SK Úradný vestník Európskej únie C 44/129

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha a perspektívy afrického sociálneho hospodárstva v rozvojovej spolupráci“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 44/21

Spravodajca: pán JAHIER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. decembra 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko iniciatívy na tému

„Úloha a perspektívy afrického sociálneho hospodárstva v rozvojovej spolupráci“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. júna 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 464. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júla 2010 (schôdza z 15. júla 2010) prijal 116 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Sociálne hospodárstvo predstavuje na svetovej úrovni závažnú skutočnosť, ktorej charakteristikami sú schopnosť inovácie, dynamika, pružnosť a odolnosť najmä počas najzávažnejších kríz, ako aj schopnosť integrovať rôzne vrstvy populácie vo všetkých spoločnostiach, najmä chudobných a marginalizovaných. Podľa najprijateľnejších odhadov sa týka 10 % aktívnej svetovej populácie (1) a vo všetkých oblastiach sveta ďalej narastá. Jeho osobitné charakteristiky a dynamika ho odlišujú od ostatných foriem hospodárstva, súčasne má však doplňujúcu úlohu a niekedy dokonca vytvára synergiu s ostatnými formami hospodárskej činnosti.

1.2 V Afrike je sociálne hospodárstvo sektorom, ktorý je aj v súčasnosti opomínaný zo strany celého medzinárodného spoločenstva, vrátane Európskej únie. Jeho špecifiká však nie sú uznávané a preto nie je aktívne zapájané do politík a poradných či rozhodovacích procesov. Na africkom kontinente je však sociálne hospodárstvo súčasťou tradičných štruktúr solidarity, kolektívnych a komunitných podnikov, ktoré sú často transformované na družstvá alebo najrôznejšie formy spoločných podnikov. Okrem toho mnohé z týchto štruktúr predstavuje základný prvok tohto obrovského celku, ktorý sa nazýva neformálne hospodárstvo.

1.3 Na kontinente, kde je 80 až 95 % populácie zamestnanej v neformálnom sektore, sa sociálne hospodárstvo môže stať rozhodujúcim nástrojom a pomáhať postupne vyvíjať a transformovať životné a pracovné podmienky, a zvýšiť ich dôstojnosť a úroveň sociálnej ochrany, aby sa tieto subjekty mohli stať súčasťou trhu a byť rozhodujúcim prínosom pre sociálny a hospodársky rozvoj kontinentu.

1.4 V súčasnom kontexte hospodárskej krízy bol inovatívny charakter sociálneho hospodárstva a jeho značný prínos pre miestny rozvoj formálne uznaný zo strany Medzinárodnej organizácie práce, ktorá zorganizovala v Johannesburgu 19. až 21. októbra 2009 prvú konferenciu o sociálnom hospodárstve. Počas konferencie bol prijatý významný akčný plán. Svetová banka a MMF obnovili záujem o sociálne hospodárstvo z dôvodu jeho odolnosti voči kríze, najmä v prípade družstevných podnikov.

1.5 Preto je záujmom EÚ, ako hlavného poskytovateľa pomoci na svete, aby sa zúčastnila na tejto medzinárodnej akcii. Vhodnou príležitosťou bude Medzinárodný rok družstiev, ktorý na rok 2012 vyhlásila Organizácia spojených národov. EHSV navrhuje nasledujúce opatrenia na podporu afrického sociálneho hospodárstva v rámci rozvojovej spolupráce:

— zaručiť oficiálne uznanie úlohy a prínosu sociálneho hospodárstva na rozvoji afrického kontinentu zo strany EÚ;

— zaradiť sociálne hospodárstvo na zoznam neštátnych subjektov dohody z Cotonou, ktoré by sa mali podieľať na uplatnení tejto dohody;

— zdvojnásobiť finančné príspevky vyčlenené pre neštátne subjekty v rámci strategických dokumentov podľa krajiny a podľa regiónu;

— začleniť neštátne subjekty, vrátane afrického sociálneho hospodárstva, do budúcich vzťahov EÚ s krajinami AKT v období po roku 2020;

— začleniť sociálne hospodárstvo do partnerstva EÚ a Afriky, a najmä do 7. partnerstva pre migráciu, mobilitu a zamestnanosť;

— začleniť africké družstvá do politík EÚ v oblasti spolupráce pri rozvoji poľnohospodárstva a vidieka v Afrike;

— podporovať africké sociálne hospodárstvo prostredníctvom tematických programov EÚ „Investície do ľudských zdrojov“ a „Neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji“;

— podporovať zavedenie a rozvoj sietí subjektov sociálneho hospodárstva (os sever-juh a os juh-juh);

— podporovať vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúrnu spoluprácu a rovnosť pohlaví, v rámci programov a politík EÚ;

— uznať prínos sociálneho hospodárstva pri vytváraní dôstojných pracovných miest v Afrike a zabezpečiť, aby sa tento prínos odrazil v politikách spolupráce EÚ;

— zaradiť sociálne hospodárstvo do európskej správy 2010 o rozvoji, ktorá otvorí otázky sociálnej ochrany;

— podporovať prostredie vhodné pre fungovanie sociálneho hospodárstva, najmä vhodný právny rámec, rozvoj kapacít, prístup k financovaniu a zriadenie sietí;

— podporovať európsku medziinštitučnú spoluprácu pre rozvoj sociálneho hospodárstva;

— začleniť sociálne hospodárstvo do existujúcich strategických partnerstiev medzi Komisiou a Medzinárodnou organizáciou práce.

V súlade s odporúčaniami sa EHSV zaväzuje aktívne zapájať subjekty afrického sociálneho hospodárstva do svojich aktivít, a obzvlášť do monitorovacieho výboru AKT-EÚ.

2. Podstata a rozmery sociálneho hospodárstva v Afrike

2.1 Sociálne hospodárstvo tvoria všetky „podniky a organizácie, najmä družstvá, spolky, asociácie, nadácie a sociálne podniky, ktorých spoločným špecifickým znakom je produkovať tovary, služby a poznanie, pričom súčasne sledujú hospodárske a sociálne ciele, ako aj ciele na podporu solidarity“ (2). Takto definované sociálne hospodárstvo predstavuje významnú hospodársku skutočnosť nielen pre Európu, taktiež pre ostatné kontinenty začínajúc Afrikou.

2.2 Keďže ide o veľmi otvorený pojem, ktorý zdôrazňuje spoločné črty medzi jednotlivými organizáciami a podnikmi, v súčasnosti nie je možné presne vyčísliť rozšírenie a vplyv sociálneho hospodárstva v každej africkej krajine alebo na celom africkom kontinente. Je však možné popísať charakteristiky jednotlivých typov organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva v Afrike.

2.3 Jeden z hlavných prvkov sociálneho hospodárstva samozrejme predstavujú družstvá, definované Medzinárodnou organizáciou práce (R 193, 2002) ako „samosprávne združenie osôb, ktoré sa dobrovoľne spojili, aby naplnili svoje spoločné ekonomické, sociálne a kultúrne potreby a ambície prostredníctvom demokraticky riadeného podniku v spoločnom vlastníctve“. Do Afriky boli družstvá „importované“ koloniálnymi mocnosťami a spolu s hnutiami za nezávislosť sa z nich stala jedna z hlavných foriem hospodárskej a sociálnej organizácie v rámci kontinentu (Develtere, Pollet & Wanyama, 2009). Vo väčšine prípadov si však nové nezávislé vlády vytvorili veľmi úzke vzťahy s družstvami, ktoré tak boli využívané ako nástroj mobilizácie a kontroly v jednotlivých sociálnych a hospodárskych prostrediach. Len vďaka liberalizáciám v 90-tych rokoch sa podarilo odstrániť príliš závislý vzťah družstiev voči štáte, ktorý charakterizoval ich predchádzajúci vývoj, a družstvá získali samostatnosť, dobrovoľný charakter a vnútornú demokratickosť, teda znaky typické pre model družstva, a začala sa ich renesančná a expanzná fáza.

2.4 Za posledných pätnásť rokov bol zaznamenaný značný nárast počtu a popularity družstiev. Ako dokazujú Develtere, Pollet & Wanyama (2009) (3) na analýze údajov z jedenástich afrických krajín, v jednotlivých prípadoch (napríklad Keňa, Ghana a Senegal) sa počet aktívnych družstiev viac ako zdvojnásobil v porovnaní s rokmi 1989 – 1992, a družstvá sa stali veľmi dôležitou zložkou národného hospodárstva.

2.5 Väčšina afrických družstiev je vo vlastníctve svojich členov (client-owned) a pôsobí v poľnohospodárskom odvetví, avšak sú veľmi aktívne aj v úverovej oblasti: podľa World Council of Credit Unions (Svetová organizácia úverových a sporiteľných družstiev – WOCCU) v roku 2007 existovalo približne 12 000 úverových družstiev, pričom počet ich členov v 23 krajinách prekročil 15 miliónov a ich úspory predstavovali približne 3,5 miliárd dolárov (Fonteneau & Develtere, 2009): tým vytvorili pilier pre inštitúcie mikrofinancovania v mnohých oblastiach Afriky. Družstvá sú tiež aktívne v stavebnom, poisťovacom a distribučnom sektore. Odhaduje sa, že približne 7 % africkej populácie je v súčasnosti členom družstva.

2.6 Základným poslaním vzájomných spoločností je poskytovať sociálne služby pre svojich členov a ich rodiny, pričom vzájomne znášajú riziká a zdroje a pôsobia v sektore sociálnej ochrany; zvláštnu pozornosť venujú všetkým problémom týkajúcim sa zdravia a služieb zdravotníctva. Tieto spoločnosti sú významné z dôvodu ich počtu a ich vplyvu: predpokladá sa, že v Západnej Afrike je aktívnych aspoň 500 vzájomných spoločností s vplyvom na státisíce osôb. V Rwande od roku 2003 ministerstvo zdravotníctva začlenilo tento typ spoločnosti do svojej stratégie, aby rozšírilo prístup k zdravotníckym službám; podľa údajov ministerstva je 75 % populácie členom aspoň jednej vzájomnej spoločnosti. Nejde však len o sektor zdravotníctva. Aj v tomto prípade sú organizácie a/alebo podniky podobné spolkom aktívne aj v iných sektoroch. Ide tu napríklad o tontines vo frankofónnych afrických krajinách a v oblasti úverovo credit unions v anglofónnej Afrike alebo o pohrebné spoločnosti, ktoré poskytujú pohrebné služby v rôznych krajinách, napríklad v Etiópii a Južnej Afrike.

2.7 Po prvýkrát v Afrike Rada ministrov Západoafrickej hospodárskej a menovej únie (UEMOA) prijala 26. júna 2009, nariadenie (č. 07/2009) o vzájomných spoločnostiach (sociálne vzájomné spoločnosti). Základné hodnoty charakterizujúce „spoločné“ zásady sú definované a uznané nasledovne: transparentnosť, sociálna zodpovednosť, demokracia, rovnosť, spravodlivosť a solidarita. Tieto zásady určujú taktiež ostatné charakteristiky špecifické pre sociálnu vzájomnú spoločnosť, najmä dobrovoľný a nediskriminačný vstup, neziskovosť, demokratické a participatívne riadenie inštitúcie, solidárny záväzok, autonómiu a nezávislosť, dobrovoľnú prácu riadiaceho výboru a zodpovednú účasť.

2.8 Ďalšou veľmi početnou skupinou v Afrike, rozšírenou vo všetkých možných sektoroch, vo vidieckych aj v mestských oblastiach, sú asociácie, v rámci ktorých nájdeme dobrovoľné, komunitné organizácie (community-based organisations), neziskové organizácie, mimovládne organizácie atď. Počet asociácií v rámci sociálneho hospodárstva narástol počas procesu demokratizácie v 90-tych rokoch vďaka lepšiemu právnemu rámcu a pružnosti operačných štruktúr, ktoré umožnili asociáciám prispôsobiť sa najrôznejším sociálnym požiadavkám. V rámci tejto skupiny je obzvlášť dôležitá úloha mimovládnych organizácií; ktoré sú často spojené s obdobnými organizáciami a so severnými inštitúciami, preto sú schopné zmobilizovať množstvo zdrojov a pôsobiť vo väčšom rozsahu. Rovnako aj sociálni partneri pôsobia v rôznych krajinách s cieľom podporiť štruktúry a iniciatívy sociálneho hospodárstva.

2.9 Vďaka svojim štrukturálnym a operačným charakteristikám majú družstvá, vzájomné spoločnosti, asociácie a ostatné organizácie či podniky sociálneho hospodárstva významný hospodársky a sociálny vplyv v Afrike. V prvom rade ponúkajú pracovné miesta a umožňujú priamu a demokratickú účasť na organizovaní a rozdeľovaní zdrojov. Organizácie a podniky sociálneho hospodárstva ďalej pôsobia v širokom zábere spoločnosti a veľmi často aj v najchudobnejších vidieckych oblastiach, kde sú zásahy štátu minimálne alebo nulové, čím zaručujú aj prístup k sociálnym a/alebo hospodárskym službám pre najzraniteľnejšie skupiny populácie (chudobní, ženy, zdravotne postihnutí, pracovníci bez kvalifikácie, migranti atď.). Či už ide o mikroúver alebo zdravotnú a sociálnu pomoc pre osoby nakazené vírusom HIV/AIDS, o účasť v poľnohospodárskom družstve alebo v podniku poskytujúcom pohrebné služby, organizácie a podniky sociálneho hospodárstva zabezpečia uplatnenie opatrení sociálnej ochrany na základe solidárneho a komunitného prístupu, pričom súbežne vyrábajú tovar a poskytujú služby s nepopierateľným hospodárskym významom a priamym vplyvom na znižovanie chudoby.

2.10 Úloha organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva je ešte významnejšia vzhľadom na dôsledky svetovej hospodárskej a finančnej krízy, ktoré sa v Afrike pripojili k dôsledkom potravinovej a energetickej krízy v rokoch 2007 – 2008 (4). Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku a sociálnu situáciu veľkej časti populácie by vlády rozvojových krajín mali posilniť a rozvíjať systémy sociálnej ochrany, ktoré sú často neúplné. Ide o oblasť, kde sociálne hospodárstvo už aktívne existuje a často kompenzuje nedostatky a čiastkovosť štátnych zásahov, pričom nezbavuje vlády a inštitúcie ich úloh a zodpovedností.

3. Program Medzinárodnej organizácie práce

3.1 Vďaka svojim vnútorným charakteristikám môže sociálne hospodárstvo vytvárať nové pracovné miesta, podporovať dodržiavanie základných práv na pracovisku a podporovať ochranu a sociálny dialóg. Dokonale je teda v súlade so strategickými cieľmi stanovenými Medzinárodnou organizáciou práce (MOP) zameranými na dosiahnutie a zaručenie „dôstojnej práce“ (decent work), ktorej definícia spočíva v dodržiavaní „podmienok slobody, spravodlivosti, bezpečnosti a ľudskej dôstojnosti“. Dôstojná práca sa dlhodobo považuje za prioritný cieľ činnosti Medzinárodnej organizácie práce, pričom predstavuje základný prvok v rámci programov na znižovanie chudoby a vytvára nástroj na podporu trvalo udržateľného a spravodlivého rozvoja, prospešného pre všetkých.

3.2 Vo svojom programe „Dôstojná práca pre Afriku: 2007 – 2015“ (MOP 2007) Medzinárodná organizácia práce vymenúva možnosti a výzvy, ktoré v Afrike existujú na to, aby sa pojem dôstojná práca stal realitou na celom kontinente, a tiež na zabezpečenie vhodného hospodárskeho a sociálneho rozvoja pre dôstojnú prácu. Uvedené hlavné výzvy sa týkajú nezamestnanosti, nízkej zamestnanosti a chudoby; úlohy sociálnej ochrany v rámci rozvoja; problémov spojených so sociálnym vylúčením a so šírením HIV/AIDS. Tento dokument oficiálne neuvádza sociálne hospodárstvo. Ale koncepty, opatrenia, pozornosť venovaná družstvám a asociáciám, popredné miesto venované pojmom ako spravodlivosť, účasť a sociálna ochrana, sú prvky kompatibilné so základmi sociálneho hospodárstva.

3.3 V priebehu rokov Medzinárodná organizácia práce získala významnú právomoc v oblasti sociálneho hospodárstva, a to využitím svojich tradičných nástrojov, vytvorením oddelenia pre družstvá (EMP/COOP) a spustením celej rady programov technickej podpory v rámci kontinentu (napríklad Coop Afrika) alebo jednotlivých krajín, napríklad projekt SAY JUMP! v Juhoafrickej republike.

3.4 Preto nie je náhoda, že práve Medzinárodná organizácia práce otvorila prvú medzinárodnú diskusiu o sociálnom hospodárstve v Afrike. Medzinárodná organizácia práce najskôr dala vypracovaťniekoľko analýz a štúdií o družstvách v Afrike, potom usporiadala v októbri 2009 v Johannesburgu konferenciu na tému: „Odpoveď Afriky na krízu prostredníctvom sociálneho hospodárstva“. Cieľom tohto podujatia, na ktorom sa zúčastnili zástupcovia z celého kontinentu, bolo prijatie „Akčného plánu na podporu podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva v Afrike“ (5).

3.5 Akčný plán stanovuje štyri strategické ciele:

— na svetovej úrovni sa Medzinárodná organizácia práce a účastníci sociálneho hospodárstva zaväzujú podporovať a zlepšovať uznanie podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva, a tiež rozširovať partnerstvá medzi severom a juhom, a medzi Afrikou a inými regiónmi,

— na regionálnej úrovni úsilie o zvýšenie podpory podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva, vrátane mobilizácie zdrojov pre vytvorenia programu pre sociálne hospodárstvo v Afrike,

— na národnej úrovni, vytvoriť, prehĺbiť a/alebo podporiť politické, právne a inštitučné prostredie potrebné pre rozvoj a konsolidáciu podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva,

— a nakoniec na strednej a mikroúrovni sa cieľ týka zabezpečenia účinnosti podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva, aby mohli lepšie spĺňať potreby populácií v oblasti vytvárania príjmov, sociálnej ochrany, podpory zamestnanosti a dodržiavania práv na prácu, potravinovej bezpečnosti, environmentálnej ochrany, boja proti HIV/AIDS a sociálnemu vylúčeniu atď.

3.6 Vzhľadom na dôsledky v svetovej hospodárskej a finančnej krízy, ktoré sa pripojili k dôsledkom predchádzajúcej potravinovej a energetickej krízy, je obzvlášť urgentné dosiahnuť ciele stanovené v akčnom pláne z Johannesburgu. Medzinárodná organizácia práce odhaduje, že približne 73 % pracujúcich v Subsaharskej Afrike vykonáva neistú prácu, pričom v roku 2009 sa tento počet môže zvýšiť na 77 %, čoho dôsledkom bude pravdepodobné zhoršenie migračného napätia vnútri kontinentu a to aj smerom do Európy, pretože mnoho pracovníkov hľadá lepšiu budúcnosť. Dôsledky krízy sa už premietli do poklesu priamych zahraničných investícií v oblasti infraštruktúr, ako aj výroby tovarov, a tiež do poklesu finančných čiastok, ktoré posielajú domov emigranti. Podpora a rozširovanie podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva sú prínosom pre vytváranie pracovných miest a tým predstavujú konkrétnu alternatívu pre migračné toky.

3.7 Zásadný prínos družstiev pre sociálno-hospodársky rozvoj podnietil Organizáciu spojených národov k vyhláseniu roka 2012 za Medzinárodný rok družstiev; táto udalosť bude predstavovať príležitosť pre podporu a posilnenie úlohy organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva.

4. Perspektívy a odporúčania pre účasť EÚ a nové prioritné politiky

4.1 Sociálne hospodárstvo predstavuje v rámci Európskej únie významnú skutočnosť a jeho hospodárskej a sociálnej úlohe sa dostáva stále väčšieho uznania. V roku 2006 vypracoval EHSV prvú podrobnú správu k tejto tematike (6).

V roku 2009 Európsky parlament uznal sociálne hospodárstvo za jeden z pilierov európskej integrácie, keďže sociálne hospodárstvo predstavuje 10 % všetkých európskych podnikov, t. j. 2 milióny podnikov alebo 6 % všetkých pracovných miest, a má vysoký potenciál na vytváranie a udržiavanie stabilných pracovných miest (7).

EHSV nakoniec odporučil uznať a zachovať rôzne modely podnikov, z ktorých jedným je sociálne hospodárstvo (8).

4.2 Pokiaľ ide o programy zahraničnej spolupráce, sociálne hospodárstvo má svoje miesto medzi témami, ktoré určujú rozvojovú činnosť EÚ. Hlavné oblasti, v ktorých pôsobia organizácie a podniky sociálneho hospodárstva v Afrike, sú súčasťou akčných priorít EÚ: sociálna ochrana, zdravotníctvo, sociálne začlenenie, zamestnanosť, rozvoj poľnohospodárstva a vidieka, mikrofinancovanie, kultúra. Je teda zrejmé, že už existujú vhodné nástroje a politické oblasti využiteľné zo strany EÚ, hoci nie sú špecificky určené na priamu podporu organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva.

4.3 Aby sa táto nová sociálno-hospodárska realita na africkom kontinente zahrnula do rozvojovej spolupráce EÚ, bolo by potrebné, aby EÚ formálne uznala existenciu afrického sociálneho hospodárstva. EÚ môže mať na zahrnutí novej priority tohto typu do svojho programu špecifický záujem,a môže pre ňu znamenať pridanú hodnotu, pretože by sa podporila skutočná spolupráca s medzinárodnými organizáciami, akými sú Medzinárodná organizácia práce a Svetová banka. Tým sa prehĺbia systémové synergie, ktoré sú v oblasti rozvojovej spolupráce stále užitočnejšie. Táto nová priorita by umožnila začleniť hlavné subjekty európskeho sociálneho hospodárstva, čím by prispela k posilneniu podpory európskej verejnej mienky v prospech väčšej zahraničnej pomoci EÚ.

4.4 Najúčinnejším prostriedkom na zabezpečenie koncepčného uznania úlohy a prínosu sociálneho hospodárstva pre rozvoj Afriky je podpora tohto sektora zo strany existujúcich partnerstiev EÚ s Afrikou, teda prostredníctvom dohody z Cotonou a partnerstva EÚ a Afriky.

4.4.1 Pokiaľ ide o dohodu z Cotonou, môžeme vyjadriť ľútosť nad tým, že revízia z roku 2010 je už ukončená a nie sú do nej zaradené ustanovenia týkajúce sa sociálneho hospodárstva. Delegácie EÚ v afrických krajinách by však mali prijať opatrenia na bezodkladné začlenenie organizácií a podnikov sociálneho hospodárstva do zoznamu subjektov prizvaných ku konzultáciám.

4.4.2 Okrem toho, revízia dohody v roku 2015 by mala poskytnúť príležitosť na explicitné uznanie a zaradenie sociálneho hospodárstva do kategórie „neštátnych subjektov“, ktoré musia byť pri realizácií dohody informované, konzultované a zapájané, a ktorým musia byť tiež poskytnuté finančné prostriedky a rozvojové programy na vytváranie kapacít na zabezpečenie ich efektívnej účasti.

4.4.3 EHSV sa domnieva, že úvahy o vzťahoch EÚ s krajinami AKT po roku 2020, keď skončí platnosť dohody z Cotonou, by mali zaručiť nielen začlenenie inštitucionálnych ustanovení o neštátnych subjektoch, podobných ustanoveniam dohody z Cotonou, ale mali by tiež zabezpečiť explicitné zaradenie sociálneho hospodárstva do tejto kategórie.

4.5 Pokiaľ ide o partnerstvo EÚ a Afriky, môžu sa vytvoriť priame spojenia medzi cieľmi a činnosťami 7. partnerstva pre migráciu, mobilitu a zamestnanosť a medzi cieľmi sociálneho hospodárstva, najmä v oblasti prínosu pre vytváranie pracovných miest, postupnej formalizácie neformálneho hospodárstva a podpory dôstojnej práce. 3. summit EÚ-Afrika, naplánovaný na november 2010 a nové akčné plány, ktoré budú na ňom prijaté, sú konkrétnou príležitosťou pre podporu sociálneho hospodárstva. Nový akčný plán pre toto partnerstvo by mohol obsahovať:

— cieľ: uznanie a podpora sociálneho hospodárstva ako prostriedku na zmenšenie rozdielu medzi formálnym a neformálnym hospodárstvom a na podporu vytvárania dôstojných pracovných miest;

— činnosť: konsolidácia kapacít a kompetencií subjektov afrického sociálneho hospodárstva rozvojom vzdelávacích kurzov v zariadeniach odborného vzdelávania a na univerzitách, najmä v oblasti riadenia;

— činnosť: uľahčiť pôžičky a mikroúvery pre subjekty sociálneho hospodárstva;

— činnosť: pomôcť vládam v Afrike pri vytváraní právneho, inštitučného a politického prostredia vhodného pre podporu a fungovanie podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva.

4.6 Pokiaľ ide o odvetvia, organizácie a podniky afrického sociálneho hospodárstva sú veľmi aktívne v poľnohospodárskom odvetví a v sektore rozvoja vidieka. Konkrétne záväzky v tejto oblasti boli prijaté v rámci stratégie EÚ a Afriky pre poľnohospodárstvo a v oznámení o podpore afrického hospodárstva (9). V žiadnom z týchto dokumentov sa neuvádza družstevný sektor, ktorý predstavuje jednu z hlavných osí afrického sociálneho hospodárstva. Možností aktivít a spolupráce s poľnohospodárskymi a vidieckymi družstvami v Afrike je veľa. Zodpovedali by cieľu zdôrazniť zlepšenie riadenia v poľnohospodárskom odvetví a podporiť budovanie kapacít vo verejných a súkromných afrických organizáciách, ktoré zohrávajú úlohu v (poľnohospodárskom) odvetví. (10).

4.6.1 Okrem toho treba pripomenúť, že nástroj financovania rozvojovej spolupráce EÚ obsahuje tematický program pre potravinovú bezpečnosť, ďalšiu oblasť, v ktorej by sa existujúce programové nástroje EÚ mohli využiť na uznanie základnej úlohy, ktorú podniky a organizácie sociálneho hospodárstva v Afrike môžu zohrať v rámci európskej rozvojovej spolupráce.

4.7 Ďalším tematickým programom nástroja financovania rozvojovej spolupráce sú „Investície do ľudských zdrojov“. Tento program, určený na rozvoj ľudských zdrojov, by mohol byť využitý na podporu vzdelávania a budovania podnikových kapacít pre subjekty sociálneho hospodárstva v Afrike.

4.7.1 Takýto postup by bol v súlade s opatreniami deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o rozvoji kompetencií, najmä v oblasti riadenia. Vzdelávanie a odborná príprava sú základom pre budovanie kapacít pre organizácie a podniky sociálneho hospodárstva a pre ich podporu v rámci trhovej konkurencie. Ďalej by bolo vhodné zamerať úsilie na vzdelávacie a školiace programy pre ženy, ktorých úloha v hospodárstve na africkom kontinente je často podceňovaná, najmä v poľnohospodárskom odvetví a vo vidieckych oblastiach.

4.8 Pokiaľ ide o vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom budovať kompetencie alebo zdokonaľovať riadenie, EÚ by mala podporovať vzťahy medzi organizáciami a podnikmi sociálneho hospodárstva na európskom a africkom kontinente. Výmena skúseností, postupov a technickej podpory na severno-južnej a južno-južnej osi by prispela k posilneniu afrických štruktúr (11). EHSV preto podporuje vytvorenie a rozvoj sociálno-hospodárskych sietí (os sever-juh a juh-juh) ako základného nástroja na spoluprácu a prenos skúseností medzi organizáciami a podnikmi sociálneho hospodárstva.

4.9 Vzdelávanie a odborná príprava sú taktiež dôležité pre kvalitu práce a v širšom zmysle pre kultúrnu spoluprácu. Tieto dve oblasti zohrávajú prvoradú úlohu pre vytváranie pracovných miest, ako viackrát uviedol EHSV. Preto by bolo vhodné, aby EÚ zohľadnila tieto sektory pri začleňovaní afrického sociálneho hospodárstva do svojich programov a politík.

4.10 Pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, ktoré spolu s problematikou sociálnej ochrany a rovnosti pohlaví predstavujú základný článok sociálneho hospodárstva, obzvlášť v oblasti zamestnanosti vo vidieckom prostredí, niektoré aspekty stratégie EÚ a Afriky môžu byť spojené s cieľmi akčného plánu z Johannesburgu. Týka sa to najmä prioritnej činnosti č. 3 partnerstva EÚ a Afriky pre migráciu, mobilitu a zamestnanosť v oblasti zamestnanosti a zmiernenia chudoby, ktorá zdôrazňuje zásadu dôstojnej práce.

4.11 Ďalší prostriedok na koncepčné zaistenie úlohy sociálneho hospodárstva v rámci rozvoja afrického kontinentu by mohol byť vytvorený prostredníctvom európskej správy 2010 o rozvoji. V roku 2010 sa v tejto správe otvorí otázka sociálnej ochrany, teda oblasti, v ktorej organizácie a podniky sociálneho hospodárstva zohrávajú zásadnú úlohu, najmä v Afrike, ako sme už uviedli (12). Okrem toho, skutočné začlenenie afrického sociálneho hospodárstva do európskej správy 2010 o rozvoji by umožnilo vypracovať špecifickú politiku sociálnej ochrany v rámci rozvojovej spolupráce EÚ, ktorá v súčasnosti chýba.

4.12 EHSV ďalej odporúča Komisii, aby začala s mapovaním aktivít členských štátov v oblasti spolupráce so subjektmi afrického sociálneho hospodárstva, za účelom posilnenia spolupráce a prerozdelenia práce v tejto oblasti medzi EÚ a členské štáty.

4.13 Na zabezpečenie efektívneho prínosu afrického sociálneho hospodárstva k odstraňovaniu chudoby je potrebné vytvoriť vhodné prostredie, najmä vhodný právny rámec, umožniť rozvoj kapacít, prístup k financovaniu a zriadenie sietí organizácií sociálneho hospodárstva a ekvivalentných európskych štruktúr. Pokiaľ ide o právne prostredie, bolo by vhodné, aby EÚ a MOP podporili africké orgány pri vytvorení registra organizácií sociálneho hospodárstva a v prijímaní legislatívnych opatrení, ktoré umožnia efektívnu činnosť týchto subjektov a zastrešia aj veľmi dôležitú problematiku vlastníctva výrobných prostriedkov. EÚ a členské štáty by mohli využívať najlepšie postupy rozvinuté v krajinách Európy, kde je sociálne hospodárstvo najaktívnejšie.

4.13.1 Podporné činnosti EÚ v prospech budovania kapacít a vytvárania siete subjektov sociálneho hospodárstva by mali byť riadené na národnej, regionálnej a kontinentálnej úrovni, najmä prostredníctvom dohody z Cotonou, stratégie EÚ pre Afriku a tematického programu „Neštátne subjekty a miestne orgány v rámci rozvoja“ (Finančný nástroj rozvojovej spolupráce EÚ) (13). Tieto činnosti by mali obsahovať podporné opatrenia pre spoluprácu, obranné kampane a dialóg, vertikálnu a horizontálnu integráciu organizácií sociálneho hospodárstva, odbornej prípravy atď.

4.13.2 Z tohto dôvodu by bolo vhodné začleniť organizácie sociálneho hospodárstva do kategórie neštátnych subjektov, ktoré majú nárok na podporu v rámci uvedených tematických programov. Počas preskúmania budúcich finančných perspektív EÚ na obdobie 2014 – 2020 by preto bolo vhodné zvýšiť finančné prostriedky vyčlenené pre tieto tematické programy alebo pre doplňujúce tematické programy, do ktorých by sociálne hospodárstvo mohlo byť reálne začlenené (14), a to až do dvojnásobnej výšky, ako už požadoval EHSV (15). Nezávisle od financovania EÚ by mali byť ďalej podporované: spolupráca, dialóg, synergie a konkrétne projekty spolupráce medzi jednotlivými sektormi sociálneho hospodárstva v Európe a Afrike, najmä s organizáciami na africkom kontinente. Podobne by sa mal navýšiť finančný príspevok pre príslušné programy 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF, 2014 – 2019) s cieľom umožniť sociálnemu hospodárstvu čerpanie pomoci.

4.14 Ďalší doplňujúci aspekt, ktorý súvisí s vhodným prostredím, sa týka predovšetkým skutočných podmienok prístupu k finančným prostriedkom pre neštátne subjekty, a to na základe zjednodušených postupov. Dlhodobé pôžičky pre štruktúrovanejšie subjekty sociálneho hospodárstva predstavujú zvláštny a inovatívny aspekt. Na druhej strane, úlohou EÚ je uľahčiť prístup k tomuto typu pôžičiek prostredníctvom nových alebo existujúcich nástrojov.

4.15 EHSV odporúča európsku spoluprácu, vnútro alebo medziinštitučnú, s cieľom podporiť africké sociálne hospodárstvo.

— Vyzývame Európsky parlament, ktorý už prijal uznesenie o vplyve sociálneho hospodárstva na európsku integráciu (16), aby v rámci Výboru pre rozvoj a/alebo Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ prijal ďalšie uznesenie o prínose afrického sociálneho hospodárstva k odstraňovaniu chudoby. Belgické predsedníctvo Rady Európskej únie, naplánované na druhý polrok 2010 súbežne s 3. samitom krajín Afriky a EÚ, bolo požiadané, aby sa aktívne zasadilo v prospech lepšieho uznania a podpory afrického sociálneho hospodárstva.

— Európskej komisii bolo predložené odporúčanie preskúmať riešenia na začlenenie sociálneho hospodárstva do strategického partnerstva medzi Komisiou a Medzinárodnou organizáciou práce v oblasti rozvoja, ktorého cieľom je zníženie chudoby, podiel na realizácii rozvojových cieľov tisícročia a cieľov programu „Dôstojná práca pre všetkých“ (17).

V Bruseli 15. júla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Prípravný dokument ku konferencii Medzinárodnej organizácie práce (MOP) v Johannesburgu, 19. – 21. októbra 2009, pozri prílohu 3.

(2) Pozri článok 1 preambule, „Akčný plán na podporu podnikov a organizácií sociálneho hospodárstva v Afrike“, dokument vypracovaný pri príležitosti regionálnej konferencie Medzinárodnej organizácie práce na tému: „Odpoveď Afriky na krízu prostredníctvom sociálneho hospodárstva“, Johannesburg, 19. – 21. októbra 2009; pozri tiež diagram v prílohe 2.

(3) Pozri odkaz v prílohe 3.

(4) Pozri stanovisko REX 285 – EHSV 1954/2009 „Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy“, Spravodajca: pán JAHIER.

(5) Pozri Prílohu 1 a http://www.ilo.org/public/english/region/afpro/addisababa/pdf/se_planofaction_fr.pdf

(6) CIRIEC, Sociálna ekonomika v Európskej únii, EHSV/COMM/05/2005.

(7) Uznesenie Európskeho parlamentu o sociálnom hospodárstve (spravodajkyňa: pani TOIA, 19. február 2009).

(8) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22.

(9) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – „Pozdvihnutie afrického poľnohospodárstva – Návrh na kontinentálnu a regionálnu spoluprácu pri rozvoji poľnohospodárstva v Afrike“ [KOM(2007) 440 v konečnom znení].

(10) Strategické partnerstvo EÚ-Afrika – Spoločná stratégia EÚ-Afrika, odsek 73.

(11) Dobrým príkladom sociálno-hospodárskej siete sever-juh je Euro-stredomorská sieť sociálneho hospodárstva (ESMED), ktorá zastrešuje organizácie Španielska, Francúzska, Talianska, Maroka, Portugalska a Tuniska. Podporuje kooperačné výmeny a projekty v rámci európsko-stredozemského partnerstva.

(12) Pozri vyššie, odseky 2.8 a 2.9.

(13) V článku 5.1.2 tohto programu sa uvádza, že EÚ bude podporovať iniciatívy, ktoré pomáhajú zvyšovať počet nadnárodných výmen, ako aj aktivity medzi neštátnymi subjektmi a miestnymi orgánmi (sever-juh, juh-juh) zamerané na budovanie dôvery, rozvíjanie kontaktov a koordináciu.

(14) Napríklad tematické programy finančného nástroja rozvojovej spolupráce „Investície do ľudských zdrojov“ a „Potravinová bezpečnosť“.

(15) Pozri odsek 6.3 stanoviska REX 285-2009, Podpora rozvojových krajín pri prekonávaní krízy, Spravodajca: pán JAHIER.

(16) Pozri poznámku v dolnej časti stany č. 4.

(17) http://ec.europa.eu/europeaid/what/social-protection/documents/memorandum_of_understanding_ec_ilo_en.pdf