Agentúra vypracovala niekoľko štúdií v oblasti ochrany údajov, ako sú príručka európskej judikatúry v oblasti ochrany údajov a štúdia o prostriedku nápravy pre jednotlivcov v súvislosti s postupmi dohľadu, a v súčasnosti pracuje na štúdii o vplyve používania biometrických údajov na základné práva. Je dôležité, aby agentúra posilnila svoje odborné poznatky a zhromaždila údaje, pokiaľ ide o otázky súvisiace so základnými právami týkajúcimi sa digitálneho sveta (vrátane mediálneho obsahu) a správy internetu a pokiaľ ide o praktické problémy s vykonávaním právnych predpisov EÚ v tejto oblasti. Agentúra bude úzko spolupracovať s ďalšími agentúrami a aktérmi EÚ v týchto oblastiach, ako sú európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, Európsky výbor pre ochranu údajov, ENISA, eu-LISA a Spoločné výskumné centrum (JRC).

– Justičná a policajná spolupráca: Komisia vo svojom oznámení o programe EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 zdôraznila, že je dôležité, aby sa posilnila vzájomná dôvera prostredníctvom budovania mostov medzi rôznymi justičnými a správnymi systémami členských štátov. Týka sa to občianskych, obchodných, správnych a trestných vecí a vyžaduje si to, aby sa posilňovala spolupráca medzi justičnými orgánmi, správnymi orgánmi a orgánmi presadzovania práva a aby sa zaviedli minimálne normy v celej EÚ. Je dôležité, aby bola agentúra schopná podporiť prostredníctvom svojho výskumu a údajov iniciatívy zamerané na posilnenie justičnej spolupráce. Táto tematická oblasť by sa preto mala ponechať vo viacročnom rámci na roky 2018 – 2022.

Je potrebné poznamenať, že justičnú spoluprácu v trestných veciach vylúčila z viacročného rámca na roky 2013 – 2017 Rada. Komisia však túto oblasť začlenila do svojho návrhu z roku 2011. Aj Európsky parlament dôrazne obhajoval začlenenie policajnej spolupráce a spolupráce v trestných veciach do prebiehajúceho viacročného rámca agentúry a vyjadril hlboké poľutovanie nad tým, že sa v Rade nedosiahla dohoda v tejto otázke. Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy je justičná spolupráca v trestných veciach súčasťou acquis EÚ a EÚ podnikla v tejto oblasti dôležité iniciatívy, ako napríklad zriadenie Európskej prokuratúry a vytvorenie spoločných noriem na ochranu práv podozrivých a obvinených osôb v trestnom konaní. Európska rada vo svojich záveroch z 27. júna 2014, v ktorých sa vymedzujú strategické usmernenia pre priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, okrem iného zdôraznila, že je potrebné pokračovať v úsilí zameranom na posilňovanie práv obvinených a podozrivých osôb v trestnom konaní. Vzniesla sa požiadavka, aby sa v tejto súvislosti využili odborné poznatky agentúry. Koncom roka 2014 sa navyše skončilo prechodné obdobie, ktoré bolo stanovené v Lisabonskej zmluve pre oblasť spravodlivosti. Prestali tak platiť obmedzenia, ktoré sa vzťahovali na justičnú kontrolu vykonávanú Súdnym dvorom Európskej únie a na úlohu Komisie ako strážkyne zmlúv v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. Pre Komisiu je preto dôležité, aby disponovala údajmi a informáciami o situácii v praxi, aby mohla plniť svoju monitorovaciu úlohu. To, že činnosť agentúry v oblasti trestného súdnictva je užitočná, sa už preukázalo na základe ad hoc štúdií (o deťoch v trestnom konaní, prevoze väzňov, práve na tlmočenie, preklad a informácie v trestnom konaní), ktoré boli vypracované na žiadosť Komisie. Agentúra by sa teraz už mala plne zapájať do tém o justičnej spolupráci. Správna rada agentúry to výrazne podporila vo svojom stanovisku a bolo to uvedené aj v externom hodnotení agentúry vykonanom v roku 2012.

To isté platí aj pre policajnú spoluprácu, ktorá by mala byť výslovne uvedená vo viacročnom rámci na roky 2018 – 2022. Význam posilnenia policajnej spolupráce už Európska rada zdôraznila vo svojich záveroch z 27. júna 2014 a po teroristických útokoch, ktoré zasiahli členské štáty EÚ v roku 2015, je táto potreba ešte zjavnejšia. Dimenzia základných práv má v tomto smere zásadný význam. Zdôraznila to Komisia vo svojom oznámení o Európskom programe v oblasti bezpečnosti. Agentúra aj v tejto oblasti poskytla cennú pomoc na základe ad hoc žiadostí od útvarov Komisie. Agentúra napríklad vypracovala „Dvanásť odporúčaní pre orgány presadzovania práva, ako dodržiavať základné práva v praxi pri spracovávaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR)“, ktoré majú pomôcť členským štátom pri vypracovávaní vhodných noriem, ktoré by sa mali uplatňovať v oblasti základných práv pri spracovávaní údajov PNR. Posilnenie policajnej spolupráce je potrebné aj vzhľadom na utečeneckú krízu, ktorá spôsobuje nárast obchodovania s ľuďmi a prevádzačstva migrantov. Je dôležité, aby agentúra mohla prostredníctvom spoľahlivých a porovnateľných údajov a zhromažďovania najlepších postupov podporiť iniciatívy v oblastiach, ako sú napríklad boj proti prevádzačstvu migrantov, organizovanému zločinu a terorizmu.

– Migrácia, hranice, azyl a integrácia utečencov a migrantov: Vzhľadom na prudký nárast počtu žiadateľov o azyl za posledné roky sa migrácia stala dôležitou prioritou Komisie, ako zdôraznil predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie 9. septembra 2015. Svedčí o tom aj európska migračná agenda, ktorá bola prijatá v máji 2015, a početné iniciatívy, ktoré už Komisia podnikla alebo plánuje podniknúť v tejto oblasti. V tejto súvislosti a vzhľadom na rastúce migračné toky do EÚ je práca agentúry kľúčová pri poukazovaní na problémy v praxi. Agentúra by mala pokračovať v zhromažďovaní údajov o tejto téme v úzkej spolupráci s ostatnými agentúrami EÚ, najmä s úradom EASO a agentúrou FRONTEX. Agentúra uverejnila za posledné roky už niekoľko správ (napr. „návrat/odovzdávanie ohrozených detí, ktoré sú občanmi EÚ“, „sociálne začlenenie migrantov a ich zapojenie do spoločnosti“, „alternatívne zadržiavanie žiadateľov o azyl a osôb v konaní o návrate“, „náklady na vylúčenie zo zdravotnej starostlivosti – prípad migrantov v neregulárnej situácii“, „základné práva na pozemných hraniciach: zistenia z vybraných hraničných priechodov Európskej únie“, „legálne spôsoby vstupu do EÚ pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu: súbor nástrojov“, „základné práva na letiskách a pozemnej hranici“, „príručka európskeho práva týkajúca sa azylu, hraníc a prisťahovalectva“) a v spolupráci s agentúrou FRONTEX sa zapojila do odbornej prípravy príslušníkov pohraničnej stráže v oblasti základných práv. Okrem toho pravidelne uverejňuje údaje, ktoré zhromaždila o aktuálnej situácii v oblasti migrácie v EÚ. Pokiaľ ide o integráciu migrantov (vrátane utečencov), agentúra uskutoční v rokoch 2016 a 2017 dva veľké projekty zamerané na ich integráciu. Prvým projektom bude druhá vlna Prieskumu EÚ týkajúceho sa menšín a diskriminácie (EÚ – MIDIS II), ktorý umožní identifikovať trendy v tejto oblasti. Druhý projekt, ktorý sa uskutoční za pomoci výskumnej siete agentúry FRANET (SIMPS), bude zameraný na zhromažďovanie informácií o národných a regionálnych/miestnych politikách v oblasti sociálneho začlenenia a zapojenia migrantov do spoločenského života. V týchto dôležitých činnostiach, ktoré sa vyvíjajú v oblastiach diskriminácie voči migrantom a sociálneho začlenenia, sa bude musieť pokračovať aj po roku 2018. Zainteresované strany vo veľkej miere podporujú agentúru v tom, aby pokračovala vo svojich činnostiach spojených s problematikou migrácie. Správna rada agentúry takisto vyzvala agentúru, aby pokračovala v tejto činnosti.

– Rasizmus, xenofóbia a súvisiace prejavy neznášanlivosti: Táto tematická oblasť sa musí začleniť do viacročného rámca, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 písm. b) samotného nariadenia. Rasizmus, xenofóbia a iné prejavy neznášanlivosti sú v EÚ na vzostupe, či už v online alebo offline podobe. Boj proti terorizmu a radikalizácii, ako aj oblasť migrácie prinášajú so sebou čoraz väčšie výzvy. EÚ sa vybavila spoločným rámcom pre boj proti rasizmu a xenofóbii, ktorý Komisia pozorne sleduje. Prvé výročné kolokvium Komisie o základných právach vyústilo do zoznamu opatrení zameraných na boj proti trestným činom z nenávisti a nenávistným prejavom a na podporu kultúry všestrannej tolerancie v EÚ. Počas kolokvia sa poukázalo na nedostatok spoľahlivých a porovnateľných údajov o trestných činoch z nenávisti. Preto je dôležité, aby agentúra zamerala svoju činnosť na pomoc členským štátom (okrem iného aj vypracovaním spoločnej metodiky na zaznamenávanie trestných činov z nenávisti), aby mohli členské štáty v tejto oblasti dosiahnuť pokrok. Mala by pri tom spolupracovať s Eurostatom. Okrem toho bude dôležité, aby agentúra pravidelne zopakovala svoje rozsiahle štúdie, ako napríklad štúdiu o antisemitizme, s cieľom identifikovať trendy a aby vypracovala súbor údajov o protimoslimskej nenávisti a samostatný súbor údajov o xenofóbii v kontexte migrácie.

– Práva dieťaťa: Presadzovanie a ochrana práv dieťaťa sú zakotvené v Charte základných práv EÚ a sú pre EÚ prioritou. Išlo o významnú oblasť záujmu agentúry v rámci jej činnosti vyvíjanej na základe viacročného rámca na roky 2013 – 2017. Agentúra uverejnila početné výskumy o právach dieťaťa, ktoré boli relevantné aj z hľadiska ďalších oblastí politiky, ako sú azyl a migrácia, sociálne začlenenie, spravodlivosť, nediskriminácia, rasizmus a xenofóbia, násilie páchané na deťoch a ochrana detí a ich záujmov. Komisia každoročne organizuje európske fórum o právach dieťaťa a nedávno podnikla kroky v oblasti systémov na ochranu detí a migrujúcich detí. Výskumy a údaje zamerané na práva dieťaťa sú nevyhnutné z hľadiska podporovania a formovania európskych a vnútroštátnych iniciatív. Je dôležité, aby práva dieťaťa zostali aj v rokoch 2018 – 2022 oblasťou záujmu agentúry, aby mohla agentúra naďalej zhromažďovať údaje a sledovať dosiahnutý pokrok, ako aj vývoj trendov, pokiaľ ide o súdnictvo zohľadňujúce potreby detí a deti v zraniteľných situáciách, a to prostredníctvom zavedenia ukazovateľov týkajúcich sa práv dieťaťa, ktoré agentúra vypracovala. Dôrazne to podporila aj správna rada agentúry.

– Integrácia Rómov a sociálne začlenenie: Integrácia Rómov je pre EÚ jasnou prioritou. V „Rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020“ sa od agentúry požaduje, aby zhromažďovala údaje zo všetkých členských štátov o situácii Rómov, pokiaľ ide o zamestnanosť, vzdelanie, zdravotnú starostlivosť a bývanie, a aby spolupracovala aj s členskými štátmi s cieľom vypracovať monitorovacie metódy, ktoré umožnia komparatívnu analýzu situácie Rómov v celej Európe. Agentúra získala za posledné roky rozsiahle odborné poznatky v súvislosti so zhromažďovaním údajov o rómskej problematike, o čom svedčia jej správy o situácii Rómov v 11 členských štátoch a situácii rómskych občanov EÚ, ktorí sa sťahujú do iných členských štátov EÚ a usadia sa tam, ako aj Prieskum EÚ týkajúci sa menšín a diskriminácie. Z výsledkov verejnej konzultácie, ktorú vykonala agentúra, vyplynulo, že zainteresované strany žiadajú, aby rómska problematika zostala kľúčovou tematickou prioritou. Jasne to podporila aj správna rada agentúry. Agentúra by preto mala pokračovať vo svojom úsilí zameranom na poskytovanie údajov pre všetky členské štáty, a to aj na základe súboru ukazovateľov integrácie Rómov, ktorý má vypracovať agentúra, v kombinácii s online nástrojom na podávanie správ, ktorý vypracovala Komisia. V tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť sociálnemu začleneniu vzhľadom na význam boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ktorý je jedným z piatich hlavných cieľov EÚ v rámci stratégie rastu Európa 2020. Skúsenosti agentúry so zhromažďovaním informácií o skúsenostiach so sociálnym začlenením Rómov a iných menšín a zraniteľných skupín (napr. prostredníctvom prieskumov ako EÚ – MIDIS: Prieskum EÚ týkajúci sa menšín a diskriminácie alebo projektov ako SIMPS: zhromažďovanie informácií o národných a regionálnych/miestnych politikách týkajúcich sa sociálneho začlenenia a zapojenia migrantov do spoločnosti) by mohli byť prospešné aj pre budúcu činnosť agentúry, napríklad v súvislosti s nadchádzajúcim prieskumom o základných právach alebo z hľadiska priorít EÚ v súvislosti s budúcim európskym pilierom sociálnych práv. Mala by sa hľadať súčinnosť a komplementárnosť s činnosťou ostatných aktérov ako EUROFUND alebo Eurostat, pričom by sa mala posilniť existujúca spolupráca. Je potrebné poznamenať, že zainteresované strany vo verejnej konzultácii vykonanej agentúrou v roku 2015 požadovali, aby sa vo viacročnom rámci agentúry kládol väčší dôraz na sociálne začlenenie. Správna rada agentúry sa vo svojom stanovisku k budúcemu viacročnému rámcu takisto vyjadrila v tomto zmysle a to isté požadoval aj Európsky parlament.