Konzultácia plánu prebiehala od 4. septembra do 23. októbra 2020 a otvorená verejná konzultácia sa uskutočnila od 4. septembra do 27. novembra 2020 prostredníctvom webového sídla Európskej komisie vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Konzultácie boli zamerané na získanie informácií a spätnej väzby od občanov EÚ a relevantných zainteresovaných strán (subjektov verejného sektora, podnikov a ich združení, mimovládnych organizácií, výskumných a akademických inštitúcií) ako podnetov na finalizáciu akčného plánu.

Celkovo vládla vysoká miera zhody, pokiaľ ide o deväť opatrení navrhnutých na účely napredovania ekologickej poľnohospodárskej výroby v EÚ (od 57 % do 91 %). Existoval široký konsenzus (91 % odpovedí) v súvislosti so zvyšovaním informovanosti o prínose ekologického poľnohospodárstva pre životné prostredie a klímu. Podporu na úrovni viac ako 80 % získali štyri opatrenia: i) školské programy na podporu zdravej výživy (83 %); ii) produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby vo verejných/súkromných spoločnostiach a jedálňach (83 %); iii) zvyšovanie viditeľnosti a sortimentu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby u maloobchodníkov (83 %) a iv) viac verejného obstarávania produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby (81 %). Dve opatrenia týkajúce sa podpory podporili viac ako tri štvrtiny respondentov: informačné kampane o ekologickom logu EÚ (78 %) a zameranie kampaní na podporu poľnohospodárskych výrobkov na produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby (77 %). Podľa 76 % účastníkov by sa mala zlepšiť cenová konkurencieschopnosť produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby. Napokon 57 % respondentov uviedlo, že ekologické logo EÚ nie je dostatočne známe. Pri otázke týkajúcej sa ďalších opatrení zameraných na napredovanie odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby v EÚ respondenti najskôr uvádzali potrebu lepšie informovať spotrebiteľov (47 zmienok), najmä pokiaľ ide o zdravotné (12) a sociálne (9) prínosy ekologickej poľnohospodárskej výroby. Takisto sa uvádzala potreba informovať o reálnych nákladoch (so zohľadnením vonkajších faktorov) konvenčného poľnohospodárstva a uplatňovať ich (37) a verejné obstarávanie bolo identifikované ako pozitívny faktor na zvýšenie dopytu po produktoch ekologickej poľnohospodárskej výroby (27 zmienok).

Vládla vysoká miera zhody, pokiaľ ide o sedem opatrení navrhnutých na účely zlepšenia dôvery spotrebiteľov v odvetvie ekologickej poľnohospodárskej výroby v EÚ (od 70 % do 92 %). Vládol široký konsenzus (91 % odpovedí) o tom, že informácie o výrobcoch produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby by mali byť transparentné a dostupné pre spotrebiteľov a že sú potrebné opatrenia, ktoré pomôžu spotrebiteľom jasne odlíšiť ekologické logo EÚ od iných environmentálnych systémov/systémov kvality. Podľa 88 % respondentov by malo byť jednoduchšie sledovať pôvod produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a podľa 84 % respondentov je potrebné vyvíjať väčšie úsilie v oblasti boja proti podvodom v odvetví ekologickej poľnohospodárskej výroby. Takisto je potrebné podrobnejšie preskúmať dôvody nedostatočnej dôvery spotrebiteľov (86 %) a vyžaduje sa väčšie úsilie v oblasti boja proti podvodom v ekologickom sektore (84 %). Napokon spotrebitelia uviedli, že subjekty verejného sektora musia lepšie kontrolovať dodržiavanie pravidiel ekologickej poľnohospodárskej výroby (77 %) a že na zlepšenie sledovania produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby by sa mali častejšie využívať informačné technológie (70 %). V odpovedi na otázku o ďalších dôležitých opatreniach na zlepšenie dôvery spotrebiteľov v odvetvie ekologickej poľnohospodárskej výroby v EÚ respondenti uviedli potrebu väčšej transparentnosti a väčšieho úsilia v boji proti podvodom, najmä v tretích krajinách, ako najdôležitejšie opatrenia (35 zmienok). Takisto sa uvádzalo informovanie spotrebiteľov (23) a skombinovanie ekologickej značky EÚ s miestnou značkou/označením pôvodu (18). Názory respondentov na potrebu väčšieho počtu kontrol sa líšili: 21 z nich uviedlo, že kontroly sú už dostatočné, zatiaľ čo desať uviedlo, že je potrebné zvýšiť ich počet.

Podobne ako pri poslednej otázke vládol veľký konsenzus, pokiaľ ide o podporu opatrení navrhnutých na stimuláciu výroby produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby (od 74 % do 91 % odpovedí). Prevažná časť respondentov súhlasila, že na to, aby sa stimulovala konverzia z konvenčného na ekologické poľnohospodárstvo, je dôležité poskytovať dostatočnú odbornú prípravu a poradenstvo (91 %) a že je potrebné posilniť spracúvanie na miestnej a malej úrovni a podporovať krátke dodávateľské reťazce (90 %). Respondenti uznávali, že je potrebné, aby výrobcovia dostávali pomoc na lepšiu organizáciu (napr. v združeniach výrobcov) s cieľom zlepšiť svoju vyjednávaciu silu v dodávateľskom reťazci (88 %). Takisto existuje potreba zlepšiť informácie a údaje o vývoji na trhu s ekologickými výrobkami s cieľom uľahčiť výrobcom rozhodnutia (87 %). Zhodli sa, že v rámci ekologickej poľnohospodárskej výroby by sa mala využívať finančná podpora, a to aj zo spoločnej poľnohospodárskej politiky.

Pokiaľ ide o otázku týkajúcu sa odvetvia ekologickej živočíšnej výroby, respondenti sa zhodli, že „Výrobcom by mala byť poskytnutá pomoc pri hľadaní vhodného ekologického krmiva na výživu zvierat“ (86 %) a že „Na identifikáciu a vývoj najlepších postupov, pokiaľ ide o metódy kŕmenia vhodné pre ekologické krmivá, a alternatívnych zložiek krmív je potrebný ďalší výskum“ (82 %). Podobná úroveň zhody vládla pri názore, že „Ekologická živočíšna výroba by mala dostávať osobitnú podporu“ (82 %), ako aj pri názore, že „Mala by sa podporovať akvakultúra s cieľom získať viac poznatkov o metódach šľachtenia a kŕmenia, a to aj prostredníctvom výskumu“ (78 %).

Pokiaľ ide o otázku týkajúcu sa hlavných environmentálnych výhod ekologickej poľnohospodárskej výroby, respondenti uviedli priaznivý vplyv na biodiverzitu (92 %), ochranu kvality pôdy (88 %) a kvalitu vody (84 %). Podľa 83 % respondentov ekologická poľnohospodárska výroba podporuje obehové hospodárstvo a podľa 80 % zabezpečuje zodpovedné využívanie energie a prírodných zdrojov. Podľa 78 % účastníkov podporuje uhlíkovú neutralitu, umožňuje adaptáciu na zmenu klímy a pomáha znižovať znečistenie ovzdušia.

Viac ako dve tretiny respondentov rozhodne súhlasili s tvrdením, že by sa malo podporovať udržateľné využívanie vody v ekologickom poľnohospodárstve a nahrádzanie plastov v obalových materiáloch. Rovnakú mieru podpory získali väčšie investície do výskumu a inovácií a správa sietí ekologických fariem. Oveľa menšia časť respondentov rozhodne súhlasila s návrhom, aby sa postupne vyradili sporné vstupy, ako napríklad meď. Rozhodne s tým súhlasilo len 38 % respondentov. Je však potrebné poznamenať, že tento návrh mal najväčšiu podporu u respondentov, ktorí sa označili ako občania a akademické/výskumné inštitúcie.

Vládol konsenzus, že „Rozvoj ekologického sektora si vyžaduje kombináciu podpory EÚ a členských štátov, ako aj súkromné iniciatívy“. Viac ako 70 % respondentov rozhodne súhlasilo s týmto tvrdením a ďalších 23 % súhlasilo aspoň čiastočne. V súlade s týmto tvrdením 84 % respondentov rozhodne nesúhlasilo (63 %) alebo čiastočne nesúhlasilo (21 %) s myšlienkou, že rozvoj ekologickej poľnohospodárskej výroby by sa mal prenechať trhu. Z týchto odpovedí vyplýva, že viac ako polovica respondentov (59 %) vníma vnútroštátne orgány ako orgány najviac zodpovedné za podporu ekologickej poľnohospodárskej výroby. Pri otázke týkajúcej sa akýchkoľvek dodatočných opatrení na posilnenie výroby a spotreby potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby respondenti navrhovali opätovné vyváženie nákladov na konvenčné výrobky a na produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby (36 zmienok) a zlepšenie príjmu a pracovných podmienok poľnohospodárov (29) a uvádzali, že je potrebný výskum na podporu inovácií (23).

Obrázok 4. Napredovanie odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby: verejná podpora alebo súkromná iniciatíva?

Respondenti takisto označili ako dôležitú potrebu pomáhať poľnohospodárom pri vstupe na trhy v záujme podpory odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby (15), zlepšovanie biodiverzity na farmách (13), ďalšiu podporu poľnohospodárov pri konverzii (11) a realizáciu výskumu vplyvov ekologického poľnohospodárstva (11).

Napokon sa uvádzali dodatočné opatrenia týkajúce sa vzdelávania o ekologickom poľnohospodárstve (9), podpory poľnohospodárstva na malej úrovni (8) a vývoja poľnohospodárskych poradenských služieb (5), pričom boli vyslovené obavy v súvislosti so silou maloobchodníkov (6).

Kombinovaná analýza zatvorených a otvorených otázok a pozičných dokumentov predložených na verejnú konzultáciu o navrhovaných témach a opatreniach

Pokiaľ ide o jednotlivé témy akčného plánu, kvantitatívne a kvalitatívne vstupy z otvorenej verejnej konzultácie v rôznej miere podporujú všetky z nich:

·Všetkých 15 tém získalo silnú podporu alebo podporu v kvantitatívnych odpovediach. Spomedzi všetkých tém získali o niečo menšiu mieru podporu témy 1.1. „Propagácia loga EÚ“, 1.4. „Prevencia potravinových podvodov a posilnenie kontrol“, 2.3. „Podpora organizácie potravinového reťazca“ a 3.3. „Financovanie výskumu alternatív sporných vstupov“.

·Ako relevantné aspekty súvisiace s akčným plánom sa osobitne v kvalitatívnych vstupoch často uvádzali (30 a viac pozičných dokumentov a odpovedí na otvorené otázky) tieto štyri témy: 1.1. „Propagácia loga EÚ“, 1.2. „Podpora ponuky potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby v jedálňach a intenzívnejšie využívanie zeleného verejného obstarávania“, 2.1. „Podpora konverzie, investovania a výmeny najlepších postupov“ a 2.3. „Podpora organizácie potravinového reťazca“.

·Ďalšie témy zdôraznené v niekoľkých kvalitatívnych príspevkoch (15 až 29 pozičných dokumentov a odpovedí na otvorené otázky) sa týkali tém 1.5. „Zlepšenie vysledovateľnosti“, 2.4. „Posilnenie spracúvania na miestnej a malej úrovni a podpora krátkych obchodných trás“, 3.1. „Zlepšenie genetickej biodiverzity“ a 3.2. „Zníženie uhlíkovej stopy“.

Pokiaľ ide o jednotlivé opatrenia v akčnom pláne:

·Väčšina z 22 opatrení (41 čiastkových opatrení) získala silnú podporu alebo podporu v kvantitatívnych odpovediach. V prípade troch opatrení neboli dostupné žiadne kvantitatívne informácie. V kvalitatívnych odpovediach sa v rôznej miere odkazovalo na 41 čiastkových opatrení.