EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 9. 2020 SWD(2020) 316 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2020











Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Maďarsku







Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Správa o právnom štáte 2020

Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Zhrnutie V posledných rokoch vzbudzovala nezávislosť súdnictva v Maďarsku obavy inštitúcií EÚ. Európsky parlament začal v tejto súvislosti postup podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ. Výzva na posilnenie nezávislosti súdnictva, ktorá bola Maďarsku adresovaná v rámci európskeho semestra, je stále aktuálna. Najmä pre nezávislú Krajinskú súdnu radu je náročné pôsobiť ako protiváha k právomociam predsedu Krajinského súdneho úradu, ktorý je zodpovedný za riadenie súdov. Obavy vzbudzuje aj vývoj v súvislosti s Najvyšším súdom (Kúria), najmä čo sa týka jeho rozhodnutia vyhlásiť za nezákonný návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný na Európsky súdny dvor. Nové pravidlá umožňujú, aby boli členovia Ústavného súdu, ktorých volí parlament, vymenovaní do Najvyššieho súdu mimo bežného postupu, a uvoľňujú kritériá oprávnenosti na vymenovanie do funkcie predsedu najvyššieho súdu. Pokiaľ ide o efektívnosť a kvalitu, justičný systém dosahuje dobré výsledky z hľadiska dĺžky konaní a vyznačuje sa vysokou úrovňou digitalizácie. Inštitucionálny protikorupčný rámec je tvorený viacerými orgánmi. Nedostatky v nezávislých kontrolných mechanizmoch a úzke prepojenie medzi politikou a niektorými štátnymi podnikmi vytvárajú priaznivé podmienky na korupciu. Keď sa objavia vážne podozrenia, pravidelne sa stáva, že nedôjde na rázne opatrenia, aby sa vyšetrili a trestne stíhali prípady korupcie, do ktorých sú zapojení vysokopostavení úradníci alebo im blízke osoby. Na tento problém sa poukázalo aj v rámci európskeho semestra a upozornila naň aj Skupina štátov proti korupcii (GRECO) v súvislosti s nedostatočným záväzkom plniť jej odporúčania. Overovanie majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch by sa mohlo zlepšiť, pokiaľ ide o systematické kontroly a nezávislý dohľad. Zatiaľ čo regulácia lobizmu je stále neúplná, politiky na predchádzanie korupcii sa zamerali na bezúhonnosť v štátnej správe a orgánoch presadzovania práva. Čoraz menšie možnosti občianskeho dohľadu vzhľadom na obmedzovanie slobody médií, nepriateľské prostredie pre organizácie občianskej spoločnosti a neustále nové výzvy spojené s uplatňovaním pravidiel transparentnosti a prístupu k verejným informáciám ešte viac oslabujú protikorupčný rámec. Nezávislosť a účinnosť Rady pre médiá je ohrozená. Transparentnosť vlastníctva médií nie je plne zaručená. Koncentrácia médií, ku ktorej došlo vytvorením konglomerátu Nadácia stredoeurópskej tlače a médií (KESMA), vystupňovala riziká ohrozujúce pluralitu médií. Intenzívna štátna inzercia v provládnych prvkoch médií umožňuje vláde vyvíjať nepriamy politický vplyv na médiá. Nezávislé médiá musia čeliť systematickým prekážkam a zastrašovaniu a ďalšie obavy vyvoláva aj trend ekonomického preberania takýchto médií. Transparentnosť a kvalita legislatívneho procesu vzbudzuje obavy, keďže verejné konzultácie a posúdenia vplyvu sa používajú čoraz menej. Nová možnosť verejných orgánov napadnúť konečné rozhodnutia súdu na Ústavnom súde nastoľuje otázky právnej istoty. Oslabovanie nezávislých inštitúcií a zvýšený tlak na občiansku spoločnosť ešte viac zhoršujú fungovanie systému bŕzd a protiváh. Súdny dvor zistil, že právne predpisy týkajúce sa transparentnosti organizácií občianskej spoločnosti financovaných zo zahraničia nie sú zlučiteľné s právom EÚ. Legislatívne opatrenia potrebné na výkon rozsudku sú v štádiu prípravy.



I.Justičný systém Štruktúru maďarského súdneho systému formovali ústavné zmeny a pravidelné reformy súdnictva zavádzané od roku 2011. Najnovšia reforma bola prijatá v decembri 2019. Maďarsko má štvorstupňový súdny systém. 113 okresných súdov sa zaoberá konaniami na prvom stupni a 20 regionálnych súdov rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam okresných súdov a v niektorých konaniach prvého stupňa. Päť regionálnych odvolacích súdov rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam regionálnych súdov. Hlavnou úlohou Najvyššieho súdu (Kúria) je zaručovať jednotné uplatňovanie práva. Post predsedu Krajinského súdneho úradu (KSÚ) je úradná funkcia zakotvená v Základnom zákone, ktorá sa obsadzuje na základe parlamentného hlasovania a ktorej náplňou je ústredná správa súdov. Krajinská súdna rada je nezávislý orgán, ktorý podľa Základného zákona vykonáva dohľad nad predsedom KSÚ a zúčastňuje sa na správe súdov. Sudcov vymenúva prezident republiky v nadväznosti na odporúčanie predsedu KSÚ na základe poradia kandidátov, ktoré vypracujú miestne súdne rady (tvorené sudcami, ktorých volia ich kolegovia). Predseda KSÚ sa od tohto poradia nesmie odchýliť bez predchádzajúceho súhlasu Krajinskej súdnej rady. Ústavný súd nie je súčasťou súdneho systému a skúma ústavnosť právnych predpisov a rozhodnutí súdov. Prokuratúra je nezávislá inštitúcia, ktorá má právomoci na vyšetrovanie a stíhanie trestných činov. Maďarská advokátska komora a regionálne advokátske komory sú samosprávne verejné orgány, ktoré reprezentujú záujmy právnického povolania a stanovujú a presadzujú profesijné štandardy, a to aj disciplinárnymi opatreniami. Nezávislosť Pre Krajinskú súdnu radu je náročné byť protiváhou k právomociam predsedu Krajinského súdneho úradu. Zvolenie nového predsedu Krajinského súdneho úradu môže otvoriť cestu k posilneniu spolupráce. Predsedu KSÚ volí parlament a má rozsiahle právomoci súvisiace so správou súdneho systému. Na konanie predsedu KSÚ dohliada Krajinská súdna rada. Krajinská súdna rada však čelí viacerým štrukturálnym obmedzeniam, ktoré jej nedovoľujú účinne vykonávať dohľad nad činnosťou predsedu KSÚ. Predovšetkým nemá právo byť konzultovaná o legislatívnych návrhoch ovplyvňujúcich justičný systém. Má obmedzenú úlohu, pokiaľ ide o vymenúvanie sudcov, ako aj vymenúvanie predsedov súdov a iných správcov súdov. Okrem toho má Krajinská súdna rada obmedzené zdroje a pri vyplácaní prostriedkov z rozpočtu je závislá od predsedu KSÚ. Neexistencia účinnej kontroly nad predsedom KSÚ zvyšuje možnosť prijímania svojvoľných rozhodnutí pri riadení systému súdnictva. Krajinská súdna rada konkrétne kritizovala predchádzajúceho predsedu KSÚ za to, že porušil zákon, keď anuloval postupy na výber predsedov súdov a svojvoľne vymenoval dočasných predsedov súdov bez schválenia Krajinskej súdnej rady. Vzhľadom na túto situáciu Krajinská súdna rada formálne požiadala parlament o odvolanie predsedu KSÚ. Príslušný parlamentný výbor žiadosť preskúmal a v júni 2019 ju parlament zamietol. Na obmedzené právomoci Krajinskej súdnej rady, ako aj na potrebu posilniť tieto právomoci poukázala Rada Európy, Európska komisia i zainteresované strany. Rada v kontexte európskeho semestra 9. júla 2019 adresovala Maďarsku odporúčanie „posilniť nezávislosť súdnictva“ a poznamenala, že pre Krajinskú súdnu radu je čoraz náročnejšie byť protiváhou k právomociam predsedu KSÚ. Odvtedy sa nevykonali žiadne legislatívne opatrenia na riešenie týchto štrukturálnych otázok. Krajinská súdna rada uvítala zvolenie nového predsedu KSÚ v decembri 2019, ktoré môže otvoriť cestu k posilnenej spolupráci s Krajinskou súdnou radou, pričom vyváženie právomocí sa dá dosiahnuť s právnou istotou iba zákonným posilnením právomocí rady. Široká verejnosť vníma nezávislosť súdnictva ako priemernú a podniky ako veľmi nízku, hoci posledné údaje poukazujú na zlepšenie. Široká verejnosť vníma mieru nezávislosti súdov a sudcov ako priemernú (48 % ako pomerne alebo veľmi dobrú) , no podniky ju vnímajú ako veľmi nízku (26 % ako pomerne alebo veľmi dobrú) . V roku 2020 sa však dlhoročný negatívny trend otočil a dochádza k zlepšeniu v prípade oboch ukazovateľov. Kúria vyhlásila návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný na Európsky súdny dvor za nezákonný. Na podnet generálneho prokurátora Kúria vyniesla 10. septembra 2019 rozsudok, v ktorom vyhlásila návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný sudcom okresného súdu na Súdny dvor za nezákonný, pretože otázky považovala v predmetnej veci za irelevantné. Tento rozsudok Kúrie bol deklaratórnej povahy a nezrušilo sa ním rozhodnutie postúpiť danú vec Súdnemu dvoru. V októbri 2019 však dočasný predseda Regionálneho súdu v Budapešti (Fővárosi Törvényszék) začal disciplinárne konanie voči sudcovi, ktorý vydal tento návrh na prejudiciálne konanie, a odvolával sa pritom výslovne na rozsudok Kúrie. V novembri 2019 predseda súdu svoj podnet stiahol. To, že Kúria môže v kontexte mimoriadneho opravného prostriedku preskúmať potrebu prejudiciálnych konaní, by mohlo porušovať možnosť vnútroštátnych súdov, aby postúpili otázky výkladu práva Únie Súdnemu dvoru, a skutočnosť, že by to mohlo viesť k disciplinárnym konaniam, by mohla odradiť jednotlivých sudcov od podávania návrhov na začatie prejudiciálneho konania. Médiá sa negatívne vyjadrujú o sudcoch a právnikoch. Vo viacerých tlačových vyhláseniach vykonaných od januára 2020 vláda a provládne prvky médií kritizovali isté súdne rozhodnutia vrátane rozhodnutí o podmienečnom prepustení odsúdených, priznaní náhrady škody rómskym deťom segregovaným v školách a väzňom, ktorí sa sťažovali na podmienky svojho zadržania. Vo februári 2020 vláda oznámila svoj úmysel zorganizovať „vnútroštátnu konzultáciu“ o týchto justičných otázkach. Advokátska komora, združenie sudcov a iné zainteresované strany vyjadrili znepokojenie nad týmto vyjadrením vlády a tvrdili, že by to mohlo oslabiť dôveru verejnosti v justičný systém. Nakoniec sa táto konzultácia neuskutočnila. V septembri 2019 Výbor ministrov Rady Európy v súvislosti s výkonom rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Baka/Maďarsko vyjadril obavy týkajúce sa „zastrašujúceho účinku“ na slobodu prejavu sudcov a predsedov súdov. Zaviedli sa nové osobitné pravidlá vymenúvania sudcov do Kúrie. Počet sudcovských miest v Kúrii neurčuje zákon, ale predseda KSÚ. Sudcov do Kúrie vymenúva pri bežnom postupe jej predseda po vyhlásení výzvy na predkladanie žiadostí, a to na základe názoru príslušného oddelenia Kúrie a posudku a poradia kandidátov, ktoré vytvorí súdna rada Kúrie. Súhrnný právny predpis zavedený v decembri 2019 umožňuje členom Ústavného súdu, ktorých volí parlament, požiadať o vymenovanie za sudcu bez postupu podávania žiadostí. Po získaní postavenia sudcu môžu členovia Ústavného súdu požiadať po skončení svojho mandátu o vymenovanie do Kúrie bez toho, aby sa museli podriadiť bežnému postupu vymenúvania. V praxi to teda znamená, že ak o to dotknutý sudca požiada, môže byť vymenovaný za sudcu Kúrie len na základe svojho zvolenia do Ústavného súdu parlamentom, do ktorého nie je zapojený orgán zložený prevažne z predstaviteľov súdnictva. Tieto legislatívne zmeny de facto posilnili úlohu parlamentu pri vymenúvaní sudcov do Kúrie. Okrem toho predsedu Kúrie volí parlament na návrh prezidenta republiky spomedzi sudcov, ktorí nemusia byť sudcami Kúrie, s najmenej päťročnou praxou na pozícii sudcu. Od 1. januára 2020 sa zmenili aj pravidlá výberu predsedu Kúrie a umožňujú, aby sa do „praxe sudcu“ započítalo aj obdobie, ktoré daná osoba pôsobila ako referendár na Ústavnom súde alebo na medzinárodnom súde. Týmto rozšírením kritérií spôsobilosti sa zväčšuje skupina kandidátov, ktorí by mohli byť zvolení za predsedu Kúrie, čím sa zvyšuje diskrečná právomoc prezidenta republiky v tejto oblasti. Súhrnným právnym predpisom sa zaviedli štrukturálne zmeny do existujúceho súdneho systému s cieľom zvýšiť rýchlosť a predvídateľnosť správneho súdnictva. Správne a pracovné súdy na úrovni okresných súdov boli zrušené. Od 1. apríla 2020 prejednáva správne konania na prvom stupni osem určených regionálnych súdov a o všetkých žiadostiach o riadne alebo mimoriadne opravné prostriedky rozhoduje Kúria. Upustilo sa od plánovaného vytvorenia samostatného systému správnych súdov. Platy sudcov sa od januára 2020 zvýšili a zaviedol sa systém príplatkov. Podľa súhrnného právneho predpisu sa počas troch rokov platy sudcov zvýšia o 60 %. Tieto vyššie odmeny sudcov predstavujú pozitívny vývoj, keďže platy maďarských sudcov boli jednými z najnižších v EÚ. Takýto nárast prispieva k zvýšeniu nezávislosti súdnictva. Vznikli však obavy súvisiace s tým, že orgány správy súdov môžu sudcom dávať príplatky podľa vlastného uváženia bez objektívnych a transparentných kritérií. Podľa Rady Európy by nemali existovať systémy, ktoré podmieňujú základné odmeny sudcov výkonom, pretože by mohli negatívne ovplyvňovať nezávislosť sudcov. Vplyv takéhoto systému na nezávislosť súdnictva je predmetom prejudiciálnej otázky položenej Súdnemu dvoru. Hoci boli vyriešené mnohé aspekty spojené s organizáciou prokuratúry, niektoré prvky sú stále zdrojom obáv. V novembri 2019 parlament dvojtretinovou väčšinou opätovne zvolil generálneho prokurátora na obdobie deviatich rokov. Prokuratúra má prísnu hierarchickú organizačnú štruktúru. Hoci je nezávislosť prokuratúry zakotvená v zákone, niektoré prvky právneho rámca viedli skupinu GRECO k tomu, že vydala odporúčania prehodnotiť pravidlá vymenovania generálneho prokurátora s cieľom ochrániť túto funkciu pred politickým vplyvom. Skupina GRECO takisto odporúčala zaviesť prísne kritériá na usmerňovanie a odôvodňovanie rozhodnutí o odobratí prípadov podriadeným prokurátorom a vyzvala, aby sa prehodnotil spôsob, akým sa vedú disciplinárne konania. Aj keď sa väčšina odporúčaní skupiny GRECO zohľadnila, na protikorupčný rámec by malo pozitívny vplyv, keby sa v plnej miere vykonali aj zostávajúce odporúčania. Kvalita Digitalizácia justičného systému je celkovo na vysokej úrovni. Maďarsko je na veľmi vysokej úrovni, pokiaľ ide o dostupnosť elektronických prostriedkov v súvislosti s prístupom širokej verejnosti k zverejneným rozsudkom na internete. Je na vysokej úrovni, aj pokiaľ ide o pravidlá prípravy strojovo čitateľných súdnych rozhodnutí, hoci sa rozsudky nemodelujú podľa štandardu, ktorý by umožnil ich strojovú čitateľnosť. Okrem toho má Maďarsko veľmi dobré výsledky, pokiaľ ide o propagovanie používania alternatívnych spôsobov riešenia sporov a nabádanie k ich používaniu. Súdne poplatky sú však naďalej vysoké a existujú obavy, pokiaľ ide o mieru inkluzívnosti systému právnej pomoci. Opatrenia vlády v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 ovplyvnili fungovanie súdov. V nadväznosti na návrh predsedu KSÚ, predsedu Kúrie a generálneho prokurátora vláda 14. marca 2020 dekrétom pozastavila fungovanie maďarských súdov na neurčitý čas s výnimkou istých urgentných konaní. Dňa 30. marca 2020 však tento dekrét stratil účinnosť. Dňa 31. marca 2020 vláda zaviedla zmeny procesných právnych predpisov zamerané na uľahčenie fungovania justičného systému počas „stavu ohrozenia“.

Efektívnosť Efektívnosť v občianskoprávnych a správnych konaniach je vysoká. Podľa porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2020 má Maďarsko veľmi dobré výsledky, pokiaľ ide o odhadovaný čas potrebný na vyriešenie správnych konaní na prvom stupni a počet neuzatvorených správnych konaní na súdoch prvého stupňa . Maďarsko má takisto dobré výsledky, pokiaľ ide o odhadovaný čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych a obchodných konaní. V roku 2018 nadobudol účinnosť nový občiansky súdny poriadok, súdny poriadok pre správne súdy a trestný poriadok. Tieto nové pravidlá by mohli uľahčiť pojednávania v občianskoprávnych a trestnoprávnych konaniach a súdne preskúmanie správnych rozhodnutí v primeranej lehote. Stále chýbajú účinné opravné prostriedky v prípade neprimerane dlhých konaní. Vykonávanie rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Gazsó/Maďarsko stále prebieha a Maďarsko zostáva pod zvýšeným dohľadom Výboru ministrov Rady Európy. II.Protikorupčný rámec Právomoc predchádzať korupcii, vyšetrovať ju a trestne stíhať majú rôzne špecializované orgány. Koordináciu protikorupčných činností v Maďarsku vykonáva Národná ochranná služba (NVSZ) pod dohľadom ministerstva vnútra. Vyšetrovanie a trestné stíhanie korupcie vo verejnom sektore patrí do výlučnej právomoci divízie vyšetrovania Hlavného ústredného úradu prokuratúry pre vyšetrovanie a piatich regionálnych úradov. Prokuratúru podporujú vyšetrovacie zložky polície a národná ochranná služba. Štátny audítorský úrad má právomoci vykonávať finančné riadenie verejných prostriedkov a audit politických strán. V najnovšom Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International dosiahla krajina hodnotenie 44 bodov zo 100. V rámci EÚ je na 19. mieste a celosvetovo na 70. mieste. 87 % maďarských respondentov si myslí, že korupcia je rozšírená (priemer EÚ je 71 %) a 32 % si myslí, že korupcia ovplyvňuje ich každodenný život (priemer EÚ je 26 %). 80 % podnikov vníma korupciu ako rozšírenú (priemer EÚ je 63 %) a 48 % podnikov si myslí, že korupcia je problém pri podnikaní (priemer EÚ je 37 %). 39 % ľudí si myslí, že sa vedie dostatok úspešných trestných stíhaní, ktoré by mali odrádzať ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ je 36 %), kým 19 % podnikov sa domnieva, že ľudia a podniky pristihnuté pri podplácaní vysokopostaveného úradníka sú primerane potrestané (priemer EÚ je 31 %). Trestný protikorupčný právny rámec je z veľkej časti zavedený. Trestný zákonník obsahuje príslušné definície korupcie a súvisiacich trestných činov a kriminalizuje rôzne formy úplatkárstva a obchodovania s vplyvom, spreneveru, zneužitie verejných finančných prostriedkov a zneužitie verejnej moci. V apríli 2020 bol v parlamente predložený návrh zákona, ktorého cieľom bolo riešiť odporúčania Pracovnej skupiny organizácie OECD pre úplatkárstvo, konkrétne zmeniť definíciu zahraničného verejného činiteľa s cieľom objasniť, že tento pojem zahŕňa aj úradníkov zahraničných verejných podnikov. Právomoc bojovať proti korupcii majú rôzne orgány. Národná ochranná služba patriaca pod ministerstvo vnútra je zodpovedná za koordinovanie protikorupčných politík. Od februára 2019 po reforme trestného poriadku patrí vyšetrovanie a trestné stíhanie korupcie vo verejnom sektore do výlučnej právomoci divízie vyšetrovania Hlavného ústredného úradu prokuratúry a piatich regionálnych úradov. Táto divízia vyšetruje zložité prípady korupcie, ktoré spáchali alebo do ktorých boli zapojené osoby využívajúce imunitu, zahraniční verejní činitelia, prezident republiky, premiér, členovia vlády a vysokopostavení úradníci orgánov verejnej bezpečnosti. Prokuratúru podporujú vyšetrovacie zložky polície a národná ochranná služba. Štátny audítorský úrad takisto prispieva k vykonávaniu protikorupčných politík, najmä prostredníctvom svojej funkcie kontroly financií štátnych inštitúcií a financovania politických strán. Štátny audítorský úrad takisto vykonáva pravidelné vnútroštátne prieskumy bezúhonnosti. Korupcia na vysokých miestach je v niektorých prípadoch stíhaná, no je to veľmi zriedkavé. Vo svojej výročnej správe za rok 2018 Úrad generálneho prokurátora zverejnil štatistiku trestných činov korupcie za roky 2016 až 2018. Podľa týchto údajov sa počet registrovaných konaní vo veci trestného činu súvisiaceho s korupciou zvýšil: 984 za rok 2016, 1 123 za rok 2017 a 2 046 za rok 2018. Počet odsúdených osôb však zostal takmer rovnaký: 250 v roku 2018, 254 v roku 2017 a 351 v roku 2016. Podľa Úradu generálneho prokurátora sa väčšina prípadov súvisiacich s korupciou týka verejných činiteľov, zvyčajne daňových a colných úradníkov. Skutočnosť, že neboli prijaté žiadne rázne opatrenia na trestné stíhanie korupcie, do ktorej sú zapojení vysokopostavení činitelia alebo im blízke osoby, bola riešená aj v kontexte európskeho semestra. Aj keď prokuratúra začala obmedzený počet vyšetrovaní súvisiacich s korupciou proti poslancom parlamentu z vládnucej strany, v posledných rokoch nebol trestne stíhaný nijaký vysokopostavený predstaviteľ vlády. Politiky na predchádzanie korupcii v Maďarsku sa zamerali na bezúhonnosť v štátnej správe a orgánoch presadzovania práva. Po skončení predchádzajúceho protikorupčného programu v roku 2018 prijala vláda v júni 2020 nový dvojročný program (na roky 2020 – 2022). Táto stratégia sa rovnako ako predchádzajúce strategické programy zameriava na bezúhonnosť vo verejnej správe a zahŕňa opatrenia súvisiace s posilňovaním elektronickej správy a automatizovaným rozhodovaním na predchádzanie korupcii. Okrem toho je cieľom tejto stratégie zvyšovať efektívnosť vyšetrovaní, posudzovať riziká korupcie a vyhodnocovať právny rámec, ako aj zriaďovať interné kontroly vo verejnej správe a posilňovať opatrenia zamerané na bezúhonnosť. Rámec bezúhonnosti dáva interným poradcom pre bezúhonnosť vo verejných orgánoch ústrednú úlohu. Tento strategický protikorupčný rámec však nezahŕňa opatrenia v iných oblastiach týkajúcich sa predchádzania korupcii, akými sú napríklad financovanie politických strán, podávanie majetkových priznaní alebo regulácia lobizmu a javu „otáčavých dverí“. Nerieši ani riziká súvisiace s klientelizmom, so zvýhodňovaním a s nepotizmom na vysokej úrovni verejnej správy, ani riziká vyplývajúce zo vzťahov medzi podnikmi a politickými aktérmi. Podľa zisťovania Štátneho audítorského úradu z roku 2019 zameraného na bezúhonnosť sa najvyššie riziko korupcie vypočítalo v prípade vládnych orgánov (50 %), miestnych správnych orgánov (51 %) a vyššieho vzdelávania (50 %). V rokoch 2015 až 2019 malo Maďarsko spomedzi členských štátov najvyšší počet vyšetrovaní úradu OLAF (43) uzatvorených s finančným odporúčaním. Overovanie majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch by sa mohlo zlepšiť, pokiaľ ide o systematické kontroly a nezávislý dohľad. Maďarsko má rozsiahly systém zverejňovania majetkových priznaní. Zavedený systém vyžaduje od poslancov parlamentu, predstaviteľov vlády a verejných činiteľov, aby priznávali svoj majetok a záujmy. Majetkové priznania a vyhlásenia o záujmoch členov vlády, ako aj vysokopostavených zamestnancov verejnej správy a poslancov sú k dispozícii na internete . Overovania však nie sú systematické a robia sa len na základe oznámenia o podozrení. Overovanie je ponechávané na zamestnávateľa daného verejného činiteľa alebo v prípade priznaní a vyhlásení parlamentných poslancov a vysokopostavených predstaviteľov vlády na Parlamentný výbor pre imunitu a overovanie osvedčení. Ak vznikne podozrenie z neodôvodneného nárastu majetku, môže to viesť k overovaniam, ktoré vykonáva Národný daňový a colný úrad. Daňový úrad však môže začať takéto konanie iba vtedy, keď vyšetrovacie orgány takisto otvoria trestné stíhanie, čo obmedzuje priestor pre nezávislé overovanie. Otázka účinného dohľadu a presadzovania plnenia pravidiel správania, konfliktu záujmov a majetkových priznaní pre poslancov parlamentu bola predmetom odporúčaní skupiny GRECO, ktoré ešte neboli splnené. Regulácia lobizmu v Maďarsku je neúplná a nie sú zavedené pravidlá na účinné regulovanie javu „otáčavých dverí“. Osobitné právne predpisy o lobizme z roku 2010 boli zrevidované a ukladajú verejným činiteľom povinnosť zverejňovať kontakty s lobistami. Verejní činitelia musia písomne informovať svojho nadriadeného, ak niektoré stretnutie s lobistami ohrozuje bezúhonnosť danej organizácie. Nadriadený môže takéto stretnutie zakázať alebo ho môže podmieniť prítomnosťou tretej osoby. Príslušný dekrét však reguluje iba isté aspekty stretnutí vládnych činiteľov a lobistov. Predovšetkým neustanovuje povinnú registráciu lobistov ani povinnosť zverejniť či oznámiť kontakty s lobistami nezávislému kontrolnému orgánu, ani nepožaduje, aby zamestnanci verejnej správy žiadali o povolenie takýchto kontaktov a spätne o nich informovali. Skupina GRECO skonštatovala, že je potrebné zlepšiť normy bezúhonnosti a prijať kódex správania pre poslancov parlamentu; okrem toho treba zabezpečiť účinný dohľad nad pravidlami správania a konfliktu záujmov a presadzovanie týchto pravidiel. Maďarsko nemá zavedené osobitné právne predpisy týkajúce sa predchádzania javu „otáčavých dverí“. Hoci zákonník práce a osobitný zákon o verejných činiteľoch obsahujú ustanovenia o dôvernosti, neurčujú žiadnu čakaciu lehotu. Maďarsko má zavedené osobitné právne predpisy na ochranu oznamovateľov. Zákon o ochrane oznamovateľov zabezpečuje oznamovateľom anonymitu a umožňuje im predkladať sťažností elektronicky pomocou osobitného kanála na oznamovanie, ktorý spravuje ombudsman („komisár pre základné práva“) (pozri oddiel Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh ďalej). Ombudsman má však v súvislosti s oznámeniami zasielanými do jeho úradu len obmedzené právomoci. Hlavnou úlohou ombudsmana je prakticky preposielať oznámenia kompetentným orgánom. Tieto oznámenia sa však neodovzdávajú orgánom presadzovania práva automaticky. Poradca pre bezúhonnosť príslušnej inštitúcie najprv vykoná správne vyšetrovanie. Poradcovia pre bezúhonnosť sa zodpovedajú priamo vedúcemu danej inštitúcie. Na základe žiadosti alebo z úradnej moci však ombudsman môže preskúmať, či sa tieto orgány náležite zaoberali predmetným oznámením. Informácie zverejnené vo verejnom záujme preskúmajú dotknuté inštitúcie a svoju odpoveď obsahujúcu výsledok preskúmania nahrajú do elektronického registra. Financovanie strán v Maďarsku naďalej vzbudzuje obavy. Skupina GRECO poznamenala, že zatiaľ čo informácie o registrácii politických strán sú transparentné, informácie o zdrojoch príjmu strán a dĺžke volebnej kampane nie sú celkom jasné. Takisto je potrebné zaviesť mechanizmus monitorovania, pokiaľ ide o politické strany, ktoré dostávajú dotácie od štátu. III.Pluralita médií Ochrana slobody a plurality médií v Maďarsku je ustanovená v Základnom zákone, ako aj v sektorových právnych predpisoch (zákon o médiách a zákon o slobode tlače). Zákon o slobode tlače ustanovuje, že sloboda tlače znamená aj nezávislosť od štátu a od všetkých organizácií a záujmových skupín. Právo na prístup k verejným informáciám je priznané v Základnom zákone a vyjadrené v zákone o slobode informácií. Zákonom o médiách sa zriaďuje Národný úrad pre médiá a informačnú komunikáciu (Úrad pre médiá), ktorého rozhodovacím orgánom je Rada pre médiá. Hoci má Úrad pre médiá primerané zdroje, nezávislosť a účinnosť Rady pre médiá je ohrozená. Rada pre médiá sa skladá z predsedu a zo štyroch členov volených parlamentom. Pravidlá týkajúce sa nominácie sú nastavené tak, aby sa pri vymenúvaní členov Rady pre médiá uprednostnila politická zhoda. Monitorovanie plurality médií 2020 poukazuje na skutočnosť, že v praxi tieto pravidlá nezabránili vládnucej strane nominovať všetkých piatich členov Rady pre médiá. Monitorovanie registruje stredné riziko (53 %), pokiaľ ide o nezávislosť a účinnosť Rady pre médiá. Fórum šéfredaktorov Maďarska (Főszerkesztők Fóruma) je odvetvová mimovládna organizácia vytvorená v roku 2012. Je dobrovoľným zhromaždením redaktorov všetkých významných elektronických, tlačových a internetových médií v Maďarsku. Jeho hlavnými cieľmi je posilňovať etiku vo vzdelávaní novinárov, pripravovať usmernenia, presadzovať najlepšie postupy v etickej žurnalistike a zvyšovať dôveru v médiá a formulovať postupy vlastnej regulácie médií. V roku 2015 fórum stanovilo etické normy a hodnoty žurnalistiky ako nestrannosť, dôkladnosť, pravidlá získavania informácií a narábania s nimi. Jeho snahou je podporovať kvalitnú žurnalistiku najmä prostredníctvom cien pre novinárov. Pluralita mediálneho trhu v Maďarsku je veľmi ohrozená. Vládnym dekrétom bola skupina viac než 470 provládnych prvkov médií, ktoré v novembri 2018 vytvorili mediálny konglomerát KESMA, vyňatá z kontroly Orgánu na ochranu hospodárskej súťaže a Úradu pre médiá na základe toho, že bola vyhlásená za „zlúčenie strategického národného významu“, ktoré orgány nemôžu skúmať. Rozhodnutím z 25. júna 2020 Ústavný súd zamietol žalobu podanú štvrtinou poslancov parlamentu, ktorí napadli uvedený vládny dekrét. Ústavný súd konštatoval, že je len a výhradne prednostným právom vlády určovať, čo je „strategického národného významu“, a že nič v tomto zlúčení sa nedá chápať tak, že by to nevyhnutne ohrozovalo pluralitu médií v krajine. Záverom správy ad hoc Centra pre pluralitu a slobodu médií bolo, že „vytvorenie konglomerátu KESMA zlúčením viac než 470 […] rôznych prvkov médií zvýši celkové riziko (riziká)“ pre pluralitu médií v Maďarsku vo viacerých kľúčových ukazovateľoch, ktoré analyzovalo Monitorovanie plurality médií, vrátane pracovných podmienok novinárov, horizontálnej a krížovej koncentrácie vlastníctva médií a prideľovania štátnej inzercie. Konkrétne po analýze týchto udalostí z pohľadu nezávislosti Úradu pre médiá od politického a/alebo ekonomického vplyvu a schopnosti vlády zrušiť rozhodnutia Úradu pre médiá sa v správe konštatovalo, že „celkové vylúčenie kontroly maďarského úradu pre médiá v takej dôležitej prevádzke ako KESMA […] predstavuje ďalší prvok rizika“ pre pluralitu médií v Maďarsku. Vážne obavy vyjadrili maďarské a európske organizácie slobody médií ako aj občianska spoločnosť po tom, ako bol 22. júla 2020 prepustený šéfredaktor najčítanejšieho maďarského nezávislého spravodajského portálu Index.hu, a po následnom odstúpení takmer všetkých novinárov tohto spravodajského portálu. Obavy boli vyjadrené aj v súvislosti s tým, že v prípade portálu Index.hu môže dôjsť k hospodárskemu prevzatiu zvyšných nezávislých spravodajských portálov provládnymi podnikateľmi tak, ako to v minulosti bolo v prípade spravodajského prvku médií Origo. Transparentnosť vlastníctva médií nie je v sektorových právnych predpisoch regulovaná. Lineárni poskytovatelia mediálnych služieb musia Úradu pre médiá oznámiť, ak oni (alebo ich materská spoločnosť) priamo či nepriamo vlastnia poskytovateľov mediálnych služieb. Zákon o médiách zahŕňa podrobné pravidlá na predchádzanie koncentrácii na mediálnom trhu. Podľa Monitorovania plurality médií 2020 však situácia v oblasti transparentnosti vlastníctva médií predstavuje vysoké riziko (75 %).

Štátna inzercia umožňuje vláde nepriamo politicky ovplyvňovať médiá. Podľa Monitorovania plurality médií a tvrdení kľúčových zainteresovaných strán hrozí najvyššie riziko pre slobodu a pluralitu médií v Maďarsku v oblasti politickej nezávislosti (82 %). V Monitorovaní plurality médií sa zistilo, že hoci priamy politický vplyv a kontrola nie sú rozšírené, je všeobecne známe, že médiá sú ovplyvňované nepriamo. Spomínaný konglomerát KESMA sa považuje za kulmináciu tohto procesu, pokiaľ ide o provládne médiá. Toto bolo umocnené neexistenciou právnych predpisov a transparentnosti v distribúcii štátnej inzercie, čo viedlo k tomu, že v Monitorovaní plurality médií 2020 tento ukazovateľ získal najvyššiu možnú úroveň rizika (97 %). Monitorovanie plurality médií 2020 zdôrazňuje skutočnosť, že v roku 2019 bol podiel štátnej inzercie, ktorý smeroval do provládnych prvkov médií, 75 % na trhu novín, 95 % na trhu televízneho vysielania, 90 % na trhu internetového spravodajstva a 90 % na rozhlasovom trhu. Existujú prekážky v prístupe verejnosti k informáciám. V Monitorovaní plurality médií 2020 bola táto oblasť označená za nízkorizikovú a poukázalo sa na to, že hoci sú platné právne predpisy jasné a súdy sú naklonené udeľovaniu prístupu novinárom a širokej verejnosti, súdne rozhodnutia, ktorými sa zvrátia negatívne rozhodnutia verejných orgánov, sú často v praxi nevykonateľné . V roku 2016 osobitný spravodajca OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv odporúčal, aby Maďarsko prehodnotilo právne ustanovenia súvisiace so slobodou informácií a ochranou údajov s cieľom zaručiť slobodný a nekontrolovaný prístup k informáciám vo verejnom záujme . Touto témou sa zaoberalo aj osobitné odporúčanie pre krajinu v kontexte európskeho semestra 2020 . Zákon o slobode informácií ustanovuje, že akýkoľvek „orgán vykonávajúci verejné funkcie“ musí poskytnúť prístup k údajom vo verejnom záujme, ktoré sú pod jeho kontrolou, ak bude o to požiadaný, s výnimkou prípadov stanovených v danom zákone . Hoci je zákon o slobodnom prístupe k informáciám relatívne stabilný, pokračovali postupné zmeny iných sektorových zákonov a narušili celkovú transparentnosť a rámec prístupu k informáciám . Maďarsko v roku 2013 zmenilo zákon o slobodnom prístupe k informáciám s cieľom zabrániť „zneužívaniu“ žiadostí o informácie. V roku 2016 vláda vydala dekrét oprávňujúci verejné inštitúcie požadovať náhradu nákladov vyplývajúcich zo žiadostí o prístup k verejným informáciám v prípade, že odpovedanie na žiadosť by si vyžadovalo od daného verejného orgánu dodatočnú prácu. Pokiaľ ide o priamy prístup novinárov na verejné podujatia, podľa Monitorovania plurality médií 2020 je čoraz bežnejším javom bránenie novinárom v prístupe na isté verejné podujatia. Nezávislé prvky médií čelia systematickým prekážkam a zastrašovaniu. Podľa správy Mérték Media Monitor na základe príjmov provládne médiá ovládajú asi 80 % trhu spravodajských médií a politického spravodajstva . Nezávislé médiá okrem malého trhového podielu trápia aj systematické prekážky a zastrašovanie nezávislých novinárov a prvkov médií. Prieskum vykonaný Maďarským zväzom pre občianske slobody (TASZ) v roku 2019 a počas pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020 poukazuje na „systematické prekážky v práci nezávislých médií“, medzi ktoré okrem iného patrí ignorovanie komunikácie s tlačou, obmedzovanie fyzického prístupu novinárov a diskreditovanie, stigmatizácia a zastrašovanie zdrojov. Neboli hlásené fyzické útoky na novinárov a iných pracovníkov v oblasti médií. V Maďarsku je trest odňatia slobody jednou z plánovaných sankcií za ohováranie. V roku 2019 platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalizmu a bezpečnosti novinárov zverejnila dve upozornenia týkajúce sa Maďarska o obmedzeniach pôsobenia novinárov v parlamente a ohováračskej kampani proti dvom reportérom portálu Index.hu v provládnych médiách, krajne pravicových médiách a prostredníctvom plagátov, ktoré sa objavili v Budapešti a ktoré sa do veľkej miery považovali za antisemitské. V tom istom roku provládny týždenník zverejnil zoznam viac než 200 osôb, medzi nimi niekoľko novinárov, ktorých údajne „platí“ George Soros. V roku 2020 táto platforma zverejnila štyri upozornenia týkajúce sa zákazu šírenia časopisu Forbes Hungary, pokynov vlády zamestnancom maďarských štátnych médií požiadať o povolenie pred písaním o viacerých témach, kampane právnych a iných hrozieb a zastrašovania karikaturistu Gábora Pápaia po zverejnení údajne rúhavej karikatúry a návrhu zákona (ktorý sa stal zákonom 30. marca 2020), ktorým sa zaviedol trestný čin šírenia „falošných informácií“ o ochorení COVID-19 a trest až do päť rokov odňatia slobody. Maďarsko poskytlo podrobné odpovede na viaceré z týchto upozornení. Pokiaľ ide o kriminalizáciu vyjadrovania alebo šírenia falošných informácií v súvislosti s pandémiou, Európska komisia uviedla, že to vyvoláva obavy, pokiaľ ide o právnu istotu, a môže to mať zastrašujúci účinok na slobodu prejavu. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Maďarsko je parlamentná republika s jednokomorovým parlamentom (Národné zhromaždenie). Parlament okrem iného prijíma a mení Základný zákon Maďarska, prijíma právne predpisy, volí premiéra a dvojtretinovou väčšinou volí najdôležitejších verejných činiteľov v krajine. Prezidenta republiky volí parlament. Existuje tu viacero inštitúcií, ktoré majú právomoci tvoriace protiváhu k legislatívnej a výkonnej zložke, vrátane Ústavného súdu, Štátneho audítorského úradu a ombudsmana (komisára pre základné práva). Nielen vláda, prezident republiky a každý parlamentný výbor, ale aj akýkoľvek poslanec parlamentu môže predložiť návrh zákona. Čoraz menej sa používajú verejné konzultácie a posúdenia vplyvu. Maďarské právne predpisy ustanovujú povinné používanie verejnej konzultácie, ako aj posúdení vplyvu ex ante a ex post. V praxi sú však konzultácie a posúdenia vplyvu skôr formálne alebo symbolické. V rámci európskeho semestra boli vyjadrené obavy v súvislosti so zapájaním sociálnych partnerov a kvalitou a predvídateľnosťou tvorby politík. Konzultácie a posúdenia vplyvu sa opakovanie obchádzali uplatňovaním osobitných legislatívnych postupov, napríklad naliehavého postupu alebo postupu, keď návrh zákona predkladá jednotlivec, keďže požiadavky na konzultáciu a posúdenie vplyvu sa vzťahujú len na návrhy zákonov predkladané vládou. Vláda 11. marca 2020 vyhlásila v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 „stav ohrozenia“. Jeho trvanie nebolo vopred stanovené a vláda mala diskrečnú právomoc rozhodnúť o jeho zachovaní alebo ukončení. Parlament 30. marca 2020 prijal nový zákon, ktorý vláde umožnil dekrétom zrušiť akýkoľvek zákon. Tieto udelené mimoriadne právomoci sa zdali byť rozsiahle vzhľadom na spojený účinok široko definovaných právomocí a neexistujúcu jasnú lehotu. Niektoré mimoriadne opatrenia prijaté na základe týchto právomocí vyvolali pochybnosti o ich nevyhnutnosti a primeranosti a narušili podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného prostredia. Tejto otázke sa venovalo aj odporúčanie pre krajinu v kontexte európskeho semestra 2020, v ktorom Rada odporúčala, aby Maďarsko „zabezpečilo, aby boli všetky mimoriadne opatrenia striktne pomerné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami a aby nezasahovali do obchodnej činnosti a stability regulačného prostredia“. K 18. júnu 2020 vláda ukončila „stav ohrozenia“ a vyhlásila „stav ohrozenia verejného zdravia“ trvajúci do 18. decembra 2020. Uplatňovanie niektorých mimoriadnych opatrení bolo rozšírené aj mimo „stavu ohrozenia“. Niektoré mimoriadne opatrenia boli napadnuté pred Ústavným súdom. V júli 2020 Ústavný súd zamietol návrh na preskúmanie mimoriadneho opatrenia vydaného počas „stavu ohrozenia“ a odôvodnil to tým, že nemá právomoc v daňových a rozpočtových otázkach. V decembri 2019 sa súhrnným právnym predpisom zaviedli nové pravidlá o postupe podávania ústavných sťažností. Vďaka tejto legislatívnej reforme môžu správne orgány pred Ústavným súdom napadnúť rozhodnutie súdu, ktoré je už konečné, ak porušuje ich práva a obmedzuje ich právomoci podľa Základného zákona. Takáto procesná úprava vyvoláva otázky v súvislosti so zásadou právnej istoty. Hoci bol komisárovi pre základné práva udelený status „A“, jeho opätovná akreditácia bola odložená. V októbri 2019 Podvýbor OSN pre akreditáciu (SCA) vyjadril názor, že poskytnuté informácie o opatreniach prijatých v reakcii na viacero odporúčaní a obáv boli nedostatočné. Podvýbor SCA bol toho názoru, že proces výberu nie je dostatočne široký a transparentný a že informácie, ktoré poskytol komisár, nepreukázali vynaloženie primeraného úsilia pri riešení všetkých záležitostí týkajúcich sa ľudských práv, ani sa nevyjadril spôsobom, ktorý podporuje a chráni všetky ľudské práva. Poukázal na to najmä v súvislosti s postojom, ktorý komisár zaujal k zákonu o organizáciách financovaných zo zahraničia (pozri ďalej). Podvýbor SCA odporúčal aj podporiť primerané financovanie. Od mája 2020 zabezpečuje nový zákon o statuse a odmeňovaní zamestnancov komisára v priemere 30 % nárast miezd. Okrem toho v roku 2020 komisár prevzal úlohy Nezávislej rady pre sťažnosti na políciu. Vznikli obavy v súvislosti s nezávislosťou mnohých inštitúcií a ich schopnosťou fungovať ako protiváha k právomociam vlády. Občianska spoločnosť je naďalej pod tlakom, najmä ak vyjadruje kritický postoj voči vláde. V júni 2020 Súdny dvor konštatoval, že maďarské právne predpisy o transparentnosti organizácií občianskej spoločnosti financovaných zo zahraničia, ktoré boli prijaté v júni 2017, nie sú kompatibilné s voľným pohybom kapitálu ani právom na slobodu združovania a právami na ochranu súkromného života a osobných údajov zakotvenými v Charte základných práv. Legislatívne opatrenia potrebné na výkon rozsudku Súdneho dvora sú v štádiu prípravy. V novembri 2019 podala Komisia návrh na začatie konania proti Maďarsku pred Súdnym dvorom v súvislosti s právnym predpisom (označeným vládou ako „Zastavme Sorosa“), ktorý kriminalizoval organizovanie pomoci ponúknutej akoukoľvek osobou v mene vnútroštátnych, medzinárodných a mimovládnych organizácií ľuďom, ktorí chcú požiadať o azyl. V júni 2018 Benátska komisia a OBSE ODIHR zverejnili spoločné stanovisko, v ktorom prišli k záveru, že skúmané ustanovenia porušujú právo na slobodu združovania a slobodu prejavu a mali by sa zrušiť. Benátska komisia a OBSE ODIHR kritizovali ďalší zákon, ktorým sa zaviedla osobitná 25 % daň z migrácie uplatniteľná na finančnú podporu pre organizácie vykonávajúce „činnosti napomáhajúce migráciu“. Okrem toho nepriateľská rétorika vlády a provládnych médií bráni konštruktívnej spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti. Občiansky priestor v Maďarsku má rating „obmedzovaný“. Je dôležité, aby platný právny rámec a politické a verejné prostredie zohľadnili odporúčania Rady Európy súvisiace s ochranou a podporou priestoru občianskej spoločnosti.



Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v kontexte konzultácií k správe o právnom štáte 2020 sa nachádza na (webovom sídle Komisie). Bertelsmann Stiftung (2019), Ukazovatele udržateľnej správy. https://www.sgi-network.org/2019/Governance/Executive_Capacity/Evidence-based_Instruments . Budapeštiansky inštitút, Centrum pre výskum korupcie Budapešť (2019), Transparentnosť a bezúhonnosť: Online prítomnosť maďarských obcí – Analýza webových sídel miest a obcí v Maďarsku. http://www.crcb.eu/?p=1799 . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2020), Monitorovanie plurality médií 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2019), Dekriminalizácia ohovárania. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2019), Posúdenie istých nedávnych udalostí na maďarskom mediálnom trhu cez prizmu Monitorovania plurality médií. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 . CEPEJ (2018), Európske systémy súdnictva – efektívnosť a kvalita justície, ŠTÚDIA CEPEJ č. 26, vydanie z roku 2018 (údaje za rok 2016). https://rm.coe.int/rapport-avec-couv-18-09-2018-en/16808def9c . CIVICUS, monitor na sledovanie priestoru občianskej spoločnosti: Maďarsko. https://monitor.civicus.org/country/hungary/ .

Európska komisia (2020), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2020. Európska komisia (2020), správa úradu OLAF z roku 2019. Európska komisia, Správa o krajine za rok 2019 – Maďarsko, SWD(2019) 1016 final. Európska komisia, Správa o krajine za rok 2020 – Maďarsko, SWD(2020) 516 final. Európska sieť súdnych rád (ENCJ) (2019): Nezávislosť a zodpovednosť justície – prieskum ENCJ o nezávislosti sudcov, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019 %20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . Európska sieť súdnych rád (ENCJ) a Rada advokátskych komôr a združení právnikov Európy (CCBE) (2019): Nezávislosť a zodpovednosť justície – prieskum ENCJ/CCBE medzi právnikmi o nezávislosti sudcov, 2018 – 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20 %202019.pdf . Európske združenie novinárov (2020), Útok na slobodu maďarských médií: náš list lídrom EÚ. https://europeanjournalists.org/blog/2020/07/28/hungary-media-freedom-crackdown-our-letter-to-eu-leaders/ . Európske združenie sudcov (2019), Správa zo zisťovacej misie EZS v Maďarsku, 3. máj 2019. https://www.iaj-uim.org/iuw/wp-content/uploads/2019/05/Report-on-the-fact-finding-mission-of-a-delegation-of-the-EAJ-to-Hungary.pdf . Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 10. marca 2015, Varga a iní/Maďarsko, čísla žalôb 14097/12, 45135/12, 73712/12, 34001/13, 44055/13 a 64586/13. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2019), rýchly prieskum Eurobarometra č. 482: názory podnikov na korupciu v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra č. 502: korupcia. GRECO (2015), štvrté kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Maďarsku týkajúca sa predchádzania korupcii, pokiaľ ide o poslancov, sudcov a prokurátorov. GRECO (2017), tretie kolo hodnotenia – druhý dodatok k druhej správe o plnení odporúčaní Maďarskom v súvislosti s inkrimináciami (ETS 173 a 191, GPC 2) – transparentnosť financovania strán. GRECO (2018), štvrté kolo hodnotenia – predbežná správa o plnení odporúčaní Maďarskom týkajúca sa predchádzania korupcii, pokiaľ ide o poslancov, sudcov a prokurátorov. GRECO (2019), Maďarsko: Nedostatočný pokrok a nedostatok transparentnosti bránia boju proti korupcii (1. marec 2019). https://www.coe.int/en/web/portal/-/hungary-insufficient-progress-and-lack-of-transparency-hamper-fight-against-corruption . Human Rights Watch (23. marec 2020), Maďarský premiér Orbán využíva pandémiu na získanie neobmedzenej moci. https://www.hrw.org/news/2020/03/23/hungarys-orban-uses-pandemic-seize-unlimited-power . Index.hu (24. júla 2020), Redakčná rada Indexu a viac než 70 zamestnancov dáva výpoveď. https://index.hu/english/2020/07/24/editorial_board_of_index_resigns . Komisárka Rady Európy pre ľudské práva (2018), Komisárka vyzýva prezidenta Maďarska, aby do parlamentu vrátil legislatívny balík o správnych súdoch (vyhlásenie zo 14. decembra 2018). https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts . Kúria (2018), A „közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos perek“ bírósági gyakorlata tárgykörére felállított joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye, 3. december 2018). https://kuria-birosag.hu/sites/default/files/joggyak/osszefoglalo_velemeny_adatvedelem.pdf . Maďarská advokátska komora (21. január 2020), vyhlásenie prezídia https://jogaszvilag.hu/napi/a-magyar-ugyvedi-kamara-visszautasitja-az-ugyvedeket-ert-tamadasokat/ .

Maďarská vláda (2020), príspevok Maďarska k správe o právnom štáte 2020. Maďarské združenie sudcov (MABIE) (10. marec 2020), vyhlásenie. http://mabie.hu/index.php/1526-a-birok-neveben . Maďarský zväz pre občianske slobody (2020), Skúmanie prekážok v práci novinárov počas pandémie koronavírusu v Maďarsku (15. apríl 2020). https://tasz.hu/a/files/coronavirus_press_research.pdf . Medzinárodný tlačový inštitút (2020), Maďarsko sa snaží získať moc na uväznenie novinárov za „falošné“ spravodajstvo o ochorení COVID-19 (23. marca 2020). https://ipi.media/hungary-seeks-power-to-jail-journalists-for-false-covid-19-coverage/ . Medzinárodný tlačový inštitút (IPI), článok 19, Výbor na ochranu novinárov (CPJ), Európske centrum pre slobodu tlače a médií (ECPMF), Európske združenie novinárov (EFJ), Free Press Unlimited (FPU) a Reportéri bez hraníc (RSF) (2019): Závery zo spoločnej medzinárodnej misie pre slobodu tlače v Maďarsku (3. december 2019). https://www.ecpmf.eu/fact-finding-mission-hungary-2019/ . Mérték Media Monitor (2019): Médiá podporujúce stranu Fidesz dominujú všade. https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/ . Národný úrad pre ochranu údajov a slobodný prístup k informáciám (2019), Výročná správa Národného úradu pre ochranu údajov a slobodný prístup k informáciám 2018, Národný úrad pre ochranu údajov a slobodný prístup k informáciám, Budapešť. https://naih.hu/files/NAIH-Annual-report-2018-v190830.pdf . Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) (2019), Vykonávanie Dohovoru OECD o boji proti podplácaniu. Správa zo 4. fázy, Maďarsko. OSN (2019), Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva (GANHRI), Podvýbor pre akreditáciu (SCA), správa o akreditácii – október 2019. Osobitný spravodajca OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv (2016), Záverečná správa z misie osobitného spravodajcu pre situáciu obhajcov ľudských práv, návšteva Maďarska 8. – 16. februára 2016. https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=17048&LangID=E . Rada Európskej únie (2019), odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019). Rada Európskej únie (2020), odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282/17, 26.8.2020). Rada Európy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov – Maďarsko. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary . Rada Európy: Benátska komisia (2010), Správa o nezávislosti systému súdnictva, časť I: Nezávislosť sudcov, CDL-AD(2010)004. Rada Európy: Benátska komisia (2012), Maďarsko – Stanovisko k zákonu CLXIII z roku 2011 o prokuratúre a zákonu CLXIV z roku 2011 o postavení generálneho prokurátora, prokurátorov a iných zamestnancov prokuratúry a zamestnaní v oblasti prokuratúry v Maďarsku, CDL-AD(2012)008. Rada Európy: Benátska komisia (2012), Maďarsko – Stanovisko k zákonu CLI z roku 2011 o Ústavnom súde Maďarska, CDL-AD(2012)009. Rada Európy: Benátska komisia (2012), Maďarsko – Stanovisko k zákonu CLXII z roku 2011 o právnom postavení a odmeňovaní sudcov a zákonu CLXI z roku 2011 o organizácii a správe súdov Maďarska, CDL-AD(2012)001. Rada Európy: Benátska komisia (2012), Maďarsko – Stanovisko k základným právnym predpisom o súdnictve, ktoré boli zmenené po prijatí stanoviska CDL-AD(2012)001 k Maďarsku, CDL-AD(2012)020. Rada Európy: Benátska komisia (2015), Maďarsko – Stanovisko k právnym predpisom o médiách (zákon CLXXXV o mediálnych službách a masmédiách, zákon CIV o slobode tlače a právne predpisy o zdaňovaní príjmov masmédií z reklamy) Maďarska, CDL-AD(2015)015. Rada Európy: Benátska komisia (2017), Poľsko – Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o Národnej súdnej rade; k návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o Najvyššom súde, ktorý navrhol prezident Poľska, a k zákonu o organizácii všeobecných súdov, CDL-AD(2017)031.

Rada Európy: Benátska komisia (2019), Maďarsko – Stanovisko k zákonu o správnych súdoch a zákonu o nadobudnutí účinnosti zákona o správnych súdoch a istých prechodných pravidlách, CDL-AD(2019)004. Rada Európy: Benátska komisia (2020), Správa – Rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho štátu počas núdzových stavov: úvahy – Benátska komisia vzala na vedomie 19. júna 2020 písomným postupom, ktorým sa nahradilo 123. plénum, CDL-AD(2020)014. Rada Európy: Benátska komisia a Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE ODIHR) (2018), Maďarsko – Spoločné stanovisko k ustanoveniam návrhu legislatívneho balíka s názvom „Zastavme Sorosa“, ktoré priamo ovplyvňujú mimovládne organizácie (najmä návrh článku 353A trestného zákonníka o napomáhaní nelegálnej migrácie), CDL-AD(2018)013. Rada Európy: Benátska komisia a Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE ODIHR) (2018), Maďarsko – Spoločné stanovisko k § 253 o osobitnej dani z migrácie zákona XLI z 20. júla 2018, ktorým sa menia niektoré daňové zákony a iné súvisiace zákony, a o dani z migrácie, CDL-AD(2018)035-e. Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010) 12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Výbor ministrov (2018), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2018)11 členským štátom o potrebe posilniť ochranu a podporu priestoru občianskej spoločnosti v Európe. Rada Európy: Výbor ministrov (2019), rozhodnutie CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11 z 25. septembra 2019. Rada Európy: Výbor ministrov (2020), predbežné uznesenie CM/ResDH(2020)180. Reportéri bez hraníc (2020), Maďarsko: Je potrebná okamžitá reakcia EÚ v súvislosti so zánikom poprednej nezávislej spravodajskej webovej lokality. (28. júla 2020). https://rsf.org/en/news/hungary-urgent-eu-response-needed-leading-independent-news-sites-demise . Reportéri bez hraníc (2020), svetový rebríček slobody tlače. https://rsf.org/en/ranking . Správa komisárky Rady Európy pre ľudské práva (2019) Dunje Mijatovićovej po návšteve Maďarska 4. – 8. februára 2019 – Štrasburg, 21. mája 2019. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d . Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 18. júna 2020, Komisia/Maďarsko, C-78/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 19. novembra 2019, AK, spojené veci C‑585/18, C‑624/18 a C‑625/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 27. februára 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C-64/16. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok zo 7. februára 2019, Carlos Escribano Vindel, C-49/18. Súdny dvor Európskej únie, vec C-564/19 – IS, prebiehajúce konanie. Súdny dvor Európskej Únie, vec C-821/19, prebiehajúce konanie. Transparency International (2019), Index vnímania korupcie. Úrad generálneho prokurátora (2019), Kriminalita a trestné súdnictvo. http://ugyeszseg.hu/pdf/statisztika/Criminality_and_CriminalJustice_2009_2018.pdf . Vyhlásenie inštitútu Eötvös Károly Közpolitikai Intézet (21. február 2020). http://www.ekint.org/alkotmanyossag/2020-02-21/csend-vagy-kialtas-hallgathatnak-e-a-birak-ha-megtamadjak-a-biroi-fuggetlenseget .

Virtuálna návšteva Maďarska v súvislosti so správou o právnom štáte 2020.



Príloha II: Návšteva Maďarska Útvary Komisie absolvovali v júni 2020 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Amnesty International Maďarsko ·Výbor Národného zhromaždenia pre legislatívu ·Centrum pre výskum v oblasti korupcie v Budapešti ·Fórum šéfredaktorov (Főszerkesztők Fóruma) ·Inštitút pre politiku Károlya Eötvösa ·Maďarská advokátska komora ·Maďarský zväz pre občianske slobody ·Maďarský helsinský výbor ·K-Monitor ·Mérték Media Monitor ·Ministerstvo vnútra ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národný orgán pre ochranu údajov a slobodný prístup k informáciám ·Krajinská súdna rada ·Národný orgán pre médiá a informačné komunikačné prostriedky

·Krajinský súdny úrad ·Úrad komisára pre základné práva ·Úrad Ústavného súdu ·Prokuratúra Maďarska ·Štátny kontrolný úrad ·Najvyšší súd (Kúria) ·Transparency International Maďarsko * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske občianske fórum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe