SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 20. 2. 2015  
COM(2015) 64 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Záverečné hodnotenie programu Colníctvo 2013 
 
 
2 
  
OBSAH 
 
 
TOC 
 
3 
  
1. SÚVISLOSTI  
Colná únia je základným kame ňom Európskej únie a základným prvkom fungovania 
vnútorného trhu. Vnútorný trh môže riadne fungova ť len vtedy, ke ď sa na jeho vonkajších 
hraniciach spolo čne uplatňujú spoločné pravidlá. To znamená, že 28 colných správ Únie musí 
konať ako jedna správa. 
Program Colníctvo 2013 ( ďalej len „Colníctvo 2013“ ) bol zriadený rozhodnutím 
624/2007/ES1 ako viacro čný akčný program pre colné sprá vy v Európskej únii s cie ľom 
podporiť a doplni ť opatrenia prijaté členskými štátmi zamerané na zabezpe čenie účinného 
fungovania vnútorného trhu v oblasti colníctv a. Vychádza z predchádzajúcich štyroch 
programov: Matthaeus, Colníctvo 2000, Colníctvo 2002 a Colníctvo 2007. Program bol predovšetkým zameraný na poskytovanie podpor y a posilnenie spolupráce a koordinácie 
medzi colnými správami členských štátov, ktoré boli taki sto hlavnými príjemcami.  
V súlade s článkom 22 ods. 1 rozhodnutia o programe za uskuto čnenie závere čného 
hodnotenia zodpovedala Komisia, pri čom sa posudzovala najmä ú činnosť a efektivita činností 
programu. Európska komisia pover ila návrhom a vypracovaním závere čného hodnotenia 
programu externého konzultanta. Hodnotiacu štúdiu vykonala spolo čnosť „The Evaluation 
Partnership“, pri čom jej pri tomto procese pomáhala ri adiaca skupina zložená z príslušných 
pracovníkov Komisie a zás tupcov z piatich zú častnených krajín. Riadiaca skupina 
poskytovala podporu hodnotiacemu tímu vo všetký ch etapách hodnotiaceho procesu. 
Hodnotenie prebiehalo od septembra 2013 do augusta 2014.  
Táto správa vychádza zo zistení a záverov uvedených v správe o externom hodnotení. 
Komisia oce ňuje celkovú kvalitu externej štúdie , na základe ktorej bolo uskuto čnené toto 
hodnotenie, a uznáva metodické ťažkosti a úsilie vyvinuté na ic h zmiernenie. Zistenia sa 
považujú za vierohodné a závery za správne vyvodené.     
Táto správa, ktorú vydala Európska komisia, sp ĺňa povinnos ť uvedenú v článku 22 ods. 3 
rozhodnutia o programe informova ť o výsledkoch závere čného hodnotenia Európsky 
parlament, Radu, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov. 
2. P
ROGRAM  
Program Colníctvo 2013 prebiehal od 1. januára  2008 do 31. decembra 2013. Do programu sa 
mohli voľne zapoji ť členské štáty, kandidátske krajiny, na ktoré sa vz ťahuje predvstupová 
stratégia, ako aj potenciálne kandidátske kraj iny a niektoré partnerské krajiny európskej 
susedskej politiky. Okrem 28 členských štátov EÚ2 sa na programe zú častnilo týchto pä ť 
krajín: Turecko, Srbsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora a 
Albánsko. Všetky krajiny, ktoré sa zú častnili na činnostiach programu, sa v tejto správe 
označujú ako „zú častnené krajiny“. 
Colníctvo 2013 malo v súlade s rozhodnutím o programe týchto pä ť cieľov: 
                                                 
1  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 624/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa ustanovuje 
akčný program pre colné správy v Spolo čenstve (Colníctvo 2013) 
2  Chorvátsko sa stalo členom Európskej únie 1. júla 2013. Na ú čely hodnotenia programu bolo 
Chorvátsko zaradené do kategórie členských štátov, zárove ň však bola pri analýze zoh ľadnená 
skutočnosť, že väčšinu trvania programu bolo stále kandidátskou krajinou.   
 
4 
 1. zabezpečiť, aby činnosti v colnej oblasti zo dpovedali potrebám vnútorného trhu 
vrátane bezpe čnosti dodávate ľského reťazca a uľahčenia obchodu, ako aj podporovali 
stratégiu pre rast a zamestnanos ť; 
2. usilovať sa o zvýšenú interakciu a efektí vnejšie vykonávanie úloh colných správ 
členských štátov ako keby boli jedna správa, čím sa dosiahne rovnaká úrove ň 
výsledkov kontrol na každom mieste colného územia Spolo čenstva a podpora 
legitímnej obchodnej činnosti; 
3. poskytova ť potrebnú ochranu finan čných záujmov Spolo čenstva; 
4. posilniť bezpečnosť a ochranu; 
5. pripraviť krajiny uvedené v článku 3 ods. 2 na pristúpe nie aj prostredníctvom 
spoločného využívania skúseností a poznatkov s colnými správami dotknutých krajín. 
 
Celkové finan čné krytie programu bolo stanovené na 323,8 milióna EUR. 
Na dosiahnutie cie ľov programu sa uskuto čnili nasledovné činnosti: 
• Vývoj, údržba a prevádzka komunika čných systémov a systémov výmeny 
informácií . Približne 80 % rozpo čtu programu bolo vynaložených na informa čné 
systémy, na ktorých boli založené ostatné činnosti vykonávané v rámci programu. 
• Jednotné akcie , ktoré zah ŕňali semináre, pracovné porady, projektové skupiny, 
riadiace skupiny, pracovné návštevy, činnosti v rámci odbornej prípravy, 
monitorovacie akcie, porovnávanie a ďalšie akcie, v ďaka ktorým mohli úradníci zo 
zúčastnených krajín spolupracova ť na témach spolo čného záujmu. 
Spolupráca medzi colnými orgánmi sa uskuto čňovala v rámci zabezpe čenej spolo čnej 
komunika čnej siete/spolo čného systémového rozhrania ( CCN/CSI), ktoré zabezpe čovalo 
interoperabilitu všetkých vnútroštátnych informa čných systémov a fungovalo ako bezpe čná 
platforma na vzájomnú komunikáciu colných orgá nov a odosielanie/prijímanie správ. Na tejto 
bezpečnej platforme bolo prevádzkovaných prib ližne 60 programov výmeny informácií a 
transeurópskych aplikácií. Medzi hlavné informa čné programy a aplikácie, ktoré získali 
podporu z programu Colníctvo 2013 a kt oré boli predmetom skúmania po čas hodnotenia, 
patrili: 
• systém kontroly vývozu (ECS) a systém kontroly dovozu (ICS),  
• nový počítačový tranzitný systém (NCTS),  
• informačný systém pre integrovaný sadzobník Spolo čenstva (TARIC) a databáza 
colných kvót a stropov (QUOTA),  
• systém pre evidenciu a identifikáciu hos podárskych subjektov (E ORI) a systém pre 
schválené hospodárske subjekty (SHS), 
• systém pre riadenie colných rizík (CRMS). 
3. VYPRACOVANIE HODNOTENIA  
Hodnotenie sa zameriavalo na výsledky a vplyv programu na colnú úniu a colné správy, ktoré 
sa zúčastnili na programe. Približne 80 % rozpo čtu programu bolo vy členených na 
informačné systémy a tieto sa v zna čnej miere podie ľali na prínose programu k politickým 
cieľom na vyššej úrovni. Hodnotenie sa preto osobitne zameralo na hlbšie preskúmanie 
spôsobov, akými informa čné systémy financované prog ramom Colníctvo 2013 zvýšili 
hodnotu colnej spolupráce, a u ľahčili tak dosiahnutie celkových cie ľov programu. 
 
5 
 Aby bolo možné pochopi ť praktické uplat ňovanie programu, pri hodnote ní boli použité tieto 
hlavné kritériá a výh ľady:  
1. Európska pridaná hodnota programu Co lníctvo 2013 (pozri oddiel 4); 
2. účinnosť – miera podielu celoeurópsk eho elektronického colného prostredia na lepšej 
ochrane finan čných záujmov EÚ zo strany coln ých orgánov, posilnení bezpe čnosti a 
ochrany ob čanov a uľahčení obchodu (pozri oddiel 5); 
3. neočakávané a náhodné výsle dky a vplyvy spôsobené činnosťami programu (pozri 
oddiel 6); 
4. šírenie programu – informovanos ť, znalosti a realizácia (pozri oddiel 7); 
5. efektívnos ť programu (pozri oddiel 8). 
 
Externý konzultant použil kombináciu metód zlo ženú zo štandardného hodnotenia programu, 
ktoré bolo použité už v roku 2011 pri hodnoten í v polovici obdobia programu, a z analýzy 
prínosov (viac informácií v oddiele 5).  
Komisia sa domnieva, že údaje, ktoré boli zozbierané na ú čely hodnotenia programu, sú 
rozsiahle a overené tak,  aby bolo možné získa ť spoľahlivé informácie a vyvodi ť závery zo 
spoľahlivých dôkazov, potvrdených viacerými zdrojm i. Medzi hlavné zdroje informácií 
použité pri hodnotení patrili:  
• sekundárny výskum;  
• dotazník, prostredníctvom ktorého sa zozb ierali názory národných colných správ vo 
všetkých zú častnených krajinách (každá krajina zasla la jednu odpove ď, t. j. celkovo 
bolo predložených 33 odpovedí);  
• prieskum zameraný na colných úradníkov, v rá mci ktorého sa zozbierala spätná väzba 
od jednotlivých colných úradníkov štátnej správy členských štátov. Cie ľovou 
skupinou prieskumu boli úradníci, ktorí sa priamo aj nepriamo zapojili do programu 
(celkovo bolo doru čených 5 401 odpovedí); 
• šesť prípadových štúdií členských štátov EÚ realizovaných s cie ľom overi ť teóriu 
zmeny programu. 
 
Pri hodnotení programu Colníctvo 2013 bolo potrebné zoh ľadniť niekoľko prekážok. Po prvé, 
mnohé činnosti programu boli pokra čovaním činností predchádzajúceho programu, konkrétne 
Colníctvo 2007. Výsledky a vplyvy sa preto mohli len zriedka pripísa ť výlučne programu 
Colníctvo 2013. Po druhé, potreba zamera ť hodnotenie na obmedzený po čet cieľov a 
členských štátov, a zárove ň umožniť lepšie pochopenie efektívnosti programu spôsobila, že 
výsledky prípadových štúdií nemožno zovšeobecni ť štatisticky reprezentatívnym spôsobom. 
Po tretie, hodnotitelia mali k dispozícii len ve ľmi málo kvantitatívnych údajov, najmä pokia ľ 
ide o náklady na vývoj informa čných systémov na vnútroštátne j úrovni alebo zníženie 
administratívnych nákladov, pretože na sledovanie týchto ukazovate ľov neexistoval žiadny 
monitorovací rámec. Preto sa hodnotitelia vo ve ľkej miere spoliehali na vnímanie 
zainteresovaných strán, s ktorými konzultova li (prostredníctvom prieskumov, cielených 
rozhovorov alebo príp adových štúdií), pri čom ani títo odborníci v teréne často neboli schopní 
vyčísliť prínosy alebo výhody, aj ke ď sa domnievajú, že k ni m došlo. Z týchto dôvodov sa 
závery hodnotenia opierajú predovšetkým o boha té, kvalitatívne dôkazy, avšak iba v menšej 
miere o kvantitatívne údaje.        
 
6 
 V nasledujúcich kapitolách sú postupne zh rnuté výsledky všetkých piatich hodnotiacich 
kritérií a perspektív.  
4. EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA PROGRAMU  
V kontexte závere čného hodnotenia programu Colníctvo 2013 sa európska pridaná hodnota 
chápala ako dodato čné prínosy vyplývajúce z uskuto čnených opatrení na úrovni EÚ v 
porovnaní s vnútroštátnymi iniciatíva mi. Ide najmä o tieto aspekty: 
i. komplementárnos ť programu s iniciatívami na vnútroštátnej úrovni; 
ii. zníženie administratívnych nákladov a zá ťaže (napr. prostredníctvom spolo čných IT 
platforiem, usmernení, procesov; krížovej implementácie osved čených postupov 
zistených po čas fungovania programu; znižovaním duplicity a prekrývania), alebo z 
iného hľadiska: náklady spojené s abse nciou európskeho rozmeru;  
iii. celoeurópsky charakter colnej spolupráce, ku ktorej je potrebné pristupova ť na úrovni 
EÚ a nie v rámci jednotlivých členských štátov, a hodnota kontaktných sietí 
vytvorených v rámci programu; 
iv. posilnená jednotnos ť colnej únie EÚ („konajúcej ako jedna správa“) a hodnota 
spoločnej administratívnej kultúry; 
v. udržateľnosť výsledkov/vplyvov v prípade ukon čenia programu. 
 
V hodnotení sa identifikovali silné argumenty  v prospech európskej pridanej hodnoty 
programu, najmä pokia ľ ide o jeho úlohu pri podpore vykonávania colných právnych 
predpisov EÚ na vnútroštátnej úrovni.  
i. Na všeobecnej úrovni sa colní úradníci štátnej správy vyjadrili, že informa čné systémy 
financované programom ve ľmi dobre dop ĺňali vnútroštátne iniciatívy, pretože sa 
väčšinou týkali vykonávania colných právnych predpisov EÚ. Pod ľa nich to viedlo k 
zníženiu administratívnych nákladov, čo by nebolo možné, keby musel každý členský 
štát rozvíja ť podobné informa čné systémy samostatne. Centralizované databázy, ako 
sú TARIC a QUOTA, napríklad poskytli colným orgánom členských štátov dôležité 
informácie, o ktoré by inak museli pr e každý individuálny prípad žiada ť Komisiu a 
ukladať ich na vlastné náklady. Zainteresované strany však nevedeli vy čísliť presné 
zníženie administratívnych nákladov. 
ii. Otázka týkajúca sa zníženia administratívnych nákladov bo la predložená priamo v 
hodnotiacom dotazníku aj colným orgánom. Vä čšina odpovedala, že program 
pomohol pri vykonávaní právnych predpisov EÚ, ktoré tak bolo rýchlejšie a menej 
nákladné než by to bolo možné bez podpory z programu.  Ako sa uvádza na obrázku 1, 23 z 28 opýta ných colných orgánov uviedlo, že program 
im „do ve ľkej alebo ur čitej miery“ pomohol rýchlejšie  realizova ť tieto opatrenia. 25 
orgánov okrem toho vyjadrilo názor, že program im „do ve ľkej alebo ur čitej miery“ 
pomohol realizova ť tieto opatrenia za nižšiu cenu . 
 
7 
 Obrázok 1: Miera, v akej program Co lníctvo 2013 znížil administratívne za ťaženie pre 
vnútroštátne správne orgány 
 
Zdroj: Dotazník ur čený colným správam členských štátov EÚ (n = 28, žiadny  z respondentov neodpovedal „vôbec“) 
    
iii. Jednotné akcie umožnili priamu spoluprácu  medzi úradníkmi z rôznych krajín. Pri 
hodnotení sa zistilo, že takisto posilnili dôveru a tým podporili bezplatnú výmenu informácií a využívanie spolo čných informa čných systémov a iných procesov. V 
hodnotení sa dospelo k záveru, že vytvoren é siete zohrávali dôležitú úlohu pri 
dosahovaní cie ľa tohto programu „kona ť ako jedna správa“.  
Väčšinu harmonizácie, ktorú so sebou priniesli transeurópske a centralizované 
informačné systémy, bolo možné dosiahnu ť len pod podmienkou, že colné orgány 
využívali informácie spolo čne s ostatnými členskými štátmi a/alebo uznávali platnos ť 
nimi vykonaných operácií. Napríklad in formácie týkajúce sa rizík zaslané 
prostredníctvom systému na kontrolu dovozu sú zbyto čné, pokia ľ prijímajúci orgán 
nedôveruje analýze, ktorou sa k nim dos pelo. Podobne, ak orgán uzná priznanie 
štatútu schváleného hospodárskeho subjektu v inom členskom štáte, znamená to, že sa 
spolieha na skuto čnosť, že príslušný vydávajúci orgán konzistentne uplat ňuje 
usmernenia Spolo čenstva.   
Pri hodnotení sa zistilo, že úrove ň dôvery medzi orgánmi členských štátov potrebnej 
na účinné fungovanie takýchto systémov nemožno vzh ľadom na rôzne administratívne 
kultúry a pracovné metódy považova ť za samozrejmos ť. Naopak, túto dôveru je 
potrebné získa ť, a práve v tom zohral program dôležitú úlohu. Dosiahlo sa to čiastočne 
prostredníctvom tradi čných účinkov vyplývajúcich z vytvárania sietí, ktoré umožnili 
colným úradníkom získa ť osobné kontakty a spolupracova ť navzájom na 
neformálnom základe. Čo je možno ešte dôležitejšie, dôvera sa budovala aj 
prostredníctvom opakovaných stretnutí a získavaním skúseností s ostatnými 
pracovnými metódami. 
iv. Z hodnotenia vyplynulo, že stále existuje zna čná rôznorodos ť pri výkone colných 
postupov, ktoré sa týkajú dovozu v rámci EÚ. Jedným z ukazovate
ľov, ktoré sú 
užitočné pri určení tejto rôznorodosti, je čas potrebný na dovoz tovaru. Pod ľa správy 
Svetovej banky Doing Business3 je na dovoz štandardného kontajneru s tovarom v 
jednotlivých členských štátoch EÚ potrebných 5 až 19 dní.   
Hodnotitelia však napriek tomu zi stili, že hoci táto rôznorodos ť stále pretrváva, po čas 
programového obdobia došlo k jej výraznému obmedzeniu. Ide o dôležitý vývoj, keďže obdobie programu Colníctvo 2013 predsta vuje prechodnú fázu pred prípadným 
zavedením centralizovaného colného konania. Ke ďže cieľom Colného kódexu Únie je 
                                                
 
3  Doing Business 2013 – Regionálny profil – Európs ka únia (EÚ) – Medzinárodná banka pre obnovu a 
rozvoj/Svetová banka; správa je dostupná na adrese http://www.doingbusiness.org   
 
8 
 zriadiť centralizované colné konanie do 01.10.20204, pokrok, ktorý sa doteraz 
dosiahol prostredníctvom programu Colníc tvo 2013, je cenným prí nosom k príprave 
základov pre takéto ambiciózne úsilie.  V hodnotení sa dospelo k záveru, že ak by  neexistovalo fóru m na spoluprácu a 
výmenu skúseností alebo výdavkový program na financovanie spolo čných 
informačných systémov, ako napr. Colníctvo 2013, členské štáty by s najvä čšou 
pravdepodobnos ťou nezosúladili svoje postupy a colné predpisy s cie ľom postupova ť 
podobným spôsobom a v kone čnom dôsledku by nekonali ako jedna colná správa. 
Uplatňovanie týchto právnych predpisov by  si bez programu na financovanie 
spoločných informa čných systémov alebo výmeny poznatkov vyžadovalo výrazne 
vyššie náklady, a to z toho dôvo du, že pri neexistencii spolo čných informa čných 
systémov a technických špecifi kácií by bolo potrebné vytvori ť 28 rôznych verzií 
každého osobitného systému.  
v. Pokiaľ ide o udržate ľnosť výsledkov v prípade, že by neboli k dispozícii ďalšie 
finančné prostriedky, dospelo hodnotenie k záveru, že pre členské štáty by bolo v 
dlhodobom horizonte náro čné naďalej používa ť informačné systémy vzh ľadom na 
značné náklady na ich prevád zku a údržbu a významnú ri adiacu funkciu, ktorú v 
súčasnosti zohráva Európska komisia. Hoci sa  colné správy domnievali, že doteraz 
dosiahnuté výsledky by boli dlhodobé, nástroje vytvorené v ďaka programu, ako sú 
napríklad informa čné systémy a moduly odbornej príp ravy by bez pravidelnej obnovy 
postupne zastarávali. Podobne  by sa siete vytvorené v ďaka trvalej ú časti na 
jednotných akciách za č
ali bez neustálej interakcie vytráca ť a ich výsledky by sa 
postupne stratili. Podobný ú činok na siete vytvorené po čas fungovania programu by 
mohli ma ť fluktuácia zamestnancov a organiza čné zmeny. To znamená, že zatia ľ čo 
dosiahnutý pokrok bude aj na ďalej vidite ľný, jeho závislos ť od budúcej podpory 
Komisie by sa nemala podce ňovať.  
5. ÚČINNOSŤ PROGRAMU COLNÍCTVO 2013   
S cieľom posúdi ť účinnosť programu s oh ľadom na dosiahnutie celkových cie ľov sa pri 
hodnotení použil metodický prístup nazvaný anal ýza prínosov. Tento analytický prístup je 
obzvlášť vhodný na posúdenie toho, či určitý program alebo politika prispeli k dosiahnutiu 
určitých výsledkov a vplyvov. V záujme zabezpe čenia vyváženého hodnotenia, ktoré je 
dostatočne široké, ale aj podrobné, sa analýza prí nosov zamerala na tieto oblasti a ich vybrané 
prvky:  
• politické ciele: z piatich celkových cie ľov uvedených v rozhodnutí o ustanovení 
programu Colníctvo 2013 sa vybrali tiet o tri ciele: 1) ochrana finan čných záujmov 
EÚ; 2) posilnenie bezpe čnosti a ochrany; 3) u ľahčenie obchodu;  
• colné postupy: dovoz tovaru a súvisiace colné postupy; 
• krajiny: z dvadsiatich ôsmich členských štátov bolo vybraných šes ť. Kritériami 
použitými pre výber boli objem a charakter colného styku, typy používaných colných 
kontrol, ú časť na programe a geografická rozmanitos ť. Vzorka zah ŕňala Chorvátsko, 
Českú republiku, Francúzsko, Nemecko, Ma ďarsko a Holandsko.  
Ďalej v texte sú uvedené hlavné zistenia a závery hodnotenia týkajúce sa prínosu programu k 
trom vybraným politickým cie ľom.     
                                                 
4  Článok 6 ods. 1 a články 16 a 179 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie a 
vykonávacie rozhodnutie Komisie z 29. apríla 2014, ktor ým sa stanovuje pracovný program pre Colný kódex Únie 
(2014/255/EÚ)  
 
9 
 5.1. Posilnenie bezpe čnosti a ochrany  
Pri plnení tohto cie ľa v rámci programu bol dosiahnutý najvýznamnejší pokrok, čo možno 
považova ť za dôležitý krok smerom ku kone čnej harmonizácii procesov riadenia rizík pre 
colné správy, ako sa sta novuje v Colnom kódexe Únie5. Okrem toho došlo od posledného 
hodnotenia k nieko ľkým kľúčovým posunom. Tie sa z ve ľkej časti týkali bezpe čnosti a 
ochrany a sú výsledkom iniciatív prijatých na ú čely implementácie doplnenia Colného kódexu 
Spoločenstva, ktoré sa týkalo bezpe čnosti a ochrany6 a ktorého všetky ustanovenia vstúpili do 
platnosti až v roku 2011.  
Systém kontroly dovozu bol plne zavede ný v roku 2011. Od hospodárskych subjektov 
vyžadoval, aby poskytovali dopl ňujúce bezpe čnostné informácie pred vstupom tovaru do 
Európskej únie a u ľahčoval výmenu týchto informác ií medzi správnymi orgánmi členských 
štátov a Európskou komisiou. Údaje, ktoré hospodá rske subjekty poskytujú v tejto fáze, sa 
používajú v procesoch riad enia rizík, a tým posil ňujú analýzu rizika, ktorú vnútroštátne 
správne orgány vykonávajú na mieste, kde to var vstupuje do EÚ, ako aj v následných 
destináciách. Napríklad colní úradníci zapoj ení do konzultácií v rámc i prípadových štúdií 
uviedli, že program u ľahčil výmenu informácií s ostatnými členskými štátmi, čo im umožnilo 
reagovať na riziká rýchlejšie a efektívnejšie. Ko nkrétne výmena informácií prostredníctvom 
systému kontroly dovozu pomohla vnútroštátnym orgánom vymie ňať si informácie ešte pred 
dovozom tovaru, napríklad v príp ade presmerovania trasy. Pod ľa názoru colných úradníkov to 
prispelo k u ľahčeniu obchodu, ke ďže hospodárske subjekty nemuseli podáva ť informácie 
dvakrát. Zárove ň sa zabezpe čila rovnaká úrove ň ochrany a bezpe čnosti.  
Počas trvania programu za čal plne fungova ť aj systém riadenia colných rizík. Tento systém 
stanovil minimálnu normu pre analýzu rizika  inštitucionalizáci ou výmeny informácií o 
rizikách medzi členskými štátmi a tým, že všetky členské štáty zoh ľadnia vo svojich 
vnútroštátnych procesoch riadenia rizika spolo čné prioritné oblasti kontroly a spolo čné 
rizikové profily. Na ilustráciu:  niektorí z respondentov v rámc i prípadovej štúdie ocenili 
skutočnosť, že systém poskytuje minimálnu úrove ň analýzy rizika a že podporuje výmenu 
informácií o rizikách medzi členskými štátmi pros tredníctvom informa čných formulárov o 
rizikách. Úradníci sa domnievali,  že mali lepší prístup k príslušným informáciám o rizikách a 
mohli ostatné kraj iny lepšie upozorni ť na možné riziká. Zvýšením  latky pre kontrolu rizík a 
jej dôslednosti preto systémy financované pros tredníctvom programu ta kisto zvýšili dôveru a 
umožnili členským štátom považova ť analýzu rizík, ktorú vykonali iné krajiny, za 
dôveryhodnú, a tým vykonáva ť cielené kontroly ú činnejšie.  
Počas tohto obdobia sa brali do úvahy systémy pre hospodárske subjekty, čím sa zvýšila 
schopnosť colných orgánov zhromaž ďovať informácie o jednotlivých hospodárskych 
subjektoch a zárove ň sa zvýšilo množstvo informácií o obchodných subjektoch, ktoré boli k 
dispozícii pre analýzu rizika. Z prípadových št údií napríklad vyplynulo, že systém registrácie 
a identifikácie hospodá rskych subjektov colným orgánom zna čne uľahčil zohľadnenie histórie 
hospodárskeho subjektu pri vykonávaní  analýzy rizika, vrátane in formácií o subjekte v iných 
členských štátoch. Systém pre schválené hosp odárske subjekty umožnil colným orgánom 
                                                 
5  Colný kódex Únie nadobudol ú činnosť 30.10.2013 a zrušil nariadenie (ES) č. 450/2008 Európskeho parlamentu a 
Rady z 23. apríla 2008, ktorým  sa ustanovuje Colný kódex Spolo čenstva. Jeho zásadné ustanovenia sa za čnú 
uplatňovať až od 1. mája 2016.   
6  Doplnenie týkajúce sa bezpe čnosti a ochrany sa vz ťahovalo na štyri hlavné zm eny colného kódexu obsiahnuté v 
nariadení Komisie (ES) č. 1875/2006, nariadení Komisie (ES) č. 312/2009, nariadení Komisie (ES) č. 414/2009 a 
nariadení Komisie (EÚ) č. 430/2010 
 
10 
 zamerať sa na rizikovejšie podniky, čím sa zvýšila pravdepodobnos ť, že sa pri kontrolách, 
ktoré sa vykonávajú len na malej časti zásielky, o dhalí nebezpe čný tovar.   
5.2. Ochrana finan čných záujmov Európskej únie 
Správny výpo čet sadzieb a boj proti podvodom majú zásadný význam pre ochranu finan čných 
záujmov EÚ.  
Informačný systém pre integrovaný sadzobník Spolo čenstva (TARIC) a databáza colných 
kvót a stropov (QUOTA) sú jedinými oficiá lnymi zdrojmi pre poskytovanie informácií o 
sadzbách vnútroštátnym orgánom a pri hodnot ení sa zistilo, že sú aktuálne, spo ľahlivé a ľahko 
sa používajú. Viac ako dve tretiny col ných správ uviedli, že aplikácie „vo ve ľkej miere“ 
prispeli k plneni u konkrétnych cie ľov informa čných systémov, a to najmä tie, ktoré 
obchodným subjektom a orgánom pomohli správne zatriedi ť dovážaný tovar a zisti ť jeho 
colnú sadzbu (19 z 27 colných správ). 
Potenciálny prínos ďalších informa čných systémov k ochrane finan čných záujmov EÚ súvisí 
skôr s prevenciou a odha ľovaním podvodov, a preto nie je na prvý poh ľad zrejmý a ťažšie sa 
definuje. Napríklad nový po čítačový tranzitný systém (NCTS) sa všeobecne považuje za 
systém, ktorý zna čne znížil mieru podvodov zavedením sledovate ľných záznamov pre každú 
tranzitnú operáciu a znížením rozs ahu odchýlky od štandardných postupov.  
Okrem toho, zvýšená ú činnosť systémov riadenia rizík prispe la nielen k posilnenej kontrole 
nebezpečného tovaru, ale aj k ú činnej identifikácii a výberu ciel. To má priamy a pozitívny 
vplyv na ochranu finan čných záujmov EÚ. Napríklad niek torí z respondentov v rámci 
prípadových štúdií považovali  tento systém za obzvláš ť dôležitý vzh ľadom na úlohu ich 
krajiny ako tranzitnej krajiny. Uviedli, že systém umožnil colným úradom elektronicky 
zaregistrova ť a vymieňať si informácie s colnými úradmi v iných členských štátoch, čím sa 
zvýšila spo ľahlivosť informácií a tranzit sa podstatne urýchlil. V ďaka tomu mohli lepšie 
sledovať pohyb tovaru a identifikova ť prípady podvodu alebo neplatenia daní. 
5.3. Zjednodušenie podmienok obchodovania 
V colnej oblasti sa tento cie ľ plní predovšetkým pasívne v súvi slosti s tým, ako sa zavádzajú 
zlepšené systémy riadenia rizík (ako napríklad tie, ktoré sú uv edené v predchádzajúcom texte) 
s čo najmenej negatívnym ú činkom na obchod. Plne elektr onické prostredie, ktoré v 
súčasnosti existuje pri spracovaní colných vyhlásení, spolu so za členením systému pre 
schválené hospodárske subjekty a jeho intenzív nejším využívaním umožnilo colnej únii sta ť 
sa bezpečnejšou a zárove ň vykonáva ť menej manuálnych kontrol, ktoré spoma ľujú tok 
obchodu. Podobne nový po čítačový tranzitný systém pomohol odstráni ť tranzitné vyhlásenia 
v papierovej forme. Urýchlil sa tým tranzit a skrátil čas, počas ktorého musia hospodárske 
subjekty zloži ť záruky, čo viedlo k u ľahčeniu obchodu. Zárove ň sa zaviedli elektronické 
záznamy, ktoré znižujú potenciál výskytu chýb a podvodov. 
Schválenie dohôd s tretími krajinami o vzájomno m uznávaní, podporené stretnutiami, ktoré 
boli financované prostredníctvom programu, urýchlilo ďalší rast systému pre schválené 
hospodárske subjekty a zárove ň tak prispelo k na plneniu tohto cie ľa. Zárove ň je však 
potrebné pripomenú ť, že z hľadiska hospodárskych subjektov, bez oh ľadu na poci ťovaný 
pozitívny vplyv na colné postupy, nepriniesl o posilnenie systému iba výhody. Z hodnotenia 
colnej únie vyplynulo, že „hoci vä čšina zainteresovaných podnikov so  statusom schváleného 
hospodárskeho subjektu oce ňuje doplnkové služby [ ľahší prístup k zjednodušeným colným 
postupom, prednostné zaobchádzanie, menšie množstvo fyzických kontrol a kontrol dokladov 
 
11 
 pre tých, ktorí majú štatút schváleného hospodárske ho subjektu (SHS)], v praxi sa tieto 
prínosy považujú za obmedzené“7.  
6. FAKTORY OVPLYV ŇUJÚCE VÝKONNOS Ť PROGRAMU  
Zo skúseností s hodnotením vyplýva, že program  nemal negatívne nepredpokladané vplyvy 
na žiadnu zo zú častnených strán, a to najmä preto,  že príjemcovia programu boli jasne 
vymedzení a rozhodnutia sa obvykle prijímali na základe  vzájomnej dohody. Hodnotitelia 
však identifikovali nieko ľko programom nespôsobených faktorov, ktoré mali vplyv na 
spôsob, akým sa program realizoval: 
• Náklady, ktoré znášajú vnútrošt átne správne orgány: Zatia ľ čo špecifikácie 
transeurópskych informa čných systémov boli financované programom, skuto čné 
náklady na ich zavedenie znášali členské štáty. Tieto ná klady vznikli najmä v 
dôsledku zosúladenia vnútroštátnych systém ov so špecifikáciami EÚ. Respondenti v 
rámci prípadových štúdií uvied li, že tieto náklady boli často významné a škrty v 
rozpočtoch na vnútroštátnej úrovni vyvolali obavy, či budú správne orgány schopné 
vykonať zmeny systémov v dohodnutých lehotách. Toto rozlíšenie medzi nákladmi 
vyplýva zo samotného rozhodnutia8, v ktorom sa stanovil o, ktoré náklady by mala 
znášať Európska únia a ktoré by mali znáša ť zúčastnené krajiny.  
• Zložitosť a rôznorodos ť vnútroštátnych infraštruktúr IT: Nieko ľko respondentov 
uviedlo zložitos ť vnútroštátnych infraštruktúr IT a nedostato čnú integráciu 
transeurópskych systémov na vnútroštátne j úrovni ako významné prekážky úspešného 
zavedenia informa čných systémov. V dôsledku rôznorodosti informa čných systémov 
boli prispôsobenie a moderni zácia systémov vo viacerých členských štátoch 
komplikované a nákladné. Je však potrebné poznamena ť, že to neznížilo 
nepopierate ľné výhody zavedenia takýchto syst émov. Z výsledkov prípadových štúdií 
vyplynulo, že v momente, ke ď sa informa čné systémy plne za členili do 
vnútroštátnych infraštruktúr, vniesli do colných postupov daných krajín podstatné 
zlepšenia. V závislosti od vnútroštátnyc h podmienok a dostupných zdrojov teda 
uvedený faktor na jednej strane program spoma ľoval, zárove ň však pôsobil ako jeho 
aktivátor.  
• Historický a zemepisný kontext: Z výsle dkov prípadových štúdií vyplynulo, že 
existujú podstatné rozdie ly v povahe a rozsahu prínosov programu k celkovým 
cieľom, a to v závislosti od historické ho a zemepisného kontextu jednotlivých 
členských štátov. Zú častnené krajiny je možné rozdeli ť do dvoch širokých kategórií: 
1) krajiny s relatívne malým objemom co lného styku, a tým pádom menej rozvinutou 
infraštruktúrou IT v colnej  oblasti a 2) krajiny s význa mným objemom colného styku, 
ktorých infraštruktúry IT  sú vyspelejšie. Vzh ľadom na tieto historické a zemepisné 
rozdiely prejavovala prvá skupina kr ajín – v porovnaní s druhou skupinou – ove ľa 
väčšie uspokojenie z prínosov informa čných systémov financovaných programom, 
keďže týmto spôsobom mohli používa ť a deliť sa o skúsenosti získané v krajinách s 
vyšším objemom colného styku. 
• Zrozumite ľnosť právnych predpisov EÚ: Predovšet kým pri zavádzaní systému na 
kontrolu dovozu došlo k zna čným oneskoreniam, ktoré boli údajne dôsledkom 
                                                 
7  Hodnotenie vypracovala pre GR TAXUD spolo čnosť PwC: „Štúdia o hodnotení st avu colnej únie“, s. 10. 
8  Článok 17 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 624/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa ustanovuje 
akčný program pre colné správy v Spolo čenstve (Colníctvo 2013) 
 
12 
 nedostato čnej zrozumite ľnosti právnych požiadaviek na tento systém (napr. pokia ľ 
ide o obsah a na časovanie predbežných colných vyhlás ení o vstupe). Bol vyjadrený 
názor, že zákonodarcovia podcenili praktické dôsledky a zložitos ť zavedenia systému. 
Dôkazy navyše sved čia o tom, že právne predpisy EÚ  týkajúce sa klasifikácie tovaru 
sa vo svojej podstate považujú za zložité, čo negatívne ovplyv ňuje zrozumite ľnosť a 
používate ľskú ústretovos ť systémov, ako je TARIC a európsky záväzný colný 
informačný systém. 
• Právne nástroje na výmenu informácií: Respondenti sa všeobecne zhodli, že 
informačné systémy financované programom prispeli k posilneniu spolupráce medzi 
colnými správami. Nieko ľko respondentov však uviedlo, že výmenu informácií o 
rizikách niekedy znemož ňovala skuto čnosť, že vnútroštátne prá vne predpisy colným 
úradom neumož ňovali výmenu citlivých informácií s inými členskými štátmi, 
napríklad z dôvodu prebiehajúceh o vyšetrovania trestnej činnosti, čím sa nemohol 
realizovať plný potenciál informa čných systémov. 
• Riadenie jednotných akcií: Aj naprie k všeobecne kladnému hodnoteniu užito čnosti 
jednotných akcií vyšla z dotazníka a rozhovorov istá kritika, pokia ľ ide o spôsob 
riadenia jednotných akcií. Na príklad niektorí národní koordi nátori sa domnievali, že v 
uplynulých rokoch bolo tých to akcií príliš ve ľa a podľa niektorých nebolo jednoduché 
udržať si prehľad o všetkých prebiehajúcich príslušných akciách a ur čiť, na ktorých 
by sa ich úradníci mali zú častniť. Niektoré správne orgány  navrhli ako riešenie 
zaviesť opatrenia, ktorými by sa ur čovala užito čnosť projektových skupín pred ich 
založením a na základe ktorých by sa pravidelne skúmali. 
• Jazykové schopnosti úradníkov colných správ: Nieko ľko respondentov uviedlo, že 
jazykové schopnosti vnútroštátnych colných úradníkov môžu by ť potenciálnou 
prekážkou úspešnej realizácie programu. Napríklad niektorí respondenti v rámci 
prípadovej štúdie uviedli, že rôzna úrove ň jazykových schopností colných úradníkov 
v členských štátoch niekedy kompli kovala efektívne diskusie po čas stretnutí. 
7. ŠÍRENIE PROGRAMU (INFORMOVANOS Ť, ZNALOSTI A REALIZÁCIA ) 
Hodnotenie sa zameralo na šíre nie informácií a informovanos ť o programe s cie ľom posúdi ť, 
do akej miery bol program úspešne propa govaný a jeho výsledk y využité úradníkmi 
zúčastnených krajín. Je však potrebné poznamena ť, že neexistuje priama prí činná súvislos ť 
medzi informovanos ťou o programe a jeho celkovou ú činnosťou. Napríklad colní úradníci 
môžu použi ť výsledky programu, ako napríklad informa čné systémy alebo usmernenia bez 
toho, aby vedeli o tom, že sú financované programom. 
Podľa zistení hodnotenia bol program Colníctv o 2013 medzi colnými úradníkmi pomerne 
dobre známy: 52 % opýtaných úradníkov program poznalo9. Avšak vä čšina z tých, ktorí o 
programe vedeli, svoje zn alosti opísala ako „ve ľmi základné“ alebo „základné“ (77 %). Z 
toho vyplýva, že je stále čo zlepšova ť, pokiaľ ide o vysvetlenie, ako program zapadá do 
štruktúry vnútroštátnych správnych orgánov a ako ho colní úradníci môžu využíva ť. 
                                                 
7 Pozn.: V prieskume zameranom na colných úradníkov odpovedalo na túto otázku celkovo 4 861 
respondentov.  
 
13 
 Z prieskumu takisto vyplynulo, že 94 % ú častníkov na činnostiach vykonávaných v rámci 
programu10 si nejakým spôsobom vymie ňalo svoje skúsenosti s kolegami v rámci príslušných 
správnych orgánov. Informovanos ť a chápanie zo strany šírite ľov (napr. národných 
koordinátorov alebo colných úradníkov, ktorí sa zú častnili na jednotných akciách) bolo pod ľa 
názorov k ľúčové pre zdôraznenie výs ledkov programu a zabezpe čenie toho, aby sa na 
jednotných akciách zú častňovali vhodní úradníci, zatia ľ čo iní úradníci môžu z programu 
ťažiť aj bez toho, aby o ňom mali hlbšie znalosti. Nieko ľko respondentov v rámci 
prípadových štúdií poukázalo na to, že výmena informácií o programe s vhodnými osobami v 
správnych orgánoch má vä čší význam ako ich výmena s čo najväčším počtom ľudí, keďže 
tieto osoby môžu rozhodnú ť o tom, ako čo najlepšie realizova ť program a využíva ť jeho 
výsledky. 
Respondenti sa do ve ľkej miery zhodli na tom, že výs ledky programu (napr. informa čné 
systémy a výsledky jednotných akcií) mali po zitívny vplyv na fungovanie vnútroštátnych 
colných postupov. Ú činok bol najvidite ľnejší v oblasti riad enia rizík, kde ve ľký počet colných 
správ a jednotlivých respondentov zdôraznil  dôležité prínosy programu. Informa čné systémy 
sa väčšinou vnímali ako prospešné z h ľadiska uľahčenia rýchlej a systematickej výmeny 
informácií medzi členskými štátmi. Jednotné akcie u ľahčili výmenu skúseností, odborných 
znalostí a osved čených postupov, ako aj spolo čné chápanie a vykonávanie právnych 
predpisov EÚ, a umožnili podrobné prediskutovanie zložitých otázok.  
Okrem konkrétnych výsledkov, ako boli napríklad usmernenia alebo školiace programy, sa 
jednotné akcie hodnotili pozitívne predovšet kým za ich prínos k vytváraniu osobných 
kontaktov a sietí medzi úradníkmi členských štátov, čím im umožnili rýchlejšie kontaktova ť 
svojich náprotivkov a efektívnejšie s nimi spolupracova ť.  
8. EFEKTÍVNOS Ť 
Podľa rozhodnutia 624/2007/ES bolo finan čné krytie na šes ťročné obdobie, na ktoré sa 
program vz ťahuje, stanovené na 323,8 milióna EUR. Z preskúmania rozpo čtových záväzkov 
však vyplynulo, že skuto čné náklady programu boli o 15 % nižšie a dosahovali približne 272 
miliónov EUR. Z toho 225 miliónov EUR pripadlo na informa čné systémy a zvyšných 47 
miliónov EUR bolo ur čených na jednotné akcie. 
8.1. Komunika čné systémy a systémy výmeny informácií 
Výdavky na informa čné systémy je možné ďalej rozdeli ť na náklady na vývoj nových 
systémov (vrátane rozsiahlych aktualizácií), podporu a údržbu, spolo čnú komunika čnú 
sieť/spoločné systémové rozhranie a kvalitu a metodiku11. Z obrázku 2 je zrejmé, že zatia ľ čo 
sa výdavky na každý z týchto aspe ktov líšili, celkové výdavky od za čiatku programu neustále 
rástli. Takisto je potrebné zdôrazni ť, že náklady na vývoj dosiahli  vrchol v roku 2010 (okrem 
iného v rámci príprav na úplné zavedenie systému kontroly dovozu), zatia ľ čo náklady na 
podporu boli najvyššie po čas posledných dvoch rokov programu (ke ď už bola funk čná 
väčšina systémov zavedených na zákl ade doplnenia týkajúceho sa bezpe čnosti a ochrany). 
                                                 
10  Pozn.: V prieskume zameranom na colných úradníkov odpovedalo na túto otázku celkovo 2 552 
respondentov. 
11  Kvalita a metodika sa týka zabezpe čovania kvality, ktoré na systémoc h vykonávali externí dodávatelia. 
 
14 
 Obrázok 2: Rozdelenie rozpo čtových prostriedkov na informa čné systémy (2008 – 2013) 
 
Zdroj: Údaje GR TAXUD  
8.2. Jednotné akcie 
Jednotné akcie, ktoré predst avovali približne 20 % rozpo čtu programu, doplnili informa čné 
systémy a mali k ľúčový význam pre ú činnosť a efektívnos ť programu, ako sa uvádza vyššie.  
Počas šiestich rokov programu sa v rámci ôsmi ch druhov jednotných akcií zorganizovalo 
približne 7 500 činností, na ktorých sa zú častnilo 40 000 úradníkov12 (pozri obrázok 3). 
                                                 
12  Je potrebné poznamena ť, že jednotliví úradníci sa po čas trvania programu mohli zú častniť na viacerých 
stretnutiach, toto číslo preto neudáva presný po čet všetkých ú častníkov.    
 
15 
 Obrázok 3: Ú časť na jednotných akciách 
Typ jednotnej 
akcie Účastníci  Počet 
akcií Počet 
stretnutíPočet 
účastníkov/akciuPočet 
účastníkov/stretnutie  Náklady na 
stretnutie 
Porovnávanie  330 10 40 33 8 6 512 EUR 
Monitorovanie  512 8 150 64 3 2 795 EUR 
Semináre  2 570 38 75 68 34 42 696 EUR 
Odborná 
príprava v 
oblasti IT  2 875 8 346 359 8 6 933 EUR 
Pracovné 
porady  3 651 62 134 59 27 25 118 EUR 
Pracovné 
návštevy  5 223 neuvádza 
sa 5 211 neuvádza sa  1 1 031 EUR 
Riadiace 
skupiny  10 567  7 275 1 510 38 26 711 EUR 
Projektové 
skupiny  14 259  182 1 309 78 11 9 505 EUR 
Spolu 39 987 315 7 540 310 (priemer) 16 (priemer) 15 163 EUR 
(priemer) 
Zdroj: Údaje GR TAXUD  
Prevažná vä čšina výdavkov z rozpo čtu programu sa týkala cestovných nákladov, nákladov na 
ubytovanie a stravu pre ú častníkov stretnutí v Bruseli alebo inde. Priemerné náklady na 
jedného ú častníka dosahovali 900 EUR. V šiestic h z ôsmich druhov je dnotných akcií sa 
náklady na ú častníka od tohto priemeru líšili o menej než 15 %. Najvä čšie odchýlky 
predstavovali náklady na riadiace skupiny (v priemere 695 EUR na ú častníka) a na semináre 
(v priemere 1 246 EUR na ú častníka). Rozdiely v nákladoch je možné vysvetli ť povahou 
daných jednotných akcií. Stretnu tia riadiacich skupín sa zvy čajne konali v Bruseli po čas 1 až 
2 dní a pravidelne sa na nich zú častňovali tí istí úradníci. Se mináre boli jednorazového 
charakteru a obvykle ich organizovala colná správa konkrétnej krajiny na ur čitom mieste, 
pričom pri nich bolo potrebné zoh ľadniť aj iné faktory ako náklady a ľahkú dostupnos ť a 
vyššiu prioritu mali činnosti na zabezpe čenie vytvorenia kontaktov medzi ú častníkmi.   
Colné správy mali v ďaka jednotným akciám prístup k flexibilnému súboru nástrojov 
zameraných na vzájomné stretnutia úradníkov . Napríklad v niektorých prípadoch viedli 
stretnutia ku konkrétnym výsledko m, ako napr. súbor usmernení na prevádzku konkrétneho 
informačného systému IT alebo spolo čný program odbornej prípravy.  V iných prípadoch boli 
výsledky menej hmatate ľné, ako napr. pri vzájomnej vým ene skúseností s riešením ur čitého 
procesu alebo problému medzi úradníkmi jednotlivých krajín.  
Je ťažké predstavi ť si vývoj vzájomne prijate ľného spolo čného informa čného systému, ak by 
bol napríklad systém vyvíjaný spôsobom zhor a nadol a nie pod záštitou projektovej skupiny 
zriadenej na ú čely spolupráce príslušných úradníkov. V rámci takejto projektovej skupiny 
mohli úradníci spolupracova ť tak, aby sa ich obavy a názory vzali do úvahy a aby kone čný 
produkt mohol by ť vhodne za členený do existujúcich vnútroštátnych inštitúcií. V tejto 
súvislosti si osobitnú zmienku zaslúži skupina  pre elektronické coln íctvo. Hoci nebola 
výslovne zameraná na vývoj konkr étneho produktu alebo informa čného systému, zabezpe čila, 
že pri plánovaní v oblasti informa čných technológií boli zoh ľadnené názory všetkých 
 
16 
 správnych orgánov, otázky týkajúce sa zav edenia boli prediskutované spolo čne a dospelo sa k 
spoločným riešeniam. Táto projektová  skupina takisto pomohla vytvori ť menšie skupiny pre 
vývoj nových projektov v oblasti informa čných technológií. 
Respondenti v rámci prípadových štúdií opakovane z dôraznili, že bez týchto jednotných akcií 
a skutočnosti, že umožnili priamy osobný kontakt a diskusie medzi zástupcami vnútroštátnych 
colných správ, by bolo ve ľmi ťažké rieši ť rôzne problémy a neistoty a prekona ť ich.  
9. ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
9.1. Závery 
Komisia prijala závery exte rného konzultanta s nieko ľkými výhradami, ktoré sa týkali 
nedostatku kvantitatívnych údajov, ktoré by podporili závery, a nezmer anej a všeobecnej 
povahy záverov, pokia ľ ide o ú činnosť a efektívnos ť projektu. Práca, ktorú vykonal 
hodnotiaci tím, bola hodnotená v súla de s normami hodnotenia Komisie13. Posudky a závery 
boli vyvodené priamo zo zistení založených na  zhromaždených dôkazoch. V hodnotení sa na 
účely zabezpe čenia spoľahlivosti zistení použilo nieko ľko metód zberu údajov, napríklad 
prieskumy, rozhovory, sekundárny výskum (vrá tane existujúcich analýz a údajov 
monitorovania) a prípadových štúdií, hoci údaje z monitorovania boli ve ľmi obmedzené z 
dôvodu nedostato čných mechanizmov monitorovania. Komisia a zainteresované strany 
považovali túto kombináciu metód celkovo za posta čujúcu. Hlavné závery hodnotenia 
vypracovaného externým konzultantom, s kt orými Komisia súhlasí, sú zhrnuté ďalej v texte.          
V hodnotení sa dospelo k záveru, že hoci má na fungovanie colnej  únie vplyv mnoho 
faktorov, program Colníctvo 2013 význa mne prispel k posilneniu bezpe čnosti a ochrany, 
ochrane finan čných záujmov EÚ a u ľahčeniu obchodu.  
V dôsledku výlu čnej právomoci EÚ v colnej oblasti sa colné predpisy vytv árajú na európskej 
úrovni a vyžadujú harmonizáciu colných politík a postupov. V tejto súvislosti objasnila 
zásadnú úlohu programu Colníctvo 2013 spätná väzba získaná na ú čely hodnotenia od 
zainteresovaných strán. I nými slovami, správne uplat ňovanie colných sadzieb EÚ a 
všeobecnejšie colných predpisov by bez progr amu nebolo možné a kombinácia opatrení k 
tomu prispela.  
Vďaka transeurópskym systémom bolo možné rozdeli ť zaťaženie medzi Európsku úniu a 
zúčastnené krajiny. Ďalšia harmonizácia colných informa čných systémov by mohla zníži ť 
duplikáciu úsilia, a tým zlepši ť nákladovú ú činnosť v budúcnosti, ale z krátkodobého 
hľadiska je zrejmé, že v oblasti zlepšenia intero perability medzi existujúcimi vnútroštátnymi 
systémami a systémami financovanými programom je stále čo zlepšova ť. Zvýšená ú činnosť 
systémov riadenia rizík navyše prispela nielen k posilnenej kontrole nebezpe čného tovaru, ale 
aj k účinnej identifikácii a výberu ciel. To malo priamy  a pozitívny vplyv na ochranu 
finančných záujmov EÚ. Plne elektron ické prostredie, ktoré v sú časnosti existuje pri 
spracovaní colných vyhlásení, umožnilo colnej únii sta ť sa bezpečnejšou a zárove ň vykonáva ť 
menej manuálnych kontrol, ktoré spoma ľujú tok obchodu. 
Za kľúčové sa popri informa čných systémoch považovalo vytváranie kontaktných sietí, k 
čomu prispeli jednotné akcie, a to  z viacerých dôvodov, vrátane zabezpe čenia jednotného 
uplatňovania colných predpi sov, šírenia osved čených postupov a budovania dôvery 
nevyhnutnej na to, aby správne orgány konali ako jedna správa.  
                                                 
13 http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/docs/standards_c_2002_5267_final_en.pdf   
 
17 
 9.2. Odporúčania  
Na základe zhromaždených dôkazov hodnotitelia predložili nieko ľko odporú čaní zameraných 
na zlepšenie fungovani a programu. Tieto odporú čania, ktoré Komisia všeobecne uznala, sú 
zhrnuté ďalej na obrázku 4. Komisia vo vz ťahu k opatreniam vyvinie cielené úsilie a 
vypracuje ak čný plán na ich implementáciu či ďalší postup, pri čom zohľadní povahu 
odporúčaní, ich vplyv na program a možný harm onogram na ich realizáciu (napr. po čas 
trvania programu alebo pripravovaného legi slatívneho cyklu). Už priamo v rámci sú časného 
programu Colníctvo 2020 sa budú rieši ť zistenia prevádzkového t ypu, ako napríklad zlepšenie 
informačných systémov a aplikácií alebo rozs iahlejšie šírenie výsledkov programu. Ďalšie 
zistenia, ktoré sa týkajú lepšej integrácie informa čných systémov na úrovni EÚ a členských 
štátov, podporia budúce diskusie  o rozsahu pôsobnosti a štrukt úre vykonávania programu po 
roku 2020.  
Obrázok 4: Odporú čania 
č. Odporúčanie Hlavné zodpovedné 
subjekty 
1 Vypracova ť konkrétne a merate ľné ciele, ktoré je možné 
dosiahnuť počas trvania programu. Okrem existujúcich 
osobitných cie ľov programu by mali zah ŕňať aj ustanovenia 
Colného kódexu Únie (ktoré sa majú uplatni ť počas trvania 
programu Colníctvo 2020). Európska komisia 
2 Vytvoriť komplexný rámec monitorovania umož ňujúci sledovanie 
výkonnosti a v časné odhalenie problémov. Európska komisia v 
úzkej spolupráci so 
všetkými 
zúčastnenými 
krajinami 
3 Zefektívni ť platformy používané na výmenu dokumentov a 
uľahčenie komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi. Európska komisia 
4 Zaujať aktívny prístup k plneniu politík zameraných na 
centralizované colné konanie. Zo  strany Komisie by to mohlo 
zahŕňať vymedzenie úloh a zodpovedností zapojených subjektov a 
úsilie zisti ť pravdepodobné nákl ady a prínosy pre členské štáty, 
Európsku komisiu a obchodné subjekty. Európska komisia 
spoločne s členskými 
štátmi a prípadne 
inými subjektmi 
5 Zabezpečiť, aby boli jednotné akci e flexibilné a prispôsobite ľné, 
aby viac slúžili dosahovaniu cie ľov a aby bola presnejšie 
stanovená ich zodpovednos ť. Európska komisia 
6 Vyvinúť systematickejší mechanizmus na pravidelné preskúmanie 
dlhodobých jednotných akcií. Európska komisia 
7 Viac komunikova ť s vnútroštátnymi správami o výsledkoch 
jednotných akcií. Európska komisia v 
spolupráci s 
vlastníkmi 
jednotných akcií 
8 Riešiť technické otázky a problémy používate ľov osobitných 
informačných systémov, ktoré týmto systémom znemož ňujú Európska komisia 
 
18 
 č. Odporúčanie Hlavné zodpovedné 
subjekty 
prispievať k hlavným colným postupom. 
9 Posilniť integráciu informa čných systémov na úrovni EÚ a 
členských štátov Európska komisia v 
spolupráci s 
členskými štátmi 
10 Využiť potenciálne zvýšenie efektívnosti v záujme ďalšieho 
zosúladenia a integrácie informa čných systémov. Dôkladnejšie 
preskúma ť rôzne náklady a výhody centralizovaných 
informačných systémov na úrovni EÚ a členských štátov. Európska komisia