P9_TA(2020)0204

Komplexná politika Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu – Akčný plán Komisie a ďalší nedávny vývoj

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. júla 2020 o komplexnej politike Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu – akčnom pláne Komisie a ďalšom nedávnom vývoji (2020/2686(RSP))

(2021/C 371/12)

Európsky parlament,

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. mája 2020 o akčnom pláne v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (C(2020)2800),

— so zreteľom na balík Komisie proti praniu špinavých peňazí prijatý 24. júla 2019, ktorý pozostáva z politického oznámenia s názvom Smerom k lepšiemu vykonávaniu rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (COM(2019)0360), správy o posúdení nedávnych prípadov údajného prania špinavých peňazí týkajúcich sa úverových inštitúcií EÚ (ďalej len „post mortem“) (COM(2019)0373), správy o hodnotení rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré má vplyv na vnútorný trh a súvisí s cezhraničnou činnosťou [ďalej len „správa o nadnárodnom posudzovaní rizík (SNRA)“] (COM(2019)0370) a sprievodného pracovného dokumentu útvarov Komisie (SWD(2019)0650) a správy o vzájomnom prepojení vnútroštátnych centralizovaných automatizovaných mechanizmov (centrálnych registrov alebo centrálnych elektronických systémov vyhľadávania údajov) členských štátov v oblasti bankových účtov (COM(2019)0372),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (ďalej len „AMLD4“) (1), a zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (ďalej len „AMLD5“) (2),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2175 z 18. decembra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov a nariadenie (EÚ) 2015/847 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov (3),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1153 z 20. júna 2019, ktorou sa stanovujú pravidlá uľahčovania využívania finančných a iných informácií na predchádzanie určitým trestným činom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie a zrušuje rozhodnutie 2000/642/SVV (4), smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1673 z 23. októbra 2018 o boji proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva (5) a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1672 z 23. októbra 2018 o kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie alebo opúšťajú Úniu, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1889/2005 (6),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (7) a správu Komisie o jej vykonávaní z 2. júna 2020 s názvom „Vymáhanie majetku a konfiškácia: zabezpečenie, aby sa trestná činnosť nevyplácala“ (COM(2020)0217),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (8),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (9),

— so zreteľom na závery Rady z 5. decembra 2019 o strategických prioritách v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu,

— so zreteľom na závery Rady zo 17. júna 2020 o zlepšení finančných vyšetrovaní s cieľom bojovať proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho orgánu pre bankovníctvo z 24. júla 2019 k oznámeniam pre dohliadané subjekty, ktoré sa týkajú rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v rámci prudenciálneho dohľadu,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. apríla 2018 s názvom „Ochrana investigatívnych novinárov v Európe: prípad slovenského novinára Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej“ (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2017 o právnom štáte na Malte (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. marca 2019 o situácii v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii v EÚ, konkrétne na Malte a na Slovensku (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o dodržiavaní zásad právneho štátu na Malte v nadväznosti na nedávne odhalenia týkajúce sa vraždy Daphne Caruany Galiziovej (13),

— so zreteľom na plán Komisie s názvom Smerom k novej metodike posudzovania vysokorizikových tretích krajín zo strany EÚ v rámci smernice (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu,

— so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 22. júna 2018 s názvom Metodika identifikácie vysokorizikových tretích krajín podľa smernice (EÚ) 2015/849 (SWD(2018)0362),

— so zreteľom na štyri delegované nariadenia prijaté Komisiou – (EÚ) 2016/1675 (14), (EÚ) 2018/105 (15), (EÚ) 2018/212 (16) a (EÚ) 2018/1467 (17) – ktorými sa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami,

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o naliehavosti zaradenia tretích krajín na čiernu listinu EÚ v súlade so smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí (18),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2019 o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch (19),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. septembra 2019 o stave vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí (20),

— so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

A. keďže podľa Komisie sa asi 1 % ročného HDP EÚ, teda 160 miliárd EUR, podieľa na podozrivých finančných činnostiach (21), ako sú pranie špinavých peňazí spojené s korupciou, obchodovanie so zbraňami a s ľuďmi, obchodovanie s drogami, daňové úniky a podvody, financovanie terorizmu a iné nezákonné činnosti, ktoré ovplyvňujú občanov EÚ v ich každodennom živote;

B. keďže podľa Europolu sa za obdobie rokov 2010 – 2014 na úrovni EÚ dočasne zhabalo alebo zaistilo 2,2 % odhadovaného výnosu z trestnej činnosti a skonfiškovalo iba 1,1 % zisku z trestnej činnosti, to znamená, že 98,9 % odhadovaného zisku z trestnej činnosti sa neskonfiškovalo a zostáva k dispozícii zločincom (22);

C. keďže rámec Únie na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu bol posilnený prijatím AMLD4 v máji 2015 a AMLD5 v apríli 2018 a ich transpozíciou do vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov do júna 2017 (AMLD4) a januára 2020 (AMLD5) a inými súvisiacimi právnymi predpismi a opatreniami; keďže AMLD3 sa v členských štátoch vždy riadne nevykonávala, Komisia však nezačala žiadne postupy v prípade nesplnenia povinnosti; keďže komisia začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti väčšine členských štátov za to, že riadne netransponovali AMLD4 do vnútroštátneho práva, a začala postupy proti veľkej väčšine členských štátov za neoznámenie opatrení na transpozíciu AMLD5 a neoznámenie čiastočných opatrení na transpozíciu AMLD5 (23);

D. keďže v marci 2019 Európsky parlament prijal ambiciózne uznesenie o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch, v ktorom sa dospelo k záveru, že je potrebné dôkladne prepracovať súčasné pravidlá EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí;

E. keďže 7. mája 2020 Komisia prijala akčný plán (24) v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu postavený na šiestich pilieroch;

F. keďže v ten istý deň bola uverejnená nová metodika identifikácie vysoko rizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorá sa nespolieha iba na externé zdroje informácií; keďže v krajinách, ktoré sa podľa tejto metodiky označujú za vysoko rizikové tretie krajiny, sa v súlade s povinnosťami stanovenými v AMLD4 a AMLD5 budú uplatňovať opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi;

G. keďže roztrieštené legislatívne, inštitucionálne a regulačné prostredie v celej EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vytvára ďalšie náklady a zaťaženie pre tých, ktorí poskytujú cezhraničné služby, podnecuje podniky k tomu, aby sa registrovali tam, kde sú pravidlá uvoľnenejšie, a umožňuje jednotlivcom, organizáciám a ich finančným sprostredkovateľom, aby vykonávali nezákonné činnosti, pri ktorých sa dohľad a presadzovanie považujú za slabšie a/alebo miernejšie; keďže súčasný legislatívny rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vedie k rôznym výkladom a postupom smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí v členských štátoch;

H. keďže za niekoľko uplynulých rokov došlo k mnohým odhaleniam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, okrem iného vrátane prípadov uvedených v správe Komisie o posúdení nedávnych prípadov údajného prania špinavých peňazí týkajúcich sa úverových inštitúcií EÚ, škandálu Cum Ex v súvislosti s dividendovou arbitrážou a odhalení vo veci Luanda Leaks; keďže sa pravidelne uverejňujú ďalšie odhalenia, ktoré sa často týkajú zneužívania finančných prostriedkov EÚ a prípadov korupcie v členských štátoch; keďže sa tým dokazuje, že je potrebné, aby EÚ naďalej bojovala proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ako stanovila to za svoju prioritu, ako aj aktualizovala svoj legislatívny rámec boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu;

I. keďže úrad Európskej investičnej banky (EIB) pre vnútorný audit vykonal v roku 2019 audit vykonávania svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, väčšinou od roku 2017, ktorý poukázal na značné nedostatky, ktoré sa čiastočne týkali neúplného prispôsobenia rámca; keďže EIB vypracovala plán na odstránenie všetkých zistených nedostatkov do júla 2020;

J. keďže Jednotka pre zvláštne úlohy v oblasti finančných opatrení (FATF) v máji 2020 varovala (25), že nárast trestnej činnosti súvisiacej s ochorením COVID-19, ako sú podvody, počítačová kriminalita a nesprávne smerovanie a využívanie štátnych prostriedkov a medzinárodnej finančnej pomoci, vytvára nové zdroje príjmov pre nezákonných aktérov; keďže Europol takisto varoval pred spôsobmi, akými zločinci rýchlo využili príležitosti na využitie krízy, a to prispôsobením spôsobu svojho fungovania a rozvíjaním nových trestných činností, najmä prostredníctvom počítačovej kriminality, podvodov, falšovania a organizovanej majetkovej trestnej činnosti (26); keďže Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) vydal konkrétne odporúčania pre príslušné vnútroštátne orgány, aby spolupracovali s povinnými subjektmi s cieľom identifikovať a zmierniť konkrétne riziká v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vyplývajúce zo šírenia ochorenia COVID-19 a prispôsobili svoje nástroje dohľadu (27);

K. keďže medzi jurisdikcie, ktoré sú celosvetovo na prvých 10 priečkach v oblasti utajenia podľa ukazovateľa daňovej netransparentnosti siete pre daňovú spravodlivosť, sú dva členské štáty EÚ, ďalšie dva štáty sú v Európe a dve sú zámorské územia bývalého členského štátu EÚ; keďže boj proti praniu špinavých peňazí a korupcii sa preto musí začať v rámci EÚ;

L. keďže podľa ukazovateľa daňovej netransparentnosti z roku 2020 sú krajiny patriace do Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) zodpovedné za 49 % všetkej daňovej netransparentnosti na svete;

M. keďže nesprávna obchodná fakturácia sa využíva na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a/alebo clám, pranie výnosov z trestnej činnosti, obchádzanie menových kontrol a presun ziskov do zámoria; keďže chýbajúce príjmy v dôsledku nesprávnej obchodnej fakturácie zistené v obchode medzi 135 rozvojovými krajinami a 36 rozvinutými ekonomikami počas 10-ročného obdobia 2008 – 2017 predstavujú 8,7 bilióna USD (28);

Akčný plán EÚ a rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu

1. víta oznámenie Komisie zo 7. mája 2020 o akčnom pláne v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré vytvára priestor na ďalšie zlepšenia, najmä pri presadzovaní a vykonávaní existujúcich právnych predpisov; vyzýva Úniu, aby čo najskôr pokročila vo všetkých šiestich pilieroch tohto akčného plánu;

2. víta zámer Komisie vydať jednotný súbor pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane prenesenia príslušných častí smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí do nariadenia s cieľom zabezpečiť harmonizovanejší súbor pravidiel na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; navrhuje, aby Komisia zvážila, aby sa nariadenie vzťahovalo na tieto oblasti: určenie skutočných vlastníkov; zoznam povinných subjektov a ich ohlasovacia povinnosť; požiadavky povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi vrátane tých, ktoré sa vzťahujú na politicky exponované osoby; ustanovenia o registroch skutočného vlastníctva a centralizovaných mechanizmoch platobných účtov a bankových účtov; rámec spolupráce medzi príslušnými orgánmi a finančnými spravodajskými jednotkami (FIU); normy pre dohľad nad finančnými aj nefinančnými povinnými subjektmi a ochrana jednotlivcov, ktorí ohlásia podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu; je presvedčený, že bude možno potrebné prijať ďalšie technické normy, ale v nariadení by sa mali riešiť základné harmonizačné opatrenia, aby sa zabezpečila náležitá úloha Európskeho parlamentu a Rady ako spoluzákonodarcov v tejto vysoko citlivej oblasti;

3. víta zámer Komisie predstaviť v priebehu nasledujúcich 12 mesiacov novú inštitucionálnu štruktúru EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu postavenú na orgáne dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ a koordinačnom a podpornom mechanizme EÚ pre FIU; vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie koordinačného a podporného mechanizmu EÚ vo forme FIU EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že povinnosti orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa týkajú finančných a nefinančných povinných subjektov s priamymi právomocami v oblasti dohľadu nad určitými povinnými subjektmi v závislosti od ich veľkosti alebo rizika, ktoré predstavujú, ako aj dohľadu nad uplatňovaním pravidiel EÚ zo strany vnútroštátnych orgánov dohľadu; požaduje jasné rozdelenie príslušných právomocí orgánov dohľadu EÚ a vnútroštátnych orgánov dohľadu, ako aj objasnenie podmienok priameho dohľadu zo strany orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ na základe posúdenia rizika, ako aj vtedy, keď sa konanie alebo opatrenia vnútroštátnych orgánov dohľadu považujú za neprimerané a/alebo nedostatočné; vyzýva, aby mal orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ a FIU EÚ rozpočtovú a funkčnú nezávislosť;

4. vyzýva Komisiu, aby rozšírila jednotný súbor pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na účely rozšírenia pôsobnosti povinných subjektov, najmä s cieľom integrovať nové a rušivé trhové sektory, ako aj technologickú inováciu a vývoj v oblasti medzinárodných noriem a zabezpečiť, aby poskytovanie služieb bolo pokryté rovnakým spôsobom ako dodávanie tovaru; vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala rizikami kryptoaktív tým, že bude všeobecne presadzovať zásadu „poznaj svojho klienta“ pri súčasnom rešpektovaní zásad nevyhnutnosti a proporcionality; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nefinančné povinné subjekty podliehajú podobnému dohľadu ako finančné subjekty prostredníctvom nezávislého subjektu verejného sektora na vnútroštátnej úrovni, a aby zabezpečila primeranú úroveň informovanosti, odbornej prípravy, dodržiavania predpisov a sankcionovania v prípade pochybenia týchto nezávislých vnútroštátnych orgánov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že vykonávanie ustanovení o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu nebude viesť k tomu, aby vnútroštátne právne predpisy ukladali nadmerné prekážky činnosti organizácií občianskej spoločnosti;

5. pripomína svoju pozíciu, pokiaľ ide o potrebu vzájomne prepojených a kvalitných registrov skutočných vlastníkov v Únii pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne ochrany údajov; vyzýva Komisiu, aby preskúmala zníženie prahu na identifikáciu skutočného vlastníka a zohľadnila pri tom postupy v Spojených štátoch, a aby navrhla vytvorenie verejne prístupných registrov pre skutočných vlastníkov trustov a podobných subjektov; vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na odstránenie existujúcich medzier, ktoré spoločnostiam umožňujú skryť svojich konečných skutočných vlastníkov za splnomocnencami, a aby takisto spoločnostiam umožnila požiadať o ukončenie obchodného vzťahu v prípade, že nemožno identifikovať skutočného vlastníka; vyzýva Komisiu, aby riešila nevyhnutnosť a proporcionalitu harmonizácie informácií v registroch pozemkov a nehnuteľností a snažila sa o prepojenie týchto registrov; vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby pripojila k tejto správe legislatívny návrh;

6. vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala nedostatkom dostatočných a presných údajov vo vnútroštátnych registroch, ktoré možno použiť na identifikáciu konečných skutočných vlastníkov, najmä v situáciách, keď sa používa sieť schránkových spoločností; žiada, aby sa posilnili normy transparentnosti týkajúce sa skutočného vlastníctva na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, aby sa zabezpečilo, že poskytujú overovacie mechanizmy týkajúce sa presnosti údajov; vyzýva Komisiu, aby posilnila svoj dohľad nad transpozíciou ustanovení týkajúcich sa zriadenia registrov skutočného vlastníctva v členských štátoch s cieľom zabezpečiť ich riadne fungovanie a zabezpečiť prístup verejnosti k vysokokvalitným údajom;

7. víta plán na zabezpečenie prepojenia mechanizmov centralizovaných platieb a bankových účtov v celej EÚ s cieľom uľahčiť rýchlejší prístup k finančným informáciám pre orgány presadzovania práva a FIU v rôznych fázach vyšetrovania a uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v plnom súlade s platnými pravidlami ochrany údajov;

8. vyzýva Komisiu, aby preskúmala pravidlá týkajúce sa množstva informácií, ktoré sa majú zozbierať počas zakladania právnických osôb a vytvárania iných právnických osôb, trustov a podobných právnych subjektov, a aby navrhla podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi pri otváraní finančných účtov vrátane bankových účtov;

9. vyzýva Komisiu, aby navrhla harmonizovanejší súbor účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií na úrovni EÚ za nedodržiavanie predpisov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu;

Vykonávanie smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí

10. vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že sa nezačali žiadne postupy v prípade nesplnenia povinnosti z dôvodu nesprávneho vykonávania smernice AMLD3, a vyzýva Komisiu, aby začala takéto postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom, ak sú odôvodnené; vyjadruje vážne znepokojenie nad nedostatočným vykonávaním AMLD4 veľkým počtom členských štátov; víta preto prístup Komisie týkajúci sa nulovej tolerancie a začatie postupov v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom na základe zistení jej kontrol úplnosti; je hlboko znepokojený, že mnohé členské štáty nesplnili termín transpozície AMLD5 do 10. januára 2020 ani príslušné lehoty do 10. januára 2020 pre registre vlastníckych práv pre podnikateľské subjekty a iné právnické osoby a do 10. marca 2020 pre trusty a podobné právne štruktúry; víta preto skutočnosť, že Komisia už začala viacero postupov v prípade nesplnenia povinnosti, a ďalej vyzýva Komisiu, aby čo najskôr začala ďalšie postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom na základe zistení jej kontrol úplnosti;

11. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že kontroly správnosti AMLD4 nemohla vykonať sama Komisia z dôvodu nedostatočnej kapacity a že ich ukončenie trvá niekoľko rokov po nadobudnutí účinnosti smernice, čím sa ďalej odďaľuje riadne vykonávanie povinností v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr dokončila dôkladné kontroly správnosti a v prípade potreby začala ďalšie postupy v prípade nesplnenia povinnosti; nalieha na tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby okamžite a správne transponovali a vykonávali AMLD4 a AMLD5; je znepokojený všeobecným nedostatkom presadzovania v prípadoch korupcie a prania špinavých peňazí na vysokej úrovni v členských štátoch a vyzýva Komisiu, aby veľmi pozorne sledovala vývoj a podnikla v tejto súvislosti dôraznejšie a rozhodnejšie kroky;

12. víta zahrnutie odporúčaní v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu do odporúčaní pre jednotlivé krajiny pre určité členské štáty, ktoré Rada prijala v rámci cyklu európskeho semestra; naliehavo žiada Komisiu, aby posúdila najmä to, či majú vnútroštátne FIU k dispozícii dostatočné zdroje na účinné riešenie rizík v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu;

Zoznam EÚ týkajúci sa vysokorizikových tretích krajín

13. vyzýva Komisiu, aby ďalej posúdila možné vytvorenie „šedého zoznamu“ potenciálne vysokorizikových tretích krajín rovnakým spôsobom ako súčasný prístup EÚ pri zaraďovaní na zoznam nespolupracujúcich jurisdikcií na daňové účely; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pri 12-mesačnej dĺžke procesu vedúceho ku konečnému posúdeniu pri identifikácii tretích krajín so strategickými nedostatkami existuje riziko zbytočných prieťahov v prípade účinných opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; víta skutočnosť, že Komisia sa nespolieha výlučne na postup zaraďovania do zoznamu FATF a je ochotná použiť posilnené kritériá stanovené v AMLD5, najmä pokiaľ ide o transparentnosť skutočného vlastníctva, s cieľom vykonávať nezávislé posudzovanie tretích krajín, ktoré by malo byť bez geopolitického zasahovania;

14. spochybňuje prístup, ktorý zaujala Komisia vo svojom pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom „Metodika identifikácie vysokorizikových tretích krajín podľa smernice (EÚ) 2015/849“, v ktorom sa vymedzujú krajiny, ktoré predstavujú „značnú úroveň hrozby“, dvoma kritériami, ktoré musia obe byť splnené; odporúča, aby krajiny, ktoré predstavujú „významnú hrozbu prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu“, boli štandardne okamžite zaradené do zoznamu nespolupracujúcich jurisdikcií bez akýchkoľvek ďalších dodatočných podmienok a aby boli zo zoznamu vyradené až po úplnom splnení potrebných záväzkov;

15. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila verejne transparentný postup s jasnými a konkrétnymi kritériami pre krajiny, ktoré sa zaviazali podstúpiť reformy, aby predišli zaradeniu na zoznam; vyzýva ďalej Komisiu, aby zverejnila svoje posúdenia hodnotených krajín zo zoznamu s cieľom zabezpečiť verejnú kontrolu takým spôsobom, aby sa posudzovanie nemohlo zneužívať;

16. vyzýva Komisiu, aby prijala protiopatrenia proti tretím krajinám, ktoré nespolupracujú pri európskych vyšetrovaniach v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, vrátane tých, ktoré sú spojené s atentátom na investigatívnu novinárku Daphne Caruanu Galiziovú;

Súčasný dohľad EÚ

17. zdôrazňuje, že súčasný rámec EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je poznačený nedostatkami v presadzovaní pravidiel EÚ v spojení s nedostatočným účinným dohľadom; podporuje už prijaté rozšírenie právomocí EBA, ale opakovane zdôrazňuje svoje hlboké znepokojenie v súvislosti so schopnosťou EBA vykonávať nezávislé posudzovanie z dôvodu jeho štruktúry riadenia;

18. požaduje, aby bol subjektom usadeným v daňových rajoch zamietnutý prístup k finančným prostriedkom EÚ, a to vrátane pomoci poskytnutej v reakcii na hospodárske a sociálne dôsledky epidémie COVID-19;

19. vyzýva príslušné vnútroštátne orgány, ako aj ECB, aby pri vykonávaní procesu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP) brali do úvahy riziká finančnej trestnej činnosti, keďže už sú na to oprávnené v súlade s existujúcim legislatívnym rámcom; vyzýva, aby ECB bola oprávnená odobrať licencie všetkým bankám pôsobiacim v eurozóne, ktoré porušujú povinnosti v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, nezávisle od posúdenia vnútroštátnych orgánov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí;

20. vyzýva EBA, aby uskutočnil vyšetrovanie v súvislosti s odhaleniami vo veci Luanda Leaks, najmä s cieľom posúdiť, či došlo k porušeniu vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov EÚ, a aby posúdil kroky, ktoré prijali orgány finančného dohľadu; vyzýva EBA, aby vypracoval vhodné odporúčania pre reformu a opatrenia zainteresovaných príslušných orgánov; vyzýva ostatné príslušné orgány na vnútroštátnej úrovni, aby začali vyšetrovanie alebo pokračovali vo vyšetrovaniach odhalení vo veci Luanda Leaks a stíhali zainteresované strany, o ktorých sa zistí, že porušujú pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu;

21. zdôrazňuje úlohu medzinárodnej investigatívnej žurnalistiky a oznamovateľov korupcie, ktorí odhaľujú možné trestné činy korupcie, prania špinavých peňazí a všeobecných pochybení politicky exponovaných osôb, ako aj úlohu, ktorú zohrávajú finanční a nefinanční sprostredkovatelia pri prenikaní prípadných nezákonne získaných finančných prostriedkov do finančného systému EÚ bez riadnych kontrol;

22. so znepokojením konštatuje, že Luanda Leaks, ako aj ďalšie minulé škandály, ako sú Cum Ex, Panama Papers, Lux Leaks a Paradise Papers, opakovane otriasli dôverou občanov v naše finančné a daňové systémy; pripomína, že je veľmi dôležité obnoviť dôveru verejnosti a zabezpečiť spravodlivé a transparentné daňové systémy a daňovú spravodlivosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že EÚ musí vážne riešiť svoje vlastné vnútorné problémy, najmä pokiaľ ide o jej nízke dane a daňové raje;

23. berie na vedomie skutočnosť, že EBA a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) uskutočnili osobitné vyšetrovania v súvislosti so systémami dividendovej arbitráže; berie na vedomie výsledky vyšetrovania medzi zamestnancami EBA a jeho akčného plánu na roky 2020 – 2011 pozostávajúceho z 10 bodov s cieľom zlepšiť budúci rámec prudenciálnych požiadaviek a požiadaviek v oblasti prania špinavých peňazí, ktoré sa vzťahujú na tieto systémy; vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že vyšetrovanie EBA trvalo viac ako 18 mesiacov, aby sa dospelo k záveru, že je potrebné začať formálne vyšetrovanie; vyzýva ESMA, aby vykonal dôkladné vyšetrovanie a čo najskôr predložil ambiciózne odporúčania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že príslušné orgány v členských štátoch nevykonali viditeľné kroky na vyšetrovanie a stíhanie subjektov a osôb zodpovedných za tieto nezákonné postupy dividendovej arbitráže, ako aj nad nedostatočnou spoluprácou medzi orgánmi;

Spolupráca medzi členskými štátmi

24. poukazuje na potrebu lepšej spolupráce medzi správnymi, súdnymi orgánmi a orgánmi presadzovania práva v EÚ; víta skutočnosť, že Komisia reagovala na opakovanú žiadosť Európskeho parlamentu o posúdenie vplyvu, pokiaľ ide o vytvorenie koordinačného a podporného mechanizmu pre FIU členských štátov; vyzýva Komisiu, aby vytvorenie FIU EÚ považovala za príležitosť na podporu identifikácie podozrivých transakcií cezhraničného charakteru a na vykonanie spoločnej analýzy cezhraničnej spolupráce; navrhuje, aby bol tento mechanizmus oprávnený navrhovať spoločné vykonávacie opatrenia alebo normy pre spoluprácu medzi FIU a podporovať odbornú prípravu, budovanie kapacít a výmenu skúseností pre FIU; zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť tomuto mechanizmu prístup k relevantným informáciám v rôznych členských štátoch a dať mu právomoc fungovať v cezhraničných prípadoch;

25. vyzýva na prijatie ďalších iniciatív, ktoré by mohli presadzovať konanie na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, napr. rozšírenie právomocí Európskej prokuratúry (EPPO) a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a posilnenie existujúcich agentúr, ako je Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a Eurojust; berie na vedomie úmysel Komisie predložiť návrh na posilnenie mandátu Europolu, ako sa uvádza v jeho upravenom pracovnom programe, a pripomína, že posilnený mandát by mal ísť ruka v ruke s primeranou parlamentnou kontrolou; je presvedčený, že prioritou by malo byť posilnenie kapacity Europolu požadovať začatie cezhraničných vyšetrovaní, najmä v prípadoch závažných útokov na oznamovateľov korupcie a investigatívnych novinárov, ktorí zohrávajú zásadnú úlohu pri odhaľovaní korupcie, podvodov, zlého hospodárenia a iného protiprávneho konania vo verejnom a v súkromnom sektore;

26. víta zriadenie Európskeho centra finančnej a hospodárskej trestnej činnosti Europolu, ktoré zlepší prevádzkovú podporu poskytovanú členským štátom a orgánom EÚ v oblasti finančnej a hospodárskej trestnej činnosti a podporí systematické využívanie finančných vyšetrovaní;

27. vyzýva Komisiu, aby zvážila návrh na európsky rámec pre cezhraničné daňové vyšetrovania a iné cezhraničné finančné trestné činy;

28. vyzýva v tejto súvislosti členské štáty a inštitúcie EÚ, aby podporili rýchle zriadenie Európskej prokuratúry, a domnieva sa, že všetky členské štáty, ktoré ešte neoznámili svoj zámer pridať sa k Európskej prokuratúre, by tak mali urobiť; žiada o pridelenie realistických finančných a ľudských zdrojov, ako aj o to, aby členské štáty vymenovali delegovaných prokurátorov na plný úväzok, aby to zodpovedalo očakávanej vysokej pracovnej záťaži EPPO;

29. poznamenáva, že navrhované rozpočtové a ľudské zdroje nepostačujú na úplnú podporu vyšetrovaniam súvisiacim s oblasťou boja proti praniu špinavých peňazí a existujúcich koordinačných mechanizmov, ako je operačná sieť na boj proti praniu špinavých peňazí (Anti-Money Laundering Operational Network – AMON) a výmenná platforma FIU.net;

Ostatné súvisiace aspekty

30. zdôrazňuje potenciál riadnej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom vrátane možných verejno-súkromných partnerstiev v rámci zhromažďovania finančných informácií na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré sa musia v budúcnosti lepšie využívať, napr. platformy na výmenu informácií medzi orgánmi presadzovania práva, FIU a súkromným sektorom; povzbudzuje všetky príslušné zainteresované strany, aby sa zapojili, najmä výmenou súčasných dobre fungujúcich postupov počas verejných konzultácií; zastáva názor, že pri takejto spolupráci by sa mali prísne dodržiavať obmedzenia v rámci platných pravidiel ochrany údajov a základných práv; vyzýva Komisiu, aby navrhla jasný právny rámec na zriadenie tripartitných platforiem, čím sa regulujú povinnosti a profily účastníkov a zabezpečí sa dodržiavanie rovnakého súboru pravidiel výmeny informácií, ochrany súkromia a osobných údajov, bezpečnosti údajov, práv podozrivých a iných základných práv; zastáva názor, že včasná a úplná spätná väzba o účinnosti správ o podozrení z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a následných opatrení je zásadná na ich zefektívnenie boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu;

31. opakovane zdôrazňuje svoju výzvu členským štátom, aby čo najskôr postupne ukončili všetky existujúce systémy občianstva na základe investícií (CBI) alebo pobytu na základe investícií (RBI), najmä v prípade nedostatočného overenia a nedostatočnej transparentnosti, aby sa minimalizovala často spájaná hrozba prania špinavých peňazí, oslabovanie vzájomnej dôvery a integrity schengenského priestoru, ako aj ďalšie politické, hospodárske a bezpečnostné riziká pre EÚ a jej členské štáty; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr informovala o opatreniach, ktoré plánuje prijať v súvislosti so systémami občianstva a pobytu na základe investícií, ako aj o všetkých záveroch svojej expertnej skupiny vytvorenej na tento účel; vyzýva Komisiu, aby ďalej posúdila, či sú splnené predpoklady na začatie postupov v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom za porušenie článku 4 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ);

32. vyzýva Komisiu, aby monitorovala presadzovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1805 zo 14. novembra 2018 o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a konfiškáciu ( 29 ) členskými štátmi s cieľom uľahčiť cezhraničné vymáhanie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti a riadne transponovať a vykonávať smernicu 2014/42/EÚ o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii; vyzýva Komisiu, aby aktualizovala existujúce údaje o zhabanom a skonfiškovanom majetku; vyzýva Komisiu, aby do nadchádzajúcich legislatívnych návrhov zahrnula ustanovenia na uľahčenie administratívneho zaistenia pre FIU a právny rámec, na základe ktorého by boli finančné inštitúcie povinné sledovať a hladko vybavovať žiadosti o stiahnutie z trhu, ako aj ustanovenia, ktoré v tejto súvislosti umožnia rýchlu cezhraničnú spoluprácu medzi orgánmi; je znepokojený tým, že celkové výsledky, pokiaľ ide o zhabaný majetok, nie sú uspokojivé a že miera konfiškácie v EÚ zostáva veľmi nízka; vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť pravidlám používania skonfiškovaného majetku na účely verejného záujmu alebo na sociálne účely a aby sa usilovala o zabezpečenie vrátenia skonfiškovaného majetku obetiam v krajinách mimo EÚ;

33. víta možnosť, ktorú uviedla Komisia, poveriť dozorný orgán EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu určitými právomocami na monitorovanie a podporu vykonávania zaistenia majetku v rámci reštriktívnych opatrení (sankcií) EÚ vo všetkých členských štátoch;

34. víta prijatie smernice (EÚ) 2018/1673, ktorou sa zavádzajú nové ustanovenia trestného práva a uľahčuje efektívnejšia a rýchlejšia cezhraničná spolupráca medzi príslušnými orgánmi s cieľom predchádzať praniu špinavých peňazí a súvisiacemu financovaniu terorizmu a organizovanej trestnej činnosti; požaduje ďalšiu analýzu potreby harmonizácie existujúcich pravidiel vrátane vymedzenia niektorých predikatívnych trestných činov prania špinavých peňazí, ako sú daňové trestné činy;

35. víta prijatie smernice (EÚ) 2019/1153 a očakáva posúdenie Komisie, pokiaľ ide o potrebu a proporcionalitu rozšírenia vymedzenia finančných informácií na všetky typy informácií alebo údajov, ktoré vlastnia verejné orgány alebo povinné subjekty a ktoré sú dostupné FIU, ako aj príležitosti a výzvy týkajúce sa rozšírenia výmeny finančných informácií alebo finančnej analýzy medzi FIU v rámci Únie tak, aby sa vzťahovala na výmeny týkajúce sa závažných trestných činov iných ako terorizmus alebo organizovaná trestná činnosť spojená s terorizmom;

36. je znepokojený skutočnosťou, že pandémia ochorenia COVID-19 môže ovplyvniť schopnosť vlád a aktérov zo súkromného sektora vykonávať normy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vyzýva Komisiu, aby v koordinácii s EBA viedla konzultácie s vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s cieľom posúdiť konkrétne riziká a ťažkosti v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vyplývajúce zo šírenia ochorenia COVID-19, a na tomto základe vypracovala konkrétne usmernenia pre lepšiu odolnosť a presadzovanie;

37. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby EÚ vystupovala na globálnej úrovni rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu jednotne, a to najmä tým, že umožnia Komisii zastupovať EÚ v FATF v súlade s ustanoveniami zmluvy, ako je to aj v prípade iných oblastí politiky;

38. žiada od orgánov na úrovni EÚ, ako je Európsky výbor pre ochranu údajov, jasnejšie usmernenia k ochrane osobných údajov a súkromia a dodržiavanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, najmä pokiaľ ide o povinnosti náležitej starostlivosti a uchovávanie údajov, keďže vnútroštátne orgány na ochranu údajov zaujali v minulosti v rôznych členských štátoch rozdielne prístupy;

39. požaduje, aby sa príslušnému oddeleniu generálneho riaditeľstva Komisie pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov pridelilo viac ľudských a finančných zdrojov, a víta skutočnosť, že pre EBA sa vyčlenili ďalšie zdroje;

40. vyzýva členské štáty, aby úplne a transparentne vyšetrili všetky ohlásené prípady prania špinavých peňazí a súvisiace trestné činy, ako sú vraždy a násilie páchané na oznamovateľoch korupcie a novinároch; opakovane zdôrazňuje svoje stanovisko k vytvoreniu ceny Daphne Caruany Galiziovej, ktorú by udeľoval Európsky parlament; vyzýva maltské orgány, aby využili všetky dostupné zdroje na identifikáciu podnecovateľov atentátu na Daphne Caruanu Galiziovú a aby ďalej vyšetrovali tých, proti ktorým stále existujú závažné obvinenia z prania špinavých peňazí, pretože jej správy boli potvrdené odhaleniami vo veci Panama Papers; vyzýva ďalej maltské orgány, aby vykonávali vyšetrovania finančných sprostredkovateľov spojených so spoločnosťou Mossack Fonseca, ktorí stále pôsobia na Malte, a je znepokojený neúčinnou samoreguláciou účtovníckej profesie; žiada o vydanie bývalého vlastníka a predsedu banky Pilatus Bank na Maltu po tom, ako ministerstvo spravodlivosti USA zrušilo proti nemu obvinenia v dôsledku procesných problémov, a naliehavo žiada maltské orgány, aby obžalovali bankára na základe obvinení z prania špinavých peňazí a iných finančných trestných činov;

41. je hlboko znepokojený nedostatkom účinného dohľadu, ktorý sa zistil pri hodnotení výkonnosti dánskych a estónskych orgánov dohľadu v súvislosti so škandálom v prípade Danske Bank; je znepokojený aj nedávnym škandálom Wirecard, ako aj úlohou, ktorú zohral nemecký úrad pre finančný dohľad BaFin a potenciálnymi nedostatkami; poznamenáva, že v tomto prípade opäť zlyhala samoregulácia v účtovníckej profesii; konštatuje, že klasifikácia tejto spoločnosti FinTech ako technologickej spoločnosti a nie ako poskytovateľa platobných služieb zohrala ústrednú úlohu v zlyhaní regulácie; vyzýva Komisiu, aby tento problém urýchlene riešila tým, že zabezpečí správnu klasifikáciu platobných spoločností; žiada EÚ a príslušné vnútroštátne orgány, aby začali vyšetrovanie, pokiaľ ide o chýbajúcich 1,9 miliardy EUR, a vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako zlepšiť fungovanie sektora účtovníctva, a to aj prostredníctvom spoločných auditov;

o

o o

42. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

(2) Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43.

(3) Ú. v. EÚ L 334, 27.12.2019, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 122.

(5) Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 22.

(6) Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 6.

(7) Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39.

(8) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(9) Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17.

(10) Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 111.

(11) Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 29.

(12) Prijaté texty, P8_TA(2019)0328.

(13) Prijaté texty, P9_TA(2019)0103.

(14) Ú. v. EÚ L 254, 20.9.2016, s. 1.

(15) Ú. v. EÚ L 19, 24.1.2018, s. 1.

(16) Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2018, s. 4.

(17) Ú. v. EÚ L 246, 2.10.2018, s. 1.

(18) Prijaté texty, P8_TA(2019)0216.

(19) Prijaté texty, P8_TA(2019)0240.

(20) Prijaté texty, P9_TA(2019)0022.

(21) Politico, „Dirty money failures signal policy headaches for new Commission“, 24. júla 2019.

(22) Europol, „Does crime still pay? – Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of Statistical Information 2010-2014“, 1. februára 2016.

(23) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov, „Piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí (AMLD5) – stav transpozície“, 2. júna 2020.

(24) Oznámenie Komisie zo 7. mája 2020 o akčnom pláne v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (C(2020)2800).

(25) Jednotka pre zvláštne úlohy v oblasti finančných opatrení, „COVID-19-related Money Laundering and Terrorist Financing – Risks and Policy Responses“, máj 2020.

(26) Europol, „Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis“, 27. marca 2020.

(27) Európsky orgán pre bankovníctvo, „EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic“, 31. marca 2020.

(28) Global Financial Integrity, „Nezákonné finančné toky spojené s obchodom v 135 rozvojových krajinách: 2008 – 2017“, 3. marca 2020.

(29) Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 1.