Úroveň platieb v roku 2021 má mimoriadny význam. Táto správa je v úplnom súlade s návrhom rozpočtu na rok 2021, ktorý vychádza z parametrov v návrhoch Komisie, najmä pokiaľ ide o miery predbežného financovania v prípade fondov politiky súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (miera predbežného financovania 1 %) aj na obdobie 2021 – 2027 (miera predbežného financovania 0,5 %). Zvýšenie týchto mier by malo okamžitý vplyv na potreby platieb v roku 2021. Odložený začiatok programov na obdobie 2021 – 2027 môže viesť k odkladu predbežného financovania pre novú generáciu politiky súdržnosti do roku 2022.

Platí to najmä pre rokovania o nariadení o spoločných ustanoveniach, ktorým sa určuje rýchlosť vykonávania politiky súdržnosti – oblasti s najväčšími výdavkami, v ktorej sa využívajú diferencované rozpočtové prostriedky. Zmeny v postupoch vykonávania fondov politiky súdržnosti (napr. pravidlo zrušenia viazanosti, miery predbežného financovania, zúčtovanie predbežného financovania, miera prostriedkov ponechaných na pokrytie nákladov na výber) v porovnaní s predpokladmi použitými v predloženej prognóze by výrazne ovplyvnili očakávanú úroveň platieb pre celý rozpočet EÚ.

Predpokladané platby v súvislosti so záväzkami, ktoré sa vykonajú počas rokov 2021 – 2025, sú zosúladené so sumami podľa jednotlivých programov a rokov, ako sa uvádza v návrhu Komisie týkajúcom sa nasledujúceho viacročného finančného rámca z 27. mája 2020. Východiskové predpoklady prognózy zostávajú v súlade s východiskovými predpokladmi správy za predchádzajúci rok a návrhu Komisie týkajúceho sa viacročného finančného rámca z 2. mája 2018. Čo najviac bol zohľadnený pokrok rokovaní o ďalšej generácii výdavkov (pozri podrobnosti v oddiele 3. Predpoklady prognózy).

Vzhľadom na to, že rokovania o viacročnom finančnom rámci na obdobie 2021 – 2027 stále prebiehajú, sú platby súvisiace so záväzkami na obdobie po roku 2021 v súlade s parametrami vyplývajúcimi zo stavu rokovaní a z návrhu Komisie na budúce finančné obdobie podľa tohtoročnej revízie.

V tejto správe sa uvádza dlhodobá prognóza budúcich peňažných tokov do rozpočtu a z rozpočtu počas nasledujúcich piatich rokov (2021 – 2025), ako sa vyžaduje článkom 247 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. V analýze sa prihliada na zásady a podmienky uvedené v Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „dohoda o vystúpení“).

Podľa prognózy celková suma rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v rokoch 2021 – 2025 predstavuje 9 miliárd EUR, pričom táto suma v celej výške súvisí s programami na obdobie 2014 – 2020 a skoršie obdobie. V prípade záväzkov navrhovaných v rámci finančného rámca na roky 2021 – 2027 sa neočakáva žiadne zrušenie viazanosti.

Výška rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v jednotlivých okruhoch sa líši, keďže v prognóze sa prihliada na už realizované zrušenia viazanosti a zrušenia viazanosti identifikované v čase prípravy návrhu rozpočtu na rok 2021. Zrušenia viazanosti sa v zásade prognózujú na celé trvanie programového obdobia. Keďže pre väčšinu programov a opatrení neexistujú pravidlá pre automatické zrušenie viazanosti, akýkoľvek ročný rozpis rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou by bol veľmi špekulatívny. S cieľom odhadnúť objem rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou do roku 2025 sú prognózy zrušenia viazanosti rozdelené pomerne k súvisiacim ročným platbám.

Osobitná prognóza sa vykonala pre európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) na roky 2014 – 2020, pričom sa v nej prihliada na skúsenosti s uzatváraním programov z rokov 2007 – 2013. Prognóza rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou sa zaktualizuje, keď sa začnú uzatvárať prvé programy na roky 2014 – 2020. Nižší skutočný objem prostriedkov so zrušenou viazanosťou by sa premietol do vyšších platobných potrieb. Presný rok zrušenia viazanosti závisí od konkrétnych dátumov uzatvárania jednotlivých vnútroštátnych programov. Vzhľadom na zavedené pravidlá zrušenia viazanosti n + 3 je pravdepodobné, že rozpočtové prostriedky so zrušenou viazanosťou budú rozložené v priebehu obdobia 2024 – 2026. Keďže do rozsahu tejto správy patria iba roky 2024 – 2025, predbežný predpoklad je, že na toto obdobie by mohli pripadnúť približne dve tretiny očakávaných rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v rámci fondov EŠIF na roky 2014 – 2020.

V porovnaní so správou z minulého roka sa odhad zrušenia viazanosti za 5 rokov zvýšil približne o 1 miliardu EUR. Ide o kombinovaný účinok vyššej prognózovanej sumy rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v prípade programov v rámci okruhov 1b a 2 na roky 2014 – 2020 (zvýšenie o 2,5 miliardy EUR) a zníženia v iných položkách (zníženie o 1,5 miliardy EUR).

V prípade zvýšenia v okruhu 1b na roky 2014 – 2020 ide o mechanický účinok zahrnutia jedného roka navyše (2025), ktorý nebol zahrnutý v minuloročnej správe. Očakáva sa, že k zrušeniu viazanosti v rámci okruhu 2 na roky 2014 – 2020 dôjde podobne najneskôr do roku 2025, pretože dovtedy by mala byť uskutočnená zodpovedajúca záverečná platba.

Pre programy v okruhoch 1a, 3 a 4 v období 2014 – 2020 je zníženie kombinovaným účinkom aktualizácie predpokladov na budúce roky v súlade s návrhom rozpočtu na rok 2021 a posunu vykazovaného obdobia o jeden rok. V roku 2019 bola v rámci týchto troch okruhov zrušená viazanosť rozpočtových prostriedkov vo výške 1,3 miliardy EUR v súvislosti s programami spred roku 2014 a táto suma už nie je zahrnutá v tejto prognóze.

2.3.2.Vývoj výšky nesplatených záväzkov

Nárast nesplatených záväzkov (alebo RAL, reste-a-liquider) je prirodzeným dôsledkom plnenia rozpočtu EÚ prostredníctvom diferencovaných rozpočtových prostriedkov a nominálne sa zvyšujúceho rozpočtu EÚ v priebehu rokov. Očakáva sa, že výška RAL na začiatku vykazovaného obdobia bude približne 308 miliárd EUR. Na porovnanie predstavovala prognóza nesplatených záväzkov na konci roka 2020 v minuloročnej správe 303 miliárd EUR.

Táto zmena prognózovanej výšky nesplatených záväzkov je výsledkom viacerých faktorov. Pri uzatvorení roka 2019 bola skutočná výška nesplatených záväzkov 294 miliárd EUR. K dnešnému dňu sú záväzky v rámci rozpočtu na rok 2020 vrátane posilnení navrhovaných v návrhu opravného rozpočtu č. 6 vo výške 184 miliárd EUR, zatiaľ čo platby dosahujú úroveň 161,5 miliardy EUR. To by viedlo k vytvoreniu dodatočných nesplatených záväzkov v roku 2020 vo výške 22 miliárd EUR. S ohľadom na plánované urýchlenie politiky súdržnosti vyvolané iniciatívami CRII a CRII+ môžu v roku 2020 vzniknúť dodatočné platobné potreby vo výške 8 až 10 miliárd EUR. Na účely výpočtu nesplatených záväzkov na konci roka sa predpokladá, že neskôr v roku 2020 sa do rozpočtu zahrnie dodatočná suma platobných prostriedkov vo výške približne 8 miliárd EUR. Skutočnú výšku potrebných dodatočných prostriedkov však možno vyčísliť až po tom, ako členské štáty do 31. júla 2020 predložia vlastné prognózy vykonávania svojich operačných programov v rámci EŠIF.

Na konci roka 2025 nesplatené záväzky podľa prognózy dosiahnu približne 292 miliárd EUR, čo bude mať za následok zníženie nominálnej hodnoty o 5 % počas piatich analyzovaných rokov. Ročný vývoj objemu nesplatených záväzkov nie je rovnomerný, keďže nesplatené záväzky sa vyvíjajú ako funkcia pomeru ročných platieb k ročným záväzkom. Na základe návrhu Komisie týkajúceho sa viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027 by mal byť strop platieb počas rokov 2021 – 2025 o niečo vyšší ako finančný strop záväzkov. Ide o dôsledok urýchlených platieb počas prvých rokov nového programového obdobia v rámci podpory z rozpočtu EÚ v reakcii na COVID-19. V rokoch 2023 – 2025 sa neočakáva žiadne zníženie potrieb platieb, najmä z dôvodu kombinácie prvého cieľa automatického zrušenia viazanosti pre nové programy podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach a cieľa zrušenia viazanosti n + 3 pre poslednú tranžu EŠIF na roky 2014 – 2020 a uzavretia týchto programov. Platby za päť rokov, ktorými sa správa zaoberá, by celkovo prekročili úroveň záväzkov o približne 6,6 miliardy EUR. V kombinácii s plánovaným zrušením viazanosti za rovnaké obdobie by to malo zvrátiť trend rastúcich nesplatených záväzkov.

2.4. Príjmy

Rozpočet EÚ je financovaný z vlastných zdrojov a iných príjmov. Celková suma vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu je určená rozdielom celkových výdavkov a iných príjmov. V súlade s tým je prognóza príjmov rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2025 založená na zásade, že príjmy musia zodpovedať výdavkom. Celkové príjmy sa preto musia rovnať celkovým výdavkom.

Od roku 2021 v súlade s dohodou o vystúpení (časť V) Spojené kráľovstvo prispeje do rozpočtu EÚ v súvislosti so zostávajúcimi záväzkami VFR na roky 2014 – 2020 a s predchádzajúcimi finančnými výhľadmi (nesplatené záväzky na konci roka 2020), ako aj v súvislosti s dôchodkovými záväzkami a inými zložkami finančného vyrovnania. Príspevok Spojeného kráľovstva by zodpovedal jeho podielu na financovaní týchto záväzkov. Pre rozpočet EÚ to bude predstavovať „iný príjem“, pretože nejde o vlastný zdroj Únie.

Celkové vlastné zdroje EÚ v danom roku nemôžu prekročiť strop vlastných zdrojov. Komisia navrhla zvýšiť k 1. januáru 2021 tento strop na 1,40 % hrubého národného dôchodku členských štátov EÚ, aby sa vyriešilo mechanické zníženie nominálnej hodnoty vlastných zdrojov zodpovedajúcich súčasnému stropu vo výške 1,20 % HND Únie, ku ktorému dôjde následkom vystúpenia Spojeného kráľovstva a hospodárskeho spomalenia v dôsledku pandémie COVID-19. Až do nadobudnutia účinnosti nového rozhodnutia o vlastných zdrojoch bude platiť súčasný strop.

Z nominálneho hľadiska predstavuje 1,20 % hrubého národného dôchodku EÚ v roku 2021 sumu 168 miliárd EUR. Pri tejto úrovni by medzi stropom vlastných zdrojov a navrhovaným stropom platieb zostávala rezerva len 2,4 miliardy EUR. Z právnych dôvodov strop platobných rozpočtových prostriedkov viacročného finančného rámca nemôže prekročiť strop vlastných zdrojov, pričom zásada správneho finančného riadenia si vyžaduje okrem toho aj udržiavanie bezpečnostnej rezervy. Komisia navrhla zvýšenie stropu vlastných zdrojov na ďalšie obdobie na 1,40 % hrubého národného dôchodku EÚ a je nevyhnutné, aby členské štáty prijali a schválili nové rozhodnutie o vlastných zdrojoch v súlade so svojimi ústavnými požiadavkami do konca roku 2020. Až kým nový strop vlastných zdrojov nebude formálne v platnosti, strop platieb na rok 2021 bude musieť dodržiavať súčasné obmedzenia.

Skutočné potreby vlastných zdrojov sú však určené plánovanými platbami po odpočítaní očakávaných iných príjmov, a nie stropom platieb viacročného finančného rámca. Odhaduje sa, že v roku 2021 budú vlastné zdroje potrebné na financovanie rozpočtu predstavovať sumu 155 miliárd EUR. Tým by de facto zostala rezerva vo výške 13 miliárd EUR pod úrovňou aktuálneho stropu vlastných zdrojov vo výške 1,20 % hrubého národného dôchodku, z ktorej sa môžu kryť podmienené záväzky a iné nepredvídané potreby EÚ.

3.Predpoklady prognózy

3.1. Osobitné predpoklady podľa hlavných prvkov výdavkov

3.1.1.EŠIF na roky 2014 – 2020 a fondy politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027

Prognóza platieb pre EŠIF na roky 2014 – 2020 je založená na minulých skúsenostiach s predloženými žiadosťami o priebežné platby ako percentuálneho podielu z celkového finančného krytia. Pre každý fond sa používajú osobitné profily platieb. Okrem toho boli zohľadnené následky návrhov v reakcii na koronavírus na platby (pozri bod 2.2. Platby za záväzky spred roku 2021).