SK Úradný vestník Európskej únie C 143/35

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Poľnohospodárstvo a remeselná výroba – Najlepšia kombinácia pre vidiecke oblasti“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 143/07

Spravodajca: Adalbert KIENLE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 22. septembra 2011 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Poľnohospodárstvo a remeslá – Najlepšia kombinácia pre vidiecke oblasti“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. januára 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 478. plenárnom zasadnutí 22. a 23. februára 2012 (schôdza z 23. februára) prijal 184 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Týmto stanoviskom z vlastnej iniciatívy chce EHSV Európskej komisii, Európskemu parlamentu a Rade poskytnúť podnetné nápady, pokiaľ ide o vytváranie politiky, najmä so zreteľom na ďalší vývoj 2. piliera SPP a štrukturálnych fondov na obdobie rokov 2014 až 2020. Cieľom stanoviska z vlastnej iniciatívy je prispieť k realizácii stratégie EÚ Európa 2020 v podobe konkrétnych návrhov týkajúcich sa financovania z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a zo štrukturálnych fondov EÚ v budúcnosti, ako aj ďalších predpisov EÚ. Pre organizácie občianskej spoločnosti z oblasti poľnohospodárstva a remeselnej výroby toto jasné hlásenie sa k regionalite resp. k regionálnym reťazcom tvorby hodnôt znamená dôležitú podporu ich činností. EHSV súčasne očakáva, že jeho stanovisko poskytne aj dôležité podnety pre diskusie na úrovni jednotlivých štátov.

1.2 Vzhľadom na predkladané legislatívne návrhy Európskej komisie na obdobie poskytovania podpory 2014 až 2020 z 5. a 12. októbra 2011 týkajúce sa financovania z EPFRV a zo štrukturálnych fondov predkladá EHSV tieto odporúčania:

1.2.1 Navrhované rozšírené možnosti investičnej podpory MSP v rámci EPFRV je treba vzhľadom na regionálnu spoluprácu medzi podnikmi vo vidieckych oblastiach a najmä vzhľadom na remeselnú výrobu a poľnohospodárstvo rozšíriť a zodpovedajúcim spôsobom posúdiť. Na tento účel by sa mali iniciovať a podporovať aj regionálne komunikačné siete a poradenské siete podnikateľov na miestnej úrovni.

1.2.2 Prístup EÚ k miestnym iniciatívam LEADER v EPFRV a štrukturálnych fondoch sú dôležitou možnosťou ako podporovať činnosti remesiel, poľnohospodárstva, cestovného ruchu a obchodu. Tieto iniciatívy by však mali klásť do popredia záujmy hospodárskych a sociálnych partnerov.

1.2.3 Je potrebné trvalo podporovať prenos poznatkov, informácií a inovácií v MSP s cieľom podporovať a zabezpečiť zamestnanosť vo vidieckych oblastiach a podporovať také spôsoby hospodárenia, ktoré sú účinné z hľadiska zdrojov a klímy. Tradičné poznatky a skúsenosti nesmú upadnúť do zabudnutia, ale mali by sa zachovať a využívať ako cenný zdroj bohatých skúseností.

1.2.4 Regionálne reťazce tvorby hodnôt majú pre remeselnú výrobu, poľnohospodárstvo, cestovný ruch, obchod a celý vidiek veľký potenciál do budúcnosti. Mala by sa im venovať osobitná pozornosť z hľadiska regionálnych zastrešujúcich značiek a spoločného spracúvania a uvádzania výrobkov na trh.

1.2.5 Remeselné a poľnohospodárske podniky sú odkázané na dostatočnú infraštruktúru súvisiacu s hospodárstvom. Na to musia vytvoriť predpoklady predovšetkým štrukturálne fondy, napríklad prostredníctvom poskytovania flexibilných regionálnych rozpočtov.

2. Úvod

2.1 Poľnohospodárstvo a remeselná výroba ako stredne veľké odvetvia formujú rozmanitým spôsobom vidiecku ekonomiku a v rozhodujúcej miere zabezpečujú zásobovacie štruktúry a spoločenský život v obciach a malých mestách v EÚ.

2.2 V rámci nadchádzajúceho ďalšie rozvoja podpory EÚ pre vidiecke oblasti na obdobie rokov 2014 až 2020 je cieľom stanoviska z vlastnej iniciatívy prispieť k odkrytiu ďalšieho potenciálu na vytváranie ekonomických hodnôt v poľnohospodárstve a v remeselnej výrobe na vidieku. Aktuálnym podnetom k tomu sú legislatívne návrhy Komisie k SPP a politike súdržnosti po roku 2013. Okrem iného sa v nich pomoc EPFRV rozširuje na malé resp. všetky podniky vo vidieckych oblastiach, čo predstavuje dôležitú zmenu. Pokiaľ ide o sprostredkovanie znalostí a zručností, chce toto stanovisko z vlastnej iniciatívy podnietiť európsku diskusiu o inteligentnom, inkluzívnom a udržateľnom raste. Okrem toho ide o to, ako zlepšiť predpoklady pre to, aby inkluzívne, medziodvetvové opatrenia mali trvalý vplyv na kvalitu života a hospodársku silu na vidieku a mohli v podmienkach úbytku obyvateľstva zabezpečiť štruktúry zásobovania. Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy chce zároveň podnietiť verejnú diskusiu o riešení dosahov demografických zmien a podporiť celonárodné debaty o zabezpečení konkurencieschopnosti a životaschopnosti vidieckych oblastí.

3. Situácia

3.1 Malé a stredné remeselné a poľnohospodárske podniky umiestnené na vidieku, kde majú hlboko zapustené korene, tvoria tak svojou hospodárskou činnosťou, ako aj spoločenskou angažovanosťou veľký potenciál na posilnenie existujúcich hospodárskych a sociálnych štruktúr a zvládnutie budúcich výziev. Bezprostredne ovplyvňujú kvalitu života a ich produkty a služby pomáhajú utvárať regionálnu identitu. Udržiavajú dôležité tradície a zároveň sú novátormi. Remeselná výroba a poľnohospodárstvo znamenajú modernosť a udržateľnosť, kvalitné výrobky, zabezpečenie dodávok energie, ochranu životného prostredia a prírody a zachovanie kultúrneho dedičstva. Ľudia živiaci sa remeslami a poľnohospodárstvom sú vysoko kvalifikovaní, pracujúci na vlastnú zodpovednosť a do veľkej miery prispôsobiví a schopní učiť sa. Tieto vlastnosti sú základom pre mnohé hospodárske a sociálne príklady úspechu na dedinách a v malých mestách vo vidieckych oblastiach.

3.2 Takmer všetky vidiecke regióny v EÚ predstavujú ešte veľký potenciál využitia spoločnej tvorby hodnôt remeselnej výroby a poľnohospodárstva. Tento potenciál spočíva v spolupráci pri výrobe, spracovaní a uvádzania výrobkov na trh na regionálnej a nadregionálnej úrovni. Spočíva tiež v spravodlivej súťaži medzi aktérmi a v rovnovážnej účasti žien a mužov.

3.3 Štruktúry vidieckych oblastí sa v EÚ veľmi líšia. Popri veľmi blahobytných vidieckych regiónoch s nízkou nezamestnanosťou a stabilným rastom sa v iných oblastiach hromadia hospodárske problémy, zvyšuje sa miera vyľudňovania a starnutia obyvateľstva. Ani možnosti vzdelávania a odbornej prípravy nie sú vždy dostupné v prijateľnej blízkosti. Existuje riziko väčšieho oddelenia sociálneho a hospodárskeho vývoja a infraštruktúrnych noriem.

3.4 Predovšetkým starší ľudia sú odkázaní na krátke vzdialenosti a ľahko dostupné miestne zásobovanie; mladí ľudia potrebujú navyše dobre fungujúcu základnú infraštruktúru ako internet, škôlky a základné školy. V rámci demografických zmien stoja vidiecke infraštruktúry a ich systémy zásobovania a likvidácie odpadu pred naliehavou nutnosťou prispôsobiť sa. Do prekonávania týchto problémov sú v súčasnosti schopnosti miestneho hospodárstva – najmä malých a stredných podnikov – často zapájané len v nedostatočnej miere. Sociálne zodpovedné remeselné a poľnohospodárske podniky, ktoré sa angažujú na miestnej úrovni, významným spôsobom prispievajú k integrácii ľudí so zdravotným postihnutím do spoločnosti.

3.5 Aby mohli byť remeselníci, poľnohospodári a ostatní regionálni hospodárski partneri ekonomicky úspešní, či už jednotlivo alebo spoločne, sú odkázaní na rýchly internet. Často však najmä v okrajových vidieckych oblastiach chýba dostatočné širokopásmové pripojenie.

3.6 Regionálne aspekty stále viac ovplyvňujú spoločenskú diskusiu. Regionalita je výrazom zodpovednej a hodnotovo orientovanej spoločnosti a predpokladom udržateľného hospodárenia a spolužitia. Často však v regiónoch chýbajú príslušné impulzy alebo sú podnety na zvyšovanie regionálneho potenciálu pre vytváranie hodnôt príliš slabé. Výmena informácií medzi podnikmi v jednom regióne často neexistuje alebo je v nedostatočnej miere rozvinutá.

3.7 Remeselná výroba a poľnohospodárstvo spoločne čelia rastúcim výzvam lepšej ochrany zdrojov a klímy. Účinnosť zdrojov a klímy sú tak pre remeselnú výrobu, ako aj pre poľnohospodárstvo spoločnými kľúčovými témami podnikových stratégií orientovaných na budúcnosť. Prostredníctvom spolupráce obidvoch odvetví môžu vidiecke oblasti poskytnúť podstatné impulzy na zvládnutie celospoločenských výziev.

4. Ciele

4.1 Podľa názoru EHSV je nevyhnutné, aby európske inštitúcie a vlády a správy jednotlivých štátov lepšie rozpoznali potenciál remeselnej výroby a poľnohospodárstva, zaoberali sa ním z hľadiska politiky, a tým pomohli zabezpečiť, že vidiecke oblasti budú oblasťami budúcnosti.

4.2 EHSV dôrazne podporuje využitie ďalšieho spoločného potenciálu poľnohospodárskej a remeselnej výroby pre vytváranie ekonomickej hodnoty.

— Je potrebné vytvoriť resp. posilniť regionálne reťazce tvorby hodnôt v poľnohospodárstve a remeselnej výrobe spolu s ostatnými odvetviami, ako je obchod, cestovný ruch, zdravotníctvo alebo drevospracujúci priemysel. Pritom by mali platiť spravodlivé pravidlá hospodárskej súťaže a vytvoriť sa aj štruktúry, ktoré umožnia lepšie využiť hospodársky potenciál daného regiónu pomocou miestnych malých a stredných podnikov.

— Je potrebné podporovať zachovanie, diverzifikáciu, zakladanie a ďalší rozvoj malých a stredných podnikov vo vidieckych oblastiach a hospodársku spoluprácu medzi jednotlivými odvetviami.

— Podpora menších podnikov vo vidieckych oblastiach by sa mala zlepšiť vytvorením čo najjednoduchšieho prístupu k podpore hospodárstva, inovácií a schopností. Vo všetkých regiónoch Európy sa musia vytvoriť dostatočné možnosti prístupu ku vzdelávaniu a odbornej príprave, ako aj k aplikačnému prenosu znalostí o špičkových technológiách, ktoré určujú budúcnosť.

— Žiaci by sa mali u miestnych remeselníkov a roľníkov zoznámiť s tradičnými a modernými spôsobmi výroby a dozvedieť sa o hodnotách samostatnej práce vo vlastnej zodpovednosti.

— Výroba, spracovanie a uvádzanie regionálnych potravín a ostatných regionálnych surovín na trh by sa mali dôsledne zameriavať na špecifické regionálne požiadavky a kvalitu. V súlade s tým by sa mali podporovať systémy zabezpečovania akosti, budovanie značky a marketing.

— Je potrebné tiež podporovať spôsoby hospodárenia, ktoré sú účinné z hľadiska zdrojov a klímy.

— Vo vidieckych oblastiach je potrebné zabezpečiť a posilniť služby vo verejnom záujme, infraštruktúru a spoločenský život.

— Kľúčovým predpokladom využitia potenciálu vytvárania ekonomických hodnôt na vidieku prostredníctvom malých a stredných podnikov je podpora pripojenia k moderným širokopásmovým sieťam.

— Je dôležité pochopiť, že decentralizované systémy dodávok energie a opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti sú veľkou príležitosťou pre ďalší potenciál vytvárania ekonomických hodnôt.

— Vzhľadom na vážne demografické zmeny je potrebné vo vidieckych oblastiach udržať kvalifikované pracovné sily a získať ich pre perspektívne činnosti v podnikoch remeselnej a poľnohospodárskej výroby.

— Je nevyhnutné podnecovať inštitúcie, organizácie a podniky vo vidieckych oblastiach, najmä v poľnohospodárstve a remeselnej výrobe, k intenzívnejšiemu dialógu s občianskou spoločnosťou a väčšej hospodárskej spolupráci, a k tomu, aby sa učili z dobrých príkladov.

4.3 Aby bolo možné tento potenciál pre regionálne hospodárstvo v budúcnosti lepšie partnersky aktivovať, EHSV by chcel obzvlášť zdôrazniť tri ciele podpory:

4.3.1 Prioritná oblasť „Regionalita a tvorba hodnôt“

Podstatný potenciál poľnohospodárstva a remeselnej výroby spočíva v ich miestnom a regionálnom prepojení. Práve v globalizovanom svete získava miestny a regionálny aspekt na význame. Kľúč k riešeniu aktuálnych problémov možno často nájsť v činnosti na miestnej úrovni. Vybudovanie regionálnych reťazcov tvorby hodnôt preto zohráva stále významnejšiu úlohu. Predovšetkým v oblasti potravín existujú v mnohých regiónoch tradične úzke väzby a spolupráca medzi poľnohospodárstvom a remeselnou výrobou, ktoré v týchto oblastiach vytvárajú pre spotrebiteľov dôležitú pridanú hodnotu. Existuje tu mnoho pozitívnych príkladov, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať a rozšíriť do iných regiónov. To by malo byť tiež vzorom pre iné oblasti produktov a služieb ako napríklad spracovanie dreva a agroturistika. Súčasne táto spolupráca môže prispieť k zabezpečeniu štruktúr zásobovania z miestnych zdrojov a k zníženiu dopravy, a tým k lepšej ochrane klímy.

Uvažovanie v rámci reťazcov tvorby hodnôt o intenzívnejšej spolupráci dôležitých vidieckych aktérov tiež umožňuje zamerať výrobu a uvádzanie potravín na trh na špecifické regionálne požiadavky a kvalitu a vytvoriť nezameniteľnú miestnu identitu. Vývoj regionálnych zastrešujúcich značiek s cieľom spoločného uvádzania výrobkov na trh zodpovedá narastajúcim požiadavkám spotrebiteľov na kvalitu a pôvod výrobkov. Tak ako je tomu pri potravinách aj pri remeselníckych výrobkoch, by sa malo zaviesť označenie kvality a označenie pôvodu.

4.3.2 Prioritná oblasť „Energia a suroviny“

Zavádzanie decentralizovaných systémov dodávok energie a opatrení na úsporu energie vo vidieckych oblastiach nadobudne v Európe v budúcnosti podstatne väčší význam a je ideálnou oblasťou spolupráce medzi poľnohospodárstvom a remeselnou výrobou. Obnoviteľné zdroje energie a suroviny môžu svoju ekologickú energetickú bilanciu naplno rozvinúť len vtedy, keď sa budú ďalej spracúvať v tých regiónoch, v ktorých sa vyrábajú. Na to sú potrební miestni odborníci.

Ďalšou perspektívnou oblasťou regionálnej spolupráce je pestovanie, spracovanie a uvádzanie obnoviteľných surovín a materiálov na trh.

4.3.3 Prioritná oblasť „Zabezpečenie odborníkov“

Pre podniky pôsobiace v poľnohospodárstve a remeselnej výrobe je stále ťažšie získať kvalifikované pracovné sily z dôvodu demografických zmien a citeľnej migrácie obyvateľov z okrajových vidieckych oblastí do aglomerácií (1). Ako už uviedol EHSV vo svojom inom stanovisku, je potrebné venovať osobitnú pozornosť zamestnanosti žien (2). Je potrebné zlepšiť tzv. mäkké faktory kvality života v danej lokalite, napr. ponuku bývania, vzdelávania, trávenia voľného času a kultúry, a to predovšetkým ponuku pre mladé rodiny, aby sa dlhodobo zabezpečila príťažlivosť vidieka ako miesta pre hospodársku činnosť. Úsilie hospodárskych partnerov o včasné zvyšovanie povedomia žiakov a mladých ľudí o budúcom povolaní v oblasti remesiel a poľnohospodárstva musia dopĺňať politické opatrenia úradov práce a verejného školstva. Zamestnateľnosť ľudí vyučených v týchto povolaniach je vysoká, čo je treba obzvlášť vysoko oceniť, najmä keď je potrebné prispôsobiť sa novým výzvam trhu práce (3).

5. Opatrenia

5.1 Na dosiahnutie uvedených cieľov považuje EHSV za nevyhnutné budovať na stratégii Európa 2020 na podporu inteligentného, inkluzívneho a udržateľného rastu, primerane zohľadňovať podporu vidieckych oblastí prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a jeho šiestich prioritných opatrení a prostredníctvom štrukturálnych fondov, a trvalo ovplyvňovať kvalitu života a hospodársku silu na vidieku pomocou integrovaných politických prístupov. Medziodvetvový prístup a financovanie z viacerých fondov by bolo prospešné pre rozvoj spoločných reťazcov tvorby hodnôt, zníženie vysťahovalectva a stabilizáciu štruktúry zásobovania na vidieku, a tým pre všetky miestne hospodárske odvetvia a skupiny obyvateľov.

5.2 Konkrétnymi východiskovými bodmi pre formovanie budúcej štrukturálnej politiky EÚ vo vidieckych oblastiach sú podľa názoru EHSV najmä:

— investičná podpora diverzifikácie, zakladanie, odovzdávanie a ďalší rozvoj malých a stredných podnikov vo vidieckych oblastiach;

— podpora a iniciovanie spolupráce medzi jednotlivými odvetviami a platforiem (napr. zriadenie pravidelných „okrúhlych stolov“);

— podpora regionálnych (tradičných) hospodárskych kolobehov s krátkymi dopravnými trasami;

— podpora regionálnych zastrešujúcich značiek s cieľom spoločného spracovania a uvádzania regionálnych produktov a služieb na trh;

— podpora kvality a systémov zabezpečenia akosti ako kľúč k úspešnému odbytu výrobkov;

— podpora takých spôsobov hospodárenia, ktoré sú účinné z hľadiska zdrojov a klímy;

— podpora cieleného prenosu poznatkov a zručností na remeselné a poľnohospodárske podniky, ako aj ostaných hospodárskych partnerov vo vidieckych oblastiach;

— podpora partnerstiev v oblasti inovácie medzi výskumom a praxou najmä s ohľadom na inovácie zamerané na aplikácie a technologické postupy pre MSP;

— zabezpečenie a rozvoj infraštruktúry súvisiacej s hospodárstvom vo vidieckych oblastiach (najmä širokopásmového pripojenia);

— podpora opatrení hospodárskych a sociálnych partnerov na pokrytie dopytu po odborných pracovných silách v budúcnosti;

— práca s verejnosťou zameraná na exkurzie žiakov a obyvateľov do podnikov;

— rozšírenie existujúceho prístupu programu LEADER na oveľa väčšie zapojenie podnikateľov a na využitie hospodárskych potenciálov vo vidieckych oblastiach;

— podpora poradenských sietí pozostávajúcich z podnikateľov z malých a stredných podnikov, najmä s ohľadom na monitorovanie spolupráce;

— vytváranie a ďalší rozvoj platforiem na zhromažďovanie a šírenie osvedčených postupov v oblasti regionálneho rozvoja a spolupráce medzi hospodárskymi a sociálnymi partnermi na vidieku;

— podpora vidieckych regiónov prostredníctvom poskytovania flexibilných regionálnych rozpočtov.

V Bruseli 23. februára 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) CESE 1704/2007, Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 47.

(2) CESE 1175/2011, Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 43.

(3) Tamtiež.