Oznámenie Komisie Rade - Revízia vzťahov medzi EÚ a Ruskom {SEK(2008) 2786} /* KOM/2008/0740 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.11.2008 KOM(2008) 740 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE Revízia vzťahov medzi EÚ a Ruskom {SEK(2008) 2786} OZNÁMENIE KOMISIE RADE Revízia vzťahov medzi EÚ a Ruskom Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady 1. septembra 2008 boli Rada spolu s Komisiou požiadané o dôkladné preskúmanie rozličných aspektov vzťahov medzi EÚ a Ruskom. Táto revízia sa má realizovať ešte pred samitom EÚ – Rusko, ktorý je naplánovaný na 14. novembra 2008, a bude sa o nej diskutovať na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v dňoch 10. a 11. novembra po tom, ako bol na stretnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v dňoch 13. a 14. októbra 2008 rekapitulovaný vývoj konfliktu medzi Gruzínskom a Ruskom. Táto revízia sa realizuje na pozadí udalostí, ktoré vážne narušili vzťahy medzi EÚ a Ruskom. Nemožno akceptovať narušenie územnej celistvosti Gruzínska s použitím sily a jednostranné uznanie Abcházska a Južného Osetska Ruskom. Obavy vzbudzujú aj nedávno sformulované zásady zahraničnej politiky, ktoré pripomínajú obnovenie sfér vplyvu. EÚ môže budovať svoje vzťahy s Ruskom s určitou dávkou sebadôvery. Po hospodárskej stránke Rusko potrebuje EÚ. EÚ je dôležitým trhom pre jeho vývoz surovín, najmä energie, a Rusko má záujem o zlepšenie podmienok obchodovania s jadrovými materiálmi. Súčasná finančná kríza ešte posilnila akútnu potrebu Ruska modernizovať a diverzifikovať ekonomiku. EÚ je prirodzeným partnerom tohto procesu a je hlavným zdrojom zahraničných investícií v Rusku. Rusko sa vo vlastnom záujme, či už ide o zrušenie vízovej povinnosti alebo o účasť na rámcovom programe ES pre výskum a vývoj, usiluje upevniť vzťahy s EÚ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je cieľom tejto revízie zvážiť komplexnosť prekrývajúcich sa a spoločných záujmov v rámci vzťahov medzi EÚ a Ruskom a rozvážne posúdiť, aké sú súčasné vlastné záujmy EÚ. Priestor na uskutočňovanie a rozšírenie týchto záujmov bol vytvorený v rámci nedávno dohodnutého mandátu na začatie rokovaní o dohode, ktorá nahradí dohodu o partnerstve a spolupráci. Po splnení podmienok sa začnú rokovania aj o dohode o voľnom obchode. V priloženom pracovnom dokumente sú uvedené podrobnosti o vývoji partnerstva medzi EÚ a Ruskom za posledné roky a príležitosti a výzvy, ktorým budeme v budúcnosti čeliť. Vzťahy medzi EÚ a Ruskom sa opierajú o dohodu o partnerstve a spolupráci, ktorá je v platnosti od roku 1997 a ktorú v roku 2005 ďalej doplnili štyri spoločné priestory. Výsledkom je inštitucionálny rámec, ktorý v mnohých smeroch funguje dobre, najmä na politickej úrovni prostredníctvom Rady pre spoluprácu (v súčasnosti Stála rada pre partnerstvo na úrovni ministrov zahraničných vecí). Stručný prehľad vzťahov medzi EÚ a Ruskom Dôležitým a stále významnejším aspektom vzťahov medzi EÚ a Ruskom sú obchod a investície a ich ďalšie posilňovanie je v záujme obidvoch strán. Rusko je naším tretím najdôležitejším obchodným partnerom a každoročne dochádza k 20 % nárastu objemu obchodovania. Hlavným faktorom je energia, ale značný rast bol zaznamenaný aj pri službách. S neustálym dosahovaním vysokého stupňa rastu a so silnejúcou strednou vrstvou je Rusko pre nás dôležitým novým trhom, ktorý podnikom v EÚ ponúka mnoho možností. EÚ je v Rusku hlavným investorom s celkovým objemom 80 % zahraničných investícií. V dôsledku toho máme veľký záujem na pokračovaní rozvoja ruskej ekonomiky, ktorá bude v budúcnosti potrebovať európske investície, keďže Rusko má v úmysle prikročiť k realizácii diverzifikácie a modernizácie. Uskutočňovanie investícií bude však závisieť na garancii právneho štátu zo strany Ruska, so skutočne nezávislými súdmi, ktoré budú schopné zabezpečiť vymáhanie plnenia zmlúv. Značná časť ruských devízových rezerv je v eurách, čo z Ruska robí jedného z najväčších držiteľov aktív denominovaných v eurách na svete. Aj Rusko bolo zasiahnuté globálnou finančnou krízou a vzhľadom na našu ekonomickú vzájomnú závislosť je potrebné pokračovať v dialógu medzi EÚ a Ruskom o aktuálnom vývoji. Uvedené dôvody viedli EÚ k tomu, aby podporila úsilie Ruska stať sa členom Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Dôvody pre pristúpenie do WTO čo najskôr za primeraných obchodných podmienok sú naliehavé, a to aj kvôli náznakom rastúceho protekcionizmu, najmä v odvetviach poľnohospodárstva a prírodných zdrojov. Niektoré prebiehajúce obchodné spory, ako spory týkajúce sa vývozných obmedzení Ruska vzťahujúcich sa na drevo, si urýchlene vyžadujú riešenia, aby sa predišlo zhoršeniu už i tak ťažkých obchodných podmienok. Napriek rozmachu v oblasti obchodovania a investícií medzi EÚ a Ruskom a mnohým odvetvovým dialógom, ktoré prebiehajú v rámci spoločného hospodárskeho priestoru, v mnohých oblastiach sa vyskytli ťažkosti siahajúce od problematických colných postupov a prelety cez Sibír k nekonzistentnému uplatňovaniu medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem zo strany Ruska. Vzájomná závislosť EÚ a Ruska v odvetví energetiky je hlavnou črtou vzájomných vzťahov. Členské štáty EÚ sú hlavnými nákupcami energetických produktov, a to sa v krátkodobom alebo strednodobom horizonte pravdepodobne nezmení. Vzťah má podobu vzájomnej nie jednostrannej závislosti. Vývoz do EÚ vo veľkej miere prispel k hospodárskemu rastu v Rusku. EÚ a Rusko však chápu energetickú bezpečnosť a vzájomné umožnenie prístupu na trh odlišne. Hoci Rusko bolo spoľahlivým dodávateľom energetických produktov, vzbudzujú spory s tranzitnými krajinami, ako aj nedostatočné investície na dodávateľskom trhu v čase rastúceho dopytu, obavy, pokiaľ ide o zabezpečenie budúcich dodávok. Aby sa vybudovalo skutočné partnerstvo v oblasti energetiky, ktoré by sa opieralo o zásady uvedené v Zmluve o energetickej charte, najmä o transparentnosť, reciprocitu a nediskrimináciu, je ešte potrebné investovať veľa úsilia. Obidve strany spolupracujú v rámci dialógu o energetike, kde sa venujú širokému spektru problémov, ako sú energetické scenáre a stratégie, vývoj trhu a energetická účinnosť. Ďalej rozvinúť by sa mohli dôležité nástroje, ako je mechanizmus včasného varovania v oblasti energetiky. Pokiaľ ide o spoločný priestor vonkajšej bezpečnosti , tu sa politický dialóg vedie často a na mnohých úrovniach. EÚ vedie s Ruskom dialóg na témy ako Irán, Blízky Východ, Afganistan, Balkán a o iných oblastiach. Dialóg sa vedie aj na medzinárodných fórach, ako je OSN a OBSE, s cieľom nájsť spoločný názor a prístup. Spolupráca v oblasti mierového procesu na Blízkom Východe a nešírenia zbraní v Iráne bola prínosná. EÚ a Rusko majú spoločný záujem na nešírení zbraní hromadného ničenia. Rusko sa nedávno podieľalo na EÚ misii EBOP v Čade/Stredoafrickej republike. Stanoviská ku Kosovu a spoločnému susedstvu zostávajú naďalej rozdielne, najmä po udalostiach v Gruzínsku. EÚ by malo poskytnúť spoločnú pozíciu k návrhu Ruska na vytvorenie nového európskeho bezpečnostného poriadku. EÚ má silný záujem pokračovať v úsilí o zlepšenie spolupráce v týchto oblastiach v nasledujúcich rokoch. Rusko je hlavným geopolitickým aktérom, ktorého konštruktívne zapojenie do medzinárodných záležitostí je nevyhnutným predpokladom efektívneho fungovania medzinárodného spoločenstva. Medzi EÚ a Ruskom prebieha dialóg o regionálnej politike. V kaliningradskom regióne funguje systém zjednodušeného tranzitu medzi týmto regiónom a ruským územím dobre. Okrem toho Rusko opäť preukázalo záujem o revidovanú Severnú dimenziu – tu bol na stretnutí ministrov 27. októbra dosiahnutý významný pokrok. V rámci pravidelného dialógu medzi EÚ a Ruskom sa vytvoril aj priestor pre zahrnutie arktických otázok. Oblasť ľudských práv je spojená s obavami. Vzniká dojem, že Rusko sa stále viac odkláňa od všeobecných záväzkov v rámci Rady Európy a OBSE. EÚ pripomína Rusku záväzky, ktoré na seba prevzalo aj v rámci dohody o partnerstve a spolupráci. Konzultácie s Ruskom na tému ľudských práv sa konajú dvakrát do roka. Hoci majú len relatívne malý účinok, posledné stretnutie sa konalo vo veľmi otvorenej a konštruktívnej atmosfére. Je dôležité budovať na dosiahnutých výsledkoch. Záujmy EÚ a Ruska, pokiaľ ide o spoločný priestor v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti , sú často zhodné. Svedčia o tom dohody uzatvorené medzi ES a Ruskom o zjednodušení vízového režimu a readmisii (v platnosti od 1. júna 2007), spoločný plán spolupráce na roky 2007 – 2010 medzi FRONTEX-om a ruskou pohraničnou strážou, spolupráca medzi Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť a ruskou federálnou službou boja proti drogám a medzi Europolom a ruskými orgánmi presadzovania práva. Dohoda o zjednodušení vízového režimu, prvá ktorú EÚ uzavrelo s treťou krajinou, má uľahčiť cestovanie aj cestujúcim z EÚ. Dohoda o readmisii je významným krokom v boji proti nelegálnej migrácii. Väčšia spolupráca v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pomáha čeliť hrozbám, ako sú terorizmus a organizovaná trestná činnosť. Je dôležité, aby sa spolupráca opierala o dodržiavanie ľudských práv a podporu právneho štátu. Posilňujú sa kontakty medzi občanmi EÚ a Ruska. Rozšírené boli aj vzdelávacie výmenné programy EÚ, rovnako ako výskumná spolupráca vedcov. Malo by sa pokračovať v posilňovaní kontaktov medzi ľuďmi. Posilnenie kontaktov, ako aj plnenie určitých cieľov v definovaných politických oblastiach, prispieva k zlepšeniu vzájomného porozumenia a dôvery. Spoločný priestor v oblasti výskumu, vzdelávania a kultúry sa vyznačuje silným spoločným záujmom. Spolupráca v oblasti výskumu sa realizuje prostredníctvom dohody o spolupráci v oblasti vedy a techniky, uzatvorenej medzi ES a Ruskom (v platnosti od roku 2004), ktorej platnosť sa skončí v roku 2009 – pripravuje sa jej obnovenie. Subjekty z Ruskej federácie sa zúčastňujú na všetkých tematických programoch a podprogramoch 7. rámcového programu pre výskum a vývoj, kde príspevok Spoločenstva predstavuje sumu asi 29 mil. EUR. Ďalšia spolupráca zahŕňa dohody o spolupráci medzi Euratomom a Ruskom v oblasti jadrovej bezpečnosti a riadenej jadrovej syntézy. Obidve dohody boli uzatvorené v roku 2002 na počiatočné obdobie 10 rokov. Rusko prejavilo záujem o pridruženie k 7. rámcovému programu. V oblasti vzdelávania sa Rusko zúčastňuje bolonského procesu a na mnohých programoch financovaných zo strany EÚ. Dôležitým projektom je Inštitút pre európske štúdie v Moskve – financovaný zo strany Ruska aj EÚ. Kultúrna spolupráca sa začala kajaanskym procesom v roku 2006. V októbri 2007 sa konalo prvé zasadnutie Stálej rady pre partnerstvo v oblasti kultúry. Následne prijaté opatrenia však priniesli skôr sklamanie. V zostavovaní akčného plánu v oblasti kultúry bol dosiahnutý len malý pokrok. Rusko dostáva finančnú pomoc z celého radu finančných nástrojov ES. Nástroj európskej susedskej politiky je určený na podporu realizácie časových plánov pre štyri spoločné priestory a kaliningradský región. V novom pozitívnom vývoji sa Rusko zaviazalo prispieť finančnými prostriedkami na sedem programov v rámci nástroja európskej susedskej politiky týkajúcich sa cezhraničnej spolupráce v období rokov 2007 – 2013. Ťažšie však bolo dohodnúť sa na spoločnom základe pre realizáciu finančnej pomoci. Ďalšie kroky Obidve strany – EÚ aj Rusko – by mali byť schopné otvorene a konštruktívne diskutovať o oblastiach, v ktorých majú odlišné názory. Pre fungujúce partnerstvo založené na dôvere je to nevyhnutné. Mali by sme sa usilovať posilniť našu schopnosť zvládať rozdiely a sledovať spoločné ciele. Európska rada odsúdila jednostranné rozhodnutie Ruska uznať odtrhnuté regióny Gruzínska a vyjadrila veľkú obavu v súvislosti s neprimeranou reakciou Ruska počas konfliktu. Hoci sa EÚ pridržiava svojich zásad a odmieta použitie sily je v jej záujme apelovať na Rusko, aby sa obnovilo úsilie o vyriešenie konfliktov u našich spoločných susedov. Vyžaduje si to vôľu a schopnosť EÚ postupovať jednotne, kombinovať nástroje Spoločenstva a nástroje SZBP/EBOP. Spôsob, akým EÚ postupovala v prípade konfliktu v lete a jeho následkov, je povzbudivý rovnako ako stiahnutie ruských ozbrojených síl z oblastí susediacich s Južným Osetskom a Abcházskom. Je však potrebné podniknúť ešte ďalšie kroky. EÚ očakáva, že nová dohoda medzi EÚ a Ruskom poskytne komplexný právne záväzný rámec pre všetky relevantné oblasti vzťahov opierajúc sa o spoločné záujmy a medzinárodné záväzky, ktoré na seba EÚ a Rusko prevzali, vrátane podpory dodržiavania ľudských práv a právneho štátu. Na posilnenie našej stále rastúcej vzájomnej ekonomickej závislosti by založenie zóny voľného obchodu bolo v záujme obidvoch strán. Tieto rokovania by mali pokračovať. Po prvé, EÚ by to umožnilo sledovať vlastné záujmy voči Rusku a po druhé, toto predstavuje najlepší spôsob, ako vystupovať vo vzťahu k Rusku ako jediný subjekt. Ak EÚ hovorí jedným hlasom a koná ako jediný subjekt, Rusko musí reagovať a EÚ je schopná ovplyvniť vývoj situácie. Jednohlasne prijatý mandát pre rokovania o novej dohode medzi Ruskom a EÚ nám poskytuje dôležitý nástroj na spoločné splnenie našich cieľov. Z týchto dôvodov zastáva Komisia názor, že by sa ďalšie kolo rokovaní malo naplánovať už teraz. Zasadnutie Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy 10. novembra ponúka členským štátom príležitosť dohodnúť sa na spôsobe pokračovania rokovaní – na pozadí záverov Európskej rady z 1. septembra, ktoré rokovania odložili. Naďalej je zrejmé, že EÚ v súlade so závermi Európskej rady neakceptuje súčasný stav v Gruzínsku. Ženevský proces by mal na základe dohôd z 12. augusta a 8. septembra pokračovať v riešení otázky bezpečnosti a stability v regióne, ako aj otázky návratu interne presídlených osôb a utečencov, a mala by byť obnovená územná celistvosť Gruzínska. Vzťahy medzi EÚ a Ruskom by sa mali priebežne revidovať. Ako sa už dohodlo, mali by Komisia a Rada počas rokovaní pokračovať v diskusii o všeobecnom kontexte vzťahov medzi EÚ a Ruskom.