PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

ZHRNUTIE ANALYTICKÉHO DOKUMENTU

Sprievodný dokument

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Vytváranie rámca kvality pre stáže Druhá fáza konzultácií so sociálnymi partnermi na európskej úrovni Podľa článku 154 ZFEÚ

Tento pracovný dokument je zhrnutím analýzy, o ktorú sa opierala druhá fáza konzultácií s európskymi sociálnymi partnermi v súvislosti s prípadnou iniciatívou EÚ pre vytvorenie rámca kvality pre stáže. V súlade s článkami 154 – 155 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa v týchto konzultáciách zhromaždia názory európskych sociálnych partnerov na obsah potenciálnej iniciatívy EÚ v tejto oblasti. Konzultácie nadväzujú na verejné konzultácie, ktoré sa uskutočnili medzi 19. aprílom a 11. júlom 2012, a na prvú fázu konzultácií so sociálnymi partnermi o tom, akým smerom by sa mala uberať prípadná iniciatíva EÚ, ktorá sa uskutočnila medzi 11. septembrom a 23. októbrom 2012.

1. Vymedzenie problému

V EÚ dnes viac než päť miliónov ľudí mladších ako 25 rokov márne hľadá prácu. V niektorých členských štátoch miera nezamestnanosti mladých ľudí presahuje 50 %. Za týchto okolností predstavuje zlepšenie prístupu mladých ľudí na trh práce a ľahší prechod zo vzdelávania do zamestnania jednu z hlavných priorít EÚ. Stáže – definované ako krátkodobá pracovná prax v podniku, na verejnom orgáne alebo v neziskovej inštitúcii, ktorú absolvujú študenti alebo mladí ľudia, ktorí nedávno dokončili vzdelávanie s cieľom získať cenné praktické skúsenosti v pracovnom prostredí ešte pred nástupom do zamestnania – môžu v tomto kontexte zohrávať zásadnú úlohu. Stáže môžu byť odrazovým mostíkom k produktívnejšej pracovnej kariére, môžu podporiť udržateľnú tvorbu pracovný miest, znížiť nezamestnanosť mladých ľudí a v konečnom dôsledku prispieť k zvýšeniu miery zamestnanosti, čo je jedným z hlavných cieľov stratégie Európa 2020. Je však potrebné poznamenať, že pri stáži sa na rozdiel od učňovskej prípravy vo väčšine členských štátoch neuzatvára pracovná zmluva, čo znamená, že stáže sú vo všeobecnosti menej regulované.

Napriek skutočnosti, že stáže majú mnoho výhod nielen pre stážistov, ale aj pre zamestnávateľov a spoločnosť ako celok, inštitúcie EÚ si uvedomujú, že obavy o účinnosť a kvalitu stáží sú na mieste. Predmetom osobitnej pozornosti sú stáže v rámci otvoreného trhu (pri nich okrem stážistu a hostiteľskej organizácie nevstupuje do vymedzenia, organizácie a monitorovania priebehu stáže a jej vzdelávacieho obsahu a ďalších podmienok žiadna ďalšia inštitúcia; typicky, nie však výhradne, ide o postgraduálne stáže), ktoré sú najmenej regulovaným typom stáží vo väčšine krajín. V roku 2010 Európsky parlament prijal uznesenie, v ktorom sa dovoláva práve kvalitatívne lepších stáží so sociálnym zabezpečením a európskej charty kvality, ktorá by zabezpečila vzdelávaciu hodnotu stáží a zabránila vykorisťovaniu tým, že by stanovila minimálne normy pre stáže. Európska komisia vo svojej iniciatíve Príležitosti pre mladých z roku 2011 oznámila, že prijatie rámca kvality pre stáže predpokladá do konca roka 2012. Okrem toho Európska rada vo svojich záveroch z júna 2012 uvádza, že „je zásadne dôležité riešiť otázku nezamestnanosti mládeže, najmä prostredníctvom iniciatív Komisie týkajúcich sa záruk pre mladých alebo rámca kvality pre stáže“. Navyše európski medziodvetvoví sociálni partneri (BusinessEurope, UEAPME, CEEP, ETUC) sa dohodli, že ako kľúčové opatrenie v kontexte ich rámcovej dohody o inkluzívnych trhoch práce budú „podporovať lepšiu kvalitu zmlúv o učňovskej príprave a stážach“ a „zabezpečovať riadne pracovné podmienky, aby nováčikov privítali a podporili pri nástupe do podniku“.

Problémy s kvalitou

Štúdie a prieskumy ukazujú, že problémy s kvalitou stáží väčšinou súvisia s nedostatkom vzdelávacej náplne, chýbajúcou alebo nedostatočnou náhradou/odmenou a neuspokojivými pracovnými podmienkami. Ďalším problémom, ktorý do značnej miery súvisí s uvedenými problémami, je nízka miera mobility stážistov v rámci EÚ.

Kľúčové prvky kvality identifikované v štúdii o stážach[1] Kvalitná stáž by mala stážistovi umožniť nadobudnúť praktické zručnosti zodpovedajúce potrebám trhu práce, ktoré dopĺňajú jeho teoretické znalosti zo štúdií, aby tak zlepšila jeho zamestnateľnosť. Kvalitná stáž by sa mala zakladať na dohode medzi stážistom a hostiteľskou organizáciou. Dohoda o stáži by mala obsahovať tieto prvky: Ciele, obsah a monitorovanie: stáže by mali stážistom umožniť získať praktické zručnosti dopĺňajúce ich teoretické štúdium. V pokynoch sa vyžaduje, aby bol vzdelávacia náplň zabezpečená tým, že hostiteľská organizácia pridelí každému stážistovi osobný odborný dohľad alebo školiteľ. Trvanie: stáže v rámci otvoreného trhu by obvykle nemali trvať viac než šesť mesiacov. Toto pravidlo sa netýka postgraduálnej odbornej prípravy lekárov, právnikov, učiteľov a pod., pretože také stáže spravidla podliehajú značnej regulácii. Odmeňovanie/náhrada nákladov: Ak je to na prospech hostiteľskej organizácie i stážistu, pokiaľ ide o predávanie znalostí a učenie, môže byť vhodnou formou neplatená stáž. V takom prípade by sa mala požiadavka na kvalitu splniť tým, že sa v písomnej dohode o stáži uvedie, aká prípadná náhrada alebo odmena sa poskytuje. Ustanovenia o sociálnom zabezpečení: Stážista a hostiteľská organizácia by si mali ujasniť otázku sociálneho zabezpečenia. To zahŕňa zdravotné poistenie a poistenie rizika úrazu na pracovisku.

Nedostatočná vzdelávacia náplň môže znamenať, že hostiteľská organizácia stážistom neposkytuje (dostatok) vzdelávacích aktivít, aby im vysvetlila svoju činnosť/chod podniku atď., alebo im nezabezpečila školiteľa. K tomu dochádza pomerne často v prípade stáží, pri ktorých stážisti vykonávajú nezáživnú prácu.

Druhá skupina problémov sa týka nedostatočnej výšky náhrad alebo ich absencie. Európske fórum mládeže vo svojom prieskume uvádza, že len 25 % stážistov dostalo za prácu odmenu, ktorá stačila na pokrytie ich životných nákladov. Nedostatočné náhrady vzbudzujú obavy z hľadiska spravodlivého prístupu a tiež vedú k otázke, či zamestnávatelia stážistov nevyužívajú ako neplatenú pracovnú silu s tým, že „lacnejších“ stážistov používajú na menej kvalifikovanú prácu na miesto riadnych zamestnancov. Je však dôležité poznamenať, že otázka odmeňovania/náhrad sa musí riešiť na úrovni členských štátov a sociálnych partnerov, pretože zmluvy o EÚ neposkytujú právny základ pre opatrenia EÚ v tejto oblasti (pozri tiež oddiel 4 – právny základ a subsidiarita).

Tretia skupina problémov sa týka iných pracovných podmienok než náhrad, napríklad dlhý pracovný čas, nevyhovujúce podmienky na pracovisku, nedostatočné pokrytie, pokiaľ ide o ochranu zdravia alebo pracovné riziká, nejasnosti uplatniteľných právnych režimov, aspektov spravodlivého zaobchádzania atď.

A napokon štvrtú skupinu problémov, ktorá súvisí s integráciou trhu práce EÚ, predstavuje nízka miera mobility stážistov v rámci EÚ. Tá má závažné negatívne dôsledky pre integráciu trhu práce v rámci EÚ a mladým ľuďom v krajinách so zlou ponukou stáží bráni v hľadaní lepších príležitostí na jednotnom trhu EÚ.

2. Konzultácie so zúčastnenými stranami

Verejné konzultácie a konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi

Na otázky v rámci verejných konzultácií bolo prijatých viac ako 250 odpovedí. Odborové organizácie, napríklad mimovládne organizácie, organizácie mládeže, vzdelávacie inštitúcie, agentúry pôsobiace v oblasti nadnárodných stáží a väčšina jednotlivých respondentov z veľkej časti súhlasila s analýzou Komisie, vymedzením kľúčových prvkov určujúcich kvalitu stáží, vymedzením problémov a cieľov, a celkovo podporila iniciatívu Komisie v tejto oblasti (niektorí respondenti požadovali záväzný právny nástroj, iní uprednostňovali nezáväzné odporúčania); organizácie zamestnávateľov, obchodné komory a zástupcovia priemyslu – hoci uznávajú pozitívnu úlohu stáží pri prechode zo školy do zamestnania a pri získavaní zručností – zaujali skeptickejší postoj a vyjadrili obavy v súvislosti s tým, či možno v tomto kontexte upraviť otázky týkajúce sa odmeňovania a sociálnej ochrany, a niektorí si ´ďalej kládli otázku, či je potrebná iniciatíva na úrovni EÚ.

Podľa organizácií zamestnávateľov ako aj členských štátov je potrebné, aby si rámec zachoval dostatočnú pružnosť, a mohla sa tak zohľadniť rôznorodosť vnútroštátnych systémov a postupov. Odporcovia opatrení na úrovni EÚ namietali, že by sa minimálne požiadavky na stáže nemali určovať na európskej úrovni preto, že EÚ nie je dostatočne kompetentná, a to najmä v otázke odmeňovania. Zazneli tiež obavy o to, aby stáže neboli zaťažené prílišnými právnymi či administratívnymi postupmi, čo by podniky mohlo odrádzať od prijímania stážistov, a mladí ľudia by tak prišli o cenné príležitosti na získanie pracovných skúseností. Názory na rozsah pôsobnosti možnej iniciatívy sa tiež rôznili, najmä pokiaľ ide o variant spočívajúci v obmedzení rozsahu jej pôsobnosti len na stáže v rámci otvoreného trhu.

Odpovede na prvú fázu konzultácií s európskymi sociálnymi partnermi potvrdili uvedené stanoviská bez toho, aby prispeli novými námetmi.

3. Ciele iniciatívy

Všeobecné ciele iniciatívy v tejto oblasti:

1. Uľahčiť prechod zo vzdelávania do zamestnania

Vysoko kvalitné stáže prispievajú k zvyšovaniu zamestnateľnosti mladých ľudí. Ako prostriedok vstupu na trh práce by stáže mali byť pre absolventov odrazovým mostíkom na ceste k riadnemu zamestnaniu, mali by priniesť rýchle zvýšenie produktivity pracovníkov a pomôcť znížiť neistotu v zamestnaní. Cieľom by preto malo byť zvýšenie počtu kvalitných stáží a naopak zníženie výskytu nízkej kvality a zneužívania v tejto oblasti.

2. Podporiť mobilitu v záujme zníženia nesúladu medzi ponukou a dopytom na európskom trhu práce

Vzhľadom na výrazný nesúlad medzi ponukou a dopytom po zručnostiach na trhu práce a s cieľom znížiť štrukturálnu nezamestnanosť by sa mala viac podporovať geografická mobilita študentov a pracovníkov v EÚ. Rozvoj nadnárodných stáží je v tomto ohľade kľúčovým nástrojom. Potenciálni stážisti, ktorí uvažujú o odbornej príprave v inom členskom štáte EÚ, by mali mať k dispozícii jednoduché meradlo, aby si mohli overiť kvalitatívne kritériá a aby ich zbytočne neodradila neistota v súvislosti s administratívnymi formalitami, právnymi otázkami či zmluvnými povinnosťami.

Na splnenie týchto všeobecných cieľov bol stanovený tento osobitný cieľ:

Zlepšiť kvalitu stáží v EÚ.

Operačné ciele:

1. Podnietiť hostiteľské organizácie, aby poskytovali stáže s kvalitnou vzdelávacou náplňou a dôstojnými pracovnými podmienkami, ktoré sú dobrým odrazovým mostíkom pre vstup na trh práce.

2. Zlepšiť transparentnosť a kvalitu informácií o pracovných miestach pre stážistov.

4. Právny základ a subsidiarita

Podľa článku 153 ZFEÚ Únia podporuje a dopĺňa činnosti členských štátov okrem iného v oblasti pracovných podmienok, sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany pracovníkov a tiež integrácie osôb vylúčených z trhu práce a boja proti sociálnemu vylúčeniu. Podľa článku 153 ods. 2 písm. b) ZFEÚ Európsky parlament a Rada môžu prijímať smernice v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky.

Alternatívne môže Rada podľa článku 292 ZFEÚ prijímať odporúčania na základe návrhu Komisie. Podľa predpisov o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci sa na stážistov a učňov vzťahujú smernice opierajúce sa o rámcovú smernicu z roku 1989, ktorej základom je článok 153 ZFEÚ.

Je však potrebné poznamenať, že ustanovenia článku 153 ZFEÚ sa nevzťahujú na platy (článok 153 ods. 5 ZFEÚ). Z toho vyplýva, že problémy týkajúce sa nízkych náhrad vyplácaných stážistom je potrebné riešiť na inej úrovni, konkrétne na úrovni členských štátov a sociálnych partnerov.

Mobilita pri vzdelávaní a odbornej príprave je ústredným cieľom vzdelávacej politiky EÚ a je I neoddeliteľnou súčasťou voľného pohybu osôb podľa článku 45 ZFEÚ, čo je základnou slobodou chránenou zmluvou.

Subsidiarita

Vo všeobecnosti predstavujú značná rozmanitosť medzi členskými štátmi alebo veľmi odlišné spoločenské preferencie argument v prospech decentralizovaných riešení, ktoré možno prispôsobiť celoštátnym alebo dokonca miestnym potrebám a preferenciám. V prípade stáží sa však zdá, že rozdiely medzi inštitúciami na trhu práce nehrajú významnejšiu úlohu, pretože povaha uvádzaných sťažností a obáv je všade veľmi podobná a problémy s kvalitou stáží sú časté dokonca aj v členských štátoch, v ktorých je situácia na trhu práce pre mladých ľudí priaznivejšia.

Okrem toho by riešenie na úrovni celej EÚ malo niekoľko praktických výhod.

(1) Doposiaľ prijaté alebo navrhované pokyny pre kvalitu sú si všeobecne veľmi podobné bez ohľadu na to, ktorá organizácia ich vypracovala. Z toho vyplýva, že v zásade nie je potrebné prispôsobovať normy kvality miestnym podmienkam.

(2) Riešenie na úrovni celej EÚ by malo jednoznačný prínos, pokiaľ ide o mobilitu stážistov v rámci EÚ. Pre mladých ľudí by bolo jednoduchšie prijať stáž v inej krajine, ak by si vďaka normám alebo zjednoteným pravidlám mohli urobiť jasnú predstavu o tom, čo ich v inej krajine čaká. Väčšia mobilita stážistov by vďaka lepšiemu prepojeniu ponuky a dopytu a udržateľnému vytváraniu pracovných miest prispela k dosiahnutiu integrovanejšieho trhu práce v EÚ.

(3) Zo skúseností vyplýva, že z dôvodu problémov s koordináciou môže k vytváraniu medzinárodne uznávaných noriem dochádzať rýchlejšie, ak sa koordinácie a podpory ujmú nadnárodné inštitúcie. EÚ má na to najlepšie predpoklady, keďže sa nezdá, že by prebiehali spontánne práce na medzinárodných normách kvality.

Príslušnou iniciatívou by EÚ mohla konkrétne podporiť členské štáty pri plnení usmernenia pre zamestnanosť č. 8 v rámci stratégie Európa 2020. Poskytnúť členským štátom praktický návod, ktorý by mohli na svojej úrovni ľahko realizovať, sa zdá ešte užitočnejší, ak si uvedomíme naliehavosť krízy a oneskorenie, ku ktorému dochádzalo pri riešení problémov so stážami v minulosti. Taký postup je tiež plne v súlade s duchom európskeho semestra.

Napriek častým výzvam na podporu vysoko kvalitných stáží neboli opatrenia na strane členských štátov plne uspokojivé a vo všeobecnosti možno konštatovať, že regulačný rámec je naďalej roztrieštený a nevyhovujúci.

Na podnietenie reformy režimov stáží v členských štátoch by sa mohol použiť tradičný európsky strategický prístup k zamestnanosti, ten by však viedol k väčšej diferenciácii výsledného rámca než také nástroje ako odporúčania alebo právne predpisy, ktoré by stanovili obsah režimu stáží. Toto riešenie by bolo nedostatočné, najmä vzhľadom na potrebu odstrániť prekážky pre mobilitu stážistov.

Okrem toho riešenie na úrovni EÚ sa zdá byť nevyhnutným predpokladom pre rozšírenie systému EURES na učňovskú prípravu a stáže, ako to požaduje Európska rada. Je to potrebné preto, aby sa vylúčilo riziko, že podpora prostredníctvom EURES sa poskytne nekvalitným stážam, ktoré inak neprispievajú k hladkému prechodu zo vzdelávania do zamestnania.

5. Možnosti postupu EÚ

Pokiaľ ide o autonómiu sociálnych partnerov, neboli v tejto fáze vylúčené žiadne opatrenia/varianty a úvahy sa neobmedzovali na konkrétne typy stáží. Podľa typu stáže by bolo možné prijať opatrenia na rôznych úrovniach, za účasti rôznych aktérov a za pomoci rôznych nástrojov. EÚ by napríklad mohla:

· zlepšiť transparentnosť regulačnej úpravy stáží vďaka dostupnejším informáciám,

· podnecovať dobrovoľné aktivity zainteresovaných strán (hostiteľských organizácií, sociálnych partnerov atď.) s cieľom zlepšiť kvalitu stáží, napríklad zavedením značiek kvality,

· začať vykonávať opatrenia v rámci európskej stratégie zamestnanosti a podnietiť tak členské štáty, aby zlepšili kvalitu stáží,

· zaviesť nezáväzné nástroje (odporúčania alebo pokyny) alebo

· prijať záväzné právne predpisy.

Rozsah pôsobnosti a opatrenia

Zlyhanie trhu pri zabezpečovaní kvality možno všeobecne kompenzovať dvoma spôsobmi, buď zlepšením kvality a dostupnosti informácií na trhu, alebo zavedením noriem kvality. Oba tieto prístupy by mohli zvýšiť účinnosť stáži pre úspešné zvládnutie prechodu zo vzdelávania do zamestnania. Ďalej sa skúma niekoľko opatrení, ktoré vychádzajú buď z prvého alebo z druhého prístupu.

Zdá sa, že stáže v rámci otvoreného trhu sú zrejmým kandidátom na iniciatívy, existujú však alternatívy: rozsah pôsobnosti opatrení by sa mohol zúžiť len na cezhraničné stáže alebo na stáže v trvaní viac než tri mesiace.

Sociálni partneri môžu zvážiť jedno alebo viac z ďalej uvedených opatrení, ktoré počítajú s rôznou mierou zapojenia orgánov EÚ. Viaceré z týchto opatrení by bolo možné vzájomne kombinovať. Analýza vplyvov je v tejto fáze len orientačná a v budúcom posúdení vplyvu sa rozpracuje podrobnejšie.

i) Žiadna iniciatíva na úrovni EÚ (východiskový scenár)

Opis: Komisia sa bude aj naďalej usilovať o zlepšenie mobility a pohybu mladých ľudí na trhu práce bez konkrétneho nástroja, ktorý by bol osobitne zameraný na stáže. Štúdia o stážach uvádza úvodný prehľad o režime stáží v členských štátoch a je základom pre lepšiu transparentnosť pravidiel.

Diskusia: Hoci je možné predpokladať vznik ďalších vnútroštátnych iniciatív na zvýšenie kvality stáží, mohlo by dôjsť k zvýšeniu celkového podielu málo kvalitných stáží: v dôsledku krízy môžu podniky obmedziť prijímanie nových zamestnancov, čo je jedným z hlavných dôvodov poskytovania vysoko kvalitných stáží, a nováčikova na trhu práce tak môžu náležite znížiť svoje očakávania.

ii) Vytvorenie informačnej webovej stránky

Opis: Zavedenie webovej stránky o prehľade stáží (s pravidelne aktualizovanými informáciami o podmienkach a právnom rámci, ktoré sa vzťahujú na stáže v každom členskom štáte) by predstavovalo neregulatívny prístup na zlepšenie dostupnosti všeobecných informácií o stážach. Odvážnejším variantom by bolo, Keby stránka stážistom umožňovala podeliť sa o ich individuálnu skúsenosť so stážou v hostiteľskej organizácii, čím by sa povaha informácií zmenila z čisto všeobecnej na konkrétnu

Diskusia: Správne navrhnutá a pre používateľov ľahko použiteľná webová stránka by poskytovala ľahší prístup k informáciám o vnútroštátnej právnej úprave stáží a o dostupnosti jednotlivých typov stáží v členských štátoch. Stážistom by sa tým znížili náklady na vyhľadávanie informácií, mohol by sa zmierniť nesúlad medzi ponukou a dopytom po zručnostiach a mohol by sa prejaviť aj pozitívny účinok vo forme väčšej dostupnosti uchádzačov o nadnárodné stáže.

Členským štátom a hostiteľským organizáciám by síce nevznikli žiadne náklady na dodržiavanie predpisov, pre organizáciu, ktorá by webovú stránku spravovala, by to malo určitý vplyv na rozpočet.

Tento nástroj sa čiastočne rieši problém nedostatku informácií, t. j. neexistencie všeobecných informácií o normách, ale chýbali by informácie o kvalite konkrétnych ponúkaných stáží. To znamená, že vplyv tohto variantu na kvalitu stáží je síce pozitívny, ale mierny. Naopak variant, podľa ktorého by stážisti mali možnosť ohodnotiť alebo oznámkovať svoju skúsenosť zo stáže, by vytvorila pomerne silný stimul pre hostiteľské organizácie, aby zlepšili kvalitu stáži, pretože by to prospelo ich povesti, ak by sa ukázalo, že svoje stáže ponúkajú za vysoko kvalitných podmienok.

iii) Značka kvality stáží

Opis: V spolupráci so sociálnymi partermi by sa mohol vypracovať súbor zásad kvality pre stáže, ktorý by obsahoval pokyny na zaistenie minimálnej úrovne kvality formátu a vzdelávacieho obsahu stáže (pozri prvky kvality identifikované v štúdii o stážach). Spoločnosti, vzdelávacie inštitúcie, služby zamestnanosti a/alebo iné relevantné subjekty by sa mohli dobrovoľne zaviazať, že budú dodržiavať pokyny týkajúce sa stážistov a výmenou za to sa budú môcť prezentovať ako „korektné ku stážistom“ a pod. Značka kvality stáží by tiež mohla zahŕňať záväzok, že hostiteľská organizácia poskytne odmenu a sociálne zabezpečenie. Okrem toho je možné značku kvality zaviesť osobitne v určitých odvetviach.

Aby náklady na dodržiavanie predpisov zostali minimálne, mohla by sa značka kvality prideľovať bez predchádzajúcej kontroly či auditu všetkým organizáciám, ktoré sa zaviažu ich dodržiavať. Určitý počet riadne odôvodnených sťažností by mohol viesť k odňatiu značky. Takéto jednoduché riešenie by umožňovalo, aby značku spravovali dotknuté spoločnosti alebo len malá externá kancelária.

Diskusia: Toto riešenie môže hostiteľské organizácie motivovať a viesť vďaka tomu, že predstavuje meradlo kvality, pričom jeho nepovinný charakter zaručuje, že pre hostiteľskú organizáciu nebude zaťažujúce. Ide v podstate o pozitívny stimul na prijatie značky, pretože jedným z dôvodov, prečo určitá organizácia ponúka stáže, je zlepšenie je povesti, čo by značka kvality mohla ešte podporiť. Tento variant by mohol byť stimulom aj pre cezhraničné stáže.

Vďaka skutočnosti, že záväzok má nepovinný charakter, by sa malo zaistiť, že záťaž spojená s dodržiavaním predpisov bude pre podniky prijateľná. Existuje však riziko, že o značku požiada len málo organizácií hlavne, a to najmä preto, že dopyt po stážach v súčasnosti prevyšuje ponuku. Okrem toho medzi žiadateľmi bude mnoho tých, ktorí už teraz ponúkajú vysoko kvalitné stáže.

iv) Európsky rámec kvality pre stáže

Opis: Toto opatrenie by spočívalo v dohode so sociálnymi partermi alebo v návrhu Komisie o prvkoch kvality, ktoré by členské štáty zaradili do svojich vnútroštátnych postupov a/alebo začlenili do svojho právneho systému. Rámec pre kvalitu by mohol obsahovať prvky uvedené v štúdii o stážach, ktoré stážistom poskytujú jasné informácie, pokiaľ ide o ciele, obsah a monitorovanie, trvanie, náhrady a sociálne zabezpečenie.

Diskusia: Výhodou tohto prístupu je, že rámec pre kvalitu by bol rovnaký vo všetkých členských štátoch (ktoré by ho prijali). Odstránili by sa tak nepriaznivé vplyvy, ktoré má rôznorodosť právnej úpravy na rozvoj medzinárodnej mobility.

Prvky, ktoré boli identifikované v štúdii, by sa mohli doplniť o obmedzenie po sebe nasledujúcich stáží a/alebo o požiadavku, aby sa stáže evidovali. Niektoré členské štáty už prijali podobné opatrenia. Pokiaľ by sa obmedzilo opakovanie stáží, ktoré tá istá osoba absolvuje v tej istej organizácii, alebo keby sa ešte odvážnejšie stanovilo, že hostiteľské organizácie musia v strednodobom horizonte riadne zamestnať určité (malé) percento svojich stážistov, pomohlo by to riešiť problém, ktorému čelia mladí ľudia, ktorí sú nútení absolvovať niekoľko stáží, než sa im podarí nájsť si riadne zamestnanie. V EÚ už existujú nástroje podobné rámcu pre kvalitu (napr. britský kódex osvedčených postupov pre kvalitné stáže – Code of Best Practice for Quality Internships).

Od rámca pre kvalitu prijatého na európskej a vnútroštátnej úrovni by sa v strednodobom horizonte dalo očakávať primerané zlepšenie kvality a transparentnosti stáží. Obmedzenie po sebe nasledujúcich stáží by mohlo účinne pôsobiť proti riziku nahrádzania riadnych zamestnancov stážistami. Povinná evidencia stáží by navyše umožnila získať o stážach lepšie štatistiky a prispela by k účinnému presadzovaniu práv. Pokiaľ ide o vplyv na dostupnosť miest pre stážistov, tento variant by zahŕňal určité riziko, že niektorí zamestnávatelia prestanú do budúcnosti ponúkať stáže, s najväčšou pravdepodobnosťou preto, že by si uvedomili, že stáže, ktoré doposiaľ ponúkali, nemali dostatočnú kvalitu.

Hoci by väčšinu nákladov spojených s týmto variantom niesli hostiteľské organizácie, náklady na dodržiavanie predpisov by súviseli predovšetkým so zabezpečovaním náležitého vzdelávacieho obsahu. Hostiteľské organizácie, ktoré už vzdelávací obsah poskytujú, by mu len dodali náležitú formálnu úroveň tým, že by ciele vzdelávania a niektoré ďalšie dôležité prvky stáže zdokumentovali. Pokles počtu ponúkaných stáží možno teda podstatne obmedziť, pokiaľ sa podnikom oznámi, že im v súvislosti s dodržiavaním týchto podmienok nepribudne toľko práce.

Dôležitou otázkou však zostáva, nakoľko sa účinok vplyvu prejaví u nekvalitných stáží, pretože regulačné riešenia budú asi menej fungovať v tých členských štátoch, ktoré nemajú dostatočné mechanizmy na presadzovanie právnych predpisov. Pokiaľ ide o proporcionalitu, rámec kvality pre stáže môže prispieť k dosiahnutiu zamýšľaných cieľov, pričom postup na úrovni EÚ nie je neprimeraný.

6. Záverečný prehľad

Opísané varianty a ich jednotlivé možnosti je možné rôzne kombinovať.

V tabuľke sú zhrnuté opísané varianty z hľadiska ich potenciálnych vplyvov a nákladov na ich dodržiavanie.

Variant || Dobrovoľné riešenie (V)/nezáväzné právne predpisy (SL)/regulačné riešenie (R) || Potenciálny vplyv na kvalitu stáží || Vplyv na dopyt po stážach (D – domácich, CB – cezhraničných) || Vplyv na náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky = vplyv na ponuku stáží || Vplyv na náklady na dodržiavanie predpisov pre MSP || Flexibilné riešenie

Informačná webová stránka pre stážistov || neuvádza sa || 0 || D: 0 CB: + || 0 || 0 || áno

Značka kvality || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++ || 0 || 0 || pomerne

Značka kvality + odmeňovanie || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++/+++ || 0/(-) || 0(-) || pomerne

Rámec kvality pre stáže || ® || ++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || nie

Rámec kvality pre stáže v prípade cezhraničných stáží || ® || +/++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || nie

Legenda:

0 : nulový alebo zanedbateľný vplyv

(+) / (-) :mierne pozitívny (negatívny), ale neistý vplyv

+ / -: možný pozitívny/negatívny vplyv

++ / -- : pravdepodobný pozitívny/negatívny vplyv

+++/--- : veľmi pravdepodobný pozitívny/negatívny vplyv

[1] Štúdia zameraná na ucelený prehľad o režime stáži v členských štátoch EÚ (Study on a comprehensive overview of traineeship arrangements in the EU Member States), Európska komisia (2012), ďalej len „štúdia o stážach“.