(4)Litva predložila 27. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(6)Litva v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,4 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 1,3 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa plánu bude s rezervou dosahovať počas celého programového obdobia. Povolený postup úprav zahŕňa od roku 2016 systémovú dôchodkovú reformu. V roku 2017 odráža ďalšie veľké štrukturálne reformy trhu práce a dôchodkové reformy. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne zo 40,2 % HDP v roku 2016 na 33,8 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

(7)Litva vo svojom programe stability na rok 2017 požiadala o využitie dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v rámci preventívnej časti paktu podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou pre hospodárske a finančné záležitosti vo februári 2016 so zreteľom na plánovanú realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Predovšetkým sa to týka zvýšenia udržateľnosti dôchodkového systému posilnenou indexáciou a postupným predlžovaním veku odchodu do dôchodku. Reformy však nešli až tak ďaleko, že by vytvorili automatické prepojenie medzi vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Okrem toho sa reformami modernizujú pracovnoprávne vzťahy tým, že sa nimi zavádzajú nové typy pracovných zmlúv, kratšie lehoty na výpovede zo zamestnania, nižšie odstupné a flexibilnejší pracovný čas. Reformami sa posilňuje aj rozsah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálneho poistenia, rozširuje sa pôsobnosť aktívnych politík trhu práce a znižuje sa miera nelegálneho zamestnávania a zamestnávania bez poistenia. Orgány odhadujú, že reformy budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií, pretože v dlhodobom horizonte vytvoria priemerné ročné úspory na dôchodkoch vo výške až 3,8 % HDP, zatiaľ čo časť reformy súvisiaca s pracovným trhom môže zvýšiť priemerný ročný počet zamestnaných až o 10 %, čo sa vo všeobecnosti javí ako realistický predpoklad. Preto, ak sa táto reforma uskutoční v plnej miere a načas, bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Na základe toho sa Litva v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2017, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra. Vzhľadom na potrebu zaručiť ďalšie dodržiavanie minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu vo výške 1,5 % HDP) a po zohľadnení skôr udelenej úľavy na základe doložky o systémovej dôchodkovej reforme (0,1 % HDP) však Litvu možno v súčasnosti hodnotiť ako krajinu, ktorá spĺňa podmienky na udelenie ďalšej dočasnej odchýlky vo výške 0,4 % HDP v roku 2017, čo je mierne pod požadovanou hodnotou 0,5 % HDP.

(8)Rada 12. júla 2016 Litve na rok 2017 odporučila, aby zabezpečila, že odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa sa obmedzí na úľavu súvisiacu so systémovou dôchodkovou reformou. Po zohľadnení úľav súvisiacich s dôchodkovou reformou udelených na rok 2016 a dočasnej odchýlky súvisiacej s vykonávaním štrukturálnych reforiem udelenej na rok 2017 sa štrukturálne saldo bude môcť v roku 2017 zhoršiť o 1,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že Litva v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Litva mala dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 6,4 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške –0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky sa očakáva, že Litva v roku 2018 túto požiadavku dodrží. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Litva podľa predpokladu dodrží v rokoch 2017 a 2018 ustanovenia Paktu stability a rastu.

(9)Po najnovšom zvýšení nezdaniteľnej minimálnej mzdy sa v posledných rokoch podstatne znížilo daňové zaťaženie osôb s nízkym príjmom a v súčasnosti sa približuje priemeru EÚ. Súčasne kompenzujúce zvýšenia daní boli obmedzené, a preto daňové príjmy ako podiel na HDP stále patria medzi najnižšie v EÚ, čo obmedzuje možnosti Litvy riešiť výzvy v sociálnej oblasti. Nízke daňové príjmy sú zapríčinené pomerne veľkým podielom tieňového hospodárstva a relatívne nízkymi príjmami z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania kapitálu.

(10)Hoci Litva dosiahla v posledných rokoch pokrok pri zlepšovaní výberu DPH, jej výpadok príjmov z DPH patrí medzi najvyššie v EÚ. Nedostatočné nahlasovanie miezd zhoršuje problém nízkeho výberu daní. Zlepšenie daňovej disciplíny by zvýšilo rozpočtové príjmy a zlepšilo spravodlivosť daňového systému a efektívnosť hospodárstva.

(11)Rast indexu ekonomickej závislosti starých ľudí sa bude zrýchľovať a na základe súčasných pravidiel dôchodkového systému sa do konca tridsiatych rokov 21. storočia predpokladá zvýšenie výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP o približne 50 %. Prepojenie dôchodkových dávok so strednou dĺžkou života je nevyhnutné na obmedzenie zaťaženia, ktoré budú výdavky na dôchodky predstavovať pre verejné financie.

(12)Litva odložila nadobudnutie účinnosti nového zákonníka práce a iných právnych predpisov týkajúcich sa nového sociálneho modelu. Poskytuje jej to príležitosť zabezpečiť dobrú rovnováhu medzi flexibilitou a bezpečnosťou v rámci jej pracovnoprávnych vzťahov. Vysoký podiel ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, spoločne s rastúcou nerovnosťou príjmov zostávajú pre Litvu naďalej veľkými výzvami. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností v porovnaní s najchudobnejšími 20 % sa zvýšil z 5,3 v roku 2012 na 7,5 v roku 2015 a je druhý najvyšší v EÚ. Má to škodlivý vplyv na hospodársky rast, makroekonomickú stabilitu a rozvoj inkluzívnej spoločnosti. Záchranná sociálna sieť v súčasnosti nerieši túto výzvu účinne pre nízke výdavky na sociálnu ochranu. Navyše rozdiel v nerovnosti príjmov pred a po zdanení a sociálne transfery patria medzi najnižšie v EÚ. Vláda však zaradila zmierňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia na popredné miesto vo svojom programe. V právnych predpisoch týkajúcich sa nového sociálneho modelu sa predpokladá zvýšenie primeranosti a rozsahu dávok v nezamestnanosti a prebiehajú diskusie o zlepšení primeranosti sociálnej pomoci. Tieto dôležité rozhodnutia ešte treba prijať a vykonať. S cieľom riešiť chudobu v radoch starších osôb Litva v roku 2016 pridala do svojich právnych predpisov súvisiacich s dôchodkovým zabezpečením mechanizmus indexácie, ktorý možno využiť na zlepšenie primeranosti dôchodkov.

(13)Je dôležité, aby Litva venovala pozornosť výzvam v oblasti zručností a riešila negatívny vplyv klesajúceho počtu obyvateľov v produktívnom veku. Podiel žiakov s nedostatočnými základnými zručnosťami je naďalej vysoký. Napriek vysokému pomeru dosiahnutého terciárneho vzdelania je vysokoškolské vzdelávanie poznačené nízkymi štandardmi kvality a finančnými stimulmi, ktoré viac podporujú kvantitu a neefektívnosť než výkonnosť. Malo by sa vynaložiť úsilie na zaručenie vysokokvalitného vyučovania na všetkých stupňoch vzdelávania (vrátane reformy kariérnych postupov a pracovných podmienok). Je to nevyhnutné na riešenie neuspokojivých výsledkov, nedostatkov vo vzdelávaní a na zabezpečenie kvality vysokoškolského vzdelávania (okrem iného zavedením financovania založeného na dosiahnutých výsledkoch a konsolidáciou inštitúcií vysokoškolského vzdelávania). Pretrvávajúce nízke úrovne účasti na vzdelávaní dospelých v Litve znižujú účinnosť reforiem trhu práce a brzdia rozvoj kvalifikovanejšej pracovnej sily. Litva zamerala svoje úsilie na zväčšenie ponuky a zvýšenie relevantnosti verejne poskytovaných príležitostí na vzdelávanie sa, to však zatiaľ neprinieslo hmatateľné výsledky. Na dosiahnutie vyššej a udržateľnej miery účasti na vzdelávaní dospelých Litva takisto potrebuje povzbudiť jednotlivcov, aby sa zapojili do vzdelávania, a motivovať väčší počet zamestnávateľov, aby poskytovali príležitosti na vzdelávanie sa svojim zamestnancom.

(14)Nezamestnanosť medzi nízkokvalifikovanými a strednekvalifikovanými osobami je stále nad priemerom EÚ. Osoby so zdravotným postihnutím sú zasiahnuté vysokou mierou chudoby, čiastočne z dôvodu ich slabej integrácie na trhu práce. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce v súčasnosti v Litve zohrávajú obmedzenú úlohu pri pomoci ľuďom s návratom na trh práce. Litva má značný priestor na to, aby zmenila svoj trh práce na inkluzívnejší, a to vrátane možnosti ponúknuť viac opatrení na podporu osôb so zdravotným postihnutím. Znamenalo by to napríklad zvýšenie podporovanej zamestnanosti, rozšírenie programu pracovnej rehabilitácie a zlepšenie dostupnosti rozpočtov určených na rehabilitáciu. Nedávno prijatý zákon o zamestnanosti má potenciál zlepšiť poskytovanie opatrení aktívnej politiky trhu práce.

(15)Litva v posledných rokoch dosiahla pokrok pri zlepšovaní sociálneho dialógu. Sociálni partneri sú aktívne zapojení do diskusií o novom zákonníku práce a novom sociálnom modeli a vláda zaviedla akčný plán na posilnenie sociálneho dialógu. Je zameraný na budovanie kapacít sociálnych partnerov, presadzovanie kolektívneho vyjednávania a na zlepšovanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach.

(16)V Litve má situácia v oblasti zdravia naďalej výrazne negatívny vplyv na potenciálne dostupnú pracovnú silu a produktivitu práce. Hoci sa vynakladá úsilie na presunutie pacientov na nákladovo efektívnejší typy zdravotnej starostlivosti, výkon systému zdravotnej starostlivosti je naďalej obmedzovaný vysokou mierou spoliehania sa na ústavnú zdravotnú starostlivosť a nízkymi výdavkami na prevenciu a verejné zdravie. Hotovostné platby sú veľmi vysoké, predovšetkým za lieky.

(17)Nepriaznivý demografický vývoj znamená, že rast bude čoraz viac závisieť od produktivity práce. V období rokov 2000 – 2015 mala Litva jednu z najvyšších mier rastu produktivity práce medzi členskými štátmi EÚ, ale v nedávnom období sa miera rastu spomalila. Verejné investície v Litve sú nepriaznivo ovplyvnené nedostatočným plánovaním a prepojením na strategické ciele krajiny. Intenzita verejného výskumu a vývoja sa v roku 2015 zvýšila na hodnotu mierne nad priemerom EÚ, zatiaľ čo intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore stále zaostáva. Cieľom „Reformných usmernení pre litovskú vedu a inovačnú politiku“ prijatých v roku 2016 je riešiť pretrvávajúce výzvy v oblasti výskumu a inovácie. Na tento účel sa v nich vyzýva na reformu inštitucionálneho financovania výskumu a vývoja, konsolidáciu výskumných ústavov a inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, vedeckých stredísk a technologických parkov a zlepšenie koordinácie politiky, monitorovania a hodnotenia. Litva dosiahla určitý pokrok v podpore alternatívnych spôsobov financovania. To prispelo k založeniu viacerých fondov rizikového kapitálu a zárodkového kapitálu. Vláda nedávno prijala aj zákon o kolektívnom investovaní.

(18)Počet prípadov úplatkárstva, ktoré sa dostanú pred súd v posledných rokoch stabilne stúpa, čo dokazuje zvýšené úsilie Litvy bojovať s korupciou. V niektorých dôležitých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť a verejné obstarávanie, sa ustanovenia proti drobnej korupcii a korupcii na vysokých miestach v praxi neuplatňujú vždy. Neduhom zdravotníctva je rozšírená prax neformálnych platieb lekárom. Verejné obstarávanie nie je dostatočne transparentné, najmä na úrovni obcí. Okrem toho nedostatočná právna úprava týkajúca sa oznamovateľov korupcie odrádza od ohlasovania možných nezrovnalostí vo verejnom aj v súkromnom sektore. Vláda vo svojom antikorupčnom programe určila boj proti korupcii v zdravotníctve za prioritu. Na obmedzenie rizík korupcie a konfliktov záujmov pri verejných obstarávaniach s nízkou hodnotou vláda uložila verejným obstarávateľom aj povinnosť zverejňovať online informácie o začatých verejných súťažiach, úspešných uchádzačoch a zadaných zákazkách. Je však potrebné nepretržité monitorovanie, aby sa zabezpečilo vykonávanie týchto politík.

(19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

1.Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa, po zohľadnení úľav súvisiacich s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Prijať opatrenia na riešenie výzvy strednodobej fiškálnej udržateľnosti súvisiacej s dôchodkami.

2.Riešiť nedostatok zručností prostredníctvom účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a vzdelávania dospelých a zlepšiť výsledky vzdelávania odmeňovaním kvality vo výučbe a v rámci vysokoškolského vzdelávania. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením ambulantnej starostlivosti, prevencie chorôb a cenovej dostupnosti. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete.