EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 15.11.2011 
SEK(2011) 1355 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
k dokumentom 
Návrh nariadenia, 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach  
 
a 
 
Návrh smernice, 
 
ktorým sa mení a dop ĺňa smernica 2009/65/ES o koordiná cii zákonov, iných právnych 
predpisov a správnych opatren í týkajúcich sa podnikov ko lektívneho in vestovania do 
prevodite ľných cenných papierov (PKIPCP) a smernica 2011/61/EÚ  o správcoch 
alternatívnych investi čných fondov 
{KOM(2011) 747 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1354 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
k dokumentom 
Návrh nariadenia, 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach  
 
a 
 
Návrh smernice, 
 
ktorým sa mení a dop ĺňa smernica 2009/65/ES o koordinácii zákonov, iných právnych 
predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do 
prevodite ľných cenných papierov (PKIPCP) a smernica 2011/61/EÚ o správcoch 
alternatívnych investi čných fondov 
ÚVOD 
Nariadenie (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach1 (nariadenie o ratingových 
agentúrach) nadobudlo v plnej miere ú činnosť 7. decembra 2010. Stanovujú sa v ňom 
pravidlá správania ratingových agentúr (CRA).  Okrem toho bol 11. mája 2011 v súvislosti 
s nariadením o ratingových agentúrach2 prijatý pozme ňujúci a dopl ňujúci návrh, ktorým sa 
zverujú Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA)3 exkluzívne právomoci 
v oblasti doh ľadu nad ratingovými agentúrami regist rovanými v EÚ, aby sa ich doh ľad na 
úrovni Európskej únie cent ralizoval a zjednodušil. 
Súčasné nariadenie o ratingových agentúrach sa však nezaoberá množstvom otázok, ktoré sa 
týkajú činnosti ratingových agentúr a využívania ratingov. Vysoký po čet príspevkov do 
konzultácie4, ktorú uskuto čnila Komisia, a v rámci okrúhleho stola5, ktorý zorganizovala 
Komisia v júni roku 2011, bol dôkazom, že je potrebné venova ť pozornos ť niekoľkým 
nedoriešeným otázkam. Tieto otázky sa týkajú predovšetkým rizika nadmerného spoliehania 
sa účastníkov finan čného trhu na úverové ratingy, vysoke j miery koncentrác ie na ratingovom 
trhu a do ur čitej miery spôsobu, akým sú odme ňované ratingové agentúry. 
                                                 
1 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (Ú. v. EÚ 
L 302, 17.11.2009). 
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 513/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa mení a dop ĺňa 
nariadenie (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach, Ú. v. EÚ L 45, 31.5.2011. 
3 Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 sa zriadil Európsky orgán doh ľadu 
(Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) ( ďalej len „ESMA“), Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.. 
4 Verejná konzultácia o ratingových agentúrach, ktorá sa za čala na podnet útvarov Európskej komisie 5. 
novembra 2010 a skon čila 7. januára 2011. Prišlo viac ako 100 príspevkov. 
5 Okrúhly stôl týkajúci sa ratingových agentúr zo 6. júla 2011, ktorý zorganizovali útvary Európskej 
komisie. 
 
SK 2   SK Aj keď existuje množstvo menších ratingových agentúr, ratingovému trhu dominujú tri 
najväčšie z nich (Fitch, Moody's a Standard & Poors), pri čom ich spolo čný podiel na 
celosvetovom trhu predst avuje viac než 95 %6. Veľké úspory z rozsahu v odvetví, ako aj 
reputácia ratingových agentúr, ktorá je k ľúčovým aktívom, obmedzujú vstup iných subjektov 
na trh. V dostato čnej miere sa neriešia ani osobitosti ur čitých kategórií ratingov, 
predovšetkým tých, ktoré sa týka jú štátnych dlhových nástrojov. Po čas nedávnej dlhovej krízy 
v eurozóne7 boli ratingové agentúry kr itizované najmä so zrete ľom na transparentnos ť a 
kvalitu ratingov štátneho dl hu a bola nastolená otázka, či by s cie ľom riešiť tieto záležitosti 
nebolo potrebné vo vä čšej miere posilni ť regulačný rámec EÚ pre ratingové agentúry. 
V súčasnom nariadení o ratingových agentúrach sa nakoniec dostato čne neriešia ani konflikty 
záujmov súvisiace so štruktúrou akcionárov ratingových agentúr a ob čianskoprávna 
zodpovednos ť ratingových agentúr za škodu.  
VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Problémy, ktoré sa popisujú v nasledujúcej časti, možno rozdeli ť do šiestich vä čších skupín:  
• nadmerné spoliehanie sa na externé úver ové ratingy, ktoré vedie k efektu náhleho 
pádu (cliff effect)8 na kapitálových trhoch; 
• efekt náhleho pádu a nákazlivé ú činky zmien ratingu štátneho dlhu;  
• obmedzený výber a obmedzená konkuren cia na trhu úverových ratingov; 
• nedostato čné právo na odškodne nie pre používate ľov ratingov, ktorí utrpeli straty 
z dôvodu nesprávneho ratingu, ktorý vydala ra tingová agentúra, ktorá nedodržiava 
nariadenie o ratingových agentúrach; 
• potenciálne oslabená nezávislos ť ratingových agentúr z dôvodu konfliktov záujmov, 
vyplývajúcich z modelu „emitent platí“, vlas tníckej štruktúry a dlhodobej služby tej 
istej ratingovej agentúry; a 
• nedostato čne spoľahlivé metodiky a pos tupy úverových ratingov. 
                                                 
6 Finance – FAZ.NET, S & P,  Moody’s and Fitch: Brussels’ battle against the rating oligopoly, jún 2011. 
K dispozícii na: http://financesjo urnal.com/finances/moodys-fitch- brussels-battle-rating-oligopoly-
5972.html. 
7 Popis a podrobnú analýzu dlhovej krízy v eurozóne možno nájs ť v prílohe VI k posúdeniu vplyvu. 
8 Efekty náhleho pádu sú náhle opatrenia, ktoré sa spúš ťajú znížením ratingu v rámci osobitných 
hraničných hodnôt, ke ď zníženie stup ňa jediného cenného papiera môže ma ť neprimeraný kaskádový 
efekt. 
 
SK 3   SK  
požiadavky na používanie externých úverových ratingov 
v právnych predpisoch 
nadmerné používanie externých ratingov v rámci interného 
riadenia rizika 
nedostatok transparentnosti, pokia ľ ide o postup týkajúci sa
ratingu štátu investičné stratégie priamo súvisiace s ratingmi 
nedostatočné informácie o štruktúrovaných finan čných 
produktoch 
nedostatočná objektívnos ť a neúplnos ť, pokiaľ ide o postup
týkajúci sa ratingu štátu 
nesprávne na časovanie zverejnenia ratingov 
vysoká kon centrácia na trhu úverových ratingov 
potenciálne konflikty záujmov kvôli vlastníckej štruktúre 
potenciálne konflikty záujmov kvôli modelu „emitent platí“nedostatočnosť systémov ob čianskoprávnej zodpovednosti 
v niektorých členských štátoch výrazné prekážky vstupu na trh s úverovými ratingami 
nedostatočná porovnate ľnosť ratingov 
riziko regula čnej arbitráže nadmerné spoliehanie sa 
na externé ratingy, ktoré 
vedie k procyklickosti 
a efektu náhleho pádu na 
kapitálových trhoch 
 
 
 
 
riziká pre 
stabilitu trhu 
 
nízka dôvera 
vo finančný trh 
 
znížená dôvera 
investorov 
 
znížená kvalita 
ratingov  škodlivé vplyvy zmien 
ratingu štátneho dlhu 
 
obmedzený výber 
a obmedzená 
konkurencia na trhu 
úverových ratingov 
nedostatoč
né právo 
na 
odškodneni
e pre 
investorov
oslabená nezávislos ť 
ratingových agentúr 
nedostatočné oznamovanie a nedostato čná transparentnos ť 
ratingov a ich základných metodík 
nesprávne na časovanie zverej ňovania ratingov nedostatočne spoľahlivé metodiky a 
postupy úverových ratingov 
 Príčiny problémov Globálne problémy Dôsledky 
 
Obrázok 1  Zobrazenie problémov 
 
SK 4   SK SUBSIDIARITA  
Podľa zásady subsidiarity ( článok 5 ods. 3 Zmluvy o EÚ) na úrovni EÚ by sa mali prija ť 
opatrenia len vtedy, ke ď sa predpokladané ciele nemôžu uspokojivo dosiahnu ť na úrovni 
samotných členských štátov, a preto sa z dôvodu rozsahu alebo ú činkov navrhovaného 
opatrenia dajú lepšie dosiahnu ť na úrovni EÚ. Aj ke ď všetky problémy, ktoré tu boli uvedené, 
majú významné dôsledky na jednotlivé členské štáty, ich celkový vp lyv si možno v plnej 
miere uvedomi ť iba v cezhrani čnom kontexte. Dôvodom je skuto čnosť, že ratingy možno 
vydávať v jednej krajine pre finan čné nástroje vydávané v inej kr ajine, takže opatrenie prijaté 
na národnej úrovni by nemuselo ma ť žiadny ú činok, keďže ratingy by sa mohli na ďalej 
vydávať a využíva ť, ak by sa vydali v rámci jurisdikcie inej krajiny EÚ alebo dokonca krajiny 
nepatriacej do EÚ. V dôsledku toho hrozí, že reakcie jednotlivých členských štátov na 
vydávanie úverových ratingov sa budú obchádza ť alebo budú bez opatrenia na úrovni EÚ 
neúčinné. Preto možno akéko ľvek ďalšie opatrenia v oblasti ra tingových agentúr najlepšie 
dosiahnuť spoločným úsilím. V súlade s tým sa opatrenie na úrovni EÚ vzh ľadom na zásadu 
subsidiarity zdá primerané. 
CIELE A UPREDNOST ŇOVANÉ POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Všeobecným cie ľom návrhu je prispie ť k zníženiu rizík pre finan čnú stabilitu a k obnoveniu 
dôvery investorov a ďalších účastníkov trhu vo finan čné trhy a kvalitu  ratingov. Súbor 
politických možností, ktorý je uvedený v tejto časti, má za úlohu rieši ť problémy a dosiahnu ť 
zodpovedajúce osobitné ciele. Možnosti, ktoré sú vzh ľadom na ich ú činnosť a efektívnos ť 
uprednost ňované, sa zvýraz ňujú tučným písmom.  
Politické možnosti na oslabenie dosahu efektu náhleho pádu9 na finan čné inštitúcie a trhy 
obmedzením spoliehania sa na externé ratingy  
Politické možnosti  
1. Žiadna zmena politiky.  
2. Obmedzi ť spoliehanie sa na externé ratingy zlepšením interného riadenia rizika a podporením využívania interných 
ratingových modelov na regula čné účely. 
3. Požadova ť, aby úverové inštitúcie, investi čné spolo čnosti, pois ťovne a zais ťovne využívali viac než jeden rating.  
4. Priebežne skvalit ňovať požiadavky na sprístup ňovanie údajov emitentmi štruktúrovaných finan čných produktov.  
Z posúdenia vplyvu je zrejmé, že opatrenia na zlep šenie interného riaden ia úverového rizika 
a využívanie interných modelov na regula čné účely a obzvláš ť skvalitňovanie sprístup ňovania 
údajov emitentmi štruktúrovaných finan čných produktov sú v sú časnej situácii najú činnejšími 
možnosťami z hľadiska nákladov. Rati ngy vysokej kvality sú ná pomocné a mali by sa 
využívať aj naďalej. V prípade spolo čností s dostato čnými zdrojmi je však dôležité 
podporova ť rozvoj možností interných úvero vých ratingov. Z toho dôvodu by sa malo 
zabezpečiť, aby sa uplat ňovala zásada, ktorá zabra ňuje nadmernému s poliehaniu sa na 
úverové ratingy, v súlade so zásadami Rady pre finan čnú stabilitu plošne na všetky subjekty 
na finančných trhoch. Prvý súbor politických opatrení zameraných na obmedzenie spoliehania 
sa na úverové ratingy bol už zahrnutý do no vého návrhu Komisie na zmenu smernice o 
kapitálových požiadavkách (CRD IV)10. Potreba úpravy zostáva v tejto fáze predovšetkým v 
                                                 
9 Efekty náhleho pádu sú náhle opatrenia, ktoré sa spúš ťajú znížením ratingu v rámci osobitných 
hraničných hodnôt, ke ď zníženie stup ňa jediného cenného papiera môže ma ť neprimeraný kaskádový 
efekt. 
10 KOM(2011) 453 v kone čnom znení. 
 
SK 5   SK oblasti podnikov kolektívneho investovania do prevodite ľných cenných papierov (PKIPCP) 
a alternatívnych investi čných fondov (AIF). Dvojité ratingy štruktúrovaných finan čných 
produktov by mohli umožni ť ďalšie obmedzenie spoliehania sa na ratingy týchto 
komplexných produktov.  
Uprednost ňované možnosti sú v súlade s názormi zainteresovaných strán, a to že 
odstraňovanie pravidiel spôsobujúcich mechanické  spoliehanie sa na ratingy z právnych 
predpisov je iba jedným z krokov, a nie okamžit ou nápravou. Zaintereso vané strany okrem 
toho poznamenali, že je problém nájs ť vhodné opatrenia, ktoré by nahradili sú časné 
využívanie externých ratingov. Používanie tr hových opatrení namiesto ratingov považovali 
mnohí, vrátane priemyselných skupín a vlád, za nevhodne procyklické a nestále, ale tieto 
opatrenia by sa mohli zoh ľadniť spolu s ďalšími opatreniami. Niektoré  zainteresované strany, 
predovšetkým emitenti, odmietli myšlienku vyžadova ť viacero ratingov ako opatrenie na 
obmedzenie nadmerného spoliehania sa na ratingy, zatia ľ čo niektoré menšie ratingové 
agentúry požiadavku viacer ých ratingov privítali. 
Politické možnosti na zníž enie rizika nákazlivých ú činkov v súvislosti s ratingom štátneho 
dlhu 
Politické možnosti  
1. Žiadna zmena politiky. 
2. Požadova ť od ratingových agentúr, aby zverej ňovali dôkladnú výskumnú správu o ratingoch štátneho dlhu 
a rozdelení zamestnancov.  
3. Požadova ť od ratingových agentúr, aby zverej ňovali štátne ratingy po uzavretí obchodných miest v EÚ.  
4. Požadova ť od ratingových agentúr, aby ratingový postup štátneho dlhu uskuto čňovali častejšie.  
5. Rozšíri ť právomoci príslušných orgánov (ESMA), aby sa zabezpe čil súlad ratingových metodík s právnymi 
požiadavkami.  
6. Požadova ť od štátov (EÚ), aby uverej ňovali štandardizovaný súbor údajov  o výkonnosti hospodárstva s cie ľom umožni ť 
posúdenie úverového rizika.  
7. Udeliť ESMA právomoc do časne vo výnimo čných prípadoch obmedzi ť alebo zakáza ť vydávanie ratingov štátneho 
dlhu. 
8. Podpori ť existujúcu nezávislú štruktúru EÚ alebo úplne novú Eu rópsku ratingovú agentúru, ab y vydávala úverové ratingy.  
9. Zakáza ť ratingy štátneho dlhu.  
V posúdení vplyvu bolo uvedených devä ť možností na zníženie rizí k pre stabilitu trhu, ktoré 
vyplývajú zo štátnych ratingov, pri čom päť z týchto možností bolo ozna čených ako 
uprednost ňované. Navrhuje sa, aby ratingové agentúry uverej ňovali dôkladné výskumné 
správy o štátnych ratingoch (možnos ť 2) – to je opatrenie, ktor é podporili aj niektoré vlády 
a zainteresované strany z odvetvia. Ratingový postup štátneho dlhu by sa okrem toho mal 
uskutočňovať častejšie (možnos ť 4) a ESMA by mal ma ť nevyhnutné právomoci na 
zabezpečenie súladu ratingových metodík s požia davkami nariadenia, ako aj možnos ť 
dočasne v presne stanovených výnimo čných prípadoch zakáza ť vydávanie štátnych ratingov 
(možnosti 5 a 7), hoci niektoré zainteresované  strany túto myšlienku odmietli. V posúdení 
vplyvu sa ďalej považuje za vhodnejšie, aby sa štátne ratingy zverej ňovali po uzavretí 
obchodných miest v EÚ (možnos ť 3). V analýze vplyvu sa uzatvára, že z dôvodu 
objektívnosti a dôveryhodnosti z poh ľadu trhu by nebolo vhodné, aby sa na vydávanie 
štátnych ratingov využívala nejaká existujúca n ezávislá štruktúra EÚ al ebo aby sa zriadila 
úplne nová verejná Európska ratingová agentú ra. Mnohé zainteresované strany okrem toho 
vyjadrili obavy, predovšetkým pokia ľ ide o dôveryhodnos ť takýchto ratingov. 
 
SK 6   SK Politické možnosti na zlepšenie podmienok trhu úverových ratingov s cie ľom zvýšiť kvalitu 
ratingov  
Politické možnosti  
1. Žiadna zmena politiky.  
2. Podpori ť vznik siete malých a stredných ratingových agentúr.  
3. Podpori ť vznik novej Európskej ratingovej agentúry.  
4. Harmonizova ť ratingové stupnice s cie ľom zlepši ť porovnate ľnosť ratingov medzi ratingovými agentúrami.  
5. Stanovi ť európsky ratingový index (EURIX).  
6. Požadova ť od ratingových agentúr, aby vydávali spolo čné ratingy na úrovni ratingového výboru.  
7. Zakáza ť veľkým ratingovým agentúram kupova ť malé a stredné ratingové agentúry.  
8. Zavies ť pre ratingové agentúry do časné maximálne trhové podiely.  
9. Požadova ť od ratingových agentúr, aby zverej ňovali ceny ratingov a aby zabezpe čili, že ceny nie sú diskrimina čné 
a vychádzajú z nákladov.  
V posúdení vplyvu sa analyzuj e široké spektrum mož ností zlepšenia podmienok trhu 
úverových ratingov, ktoré by mali pomáha ť zabezpečovaniu nezávislosti ratingových agentúr 
a ratingov vysokej kvality. Vä čšia transparentnos ť (možnosti 5 a 9) a lepšia porovnate ľnosť 
ratingov (možnos ť 4) sa považujú za možnosti,  ktoré sú efektívne z h ľadiska nákladov. 
Okrem toho podpora vytvorenia siete malých a stredných ratingových agentúr sa pokladá za 
uprednost ňovanú možnos ť, pokiaľ ide o obmedzenie prekážok vstupu na trh. Zriadenie 
Európskej ratingovej agentúry radšej ako vere jnej než súkromnej, iniciatívy sa za 
uprednost ňovanú možnos ť nepovažuje. Proti tomuto opatreniu bola takisto ve ľká väčšina 
zainteresovaných strán. S cie ľom zabezpe čiť účinnosť ostatných uprednost ňovaných 
možností, a to vrátane tých, ktoré riešia otázky týkajúce sa nezávislosti ratingových agentúr, by bolo potrebné zakáza ť veľkým ratingovým agentúram kupova ť malé a stredné ratingové 
agentúry. Tento zákaz by však sám oseb e na zmenu štruktúry trhu nesta čil a ratingové 
agentúry by ho mohli obchádza ť. 
Politické možnosti na zabezpe čenie práva na odškodnenie pre investorov  
Politické možnosti  
1. Žiadna zmena politiky.  
2. Zavies ť v právnych predpisoch EÚ ob čianskoprávnu zodpovednos ť ratingových agentúr za škodu.  
3. Zabezpe čiť občianskoprávnu zodpovednos ť ratingových agentúr za škodu vo či používate ľom úverových ratingov na 
súdoch jednotlivých členských štátov EÚ.  
Na zabezpe čenie práva na odškodnenie pre inve storov sa v posúdení vplyvu odporú ča 
možnosť 3, ktorou by sa zaviedla všeobecná povinnos ť zaistiť občianskoprávnu 
zodpovednos ť ratingových agentúr za škodu na súdoch jednotlivých členských štátov EÚ. 
Zainteresované strany (s výnimkou samotných ratingových agentúr) sú vo všeobecnosti toho 
názoru, že poda ť žalobu na ratingové agentúry v ob čianskoprávnom konaní by malo by ť 
možné, ale iba v súvislosti s hrubou nedbanlivos ťou alebo zámerom. 
Politické možnosti na zvýšenie kvality ratingo v posilnením nezávislosti ratingových agentúr 
a podporou spo ľahlivých ratingových postupov a metodík 
Politické možnosti  
1. Žiadna zmena politiky.  
2. Požadova ť od investorov, aby za ratingy platili (model „investor platí“).  
 
SK 7   SK 3. Požadova ť od obchodných miest, aby stanovili a zabezpe čili správu modelu „obchodné miesta platia“.  
4. Požadova ť, aby výber ratingovej agentúry uskuto čňovala nezávislá rada.  
5. Zavies ť rotačné pravidlá pre ratingové agentúry angažované emitentom s cie ľom hodnoti ť jeho vlastné produkty a aj 
samotného emitenta.  
6. Zavies ť osobitné požiadavky týkajúce sa nezávislosti a objektívnosti ratingových agentúr vo vz ťahu k ich 
akcionárom.  
7. Posilni ť pravidlá týkajúce sa zverej ňovania ratingových metodík.  
8. Požadova ť od ratingových agentúr, aby o zverejnení ratingu informovali emitentov v dostato čnom časovom 
predstihu.  
V posúdení vplyvu sa uvádza osem možností posiln enia nezávislosti ra tingových agentúr. Pri 
iných modeloch, ktoré by mohli by ť alternatívami k modelu „emitent platí“, nemožno úplne 
vylúčiť potenciálne konflikty záujmov. V tomto oh ľade bude Komisia pokra čovať 
v monitorovaní vhodnosti sadzobníka poplatkov ratingových agentúr a do 7. decembra 2012 o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, ako sa to požaduje v článku 39 ods. 1 
nariadenia o ratingových agentúrach. Uprednost ňované možnosti v posúdení vplyvu zah ŕňajú 
opatrenia na ďalšie znižovanie rizík v súvislosti s nezávislos ťou v rámci modelu „emitent 
platí“. Ve ľa zainteresovaných strán sa skuto čne domnievalo, že riziká v rámci modelu 
„emitent platí“ sú zvládnute ľné. S týmto cie ľom sa v posúdení vplyvu odporú ča povinná 
rotácia ratingových agentúr (možnos ť 5) vrátane požiadavky využíva ť rôzne ratingové 
agentúry na hodnotenie emitenta a jeho produktov (toto sa neuplat ňuje v súvislosti so štátmi), 
a pravidlá týkajúce sa záujmov vlastníkov (možnos ť 6). Okrem toho sa za uprednost ňované 
možnosti považujú pravidlá týkajúce sa transparentnosti a zverej ňovania ratingov (možnosti 7 
a 8) s cie ľom dôkladnejšie rieši ť konflikty záujmov a prispie ť k ratingom vysokej kvality. 
Účinnosť týchto opatrení, a to predovšetkým povi nnej rotácie ra tingových agentúr, však 
možno zabezpe čiť, len ak trhové podmienky u ľahčujú rast malých ratingových agentúr 
a vstup nových subjektov na ratingový trh. 
C
ELKOVÝ VPLYV BALÍKA  
Kumulatívne ú činky a synergie 
V tejto časti sú opísané kumulatívne ú činky vyplývajúce z realizácie balíka 
uprednost ňovaných politických možností. Balík uprednost ňovaných politických možností sa 
rozvíja takým spôsobom, aby sa zabezpe čilo dosiahnutie celkového cie ľa „prispie ť k zníženiu 
rizík pre finan čnú stabilitu a k obnoveni u dôvery investorov a ďalších účastníkov trhu vo 
finančné trhy a kvalitu ratingov“. 
Očakáva sa, že uprednost ňované možnosti obmedzia nadmerné spoliehanie sa na externé 
ratingy znížením významu externých ratingov v právnych predpisoch týkajúcich sa finančných služieb. Predpokladá sa, že týmto sa obmed zí spoliehanie sa úverových inštitúcií, 
poisťovní, investi čných fondov a odvetvia správy aktív na externé ratingy. Okrem toho sa 
očakáva, že uprednost ňované politické opatrenie zavies ť požiadavku na emitentov, aby 
skvalitnili zverej ňovanie v súvislosti so základnými skupinami aktív štruktúrovaných 
finančných produktov, pomôže i nvestorom vypracova ť radšej vlastné posúdenie úverového 
rizika a nespolieha ť sa iba na externé ratingy. 
Uprednost ňované možnosti navyše zvýšia transparentnos ť a kvalitu ratingov štátneho dlhu 
prostredníctvom overenia si základných inform ácií na štátnej úrovni. Pr vé opatrenie bude od 
ratingových agentúr požadova ť, aby si s cie ľom zabráni ť možným chybám v štátnych 
ratingoch pravdivos ť informácií overili na štátnej úrovni. Transparentnos ť a kvalita štátnych 
ratingov by sa okrem toho posilnila zverejne ním úplného znenia sprievodných výskumných 
 
SK 8   SK správ k ratingu. Cie ľom zverej ňovania štátnych ratingov po u zavretí európs kych obchodných 
miest je umožni ť všetkým ú častníkom trhu, aby mali nové informácie o ratingu predtým, ako 
sa otvoria obchodné miesta, čím by sa prispelo k obmedzeniu ve ľkých narušení trhu. S cie ľom 
zmierniť riziko nákazlivých ú činkov vyplývajúcich zo zníženia ratingového stup ňa štátu by sa 
okrem toho v osobitných situáciách stanov ených nariadením udelila ESMA právomoc 
dočasne zakáza ť vydávanie štátnych ratingov. Toto opatrenie by malo by ť dočasné, 
výnimočné a mali by sa na ň vzťahovať veľmi prísne podmienky. 
Očakáva sa takisto, že uprednost ňovanými politickými opatreniami sa zlepší výber v odvetví 
ratingových služieb a optimalizuje sa  jeho štruktúra. Malé a stredné ratingové agentúry by sa 
podporovali, pokia ľ ide o výmenu informác ií, ktoré by mohli u ľahčiť novým subjektom na 
trhu vstup do odvetvia ratingových služieb a ponúknu ť široké spektrum služieb. Porovnávanie 
ratingov jednotlivých ratingových agentúr by sa okrem toho mohlo u ľahčiť podporou 
spoločných noriem pre ratingové stupnice a euró pskeho ratingového indexu (EURIX). Vä čšia 
transparentnos ť v oblasti politík tvorby cien a poplatkov by navyše nielen u ľahčila 
konkurenciu na ratingovom trhu, ale takisto by umožnila ESMA ú činne monitorova ť 
potenciálne konflikty záujmov, ktoré vyplývajú z modelu „em itent platí“. A napokon povinná 
rotácia ratingových agentúr by nielen významným spôsobom zmiernila nebezpe čenstvo 
rodinkárstva ohrozujúce nezávislos ť ratingovej agentúry, kt oré vyplýva z dlhodobého 
obchodného vz ťahu medzi ratingovou agentúrou a emitentom, ale poskytnutím vä čšieho 
množstva obchodných príležitostí pre menšie ratingové agentúry by mala takisto významný 
pozitívny vplyv na zlepšenie výbe ru v odvetví ratingových služieb. 
Pokiaľ ide o ochranu investorov, uprednost ňovanými možnos ťami by sa zabezpe čilo, aby 
investori mali zo strany ratingových agentúr ná ležité právo na odškodnenie. Toto by zárove ň 
bolo silným podnetom pre ratingov é agentúry, aby si plnili svoje zákonné povinnosti a aby 
zabezpečovali ratingy vy sokej kvality. 
Nezávislos ť ratingov sa zvýši zavedením požiadavky na emitentov pravidelne meni ť 
ratingovú agentúru. Riziko konfliktov záujmov by sa ďalej znížilo na základe požiadavky, 
podľa ktorej by nemalo by ť možné, aby ratingová agentúra poskytovala požadované ratingy 
pre emitenta a jeho produkty sú časne. Okrem toho sa nezávislos ť zvýši zlepšením vlastníckej 
štruktúry ratingových agentúr. Transparentnos ť a kvalita ratingov by sa navyše zlepšili 
posilnením pravidiel týkajúcich sa zverej ňovania ratingových metodík a zavedením postupu 
rozvíjania a schva ľovania ratingových metodík, a to vrátane požiadavky na ratingové 
agentúry, aby oznamovali a odôvod ňovali zmeny svojich ratingových metodík. A napokon by 
sa kvalita ratingov zvýšila na základe pož iadavky, aby ratingové agentúry informovali 
emitentov o zverejnení ratingu v dostato čnom časovom predstihu. 
Posúdenie administratívnej zá ťaže a súvisiacich nákladov 
Vznikli by dodato čné náklady pre finan čné spoločnosti, ktoré by vyplývali z požiadaviek 
zlepšiť interné riadenie rizika a využíva ť interné ratingové modely na regula čné účely. Tieto 
náklady by boli pre príslušné finan čné sektory ako celok zna čné, ale vzh ľadom na jednotlivé 
finančné spoločnosti aj úmerné. Dodato čné náklady by okrem toho vznikli aj emitentom, a to 
z dôvodu zvýšených požiadaviek na zverej ňovanie, pri čom celková výška týchto nákladov by 
mohla predstavova ť jednorazovo 1,7 milióna EUR a ro čne 1,92 milióna EUR. 
Súbor možností na zníženie rizika nákazy spoj eného so štátnymi ratingami by rovnako viedol 
k dodatočným opakujúcim sa nákladom na zabezpe čenie súladu ratingových agentúr, pri čom 
ich výška by pre odvetvie mohla predstavova ť 3,27 milióna EUR ro čne. 
 
SK 9   SK Opatrenia na zvýšenie konkurencie by významným spôsobom náklady ratingovým agentúram 
nezvýšili (výška ro čných nákladov na zabezpe čenie súladu odvetvia ratingových služieb sa 
odhaduje približne na 1,38 milióna EUR). Náklady, ktorých výška by sa mohla pohybova ť od 
0,9 milióna EUR do 1,95 milióna EUR ro čne, by sa týkali iba podpory vzniku siete malých 
a stredných ratingových agentúr, pri čom Komisia by v tejto súvi slosti preskúmala možnosti 
financovania z finan čných prostriedkov EÚ. 
Očakáva sa, že politická možnos ť týkajúca sa ob čianskoprávnej zodpovednosti ratingových 
agentúr za škodu vo či investorom bude pre ratingové agentúry znamena ť náklady na 
zabezpečenie súladu, a to z dôvodu potreby poisti ť ich občianskoprávnu zodpovednos ť alebo, 
ak ich poistenie nebude možné, z dôvodu potreby vytvori ť finančnú rezervu na pokrytie 
prípadných nárokov investorov. 
A napokon v prípade uprednost ňovaných možností, ktoré sa  zaoberajú nezávislos ťou 
ratingových agentúr, sa neo čakáva, že by si vyžadovali nejaké významnejšie náklady. 
Výber právneho nástroja 
Súčasná iniciatíva zah ŕňa široké spektrum opatrení. Možno ich rozdeli ť do štyroch skupín: 
• opatrenia vyžadujúce zmeny a doplnenia sú časného nariadenia o ratingových 
agentúrach; 
• opatrenia vyžadujúce zmeny a doplnenia sú časného nariadenia o ratingových 
agentúrach s prepojením na t echnické normy, ktoré má vypracova ť ESMA; 
• opatrenia vyžadujúce zmeny a doplnenia právnych predpiso v týkajúcich sa odvetvia 
(smernice o PKIPCP a smernice o správcoch AIF); 
• opatrenia založené na existujúcom progr ame financovania Európskej únie s cie ľom 
podporiť sieť malých a stredných ratingových agentúr. 
MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Ak sa odporú čané politické možnosti zavedú do praxe, Komisia bude monitorova ť, akým 
spôsobom členské štáty uplat ňujú navrhované politiky. V prípade potreby, teda ke ď si nejaký 
štát nebude plni ť svoje povinnosti týkajúce sa vykonávania a uplat ňovania právnych 
predpisov Európskej únie, bude Komisia postupova ť podľa článku 226 zmluvy. 
S cieľom posúdi ť účinnosť navrhovaných politík Komisia odporu čí stanovi ť škálu 
ukazovate ľov na zavedenie do monitorovacieho systému a u ľahčenie hodnotenia  tri roky od 
termínu transpozície (napríklad v podobe správy Rade a Parlamentu). 
Ako súčasť monitorovacieho procesu by príslušné orgány jednotlivých členských štátov EÚ 
štvrťročne posielali ESMA správy o rôznych oblastiach politiky.