SK Úradný vestník Európskej únie C 24/51

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha občianskej spoločnosti v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 24/10

Spravodajkyňa: Madi SHARMA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. septembra 2010 podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha občianskej spoločnosti v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 5. októbra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 475. plenárnom zasadnutí 26. a 27. októbra 2011 (schôdza z 27. októbra 2011) prijal 152 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa nazdáva, že dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou by mohla byť výhodná tak pre Európu, ako aj pre Indiu, a jej prínos by sa mohol prejaviť vo forme zvýšeného rozvoja, konkurencieschopnosti a väčšieho počtu pracovných miest. Obchod je dôležitý mechanizmus na podporu rozvoja a zmierňovania chudoby. Jeho hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv však treba v záujme všetkých strán dôsledne, transparentne a komplexne zhodnotiť. Občianska spoločnosť zohráva v tomto kontexte vedúcu úlohu.

1.2 Proces rokovaní o tejto dohode o voľnom obchode, vrátane zisťovania jej potenciálneho vplyvu, má niekoľko slabých miest, ktorými sa treba zaoberať na oboch stranách ešte pred dojednaním dohody. V stanovisku útvarov Komisie sa uvádza, že viac pozornosti sa mohlo venovať vplyvu na neformálnu zamestnanosť a že hlbšia analýza účinkov dohody na stratu pracovných miest by umožnila presnejšie predpovedať ďalšie sociálne dôsledky ako vplyv na chudobu, zdravie a vzdelávanie (1).

1.3 EHSV pripomína, že podľa článku 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa spoločná obchodná politika EÚ musí uskutočňovať „v rámci zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie“, a že podľa článku 3 Zmluvy o Európskej únii musí okrem iného prispievať k udržateľnému rozvoju, odstráneniu chudoby a ochrane ľudských práv. Obchod však nie je sám o sebe cieľom.

1.4 EHSV odporúča okamžite vypracovať nové štúdie, ktoré vyslovene zohľadnia skutočný vplyv dohody o voľnom obchode na európsku a indickú občiansku spoločnosť (najmä režim 4, MSP, pracovné práva, postavenie žien, ochrana spotrebiteľov, neformálne hospodárstvo, poľnohospodárstvo, chudoba a vplyv na dostupnosť základných produktov, ako napríklad život zachraňujúcich liekov). V záujme transparentnosti by sa mali tieto štúdie realizovať v rámci verejných akademických štúdií a seminárov s občianskou spoločnosťou. Zistenia sa môžu zohľadniť ako súčasť rokovaní, ktoré sú momentálne v konečnej fáze.

1.5 EHSV vyzýva Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili, že pred uzatvorením dohody EÚ:

— zohľadní názory a obavy občianskej spoločnosti v EÚ,

— zhodnotí dosah na pravdepodobné scenáre režimu 4 týkajúce sa kvality a počtu pracovných miest podľa jednotlivých sektorov a členských štátov, pričom bude v plnej miere konzultovať sociálnych partnerov,

— si splní svoje právne záväzky a zabezpečí, že dohoda o voľnom obchode nezvýši chudobu,

a že dohoda:

— sa bude v súlade s predchádzajúcou praxou EÚ a stanovenou politikou riadiť účinnou doložkou o ľudských právach,

— bude obsahovať ambicióznu kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji s ustanoveniami v pracovnej a environmentálnej oblasti, ktoré budú vykonateľné prostredníctvom riadneho postupu riešenia sporov a uplatnením účinných nápravných prostriedkov,

— bude vytvárať predovšetkým rámec vychádzajúci z práv stanovených MOP pre osoby aktívne v neformálnej ekonomike,

— bude obsahovať dvojstrannú doložku o sociálnej ochrane, ktorá zohľadní nielen riziká pre domáci priemysel tak v EÚ, ako i v Indii, ale aj riziká pre spoločnosť vrátane straty pracovných miest.

1.5.1 EHSV odporúča, aby bol vytvorený monitorovací mechanizmus občianskej spoločnosti. Takýto monitorovací mechanizmus by mal mať právomoc predkladať odporúčania, najmä pokiaľ ide o potrebu aktivovať doložku o sociálnej ochrane, pričom príslušné orgány by mali byť povinné poskytnúť na ňu odôvodnenú odpoveď. V súvislosti s týmto monitorovaním by sa mala podporovať odborná príprava a budovanie kapacít občianskej spoločnosti.

1.6 Obsah dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou je v súčasnosti tajný, a preto sa predkladané stanovisko nemôže zaoberať jej špecifikami.

2. Úvod

2.1 Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou by pokrývala viac ako pätinu celosvetovej populácie, čo by znamenalo, že by išlo o jednu z najdôležitejších dohôd o voľnom obchode na svete. Mohla by byť významným prínosom pre spoločnosť tak v EÚ, ako aj v Indii.

2.2 Obe strany čelia veľkým hospodárskym výzvam, EÚ so svojím starnúcim obyvateľstvom a nasýtenými trhmi a India s vysokým počtom obyvateľov a rastúcou urbanizáciou. Liberalizácia a ďalšie otváranie oboch trhov s prihliadnutím na rozdielny rozvoj v týchto dvoch regiónoch môžu byť prínosné pre obyvateľov na oboch stranách.

2.3 Obchodné organizácie v EÚ aj Indii uznávajú, že môže dôjsť k určitým stratám pracovných miest. Ďalším otvorením oboch trhov a prostredníctvom rozvoja zručností, programov odbornej prípravy, obojsmerného prenosu vedomostí, rozvoja infraštruktúry a ustanovení o dodávateľskom reťazci a prostredníctvom spoločných podnikov medzi Indiou a EÚ by sa však mohol dlhodobo dosiahnuť udržateľný rast, zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť viac pracovných miest. Európske obchodné a technologické centrum (EBTC), ktoré bolo vytvorené na poskytovanie praktických riešení podnikom vstupujúcim na indický trh, bude zohrávať vedúcu úlohu pri riešení niektorých výziev.

2.4 Podpora inovácií prostredníctvom dohody o voľnom obchode môže zabezpečiť konkurencieschopnosť podnikov v budúcnosti. Čoraz viac európskych a indických podnikov v mnohých odvetviach spolupracuje pri rozvoji technológií. India má lacnú a vysoko vzdelanú pracovnú silu so značnou kapacitou v oblasti výskumu a vývoja. Obe strany však potrebujú prostredie, ktoré môže podnietiť udržateľné investície do inovácií. Skúsenosti a odborné znalosti podnikov EÚ v Indii a indických podnikov v EÚ môžu významne prispieť k splneniu týchto požiadaviek.

2.5 Dohoda o voľnom obchode významným spôsobom ovplyvní zahraničné investície. India od roku 1991 liberalizuje a zjednodušuje svoj režim pre priame zahraničné investície s cieľom pritiahnuť viac prostriedkov, čo viedlo k zvýšeniu prílevu priamych zahraničných investícií. Dohoda o voľnom obchode by spočívala na tomto základe a umožnila by podnikom EÚ prístup na trh a právnu istotu (2). V novom kontexte, ktorý vytvorila dohoda o voľnom obchode, treba pozorne zhodnotiť dôsledky povolenia priamych zahraničných investícií v Indii, a preto treba k tomuto procesu pristupovať postupne.

2.6 Predkladané stanovisko neskúma potenciálny hospodársky prínos dohody o voľnom obchode. Zaoberá sa neistými sociálnymi a environmentálnymi dôsledkami pre EÚ, najmä pokiaľ ide o režim 4, a pre chudobnejšie skupiny indickej spoločnosti. Tieto dôsledky sú dôležitou súčasťou povinnosti náležitej starostlivosti a ochrany obchodných značiek v záujme podnikov EÚ. Otázka sociálnej zodpovednosti podnikov, pracovných a ľudských práv presahuje v prípade podnikov EÚ obchodujúcich v zámorí hranice Európy.

3. Proces rokovania

3.1 Zástupcovia poverení rokovaním konzultovali veľké podniky v EÚ aj Indii. EHSV, ako poradný orgán pre všetky zložky občianskej spoločnosti, je však znepokojený skutočnosťou, že zástupcovia poverení rokovaním nekonzultovali všetky zainteresované strany na rovnakom základe a vyzýva Komisiu, aby plne zohľadnila názory všetkých zainteresovaných strán na oboch stranách. Vyzýva Komisiu, aby konzultovala: MSP o potenciálnych dôsledkoch, odbory o nejasnosti ohľadom pracovných záruk a režimu 4, skupiny spotrebiteľov a poľnohospodárske sektory o potravinovej bezpečnosti a zabezpečení a neformálnu hospodársku sféru Indie.

3.2 Mnohé mimovládne organizácie a odborové zväzy v EÚ aj Indii, ako aj nadácie EÚ a indické neformálne podniky, vyjadrili svoje znepokojenie, a to pokiaľ ide o potenciálne negatívne dôsledky dohody o voľnom obchode, ako aj o spôsob vedenia týchto rokovaní (3). Hoci EHSV uznáva význam dôverného charakteru obchodných rokovaní, vzhľadom na rovnako dôležitú požiadavku zaručiť transparentnosť nalieha na Európsku komisiu, aby objasnila akékoľvek nedorozumenia, a to predložením svojich návrhov k týmto otázkam.

3.3 EHSV sa nazdáva, že obchod nemôže byť vynechaný z právomocí Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Konzistentnosť európskej politiky je dôležitá na zachovanie európskych hodnôt a zásad. Výbor odporúča, aby boli všetky príslušné generálne riaditeľstvá informované počas celého priebehu rokovaní.

4. Hodnotenie vplyvu udržateľného rozvoja (SIA)

4.1 Komisia zadala vypracovanie SIA nezávislému konzultačnému subjektu, ktorý predložil správu v roku 2009 (4). Toto hodnotenie odhaduje, že pre EÚ by boli sociálne dôsledky tejto dohody o voľnom obchode zanedbateľné, pričom by neovplyvnili mzdy a spôsobili by len miernu stratu pracovných miest (5). Pre Indiu by však dohoda znamenala zvýšenie miezd kvalifikovaných aj nekvalifikovaných pracovníkov o 1,7 % v krátkodobom horizonte a o 1,6 % dlhodobo, ako aj určitú stratu pracovných miest v prospech lepšie platených pracovných miest (6).

4.2 Komisia prikladá tomuto hodnoteniu veľký význam, keď zdôrazňuje celkový prínos dohody o voľnom obchode (7). Treba však pripomenúť, že toto hodnotenie tiež varuje pred jej potenciálnymi sociálnymi a environmentálnymi rizikami.

4.3 Odbory EÚ vyjadrujú znepokojenie, pokiaľ ide o pracovné práva v EÚ a žiadajú o hodnotenie vplyvu pravdepodobných scenárov režimu 4 predtým, ako budú rokovania ukončené. Takéto hodnotenie by sa malo zaoberať vplyvom na kvalitu a počet pracovných miest v jednotlivých sektoroch a členských štátoch. Malo by tiež obsahovať úplnú konzultáciu so sociálnymi partnermi a malo by byť vypracované pred aj po zavedení dohody o voľnom obchode a predložiť záväzné odporúčania o predchádzaní a zmierňovaní všetkých zistených negatívnych dôsledkov.

4.4 Hodnotenie SIA popisuje vplyv dohody o voľnom obchode na pracovné normy a pracovné podmienky v Indii ako „neurčité“. V prípade Indie, podľa oficiálnych vládnych štatistík, je približne 90 % indického hospodárstva v neformálnej (alebo neorganizovanej) forme, čo by malo v najbližšej budúcnosti ostať zväčša nezmenené (8). Podľa údajov MOP/WTO majú ľudia v neformálnom sektore na živobytie menej ako 2 doláre na deň (9). Väčšina pracujúcich žien (viac ako 95 %) je zamestnaných v neformálnom sektore s neproporčne väčším ohrozením.

4.5 Hodnotenie SIA zdôrazňuje potenciálny vplyv na životné prostredie, pričom uvádza, že možno očakávať mierne negatívny vplyv na ovzdušie (10), kvalitu pôdy (11), biodiverzitu (12) a kvalitu vody (13). EHSV sa nazdáva, že treba brať do úvahy upozornenia uvedené v SIA.

4.6 Metodológia tohto hodnotenia nepostačuje na to, aby zistila skutočný vplyv. Hodnotenie SIA sa primárne zameralo na formálne hospodárstvo, ktoré spočíva na pomerne jednoduchých hospodárskych modeloch (14). Analýza sociálneho a environmentálneho vplyvu je naopak založená na menej transparentnej kvalitatívnej metodológii. SIA neanalyzuje dostatočne ani vplyv na emisie CO2, bezpečnosť spotrebiteľov alebo potravinovú bezpečnosť.

4.7 Podľa stanoviska útvarov Komisie by sa malo viac pozornosti venovať vplyvu dohody na dôstojnú prácu, neformálne zamestnanie a stratu pracovných miest. Umožnilo by to presnejšie predpovedať ďalšie sociálne dôsledky, ako je vplyv na chudobu, zdravie a vzdelávanie (15).

4.8 SIA sa prekvapivo nezaoberá mnohými inými štúdiami, ktoré poukázali na prípadné vážne následky dohody o voľnom obchode v Indii (16), ani obavami EÚ, najmä pokiaľ ide o vplyv režimu 4 na zamestnanosť v EÚ.

4.9 EHSV nedávno schválil stanovisko o SIA, ktoré predkladá usmernenia pre metodológiu založenú na osvedčených postupoch, ktorá sa má použiť pri hodnotení celkového vplyvu dohody o voľnom obchode (17).

4.10 EHSV odporúča okamžite vypracovať nové štúdie, ktoré na základe týchto usmernení vyslovene zohľadnia skutočný vplyv dohody o voľnom obchode na európsku a indickú spoločnosť, najmä pokiaľ ide o pracovné práva, režim 4, MSP, postavenie žien, ochranu spotrebiteľov, neformálne hospodárstvo, životné prostredie, poľnohospodárstvo (vrátane potravinovej bezpečnosti), chudobu a klimatické zmeny. Tieto nové štúdie by sa mali realizovať v rámci nezávislých verejných akademických štúdií a seminárov.

4.11 V žiadnom prípade to však neznamená, že dohoda o voľnom obchode bude mať nutne negatívny vplyv. Zjavne však existuje pravdepodobnosť, že dohoda o voľnom obchode by mohla mať takýto vplyv. To samo o sebe postačuje ako odôvodnenie, aby Komisia ďalej preskúmala túto oblasť, a to najmä vzhľadom na nižšie uvedené argumenty, že EÚ má právnu zodpovednosť zhodnotiť vplyv svojej externej politiky vo vnútri a na tretie krajiny.

5. Zodpovednosť EÚ

5.1 Primárnou zodpovednosťou vlády, ktorá rokuje o liberalizácii trhu je, aby zohľadnila hospodársky a sociálny vplyv svojich politík. Niet pochýb, že India je v prvom rade zodpovedná za vplyv svojich politík na svoje obyvateľstvo. EHSV uznáva výzvy, ktorým čelí Komisia pri rokovaniach s Indiou, ktorá chce právom pristupovať k ľudským právam, pracovným normám, udržateľnému rozvoju a svojej občianskej spoločnosti vlastným spôsobom. Ale to neznamená, že EÚ v tejto súvislosti nemá žiadnu nezávislú zodpovednosť. Naopak, ide o právny záväzok.

5.1.1 Na základe článku 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa musí obchodná a rozvojová politika EÚ uplatňovať v súlade so zásadami a cieľmi externej činnosti EÚ. Tieto zásady a ciele sú stanovené v článku 21 Zmluvy o EÚ. Ako zásady sú uvedené:

univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva,

a ako ciele:

podporovať trvalo udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj rozvojových krajín s hlavným cieľom odstrániť chudobu.

5.2 EHSV žiada Komisiu, aby si splnila svoj právny záväzok a zabezpečila, že dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou bude dodržiavať ľudské práva a neohrozí úsilie o dosiahnutie udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja a o odstránenie chudoby. Zdôrazňuje význam vytvorenia rámca vychádzajúceho z práv stanovených MOP pre osoby aktívne v neformálnej ekonomike.

6. Monitorovanie a úprava dohody o voľnom obchode

6.1 EÚ musí zabezpečiť, aby jej politiky nemali negatívny vplyv na chudobu a prispeli k jej odstráneniu. Tento záväzok možno dodržať tým, že do dohody budú začlenené doložky, podľa ktorých bude možné zmeniť liberalizáciu trhu v prípade, že sa tento negatívny vplyv preukáže, ako aj vytvorením účinného mechanizmu monitorovania, na základe ktorého budú môcť byť takéto doložky aktivované.

6.2 Doložka o ľudských právach

6.2.1 EÚ už predtým začleňovala do svojich bilaterálnych dohôd ustanovenia s cieľom zabezpečiť, aby tieto dohody neohrozovali ciele v sociálnej oblasti. EÚ od roku 1995 začleňuje doložku o ľudských právach do každej obchodnej dohody a dohody o spolupráci s tretími krajinami (18). Nedávno sa zaviedol postup podriaďovania neskorších dohôd doložkám o ľudských právach v existujúcich rámcových dohodách. Takýto postup môže byť právne účinný, a to v závislosti od znenia pôvodnej doložky o ľudských právach a znenia „spájacej“ doložky v neskoršej dohode.

6.2.2 Je veľmi dôležité, aby táto dohoda o voľnom obchode podliehala účinnej doložke o ľudských právach, a to akýmkoľvek spôsobom. Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Indiou z roku 1994 obsahuje doložku o ľudských právach, ale skoršieho typu. Ako uviedol Súdny dvor EÚ, funkciou tejto doložky je umožniť pozastavenie dohody o spolupráci (19). Neumožňuje pozastaviť iné dohody ako napríklad dohodu o voľnom obchode (20). Je dôležité, aby bola dohoda v súlade so stanovenou politikou EÚ týkajúcou sa doložiek o ľudských práva, a to či už prostredníctvom novej doložky o ľudských právach alebo dôsledne sformulovanej spájacej doložky.

6.2.3 EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby bola táto dohoda o voľnom obchode v súlade so stanovenou politikou EÚ týkajúcou sa doložiek o ľudských práva, a to či už prostredníctvom novej doložky o ľudských právach alebo dôsledne sformulovanej spájacej doložky. Tento postoj potvrdil aj Európsky parlament (21).

6.3 Ustanovenia o trvalo udržateľnom rozvoji

6.3.1 Je rovnako dôležité, aby sa naďalej uplatňovali a posilňovali osvedčené postupy EÚ zistené pri začleňovaní environmentálnych a pracovných noriem do dohôd o voľnom obchode. Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou a dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Cariforum a EÚ tiež obsahujú ustanovenia, ktoré strany zaväzujú, aby zabezpečili plnenie hlavných pracovných noriem MOP (absolútne normy) a neznížili existujúcu úroveň svojej environmentálnej a pracovnej ochrany (relatívne normy), ako aj iné súvisiace ustanovenia.

6.3.2 EHSV víta odhodlanie člena komisie de Guchta, ktorý vyjadril záväzok plniť sociálne a environmentálne kapitoly (22). Tiež však žiada Komisiu, aby zabezpečila, že na rozdiel od ustanovení vo vyššie uvedených dohodách budú tieto ustanovenia doplnené o rovnako dôrazné sankčné opatrenia, ako je to v prípade porušenia iných častí dohody o voľnom obchode alebo rovnakých ustanovení dohôd o voľnom obchode USA (23). EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom programov spolupráce alebo podobných mechanizmov vytvorila stimuly založené na systéme účinných pokút za porušenie týchto ustanovení, ako to odporúčal Európsky parlament (24).

6.3.3 Európska komisia musí do dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou začleniť vykonateľné pracovné a environmentálne ustanovenia na oboch stranách, ktoré možno presadiť prostredníctvom bežného postupu urovnania sporov s nápravnými opatreniami vrátane pozastavenia obchodných záväzkov a pokút.

7. Doložka o sociálnej ochrane

7.1 Všetky dohody o voľnom obchode obsahujú ochranné doložky, ktoré umožňujú pozastaviť liberalizáciu trhu v prípade poškodenia alebo narušenia domáceho priemyslu. Očakáva sa, že aj táto dohoda bude obsahovať takéto ustanovenia. Tie však musia byť zamerané na spomínané riziká.

7.2 EHSV žiada Komisiu, aby zabezpečila začlenenie obojstrannej doložky o sociálnej ochrane, ktorá zohľadní nielen riziká pre domáci priemysel tak v EÚ, ako i v Indii, ale aj riziká pre spoločnosť vrátane straty pracovných miest. Táto doložka by mala byť vypracovaná na základe článku 25 ods. 2 písm. b) dohody o hospodárskej spolupráci medzi EÚ a Cariforum, v ktorom sa uvádza, že ochranné opatrenie možno uplatniť, ak sa produkt dováža na územie druhej strany v takom veľkom množstve a za takých podmienok, ktoré spôsobujú alebo môžu spôsobiť narušenie v sektore hospodárstva, .

8. Monitorovací mechanizmus občianskej spoločnosti

8.1 Občianska spoločnosť EÚ aj Indie je veľmi organizovaná a proaktívna. Pre orgány na oboch stranách by bolo výhodné nájsť mechanizmus na zvýšenie transparentnosti a rozšírenie konzultácií a tiež na zmiernenie obáv tým, že občianska spoločnosť bude mať zabezpečený priamy prístup k politickým činiteľom.

8.2 EHSV odporúča, aby bol vytvorený monitorovací mechanizmus občianskej spoločnosti, do ktorého budú zapojení aktéri z podnikov, odborov, mimovládnych organizácií, akademickej sféry a iných oblastí, ako odporúča SIA. EHSV by mohol byť súčasťou tohto procesu (25). Tento mechanizmus by mohol byť vytvorený podľa vzoru dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou alebo dohody o hospodárskej spolupráci medzi EÚ a Cariforum, ktoré zahŕňajú celý rad zainteresovaných strán občianskej spoločnosti odborne pripravených a financovaných na to, aby zabezpečili účinné monitorovanie (26).

8.3 SIA a stanovisko útvarov Komisie tiež odporúčajú monitorovací mechanizmus (27).

8.3.1 Takýto monitorovací mechanizmus by tiež mal mať konkrétnu funkciu v súvislosti s doložkou o sociálnej ochrane. Účinné uplatňovanie ochranných doložiek zvyčajne závisí od stupňa organizácie zasiahnutého odvetvia. Omnoho ťažšie sa to samozrejme realizuje v prípade neformálneho hospodárstva.

8.3.2 EHSV odporúča, aby mal monitorovací mechanizmus občianskej spoločnosti právomoc predkladať odporúčania, najmä pokiaľ ide o potrebu aktivovať doložku o sociálnej ochrane, pričom príslušné orgány by mali byť povinné poskytnúť na ňu odôvodnenú odpoveď.

V Bruseli 27. októbra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko útvarov Komisie – „Trade SIA for FTA EU – India“, 31.5.2010.

(2) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 150.

(3) Štúdie poukazujú na ťažkosti vyplývajúce: z TRIPS-plus, z ustanovení IPR, z liberalizácie a z deregulácie finančných služieb, z liberalizácie trhu s tovarmi, najmä v poľnohospodárskom sektore, zo vstupu veľkých maloobchodných reťazcov, z liberalizácie investícií a z vládnych postupov v oblasti verejného obstarávania a zo zákazu exportných obmedzení. Pozri napr. S. Polaski et al, „India’s Trade Policy Choices: Managing Diverse Challenges“ (Carnegie, 2009), S. Powell, „EU India FTA: Initial Observations from a Development Perspective“ (Traidcraft, 2008), C. Wichterich, „Trade Liberalisation, Gender Equality, Policy Space: The Case of the Contested EU-India FTA“ (WIDE, 2009), K. Singh, „India-EU FTA: Should India Open Up Banking Sector?“ Special Report (Delhi, 2009), CEO/India „FDI Watch, Trade Invaders: How Big Business is Driving the EU-India FTA Negotiations“ (2010).

(4) ECORYS, CUTS, Centad, „Trade SIA FTA EU and India“ – TRADE07/C1/C01, 18.5.2009.

(5) Tamtiež, s. 17 – 18. Strata pracovných miest sa odhaduje na 250 – 360 zo 100 000.

(6) Tamtiež, strata pracovných miest sa odhaduje na 1 830 – 2 650 zo 100 000.

(7) List člena Komisie De Gruchta poslancom EP, 16.2.2011.

(8) National Commission for Enterprises in the Unorganised Sector (Národný výbor pre podniky v neformálnom sektore), „The Challenge of Employment in India: An Informal Economy Perspective“, Volume 1, Main Report (New Delhi, apríl 2009), s. 2.

(9) Bacchetta et al, „Globalization and Informal Jobs in Developing Countries“ (MOP/WTO: Ženeva, 2009).

(10) Pozri poznámku pod čiarou 4, s. 277 (SIA z roku 2009 – úplné znenie v poznámke č. 4).

(11) Tamtiež, s. 278.

(12) Tamtiež, s. 279.

(13) Tamtiež, s. 280.

(14) Tamtiež, s. 51.

(15) Pozri poznámku pod čiarou 1.

(16) Pozri poznámku pod čiarou 4.

(17) EHSV, SIA a obchodná politika EÚ, 5.5.2011 (Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 14).

(18) Oznámenie Komisie o zahrnutí dodržiavania demokratických zásad a ľudských práv do dohôd medzi Spoločenstvom a tretími krajinami [neoficiálny preklad], KOM (95) 216.

(19) Vec C-268/1994, Portugalsko v. Rada, [1996] ECR I-6177, ods. 27.

(20) L. Bartels, „Human Rights Conditionality in the EU’s International Agreements“ (Oxford: OUP, 2005), s. 255. Názor je pravdepodobne odlišný, pokiaľ ide o dohody, v ktorých doložku o základných prvkoch dopĺňa „doložka o nevykonaní“, ktorá stanovuje „adekvátne opatrenia“.

(21) Uznesenie EP z 26.3.2009, ods. 43, v ktorom sa zdôrazňuje, že „doložky o ľudských právach a demokracii sú kľúčovým prvkom dohody o voľnom obchode“. Pozri tiež všeobecný postoj vyjadrený v uznesení EP z 11. mája 2011, v ktorom EP dôrazne podporuje prax začleňovania právne zaväzujúcich ustanovení o ľudských právach do medzinárodných dohôd Európskej únie s jasným a presným mechanizmom konzultácií vypracovaným na základe článku 96 Dohody z Cotonou a uznesenia EP o doložke o ľudských právach a demokracii v dohodách EÚ (2005/2057(INI)).

(22) Pozri poznámku pod čiarou 7.

(23) Napr. článok 17 ods. 2 písm. b) dohody o voľnom obchode medzi USA a Jordánskom.

(24) Uznesenie EP z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode, ods. 2.

(25) Pozri poznámku pod čiarou 3, s. 275 – 280.

(26) Pozri poznámku pod čiarou 18.

(27) Pozri poznámku pod čiarou 4, s. 288; pozri poznámku pod čiarou 1, s. 2.