Tak ako v predchádzajúcich vydaniach nasledovalo hodnotenie tretieho pracovného plánu EÚ pre šport zo strany Komisie po konzultačnom procese s rôznymi zainteresovanými stranami. Komisia zorganizovala dve stretnutia, jedno s členskými štátmi a jedno so športovými organizáciami, aby získala ich názory na vykonávanie pracovného plánu vrátane získaných poznatkov a odporúčaní do budúcnosti. Tieto stretnutia boli doplnené online dotazníkom, prostredníctvom ktorého získala Komisia užitočné podklady a štatistické údaje od členských štátov, ako aj od expertov a pozorovateľov zapojených do pracovných štruktúr.

Tretí pracovný plán EÚ sa týka obdobia od 1. júla 2017 do 31. decembra 2020. Jeho vykonávanie prispieva k zastrešujúcim prioritám stanoveným v stratégii Európa 2020 a v agende pre zamestnanosť, rast, spravodlivosť a demokratickú zmenu. Bol podporený v rámci programu Erasmus+ (2014 – 2020), čím sa zabezpečila komplementárnosť a väčší vplyv činností v oblasti športu. Zameriava sa na rovnaké prioritné tézy, ako jeho predchodca, a to:

Športové federácie, zväzy a ďalšie zainteresované strany zohrávajú kľúčovú úlohu v realizácii politiky v oblasti športu. Preto je nanajvýš dôležité zabezpečiť, aby zazneli aj ich názory a aby boli zohľadnené v rámci politických diskusií. Pokiaľ ide o prehĺbenie spolupráce, boli vyvinuté konkrétne snahy na užšie zapojenie športových organizácii a zainteresovaných strán do činností EÚ vrátane vykonávania pracovného plánu EÚ pre šport. Predovšetkým bol nadviazaný intenzívnejší dialóg so športovými organizáciami, ktorý prebiehal v rámci rôznych stretnutí a podujatí v súlade s uznesením Rady o ďalšom rozvoji štruktúrovaného dialógu EÚ o športe. Športové hnutie zohralo aktívnu úlohu na každoročných športových fórach EÚ a stretnutiach organizovaných Radou alebo na zasadnutiach riaditeľov zodpovedných za oblasť športu.

Okrem toho sa do konca roka 2019 zorganizovali štyri zasadnutia zoskupení v spolupráci s EACEA (Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru) zamerané na: podporu zapájania sa do športových a fyzických aktivít (december 2017), hospodárske prínosy športu (apríl 2018), bezúhonnosť v športe (december 2018) a úlohu športu vo vzdelávaní (december 2019). Ďalšie zasadnutie zoskupenia o sociálnom začlenení prostredníctvom športu sa bude organizovať v decembri 2020.

Vykonávanie predchádzajúcich pracovných plánov EÚ pre šport ukázalo, že štruktúry a pracovné metódy by sa mohli ďalej rozšíriť, aby bolo možné efektívne plniť ciele dokumentu a umožniť aktívnejšie zapojenie ďalších medzinárodných partnerov a zainteresovaných strán. Niektoré z týchto štruktúr sú konferencie predsedníctva, zasadnutia ministrov a riaditeľov zodpovedných za oblasť športu, ako aj konferencie, semináre a štúdie Komisie. V rámci tretieho pracovného plánu EÚ pre šport boli zavedené dva nové nástroje, a to skupiny zainteresovaných členských štátov, ktoré umožnili členským štátom stretávať sa a diskutovať o konkrétnej téme, ktorej sa pracovný plán EÚ pre šport týka, a zasadnutia zoskupení, ktoré podporujú výmenu politicky relevantných poznatkov o výsledkoch projektov financovaných zo zdrojov EÚ.

·Pracovné metódy boli považované za primerané pre plnenie pracovného plánu EÚ pre šport. Opýtaní zdôraznili najmä to, že zasadnutia zoskupení a skupiny zainteresovaných členských štátov sú veľmi užitočnými štruktúrami, a to vďaka ich pružnosti pri diskusiách o nových témach.

Hoci sa tretím pracovným plánom EÚ pre šport zabezpečila kontinuita z hľadiska s priorít, vo viacerých ohľadoch priniesol aj značné zmeny. Predovšetkým sa diverzifikovali pracovné metódy a zaviedla sa racionalizácia expertných skupín, ktorých počet sa znížil z piatich na dve. Okrem toho plánovanie činností na tri a pol roka pomohlo vytvoriť dynamiku a priniesť kvalitné výsledky v každej z činností. Takéto plánovanie napríklad podporilo prácu Rady EÚ a zahŕňalo prípravu záverov Rady a konferencií a podujatí predsedníctva. Na vykonávaní pracovného plánu EÚ pre šport sa podieľali predsedníctva Rady EÚ, Európska komisia a členské štáty. Jasným želaním bolo takisto vyhnúť sa nadmernej produkcii usmernení, správ alebo písomných dokumentov zo strany expertných skupín. So zasadnutiami boli zároveň úzko prepojené aj športové organizácie a zainteresované strany a s veľkým záujmom a zápalom sa zapájali do mnohých ďalších činností, ako napríklad zasadnutí zoskupení.

V oblasti bezúhonnosti v športe sa na politickej aj odbornej úrovni zabezpečila intenzívnejšia spolupráca zameraná na ochranu detí v športe, čo je novoobjavujúci sa problém. V dôsledku toho boli na vnútroštátnej úrovni prijaté konkrétne opatrenia. Inovácia v športe bola relevantná najmä v súvislosti s hospodárskym rozmerom športu. Prostredníctvom rôznych diskusií a podujatí sa zvyšovala informovanosť o prínosoch a výzvach spojených s prebiehajúcim rýchlym technickým vývojom. V nadväznosti na predchádzajúce činnosti sa môžu na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni v rámci nového pracovného plánu EÚ pre šport realizovať nové konkrétne iniciatívy a opatrenia týkajúce sa inovácií a športu. V uplynulých rokoch bola veľká pozornosť venovaná aj priorite šport a spoločnosť. Práca rôznych predsedníctiev Rady EÚ a Komisie vyústila do prípravy usmernení týkajúcich sa minimálnych požiadaviek na zručnosti a spôsobilosti trénerov. V tomto dokumente sa navrhuje spoločný minimálny súbor spôsobilostí trénerov v Európe vrátane rozvíjania mäkkých zručností, ako aj zlepšenia v oblasti vzdelávacích modulov/modulov odbornej prípravy a kurzov pre trénerov. Cieľom je trénerov lepšie pripraviť na napĺňanie potrieb meniacej sa spoločnosti vzhľadom na rastúci spoločenský aspekt ich každodennej práce.

C. ODPORÚČANIA DO BUDÚCNOSTI

Na základe skúseností z minulosti a hodnotenia vykonávania tretieho pracovného plánu EÚ pre šport sa Komisia domnieva, že možno zvážiť určité zlepšenia s cieľom ešte viac posilniť budúci pracovný plán EÚ pre šport, aby bol ešte efektívnejší a účinnejší.

Navrhované odporúčania sa týkajú formátu a povahy pracovného plánu EÚ pre šport, jeho trvania, priorít a pracovných metód. Okrem toho by sa mala osobitne zdôrazniť potreba rozsiahlejšieho šírenia a účinnejšieho využitia výsledkov projektov Erasmus+ v oblasti športu pri tvorbe politík.

1.Formát a povaha pracovného plánu EÚ pre šport

Pracovný plán EÚ pre šport sa ukázal ako pružný rámec a účinný nástroj spolupráce medzi členskými štátmi, Komisiou a zainteresovanými stranami na úrovni EÚ. Jeho rôznorodé pracovné metódy umožňujú a zjednodušujú výmenu osvedčených postupov, dlhodobé plánovanie činností Rady EÚ a určovanie prioritných oblastí spolupráce. Pracovný plán EÚ pre šport je však nezáväzný dokument. Ako taký sa vykonáva v súlade s právomocou udelenou Európskej únii v oblasti športu, v ktorej by činnosť na úrovni EÚ mala podporovať, koordinovať a dopĺňať opatrenia členských štátov. Takisto dopĺňa a berie do úvahy opatrenia, iniciatívy a politiky realizované všetkými aktérmi v oblasti športu, ako sú verejné orgány, športové organizácie a zainteresované strany. V tomto kontexte názov „pracovný plán EÚ pre šport“ neodráža náležite povahu tohto dokumentu a v budúcnosti možno zvážiť jeho revíziu. Zmeny názvu by mali zohľadniť skutočnosť, že zastrešujúcim účelom tohto dokumentu je zintenzívniť a posilniť spoluprácu v oblasti športu na úrovni EÚ. Nový rámec dokumentu by mohol lepšie odrážať jeho strategickú povahu a účinnejšie zapájať všetky zaangažované strany ako aktérov vykonávania. Pokiaľ ide o zainteresované strany z oblasti športu, zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní a realizácii politík v oblasti športu a ich zapojenie by sa mohlo v rámci ďalšieho pracovného plánu EÚ pre šport ešte viac posilniť. Prijatie krokov v tomto smere by odrážalo myšlienku uznesenia Rady o ďalšom rozvoji štruktúrovaného dialógu EÚ o športe.

2.Trvanie

Predĺženie trvania pracovného plánu EÚ pre šport z troch rokov na tri a pol roka, vďaka čomu sa vzťahuje na obdobie až do konca roka 2020, sa ukázalo ako primerané, keďže zabezpečilo súlad s načasovaním a prioritami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci (VFR) a v programe Erasmus+ na roky 2014 – 2020.

V tejto súvislosti Komisia navrhuje zachovať trvanie pracovného plánu tri a pol roka. Umožnilo by to dostatočný čas na realizáciu jeho opatrení a splnenie jeho cieľov, ako aj hodnotenie vykonávania pracovného plánu a rokovanie o novom pracovnom pláne. Trvanie tri a pol roka by zabezpečilo súlad s trvaním VFR EÚ, keďže by sa časovo zhodovalo s jeho hodnotením v polovici obdobia.

3.Priority

Právomoci v oblasti športu prináležia členským štátom a činnosť EÚ sa obmedzuje na podporu, koordináciu a dopĺňanie opatrení členských štátov. Budúce priority pracovného plánu EÚ pre šport by mali byť určené s prihliadnutím na potenciálny prínos spolupráce na úrovni EÚ v konkrétnej oblasti alebo na konkrétnych témach. Pri stanovovaní prioritných oblastí a kľúčových tém by okrem toho mala byť rozhodujúca úloha, ktorú EÚ môže zohrávať pri riešení existujúcich výziev v oblasti športu.

V záujme zabezpečenia koherentnosti a účinnosti opatrení EÚ v oblasti športu by sa mali zvážiť prepojenia s kľúčovými politickými prioritami Európskej komisie, ako sú zelená dohoda, akčný plán boja proti rakovine a podpora európskeho spôsobu života.

Šport má potenciál účinne prispieť k všetkým týmto výzvam. Nové priority by sa mali takisto zaoberať vplyvom pandémie COVID-19 vrátane obnovy športového odvetvia na všetkých úrovniach po kríze.

Je potrebné podporovať ekologický šport, a to od miestnej až po najvyššiu úroveň. Významné športové podujatia musia byť udržateľné a verné svojmu odkazu. Športovanie a fyzická aktivita prispievajú nielen k zdravému životnému štýlu, ale môžu zohrávať úlohu aj pri prevencii rakoviny. Okrem toho je šport, jeho riadenie a formy realizácie samozrejmou súčasťou európskeho spôsobu života. V tomto kontexte by sa mal šport rozvíjať ako samostatná politika, ale takisto by sa mal uznať a aktívne propagovať jeho prínos v ďalších kľúčových oblastiach.

Preto by mal budúci pracovný plán EÚ pre šport okrem boja proti určitým negatívnym aspektom športových aktivít, ako sú doping, ovplyvňovanie výsledkov zápasov či násilie, takisto propagovať spoločné hodnoty športu a ich pokrok v spoločnosti ako celku. S cieľom reagovať na nové priority a výzvy, ako aj udržať tempo s prudkým pokrokom nových technológií by sa mali podporovať snahy členských štátov v oblasti hľadania inovatívnych riešení komplexných javov, ako sú marginalizácia a vylúčenie, ako aj nových spôsobov športovania.

4.Pracovné metódy

Vzhľadom na pozitívne skúsenosti s pracovnými metódami stanovenými v rámci tretieho pracovného plánu EÚ pre šport vrátane pružnosti, ktorú poskytujú v súvislosti s novými výzvami a potrebami, považuje Komisia za dôležité zachovať ich aj v budúcnosti. Tým by sa zabezpečila kontinuita, ale takisto by sa maximalizoval ich účinok a uľahčilo by sa vykonávanie pracovného plánu EÚ pre šport.