SK Úradný vestník Európskej únie C 221/40

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k „Návrhu nariadenia Rady o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky“

KOM(2004) 489 v konečnom znení – 2004/0164 (CNS)

(2005/C 221/09)

Dňa 29. októbra 2004 sa Rada podľa článku 37 odsek 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená prípravnými prácami zaujala svoje stanovisko dňa 13. januára 2005. Spravodajcom bol pán KIENLE.

Na svojom 414. plenárnom zasadnutí konanom 9. a 10. februára 2005 (schôdzi z 9. februára) prijal Európsky hospodársky a sociálny výbor nasledujúce stanovisko 133 hlasmi za a a 6 členov sa hlasovania zdržalo:

1. Úvod

Dňa 1. januára 2005 začalo uskutočňovanie rozsiahlej poľnohospodárskej reformy. Jadrom tejto reformy je oddelená prevádzková prémia ako aj výraznejšia orientácia na rozvoj vidieckych oblastí. Finančný základ pre spoločnú poľnohospodársku politiku tvorí uznesenie najvyšších štátnych predstaviteľov z októbra 2002, ktoré predpisuje hornú hranicu výdavkov pre poľnohospodárstvo pre 1. pilier, pričom táto hranica nesmie do roku 2013 prekročiť skutočnú úroveň z roku 2006 pre EÚ-25. Vo finančných perspektívach EÚ 2007-2013, ktoré upravujú celkové financovanie EÚ, je toto uznesenie pre poľnohospodársku oblasť akceptované. Výdavky na spoločnú poľnohospodársku politiku, vrátane rozvoja vidieka (pre EÚ-27), by mali dosiahnuť v roku 2007 asi 57,18 mld. eur a do roku 2013 by mali stúpnuť o 1,1 percenta (v cenách z r. 2004).

Predmetom predloženého návrhu Komisie pre financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky nie je tak, ako by sa dalo predpokladať z názvu, pôvod a použitie prostriedkov pre spoločnú poľnohospodársku politiku, ale návrh sa zaoberá rozpočtovo-technickým uskutočnením podpory poľnohospodárstva a vidieckych oblastí.

2. Obsah návrhu Komisie

Európska komisia chce prostredníctvom predkladaného návrhu vytvoriť rozpočtovo-technický podklad pre spoločnú poľnohospodársku politiku, vrátane politiky rozvoja vidieka EÚ v rokoch 2007-2013. Pomocou jediného právneho aktu by malo byť upravené financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky. Návrh je potrebné vnímať v súvislosti s návrhom nariadenia o podpore rozvoja vidieckych oblastí. Komisia sa pritom snaží o zjednodušenie a väčšiu hospodárnosť. Toto by sa malo dosiahnuť pomocou prísnejšieho systému kontroly, hodnotenia a predkladania správ.

2.1 Tvorba fondov financovania

2.1.1 Doteraz: Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund – EAGGF)

Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EAGGF), ktorý bol doteraz zriadený pre financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky, sa delí na oddelenie záruky a oddelenie usmerňovania. Z oddelenia záruky je riadená spoločná organizácia poľnohospodárskych trhov (priame platby, povolenia vývozu, intervenčné nákupy), určité výdavky v oblasti veterinárnej ochrany a ochrany rastlín, ako aj opatrenia pre informácie a vyhodnotenie spoločnej poľnohospodárskej politiky. Oddelenie záruky okrem toho plošne financuje určité opatrenia pre vidiecke oblasti (opatrenia ochrany životného prostredia v poľnohospodárskych oblastiach, vyrovnávacie príspevky pre znevýhodnené oblasti, zalesňovanie, predčasný dôchodok), ako aj investičné opatrenia v oblastiach, ktoré nie sú cieľom 1.

Oddelenie usmerňovania financuje ostatné investičné výdavky vidieckeho rozvoja, ktoré nemôže prevziať EAGGF – Záruka, teda opatrenia v oblastiach cieľa 1 a iniciatívu Leader+.

2.1.2 Princípy budúcich fondov spoločnej poľnohospodárskej politiky

Nové fondy by sa mali svojou štruktúrou podobať na EAGGF. Fondy spravuje výbor, ktorý sa skladá zo zástupcov členských štátov a Komisie (článok 41, výbor fondov). Všetky opatrenia financované z nových fondov by mali byť teraz podriadené metóde účtovnej uzávierky. Doteraz to bolo iba v prípade opatrení oddelenia záruky. Kontrola opatrení, ktoré boli financované oddelením prípravy, prebiehala doteraz v rámci niekoľkoročných podporných programov (podľa nariadenia štrukturálnych fondov 1260/1999).

2.1.3 Nový Európsky poľnohospodársky záručný fond (European Agricultural Guarantee Fund – EAGF)

EAGF sa podobá oddeleniu záruky spoločného poľnohospodárskeho fondu (EAGGF) a mal by tak ako doteraz financovať okrem iného opatrenia intervencie, podporu exportu, priame platby, podporu informácií a odbytu. Doterajšie podporné opatrenia vidieckeho rozvoja nie sú už vykonávané z EAGF. Za toto je v budúcnosti zodpovedný EAFRD.

2.1.4 Nový Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (European Agricultural Fund for Rural Development – EAFRD)

Z nového fondu EAFRD by mali byť v budúcnosti financované všetky opatrenia vidieckeho rozvoja a tým by malo byť zjednodušené financovanie druhého piliera. Fond by mal zahŕňať prostriedky z EAGGF – usmerňovanie, a prostriedky pre vidiecky rozvoj z EAGGF – záruka. Pomocou modulačných prostriedkov z 1. piliera, ktoré vychádzajú z krátených sadzieb podľa nariadenia (ES) 1782/2003, článok 10, majú prostriedky rozpočtu v roku 2013 pre vidiecky rozvoj podľa zámerov Európskej komisie dosahovať celkovú výšku 14,2 mld. EUR (pre EÚ-27, na základe cien z r. 2004).

2.2 Realizácia platieb a kontrola

2.2.1 Platobné miesta

Za realizáciu platieb sú zodpovedné podľa návrhu Komisie naďalej platobné miesta, ktoré sú zriadené členskými štátmi. Pri platobných miestach ide o povolené služobné miesta alebo zariadenia členských štátov, ktoré majú za úlohu prekontrolovať prípustnosť žiadostí, evidovať prebehnuté platby a predložiť potrebné podklady Komisii.

2.2.2 Spôsob platby a viazanie prostriedkov

Platby z EAGF by mali prebiehať mesačne, platby z EAFRD štvrťročne. Podľa návrhu nariadenia prebieha viazanie prostriedkov u EAFRD oddelene podľa programov a na viac rokov, rozdelené na niekoľko častí počas roka. Pritom platí pravidlo „n+2“, ako aj automatické zrušenie viazanosti prostriedkov po tejto dobe. Pravidlo „n+2“ znamená, že prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci jedného programu, musia byť pred ukončením druhého vydané na prípravu v nasledujúcom roku („n“ = rok poskytnutia).

2.2.3 Poskytnutie informácií Komisii

Členské štáty majú Komisii poskytnúť vyhlásenie o výdavkoch a po uplynutí rozpočtového roka ročné zúčtovanie ako aj potvrdenie o úplnosti, presnosti a vecnej správnosti poskytnutých zúčtovaní. Okrem toho je potrebné predložiť aj vyhlásenie spoľahlivosti vedúceho platobného miesta. Pre výdavky EAFRD musí platobné miesto okrem toho vyhotoviť podľa návrhu Komisie oddelené ročné zúčtovanie podľa programov.

2.2.4 Účtovná uzávierka, uzávierka konformity a finančná správa

Podľa návrhu nariadenia uzatvára Komisia pred 30. aprílom účty platobných miest. Rozhodnutie o ročnej uzávierke sa vzťahuje na úplnosť, presnosť a vecnú správnosť poskytnutých zúčtovaní. Analogicky k doterajšiemu postupu by mala Komisia rozhodnúť, či a ktoré sumy je potrebné vylúčiť zo spoločného financovania (uzávierka konformity). Nové sú aj lehoty na finančnú korekciu, ktoré boli predĺžené z 24 na 36 mesiacov. Komisia má každoročne predložiť Európskemu parlamentu a Rade pred 1. septembrom (doteraz: 1. júl) finančnú správu o správe fondov.

3. Všeobecné poznámky

3.1 Požiadavky musia byť pre spoločnosť akceptovateľné a pochopiteľné

EHSV si uvedomuje, že finančné prostriedky pre spoločnú poľnohospodársku politiku tvoria značnú – aj keď v priebehu času relatívne sa zmenšujúcu – časť celkového rozpočtu EÚ. O to viac pokladá EHSV za nevyhnutné, aby bola podpora poľnohospodárstva a vidieckych oblastí pre spoločnosť pochopiteľná a akceptovateľná. Pre tento cieľ musia byť podľa EHSV splnené dva predpoklady:

— Platby musia dôjsť ku konečným oprávneným príjemcom podľa možnosti čo najmenej krátené.

— Pomocou účinnej kontroly je potrebné zamedziť zneužitiu prostriedkov.

3.2 Inovatívne postupy pre jednoduchší priebeh

EHSV vidí v predloženom návrhu nariadenia možnosti rôznych inovatívnych postupov pre lepší rozpočtovo-technický priebeh a zjednodušenie. Realizácia pomocou vytvorenia dvoch fondov s jasným obsahovým rozlíšením je podľa názoru EHSV správna a zmysluplná. Nariadením sa dosiahne značný pokrok v zjednodušení. Financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky bude upravené jediným súborom právnym nariadení. Namiesto doterajších dvoch kontrolných systémov bude zavedený jeden kontrolný systém. Rôzne systémy finančného manažmentu opatrení vidieckeho rozvoja budú zjednotené. Druhý systém finančného manažmentu pre opatrenia EAGF však zostáva zachovaný. Návrh nariadenia o podpore rozvoja vidieckych oblastí redukuje okrem toho 5 systémov programového plánovania na jediný systém programového plánovania a znižuje počet programov. EHSV uznáva toto zjednodušenie, ktoré bude citeľné najmä pre bruselskú administratívu.

3.3 Zjednodušenie musia pocítiť subjekty poberajúce podporu

Zjednodušenie by malo byť podľa názoru EHSV citeľné bezpodmienečne na všetkých úrovniach. Profitovať z neho musí tak EÚ, členský štát, ako aj konečný príjemca. Pre EHSV je obzvlášť dôležité, aby sa zjednodušenie byrokratických postupov pozitívne prejavilo na konci správneho reťazca u poľnohospodára. Momentálna situácia európskych poľnohospodárov sa vyznačuje vysokou mierou byrokracie, ktorá je spojená s častými oneskoreniami vyplácania príspevkov. Extrémnym príkladom tohto problému boli postupy v rámci programu SAPARD (predvstupová pomoc pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti v kandidátskych krajinách), čo najnovšie kritizoval aj Európsky súdny dvor. Avšak riziko, že príspevky, ktoré boli poľnohospodárom neprávom vyplatené, nebudú vrátené, je veľmi nízke. EHSV preto považuje za bezpodmienečne nutné, aby sa dosiahlo rýchle a podľa možnosti čo najmenej komplikované čerpanie u konečných príjemcov.

3.4 Administratívna náročnosť sa dá znížiť

Stanovený cieľ zjednodušenia dosahuje v dostatočnej miere Komisia, nie však členské štáty. Časti nariadenia dokonca pôsobia dokonca proti cieľu zjednodušenia a zvyšujú administratívnu náročnosť. EHSV vyjadruje poľutovanie, že platobné miesta musia viesť kvôli rozličným spôsobom platieb a viazanosti prostriedkov naďalej dva systémy finančného manažmentu. Je preto bezpodmienečne potrebné dbať na to, aby tieto dva systémy boli „súbežné“, aby sa administratívna náročnosť udržiavala na čo najnižšej úrovni. Z tohto hľadiska sú potrebné ďalšie úpravy, obzvlášť pri nariadení o podpore vidieckych oblastí. Príprava dodatočných podkladov predstavuje dodatočné povinnosti pre členské štáty.

3.5 Členské štáty majú väčšiu zodpovednosť

Pre členské štáty vyplýva z predloženého návrhu Komisie zvýšená finančná spoluzodpovednosť z dôvodov predĺženia doby dlžobného zaťaženia a sprísnených pravidiel termínovania, ako aj stiahnutia prostriedkov Komisiou. EHSV zásadne víta skutočnosť, že úpravou stiahnutia prostriedkov nie je za vyplatené prostriedky podpory zodpovedná iba samotná EÚ, ale aj členské štáty. V zmysle efektívneho a transparentného využitia prostriedkov musí byť možné opätovné stiahnutie neprávom vyplatených prostriedkov aj po dlhšej dobe. Vzhľadom na kritiku zo strany mnohých členských štátov zameranú na zvýšenú spoluzodpovednosť bude EHSV venovať veľkú pozornosť tomu, aby tieto členské štáty nestratili záujem o programy – v neprospech potenciálnych konečných príjemcov pomoci. Dosiahnuť väčšiu disciplínu členských štátov je aj cieľom prísnejšieho termínu úhrad (termínovanie). EHSV víta obmedzenie úhrad, pokladá ale takéto úzke časové obmedzenie za prehnané a žiada preto Komisiu o opätovné zváženie plánovaných termínov.

3.6 Nepriama podpora by mala zostať výnimkou

EHSV dáva na zváženie, že rozšírením technickej pomoci budú stiahnuté prostriedky pre vlastný účel fondov, t.j. podporu poľnohospodárstva a rozvoj vidieka. Takáto nepriama podpora, tzn. podpora inštitúcií a štruktúr, ktoré by mali vykonávať samotnú podporu, by nemala prevládať. Musí skôr zostať obmedzená na prípady skutočnej nevyhnutnosti. EHSV pritom kritizuje podporu budovania a rozširovania správnych a kontrolných štruktúr členského štátu zo strany Spoločenstva. Toto je bezpochyby povinnosťou členských štátov. EHSV navrhuje, aby sa takéto rozširovanie technickej pomoci vykonávalo iba vo výnimočných prípadoch a v obmedzenom časovom horizonte. EHSV v takom prípade požaduje, aby Komisia predložila správu, čím by podobná podpora podliehala prísnej kontrole.

4. Osobitné poznámky

4.1 Označenie poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD)

Nový Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EAFRD) sa nazýva vo vyhláške o podpore vidieckych oblastí Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieckych oblastí. EHSV požaduje, aby sa zamedzilo používaniu týchto odlišujúcich sa pomenovaní a aby sa označenie fondu vo vyhláškových textoch zjednotilo.

4.2 Administratívna náročnosť

4.2.1 Rozšírenie overovacieho postupu (článok 7)

Dodatočná administratívna náročnosť sa zvyšuje v dôsledku rozšírenia overovacieho postupu na sprievodné systémy (článok 7). Overovací orgán doteraz preveroval úplnosť, presnosť a vecnú správnosť ročných zúčtovaní doručených Komisii. Tento orgán teraz musí potvrdiť „správne, sprievodné a kontrolné systémy pripustených platobných miest, ako aj ich ročné zúčtovanie“. EHSV požaduje vysvetlenie potrebnosti tohto overovania. Cieľom by malo byť koncentrovať prácu overovacích orgánov jednotne na potvrdzovanie vykonaných výdavkov platobných miest.

4.2.2 Forma ročného zúčtovania (článok 8)

Pre platby z nového Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) je potrebné vypracovať ročné zúčtovania, ale systém financovania (viazanie prostriedkov, preddavky, čiastočné platby, doplatky) je zameraný na celkovú dobu trvania programu. EHSV sa obáva, že platobné miesta tak budú musieť uviesť výdavky v ročnom zúčtovaní ako aj v celkovej uzávierke programu, čím sa zvýši administratívna náročnosť. Ročné zúčtovania musia byť zakaždým prijaté.

Platobné miesta musia okrem toho odovzdať oddelené ročné zúčtovania pre výdavky jednotlivých programov EAFRD. Aj overovacie orgány, ktoré doposiaľ predkladali správy v rámci ročného zúčtovania, musia spracovať tieto hlásenia pre oddelené ročné správy. EHSV vyjadruje poľutovanie, že nebolo dosiahnuté ďalšie zjednodušenie zo strany Komisie, považuje ale náklady za akceptovateľné.

4.2.3 Dodatočné podklady (článok 8)

K ročnému zúčtovaniu musí byť okrem toho predložené vyhlásenie spoľahlivosti vedúceho pracovníka platobného miesta. EHSV to nepovažuje za nevyhnutné. Už existuje kontrolný systém na základe sformovania platobných miest a overovacích orgánov. Podľa názoru EHSV by postačovalo, keby vedúci platobného miesta potvrdil správnosť údajov.

4.3 Financovanie

4.3.1 Rozšírenie financovania technickej pomoci (článok 5)

Financovanie technickej pomoci sa má rozšíriť na analýzu, správu, sprevádzanie a realizáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj vybudovanie kontrolných systémov a technickej a administratívnej pomoci. Ako nový prvok pribudne financovanie výkonných agentúr podľa nariadenia (ES) č. 58/2003 a financovanie distribučných a senzibilizačných opatrení, ako aj opatrení na podporu spolupráce a výmeny skúseností na úrovni Spoločenstva v rámci rozvoja krajiny (vrátane zosieťovania zúčastnených aktérov). To sa má realizovať v rámci centrálnej správy prostriedkov. EHSV vníma podporu správy členského štátu prostredníctvom Spoločenstva mimoriadne kriticky.

Je však pozitívne, že podpora zosieťovania podlieha Komisii.

4.3.2 Stiahnutie finančných prostriedkov (článok 32, článok 33, článok 35)

Účasť členských štátov na finančných dôsledkoch nestiahnutia finančných prostriedkov sa sprísni. Komisia môže na základe návrhu pripísať finančné prostriedky, ktoré majú byť stiahnuté (resp. vrátené), na ťarchu členského štátu, ak tento neinicioval všetky možné administratívno-právne alebo súdne postupy na stiahnutie prostriedkov (na platby z EAGF: v roku po prvom úradnom alebo súdnom zistení). Toto nie je doposiaľ možné. V prípade neúspechu pri stiahnutí finančných prostriedkov v priebehu 4 rokov (ak je stiahnutie predmetom súdneho pojednávania štátu: 6 rokov), znáša členský štát 50 % finančných dôsledkov. Doposiaľ znáša finančné dôsledky Spoločenstvo. EHSV všeobecne víta skutočnosť, že nie Komisia samotná, ale aj členské štáty prevezmú zodpovednosť za platby. Tým by sa mohlo docieliť, že členské štáty by si starostlivejšie formovali podporné štruktúry a ich kontrolu. Zvýšená finančná spoluzodpovednosť však nesmie viesť k tomu, že členské štáty stratia záujem na programoch. Za predpokladu, že doba celého konania môže prekročiť 4, resp. 6 rokov, EHSV navrhuje, aby sa zvážili časové rozpätia a percentuálne sadzby podielov členských štátov.

4.3.3 Obmedzenie platby preddavkov na 7 % (článok 25)

Podľa článku 25 sa obmedzí preddavok, ktorý Komisia po povolení programu pre rozvoj vidieka zaplatí platobnému miestu určenému členským štátom, na 7 % podielu EAFRD. EHSV považuje toto obmedzenie za prijateľné, pretože takéto obmedzenia už existujú a nevýhody likvidity platobných miest sa netreba obávať.

4.4 Termínovanie (článok 16)

Podľa článku 16 je definitívne časové obmedzenie oneskorených platieb zo strany členských štátov naplánované na 15. október príslušného rozpočtového roka. Dodatočným platbám sa v určitej miere nedá vyhnúť (napr. súdne rozhodnutia). Najmä kvôli prechodu na nový systém (oddelenej) prevádzkovej prémie potrebujú správy väčšie časové rozpätie. EHSV preto považuje 15. október za nevýhodný termín.

4.5 Lehota na odmietnutie financovania (článok 31)

Podľa článku 31 (uzávierka konformity) môže Komisia za určitých okolností odmietnuť financovanie (nesúlad s predpismi Spoločenstva, snaha o dosiahnutie dohody s členským štátom). Toto neplatí pre výdavky, ktoré boli realizované 36 mesiacov pred príslušným okamihom, ku ktorému Komisia písomne oznámila výsledky previerky členskému štátu. Táto „lehota premlčania“ bola doposiaľ 24 mesiacov. Zmena rozširuje možnosti Komisie zabrániť platbám, ktoré by neboli v súlade s právom Spoločenstva. Určitý časový tlak na preverenie súladu s právnymi predpismi, ktorý existuje pri doterajšej úprave, považuje EHSV za zmysluplný. Predčasný zásah EÚ slúži prevencii a zvyšuje disciplínu členských štátov.

4.6 Krátenie platieb Komisiou (článok 17)

Komisia si vytvorila v článku 17 možnosť krátiť alebo vynechať mesačné platby členským štátom. Popri možnosti Komisie požadovať platby späť, resp. nerealizovať ich v rámci účtovnej uzávierky, sa vytvára možnosť bezprostredného krátenia príspevkov v prípade zjavného zneužívania prostriedkov Spoločenstva. Takýto postup sa doteraz už uplatňoval. Podľa názoru EHSV je potrebné podporovať príslušné právne východiská.