V rozhodnutí, ktorým sa ustanovuje program Základné práva a občianstvo (ZPO), sa vyžaduje, aby Komisia predložila hodnotenie ex post za obdobie rokov 2007 až 2013. Toto hodnotenie ex post vykonal nezávislý externý hodnotiteľ s pomocou zamestnancov Komisie.

V ročnom pracovnom programe na rok 2007 sa prioritou stal aj boj proti rasizmu, xenofóbii a antisemitizmu. Je to v súlade so všeobecným cieľom programu ZPO v tejto otázke. Úmyslom bolo podporiť opatrenia zamerané na boj proti stereotypom a rasistickým postojom, reči a násiliu prostredníctvom iniciatív zameraných na podporu vzájomného porozumenia a na rozvoj prístupov v celom spoločenstve. V roku 2008 bola pridaná jedna priorita – boj proti homofóbii –, ktorá bola zameraná na lepšiu identifikáciu a boj proti homofóbnym postojom a stereotypom. Tieto dve priority zostali zachované až do konca programu v roku 2013.

V prvom ročnom pracovnom programe v roku 2007 sa zaviedla priorita zameraná na ochranu práv dieťaťa po prijatí oznámenia Komisie s názvom „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“. Cieľom bolo lepšie presadzovanie a dodržiavanie práv detí, ktoré sú uvedené v Dohovore Spojených národov o právach dieťaťa, a to prostredníctvom aktivít ako napríklad informačné kampane a analýza špecifických potrieb detí. Táto prioritná oblasť patrí do širšieho cieľa podpory základných práv. Preto je dôsledné stanovenie priorít v tejto oblasti v priebehu rokov dôležité.

Najväčší priestor pre komplementárnosť a potenciál prekrývania bol určený pre cieľ odbornej prípravy a vytvárania sietí medzi právnickými profesiami a právnikmi. Cieľ programu ZPO v tejto oblasti je veľmi široký, t. j. zlepšovať kontakty, výmenu informácií a vytváranie sietí medzi právnymi, justičnými a správnymi orgánmi a právnickými profesiami. To zahŕňa podporu odborného vzdelávania právnikov s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie, hoci so zameraním na odbornú prípravu týkajúcu sa základných práv vo všeobecnosti. Priestor pre komplementárnosť a prekrývanie je najväčší v programe Trestná justícia (JPEN) a programe Civilná justícia (JCIV) Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť. Cieľom programov JPEN, JCIV a ZPO je zlepšenie odbornej prípravy členov vnútroštátnych súdnych systémov. Finančné prostriedky z programu JPEN sa však môžu vyčleniť len na činnosti v oblasti trestného práva, zatiaľ čo finančné prostriedky z programu JCIV sa môžu vyčleniť len na činnosti v oblasti civilného súdnictva. Programy JPEN a JCIV sú preto v porovnaní s programom ZPO cielenejšie.

ZPO, ktorý je zameraný na ochranu základných práv vo všeobecnosti, zahŕňa ochranu práv detí. Program Daphne je zameraný na deti zo zraniteľných skupín, ktoré má za cieľ chrániť pred násilím. Ochrana detí, a to najmä ochrana detí s cieľom zabrániť, aby sa stali obeťami zločinu, je tiež súčasťou hlavných cieľov osobitného programu Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti (ISEC). V rámci svojho zamerania na utečencov a vysídlené osoby je tiež súčasťou cieľov Európskeho fondu pre utečencov (EFU) a Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (EIF) ochrana detí, hoci ide o tie deti, ktoré patria do ich cieľových skupín.

Nebolo však možné overiť, či potreby cieľovej skupiny mohli byť splnené prostredníctvom činností, výstupov a výsledkov projektu a či boli skutočne splnené. Posúdenie potrieb nie je povinnou požiadavkou pre príjemcov grantov. Ak by to však žiadatelia o grant urobili, omnoho jasnejšie by sa tým určil význam ich projektu, posilnila by sa kvalita ich výskumu a poskytol základ na neskoršie posúdenie úspechu projektu. Projekty, ktoré nie sú založené na posúdení potrieb, môžu byť stále významné pre potreby cieľových skupín, ak sa však nevypracuje posúdenie potrieb, vzniká riziko, že sa mohli vytvoriť relevantnejšie metódy alebo prostriedky podpory cieľových skupín.

Väčšina výstupov v rámci práv detí (102 zo 143) sa vzťahovala na zvyšovanie povedomia a analytické činnosti a výstupy boli v súlade s cieľom tejto priority (napr. podujatia, knihy alebo iné publikované materiály a štúdie alebo usmernenia na podporu práv detí). Napríklad výsledkom jedného projektu s názvom „Children’s voices: exploring interethnic violence and children’s rights in the school environment“ (Detské hlasy: skúmanie násilia medzi etnikami a práv detí v školskom prostredí) boli najmodernejšie správy, v ktorých sa vo všeobecnom kontexte poskytol prehľad o otázkach etnickej príslušnosti a násilnostiach medzi etnikami v piatich členských štátoch. Aj v kvantitatívnych výskumných prieskumoch a kvalitatívnych výskumných terénnych prieskumoch sa získali informácie a pohľad na problematiku násilností medzi etnikami v školskom prostredí, formy násilia a rozsah tohto javu.

Občianstvo a aktívna účasť na demokratickom živote Únie: priority stanovené v jednotlivých výzvach na predkladanie návrhov sú rôzne, a to od zvyšovania povedomia o účasti občanov EÚ s bydliskom v inom členskom štáte v európskych voľbách až po výmenu najlepších postupov týkajúcich sa nadobudnutia a straty občianstva EÚ. V rámci jednotlivých výziev na predkladanie návrhov sa nezdá, že by táto prioritná oblasť poskytovala veľa možností komplementárnosti.

Činnosti vykonávané v tejto oblasti boli zväčša založené na zvyšovaní povedomia, poskytovaní a šírení informácií. Napríklad výsledkom projektu s názvom „Citizens Consular Assistance Regulation in Europe“ (Regulácia konzulárnej pomoci v oblasti IT pre európskych občanov) boli kvalitné výstupy vrátane porovnávacej štúdie o právnych predpisoch a postupoch v členských štátoch v oblasti konzulárnej ochrany a databázy s príslušnými národnými, európskymi a medzinárodnými právnymi materiálmi.

Prioritná oblasť občianstvo obsahuje súbor priorít so zameraním na účasť všetkých občanov na demokratickom živote Únie vrátane občanov EÚ, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi členského štátu, v ktorom žijú. V priebehu rokov boli pridané špecifickejšie priority, napr. priorita, ktorou sa rieši problematika rodovej nerovnováhy vo voľbách do Európskeho parlamentu. Je to prioritná oblasť charakterizovaná dôrazom na veľmi špecifické a niekedy aj technické problémy (napr. informovanosť o pravidlách v smernici 2004/38/ES o voľnom pohybe občanov), ktoré si môžu vyžadovať osobitné a skôr technické znalosti. Týmto faktorom by sa mohol vysvetliť pomerne nízky počet realizovaných projektov (21) a nedostatočné dôkazy o výsledkoch.

Okrem toho sa v projekte s názvom „Children Protecting Personal Data and Privacy“ (Ochrana osobných údajov a súkromia detí) vytvorili animované filmy s názvom „Sheeplive“ (Ovce), online pedagogický nástroj pre žiakov základných škôl na vzdelávanie detí o ich právach na ochranu údajov a súkromie. Na Slovensku sú tieto animované filmy uznávané ako najznámejšie, boli preložené do všetkých jazykov EÚ a boli rozšírené aj do Ruska a Číny.

V rámci niekoľkých grantov na akciu boli vypracované správy, školiace a vzdelávacie materiály súvisiace s bojom proti rasizmu, homofóbii a antisemitizmu. Príkladom tohto typu projektu bol projekt v rámci grantu na akciu nemeckej nadácie Autonomia v rokoch 2009 – 2010 s názvom „One Europe! Transnational Network of Citizens Actions promoting Intercultural Understanding and Mutual Respect“ (Jedna Európa! Medzinárodná sieť akcií občanov na podporu medzikultúrneho porozumenia a vzájomnej úcty). Tento projekt zahŕňal činnosti vo viac ako 20 lokalitách v zúčastnených krajinách (Dánsko, Bulharsko, Maďarsko a Nemecko) a bol zameraný na odovzdanie odkazu tolerancie miestnym mládežníckym a športovým tímom. Takisto v projektoch s názvom „Football for Equality – Challenging racist and homophobic stereotypes in and through football“ (Futbal pre rovnosť – Boj proti rasistickým a homofóbnym stereotypom vo futbale a prostredníctvom futbalu) a „Football for Equality – Tackling Homophobia and Racism with a Focus on Central and Eastern Europe“ (Futbal pre rovnosť – Boj proti homofóbii a rasizmu so zameraním na strednú a východnú Európu) boli výsledkom výstupy určené na zvyšovanie povedomia o homofóbii vo futbale. Patria k nim nálepky „Love football – hate sexism“ (Miluj futbal – nenáviď sexizmus); dresy s logom „Football for equality“ (Futbal pre rovnosť); podujatie proti rasizmu v Prahe; tri informačné podujatia v Hamburgu; komédia skupiny No Mantinels, ktorá sa zaoberá homofóbiou vo futbale; každoročný turnaj proti rasizmu a intolerancii; konferencia proti homofóbii na európskych hrách v Budapešti a akčné dni na zvyšovanie povedomia na ambasádach pre fanúšikov na šampionáte EURO.

Výsledkom projektu „Right to Justice: Quality Legal Assistance for Unaccompanied Children“ (Právo na spravodlivosť: kvalitná právna pomoc pre deti bez sprievodu) bola podrobná správa o tejto téme, ktorá v minulosti nebola predmetom výskumu. Zároveň bol vyvinutý nástroj hlavných zásad.

Zainteresované strany by mohli mať prospech z prístupu k informáciám o činnostiach a úspechoch iných projektov, aby mohli uvažovať o tom, ako stavať na najlepších postupoch ostatných. Môže si to vyžadovať štruktúrovanejšie šírenie výsledkov projektov.

Napríklad v projekte v rámci grantu na akciu na rok 2007 s názvom „ARIES – Against Racism in Europe through Sport“ (ARIES – proti rasizmu v Európe prostredníctvom športu) boli dosiahnuté všetky ciele projektu, hoci jeden z pôvodných partnerov musel byť nahradený inou organizáciou a že došlo k zmenám zamestnancov projektu.

Tvorcovia politík EÚ vrátane pracovníkov Komisie môžu považovať výsledky analýz, vzájomné vzdelávanie a iné aspekty z projektov za nápomocné v snahe vytvárať lepšie politiky, a to aj tie, ktoré sú určené na vykonávanie programu ZPO. Mohlo by byť pre nich užitočné získať informácie, ktorými by sa zdôraznili celkové výsledky programu a výsledky kľúčových projektov.

2.4.2Strednodobá udržateľnosť: zachovanie výsledkov

Z mapovania projektov vyplýva, že pri takmer polovici (81 zo 169 grantov) sa uviedlo vytvorenie udržateľných výstupov, ktoré sa použili po skončení financovania z programu, a v siedmich správach sa uviedlo, že založené partnerstvá pretrvávajú dlhšie ako projekt. V rámci niekoľkých projektov sa takisto vytvorili výstupy, ktoré sa naďalej používajú pre súčasné a budúce činnosti. Napríklad v projekte „Exchanging good citizen participation practices for the promotion of an active citizenship in the European Union (ESPACE)“ [Výmena osvedčených postupov týkajúcich sa účasti občanov na podporu aktívneho občianstva v Európskej únii (ESPACE)] sa vypracovalo niekoľko výstupov vrátane materiálov na zvyšovanie povedomia a činností v štyroch jazykoch, iniciatív v oblasti vzájomného vzdelávania a národných sietí, ktoré sa po ukončení projektu naďalej používali. Okrem toho sa v projekte „When the innocent are punished – Children of imprisoned parents, a vulnerable group“ (Keď sú nevinní potrestaní – Deti uväznených rodičov, zraniteľná skupina) vytvorilo niekoľko udržateľných výstupov vrátane uverejnenia správy a súhrnu s názvom „Eurochips“, ktorý bol distribuovaný v štyroch jazykoch v najmenej 10 členských štátoch a ktorý sa naďalej používa na presadzovanie práv detí s väznenými rodičmi.

Prieskumom sa potvrdilo, že udržateľné výsledky sa dosiahli v prípade väčšej časti projektov. Zo 72 respondentov 44 (61 %) uviedlo, že ich projekty majú významný vplyv v tematickej oblasti, v ktorej pracujú. Zároveň uviedli veľkú odozvu zo strany tvorcov politík na financované projekty. Uviedli 100 % mieru účasti tvorcov politík na podujatiach súvisiacich s projektom, ako sú semináre, konferencie, workshopy atď. Tvorcovia politík v 59 % (33) projektov reagovali distribúciou komunikačných materiálov (napr. brožúry, prospekty, letáky atď.); ďalšie financovanie na podporu pokračovania (niektorých) z projektových činností poskytlo 30 % (17) zapojených tvorcov politík a 23 % (13) zapojených tvorcov politík vytvorilo/podporilo ďalšie projekty, v rámci ktorých sa využívali prvky projektu (prístup/metóda, jedna činnosť alebo viaceré činnosti atď.). Napokon 18 % (10) tvorcov politík tvarovalo rozvoj nových politík/akčný plán/právne predpisy alebo prostredníctvom úpravy existujúcich na základe projektových výstupov a výsledkov.

2.4.3Pokračovanie partnerstiev po ukončení projektov

Zatiaľ čo sa pri mapovaní zistili priame dôkazy o pokračovaní projektových partnerstiev iba v 7 zo 168 projektov, výsledky prieskumu boli omnoho pozitívnejšie. Vyplýva z nich, že mnohé projekty umožnili vytvorenie partnerstiev alebo sietí, ktoré pokračovali aj po ukončení projektov. Zo 71 respondentov prieskumu 48 (68 %) uviedlo, že partnerstvá pokračovali alebo budú pokračovať aj po ukončení projektu.

Zainteresované strany, s ktorými sa viedol pohovor, uviedli, že spolupráca vybudovaná medzi partnermi projektu pomohla zriadiť sieť, ktorá stále spolupracuje na nových projektoch. Napríklad projektom s názvom „Children’s voices: exploring interethnic violence and children’s rights in the school environment“ (Detské hlasy: skúmanie násilia medzi etnikami a práv detí v školskom prostredí) sa pomohla zriadiť nová medzinárodná sieť výskumných pracovníkov zaoberajúcich sa otázkami etnickej príslušnosti a násilnosťami medzi etnikami. Jeho cieľom bolo zvýšiť povedomie medzi pedagógmi, deťmi a širokou verejnosťou. Aj partneri zapojení do projektu „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens“ uviedli, že plánujú pokračovať v používaní siete vytvorenej v rámci projektu.

2.4.4Dlhodobá udržateľnosť: prenosnosť výsledkov projektov

S cieľom určiť a vyhodnotiť, či boli výstupy a výsledky projektov prenosné a skutočne prenesené do iného členského štátu EÚ, bolo toto hodnotenie založené len na údajoch z online prieskumu a nadväzujúcich pohovorov. Tieto údaje boli oznámené samotnými príjemcami grantov a nie sú celkom objektívnymi dôkazmi. Vyplýva z nich, že veľký počet vytvorených výstupov možno preniesť do iných členských štátov EÚ, a to najmä materiály, ktoré by sa po preložení mohli distribuovať a používať v iných krajinách pre iné projekty s podobnými cieľmi. Metódy prístupu možno tiež preniesť aj na ostatné cieľové skupiny a príjemcov, najmä každý „aspekt najlepších postupov“ výstupu, ktorý by sa mohol použiť v iných súvislostiach a projektoch. V mnohých prípadoch boli zaznamenané menej dôležité podmienky ovplyvňujúce prenosnosť výstupov týchto projektov. Tieto podmienky väčšinou súvisia s potrebou preložiť výstupy do iných jazykov alebo prispôsobiť metódy alebo výstupy projektov kontextu jednotlivých krajín alebo miestnemu kontextu prostredníctvom konzultácií s miestnymi zainteresovanými stranami .

Väčšina účastníkov prieskumu potvrdila prenosnosť výstupov svojich projektov do iných krajín EÚ. Napríklad kurzy odbornej prípravy pripravené v rámci projektu „Fundamental Rights Education in Europe – F.R.E.E.“ (Vzdelávanie v oblasti základných práv v Európe – F.R.E.E.) možno použiť vo všetkých členských štátoch, keďže sú dostupné online a nie sú chránené autorským právom. Sú k dispozícii v jazyku krajiny, ktorá sa zúčastňuje na nadnárodnom partnerstve zriadenom pre projekt. Preklad do iných jazykov by bol však potrebný, aby sa zaistilo širšie využívanie týchto kurzov .

V rámci ďalšieho projektu s názvom „Football for Equality – Challenging racist and homophobic stereotypes in and through football“ (Futbal pre rovnosť – Boj proti rasistickým a homofóbnym stereotypom vo futbale a prostredníctvom futbalu) sa organizovali výstavy a workshopy na tému diskriminácie vo futbale . Partneri projektu z rôznych členských štátov koordinovali svoju činnosť so zainteresovanými stranami v rámci vnútroštátnych a miestnych sietí/futbalových skupín pôsobiacich v tomto sektore s cieľom zriadiť podujatia. V nadväzujúcom pohovore projektový manažér uviedol, že výstupy projektov možno preniesť na iné členské štáty jednoducho prostredníctvom koordinácie s vnútroštátnymi a miestnymi zainteresovanými stranami v záujme lepšieho prispôsobenia podujatí špecifickému kontextu krajiny.

2.5ÚČINNOSŤ A PRIESTOR NA ZJEDNODUŠENIE

2.5.1Vynaložené finančné prostriedky v porovnaní s dosiahnutým vplyvom

Program ZPO mal pôvodný rozpočet vo výške 94,8 mil. EUR na obdobie rokov 2007 – 2013, rozdelený na ročné prostriedky vo výške od 10,6 do 15,5 mil. EUR. Podrobné rozčlenenie pre pôvodne plánovaný rozpočet na rok realizácie a nástroj financovania na obdobie rokov 2007 – 2013 je uvedené v tabuľke 11 (Plánované rozčlenenie rozpočtu na program ZPO (2007 – 2013).

V priebehu vykonávania programu sa celková výška vyčleneného ročného financovania postupne zvyšovala. Poukazuje to na všeobecnú prax Komisie. Ročné vyčlenenie finančných prostriedkov sa určuje na začiatku sedemročného programového obdobia v rámci rozpočtu EÚ. Následne sa každý rok vykonajú malé úpravy, pričom prostriedky sú čoraz vyššie ku koncu programového obdobia, keď už vykonávanie program pokročilo.

Najväčšia časť rozpočtu bola distribuovaná prostredníctvom grantov na akcie s priemerom 66,3 % vyčlenených finančných prostriedkov týmto spôsobom každý rok, čo zodpovedá sume 62,6 mil. EUR. Zvyšok rozpočtu sa vyčlenil na granty na prevádzku (10 % alebo 9,5 mil. EUR) a na iniciatívy Komisie (21 % alebo 20 mil. EUR).

Z kvantitatívnej analýzy 169 zahrnutých grantových projektov za obdobie realizácie (ktoré nezahŕňa projekty, na ktoré boli poskytnuté granty v rámci grantov na akcie na rok 2013) sa zistilo, že celkový rozpočet pridelený na tieto granty predstavoval 46 460 022 EUR, t. j. približne 90 % z celkového financovania vo výške 51 675 000 EUR, ktoré bolo vyčlenené na granty na akcie na obdobie rokov 2007 až 2012.