Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Holandska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0322 final */





Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Holandska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2015 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o spustení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[4], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2011 – 2014. (4) Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej neurčila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (5) Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (6) Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem. (7) Holandsko predložilo 27. apríla 2012 svoj program stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (8) Vychádzajúc z posúdenia programu stability na rok 2012 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe, je optimistický. Podľa programu stability sa v roku 2013, bez toho, aby sa zohľadnil negatívny vplyv dodatočných konsolidačných opatrení na rast, očakáva hospodársky rast vo výške 1,25 %, zatiaľ čo podľa prognózy Komisie, ktorá je rovnako založená na scenári bez zmeny politiky, sa očakáva nižšie tempo rastu vo výške 0,7 %. Stanoveným cieľom programu je splniť odporúčania Rady týkajúce sa korekcie nadmerného deficitu a snažiť sa o ďalšie zlepšenie rozpočtovej pozície smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu tým, že sa štrukturálne úsilie zameria na dosiahnutie minimálne 0,5 % ročne. Cieľom programu je celkový deficit verejných financií vo výške 3 % HDP v roku 2013 a potvrdzuje sa v ňom predchádzajúci strednodobý cieľ − štrukturálny deficit vo výške 0,5 HDP − čo zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške 0,75% HDP za obdobie rokov 2010 − 2013 vyplývajúce z (prepočítaného) štrukturálneho salda rozpočtu[6] je v súlade so štrukturálnym úsilím vo výške 0,75 % HDP, ktoré odporučila Rada. Keďže program neobsahuje rozpočtové ciele po roku 2013, nie je možné posúdiť udržateľnosť korekcie rozpočtu v roku 2013 a pokrok v dosahovaní strednodobého cieľa v nasledujúcich rokoch vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste. Rozpočtové prognózy pre programové obdobie sú spojené s vykonávacími rizikami. Tieto sa neobmedzujú len na novo oznámené konsolidačné opatrenia, ale aj na vykonávanie niektorých opatrení, na ktorých sa predtým dohodla ešte úradujúca vláda. Okrem toho dodatočné opatrenia, ktoré navrhla vláda v apríli 2012, a ich vplyv na rozpočet nie sú dostatočne špecifikované a kvantifikované. Konsolidácia rozpočtu spočívala doteraz predovšetkým v krátení výdavkov, čo ovplyvňuje aj výdavky na podporu rastu. Podľa programu stability na rok 2012 sa má pomer dlhu k HDP v roku 2012 ďalej pomerne výrazne zvýšiť na 70,2 % HDP a potom v roku 2013 ďalej mierne zvýšiť na 70,7 % HDP, pričom je zohľadnený vplyv dodatočných konsolidačných opatrení. Podľa prognózy teda pomer dlhu zostane výrazne nad referenčnou hodnotou 60 %. Na roky 2014 a 2015 sa v programe nestanovuje žiadny cieľový dlh a preto nie je možné posúdiť, do akej miery bola dodržaná referenčná hodnota pre zníženie dlhu po roku 2013 podľa Paktu o stabilite a raste. (9) Sociálni partneri a holandská vláda dosiahli v septembri 2011 komplexnú dohodu o dôchodkovej reforme a vláda predložila plány na zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku na 66 rokov v roku 2019 a 67 rokov v roku 2024. Potom sa zákonný vek odchodu do dôchodku prepojí so strednou dĺžkou života. Zodpovedajúce zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku by podporili opatrenia na trhu práce. Podľa vládnej dohody je cieľom dôchodkovej reformy zabezpečiť primerané a udržateľné vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík v druhom pilieri. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, holandská vláda predložila model reformy. Potrebné však budú ďalšie konkrétne opatrenia, aby sa znížilo finančné zaťaženie v dôsledku starnutia obyvateľstva v Holandsku. (10) Fiškálne odradzujúce faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine sa znížili, ale ešte nie v dostatočnej miere. Odstránenie zostávajúcich odradzujúcich faktorov by prispelo k ďalšiemu zvýšeniu ponuky pracovnej sily a zefektívnilo by alokáciu ľudského kapitálu. Mala by sa zlepšiť integrácia zraniteľných skupín na trhu práce. (11) V oblasti politiky podnikania boli schválené programy pre špičkové sektory a boli podpísané sektorové „inovačné zmluvy“ medzi verejnou správou a zástupcami daných odvetví. Podpora súkromného výskumu sa zvyšuje prostredníctvom zavedenia systému daňového odpočtu príspevkov na vývoj a výskum, ktorý je súčasťou stimulov na ďalšiu podporu inovácií, súkromného výskumu a vývoja a užšieho prepojenia medzi vedou a podnikaním. Zameranie na hlavné sektory by nemalo byť na úkor základného výskumu a ani by sa v dôsledku neho nemali vylúčiť inovačné spoločnosti, ktoré nepatria do žiadneho zo špičkových sektorov. (12) Za posledné štyri desaťročia vznikli na holandskom trhu s bývaním štrukturálne deformácie. Na trhu s bývaním viedli zásadné obmedzenia ponuky a daňových stimulov pre získanie vlastníctva obytných nehnuteľností (najmä odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov, ktorá zvýhodňuje domácnosti s vyšším príjmom) k neefektívnemu rozdeľovaniu kapitálu. Na trhu s nájomným bývaním, kde existuje veľmi veľký segment sociálneho bývania, viedli sociálne politiky a stropy nájomného a zvyšovania nájomného k veľmi nepružnej ponuke nájomného bývania. Úprava výhodného daňového režimu pre vlastníctvo obytných nehnuteľností by prispela k zmierneniu štrukturálnych deformácií na holandskom trhu s bývaním. (13) Holandsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia konkurencieschopnosti, posilnenia finančnej stability a zvýšenia udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach. (14) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Holandska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (5). (15) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Holandska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania (1), TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom: 1. Zabezpečiť pokrok smerom ku včasnej a trvalej korekcii nadmerného deficitu. Na tento účel v plnom rozsahu a podľa plánu realizovať rozpočtovú stratégiu na rok 2012. Špecifikovať opatrenia potrebné na zabezpečenie plnenia rozpočtu na rok 2013, aby sa zabezpečilo úsilie o štrukturálnu úpravu podľa odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Potom zabezpečiť primerané úsilie o štrukturálnu úpravu, aby sa dosiahol dostatočný pokrok v dosahovaní strednodobého cieľa vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky a zabezpečiť dostatočný pokrok v dodržiavaní referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu a zároveň ochrániť výdavky v oblastiach s priamym vplyvom na rast, ako sú napr. výskum a inovácie, vzdelávanie a odborná príprava. Na tento účel predložiť po vytvorení novej vlády aktualizáciu programu stability na rok 2012 s opodstatnenými cieľmi a opatreniami na obdobie po roku 2013. 2. Prijať opatrenia na zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku vrátane jeho prepojenia so strednou dĺžkou života a podporiť ich opatreniami trhu práce a zároveň zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Prispôsobiť druhý dôchodkový pilier, ktorý by odzrkadľoval zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku a zabezpečil primerané vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. Uskutočniť plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti a vzhľadom na starnutie obyvateľstva ju doplniť ďalšími opatreniami. 3. Zvýšiť účasť na trhu práce, najmä pokiaľ ide o staršie osoby, ženy a osoby so zdravotným postihnutím a migrantov okrem iného tým, že sa ďalej zmiernia odradzujúce faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine, uľahčia sa presuny na trhu práce a vyrieši sa chýbajúca flexibilita. 4. Podporiť inovácie, súkromné investície do výskumu a vývoja a užšie prepojenie medzi vedou a podnikaním, ako aj posilniť priemyselnú obnovu prostredníctvom poskytovania vhodných stimulov v rámci politických opatrení v oblasti podnikov, a zároveň zabezpečiť dostupnosť nad rámec presnej definície špičkových odvetví a udržať základný výskum. 5. Prijať opatrenia na postupné reformovanie trhu s bývaním okrem iného tak, že: i) sa upraví výhodný daňový režim pre vlastníctvo obytných nehnuteľností vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov a/alebo prostredníctvom systému imputovaného nájomného, ii) sa na trhu s nájomným bývaním zabezpečí cenový mechanizmus viac orientovaný na trh a iii) sa v oblasti sociálneho bývania nájomné prispôsobí príjmu domácností. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2012) 322 final. [3] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047. [4] Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne dohodnutej metodiky. [7] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.