielna.

Členské štáty takisto oznámili, že obmedzenie presakovania považujú za závažnú záležitosť a trinásť z nich (AT, BE, BG, CY, ES, FR, IE, IT, MT, PT, RO, SE, SK, UK) oznámilo, že vo vykazovanom období sa v tejto oblasti realizovali významné aktivity. Medzi opatrenia, ktoré sa zaviedli, patria pravidelné údržbárske práce, aktualizované usmernenia, opatrenia na zisťovanie, kvantifikáciu a obmedzovanie presakovania, nové právne predpisy, ktoré zaväzujú miestne orgány podporovať akčné plány a viacročné programy práce, začlenenie opatrení na rekonštrukciu vodovodných sietí do plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia a do vnútroštátnych programov. V niektorých členských štátoch sa neplánuje rekonštrukcia sietí (CZ, EE, HU, LU), kým Holandsko uviedlo, že presakovanie v jeho vodovodnej sieti na dodávku pitnej vody je nízke (<5 %), preto nepovažuje za potrebné žiadne opatrenia na obmedzenie presakovania.

V roku 2010 Európska komisia v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu spustila pilotný projekt na preskúmanie efektívneho využívania zdrojov a hospodárskej efektívnosti vodovodných sietí. Tento projekt bude obsahovať 5 – 8 pilotných štúdií na analýzu a kvantifikáciu významných faktorov presakovania vo vodovodných sieťach na úrovni povodí. Navrhnú sa v ňom aj nákladovo efektívne riešenia obmedzovania strát vody a uvedú sa odporúčania, týkajúce sa možností politiky na zlepšenie účinnosti využívania vody vo vodovodných systémoch.

Účinnosť využívania vody v poľnohospodárstve

V novembri 2010 bolo prijaté oznámenie Komisie o spoločnej poľnohospodárskej politike do roku 2020[10]. Okrem príspevku poľnohospodárstva k vyššej odolnosti voči povodniam a suchám sa v ňom tiež potvrdilo, že veľa poľnohospodárskych postupov môže vyvíjať tlak na životné prostredie a viesť k vyčerpaniu pôdy, nedostatku vody, znečisteniu a k strate biodiverzity. Bude sa zvažovať zahrnutie rámcovej smernice o vode do rámca krížového plnenia, len čo sa táto smernica implementuje a stanovia sa prevádzkové povinnosti poľnohospodárov.

V členských štátoch sa zriadili poľnohospodárske poradenské služby na pomoc poľnohospodárom pri plnení noriem krížového plnenia. V rámci poľnohospodárskych poradenských služieb sa v rôznych štátoch nie vždy venuje vode rovnaká miera pozornosti; boli potrebné ďalšie pokyny a Komisia a zainteresované strany preto vypracovali pre správy príručku o začlenení záležitostí týkajúcich sa vody do poľnohospodárskych poradenských služieb[11].

Na konci roku 2010 Komisia vydala štúdiu so zámerom získať prehľad o súčasnej situácii vo využívaní vody na poľnohospodárske účely v Európe. V tejto štúdii sa zhrnú informácie o možnostiach úspory vody v poľnohospodárstve.

Nepovolenému odberu vody sa venovala pozornosť na konferencii, ktorú usporiadalo belgické predsedníctvo v roku 2010. Mnohé členské štáty sú vystavené problému nepovoleného odberu vody, ktorý má vplyv na dostupnosť vody. Na zisťovanie a penalizáciu tohto protiprávneho konania sa vyžaduje lepšia kontrola a Komisia zamýšľa naďalej venovať tejto záležitosti sústredenú pozornosť pri príprave na revíziu politiky.

Zastavenie rozširovania púští

V roku 2010 Komisia spustila na žiadosť Európskeho parlamentu pilotné projekty na zastavenie rozširovania púští s cieľom rozširovať osvedčené postupy v celej Európe. Tieto projekty budú zahŕňať aj príklady opatrení na účinné využívanie vody a príkladmi a osvedčenými postupmi budú prispievať k revízii politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám.

LEPšIE PLÁNOVANIE

Pri revízii politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám sa spolu s hľadaním spôsobov zlepšenia účinnosti využívania vody budú hľadať aj možnosti lepšieho plánovania a lepšej pripravenosti na riešenie problému sucha a zlepšenie riadenie dopytu po vode.

Viaceré štáty realizovali činnosti na začlenenie problematiky nedostatku vody a súch do odvetvových politík, týkajúce sa najmä obmedzenia spotreby vody (AT, BG, BE, CY, FR, HU, IT, MT, RO, SK, NL, LU, RO) a prispôsobenia sa klimatickej zmene (AT, ES, PT a CH). Oznámené bolo aj začlenenie činností v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám do plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia (BE, CY, HU, IT, MT, RO, SK, NL) a do osobitných vnútroštátnych programov (BG, LU, UK) týkajúcich sa priemyslu, poľnohospodárstva (LU, RO) a domácností.

Implementácia plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia

Prijatie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia pre každé povodie na základe rámcovej smernice o vode malo byť dokončené do decembra 2009, pričom dôležité informácie bolo potrebné oznámiť Komisii do 22. marca 2010. K decembru 2010 viaceré členské štáty, v ktorých by nedostatok vody a/alebo suchá mali byť najzávažnejšie (CY, EL, ES, PT, RO), ešte neuverejnili svoje plány vodohospodárskeho manažmentu povodia.

V roku 2010 sa v členských štátoch začala implementácia plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia. Komisia súčasne začala posudzovať predložené plány, v ktorých sa bude riešiť aj problematika nedostatku vody a súch. Správa o tom, ako členské štáty realizovali svoje plány vodohospodárskeho manažmentu povodia, bude uverejnená v roku 2012 ako súčasť návrhu.

Ďalší rozvoj monitorovacieho strediska súch a systému včasného varovania pred suchami

Zdokonalil sa prototyp Európskeho monitorovacieho strediska pre suchá, ktoré poskytuje nepretržité monitorovanie ukazovateľov sucha v rámci Európy a zobrazuje ich na mapovom serveri. Všetky ukazovatele sa vzťahujú na celý európsky kontinent a uvádzajú sa ako skutočné údaje a ako odchýlka od očakávaného dlhodobého priemeru. Na podporu prevádzkových činností monitorovania by v dlhodobom horizonte mohli byť užitočné služby globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES).

V roku 2010 sa vykonali prvé skúšky meteorologického predpovedania súch a uzatvorili sa prvé dohody o interoperabilite s regionálnymi, vnútroštátnymi a miestnymi službami vrátane Centra pre riadenie sucha pre juhovýchodnú Európu, Španielskeho monitorovacieho strediska pre udržateľnosť a Správy povodia rieky Ebro.

Zber údajov a zriadenie komplexného rámca ukazovateľov

V EÚ stále existujú významné medzery v znalostiach o nedostatku vody a suchách. Preto sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné údaje o časovom a priestorovom rozložení prípadov nedostatku vody a súch, očakávaných vplyvoch klimatickej zmeny na vodné zdroje a citlivosti ekosystémov, ako aj o súvisiacich sociálno-ekonomických aspektoch.

Skupina odborníkov zriadená ako súčasť spoločnej implementačnej stratégie rámcovej smernice o vode pracuje v období rokov 2010 – 2012 na vymedzení ukazovateľov nedostatku vody a súch. Na hodnotenie nedostatku vody, respektíve súch sú potrebné rozdielne ukazovatele. V prípade ukazovateľov nedostatku vody sa často uplatňuje prístup vplyv-stav-odozva a odber vody/využívanie vody sa porovnáva s dlhodobou dostupnosťou. Spoločné ukazovatele sucha vychádzajú z meteorologických a hydrologických premenných, ako sú zrážky, prietok, pôdna vlhkosť, objem nádrže a hladina spodnej vody.

Komisia v rámci súboru scenárov klimatických zmien a sociálno-ekonomických scenárov vypracúva[12] aj súbor ukazovateľov citlivosti pre vplyvy vzťahujúce sa na vodu a vytvára register potenciálnych adaptačných opatrení a posúdenie ich vplyvu, v ktorom sa kladie veľký dôraz na záležitosti nedostatku vody a súch.

Komisia začala posudzovať prírodné opatrenia na zadržiavanie vody a ich potenciálny vplyv t. j. vplyv na predchádzanie nedostatku vody a suchám. V pripravovanom oznámení Komisie sa bude venovať pozornosť mnohým výhodám zelenej infraštruktúry vrátane jej úlohy pri zadržiavaní vody a zmierňovaní účinkov extrémnych udalostí. Zelená infraštruktúra pomáha udržiavať vodu v povodiach dlhší čas a umožňuje, aby pôdne, lesné, lúčne a mokraďové ekosystémy plnili funkcie zadržiavania a odstraňovania vody.

Európska agentúra pre životné prostredie v spolupráci s Eurostatom a Spoločným výskumným strediskom postupne zavádza v celej Európe účty za vodu s cieľom podporiť prijatie udržateľnejšieho prístupu k hospodáreniu s vodnými zdrojmi. V týchto účtoch sa kvantifikuje dostupnosť vody a jej využívanie všetkými odvetviami, a to na úrovni povodí a na mesačnom základe. Tento prístup umožňuje stanoviť „problémové miesta“ v súvislosti s vodou a kvantifikovať nadmerné využívanie vody. Týmto spôsobom je možné optimálne sa zamerať na opatrenia na riešenie neudržateľného využívania vody. Očakáva sa, že prvé výsledky budú k dispozícii v roku 2011.

NÁSTROJE

Financovanie

Európske fondy a štátne pomoci ponúkajú stále viac príležitostí na riešenie problému nedostatku vody a súch. Rozdeľovanie finančných prostriedkov na európskej úrovni by malo byť v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020, vrátane závažných otázok týkajúcich sa životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov.

Komisia prijala v októbri 2010 oznámenie o preskúmaní rozpočtu EÚ po roku 2013[13]. V oblasti politiky súdržnosti Komisia navrhla nový cyklus plánovania a riadenia s cieľom zabezpečiť, aby budúce finančné prostriedky EÚ boli pevne prepojené s cieľmi stratégie Európa 2020.

V oznámení Komisie o prínose regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020[14] sa riadiace orgány podnecujú, aby využívali finančné prostriedky regionálnej politiky na projekty prirodzeného predchádzania rizikám, ktoré dokážu zachovať ekosystémové služby, napríklad kvalitu a množstvo vody, a udelili prioritu „zelenej infraštruktúre“, napríklad obnove záplavových oblastí, ktorá umožňuje zachovať dostupnosť čistej vody. Okrem toho sa od nich žiada, aby úplne zohľadňovali systém priorít v oblasti vody a prednostne sa venovali projektom zameraným na úsporu vody a účinnosť využívania vody.

V nedávnom oznámení o orientácii reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky sa uvádza, že budúce priame platby by mali zahŕňať povinnú ekologizujúcu zložku podporou environmentálnych opatrení uplatniteľných na celom území EÚ. Tieto by mali mať podobu jednoduchých, celoplošných, nezmluvných a ročných akcií prepojených s poľnohospodárstvom (napr. trvalé pastviny, zelená pokrývka, striedanie plodín a ekologické vyňatie pôdy z produkcie). Mali by prispievať k zlepšeniu vodných zdrojov, keďže poľnohospodári sa budú musieť aktívne venovať poľnohospodárskym postupom, ktoré prinesú výhody aj pre kvalitu vody a zlepšia hospodárenie s vodou.

Členské štáty plánujú, že na hospodárenie s vodou vynaložia 26,9 % z finančných prostriedkov na preskúmanie stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky a na európsky plán na oživenie hospodárstva. Z týchto prostriedkov sa na zvyšok aktuálneho obdobia stanovujú v rôznych programoch rozvoja vidieka plánované výdavky vo výške 184 miliónov EUR na zásobníky na vodu, 568 miliónov EUR na technológie na úsporu vody a 119 miliónov EUR na obnovu mokradí[15]. Politika rozvoja vidieka zostane v nasledujúcich rokoch nevyhnutným nástrojom na zlepšenie starostlivosti o vzácne vodné zdroje v EÚ.

Fond solidarity EÚ stále uplatňuje 10-týždňový posun od začiatku škody spôsobenej katastrofou. V prípade pomaly prepukajúcich katastrof znamená táto podmienka objektívnu prekážku pre predloženie žiadosti Komisii v rámci lehoty na podanie žiadosti. Oznámenie o budúcnosti Fondu solidarity EÚ bude uverejnené v prvej polovici roku 2011 a bude sa venovať aj otázke pomaly prepukajúcich katastrof, akými sú suchá.

Európska investičná banka (EIB) vo svojej úverovej politike pre odvetvie vodného hospodárstva kladie dôraz na riešenia zamerané na efektívne využívanie zdrojov a na ich optimalizáciu. Súčasná koncepcia účinnosti využívania vody zahŕňa účinnosť podľa spotrebiteľov, účinnosť pri rozdeľovaní medzi rôznych užívateľov, účinnosť poskytovateľov služieb, ako aj účinnosť fyzických systémov. V rokoch 2009 – 2010 boli v odvetví vodného hospodárstva EÚ poskytnuté úvery vo výške 4,3/5,4 mld. EUR, s celkovými nákladmi na projekty vo výške 14/13 mld. EUR, z čoho polovica bola na dodávky vody. Na projekt vodovodného systému v Madride, ktorý bude zahŕňať investície na úpravu a dodávanie recyklovanej vody, bol schválený úver vo výške 100 miliónov EUR.

Tvorba cien za vodu a financovanie v oblasti vody na vnútroštátnej úrovni

Na vnútroštátnej úrovni bolo oznámené využitie štátnych rozpočtov (BG, FR, EE, ES, LU, MT, PT, SK), finančných prostriedkov EÚ (CY, CZ, HU, MT, SK) a súkromných finančných prostriedkov (IT, PT), ktoré sa majú použiť na financovanie lepšieho hospodárenia s vodou a na zlepšenie účinnosti využívania vody.

Vo viacerých členských štátoch boli v poslednom období zavedené (AT, BG, BE, EE, ES, NL, SE, UK) alebo sa zavádzajú (CY, CZ, IE, RO, SK) tarify za vodu v snahe zabezpečiť návratnosť nákladov na vodohospodárske služby. Podľa oznámení sa vo väčšine členských štátov rozšírilo meranie spotreby vody.

Komisia tiež začala posudzovanie, ktoré zahŕňa analýzu prípadových štúdií o cenovej politike v oblasti vôd za poľnohospodársky sektor vo vybraných povodiach. V tomto posudzovaní sa bude čerpať z odporúčaní o osvedčených postupoch.

Rozdeľovanie vody

V nadväznosti na preskúmanie stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky budú musieť členské štáty od roku 2010 určiť normy, ktoré sa uplatňujú na úrovni poľnohospodárskych podnikov na dodržiavanie existujúcich vnútroštátnych postupov schvaľovania pri používaní vody na zavlažovanie. V roku 2010 všetky členské štáty, okrem jedného, oznámili normy na povoľovanie využívania vody na zavlažovanie, pričom platby sú prepojené s povoľovaním. Komisia pozorne sleduje uplatňovanie pravidiel krížového plnenia, a ak sa tieto nebudú vykonávať správne, mohli by sa uplatniť finančné korekcie.

Zo správ jednotlivých štátov vyplýva, že využívanie postupu povoľovania odberu vody je v EÚ rozšírené a že niektoré členské štáty (MT, IE) zlepšujú svoje súčasné postupy v snahe plniť rámcovú smernicu o vode. V EÚ a vo Švajčiarsku sa uplatňujú obmedzenia na využívanie vody v záujme zachovania života vo vode a ekologického štatútu vodných útvarov (AT, CY, CZ, ES, FR, HU, IT, NL, PT, RO, SK, SE, UK), hoci tieto zatiaľ nie sú všade úplne implementované (BE, BG, EE, IE, LU, MT).

Väčšina členských štátov (okrem UK a ES; a BE, ktoré zaviedlo ekošeky) nepredpokladá vytváranie trhov s vodou na riešenie problému nedostatku vody.

Pri postupoch plánovania sa zohľadňuje prístup založený na systéme priorít v oblasti vody, ale oznámilo sa, že je potrebný návrh a výstavba nových sietí alebo zásobníkov na zásobovanie vodou (BG, CZ, EE, FR, IE, PT, RO, SK, SE) a odsoľovacích zariadení (CY, UK).

Príležitosti výskumu a technického rozvoja

V rámci výskumného projektu XEROCHORE boli vydané usmernenia a odporúčania o báze vedomostí týkajúcich sa súch. Európske centrum pre suchá zriadilo výmennú platformu pre problematiku sucha a v súčasnosti ju udržiava a rozvíja[16]. V rámci 7. rámcového programu sa spustili nové výskumné projekty, a to DEWFORA (Improved drought early warning and forecasting to strengthen preparedness and adaptation to droughts in Africa – Zlepšenie včasného varovania a predpovedania súch na zlepšenie pripravenosti a adaptácie na suchá v Afrike) a SIRRIMED (Sustainable use of irrigation water in the Mediterranean region – Udržateľné využívanie vody na zavlažovanie v Stredomorí). V roku 2011 sa ďalej začala výzva na podávanie návrhov na tému Citlivosť a zvýšené riziká sucha v Európe.

Projekty 6. rámcového programu týkajúce sa problematiky nedostatku vody a súch (WATCH[17], projekt CIRCE[18]) budú odovzdané do konca roka 2011.

Na vnútroštátnej úrovni sa oznámil výskum spojený s prispôsobením sa klimatickej zmene (BE, AT, CZ, ES, UK) a s trvalo udržateľným hospodárením s vodou (BE, BG, CH, CY, ES, HU, LU, MT, RO, NL).

Vzdelávanie a informovanosť

Mnoho krajín oznámilo zavedenie nových vzdelávacích programov a kampaní na zvyšovanie informovanosti bez ohľadu na to, či v období rokov 2010 – 2011 očakávajú (CH, ES, SE, SK) alebo neočakávajú (AT, EE, FR, IE, IT, MT, PT, UK, NL, RO) situácie s nedostatkom vody.

Komisia ako súčasť príprav na revíziu politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám bude skúmať ďalšie možnosti v súvislosti s činnosťami zvyšovania informovanosti a vzdelávacími činnosťami.

ZÁVERY

Účinné využívanie vody a účinné riadenie prírodných vodných zdrojov vo svete, v ktorom sú vodné zdroje pod značným tlakom, spočíva v zabezpečení, aby prírodné vodné zdroje boli trvalo udržateľné z hľadiska kvality a množstva, s cieľom plniť potreby ľudí, prírody a hospodárstva prostredníctvom integrovaného riadenia.

Táto správa je zameraná na hlavné časti budúcej politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám – účinnosť využívania vody, lepšie plánovanie a primerané nástroje na vykonávanie – ktoré predstavujú kľúčové prvky vytvorenia hospodárstva, ktoré účinne využíva vodu a spĺňa výzvy stratégie EÚ 2020.

Nasledujúcou významnou etapou politiky v oblasti boja proti nedostatku vody a suchám je jej revízia, ktorá sa uverejní v roku 2012, v roku vody, ako súčasť dokumentu Návrh pre vody Európy.

Komisia sa v nasledujúcich mesiacoch zameria na odstránenie medzier vo vedomostiach a údajoch a na realizáciu posúdenia vplyvu na účely revízie. Túto prácu podporia výsledky posúdenia plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia, modelovania citlivosti vody na vplyvy vyvolané činnosťou človeka, analýzy pomeru nákladov na prirodzené opatrenia týkajúce sa zadržiavania vody k celkovému prínosu, výstupy Európskej environmentálnej agentúry, Spoločného výskumného strediska a Eurostatu a pripravované oznámenie o podrobnom pláne na vytvorenie hospodárstva, v ktorom sa zdroje využívajú efektívne.

[1] KOM(2007) 414 v konečnom znení, 18.7.2007.

[2] 13888/07 z 15. októbra 2007, ENV 515, DEVGEN 182, AGRI 325.

[3] KOM(2011) 21, 26.1.2011.

[4] KOM(2008) 875 v konečnom znení, 19.12.2008.

[5] KOM(2010) 228 v konečnom znení, 18.5.2010.

[6] Na dotazník k výročnej správe (zaslaný 27 členským štátom a Nórsku a Švajčiarsku) odpovedalo 21 krajín (AT, BE, BG, CH, CY, CZ, DK, EE, ES, FR, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SK a UK).

[7] http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water-resources-quantity-and-flows

[8] Smernica 2000/60/ES, Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

[9] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov.

[10] KOM(2010) 672 v konečnom znení, 18.11.2010.

[11] http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/good_practices.htm#handbook

[12] www.climwatadapt.eu

[13] KOM(2010) 700 v konečnom znení, 19.10.2010.

[14] KOM(2011) 17 v konečnom znení. 26.1.2011.

[15] Informačný leták Komisie: Prehľad preskúmania stavu SPP a Európskeho plánu na oživenie hospodárstva.

[16] http://www.geo.uio.no/edc/.

[17] www.eu-watch.org/.

[18] www.circeproject.eu/.