Brusel, 7.7.2005 KOM(2005) 306 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom Stav k 31. decembru 2004 {SEC(2005)915} OBSAH Časť 1: Udalosti po správe z 30. júna 2004, riziková situácia a aktivácia rozpočtových záruk 3 1. Úvod: druhy operácií 3 2. Udalosti po správe z 30. júna 2004 3 3. Riziková situácia 4 3.1. Nesplatený kapitál k 31. decembru 2004 4 3.2. Maximálne ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené k 31. decembru 2004 (pozri tabuľku A2 v prílohe) 5 3.3. Maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 31. decembru 2004 (pozri tabuľku A3 v prílohe) 5 4. Aktivácia rozpočtových záruk 6 4.1. Platby z hotovostných zdrojov 6 4.2. Aktivácia garančného fondu 6 5. Analýza teoretických možností poskytovania pôžičiek a záruk Spoločenstva nečlenským štátom 6 6. Stav garančného fondu k 31. decembru 2004 7 7. Relatívna stabilita 7 Časť 2: Hodnotenie potenciálnych rizík: hospodárska a finančná situácia nečlenských krajín využívajúcich najvýznamnejšie pôžičkové operácie 8 1. Úvod 8 2. Kandidátske krajiny 8 3. Krajiny západného Balkánu 8 4. Nové nezávislé štáty 9 Časť 1: Udalosti po správe z 30. júna 2004, riziková situácia a aktivácia rozpočtových záruk [1] 1. ÚVOD: DRUHY OPERÁCIÍ Riziká, ktoré sú kryté rozpočtom Únie, vyplývajú z množstva pôžičkových a záručných operácií, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: pôžičky, ktoré poskytli Európske spoločenstvá s makroekonomickými cieľmi (pôžičky členským štátom v súvislosti s platobnou bilanciou a pôžičky na makrofinančnú pomoc (MFP) nečlenským štátom) a pôžičky s mikroekonomickými cieľmi (pôžičky Euratomu a ES-NCI[2] v členských štátoch a pôžičky Euratomu a Európskej investičnej banky (EIB)[3] v nečlenských štátoch). 2. UDALOSTI PO SPRÁVE Z 30. JÚNA 2004 Rada 7. decembra 2004 rozhodla, že pokiaľ ide o makrofinančnú pomoc tretím krajinám, predĺži predchádzajúce rozhodnutia o poskytovaní ďalšej makrofinančnej pomoci Srbsku a Čiernej Hore (2004/862/ES) a Bosne a Hercegovine (2004/861/ES). Rada neprijala žiadne nové rozhodnutie pokiaľ ide o nové nezávislé štáty (NNŠ), pričom Komisia 10. decembra 2004 prijala oznámenie o realizácii makrofinančnej pomoci v Arménsku, Tadžikistane a Gruzínsku.[4] Vyplatené prostriedky dosiahli celkovú výšku 22 miliónov eur vo forme grantov: 10 miliónov eur Srbsku a Čiernej Hore, 5,5 milióna eur Arménsku a 6,5 milióna eur Gruzínsku. Pokiaľ ide o Euratom, pôžička bola vyplatená na základe existujúceho rozhodnutia v prospech Bulharska (Kozloduj, 30 miliónov eur). Komisia prijala nové rozhodnutie, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie (C(2000)3812) z 13. decembra 2000 a ktorým sa znížila výška pôžičky Euratomu určenej v prospech Ukrajiny na elektráreň K2R4[5]. Rada v súvislosti s mandátmi EIB 22. decembra 2004[6] rozhodla o zmene a doplnení rozhodnutia 2000/24/ES s cieľom zohľadniť rozšírenie Európskej únie a Európsku politiku susedstva. Rada v tom istom čase[7] rozhodla o poskytnutí záruky Spoločenstva pre EIB na straty z úverov na určité druhy projektov v Rusku, na Ukrajine, v Moldavsku a Bielorusku; celkový strop dosahuje výšku 500 miliónov eur. EIB čerpá výhodu z výnimočnej záruky Spoločenstva vo výške 100 %. Záruka je na pokrytie pôžičiek podpísaných pred 31. januárom 2007 (s možnosťou predĺženia o šesť mesiacov). S ohľadom na pristúpenie desiatich nových členských štátov k EÚ 1. mája 2004, Rada prijala nariadenie č. 2273/2004[8], ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2728/94, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. Podľa oznámenia Komisie o finančných výhľadoch na roky 2007-2013[9] nebude výška financovania garančného fondu v budúcnosti teoreticky obmedzená, keďže jeho financovanie sa bude vykonávať prostredníctvom rozpočtovej položky uvedenej vo výdavkovej kapitole 4 (vonkajšie vzťahy) a nie prostredníctvom osobitnej rezervy ako v súčasnosti. 3. RIZIKOVÁ SITUÁCIA Nasledujúca analýza rizika sleduje stanovené opatrenia vzťahujúce sa na nesplatený kapitál, maximálne ročné riziko a maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Spoločenstva (metodika sa vysvetľuje v pracovnom dokumente pracovníkov Komisie). Podrobné číselné údaje sú v jednotlivých tabuľkách A1, A2 a A3 v prílohe. 3.1. Nesplatený kapitál k 31. decembru 2004 Celkové riziko k 31. decembru 2004 predstavuje 15 284 miliónov eur v porovnaní s 15 519 miliónmi eur k 30. júnu 2004. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené operácie, ktoré ovplyvnili výšku nesplateného kapitálu od poslednej správy. Tabuľka 1: nesplatený kapitál k 31. decembru 2004* v miliónoch eur (zaokrúhlené) | Nesplatená suma k 30. júnu 2004 15 519 | Splátky pôžičiek Euratom 0 NCI - 18 Makrofinančná pomoc - 145 EIB - 747 Vyplatené pôžičky Euratom 30 Makrofinančná pomoc 0 EIB 1 265 Rozdiel medzi výmenným kurzom eura k iným menám - 621 | Nesplatená suma k 31. decembru 2004 15 284 | * všetky zaručené pôžičky (členské a nečlenské štáty), okrem nesplatených úrokov a omeškaných platieb Pokiaľ ide o operácie v členských štátoch, nesplatený kapitál k 31. decembru 2004 predstavoval 3 360 miliónov eur v porovnaní s 3 635 miliónmi eur k 30. júnu 2004. Pokiaľ ide o operácie v nečlenských štátoch, nesplatený kapitál k 31. decembru 2004 predstavoval 11 924 miliónov eur v porovnaní s 11 885 miliónmi eur k 30. júnu 2004. 3.2. Maximálne ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené k 31. decembru 2004 (pozri tabuľku A2 v prílohe) - V roku 2005 dosahuje maximálne ročné riziko výšku 1 848 miliónov eur. - Riziko týkajúce sa členských štátov predstavuje 544 miliónov eur. - Riziko týkajúce sa nečlenských štátov predstavuje 1 304 miliónov eur. 3.3. Maximálne teoretické ročné riziko rozpočtu Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 31. decembru 2004 (pozri tabuľku A3 v prílohe) - V roku 2005 dosahuje maximálne teoretické riziko 1 957 miliónov eur a odhaduje sa, že v roku 2013 dosiahne 3 546 miliónov eur. - Maximálne teoretické riziko týkajúce sa členských štátov je rovnaké ako maximálne ročné riziko uvedené v odseku 3.2. - V prípade nečlenských štátoch dosahuje výšku 1 413 miliónov eur v roku 2005. Odhaduje sa, že do roku 2013 riziko dosiahne výšku 3 324 miliónov eur. 4. AKTIVÁCIA ROZPOčTOVÝCH ZÁRUK 4.1. Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov[10], aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom pri realizácii jej pôžičkových operácií, keď dlžník so splátkami Komisii mešká. 4.2. Aktivácia garančného fondu Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, v znení zmien a doplnení, sa zriadil Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že sa príjemca pôžičky poskytnutej alebo zaručenej Spoločenstvom oneskorí s platbou, garančný fond bude vyzvaný, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby. 5. ANALÝZA TEORETICKÝCH MOžNOSTÍ POSKYTOVANIA PÔžIčIEK A ZÁRUK SPOLOčENSTVA NEčLENSKÝM šTÁTOM V skutočnosti mechanizmus garančného fondu obmedzuje možnosti poskytovania pôžičiek a záruk Spoločenstva nečlenským štátom, keďže rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii na financovanie fondu, obmedzuje suma, ktorá bola upísaná na záručnú rezervu v aktuálnych finančných výhľadoch[11]. V tabuľke A4 sa uvádza odhad možnosti poskytovania pôžičiek Spoločenstva nečlenských štátov na roky 2005-2006 v súlade s mechanizmom garančného fondu. Metóda výpočtu a odkazy na právne texty sú podrobnejšie uvedené v prílohe. Tabuľka 2 uvádza nesplatené pôžičky a záruky na pôžičky pre nečlenské štáty v celkovej výške 12 068 miliónov eur k 31. decembru 2004. Tabuľka 2: nesplatené pôžičky a záruky na pôžičky pre nečlenské štáty v miliónoch eur (zaokrúhlené) | 1. nesplatený kapitál, ES (MFP), Euratom 1 384 2. nesplatený kapitál, EIB 10 540 3. omeškané platby 0 4. omeškané úroky 1 5. nesplatené úroky1 143 | Nesplatená suma k 31. decembru 2004 12 068 | 1 Nesplatené úroky splatné v zmysle nariadenia o zriadení garančného fondu Pomer medzi zdrojmi fondu a nevyrovnanými kapitálovými záväzkami fondu v zmysle nariadenia, ktorým sa zriaďuje fond, bol 10,55 %, je teda vyšší ako cieľová hodnota 9 % stanovená v nariadení č. 1149/1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2728/94, ktorým sa zriaďuje fond. Pravidlá stanovujú, že na konci roka bude prebytok splatený späť do osobitnej výdavkovej kapitoly výkazu príjmov vo všeobecnom rozpočte Európskej únie. 6. STAV GARANčNÉHO FONDU K 31. DECEMBRU 2004 Výška sumy v garančnom fonde k 31. decembru 2004 bola 1 612,09 miliónov eur. V druhej polovici roka 2004 boli zaznamenané tieto pohyby. - Prvý a druhý prevod: 181,875 miliónov eur. - Prebytok fondu za rok 2003: 223,16 miliónov eur. - Platba na uznané nároky z 27. augusta 2004: 2 687 444,26 USD (ekvivalent 2 230 059,13 eur). - Uhradenie nedoplatkov zo strany Argentínskej republiky z 21. decembra 2004: 10 013 111,37 USD (ekvivalent 7 456 334,33 eur). - Nedoplatky celkom k 31. decembru 2004, t. j. sankčný úrok v prípade Argentínskej republiky vo výške 1 718 492,13 USD (ekvivalent 1 261 649,75 eur). - Čistý zisk 28,9 milióna EUR z investícií z aktív fondu k 31. decembru 2004. 7. RELATÍVNA STABILITA Pomer medzi sumou vo fonde k 31. decembru 2004 (1 612,09 milióna eur) zníženej sumou 338 831 402,07 eur podľa nariadenia č. 2273/2004 a maximálnym teoretickým ročným rizikom pre pôžičky nečlenským štátom v roku 2005 (1 413 miliónov eur) sa odhaduje na 90 % (pozri tabuľku A3). Časť 2: Hodnotenie potenciálnych rizík: hospodárska a finančná situácia nečlenských krajín využívajúcich najvýznamnejšie úverové operácie 1. Úvod Číselné údaje v prvej časti poskytujú informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša všeobecný rozpočet. Tieto údaje by však mali byť doplnené o hodnotenie kvality rizika, ktoré závisí od druhu operácie a postavenia dlžníka. Tabuľky, ktoré prestavujú hodnotenie rizika podľa jednotlivých krajín, sú uvedené osobitne v pracovnom dokumente pracovníkov Komisie[12]. Stručný súhrn tejto analýzy sa nachádza nižšie. V bode 3.1 prílohy sa nachádza časť, v ktorej sa uvádza analýza situácie ostatných nečlenských krajín. 2. Kandidátske krajiny Bulharsko medziročne počas prvý troch štvrťrokov 2004 dosahovalo aj naďalej výrazný rast HDP na úrovni 5,6 %. Deficit bežného účtu platobnej bilancie bol vysoký, predstavoval 7,5 % HDP v roku 2004, avšak nižší ako v roku 2003 a zväčša pokrytý čistým prílevom priamych zahraničných investícií. Vo vzťahu k HDP bol zahraničný dlh stabilný, mierne nad úrovňou 60 % HDP, s klesajúcou tendenciou verejného dlhu a stúpajúcou tendenciou súkromného dlhu tak, že majú teraz na celkovom zahraničnom dlhu takmer rovnaký podiel. Rumunsko zaznamenalo počas prvých troch štvrťrokov 2004 rast reálneho HDP na úrovni 8,1 %. Rast bol podporovaný silným domácim dopytom, ktorý spôsobil výrazne negatívny stav čistého vývozu a pretrvávanie značného deficitu bežného účtu platobnej bilancie v pásme 6 % HDP. Výrazné oživenie priamych zahraničných investícií umožnilo zachovanie stability pomeru zahraničného dlhu k HDP na úrovni okolo 34 % HDP. Počas prvých troch štvrťrokov 2004 Turecko zaznamenalo medziročný rast HDP na úrovni 8,7 %, ktorý bol podporovaný výrazným rastom súkromnej spotreby a vysokým rastom domácich investícií. Vysoký nárast domáceho dopytu a vyššie ceny ropy na medzinárodných trhoch spôsobili výrazný nárast dovozu v roku 2004, čím sa rýchlo vykompenzovali príjmy z vyššej úrovne vývozu a rekordnej sezóny v cestovnom ruchu. Dôsledkom toho došlo k zvýšeniu deficitu bežného účtu platobnej bilancie na odhadovaných 5,2 % HDP. Úrovne dlhu sa výrazne znížili. Na konci roka 2004 zahraničný dlh dosiahol úroveň 53 % HDP. 3. Krajiny západného Balkánu Rast HDP Albánska , podporovaný zlepšeniami v poľnohospodárskej výrobe, silným rastom v sektore služieb a nárastom v stavebníctve, dosiahol odhadovanú úroveň 6,2 % v roku 2004. Prognózuje sa, že deficit bežného účtu platobnej bilancie v roku 2004 dosiahol 5,8 % HDP a úroveň zahraničného dlhu zostane na relatívne miernej úrovni s pomerom dlhu k HDP na úrovni okolo 22,4 %. V roku 2004 Bosna a Hercegovina zaznamenala rast HDP na odhadovanej úrovni 5 %, ktorý bol podporovaný najmä nárastom priemyselnej výroby a domácim dopytom. Prognózuje sa, že rast hospodárstva bude pokračovať nezmeneným tempom aj v roku 2005. Napriek rekordnému prílevu priamych zahraničných investícií a nárastu vývozu počas roka 2004, vysoká úroveň dovozu mala za následok, že deficit bežného účtu platobnej bilancie zostáva nad úrovňou 18 % HDP. Zahraničný dlh za posledné roky zaznamenal klesajúcu tendenciu a v roku 2004 dosiahol úroveň 34 % HDP. Rast HDP bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko počas prvých troch štvrťrokov 2004 poklesol o 0,5 %, predovšetkým v dôsledku pokračujúceho slabého rastu vo výrobných odvetviach. Avšak celkovo je v roku 2004 pravdepodobná priaznivá miera rastu, kým v roku 2005 sa očakáva jeho zrýchlenie na úroveň 2,5 %. V dôsledku veľkého deficitu obchodnej bilancie a nižším objemom súkromných a verejných prevodov, deficit bežného účtu platobnej bilancie v roku 2004 dosiahol skoro 7 % HDP. Devízové rezervy poklesli na úroveň 3,5 mesiaca dovozu v druhej polovici roku 2004 z úrovne 4 mesiacov na konci roka 2003. Pomer zahraničného dlhu k HDP v roku 2004 vzrástol iba okrajovo, z úrovne 35,2 % na konci roka 2003 na úroveň 35,7 % na konci roka 2004. Srbsko a Čierna Hora v roku 2004 zaznamenali rast HDP a odhaduje sa, že, v dôsledku oživenia priemyselnej a poľnohospodárskej výroby, dosiahol úroveň 7,2 %. Vonkajšia nerovnováha, podporovaná týždenným vývozom, zostáva na vysokej úrovni. Odhaduje sa, že deficit bežného účtu platobnej bilancie v roku 2004 dosiahol úroveň 12 % HDP. V dôsledku dohody o reštrukturalizácii s londýnskym klubom veriteľov však pomer dlhu k HDP poklesol na úroveň 57 %. 4. Nové nezávislé štáty Hospodársky rast Arménska zostal v roku 2004 na úrovni nad 10 %. Zvýšený objem remitencií a iných prevodov napomohol znížiť deficit bežného účtu platobnej bilancie v roku 2004 pod úroveň 5 % HDP. Zahraničné rezervy centrálnej banky sú dostatočné na pokrytie takmer štyroch mesiacov dovozu. Verejný zahraničný dlh predstavuje asi 1,1 miliardy USD, teda asi 33 % HDP (zníženie z úrovne 39 % v roku 2003). Deficit bežného účtu platobnej bilancie Gruzínska sa v dôsledku zvýšeného dopytu po dovoze na stavbu ropovodu BTC mierne zvýšil, čím sa vyrovnalo zvýšenie remitencií a verejných prevodov. Národnej banke sa však podarilo zvýšiť svoje zahraničné rezervy na úroveň takmer dvoch mesiacov dovozu. Verejný zahraničný dlh Gruzínska sa v nominálnom vyjadrení celkovo nezmenil, avšak došlo k zníženiu pomeru dlhu k HDP z úrovne 46 % v roku 2003 na úroveň 37 %. V súlade s dohodou z júla 2004 Gruzínsko v druhej polovici roka 2004 uzavrelo dvojstranné dohody s väčšinou svojich veriteľov združených v parížskom klube veriteľov. Ukrajina zaznamenala rekordne vysokú 12 % mieru rastu HDP. Súčasne však inflácia na úrovni 12,3 % prevyšuje všetky prognózy. Národná banka Ukrajiny postupne sprísnila menovú politiku avšak fiškálnu nerovnováhu musela už riešiť nová vláda (celkový deficit verejných financií dosiahol v roku 2004 úroveň presahujúcu 4 % HDP). Bežný účet platobnej bilancie bol uzatvorený s prebytkom nad 10 % HDP. Devízové rezervy sa zvýšili o ekvivalent nad tri mesiace dovozu. Pomer verejného zahraničného dlhu k HDP sa ďalej znižoval na úroveň 19 % v súlade so silným rastom HDP. Hospodárstvo Bieloruska naďalej čerpalo výhodu z hospodárskeho rastu v Rusku, ktorý je jeho hlavným obchodným partnerom (rast HDP v roku 2004 dosiahol 11 %). Došlo k zníženiu inflácie z úrovne 28 % v roku 2003 na úroveň 14 % v roku 2004. Napriek tomu zostáva najvyššou v regióne, odrážajúc tak nedbalú finančnú politiku. Avšak na účte verejných financií bol prvý raz za niekoľko posledných rokov zaznamenaný prebytok. Zahraničný dlh zostal na miernej úrovni a pomer dlhu k HDP poklesol na menej ako 20 %. Aj napriek zlepšeniu zostáva však hospodárstvo Bieloruska obmedzené v mnohých smeroch; najmä devízové rezervy sú na veľmi nízkej úrovni. Rast HDP Moldavska prevýšil 7 % v roku 2004, avšak dvojciferná inflácia, ktorá je odrazom silného domáceho dopytu uspokojovaného rýchlym nárastom objemu peňazí (dôsledok prudko stúpajúcich remitencií), zostala nezmenená. Fiškálna politika bola v roku 2004 značne uvoľnená. Moldavsko si u svojich súkromných veriteľov zabezpečilo odpustenie niektorých dlhov a obnovilo splácanie úrokov veriteľom parížskeho klubu. V dôsledku toho sa pomer dlhu k DPH znížil na menej než 40 %. Napriek tomu hospodárstvo zostáva veľmi zraniteľné. Deficit bežného účtu platobnej bilancie sa priblížil k úrovni 7 % HDP a priame zahraničné investície boli brzdené v dôsledku zásahov štátu do hospodárstva. Hospodárstvo Tadžikistanu pokračuje vo výraznom raste – rast reálneho HDP v roku 2004 dosiahol úroveň 10,5 %. Došlo k zvýšeniu deficitu bežného účtu platobnej bilancie z 1,3 % na skoro 2 %, nakoľko príjmy z vývozu a remitencií migrantov za prácou prevýšili kompenzáciu prostredníctvom zvyšovania dovozu v súvislosti s rýchlym hospodárskym rastom. Pokrytie hrubých štátnych rezerv dovozom prekročilo 2 mesiace na konci roka. Celkový zahraničný dlh na konci roka 2003 dosiahol výšku 1 miliardy USD (73 % HDP), z čoho 300 miliónov USD predstavuje dlh voči Rusku. V októbri 2004 bola s Ruskom podpísaná dohoda o odpísaní 80 % dlhu Tadžikistanu voči Rusku a výmene zostávajúceho dlhu za majetok (do konca roka 2008). [1] Príloha obsahuje pracovný dokument pracovníkov Komisie so súborom podrobných tabuliek a vysvetliviek k tejto správe. [2] Nový nástroj Spoločenstva, neaktívny od roku 1995. Posledná pôžička bola úplne umorená k 17. 12. 2004. [3] Podrobné údaje týkajúce sa mandátov EIB sú uvedené v tabuľke A1 v prílohe. [4] KOM(2004)793 konečná verzia. [5] K(2004)2817/3 z 20. 7. 2004 (ekvivalent 83 0000 000 USD v eurách). [6] Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 9. [7] Ú. v. EÚ L 21, 25.1.2005, s. 11. [8] Ú. v. EÚ L 396, 31.12.2004, s. 28. [9] KOM(2004) 487. [10] Podľa článku 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000 v znení zmien a doplnení, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev. [11] Ročná suma uvedená vo finančných výhľadoch na roky 2000 - 2006 je 200 miliónov eur v cenách roku 1999; v roku 2004 bola suma 221 miliónov eur a 223 miliónov eur v roku 2005. [12] SEK(2005)…