[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 11.4.2008 KOM(2008) 181 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Výročná správa Európskej Komisieo nástroji stability za rok 2007 – súhrn{SEK(2008) 446} SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Výročná správa Európskej Komisieo nástroji stability za rok 2007 – súhrn ÚVOD Táto správa sa predkladá Európskemu parlamentu a Rade v súlade s príslušnou požiadavkou stanovenou v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability. V článku sa uvádza: „Komisia preskúma pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení prijatých na základe tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o realizácii pomoci. Správa je tiež určená Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Správa obsahuje údaje za predchádzajúci rok o financovaných opatreniach, informácie o výsledkoch monitorovania a hodnotenia a realizácii rozpočtových záväzkov a platieb, rozdelených podľa krajiny, regiónu a sektoru spolupráce.“ Táto správa sa prekladá takisto ako príloha k informáciám, ktoré už boli poskytnuté v súlade s príslušnou požiadavkou uvedenou v článku 6 ods. 6 nariadenia, ktorým sa ustanovuje nástroj stability: „Čo najskôr po prijatí opatrení výnimočnej pomoci a v každom prípade do siedmich mesiacov potom Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej im poskytne prehľad o existujúcich a plánovaných reakciách Spoločenstva vrátane príspevkov z iných finančných nástrojov Spoločenstva, o stave existujúcich strategických dokumentov, týkajúcich sa jednotlivých a viacerých krajín, a o úlohe Spoločenstva v rámci širšej medzinárodnej a mnohostrannej reakcie. Táto správa tiež uvedie, či Komisia zamýšľa pokračovať v opatreniach výnimočnej pomoci, a ak áno, tak uvedie aj dĺžku ich trvania.“ Súčasným postupom, ktorý zaviedla Komisia v priebehu roku 2007, je systematické informovanie Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach výnimočnej pomoci, ktoré majú byť podporované v rámci nástroja stability ako súčasť reakcie EÚ na krízy. Aby povinné podávanie správ o každom individuálnom programe zostalo aj naďalej zvládnuteľnou úlohou, navrhuje sa využiť túto a budúce výročné správy pri celkovej aktualizácii implementácie všetkých aktuálnych už opísaných opatrení vrátane tých aspektov, o ktorých nebolo možné poskytnúť informácie pred začiatkom implementácie. I. Súvislosti nástroja stability Komisia sa už niekoľko rokov prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci ES zúčastňuje na reakciách Únie na krízy , či už ide o reakciu na prírodné katastrofy alebo politické krízy v tretích krajinách. V prípade politických kríz sú takéto reakcie sprevádzané jednotnými akciami EÚ v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (ďalej len „SZBP“) alebo európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len “EBOP”). Pokiaľ ide o reakcie na krízy, ktoré nemali humanitárnu povahu, plnil medzi rokmi 2000 a 2006 túto úlohu mechanizmus rýchlej reakcie ES (ďalej len „MRR“). Hoci finančné krytie nebolo veľké (rádovo 30 mil. EUR ročne) a doba trvania programov bola pevne stanovená (maximálne šesť mesiacov), projekty financované v rámci MRR zohrávali dôležitú úlohu pri mnohých reakciách EÚ na krízy, v mnohých prípadoch slúžili na naštartovanie programov v rámci geografických nástrojov alebo boli prepojené s opatreniami SZBP/EBOP. MRR bol úspešne využitý napríklad v prípade krízy v Afganistane, pri reakcii na tsunami a pri mierovom procese v Acehu, v prípade pomocnej hraničnej misie EÚ v Moldavskej republike a na Ukrajine a pri reakcii na niekoľko ďalších kríz v Afrike, Latinskej Amerike, na Západnom Balkáne a Blízkom východe. Vytvorenie nástroja stability v roku 2007 značne zlepšilo schopnosť Komisie reagovať, pretože zložka „reakcia na krízy“ tvorí najväčšiu časť tohto nového nástroja (viac ako jeden a pol miliardy euro z celkových niečo vyše dvoch miliárd euro za obdobie siedmich rokov)[1]. V porovnaní s RMM predstavuje zložka „reakcia na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability, značné zvýšenie pridelených finančných prostriedkov (93 mil. EUR v roku 2007 a v priemere 230 mil. EUR ročne na reakcie na krízy počas obdobia rokov 2007 – 2013) a predĺženie trvania programov (18 mesiacov s možnosťou ďalšieho predĺženia pri splnení určitých podmienok). Oddiel II tejto správy a priložený pracovný dokument útvarov Komisie predstavujú opatrenia prijaté na základe článku 3 nariadenia, ktorým sa ustanovuje nástroj stability, a to „pomoc pri reakcii na krízové situácie alebo situácie vznikajúcej krízy“. Táto zložka „reakcia na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability, patrí do kompetencie riaditeľstva A Generálneho riaditeľstva pre vonkajšie vzťahy (GR RELEX) Európskej komisie, no počas fáze implementácie sa intenzívne zapájajú zastúpenia Komisie v tretích krajinách. Súčasťou nástroja stability je aj dlhodobá zložka „ pomoc v kontexte stabilných podmienok pre spoluprácu “. V rámci nástroja stability je možné naplánovať tieto opatrenia: 1. Opatrenia podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia, ktorým sa ustanovuje nástroj stability, určené na riešenie dlhodobých transregionálnych prípadov ohrozenia bezpečnosti . V dokumente o stratégii nástroja stability 2007 – 2013 stanovila Komisia priority pre dlhodobé opatrenia podľa článku 4 ods. 1 a 2. Po prvé, podporovať medzinárodné úsilie riešiť otázku šírenia zbraní hromadného ničenia prostredníctvom opatrení zameraných na zlepšenie efektívnej kontroly chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov a látok, kontrola tovaru dvojakého využitia a presmerovanie využitia znalostí vedcov, ktorí pôsobia v zbrojárstve, na mierové účely. (53 mil. EUR na roky 2007 – 2008). Po druhé, podporovať celosvetové a transregionálne úsilie riešiť hrozby, ktoré prináša nezákonné obchodovanie, terorizmus a organizovaná trestná činnosť (19 mil. EUR na roky 2007 – 2008). Dlhodobá zložka nástroja stability ruší niektoré predtým jestvujúce položky rozpočtu (napr. o drogách). Dvomi ďalšími prioritami podľa článku 4 ods. 1 sú hrozby pre strategickú infraštruktúru a závažné ohrozenie verejného zdravia s možným nadnárodným dosahom. Tieto oblasti sú nové a budú si vyžadovať rozsiahle prípravy, pokiaľ ide o prípravu osobitných programov. Komisia má v úmysle vrátiť sa k týmto dvom oblastiam v budúcich indikatívnych programoch. Stratégia na roky 2007 – 2011 a indikatívny program na roky 2007 – 2008 podľa článku 4 nariadenia, ktorým sa ustanovuje nástroj stability, boli po predchádzajúcom jednomyseľnom súhlasnom stanovisku Výboru pre nástroj stability a súhlasnom stanovisku Európskeho parlamentu schválené v auguste 2007. Túto zložku naplánovalo GR RELEX, ale riadi ju priamo Úrad pre spoluprácu EuropeAid (GR AIDCO). Podrobnosti sú uvedené v oddiele IV tejto správy. 2. „ Opatrenia zamerané na budovanie kapacít pred začiatkom krízy a po jej skončení “ podľa článku 4 ods. 3 nariadenia, ktorým sa ustanovuje nástroj stability, ďalej uvádzané ako „pripravenosť na krízy“. Na obdobie rokov 2007 – 2008 bolo na krytie tejto zložky naplánovaných 15 mil. EUR, z čoho 7 mil. EUR na rok 2007. Táto zložka, ktorú takisto riadi priamo GR RELEX/A, je podrobnejšie opísaná v oddiele III tejto správy. II. Reakcie na krízy v rámci nástroja stability (článok 3, rozpočtová položka 19.06.01) II.1. Nástroj stability ako súčasť širšieho prostriedku EÚ pre reakcie na krízy Aby EÚ mohla intenzívnejšie zohrávať úlohu aktéra v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky, musí mať k dispozícii efektívne kapacity potrebné na reakciu na krízové situácie v tretích krajinách , aby tieto krajiny mohla podporovať v ich návrate k trvalo udržateľnému rozvoju. Posilnenie kapacít Únie potrebných na reakciu na krízy vo svete znamená posilnenie rôznych nástrojov, ktoré má Únia k dispozícii (občianske a vojenské nástroje krízového riadenia, diplomacia, ako aj rozvojová pomoc alebo obchodná politika) a zabezpečenie, aby tieto nástroje mohli súčinne fungovať ako jeden celok . Nástroj stability predstavuje dôležitý prínos pre nástroje Spoločenstva určené na reakcie na krízové situácie vo forme humanitárnej pomoci[2], civilnej ochrany (prostredníctvom monitorovacieho a informačného centra)[3] alebo pre iné externé finančné nástroje, ktoré sú bezodkladne presmerované v prípade vzniku krízovej situácie[4]. Tieto nástroje Spoločenstva spolu so spoločnými akciami EÚ v rámci SZBP/EBOP predstavujú základ schopnosti EÚ reagovať na krízy. Doplňujúce a presne koordinované využitie nástrojov Spoločenstva a SZBP pri reakciách na politické krízy v tretích krajinách sa stalo pravidlom ešte pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. Odhliadnuc od povinnosti zabezpečiť súdržnosť pri vonkajších opatreniach, ktorá plynie zo zmluvy, očakávajú európski občania a svet od Únie, že bude pripravená reagovať. Žiadny z nástrojov v tomto ohľade nie je lepším príkladom, ako zložka „reakcia na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability: hoci je to nástroj patriaci do prvého piliera a rozhoduje o ňom Komisia, stal sa vďaka úzkej politickej koordinácii s členskými štátmi EÚ (konkrétne v rámci Politického a bezpečnostného výboru, ale aj geografických pracovných skupín) nástrojom ES umožňujúcim politicky reagovať na vzniknuté krízové situácie. II.2. Genéza programov reakcie na krízy v rámci nástroja stability Už vzhľadom na účel programov reakcie na krízy v rámci nástroja stability nemôžu byť takéto programy naplánované dopredu. Sú vypracované tak, aby slúžili pri reakc ii na krízové situácie alebo situácie vznikajúcej krízy , keď nie je možné poskytnúť dostatočne rýchlu pomoc v rámci iných finančných nástrojov ES. Nástroj stability je možné mobilizovať v prípade závažnej novej politickej krízy alebo prírodnej katastrofy alebo v prípade vhodnej príležitosti predísť vzniku krízy alebo príležitosti pokročiť v riešení konfliktu alebo pri potrebe zabezpečiť podmienky na dopravenie pomoci ES. Pri využití v prípade reakcie na politické krízy boli opatrenia nástroja stability v mnohých prípadoch navrhnuté a realizované spolu s opatreniami SZBP/EBOP. Pri žiadnej z reakcií na krízovú situáciu nie je možné mobilizovať nástroj stability automaticky . V závislosti od konkrétneho prípadu sa rozhoduje o tom, či „kríza alebo vznikajúca kríza“ v tretej krajine dostatočne opodstatňuje využitie tohto nástroja. Existujú prípady dlhodobých kríz, ktorých zdĺhavosť by neoprávňovala na financovanie nových iniciatív v rámci nástroja stability. V takýchto prípadoch je použitie geografických nástrojov ES primerané. Zároveň však existujú situácie, v ktorých už samotná možnosť vzniku krízy dostatočne opodstatňuje využitie nástroja. Zatiaľ čo úlohou Generálneho riaditeľstva pre vonkajšie vzťahy Európskej Komisie je navrhovať nové opatrenia v súvislosti s reakciou na krízy v rámci nástroja stability a rozhodovanie o implementácii programov v rámci nástroja stability je vo výhradnej kompetencii Komisie, sú návrhy nových programov v rámci nástroja stability často vypracovávané flexibilnejším spôsobom prostredníctvom diskusií s viacerými aktérmi v rámci EÚ (inými generálnymi riaditeľstvami a útvarmi Komisie, zastúpeniami, ale aj Radou alebo jednotlivými členskými štátmi EÚ, Európskym parlamentom...) alebo v rámci širšieho medzinárodného spoločenstva (orgánov krajiny prijímajúcej pomoc, agentúr OSN, pri dvojstranných rokovaniach) alebo s aktérmi občianskej spoločnosti. Jednotlivé súčasti programu sú stanovené na základe posúdenia potrieb a hlavných otázok, ktoré je potrebné riešiť v prípade danej krízovej situácie. Projekty navrhujú pracovníci Komisie, v iných prípadoch však zasielajú návrhy rozpracovaných projektov mimovládne organizácie alebo medzinárodné organizácie. Okrem počiatočného posúdenia návrhov vzhľadom na ich právnu spôsobilosť a praktickú realizovateľnosť je zvyčajne ešte potrebné vykonať ďalšie prácu a rokovať s implementujúcimi partnermi. Schvaľovacie postupy v prípade nástroja stability sú navrhnuté tak, aby zabezpečili rýchle prijatie programov pri súčasnom umožnení potrebnej predbežnej konzultácie a koordinácie. Na rozdiel od humanitárnych intervencií ES, ktoré je možné spustiť v rámci niekoľkých dní alebo týždňov, je na spustenie programov od ich počiatočného posúdenia potrieb až po financovanie prvých opatrení na mieste vo všeobecnosti potrebná doba rozbehu v trvaní dvoch až troch mesiacov. Dôvodom je, že zatiaľ čo humanitárne opatrenia sú nepolitické a je možné ich spustiť okamžite, opatrenia v rámci nástroja stability sú politického charakteru, začatie ich realizácie je zložitejšie a nemožné bez primeranej politickej konzultácie v rámci EÚ, s orgánmi krajiny a s inými medzinárodnými aktérmi. II.3. Programy reakcie na krízy v rámci nástroja stability prijaté počas roka 2007 Zložka „reakcia na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability, predstavuje väčšiu časť rozpočtovej kapitoly 19.06 (91 mil. EUR v roku 2007)[5]. Tieto pridelené prostriedky boli v roku 2007 takmer v celom rozsahu vyčerpané: objem viazaných prostriedkov dosiahol 99 % všetkých disponibilných prostriedkov, zatiaľ čo objem platobných prostriedkov dosiahol 68 % všetkých disponibilných prostriedkov[6] (pozri podrobnosti v prílohe). Hoci plné využitie disponibilných rozpočtových prostriedkov nie je a priori hlavným cieľom takéhoto nástroja, vysoká miera čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov značí, že mohlo byť vynaložených ešte viac prostriedkov. Prijatie niekoľkých už vypracovaných projektov muselo byť odložené na začiatok roku 2008. To ukazuje, že navýšenie tohto rozpočtového článku plánované v rámci finančných výhľadov je primerané Opatrenia prijaté počas roku 2007 sa tematicky aj geograficky líšia: v prílohách sa nachádza zhrnutie opisov projektov a tabuľkový prehľad. Niekoľko programov prijatých počas roku 2007 už začalo prinášať konkrétne výsledky. Z tematického hľadiska pokrývajú podporené opatrenia širokú škálu otázok zameraných na osobitné potreby príslušnej konfliktnej situácie alebo situácie po skončení konfliktu: krátkodobé poradenstvo na rozvoj a spustenie systému bezpečnosti po skončení konfliktu (Konžská demokratická republika, Guinea Bissau, Libanon), doplňujúce opatrenia v oblastiach, kde sa nachádzajú misie EBOP (napr. Konžská demokratická republika, Afganistan, Čad), podpora regionálnej kapacity na nastolenie mieru (misia AÚ v Somálsku – AMISOM, sprostredkovateľská misia AÚ – OSN v Darfúre), právny štát a prechodné súdnictvo (Afganistan, Kolumbia, Haiti), podpora dočasnej správy (Medzinárodný civilný úrad v Kosove), riešenie a urovnávanie konfliktov (Uganda, Zimbabwe, Barma/Myanmar, južné Thajsko), posúdenie potrieb po skončení konfliktu a rehabilitácia (utečenecký tábor v Libanone), podpora vysídleného obyvateľstva (Libanon, Sýria) a zdroje konfliktov (Kimberleyský proces prostredníctvom osobitného nástroja). V roku 2007 neboli financované žiadne programy reakcie na vážne katastrofy , v rámci nástroja stability však bola v niekoľkých prípadoch na konci roku 2007 a na začiatku roku 2008 poskytnutá podpora pri posudzovaní potrieb v situácii po katastrofe, na základe ktorých budú v tomto roku pravdepodobne vypracované programy reakcie na tieto katastrofy. Z geografického hľadiska bol najväčší podiel prostriedkov (38,9 mil. EUR, okolo 43 % všetkých prostriedkov) pridelených na opatrenia v subsaharskej Afrike, konkrétne v Čade, Darfúre, Somálsku, Konžskej demokratickej republike, Ugande, Guinei Bissau a v Zimbabwe (podrobnosti sú uvedené v prílohe). Na Blízkom východe bolo okolo 19,7 mil. EUR alebo 22 % prostriedkov viazaných na programy v Libanone , na okupovaných palestínskych územiach a na podporu irackých utečencov v Sýrii (podrobnosti sú uvedené v prílohe). V prípade Západného Balkánu bolo schválená suma 10 mil. EUR na podporu krytia prevádzkových nákladov Medzinárodného civilného úradu v Kosove (podrobnosti sú uvedené v prílohe). V Latinskej Amerike a v Karibiku bolo 9 mil. EUR (okolo 10 % prostriedkov) použitých na programy v Kolumbii , na Haiti a v Bolívii (podrobnosti sú uvedené v prílohe). V prípade ázijskotichomorského regiónu bolo poskytnutých 5,9 mil. EUR, okolo 6 % všetkých prostriedkov, na programy v rámci nástroja stability v Afganistane , v južnom Thajsku a v Barme/Myanmare (podrobnosti sú uvedené v prílohe). Okrem uvedených prijatých programov a podporovaných opatrení bolo počas roku 2007 finančne podporených niekoľko prípravných opatrení (napr. odborné posudkové misie) pre programy, ktoré budú počas roku 2008 pravdepodobne navrhnuté v rámci nástroja stability (podrobnosti sú uvedené v prílohe). Podrobné a pravidelné monitorovanie všetkých programov v rámci nástroja stability zabezpečujú zastúpenia EK v prijímajúcich krajinách. Zastúpenia sú v mnohých prípadoch takisto priamo zodpovedné za implementáciu programov pomoci. Vzhľadom na skutočnosť, že prvé programy v rámci nástroja stability fungujú len niekoľko mesiacov, nebolo doteraz uskutočnené žiadne hodnotenie . II.4. Prvé skúsenosti načerpané v roku 2007 Prvý rok fungovania zložky „reakcia na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability, bol úspešný. Hoci zdroje a štruktúry neboli optimálne, bol celý rozpočet na reakcie na krízy na rok 2007 viazaný (pozri prílohu). Schválené programy prispeli k úsiliu reagovať na krízy vo svete a užitočným (niekedy aj rozhodujúcim) spôsobom doplnili opatrenia EÚ v oblasti reakcie na krízy. Z tematického hľadiska boli mnohé z podporovaných programov pozitívne ovplyvnené súčasným vývojom politiky a konceptu na úrovni ES/EÚ a najmä nedávno vydanými oznámeniami/usmerneniami v oblasti reforiem sektoru bezpečnosti (SSR), v oblasti odzbrojovania, demobilizácie a reintegrácie (DDR), integrovaného riadenia hraníc (IBM), nestabilných štátov atď. Z geografického hľadiska sa pokladá za dôležité riešiť krízy tam, kde vznikajú, bez snahy zámerne poskytovať prostriedky regiónom rovnomerne. V roku 2007 neboli napríklad financované žiadne programy pre nové nezávislé štáty. V minulosti však boli financované veľké programy určené pre takéto štáty (EUBAM Moldavsko) a veľmi pravdepodobne budú takéto programy financované aj v roku 2008 (reforma súdnictva a ústavná reforma v Kirgizskej republike). Takisto pomerne málo prostriedkov bolo v roku 2007 vyplatených pre Áziu, no v roku 2008 sa pripravujú veľké programy pre Bangladéš, Nepál atď. III. Zložka „pripravenosť na krízy“, ktorá je súčasťou nástroja stability (článok 4.3, rozpočtová položka 19.06.01) Okrem uvedenej rozsiahlej a stále rastúcej zložky „reakcia na krízy“ sa nástroj stability inovuje aj zavedením zložky „pripravenosť na krízy“ (7 mil. EUR v roku 2007 a ďalších 8 mil. EUR v roku 2008). Zložka je skoncipovaná ako partnerstvo na budovanie mieru a jej cieľom je mobilizovať a konsolidovať civilné odborné znalosti v prospech aktivít na budovanie mieru. Zameria sa najmä na priame posilnenie relevantných kapacít príslušných partnerov, aby mohli rýchlo reagovať na krízovú situáciu, a pritom sa bude obracať najmä na organizácie občianskej spoločnosti, ale aj medzinárodné organizácie a príslušné agentúry v členských štátoch EÚ. Úlohy v rámci partnerstva na budovanie mieru sú predmetom prebiehajúceho prínosného dialógu s príslušnou podskupinou Výboru pre zahraničné veci Európskeho parlamentu. Prvý (2007) ročný akčný program v rámci partnerstva na budovanie mieru bude financovať (vo výške 7 mil. EUR) okrem iného: budovanie kapacít, aktivity v súvislosti s včasným varovaním a výmenu skúseností o osvedčených postupoch pre organizácie občianskej spoločnosti, včasné varovanie a prácu na obnove s UNDP a Africkou úniou a vzdelávanie pre civilné misie na stabilizáciu situácie. Členské štáty a Parlament nedávno schválili druhý (2008) ročný akčný program vo výške 8 mil. EUR , ktorý má byť prijatý 31. marca. IV. Dlhodobá zložka nástroja stability (články 4.1 a 4.2, rozpočtové položky 19.06.02 a 19.06.03) V decembri 2007 bol na základe stratégie a indikatívneho programu na roky 2007 – 2008 prijatý ročný akčný plán na rok 2007. Ročný akčný plán sa zameriava na tieto akcie: 19.06.02.01 - AKCIE V OBLASTI ZMIERňOVANIA RIZIKA A PRIPRAVENOSTI, KTORÉ SÚVISIA S CHEMICKÝMI, JADROVÝMI A BIOLOGICKÝMI MATERIÁLMI ALEBO LÁTKAMI 1. Podpora Medzinárodného centra pre vedu a techniku v Moskve a Centra pre vedu a techniku v Kyjeve na Ukrajine – suma: 15 mil. EUR 2. Systém spracovávania poznatkov v oblasti obchodu s chemickými, biologickými, rádiologickými a jadrovými látkami – suma: 1 mil. EUR 3. Boj proti nezákonnému obchodovaniu s jadrovými a rádioaktívnymi materiálmi v krajinách bývalého Sovietskeho zväzu – suma: 5 mil. EUR 4. Pomoc pri kontrole vývozu tovarov dvojakého využitia – suma: 5 mil. EUR 19.06.03.01 - TRANSREGIONÁLNE AKCIE V OBLASTI ORGANIZOVANÉHO ZLOčINU, NEZÁKONNÉHO OBCHODOVANIA, OCHRANY KRITICKEJ INFRAšTRUKTÚRY A OHROZENÍ VEREJNÉHO ZDRAVIA A BOJA PROTI TERORIZMU 5. Mechanizmus odbornej podpory – suma: 3,8 mil. EUR 6. Boj proti nezákonnému vývozu z/dovozu do Afganistanu – suma: 5,2 mil. EUR v roku 2007. Ďalšie podrobnosti o týchto programoch a ich cieľoch sú uvedené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie. S implementáciou programov sa začne v roku 2008. Je preto ešte zavčasu hodnotiť ich efektivitu. GR AIDCO v súčasnosti pracuje na príprave ročného akčného plánu na rok 2008. IV.1. Odstraňovanie mín a nástroj stability Pokiaľ ide o nášľapné míny, je potrebné pripomenúť, že nástroj stability nie je nástrojom, ktorý – právne alebo finančne – nahrádza zrušenú tematickú rozpočtovú položku týkajúcu sa protipechotných nášľapných mín. Hlavná časť prostriedkov určených na odstraňovanie mín by mala pochádzať z geografických a rozvojových nástrojov (okrem Európskeho rozvojového fondu aj z nástroja financovania rozvojovej spolupráce, nástroja predvstupovej spolupráce, nástroja európskeho susedstva a partnerstva) alebo z nástrojov humanitárnej pomoci v prípade krízových situácií. Pokiaľ ide o nástroj stability, podpora odstraňovania mín je naplánovaná iba v rámci krátkodobých opatrení (článok 3.2h) a s určitými obmedzeniami. Neexistujú žiadne ustanovenia, ktoré by upravovali možnú podporu odstraňovania protipechotných nášľapných mín v rámci dlhodobých zložiek nástroja stability (článok 4 – uplatniteľný na „stabilné podmienky“). Dlhodobá zložka sa však týka palných zbraní a munície . Z inventarizácie vykonanej zo strany príslušných útvarov Komisie v oblasti programovania prostriedkov viazaných na odstraňovanie mín po zrušení rozpočtovej položky na odstraňovanie mín vyplýva, že prostriedky sa o tretinu zmenšili, čo zodpovedá podielu, ktorý pokrývala horizontálna rozpočtová položka týkajúca sa protipechotných nášľapných mín, zatiaľ čo zostávajúce dve tretiny boli pokryté z geografických a rozvojových nástrojov. Riaditeľstvo A Generálneho riaditeľstva RELEX posilňuje vnútornú koordináciu v rámci Komisie, aby zaistilo, že sa problematike protipechotných nášľapných mín venuje dostatočná pozornosť a že je zaradená do jednotlivých národných programov. [1] Celkové finančné krytie nástroja stability na obdobie rokov 2007 – 2013 predstavuje 2 062 000 000 EUR. Podľa nariadenia nemôže byť z tejto sumy na opatrenia podľa článku 4 ods. 1 vynaložených viac ako 7 %, na opatrenia podľa článku 4 ods. 2 nie viac ako 15 % a na opatrenia podľa článku 4 ods. 3 nie viac ako 5 % prostriedkov. Zostáva teda minimálne 73 % alebo 1 505 260 000 EUR z celkovej sumy na opatrenia podľa článku 3 alebo na „reakcie na krízy“. [2] Predseda Európskej komisie, predseda Európskeho parlamentu a predseda Rady Európskej únie podpísali 18. decembra 2007 v mene 27 členských štátov EÚ „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“, ktorý predstavuje spoločnú víziu EÚ a praktický postup ako účinne priviesť pomoc k miliónom ľudí na celom svete, ktorí potrebujú základnú pomoc na záchranu ich životov. Komisia v súčasnosti pripravuje päťročný akčný plán na implementáciu záväzkov, ktoré podpísaním konsenzu prijala na úrovni EÚ. Prijatie a následná implementácia akčného plánu prispejú k ďalšej konsolidácii a rozvoju reakcie EÚ na humanitárne krízy. [3] Mechanizmus civilnej ochrany, ktorý má Spoločenstvo a ktorý možno využiť v rámci EÚ aj mimo nej prostredníctvom jeho monitorovacieho a informačného centra, bol počas roku 2007 ďalej posilnený okrem iného preto, aby Komisia mohla uľahčiť a v niektorých prípadoch spolufinancovať (až do výšky 50 %) dopravu pomoci v oblasti civilnej ochrany do niektorej krajiny postihnutej katastrofou. [4] Pracuje sa aj na ďalšom zlepšení kapacít Komisie určených na reakcie na krízy . V súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami uvedenými v Barnierovej správe sa posilňuje sieť viac ako 130 zastúpení Komisie v tretích krajinách, najmä pokiaľ ide o koordináciu/uľahčenie reakcií na krízy s cieľom postupne vybudovať viacero regionálnych centier, ktoré budú pri reakcii na krízy využívať poznatky z viacerých odvetví. Pokračuje sa aj v ďalšom posilňovaní koordinácie pomoci v núdzi s humanitárnymi reakciami, civilnou ochranou a inými reakciami na krízy, a to na úrovni ústredia, ako aj na mieste. [5] Pôvodne predstavovalo pridelenie prostriedkov v rámci rozpočtového článku 190601 sumu 100 mil. EUR, z čoho 7 mil. EUR bolo vyčlenených na „pripravenosť na krízy“ (pozri ďalej), takže zostáva 93 mil. EUR na reakcie na krízy. Rozdiel medzi týmto pôvodným pridelením prostriedkov vo výške 93 mil. EUR a konečným pridelením vo výške 91 mil. EUR sa vysvetľuje výnimočným presunom 2 mil. EUR do rozpočtovej položky 19.06.03 na dlhodobé opatrenia v rámci nástroja stability. Presun umožnil Komisii prijať neplánované rozhodnutie o financovaní v rámci dlhodobej zložky nástroja stability na podporu ďalšieho pokračovania prebiehajúceho projektu riadenia hraníc na Filipínach v rámci vhodnejšieho právneho základu než bolo nariadenie ALA, na základe rozhodnutia ESD. [6] O niečo menší objem platieb oproti plánu sa vysvetľuje skutočnosťou, že zálohové platby na niekoľko programov v roku 2007 boli uhradené na začiatku roku 2008 po podpísaní zmluvy.