PRÍLOHA 2

Príklady nebezpečenstiev pre zdravie a životné prostredie a spôsobov expozície

V tejto prílohe sa uvádzajú príklady bežných nebezpečenstiev a nebezpečných udalostí, spôsobov expozície a receptorov, ktoré môžu byť prítomné v systéme opätovného využívania vody pri poľnohospodárskom zavlažovaní. Takisto sa tu uvádza kontrolný zoznam na vyhodnotenie uplatniteľnosti smerníc a nariadení uvedených v nariadení na konkrétny systém opätovného využívania vody. Tieto prvky sú vybrané z príslušných smerníc a nariadení EÚ a z uverejnených noriem a usmernení [t. j. ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), usmernenia WHO (2006) (3), príručka WHO o plánovaní bezpečnosti sanitácie (2016) (4), austrálske usmernenia (2006) (5)]. Cieľom je uviesť príklady ako pomôcku pri identifikácii týchto prvkov, ktoré sú potrebné na vypracovanie posúdenia rizík. Uvádzané prvky sú len príklady: ich správna identifikácia a posúdenie musia vychádzať z konkrétneho systému opätovného využívania vody.

Smernice a nariadenia uvedené v bode 5 prílohy II k nariadeniu

Tabuľka 2.1

Smernice a nariadenia uvedené v bode 5 prílohy II a vyhodnotenie ich uplatňovania na systém opätovného využívania vody

Smernica/nariadenie Požiadavky podľa bodu 5 prílohy II Uplatniteľnosť SMERNICA 91/676/EHS O DUSIČNANOCH o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov. Znížiť znečistenie vody dusičnanmi a zabrániť mu. Ak sa v posúdení rizík identifikujú akékoľvek povrchové vody a podzemné vody regulované podľa tejto smernice (napr. ak sa identifikujú ako pásmo ohrozené dusičnanmi), ktoré by mohli byť potenciálne ohrozené opätovným využívaním regenerovanej vody na účely poľnohospodárskeho zavlažovania (napr. odtokom, resp. infiltráciou). SMERNICA 2020/2184 O PITNEJ VODE o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu. Splniť požiadavky na chránené územia s vodou určenou na ľudskú spotrebu, konkrétne na chránené územia s výrobou pitnej vody. Ak sa v posúdení rizík identifikujú povrchové a podzemné vody, ktoré sú klasifikované ako chránené oblasti na výrobu pitnej vody a ktoré by mohli byť ohrozené využívaním regenerovanej vody na účely poľnohospodárskeho zavlažovania (napr. odtokom, resp. infiltráciou). RÁMCOVÁ SMERNICA 2000/60/ES O VODE, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva. Splniť environmentálne ciele v oblasti povrchových a podzemných vôd a normy kvality životného prostredia v súvislosti so znečisťujúcimi látkami, ktoré predstavujú problém na vnútroštátnej úrovni (špecifické látky znečisťujúce povodie), v prípade povrchových vôd. Ak sa v posúdení rizík zistia potenciálne riziká pre povrchové a podzemné vody (napr. odtokom, resp. infiltráciou), pri ktorých bol zistený chemický stav (dobrý chemický stav povrchových vôd a dobrý chemický stav podzemných vôd). SMERNICA 2006/118/ES O PODZEMNÝCH VODÁCH o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality Zabrániť znečisteniu podzemných vôd. Ak sa v posúdení rizika identifikujú zdroje podzemnej vody regulované podľa tejto smernice, ktoré by mohli byť ohrozené využívaním regenerovanej vody na poľnohospodárske zavlažovanie. SMERNICA 2008/105/ES O NORMÁCH KVALITY ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA o normách kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva Spĺňať normy kvality životného prostredia v súvislosti s prioritnými látkami a určitými ďalšími znečisťujúcimi látkami. Ak sa v posúdení rizika identifikujú povrchové vody (alebo sedimenty a biota), ktoré sú potenciálne ohrozené využívaním regenerovanej vody (napr. odtokom) a pre ktoré sú v pláne manažmentu povodia stanovené prioritné látky a normy kvality životného prostredia. SMERNICA 2006/7/ES O VODE URČENEJ NA KÚPANIE o riadení kvality vody určenej na kúpanie Splniť normy kvality vody určenej na kúpanie. Ak sa v posúdení rizika identifikujú vodné útvary využívané na kúpanie, ktoré sú potenciálne ohrozené využívaním regenerovanej vody (napr. odtokom). SMERNICA 86/278/EHS O SPLAŠKOVÝCH KALOCH o ochrane životného prostredia, a najmä pôdy, pri použití splaškových kalov v poľnohospodárstve Chrániť životné prostredie a pôdu. Ak sa na poľnohospodárskom poli so systémom opätovného využívania vody používa čistiarenský kal. Nariadenie (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín Riešiť mikrobiologické riziká týkajúce sa ovocia a zeleniny v prvovýrobe pomocou správnej hygieny. Ak sa poľnohospodárske pole zavlažované regenerovanou vodou používa na pestovanie ovocia a zeleniny. Nariadenie (ES) č. 183/2005, ktorým sa stanovujú požiadavky na hygienu krmív Splniť požiadavky na hygienu krmív. Ak sa poľnohospodárske pole zavlažované regenerovanou vodou používa na pestovanie krmív (napr. nepotravinových plodín vrátane plodín používaných na kŕmenie zvierat, ktoré sú určené na produkciu mlieka alebo mäsa). Nariadenie (ES) č. 2073/2005 o mikrobiologických kritériách pre potraviny Splniť príslušné mikrobiologické kritériá. Ak sa poľnohospodárske pole zavlažované regenerovanou vodou používa na výrobu potravín. Nariadenie (ES) č. 1881/2006 ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách Splniť požiadavky týkajúce sa maximálnych hodnôt obsahu niektorých kontaminantov v potravinách. Ak sa poľnohospodárske pole zavlažované regenerovanou vodou používa na výrobu potravín. Nariadenie (ES) č. 396/2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu Spĺňať požiadavky týkajúce sa maximálnych hladín rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách. Ak sa poľnohospodárske pole zavlažované regenerovanou vodou používa na výrobu potravín a krmív, na ktoré sa aplikujú pesticídy. Nariadenia (ES) č. 1069/2009 a (EÚ) č. 142/2011 ktorými sa stanovujú požiadavky na zdravie zvierat Splniť požiadavky na zdravie zvierat. Ak by použitie regenerovanej vody mohlo ovplyvniť zdravie zvierat (prostredníctvom krmiva alebo expozície na poli).

Nebezpečné udalosti a spôsoby expozície

V každom kroku systému opätovného využívania vody by sa mali identifikovať nebezpečné udalosti a spôsoby expozície v prípade každého potenciálne exponovaného receptora (ohrození ľudia alebo životné prostredie). Nebezpečné udalosti sa môžu vyskytnúť počas bežnej prevádzky systému (napr. chybná infraštruktúra, preťaženie systému, nedostatočná údržba, nebezpečné správanie) v dôsledku poruchy systému alebo nehody, alebo môžu súvisieť so sezónnymi alebo s klimatickými faktormi. V tabuľke 2.2 sú uvedené niektoré príklady nebezpečných udalostí spolu s potenciálne exponovanými receptormi a so spôsobmi expozície. Ďalšie príklady sa opisujú v uvedených normách a usmerneniach.

Tabuľka 2.2

Príklady nebezpečných udalostí, potenciálne exponovaných receptorov a spôsobov expozície v systéme opätovného využívania vody [zdroj: austrálske usmernenia (2006), ISO 20426 (2018)]

Nebezpečná udalosť Exponovaný receptor Spôsob expozície — nedostatočné čistenie — náhodné alebo nezákonné vypúšťanie — pracovníci (prevádzkovatelia zariadení na regeneráciu vody) — koncoví používatelia (poľnohospodári) — ostatné prítomné osoby — životné prostredie (sladké vody, morské vody, pôda a súvisiaca biota) — plodiny — priamy kontakt s regenerovanou vodou — náhodné požitie — absorpcia do plodín — nevyhovujúca regenerovaná voda v dôsledku nedostatočného čistenia — kontaminácia skladovacieho a distribučného systému — pracovníci (prevádzkovatelia zariadení na regeneráciu vody) — koncoví používatelia (poľnohospodári) — životné prostredie (sladké vody, morské vody, pôda a súvisiaca biota) — priamy kontakt s regenerovanou vodou — náhodné požitie — infiltrácia do podzemných vôd — odtok do povrchových vôd — náhodná expozícia regenerovanej vode v dôsledku konštrukčných a prevádzkových nehôd: prasknutie potrubia alebo úniky, nevhodné načasovanie zavlažovania — pracovníci (prevádzkovatelia zariadení na regeneráciu vody) — koncoví používatelia (poľnohospodári) — ostatné prítomné osoby — životné prostredie (sladké vody, morské vody, pôda a súvisiaca biota) — priamy kontakt s regenerovanou vodou — náhodné požitie — úniky z potrubí na regenerovanú vodu alebo distribučných systémov — životné prostredie (sladké vody, morské vody, pôda a súvisiaca biota) — infiltrácia do podzemných vôd — odtok do povrchových vôd — náhodná expozícia regenerovanej vode spôsobená poruchami systému konečného použitia — koncoví používatelia (poľnohospodári) — ostatné prítomné osoby — plodiny — priamy kontakt s regenerovanou vodou — náhodné požitie — inhalácia (aerosólov) — ľudské chyby spôsobené nedostatočnou odbornou prípravou a informovanosťou o povolenom využívaní — koncoví používatelia (poľnohospodári) — ostatné prítomné osoby — plodiny — priamy kontakt s regenerovanou vodou — náhodné požitie — kontaminácia plodín

Nebezpečenstvá pre zdravie a životné prostredie v regenerovanej vode

Nebezpečné udalosti by mohli viesť k uvoľneniu regenerovanej vody obsahujúcej mikrobiálne a chemické látky, ktoré by mohli predstavovať nebezpečenstvo pre exponované osoby a environmentálne receptory. Identifikácia nebezpečenstiev v regenerovanej vode by mala vychádzať z konkrétneho systému opätovného využívania vody pri zohľadnení charakterizácie komunálnych odpadových vôd a všetkých uplatniteľných právnych požiadaviek v mieste, v ktorom sa systém opätovného využívania vody nachádza (pozri obrázok 3 tohto oznámenia). Pri identifikácii rizík by mohla pomôcť fáza na úrovni skríningu, v ktorej by sa ku kontaminantom zisteným v konkrétnej regenerovanej vode priradili prahové hodnoty pre tieto kontaminanty stanovené v uplatniteľných smerniciach, nariadeniach a usmerneniach. V nasledujúcich tabuľkách sú uvedené príklady, ako zistiť potenciálne nebezpečenstvá: zoznam látok je čisto orientačný a nemal by sa považovať za úplný. Za identifikáciu všetkých nebezpečenstiev v súvislosti s konkrétnym systémom opätovného využívania vody sú zodpovední tvorcovia plánu riadenia rizík.

V tabuľke 2.3 sa uvádza zoznam mikrobiálnych patogénov a ich referenčných patogénov navrhnutých na posúdenie zdravotných rizík na základe príslušných noriem a usmernení, ktoré môžu byť relevantné v závislosti od miestneho kontextu. Dané nebezpečenstvá možno usporiadať do skupín a posúdenie rizík môže vychádzať z referenčného patogénu. Ďalšie požiadavky týkajúce sa mikrobiálnych patogénov sú stanovené v platných nariadeniach o hygiene krmív a potravín [nariadenie (ES) č. 852/2004, nariadenie (ES) č. 183/2005, nariadenie (ES) č. 2073/2005 a nariadenie (ES) č. 1881/2006].

Tabuľka 2.3

Zoznam mikrobiálnych nebezpečenstiev zvyčajne zistených v nevyčistenej odpadovej vode, ich vplyv na zdravie a referenčné patogény (tabuľka A.1 normy ISO 20426:2018) (7)

Patogén Príklady Choroba Referenčný patogén (6) Baktérie Shigella šigelóza (bacilárna dyzentéria) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonella salmonelóza, gastroenteritída (hnačka, zvracanie, horúčka), reaktívna artritída, týfusová horúčka Vibrio cholera cholera patogénna baktéria E. coli gastroenteritída a sepsa, hemolyticko-uremický syndróm Campylobacter gastroenteritída, reaktívna artritída, Guillainov-Barého syndróm Prvoky Entamoeba amébiáza (amébová dyzentéria) Cryptosporidium Giardia giardióza (gastroenteritída) Cryptosporidium kryptosporidióza, hnačka, horúčka Helminty Ascaris askaridóza (nákaza škrkavkami) črevné nematódy (vajíčka helmintov) Ancylostoma ankylostomóza (nákaza machovcami) Necator nekatorióza (nákaza škrkavkami) Trichuris trichuriáza (nákaza tenkohlavcami) Vírusy enterovírusy gastroenteritída, srdcové anomálie, meningitída, respiračné ochorenie, nervové poruchy, iné rotavírus adenovírus respiračné ochorenie, infekcia oka, gastroenteritída rotavírus gastroenteritída

Využívanie regenerovanej vody z výtokov z čistiarní komunálnych odpadových vôd na poľnohospodárske účely by mohlo ovplyvniť kvalitu vôd na ľudskú spotrebu a stav vodných ekosystémov (pozri obrázok 3 tohto oznámenia Komisie). V právnych predpisoch EÚ na ochranu zdravia ľudí a zvierat a životného prostredia sa vymedzujú ciele týkajúce sa kvality vodných útvarov. Normy kvality sa stanovujú napríklad v súvislosti s ukazovateľmi koliformných baktérií vo vode určenej na kúpanie, so živinami (dusík, fosfor), s biochemickou spotrebou kyslíka (BSK) a chemickými látkami vo vodných ekosystémoch a v súvislosti s dusičnanmi a chemikáliami vo vodných zdrojoch používaných na výrobu pitnej vody.

V tabuľke 2.4 sa uvádza prehľad limitov mikrobiologických ukazovateľov podľa smernice o vode určenej na kúpanie. Týmito parametrami sa možno riadiť v prípade, že sa v posúdení rizík zistí potenciálne riziko kontaminácie vodného útvaru chráneného podľa tejto smernice.

Tabuľka 2.4

Normy kvality týkajúce sa črevných enterokokov a E. coli stanovené v smernici o vode určenej na kúpanie (2006/7/ES)

Črevné enterokoky (JTK/100 ml) E. coli (JTK/100 ml) Trieda kvality Vnútrozemské vody Pobrežné a brakické vody Vnútrozemské vody Pobrežné a brakické vody Výborná 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Dobrá 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Dostatočná 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Zdroj: smernica 2006/7/ES; vybrané z publikácie JRC (2019) ()

Ak sa systém opätovného využívania vody nachádza v blízkosti chránených území s vodou určenou na ľudskú spotrebu, musí sa vykonať dôkladná analýza všetkých rizík spojených s infiltráciou a odtokom. Takisto sa musia prijať všetky opatrenia potrebné na splnenie povinností vyplývajúcich z rámcovej smernice o vode a požiadaviek smernice 2020/2184 o pitnej vode. Postupy riadenia na ochranu zdrojov pitnej vody možno nájsť v norme ISO 16075-3, oddiel 6.6.

V tabuľke 2.5 je uvedený zoznam parametrov vybraných zo smernice o pitnej vode, ktoré by sa mohli vyskytovať vo výtoku z čistiarní komunálnych odpadových vôd. Ide o orientačný zoznam znečisťujúcich látok, ktorý možno použiť na preverenie akýchkoľvek potenciálnych nebezpečenstiev pre zdroje pitnej vody vrátane charakterizovania zdrojov odpadových vôd a, napríklad, určenia prítomnosti priemyselných zariadení v danej oblasti. Podobný prístup by sa mohol použiť na preverenie akýchkoľvek iných potenciálnych nebezpečenstiev prítomných v regenerovanej vode, ktoré by mohli ovplyvniť iné zložky životného prostredia. Takisto možno nahliadnuť napríklad do zoznamu znečisťujúcich látok v smernici o normách kvality životného prostredia. V tabuľke 2.6 sa uvádza príklad znečisťujúcich látok zo smernice o normách kvality životného prostredia, ktoré možno nájsť vo výtokoch z čistiarní komunálnych odpadových vôd.

Tabuľka 2.5

Príklady niektorých chemických parametrov uvedených v smernici o pitnej vode, ktoré sa potenciálne vyskytujú v komunálnych odpadových vodách

Parameter Hodnota dusičnan (NO3) 50 mg/L meď 2,0 mg/L urán 30 μg/L chróm 25 μg/L nikel 20 μg/L arzén, tri- a tetrachlóretén 10 μg/L selén 20 μg/L kadmium, olovo 5 μg/L antimón 10 μg/L 1,2-dichlóretán 3 μg/L ortuť, benzén 1,0 μg/L vinylchlorid 0,50 μg/L PFAS spolu (súčet všetkých perfluóralkylovaných a polyfluóralkylovaných látok) 0,50 μg/L Súčet PFAS (súčet perfluóralkylovaných a polyfluóralkylovaných látok, ktoré sa v súvislosti s vodu určenou na ľudskú spotrebu považujú za látky vzbudzujúce obavy) 0,10 μg/L akrylamid, polycyklické aromatické uhľovodíky (PAU), epichlórhydrín 0,10 μg/L benzo[a]pyrén 10 ng/L bisfenol A 2,5 μg/L trihalometány spolu 100 μg/L halogénoctové kyseliny (HAA) 60 μg/L Zdroj: Časť B prílohy I k smernici 2020/2184 (Minimálne požiadavky na parametrické hodnoty používané na posúdenie kvality vody určenej na ľudskú spotrebu). Vybrané z publikácie JRC (2019) a upravené so zreteľom na revízie novej smernice o pitnej vode a so zreteľom na látky, ktoré možno nájsť po dezinfekcii. V smernici 2020/2184 sa stanovuje mechanizmus zoznamu sledovaných látok, ktorého cieľom je riešiť problematiku zlúčenín vzbudzujúcich obavy, ako sú endokrinné disruptory, lieky a mikroplasty. Vo vykonávacom rozhodnutí Komisie z 19. januára 2022 sa na účely zoznamu sledovaných látok a zlúčenín, ktoré vzbudzujú obavy v súvislosti s vodou určenou na ľudskú spotrebu, stanovujú tieto endokrinné disruptory: — 17-beta-estradiol ≤ 1 ng/l — nonylfenol: ≤ 300 ng/L





Tabuľka 2.6

Príklad prioritných znečisťujúcich látok uvedených v smernici o normách kvality životného prostredia, ktoré môžu byť prítomné v komunálnych odpadových vodách (11)

Parameter Ročná priemerná hodnota (v μg/L) Najvyššia prípustná koncentrácia (v μg/L) Mokrá hmotnosť v μg/kg Vnútrozemské povrchové vody (12) Ostatné povrchové vody Vnútrozemské povrchové vody (12) Ostatné povrchové vody Biota Antracén 0,1 0,1 0,1 0,1 – Benzén 10 8 50 50 – Brómované difenylétery (súčet koncentrácií čísel kongenérov 28, 47, 99, 100, 153 a 154) – – 0,14 0,14 0,0085 Kadmium a jeho zlúčeniny (v závislosti od triedy tvrdosti vody) 0,08 až 0,25 0,2 0,45 až 1,5 0,45 až 1,5 – Chlóralkány, C10 – C13 (Pri tejto skupine látok sa neuvádza žiadny indikatívny parameter. Indikatívny parameter (parametre) sa musí (musia) určiť analytickou metódou. 0,4 0,4 1,4 1,4 – 1,2-dichlóretán 10 10 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – Dichlórmetán 20 20 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – Bis(2-etylhexyl)-ftalát (DEHP) 1,3 1,3 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – Fluorantén 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Hexachlórbenzén – – 0,05 0,05 10 Hexachlórbutadién – – 0,6 0,6 55 Olovo a jeho zlúčeniny 1,2 (biologicky dostupné koncentrácie látok) 1,3 14 14 – Ortuť a jej zlúčeniny – – 0,07 0,07 20 Naftalén 2 2 130 130 – Nikel a jeho zlúčeniny 4 (biologicky dostupné koncentrácie látok) 8,6 34 34 – Nonylfenoly (4-nonylfenol) 0,3 0,3 2,0 2,0 – Oktylfenoly [4-(1,1′,3,3′-tetrametylbutyl)fenol] 0,1 0,01 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – Pentachlórbenzén 0,007 0,0007 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – PAU benzo(a)pyrén (13) 1,7 × 10–4 1,7 × 10–4 0,27 0,027 – Zlúčeniny tributylcínu (katión tributylcínu) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 – Trichlórbenzény 0,4 0,4 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – Trichlórmetán 2,5 2,5 neuplatňuje sa neuplatňuje sa – kyselina perfluóroktánsulfónová a jej deriváty (PFOS) 6,5 × 10–4 1,3 × 10–4 36 7,2 9,1 Hexabrómocyklododekány (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Zdroj: smernica 2013/39/ES o normách kvality životného prostredia; vybrané z publikácie JRC, 2019.

Posúdenie nebezpečenstva by mohlo zahŕňať hodnotenie chemického stavu kvality podzemných a povrchových vôd, označených pásiem ohrozených dusičnanmi a špecifických látok znečisťujúcich povodie.

V tabuľke 2.7 sa uvádzajú zdroje, ktoré môžu pomôcť osobám zodpovedným za plán riadenia rizík pri zhromažďovaní informácií týkajúcich sa konkrétneho systému opätovného využívania vody a miestneho kontextu.

Tabuľka 2.7

Online zdroje údajov

Zdroj Dostupné informácie Odkaz Súbor priestorových údajov WISE zameraný na chránené územia podľa rámcovej smernice o vode — chránené územia s pitnou vodou — označené oblasti, ako sú chránené územia rýb a chránené územia morských mäkkýšov — pásma ohrozené dusičnanmi — oblasti citlivé na komunálne odpadové vody — chránené územia s vodou určenou na kúpanie https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home Súbor priestorových údajov WISE EIONET Informácie o európskych správnych územiach povodia, podjednotkách správnych území povodia, útvaroch povrchových vôd, útvaroch podzemných vôd a miestach monitorovania. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 Mapa prvkov kvality WISE podľa rámcovej smernice o vode Informácie z 2. plánov manažmentu povodia, ktoré oznámili členské štáty EÚ a Nórsko podľa článku 13 rámcovej smernice o vode. Mapa zobrazuje ekologický stav alebo potenciál útvarov povrchových vôd na základe ich hodnoty stavu prvkov kvality. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements Databáza WISE zameraná na chemický stav podzemných vôd Informácie o chemickom stave podzemných vôd (dobrý, neznámy, nevyhovujúci) podľa plánu manažmentu povodia a krajiny. https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status Informačný systém WISE pre sladké vody Informácie a údaje o stave európskych riek, jazier, podzemných vôd, o tlakoch, ktoré ich ovplyvňujú, a opatreniach a krokoch prijatých na ochranu a zachovanie vodného prostredia. https://water.europa.eu/freshwater Znalostné centrum pre vodohospodárstvo a poľnohospodárstvo Informačný nástroj pre vodohospodárstvo a poľnohospodárstvo: — kvalita povrchových vôd — kvalita podzemných vôd — ekologický stav vodných útvarov — chemický stav vodných útvarov https://water.jrc.ec.europa.eu/ Databáza Európskej chemickej agentúry (ECHA) o normách kvality životného prostredia Normy kvality životného prostredia vrátane ročných priemerov a najvyšších prípustných koncentrácií prioritných látok a niektorých ďalších znečisťujúcich látok, ako sa stanovuje v článku 16 smernice 2000/60/ES. https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok (E-PRTR) Environmentálne údaje z priemyselných zariadení v členských štátoch Európskej únie https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Databáza chemických nebezpečenstiev OpenFoodTox Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) Údaje z otvoreného zdroja zahŕňajúce charakterizáciu látok, podkladové európske právne predpisy a súhrn kritických toxikologických koncových parametrov a referenčných hodnôt. https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronomické nebezpečenstvá v regenerovanej vode

V tabuľke 2.8 sú znázornené niektoré agronomické nebezpečenstvá, ktoré môžu byť prítomné v regenerovanej vode a ktoré by mohli mať počas zavlažovania vplyv na pôdu, zdroje sladkej vody a plodiny. Tieto nebezpečenstvá súvisia s chemickými látkami v regenerovanej vode.

Tabuľka 2.8

Kľúčové nebezpečenstvá pre životné prostredie, environmentálne receptory a potenciálny negatívny vplyv regenerovanej vody používanej na poľnohospodárske zavlažovanie (zdroj: austrálske usmernenia, 2006; ISO 16075-1: 2020)

Nebezpečenstvo Environmentálny receptor Potenciálny vplyv Dusík pôda podzemná voda (presakovanie) povrchová voda (odtok) plodiny nerovnováha živín v plodinách, eutrofizácia, toxický účinok na suchozemskú biotu kontaminácia eutrofizácia Fosfor pôda povrchová voda eutrofizácia/toxický účinok na biotu eutrofizácia Rezíduá z dezinfekčných prostriedkov obsahujúcich chlór povrchová voda plodiny toxicita pre vodnú biotu toxicita pre plodiny Salinita (celkové rozpustné látky, elektrická vodivosť) pôda (salinizácia) povrchová voda podzemná voda degradácia pôdy, stres plodín, absorpcia kadmia plodinami zvýšenie salinity Bór pôda (akumulácia) toxicita pre plodiny Chlorid plodiny pôda povrchová voda podzemná voda (presakovanie) toxicita pre plodiny (pri striekaní na listy) toxicita pre plodiny absorpciou cez korene toxicita pre vodnú biotu Sodík plodiny pôda toxicita pre plodiny (pri striekaní na listy) degradácia pôdy (toxicita pre plodiny) Anorganické adsorbovateľné znečisťujúce látky (napr. ťažké kovy) akumulácia v pôde toxicita pre plodiny

Referenčné hodnoty týchto parametrov závisia od miestneho kontextu (napr. typ pôdy, kyslosť pôdy, klimatické podmienky, druh zavlažovaných plodín a ich tolerancia). Pri určovaní prípadnej najvyššej prípustnej koncentrácie v súvislosti s konkrétnymi identifikovanými nebezpečenstvami si možno pomôcť platnými právnymi predpismi a referenčnými normami. Príklady environmentálnych a agronomických rizík súvisiacich s plodinami a pôdou možno nájsť v norme ISO 16075-1 (2020). V prílohách B a C k norme ISO 16075-1 (2020) sa uvádzajú normy týkajúce sa nebezpečenstiev pre životné prostredie a riadenia rizík pri poľnohospodárskom zavlažovaní s použitím regenerovanej vody. Dostupné informácie zahŕňajú:

— prehľad rizík súvisiacich s pôdou (tabuľka B.2) – napr. mobilizácia anorganických adsorbovateľných znečisťujúcich látok, salinizácia pôdy, zvetrávanie hornej vrstvy pôdy, mobilizácia bóru, akumulácia a mobilita fosforu,

— príklady maximálnych hladín živín vo vyčistenej odpadovej vode používanej na zavlažovanie (tabuľka C.1); príklad maximálnej elektrickej vodivosti vody na zavlažovanie podľa tolerancie rastlín pri zavlažovaní nadzemným postrekovaním (tabuľka C.2); príklad relatívnej tolerancie vybraných plodín voči poškodeniu listov spôsobenému slanou vodou aplikovanou nadzemnými stacionárnymi postrekovacími zavlažovacími systémami (tabuľka C.3); kombinovaný účinok elektrickej vodivosti vody určenej na zavlažovanie a pomeru adsorpcie sodíka na pravdepodobnosť problémov s infiltráciou vody (priepustnosť) (tabuľka C.4); príklad maximálnych hladín faktorov salinity vo vyčistenej odpadovej vode používanej na zavlažovanie podľa citlivosti plodín (tabuľka C.5),

— príklad priemernej hodnoty a maximálnej hodnoty iných chemických prvkov vo vyčistenej odpadovej vode (tabuľka C.6.): uvádzajú sa v ňom navrhované hodnoty v regenerovanej vode, ktoré by pravdepodobne spôsobili toxicitu pre rastliny, nadmernú absorpciu v plodinách a následnú akumuláciu toxických hladín iných chemických prvkov v rastlinných tkanivách a pohyb iných chemických prvkov do podzemnej vody.

(1) ISO 20426:2018. Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse (Usmernenia pre posudzovanie a riadenie zdravotných rizík na účely opätovného využívania vody, ktorá nie je určená na pitie).

(2) ISO 16075-1, 2020. Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects (Usmernenia pre použitie vyčistenej odpadovej vody na projekty zavlažovania). Časť 1: Základ projektu opätovného využívania vody na zavlažovanie.

(3) WHO, 2006. WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater use in agriculture (Usmernenia WHO k bezpečnému používaniu odpadových vôd, exkrementov a odpadovej vody z domácností – Zväzok II: Používanie odpadových vôd v poľnohospodárstve).

(4) WHO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta (Plánovanie bezpečnosti sanitácie: príručka o bezpečnom používaní a zneškodňovaní odpadovej vody, odpadovej vody z domácností a exkrementov).

(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) [Austrálske usmernenia k recyklovaniu vody: riadenie zdravotných a environmentálnych rizík (1. fáza)]. Národná stratégia riadenia kvality vody.

(6) Zdroj: Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge (Minimálne požiadavky na kvalitu v prípade opätovného využívania vody pri poľnohospodárskom zavlažovaní a dopĺňaní kolektorov podzemnej vody), JRC (2017).

(7) JRC, 2017. Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge (Minimálne požiadavky na kvalitu v prípade opätovného využívania vody pri poľnohospodárskom zavlažovaní a dopĺňaní kolektorov podzemnej vody). Vedecká správa JRC na podporu politiky.

(8) 95. percentil nameraných koncentrácií.

(9) 90. percentil nameraných koncentrácií.

(10) JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive (Kvalita vody v Európe: vplyv smernice o čistení komunálnych odpadových vôd). Vedecká správa JRC na podporu politiky.

(11) Vybrané spomedzi 45 prioritných látok stanovených v smernici o normách kvality životného prostredia, ktorá zahŕňa aj pesticídy, chemikálie pre domácnosť a priemyselné chemikálie.

(12) Vnútrozemské povrchové vody zahŕňajú rieky a jazerá a súvisiace umelé alebo výrazne zmenené vodné útvary.

(13) V prípade skupiny prioritných látok polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU) (č. 28) sa normy kvality životného prostredia pre biotu a zodpovedajúce ročné priemerné hodnoty vo vode podľa týchto noriem vzťahujú na koncentráciu benzo(a)pyrénu na z ktorého toxicity vychádzajú. Benzo(a)pyrén možno považovať za marker ostatných PAU, preto je na účely porovnania s normami kvality životného prostredia pre biotu alebo so zodpovedajúcimi ročnými priemernými hodnotami vo vode podľa týchto noriem potrebné monitorovať len benzo(a)pyrén.