SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 14.7.2004 
KOM(2004) 487 kone čná verzia 
 
   
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Finančné perspektívy na obdobie 2007 - 2013 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Komisia vo februári 2004 vyprac ovala pre Úniu politický pr ojekt, ktorý sa venuje k ľúčovým 
problémom, ktorým bude Európa a jej ob čania čeliť do roku 2013. Cie ľom programu bolo 
spustiť progresívnu diskusiu o cie ľoch Európskej únie a nástrojoch potrebných na 
uskutočnenie týchto cie ľov. 
Ak by sa činnosť mala uskuto čniť podľa plánu do 1. januára 2007, diskusia by mala teraz 
prejsť do novej fázy. Pozornos ť je potrebné upriami ť na praktické opatrenia, ktoré sú potrebné 
na uvedenie politického rámca do praxe.  
Za týmto ú čelom Komisia pracuje na príprave s úboru podrobných politic kých návrhov. Tieto 
návrhy konkretizujú princípy, ktoré sú zahrnut é vo februárovom oznámení: zaoberajú sa 
jasnými politickými cie ľmi, ponúkajú skuto čnú pridanú hodnotu, odrážajú proces 
zjednodušenia a rešpektujú princípy dobrej správy vecí verejných. 
Mnoho z týchto návrhov je už pripravených. Teraz je ten správny okamih na prehodnotenie 
vykonanej práce, ktorá trvá už od februára, a na pripomenutie si pridanej hodnoty činnosti EÚ 
ako aj výdavkov potrebných na podporu politické ho projektu navrhnutého Komisiou na 
obdobie 2007 – 2013 a na objasnenie, ako budú nástroje na uskuto čnenie tohto projektu 
zjednodušené a racionalizované. Toto je ú čel tohto oznámenia. 
Toto oznámenie sprevádza prvá séria podrobných návrhov stanovujúcich právny rámec 
kľúčových politických oblastí. Nasledova ť budú ďalšie návrhy, ktoré sa budú týka ť oblastí 
vonkajších vz ťahov, životného prostredia, výskumu, slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti.
    
* * 
* 
 
SK 3   SK 1. SMEROM  K ROZHODNUTIU 
Diskusia s Radou a Parlamentom 
Prijatie oznámenia „Budovanie našej spolo čnej budúcnosti, politické problémy a rozpo čtové 
prostriedky rozšírenej Únie“ z 10. februára1 bolo počiatočným bodom rozhodnutia o nových 
finančných perspektívach. Poskytlo to Rade a Európskemu parlamentu príležitos ť preskúma ť 
politické návrhy predložené Komisiou. Európsky pa rlament v apríli prijal  rezolúciu zameranú 
na politické priority Únie. Rada sú časne pristúpila k prvej dis kusii týkajúcej sa oznámenia 
Komisie a írske predsedníctvo predložilo an alytickú správu, ktorá poukázala na niektoré 
kľúčové oblasti vyžadujúce si ďalšiu diskusiu. Na Európskej rade sa v júni schválilo 
pokračovanie v práci týkajúcej sa otázok ur čených v tejto správe a to najmä: 
– potreby prísnejšieho preferovania medzi rôz nymi požiadavkami týkajúcich sa výdavkov, 
– úrovne výdavkov potrebnej na splnenie ambícií členských štátov vo či Únií, 
– podrobnejšej analýzy pridanej hodno ty prostredníctvom výdavkov EÚ. 
Komisia víta prvé reakcie týkajúce sa  jej oznámenia a priorít, ktoré ur čila. 
Vychádzajúc z tejto diskusie má Komisia v úmysle podrobnejšie objasni ť svoju analýzu 
pridanej hodnoty navrhovaných činností a navrhovaných nástrojov riadenia, aby tak umožnila 
členským štátom pokra čovať v diskusii. Sú časné oznámenie a prijat ie legislatívnych návrhov 
sú ďalšími príspevkami k tejto diskusii. 
Je vhodné pripomenú ť si niektoré po čiatočné body tejto diskusie, ktoré ur čujú priority 
stanovené Komisiou vo svojom návrhu: 
• Rozpočet EÚ je obmedzený.  V porovnaní štátnych rozpo čtov, ktoré zaberajú v priemere 
okolo 45 % národného dôchodku, je rozpo čet EÚ iba o nie čo viac ako 1 % vyšší. Komisia 
nepredložila žiadnu zmenu, pokia ľ ide o hornú hranicu zdrojov, ktorú je potrebné ur čiť na 
úrovni EÚ a ktorá zostáva na úrovni  1,24 % hrubého národného dôchodku, avšak iba 
zvýšenie, pokia ľ ide o zdroje použité v rámci tejto hornej hranice. Mobilizovanie tejto 
rezervy sa stalo nevyhnutným kvôli rastúc im zodpovednostiam Únie a kvôli nákladom 
následných rozšírení: v súvislosti s tý mito podkladmi je potrebné si všimnú ť, že miera 
rastu rozpo čtu EÚ za posledných sede m rokov sa rovná polovi čnej sadzbe rastu rozpo čtov 
členských štátov.  
Mnohé politické rozhodnutia, ktoré budú ur čovať ďalšie finan čné perspektívy, už boli 
prijaté. Prostredníctvom nich sa stanovujú jasné požiadavky, pokia ľ ide o výdavky:  
– Súčasné štádium rozšírenia zvýši HDP Ún ie a jej príjmy o 5 % avšak s populáciou 
vyššou o 30 %. Z toho vyplýva, že výdavky budú rás ť rýchlejšie ako príjmy. 
Rozšírenie napríklad znamená 4 milióny nových farmárov, čo predstavuje 
zvýšenie o 50 % a zdvojnásobenie rozdielu, pokia ľ ide o príjmy medzi 
chudobnými a bohatými. Rozpo čet by mal podpori ť Lisabonskú stratégiu 
                                                 
1 KOM(2004)101 
 
SK 4   SK a transformáciu hospodárstva EÚ, pokia ľ ide o ich konkurencieschopnos ť 
a inováciu. 
– Dohoda dosiahnutá vzh ľadom na financovanie po ľnohospodárstva do roku 2013 
už určuje veľký podiel rozpo čtu EÚ.  
– S cieľom čeliť novým bezpe čnostným hrozbám a krízam Európska únia prevezme 
nové úlohy na úrovni EÚ najmä v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti.  
– Potreba Únie kona ť mimo svojho územia a o čakávanie v ú činné riešenie rastie 
spolu s narušenou stabilitou susedných krajín. 
Politický konsenzus o činnosti 
Predložené návrhy stavajú na činnosti Rady a Európskeho parlamentu s cie ľom vytvori ť jasnú 
predstavu o budúcnosti Európy. Existuje široký politický konsenzus, pokia ľ ide o oblasti, 
v ktorých musí Únia kona ť. Toto je vyjadrené v zmluve, ús tave, v rezolúciách Európskeho 
parlamentu a v záveroch Európskej rady. Pevne stanovené sú k ľúčové ciele, ktorými sú 
zamestnanos ť, trvalo udržate ľný rozvoj, bezpe čnosť a aktívna úloha v celosvetovom meradle: 
Jednotný trh poskytol európs kym hospodárstvám skuto čnú príležitos ť dodať rastu a prosperite 
zvláštny rozmer. Potenciál rastu Európy klesol v priebehu nieko ľkých rokov z 3 % na 2 %, 
a preto je potrebné zlepši ť hospodársky výkon. Nezamestnanos ť zostáva na neprijate ľnej 
úrovni a riziko sociálneho vylú čenia stúpa. Tam, kde liberaliz ácia v rámci EÚ prináša zmenu, 
EÚ musí pomôc ť s plynulým prechodom. Rozšírenie preh ĺbilo rozdiel medzi bohatšími a 
chudobnejšími členskými štátmi, čo oslabuje životaschopnos ť európskeho hospodárstva.  
 Na dosiahnutie rastu a znížen ia rozdielov je potrebná činnosť na všetkých úrovniach. Táto 
požiadavka je oporou Lisabonskej st ratégie, avšak výsledky doposia ľ ani zďaleka nesp ĺňajú 
očakávania. Je potrebné nájs ť nový podnet a smer, ktoré vytvor ia z Európy dynamické, na 
vedomostiach založené hospodárstvo a sú časne posilnia súdržnos ť Únie ako následok 
rozšírenia.  
• Európa je bohatá na zdroje. Európska spolo čnosť je formovaná jej krajinou, zdrojmi vôd, 
vidiekom a zdrojmi, ktoré so sebou prináš ajú. Výzvou zostáva hospodárenie a ochrana 
týchto zdrojov pre sú časné a budúce generácie. Úloha Eu rópskej únie v tejto oblasti je 
jasná. Potraviny vyprodukované v Európe sa dostávajú do obehu na jednotný trh a je 
potrebné udrža ť ich vysokú kvalitu. Požiadavky životné ho prostredia je potrebné rieši ť na 
kontinentálnej a globáln ej úrovni. Nie je to žiadna náhoda, že tieto témy sú už dlho 
spoločnými kľúčovými politikami Únie. 
• EÚ je vyzvaná, aby sa zaobera la problémami, ktoré sa ob čanov bezprostredne dotýkajú. 
Občianstvo EÚ bolo doposia ľ otázkou hodnôt: tieto je teraz potrebné premeni ť na činnosti. 
Organizovaný zlo čin a terorizmus sú hrozbami, kt oré nepoznajú hran ice. Nelegálne 
prisťahovalectvo je možné rieši ť iba spolo čne. Jednotný trh automaticky vyžaduje činnosť 
EÚ v oblasti zdravia, bezpe čnosti potravín a ochrany spotrebite ľa. Zvýšená rozmanitos ť 
poskytuje príležitosti, ktoré si žiadajú spolo čnú reakciu. Vo všetkých týchto oblastiach je 
nevyhnutná činnosť na európskej úrovni. 
 
SK 5   SK • Váha EÚ je úžasná a predst avuje: viac ako 450 miliónov obyvate ľov, štvrtinu svetovej 
produkcie, vedúcu obchodnú silu a najvä čšieho poskytovate ľa pomoci. Z tohto dôvodu 
vonkajší svet neustále skúša schopnos ť EÚ kona ť alebo reagova ť ako politický subjekt. EÚ 
stojí pred dôležitým rozhodnutím, a to, či má prija ť zodpovednos ť za vedenie, ak tak urobí, 
jej finančné a politické povinnosti vo či jej partnerom a susedom enormne vzrastú. Môže sa 
však izolova ť a odmietnu ť takúto výzvu? Spoluprácou a je dným hlasom môže Únia zriadi ť 
jedinečnú kombináciu politických nástrojov: pomoc, obchod, hospodársku spoluprácu 
a politický dialóg. 
Cena za ne činnosť je vysoká.  Ak by sa problémy vzh ľadom na európske hospodárstvo riešili 
nedostato čne, mohlo by dôjs ť k riziku zostupu po hospodárskej špirále. Nedostato čné 
zachovanie a riadenie prírodných zdrojov by znamenalo za ťaženie budúcej generácie 
mimoriadnymi nákladmi. Neriešenie obáv ob čanov týkajúcich sa bezpe čnosti a kvality života 
by so sebou prinieslo sklamanie a nebezpe čenstvo. Neú činnou vonkajšou politikou by sa 
premárnila príležitos ť plánovania a ochrany európskych hodnôt, presadenia mieru 
a celosvetového rozvoja. 
Uskutočnenie politických cie ľov 
Na uskuto čnenie cie ľov je potrebné využi ť všetky dostupné nástroje: opatrenia na 
vnútroštátnej úrovni, uplat ňovanie práva Spolo čenstva, koordinácia a verejné výdavky 
prostredníctvom rozpo čtu EÚ. Úlohou pre tvorcov politiky Únie je zabezpe čiť použitie 
správneho nástroja v správnom čase. Cieľom návrhu Komisie nie je prenies ť fondy na úrove ň 
EÚ samoú čelne. Návratnos ť investícií je závislá na  plánovaní správnych cie ľov na správnej 
úrovni. Vnútroštátne opat renia je potrebné použi ť vtedy, kedy prinesú najlepšie výsledky: 
konanie na úrovni EÚ, kedy je to najú činnejšie. Najlepší spôsob ako ponúknu ť platcovi daní 
hodnotu pe ňazí je, ke ď euro vynaložené z rozpo čtu EÚ prinesie vyššiu návratnos ť investícií 
ako euro vynaložené na vnútroštátnej úrovni. Zhromaž ďovanie vnútroštátnych zdrojov na 
úrovni EÚ môže prinies ť významné úspory pre štátne rozpo čty. 
Existuje mnoho nástrojov Únie, kde je potrebné nepatrné alebo takmer žiadne financovanie. 
V niektorých oblastiach je úlohou Únie zabezpe čiť spravodlivý a ú činný regula čný rámec 
činnosti, ako napríklad, pokia ľ ide o politiku hospodárskej sú ťaže, vnútorný trh alebo životné 
prostredie. Toto je dôležité pre politické ciele Únie, finan čné prostriedky sú zapojené menej. 
Ak majú by ť politiky EÚ ú činné, mnohé z nich potrebujú primerané finan čné zdroje. Je 
jednoducho nemožné o čakávať od Európy viac za menej pe ňazí. Nové politické oblasti na 
úrovni EÚ znamenajú nové finan čné požiadavky.  
Komisia preskúmala otázku týkajúcu sa investícií, ktoré sú nevyhnutnou sú časťou zmesi 
politiky. Komisia vo svojich návrhoch zabezpe čila, aby boli výška a charakter výdavkov 
primerané, a aby bola politika riadená s cie ľom o čo najvyšší výnos z investícií. Ak sa tieto 
požiadavky potvrdia, politika nesmie by ť ochudobnená o zdroje potrebné na ú činnú 
realizáciu. 
Rozpočet EÚ je obmedzený, pokia ľ ide o jeho rozsah, nie však, pokia ľ ide o jeho 
očakávaný dopad.  V porovnaní štátnych rozpo čtov, ktoré zaberajú v priemere okolo 45 % 
národného dôchodku, je rozpo čet EÚ iba o nie čo viac ako 1 % vyšší. Štátne rozpo čty 
zaznamenali za posledných sedem rokov nárast viac ako dvojnásobok rozpo čtu EÚ. Komisia 
navrhuje mierne zvyšovanie zdrojov dostupnýc h Únii, aby splnila uvedené výzvy a záväzky. 
S cieľom zabezpe čiť primeraný vývoj platieb vzh ľadom na viazané finan čné prostriedky bude 
 
SK 6   SK Komisia pravidelne, v každom prípade však do roku 2010, poskytova ť odhady požadovaných 
platobných finan čných prostriedkov na obdobie po roku 2013. Tieto odhady budú 
zohľadňovať skutočné využitie platobných a viazaných finan čných prostriedkov, ako aj 
odhady HND EÚ a využitie finan čných prostriedkov. 
2. PRIDANÁ HODNOTA NÁVRHOV KOMISIE  
Komisia navrhuje zna čné zvýšenie výdavkov v niektorých  oblastiach politík na obdobie 2007 
- 2013. V prípade, že Komisia predloží takéto návrhy v čase prísnej rozpo čtovej disciplíny, je 
to z dôvodu, že toto zvýšenie je  dôležité na dosiahnutie cie ľov EÚ a na splnenie záväzkov. Ak 
nedôjde k zosúladeniu záväzkov s nevyhnutnými zdrojmi, dôjde ku sklamaniu z myšlienky o 
Európe. 
Je potrebné otvori ť celkový potenciál Európskej únie a to v rámci nej, ako aj mimo nej. To 
znamená rieši ť faktory brániace plnej činnosti: 
• Nedostatok prepojení: úlohou jednotného trhu je cezhrani čný obchod, podnikanie v rámci 
celej Európy, sloboda cestova ť v rámci celej Únie. V mnohýc h oblastiach (vzdelávanie 
a výskum, doprava, energia, infraš truktúry a systémy služieb informa čných technológií, 
finančné služby, colná správa, civilná ochrana, vymožite ľnosť práva) sú však vnútroštátne 
systémy aj na ďalej veľmi roztrieštené, chýba prepojenie a mobilita je narušená. Dôsledkom 
toho je nevyužitý potenciál vo ľného pohybu osôb, čo prekáža efektivite činností. 
• Nedostatok európskych perspektív: Veľmi často sa stáva, že národné vlády sa nemôžu 
riadne zaobera ť vonkajšími záležitos ťami a záležitos ťami, ktoré sa týkajú rôznych 
odborov, pretože je politický a finan čný návrat ich investícií (napr. pokia ľ ide o výskum 
alebo cezhrani čné vzdelávacie programy, zariadenie intermodálnej dopravy, správu 
vonkajších hraníc, životné pros tredie alebo programy a systémy zdravotnej pohotovosti) 
spoločne využívaný v širšom kontexte, často v rámci celej Európy, zatia ľ čo náklady sú 
znášané výlu čne vládou, ktorá financuje činnosti a tiež z dôvodu, že cezhrani čné činnosti 
so sebou prinášajú významné koordina čné problémy a náklady. Z tohto dôvodu dochádza k 
nedostato čnému poskytovaniu služieb zásadnej dôležitosti a sú časne k plytvaniu zdrojov 
a nekoordinovanému úsiliu, ktoré prekážajú ú činnej činnosti. 
• Nedostatok synergie medzi cie ľmi a činnosťami:  O cieľoch sa rozhoduje na úrovni EÚ 
a za ich ú činnú realizáciu sa zaväzujú EÚ a jej členské štáty. Na rôznych úrovniach 
činnosti však neexistuje žiadna organizovaná, systematická komplement arita, a preto Únia 
nie je schopná dosiahnu ť optimálne výsledky. 
Komisia preto navrhuje, aby sa prostredníctvom výdavkov v rámci nasledujúcich finan čných 
perspektív podnikli kroky na ri ešenie týchto nedostatkov:  
• nevyhnutné investície na vytvoren ie chýbajúcich prepojení, vyt vorenie sietí v rámci celej 
Európy a podporenie mobility, 
• zníženie tlaku na štátne rozpo čty lepším zhromaž ďovaním zdrojov a odborných znalostí na 
úrovni EÚ, 
• lepšie využitie výdavkov EÚ na dopl nenie, stimulovanie a podporu uskuto čnenia cieľov; 
toto si vyžaduje efektívnu synergiu medz i vykonanými úlohami na rôznych úrovniach EÚ. 
Komisia na základe uvedeného preskúmala pridanú hodnotu prostre dníctvom navrhovaných 
výdavkov vo všetkých oblastiach politiky, na ktoré sa vz ťahuje politický projekt na obdobie 
 
SK 7   SK 2007 – 2013. S cie ľom riešiť uvedené problémy Komisia na vykonanie tohto prieskumu 
použila tieto kritéria: 
• Efektívnos ť: prípady, v ktorých je činnosť EÚ jediným spôsobom na dosiahnutie 
výsledkov s cie ľom dosiahnu ť vytvorenie chýbajú cich prepojení, vyhnú ť sa deleniu 
a využiť potenciál Európy bez hraníc. 
• Účinnosť: prípady, v ktorých EÚ ponúka lepšie zhodnotenie pe ňazí prostredníctvom 
využitia vonkajších efektov, zhromaždením zdrojov alebo odborných znalostí, ako aj 
lepšou koordináciou činností. 
• Synergia: prípady, v ktorých je činnosť EÚ nevyhnutná na doplnenie, stimulovanie 
a uvedenie činnosti do chodu, s cie ľom zníži ť rozdiely, zvýši ť štandard a dosiahnu ť 
synergiu. 
2.1 Efektívnos ť: Výsledky je možné dosiahnu ť iba prostredníctvom činnosti na 
úrovni EÚ 
Spoločné ciele Únie je možné dosiahnu ť iba prostredníctvom spolupráce na úrovni 
vnútroštátnej a európskej. Vnútrošt átne verejné výdavky je možné riadi ť tak, aby priniesli 
občanom ve ľké zisky, čím zvýšia životnos ť a trvanlivos ť národných hospodárstiev 
prostredníctvom verejných služieb, vz delávania a infraš truktúry, ponúknu vnútornú 
a vonkajšiu bezpe čnosť a vyhovejú všetkým rozhodnutiam spolo čnosti v rámci širokého 
spektra politík. Pokia ľ ide o efektívnos ť na vnútroštátnej úrovni, tu existujú hranice. 
Zostávajú medzery, ktoré dokáže vyplni ť iba EÚ. Zmluva, za ú čelom dosiahnutia cie ľov, 
pridelila, od samého za čiatku, hlavnú úlohu rozsiahlym spolo čným politikám ako napr. 
hospodárskej sú ťaži, obchodu, doprave, po ľnohospodárstvu a rybnému hospodárstvu 
a v poslednej dobe hospodárskej a menovej únii (HMÚ). Skuto čný vnútorný trh a colná únia 
nemôžu existova ť bez presných pravidiel, ktoré zria ďujú rovnaké východzie podmienky pre 
všetkých. Bez zosúladenia ve ľkých rozdielov politík členských štátov by na vnútorných 
hraniciach museli zosta ť kontroly, EÚ by nemohla v medzinárodnom obchode hovori ť 
jedným hlasom a udržate ľný rozvoj by sa dostal do klesajúcej  špirály negatívnej hospodárskej 
súťaže. 
• Európska únia ponúka jedine čnú príležitos ť obohatiť odborné znalosti o nové vedomosti. 
Rôzne prednosti a rôzne tradície  ponúkajú Európe príležitos ť skutočne mnoho získa ť z 
nadobudnutej skúsenosti v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania . Tento 
potenciál je však najlepšie možné využi ť prostredníctvom mobilit y, ktorú je možné naplno 
využiť na úrovni EÚ. Nie je možné ju uskuto čniť bez celoeurópskych sietí schopných 
premeniť silný dopyt po mobilite študentov na realitu. 
Ľudský kapitál je jedným z hlavných faktorov  rastu. Jeden doplnkový rok vzdelávania môže 
v typickej európskej krajine zvýši ť celkovú produktivitu o 6,2 %. V období 1995 – 2000 
poklesli verejné investície v oblasti vš eobecného a odborného vzdelávania ako podiel 
verejných výdavkov vo vä čšine členských štátov. Je potrebné urobi ť všetko preto, aby sa 
z verejných výdavkov dosiahol čo najlepší efekt. Činnosť na podporu mobility vytvorí zmeny 
dostatočne veľkej škály na to, aby došlo ku skuto čnému hospodárskemu ú činku, čím dôjde k 
rozšíreniu o rozmer v odbornej spôs obilosti pracovnej sily. Takýto ú činok by bolo možné 
dosiahnuť, ak by sa do výmenných programov zahrnulo 10 % univerzitných študentov.  
 
SK 8   SK • Skutočnosť, že komplexná cezhrani čná činnosť môže správne prebieha ť iba na úrovni EÚ - 
a to z dôvodu nezhody medzi di stribúciou (vnútroštátnych) nákladov a (všeobecných) 
ziskov, ako aj z dôvodu dodato čných prekážok v rozvo ji projektov cezhrani čnej 
infraštruktúry – bolo potvrdené nedávnym rozhodnutím Rady a Európskeho parlamentu, 
ktorým sa v rámci programu transeurópskych sietí ur čilo 30 prioritných pr ojektov v oblasti 
dopravy. Pre úspešné hospodárstvo je rozvoj efektívnych dopravných sietí k ľúčový. V 
prípade, že je infraštruktúra obmedzovaná problémami ako pre ťaženie, výhody 
konkurencieschopnosti v iných sektoroch môžu by ť premrhané. Ako sa európske 
hospodárstvo viac integruje, náklady nedostato čnej infraštruktúry rastú a cezhrani čné 
nedostatky sú čoraz viac evidentné. Pride ľovanie zdrojov na európskej úrovni je jediný 
spôsob ako napravi ť prirodzený sklon nasmerovania vnú troštátnych výdavkov na schémy v 
rámci vnútroštátnych hraníc . Tiež sa ponúka príležitos ť na pomoc menej rozvinutým 
hospodárstvám Európy, s cie ľom rozvoja infraštruktúry pre úžitok všetkých. 
Na zasadnutí Európskej rady v Göteborgu z roku 2001 bola zdôraznená podpora presunu 
cestných komunikácií na iný druh dopravy, ktorý bude trvalo udržate ľný pre životné 
prostredie. Činnosť na podporu intermodality sa sústredila na riešenie pre ťaženia cestných 
komunikácií na zúžených hrani čných priechodoch v rámci cel ej Európy. Odhaduje sa, že 
činnosti založené na existujúcom programe Marco Polo majú od ľahčiť okolo 36 miliónov 
diaľkových ciest pre kami óny: to znamená, že každé investo vané euro by predstavovalo 6 
ušetrených euro, pokia ľ ide o zníženie zne čistenia a nehodovosti.  
• Hlavný fakt európskej integrác ie znamená, že výhody narastajúce členskému štátu z jeho 
vonkajších operácií tiež prispi evajú ostatným, a jasne odôvod ňuje intervenciu na úrovni 
EÚ, keďže samotná EÚ má k dispozícií plný ro zsah dostupných nástrojov na riešenie 
záležitostí s tretími krajinami. 
Rozšírenie je jasný príklad: pomoc kandidátom na prispôsobenie ich regula čného rámca 
normám EÚ si vyžaduje zna čné úsilie na úrovni EÚ, aj ke ď v jednotlivom prípade sa musia 
využiť skúsenosti jednotlivého členského štátu (napr. twinning). Bezpe čnosť a migrácia sú 
ďalšie príklady, ako aj stanoven ie noriem a vonkajšie premiet nutie vnútorných  politík EÚ 
(napr. biologická rôznorodos ť, zmena podnebia, riadenie v oblasti podnikania ...).  
V krajinách západného Balkánu riešila EÚ krízu a potrebu stabilizácie so stup ňom efektivity, 
ktorú by sa nepodarilo dosiahnu ť kombinovanou činnosťou jednotlivých členských štátov. EÚ 
pri tejto príležitosti využila politický dial óg, priaznivo prispôsobený obchodný režim, 
rozsiahle finan čné programy, spoluprácu v oblasti spravodlivosti a opatrenia demokratickej 
stabilizácie.  
Príkladom nedostato čného potenciálu sú medzinárodné finan čné inštitúcie. Hoci sú členské 
štáty vo výkonnej rade MMF  a Svetovej banke, pokia ľ ide počet, vo väčšinovom zastúpení, 
majú oveľa menší vplyv ako Spojené štáty. Hovori ť spoločne jedným hlasom a kona ť spoločne 
je dôležité, pokia ľ ide o zvidite ľnenie a zvýšenie vplyvu.  
2.2 Ú činnosť: Činnosť EÚ ponúka vä čšiu rentabilitu 
Činnosť EÚ je možné odôvodni ť aj ako výhodnú z finan čného hľadiska. Jedno euro 
vynaložené na úrovni EÚ ponúkne viac ako euro vynaložené na vnútroštátnej úrovni. Okrem 
toho nekoordinované vynakladanie financií na dosiahnutie cie ľov na vnútroštátnej úrovni je 
plytvanie financiami. V m nohých prípadoch je zhromaž ďovanie zdrojov a odborná znalos ť 
 
SK 9   SK účinným spôsobom na dosiahnut ie úspor, ako aj zárove ň dosiahnutie kritického množstva 
potrebného na uskuto čnenie určitých kľúčových cie ľov. Napríklad: 
• Prepojenie medzi silnou kapacitou výskumu a dynamickým hospodárstvom je jasné: v 
roku 2002 Európska rada stanovila cie ľ, že do roku 2010 venuje 3 % HDP na výskum, z 
toho 1 % z verejného sektoru. Výskum na úrovni EÚ môže by ť výhodnejší ako výskum 
financovaný na vnútroštátnej úrovni a môže ma ť tiež silný ú činok na súkromné 
financovanie, stimulovanie rozsiahlych tech nologických iniciatív a rozvoj európskych 
pólov dokonalosti v silne konkuren čných oblastiach ako informa čné a komunika čné 
technológie, biotechnológia a letectvo a kozmický výskum. Zvyšovaním zložitosti 
výskumných prác a potrebného kritického množstva financií nemôže žiaden členský štát 
konajúci izolovane dosiahnu ť minimálne kritické množstvo. Úspory z rozsahu ponúknuté 
na úrovni EÚ sa stávajú dôležitejšími a výhody cezhrani čného prepojenia odborníkov sú 
stále jasnejšie. 
Politika výskumu EÚ môže podporova ť kľúčové infraštruktúry výskumu európskeho záujmu 
na úrovni EÚ, ktoré sú nevyhnutné pre rozvoj projektov ako napr. ve ľké zariadenia zdrojov 
laseru a neutrónov zdroje a pre rozvoj géno vých databánk v rámci celej Európy. Príkladom je 
sieť 52 laboratórií v 20 rôznych členských štátoch, ktorá sa zaoberá prenosnými 
spongiformnými encefalopatiami. Výsledky sú pre verejnos ť a pre súkromný sektor k 
dispozícií v rámci celej EÚ a je možné na nich ďalej stava ť.  
• Zhromažďovanie cenných zdrojov pomáha skuto čne šetriť finančné prostriedky. Každý 
členský štát má napríklad sily civilnej obrany a jednotky pohotovostnej služby v stave 
pohotovosti a pripravené zasiahnu ť vo veľmi krátkom čase. Náklady týchto síl sú často 
veľmi vysoké z dôvodu nevyhnutné ho špeciálneho vybavenia a vysokej úrovne odborného 
vzdelania. Za relatívne nízke inve stície umožní koordinácia EÚ siahnu ť po dostupných 
kapacitách cezhrani čnej prevencie a pohotovostných činnostiach v požadovanej rýchlosti 
a umožní dosiahnu ť účinné výhody pre štátne rozpo čty. Toto napomáha zlepši ť účinnosť 
a znížiť náklady každého členského štátu, pokia ľ ide o reakciu na prír odné katastrofy alebo 
iné krízové stavy a tiež, pokia ľ ide o okamžitú pomoc obetiam s cie ľom prekona ť 
bezprostredné následky krízového stavu. Okrem toho je rozpo čtový dopad poskytovania 
krátkodobej ú ľavy a uskuto čňovania pohotovostných opatrení ve ľmi vysoký. Fond 
solidarity je spôsob, ktorým Únia pomáha členským štátom čeliť problému krízových 
situácií. 
• Niekedy sú činnosti tak rozsiahle a zložité, že spojenie činností na úrovni EÚ je jediný 
spôsob, ako dosiahnu ť potrebné kritické množstvo. To to bola úvaha, ktorá stála za 
projektom Galileo: že investície potrebné na vypracovanie satelitných naviga čných 
systémov boli tak významné, že spolo čné úsilie bolo nevyhnutné. Teraz je potrebné 
v tomto úsilí pokra čovať v ďalších štádiách projektu, ktoré budú rozvíja ť projekt Galileo 
a uvádzať ho do činnosti.  
• Teraz je jasné, že problémy, ktoré priniesla imigrácia a azyl nie je možné ďalej primerane 
riešiť iba na úrovni vnútroštátnej správy. Zrušen ie kontrol na vnútorných hraniciach musí 
byť sprevádzané spolo čnými opatreniami týkajúcimi sa ú činnej kontroly a sledovania 
vonkajších hraníc Únie. Zlepše ná operatívna spolupráca zah ŕňajúca spájanie zdrojov 
v oblastiach vzdelania a vybavenia zabezpe čí účinnejšie využívanie verejných fondov. 
Činnosť EÚ smerom k integrovanému riadeniu na šich vonkajších hraníc je navyše jediným 
spôsobom na dosiahnutie spravodliv ého rozdelenia bremena medzi členskými štátmi, z 
ktorých niektoré čelia ťažkému bremenu dlhých hrani čných pásiem alebo zvýšenej 
 
SK 10   SK migrácii. Stupe ň rozdelenia bremena upevní solidaritu medzi členskými štátmi a 
prostredníctvom dôveryhodnejšej a spravod livejšej politiky prinesie všeobecné 
hospodárske výhody. Toto je jadrom udržate ľnej migra čnej politiky schválenej Európskou 
radou v Seville.  
EÚ čelí výzve riadenia pozemných hraníc zaberajú cich približne 6 000 km a morských hraníc 
zaberajúcich približne 85 000 km. Táto výzva vš ak nie je rozdelená rovnomerne: 7 z nových 
členských štátov predstavuje 40 % naš ich vonkajších pozemných hraníc. Približne 400 000 
ľudí požiada každý rok o azyl v Únii, z toho 7 % žiadostí o azyl je viacnásobných v iných 
členských štátoch, a viac ako 14 miliónov štátnych prís lušníkov z tretích kraj ín už žije v EÚ, z 
toho 64 % v Nemecku, Fran cúzsku a Spojenom krá ľovstve.  Rozsah týchto problémov si 
nevyhnutne vyžaduje odpove ď na kontinentálnej úrovni.  
• Dosah EÚ v oblasti vonkajších vz ťahov je taký ve ľký, že môže svojím interven čným 
vplyvom a vidite ľnosťou poskytnú ť nielen kritické množstvo financií, ale aj dosiahnu ť 
významné úspory z rozsahu. 
Jeden z cie ľov rozvoja tisícro čia je zníženie po čtu ľudí, ktorí majú zdraviu škodlivú pitnú 
vodu, na polovicu; v sú časnosti je to 1 miliarda ľudí. Aj ke ď niektoré členské štáty disponujú 
porovnate ľnou odbornou kompetenciou ako Komisia, EÚ ponúka prostredníctvom svojich 
schopností relatívnu výhodu na mobilizovanie kritického množstva financií so skuto čným 
globálnym dosahom (v dôsledku Svetovej sc hôdzky na najvyššej úrovni o trvalo udržate ľnom 
rozvoji EÚ poskytne 1 miliardu euro pre iniciatívu Voda pre život).  
Súčasné porovnanie vonkajších služieb členských štátov a Komisie ponúka ďalší veľmi 
konkrétny príklad možných úspor z rozsahu. Členské štáty zamestnávajú približne 45 000 ľudí 
v približne 1 500 zastupite ľstvách v zahrani čí a Komisia zamestnáva približne 5 000 ľudí 
v 131 delegáciách. Spojené štáty pre porovnanie zamestnávajú 15 000 ľudí v približne 300 
zastupiteľstvách.  
2.3 Synergia: Činnosť EÚ na doplnenie, stimulovanie a uvedenie do činnosti 
Európska únia sa zakladá na solidarite a na vzájomnom u čení sa jeden od druhého. 
Uskutočnenie kľúčových prijatých cie ľov si zárove ň vyžaduje synergiu medzi činnosťami 
a rozhodnutiami o výdavkoch na úrovni EÚ, vnútroštátnych a regionálnych úrovniach. 
Lisabonská stratégi a alebo vonkajšia činnosť EÚ sú dobrými ukážkami tohto problému. 
Doplnením a stimulovaním vnútroštátnych snáh podporova ť hospodársky rozvoj môže Únia 
zlepšiť efektívnos ť vnútroštátnych činností a demonštrova ť solidaritu v rámci celej EÚ. To 
všetko je dôl ežitejšie vzh ľadom na zvä čšujúce sa rozdiely, ale ti ež na výhody, ktoré vyplývajú 
zo zvýšenej rôznorodosti, ktorá nastala po rozšír ení. Zmenšovanie rozdielov znamená aj to, že 
Európska únia musí kona ť ako katalyzátor na zvýšenie štandardu a hodnoti ť najlepšiu prax. 
Napríklad: 
Kohézna politika sa zakladá na presved čení, že Únia je spolo čenstvom solidarity so 
spoločným záujmom o prosperitu všetkých svojich členov a že kohézne zásahy stimulujú 
konkurencieschopnos ť a ponúkajú dobrú návratnos ť verejných investícií zlepšovaním trvalo 
udržateľného rozvoja na úrovni EÚ. Požiadavka priameho a vidite ľného vyjadrenia solidarity 
EÚ voči občanom je silnejšia v Európe 25 a viac štátov ako kedyko ľvek predtým. Regionálne 
a vnútroštátne orgány však musia vlastni ť a predovšetkým realizova ť rozvojové stratégie a 
činnosti. Úlohou EÚ je dop ĺňať vnútroštátne činnosti a pôsobi ť stimulujúco na dosiahnutie 
 
SK 11   SK maximálnej efektívnosti výdavkov, najm ä v oblastiach, ktoré majú najvä čší dopad na celkový 
trvalo udržate ľný rozvoj.  
Bilancia kohéznej politiky ukazuje, že regióny prijímajúce pomoc zaznamenali zna čne vyššiu 
mieru rastu ako priemer EÚ. Každé euro vynaložené na kohéznu politiku má významný 
multiplika čný efekt - napríklad tri eu ro za jedno vynaložené euro v prípade regiónov, na ktoré 
sa vzťahuje „Cie ľ 2“. Kohézia nasmerovaná výlu čne na investície znamenala skuto čný krok k 
zmene v zmysle fyzickej infraštruktúry aj ľudského kapitálu. Kohézna politika priniesla výhody 
aj v zmysle partnerstva a dobrej správy vecí verejných. Skuto čnosť, že ju Komisia a členské 
štáty vykonávajú spolo čne zabezpe čila, že funguje ruka v ru ke s vnútroštátnou a regionálnou 
politikou.  
• Ďalší príklad efektívnej s ynergie vychádza z politiky rozvoja vidieka.  Rozvoj vidieka 
teraz tvorí druhý pilier spolo čnej poľnohospodárskej politiky a dáva jej širšiu perspektívu, 
ktorá viac zodpovedá potrebám dneška a rozš írenej Európy. Takto zapadá medzi iné 
politiky, ktoré sa zameriavajú na vyhladenie  cesty sociálnej a hos podárskej zmeny. Rozvoj 
vidieka má však s viac ako polovicou populáci e EÚ, ktorá žije vo vidieckych oblastiach 
zaberajúcich 90 % územia Únie, jasnú úlohu aj v ďalších politikách ako životné prostredie 
a kohézia. Rozvoj vidieka podporuje prispôsob enie farmárov a vidieckej komunity celej 
Únie novým potrebám v oblasti vidieckeho hospodárstva, pri čom súčasne podporuje 
vysoké environmentálne parametre a venuje osobitnú pozornos ť menej rozvinutým 
regiónom EÚ. 
• Hrozba terorizmu je svojim charakterom medzinárodná. Zabezpe čenie bezpe čnosti 
prostredníctvom prevencie a boja proti zlo činu a terorizmu zostane pre Úniu k ľúčovým 
problémom, ktorý nemôžu rieši ť členské štáty izolovane. Nieko ľko nepredvídate ľných 
udalostí, ako napríklad udalos ť v Madride, spôsobilo obavy verejnosti a vyvolalo 
očakávania konania na úrovni EÚ. Odst ránenie kontrol na vnútorných hrani čných 
priechodoch by zárove ň nemalo by ť hrozbou osobnej bezpe čnosti občanov EÚ. Ako bolo 
zdôraznené na zasadnutí Európskej rady v Brusel i v roku 2004, hrozbu terorizmu je možné 
poraziť iba solidaritou a spolo čnou činnosťou. Keďže členské štáty sú na zachovaní 
vysokého stup ňa bezpečnosti závislé jeden od druhého, intenzívna činnosť na európskej 
úrovni je nevyhnutná. 
• Veľká časť práce Únie sa týka šírenia odborných zn alostí a orientovania politiky smerom 
k efektívnejšej realizácii. V mnohých oblastiach – životné prostredie, so ciálna politika, clá 
a dane, rybné hospodárstvo – sta čí aj relatívne malá investícia  na vytvorenie silného kruhu 
šírenia odborných znalostí a vedomostí so skuto čnými narastajúcimi prínosmi. 
Európsky program klimatických zmien ur čuje najhospodárnejšie op atrenia na dosiahnutie 
súladu s Kjótskym protokolom za najn ižšiu možnú cenu. Náklady globálneho otep ľovania sú 
enormné – pois ťovne predpovedajú, že náklady na prírodné katastrofy samotné v budúcom 
desaťročí dosiahnu 150 miliárd dolárov ro čne. Ak sa však uplat nia správne opatrenia 
prostredníctvom programov EÚ, bude možné dosiahnu ť ciele stanovené Kjótskym protokolom 
pri ročnom náklade 2,9 až 3,7 miliárd euro - čo predstavuje len malý zlomok možných 
nákladov.  
• Členské štáty sú často vďaka histórii alebo geografii schopné rozmiestni ť sily 
prostredníctvom zdrojov, dipl omacie a obranných komponentov vonkajších vz ťahov v 
rôznych regiónoch sveta. Činnosť EÚ však môže urobi ť kolektívne vonkajšie úsilie 
koherentnejšie ako iba sú čet častí a to financovaním opatren í na zefektívnenie rozvojovej 
 
SK 12   SK pomoci alebo činnosťou, ktorá zabezpe čí, že sa jednotlivé úsilie nebude prekrýva ť. Pridaná 
hodnota EÚ tiež pochádza z jej metód (najmä  zrušenie pomoci, sektorová a rozpo čtová 
podpora, skuto čne na výsledkoch založený rozvojový prístup, priame spájanie pomoci na 
výkon vnútroštátnych cie ľov krajín v boji proti chudobe). 
Rozpočtová podpora financovaná EÚ vytvára podnet na reformu v partnerských krajinách. 
Umožňuje tiež Komisii ú časť na dialógu o rozpo čtových systémoch a pomáha posilni ť 
vnútornú zodpovednos ť. Vo všeobecnosti prispieva k vyt voreniu nevyhnutných podmienok pre 
trvalo udržate ľný rozvoj ostatných program ov pomoci vrátane programov členských štátov.  
Humanitárna pomoc EÚ dosiahla vysoko ú činné rozdelenie práce. Schopnos ť znášať bremeno 
čo najefektívnejšie, politická neutralita humanitárnej pomoci EÚ a opatrné koordinovanie 
dvojstrannej pomoci členských štátov a pomoci EÚ vyú stili do politiky schopnej dosiahnu ť 
skutočné výhody jedine čným spôsobom.  
Činnosť EÚ je potrebné prispôsobova ť tak, aby dosiahla maximálnu pridanú hodnotu. 
Existujú rezervy pridanej hodnoty, ktoré je potrebné využi ť. Lepšia súdržnos ť činností Únie 
môže zvýši ť jej účinok. Lepšie nástroje môžu prispie ť k lepším výsledkom. 
* * 
* 
3. REALIZÁCIA POTENCIÁLNEJ PRIDANEJ HODNOTY : LEPŠIE SPRÁVA VECÍ VEREJNÝCH 
PRI VYKONÁVANÍ POLITIKY  
Komisia vo svojom oznámení z 10. februára 200 4 vyhlásila, že stanovila princípy, na základe 
ktorých zjednoduší a zraci onalizuje svoje finan čné nástroje. Výsledok tejto racionalizácie je 
uvedený ďalej v rozpo čtovej kapitole. 
3.1 Kapitola 1: Trvalo udržate ľný rast 
Trvalo udržate ľný rast bol centrom pozornosti politic kého programu stanoveného vo februári. 
Za účelom dosiahnutia tohto cie ľa sú potrebné opatrenia v troch k ľúčových oblastiach: 
dosiahnutie dynamického, na rast orientovaného  a na vedomostiach za loženého hospodárstva 
Európy, posilnenie súdržnosti, a zabezpe čenie trvalo udržate ľného riadenia a ochrany 
prírodných zdrojov. 
Činnosť uvedená v kapitole 1A a v kapitole 1B sa bude venova ť prvým dvom uvedeným 
oblastiam. 
Konkurencieschopnos ť a inovácia v jednotnom trhu 
• Konkurencieschopnos ť je zložitá záležitos ť, ktorá sa zárove ň týka viacerých oblastí. 
Výskum, inovácia a vhodné podnikate ľské prostredie sú hlavnými aspektmi ú činnej 
stratégie konkurencieschopnosti. Správne fun gujúce prostredie riadenia s fungujúcou 
konkurencieschopnos ťou musia tiež podpori ť tieto aspekty. Nieko ľko politík a nástrojov 
EÚ podporujú konkurencieschopnos ť v Európe. Rámcový program pre inováciu 
a konkurencieschopnos ť disponuje potenciálom na podporu a u ľahčenie činnosti 
v určitých cieľových oblastiach. Rámcový program zah ŕňa tri kľúčové oblasti: 
 
SK 13   SK – Zlepšenie podnikate ľského prostredia. K cie ľom patria: prístup k investi čnému 
kapitálu, bezpe čné elektronické siete, ú činné poskytovanie podnikate ľských 
služieb v rámci celej Európy a moderniz ované služby prostredníctvom využitia 
informačných a komunika čných technológií. 
– Zabezpečenie fungovania inovácie na podporu konkurencieschopnosti a jej 
realizácie v praxi na podnikate ľskej úrovni. Synergie sa dosiahnu 
prostredníctvom „technol ogických platforiem” výskumného rámcového 
programu, v ktorom zú častnené strany vypracu jú výskumné programy 
zamerané na konkurencieschopnos ť v priemysle spolu s programom týkajúcim 
sa konkurencieschopnosti. Činnosť sa tiež zameriava na technológiu životného 
prostredia prostredníctvom pilotnýc h programov alebo pr vých úplných žiadostí 
na demonštrovanie technického výkonu a hospodárskej uskuto čniteľnosti, ako 
aj na obnovite ľnú energiu v spolupráci s agentú rou pre inteligentnú energiu 
s cieľom zrealizova ť strategické projekty. 
– Podpora európskej politiky, pokia ľ ide o podnikovú konkurencieschopnos ť, 
inováciu, podnikanie a MSP prostredníct vom politickej expertízy a podporou 
činnosti EÚ. S cie ľom maximalizova ť účinok, budú všetky činnosti na podporu 
priemyselnej politiky, inovácie a podni kania sústredené v rámcovom programe 
konkurencieschopnosti. 
• Fungovanie jednotného trhu si vyžaduje ú činnú spoluprácu v oblasti daní a ciel . Súčasné 
programy Fiscalis a Customs by sa zlú čili, aby sa na zabezpe čenie uplat ňovania pravidiel 
v spolupráci s vnútroštátnymi colnými a da ňovými orgánmi spustil rad činností. 
S primeraným vzdelaním a kompatibilným sy stémom informatiky môžu národné colné 
a daňové orgány kona ť ako jeden subjekt. 
Posilnenie výskumu a technologického rozvoja 
• Komisia je presved čená, že nevyhnutná potreba kvantitatívneho skoku v oblasti 
európskeho výskumu  odôvodňuje podstatný nárast zdroj ov vyhradených pre výskum 
z rozpočtu EÚ. Je potrebné tiež prepracova ť ciele a realizáciu politiky európskeho 
výskumu. Siedmy Rámcový výskumný program  je zameraný na tieto ciele: 
– vytváranie pólov excelencie prostr edníctvom nadnárodnej spolupráce, 
– spustenie európskych technologických in iciatív založených na technologických 
platformách, 
– stimulovanie kreativity v oblasti zá kladného výskumu prostredníctvom sú ťaže 
medzi výskumnými družstvami na európskej úrovni, 
– vytvorenie atraktívnejšej  Európy pre výskumníkov, 
– vypracovanie výskumnej infraštruktúry spolo čného európskeho záujmu, 
– posilnenie spolupráce v nútroštátnych programov. 
Vo všetkých týchto prípa doch sa bude práca zameriava ť n a  t é m y  k ľúčového európskeho 
záujmu, ktoré sa úzko týkajú oblastí pôs obnosti EÚ s novým zameraním na priestor 
a bezpečnosť. Zatiaľ čo Komisia bude aj na ďalej zodpovedná za politiku, zavedie sa silnejšia 
 
SK 14   SK decentralizácia s vä čším zainteresovaním pre verejné a súkromné zú častnené strany 
vychádzajúc pritom z odbornej vedeckej expertízy prostred níctvom „Európskej výskumnej 
rady“. Ur čili sa tri smery: 
• Spolupráca členských štátov na činnostiach ur čených na koordináciu vnútroštátnych 
výskumných politík na základe spolo čných cieľov. 
• Externalizácia činností ur čených na podporu jednotlivýc h výskumných družstiev 
vytvorením regula čnej alebo výkonnej agentúry. 
• Riadenie spolo čného výskumu Komisiou s novým zamera ním na dozor a kontrolu. Ostatné 
úlohy týkajúce sa vykonávania činností by bolo možné prenies ť na výkonnú agentúru.  
 Prehľad týchto návrhov bol v Komisiou prijatý v júni
2 a teraz je predmetom konzulta čného 
procesu, ktorý poskytuje inštitúciám a výskumnej obci priestor na reakciu. 
Podpora trvalo udržate ľných dopravných a energetických  sietí, ako aj sietí EÚ 
• Na dokon čenie transeurópskych dopravných a energetických sietí určených Radou 
a Európskym parlamentom sa použije osobitný nástroj. Dopravné siete by prospievali z 
viacročného financovania v rámci nariadenia o ri adení financií týchto sietí v období 2007 – 
2013. Toto nariadenie zavedie zjednodušený pr oces rozhodovania na úrovni EÚ, jasné 
pravidlá podmienenosti a selektívnosti, ako aj ja snejší projekt riadenia  na zlepšenie celého 
procesu od koncepcie po dokon čenie. Komisia tiež preskúma, či by výkonná agentúra 
zabezpečila najúčinnejší spôsob ako pomôc ť partnerom zrealizova ť ich projekty.  
 Opatrenia týkajúce sa ener getických sietí by uskuto čnili viacro čný program, ktorý by sa 
zameriaval na podporu invest ícií do prepojení, s cie ľom maximalizova ť účinnosť 
a dosiahnu ť zaručenú dodávku v európskom energetickom sektore. Podpora bude zah ŕňať 
nielen štúdium, ako tomu bolo v minulosti, al e aj rozvojové práce a v niektorých prípadoch 
bude obmedzený príspevok poskytnutý aj na budovanie. 
• Osobitný nástroj interm odality bude vychádza ť z existujúceho programu Marco Polo, 
rozsahovo menších projektov ur čených na pomoc činnostiam v súkromnom sektore s 
presným cie ľom a to odstráni ť nákladnú dopravu z ces tných komunikácií. 
• Osobitný nástroj by bolo tiež potrebné  na postavenie satelitného naviga čného systému 
Galileo na nový právny základ, ktorý by viac vy hovoval nasledujúcej fáze projektu. 
• V kontexte zmlúv o pristúpení boli vytvorené al ebo sú v procese rokovaní právne záväzky 
týkajúce sa výnimo čnej finančnej záťaže reprezentované vyradením z prevádzky ur čených 
jadrových zariadení: Európska únia sa zaviazala poskytnú ť primeranú dodato čnú finančnú 
pomoc na podporu snáh týkajúcich sa vyraden ia z prevádzky týchto  zariadení po roku 
2006. Na tento ú čel by v kapitole 1A mal by ť vytvorený osobitný rozpo čtový riadok. V tomto 
riadku budú uvedené primerané čiastky finan čných prostriedkov z dvoch zdrojov: 
                                                
 
2 Veda a technológia, k ľúč pre budúcnos ť Európy: Usmernenia politiky budúcej Európskej únie na 
podporu výskumu (KOM(2004)353). 
 
SK 15   SK – čiastky dostupné z kapitoly 1A okrem tých, ktoré sú vy členené na vzdelanie, 
výskum, sociálnu politiku a transeurópske siete, 
– z Fondu na prispôsobenie sa rastu v prípade, že je nevyhnutné dosiahnu ť 
rovnováhu. 
Osobitné rozhodnutie o prispievaní EÚ na vyrad enie z prevádzky jadrových zariadení bude 
Komisiou predložené na prijatie v septembri 2004. Bude sa zaklada ť na objektívnom odhade 
finančných potrieb a časového preh ľadu, ktoré súvisia s vyplatením za každú jadrovú 
elektráreň na jej vyradenie z prevádzky, zoh ľadňujúc súčasné výdavky vyplatené už v 
rokoch 2004 – 2006. 
Zlepšenie kvality všeobecnéh o a odborného vzdelávania 
• Celoživotný program vzdelávania spojí činnosti na všetkých úrovniach všeobecného 
a odborného vzdelávania , od škôl po vzdelávania dospelých, a bude fungova ť ako jediný 
nástupca sú časných programov (Erasmus, Erasmu s Mundus, Comenius, Socrates, 
Leonardo da Vinci). Ve ľký dôraz sa bude klás ť na štipendiá mobility podporené dvoma 
horizontálnymi činnosťami, ktoré sa vz ťahujú na vývoj politiky, u čenie jazykov a použitie 
nových technológií, ako aj činnosťou Jean Monnet, ktorá sa tý ka európskej integrácie.  
 Úprava po čtu rôznych činností bude znamena ť spoločné postupy, menej právnych 
nástrojov a menej rozpo čtových riadkov, a to všetko s cie ľom poskytnú ť zjednodušenie so 
skutočným prospechom pre užívate ľa.  
 Viac ako 80 % zdrojov bude riadených de centralizovaným spôsobom prostredníctvom 
národných agentúr pre výber príjemcov a vyplatenie finan čných prostriedkov užívate ľom 
programov. Toto vyvoláva otázky týkajúce sa rozsahu finan čnej kontroly, ktorá sa musí od 
národných agentúr požadova ť: národné agentúry, ktoré rozde ľujú významné zdroje z 
rozpočtu EÚ by mali sp ĺňať rovnaké normy kontroly ako Ko misia a agentúry v celej EÚ. 
Riadenie na stra ne Komisie bude zah ŕňať výkonnú agentúru zaoberajúcu sa činnosťami v 
oblasti vzdelania a kultúry. 
Agenda sociálnej politiky, ktorá európskej spolo čnosti pomôže predvída ť a zvláda ť 
zmeny 
• Agenda sociálnej politiky  zahŕňa celý rad cie ľov Spoločenstva v sociálnej oblasti: plnú 
zamestnanos ť, sociálnu ochranu a inklúziu; prac ovné podmienky; antidiskrimináciu a 
rozmanitos ť; a rovnos ť pohlaví. Opatrenia v týchto oblastiach budú zhrnuté v jednom 
programe pre zamestnanos ť a sociálnu solidaritu („PROGR ESS“). Tým by sa vytvorila 
jedna štartovacia čiara so spolo čnými pravidlami pre žiadate ľov vo všetkých častiach 
programu.   Niektoré aspekty činnosti v sociálnej oblasti vyplývajú  priamo z autonómnych právomocí 
Komisie, ktoré jej ukladá Zmluva, a to  najmä podpora sociálneho dialógu. Existujúce 
nariadenia v oblasti koordinácie projektov sociálneho poistenia a vo ľného pohybu 
pracovníkov (vrátane EURES - dlhodobo pôsobiacej siete medzi úradmi práce členských 
štátov) poskytujú právny základ pre tie prvky  agendy sociálnej politiky, ktoré nemôžu by ť 
financované na základe aut onómnych právomocí Komisie. 
Odpoveď na meniace sa potreby 
 
SK 16   SK Účinná stratégia na podporu konkuren cieschopnosti sa musí zaobera ť dlhodobými otázkami, 
ktorým čelí európske hospodárstvo.  Rovnako však musí vedie ť rýchlo reagova ť. Dvojitý cie ľ 
rozpočtovej disciplíny a ú činnosti je možné splni ť vytvorením finan čnej rezervy, ktorá má 
byť pridelená každý rok presným zacielením. Skúsenos ť Európskej iniciatívy pre rast ukázala, 
že EÚ potrebuje nástroj, ktorý by  rýchlo reagoval na hospod ársku zmenu a podporoval by rast 
a vytváranie pracovných miest. Proaktívne jší prístup k podpore konkurencieschopnosti sa 
naskytne zriadením Fondu na vyrovnanie rastu  (Growth Adjustment Fund). Keď Únia 
každý rok na svojom jarnom zasadnutí Európskej rady hodnotí po krok dosiahnutý pri 
presadzovaní Lisabonskej st ratégie, m ohla by vydeli ť potrebné zdroje na podporu mimoriadne 
účinných iniciatív urých ľujúcich pokrok pri dosahovaní cie ľov, ktorých plneni e zaostáva za 
časovým rozvrhom (ako napr. transeurópske dopravné siete - TEN alebo ve ľké projekty 
zamerané na životné prostredie alebo výs kum), alebo iniciatív pomáhajúcich reagova ť na 
neočakávané udalosti, akými sú obchodné spory alebo neo čakávané následky obchodných 
dohôd, alebo potreba okamžitého zásahu vo výnimo čných situáciách, ako napr. potreba 
navýšiť finančné zdroje za ú čelom bezodkladnej povinnosti vyradi ť z prevádzky jadrové 
zariadenie. Pre fond by nebolo potrebné vytvori ť samostatný nástroj: využíval by už 
existujúce programy a mechanizmy poskytovania pomoci.  
Väčšia kohézia pre rast a zamestnanos ť 
Kohézna politika môže v sú časnosti stava ť na dostato čných skúsenostiach a k ľúčovou 
otázkou zostáva, akým spôsobom prepracova ť existujúce štruktúry tak, aby poskytovali 
pomoc efektívnejšie. Základný pr incíp partnerstva by sa nezmenil, systém by bol menej 
komplexný, avšak viac strategickejší. 
Generácia nových kohéznych programov sa bude riadi ť týmito vedúcimi princípmi: 
• Na celé obdobie bude schválený strategi cký dokument, na ktorý sa budú môc ť členské 
štáty a regióny odvoláva ť. Stanovil by k ľúčové ciele, ktorými by sa podpora kohézie 
silnejšie koncentrovala. Ro čná debata v Rade silnejšie naviaže ciele kohézie na ro čný 
cyklus implementácie Lisabonskej stratégie. Uvo ľnenie zdrojov z navrhovanej výkonovej 
rezervy bude závisie ť od toho, v akom rozsahu sa plnia ciele stratégie. Vzh ľadom na 
konkurencieschopnos ť a zamestnanos ť na regionálnej úrovni by ur čitý podiel zdrojov 
mohol by ť vyčlenený bokom pre prípad, že  by bolo potrebné reagova ť na negatívny 
následok mimoriadnej hospodárskej udalosti. 
• Každý región alebo členský štát potom navrhne  strategický referen čný dokument na roky 
2007-2013. Po tom, ako ho Komisia prijme, bude slúži ť ako základ pre plánovanie 
programov, ktoré by sa sústredilo na defi novanie hlavných zásad intervencie, pri čom 
ponechá maximálnu možnú flexibilitu pre d ecentralizovaný rozhodovací proces. Finan čné 
riadenie sa uskuto ční na úrovni hlavných zásad, a ni e na úrovni samotných opatrení; 
finančná kontrola a hodnotenie by tak získali vyšší stupe ň proporcionality 
a decentralizácie. 
• Užívatelia budú môc ť využiť výhodu významnej racionalizácie v zákonodarnom procese 
na uplatňovanie kohéznej politiky. Po trebné budú len tri finan čné nástroje - Kohézny fond, 
Európsky fond pre regionálny rozvoj a Európsky sociálny fond. Kohézny fond a Európsky fond pre regionálny rozvoj budú môc ť takisto pri projektoch v oblasti infraštruktúry 
využívať spoločné plánovanie programov a r ovnaké prevádzkové pravidlá. 
 
SK 17   SK • Na prekonanie právnych prekážok pri cezhrani čnej spolupráci bude na podporu takto 
zameraných opatrení zriadený nástroj, kt orý je možné v prípade potreby nasadi ť. 
• Špecifickou črtou Európskeho sociálneho fondu bude posilnenie sociálnej integrácie 
migrantov a zlepšenie ich prístu pu k pracovnému trhu. Patrí sem vä čšie začlenenie 
robotníkov-migrantov do Európske j stratégie zamestnanosti a do opatrení, ktoré umožnia 
štátnym príslušníkom tretích krajín rozli čného kultúrneho, nábožen ského, lingvistického 
a etnického pôvodu usadi ť sa a byť aktívnou zložkou európskej spolo čnosti. Vyžaduje si to 
úzku spoluprácu v tejto oblasti medzi činnosťou Európskeho sociálne ho fondu a stratégiou 
a cieľmi, ktoré budú stanovené v rámci obl asti politiky zodpovednej za imigra čnú politiku. 
Plánovanie programov Európskeho  sociálneho fondu na integrác iu štátnych príslušníkov 
tretích krajín vykoná GR EMPL po dohode s GR JAI.  
3.2 Kapitola 2: Ochrana a ri adenie prírodných zdrojov 
Keďže na dosiahnutie cie ľov kapitoly 2 sú vyhradené podstatné čiastky verejných financií, je 
o to dôležitejšie, aby boli nástroje a m echanizmy poskytovania pomoci implementované 
účinne. 
• Krátko po reformách Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) z rokov 2003 a 2004  
a vzhľadom na výdavky v po ľnohospodárstve vy členené až do roku 2013, je stanovený 
rámec časového obdobia, na ktoré sa bude finan čná perspektíva vz ťahovať. Treba 
pripomenú ť, že tieto reformy priniesli podstatn é zjednodušenie – jednotné platby 
poľnohospodárom, jednotný regula čný rámec pre priamu pomoc a kontroly založené na 
obhospodarovaní pôdy, nie produkcii. Ďalšie zmeny organizácií spolo čného trhu by sa 
vykonali v tomto rámci. Nové nariadenie st anoví štruktúru fina ncovania SPP s jediným 
fondom na každý pilier, Európskym po ľnohospodárskym záru čným fondom a Európskym 
fondom pre regionálny rozvoj. Fondy by mali mnohé prvky podobné, vrátane výhradného 
využívania autorizovaných platobných agentúr a porovnate ľných pravidiel finan čnej 
kontroly. 
• Politika rozvoja vidieka  bude pokrýva ť tri hlavné ciele: 
– zvýšenie konkurencieschopnosti po ľnohospodárskeho odvetvia podporovaním 
reštrukturalizácie  
– ochrana životného prostredia a krajiny podporovaním obhospodarovania pôdy 
– zvyšovanie kvality života vo vi dieckych oblastiach a podporovanie 
diverzifikácie hospodárskych aktivít pros tredníctvom opatrení zameraných na 
poľnohospodárov a ostatných ú častníkov činných na vidieku. 
Plány rozvoja vidieka vo všetkých členských štátoch by mali sledova ť všetky tieto tri ciele. 
Rovnováha medzi týmito troma cie ľmi by však mala by ť silne decentralizovaná. Tie členské 
štáty, ktoré majú relatívne málo rozvinutú po ľnohospodársku infraštruktúru, sa môžu 
rozhodnú ť, že budú klás ť väčší dôraz na modernizáciu a re štrukturalizáciu, aby mohli ú činne 
zaviesť do praxe pravidlá SPP, a po ľnohospodárske odvetvie tak urobi ť konkurencieschopné. 
Naopak, ak je v iných členských štátoch k ľúčovým problémom životaschopnos ť vidieckych 
obcí, potom sa môžu sústredi ť na hospodársku diverzifikáciu. 
 
SK 18   SK V každom prípade by však partneri na národne j, regionálnej a lokálnej úrovni mali využíva ť 
výhody zo zjednodušeného systému. Patria k nim: 
– zoskupenie všetkých opatrení pod jede n nástroj s jediným programom  
– mimoriadna pozornos ť venovaná potrebe koherencie  medzi rozvojom vidieka 
a opatreniami v záujme kohézie 
– lepšie zlú čenie kontroly a decentralizácie: st rategický dokument EÚ, ktorý by 
poskytol rámec pre stratégie rozvoja vidieka jednotlivých štátov; posilnená 
konzultácia pri navrhovaní týchto progr amov a ich zavádzaní do praxe; menej 
podrobné pravidlá a podmienky pre zav edenie programov; a posilnené 
monitorovanie a hodnotenie. Kompetencie členských štátov a Komisie vo 
finančnom riadení budú jasne rozdelené. 
• Politike rybného hospodárstva  budú poskytnuté dva nástroje : Európsky fond pre rybné 
hospodárstvo bude tvori ť jeden fond na reštrukturalizác iu sektoru rybného hospodárstva 
a na rozvoj pobrežných oblastí, ktoré sú od rybolovu závislé. Tento fond sa bude sústredi ť 
na obmedzený po čet kľúčových oblastí: 
– trvalo udržate ľný rozvoj pobrežných oblastí (v zmysle hospodárskej 
diverzifikácie i živo tného prostredia) 
– prispôsobenie rybárskeho lo ďstva 
– ekologicky priaznivé a konkurenci eschopné spracovanie produktov 
akvakultúry a rybolovu 
– ostatné aktivity spolo čného záujmu, vrátane pilotných projektov zameraných 
na ochranu a zachovanie zdrojov. 
Keďže tento fond je bezpochyby úzko spojený s nástrojmi kohézie a podliehal by spolo čnému 
riadeniu s použitím nieko ľkoročných plánov programov, jeho úzke prepojenie s 
implementáciou Spolo čnej politiky rybného hospodárstva ho predur čuje na zaradenie do 
kapitoly 2. 
Druhý nástroj by zoskupil všetky  oblasti, v ktorých Spolo čná politika rybného hospodárstva 
potrebuje finan čné zdroje na podporu reforiem: 
– investície do kontrolných opatrení, ktoré umožnia zavies ť moderné kontrolné 
techniky do všetkých kont rolovaných vôd a podporia činnosť Agentúry na 
kontrolu rybného hospodárstva (Fisheries Control Agency) 
– opatrenia na podporu kvality a ľahkej dostupnosti vedeckého poradenstva 
a technických údajov 
– ustanovenie o uzatvorení a financova ní medzinárodných dohôd v oblasti 
rybného hospodárstva a o ú časti v regionálnych or ganizáciách pre rybné 
hospodárstvo. 
• Nie je možné zabezpe čiť koherenciu politiky vtedy, ke ď sa nástroje považujú za izolované. 
V oblasti životného prostredia vyplýva  veľká väčšina opatrení EÚ z uplat ňovania 
ekologického h ľadiska v ostatných politikách. 
 
SK 19   SK  
V blízkej budúcnosti budeme stá ť pred dvojitou výzvou: prvou je zabezpe čiť, aby kľúčové 
ciele v životnom prostredí dop ĺňali a posil ňovali program pre rast. Sú časné trendy v oblasti 
životného prostredia si vyžadujú zvýšené preventívne a nápravné opatrenia naprie č celým 
radom oblastí politík.   Financovanie pod ľa kapitol 1A a 1B, kapitoly 2 (ekologické po ľnohospodárstvo, rybné 
hospodárstvo, rozvoj vidieka) a kapito ly 4 je nevyhnutné na splnenie cie ľov 
environmentálnej politiky ako sú časť rozsiahlejších cie ľov EÚ pre trvalo udržate ľný 
rozvoj. V sú časnosti je napríklad 16,5 % financií z ERDF a 50 % financií z Kohézneho 
fondu určených na životné prostredie. Všetky zásahy v záujme kohézie musia rešpektova ť 
právne predpisy Spolo čenstva o životnom prostredí.  
 Súčasná výška finan čných zdrojov ur čených na opatrenia v oblas ti životného prostredia by 
sa v nasledujúcom finan čnom období mala zachova ť a v prípade potreby aj zvýši ť, čím by 
odzrkadľovala význam životného prostredia – jedného z pilierov trvalo udržate ľného 
rozvoja. Takže uplat ňovanie finan čného hľadiska v environmentálnej politike EÚ sa 
zachová.   Táto povinnos ť financovania opatrení v environm entálnej oblasti bude stanovená 
v hlavných bodoch stratégií, v plánoch progr amov a v dokumentoch s usmerneniami na 
realizáciu, ktoré Komisia predloží  v budúcich mesiacoch. Komisia bude od členských 
štátov požadova ť, aby ukázali ako zoh ľadnili finan čné potreby životného prostredia, 
vrátane príslušných aspektov programu Natura 2000 pri vypr acovávaní svojich programov 
na národnej úrovni v rámci štrukturálnyc h fondov, a prediskutuje s nimi potrebu 
spolufinancovania Spolo čenstvom v rámci schva ľovania programov. 
• Hoci sa vä čšina environmentálnych  opatrení realizuje ako sú časť opatrení v iných 
oblastiach politiky, stále je nevyhnutné vytvori ť nástroj činnosti výlu čne 
environmentálneho charakteru. Cie ľom programu LIFE+ je prispieva ť k rozvoju, 
implementácii, monitorovaniu a hodnoteniu  environmentálnej politiky a právnych 
predpisov EÚ. Predovšetkým by podporoval: 
– prehlbovanie vedomostí o environm entálnej politike a rozvoj k ľúčových 
nástrojov, ktoré zabezpe čia konzistenciu (zber úda jov, štúdie, vypracovanie 
scenárov at ď.) 
– implementáciu environmentálnej politiky, a to najmä budovaním kapacít, 
výmenou osved čených postupov a sie ťovaním, a zapojením MVO  
– ukážku nových prístupov a nástrojo v pri presadzovaní politiky 
– informovanos ť a komunikáciu na zvýšenie povedomia o problematike 
životného prostredia. 
Jeden nástroj by mal umožni ť vytvorenie jedného súboru pr avidiel, rozhodovacích a 
finančných postupov, ako aj konzistnejšie smerova nie politiky. Výsledkom budú nižšie 
administratívne náklady a taktiež vä čšia transparentnos ť a záujem verejnosti. 
3.3 Kapitola 3: Ob čianstvo 
Posilnenie EÚ ako priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti 
 
SK 20   SK Koncepcia Komisie na dosiahnutie tohto cie ľa sa zakladá na troch rámcových programoch, 
ktoré nahrádzajú  veľké množstvo nástrojov a rozpo čtových riadkov v tejto oblasti. Zvýši sa 
transparentnos ť, keďže potenciálni „klienti“ pr ogramov budú okamžite vedie ť, ku ktorému 
globálnemu cie ľu politiky svojou ú časťou prispejú. Tieto rámcové programy sa budú 
vyznačovať podobným spôsobom fungovania a pravidlami, takže zú častnené strany budú ma ť 
do činenia takmer len s jedným nástrojom.  
Takáto zjednodušená štruktúra zl epší efektivitu týchto progra mov ako nástrojov politiky a 
pomocou príslušných monitorovací ch a hodnotiacich systémov vyvodí kone čné závery. 
Programy definované troma oblas ťami politiky okrem toho umož ňujú väčšiu flexibilitu pri 
stanovení priorít medzi rozli čnými činnosťami v rámci tej istej politiky, a preto by mali 
pomôcť pri poskytovaní rýchlej reakcie na neo čakávané udalosti. Napríklad v oblasti 
bezpečnosti by mohla navrhova ná štruktúra povoli ť určitú flexibilita medzi preventívnymi 
opatreniami a opatreniami okamžitej reakcie. 
Väčšia časť finančných zdrojov v tejto oblasti by bola spravovaná spolo čne s členskými 
štátmi. Zjednodušená štruktúra programov u ľahčí koordináciu so štátnymi úradmi. Flexibilita 
pri prispôsobení sa podmienkam jednotli vých štátov sa dosiahne ich národnými 
programovými dokumentmi. Vonk ajšie orgány budú v rámci l ogiky troch hlavných oblastí 
politiky tvori ť súdržný celok.  
• Program slobody pohybu a solidarity v oblasti vonkajších hraníc, azylu 
a prisťahovania podporí solidaritu v tejto oblasti a poskytne vä čší podiel finan čných 
prostriedkov na slobodu, bezpe čnosť a spravodlivos ť. Pokryje opatrenia v prospech 
integrovaného prístupu k vonkajším hran iciam EÚ a napomôže rozvoju spolo čnej azylovej 
politiky, kde delenie zodpovednosti pomôže členským štátom plni ť si svoje medzinárodné 
záväzky. Program prispeje k ú činnému a trvalo udržate ľnému riadeniu migra čných tokov, 
k boju proti ilegálnemu vys ťahovalectvu a proti návratu št átnych príslušníkov tretích 
krajín, ktorí sa ilegálne zdržiavajú na ú zemí EÚ, alebo osôb, ktoré sa nepravidelne do 
krajín EÚ vys ťahovávajú.  
 Implementácia spolo čnej imigra čnej politiky si takisto vyžaduje spo ľahlivú reakciu 
Spoločenstva na viacrozmernú problematiku integr ácie štátnych príslušn íkov tretích krajín. 
To znamená, že by sa mal klás ť väčší dôraz na zvýšenie ú časti vysťahovalcov na aktivitách 
realizovaných v rámci Európskeho sociálne ho fondu. Rovnako je po trebná nová podoba 
solidarity na podporu úsilia členských štátov umož ňujúcim štátnym príslušníkom tretích 
krajín rozli čného kultúrneho, náboženského, lin gvistického a etnického pôvodu usadi ť sa 
a byť aktívnou zložkou európskej spolo čnosti. Tie činnosti, na ktoré sa nevz ťahuje 
Európsky sociálny fond, ako napr. ú časť na občianskom a politickom živote, rešpekt 
rozmanitosti a ob čianstva, alebo opatrenia ur čené žiadate ľom o azyl, vrátane sie ťovania, 
benchmarkingu a rozvoja ukazovate ľov v týchto oblastiac h, budú financované so 
zaradením do kapitoly 3.   V oblasti riadenia migra čných tokov Komisia už navrhl a vytvorenie Agentúry pre 
vonkajšie hranice. Urobí sa hodnotenie, aby sa zistilo, či by riadenie rozsiahlych 
informačných systémov v oblastiach, ktoré sú pr e spravodlivos ť a vnútorné záležitosti 
dôležité, ako napr. Eurodac, SIS alebo VIS, mohli by ť prenesené do pôsobnosti tejto 
agentúry alebo je potrebné vytvori ť novú agentúru. Sektor bezpe čnosti potravín a colná 
oblasť si rovnako vyžadujú racionaliz áciu a zvýšenie existujú cich kontrol na  vonkajších 
hraniciach EÚ. Vzh ľadom na úspory z rozsahu a poten ciálne prekrytie v niektorých 
členských štátoch bude preskúmaná možnos ť využitia Agentúry pre vonkajšie hranice ako 
 
SK 21   SK koordinačného základu na zabezpe čenie spolupráce medzi všetkými k ľúčovými orgánmi 
zodpovednými za správu hraníc.  
• Program bezpe čnosti  posilní boj proti zlo činu a terorizmu, upevní spoluprácu a výmenu 
medzi orgánmi činnými v trestnom konaní, podporí poskytovanie služobných informácií a 
poznatkov v európskom meradle a rozvoj  európskej dimenzie odbornej prípravy 
poskytovanej vyšším policajným dôstojníkom členských štátov.  
 Komisia o čakáva, že Europol a Európska policajná akadémia , ktoré sú v sú časnosti 
medzivládne, sa v súlade s ústavou zmenia na orgány EÚ. 
• Program spravodlivosti a základných práv  sa bude usilova ť o podporu justi čnej 
spolupráce, o ľahký prístup k justícii a poskytnutie vä čšej právnej istoty firmám i 
občanom, pri čom cieľom je podpori ť rast v cezhrani čných oblastiach. Bude monitorova ť 
acquis  v tejto oblasti a umožní získa ť dôveru v právny systém prostredníctvom 
informovania verejnosti, odbornej prípravy sudcov a ostatných odborníkov z právnej 
oblasti. Takisto upevní  koordináciu a spolupr ácu medzi vyšetrovate ľmi a prokurátormi, 
ktorí riešia vážne cezhrani čné trestné činy - na opera čnej i strategickej úrovni. EÚ sa vo 
svojich opatreniach takisto zameria na výmenu informácií o rozhodnutiach v kriminálnych záležitostiach, ako napr. odsúdenie v minul osti. Presadzovanie základných práv bude 
sprevádza ť integráciu charty do  ústavy a stredom jej mimoriadneho záujmu bude 
demokratická ú časť na príprave volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009.  
 Komisia o čakáva, že Eurojust, ktorý je v sú časnosti medzivládny, sa v súlade s ústavou 
zmení na orgán EÚ. Ako odsúhlasila Európska rada v decembri 2003, sú časné 
Monitorovacie centrum pre rasizmus a xenof óbiu sa pretransformuje na rozsiahlejšiu 
Agentúru pre základné práva.   Komisia plánuje predloži ť legislatívne návrhy budúci rok. Avšak, čo sa týka mechanizmu 
solidarity ur čeného pre správu vonkajších hraníc ( časť programu Sloboda pohybu) 
a nového programu pre spravodlivos ť, časový rozvrh opa trení bude závisie ť od 
nadobudnutia platnosti novej Zmluvy.  
Zabezpečenie prístupu k základnému tovaru a službám 
Existujúce programy na ochranu spotrebite ľa, pre bezpe čnosť potravín a  zdravie  
nespĺňajú očakávania ob čanov. Napríklad momentálne dostá va program verejného zdravia 
trikrát väčšie množstvo žiadostí o podporu vysoke j kvality, než akému je schopný vyhovie ť. S 
problémami financovania takisto zápasí aj oblas ť eradikácie ochorení v potravinovom re ťazci, 
keďže rozšírenie predstavuje z h ľadiska modernizácie sociálne j infraštruktúry (zdravie, 
spotrebitelia) v EÚ 25 mimoriadnu výzvu. V záujme zlepšenia tejto situácie Komisia navrhuje 
nahradiť všetky existujúce nástroje dvoma hlavnými  nástrojmi, ktoré by lepšie zodpovedali 
politickým cie ľom občanov. 
• Cieľom programu pre bezpe čnosť potravín  bude najmä bojova ť s chorobami zvierat, 
napomáha ť lepšej spolupráci medzi jednot livými laboratóriami v EÚ, zníži ť diskrepanciu v 
normách pre bezpe čnosť potravín v rámci krajín a medzi nimi a zabezpe čiť ochranu celého 
potravinového re ťazca.  
• Program politiky na ochranu spotrebite ľa a verejného zdravia umožní nepretržité 
budovanie kapacít medzi spotrebite ľskými organizáciami a pomocou lepšej spolupráce 
 
SK 22   SK medzi úradmi členských štátov, ako aj medzi EÚ a tretími krajinami,  zlepší bezpe čnosť 
spotrebite ľov. Rovnako oživí spoluprácu medzi členskými štátmi v prospech ú činnosti a 
efektivity systémov zdravotne j starostlivosti v Európe. 
Európsky úrad pre bezpe čnosť potravín  a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu 
chorôb by mali poskytnú ť nevyhnutnú pomoc (regula čnú a výkonnú), ktorú potrebuje 
Komisia pri vykonávaní svojich úloh. Poskyt nú nielen poradenstvo a analýzy, ale za ú čelom 
výmeny osved čených postupov vytvoria tiež si ete na celom území Únie.  
Podporovanie európskej kultúry a rozmanitosti 
Neustálou témou hodnotení je po treba zjednodušenia programov sú časnej generácie 
zameraných na kultúru, médiá a mládež . Pri jednoduchších, vyvážanejších a menej 
komplexných zmluvných i finan čných podmienkach by sa v nich neplytvalo to ľkou energiou 
na administratívu a viac by sa mohli sústredi ť na samotné poskytnutie pomoci. 
Tu Komisia navrhuje menej právnych nástro jov, avšak jednoduchších a flexibilnejších. 
Návrhmi sa zníži po čet právnych základov zo sú časných osem na štyri a po čet rozpočtových 
riadkov z 22 taktiež na štyri. 
Nové nástroje taktiež umožnia vyššiu decentr alizáciu. V tejto súvislosti plánuje Komisia 
zriadiť výkonnú agentúru pre všetky príslušné programy.  Tento nový orgán bude zodpovedný 
za technické úlohy súvisiace s týmito program ami a za každodenné poskytovanie pomoci a 
následné opatrenia. 
• Nový program pre mládež  priblíži na európskej, nár odnej i lokálnej  úrovni mladým 
ľuďom európske ob čianstvo. Terajšie štyri rozpo čtové riadky budú nahradené jedným. Ten 
pokryje všetky aktivity, ktoré sú v sú časnosti implementované prostredníctvom dvoch 
právnych základov (Program pre mládež a Ak čný program Spolo čenstva na podporu 
orgánov aktívnych v oblasti mládeže  na európskej úrovni).  
 Program pre mládež je založený na delegovaní právomocí na vnútroštátne agentúry, ktoré 
budú činné v rámci stanovenom Komisiou. Vý hodou tohto systému je nekomplikovanos ť 
služieb, ktoré môžu tieto agentúry žiadate ľom poskytnú ť, keďže hovoria tým istým 
jazykom, chápu fungovanie syst ému vo svojej krajine, at ď. Program sa sústredí na 
decentralizované aktivity a obmedzuje sa  na priame riadenie oblastí s jednozna čnou 
pridanou hodnotou (napr. sie ťovanie, podpora politiky a podpora MVO). 
• Nový program na podporu kultúry  bude otvorený všetkým kultúrnym a umeleckým 
oblastiam bez predur čených kategórií, ako aj rôznorodejším kultúrnym prevádzkovate ľom, 
od štátnych alebo miestnych úradov až po siete a firmy pôsobiace v sektore kultúry. Spočíva na jednom právnom základe v protiklade s predošlými dvoma a na jednom 
rozpočtovom riadku v porovnaní s pr edošlými piatimi. Program bude taktiež jednoduchší 
pre užívate ľov. 
• Nový program na podporu Európskeho audiovizuálneho sektoru bude slúži ť globálnemu 
cieľu ochrany a posilnenia kultúrnej ro zmanitosti a audiovizuálneho dedi čstva, podpory 
interkultúrneho dialógu a poroz umenia a šírenia európskych audiovizuálnych diel v rámci 
Európskej únie a mimo nej. Zjednotí dva sú časné programy MEDIA do jedného, pri čom 
integruje rozli čné prvky Európskej audiovizuálnej hodnotovej siete. Pravidlá a postupy 
budú v súlade s výsledkami vere jnej diskusie zjednodušené. 
 
SK 23   SK • Program pre ú časť občanov  bude nadväzova ť na nedávno zavedený program a pokryje 
obdobie od roku 2007. Jeho cie ľom bude propagova ť hodnoty a ciele Únie, priblíži ť 
občanom fungovanie EÚ a jej inštitúcií a podnieti ť aktívne ob čianstvo. Podpora môže by ť 
takisto udelená orgáno m, ktoré sledujú cie ľ všeobecného európskeho záujmu v oblasti 
aktívneho európskeho ob čianstva, vrátane „think-t ankov“. Potrebné sú aj ďalšie opatrenia, 
nový legislatívny návrh bude predložený za čiatkom roka 2005. 
Nástroj solidarity a rýchlej reakcie  
Opatrenia na európskej úrovni umožnia okrem iného aj spolo čný prístup ku krízovým 
situáciám. Nástroj solidarity a rýchlej reakcie  občanom poskytne európsku odpove ď v 
prípade vážnych katastrof. Rozsah uplatnenia tohto nástroja zah ŕňa okamžitú odpove ď 
(koordinácia a nasadenie zdro jov na boj proti katastrofá m pri ich vzniku) a finan čnú pomoc 
na zvládnutie krízových situácií, ktoré sú ná sledkom nepredvídanej krízy. Mohol by takisto 
pokryť opatrenia zabezpe čujúce pripravenos ť na takéto situácie. Nástroj poskytne finan čné 
zdroje na podporu obetí terorizmu, na vyhovenie požiadavkám civilnej ochrany, na reakciu v 
prípade krízy v oblasti verejného zdravia, ako aj v prípade násl edkov iných prírodných 
katastrof. 
3.4 Kapitola 4: Európa ako globálny partner 
Postupom času vyvinula Únia široké sp ektrum nástrojov vonkajších vz ťahov (spolo čná 
obchodná politika, spolupráca pod ľa bilaterálnych a multila terálnych dohôd, rozvojová 
spolupráca, spolo čná zahrani čná a bezpe čnostná politika, spolo čná obranná a bezpe čnostná 
politika, humanitárna pomoc a finan čná pomoc, ako aj premieta nie vnútorných politík do 
vonkajších: energetika, životné pr ostredie, doprava, spravodlivos ť a vnútorné záležitosti, 
atď.). Vytvorenie nových rozpo čtových riadkov v ro čnom rozpo čtovom postupe a následné 
prijatie ad hoc právnych základov na ich impl ementáciu prispeli k rozšíreniu nástrojov. 
Výsledkom je rôznorodá a komplexná sada nástrojov.  Globálna vonkajšia pomoc EÚ sa v 
súčasnosti uskuto čňuje prostredníctvom viac ako 30-t ich rôznych právnych nástrojov 
(programov), tematicky podobných programu „EIDHR3”, geograficky programom EDF alebo 
TACIS. Takisto disponuje radom nástrojov SZBP (Jednotné akcie)4. Okrem toho existujú aj 
samostatné nástroje, ktoré pokrývajú vonkajšie  pôsobenie našich vnútorných politík, ako je 
napr. „Inteligentná energia“. Efektívne a koordinované ri adenie všetkých týchto 
programov je stále viac zložitejšou úlohou , čím sa komunikácia i prezentácia stávajú 
problematickými.  
Komisia preto navrhuje, tak a ko predpokladá vo svojom oznáme ní z 10. februára, radikálne 
zjednodušenie nástrojov, ktor é vyplýva z potreby posilni ť koherenciu a konzistenciu 
vonkajších opatrení a dosiahnu ť lepšie výsledky s dostupnými zdrojmi, a to pod ľa týchto 
zásad:  
• Politika musí ur čovať nástroje: Existuje  nebezpečenstvo, že necháme voz ťahať koňa, 
čiže, nástroje diktujú politiku. Je však na čase, aby EÚ dôkladne prepracovala svoje 
nástroje tak, aby boli koherentnejšie a vi ac orientované na výsledky, a zvýšila tak ich 
účinky a flexibilitu. 
                                                 
3 Európska iniciatíva pre demokraciu a ľudské práva  
4 100 rozli čných nástrojov uvedených v oznámení z 10. februára zah ŕňajú nástroje prvého piliera, ako aj nástroje 
SZBP  
 
SK 24   SK • Zabezpečenie celkovej koherencie politiky: Príslušná kombinácia politiky a rovnováhy 
medzi nevyhnutnos ťou krátkodobej reakcie a dlhodobýc h stratégií bude zabezpe čená 
pomocou národných strategických dokumento v a pomocou regionálnych strategických 
dokumentov, ako aj stratégií pristúpenia a tema tických stratégií. Zodpove dajúce pravidelné 
preskúmanie a využitie primeranej kombi nácie nových navrhovaných  nástrojov túto 
potrebnú koherenciu zabezpe čia. 
• Zjednodušenie štruktúry a postupov5: Rozpočtové riadky a postupy (finan čné nástroje a 
ich právne základy) budú zmodernizované, a teda efektívnejšie a ú činnejšie, a to najmä 
vzhľadom na núdzové a krízové situácie, a takisto budú vedie ť rýchlejšie reagova ť na nové 
iniciatívy, akými sú Globálny fond na boj pr oti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii alebo 
iniciatíva pre vysoko zad ĺžené chudobné krajiny. 
• Pridelenie zdrojov orientované na výsledky: Existuje všeobecne rozšírený konsenzus 
o tom, že je potrebné prideli ť finančné zdroje tak, aby zodpovedali o čakávaným 
a skutočným výsledkom. Systém národných a regionálnych strategických dokumentov 
podporovaný analytickými ka pacitami by mal konfrontova ť počiatočné ciele a reálne 
dosiahnuté výsledky. 
• Lepší dialóg a koordinácia s os tatnými donormi a inštitúciami: V prvom rade s 
ostatnými inštitúciami EÚ, ale taktiež s členskými štátmi a inštitúciami z Bretton Woods.  
• Lepší dialóg s tretími krajinami: Nový a zjednodušený súbor cielených nástrojov sa bude 
vzťahovať na všetky krajiny a prinesie lepšie porozumenie a preh ľadnosť. 
V záujme ďalšieho zlepšenia celkovej ú činnosti pomoci EÚ riadenej Komisiou budú nové 
nástroje a finan čné zdroje usmer ňované s vä čšou pozornos ťou venovanou skuto čným 
potrebám a kritériám výkonu. Za členenie predchádzajúcej pomoci EDF do rozpo čtu uľahčí 
vzájomné obohatenie za ú čelom využitia osved čených postupov doposia ľ získaných v rámci 
dvoch systémov. Komisia sa bude na ďalej snaži ť o to, aby jej nový regula čný rámec 
regulujúci plánovanie a poskytovanie pomoci u ľahčovali jej realizovanie v praxi.  
V novej navrhovanej štruktúre sú vonkajšie európske politi ky priamo podporované troma 
všeobecnými nástrojmi : predvstupovou politikou, politikou susedstva a rozvojovou 
politikou. Tri tematické nástroje sú navrhnuté tak, aby boli schopné reagova ť na krízové 
situácie , či už politické, humanitárne alebo finan čné, a vzťahujú sa na všetky tretie krajiny. 
Proces zjednodušenia zahrn ie aj splynutie rozli čných tematických nástrojov, ktoré 
v súčasnosti fungujú samostatne a dajú sa pod ľa svojej tematickej oblasti nanovo zaradi ť.  
3.4.1 Politikou riadené nástroje 
• Predvstupový nástroj (IPA) 
Vzťahuje sa na kandidátske krajiny (Turec ko, Chorvátsko) a budúce kandidátske krajiny 
(ostávajúce krajiny západného Ba lkánu). IPA preto vystrieda ex istujúce nástroje (PHARE, 
ISPA, SAPARD a predvstupové na riadenie pre Turecko), pri čom zjednoduší riadenie 
                                                 
5 Momentálne pozostáva oblas ť politiky skupiny RELEX z 91 rozpo čtových riadkov. Nepatria sem rozpo čtové 
riadky v iných oblastiach politiky využívajúce zdroje z kapitoly 4. 
 
SK 25   SK programov pre pristupujúce krajiny6. Na zefektívnenie pomoci  pre krajiny západného 
Balkánu, a aby sa zabránilo zbyto čnému prechodnému obdobiu, IPA vystrieda aj CARDS.  
Pokryje nasledovné oblasti: budovanie inštituc ionálneho rámca; regionálna a cezhrani čná 
spolupráca; regionálny rozvoj; rozvoj ľudských zdrojov; rozvoj vidi eka. Krajiny prijímajúce 
pomoc IPA sa v závislosti od svojho štat útu rozdelia do dvoch kategórií – na uznané  
kandidátske krajiny alebo potenciálne  kandidátske krajiny. 
Na všetky krajiny západného Balkánu sa vz ťahuje Proces stabilizácie a asociácie a radia sa 
teda medzi potenciálne kandidátske kra jiny. Bude im ponúknutá pomoc založená na 
princípoch a prioritách v sú časnosti stanovených v nari adení o CARDS: budovanie 
inštitucionálneho rámca a demokratizácia, hospodársky a sociálny rozvoj, regionálna a 
cezhraničná spolupráca a na niektorých vymedzeniach acquis communautaire.  P o  t o m ,  a k o  
krajina získa štatút uznaného kandidáta , IPA doplní pomoc pokrývajúcu všetkých pä ť 
uvedených oblastí, pri čom oveľa väčšia pozornos ť bude venovaná transpozícii acquis 
communautaire.  Kandidátske a potenciálne kandidátsk e štáty sa budú pret o jasne rozlišova ť. 
Krajina môže postúpi ť zo štatútu potenciálneho kandidá ta na kandidáta iba jednohlasným 
politickým rozhodnutím Rady - po hodnotení uskuto čnenom Komisiou.  
• Európsky nástroj susedskej politiky a partnerstva (ENPI) 
Komisia vo svojom oznámení z 12. mája 20047 schválenom na júnovom zasadnutí Európskej 
rady poukázala na to, že Európska susedská politika všeobecne, a obzvláš ť jej akčné plány, by 
mali poskytnú ť usmerňujúci rámec finan čnej pomoci prístupnej pr íslušným partnerským 
krajinám. Ďalej navrhla vytvori ť nový špecifický nástroj su sedskej politiky od roku 2007. 
Doteraz panuje domnienka, že te nto nástroj by skôr dopl nil než nahradil ex istujúce nástroje 
(TACIS, MEDIA) alebo ich nástupcov a zameral by sa na aktivity cezhrani čnej a 
transnárodnej spolupráce na vonkajších hraniciach EÚ, čím by priniesol radikálne 
zjednodušenie postupov a nezanedbate ľné zefektívnenie.  
Keďže koncep čná práca na rozli čných nástrojoch vonkajšej pomoci pokro čila, je zrejmé, že 
bol nevyhnutný širší pr ístup v záujme zoh ľadnenia špecifickosti prís tupu Európskej susedskej 
politiky, zvidite ľnenia vzťahov so susedskými krajinami, poskytnutia optimálnej koherencie 
pri poskytovaní pomoci partnerským krajinám a ďalšieho zjednodušenia poskytovania 
pomoci. To so sebou prináša rozšír enie rozsahu ENPI, ktorý má pokry ť celkovú finan čnú 
pomoc krajinám spadajúcim pod Európsku susedskú politiku.  
ENPI by mal prispie ť k tomu, aby sa zabránilo vzniku nových rozdielov medzi EÚ a jej 
krajinami prostredníctvom intenzívnejšej politickej, bezpe čnostnej, hospodárskej a kultúrnej 
spolupráce a príjemcom ponúknu ť možnosť zúčastniť sa na rozli čných aktivitách EÚ. Mal by 
sa zamera ť najmä na implementáciu ak čných plánov Európskej susedskej politiky, ako aj na 
jednotne odsúhlasené dokumenty stanovujúce rad pr iorít, ktorých plnenie zblíži partnerské 
krajiny s Európskou úniou.  
Jeho rozsah presahuje podpor ovanie trvalo udržate ľného rozvoja, hospodárskeho rastu a 
zmiernenia chudoby. Zah ŕňa značnú podporu opatrení zameraných na progresívnu 
                                                 
6 V tejto súvislosti budú brané do úvahy požiadavky politík Spolo čenstva, ktoré musia nové kandidátske 
a potenciálne kandidátske krajiny splni ť. 
7 KOM(2004) 373, Európska susedská politika - strategický dokument  
 
SK 26   SK hospodársku integráciu, užšiu politickú spolup rácu, vrátane aproximácie práva, budovania 
inštitucionálneho rámca, ú časti v programoch Spolo čenstva a jeho agentúrach, prepojenia a 
rozvoja spolo čnej infraštruktúry. Aby bola pomoc ef ektívna, tento nástroj nadviaže na 
skúsenosti získané v súvislosti s rozšírením, pri čom využije podobné technické nástroje, ako 
je Twinning alebo TAIEX. 
Nástroje IPA a ENPI zahrnú šp ecifický prvok na podporu cezhrani čnej spolupráce medzi 
treťou krajinou a príslušným členským štátom na všetkých st ranách hranice. Tento prvok 
kombinuje ciele vonkajšej politiky a hos podárskej a sociálnej kohézie a bude fungova ť podľa 
spoločnej metodológie a harmonizovaného riadenia  založeného na princípoch, akými sú 
niekoľkoročné plány programov, partnerstvo a spolufinancovanie. Zdroje budú čerpané z 
kapitol kohézie a vonkajšej politiky navrhovanej finan čnej perspektívy. Príspevok do ENPI a 
IPA z kapitoly kohéznej politiky bude rozdelený príslušným členským štátom a prispel by do 
celkových zdrojov zo štrukturál nych fondov a Kohézneho fondu vzh ľadom na hornú hranicu 
4 %. 
• Nástroj rozvojovej a ho spodárskej spolupráce 
Nový nástroj bude hlavným prostriedkom na  podporu rozvojových krajín v ich úsilí 
dosiahnuť pokrok pri plnení Miléniových rozvojových cie ľov. Ďalšia finan čná perspektíva 
bude rozhodujúcim prostriedkom pri dodržaní termínu na splnenie týchto cie ľov , ktorým je 
rok 2015. Nástroj pokryje všetky krajiny, územia  a regióny, ktorým nebude poskytnutá pomoc 
z nástrojov IPA alebo ENPI. 
Bude sa vz ťahovať na rozvojovú a hospodársku spoluprácu s partnerskými krajinami a 
regiónmi v najrozli čnejších podobách, ako aj globálnych a horizontálnych iniciatívach, v 
súlade s článkami 179 a 181a Zmluvy. 
Zahrnie aj nástupcu devi ateho EDF, ktorý sa ukon čí rokom 2007. Komisia navrhla 
nepokračovať s desiatim EDF, ale plne integrova ť pomoc pre krajiny AKT do hlavných 
nástrojov spolupráce. Takto by mala by ť pomoc krajinám AKT poskytnutá ú činnejšie (každú 
pomoc budú sprevádza ť rokovania o stratégiách kr ajiny), citlivejšie a ef ektívnejšie (úspory pri 
riadení nielen pre odbory Komisie, ale predovš etkým pre krajiny prijímajúce pomoc a všetky 
zúčastnené strany). Prid aná hodnota, ktorá má by ť získaná za členením pomoci pre krajiny 
AKT do rozpo čtového rámca s plnou zodpovednos ťou rozpo čtového orgánu EÚ, bola 
predložená v samostatnom oz námení Komisie z októbra 20038. 
Takisto by mal pokry ť oblasti, ktoré sú zahrnuté v dohodách a ostatných bilaterálnych 
nástrojoch s partnerskými krajinami alebo v jednotne odsúhlasených programoch spolupráce s 
partnerskými krajinami, ako napríklad: posil nenie rôznych sociálnych služieb (zdravie, 
vzdelanie); prispievanie na hlavnú infraš truktúru potrebnú na udržanie hospodárskeho a 
sociálneho rozvoja (doprava, komunálne siete, telekomunikácie…), riešenie otázky trvalo 
udržateľného rozvoja vidieka a bezpe čnosti potravín vo všetkých ich aspektoch 
(poľnohospodárska reforma, životné prostredie, at ď.), vrátane príslušných opatrení 
zameraných na reformu protokolu o cukre9; podpora vzniku efektívne ho súkromného sektora, 
ktorý by bol schopný fungova ť v súlade s globálnymi obchodný mi pravidlami a princípmi 
                                                 
8 KOM(2003)590 
9 Tieto opatrenia sú stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu o uskuto čnení 
udržateľného poľnohospodárskeho modelu pre Európu reformovaním Spolo čnej poľnohospodárskej 
politiky - reforma sektora cukru (KOM(2004)499) 
 
SK 27   SK trhového hospodárstva (vrátane snáh o budovanie inštitucionálneho rámca obzvláš ť 
venovaných tomuto cie ľu); presadzovanie dobrej správy v ecí verejných, právneho štátu a 
dodržiavania ľudských práv a demokratických princípov; podpora budovania 
inštitucionálneho rámca; riadenie azylových a migra čných tokov, riešenie bezpe čnostných 
otázok, akými sú boj proti ilegálnemu obchodu, zlo činu a terorizmu; riešenie otázok jadrovej 
bezpečnosti; prispievanie k rozvoju sekt orov médií a komunikácie; podporovanie 
hospodárskej a kultúrnej spoluprác e s vyspelejšími krajinami. 
Nástroj okrem toho umožní aj následné rý chle a integrované opatrenia v záujme post-
krízových prechodných požiadaviek.  
3.4.2 Nástroje reagujúce na krízové situácie 
• Nástroj stability 
Pred intervenciou iných nástroj ov, tento nástroj umožní Spolo čenstvu: 
– poskytnúť účinnú, okamžitú a integrovanú odpove ď na krízu a nestabilitu 
pomocou jedného finan čného nástroja nadväzujúc na pridanú hodnotu 
demonštrovanú Mechanizmom rýchlej reak cie, a to dovtedy, kým svoju prácu 
nezačnú programy jedného zo všeobecných nástrojov pre spoluprácu a pomoc 
– reagovať na globálne a regionálne cezhrani čné výzvy, ktoré sa týkajú civilnej 
bezpečnosti, ako napr. boj proti ilegáln emu obchodu, organizovanému zlo činu 
a terorizmu, kde takéto opatrenia musia by ť podniknuté ako reakcie na krízu 
– riešiť otázky jadrovej bezpe čnosti, kde sa takéto opatrenia musia podniknú ť ako 
reakcie na krízu 
– v partnerstve s regionálnymi organizáciami vyvinú ť medzinárodné kapacity na 
udržiavanie mieru v súlade so stanove nou politikou odsúhlasenou v rámci nástroja 
pre mier v Afrike a odporú čaniami s Brahimiho správou 
– poskytnúť volebné pomocné misie do kra jín, do ktorých je nebezpe čné vyslať 
pozorovate ľské misie.  
Nástroj okrem iného poskytuje rámec pre reak cie na iniciatívy nových politík podporovaných 
Úniou v súlade s cie ľmi nariadenia, pokia ľ toto dopl ňuje opatrenia v rámci nástrojov 
vonkajšej politiky. 
Existujúce právne obmedzenia zmlúv10 nepovo ľujú vytvorenie jedného nástroja 
presahujúceho jednotlivé piliere na riešenie vš etkých týchto aspektov. Nástroj stability sa 
preto výhradne týka opatrení prvého pili era. Opatrenia druhého piliera budú na ďalej prijímané 
podľa SZBP, ktorej rozsah bude definovaný Radou od prípadu k prípadu tak, ako je to v 
súčasnej praxi. 
• Nástroj humanitárnej pomoci 
                                                 
10 Tieto obmedzenia budú existova ť aj po prijatí ústavy 
 
SK 28   SK Navrhuje sa ponecha ť súčasnú formu humanitárnej pomoci  EÚ, ktorá sa považuje za 
dostatočne dobre definovanú v zmys le oblasti použitia, cie ľov a dobrých výsledkov z 
hľadiska poskytovania pomoci a efektívnosti. 
Ako súčasť procesu zjednodušenia a racional izácie sa však navrhuje integrova ť do nástroja 
humanitárnej pomoci ostatné aktivity human itárneho charakteru. To sa okrem iného vz ťahuje 
aj na aktivity potravinovej pomoci a hu manitárne aspekty pomoci vysídlencom. 
• Makrofinan čná pomoc  
Od svojho za čiatku v roku 1990 sa makrofinan čná pomoc ukázala ako ú činný nástroj na 
dosiahnutie hospodárskej stability a hnací mo tor štrukturálnych re foriem v krajinách 
prijímajúcich pomoc. Vzh ľadom na zvýšené potenciálne pot reby, predovšetkým zo susedných 
krajín rozšírenej Únie - záp adné nezávislé štáty bývalého S ovietskeho zväzu (Moldavsko, 
Ukrajina, Bielorusko), Kaukazu a ne členské krajiny Stredozemia, musí by ť zachovaná 
a posilnená. 
Nástroj bude do vstupu ústavnej zmluvy do platnosti na ďalej riadený ad hoc rozhodnutiami 
Rady pod ľa článku 308 Zmluvy. 
3.4.3 Vonkajšie aspekty vnútorných politík 
Premietanie vnútorných politík mimo územia Únie je kritickým aspektom vonkajších vz ťahov 
Únie. Pre príslušné vnútorné pol itiky je nevyhnutné zosúladi ť potrebu koherencie politiky a 
tematickej vidite ľnosti (predovšetkým vzdelávanie; životné  prostredie; imigráciu a azyl; clá a 
dane; a siete) s potrebou celkovej koherencie vonkajších vz ťahov (ako sú definované v 
národných a regionálnych strategických dokumentoch). 
Tri všeobecné nástroje navrhované v oblasti vonkajších vz ťahov by mali pokry ť všetky 
oblasti politiky, bu ď ako tematické aspekty alebo v kont exte kombinácie politiky definovanej 
pre danú tretiu krajinu. Všeobecne preto platí,  že na riešenie vonkajších aspektov vnútorných 
politík nie sú potrebné samostatné právne ná stroje, v prípade, že sú v rámci vonkajšieho 
právneho nástroja zavedené vhodné a ekvi valentné ustanovenia,  ktoré zodpovedajú 
špecifickým požiadavkám príslušnej oblasti po litiky a zachovávajú ich identitu. V rámci 
príslušných nástrojov sa ná ležite a kompletne zabezpe čí, že budú riadne zoh ľadnené vonkajšie 
aspekty vnútorných politík, vrátane opatrení na podporu politík v oblastiach, ako je životné 
prostredie, azyl a imigrácia, vzdelávani e, doprava, clá a da ne. Osobitná pozornos ť bude 
venovaná opatreniam podporujúcim  vzdelávanie tretieho stup ňa (TEMPUS) s dôrazom na 
mobilitu. V niektorých prípadoch si plnenie cie ľov politiky bude vyžadova ť, aby finan čné 
zdroje neboli poskytované geograficky, ke ďže slúžia mnohostranným cie ľom. Takým je 
napríklad umožnenie Európskej únii presadzova ť environmentálne ciele v multilaterálnom 
kontexte - nezávisle od priorít jednotlivých prijímate ľských krajín. 
Riadenie by preto bolo rozdelené medzi generálne riadite ľstvá pre oblasti vnútornej a 
vonkajšej politiky: to znamená spolo čné plánovanie programov, predsedníctvo GR RELEX v 
príslušných výboroch s podporou GR pre príslu šnú vnútornú politiku, alebo alternujúce 
predsedníctvo. Generálne riadite ľstvo zodpovedné za vnútornú politiku sa zú častní výberu 
a hodnotenia projektov, ktoré uskuto ční GR AIDCO.