Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru - Vykonávanie programu Spoločenstva pre vyšší rast a zamestnanosť a zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ: Ďalší pokrok v roku 2006 a nasledujúce kroky smerom k návrhu o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) /* KOM/2007/0223 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 2.5.2007 KOM(2007) 223 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Vykonávanie programu Spoločenstva pre vyšší rast a zamestnanosť a zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ: Ďalší pokrok v roku 2006 a nasledujúce kroky smerom k návrhu o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) OBSAH 1. Súvislosti: 3 2. Doterajší pokrok 4 2.1. Činnosť pracovnej skupiny pre spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb 4 2.2. Pokrok dosiahnutý mimo pracovnej skupiny – hodnotenie vplyvu 5 3. Ďalšie kroky 6 4. Závery 8 PRÍLOHY 9 Príloha 1 9 Niektoré konkrétne technické otázky, o ktorých sa diskutovalo na rozšírenom zasadnutí pracovnej skupiny pre CCCTB v decembri 2006 9 Príloha 2 9 Niektoré podrobné technické otázky, o ktorých sa diskutovalo v pracovnej skupine pre CCCTB a ktoré komisia stále zvažuje 9 1. Súvislosti: V tomto oznámení je zhrnutý pokrok, ktorý sa k dnešnému dňu dosiahol v otázke spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb ( Common Consolidated Corporate Tax Base , ďalej len „CCCTB“) v rámci osnovy pracovného programu z roku 2004. Predmetom oznámenia je práca vykonaná v roku 2006, pričom osobitná pozornosť sa venuje niektorým významnejším otázkam, ktoré sa v tomto období objavili, a uvádza sa v ňom stručná rekapitulácia kľúčových strategických otázok súvisiacich s CCCTB. V oznámení z roku 2006[1] sa podrobne objasnili súvislosti a ciele CCCTB a uviedlo, že správa o ďalšom pokroku sa vypracuje v roku 2007. Keďže pri úsilí odstraňovať daňové prekážky na vnútornom trhu nastal rozhodujúci pokrok iba v obmedzenej miere, vytýčené ciele sú aj naďalej platné. Rada diskutovala o oznámení v júni 2006, ale neprijala žiadne závery. Komisia v decembri 2006 informovala Radu ústnou formou o dosiahnutom pokroku. CCCTB je ambicióznym cieľom, ktorý je pre členské štáty spojený s celým radom technických problémov. Na dosiahnutie konsenzu je potrebné vynaložiť väčšie úsilie. Určitý pokrok nastal v niektorých veľmi špecifických oblastiach, ako napríklad prijatie kódexu správania pre dokumentáciu o transferovom oceňovaní[2] a usmernení týkajúcich sa predbežných cenových dohôd v rámci EÚ[3]. Ďalej Komisia v decembri 2006[4] vydala tri oznámenia o potrebe zvýšiť koordináciu medzi členskými štátmi v oblasti ich daňových systémov, a jedno oznámenie týkajúce daňových stimulov v prospech vedy a rozvoja[5]. Komisia je však naďalej presvedčená, že hoci tieto cielené opatrenia do určitej miery prispejú k odstráneniu niektorých prekážok, celkovo najväčšie výhody, pokiaľ ide o zdaňovanie zisku spoločností na vnútornom trhu, sa dosiahnu komplexným prístupom prostredníctvom zavedenia CCCTB. V súvislosti s tým je však nutná dôkladná príprava. Uplatňovanie CCCTB by mohlo významnou mierou prispieť k úspešnému fungovaniu vnútorného trhu, vyššiemu rastu a zamestnanosti a zlepšeniu konkurencieschopnosti podnikov EÚ vo svete v súlade s obnovenou Lisabonskou stratégiou[6]. Okrem toho by sa EÚ mohla stať príťažlivejším trhom pre investície, čo by malo viesť k nárastu investícií v rámci EÚ a priamych zahraničných investícií. Ciele tohto oznámenia sú: - priebežne informovať Radu, Parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a širokú verejnosť o dosiahnutom pokroku, - vytýčiť plány pre ďalšiu prácu v tejto oblasti a - zhrnúť a upozorniť na niektoré špecifické technické záležitosti, ktoré si vyžadujú zvláštnu pozornosť, a niektoré mimoriadne dôležité otázky, ktoré majú strategickejší rozmer. 2. DOTERAJšÍ POKROK 2.1. Činnosť pracovnej skupiny pre spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb Pracovná skupina CCCTB sa naďalej stretávala raz za štvrťrok. Popri prvých štyroch podskupinách (aktíva a ich odpisy, rezervné fondy a rezervy, zdaniteľný príjem, medzinárodné aspekty) sa vytvorili dve ďalšie podskupiny, ktoré sa zaoberajú zdaňovaním koncernov a mechanizmom spoločného využívania základu pre výpočet dane. Hlavné body diskusie PS (popri správach jednotlivých podskupín) sa zhrnuli do pracovného dokumentu[7], ktorý sa predložil na stretnutí v decembri 2006. Časť zasadnutia pracovnej skupiny v decembri 2006 sa podľa vzoru podobného zasadnutia v roku 2005 konala v „rozšírenom“ zložení s účasťou zástupcov podnikateľského sektora a akademickej obce s cieľom diskutovať o CCCTB. Špecializovanejšie zasadnutie v rozšírenom zložení sa konalo v júni 2006 s účasťou odborníkov na podnikanie z finančného sektora a jeho cieľom bolo diskutovať o osobitostiach tohto sektora. Účelom týchto zasadnutí bolo zabezpečiť, aby sa konali primerané konzultácie a aby Komisia a odborníci z členských štátov mohli mať prospech z kolektívnych odborných znalostí podnikateľov pôsobiacich v praxi a odborníkov z akademickej obce. Ako sa už uviedlo v oznámení z roku 2006, podskupiny ani pracovná skupina sa neusilujú o formálnu dohodu v prípade jednotlivých otázok, ale je možné určiť otázky, pri ktorých existuje primeraný stupeň vzájomnej zhody, a otázky, ktoré si budú vyžadovať ťažké rozhodnutia, keď Komisia bude dokončovať svoj návrh právneho predpisu. Pri týchto otázkach môžu byť veľkou pomocou dodatočné odborné posudky od odborníkov mimo Komisie a štátnych správ členských štátov. Pracovný dokument zahŕňal správy o pokroku v oblasti zdaniteľného príjmu, medzinárodných aspektov, osobnom rozsahu pôsobnosti, finančných inštitúcií, konsolidácie a administratívneho rámca. Pri každej otázke sa venuje mimoriadna pozornosť niektorým osobitným technickým otázkam. Niektoré z týchto technických otázok sú zhrnuté v prílohe 1. Všetky podrobnosti sú prístupné na príslušných internetových stránkach. Keďže skonsolidovať základ dane, je nutné sa dohodnúť na metóde spoločného využívania základu. Táto téma sa prvý raz otvorila na zasadnutí v decembri 2006 a diskusie sa začali iba nedávno. Je nutné zabezpečiť, aby mechanizmus vykazoval spravodlivé a nestranné výsledky. 2.2. Pokrok dosiahnutý mimo pracovnej skupiny – hodnotenie vplyvu V súlade so súčasnou praxou sa pred predložením legislatívneho návrhu vypracuje hodnotenie vplyvu na základe kľúčových analytických krokov stanovených v „usmerneniach na hodnotenie vplyvu“[8]. V hodnotení vplyvu sa opíšu prekážky pri dani z príjmu právnických osôb, ktoré odrádzajú spoločnosti EÚ od využitia všetkých investičných príležitostí na celom vnútornom trhu pri svojich cezhraničných činnostiach týkajúcich sa celej EÚ, a rozsah vyhýbania sa daňovým povinnostiam a daňových únikov a podvodov, ktoré súčasný systém spoločnostiam umožňuje. Jedným z prvkov hodnotenia bude rozdiel v nákladoch na dodržiavanie predpisov medzi MSP a nadnárodnými spoločnosťami. Vymedzia sa v ňom ciele, ktoré sa majú dosiahnuť daňovou reformou a ktoré siahajú od všeobecného cieľa zjednodušiť a zefektívniť systémy zdaňovania príjmu právnických osôb, aby sa zlepšilo fungovanie jednotného trhu, až po konkrétne a operačné ciele, ako napr. znížiť náklady na dodržiavanie predpisov či administratívne náklady, pokiaľ ide o zdaňovanie príjmu právnických osôb, pre podniky a správcov dane, zvýhodňovať vznik nových cezhraničných aktivít, vrátane predovšetkým aktivít MSP, podporovať daňovú neutralitu medzi čisto domácimi investíciami a investíciami v rámci celej EÚ a minimalizovať narušenia pri medzinárodnom rozdelení investícií a daňových základov. Určí sa v ňom niekoľko alternatívnych možností konania, pričom sa pri každom dôkladne posúdi jeho vplyv na hospodárstvo, životné prostredie a spoločnosť, a to ako z kvalitatívneho, a pokiaľ je to možné, aj z kvantitatívneho hľadiska. Alternatívy budú zahŕňať aspoň jeden scenár, podľa ktorého nedôjde k žiadnej zmene, spoločný základ bez konsolidácie a spoločný konsolidovaný základ. Cieľom hodnotenia bude posúdiť najdôležitejšie makroekonomické a mikroekonomické vplyvy ako aj vplyv jednotlivých alternatív na daňové príjmy. Posúdia sa rozličné spôsoby dosiahnutia CCCTB, pričom základom hodnotenia budú ich kľúčové prvky. Náležite sa zohľadní zásada, že každý ďalší krok smerom k CCCTB by sa mal prejaviť na verejných financiách členských štátov a vzhľadom na zvýšenú dynamiku hospodárstva EÚ by mohol viesť k celkovému nárastu príjmov. Práca v tejto oblasti sa začala v roku 2006 a konečné hodnotenie vplyvu sa zverejní, keď sa návrh vypracuje. Dôkladnosť kvantitatívneho posúdenia bude to určitej miery závisieť od toho, koľko kvantitatívnych údajov budú štátne správy členských štátov a spoločnosti ochotné včas poskytnúť. 3. ĎALšIE KROKY Na väčšine hlavných prvkov štruktúry daňového základu, konsolidácie a mechanizme spoločného využívania základu sa v súčasnosti pracuje, a ďalším krokom by teda malo byť spojiť všetky tieto rozdielne oblasti s cieľom diskutovať o tom, ako tieto rozličné časti môžu navzájom do seba zapadať. Cieľom tohto „druhého kola“ práce bude zabezpečiť, aby sa nevyskytovali nezrovnalosti a aby sa vypracovávaný základ dane mohol považovať za prijateľný návrh a „vhodný na daný účel“. Už v oznámení z roku 2006 sa skonštatovalo, že vytvorenie jednotného základu dane nevyhnutne znamená, že medzi týmto novým základom a súčasnými jednotlivými základmi budú rozdiely. Členské štáty budú musieť prijať skutočnosť, že CCCTB nemôže kopírovať všetky črty všetkých ich existujúcich daňových základov a v niektorých prípadoch navrhne iné zaobchádzanie s konkrétnymi položkami z ich existujúceho základu. Pri mnohých technických záležitostiach sa Komisia bude musieť jasne rozhodnúť v prospech jednej či viacerých konkrétnych možností, pričom jej rozhodnutie bude založené na pokračujúcej práci v pracovnej skupine, internom výskume a konzultáciách s podnikmi a zástupcami akademickej obce. Niektoré z týchto podrobných odborných otázok, ktorými sa pracovná skupina zaoberala a ktoré Komisia ešte zvažuje, sú zahrnuté v prílohe 2. Komisia bude musieť prijať rozhodnutia iného druhu v prípadoch, v ktorých je pri vyberaní tej či onej koncepcie nutné zohľadniť významnejší „politický“ prvok. Pri týchto rozhodnutiach bude zohrávať podstatnú úlohu všeobecná hospodárska politika ako aj najvlastnejšie záujmy Spoločenstva, predovšetkým vzhľadom na program pre vyšší rast a zamestnanosť a zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov EÚ a stabilný vývoj verejných financií. Niektoré z rozhodnutí, ktoré je potrebné urobiť, boli načrtnuté v oznámení z roku 2006 a Komisia dala najavo svoje stanovisko a vysvetlila, ako dospela k svojim záverom. Medzi najdôležitejšie zdôraznené otázky patrili: - spoločný základ dane z príjmu právnických osôb by mal byť skonsolidovaný, aby sa získali všetky výhody plynúce z tohto procesu, - CCCTB by nemal byť povinný (spoločnosti by mali mať možnosť zostať v rámci starých pravidiel, ak by sa v členskom štáte zachovávali súčasne s CCCTB, alebo mať možnosť vybrať si CCCTB za predpokladu, že sa dodržiavajú pravidlá vzťahujúce sa na štátnu pomoc). Komisia takisto potvrdila, že ani naďalej neplánuje rozšíriť prácu týkajúcu sa základu tak, aby zahŕňala aj sadzbu. Takisto uviedla, že podľa jej názoru by CCCTB mal byť jednotný a vo všeobecnosti by sa ním mal zjednodušiť a rozšíriť základ dane z príjmu právnických osôb. Základnými zásadami doterajšej práce preto sú jednotnosť a zjednodušovanie a nový základ by mal byť skôr „široký“ ako „úzky“. Mnohí ekonómovia všeobecne uznávajú, že široký daňový základ s nízkymi daňovými sadzbami je z hospodárskeho hľadiska najefektívnejší s najmenšími a počtom najnižšími potenciálnymi narušeniami trhu. Dôsledok tejto koncepcie v praxi bude menej stimulov a výnimiek, predovšetkým za predpokladu, že rezervné fondy na cezhraničnú konsolidáciu bude mať za následok mierne zníženie veľkosti daňového základu, pretože vyrovnanie strát bude rovnomernejšie a rýchlejšie dostupné ako v súčasnosti. Počet konkrétnych prípadov vyrovnania strát a stimulov, ako sú napr. daňové stimuly pre vedu a rozvoj, by preto mal byť obmedzený, pričom by takéto prípady mali byť cielene zamerané a náležite odôvodnené. Pracovná skupina sa bude týmito prípadmi zaoberať. Pokuty sankčnej povahy by neboli odpočítateľné. Dve kľúčové otázky politiky, ktoré sa nastolili v roku 2006, sa týkali finančného sektora a správneho rámca CCCTB. Pokiaľ ide o finančný sektor, na rozšírenom zasadnutí v júni 2006, na ktorom sa zúčastnili odborníci tohto sektora, sa potvrdilo, že existuje určitá miera podpory pre zahrnutie toho sektora do CCCTB. Alternatíva osobitného systému či úplného vyňatia nemá v súčasnosti veľkú podporu. Pri otázke povahy konkrétnych pravidiel nutných v rámci CCCTB, aby sa zohľadnili osobitné črty tohto sektora, však vládne už menšia zhoda názorov a je potrebné na tom ďalej pracovať. Konkrétne sa zdá veľmi pravdepodobné, že akákoľvek všeobecná metóda spoločného využívania základu by sa takisto musela upraviť tak, aby sa osobitné črty tohto sektora náležite zohľadnili. Pokiaľ ide o prácu týkajúcu sa správneho rámca, nachádza sa v pomerne skorom štádiu. V pracovnej skupine boli predmetom niekoľkých diskusií možné prístupy a niektoré časti podnikateľského sektora sa výrazne zasadzujú za „jedno miesto vybavenia“, aby spoločnosti pôsobiace na celom území EÚ mohli vybaviť všetko na jednom správnom orgáne. V rámci jednotlivých podskupiny bola takisto nastolená otázka, ktorý orgán by mal byť zodpovedný za ktoré aspekty dodržiavania daňových predpisov, pričom práca v tejto oblasti sa vykoná v roku 2007. Veľký vplyv na podobu návrhu budú mať tieto dve otázky, pri ktorých sa Komisia bude usilovať o spoločný záver: - rozsah, v akom by sa finančný sektor mal zahrnúť do CCCTB od jeho zavedenia a spôsob tohto zahrnutia, - správny rámec CCCTB, konkrétne to, ako sa môže zlepšiť spolupráca a vzájomná pomoc a ako sa môžu zaviesť potrebné nové metódy práce na úrovni Spoločenstva. Návrh predložený v roku 2008 bude zodpovedať záverom, ku ktorým Komisia dospeje pri týchto otázkach so zreteľom na prebiehajúcu prácu. 4. ZÁVERY Bola zriadená pracovná skupina pre CCCTB, ktorá poskytuje potrebné mechanizmy pre diskusie s odborníkmi zo štátnych správ, podnikateľského sektora a akademickej obce členských štátov. Komisia bude okrem toho pokračovať v konzultáciách ad hoc s externými odborníkmi s cieľom pomôcť napredovaniu práce. Ako sa už poznamenalo v roku 2006, práca si vyžaduje značné množstvo ľudských zdrojov v Európskej komisii aj v členských štátoch. Táto požiadavka trvá, no Európska komisia aj naďalej dáva prednosť tomu, aby do technickej práce v čo najväčšej možnej miere zapojila odborníkov z členských krajín. Na záver: - Potreba zaviesť CCCTB pretrváva, a to tak pre MSP, pri ktorých hrajú náklady na dodržiavanie predpisov významnú úlohu, ako aj pre veľké nadnárodné spoločnosti. Komisia sa zaviazala dosahovať rýchly pokrok pri odstraňovaní prekážok pre daň z príjmu právnických osôb na vnútornom trhu a súčasne náležite zohľadňovať pochybnosti členských štátov týkajúce sa tohto procesu a je aj naďalej odhodlaná predložiť návrh právneho predpisu v roku 2008. - Komisia bude spolu s pracovnou skupinou a externými odborníkmi pokračovať v práci na technickom základe, aby sa dospelo k riešeniu konkrétnych otázok a k vyváženému návrhu. Niekoľko konkrétnych otázok sa zdôraznilo vyššie a v pracovnom dokumente CCCTB/WP/046 20 z 20. novembra 2006 „Doterajší pokrok a plány do budúcnosti pre CCCTB“. - Komisia by chcela upriamiť pozornosť Rady, Parlamentu a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na významnejšie všeobecné prvky CCCTB, predovšetkým tie, ktoré sa uvádzajú v tomto oznámení: - Prvok konsolidácie CCCTB a nutný spravodlivý nestranný mechanizmus spoločného využívania a jeho vplyv na príjmy členských štátov, - nepovinnosť CCCTB, - prístup finančného sektora, - správny a právny rámec pre CCCTB. Vítané by boli ďalšie podnety členských štátov pri otázke, ako by sa pri procese vytvárania CCCTB mohlo čo najlepšie reagovať na ich pochybnosti. Konečný návrh bude vychádzať z viacerých rozhodnutí o celkovom prístupe prijatom vzhľadom na CCCTB a ich vklad je v tomto štádiu dôležitý. Komisia však potvrdzuje, že neplánuje rozšíriť prácu týkajúcu sa základu tak, aby zahŕňala aj daňovú sadzbu. PRÍLOHY Príloha 1 NIEKTORÉ KONKRÉTNE TECHNICKÉ OTÁZKY, O KTORÝCH SA DISKUTOVALO NA ROZšÍRENOM ZASADNUTÍ PRACOVNEJ SKUPINY PRE CCCTB V DECEMBRI 2006 Odpočítateľnosť určitých položiek súvisiacich s osobitnou domácou situáciou, ako sú sociálne príspevky a dane iné ako dane z príjmu právnických osôb. Keďže základ dane sa bude konsolidovať a budú sa oň spoločne deliť členské štáty, otázka je, či by tieto špecifické položky mali byť odpočítateľné z konsolidovaného základu, a preto spoločné, alebo či by mali byť odpočítateľné iba z jednotlivých podielov príslušných členských štátov. Hlavné zásady zdaňovania rezidentov (celosvetovo alebo územne) a spôsob, ako vylúčiť dvojité zdanenie (metóda započítania alebo výnimky) V súčasnosti členské štáty nepristupujú k tejto otázke rovnako a je nutné vypracovať metódu, pomocou ktorej by sa zaručila dostatočná jednotnosť, aby sa zabezpečil spoločný daňový základ a zároveň zohľadňovala existujúca sieť dvojstranných dohôd, ktoré členské štáty uzavreli s tretími krajinami. Vymedzenie koncernu CCCTB na účely konsolidovania a mechanizmus konsolidácie koncernov. Ktorým spriazneným spoločnostiam by malo byť povolené a/alebo nariadené konsolidovať svoje zisky a straty? Akým spôsob my sa mali zrušiť interné transakcie v koncerne, aby sa zabránilo zložitým problémom vyplývajúcim zo stanovovania cien na základe trhového odstupu? Príloha 2 NIEKTORÉ PODROBNÉ TECHNICKÉ OTÁZKY, O KTORÝCH SA DISKUTOVALO V PRACOVNEJ SKUPINE PRE CCCTB A KTORÉ KOMISIA STÁLE ZVAžUJE Prediskutované v roku 2005: Fixné aktíva a odpisovanie. Príslušné aktíva sa môžu odpisovať buď na individuálnom základe v závislosti od ich životnosti, pričom by podmienkou bol odhad životnosti každého jedného aktíva pri jeho zakúpení (v súlade s bežnými pravidlami uplatňovanými na celom území EÚ) alebo sa môžu odpisovať v jednej alebo viacerých skupinách so spoločne stanovenou životnosťou. Komisia zastáva názor, že pri CCCTB by zo zavedenia skupinovej metódy vyplynuli významné výhody. Odpočítanie za rezervy. Rezervy môžu byť v zásade neodpočítateľné na účely zdanenia a doplnené zoznamom daňovo odpočítateľných výnimiek, alebo rezervy môžu byť v zásade odpočítateľné na účely zdanenia a doplnené zoznamom daňovo neodpočítateľných výnimiek. Komisia zastáva názor, že by sa mali vymedziť daňovo odpočítateľné rezervy a doplniť zoznamom neodpočítateľných výnimiek. Všeobecná metodika. Pôvodné východisko pre výpočet daňového základu spoločnosti môže byť údaj o porovnaní počiatočnej a záverečnej súvahy alebo údaj o výkaze ziskov a strát spoločnosti. V prípade prvej možnosti treba vypracovať „daňovú súvahu“ v súlade so všeobecne vymedzenými pravidlami vrátane výkazu ziskov a strát. V prípade druhej možnosti treba v právnych predpisoch o CCCTB vymedziť iba výkaz ziskov a strát, informácie zo súvahy sa môžu overiť na základe údajov z finančných účtov. Komisia zastáva názor, že daňová súvaha nie je nevyhnutná a predstavuje ďalšiu administratívnu záťaž. Prediskutované v roku 2006: Miestne dane. V niektorých členských štátoch je miera miestnych daní stanovená relatívne vysoko. Tieto dane sú odpočítateľné buď oproti konsolidovanému základu, a teda zahrnuté do mechanizmu spoločného využívania základu, alebo sa môžu ponechať na vnútroštátnej úrovni a odpočítajú sa iba oproti príslušnému podielu členského štátu na konsolidovanom základe dane. Komisia zastáva názor, že vo všeobecnosti je lepším riešením čo najsúhrnnejší súbor pravidiel a čo najviac sa vyhýbať udeľovaniu vnútroštátnych „výnimiek“ alebo vyrubovaniu dodatočných daní. Úplné dôsledky je však nutné ďalej skúmať, pretože „spoločné využívanie“ odpočtov súvisiacich s miestnymi daňami na celom území EÚ, pričom by sa zároveň „nedelili“ vnútroštátne dane vyberané na určenom základe, by mohlo viesť k nezrovnalostiam. Príjem zo zahraničia. Príjem zo zahraničia sa buď môže z CCCTB úplne vyňať alebo sa doň môže zahrnúť, pričom možno vypracovať metódu na jeho zahrnutie do konsolidácie a mechanizmu spoločného využívania. Táto otázka vzniká preto, lebo sa musia zohľadniť rozličné metódy, ktorými sa v súčasnosti v jednotlivých členských štátoch zabraňuje dvojitému zdaneniu podľa platných právnych predpisov a dvojstranných zmlúv s tretími krajinami. Komisia zastáva názor, že lepším riešením je vypracovať metódu, pri ktorej by sa príjem zo zahraničia zahrnul do CCCTB a v prípade potreby doplnil formulár o úľavách, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu. Komisia stále zvažuje presnú úpravu úľavy. Vymedzenie koncernu. Na účely konsolidácie bude nutné vypracovať podrobné vymedzenie pojmu koncern. Komplikované nie je len vymedzenie všeobecne uznávaného stupňa vlastníctva, ale aj rozsah možných vlastníckych štruktúr. Napríklad v prípade, keď cudzia spoločnosť vlastní rad spoločností EÚ a ju samotnú vlastní spoločnosť EÚ, zdá sa byť najlepším riešením konsolidovať všetky spoločnosti EÚ v koncerne. Niektorí odborníci však dávajú prednosť tomu, aby v prípade, že reťazec vlastníctva je prerušený zahraničným subjektom, sa viedli spoločnosti EÚ oddelene a musí sa nájsť spôsob, ako vyriešiť túto otázku. Vnútrokoncernové transakcie. Veľkou výhodou vyplývajúcou z konsolidácie je zamedzenie problémov súvisiacich s transferovým oceňovaním. Existuje však viacero spôsobov, ako pri konsolidácii základu zrušiť vnútrokoncernové transakcie. Mohli by sa nebrať na vedomie, mohli by uznávať pri nákladoch alebo uznávať pri nezávislej trhovej cene. Každá metóda má výhody a nevýhody a Komisia sa musí rozhodnúť, ktorá metóda je vhodným riešením, alebo či je možné povoliť každému koncernu výber metódy. Mechanizmus spoločného využívania základu. Popri základnej otázke, či prijať makroekonomický prístup, prístup pridanej hodnoty, vzorec alebo kombinovaný prístup, sa nastolili aj ďalšie podrobné otázky týkajúce sa vymedzenia pojmov. Napríklad, pri vzorcovom prístupe sa predtým, ako sa prijme rozhodnutie, musí podrobne preskúmať závažnosť každého faktora a presné položky, ktoré sa majú zahrnúť do jednotlivých faktorov. Dokonca aj na prvý pohľad „jednoduchý“ faktor práce je spojený s otázkami, ako zahrnúť prácu „prenajatú z vonkajších zdrojov“ a akým spôsobom by mali členské štáty uznávať náklady na prácu ako faktor v prípade zamestnancov, ktorí pracujú vo viac ako jednom členskom štáte. [1] Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Doterajší pokrok a ďalšie kroky smerom ku spoločnému konsolidovanému základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) - KOM(2006) 157. [2] Kódex správania pre dokumentáciu o transferovom oceňovaní pre pridružené podniky v EÚ, uverejnený spolu s oznámením Komisie o práci Spoločného fóra EÚ pre transferové oceňovanie ohľadom dokumentácie o transferovom oceňovaní pre pridružené podniky v EÚ [KOM(2005) 543, 7.11.2005, prijatý Radou 27. júna 2006]. [3] Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o práci Spoločného fóra EÚ o transferovom oceňovaní v oblasti postupov eliminácie a riešenia sporov a o usmerneniach týkajúcich sa predbežných cenových dohôd v rámci EÚ - KOM(2007) 71. [4] KOM(2006) 823, KOM(2006) 824 a KOM(2006) 825, 19.12.2006. [5] KOM(2006) 728, 22.11.2006. [6] Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva - Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Prínos daňových a colných politík pre Lisabonskú stratégiu, KOM(2005) 532, 25.11.2005. [7] CCCTB/WP/046 z 20. novembra 2006 „Doterajší pokrok a plány do budúcnosti pre CCCTB“, dostupné na tejto internetovej stránke: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/common_tax_base/article_3147_en.htm. [8] SEK(2005) 791 z 15.6.2005, aktualizácia z marca 2006.