EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 6. 2020 COM(2020) 258 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025)



ÚVOD Trestné činy môžu ovplyvniť nás všetkých. V Európskej únii sa obeťami trestných činov každoročne stanú milióny ľudí. Únia rovnosti musí zabezpečiť prístup k spravodlivosti pre všetky obete trestných činov bez ohľadu na to, kde v EÚ alebo za akých okolností došlo k spáchaniu trestného činu. Obete trestných činov musia mať neustále prístup k podpore a ochrane. Pri obmedzení pohybu spoločnosti počas pandémie ochorenia COVID-19 došlo k zvýšeniu výskytu domáceho násilia a sexuálneho zneužívania detí, počítačovej kriminality a rasistických a xenofóbnych trestných činov z nenávisti. Preto je veľmi dôležité posilniť rámec na podporu a ochranu obetí a zabezpečiť, aby bol odolný v krízových situáciách. Táto prvá stratégia EÚ v oblasti práv obetí predstavuje rámec práce Komisie na roky 2020 – 2025. Na prijatie opatrení sa v nej navyše vyzývajú aj ďalší aktéri vrátane členských štátov EÚ a občianskej spoločnosti. Zvláštna pozornosť sa v nej venuje osobitným potrebám obetí rodovo motivovaného násilia. EÚ urobí všetko, čo bude v jej silách, aby predišla rodovo motivovanému násiliu a bojovala proti nemu a aby podporila a chránila obete takýchto trestných činov. Sila EÚ je v jej rozmanitosti. EÚ preto urobí všetko pre to, aby predišla trestným činom z nenávisti vo všetkých formách vrátane rasových, antisemitských, homofóbnych či transfóbnych trestných činov z nenávisti, a bojovala proti nim. EÚ už prijala spoľahlivý súbor práv obetí. V smernici o právach obetí sa uvádza právo na prístup k informáciám, právo na podporu a ochranu v súlade s individuálnymi potrebami obete a súbor procesných práv. Medzi ďalšie príslušné akty EÚ patrí smernica o odškodňovaní a pravidlá EÚ o európskych ochranných príkazoch. EÚ ďalej prijala nástroje, ktorými reaguje na osobitné potreby obetí konkrétnych trestných činov: smernicu o boji proti obchodovaniu s ľuďmi , smernicu proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a smernicu o boji proti terorizmu , v ktorej sa stanovujú osobitné práva obetiam terorizmu. EÚ je takisto signatárom Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor). Napriek tomuto pokroku z najnovších správ vyplýva, že obete trestných činov sa v EÚ stále nemôžu úplne spoľahnúť na svoje práva. Ťažkosti obetí v súvislosti s prístupom k spravodlivosti sú spôsobené najmä nedostatkom informácií a nedostatočnou podporou a ochranou. Obete sú počas trestného konania a pri uplatňovaní nároku na náhradu škody často vystavené sekundárnej viktimizácii. Získanie prístupu k spravodlivosti a náhrade škody je ešte náročnejšie pre osoby, ktoré sa stali obeťami trestného činu počas cesty do zahraničia. Pre najzraniteľnejšie obete, ako sú obete rodovo motivovaného násilia, detské obete, obete so zdravotným postihnutím, obete, ktorými sú staršie osoby, obete trestných činov z nenávisti, obete terorizmu alebo obete obchodovania s ľuďmi, je osobitne náročné absolvovať trestné konanie a vyrovnať sa s následkami trestného činu. Riešenie tohto problému začína lepším uplatňovaním pravidiel EÚ v oblasti práv obetí v praxi. Z nedávnych správ Komisie o vykonávaní smernice o právach obetí a smernice o európskom ochrannom príkaze vyplýva, že je potrebné dosiahnuť ďalší pokrok, aby tieto nástroje dosiahli svoj plný potenciál. Dôvodom je najmä ich neúplná transpozícia. Väčšina členských štátov dosiaľ plne netransponovala minimálne normy dohodnuté v pravidlách EÚ o právach obetí. Správy o vykonávaní poukazujú aj na nesprávne vykonávanie v rámci vnútroštátnych právnych poriadkov. Úplné vykonávanie si vyžaduje zavedenie primeraných štruktúr zabezpečujúcich služby všeobecnej aj špecializovanej podpory, ako aj ochranu v súlade s individuálnymi potrebami obetí. Okrem toho, všetci aktéri, ktorí prichádzajú do kontaktu s obeťami, musia absolvovať odbornú prípravu a musia mať úplné vedomosti o právach obetí. Je kľúčové, aby všetky členské štáty v plnom rozsahu vykonali a uplatňovali dohodnuté minimálne normy. Komisia sa zameria na zaistenie správneho vykonávania pravidiel EÚ, a to prípadne aj prostredníctvom dodatočných právnych opatrení. Okrem toho bude Komisia podporovať osvedčené postupy týkajúce sa spôsobu, ako dosiahnuť dohodnuté minimálne normy a ako ich prekonať. Komisia v prípade potreby navrhne ďalšie posilnenie pravidiel EÚ v oblasti sa práv obetí. Viacerí aktéri predložili svoje odporúčania v súvislosti s otázkou, ako možno zlepšiť politiku EÚ v oblasti práv obetí. Komisia pri príprave tejto stratégie zohľadnila závery Rady o právach obetí z decembra 2019, štúdiu Európskeho parlamentu, ako aj odporúčania predložené vo viacerých správach o právach obetí vrátane odporúčaní osobitnej poradkyne bývalého predsedu Komisie Junckera o náhrade škody obetí, Agentúry pre základné práva a organizácie Victim Support Europe. Táto stratégia sa zakladá na prístupe pozostávajúcom z dvoch prvkov, ktorými sú posilnenie postavenia obetí trestných činov a spolupráca v oblasti práv obetí. Je kľúčové posilňovať postavenie obetí trestných činov, aby mohli oznamovať trestné činy, zúčastňovať sa na trestnom konaní, uplatňovať si nárok na náhradu škody a napokon sa čo najviac zotaviť z následkov trestného činu. Tieto ambiciózne ciele možno dosiahnuť iba vtedy, ak bude Komisia a všetci relevantní aktéri spolupracovať. Preto sa v tejto stratégii zameriava pozornosť aj na posilňovanie spolupráce a koordinácie. V stratégii sa uvádza päť kľúčových priorít: i) účinná komunikácia s obeťami a bezpečné prostredie, v ktorom obete môžu oznámiť trestný čin; ii) zlepšenie podpory a ochrany najzraniteľnejších obetí; iii) uľahčenie prístupu obetí k náhrade škody; iv) posilňovanie spolupráce a koordinácie všetkých relevantných aktérov a v) posilňovanie medzinárodného rozmeru práv obetí. POSILNENIE POSTAVENIA OBETÍ TRESTNÝCH ČINOV 1.Účinná komunikácia s obeťami a bezpečné prostredie, v ktorom obete môžu oznámiť trestný čin Účinná politika na boj proti trestným činom si vyžaduje, aby vnútroštátne orgány zabezpečili obetiam bezpečné prostredie na oznamovanie trestných činov. Lepšia podpora a ochrana obetí trestných činov povedie k zvýšeniu bezpečnosti všetkých občanov v Európskej únii. Obete až príliš často nepoznajú svoje práva. Osoby, ktoré sú v kontakte s obeťami (vrátane orgánov prvého kontaktu) a mali by obete informovať o ich právach, často na túto úlohu nie sú dobre odborne pripravené. Ďalším vážnym problémom je nedostatočné oznamovanie trestných činov. Strach z páchateľa alebo negatívnych následkov účasti na súdnom konaní často obetiam zabráni trestný čin oznámiť. Prípady sexuálneho a rodovo motivovaného násilia z veľkej časti nie sú oznamované. Iba približne jedna tretina žien, ktoré sú fyzicky alebo sexuálne zneužívané, najmä svojimi partnermi alebo blízkymi príbuznými, sa obráti na príslušné orgány. V prípadoch rodovo motivovaného násilia sa musí venovať maximálna pozornosť tomu, aby sa zabránilo viktimizácii detí. Oznámenie trestného činu môže byť náročné aj pre dieťa. Deti sa často stávajú obeťami v rodinnom prostredí alebo zo strany osôb, od ktorých závisia. Preto je dôležité zabezpečiť takýmto obetiam osobitné mechanizmy oznamovania. Odborníci, ktorí sú s nimi v kontakte (napríklad zdravotníci alebo učitelia), by mali absolvovať odbornú prípravu, aby vedeli trestné činy zistiť a vhodným spôsobom ich riešiť. Takisto je dôležité, aby príslušní odborníci komunikovali s obeťami spôsobom, ktorý je prispôsobený osobitným potrebám obetí. Osobitný význam to má v prípade obetí so zdravotným postihnutím. Odborníci, ktorí sú v kontakte s obeťami so zdravotným postihnutím, by mali absolvovať odbornú prípravu, aby s nimi komunikovali spôsobom, pri ktorom zohľadnia akékoľvek duševné alebo telesné postihnutie, ako napríklad poruchy sluchu alebo reči. Navyše sa musí zabezpečiť prístupnosť priestorov pre obete so zdravotným postihnutím, aby mohli oznámiť trestný čin a zúčastniť sa na trestnom konaní. Obete trestných činov, ktoré patria k znevýhodneným alebo zraniteľným komunitám alebo menšinám, navyše môžu mať nízku dôveru k verejným orgánom, čo im bráni trestný čin oznámiť. Z prieskumov Agentúry pre základné práva vyplýva značná úroveň neoznamovania trestných činov z nenávisti v rámci komunity LGBTI+ a černošskej, moslimskej a židovskej komunity. V záujme zvýšenia oznamovania trestných činov členmi týchto komunít je kľúčové zvýšiť dôveru k verejným orgánom, napríklad prostredníctvom posilňovania spolupráce príslušných orgánov a príslušných komunít. Je rovnako dôležité zabezpečiť osobitnú odbornú prípravu o nediskriminácii pre policajtov a iné osoby, ktoré s týmito obeťami prichádzajú do kontaktu. Čoraz väčšia časť našich životov sa odohráva online a tento trend sa ešte zvýraznil počas pandémie ochorenia COVID-19. Počítačová kriminalita môže zahŕňať závažné trestné činy spáchané proti osobám, ako sú sexuálne trestné činy online (a to aj proti deťom), krádež totožnosti, trestné činy z nenávisti spáchané online, a trestné činy proti majetku (ako je podvod a falšovanie bezhotovostného platobného prostriedku). Obete počítačovej kriminality nie vždy nájdu relevantnú pomoc na nápravu ujmy, ktorú utrpeli, a často trestný čin neoznámia. Najmä deti alebo staršie osoby nemusia mať potrebné digitálne zručnosti alebo vedomosti o prostriedkoch nápravy, ktoré majú k dispozícii. Oznamovanie počítačovej kriminality by sa malo ďalej zjednodušovať a obetiam by sa mala poskytnúť pomoc, ktorú potrebujú. Nevyhnutným prvkom vytvárania bezpečnejšieho prostredia pre obete je zvyšovanie informovanosti o právach obetí. V rámci tejto stratégie bude preto Komisia podporovať lepšiu komunikáciu o právach a potrebách obetí prostredníctvom začatia kampane EÚ o právach obetí a podpory činností odbornej prípravy.

Kampaň EÚ bude zameraná na zvyšovanie informovanosti o právach obetí vo všeobecnosti a bude sa ňou podporovať špecializovaná podpora a ochrana obetí s osobitnými potrebami, ako sú obete rodovo motivovaného násilia a domáceho násilia a obete trestných činov z nenávisti. Osobitná pozornosť sa bude venovať komunikácii so zraniteľnými skupinami a marginalizovanými alebo izolovanými komunitami, ktoré sa stretávajú s väčším množstvom prekážok alebo majú obmedzené možnosti, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti a podpore. Osobitná pozornosť sa bude venovať aj vhodným spôsobom komunikácie s cieľom zabezpečiť, aby sa kampaň dostala k detským obetiam, obetiam, ktorými sú starší ľudia, alebo obetiam so zdravotným postihnutím. Komisia sa bude zameriavať aj na činnosti odbornej prípravy, ktorými účinne osloví aktérov, ktorí sú v kontakte s obeťami, napríklad súdne orgány a ďalších pracovníkov v súdnictve, ktorí sú v kontakte s obeťami, ako sú právnici, prokurátori, pracovníci súdov, väzenskí a probační pracovníci. V tomto smere bude Komisia posilňovať spoluprácu s Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy (EJTN). Komisia bude s pomocou Agentúry Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) podporovať aj lepšie pochopenie práv obetí a zlepšené spôsoby komunikácie s obeťami zo strany orgánov presadzovania práva. S cieľom reagovať na osobitné potreby obetí počítačovej kriminality bude Komisia aj naďalej podporovať Európsku skupinu pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti boja proti počítačovej kriminalite (ECTEG). Služby restoratívnej spravodlivosti obetiam zabezpečujú bezpečné prostredie, v ktorom sa môžu ozvať, a podporujú proces zotavenia. V smernici o právach obetí sa vyžaduje, aby takéto služby brali ohľad v prvom rade na záujmy a potreby obete. Musia sa zaviesť záruky v záujme zabezpečenia, aby sa zabránilo ďalšej viktimizácii obete počas konania. Odborníkom a obetiam v praxi chýbajú poznatky o službách restoratívnej spravodlivosti. Preto je dôležité, aby členské štáty zaistili normy vysokej kvality v oblasti poskytovania služieb restoratívnej spravodlivosti a zabezpečili odbornú prípravu odborníkov z praxe v oblasti restoratívnej spravodlivosti. Potenciálne prínosy týchto služieb závisia od dostupnosti, prístupnosti a kvality služieb restoratívnej spravodlivosti v členských štátoch. Komisia bude spolu s členskými štátmi naďalej zlepšovať kvalitu a spoľahlivosť informácií o právach obetí na Európskom justičnom portáli a bude ho propagovať v širokom okruhu potenciálnych koncových používateľov. Medzi nich patria obete, organizácie na podporu obetí a vnútroštátne orgány (vrátane konzulárnych orgánov a polície). S cieľom šíriť informácie o právach obetí Komisia zlepší aj prístup k informáciám zhromaždeným v rámci príslušných projektov financovaných z prostriedkov EÚ a zabezpečí komplexnú databázu takýchto projektov na webovom sídle Europa. Efektívnu podporu a ochranu obetí trestných činov nemožno dosiahnuť bez spolupráce vnútroštátnych orgánov a organizácií na podporu obetí. V tejto súvislosti bude Komisia podporovať vzájomnú odbornú prípravu a výmenu osvedčených postupov medzi vnútroštátnymi orgánmi a organizáciami na podporu obetí. V medziach nového viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 Komisia navrhla pokračovanie príležitostí financovania pre organizácie na podporu obetí, aby mohli prispievať k správnemu vykonávaniu pravidiel EÚ v oblasti práv obetí. V novom viacročnom finančnom rámci Komisia navyše podporí začlenenie opatrení v oblasti práv obetí do programov financovania EÚ v prípade politík, ako je bezpečnosť, zdravotníctvo a vzdelávanie. Takýmto prístupom sa zvýši informovanosť širšej verejnosti o právach obetí a rozšíria sa možnosti financovania projektov, v ktorých sa uplatňuje celostný prístup k právam obetí. Komisia bude naďalej monitorovať vykonávanie príslušných pravidiel EÚ vrátane ustanovení smernice o právach obetí, ktoré sa týkajú práva obetí na informácie vrátane komunikácie v jednoduchom a prístupnom jazyku, na podporu a ochranu v súlade s individuálnymi potrebami a poskytovania činností odbornej prípravy. Ako sa preukázalo v správe Komisie o vykonávaní smernice o právach obetí, väčšina členských štátov má ešte stále problémy s úplnou, resp. správnou transpozíciou a/alebo praktickým vykonávaním týchto kľúčových ustanovení smernice. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -začať kampaň EÚ na zvyšovanie informovanosti o právach obetí a na podporu špecializovanej podpory a ochrany obetí s osobitnými potrebami, -podporovať činnosti odbornej prípravy pre súdne orgány a orgány presadzovania práva; -poskytovať finančné prostriedky EÚ vnútroštátnym organizáciám na podporu obetí a príslušným komunitným organizáciám s cieľom poskytovať obetiam informácie, podporu a ochranu, a podporovať služby restoratívnej spravodlivosti. Kľúčové opatrenia členských štátov: -zabezpečiť úplné a správne vykonávanie smernice o právach obetí a iných pravidiel EÚ týkajúcich sa obetí špecifických trestných činov, najmä pokiaľ ide o ustanovenia o prístupe obetí k informáciám, podpore a ochrane, -začať vnútroštátne informačné kampane o právach obetí vrátane podpory obetí s osobitnými potrebami, -podporovať občiansku spoločnosť v posilňovaní práv obetí, a to aj pomocou dostupných finančných prostriedkov EÚ. Kľúčové opatrenia iných zainteresovaných strán: Organizácie na podporu obetí: -spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi vrátane súdnych orgánov a orgánov presadzovania práva a zúčastňovať sa na činnostiach vzájomnej odbornej prípravy. 2.Zlepšenie podpory a ochrany najzraniteľnejších obetí Všetky obete trestných činov sú zraniteľné, ale v dôsledku osobných vlastností, povahy spáchaného trestného činu alebo osobných okolností sú niektoré obete ešte zraniteľnejšie ako ostatné.

Situácia zraniteľnosti niektorých obetí sa môže za osobitných okolností zhoršiť. Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 sú obete domáceho násilia viac vystavené násiliu (pretože sú s páchateľmi uzavreté pod jednou strechou) a majú obmedzený prístup k podpore a ochrane. Vnútroštátne opatrenia na podporu a ochranu musia byť účinné pre všetky obete a za každých okolností. V prípade obetí domáceho násilia to znamená, že útulky, linky pomoci a psychologická pomoc by mali byť dostupné aj počas krízy. S cieľom zaručiť počas krízy podporu a ochranu všetkým obetiam vrátane obetí domáceho násilia by sa mali opatrenia na podporu obetí začleniť do vnútroštátnych núdzových mechanizmov v čase pandémie. Možno to dosiahnuť napríklad prostredníctvom vyhlásenia služieb na podporu obetí za základné služby. Väčšina členských štátov prijala osobitné opatrenia na podporu a ochranu obetí trestných činov počas pandémie ochorenia COVID-19 a platnosti súvisiacich opatrení na obmedzenie pohybu. Predovšetkým je dôležité zabezpečiť účinný prístup k online aj offline službám podpory vrátane psychologickej pomoci a iných sociálnych služieb. Obzvlášť obete domáceho násilia by mali mať prístup k útulkom, psychologickej pomoci, posttraumatickej podpore a poradenstvu. Vnútroštátne orgány presadzovania by takisto mali byť obzvlášť pozorné, pokiaľ ide o registrované a nové prípady domáceho násilia. Takisto je dôležité zabezpečiť fyzickú ochranu obetí. Komisia podporuje výmenu osvedčených postupov v oblasti optimálnych prostriedkov na zabezpečenie prístupu obetí k podpore a ochrane počas pandémie ochorenia COVID-19 prostredníctvom spolupráce s vnútroštátnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou. Komisia vyvodí závery z následkov pandémie ochorenia COVID-19 na obete trestných činov s cieľom budovať lepšiu odolnosť štruktúr na podporu obetí v našich spoločnostiach. Komisia bude predovšetkým vychádzať z osvedčených postupov v oblasti práv obetí zhromaždených počas pandémie ochorenia COVID-19 a bude podporovať opatrenia, ako je vyhlásenie služieb na podporu obetí za základné služby, rozvoj online služieb podpory a začlenenie občianskej spoločnosti do podpory a ochrany obetí. V pravidlách EÚ v oblasti práv obetí sa od členských štátov vyžaduje, aby obetiam zabezpečili prístup k službám všeobecnej a špecializovanej podpory, ktoré sú dôverné, bezplatné a zodpovedajú individuálnym potrebám obetí. Podľa smernice o právach obetí by sa mali v rámci služieb všeobecnej podpory poskytovať informácie, poradenstvo, emocionálna a psychologická podpora a malo by sa odkazovať na zdravotnícku pomoc. Okrem toho by takéto služby mali chrániť súkromie obetí a ich rodín. Všetky obete s osobitnými potrebami by mali mať prístup k službám špecializovanej podpory založeným na integrovanom a cielenom prístupe, v rámci ktorého sa zohľadňujú osobitné potreby obetí, závažnosť spôsobenej ujmy, vzťah medzi obeťou a páchateľom a situácia obetí v ich širšom sociálnom prostredí. V smernici o právach obetí sa takisto vyžaduje, aby mali všetky obete prístup k ochrane v súlade so svojimi individuálnymi potrebami. Zvláštna pozornosť sa musí venovať obetiam s osobitnou potrebou ochrany pred rizikami sekundárnej alebo opakovanej viktimizácie, zastrašovania a pomsty. Obete rodovo motivovaného násilia sú často významne zasiahnuté v dôsledku povahy, okolností a následkov rôznych foriem trestných činov vrátane domáceho násilia, sexuálneho násilia a/alebo obchodovania s ľuďmi. Miera rodovo motivovaného násilia v EÚ je alarmujúca: od dovŕšenia veku 15 rokov zažila fyzické a/alebo sexuálne násilie jedna z troch žien (33 %). V rámci stratégie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 sa Komisia usiluje ukončiť rodovo motivované násilie na ženách. Medzi opatrenia patrí pristúpenie EÚ k Istanbulskému dohovoru alebo alternatívne právne opatrenia, ktorými sa dosahuje rovnaký cieľ. Komisia takisto spustí sieť EÚ na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a domácemu násiliu a prijme opatrenia na ochranu bezpečnosti obetí rodovo motivovanej počítačovej kriminality, najmä prostredníctvom uľahčenia tvorby rámca spolupráce medzi internetovými platformami a inými zainteresovanými stranami. Komisia sa zameria na posilňovanie fyzickej ochrany obetí. Komisia bude predovšetkým naďalej podporovať používanie európskych ochranných príkazov v prípade osôb, ktoré potrebujú ochranu a cestujú alebo sa sťahujú do inej krajiny EÚ. Počet vydaných a vykonaných európskych ochranných príkazov je v Európskej únii veľmi nízky. Medzi základné dôvody tejto situácie patrí nedostatok informovanosti o dostupnosti, širokej škále a komplexnosti ochranných opatrení dostupných v členských štátoch a ich neefektívnosť. Účinnosť európskych ochranných príkazov v skutočnosti závisí od základných vnútroštátnych opatrení na fyzickú ochranu obetí. V súčasnosti sú vnútroštátne opatrenia nedostatočné a obete stále nie sú v bezpečí, a to aj vtedy, keď sa na ne vzťahujú ochranné príkazy. Dostatočne sa nezohľadňujú predovšetkým osobitné potreby žien, ktoré žiadajú o vnútroštátne alebo európske ochranné príkazy, a neprejavujú sa vo vnútroštátnych opatreniach na fyzickú ochranu. Pravidlami EÚ sa neharmonizuje povaha vnútroštátnych ochranných opatrení ani postupy zavedené podľa vnútroštátneho práva na zabezpečenie fyzickej ochrany obetí. V smernici o právach obetí (v článku 18) sa upravujú opatrenia zamerané na emocionálnu alebo psychologickú podporu a ochranu obetí, ale postupy fyzickej ochrany obetí a ich rodinných príslušníkov pred ďalším násilím sa ponechávajú na vnútroštátne právo. Komisia preto zváži ďalšie posilnenie ochrany obetí zavedením minimálnych noriem pre fyzickú ochranu obetí vrátane minimálnych podmienok pre vydávanie a spôsoby ochranných opatrení (ako sú ochranné a zakazujúce príkazy). Komisia bude navyše naďalej podporovať účinné uplatňovanie vnútroštátnych a európskych ochranných príkazov poskytovaním možností financovania v rámci programu Spravodlivosť a zvyšovaním informovanosti a zdôrazňovaním informovanosti a zdôrazňovaním potreby odbornej prípravy odborníkov z praxe v oblasti dostupnosti európskeho ochranného príkazu. Komisia bude takisto povzbudzovať členské štáty, aby vytvárali rodinné domovy poskytujúce cielenú a integrovanú podporu obetí rodovo motivovaného násilia. Komisia bude podporovať vytváranie takýchto rodinných domovov prostredníctvom kampane EÚ v oblasti práv obetí, dostupných finančných prostriedkov EÚ a kontaktov s príslušnými zainteresovanými stranami. Pokiaľ ide o obete, ktoré si vyžadujú cielenú a integrovanú podporu a ochranu, je dôležité spomenúť detské obete. Komisia bude naďalej presadzovať pravidlá EÚ v rámci smernice o právach obetí osobitne zamerané na deti v súlade so všeobecnou zásadou, že ak je obeťou dieťa, primárnym záujmom je najlepší záujem dieťaťa. Komisia takisto posilňuje monitorovanie vnútroštátnych právnych systémov vo vzťahu k zohľadňovaniu potrieb detí. V roku 2021 Komisia zamýšľa prijať komplexnú stratégiu v oblasti práv dieťaťa, ktorej súčasťou budú cielené opatrenia týkajúce sa detských obetí trestných činov, ako je neustála podpora domovov pre deti. Pokiaľ ide o detské obete sexuálneho zneužívania, Komisia plánuje prijať osobitnú stratégiu na účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí v roku 2020. Súčasťou tejto stratégie budú opatrenia zamerané na podporu a ochranu detských obetí sexuálneho zneužívania. Komisia posilní spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva, sieťou horúcich liniek INHOPE a dotknutým priemyselným odvetvím. Preskúma najnovší technologický vývoj v záujme rýchlejšieho odhaľovania a odstraňovania online detskej pornografie. Ďalšou skupinou osobitne zraniteľných obetí, ktoré si vyžadujú špecializovanú a integrovanú podporu, sú obete terorizmu. Teroristické úteky nie sú namierené len proti jednotlivcom, ale aj proti štátom a proti našim slobodným a otvoreným spoločnostiam bez hraníc. Členské štáty musia plniť svoju povinnosť a zabezpečiť nevyhnutnú podporu, ochranu a uznanie týchto obetí. Cieľom teroristických útokov sú často turistické destinácie alebo cestovné uzly, takže obzvlášť zasahujú cezhraničné obete. Preto je mimoriadne pravdepodobné, že obete terorizmu budú pri uplatňovaní svojich práv čeliť výzvam cezhraničných situácií. S cieľom posilniť integrovanú podporu obetí terorizmu vo všetkých členských štátoch EÚ Komisia v januári 2020 začala dvojročný pilotný projekt centra odborných znalostí EÚ pre obete terorizmu. Centrum EÚ bude okrem iného zabezpečovať činnosti usmerňovania a odbornej prípravy v oblasti práv a potrieb obetí, ktoré budú založené na najlepších postupoch dotknutých členských štátov. Komisia zabezpečí bezproblémový priebeh tohto pilotného projektu a do konca roka 2021 posúdi potrebu jeho pokračovania. Napriek úsiliu členských štátov EÚ počet trestných činov z nenávisti v EÚ narastá. Vznikajú obavy z toho, že organizácie občianskej spoločnosti, aktivisti a politici sa stanú cieľom trestných činov z nenávisti. Poskytovanie podpory obetiam týchto trestných činov je kľúčové na umožnenie a posilnenie demokratickej diskusie. Trestné činy z nenávisti takisto nepomerne zasahujú určité komunity, ako sú Židia, Rómovia, moslimovia, ľudia afrického pôvodu, migranti a príslušníci komunity LGBTI+, najmä tie, na ktoré sa zameriava z viacerých dôvodov. Pokiaľ ide o práva obetí, iniciatívy Komisie proti rasizmu a xenofóbii sú zamerané na podporu oznamovania trestných činov z nenávisti, zlepšovania presného vyšetrovania motivácií zaujatosti a podporu obetí rasizmu a xenofóbie. Komisia bude naďalej vykonávať nedávno prijaté hlavné zásady v oblasti zabezpečenia spravodlivosti, ochrany a podpory pre obete trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov. Komisia bude navyše naďalej podporovať členské štáty v postupe vypracúvania vnútroštátnych stratégií v oblasti boja proti antisemitizmu s cieľom posilniť postavenie obetí antisemitických trestných činov z nenávisti a chrániť ich. Opatrenia v oblasti práv obetí sa okrem toho budú koordinovať s činnosťami v rámci pripravovanej iniciatívy v oblasti rovnosti, začlenenia Rómov a pripravovanej stratégie pre rovnosť LGBTI+ osôb. Komisia bude podporovať aj cielenú a integrovanú podporu obetí trestných činov z nenávisti, ktorej súčasťou bude úzka spolupráca s príslušnými komunitami. V tejto súvislosti bude Komisia naďalej spolupracovať s dvoma nedávno vytvorenými pracovnými skupinami na zlepšovaní podpory obetí a poskytovaní odbornej prípravy polícii. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť aj podpore a ochrane obetí patriacich k etnickým skupinám a menšinám, ktoré sú obzvlášť vystavené trestným činom a/alebo potrebujú osobitnú podporu a ochranu. Častými obeťami trestných činov z nenávisti a rôznych foriem zneužívania sú osoby so zdravotným postihnutím. Ich prístup k spravodlivosti môže byť navyše ešte sťažený, ak sú zbavení právnej spôsobilosti. V Dohovore Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím sa od zmluvných strán vyžaduje, aby prijali všetky primerané opatrenia na podporu fyzickej, kognitívnej a psychologickej regenerácie, rehabilitácie a sociálnej reintegrácie osôb so zdravotným postihnutím, ktoré sa stali obeťami akýchkoľvek foriem vykorisťovania, násilia alebo zneužívania. V tomto smere budú opatrenia podľa tejto stratégie v súlade s ustanoveniami Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím. Staršie osoby môžu byť z dôvodu svojej obmedzenej mobility, všeobecného zdravotného stavu alebo závislosti od iných (vrátane rodinných príslušníkov alebo zamestnancov v centrách rezidenčnej starostlivosti) takisto vystavené väčšiemu riziku že sa stanú obeťami rôznych foriem trestnej činnosti. Preto je veľmi dôležité zabezpečiť zavedenie špecializovanej podpory a ochrany, ktorá zodpovedá individuálnym potrebám starších osôb.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať obetiam organizovanej trestnej činnosti&. Osobitnou formou organizovanej trestnej činnosti je obchodovanie s ľuďmi. Na obete má zničujúci vplyv, čo je spôsobené povahou, okolnosťami, trvaním a následkami trestného činu. Obete obchodovania s ľuďmi potrebujú osobitnú pomoc, podporu a ochranu. V EÚ je takmer polovica zaregistrovaných obetí obchodovania s ľuďmi občanmi EÚ. Väčšinu všetkých obetí predstavujú ženy a dievčatá, s ktorými sa obchoduje najmä na účel sexuálneho vykorisťovania. EÚ sa obchodovaním s ľuďmi komplexne zaoberá prostredníctvom koordinácie vo všetkých príslušných oblastiach a v rámci spoločného úsilia so zainteresovanými stranami. Komisia predovšetkým pracuje na novom strategickom prístupe zameranom na odstránenie obchodovania s ľuďmi v rámci bezpečnostnej únie. Opatrenia smerujúce k odstráneniu obchodovania s ľuďmi sa budú ďalej vypracúvať aj v kontexte pripravovaných iniciatív na boj proti organizovanej trestnej činnosti. Trestné činy proti životnému prostrediu ovplyvňujú celú spoločnosť a môžu mať osobitne nepriaznivý vplyv na jednotlivcov. Môžu mať vplyv na osobné zdravie, živobytie a nižšie hodnoty majetku. Obete trestných činov proti životnému prostrediu môžu byť obzvlášť náchylné na sekundárnu viktimizáciu, zastrašovanie a pomstu. Najmä ak sú trestné činy proti životnému prostrediu formou organizovanej trestnej činnosti. Takéto obete by mali mať prístup k špecializovanej podpore a ochrane. Neregulárni migranti, ktorí sa stanú obeťami trestných činov, sú takisto často v zraniteľnej situácii a môžu mať problémy s prístupom k spravodlivosti. Ak oznámia trestný čin polícii, môže im byť nariadený návrat do domovskej krajiny. Podľa smernice o právach obetí sa práva obetí vzťahujú na obete bez diskriminácie a bez ohľadu na ich pobytový status . To platí aj pre maloleté osoby bez sprievodu. V rámci tejto stratégie Komisia posúdi právne a praktické nástroje na úrovni EÚ s cieľom zlepšiť oznamovanie trestných činov a prístup obetí, ktoré sú migrantmi, k službám podpory bez ohľadu na ich pobytový status. Komisia bude predovšetkým podporovať výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi zameraných na oddelenie oznamovania trestného činu od konania o návrate bez ohrozenia účinnosti týchto konaní. Ďalšou skupinou obetí v situácii osobitnej zraniteľnosti sú obete trestných činov spáchaných vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody. Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie je obeťou násilia každoročne 25 % väzňov. Ich prístup k spravodlivosti je často obmedzený. Sú izolovaní, stigmatizovaní a majú obmedzený prístup k informáciám. Komisia bude v rámci tejto stratégie skúmať prostriedky poskytnutia účinnej podpory a ochrany obetiam vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody, ako sú protokoly na ochranu obetí vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody a nezávislé orgány v oblasti väzby a výkonu trestu odňatia slobody, ktoré budú vyšetrovať trestné činy spáchané vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody. Komisia bude takisto podporovať odbornú prípravu pracovníkov v zariadeniach na výkon väzby alebo trestu odňatia slobody v rámci pripravovanej stratégie v oblasti európskej odbornej justičnej prípravy. Cielená a integrovaná podpora najzraniteľnejších obetí, v ktorej sa uplatňuje celostný a multiinštitucionálny prístup, si vyžaduje úzku spoluprácu orgánov s príslušnými organizáciami a komunitami etnických, náboženských a iných menšín. V rámci tejto stratégie bude Komisia veľkú pozornosť venovať podpore takýchto synergií. Hlavnú zodpovednosť však majú členské štáty, ktoré by mali vytvoriť príslušné štruktúry a uľahčiť potrebné synergie medzi orgánmi a občianskou spoločnosťou. Na posilnenie týchto činností zameraných na podporu a ochranu najzraniteľnejších obetí sa vyzývajú aj iní aktéri. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -podporovať činnosti, ktoré vychádzajú z ponaučenia z pandémie ochorenia COVID-19, ako sú online služby podpory a vyhlásenie služieb na podporu obetí za základné služby, -presadzovať integrovanú a cielenú podporu obetí s osobitnými potrebami, ako sú detské obete, obete rodovo motivovaného alebo domáceho násilia, obete rasistických a xenofóbnych trestných činov z nenávisti, obete LGBTI+ trestných činov z nenávisti, obete, ktorými sú starší ľudia a obete so zdravotným postihnutím, a to prostredníctvom možností financovania z prostriedkov EÚ a informačnej kampane EÚ o právach obetí, -pristúpenie EÚ k Istanbulskému dohovoru alebo iné opatrenia, ktorými sa dosahuje rovnaký cieľ; -posúdiť zavedenie minimálnych noriem v oblasti fyzickej ochrany obetí vrátane minimálnych podmienok na vydávanie a druhy ochranných opatrení a v prípade potreby do roku 2022 predložiť legislatívne návrhy, -vykonávať hlavné zásady v oblasti zaisťovania ochrany a podpory obetí trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov, -uľahčiť komunikáciu medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť podporu obetí terorizmu, najmä v cezhraničných prípadoch, a to prostredníctvom pilotného centra odborných znalostí EÚ pre obete terorizmu, -posúdiť nástroje na úrovni EÚ s cieľom umožniť oznamovanie trestných činov obeťami, ktoré sú migrantmi, bez ohľadu na ich pobytový status a obeťami vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody, a v prípade potreby do roku 2022 predložiť legislatívne návrhy. Kľúčové opatrenia členských štátov: -vychádzať z ponaučenia z pandémie ochorenia COVID-19, prijať opatrenia zamerané na zabezpečenie, aby mali obete rodovo motivovaného a domáceho násilia prístup k podpore a ochrane, ktorá je začlenená do vnútroštátnych núdzových opatrení v čase pandémie, vrátane nepretržitého prístupu k útulkom a linkám pomoci, a to aj posilňovaním začlenenia občianskej spoločnosti do podpory a ochrany obetí, -vytvoriť integrované a cielené služby špecializovanej podpory pre najzraniteľnejšie obete vrátane domovov pre deti, rodinných domovov, bezpečných úkrytov pre LGBTI+ osoby, prístupných služieb a miest so začlenením osôb so zdravotným postihnutím a nezávislých orgánov v oblasti väzby a výkonu trestu odňatia slobody, ktoré budú vyšetrovať trestné činy spáchané vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody, -prijať opatrenia na zabezpečenie, aby mali všetky obete vrátane obetí, ktoré sú migrantmi, prístup k spravodlivosti bez ohľadu na svoj pobytový status, -prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby detské obete mali prístup k spravodlivosti zohľadňujúcej potreby detí, -vymieňať najlepšie postupy medzi členskými štátmi EÚ v súvislosti s podporou a ochranou najzraniteľnejších obetí vrátane obetí terorizmu,

-prijať kroky na zabezpečenie, aby boli obete terorizmu uznané, napr. zvážiť vybudovanie pamätníkov, múzeí a odovzdanie medailí, -uľahčiť spoluprácu súdnych orgánov a orgánov presadzovania práva, zdravotníkov a sociálnych pracovníkov, iných príslušných odborníkov z praxe a organizácií občianskej spoločnosti a zabezpečiť ich koordinovaný prístup k právam obetí s cieľom poskytovať najzraniteľnejším obetiam cielenú a integrovanú podporu, -uľahčiť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi alebo subjektmi členských štátov, ktoré poskytujú špecializovanú podporu, s cieľom zabezpečiť v cezhraničných prípadoch reálny prístup obetí terorizmu k príslušným informáciám. Kľúčové opatrenia iných zainteresovaných strán: -Organizácie občianskej spoločnosti – zapojiť sa do poskytovania podpory obetiam v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. 3. Uľahčenie prístupu obetí k náhrade škody Prístup obetí k náhrade škody je v mnohých členských štátoch komplikovaný. Obete si môžu náhradu škody od štátu uplatniť iba po dlhom, často nákladnom a časovo náročnom procese, ktorý sa začína trestným konaním, po ktorom nasledujú pokusy o získanie škody od páchateľa. Ako sa uvádza v správe o náhrade škody obetí, medzi hlavné dôvody patrí nedostatok postačujúcich informácií o právach obetí na náhradu škody, početné procesné prekážky vrátane reštriktívnych lehôt, nedostatočné finančné prostriedky vyčlenené vo vnútroštátnych rozpočtoch a zložité pravidlá, ktorými sa riadi náhrada škody od páchateľa a náhrada škody od štátu. Pre obete v cezhraničných situáciách je získanie náhrady škody od štátu, v ktorom sa stali obeťami, napriek existencii pravidiel EÚ v tejto oblasti ešte náročnejšie. Všetci relevantní aktéri by mali prijať kroky v rámci svojich právomocí na zlepšenie prístupu obetí k náhrade škody. Podľa smernice o odškodňovaní členské štáty zabezpečia, aby ich vnútroštátne pravidlá ustanovovali existenciu systému odškodňovania obetí úmyselných násilných trestných činov spáchaných na ich jednotlivých územiach, ktorý zaručuje spravodlivé a primerané odškodnenie pre obete. Komisia odporúča, aby členské štáty vo svojich vnútroštátnych systémoch náhrady škody viac zohľadňovali potreby obetí prostredníctvom zjednodušenia pravidiel týkajúcich sa prístupu k náhrade škody a zvýšenia dostupnej výšky náhrady škody prispôsobením vnútroštátnych rozpočtov. Podľa smernice o právach obetí členské štáty takisto zabezpečia, aby boli obete od prvého kontaktu s príslušnými orgánmi informované, ako a za akých okolností môžu získať náhradu škody. Komisia povzbudí členské štáty, aby prekonali tieto minimálne normy a zabezpečili, aby boli obete lepšie informované o vnútroštátnych systémoch náhrady škody aj inými prostriedkami, ako sú všeobecné informačné kampane o právach obetí a interaktívne webové sídla. Celkovým cieľom náhrady škody je uznať obete násilných úmyselných trestných činov a prispieť k procesu zotavenia. Za žiadnych okolností by obete nemali byť počas postupu uplatnenia nároku na náhradu škody vystavené riziku sekundárnej viktimizácie. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli obete chránené pred rizikom sekundárnej viktimizácie nielen počas trestného konania, ale aj pri uplatňovaní nároku na náhradu škody. V tomto kontexte by sa mali vziať do úvahy aj obete terorizmu, čím vzniká osobitná úloha každého členského štátu zabezpečiť spravodlivú a primeranú náhradu škody. Pokiaľ ide o uľahčovanie prístupu obetí k náhrade škody, Komisia bude monitorovať vykonávanie existujúcich právnych predpisov EÚ, najmä smernice o odškodňovaní a rámcového rozhodnutia o vzájomnom uznávaní finančných sankcií, aby zistila ako a do akej miery by sa dali zlepšiť v záujme uľahčenia prístupu obetí k náhrade škody. Po začatí uplatňovania nariadenia o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu sa aj ním prispeje k uľahčeniu prístupu obetí k vráteniu majetku a náhrade škody obetí v cezhraničných prípadoch. Podľa smernice o zaistení a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti z roku 2014, ktorou sa harmonizujú režimy zaistenia a konfiškácie v EÚ, sa od členských štátov vyžaduje zabezpečenie, aby príkaz na konfiškáciu nebránil obetiam trestných činov domáhať sa splnenia ich nárokov. Komisia bude analyzovať možnosti zlepšenia prístupu obetí k náhrade škody podľa tejto smernice. Komisia a členské štáty by mali takisto preskúmať, ako možno zlepšiť koordináciu a spoluprácu členských štátov s cieľom uľahčiť prístup obetí k náhrade škody v cezhraničných prípadoch. Členské štáty by mali predovšetkým zlepšiť svoju spoluprácu v rámci európskej siete národných kontaktných bodov na účely náhrady škody. Európska sieť na ochranu práv obetí a európska sieť národných kontaktných bodov na účely náhrady škody by mali preskúmať, ako môžu zlepšiť svoju spoluprácu a zvýšiť efektívnosť siete. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -monitorovať a posúdiť právne predpisy EÚ v oblasti náhrady škody (vrátane náhrady škody od štátu a náhrady škody od páchateľov) vrátane rámcového rozhodnutia o vzájomnom uznávaní finančných sankcií a v prípade potreby do roku 2022 navrhnúť opatrenia na doplnenie tohto rámca. Kľúčové opatrenia členských štátov: -hodnotiť vnútroštátne systémy náhrady škody a v prípade potreby odstrániť existujúce procesné prekážky, -zabezpečiť, aby sa spravodlivá a primeraná náhrada škody od štátu v prípadoch násilných úmyselných trestných činov vrátane obetí terorizmu zohľadňovala vo vnútroštátnych rozpočtoch, -zabezpečiť úplné uplatňovanie nariadenia o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, najmä ustanovení o vrátení majetku obeti a náhrade škody obete, -prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby obete neboli počas postupu uplatňovania nároku na náhradu škody vystavené sekundárnej viktimizácii, -uľahčiť homogénny prístup k informáciám o vnútroštátnych systémoch náhrady škody (vytvoriť interaktívne, prístupné a používateľsky ústretové webové sídla),

-zabezpečiť, aby pracovníci vnútroštátnych orgánov v oblasti náhrady škody poznali práva a potreby obetí s cieľom vyhnúť sa rizikám sekundárnej viktimizácie, -spolupracovať s inými členskými štátmi v cezhraničných prípadoch v rámci príslušných štruktúr EÚ. Kľúčové opatrenia iných zainteresovaných strán: -Európska sieť na ochranu práv obetí a európska sieť kontaktných bodov na účel náhrady škody – preskúmať, ako môžu zlepšiť svoju spoluprácu a zvýšiť efektívnosť európskej siete národných kontaktných bodov na účely náhrady škody, -organizácie na podporu obetí – spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi v oblasti náhrady škody s cieľom ponúknuť svoju podporu, výmenu najlepších postupov a činnosti vzájomnej odbornej prípravy. SPOLUPRÁCA V OBLASTI PRÁV OBETÍ 4. Posilňovanie spolupráce a koordinácie všetkých relevantných aktérov Hlavným cieľom posilňovania spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni je zabezpečiť, aby všetci relevantní aktéri spolupracovali na zaistení prístupu obetí k spravodlivosti. Podľa pravidiel EÚ v oblasti práv obetí by mali byť všetky obete trestných činov uznané a malo by sa s nimi zaobchádzať s rešpektom, profesionálne, individuálne a bez diskriminácie. To si vyžaduje zapojenie všetkých relevantných aktérov. Na vnútroštátnej úrovni je kľúčové spájať všetky osoby, ktoré s obeťami prichádzajú do kontaktu. Medzi ne patrí polícia, súdne orgány, zamestnanci súdov, služby na podporu obetí, odborníci z praxe a orgány v oblasti náhrady škody. V prípade niektorých obetí je takisto dôležité zapojiť pracovníkov v oblasti zdravotníctva, vzdelávania, sociálnych služieb alebo pracovníkov v zariadeniach na výkon väzby alebo trestu odňatia slobody. Do zabezpečenia, aby boli všetky obete uznané, rešpektované a aby sa mohli plne spoľahnúť na svoje práva, by sa v skutočnosti mali zapojiť celé spoločnosti. Komisia bude podporovať koordináciu a spoluprácu na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty by mali vypracovať vnútroštátne stratégie v oblasti práv obetí, ktorými sa zabezpečí koordinovaný a horizontálny prístup k právam obetí. Súčasťou takýchto politík môže byť vymenovanie vnútroštátnych koordinátorov alebo ombudsmanov v oblasti ľudských práv zodpovedných za práva obetí, začatie vnútroštátnych kampaní na zvyšovanie informovanosti v oblasti práv obetí a začlenenie práv obetí do iných politík, ako je zdravotníctvo a vzdelávanie. Silnejšia spolupráca medzi všetkými aktérmi v oblasti práv obetí bude viesť aj k vytvoreniu odolnejších spoločností. V takýchto spoločnostiach je vďaka silným spoločenským väzbám jednoduchšie predchádzať trestným činom a riešiť ich následky v prípade jednotlivých obetí. Silná spolupráca a silné spojenectvá vnútroštátnych orgánov a občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií na podporu obetí sú v tomto ohľade kľúčové. Stratégiou sa teda budú podporovať opatrenia zamerané na využitie potenciálu týchto synergií. Na úrovni EÚ Komisia vytvorí platformu na ochranu práv obetí s cieľom zabezpečiť horizontálnejší prístup k právam obetí. V rámci platformy sa prvýkrát spoja všetci aktéri na úrovni EÚ relevantní z hľadiska práv obetí. Jej súčasťou bude Komisia a kľúčoví aktéri, ako je Európska sieť na ochranu práv obetí, európska sieť národných kontaktných bodov na účel náhrady škody, európska sieť orgánov pre otázky rovnosti (EQUINET), koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu a príslušné agentúry, ako je Eurojust, Agentúra pre základné práva (FRA), Agentúra Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), ako aj občianska spoločnosť. Platformou na ochranu práv obetí sa uľahčí trvalý dialóg, výmena najlepších postupov a vzájomné obohacovanie medzi rámcom tejto stratégie, stratégie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 a viacerými pripravovanými stratégiami. Koordinátor Komisie pre práva obetí zabezpečí súlad a účinnosť jednotlivých opatrení vo vzťahu k politike v oblasti práv obetí. Koordinátor Komisie bude predovšetkým zodpovedať za zabezpečenie bezproblémového fungovania platformy na ochranu práv obetí. Koordinátor bude takisto zosúlaďovať opatrenia iných zainteresovaných strán na úrovni EÚ súvisiace s právami obetí, najmä ak budú mať význam z hľadiska uplatňovania smernice o právach obetí. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -vytvoriť platformu na ochranu práv obetí – zhromaždiť relevantných aktérov na úrovni EÚ v oblasti práv obetí a zabezpečiť synergiu s ďalšími príslušnými politickými stratégiami.

Kľúčové opatrenia členských štátov: -vypracovať vnútroštátne stratégie v oblasti práv obetí, v rámci ktorých sa uplatní komplexný a holistický prístup k právam obetí a zapoja sa všetci aktéri, ktorí pravdepodobne prídu do kontaktu s obeťami, -podporovať práva obetí medzi všetkými aktérmi, ktorí pravdepodobne prídu do kontaktu s obeťami, vrátane polície, služieb podpory a zdravotníkov, -uľahčiť fungovanie príslušných sietí na úrovni EÚ, v ktorých sa zoskupujú vnútroštátni odborníci v oblasti práv obetí, ako je Európska sieť na ochranu práv obetí, -prijať opatrenia zamerané na budovanie odolnejších spoločností prostredníctvom podpory väčšieho zapojenia občianskej spoločnosti do vnútroštátnych opatrení. Kľúčové opatrenia iných orgánov EÚ a zainteresovaných strán: -Eurojust, Agentúra pre základné práva, Európsky inštitút pre rodovú rovnosť a Európska sieť na ochranu práv obetí by mali podávať správy o tom, ako možno zlepšiť spoluprácu a výmenu informácií a osvedčených postupov medzi príslušnými orgánmi v cezhraničných prípadoch. 5. Posilňovanie medzinárodného rozmeru práv obetí V nedávno prijatom akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2020 – 2024) sa potvrdzuje záväzok EÚ podporovať, ochraňovať a dodržiavať ľudské práva na celom svete. Cieľom Európskej únie je zabezpečiť, aby sa zachovávala vysoká úroveň práv obetí vo všetkých kontextoch vrátane medzinárodnej úrovne. Akčný plán sa vzťahuje aj na opatrenia súvisiace s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, čím sa umožňuje venovať pozornosť obetiam trestných činov a zneužívania, ktoré boli spáchané v kontexte súkromného sektora vrátane obetí trestných činov proti životnému prostrediu. Súčasťou globálnej reakcie EÚ na pandémiu ochorenia COVID-19 sú reakcie na hrozby v oblasti ľudských práv a na zvýšenie domáceho násilia. EÚ v rámci skupiny Team Europe na podporu partnerských krajín v boji proti pandémii naďalej monitorovala ľudské práva a demokraciu a presmerovala programy s cieľom zabezpečiť, aby sa obetiam v partnerských krajinách poskytla potrebná podpora a ochrana. EÚ a jej členské štáty budú naďalej spolupracovať s Organizáciou Spojených národov a Radou Európy a v ich rámci s cieľom podporovať práva obetí z EÚ v partnerských krajinách a vymieňať si najlepšie postupy. EÚ bude predovšetkým naďalej podporovať vysokú úroveň práv obetí v geografických a tematických programoch EÚ týkajúcich sa prístupu k spravodlivosti, ktoré sú už v partnerských krajinách vo fáze vykonávania. EÚ predovšetkým naďalej podporuje iniciatívu Spotlight EÚ a OSN s cieľom odstraňovať všetky formy násilia na ženách v piatich regiónoch na celom svete a predchádzať im. EÚ takisto spolupracuje s organizáciami FIFA a WHO v súvislosti s kampaňami proti domácemu násiliu. EÚ bude podporovať Medzinárodný fond pre osoby, ktoré prežili sexuálne násilie počas konfliktov, a Globálnu alianciu WeProtect na ukončenie sexuálneho vykorisťovania detí online. EÚ bude takisto naďalej podporovať opatrenia na budovanie kapacít pre prioritné partnerské krajiny, pokiaľ ide o podporu obetí terorizmu. EÚ bude predovšetkým naďalej podporovať iniciatívy a projekty vedené OSN a zamerané na posilnenie kapacít členských štátov OSN na pomoc obetiam terorizmu, ako je „Skupina priateľov obetí terorizmu“ vedená Afganistanom a Španielskom alebo usporadúvanie celosvetového kongresu obetí terorizmu Úradom OSN pre boj proti terorizmu a Španielskom. EÚ bude navyše ďalej podporovať normy EÚ v oblasti práv obetí (vrátane práv obetí terorizmu, obetí organizovanej trestnej činnosti a obetí trestných činov proti životnému prostrediu v EÚ a práv obetí v EÚ vo všeobecnosti) v rámci nových programov, ktoré sa vypracujú v novom viacročnom finančnom rámci (roky 2021 – 2027). V kontexte prístupových rokovaní a procesu stabilizácie a pridruženia bude EÚ naďalej úzko spolupracovať s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami na posilnení práv obetí. EÚ sa bude zameriavať aj na zabezpečenie optimálneho prístupu občanov EÚ, ktorí sa stali obeťami v tretích krajinách, k spravodlivosti. To si vyžaduje užší kontakt a spoluprácu orgánov a organizácií podpory z tretích krajín a konzulárnych orgánov a organizácií podpory z členských štátov EÚ. Európska únia bude prostredníctvom vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku povzbudzovať a uľahčovať takúto spoluprácu s cieľom zlepšiť podporu a ochranu občanov EÚ, ktorí sa stali obeťami v tretích krajinách. Kľúčové opatrenia Európskej únie: -posilniť spoluprácu s medzinárodnými a regionálnymi partnermi, ako je Organizácia Spojených národov a Rada Európy, s cieľom podporovať vysokú medzinárodnú úroveň práv obetí vrátane práv obetí trestných činov z nenávisti, detských obetí, obetí terorizmu, obetí, ktorí sú migrantmi, obetí sexuálneho a rodovo motivovaného násilia obetí LGBTI+ trestných činov z nenávisti, obetí organizovanej trestnej činnosti, obetí trestných činov proti životnému prostrediu a obetí so zdravotným postihnutím,