Výročná správa Komisie európskemu Parlamentu a rade o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2008 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu [SEK(2010)146] [SEK(2010)147] /* KOM/2010/0060 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 25.2.2010 KOM(2010)60 v konečnom znení VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2008 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu [SEK(2010)146] [SEK(2010)147] OBSAH VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2008 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu 1. Úvod 3 2. Súhrn výročných správ členských štátov 3 3. Súlad s pravidlami riadenia kapacity rybolovu. Celkové výsledky 8 3.1. Výsledky týkajúce sa kontinentálnej flotily s výnimkou plavidiel zaregistrovaných v najvzdialenejších regiónoch 8 3.2. Výsledky týkajúce sa flotíl zaregistrovaných v najvzdialenejších regiónoch 9 4. Závery Komisie 9 ÚVOD Od členských štátov sa vyžaduje[1], aby Komisii do 1. mája každý rok poslali správu o svojom úsilí vynaloženom v predchádzajúcom roku na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou flotíl a dostupnými možnosťami rybolovu. Správy členských štátov sú prístupné na webovej stránke „Europa“[2]. Komisia pripravila na základe týchto správ a údajov v Registri rybárskej flotily EÚ súhrn za rok 2008, ktorý predložila Vedeckému, technickému a hospodárskemu výboru pre rybolov (STECF) a Výboru pre rybolov a akvakultúru. Komisia v tejto správe teraz Rade a Európskemu parlamentu predkladá súhrn správ členských štátov, technickú prílohu (SEK(2010) 146) a stanoviská uvedených výborov (SEK (2010) 147). V technickej prílohe sa uvádzajú podrobné pripomienky k riadeniu kapacity flotily[3] spolu s tabuľkami a grafmi znázorňujúcimi všeobecné trendy v rybárskej flotile EÚ a súlad členských štátov so schémou vstupu/výstupu. Na internetovej stránke „Europa“ sú okrem toho k dispozícii tieto informácie v anglickom jazyku: - podrobné výsledky, pokiaľ ide o súlad jednotlivých členských štátov; - výsledky dosiahnuté v každom z najvzdialenejších regiónov Únie; - správy členských štátov. SÚHRN VÝROčNÝCH SPRÁV čLENSKÝCH šTÁTOV Tento rok predložilo svoje správy načas len deväť členských štátov a ostatné správy boli doručené s jeden až dvojtýždňovým meškaním. Komisia aj napriek tomuto oneskoreniu predložila súhrnnú správu uvedeným výborom k 31. júlu 2009. Treba doplniť, že aj keď mnohé členské štáty dodržali osnovu správy ustanovenú v článku 13 nariadenia č. 1438/2003, kvalita poskytnutých informácií nebola vždy dostatočná na účely tejto správy. Táto správa zhrnuje opisy rybárskych flotíl členských štátov, vplyv existujúcich schém na zníženie rybolovného úsilia a súlad členských štátov so schémou vstupu/výstupu. S cieľom pomôcť členským štátom pri vykonávaní zharmonizovanej a dobre podloženej analýzy rovnováhy medzi ich flotilami a dostupnými rybolovnými možnosťami Komisia vypracovala v spolupráci so STECF usmernenia pre vylepšenú analýzu rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a rybolovnými možnosťami. Pri príprave správy za rok 2007 tieto usmernenia využilo len niekoľko členských štátov. Pri príprave výročnej správy za rok 2008 sa uplatnenie usmernení zlepšilo, keďže sa 12 krajinám podarilo predložiť výpočty a výklad všetkých odporúčaných ukazovateľov alebo ich časti. V mnohých prípadoch vedú poskytnuté výpočty k vysokému stupňu nadmernej kapacity. Podrobnejšie vysvetlenie použitia týchto usmernení a súhrn poskytnutých ukazovateľov sa uvádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Belgicko: V belgickej správe sa uplatnili usmernenia na vlečné siete s rozperným rahnom, ktoré sú v belgickej flotile najdôležitejšie. Nízke využitie kapacity a negatívna návratnosť investícií sa uvádzajú pre kategóriu lodí s dĺžkou 12-24 m, čo naznačuje určitý stupeň nadmernej kapacity. Na druhej strane sa kategória lodí s dĺžkou 24-40 m vyznačuje vyšším využitím kapacity a pozitívnou návratnosťou investícií. V roku 2008 sa mierne znížila tonáž bez pomoci z verejných prostriedkov. V súlade s operačným programom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo na obdobie 2007-2013 si Belgicko želá vypracovať schému na prispôsobenie flotily na obdobie 2009-2010 pre veľkú časť flotily (nad 221 kW) loviacej s vlečnými sieťami s rozperným rahnom. Kategória lodí s dĺžkou 24-40 m loviace s vlečnými sieťami s rozperným rahnom mala vysokú kvótu využitia v prípade platesy a soley vo všetkých oblastiach okrem zóny VIIa. Podľa správy bolo nízke využitie kapacity v tejto oblasti spôsobené inými faktormi (zvýšená národná kvóta z dôvodu výmen, vysoké náklady na palivo a vyradenie plavidiel v roku 2006). Bulharsko: 96 % bulharskej flotily tvoria malé plavidlá. Z celkového počtu 2 547 plavidiel bolo 1 820 vyhlásených ako nečinných v roku 2008. Dve plavidlá sa pridali ku flotile na základe administratívneho rozhodnutia prijatého pred vstupom. V správe Bulharska boli usmernenia uplatnené. Technický ukazovateľ naznačuje nízke využitie kapacity pri všetkých kategóriách flotily. V prípade plavidiel s dĺžkou menšou ako 6 m je hodnotenie najhoršie a Bulharsko plánuje podniknúť kroky na zlepšenie situácie v tejto kategórii. Na bulharskú flotilu sa neuplatňuje žiadna schéma na prispôsobenie rybolovného úsilia. Bulharsko uplatňuje kvótový režim len na dva hlavné druhy: kalkan veľký a šprota severná. Dánsko: V správe Dánska boli uplatnené usmernenia v prípade 11 kategórií flotily zatriedených v súlade s nariadením o zhromažďovaní údajov[4]. Z vypočítaných ukazovateľov vidno rovnováhu medzi zásobami rýb a veľkosťou aktívnej flotily. Nadmernú kapacitu vykazujú plavidlá s dĺžku menšou ako 12 m. Mnohé kategórie majú dobré hospodárske výsledky. V období 2003-2008 sa kapacita dánskej flotily znížila o 23 %, pokiaľ ide o hrubú tonáž, o 22 %, pokiaľ ide o kW a o 22 %, pokiaľ ide o počet plavidiel. K najväčšiemu zníženiu došlo v kategórii plavidiel s dĺžkou od 12 do 24 m. V roku 2008 bolo 901 plavidiel s celkovou tonážou 11 594 GT a 44 238 kW vyhlásených za nečinné. Na dánsku flotilu sa v rámci plánu obnovenia zásob tresky vzťahujú opatrenia prílohy II a z tohto dôvodu bol celkový počet dní rybolovu znížený o 48 % a počet plavidiel o 41 % v porovnaní s úrovňami z roku 2003. Nemecko: V správe Nemecka neboli usmernenia uplatnené. Namiesto toho sa na preskúmanie rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a rybolovnými možnosťami jednotlivých kategórií flotily použil kvalitatívny biologický prístup. V správe sa posúdilo, či bol vývoj kapacity v každej kategórii flotily v súlade s vývojom množstva a úrovne rybolovu príslušných hlavných zásob. Z kategórie malého pobrežného rybolovu sa odobralo tridsať plavidiel, z kategórie plavidiel s vlečnými sieťami s rozperným rahnom (zoznam I+II) deväť plavidiel a z kategórie plavidiel loviacich mušle a druhy, na ktoré sa nevzťahujú kvóty, deväť plavidiel. Avšak z dôvodu pribudnutia plavidiel loviacich s pasívnym výstrojom, ktoré majú menej ako 12 m, a pribudnutia plavidiel do kategórií plavidiel s vlečnými sieťami a s vlečnými sieťami s rozperným rahnom, sa celková kapacita nepatrne zvýšila (+0,1 % GT, + 0,26 % kW). Podľa tejto správy mali schémy na zníženie rybolovného úsilia obmedzený vplyv na zníženie flotily, pričom tento vplyv nebol vyčíslený. Estónsko: V správe Estónska boli usmernenia uplatnené. Technický ukazovateľ naznačuje zreteľnú nadmernú kapacitu v rámci kategórie plavidiel s vlečnými sieťami s dĺžkou viac ako 12 m. V období, na ktoré sa správa vzťahuje, sedem plavidiel do flotily pribudlo a sedem z nej ubudlo, z toho ani raz s použitím verejných prostriedkov. V Baltskom mori alebo v regulačnej oblasti NAFO a NEAFC sa v roku 2008 nezaviedli žiadne nové viacročné plány hospodárenia a obnovy. Na estónsku flotilu v Baltskom mori uplatnili opatrenia na obnovu, ktoré boli prijaté pre baltickú tresku. Správa však neobsahuje posúdenie vplyvu týchto opatrení. Grécko: Správa Grécka obsahuje výpočet niektorých ukazovateľov, ktoré boli navrhnuté v usmerneniach. V zemepisnej podoblasti 22-23 sa v roku 2008 výrazne znížilo používanie záťahových sietí (12-24 m) a používanie pobrežných plavidiel (12-24 m) sa zvýšilo. Kategória plavidiel s vakovými sieťami (12-24 m) sa v zemepisnej podoblasti 20 za posledné roky nevyužívala dostatočne. Z verejných zdrojov sa naďalej financovalo zníženie kapacity v roku 2008, ktoré vyústilo do vyradenia 1 807 GT a 6 769 kW. Španielsko: V správe Španielska neboli uplatnené usmernenia a správa neobsahovala posúdenie kapacity flotily vo vzťahu k rybolovným možnostiam. V roku 2008 bolo vyradených 1 736 plavidiel alebo 12 803 GT, hoci len 25 plavidiel alebo 2 408 GT sa odobralo s pomocou verejných prostriedkov. 141 plavidiel s 2 958 GT pribudlo do flotily v roku 2008. Z dôvodu plánu obnovy zásob halibuta tmavého v oblasti NAFO sa v roku 2008 počet dní, ktoré španielska flotila lovila v tejto rybolovnej oblasti, znížil o 84 % v porovnaní s rokom 2003. V dôsledku plánu obnovy zásob merlúzy južnej a homára štíhleho znížila predmetná flotila svoje rybolovné úsilie o 10 % ročne z 260 dní v roku 2005 na maximálne 194 dní rybolovu v roku 2008. Francúzsko: V správe Francúzska neboli usmernenia uplatnené. Správa obsahuje zhrnutie riadiacich opatrení na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni EÚ, ako maximálne povolené úlovky a kvóty, ktoré sa uplatňujú na francúzsku flotilu v rôznych oblastiach rybolovu. Správa však neobsahuje žiadne vyhodnotenie rovnováhy medzi veľkosťou flotily a rybolovnými možnosťami, ktoré jej boli pridelené. V dôsledku schém vyraďovania, ktoré začali v novembri 2007, bolo vyradených 169 plavidiel s tonážou 10 175 GT a výkonom 40 779 kW. Schéma vyraďovania, ktorá sa začala v roku 2008, prebieha a týka sa ďalších 220 plavidiel. Írsko: V Írskej správe sa usmernenia neuplatnili a správa neobsahuje žiadne posúdenie rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Mnohé z cieľových zásob sú však podľa správy mimo bezpečných biologických limitov. Program vyraďovania týkajúci sa flotily loviacej siha veľkého bol v roku 2008 doplnený, následkom čoho sa z flotily odobralo 6 900 GT a 19 000 kW. Na írsku flotilu sa vzťahuje schéma zníženia rybolovného úsilia, ktorá sa prijala na základe prílohy II k nariadeniu ustanovujúcemu maximálne povolené úlovky a kvóty, a režim západných vôd. Rybné hospodárstva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti plánov na obnovu zásob (oblasti ICES VIa a VIIa) majú veľmi rôznorodý charakter. Írska administratíva preto považuje za ťažké posúdiť vplyv schém na zníženie úsilia. Taliansko: V správe Talianska boli usmernenia uplatnené. Ukazovatele sú najskôr prezentované na vnútroštátnej úrovni. Technický ukazovateľ prezrádza vysoké využitie kapacity v prípade lodí s vlečnými sieťami a lodí s vlečnými sieťami s rozperným rahnom, kým v prípade lodí s vlečnými sieťami v stredných vodách, lodí s vakovými sieťami a loďami so škrabákmi boli zaznamenané čísla nízke. Okrem toho prebieha analýza ukazovateľa na regionálnej úrovni, pričom je v rámci jednotlivých zemepisných oblasti prezentovaná prostredníctvom „systému svetelnej signalizácie“. Program Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo obsahuje mnohé plány na postupnú obnovu rovnováhy zásob rýb. Tieto plány sú prepojené s plánmi riadenia, ktoré sa prijali na vnútroštátnej úrovni v súvislosti s ochrannými opatreniami EÚ. Vďaka nim by sa rybolovné úsilie malo znížiť o 3 % až 30 %. Očakáva sa, že v období 2007-2015 sa z flotily vyradí 13 % súčasnej kapacity alebo 27 300 GT. V roku 2007 a 2008 sa z flotily pomocou z verejných prostriedkov vyradilo spolu 11 008 GT a 47 716 kW. Cyprus: Správa neobsahuje posúdenie rovnováhy medzi kapacitou a rybolovnými možnosťami a navrhované usmernenia neboli uplatnené. V roku 2008 sa z flotily nevyradilo žiadne plavidlo okrem jedného, ktoré bolo podľa záznamov zničené. Na cyperský rybolov sa neuplatňovala žiadna schéma na zníženie rybolovného úsilia. Lotyšsko: V správe Lotyšska neboli usmernenia uplatnené. Avšak kapacita flotily loviacej na šírom mori je údajne v rovnováhe s pridelenými kvótami. Plánuje sa vyradiť 70 plavidiel v Baltskom mori a 110 plavidiel v kategórii maloobjemových plavidiel a vyradenia v ďalších kategóriách by sa mali uskutočniť v období 2007-2013. Počet plavidiel, ktoré boli vyradené v roku 2008, sa neuvádza. Od 1. mája 2004 bolo z flotily vyradených 139 plavidiel, z toho 110 pomocou verených financií. Na lotyšskú flotilu sa uplatňovali opatrenia na obnovu, ktoré sa prijali pre Baltské more, a väčšina vyradených plavidiel lovila tresku. Z dôvodu zlého stavu zásob tresky, starnúcich plavidiel a zvyšujúcich sa nákladov na palivo boli majitelia plavidiel pobádaní k tomu, aby požiadali o prémie na vyradenie. Litva: V správe Litvy boli usmernenia uplatnené, čo sa týka kategórií loviacich tresku. Sú prezentované formou systému „svetelnej signalizácie“ a vyplýva z nich, že flotila loviaca tresku nie je v rovnováhe so zásobami tresky. Podľa správy je kapacita flotily loviacej pelagické zásoby a lososa v rovnováhe s rybolovnými možnosťami. Rovnováha medzi rybolovným úsilím a rybolovnými možnosťami by sa mala dosiahnuť prostredníctvom zavedenia litovského plánu rybolovného úsilia na obdobie 2008-2009, ktorého hlavné činnosti zahŕňajú regulovanie rybolovných kapacít pobrežnej oblasti Baltského mora a v regulačných oblastiach NAFO a NEAFC, pokiaľ ide o plavidlá s vlečnými sieťami na lov pri dne. Litva plánuje znížiť prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo kapacitu plavidiel loviacich na otvorenom mori o 1,2 % a kapacitu plavidiel loviacich pri pobreží o 44 %. Malta: V správe Malty boli usmernenia uplatnené. Technický ukazovateľ naznačuje nízke využívanie flotily, klesajúcu tendenciu v prípade plavidiel s aktívnym výstrojom (plavidlá s vlečnými sieťami) a relatívne stabilnú kapacitu plavidiel s pasívnym výstrojom. Podľa správy je kapacita flotily porovnateľná s s dostupnými zdrojmi a znižovania sa neplánujú. Flotila pozostáva z plavidiel, ktoré lovia na plný pracovný úväzok, a plavidiel loviacich na čiastočný pracovný úväzok. Maloobjemové plavidlá s dĺžkou menšou ako 12 m predstavujú 99 % plavidiel loviacich na čiastočný úväzok a 78 % komerčných plavidiel loviacich na plný úväzok. Na maltskú flotilu sa neuplatňovala žiadna schéma na prispôsobenie rybolovného úsilia. Holandsko: V správe Holandska boli usmernenia uplatnené na kategóriu plavidiel s vlečnými sieťami s rozperným rahnom. Úhyn zásob platesy, soley a tresky pri rybolove sa výrazne znížil. Oproti roku 2007 sa takisto zlepšili hospodárske a sociálne ukazovatele, najmä v dôsledku dobrých cien za krevety v roku 2008. V roku 2008 sa holandská flotila šalúp výrazne zmenšila, čo sa týka veľkosti (o približne 15 %), ale aj rybolovného úsilia (- 23,1 %). Je tomu tak v dôsledku zavedenia plánov riadenia, racionalizácie flotily šalúp v roku 2008, rybolovu menšími plavidlami a dočasným dobrovoľným zastavením činnosti (hlavne) veľkých šalúp s vlečnými sieťami s rozperným rahnom v lete 2008 z dôvodu vysokej ceny ropy. Flotila podlieha obmedzeniu počtu „dní na mori“ v Severnom mori (režim v súlade s prílohou II). Holandsko uvažuje o znížení kapacity rybolovu pevnými sieťami, ktorý už niekoľko rokov narastá. V roku 2008 veľký počet rybárov prešiel z lovu vlečnými sieťami s rozperným rahnom na lov tradičnými vlečnými sieťami, predovšetkým z dôvodu nižšej spotreby paliva. Kapacita pelagickej flotily sa znížila o jedno plavidlo. V správe sa usudzuje, že veľkosť zostávajúcej flotily je opodstatnená, čo sa týka súčasnej veľkosti a stavu zásob rýb. Poľsko: V správe Poľska neboli uplatnené usmernenia a do správy nebolo zahrnuté posúdenie kapacity flotily vo vzťahu k rybolovným možnostiam. V roku 2008 bolo z flotily na Baltskom mori s verejnou podporou vyradených 34 plavidiel. V kategórii plavidiel loviacich v hlbokých vodách bolo vyradené jedno plavidlo, ale dve plavidlá do flotily pribudli, čím sa kapacita flotily zvýšila o 15 570 GT a 11 216 kW. Celková kapacita poľskej flotily mierne vzrástla z dôvodu nahradenia jedného plavidla a modernizácie ďalšieho na základe administratívneho rozhodnutia, ktoré sa prijalo pred vstupom. Podľa správy Poľska bol následkom programu znižovania rybolovného úsilia počet dní rybolovu baltskej flotily v roku 2008 o 36,1 % nižší ako v roku 2004. Medzi rokom 2004 a 2008 sa počet dní lovu tresky znížil o 38 %. Portugalsko: V správe Portugalska neboli uplatnené usmernenia a do správy nebolo zahrnuté posúdenie kapacity flotily vo vzťahu k rybolovným možnostiam. Správa však obsahuje údaje zo sociálno-ekonomickej sféry za obdobie 2003-2007. V roku 2008 bolo s pomocou verejných prostriedkov vyradené len jedno plavidlo. Plán obnovy zásob merlúzy európskej a homára štíhleho sa v roku 2008 naďalej uplatňoval, ale v správe sa neuvádza žiadne zníženie kapacity, ktoré by z neho vyplývalo. Rybolovné úsilie sa však oproti úrovni z roku 2007 znížilo o 30 %. Plán prispôsobenia rybolovného úsilia pre plavidlá oprávnené používať pri love lastúrnikov v južnom regióne lode so škrabákmi bol prijatý v roku 2008 s cieľom zmenšiť veľkosť flotily v južnej oblasti. V roku 2008 bolo prijatých päť žiadostí, ale neprijalo sa žiadne rozhodnutie. Na plavidlá loviace v oblasti NAFO sa vzťahuje plán obnovy zásob halibuta tmavého. Čas, ktorý tieto plavidlá vykonávali rybolov, sa oproti úrovniam z roku 2003 skrátil o 50 %. Vnútroštátne opatrenia obmedzujúce rybolovné úsilie sa uplatňujú na hlbokomorské druhy. Rumunsko: V rumunskej správe sa usmernenia neuplatnili, hoci sa v nej tvrdí, že flotila koná udržateľným spôsobom a že druhy rýb sú dostupné v dostatočných množstvách. Celkovo je flotila stará a v zlom technickom stave. Na programové obdobie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo na obdobie 2007-2013 existujú plány vyradenia, v správe sa však neuvádzajú žiadne čísla týkajúce sa množstva dotknutej kapacity. Do flotily v roku 2008 pribudlo 6 nových plavidiel na základe administratívneho rozhodnutia prijatého pred vstupom a sedem plavidiel bolo z flotily vyradených bez pomoci z verejných prostriedkov. Slovinsko: Slovinsko usmernenia uplatnilo. Technický ukazovateľ naznačuje nízke používanie väčšiny plavidiel. V roku 2008 pribudlo jedno plavidlo do kategórie plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m. Flotila má štrukturálne problémy, predovšetkým z dôvodu starých plavidiel a zastaraného rybárskeho výstroja. Vyradenie je naplánované na programové obdobie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo 2007–2013, ale veľkosť kapacity, ktorej sa to dotkne, nie je vyčíslená. Na slovinskú flotilu sa neuplatňuje žiadna schéma znižovania rybolovného úsilia. Fínsko: V správe Fínska neboli uplatnené usmernenia a posúdenie kapacity flotily vo vzťahu k rybolovným možnostiam nebolo do správy zahrnuté. V období 2003-2008 sa kapacita znížila o 19 %, pokiaľ ide o GT, a o 10 %, pokiaľ ide o kW. Napriek tomuto zníženiu kapacity má od roku 2005 rybolovné úsilie fínskej flotily stúpajúcu tendenciu a stabilizovalo sa až v roku 2008. V kategórii pelagického rybolovu sa rybolovné úsilie zvýšilo najviac, zatiaľ čo úsilie v kategórii zameranej na lov tresky statickým výstrojom sa postupne znížilo, pričom za posledné dva roky sa v tejto kategórii nezaznamenala žiadna aktivita z dôvodu zákazu používania unášaných sietí. Na fínsku flotilu sa v roku 2008 neuplatňovala žiadna schéma na zníženie rybolovného úsilia. Na roky 2009-2010 sa plánuje nová schéma zníženia kapacity, ktorá sa zameria na plavidlá s pasívnym výstrojom z dôvodu nízkej výnosnosti lovu lososa na mori. Švédsko: Vo švédskej správe sa uplatnili usmernenia a ukazovatele založené na údajoch z roku 2007. Rozdelenie flotily na kategórie nie je v správe konzistentné. Z biologického ukazovateľa vyplýva, že tri kategórie konajú spôsobom, ktorý nie je udržateľný. Ekonomická výkonnosť bola v roku 2007 lepšia ako v predchádzajúcom roku z dôvodu vyšších cien za ryby a dobrých úlovkov, očakáva sa však, že v roku 2008 klesne z dôvodu zvýšených cien paliva a nižších cien rýb. Technický ukazovateľ naznačuje nadmernú kapacitu vo všetkých kategóriách. V rámci viacročných plánov riadenia a obnovy, ktoré sa zaviedli pre mnohé zásoby v Severnom mori, Skagerraku, Kattegate a Baltskom mori, sa rybolovné úsilie postupne znížilo. V roku 2008 Švédsko predložilo Komisii plán na prispôsobenie lovu tresky v Baltskom mori. Na túto časť flotily sa zamerala osobitná kampaň za vyraďovanie v rámci financovania prémií na vyradenie šiestich plavidiel s vlečnými sieťami z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. Spojené kráľovstvo: Správa sa týka aj roka 2007, keďže nebola predložená skôr. Usmernenia neboli uplatnené, hoci správa obsahuje niektoré iné technické, biologické a sociálno-ekonomické údaje. Do správy nie je zahrnuté vyhodnotenie rovnováhy medzi flotilou a rybolovnými možnosťami. Za obdobie 2000-2008 sa v dôsledku režimu obnovy tresky v prípade plavidiel dlhších ako 10 m úsilie znížilo o 43 %, čo sa týka kW dní. Schéma vyraďovania v roku 2007 bola spojená s režimom obnovy zásob soley, ktorý bol zavedený v západnej časti Lamanšského prielivu. Úsilie vyjadrené v kW dňoch sa v kategórii plavidiel dlhších ako 10 m činných v tomto rybolove znížilo v období 2004-2008 o 13 %. Na flotilu sa vzťahoval aj režim západných vôd a režim úsilia zameraného na hlbokomorské druhy. Najviac sa rybolovné úsilie vyjadrené v kW znížilo v kategórii vlečných sietí na lov pri dne a záťahových sietí (- 45 %) v dôsledku režimu obnovy zásob tresky a v kategórii vlečných sietí s rozperným rahnom (- 61 %) z dôvodu menších rybolovných možností, schémy vyraďovania v roku 2007 a vyšších nákladov na palivo. Vo všetkých kategóriách okrem tých, ktoré používajú koše a pasce, sa za obdobie 2000-2008 kapacita znížila. SÚLAD S PRAVIDLAMI RIADENIA KAPACITY RYBOLOVU. CELKOVÉ VÝSLEDKY Výsledky týkajúce sa kontinentálnej flotily s výnimkou plavidiel zaregistrovaných v najvzdialenejších regiónoch Podľa spoločného referenčného rámca sa celková kapacita flotily EÚ za šesťročné obdobie od roku 2003 do roku 2008 a napriek dvom po sebe nasledujúcim rozšíreniam znížila o približne 331 000 GT a 1 123 000 kW, čo viedlo k čistému zníženiu tonáže o približne 16% a výkonu o 15 %. Celkový počet plavidiel sa znížil približne o 12 400 kusov, čiže 13,3 %. Za obdobie 2003-2008 sa kapacita flotily „EÚ-15“ znížila o 260 486 GT a 989 984 kW a kapacita flotily „EÚ-10“[5] sa znížila o 70 354 GT a 132 980 kW oproti jej kapacite pri vstupe do EÚ (1. mája 2004). Z relatívneho hľadiska sa za obdobie 2003 – 2008 flotila „EÚ-10“ od dátumu pristúpenia zmenšila viac ako flotila „EÚ-15“ (24% v porovnaní s 14%, pokiaľ ide o výkon motora). Rumunsko a Bulharsko vyradilo približne 5 % kapacity vyjadrenej v GT a menej ako 1 % kapacity vyjadrenej v kW. Za šesťročné obdobie od roku 2003 do roku 2008 sa vyradilo približne 224 590 GT a 733 119 kW z flotily EÚ (okrem najvzdialenejších regiónov) s využitím verejných zdrojov, z toho sa 25 657 GT a 89 024 kW vyradilo v roku 2008. Vo všeobecnosti sa čisté zníženie vo flotile EÚ stále javí ako nedostatočné vzhľadom na technologický pokrok, ktorý ruší účinok znižovania kapacity, a na zlý stav väčšiny rybných hospodárstiev v EÚ. V tabuľkách 1 a 2 pracovného dokumentu útvarov Komisie v prílohe k tejto správe sa sumarizuje súlad členských štátov so systémom vstupu/výstupu a s referenčnými úrovňami k 31. decembru 2008. Všetky členské štáty tieto pravidlá splnili. Podrobnejšie údaje (tabuľky a grafy) o trendoch týkajúcich sa kapacity flotíl členských štátov sú dostupné na webovej stránke „Europa“[6]. Výsledky týkajúce sa flotíl zaregistrovaných v najvzdialenejších regiónoch Kapacita flotíl registrovaných v najvzdialenejších regiónoch a jej zmeny v období medzi 1. januárom 2003 a 31. decembrom 2008 sa uvádzajú v tabuľke 4 pracovného dokumentu útvarov Komisie v prílohe k tejto správe. Z výsledkov vyplýva, že kapacita flotily zaregistrovanej v najvzdialenejších regiónoch Španielska a Portugalska sa významne znížila z hľadiska tonáže a výkonu. Za rovnaké obdobie sa kapacita flotily francúzskych zámorských departmentov zvýšila, pretože do flotily pribudlo 343 nových plavidiel. Koncom roka 2008 sa mierne prekročili úrovne v prípade kategórií plavidiel kratších ako 12 m vykonávajúcich pelagický rybolov a rybolov pri dne. ZÁVERY KOMISIE Kvalita správ členských štátov za rok 2008 sa relatívne zlepšila oproti správam za rok 2007. Vo väčšine správ členských štátov sa však ich flotily neopisujú vo vzťahu k rybolovu tak, aby Komisia mohla analyzovať úsilie, ktoré sa vynaložilo na dosiahnutie rovnováhy medzi kapacitou rybárskej flotily a dostupnými rybolovnými možnosťami, ako sa ustanovuje v článku 14 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Členské štáty namiesto toho zdôraznili zavedené vnútroštátne systémy riadenia flotily a trendy v kapacite flotily vo vzťahu k schéme vstup/výstup. Na účel vypracovania vnútroštátnych správ 12 členských štátov použilo usmernenia na posúdenie rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami. V mnohých prípadoch ukazovatele naznačujú nadmernú rybolovnú kapacitu. Komisia si je vedomá problémov týkajúcich sa dostupnosti určitých údajov a bude sa snažiť vyriešiť ich a v spolupráci so STECF vylepšiť usmernenia. Výsledky ďalších správ tohto druhu budú pravdepodobnejšie presvedčivejšie, čo sa týka úsilia členských štátov o dosiahnutie lepšej rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami, pokiaľ všetky členské štáty použijú navrhované ukazovatele, ktoré obsahujú usmernenia. Z informácií, ktoré väčšina správ obsahuje, je ťažké stanoviť jasné spojenie medzi opatreniami na riadenie úsilia a prispôsobeniami kapacity flotily, či získať kritickú analýzu trendov, pokiaľ ide o skutočne vyvinuté úsilie. Vo všeobecnosti sa vplyv opatrení na prispôsobenie rybolovného úsilia na kapacitu flotily zdá byť obmedzený. Ako aj po predchádzajúce roky sa hlavnou motiváciou znižovania kapacity flotily javí byť kombinácia slabej ekonomickej výkonnosti flotily a dostupnosti finančných prostriedkov EÚ alebo vnútroštátnych finančných prostriedkov. Čiastočne to môže byť spôsobené chýbajúcimi systémami riadenia úsilia v prípade niektorých rybných hospodárstiev, ale aj obmedzenou účinnosťou existujúcich systémov (príloha II, západné vody, rybné hospodárstva zamerané na lov v hlbokých vodách, niektoré vnútroštátne systémy atď.). Zdá sa, že využitie individuálnych prenosných práv prispelo k zníženiu kapacity v niektorých krajinách. Ako reakciu na palivovú krízu v roku 2008 Rada prijala v júli 2008 dočasné a osobitné opatrenia na reštrukturalizáciu rybárskej flotily EÚ, čím poskytla možnosť vykonať potrebnú reštrukturalizáciu flotily. Účinky týchto opatrení sú zatiaľ veľmi obmedzené, keďže v čase prípravy tejto správy ešte neboli zavedené plány na prispôsobenie rybárskej flotily ustanovené v nariadení. Počet výstupov z flotily s podporou z verejných prostriedkov bol v roku 2008 nižší ako v roku 2007. V roku 2008 rybolovná kapacita flotily EÚ klesla na priemernú ročnú úroveň 2,6 %, čo sa týka tonáže, a 2,3 %, čo sa týka výkonu. Z grafov 3 a 5 v pracovnom dokumente útvarov Komisie vyplýva, že ide o celkový trend za posledných 17 rokov, aj keď sa tento trend pri pohľade na jednotlivé členské štáty nejaví tak jednoznačne. Z vedeckého posudku vyplýva, že 30 % zásob, za ktoré existujú údaje, sa loví mimo bezpečných biologických limitov a 80 % sa loví na úrovniach, ktoré prekračujú maximálny udržateľný výnos. Zároveň je kapacita veľkej časti flotily nedostatočne využitá, t. j. počet dní rybolovu je nižší ako maximálny povolený počet. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa znižovanie kapacity javí ako nedostatočné na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou a rybolovnými možnosťami z krátkodobého hľadiska, najmä ak sa zohľadní technologický pokrok, ktorý sa odhaduje byť v rovnakej miere ako pozorované zníženia kapacity. Ako sa zdôrazňuje v zelenej knihe o reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva, nadmerná kapacita flotily zostáva jedným z hlavných problémov tejto politiky. Európske flotily sú naďalej príliš veľké, pokiaľ ide o dostupné zdroje a táto nerovnováha je základom mnohých problémov súvisiacich s nízkou ekonomickou výkonnosťou, slabým presadzovaním predpisov a nadmerne využívanými zdrojmi. [1] V súlade s článkom 14 nariadenia 2371/2002 a článkom 12 nariadenia 1438/2003. [2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [3] V súlade so spoločnou rybárskou politikou (SRP) prijatou v decembri 2002 sa rybárske flotily riadia v súlade so všeobecným pravidlom, že nová kapacita vyjadrená z hľadiska tonáže a výkonu, o ktorú sa flotila doplní, nesmie byť vyššia ako kapacita, ktorá sa z flotily odoberie. [4] Nariadenie Komisie (ES) č. 1639/2001 (Ú. v. ES L 222 zo 17. augusta 2001, s. 53 - 115). [5] Členské štáty, ktoré vstúpili do Únie 1. mája 2004. [6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.