Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Výročná správa za rok 2009 o rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci európskeho spoločenstva a o ich implementácii v roku 2008 {SEC(2009)831} /* KOM/2009/0296 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.6.2009 KOM(2009) 296 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Výročná správa za rok 2009 o rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci Európskeho spoločenstva a o ich implementácii v roku 2008 {SEC(2009)831} SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Výročná správa za rok 2009 o rozvojovej politike a politike vonkajšej pomoci Európskeho spoločenstva a o ich implementácii v roku 2008 Rok 2008 priniesol nové výzvy pre Európsku úniu a jej partnerov v oblasti rozvoja na celom svete. Rýchlo rastúce ceny potravín a energie spolu s celosvetovou finančnou krízou preverili schopnosť Európskej únie plniť súčasné záväzky pomoci a riešiť nové potreby. Európska komisia reagovala rýchlo s cieľom kompenzovať vplyv vysokých cien potravín na chudobné krajiny. Európska únia dokázala svoju zodpovednosť tým, že do konca decembra zriadila z rozpočtu EÚ potravinový nástroj na roky 2008 – 2010 vo výške 1 miliardy EUR. Komisia medzitým zvýšila svoj rozpočet humanitárnej potravinovej pomoci z rezervy na núdzovú pomoc o 140 miliónov EUR a presmerovala peniaze určené na potravinovú bezpečnosť pre najzraniteľnejšie populácie. Navyše presmerovala 200 miliónov EUR z rezervy nepridelených prostriedkov v 10. európskom rozvojovom fonde (ERF). Komisia sa ďalej zaviazala, že podľa jednotlivých prípadov zvýši úroveň makrofinančnej pomoci pre tie krajiny, ktoré ju potrebujú. Napriek hospodárskej kríze Európska únia a jej členské štáty znovu potvrdili svoje záväzky zvýšiť v nasledujúcich rokoch rozvojovú pomoc. Hlavným cieľom v roku 2009 bude naďalej pružne a účinne reagovať na vývoj situácie. Skutočne celosvetový rozmer Globálna povaha vonkajších politík Európskej únie bola zrejmá už v roku 2008, keď Európska únia prehĺbila vzťahy so svojimi partnermi na celom svete a požiadala ich o spoluprácu pri riešení globálnych problémov týkajúcich sa klímy a energetiky, liberalizácie obchodu a dosiahnutia rozvojových cieľov tisícročia z roku 2000 v konečnom termíne do roku 2015. V máji Európska únia vytvorila nové základy pre vzťahy s Latinskou Amerikou na samite v Lime. Lídri za obidve strany prijali spoločný akčný program so zameraním na dve témy: sociálnu súdržnosť a trvalo udržateľný rozvoj. Vôbec prvý samit Európskej únie s Južnou Afrikou sa konal v júli. V auguste sa do centra pozornosti neplánovane dostalo Gruzínsko v dôsledku konfliktu s Ruskom. Komisia pohotovo vytvorila trojročný balík vo výške 500 miliónov EUR. Do konca roka sa jej podarilo aktivizovať prvú platbu vo výške 60 miliónov EUR, ktorá bola určená osobám vysídleným v rámci Gruzínska. Európska únia v roku 2008 venovala veľkú pozornosť svojim susedom vo východnej Európe a v Stredomorí. Komisia v júli vytvorila Úniu pre Stredozemie so svojimi južnými partnermi a v decembri navrhla vytvoriť nové Východné partnerstvo so susedmi na východe. Rokovania o novej dohode o partnerstve s Ruskom, ktoré Európska únia zmrazila pre konflikt Ruska s Gruzínskom, boli odblokované v novembri na samite EÚ – Rusko. V priebehu roka Európska únia poskytla celkovo 498 miliónov EUR Palestínčanom najmä na úhradu prevádzkových nákladov Palestínskej samosprávy a podporu palestínskeho reformného a rozvojového plánu. Počas roka Európska únia začala so svojimi africkými partnermi pracovať na ôsmich tematických partnerstvách, ktoré sú súčasťou ambicióznej spoločnej stratégie prijatej na samite v Lisabone v decembri 2007. Tieto dve strany zároveň posilnili aj vzájomný dialóg o globálnych problémoch vrátane vplyvu finančnej krízy, zmeny klímy a riadenia medzinárodných inštitúcií. V nadväznosti na zvýšenú angažovanosť Číny v Afrike Komisia predložila návrhy trojstrannej spolupráce, EÚ - Čína - Afrika, s cieľom nájsť spoločné riešenia spoločných výziev. Komisia sa usilovala o presadenie väčšej regionálnej spolupráce a hospodárskej integrácie partnerov afrických karibských a tichomorských štátov (AKT) ako prostriedku podpory rastu, obchodu a rozvoja. Svoje úsilie sústredila na rokovania o regionálnych dohodách o hospodárskom partnerstve (EPA) so skupinami subsaharských krajín a krajinami AKT v karibskom a tichomorskom regióne. Štáty AKT využili aj regionálnu zložku nového ERF, napríklad príspevok vo výške 300 miliónov EUR na mierový nástroj pre Afriku, podporu inštitúcií AKT a Svetový fond pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii. V priebehu roka Komisia pokračovala v úsilí o uzatvorenie formálnych dohôd so strategickými partnermi v Ázii, Čínou a Indiou, ako aj s Južnou Kóreou a členmi Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN). Pomoc určená združeniu ASEAN je sústredená na integračné úsilie stanovené v programe hospodárskeho spoločenstva ASEAN a vychádza z európskej skúsenosti s nástrojmi regionálnej integrácie ako štatistika, clá a spoločné normy. Komisia zároveň pokračovala v rokovaniach o komplexných dohodách o pridružení (politický dialóg, rozvojová spolupráca a preferenčný obchod) s Andským spoločenstvom a Strednou Amerikou. Náprava politík Neočakávané udalosti roku 2008 neodradili Európsku úniu ani Európsku komisiu od ich priorít v oblasti rozvoja. Počas roka 2008 Komisia preskúmala pokrok na polceste smerom k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia. Hodnotila technickú a finančnú pomoc EÚ v súvislosti s ôsmimi rozvojovými cieľmi tisícročia. V júni Komisia pripravila akčný program EÚ pre rozvojové ciele tisícročia. V ňom stanovila míľniky na rok 2010 so zámerom znovu získať stratené zázemie na dosiahnutie základných sociálnych (najmä v zdravotníctve) a environmentálnych cieľov. V prípade krajín s nízkymi a stredne vysokými príjmami sa spolupráca zameriava najmä na podporu politík boja proti chudobe. V skutočnosti tieto udalosti posilnili potrebu väčšej politickej súdržnosti, najmä vo veľkých otázkach ako zmena klímy, v rámci ktorej sa Európska únia nachádza v centre diania, a svetový obchod. Jednoznačné stanovisko Európskej únie v otázke zmeny klímy môže byť priamym prínosom pre najchudobnejšie a najzraniteľnejšie rozvojové krajiny, čoho dôkazom je operačné zriadenie adaptačného fondu dohodnuté na konferencii OSN o zmene klímy v Poznani v Poľsku v decembri 2008. Prvá dobrovoľná dohoda o partnerstve v rámci iniciatívy FLEGT (Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve) bola uzatvorená s Ghanou v septembri 2008. V roku 2008 Komisia zvýšila úsilie o úplné začlenenie otázok, ako je rodové hľadisko, životné prostredie a práva detí a domorodých obyvateľov, do procesu rozvoja. Vo februári Komisia navrhla balík opatrení zameraných na deti vo vonkajších akciách. Stanovuje v ňom niekoľko priorít na regionálnej a celosvetovej úrovni v súvislosti s detskou prácou, obchodovaním s deťmi, deťmi postihnutými ozbrojeným konfliktom a násilím páchaným na deťoch. Komisia v priebehu roka vykonala kroky s cieľom zabezpečiť, aby vplyv ostatných politík EÚ, ktoré majú účinok na rozvojovú spoluprácu a pomoc, bol kladný. K týmto politikám patrí nielen obchodná, ale aj poľnohospodárska, energetická, výskumná a rozvojová, migračná bezpečnostná a daňová politika. V roku 2008 sa rad karibských a tichomorských krajín zaviazal dodržiavať zásady dobrej správy vecí verejných v daňovej oblasti, ktoré patria medzi kritériá zohľadňované pri prideľovaní stimulačnej čiastky na podporu správy vecí verejných v rámci 10. ERF. Komisia presunula demokratickú správu vecí verejných na vrchol svojho programu ako ukazovateľ a referenčný bod pri plánovaní a poskytovaní technickej a finančnej pomoci. Demokratickú správu vecí verejných vníma ako politickú oblasť, ktorú je potrebné podporovať samu osebe ale aj ako prierezovú otázku začlenenú do všetkých programov pomoci vo všetkých sektoroch. Zároveň je aj ústrednou témou každého politického dialógu. Počas roku 2008 Komisia vymedzila metodiku analýzy a riešenia otázky správy vecí verejných vo svojich sektorových operáciách. Výzva spočíva v tom, že podpora demokratickej správy je veľmi citlivý proces špecifický pre každú krajinu. V roku 2008 Komisia intenzívne pracovala na zefektívnení svojej pomoci pomocou vytvorenia súdržnosti a synergie medzi príslušnými geografickými a tematickými nástrojmi na podporu demokracie a ľudských práv. V tejto súvislosti sa geografické programy venujú najmä budovaniu inštitúcií a demokratickým procesom, ako sú voľby. Poskytujú pomoc pri voľbách, podporu parlamentom, inštitúciám na ochranu ľudských práv a občianskej spoločnosti, ale aj médiám. Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) je ako hlavný tematický nástroj EÚ konkrétnym vyjadrením významu, ktorý Európska únia pripisuje tejto politike. Nástroj EIDHR môže zasahovať na miestach, na ktorých Európska únia bežne nie je prítomná, a čo je ešte rozhodujúcejšie, dokonca bez súhlasu tretích krajín. Jeho hlavných príjemcov tvoria skupiny a jednotlivci bojujúci za demokraciu, ľudské práva a základné slobody v rámci občianskej spoločnosti. Od vyslania prvých volebných pozorovateľov EÚ do Ruska v roku 1993 sa volebné pozorovateľské misie EÚ (EOM) stali jasne viditeľným nástrojom európskej diplomacie. V roku 2008 Európska komisia vyslala volebné pozorovateľské misie EÚ, aby monitorovali celoštátne voľby v desiatich krajinách v Ázii, Afrike a Latinskej Amerike: v Pakistane, Bhutáne, Nepále, Kambodži, Rwande, Angole, Ekvádore, Guinei-Bissau, Ghane a Bangladéši. Európska komisia pokračuje vo svojom vzdelávacom programe pre volebných pozorovateľov aj v roku 2009. Väčšia a lepšia pomoc Suma pomoci, ktorú poskytla Komisia aj prostredníctvom svojich delegácií, sa v posledných rokoch neustále podstatne zvyšovala. Hodnota finančných prostriedkov viazaných počas roka 2008 dosiahla výšku 9,33 miliardy EUR, čo je od roku 2001 nárast o viac ako 90 %. Napriek neskorej ratifikácii 10. ERF Komisia dokázala do konca roka z tohto zdroja vyčleniť 4,89 miliardy EUR. V tomto úsilí Komisia aktivizuje rôzne vlastné finančné nástroje: ERF pre krajiny AKT, nástroj financovania rozvojovej spolupráce pre Áziu a Latinskú Ameriku a nástroj európskeho susedstva a partnerstva pre krajiny východnej Európy a južného Stredomoria. Európska únia je hnacou silou úsilia o zefektívnenie pomoci prostredníctvom jej nasmerovania pomocou systémov krajín s cieľom posilniť miestnu zodpovednosť a znížiť náklady spojené s transakciou v partnerských krajinách. Na septembrovom treťom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Akkre v Ghane sa osobitný dôraz kládol na rozdelenie práce medzi darcami, využívanie systémov krajín, predvídateľnosť pomoci, vzájomnú zodpovednosť za výsledky a menší stupeň podmienenosti. Výstupom tohto fóra je akčný program z Akkry (AAA), ktorý je v súlade s vlastným úsilím Európskej únie. Program AAA zahŕňa širší okruh partnerov, darcov a príjemcov ako kedykoľvek predtým. Samotné partnerské krajiny, rýchlo rozvíjajúce sa krajiny poskytujúce pomoc, krajiny so stredne vysokými príjmami a neštátne subjekty – všetky plnia čoraz významnejšiu úlohu. Komisia hľadiac aj nad rámec programu AAA bude pokračovať v diskusiách s členskými štátmi o tom, ako presadiť program účinnosti pomoci na európskej a medzinárodnej úrovni. Je to otázka pomeru medzi kvalitou a cenou – v prípade krajín, ktoré pomoc prijímajú, ale aj v prípade európskych daňových poplatníkov. Ako súčasť svojej reakcie na záväzky týkajúce sa využívania systémov krajín a predvídateľnosti pomoci Komisia sformulovala návrhy zmluvy o rozvojových cieľoch tisícročia, ktorou sa zabezpečí dlhodobejšia a lepšie predvídateľná podoba všeobecnej rozpočtovej podpory zacielenej na krajiny s dobrými výsledkami a preukázateľne úspešnou implementáciou rozpočtovej podpory. Na úvod boli schválené zmluvy o rozvojových cieľoch tisícročia so siedmimi krajinami AKT (Burkina Faso, Ghana, Mali, Mozambik, Rwanda, Uganda a Zambia), ktoré predstavujú viac ako 40 % plánovanej všeobecnej rozpočtovej podpory v 10. ERF. Počas roku 2008 Komisia intenzívne pracovala na reforme svojich útvarov technickej spolupráce a realizácie projektov. V júli prijala takzvanú „hlavnú stratégiu“. V tejto stratégii sa vymedzuje súbor zásad vrátane zamerania na rozvoj miestnych kapacít, prístupu vychádzajúceho z dopytu, vlastnej zodpovednosti partnerskej krajiny počas celého riadiaceho cyklu operácií a výraznej orientácie na výsledky. Komisia ďalej zvýšila podiel rozvojovej pomoci poskytovanej v podobe rozpočtovej podpory , prostriedku poskytovania podpory, ktorý uprednostňuje vždy, keď to okolnosti dovoľujú. Rozpočtová podpora, pri ktorej sa finančné prostriedky presúvajú do štátnej pokladnice prijímateľskej krajiny, postupne nahrádza priame financovanie spojené s projektmi. Počas roka záväzky rozpočtovej podpory predstavovali 39 % (3,86 miliardy EUR) z celkových záväzkov v rámci rozpočtu EÚ a ERF. Finančné prostriedky sa poskytujú buď ako všeobecná rozpočtová podpora (VRP) alebo ako sektorová rozpočtová podpora (SRP), ak ide o zameranie podpory na jeden sektor. V roku 2008 predstavovali záväzky VRP 60 % zo všetkých nových operácií rozpočtovej podpory, čo zodpovedá sume 2,3 miliardy EUR. Hlavnými príjemcami boli krajiny AKT (21 krajín), ázijské krajiny (Laos a Vietnam) a krajiny Latinskej Ameriky (Honduras). Pokiaľ ide o SRP, v roku 2008 sa nielen zvýšilo využívanie tohto prostriedku pomoci ale zároveň tento rok zaznamenal aj väčšiu rôznorodosť príslušných sektorov, najmä v krajinách, ktoré nepatria medzi štáty AKT[1]. Celkové záväzky SRP dosiahli sumu 1,5 miliardy EUR, približne 40 % nových operácií rozpočtovej podpory viazaných v roku 2008. Operácie SRP predstavovali 18 % nových záväzkov rozpočtovej pomoci pre región AKT, takmer 60 % v Ázii a až 100 % sa rozdelilo medzi východných a južných susedov EÚ a Južnú Afriku. V neskôr menovaných prípadoch sa operácie rozpočtovej podpory sústreďujú na oblasti, ako je spravodlivosť, legislatívna podpora, energetika, obchod a hospodárska súťaž. Väčšina záväzkov v Ázii bola zameraná na sociálne sektory. Hlavné sektory v Latinskej Amerike boli vodné hospodárstvo, vzdelávanie a zamestnanosť. Aj keď sa SRP v krajinách AKT zameriavala na tradičné sektory (cesty, zdravotníctvo a vzdelávanie), objavujú sa aj niektoré nové sektory ako spravodlivosť, odborné vzdelávanie, decentralizácia. Komisia v súčasnosti v rámci konzultácií s ostatnými darcami a členskými štátmi pracuje na vývoji komplexnej metodiky hodnotenia operácií všeobecnej aj sektorovej rozpočtovej podpory na úrovni krajiny. Táto metodika sa bude testovať v rokoch 2009 – 2010 a následne sa vylepší. V roku 2008 sa vykonalo aj podrobné preskúmanie programov všeobecnej rozpočtovej podpory ES, ktoré zahrnulo 46 programov. Zistilo sa, že sa priemerne uhradilo 70 % variabilnej tranže platieb na základe osobitných výkonnostných ukazovateľov. Tento údaj naznačuje, že sa podarilo dosiahnuť cielené výsledky na celkom vysokej úrovni. Jedným z kritérií, ktoré musia prijímateľské krajiny splniť, aby mohli získať oprávnenie na rozpočtovú podporu, je ich schopnosť hospodáriť s verejnými financiami. Účinné hospodárenie s verejnými financiami (PFM) je nevyhnutné, aby bolo možné zabezpečiť, že vlády ponesú zodpovednosť za peniaze európskych daňových poplatníkov, ktoré im zverujú v prospech ich obyvateľstva. Ako väčšina iných darcov (vrátane IMF a Svetovej banky) aj Európske spoločenstvo používa počiatočnú dynamickú diagnózu hospodárenia s verejnými financiami ako základ pre meranie pokroku v čase. Od júna 2005 do konca roka 2008 sa vykonali takzvané hodnotenia PEFA[2] v 55 krajinách AKT. Všetky krajiny AKT a takmer všetky ostatné krajiny na celom svete, ktoré využívajú rozpočtovú podporu ES, vykonali hodnotenie PEFA do konca roka 2008. Komisia sa zaviazala, že zabezpečí efektívnejšiu a transparentnejšiu rozpočtovú podporu prostredníctvom posilnenia hodnotení hospodárenia s verejnými financiami, zlepšenia štruktúry a formulácie dohôd o financovaní, ďalšieho zlepšenia kritérií oprávnenosti na rozpočtovú podporu a hodnotení rizika a zlepšenia systémov podávania správ. V budúcnosti sa operácie rozpočtovej podpory budú vo väčšej miere používať na splnenie finančných požiadaviek rozvojových krajín. Komisia sa bude naďalej starať o osobitné potreby nestabilných štátov. Zameranie na výsledky Systém monitorovania orientovaného na výsledky (ROM) sa stal neoddeliteľnou súčasťou plnenia väčšiny programov Komisie. Poskytuje transparentné, rýchle a dôkladné posúdenie pokroku projektu v určenom časovom bode. Toto monitorovanie vykonávajú nezávislí experti vo všetkých regiónoch vonkajšej spolupráce. Používajú pri ňom správne štruktúrovanú a robustnú metodológiu a zistenia sa podávajú podľa medzinárodne dohodnutých kritérií[3]. Po ôsmich rokoch systém ROM dokázal svoju užitočnosť nielen na úrovni projektov pri informovaní o výkone projektu, ale aj na makroúrovni pri podpore rozhodnutí týkajúcich sa riadenia a na úrovni plánovania pri poskytovaní kvalitatívnych údajov na analýzu. V rokoch 2006 až 2008 sa viac ako 530 dokončených projektov monitorovalo systémom ROM ex post . V štúdii z roku 2007 sa skúmali možné výhody tohto systému a potvrdilo sa, že ROM ex post je nákladovo efektívny a pružný nástroj. Metodika ROM sa pre pokračujúce projekty zjednodušovala a zlepšovala, aby mohla lepšie zahrnúť významné témy, ku ktorým patrí uplatňovanie rodových a environmentálnych hľadísk. V roku 2008 sa riešila aj potreba posunúť sa od čisto kvantitatívnej analýzy ku kvalitatívnej analýze údajov ROM. V roku 2008 bolo okrem toho vypracovaných osem hodnotiacich správ: štyri geografické, jedna tematická a tri v súvislosti so spôsobmi poskytovania pomoci. Začalo sa dvanásť nových hodnotení. Desať z nich sa týka jednotlivých krajín a ostatné dve súvisia s predchádzaním konfliktom spolu s budovaním mieru a zamestnanosťou spolu so sociálnou inklúziou. Komisia zohľadňuje výsledky týchto hodnotení pri zlepšovaní kvality a vplyvu svojej vonkajšej pomoci. Hodnotenia vo všeobecnosti dokázali dobrý výkon v súvislosti s relevantnosťou a účinnosťou plánovania a realizácie programov ES. K oblastiam, v ktorých je potrebné vynaložiť väčšie úsilie, patria tieto: synergia činností; sústava spôsobov poskytovania pomoci; a súdržnosť medzi pomocou pre krajiny a regionálnou pomocou. Európske spoločenstvo vynaložilo úsilie aj na zvýšenie viditeľnosti svojich činností, najmä ak sa finančné prostriedky usmerňujú prostredníctvom medzinárodných organizácií alebo rozpočtovej podpory. Spolupráca Pre zvýšenie efektívnosti pomoci je dôležitá väčšia koordinácia darcov, najmä pomocou výmeny odborných znalostí a sústredenia činností (rozdelenia práce). V praxi sa dnes uplatňuje v mnohých krajinách. Tanzánia, Mozambik, Uganda, Ghana, Burkina Faso a Mali sú príklady subsaharských afrických krajín, v ktorých je rozvinutá koordinácia a uplatňuje sa jasné rozdelenie práce. V decembri 2008 zorganizovala Komisia spolu s francúzskym predsedníctvom EÚ konferenciu o koordinácii darcov EÚ v Latinskej Amerike. V Afganistane sa pripravil spoločný príspevok EÚ k efektívnosti pomoci ako súčasť reakcie na afganskú národnú rozvojovú stratégiu. Na okupovanom palestínskom území ES vytvorilo účinný nástroj, PEGASE, ktorým poskytuje pomoc vrátane príspevkov členských štátov. Od vzniku vo februári 2008 sa v rámci nástroja PEGASE uhradilo (počas 12 mesiacov do 31. januára 2009) 409,2 milióna EUR v podobe priamej finančnej podpory. Týmto nástrojom sa zároveň riadilo viac ako 131 miliónov EUR zo 14 členských štátov EÚ, z ktorých sa v rovnakom období uhradilo 78 %. Komisia naďalej usmerňovala časť svojej rozvojovej pomoci prostredníctvom Organizácie spojených národov, Svetovej banky a ďalších medzinárodných organizácií, pričom toto bol najúčinnejší prostriedok poskytovania pomoci. V Iraku sa väčšina sumy podpory ES vo výške 785 miliónov EUR od roku 2003 usmerňovala prostredníctvom IRFFI (Medzinárodného fondu na obnovu Iraku), viacstranného mechanizmu zavedeného v roku 2004. V dvoch významných hodnoteniach dokončených v roku 2008 sa objavil záver, že Komisii, Svetovej banke a agentúram OSN prospieva táto zvýšená spolupráca, ktorú zabezpečili finančné a administratívne rámcové dohody. Tieto dohody umožnili Komisii poskytovať pomoc v krajinách, v ktorých boli podmienky na zemi príliš ťažké a riskantné na to, aby mohla vytvoriť vlastné kanály poskytovania. Je však potrebné uvažovať o novom strategickom prístupe a posilnení viditeľnosti. Komisia navyše posilnila svoju spoluprácu s OSN a Svetovou bankou pri reakcii na situácie po kríze a plánovaní operácií obnovy prostredníctvom spoločnej deklarácie, ktorú podpísali 25. septembra 2008. Touto iniciatívou sa vytvára spoločná platforma na poskytovanie účinnej a trvalo udržateľnej medzinárodnej reakcie po katastrofe a krízach súvisiacich s konfliktmi. Všetci darcovia a partneri sú pozvaní, aby sa pripojili k tomuto úsiliu. V roku 2008 bol zriadený investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) s cieľom spojiť grantové zdroje Komisie a členských štátov a investovať ich v partnerských krajinách prostredníctvom európskych verejných finančných inštitúcií. Úverové operácie sú zamerané najmä na tieto tri prioritné sektory: energetiku, dopravu a životné prostredie. V rámci nástroja sa schválilo 15 projektov na financovanie prostredníctvom celkového príspevku NIF vo výške 70,95 milióna EUR. Vytvorili sa pôžičky od európskych finančných inštitúcií vo výške 1,65 miliardy EUR. Okrem príspevku z rozpočtu ES členské štáty dodnes prisľúbili 37 miliónov EUR v priamych príspevkoch do trustového fondu NIF na obdobie 2008 – 2010. Napokon, Komisia vydala strategický dokument Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja s cieľom stanoviť prvé prvky stratégie, ktorá využije skúsenosti miestnych orgánov ako partnerov v rámci rozvoja. V roku 2009 bude pre hospodársku krízu bezpochyby situácia mnohých krajín nestabilnejšia. Bude ťažšie splniť rozvojové ciele tisícročia. Preto sa vonkajšia politika pomoci EÚ zameriava na dosiahnutie konkrétnych výsledkov, posilnenie pružnosti svojich nástrojov pomoci a podporu akcie v súvislosti s regionálnou integráciou. [pic] Údaje o boji proti chudobe potvrdzujú trend predchádzajúcich rokov, keďže 35 % oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) odchádza do najmenej rozvinutých krajín. Zníženie ODA pre iné krajiny s nízkymi príjmami (OLIC) je najmä výsledkom revízie zoznamu príjemcov ODA, ktorú vykonal Výbor OECD pre rozvojovú pomoc (DAC). Na novom zozname DAC, ktorý nadobudol účinnosť v roku 2008, bolo niekoľko iných krajín s nízkymi príjmami (OLIC) preklasifikovaných na krajiny s nižšími a stredne vysokými príjmami: Kamerun, Cape Verde, India, Moldavsko, Mongolsko, Nikaragua a Konžská republika. [pic] [pic] [1] Na účel tohto dokumentu sa Južná Afrika vníma osobitne od regiónu AKT. [2] PEFA, čiže „Verejné výdavky a finančná zodpovednosť“ je metodika, ktorú uplatňuje ES a ďalší vedúci darcovia na hodnotenie hospodárenia prijímateľských krajín s verejnými financiami. [3] Relevantnosť a štruktúra, účinnosť, efektívnosť, vplyv a trvalá udržateľnosť.