P9_TA(2020)0253

Európsky právny predpis v oblasti klímy ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. októbra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/22)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh legislatívneho uznesenia

Citácia 5 a (nová)

Návrh legislatívneho uznesenia Pozmeňujúci návrh — so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN vrátane cieľa udržateľného rozvoja č. 3 „Globálne zdravie a blaho“,

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh legislatívneho uznesenia

Citácia 5 b (nová)

Návrh legislatívneho uznesenia Pozmeňujúci návrh — so zreteľom na dramatické dôsledky znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie, ktoré podľa Európskej environmentálnej agentúry spôsobujú 400 000 predčasných úmrtí ročne,

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie - 1 (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (-1) Existenčná hrozba, ktorú predstavuje zmena klímy, si vyžaduje zvýšenie ambícií a zintenzívnenie opatrení v oblasti klímy zo strany Únie a členských štátov. Únia sa zaviazala zintenzívniť úsilie o riešenie zmeny klímy a plnenie Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) (1a) , na základe rovnosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkov, pričom sa bude spravodlivo podieľať na celosvetovom úsilí obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (1) Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európsky ekologický dohovor“ (19) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť . (1) Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (19) vytýčila novú stratégiu udržateľného rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na zdravšiu , spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným, udržateľným a v medzinárodnom meradle konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje a kvalitnými pracovnými miestami , ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať , obnoviť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie , morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť založená na najnovších nezávislých vedeckých dôkazoch . Zároveň musí byť sociálne spravodlivá a inkluzívna a založená na solidarite a spoločnom úsilí na úrovni Únie, a musí zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo, a zároveň sa musí zamerať na vytváranie hospodárskeho rastu, vysokokvalitných pracovných miest a predvídateľného prostredia pre investície a dodržiavať zásadu „nespôsobovať škodu“ .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (2) Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu vystupňovať opatrenia v oblasti klímy. Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5 oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia. Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22). (2) Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu urýchlene vystupňovať opatrenia v oblasti klímy a transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo . Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5 oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia a dosiahnutia bodov zlomu . Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22). Preukázala tiež, že sa predpokladá, že sa riešeniami blízkymi prírode dosiahne do roku 2030 zmiernenie zmeny klímy o 37 %. Zmena klímy má vážny vplyv na morské a suchozemské ekosystémy, ktoré pôsobia ako základné záchyty antropogénnych emisií uhlíka s hrubou absorpciou približne 60 % celosvetových antropogénnych emisií ročne.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3) Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu pracovných miest a rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj v záujme spravodlivého a nákladovo efektívneho spôsobu dosahovania teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“). (3) Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k spravodlivej hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu vysokokvalitných pracovných miest , sociálnemu zabezpečeniu a udržateľnému rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj k pohotovému, spravodlivému, účinnému, nákladovo efektívnemu a sociálne zodpovednému spôsobu dosiahnutiu teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“), bez toho, aby sa na niekoho zabudlo .

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3a) Veda preukázala vzájomnú súvislosť medzi zdravotnou, environmentálnou a klimatickou krízou, najmä v súvislosti s dôsledkami zmeny klímy a stratou biodiverzity a ekosystémov. Zdravotné a sanitárne krízy ako COVID-19 by sa mohli v najbližších desaťročiach znásobiť a mohli by si vyžadovať, aby Únia ako globálny aktér uplatňovala globálnu stratégiu zameranú na predchádzanie vzniku takýchto epizód, a to riešením problémov tam, kde vznikajú, a presadzovaním integrovaného prístupu založeného na cieľoch udržateľného rozvoja.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3b) Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zmena klímy ovplyvňuje sociálne a environmentálne determinanty zdravia – čisté ovzdušie, bezpečnú pitnú vodu, dostatok potravín a bezpečné prístrešie – a v období rokov 2030 až 2050 sa očakáva, že v dôsledku podvýživy, malárie, hnačiek a teplotného stresu dôjde každý rok k ďalším 250 000 úmrtiam a mimoriadne vysoké teploty vzduchu budú priamou príčinou úmrtí, a to najmä u starších a zraniteľných jednotlivcov. Zmena klímy, ktorá prináša záplavy, horúčavy, sucho a požiare, má značný vplyv na ľudské zdravie, a to aj pokiaľ ide o podvýživu, kardiovaskulárne a respiračné ochorenia a infekcie prenášané vektormi.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3c) V preambule Parížskej dohody sa uznáva právo na zdravie ako kľúčové právo. Podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy všetky jeho zmluvné strany by mali použiť vhodné metódy, napríklad posúdenia vplyvu, formulované a určené na vnútroštátnej úrovni, s cieľom minimalizovať nepriaznivé účinky projektov alebo opatrení, ktoré prijali na zmiernenie zmeny klímy alebo na adaptáciu na zmenu klímy, na hospodárstvo, verejné zdravie a kvalitu životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3d) Toto nariadenie prispieva k ochrane neodňateľných práv občanov Únie na život a bezpečné životné prostredie, ako sú uznané v Európskom dohovore o ľudských právach a v Charte základných práv Európskej únie, a vyžaduje sa v ňom, aby príslušné inštitúcie Únie a členské štáty prijali potrebné opatrenia na úrovni Únie resp. na vnútroštátnej úrovni na riešenie skutočných a bezprostredných rizík, a to tak pre život a dobré životné podmienky ľudí, ako aj pre prírodný svet, od ktorého sú závislí, ktoré predstavuje celosvetová klimatická núdzová situácia. Toto nariadenie by sa malo sústrediť na ľudí a zamerať sa na ochranu zdravia a blaha občanov pred rizikami spojenými so znečistením životného prostredia a jeho dôsledkami.

Pozmeňujúci návrh 153

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (3e) Ochrana klímy by mala byť príležitosťou pre európske hospodárstvo a mala by pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jeho priemyslu v oblasti globálnych inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu európskeho priemyslu v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta. V záujme dosiahnutia právne záväzného cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a klimatickej neutrality do roku 2050 znížením týchto emisií na čistú nulu najneskôr do roku 2050 by Komisia mala uľahčiť odvetvové partnerstvá v oblasti klímy na úrovni Únie tým, že spojí kľúčové zainteresované strany (napr. z priemyslu, mimovládnych organizácií, výskumných ústavov, MSP, odborových zväzov a zamestnávateľských organizácií). Partnerstvá v oblasti klímy by mali fungovať ako odvetvový dialóg, uľahčovať výmenu najlepších postupov medzi európskymi „priekopníkmi dekarbonizácie“ a pôsobiť ako ústredný konzultačný orgán pre Komisiu pri prijímaní jej budúcich legislatívnych návrhov týkajúcich sa klímy.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (4) V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ udržať zvýšenie teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty pod hodnotou 1,5 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23), a rovnako sa v nej zdôrazňuje dôležitosť adaptácie na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25). (4) V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia globálnej teploty pod hodnotou 1,5 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23), zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25). Ako celkový rámec pre príspevok Únie k Parížskej dohode by sa v rámci tohto nariadenia malo zabezpečiť, aby Únia aj členské štáty plne prispievali k dosahovaniu týchto troch cieľov Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (5) Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu, zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy. (5) Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu , hospodárstvo , zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy. V tejto súvislosti by sa opatrenia Únie a členských štátov mali riadiť zásadou predbežnej opatrnosti, zásadou „znečisťovateľ platí“, zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a zásadou „nespôsobovať škodu“.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (5a) Na základe regulačného rámca zavedeného Úniou a úsilia európskeho priemyslu sa emisie skleníkových plynov v Únii v rokoch 1990 až 2018 znížili o 23 %, zatiaľ čo hospodárstvo v rovnakom období vzrástlo o 61 %, čo dokazuje, že je možné oddeliť hospodársky rast od emisií skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (6) Dosiahnutie klimatickej neutrality by si malo vyžadovať príspevok od všetkých odvetví hospodárstva. V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém, ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou. Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj. (6) Dosiahnutie klimatickej neutrality si vyžaduje, aby všetky odvetvia hospodárstva vrátane leteckej a námornej dopravy urýchlene znížili svoje emisie takmer na nulu . Zásada „znečisťovateľ platí“ by mala byť v tejto súvislosti kľúčovým faktorom. V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na energeticky vysoko účinný a udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie, pri súčasnom znižovaní energetickej chudoby , ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou. Príspevok obehového hospodárstva ku klimatickej neutralite by sa mal rozšíriť zlepšením efektívnosti využívania zdrojov a zvýšením miery využívania nízkouhlíkových materiálov a zároveň podporou predchádzania vzniku odpadu a recyklácie . Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj, ktoré budú vyžadovať dodatočné financovanie . Únia a členské štáty budú musieť prijať ambiciózne a súdržné regulačné rámce na zabezpečenie toho, aby k cieľom Únie v oblasti klímy prispievali všetky odvetvia hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (6a) Kumulované celkové antropogénne emisie skleníkových plynov v priebehu času a zodpovedajúca koncentrácia skleníkových plynov v atmosfére sú relevantné najmä pre klimatický systém a zvyšovanie teploty. Osobitná správa IPCC o globálnom oteplení o 1,5 oC a jej databáza podkladových scenárov poskytujú najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy o zostávajúcom globálnom rozpočte skleníkových plynov na obmedzenie zvýšenia globálnej teploty v 21. storočí na 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. V záujme súladu so záväzkami Únie vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou je potrebné stanoviť spravodlivý podiel Únie na zostávajúcom celosvetovom rozpočte pre emisie skleníkových plynov. Rozpočet pre skleníkové plyny je takisto dôležitým nástrojom na zvýšenie transparentnosti a zodpovednosti za politiky Únie v oblasti klímy. Komisia vo svojej hĺbkovej analýze na podporu oznámenia Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo uvádza, že uhlíkový rozpočet EÚ-28 na roky 2018 – 2050 kompatibilný s hodnotou 1,5 oC by mal predstavovať 48 Gt CO2. Komisia by mala stanoviť čistý rozpočet EÚ-27 pre emisie skleníkových plynov vyjadrený v ekvivalente CO2 na základe najnovších vedeckých výpočtov, ktoré IPCC použil, a ktorý predstavuje spravodlivý podiel Únie na zostávajúcich celosvetových emisiách v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Rozpočtom Únie pre emisie skleníkových plynov by sa malo riadiť stanovenie trajektórie Únie smerom k nulovej bilancii emisií skleníkových plynov do roku 2050, najmä jej budúcich cieľov v oblasti skleníkových plynov do roku 2030 a 2040.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (7) Únia sa usiluje o realizáciu ambicióznej politiky spočívajúcej v opatreniach v oblasti klímy a zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030. Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. (7) Únia zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho aktuálneho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 , ktorý bol prijatý pred nadobudnutím účinnosti Parížskej dohody . Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (7a) Obchodovanie s emisiami je základným kameňom politiky Únie v oblasti klímy a jej kľúčovým nástrojom na znižovanie emisií nákladovo efektívnym spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9) Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v ambicióznom pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32). (9) Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32).

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9a) Komisia vypracovala a prijala niekoľko legislatívnych iniciatív v oblasti energetiky, najmä so zreteľom na energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť vrátane energetickej hospodárnosti budov. Tieto iniciatívy tvoria balík v rámci zastrešujúcej témy prvoradosti energetickej efektívnosti a celosvetovo vedúceho postavenia Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Tieto iniciatívy by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom dlhodobom pokroku v úsilí o uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa zabezpečil vysoko energeticky efektívny energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie a rozvoj obnoviteľných zdrojov energie v Únii.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9b) Transformácia na čistú energiu bude mať za následok energetický systém, ktorého primárne dodávky energie budú pochádzať najmä z obnoviteľných zdrojov energie, čím sa výrazne zvýši bezpečnosť dodávok, zníži energetická závislosť a podporia sa domáce pracovné miesta.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9c) Energetická transformácia zlepšuje energetickú efektívnosť a znižuje energetickú závislosť Únie a členských štátov. Táto štrukturálna zmena smerom k efektívnejšiemu hospodárstvu založenému na energii z obnoviteľných zdrojov vo všetkých sektoroch nielen prospeje obchodnej bilancii, ale aj posilní energetickú bezpečnosť a boj proti energetickej chudobe.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9d) S cieľom zabezpečiť solidaritu a umožniť účinnú energetickú transformáciu sa musí v rámci politiky Únie v oblasti klímy navrhnúť jasná cesta k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050. Únia by mala zostať realistická, pokiaľ ide o nákladovú efektívnosť a technické výzvy, a mala by zabezpečiť, aby použiteľné zdroje energie umožňujúce vyváženie špičiek a minimálnych bodov dopytu v energetickom systéme, ako sú vodíkové technológie, boli fyzicky a cenovo dostupné.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9e) Ochrana klímy poskytuje hospodárstvu Únii príležitosť na zintenzívnenie svojich opatrení a využitie výhod vyplývajúcich z výhod priekopníka tým, že sa stane lídrom v oblasti čistých technológií. Mohlo by to pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jej priemyslu v rámci celosvetových inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu priemyslu Únie v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 f (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9f) Je potrebné stanoviť podporu pre potrebné investície do nových udržateľných technológií, ktoré sú nevyhnutné na uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. V tejto súvislosti je dôležité rešpektovať technologickú neutralitu a zároveň zabrániť akémukoľvek efektu odkázanosti. Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom Stratégia vodíka pre klimaticky neutrálnu Európu, vodík môže tiež zohrávať úlohu pri podpore záväzku Únie dosiahnuť uhlíkovú neutralitu najneskôr do roku 2050, najmä v energeticky náročných odvetviach.

Pozmeňujúci návrh 154

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 g (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (9 g) Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o budovanie európskych aliancií, najmä v odvetviach batérií a vodíka, pretože sú mimoriadne dôležité. Sú koordinované na európskej úrovni a ponúkajú veľké príležitosti pre regionálne procesy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 a úspešné štrukturálne zmeny. Zákonné požiadavky by mali vytvoriť rámec pre inovácie v oblasti mobility šetrnej ku klíme a výroby energie. Týmto alianciám by sa mala poskytnúť primeraná podpora a financovanie a mali by byť tiež súčasťou budúcej zahraničnej a susedskej politiky, ako aj obchodných dohôd.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (10) Únia je svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy. (10) Únia má zodpovednosť a prostriedky aby bola naďalej svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná to dosiahnuť spravodlivým, sociálne korektným a inkluzívnym spôsobom, ako aj pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy a nástroje obchodnej, investičnej a priemyselnej politiky . Únia by mala posilniť svoju diplomaciu v oblasti životného prostredia na všetkých medzinárodných fórach relevantných pre dosiahnutie medzinárodných cieľov v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (11) Európsky parlament vyzval na nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33) a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34). Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) odsúhlasila zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody a zároveň uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy. (11) Európsky parlament vyzval Komisiu a členské štáty, aby zvýšili opatrenia v oblasti klímy na uľahčenie nevyhnutného prechodu na klimaticky neutrálnu spoločnosť čím skôr a najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33), a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34). Takisto opakovane vyzýval Úniu, aby zvýšila svoj cieľ v oblasti klímy na rok 2030 a aby tento zvýšený cieľ bol súčasťou európskeho právneho predpisu v oblasti klímy (34a) . Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) podporila zámer kolektívne dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody , pričom to musí byť založené na korektnosti, spravodlivej transformácii a musia sa pritom zohľadňovať rozdielne východiskové pozície členských štátov, a uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12) Únia by sa mala usilovať dosiahnuť do roku 2050 na svojom území rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení. O naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by sa mali usilovať všetky členské štáty kolektívne , pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie. (12) Únia a členské štáty by sa mali usilovať dosiahnuť najneskôr do roku 2050 na svojom území a na úrovni členských štátov rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení. Naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by mali dosiahnuť všetky členské štáty, pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie. Únia a všetky členské štáty by mali po roku 2050 pokračovať v znižovaní emisií, aby sa zabezpečilo, že odstránené objemy skleníkových plynov prevýšia antropogénne emisie.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12a) Všetky členské štáty sú zodpovedné za individuálne dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. V oblasti spravodlivosti a solidarity a s cieľom pomôcť pri energetickej transformácii členských štátov s rôznymi východiskovými pozíciami sú potrebné dostatočné podporné mechanizmy a finančné prostriedky Únie, ako je napríklad Fond na spravodlivú transformáciu stanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)…/… (1a) , a ďalšie príslušné mechanizmy financovania.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12b) Preambula Parížskej dohody uznáva význam zabezpečenia integrity všetkých ekosystémov vrátane oceánov. V Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy sa zdôrazňuje, že jeho zmluvné strany podporujú udržateľné obhospodarovanie, ochranu a posilňovanie záchytov a rezervoárov všetkých skleníkových plynov vrátane biomasy, lesov a oceánov, ako aj iných suchozemských, pobrežných a morských ekosystémov. Ak by sa ciele Parížskej dohody nesplnili, teplota by mohla presiahnuť bod zlomu, za ktorým už oceán nedokáže absorbovať dostatočné množstvo uhlíka a podieľať sa na zmierňovaní zmeny klímy.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12c) Prírodné zachytávače uhlíka zohrávajú dôležitú úlohu pri transformácii na klimaticky neutrálnu spoločnosť. Komisia skúma vytvorenie regulačného rámca na certifikáciu odstraňovania uhlíka v súlade so svojím akčným plánom pre obehové hospodárstvo a so stratégiou „z farmy na stôl“. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a jej iniciatívy budú zohrávať dôležitú úlohu pri obnove degradovaných ekosystémov, najmä tých, ktoré majú najväčší potenciál zachytávať a ukladať uhlík a predchádzať prírodným katastrofám a znižovať ich dôsledky. Obnova ekosystémov by pomohla zachovať, riadiť a zlepšovať prírodné záchyty a podporovať biodiverzitu a zároveň bojovať proti zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12d) Komisia by mala preskúmať uskutočniteľnosť zavedenia systémov kreditov uhlíka vrátane certifikácie odstraňovania skleníkových plynov prostredníctvom sekvestrácie uhlíka pri využívaní pôdy, v pôde a biomase v poľnohospodárstve, aby sa dosiahol cieľ klimatickej neutrality Únie, ako aj uskutočniteľnosť rozvoja samostatného trhu s odstraňovaním uhlíka pre sekvestráciu skleníkových plynov na pevnine. Takýto rámec by mal byť založený na najlepších dostupných vedeckých poznatkoch a na systéme hodnotenia a schvaľovania Komisiou, pričom by sa malo zabezpečiť, aby nevznikli žiadne negatívne vplyvy na životné prostredie, najmä biodiverzitu, na verejné zdravie alebo na sociálne či hospodárske ciele. Komisia by mala zverejniť výsledky tohto posúdenia do 30. júna 2021.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12e) V záujme väčšej jasnosti by Komisia mala predložiť vymedzenie prírodných a iných záchytov uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 156

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 f (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (12f) Pri prechode na klimatickú neutralitu by Únia mala zachovať konkurencieschopnosť svojho priemyslu, najmä priemyslu náročného na energiu, a to aj vypracovaním účinných opatrení na boj proti úniku uhlíka spôsobom zlučiteľným s pravidlami WTO a na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi Úniou a tretími krajinami, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži v dôsledku nevykonávania politík v oblasti klímy, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (13) Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050 s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC. (13) Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050 , a to najmä tým, že bude pomáhať najzraniteľnejším populáciám prostredníctvom svojej vonkajšej činnosti a rozvojovej politiky, s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC , Programu OSN pre životné prostredie (UNEP), IPBES a Európskej rady pre zmenu klímy .

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (13a) Ekosystémy, ľudia a hospodárstva v Únii budú čeliť výrazným vplyvom zmeny klímy, ak sa urýchlene nezmiernia emisie skleníkových plynov alebo ak nedôjde k adaptácii na zmenu klímy. Adaptáciou na zmenu klímy by sa ďalej minimalizovali nevyhnutné vplyvy nákladovo efektívnym spôsobom, čo by malo značný spoločný prínos z riešení blízkych prírode.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (13b) Nepriaznivé účinky zmeny klímy môžu potenciálne prekročiť adaptačné kapacity členských štátov. Členské štáty a Únia by preto mali spolupracovať na odstraňovaní, minimalizácii a riešení strát a škôd, ako sa stanovuje v článku 8 Parížskej dohody, a to aj prostredníctvom Varšavského medzinárodného mechanizmu.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (14) Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány. (14) Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány a Komisia by mala pomáhať pri monitorovaní pokroku v oblasti adaptácie vypracovaním ukazovateľov .

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (14a) Členské štáty by pri prijímaní svojich adaptačných stratégií a plánov mali venovať osobitnú pozornosť najpostihnutejším oblastiam. Navyše je nevyhnutné podporovať, zachovávať a obnovovať biodiverzitu s cieľom využiť jej plný potenciál na klimatickú reguláciu a adaptáciu. Adaptačnými stratégiami a plánmi by sa preto mali podporovať riešenia založené na prírode a adaptácia založená na ekosystéme, ktorá prispieva k obnove a zachovaniu biodiverzity, a mali by v nich náležite zohľadniť územné špecifiká a miestne znalosti, ako aj zaviesť konkrétne opatrenia na ochranu morských a pobrežných ekosystémov. Okrem toho by sa mali odstrániť činnosti, ktoré bránia schopnosti ekosystémov prispôsobiť sa zmene klímy, aby sa zabezpečila odolnosť biodiverzity a ekosystémových služieb.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (14b) Adaptačnými stratégiami by sa mala podporovať aj zmena modelu v ovplyvnených oblastiach, na základe riešení, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu a založené na prírode. Mali by zabezpečiť udržateľné živobytie na zaručenie lepších životných podmienok vrátane udržateľného a miestneho poľnohospodárstva, udržateľného hospodárenia s vodou a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, a to na účely posilnenia ich odolnosti a ochrany ich ekosystémov.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (15) Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre blaho občanov, prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva; energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť; spravodlivosť a solidaritu v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu, najlepšie dostupné vedecké výsledky, a predovšetkým zistenia, ktoré nahlási IPCC; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy do rozhodnutí o investovaní a plánovaní; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnou integritou a mierou ambicióznosti. (15) Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre zdravie, kvalitu života a blaho občanov, sociálnu spravodlivosť, prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva vrátane spravodlivej hospodárskej súťaže a rovnosti podmienok na celosvetovej úrovni. Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali zohľadniť aj akúkoľvek byrokraciu alebo iné legislatívne prekážky, ktoré môžu hospodárskym subjektom alebo odvetviam brániť v plnení cieľov v oblasti klímy; sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami; skutočnosť, že zmena klímy má neprimerane veľký vplyv na ženy, a potrebu posilniť rodovú rovnosť; potrebu podporovať udržateľné spôsoby života; maximalizáciu efektívnosti využívania energie a zdrojov, energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť a súčasne osobitne zohľadniť potreby bojovať proti energetickej chudobe ; spravodlivosť, solidaritu a rovnaké podmienky v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti a rôzne východiskové pozície, a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu v súlade s usmerneniami Medzinárodnej organizácie práce z roku 2015 o spravodlivej transformácii na environmentálne udržateľné hospodárstva a spoločnosti pre všetkých , najlepšie dostupné vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC a IPBES ; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy a posúdenia v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a adaptácie na ňu do rozhodnutí o investovaní a plánovaní , pričom treba zabezpečiť, aby politiky Únie boli odolné voči zmene klímy ; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti na základe rovnosti ; potrebu riadiť, chrániť a obnovovať morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu; súčasný stav infraštruktúry a možné potreby aktualizácie a investícií do infraštruktúry Únie ; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnouintegritou a mierou ambicióznosti; schopnosť rôznych zainteresovaných subjektov investovať do transformácie sociálne životaschopným spôsobom; a potenciálne riziko úniku uhlíka a opatrenia na jeho predchádzanie.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16) Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje zmeny v celom spektre politík a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti, ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá. (16) Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje transformačnú zmenu v celom spektre politík , ambiciózne a udržateľné financovanie a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti vrátane leteckej a námornej dopravy , ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16a) Všetky kľúčové odvetvia hospodárstva, a to energetika, priemysel, doprava, vykurovanie a chladenie, stavebníctvo, poľnohospodárstvo, odpadové hospodárstvo a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, budú musieť spolupracovať na dosiahnutí klimatickej neutrality. Všetky odvetvia, bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahuje systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EU ETS), by mali vynaložiť porovnateľné úsilie na uskutočnenie zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť, dôveru a zapojenie všetkých hospodárskych subjektov vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov by Komisia mala vypracovať usmernenia pre odvetvia hospodárstva, ktoré by mohli najviac prispieť k uskutočneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto usmernenia by mali obsahovať orientačné trajektórie znižovania emisií skleníkových plynov v týchto odvetviach na úrovni Únie. Týmto by sa im poskytla istota, pokiaľ ide o prijatie vhodných opatrení a plánovanie potrebných investícií, a pomohlo by im to zotrvať na ceste transformácie. Zároveň by to slúžilo aj ako mechanizmus zapojenia odvetví do úsilia o hľadanie riešení v oblasti klimatickej neutrality.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16b) Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje, aby všetky odvetvia splnili svoju úlohu. Únia by mala pokračovať vo svojom úsilí o posilnenie a podporu obehového hospodárstva a ďalej podporovať riešenia vychádzajúce z obnoviteľných zdrojov a alternatív, ktoré môžu nahradiť výrobky a materiály na báze fosílnych palív. Ďalšie využívanie výrobkov a materiálov z obnoviteľných zdrojov bude mať veľký prínos v oblasti zmierňovania zmeny klímy a bude prínosné pre mnohé ďalšie odvetvia.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16c) Vzhľadom na riziko úniku uhlíka by transformácia na klimatickú neutralitu a pokračovanie v úsilí o zachovanie klimatickej neutrality mali byť skutočnou ekologickou transformáciou, viesť ku skutočnému zníženiu emisií a nemali by vytvárať skreslený výsledok Únie získaný tým, že výroba a emisie sa premiestnili do krajín mimo EÚ. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa politiky Únie mali navrhnúť tak, aby sa minimalizovalo riziko úniku uhlíka a aby sa preskúmali technologické riešenia.

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16d) Z transformácie na klimatickú neutralitu sa nesmie vylúčiť poľnohospodárske odvetvie, ktoré je jediným výrobným odvetvím schopným ukladať oxid uhličitý. Dlhodobé ukladanie vo všeobecnosti zaručujú najmä lesníctvo, dlhodobé pasienky a viacročné plodiny.

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16e) V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality sa musí zohľadniť osobitná úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, keďže len životaschopné a produktívne poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo je schopné zásobovať obyvateľstvo kvalitnými a bezpečnými potravinami v dostatočných množstvách a za dostupné ceny, ako aj obnoviteľnými surovinami na všetky účely biohospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 f (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16f) Pri transformácii na klimatickú neutralitu zohrávajú kľúčovú úlohu lesy. Udržateľné obhospodarovanie lesov blízke prírode má zásadný význam pre nepretržité pohlcovanie skleníkových plynov z atmosféry a takisto umožňuje poskytovať obnoviteľné suroviny šetrné ku klíme na výrobky z dreva, v ktorých je uskladnený uhlík a ktoré môžu slúžiť ako náhrada fosílnych materiálov a palív. Tzv. trojitá úloha lesov (zachytávanie, uskladňovanie a nahrádzanie) prispieva k znižovaniu uvoľňovaných emisií uhlíka do atmosféry a zároveň zabezpečuje, aby lesy naďalej rástli a poskytovali mnohé ďalšie služby.

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 g (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (16 g) Právo Únie by malo podporovať zalesňovanie a udržateľné obhospodarovanie lesov v členských štátoch, ktoré nemajú rozsiahle lesné zdroje, a to výmenou najlepších postupov a priemyselného know-how.

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17) „ Ako Komisia oznámila vo svojom oznámení Európska zelená dohoda, posúdila v oznámení Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 : investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (9) cieľ Únie týkajúci sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na základe komplexného posúdenia vplyvu a s prihliadnutím na analýzu integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených Komisii v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (10) . Vzhľadom na cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 by sa do roku 2030 mali znížiť emisie skleníkových plynov a malo by sa zlepšiť ich odstraňovanie, aby sa čisté emisie skleníkových plynov, teda emisie po odpočítaní odstránených emisií, do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 znížili minimálne o 55 %. Tento nový cieľ Únie v oblasti klímy do roku 2030 je následným cieľom na účely článku 2 bodu 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a preto nahrádza celoúnijný cieľ týkajúci sa emisií skleníkových plynov do roku 2030 stanovený v uvedenom bode. Komisia by okrem toho do 30. júna 2021 mala posúdiť, ako by bolo potrebné zmeniť príslušné právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva cieľ v oblasti klímy do roku 2030, aby sa dosiahlo takéto zníženie čistých emisií. (17) Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“ oznámila svoj úmysel posúdiť sprísnenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov Únie do roku 2030 a predložiť v súvislosti s ním príslušné návrhy, aby sa zaručil jeho súlad so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Ďalej v uvedenom oznámení zdôraznila, že všetky politiky Únie by mali prispievať k plneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, kde by mali svoju úlohu zohrávať všetky sektory. Vzhľadom na cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 , je nevyhnutné, aby sa opatrenia v oblasti klímy ďalej posilnili, a najmä aby sa cieľ Únie v oblasti klímy na rok 2030 zvýšil s cieľom znížiť emisie v porovnaní s úrovňami z roku 1990 o 60 %. Komisia by preto mala do 30. júna 2021 posúdiť, ako by sa mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva uvedený zvýšený cieľ, a iné príslušné právne predpisy Únie prispievajúce k znižovaniu emisií skleníkových plynov a podporujúce obehové hospodárstvo .

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17a) S cieľom zabezpečiť, aby Únia a všetky členské štáty vytrvali na ceste k naplneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, a zabezpečiť predvídateľnosť a dôveru pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov a odborových zväzov, investorov a spotrebiteľov, by Komisia mala preskúmať možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti klímy na rok 2040 a prípadne predložiť legislatívne návrhy Európskemu parlamentu a Rade.

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17b) Komisia by do 30. júna 2021 mala preskúmať a v prípade potreby navrhnúť revíziu všetkých politík a nástrojov relevantných pre dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 a pre uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanovenú v článku 2 ods. 1. V tejto súvislosti si zvýšené ciele Únie vyžadujú, aby bol EU ETS vhodný pre daný účel. Komisia by preto mala urýchlene preskúmať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1a) a posilniť v nej uvedený inovačný fond tak, aby sa naďalej vytvárali finančné stimuly pre nové technológie, výrazne zvyšoval rast, konkurencieschopnosť a podpora čistých technológií, a zároveň aby sa zabezpečilo to, aby posilnenie inovačného fondu prispievalo k procesu spravodlivej transformácie.

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17c) S cieľom upozorniť na význam a váhu politiky v oblasti klímy a poskytnúť politickým aktérom potrebné informácie v legislatívnom procese by Komisia mala posudzovať všetky budúce právne predpisy novou optikou zahŕňajúcou aj zmenu klímy a dôsledky v oblasti klímy a určiť, aký vplyv bude mať každý navrhovaný právny predpis na klímu a životné prostredie, a to na rovnakej úrovni, na akej posudzuje právny základ, subsidiaritu a proporcionalitu.

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17d) Komisia by mala ďalej zabezpečiť, aby priemysel mal dostatočnú možnosť realizovať významnú zmenu spočívajúcu v prechode na klimatickú neutralitu a veľmi ambiciózne ciele na obdobia do roku 2030 a do roku 2040, a to prostredníctvom dôkladného regulačného rámca a finančných zdrojov zodpovedajúcich výzvam. Tento regulačný a finančný rámec by sa mal pravidelne vyhodnocovať a upravovať, ak je to potrebné na to, aby sa zabránilo úniku uhlíka, zatvoreniu priemyselných podnikov, strate pracovných miest a nekalej medzinárodnej hospodárskej súťaži.

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17e) Komisia by mala posúdiť potreby v oblasti zamestnanosti vrátane požiadaviek v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoja hospodárstva a zavedenia korektnej a spravodlivej transformácie.

Pozmeňujúci návrh 157

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 f (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (17f) Aby Únia dosiahla cieľ klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a priebežné klimatické ciele na roky 2030 a 2040, by inštitúcie Únie a všetky členské štáty mali čo najskôr, najneskôr však do roku 2025, postupne zrušiť všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá. Postupné zrušenie týchto dotácií by nemalo mať vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe a malo by zohľadňovať preklenovaciu úlohu zemného plynu pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo.

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (18) S cieľom zabezpečiť, aby Únia a členské štáty vytrvali na ceste k naplneniu vytýčeného zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by kolektívny pokrok členských štátov pri plnení zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy. (18) S cieľom zabezpečiť, aby Únia a všetky členské štáty vytrvali na ceste k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by pokrok, ktorý dosiahol každý členský štát, a kolektívny pokrok členských štátov pri plnení cieľov Únie v oblasti klímy alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy. Komisia by mala toto posúdenie a jeho výsledky zverejniť v čase jeho prijatia.

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (18a) Dosiahnuť klimatickú neutralitu je možné len v prípade, ak sa všetky členské štáty podelia o záťaž a v plnej miere sa zaviažu k prechodu na klimatickú neutralitu. Každý členský štát má povinnosť plniť priebežné a konečné ciele a ak sa Komisie domnieva, že tieto povinnosti nie sú splnené, Komisia by mala byť splnomocnená podniknúť opatrenia voči členským štátom. Opatrenia by mali byť primerané, vhodné a v súlade so zmluvami.

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (18b) Vedecké poznatky a najlepšie dostupné a aktuálne dôkazy spolu s informáciami o zmene klímy, ktoré sú faktické aj transparentné, sú nevyhnutné a je potrebné, aby podporili opatrenia Únie v oblasti klímy a úsilie o dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. Nezávislé vnútroštátne poradné orgány pre oblasť klímy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní verejnosti a prispievaní k politickej diskusii o zmene klímy v tých členských štátoch, v ktorých existujú. Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, sa preto nabádajú, aby zriadili vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy zložený z vedcov vybraných na základe ich odborných znalostí v oblasti zmeny klímy a iných odborov relevantných pre dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. V spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy by Komisia mala zriadiť nezávislú vedeckú poradnú skupinu pre zmenu klímy, Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC), ktorá by mala dopĺňať prácu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Jej poslaním by malo byť zabrániť akémukoľvek prekrývaniu s poslaním IPCC na medzinárodnej úrovni. ECCC by mala pozostávať z vedeckého výboru zloženého z vybraných vedúcich odborníkov a mala by ju podporovať správna rada, ktorá zasadá dvakrát ročne. Účelom ECCC je každoročne poskytovať inštitúciám Únie hodnotenia súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi Únie v oblasti klímy a jej medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy. ECCC by mala posudzovať aj opatrenia a cesty k zníženiu emisií skleníkových plynov a určiť potenciál sekvestrácie uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (19) Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC. Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/… (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom. (19) Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC, UNEP, IPBES, ECCC a prípadne nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy . Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/… (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom.

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (20) Občania a komunity majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy. Úlohou Komisie je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti, a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu. (20) Občania, komunity a regióny majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba podporovať a uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni . Úlohou Komisie a členských štátov je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti plne transparentným spôsobom , a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu sociálne spravodlivej, rodovo vyváženej klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu.

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (21) Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorých vytýči trajektóriu dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým je potrebné, aby sa v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov všetky dokumenty doručovali Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a aby mali odborníci Európskeho parlamentu a Rady systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov . (21) Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, MSP, pracovníkov a odborových zväzov , investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by Komisia mala posúdiť možnosti stanovenia trajektórie dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a v prípade potreby by mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť legislatívny návrh .

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (22) V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu. (22) V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení cieľov Únie v oblasti klímy , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu.

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23) Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť do roku 2050 v Únii klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, (23) Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 v Únii a vo všetkých členských štátoch klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 a (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23a) Únia v súčasnosti produkuje 10 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu je obmedzený na emisie z výroby v Únii. Koherentná politika v oblasti klímy zahŕňa aj kontrolu emisií zo spotreby a dovozu energie a zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 b (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23b) Klimatická stopa spotreby Únie je základný nástroj, ktorý sa má rozvíjať, aby sa zlepšil celkový súlad cieľov Únie v oblasti klímy.

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 c (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23c) Plne efektívna politika Únie v oblasti klímy by mala riešiť únik uhlíka a vytvoriť vhodné nástroje, ako je mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, na jeho riešenie a ochranu noriem Únie a lídrov priemyslu Únie.

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 d (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23d) Dovoz poľnohospodárskych výrobkov a potravín z tretích krajín sa v posledných rokoch neustále zvyšoval. Tento trend ukazuje, že je potrebné vykonať posúdenie toho, na ktoré výrobky dovážané z tretích krajín sa vzťahujú požiadavky porovnateľné s požiadavkami platnými pre poľnohospodárov Únie, kde pôvod týchto požiadaviek spočíva v cieľoch politík EÚ na obmedzenie vplyvu zmeny klímy. Komisia by mala do 30. júna 2021 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu a oznámenie na túto tému.

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 e (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23e) Komisia vo svojom oznámení Európska zelená dohoda zdôraznila potrebu urýchliť prechod k udržateľnej a inteligentnej mobilite ako prioritnej politike zameranej na klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť prechod na udržateľnú a inteligentnú mobilitu Komisia uviedla, že v roku 2020 prijme komplexnú stratégiu udržateľnej a inteligentnej mobility s ambicióznymi opatreniami zameranými na výrazné zníženie emisií CO2 a znečisťujúcich látok vo všetkých druhoch dopravy, a to aj podporou využívania ekologických vozidiel a alternatívnych palív pre cestnú, námornú a leteckú dopravu, zvýšením podielu udržateľnejších druhov dopravy, ako sú železnice a vnútrozemské vodné cesty, a zlepšením efektívnosti celého dopravného systému, stimulovaním udržateľnejších spotrebiteľských rozhodnutí a praktík s nízkymi emisiami a investovaním do nízkouhlíkových riešení a riešení s nulovými emisiami vrátane infraštruktúry.

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 f (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23f) Dopravná infraštruktúra by mohla zohrávať kľúčovú úlohu pri urýchľovaní transformácie na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, a to zabezpečením prechodu na udržateľnejšie druhy dopravy, najmä v nákladnej doprave. Udalosti súvisiace so zmenou klímy, ako sú zvyšujúca sa hladina vody, extrémne poveternostné podmienky, suchá a rastúce teploty, môžu zároveň spôsobiť škody na infraštruktúre, prevádzkové prerušenia, tlaky na kapacitu a výkonnosť dodávateľského reťazca a následne môžu mať negatívny vplyv na európsku mobilitu. Dokončenie základnej siete transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) do roku 2030 a dokončenie doplnkovej siete TEN-T do roku 2040 je preto mimoriadne dôležité, pričom sa zohľadňujú povinnosti stanovené v práve Únie o riešení emisií skleníkových plynov z projektov počas ich celého životného cyklu. Okrem toho by Komisia mala zvážiť navrhnutie legislatívneho rámca na zvýšenie riadenia rizík, odolnosti a prispôsobenia sa dopravnej infraštruktúry zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 g (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23 g) Prepojenosť európskej železničnej siete, najmä medzinárodných spojení, s cieľom zatraktívniť osobnú dopravu železnicou na stredné a dlhé cesty, a zlepšenia kapacity nákladnej železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, by malo byť v centre legislatívnej činnosti Únie.

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 h (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23h) Je dôležité zabezpečiť dostatočné investície do rozvoja vhodnej infraštruktúry na mobilitu s nulovými emisiami vrátane intermodálnych platforiem a posilniť úlohu Nástroja na prepájanie Európy (NPE) pri podpore prechodu na inteligentnú, udržateľnú a bezpečnú mobilitu v Únii.

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 i (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23i) V súlade s úsilím Únie prejsť od cestnej dopravy k železničnej doprave s cieľom uprednostniť spôsob dopravy, ktorý je najlepší z hľadiska uhlíkovej efektívnosti, a berúc do úvahy nadchádzajúci Európsky rok železničnej dopravy v roku 2021 by sa mal klásť osobitný legislatívny dôraz na vytvorenie skutočného jednotného európskeho železničného priestoru odstránením všetkých administratívnych bremien a protekcionistických vnútroštátnych právnych predpisov do roku 2024.

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 j (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23j) Na to, aby sa splnil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, by Komisia mala posilniť aj osobitné právne predpisy týkajúce sa emisných noriem CO2 v prípade osobných automobilov, dodávok a nákladných vozidiel, mala by stanoviť osobitné opatrenia, ktoré vytvoria podmienky na elektrifikáciu cestnej dopravy, a prijať iniciatívy na zintenzívnenie výroby a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív.

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 k (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23k) Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP25), poznamenal, že aj keby sa súčasné globálne ciele a opatrenia plánované Medzinárodnou námornou organizáciou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva vykonali v plnom rozsahu, nedosiahlo by sa nimi nevyhnutné zníženie emisií, a že sú potrebné ďalšie významné opatrenia na európskej a celosvetovej úrovni v súlade s cieľom dosiahnuť nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve.

Pozmeňujúci návrh 158

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 l (nové)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh (23l) Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o zaistenie dobre fungujúceho vnútorného trhu s energiou, pretože ide o dôležitú zložku energetickej transformácie, ktorá pomôže zabezpečiť jej finančnú životaschopnosť. Rozvoj inteligentných a digitálnych elektrických a plynárenských sietí by preto mal mať najvyššiu prioritu vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Programy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 by mali podporovať aj rozvoj nadnárodných energetických sietí. Účinné a rýchle rozhodovacie postupy sú potrebné na podporu rozvoja nadnárodných sietí, najmä v oblasti plynárenskej infraštruktúry orientovanej na budúcnosť, ktorá je kompatibilná s vodíkom.

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Článok 1

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 1 Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné a postupné znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii. Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné , predvídateľné a rýchle znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a životného prostredia . V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody. Stanovuje sa v ňom aj záväzný cieľ Únie v oblasti znižovania čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030. V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť najneskôr do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody. Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.

Pozmeňujúce návrhy 75 a 159

Návrh nariadenia

Článok 2

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 2 Článok 2 Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu 1. Najneskôr do roku 2050 sa musí zabezpečiť vyváženosť emisií skleníkových plynov a ich odstránených objemov v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií. 1. Najneskôr do roku 2050 sa v Únii musí zabezpečiť vyváženosť antropogénnych emisií zo zdrojov a odstraňovania skleníkových plynov záchytmi v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov. Každý členský štát dosiahne nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov najneskôr do roku 2050. 2. Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, vďaka ktorým bude možné kolektívne dosiahnuť zámer týkajúci sa klimatickej neutrality stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi. 2. Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia a poskytovať podporu na úrovni Únie a na vnútroštátnej , regionálnej a miestnej úrovni, a to na základe najlepších dostupných a aktuálnych vedeckých poznatkov, vďaka ktorým bude možné v Únii a vo všetkých členských štátoch splniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity a spravodlivej transformácie medzi členskými štátmi , sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ochrany zraniteľných občanov Únie a na dôležitosť obhospodarovania, obnovy, ochrany a posilňovania morskej a suchozemskej biodiverzity, ekosystémov a záchytov uhlíka . 2a. Od 1. januára 2051 odstránené objemy skleníkových plynov záchytmi musia prevýšiť antropogénne emisie v Únii a vo všetkých členských štátoch. 2b. Komisia do 31. mája 2023 po podrobnom posúdení vplyvu a zohľadnení rozpočtu na skleníkové plyny uvedeného v článku 3 ods. 2a preskúma možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2040 v porovnaní s rokom 1990 a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy. Pri skúmaní možností týkajúcich sa cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia uskutoční konzultácie s ECCC a zohľadní kritériá stanovené v článku 3 ods. 3. 2c. Najneskôr 12 mesiacov od prijatia cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia posúdi, ako by sa mali zmeniť všetky právne predpisy Únie týkajúce sa splnenie tohto cieľa, a zváži prijatie potrebných opatrení vrátane prijatia legislatívnych návrhov v súlade so zmluvami. 2d. Komisia vypracuje do decembra 2020 plán stanovujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na úrovni Únie, aby sa zabezpečila mobilizácia primeraných zdrojov na umožnenie potrebných investícií v záujme dosiahnutia klimaticky neutrálneho hospodárstva Únie. V pláne sa preskúmajú súčasné kompenzačné mechanizmy pre členské štáty s nižšími príjmami, pričom sa zohľadní zvýšená záťaž spojená s väčšími ambíciami v oblasti klímy, podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programov InvestEU a Fondu na spravodlivú transformáciu.

Pozmeňujúce návrhy 100, 148 a 150

Návrh nariadenia

Článok 2a

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 2a Článok 2a Cieľ v oblasti klímy do roku 2030 1. S cieľom dosiahnuť zámer týkajúci sa klimatickej neutrality stanovený v článku 2 ods. 1 je záväzným cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Cieľ v oblasti klímy do roku 2030 1. Cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2030 je zníženie emisií o 60 % v porovnaní s rokom 1990. 2. Komisia do 30. júna 2021 preskúma príslušné právne predpisy Únie s cieľom umožniť dosiahnutie cieľa stanoveného v odseku 1 tohto článku a zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 a zváži prijatie potrebných opatrení v súlade so zmluvami vrátane prijatia legislatívnych návrhov. 2. Komisia do 30. júna 2021 posúdi, ako by sa v záujme dosiahnutia cieľa spočívajúceho v znížení emisií uvedeného v odseku 1 tohto článku a v záujme splnenia zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 mali zmeniť všetky právne predpisy Únie, ktoré sú dôležité z hľadiska splnenia cieľa Únie v oblasti klímy na rok 2030, a iné relevantné právne predpisy Únie presadzujúce obehové hospodárstvo a prispievajúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, pričom prijme potrebné opatrenia vrátane prijatia legislatívnych návrhov , a to v súlade so zmluvami. Komisia najmä posúdi možnosti zosúladenia emisií zo všetkých sektorov vrátane leteckej a námornej dopravy s cieľom na rok 2030 v oblasti klímy a so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla nulová bilancia týchto emisií, a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy. Komisia mobilizuje primerané zdroje na všetky investície, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v tomto odseku. 2a. Komisia vychádza vo svojich návrhoch uvedených v odseku 2 z komplexného posúdenia vplyvu, ktoré zahŕňa environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy, odráža hospodársku situáciu po pandémii ochorenia COVID-19 a osobitnú pozornosť venuje potenciálu zníženia a odstránenia emisií v rámci jednotlivých odvetví a vplyvu brexitu na emisie Únie. Komisia posúdi kumulatívny vplyv zmeny právnych predpisov Únie, ktorými sa vykonáva cieľ Únie na rok 2030, ako sa stanovuje v odseku 1, na rôzne priemyselné odvetvia. 2b. Komisia pri predkladaní svojich návrhov uvedených v odseku 2 zameraných na revíziu príslušných právnych predpisov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 zabezpečí nákladovo efektívnu a spravodlivú rovnováhu medzi schémou obchodovania s emisiami a sektorom spoločného úsilia a medzi vnútroštátnymi cieľmi v sektore spoločného úsilia, pričom v žiadnom prípade nebude vychádzať len z toho, že každý členský štát vyvinie ďalšie úsilie, ktoré zodpovedá o 15 % vyššej úrovni ambícií. Komisia posúdi vplyv zavedenia väčšieho počtu európskych opatrení, ktoré by mohli dopĺňať existujúce opatrenia, ako sú napríklad trhové opatrenia, ktoré zahŕňajú silný mechanizmus solidarity.

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Článok 2 b (nový)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 2b Poradné orgány členských štátov pre oblasť klímy a Európska rada pre zmenu klímy 1. Do 30. júna 2021 všetky členské štáty oznámia Komisii svoj nezávislý vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy, ktorý je zodpovedný okrem iného za poskytovanie vedeckého odborného poradenstva o vnútroštátnej politike v oblasti klímy. Ak takýto orgán neexistuje, členské štáty sa nabádajú, aby ho zriadili. Na podporu vedeckej nezávislosti a autonómie vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy sa členské štáty nabádajú, aby prijali vhodné opatrenia, ktoré tomuto orgánu umožnia fungovať úplne transparentne, pričom jeho zistenia budú sprístupnené verejnosti, a aby tieto opatrenia oznámili Komisii. 2. Do 30. júna 2022 zriadi Komisia v spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC) ako stály, nezávislý, interdisciplinárny vedecký poradný panel pre zmenu klímy, ktorý sa bude riadiť najnovšími vedeckými poznatkami, ktoré poskytol IPCC. ECCC dopĺňa činnosť Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Aby sa predišlo duplicite práce, EEA plní úlohu sekretariátu pre ECCC, pričom sa zachováva rozpočtová a administratívna nezávislosť ECCC. 3. Funkčné obdobie členov ECCC trvá päť rokov s možnosťou jedného predĺženia. ECCC sa skladá z vedeckého výboru zloženého z najviac 15 vedúcich odborníkov, ktorí zabezpečujú celú škálu odborných znalostí požadovaných pre činnosti uvedené v odseku 4. Vedecký výbor je nezávisle zodpovedný za vypracovanie vedeckého poradenstva ECCC. 4. Činnosti vedeckého výboru sa zahŕňajú: a) posúdenie súladu existujúcich a navrhovaných trajektórií Únie, rozpočtu pre oblasť skleníkových plynov a cieľov v oblasti klímy s cieľmi Únie a medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy; b) posúdenie pravdepodobnosti dodržania rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov a dosiahnutia klimatickej neutrality na základe existujúcich a plánovaných opatrení; c) posúdenie súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi stanovenými v článku 2; d) identifikáciu opatrení a príležitostí na zníženie emisií skleníkových plynov a zvýšenie potenciálu sekvestrácie uhlíka; a e) identifikáciu dôsledkov nečinnosti alebo nedostatočných opatrení. 5. Pri vykonávaní činností uvedených v odseku 4 zabezpečuje ECCC riadnu konzultáciu s nezávislými vnútroštátnymi poradnými orgánmi v oblasti klímy. 6. Správna rada podporuje prácu vedeckého výboru. Správna rada sa skladá z jedného člena z každého vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy oznámeného Komisii, ako sa uvádza v odseku 1, z dvoch zástupcov vybraných Komisiou, dvoch zástupcov vybraných Európskym parlamentom a predsedu sekretariátu, ktorého vymenúva EEA. Správna rada zasadá dvakrát ročne a zodpovedá za zriadenie ECCC a monitorovanie jej činností. Európsky parlament a Rada vymenujú správnu radu po vzájomnej dohode, a to na základe návrhu Komisie. Predseda správnej rady sa volí spomedzi jej členov. Správna rada má tieto povinnosti: a) prijatie ročného pracovného programu na návrh vedeckého výboru a zabezpečenie jeho súladu s mandátom ECCC; b) vymenúvanie členov vedeckého výboru a zaručenie toho, aby zloženie vedeckého výboru poskytovalo istý rozsah odborných znalostí potrebných na činnosti pracovného programu; c) schválenie rozpočtu ECCC; a d) koordinácia s vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy. 7. Členovia vedeckého výboru sú individuálne menovaní správnou radou. Predseda vedeckého výboru sa volí spomedzi jeho členov. Vedecký výbor prijíma dvojtretinovou väčšinou hlasov rokovací poriadok, ktorým sa zabezpečí jeho úplná vedecká nezávislosť a autonómia. Uchádzači o členstvo vo vedeckom výbore sa určia otvoreným procesom hodnotenia. Odborná prax uchádzačov o členstvo vo vedeckom výbore, ktorí spĺňajú požiadavky oprávnenosti stanovené vo výzve, je predmetom porovnávacieho hodnotenia na základe týchto kritérií výberu: a) vedecká excelentnosť; b) skúsenosti s vykonávaním vedeckých hodnotení a/alebo poskytovaním vedeckého poradenstva v oblastiach odbornosti; c) rozsiahle odborné znalosti v oblasti vedy o klíme a životnom prostredí alebo v iných vedeckých oblastiach relevantných z hľadiska dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy; d) skúsenosti s partnerským hodnotením vedeckej práce; e) odborná prax v interdisciplinárnom prostredí v medzinárodnom kontexte. Zloženie vedeckého výboru zabezpečuje rovnováhu medzi rodovými, disciplinárnymi a odvetvovými odbornými znalosťami, ako aj regionálne rozloženie. 8. ECCC každoročne oznamuje Komisii, Európskemu parlamentu a Rade svoje zistenia podľa odseku 4. V prípade potreby ECCC predloží Komisii odporúčania na zabezpečenie dosiahnutia cieľov tohto nariadenia. ECCC musí zabezpečiť, aby jej postupy boli plne transparentné a jej správy boli sprístupnené verejnosti. Komisia posúdi správy a všetky odporúčania a najneskôr tri mesiace po ich doručení poskytne ECCC oficiálnu odpoveď. Odpoveď na tieto správy a odporúčania sa sprístupní verejnosti.

Pozmeňujúce návrhy 77, 123 a 145

Návrh nariadenia

Článok 3

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 3 Článok 3 Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality 1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 9, a to s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením únijnej trajektórie dosahovania zámeru týkajúceho sa dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1. Komisia trajektóriu preskúma najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody. 1. Do 31. mája 2023 Komisia posúdi možnosti stanovenia orientačnej únijnej trajektórie na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 2 ods. 1 počnúc cieľom Únie v oblasti klímy vytýčeným na obdobie do roku 2030 podľa článku 2a ods. 1 a s prihliadnutím na strednodobý záväzný cieľ v oblasti klímy vytýčený na obdobie do roku 2040 podľa článku 2 ods. 2b a prípadne na tento účel predloží legislatívny návrh . 1a. Po stanovení trajektórie uvedenej v odseku 1 ju Komisia najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody preskúma, a to počnúc globálnym hodnotením v roku 2028 . Komisia predloží legislatívny návrh na úpravu trajektórie, ak v dôsledku preskúmania považuje takúto úpravu za vhodnú. 2. Východiskovým bodom trajektórie je cieľ Únie v oblasti klímy do roku 2030 stanovený v článku 2a ods. 1. 2. Pri príprave legislatívnych návrhov na stanovenie trajektórie v súlade s odsekom 1 Komisia zohľadní rozpočet Únie pre oblasť skleníkových plynov, v ktorom sa stanoví celkové zostávajúce množstvo emisií skleníkových plynov ako ekvivalentu CO 2 , ktoré by sa mohlo emitovať najneskôr do roku 2050 bez toho, aby sa ohrozili záväzky Únie podľa Parížskej dohody . 2a. Komisia stanoví rozpočet Únie pre oblasť skleníkových plynov v správe a predloží ju Parlamentu a Rade do 31. decembra 2021. Komisia zverejní túto správu a jej východiskovú metodiku. 3. Pri stanovení trajektórie v súlade s odsekom 1 Komisia musí prihliadať na : 3. Pri príprave legislatívnych návrhov na stanovenie alebo úpravu trajektórie v súlade s odsekmi 1 a 1a musí Komisia zohľadniť tieto kritériá : -a) najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy; -aa) sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami; -ab) potreba zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu pre všetkých; a) nákladovú účinnosť a energetickú efektívnosť; b) konkurencieschopnosť hospodárstva Únie; b) konkurencieschopnosť hospodárstva Únie , najmä MSP a odvetví, ktoré sú najviac vystavené úniku uhlíka ; ba) uhlíková stopa konečných výrobkov a spotreba v Únii; c) najlepšiu dostupná technológia ; c) najlepšie dostupné, nákladovo efektívne, bezpečné a škálovateľné technológie, ktoré rešpektujú koncepciu technologickej neutrality a zabraňujú možnému zablokovaniu účinkov ; d) energetickú efektívnosť, cenovú dostupnosť energie a bezpečnosť jej dodávok; d) energetická efektívnosť a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti , cenová dostupnosť energie , znižovanie energetickej chudoby a bezpečnosť dodávok; da) potreba postupne vyradiť fosílne palivá a zabezpečiť ich nahradenie udržateľne vyrábanou energiou, materiálmi a výrobkami z obnoviteľných zdrojov; e) spravodlivosť a solidaritu medzi členskými štátmi a v rámci nich; e) spravodlivosť a solidarita medzi členskými štátmi a regiónmi a v rámci nich; f) potrebu zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie; f) potreba zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie; fa) potreba zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť vrátane potreby riešiť krízu v oblasti biodiverzity pri súčasnom obnovení degradovaných ekosystémov a zabrániť nezvratnému poškodeniu ekosystémov, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti biodiverzity; fb) zabezpečenie stabilných, dlhodobých a z hľadiska klímy účinných prírodných záchytov v priebehu času; g) investičné potreby a príležitosti; g) investičné potreby a príležitosti na inováciu v súlade s nariadením (EÚ) 2020/… [nariadenie o taxonómii] pri zohľadnení rizika uviaznutých aktív. h) potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu; i) medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody, ako aj kľúčového cieľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy; j) najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC. 3a. Komisia do … [1 rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] vydá po intenzívnom dialógu so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami v rámci daného sektora odvetvový plán dekarbonizácie tohto sektora zameraný na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

Pozmeňujúce návrhy 78 a 146

Návrh nariadenia

Článok 4

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 4 Článok 4 Adaptácia na zmenu klímy Adaptácia na zmenu klímy -1a. Komisia do 31. januára 2021 a následne každých päť rokov prijme aktualizovanú stratégiu EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy. Cieľom aktualizovanej stratégie EÚ je zabezpečiť, aby sa politiky adaptácie na zmenu klímy riešili prioritne, integrovali a vykonávali jednotne v rámci politík, medzinárodných záväzkov, obchodných dohôd a medzinárodných partnerstiev Únie. 1. Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy v súlade s článkom 7 Parížskej dohody. 1. Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je usilovať sa splniť vnútroštátne ciele a ciele Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako sú stanovené v stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, a zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy , a to aj v prípade morských a suchozemských ekosystémov, v súlade s článkom 7 Parížskej dohody a začleňovať adaptáciu do relevantných sociálno-ekonomických a environmentálnych politík a opatrení. Majú sa zameriavať najmä na najzraniteľnejšie a najpostihnutejšie skupiny obyvateľstva a hospodárske odvetvia, identifikovať nedostatky v tomto smere po porade s občianskou spoločnosťou a vykonávať nápravné opatrenia . 2. Členské štáty musia vypracovať a vykonávať adaptačné stratégie a plány zahŕňajúce komplexné rámce riadenia rizík, ktoré sú založené na solídnych východiskových ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku. 2. Členské štáty musia do 31. decembra 2021 a potom každých 5 rokov prijať a vykonávať adaptačné stratégie a plány na celoštátnej a regionálnej úrovni zahŕňajúce komplexné miestne rámce riadenia rizík, zohľadňujúce špecifiká daných území, ktoré sú založené na solídnych východiskových hodnotách a ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku , ktoré sa riadia najlepšími dostupnými a aktuálnymi vedeckými dôkazmi. Uvedené stratégie a plány zahŕňajú opatrenia v súlade s vnútroštátnymi cieľmi a cieľmi Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Tieto stratégie zohľadňujú najmä zraniteľné a postihnuté skupiny, komunity a ekosystémy a zahŕňajú opatrenia na riadenie, obnovu a ochranu morských a suchozemských ekosystémov s cieľom zvýšiť ich odolnosť. Členské štáty musia vo svojich stratégiách zohľadňovať osobitnú zraniteľnosť poľnohospodárskych a potravinových systémov, potravinovú bezpečnosť a musia podporovať riešenia blízke prírode a adaptáciu založenú na ekosystémoch . 2a. Komisia požiada príjemcov finančných nástrojov Únie vrátane projektov podporovaných Európskou investičnou bankou, aby vykonali záťažový test v oblasti adaptácie na zmenu klímy, pokiaľ ide o projekty považované za obzvlášť citlivé na vplyv zmeny klímy. Komisia do … [šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty na doplnenie tohto nariadenia, v ktorých sa stanovia podrobné kritériá pre záťažový test vrátane zoznamu dotknutých sektorov, projektov a regiónov a limit obratu príjemcov, pričom sa zabezpečí, aby nevznikla nadmerná administratívna záťaž. Komisia poskytne príjemcom usmernenia na základe stratégie EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy a údajov Európskej environmentálnej agentúry o tom, ako zosúladiť investičný projekt s požiadavkami na adaptáciu na zmenu klímy.

Pozmeňujúci návrh 161

Návrh nariadenia

Článok 4 a (nový)

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 4a Konzistentnosť finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť 1. Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty zabezpečia nepretržitý pokrok pri dosahovaní konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody, pričom zohľadnia ciele Únie v oblasti klímy stanovené v článku 2 tohto nariadenia. 2. Komisia do 1. júna 2021 a potom v pravidelných intervaloch v rámci posúdení uvedených v článku 5 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, ako by bolo potrebné zmeniť všetky príslušné právne predpisy Únie vrátane viacročných finančných rámcov Únie a všetkých osobitných nariadení týkajúcich sa finančných prostriedkov a nástrojov v rámci rozpočtu Únie tak, aby zahŕňali záväzné a vynútiteľné ustanovenia v záujme zaistenia konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 2 tohto nariadenia. K tomuto posúdeniu sa podľa potreby priložia legislatívne návrhy. 3. Komisia každoročne zverejňuje, ktorá časť výdavkov Únie je v súlade s kategóriami taxonómie stanovenými v nariadení (EÚ) 2020/… [nariadenie o taxonómii]. 4. Na účely dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v článku 2 inštitúcie Únie a všetky členské štáty postupne zrušia všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá a zodpovedajúco zmobilizujú udržateľné investície. Postupné zrušenie týchto dotácií nemá vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe.

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Článok 5

Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh Článok 5 Článok 5 Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení 1. Do 30. septembra 2023 a potom každých 5 rokov Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999: 1. Do 30. septembra 2023 a potom každé 2 roky Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999: a) kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 , ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou v článku 3 ods. 1 ; a) pokrok každého členského štátu a kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v článku 2 , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa 3 ods. 1; ak trajektória nie je k dispozícii, posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030; b) kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4. b) pokrok každého členského štátu a kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade závery tohto posúdenia spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade tieto posúdenia a ich závery spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a zverejní ich . 2. Do 30. septembra 2023 a potom každých 5 rokov Komisia preskúma: 2. Do 30. septembra 2023 a potom každých 2 rokov Komisia preskúma: a) súlad opatrení Únie so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality stanoveným v článku 2 ods. 1, ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou v článku 3 ods. 1; a) súlad opatrení a politík Únie vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu Únie s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 2 , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa článku 3 ods. 1; ak trajektória nie je k dispozícii , posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030; b) primeranosť opatrení Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. b) primeranosť opatrení a politík Únie vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. 3. Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odsekoch 1 a 2 zistí, že opatrenia Únie nie sú v súlade so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality stanoveným v článku 2 ods. 1 alebo nie sú primerané na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4, alebo zistí, že pokrok pri dosahovaní zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality alebo pokrok pri adaptácii v zmysle článku 4 nie je dostatočný, prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami, a to v čase realizácie preskúmania uvedeného v článku 3 ods. 1. 3. Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného