C 437/52

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2020/C 437/15)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1).

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY, KTOROU SA MENÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„MONTLOUIS-SUR-LOIRE“

PDO-FR-A0169-AM01

Dátum oznámenia: 7. 10. 2020

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1. Odkaz Na Oficiálny Zemepisný Kódex

Doplnil sa odkaz na oficiálny zemepisný kódex pre zemepisnú oblasť a oblasť v bezprostrednej blízkosti. Týmto doplnením sa tieto dve oblasti nemenia.

Body 1.6 a 1.9 jednotného dokumentu sa zmenili zodpovedajúcim spôsobom.

2. Hustota výsadby

Hustota výsadby sa zvyšuje zo 6 000 na 6 250 krov na hektár. Minimálna vzdialenosť medzi radmi sa preto znížila na 0,80 m. Zvýšenie hustoty výsadby viniča prispeje k zvýšeniu kvality vín, ktoré sa z neho vyrábajú.

Bod 1.5 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

3. Pravidlá rezu

Zrevidovali sa pravidlá rezu s cieľom poskytnúť väčšiu flexibilitu vinohradníkom, aby sa v prípade potreby mohli prispôsobiť klimatickým výkyvom, ktoré sa čoraz viac opakujú (neskoré mrazy atď.). Znenie je teraz takéto:

„— V prípade viniča upravovaného krátkym rezom (vejárovitá palmeta alebo kordón Royat) nesmie počet očiek ponechaných pri reze prekročiť 85 800 očiek na hektár a v priemere 13 očiek na ker, maximálne však 15 očiek na ker, pričom každý čapík môže mať maximálne 3 očká.

— V prípade viniča upravovaného dlhým rezom nesmie počet očiek ponechaných pri reze prekročiť 72 600 očiek na hektár a v priemere 11 očiek na ker, maximálne však 13 očiek na ker.“

Bod 1.5 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

4. Pravidlá vyväzovania

Ťažne upravované Guyotovým rezom sa povinne vyväzujú na nosný drôt.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

5. Agroenvironmentálne postupy

Doplnilo sa toto ustanovenie:

„– Trvalé zatrávnenie okrajov pozemkov (úvratí a neosadených alebo neobrábaných priestorov medzi pozemkami), je povinné. Táto povinnosť sa nevzťahuje na prípady obnovy úvratí najmä v dôsledku erózie alebo poveternostných anomálií.

— Na najmenej na 40 % plochy medzi radmi je mechanicky alebo fyzicky zabezpečené udržiavanie prirodzeného alebo vysiateho bylinného porastu.“

Táto zmena Táto zmena súvisí s aktuálnym vývojom výrobných postupov hospodárskych subjektov smerom k pôdoochrannému poľnohospodárstvu vo všetkých vinohradoch. Odráža skutočnosť, že v technických postupoch sa čoraz viac zohľadňujú environmentálne aspekty. Vďaka podpore prítomnosti bylinného porastu možno používať menej chemických herbicídov. Znížením množstva herbicídov sa má zlepšiť ochrana pôd vo vinohradoch a majú sa zachovať ich prirodzené funkcie (úrodnosť, biodiverzita, biologické čistenie), čo sa premietne aj do kvality a autentickosti vín a posilní sa koncept jedinečnosti miesta pôvodu (terroir).

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

6. Zber

V kapitole 1 časti VII bode 1 sa vypúšťa veta „Dátum začiatku zberu hrozna sa určuje podľa ustanovení článku D. 644-24 zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu“.

Stanovenie dátumu začiatku zberu už nie je potrebné, lebo v súčasnosti majú hospodárske subjekty majú k dispozícii veľký výber nástrojov na určenie optimálnej zrelosti hrozna. Každý hospodársky subjekt má istý počet prístrojov a zariadení (či už vlastných, alebo kolektívnych), ktoré mu umožňujú presne určiť optimálny dátum začiatku zberu na každom pozemku v závislosti na cieľoch produkcie.

Táto zmena sa netýka jednotného dokumentu.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu

7. Osobitné ustanovenia o zbere

Doplnili sa tieto ustanovenia:

„— Ak sa zber vykonáva mechanicky, medzi prepravou zozberaného hrozna a začiatkom cyklu lisovania nesmú uplynúť viac ako dve hodiny.

— Ak sa zber vykonáva ručne, medzi prepravou zozbieraného hrozna a začiatkom cyklu lisovania nesmú uplynúť viac ako dvadsaťštyri hodín.

— Stroje používané na zber hrozna treba raz za deň umyť.“

Cieľom týchto ustanovení je v maximálnej možnej miere zaručiť zdravotnú neškodnosť hrozna.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

8. Šumivé vína vyrábané prvotným kvasením

Špecifikácia sa mení s cieľom zahrnúť podmienky na výrobu šumivých vín vyrobených prvotným kvasením. Týmto uvedením sa menia tieto body špecifikácie:

Zber

„— Šumivé vína vyrábané prvotným kvasením sa vyrábajú z hrozna, ktoré sa zberá ručne a do lisu sa dopraví celé v prepravkách alebo v prívesoch so zbernou vaňou so závitovkovým vyprázdňovaním alebo olivovým čerpadlom.“

Zrenie hrozna

— 178 gramov na liter muštu v prípade šumivých vín vyrobených prvotným kvasením.

Minimálny prirodzený obsah alkoholu

— 11 obj. % v prípade šumivých vín vyrobených prvotným kvasením.

Výnos

— Výnos uvedený v článku D. 645-7 zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu sa v prípade tichých vín a šumivých vín vyrobených prvotným kvasením stanovuje na 52 hektolitrov na hektár.

Maximálny povolený výnos

a) — Maximálny povolený výnos uvedený v článku D. 645-7 zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu sa v prípade tichých vín a šumivých vín vyrobených prvotným kvasením stanovuje na 62 hektolitrov na hektár.

Lisovanie

— Hrozno určené na výrobu šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením sa vysype do lisu celé, bez toho, aby sa predtým odstopkovalo alebo podrvilo. Hrozno sa lisuje v pneumatickom lise alebo mechanickom horizontálnom lise bez reťazí a kruhov, alebo na vertikálnom lise.

Analytické normy

— Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením sa musia degoržovať a obsah skvasiteľných cukrov (glukózy a fruktózy) v týchto vínach je najviac 5 gramov na liter.

Enologické postupy

— Čírenie muštov šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením pomocou enzýmov alebo enzýmových prípravkov je zakázané.

— Šumivé vína vyrábané prvotným kvasením sa vyrábajú bez obohacovania a pridávania kvasiniek.

Zakázané stroje a materiály

— odstopkovače a drviče na vinifikáciu hrozna určeného na výrobu šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením.

Výroba

— Stáčanie do fliaš, v ktorých prebieha druhotné kvasenie vín vyrábaných prvotným kvasením, sa vykonáva najskôr 1. októbra roku zberu.

c) Druhotné kvasenie šumivých vín vyrobených prvotným kvasením prebieha za týchto podmienok: — kvasenie začína v nádobách alebo sudoch, — používa sa výlučne studená fermentácia, — pridávanie kvasiniek je zakázané, — pridávanie tirážneho likéru je zakázané, — použitie alginátu vápenatého alebo sodného je zakázané, — druhotné kvasenie z čiastočne skvaseného hroznového muštu prebieha výlučne v sklenených fľašiach, — použitie expedičného likéru je zakázané, — objem, ktorý sa stratí pri degoržovaní, sa nahradí objemom z rovnakej šarže vína.

Balenie

— analýza sa vykonáva pred zabalením alebo po ňom v prípade tichých vín, pred degoržovaním v prípade šumivých alebo perlivých vín, alebo po degoržovaní v prípade šumivých vín vyrobených prvotným kvasením.

Označovanie

c) — Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením sa musia označiť ročníkom zberu.

Evidencia

2. Evidencia pozemkov určených na výrobu šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením

Každý hospodársky subjekt, ktorý vykonáva zber hrozna, vedie aktualizovanú evidenciu pozemkov, na ktorých sa zberalo hrozno určené na výrobu šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením, v ktorom pre každý pozemok uvedie tieto údaje:

— katastrálne číslo parcely,

— plochu.

Hospodársky subjekt zašle túto evidenciu organizácii výrobcov najneskôr 1. novembra roku nasledujúceho po roku zberu.

Body 1.4, 1.5, 1.8 a 1.9 jednotného dokumentu sa zmenili zodpovedajúcim spôsobom.

9. Obsah cukru v hrozne

Minimálny obsah cukru hrozna sa v prípade tichých vín zvyšuje o 8 gramov na liter muštu, aby sa zabezpečila optimálna zrelosť. V prípade tichých vín sa zodpovedajúcim spôsobom zvyšuje prirodzený obsah alkoholu z 10,5 obj. % na 11 obj. %.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

10. Maximálny povolený výnos

Maximálny povolený výnos v prípade hrozna na výrobu tichých vín, šumivých vín a perlivých vín sa znižuje o 3 hl/ha. Dôvodom tejto zmeny je zmena pravidiel rezu a má zamedziť príliš veľkej zmene výnosov.

Bod 1.5 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

11. Lisovanie

Dopĺňa sa kapitola o lisovaní:

„— Stroje a zariadenia používané na príjem a lisovanie hrozna treba raz za deň umyť,

— Macerácia na šupkách prebieha v hermeticky uzavretých nádobách.“

Cieľom tohto ustanovenia je zabezpečiť, aby nedošlo k zhoršeniu kvality zozberaného hrozna.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

12. Analytické normy

Maximálny obsah skvasiteľných cukrov pre použitie prívlastku „suché“, sa znížil z 8 na 5 gramov cukru na liter.

Bod 1.9 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

13. Celkový obsah alkoholu po obohatení

Celkový obsah alkoholu po obohatení tichých vín sa znížil na 13 obj. %, aby sa obmedzili možnosti obohacovania.

Bod 1.5 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

14. Zakázané stroje a materiály

Aby sa umožnilo lisovanie bez znehodnotenia hrozna sa do špecifikácie zavádza zákaz použitia:

— lisov s axiálnym plnením,

— nádob so surového betónu okrem tých nádob, v prípade ktorých sa výrobca môže preukázať vyhlásením o zhode, z ktorého vyplýva, že nádoba môže byť v kontakte s hroznom, muštom alebo vínom.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

15. Spracovateľská kapacita

Aby bolo možné vykonávať vinárske práce vo vhodných podmienkach, sa v špecifikácii zvyšuje minimálna požadovaná spracovateľská kapacita, ktorú treba dodržať, a to zvýšením koeficientu priemerného objemu výroby vína s CHOP za posledných päť rokov z 1 na 1,5.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

16. Stáčanie šumivých vín do fliaš

Dátum stáčania do fliaš, v ktorých prebieha druhotné kvasenie, sa posúva o jeden mesiac dopredu vzhľadom na to, že zber sa vykonáva čoraz skôr.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

17. Balenie

Pri uznávaní šumivých vín vyrobených prvotným kvasením sa spresňuje, že ustanovenie týkajúce sa uvedenia vín na trh vo fľašiach s objemom najviac 37,5 centilitrov alebo viac ako 150 centilitrov sa vzťahuje na šumivé a perlivé vína, ktoré sa vyrobili druhotným kvasením vo fľaši.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

18. Zrenie a uvedenie vín na spotrebiteľský trh

Doba zrenia tichých vín sa predlžuje o jeden a pol mesiaca. Odroda Chenin je totiž odroda, ktorá je známa tým, že počas zrenia získava zaujímavé aromatické vlastnosti. Preto sa dátum uvedenia vín na spotrebiteľský trh posúva z 1. februára na 15. marca.

Doplnil sa minimálny dátum 30. septembra na uvedenie šumivých a perlivých vín na trh.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

19. Obeh vín medzi oprávnenými skladovateľmi

V kapitole 1 časti IX bode 5 sa vypúšťa písmeno b) o dátume uvedenia vín do obehu medzi oprávnenými prevádzkovateľmi skladov.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

20. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Zrevidovala sa súvislosť so zemepisnou oblasťou, pokiaľ ide opis šumivých vín vyrobených prvotným kvasením.

Ďalšia revízia súvislosti spočívala vo vypustení informácie o krátkom reze v dôsledku zmien podmienok rezu.

Bod 1.8 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

21. Prechodné opatrenia

Prechodné opatrenia, ktorých platnosť uplynula, sa zo špecifikácie vypustili. Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

22. Vzhľad fľaše

Vypustilo sa ustanovenie týkajúce sa vzhľadu fliaš používaných na perlivé víno.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

23. Označenie suchého vína

Vypustila sa povinnosť uvádzať na etiketách tichých vín prívlastok „suché“.

Bod 1.9 jednotného dokumentu sa zmenil zodpovedajúcim spôsobom.

24. Nahlasovacie povinnosti

Dopĺňa sa hlásenie o plánovanom využití pozemkov.

Toto hlásenie umožňuje predvídať, na výrobu akého druhu vína sa bude pozemok využívať, aby bolo možné používať rozdielne spôsoby vedenia viniča a už pri reze prispôsobiť technický postup stanovenému maximálnemu výnosu. To umožní organizácii výrobcov mať pod kontrolou objemy, ktoré prichádzajú na trh, podľa druhu výrobku.

Hlásenie o používaní všeobecného označenia pôvodu sa vypúšťa.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

25. Záznamy

Dopĺňa sa záznam, v ktorom sa uvádza, či sa hrozno zberá ručne alebo mechanicky.

Dopĺňa sa záznam o čistení strojov a zariadení používaných na zber, príjem a lisovanie hrozna.

Záznam o balení sa vypúšťa.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

26. Hlavné kontrolované body

Zrevidovali sa hlavné kontrolované body, aby sa zjednodušili metódy ich hodnotenia.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

27. Adresa

Zmenila sa adresa inštitútu INAO.

Táto zmena neviedla k zmene jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov výrobku

Montlouis-sur-Loire

2. Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. Víno

5. Akostné šumivé víno

8. Perlivé víno

4. Opis vína (vín)

Tiché vína

Tiché vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 11 obj. %.

Celkový obsah alkoholu v tichých vínach nesmie po obohatení prekročiť 13 %. Tiché vína kvalifikované prívlastkom „suché“ majú po úprave obsah skvasiteľných cukrov (glukóza a fruktóza) najviac 5 gramov na liter a celkovú kyslosť vyjadrenú v gramoch kyseliny vínnej na liter, ktorá nie je nižšia o viac než 2 gramy na liter v porovnaní s obsahom skvasiteľných cukrov (glukózy a fruktózy).

Pokiaľ ide o tiché vína, obsah prchavých kyselín, celkový obsah oxidu siričitého a obsah oxidu uhličitého zodpovedajú limitom stanoveným v právnych predpisoch EÚ.

Suché tiché vína sa v období, keď sú mladé, vyznačujú ovocnými a kvetinovými vôňami, ktoré sa pri dozrievaní môžu vyvinúť do sladkastých tónov (napríklad med). Ak obsahujú skvasiteľné cukry, sú ešte komplexnejšie a majú väčší archivačný potenciál. Bohatšie tóny exotického ovocia alebo jemnejšie tóny sušeného ovocia nie sú teda neobvyklé, a časom sa často objavia tóny pražených mandlí alebo duly.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť: Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter): Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter):

Šumivé a perlivé vína

V prípade obohacovania muštu nesmie celkový obsah alkoholu v šumivých a perlivých vínach po druhotnom kvasení prekročiť 13 obj. %.

Obsah prchavých kyselín, celková kyslosť, celkový obsah oxidu siričitého a obsah oxidu uhličitého zodpovedajú limitom stanoveným pre šumivé a perlivé vína v právnych predpisoch EÚ.

Šumivé vína s jemnou a ľahkou penou sa často vyznačujú tónmi ovocia s bielou dužinou alebo citrusového ovocia, ako aj nádychom briošky, ktorý sa časom stáva výraznejším.

Perlivé vína sa vyznačujú nízkym obsahom oxidu uhličitého a jemnejšími bublinkami, ktoré sú v ústach menej badateľné. Charakter týchto príjemných vín je výraznejšie vínny ako pri šumivých vínach.

Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením sa vyznačujú elegantnými krémovými bublinkami. Vyznačujú sa istou opulentnosťou spojenou so zrelosťou, ktorá je potrebná na ich výrobu. Vyváženú chuť a vôňu týchto vín dopĺňajú biele kvety a ovocie s bielou dužinou.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť: Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter): Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter):

5. Vinárske výrobné postupy

a) Osobitné enologické postupy

Osobitný enologický postup

Šumivé alebo perlivé vína sa vyrábajú druhotným kvasením vo fľaši alebo v prípade šumivých vín prvotným kvasením. Celkový obsah alkoholu vo vínach po druhotnom kvasení nesmie byť v prípade obohacovania muštu vyšší ako 13 obj. %. Celkový obsah alkoholu v tichých vínach nesmie po obohatení prekročiť 13 obj. %.

Okrem uvedených ustanovení musia vína z hľadiska enologických postupov spĺňať požiadavky stanovené na úrovni EÚ a v zákonníku poľnohospodárstva a morského rybolovu.

Pestovateľský postup

a) Hustota výsadby – minimálna hustota výsadby je 6 250 krov na hektár, pričom vzdialenosť medzi radmi je maximálne 1,60 metra. Vzdialenosť medzi krami v tom istom rade nesmie byť menšia ako 0,80 metra.

b) Pravidlá rezu – rez viniča sa vykonáva pred 1. májom. – V prípade viniča upravovaného krátkym rezom (vejárovitá palmeta alebo kordón Royat) nesmie počet očiek pri reze prekročiť 85 800 očiek na hektár a v priemere 13 očiek na ker, maximálne však 15 očiek na ker, pričom každý čapík môže mať maximálne 3 očká.

— V prípade viniča upravovaného dlhým rezom nesmie počet očiek ponechaných pri reze prekročiť 72 600 očiek na hektár a v priemere 11 očiek na ker, maximálne však 13 očiek na ker.

Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením

Obmedzenie týkajúce sa výroby

Druhotné kvasenie šumivých vín vyrobených prvotným kvasením prebieha za týchto podmienok:

— kvasenie začína v nádobách alebo sudoch,

— používa sa výlučne studená fermentácia,

— pridávanie kvasiniek je zakázané,

— pridávanie tirážneho likéru je zakázané,

— použitie alginátu vápenatého alebo sodného je zakázané,

— druhotné kvasenie z čiastočne skvaseného hroznového muštu prebieha výlučne v sklenených fľašiach,

— použitie expedičného likéru je zakázané,

— objem, ktorý sa stratí pri degoržovaní, sa nahradí objemom z rovnakej šarže vína.

b) Maximálne výnosy

Tiché vína

62 hektolitrov na hektár

Šumivé a perlivé vína

75 hektolitrov na hektár

Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením

62 hektolitrov na hektár

6. Vymedzená zemepisná oblasť

Zber hrozna, vinifikácia, výroba a zrenie tichých vín, zber hrozna, vinifikácia, výroba a zrenie a balenie šumivých a perlivých vín sa uskutočňujú na území týchto obcí departementu Indre-et-Loire (zoznam stanovený na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2019): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7. Hlavné muštové odrody

Chenin B

8. Opis súvislostí

„Súvislosť so zemepisnou oblasťou“

Vinohradnícka oblasť chráneného označenia pôvodu „Montlouis-sur-Loire“ sa nachádza niekoľko kilometrov na východ od mesta Tours leží na vápencovej plošine tvoriacej trojuholník, ktorý je na severe a juhu vymedzený údoliami riek Loiry a Cher a na východe lesným masívom Amboise. Táto zemepisná oblasť sa rozprestiera na území 3 obcí.

Zemepisná oblasť má horský charakter a vinohradnícka oblasť sa nachádza v nadmorskej výške 55 až 100 metrov. Na juhovýchode sa plošina prudko zvažuje k údoliu rieky Cher, čím vzniká svah s vinohradmi, ktorý pretínajú suché údolia. Na západe a na severe sa vinohradnícky svah náhle končí asi tridsaťmetrovým útesom, ktorý miestami pretínajú malé suché údolia.

Z geologického hľadiska je plošina spevnená kriedovými útvarmi z obdobia strednej kriedy (sľudnatá krieda, žltý tuf) a z obdobia vrchnej kriedy (villedieuská krieda v údolí rieky Cher), prekrytými ílovito-piesčitými útvarmi z obdobia vrchnej kriedy (hlina, pazúrik), miestami z obdobia eocénu (zlepence, štrky), a najmä piesčitými naplaveninami z vysokých riečnych terás zhruba zmiešanými s naviatymi pieskami.

Pozemky vymedzené na zber hrozna sa vyznačujú prevažne ílovito-kremičitými pôdami, miestami ílovito-vápnitými pôdami pôdach. Uloženiny piesku vo hornej časti reliéfu veľmi často vytvárajú prevažne piesčitú štruktúru.

Podnebie je „zoslabeného“ oceánskeho typu, na pomedzí oceánskeho a kontinentálneho vplyvu. Rieka Loira pôsobí ako regulátor teploty. Na jeseň a na konci sezóny jeseň sa občas vyskytujú mimoriadne priaznivé podmienky.

V tufe, jemnom kriedovom materiáli, ktorý tvorí základ materskej horniny plošiny, sa od rímskeho obdobia až do 20. storočia hĺbili podzemné lomy, ktoré sa potom používali ako pivnice na vinifikáciu tichých vín, vinifikáciu šumivých vín, zrenie a skladovanie.

Od 14. do 19. storočia sa vo vinohradníckej oblasti vyrábajú biele vína. Vďaka ich kvalite a archivačnému potenciálu ich bolo možné prepravovať po rieke Loire až do Nantes, odkiaľ sa vyvážali do krajín severnej Európy. Bežme sa predávali pod názvom „Vouvray“, ktorým sa označovali najlepšie biele vína z oblasti Tours.

V priebehu tridsiatych rokov 20. storočia bola na súde opakovane zamietnutá žiadosť o zaradenie medzi vína s chráneným označením pôvodu „Vouvray“. Vinári z Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire a Saint-Martin-le-Beau sa následne uchádzali o uznanie chráneného označenia pôvodu „Montlouis“. Tento názov bol uznaný v roku 1938 Montlouis“ a v roku 2002 sa zmenil na „Montlouis-sur-Loire“.

V roku 2008 pokrývala vinohradnícka oblasť 400 hektárov, ktoré obhospodarovalo približne päťdesiat vinohradníkov. Polovica tejto oblasti sa využíva na výrobu tichých vín (približne 6 000 hektolitrov) a druhá polovica na výrobu šumivých alebo perlivých vín (približne 9 600 hektolitrov).

„Opis výrobku a príčinnej súvislosti“

Tiché vína

Suché tiché vína sa v období, keď sú mladé, vyznačujú ovocnými a kvetinovými vôňami, ktoré sa pri dozrievaní môžu vyvinúť do sladkastých tónov (napríklad med).

Ak obsahujú skvasiteľné cukry, sú ešte komplexnejšie a majú väčší archivačný potenciál. Bohatšie tóny exotického ovocia alebo jemnejšie tóny sušeného ovocia nie sú teda neobvyklé, a časom sa často objavia tóny pražených mandlí alebo duly.

Šumivé vína

Šumivé vína s jemnou a ľahkou penou sa často vyznačujú tónmi ovocia s bielou dužinou alebo citrusového ovocia, ako aj nádychom briošky, ktorý sa časom stáva výraznejším.

Perlivé vína sa vyznačujú nízkym obsahom oxidu uhličitého a jemnejšími bublinkami, ktoré sú v ústach menej badateľné. Charakter týchto príjemných vín je výraznejšie vínny ako pri šumivých vínach.

Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením sa vyznačujú elegantnými krémovými bublinkami. Vyznačujú sa istou opulentnosťou spojenou so zrelosťou, ktorá je potrebná na ich výrobu. Vyváženú chuť a vôňu týchto vín dopĺňajú biele kvety a ovocie s bielou dužinou.

Tiché vína

Tieto vína sa vyrábajú výlučne z odrody Chenin B, odolnej odrody, ktorej potenciál sa výrazne líši podľa vlastností pôdy, do ktorej bola zasadená, a ktorá sa navyše v zemepisnej oblasti chráneného označenia pôvodu „Montlouis-sur-Loire“ pestuje v blízkosti svojej východnej hranice pestovania v údolí rieky Loiry.

Vymedzená pozemková oblasť na zber hrozna teda pozostáva len z pozemkov, ktorých pôdy sa vyznačujú dobrými vodnými a tepelnými vlastnosťami.

Vďaka tomu má odroda Chenin B priaznivé podmienky na získanie originálneho a elegantného výrazu; je však potrebná aj optimálna starostlivosť o vinič a jeho produkčný potenciál, čo sa premieta do zákazu niektorých klonov a starostlivého vedenia viniča.

Vinohradníci z oblasti Montlouis sa prispôsobili požiadavkám odrody Chenin B a využili jej potenciál diverzifikáciou technických postupov a druhov vyrábaných vín. V závislosti od toho, kde je vinič vysadený, spôsobu jeho vedenia a klimatických podmienok konkrétneho ročníka obsahujú vyrábané vína viac či menej skvasiteľných cukrov. Aromatická komplexnosť bielych vín sa prehlbuje zrením. Ak sú klimatické podmienky na konci zberu priaznivé, z bobúľ hrozna zberaných v čase, keď dosiahnu zvýšenú koncentráciu cukrov vďaka zhrozienkovateniu na kre alebo v dôsledku pôsobenia ušľachtilej hniloby Botrytis cinerea, sa vyrábajú polosladké („moelleux) alebo sladké („doux“) vína.

Vína „Montlouis-sur-Loire“ vďačia za svoju kvalitu výberu pozemkov na pestovanie viniča, ako aj prispôsobeniu a dôslednému dodržiavaniu spôsobov výroby, ktoré vinárska obec zaviedli v priebehu času. Ich dobré meno sa prejavuje v stabilite ich predaja, ktorý už v začiatkoch uľahčovala prítomnosť riek Loiry a Cher. Je pravdepodobné, že obchod s týmito vínami fungoval ešte skôr, v 16. a 17. storočí, keď sa prepravovali po vode do Nantes a odtiaľ sa vyvážali na sever do Flámska a Holandska. Odvtedy ich dobrá povesť neustále rastie a v roku 2010 sa predávajú mimo územia Francúzska a vyvážajú sa do celého sveta.

Šumivé vína

Okolnosti výroby šumivých vín sú rovnaké. Vinári z oblasti Montlouis zistili, že fľašované vína v pivniciach majú niekedy tendenciu začať znova kvasiť, a chceli tento proces cielene dosahovať a využiť. Vína, ktoré sa na spotrebiteľský trh uvádzajú ako „perlivé“, sa teda zrodili v 19. storočí. Využitím základov rodiacej sa enológie začali prvé pokusy o výrobu šumivých vín tradičnou metódou v štyridsiatych rokoch 19. storočia. Na prelome 20. storočia získali vinári znalosti od prizvaných špecialistov z regiónu Champagne. Pivnice vyhĺbené tufoch teda predstavujú priaznivý faktor na rozvoj výroby týchto vín, pretože na ich skladovane a manipuláciu s nimi sú potrebné veľké chladné priestory. Po roku 2000 obnovili vinári vďaka zvládnutiu vinohradníckych a vinárskych techník výrobu šumivých vín vyrábaných prvotným kvasením. Ide o prvý spôsob výroby šumivých vín. Tieto vína sa vyrábajú z dokonale zrelého hrozna z regulovaných výnosov a bez úpravy cukornatosti počas spracovania, a odzrkadľujú sa v nich podmienky konkrétneho ročníka.

Vďaka viac než storočným skúsenostiam majú výrobcovia šumivých vín dokonale zvládnuté techniky, pokiaľ ide o zloženie vyrábaných cuvée. Vyzrievanie „sur lattes“ počas najmenej 9 mesiacov prispieva k rozvoju arómy briošky a ku komplexnosti vín.

9. Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh dodatočnej podmienky:

výnimka týkajúca sa výroby vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Oblasť v bezprostrednej blízkosti, ktorá je vymedzená na základe výnimky pre vinifikáciu, výrobu a zrenie tichých vín, vinifikáciu, výrobu a zrenie a balenie šumivých a perlivých vín, tvorí územie týchto obcí departementu Indre-et-Loire (zoznam zostavený na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2019): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh dodatočnej podmienky:

dodatočné ustanovenia o označovaní

Opis podmienky:

— Nepovinné údaje sa na etiketách uvádzajú písmom, ktorého veľkosť na výšku ani na šírku nesmie presahovať dvojnásobok veľkosti znakov tvoriacich názov chráneného označenia pôvodu. – Zemepisné označenie „Val de Loire“ musí byť uvedené písmom, ktorého veľkosť na výšku ani na šírku nesmie presahovať dve tretiny veľkosti znakov tvoriacich názov chráneného označenia pôvodu.

— Na etiketách vín s chráneným označením pôvodu sa môže uvádzať názov menšej zemepisnej jednotky za predpokladu, že: – ide o miestny názov zapísaný v katastri, – figuruje v hlásení o úrode.

Šumivé vína vyrobené prvotným kvasením sa musia označiť ročníkom zberu.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

(1) Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.