[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 14.12.2006

KOM(2006) 801 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

správa za rok 2006 o implementácii nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003

1. Úvod

Náklady práce sa všeobecne pokladajú za dôležitý faktor v analýze krátkodobého a strednodobého hospodárskeho vývoja. Včasný výpočet indexu nákladov práce v eurozóne teda Komisia a Európska centrálna banka pokladajú za nanajvýš dôležité pri hodnotení inflačného tlaku, ktorý môže byť spôsobený krátkodobými vývojmi na trhu práce. Index nákladov práce je takisto dôležitý pre sociálnych partnerov pri rokovaní o mzdách a pre samotnú Komisiu pri monitorovaní krátkodobých vývojov v nákladoch práce.

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 z 27. februára 2003, týkajúcim sa indexu nákladov práce (INP), sa vytvára spoločný rámec na vypracovanie, prenos a hodnotenie porovnateľných indexov nákladov práce v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2003, s. 1). Komisia (Eurostat) vydáva štvrťročnú tlačovú správu o indexe nákladov práce.

V článku 13 uvedeného nariadenia sa vyžaduje predloženie dvojročných správ o implementácii tohto nariadenia. V týchto správach sa musí hodnotiť najmä kvalita zasielaných radov údajov INP a kvalita zasielaných spätných údajov.

Vykonávacie nariadenie bolo prijaté Komisiou v júli 2003 (nariadenie ES č. 1216/2003, Ú. v. EÚ L 169, 8. 7. 2003, s. 37) a podrobnejšie sa v ňom stanovujú postupy na zasielanie indexu, na osobitné sezónne očistenie a postupy týkajúce sa obsahu národných správ o kvalite.

Poskytovanie výročných národných správ o kvalite sa vyžaduje podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 450/2003. V tomto článku sa index nákladov práce uvádza na základe týchto aspektov: relevantnosť, správnosť, aktuálnosť a presnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť , koherencia a úplnosť. V terajšej správe sa kladie dôraz na aspekty vyznačené kurzívou.

V dodržiavaní lehôt na poskytovanie údajov neboli hlásené drobné nedostatky, keďže svojou povahou sú zvyčajne dočasné.

V prílohe k tejto správe sú uvedené nadchádzajúce vnútroštátne opatrenia na zlepšenie pre tie členské štáty, ktoré poskytli tieto informácie.

2. Všeobecný pokrok od poslednej správy

Od roku 2004, keď sa začalo s implementáciou podávania správ[1], bol dosiahnutý významný pokrok, najmä pokiaľ ide o všeobecnú dostupnosť indexu nákladov práce. V súčasnosti už všetky členské štáty implementujú INP a údaje sú pravidelne predkladané Komisii (Eurostatu), i keď nie vždy sa dodržiavajú povinné termíny.

Dostupnosť INP od všetkých členských štátov EÚ umožňuje Európskej únii zostaviť súhrnné štatistiky a s dostatočnou presnosťou porovnať vývoj hodinových nákladov práce medzi členskými štátmi. Ešte však existuje veľa otázok týkajúcich sa kvality, ktoré si vyžadujú osobitné úsilie od určitých členských štátov, aby sa mohol ukončiť harmonizačný proces. Tieto otázky sú prediskutované nižšie.

Tak ako členské štáty implementovali potrebné zariadenia na vypracovanie INP, aj Komisia (Eurostat) implementovala systém tvorby, ktorý umožňuje včasné prijímanie, overovanie, manipuláciu s nimi, uchovávanie a šírenie údajov o indexe nákladov práce. Tieto postupy začali naplno fungovať v roku 2005.

3. Hodnotenie kvality (do októbra 2006)

3.1 Členské štáty s dostatočnou kvalitou indexu nákladov práce

Tieto členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia, ktoré sú v súlade s nariadením: Česká republika, Dánsko, Estónsko, Holandsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovenská republika, Slovinsko, Spojené kráľovstvo a Španielsko.

Na základe zaslaných časových časových radov indexov a najmä sprievodných metaúdajov od týchto členských štátov nebola spochybnená kvalita časových radov indexu nákladov práce, a preto sa pokladá za dostatočnú.

Holandsko však nepredložilo povinnú správu o kvalite. Hodnotenie kvality pre Holandsko je preto ešte stále nejasné a nemôže byť poskytnutá úplná záruka kvality. Okrem toho aj keby bola kvalita ohodnotená ako dostatočná pre súčasnú časť časových radov INP, v dvoch členských štátoch ešte stále pretrvávajú nedostatky, pokiaľ ide o historické časové rady.

Lotyšsko

Porovnateľnosť. Chýbajú historické časové údaje (1996).

Spojené kráľovstvo

Úplnosť. Neboli poskytnuté časové rady indexov, očistené o vplyv počtu pracovných dní alebo sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní (1996-1999).

3.2 Členské štáty s nedostatkami v kvalite

Po kontrole Komisia (Eurostat) zistila, že kvalita INP je vo všetkých aspektoch nedostatočná na to, aby spĺňala požiadavky nariadenia (ES) č. 450/2003, v týchto členských štátoch: Belgicko, Grécko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Malta, Fínsko a Švédsko.

Cyprus nepredložil normalizovanú povinnú správu o kvalite, čo môže spôsobiť, že hodnotenie všetkých aspektov kvality bude menej presné.

Podrobný rozpis zistených nedostatkov v kvalite:

Belgicko

Včasnosť. Včasnosť zaslaných časových radov indexov nespĺňa právny záväzok. Časový posun v roku 2005 bol vyše 200 dní (namiesto požadovaných 70 dní). Po vyskúšaní niekoľkých riešení v roku 2006 sa belgickým orgánom podarilo skrátiť časový posun pri sprístupňovaní administratívnych údajov.

Úplnosť. Neboli poskytnuté časové rady indexov, očistené o vplyv počtu pracovných dní alebo sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní.

Grécko

Včasnosť. Včasnosť zaslaných časových radov indexov nespĺňa právny záväzok. Časový posun v roku 2005 bol takmer 270 dní (namiesto požadovaných 70 dní). V roku 2006 možno badať určité zlepšenie, ale časový posun v zasielaní údajov ešte stále prekračuje zákonnú lehotu.

Porovnateľnosť. Chýbajú historické časové rady (1996-1999).

Francúzsko

Správnosť. Namiesto odpracovaných hodín sa zisťovali zmluvne zaplatené hodiny zamestnancov na plný pracovný úväzok v podnikoch s najmenej 10 zamestnancami.

Írsko

Správnosť. Zistená hodnota vyjadruje zaplatené hodiny, a nie odpracované hodiny. Jedným z nedostatkov je to, že nepravidelné platby zamestnancom nie sú zahrnuté v meraní pracovných nákladov v indexe nákladov práce.

Včasnosť. Včasnosť zaslaných časových radov indexov nespĺňa právny záväzok. Časový posun v roku 2005 bol približne 100 dní (namiesto požadovaných 70 dní). V roku 2006 možno badať určité zlepšenie, ale časový posun v zasielaní údajov ešte stále prekračuje zákonnú lehotu.

Porovnateľnosť. Čiastočne chýbajú historické časové rady (1996-1997).

Úplnosť. Neboli poskytnuté časové rady indexov, očistené o vplyv počtu pracovných dní alebo sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní. (čiastočne poskytnuté v rokoch 1996-1997).

Taliansko

Dostupnosť. Taliansky index nákladov práce je talianskymi orgánmi klasifikovaný ako „dôverný“ od druhého štvrťroka 2005; preto ho nie je možné zverejniť, ale môže sa používať len na súhrnné štatistiky Európskej únie. Je to spôsobené nejasnosťami týkajúcimi sa kvality príslušných časových radov odpracovaných hodín.

Cyprus

Porovnateľnosť. Čiastočne chýbajú historické časové rady (1996-1999).

Úplnosť. Časové rady indexov nie sú kompletné, keďže neboli poskytnuté sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní.

Maďarsko

Správnosť. Údaje sa týkajú súkromných podnikov, ktoré zamestnávajú najmenej 5 osôb, a vládnych organizácií všetkých veľkostných tried.

Malta

Porovnateľnosť. Čiastočne chýbajú historické časové rady (1996-1999).

Úplnosť. Časové rady indexov nie sú kompletné, keďže neboli poskytnuté očistené o vplyv počtu pracovných dní alebo sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní .

Fínsko

Správnosť. Údaje sa týkajú len zamestnancov s plným pracovným úväzkom. Štvrťročná zmena v nákladoch práce od prvého štvrťroka 2005 sa merala podľa zmeny v zárobkoch za riadny pracovný čas. Vo všeobecnosti možno konštatovať značné časové posuny – až okolo 2 rokov – vo viacerých zdrojoch používaných na výpočet INP. V dôsledku toho sa v súčasnom uplatňovaní indexu nákladov práce vo Fínsku úplne nezohľadňuje krátkodobý vývoj hodinových nákladov práce so žiaducou presnosťou a rozsiahle revízie obmedzujú jeho použiteľnosť.

Švédsko

Správnosť. Jedným z nedostakov je to, že nepravidelné odmeny nie sú zahrnuté v meraní nákladov práce. Údaje zahŕňajú len súkromný sektor.

Úplnosť. Časové rady indexu nie sú poskytnuté očistené o vplyv počtu pracovných dní alebo sezónne očistené a očistené o vplyv počtu pracovných dní (1996-1999).

4. Najnovšie činnosti Európskej komisie (Eurostatu) a členských štátov

V roku 2006 Komisia (Eurostat) spolu s členskými štátmi dokončila hodnotenie štúdií uskutočniteľnosti o rozšírení rozsahu INP na pokrytie ekonomických činností, ako napr. verejná správa, vzdelávanie a zdravotná starostlivosť (NACE Rev.1 sekcie L až O), a na vývoj indexu, v ktorom nie sú zahrnuté nepravidelné odmeny (článok 10 nariadenia (ES) č. 450/2003). Návrh nariadenia Komisie o rozšírenom zbere údajov bol predložený v novembri 2006. Na druhej strane ešte nebolo prijaté rozhodnutie o indexe, v ktorom nie sú zahrnuté nepravidelné odmeny, keďže pri prešetrovaniach sa ukázalo, že je potrebné ešte väčšie úsilie, pokiaľ ide o definície a najmä o určenie spôsobu, pomocou ktorého bude tento čiastkový index fungovať na prijateľnej úrovni.

Predbežne sa zvážili ďalšie otázky týkajúce sa relevantnosti a správnosti INP. Po prvé sa identifikovala požiadavka používateľa na členenie indexu na súkromný a verejný sektor. Čiastočným riešením bude uvedené rozšírenie NACE a rozčlenenie podľa ekonomickej činnosti, ktoré toto rozšírenie ponúka. Po druhé, keďže vysoká nestálosť niektorých časových radov indexov úzko súvisí s vysokou nestálosťou príslušných časových radov odpracovaných hodín, môže vzniknúť záujem a pravdepodobne aj potreba získavať oddelene obidve zložky INP – štvrťročné náklady práce a štvrťročné odpracované hodiny.

5. Závery

Pätnásť členských štátov je v súlade s nariadením, pokiaľ ide o vyhodnotené aspekty kvality. Dva z týchto štátov však ešte stále majú problémy týkajúce sa dostupnosti, porovnateľnosti alebo úpravy historických časových radov INP, očistených o vplyv počtu pracovných dní a sezónne očistených.

Desať členských štátov má ešte stále nedostatky týkajúce sa jedného alebo viacerých aspektov kvality INP. Tieto nedostatky súvisia najmä s aspektom kvality týkajúcim sa správnosti. Definícia a pokrytie niektorých aspektov INP úplne nezodpovedajú právnym požiadavkám. Nedostatočná včasnosť, chýbajúce časové rady, očistené o vplyv počtu pracovných dní a sezónne očistené, a neúplné historické časové rady takisto hrajú úlohu v znižovaní kvality časových radov INP.

Dva členské štáty nevypracovali povinné správy o kvalite.

Komisia (Eurostat) bude pravidelne monitorovať zvyšné prípady nesúladu s nariadením a otázky kvality prostredníctvom poskytnutých údajov a ostatnej národnej dokumentácie. V prípadoch, keď žiaduce alebo plánované zlepšenia nenapredovali primeraným tempom, budú kontaktované príslušné vnútroštátne orgány.

Keďže časové rady indexov nákladov práce sa často používajú pri monitorovaní vývojov nákladov práce pre EÚ a jej členské štáty, je nanajvýš dôležité, aby vnútroštátne orgány poskytovali údaje najvyššej kvality. Treba však zdôrazniť, že situácia sa podstatne zlepšila od začiatku roka 2005, keď sa nariadenie začalo uplatňovať v plnom rozsahu. Všetky členské štáty – nielen tie, ktoré uplatňujú nariadenie v plnom rozsahu – použili zdroje na implementáciu činností s cieľom dosiahnuť porovnateľnejšie a včasnejšie časové rady indexov. Takto sa zreteľne zvýšila celková kvalita a zlepšila sa tým aj využiteľnosť týchto údajov.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] KOM(2004) 833, konečné znenie, 27.12.2004.