SK 
 
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 1. decembra 2005 
na žiados ť Národnej banky Slovenska  
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákon č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
(CON/2005/50) 
 
1. Európska centrálna banka (ECB) prijala 19. septembra 2005 žiados ť Národnej banky Slovenska 
(NBS) o stanovisko k návrhu zákona ( ďalej len „návrh zákona“), ktorým sa mení a dop ĺňa zákon 
Národnej rady Slovenskej republiky č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení 
niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ( ďalej len „zákon“ alebo „zákon o ochrane 
vkladov“).  
2. Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článku 105 ods. 4 druhej zarážke Zmluvy 
o založení Európskeho spolo čenstva (ďalej len „zmluva“) a najmä na článku 2 ods. 1 tretej a šiestej 
zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou 
vnútroštátnymi orgánmi oh ľadom návrhu právnych predpisov1, nakoľko návrh zákona obsahuje 
ustanovenia týkajúce sa národnej centrálnej ba nky (NCB) a pravidlá platné pre finan čné inštitúcie, 
pokiaľ podstatne ovplyv ňujú stabilitu finan čných inštitúcií a trhov. Okrem toho ECB 
poznamenáva, že jej úloha na základe článku 237 písm. d) zmluvy zabezpe čiť, aby NCB plnili 
svoje povinnosti pod ľa zmluvy2, ktorá zah ŕňa aj zabezpe čenie toho, že NCB dodržiavajú zákaz 
menového financovania ustanovený v článku 101 zmluvy, vyžaduje, aby sa zistilo, či návrh zákona 
a operácie, ktoré NBS uskuto čňuje na základe návrhu zákona, sú  v súlade s týmto zákazom. 
V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poria dku Európskej centrálnej banky Rada 
guvernérov prijala toto stanovisko. 
 Návrh zákona
 
3. Podľa dôvodovej správy k návrhu zákona sa v ná vrhu zákona ustanovuje rámec pre prípadné 
zníženie výšky ro čných príspevkov komer čných bánk do slovenského Fondu ochrany vkladov 
(ďalej len „fond“). Pod ľa súčasného slovenského systému oc hrany vkladov sa výška ro čného 
                                                      
1  Ú. v. ES L 189, 3. 7. 1998, s. 42. 
2  Pozri aj bod odôvodnenia 9 nariadenia Rady (ES) 3603/93 z 13.  decembra 1993, ktorým sa stanovujú definície na 
uplatňovanie zákazov uvedené v článkoch 104 a 104b ods. 1 zmluvy, Ú. v. ES L 332, 31. 12. 1993, s. 1, ktorým sa 
ustanovuje, že bez oh ľadu na úlohu, ktorú článok 169 (teraz článok 226) zmluvy ukladá Komisii, je pod ľa článkov 109f 
ods. 9 (teraz článok 117 ods. 9) a 180 (teraz článok 237) zmluvy povinnos ťou ECB zabezpe čiť, aby NCB dodržiavali 
povinnosti ustanovené v zmluve. 
2 príspevku, ktorá je rovnaká pre všetky banky, ur čuje tak, že fond vymedzí výšku v rozpätí od 0,1 % 
do 0,75 % z hodnoty chránených vkladov. Ro čný príspevok na obdobie, po čas ktorého fond spláca 
úver poskytnutý na zabezpe čenie výplaty náhrad za nedostupné vklady pod ľa systému, je 
stanovený v hornej hranici rozpätia ro čného príspevku, t.j. 0,75 %. Navyše v sú časnosti musí fond 
určiť výšku ro čného príspevku na obdobie, po čas ktorého nemá dostato čné zdroje na zabezpe čenie 
výplaty náhrad najmenej vo výške 1,5 % z celkovej hodnoty chránených vkladov, v hornej polovici 
príspevkového rozpätia, t. j. od 0,425 % do 0,75 %.  
4. Na rozdiel od toho, pod ľa návrhu zákona by mal fond v budúcnosti ur čovať výšku ro čného 
príspevku na obdobie, po čas ktorého spláca úver poskytnutý na zabezpe čenie náhrad za nedostupné 
vklady, v rámci potenciálne nižšieho rozpätia vo výške od 0,35 % do 0,75 % alebo, s predchádzajúcim písomným súhlasom NBS, v rozpätí od 0,2 % do 0,75 % z hodnoty chránených vkladov. Navyše by mal fond v budúcnosti na obdobie, po čas ktorého nespláca takýto úver a nemá 
dostatočné zdroje na zabezpe čenie výplaty náhrad najmenej vo výške 1,5 % z celkovej hodnoty 
chránených vkladov, ur čovať výšku ro čného príspevku v nižšej minimálnej výške 0,2 % z hodnoty 
chránených vkladov. V tomto druhom prípade by návrh zákona umožnil, aby sa nižšia minimálna 
výška stanovila bez predchádzajúceho písomného súhlasu NBS. 
5. Pokiaľ sa v návrhu zákona odkazuje na úvery pos kytnuté fondu na financovanie náhrad za 
nedostupné vklady, ECB berie na vedomie, že pod ľa § 24 ods. 3 zákona č. 566/1992 Z. z. 
o Národnej banke Slovenska v zn ení neskorších predpisov ( ďalej len „zákon o NBS“) samotná 
NBS môže poskytnú ť fondu úver. Fond môže požiada ť NBS o takýto úver pod ľa zákona o ochrane 
vkladov
3. Okrem toho môže fond na základe zákona o ochrane vkladov požiada ť iné banky 
o poskytnutie úveru a za úvery poskytnuté fondu môže štát prevzia ť štátnu záruku4. ECB berie na 
vedomie, že okrem úverov z NBS alebo iných bánk medzi zdroje fondu na základe zákona 
o ochrane vkladov potenciálne patr ia okrem iného návratné finan čné výpomoci a dotácie zo 
štátneho rozpo čtu na podporu plnenia úloh fondu a syst ému ochrany vkladov, a to v rozsahu a za 
podmienok stanovených štátnym rozpo čtom na príslušný rok5.  
 Nedávny vývoj týkajúci sa fondu
 
6. Dôvodová správa k návrhu zákona uvádza, že ná vrh zákona je vypracovaný na základe podnetu 
slovenskej Asociácie bánk v snahe pripravi ť právny rámec pre prípadné zníženie výšky príspevkov 
bánk do fondu. Pod ľa dôvodovej správy Asociácia bánk tvrdí, že zníženie ro čných príspevkov 
(ktoré, ako sa uvádza v dôvodovej správe, sú jedny z najvyšších v EÚ) by viedlo k tomu, že banky 
na Slovensku by neboli nútené h ľadať riešenia, ako sa vyhnú ť plateniu príspevkov do fondu. 
                                                      
3  § 13 ods. 2 zákona o ochrane vkladov. 
4  Fond môže požiada ť banku so sídlom v zahrani čí o úver iba s predchádzajúcim súhlasom NBS (pozri § 13 ods. 2 
zákona). Štátne záruky za úvery poskytnuté NBS alebo inými bankami sa poskytujú pod ľa §§ 8 až 13 zákona č. 386/2002 
Z. z. o štátnom dlhu a štátny ch zárukách a ktorým sa dop ĺňa zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátne j pokladnici a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
5  Pozri § 13 ods. 1 zákona.  
3 Dôvodová správa takisto uvádza, že zníženie ro čných príspevkov by mohlo vies ť k zvýšeniu 
úrokových sadzieb pri bankových vkladoch. 
7. ECB vychádza z toho, že v predchádzajúcich rokoch fond hospodáril so záporným základným 
imaním z dôvodu minulých problémov v slovenskom bankovom sektore. ECB vychádza z toho, že fond má v sú časnosti dlh vo či NBS v dôsledku úveru, ktorý NBS poskytla fondu 29. októbra 2001 
na vyriešenie problémov slovenského bankového sekto ra. ECB vychádza z toho, že tento úver mal 
byť pôvodne splatený k 30. decembru 2005. ECB však vychádza z toho, že 15. februára 2005 bolo 
formou dodatku k úverovej zmluve z 29. októbra 2001 dohodnuté pred ĺženie pôvodného termínu 
splatenia na 31. januára 2007. ECB vychádza z toho, že úver sa znížil z pôvodnej istiny vo výške 15 653 641 000 Sk (358 231 480 EUR) na 7 358 390 000 Sk (189 668 780 EUR) ku koncu roka 2004
6.  
 Financovanie systému ochrany vkladov
 
8. Ochrana vkladov je významným prvkom finan čnej bezpe čnosti a preto prispieva k zabezpe čeniu 
finančnej stability. Fórum pre finan čnú stabilitu (FFS) uvádza, že spo ľahlivé dohody o financovaní 
sú rozhodujúce pre efektívnos ť systému ochrany vkladov a udržanie dôvery verejnosti7. 
Financovanie možno zabezpe čiť viacerými spôsobmi a Európska  komisia vo svojom nedávno 
uverejnenom konzulta čnom dokumente o preskúmaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 
94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov8 (ďalej len „smernica o systémoch 
ochrany vkladov“ alebo „smernica“) poznamenal a, že medzi jednotlivými národnými systémami 
ochrany vkladov v rámci EÚ existuje ve ľká rôznorodos ť mechanizmov financovania9. Táto 
rôznorodos ť vyplýva zo skuto čnosti, že smernica uznáva, že  nie je nevyhnutné zosúladi ť metódy 
financovania systémov zaru čujúcich vklady za predpokladu, že na jednej strane náklady 
financovania takýchto systémov musia znáša ť v zásade samotné úverové inštitúcie, a na druhej 
strane, že finan čná kapacita takýchto systémov musí by ť úmerná k ich záväzkom. Smernica 
zdôrazňuje, že toto však nesmie ohrozi ť stabilitu bankového systému v danom členskom štáte10. 
9. V tejto súvislosti by sa mohlo spochybni ť, či je obozretné umožni ť zníženie ro čných príspevkov 
(v rozpätí od 0,35 % do 0,75 % alebo od 0,2 % do 0,75%) v období, v ktorom fond spláca úvery11 
čerpané za ú čelom financovania výplaty náhrad pod ľa systému alebo v ktorom fond nemá 
dostatočné vlastné zdroje na uskuto čnenie výplaty náhrad. Sú časná výška príspevkov je 
                                                      
6  Táto informácia sa zakladá na výro čnej správe fondu z roku 2004. 
7  Fórum pre finan čnú stabilitu, Guidance for Developing Effect ive Deposit Insurance Systems (Príručka pre vytvorenie 
efektívnych systémov poistenia vkladov) (september 2001), s. 26.  
8  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov, Ú. v. ES L 135, 
31. 5. 1994, s. 5. 
9  Európska komisia , Generálne riadite ľstvo pre vnútorný trh a služby, konzulta čný dokument nazvaný ‘Review of the 
Deposit Guarantee Schemes Directive (94/19/EC)’ („Preskúmanie smernice o systémoch ochrany vkladov (94/19/ES)“), 
14. júla 2005, uverejnený na internet ovej stránke Komisie www.europa.eu.in t/comm/internal_market/bank/docs/ 
guarantee/consultationpaper_en.pdf. 
10  Pozri bod odôvodnenia 23 smernice o systémoch ochrany vkladov. 
11  Jediným úverom, ktorý v sú časnosti fond spláca, je úver z NBS. 
4 pochopite ľná vzhľadom na nedávny vývoj slovenského bank ového sektora. Napriek tomu niektoré 
členské štáty, ktoré nemali problémy takého druhu, aké boli na Slovensku, udržiavajú ove ľa vyššiu 
úroveň zdrojov v systéme vo vz ťahu k celkovým vkladom chráneným systémom, ako je úrove ň 
udržiavaná v sú časnosti v slovenskom systéme ochrany vkladov. Preto by mohlo existova ť riziko, 
že zmeny navrhované v návrhu zákona by mohli oddiali ť vytvorenie finan čnej rezervy v rámci 
slovenského systému ochrany vkladov v čase, keď jeho finan čná pozícia môže by ť ešte stále 
zraniteľná. 
10. Bez ohľadu na vyššie uvedené poznámky ECB pripúš ťa, že je zložité plne zhodnoti ť dopad zmien 
navrhovaných v návrhu zákona bez podrobné ho a komplexnejšieho preštudovania všetkých 
relevantných prvkov, ktoré vplývajú na slove nský bankový systém. Ako sa uvádza v odseku 8, 
smernica o systémoch ochrany vkladov nezj ednotila metódy financovania systémov ochrany 
vkladov v rámci EÚ, ur čenie ktorých je ponechané na rozhodnutie členských štátov. Za týchto 
okolností by ECB chcela iba zdôrazni ť všeobecný rámec ustanovený právom Spolo čenstva, 
v súlade s ktorým finan čná kapacita týchto systémov nesmie umož ňovať, aby sa ohrozila stabilita 
bankového systému daného členského štátu.  
 Zákaz menového financovania
 
11. Na základe článku 237 písm. d) zmluvy je  ECB poverená úlohou zabezpe čiť dodržiavanie zákazu 
menového financovania ustanoveného v článku 101 zmluvy zo strany národných centrálnych bánk. 
Článok 101 ods. 1 zmluvy ustanovuje, že „[p]re čerpávanie ú čtov či získavanie iného druhu úveru 
v ECB alebo v centrálnych bankách členských štátov ... v prospech inštitúcií a orgánov 
spoločenstva, ústredných vlád, regionálnych, miest nych alebo iných verejných orgánov, iných 
subjektov spravovaných verejným pr ávom alebo verejnoprávnych podnikov členských štátov je 
[...] zakázané“. Ako už ECB poznamenala, „[u] ž v roku 1993 Výbor guvernérov centrálnych bánk 
členských štátov Európske ho hospodárskeho spolo čenstva poznamenal, že tento zákaz je 
„nevyhnutným“ na zabezpe čenie toho, že „sa menovej politike ne bráni v dosahovaní jej hlavného 
cieľa cenovej stability. Financovanie verejného sek tora centrálnou bankou navyše znižuje tlak na 
fiškálnu disciplínu“12. Preto sa tento zákaz musí vyklada ť striktne13. Fond je zriadený zákonom 
o ochrane vkladov ako právnická osoba zapísan á v obchodnom registri a predstavuje „osobu 
spravovanú verejným právom“ v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy. Poskytovanie úverov zo strany 
NBS fondu povolené na základe § 24 ods. 3 zá kona o NBS predstavuje úver v zmysle článku 101 
ods. 1 zmluvy. ECB preto považuje poskytovanie úverov v tomto prípade za nezlu čiteľné 
s článkom 101 ods. 1 zmluvy. 
                                                      
12  List predsedovi Komisie Delorsovi z 20. apríla 1993. 
13  Odsek 6 stanoviska ECB CON/2005/ 1 z 3. februára 2005 na žiados ť talianskeho ministerstva  hospodárstva a financií 
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákonný dekrét č. 7 z 25. januára 1999 novelizovaný zákonom č. 74 
z 25. marca 1999 o naliehavých ustanoveniach k ú časti Talianska na intervenciách Medzinárodného menového fondu 
s cieľom čeliť vážnym finan čným krízam jeho členských krajín.  
5 12. Pokiaľ ide o nesplatený úver, ktorý NBS poskytl a fondu v októbri 2001, ECB poznamenáva, že 
tento úver sa poskytol pred vstupom Slovenske j republiky do EÚ a že v prísnom právnom 
ponímaní sa na úver v čase, keď bol pôvodne poskytnutý, nevz ťahoval zákaz menového 
financovania pod ľa článku 101 zmluvy. ECB však poznamenáva, že akéko ľvek predĺženie úveru 
po vstupe Slovenskej republiky do EÚ 1. mája 2004 by sa malo posúdi ť z hľadiska zákazu 
menového financovania. Úver mal by ť pôvodne splatený k 30. decembru 2005. ECB sa domnieva, 
že predĺženie splatnosti úveru by zakladalo porušenie zákazu menového financovania pod ľa 
zmluvy. Preto by sa mali uskuto čniť potrebné opatrenia, aby fond splatil úver NBS k 30. decembru 
2005, ako sa pôvodne dohodlo. 
13. Záverom by ECB chcela zdôrazni ť, že vo svojej budúcej konvergen čnej správe v roku 2006 sa 
bude zaobera ť otázkou súladu vnútroštátnych právnych predpisov so zákazom menového 
financovania pod ľa článku 101 zmluvy. 
14. Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB šes ť mesiacov po jeho prijatí. 
  Vo Frankfurte nad Mohanom 1. decembra 2005 
 
[podpis] 
 
Prezident ECB 
Jean-Claude TRICHET