C 385/1

Oznámenie komisie o výklade určitých právnych ustanovení delegovaného aktu o zverejňovaní podľa článku 8 nariadenia o taxonómii EÚ o vykazovaní oprávnených hospodárskych činností a aktív

(2022/C 385/01)

Účelom tohto dokumentu s často kladenými otázkami je objasniť obsah delegovaného aktu o zverejňovaní podľa článku 8 nariadenia o taxonómii EÚ (ďalej len „delegovaný akt o zverejňovaní“) (1) s cieľom napomôcť jeho vykonávaniu.

V rámci často kladených otázok uvedených v tomto dokumente sa objasňujú ustanovenia, ktoré sa už nachádzajú v uplatniteľných právnych predpisoch. Žiadnym spôsobom sa nimi nerozširujú práva ani povinnosti vyplývajúce z takýchto právnych predpisov ani sa nezavádzajú žiadne dodatočné požiadavky na dotknuté hospodárske subjekty a príslušné orgány. Často kladené otázky sú určené iba na pomoc finančným a nefinančným podnikom pri vykonávaní príslušných právnych ustanovení. Právomoc záväzne vykladať právo Únie má len Súdny dvor Európskej únie. Názory vyjadrené v tomto oznámení nemôžu ovplyvniť pozíciu, ktorú by Európska komisia mohla zaujať pred súdmi Únie a vnútroštátnymi súdmi.

Komisia 20. decembra 2021 uverejnila 22 často kladených otázok týkajúcich sa toho, ako by finančné a nefinančné podniky mali vykazovať hospodárske činnosti a aktíva oprávnené v rámci taxonómie v súlade s delegovaným aktom o zverejňovaní. Tento dokument dopĺňa uvedené často kladené otázky.

OBSAH

VŠEOBECNÉ ČASTO KLADENÉ OTÁZKY 3

1. Na ktoré podniky sa vzťahuje povinnosť vykazovania stanovená v delegovanom akte podľa článku 8 nariadenia o taxonómii? 3

2. Ako sa v delegovanom akte o zverejňovaní vymedzuje pojem „hospodárska činnosť“? 4

3. Čo je hospodárska činnosť oprávnená v rámci taxonómie? 4

4. Čo sú „podporné“ a „prechodné“ hospodárske činnosti v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti v rámci taxonómie? 5

5. Ako sa identifikuje a vykazuje oprávnenosť hospodárskych činností súvisiacich s adaptáciou na zmenu klímy? 5

6. Ako by sa mali používať kódy NACE na identifikáciu činností oprávnených v rámci taxonómie v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti? 6

7. Môžu podniky v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie vykazovať dobrovoľné informácie? 6

NEFINANČNÉ PODNIKY 7

8. Do akej miery by mali podniky posudzovať a vykazovať oprávnené činnosti v rámci taxonómie v svojom dodávateľskom aj odberateľskom hodnotovom reťazci? 7

9. Ako sa majú identifikovať činnosti oprávnené v rámci taxonómie, ktorých opisy činnosti obsahujú kvalifikátory, napríklad „nízkouhlíkový“ a „klimatické nebezpečenstvá“? 8

10. Mali by podniky vykazovať rozčlenenie oprávnenosti v rámci taxonómie odľa jednotlivých environmentálnych cieľov? 8

11. Ako sú vymedzené obraty a kapitálové a prevádzkové výdavky v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie? 9

12. Čo sú „iné priame výdavky“ uvedené v prílohe I k delegovanému aktu o zverejňovaní? 11

13. Ako by mali podniky účtovať záporné príjmy v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie? 11

14. Mali by podniky zabrániť dvojitému vykazovaniu činností oprávnených v rámci taxonómie? 12

15. Mal by subjekt vykazovať obrat oprávnený v rámci taxonómie, keď hospodársku činnosť nevykonával sám, ale prostredníctvom subdodávateľa? 12

16. Ako by mal nefinančný podnik vykazovať produkty a služby, ktoré sa spotrebúvajú interne a predávajú externe? 12

17. Ako by mali nefinančné podniky pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie nakladať s nehmotným majetkom? 13

18. Mali by nefinančné podniky vykazovať oprávnenosť svojich činností mimo EÚ v rámci taxonómie? 13

19. Ako by mali nefinančné podniky vykazovať obrat za oprávnené činnosti, ktoré sa počas finančného roka dekonsolidovali? 13

FINANČNÉ PODNIKY 14

20. Čo by mali vykazovať finančné podniky, ak informácie o predmetnom subjekte nie sú verejne dostupné? 14

21. Aký je rozdiel medzi zahrnutými aktívami a celkovými aktívami v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti v rámci taxonómie? 14

22. Malo by sa v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie prihliadať na peniaze a aktíva, ktoré sú peňažnými ekvivalentmi? 15

SPRÁVCOVIA AKTÍV 15

23. Ako môžu správcovia aktív vážiť svoje podiely v portfóliu na vykazovanie aktív oprávnených v rámci taxonómie? 15

24. Považujú sa hypotéky za oprávnené (ako investícia) pre správcu aktív alebo len pre banku, ktorá pôvodne poskytla pôžičku? 15

POISŤOVATELIA 16

25. Ktoré činnosti by mal vziať poisťovateľ a zaisťovateľ do úvahy, keď vykazuje svoje upisovacie činnosti v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie? 16

ÚVEROVÉ INŠTITÚCIE 16

26. Uplatňujú sa povinnosti vykazovania podľa delegovaného aktu o zverejňovaní na veľký subjekt, ktorý nie je úverovou inštitúciou podľa článku 4 nariadenia o kapitálových požiadavkách, ale s ktorým sa zaobchádza ako s finančným podnikom podľa článkov 19a a 29a smernice NFRD? 16

27. Ako možno spojiť kapitálové výdavky s úverom na všeobecné účely v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie? 16

28. Ako by mala úverová inštitúcia s licenciou investičného podniku podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MifiD) vykazovať svoje hospodárske činnosti oprávnené v rámci taxonómie? 17

DLHOVÝ TRH 17

29. Ako sa posudzuje a vykazuje oprávnenosť v rámci taxonómie v prípade dlhového aktíva, akým je dlhopis alebo úver? 17

30. Musí sa využitie všetkých výnosov z dlhových produktov nezávisle overovať, ak sa vykazujú ako oprávnené v rámci taxonómie? 18

31. Možno zelené dlhové nástroje subjektov mimo EÚ vykazovať ako oprávnené v rámci taxonómie? 18

32. Možno vykazovať zelený štátny dlh ako oprávnený v rámci taxonómie? 18

SPOLUPÔSOBENIE S INÝMI PREDPISMI 19

33. Ako spolupôsobí delegovaný akt o zverejňovaní s navrhovanými požiadavkami na vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov? 19

VŠEOBECNÉ ČASTO KLADENÉ OTÁZKY

1. Na ktoré podniky sa vzťahuje povinnosť vykazovania stanovená v delegovanom akte podľa článku 8 nariadenia o taxonómii?

V delegovanom akte, ktorým sa dopĺňa článok 8 nariadenia o taxonómii [nariadenie (EÚ) 2021/2178] (ďalej len „delegovaný akt o zverejňovaní“), sa stanovujú konkrétne požiadavky na vykazovanie súvisiace s taxonómiou podnikmi, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/95/EÚ (ďalej len „smernica o vykazovaní nefinančných informácií“) (2).

Konkrétne v článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2020/852 (3) (ďalej len „nariadenie o taxonómii“) sa uvádzajú krížové odkazy na články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ (4) (ďalej len „smernica o účtovníctve“), ktoré boli zavedené smernicou 2014/95/EÚ [ďalej len „smernica o zverejňovaní nefinančných informácií“ (NFRD)]. Presnejšie sa v nariadení o taxonómii uvádza, že „[k]aždý podnik, na ktorý sa vzťahuje povinnosť zverejňovať nefinančné informácie podľa článku 19a alebo článku 29a smernice 2013/34/EÚ, zahrnie do svojho nefinančného výkazu alebo konsolidovaného nefinančného výkazu informácie o tom, ako a v akom rozsahu činnosti podniku súvisia s hospodárskymi činnosťami, ktoré sa označujú za environmentálne udržateľné podľa článkov 3 a 9 tohto nariadenia“. Inými slovami podniky, na ktoré sa vzťahujú povinnosti povinného vykazovania podľa smernice o účtovníctve, majú takisto povinnosti vykazovania podľa nariadenia o taxonómii.

V súlade s článkami 19a a 29a smernice o účtovníctve podliehajú povinnosti uverejňovať nefinančné informácie tieto podniky: veľký podnik vymedzený v článku 3 ods. 4 uvedenej smernice s priemerne viac ako 500 zamestnancami počas účtovného obdobia, ktorý je subjektom verejného záujmu, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 1 uvedenej smernice, a subjekt verejného záujmu, ktorý je materským podnikom veľkej skupiny vymedzenej v článku 3 ods. 7 tejto smernice s priemerne viac ako 500 zamestnancami počas účtového obdobia na konsolidovanom základe. Na základe článku 8 ods. 1 nariadenia o taxonómii sa na také podniky vzťahujú aj povinnosti zverejňovania informácií v súvislosti s nariadením o taxonómii.

V článku 8 ods. 1 nariadenia o taxonómii sa osobitne neuvádzajú vnútroštátne opatrenia, ktorými sa transponuje smernica NFRD, ktorou sa potenciálne rozširuje rozsah jeho uplatňovania na ďalšie kategórie menších podnikov. Požiadavky na vykazovanie podľa článku 8 ods. 1 nariadenia o taxonómii sa preto uplatňujú na podniky priamo v rozsahu pôsobnosti smernice NFRD. Neuplatňujú sa na podniky, na ktoré sa vzťahuje len vnútroštátny právny predpis, ktorým sa transponuje smernica NFRD. Podľa delegovaného aktu o zverejňovaní však podniky, na ktoré sa vzťahuje iba vnútroštátny právny predpis, ktorým sa transponuje smernica NFRD, môžu zverejniť svoje zosúladenie s taxonómiou dobrovoľne.

2. Ako sa v delegovanom akte o zverejňovaní vymedzuje pojem „hospodárska činnosť“?

V nariadení o taxonómii sa stanovuje klasifikácia environmentálne udržateľných hospodárskych činností. Táto klasifikácia sa do značnej miery zakladá na nomenklatúre ekonomických činností (NACE), teda na štatistickej klasifikácii ekonomických činností v EÚ.

Hospodárska činnosť sa uskutočňuje, keď sa zdroje, napr. kapitál, tovar, práca, výrobné techniky alebo medziprodukty, kombinujú na výrobu konkrétneho tovaru alebo poskytovanie konkrétnych služieb. Charakterizuje sa vstupom zdrojov, výrobným procesom a výstupom výrobkov (tovaru alebo služieb).

V nariadení (EÚ) 2021/2139 (ďalej len „delegovaný akt o klíme“) (5) sa opisujú a priraďujú kritériá na vysokej úrovni. V nariadení sa neuvádza iba jedna konkrétna hospodárska činnosť, ale skôr kategórie hospodárskych činností. Stanovujú sa v ňom napríklad kritériá pre všeobecnú kategóriu „výroba cementu“, nie pre výrobu cementu v jednom konkrétnom závode jedným konkrétnym hospodárskym subjektom.

Odkaz na odvetvia NACE v delegovanom akte o klíme je iba orientačný a nie nevyhnutne vyčerpávajúci. Hospodárska činnosť by preto mohla zodpovedať opisu činnosti a technickým kritériám preskúmania stanoveným v delegovanom akte o klíme (v prílohách I a II k nemu) aj vtedy, keď odvetvie NACE spoločnosti nie je uvedené v príslušnom oddiele delegovaného aktu o klíme.

3. Čo je hospodárska činnosť oprávnená v rámci taxonómie?

V článku 1 bode 5 delegovaného aktu o zverejňovaní sa oprávnená hospodárska činnosť vymedzuje ako činnosť, ktorá je opísaná v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia o taxonómii. V prípade vykazovaného obdobia, ktoré sa končí v roku 2022, (a činností vykonávaných v roku 2021) toto vymedzenie zodpovedá hospodárskym činnostiam opísaným v delegovanom akte o klíme prijatom 4. júna 2021.

Konkrétnejšie podľa článku 1 bodu 5 delegovaného aktu o zverejňovaní je hospodárska činnosť oprávnená bez ohľadu na to, či spĺňa niektoré alebo všetky technické kritériá preskúmania stanovené v delegovanom akte o klíme (a budúcich delegovaných aktoch). Zo skutočnosti, že hospodárska činnosť je oprávnená v rámci taxonómie, preto nevyplývajú žiadne informácie o environmentálnom správaní a environmentálnej udržateľnosti tejto činnosti.

Ak podnik vytvára obrat alebo investuje do kapitálových výdavkov alebo prevádzkových výdavkov zodpovedajúcich hospodárskej činnosti, ktorá sa opisuje v delegovanom akte o klíme, bude sa v zásade považovať za oprávnený zverejňovať informácie o oprávnenosti v rámci taxonómie. Ak naopak činnosť ešte nie je uvedená v delegovanom akte, nemala by sa považovať za oprávnenú. Taxonómia je navyše dynamický rámec, ktorého rozsah činností by sa mal časom rozširovať, najmä zahrnutím ďalších environmentálnych cieľov, v súlade s ktorými by sa mal rozširovať aj rozsah oprávnených činností.

Identifikovanie hospodárskych činností oprávnených v rámci taxonómie je z praktického hľadiska prvým krokom k posúdeniu súladu hospodárskych činností s technickými kritériami preskúmania taxonómie. Oprávnené činnosti tvoria základný priestor činností, ktoré majú potenciál spĺňať technické kritériá preskúmania, vrátane prechodných alebo podporných činností.

Ako všeobecná zásada by malo vykazovanie oprávnenosti v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní slúžiť podnikom ako pomôcka na prípravu ich budúcich zverejňovaní informácií o zosúladení s taxonómiou (6).

V nariadení o taxonómii, delegovanom akte o klíme ani delegovanom akte o zverejňovaní sa napokon nerozlišuje medzi hlavnými a vedľajšími hospodárskymi alebo podnikateľskými činnosťami. Podniky by preto mali vykazovať všetky svoje hospodárske činnosti v súlade s vymedzením oprávnenosti podľa článku 1 bodu 5 delegovaného aktu o zverejňovaní, ako už bolo vysvetlené.

Harmonogram zverejňovania informácií o oprávnenosti a zosúladení je ďalej opísaný v otázke č. 2 často kladených otázok uverejnených 20. decembra 2021.

4. Čo sú „podporné“ a „prechodné“ hospodárske činnosti v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti v rámci taxonómie?

Podporné a prechodné hospodárske činnosti sa vymedzujú v článku 16 a článku 10 ods. 2 nariadenia o taxonómii (7). Prechodné činnosti sú činnosti, pri ktorých zatiaľ nie sú dostupné nízkouhlíkové alternatívy a ktorých úrovne emisií skleníkových plynov zodpovedajú najlepšiemu výkonu v danom odvetví a ktoré spĺňajú tieto dve podmienky: i) nemali by brániť rozvoju a zavádzaniu nízkouhlíkových alternatív a ii) nemali by viesť k zakonzervovaniu uhlíkovo náročných aktív vzhľadom na hospodársku životnosť týchto aktív. Na druhej strane podporné činnosti sú činnosti, ktoré priamo umožňujú iným činnostiam významne prispievať k plneniu environmentálneho cieľa.

Na účely vykazovania oprávnenosti v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní by sa s hospodárskymi činnosťami vymedzenými ako podporné alebo prechodné činnosti nemalo zaobchádzať odlišne od iných činností. Ak sú v rozsahu príslušného opisu, mali by sa identifikovať ako oprávnené.

Treba však poznamenať, že hospodárska činnosť je prechodná alebo podporná v rámci taxonómie EÚ len vtedy, keď spĺňa technické kritériá preskúmania uvedené v príslušnom oddiele príloh I alebo II k delegovanému aktu o klíme. Najmä v prvých rokoch vykazovania oprávnenosti v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní preto možno uvedené činnosti považovať iba za predbežne oprávnené ako prechodné alebo za predbežne oprávnené ako podporné a vykazované, t. j. označované ako také, na dobrovoľnom základe. Toto sa nelíši od vykazovania oprávnenosti pri iných činnostiach, keď z oprávnenosti nevyplýva žiadna informácia o environmentálnom správaní v prípade danej činnosti.

5. Ako sa identifikuje a vykazuje oprávnenosť hospodárskych činností súvisiacich s adaptáciou na zmenu klímy?

Existujú dva odlišné druhy činností, ktoré môžu významne prispieť k adaptácii na zmenu klímy, uvedené v prílohe II k delegovanému aktu o klíme:

— adaptačné činnosti, t. j. činnosti zahŕňajúce adaptačné riešenia v súlade s článkom 11 ods. 1 písm. a) nariadenia o taxonómii (8),

— podporné hospodárske činnosti, t. j. činnosti poskytujúce adaptačné riešenia v súlade s článkom 11 ods. 1 písm. b) nariadenia o taxonómii (9).

Požiadavky na vykazovanie oprávnenosti sa líšia v závislosti od toho, či sa hospodárska činnosť označuje ako podporná činnosť alebo adaptačná činnosť v prílohe II k delegovanému aktu o klíme. Pri kategórii podporných činností sa obrat a zodpovedajúce kapitálové a prevádzkové výdavky môžu považovať za oprávnené činnosti (10).

Pri kategórii adaptačných činností musí vykazujúci subjekt preukázať, že bolo vykonané posúdenie klimatických rizík a zraniteľnosti a bol vypracovaný plán výdavkov na uskutočnenie adaptačných riešení, ktorými sa zmiernia najvýznamnejšie fyzické klimatické riziká uvedené v dodatku A k prílohe II. Len ak sú splnené tieto požiadavky, vykazujúci subjekt môže započítať kapitálové a prevádzkové výdavky na adaptačnú činnosť na účel oprávnenosti v rámci taxonómie.

Tu je dôležité poznamenať, že obrat vyplývajúci z produktov a zo služieb súvisiacich s adaptovanou činnosťou nemožno vykázať na účel oprávnenosti v rámci taxonómie. Dôvodom je, že po uskutočnení významného príspevku k adaptácii činnosti na zmenu klímy (t. j. len čo činnosť nadobudla odolnosť proti zmene klímy) by sa obrat zodpovedajúci tejto činnosti nemal považovať za oprávnený. Upozorňujeme, že adaptovaná činnosť môže alebo nemusí poskytovať environmentálne prínosy.

6. Ako by sa mali používať kódy NACE na identifikáciu činností oprávnených v rámci taxonómie v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti?

NACE je klasifikačný systém produktov a hospodárskych činností. Kódy NACE poskytujú rámec na zber a prezentáciu celého radu štatistických údajov v hospodárskych oblastiach na základe hospodárskej činnosti.

V systéme NACE sa používajú štyri úrovne. Vnútroštátne transpozície kódov NACE niekedy obsahujú viac než štyri úrovne, ale prvé štyri úrovne sú pre všetky členské štáty rovnaké.

Vo všetkých opisoch hospodárskych činností uvedených v prílohách I a II delegovaného aktu o klíme sa uvádza, že hospodárske činnosti v príslušnej kategórii môžu zodpovedať jednému alebo viacerým konkrétnym kódom NACE.

V odôvodnení 6 delegovaného aktu o klíme sa okrem toho objasňuje, že odkazy na kódy NACE by sa mali chápať ako orientačné. Oprávnenosť v rámci taxonómie by sa mala posudzovať z hľadiska konkrétneho opisu činnosti uvedeného v prílohách k delegovanému aktu o klíme.

Kódy NACE by mali konkrétnejšie pomôcť používateľom orientovať sa v taxonómii, a to najmä používateľom, ktorí už pracujú s kódmi NACE. Kódy NACE môžu pomáhať pri identifikovaní činností oprávnených v rámci taxonómie (nezosúladených). Iba v konkrétnom opise činnosti v delegovanom akte o klíme sa však stanovuje presný rozsah činností zahrnutých v akte.

V praxi to znamená, že:

— ak je rozsah kódu NACE širší ako opis činnosti, opis má prednosť pred rozsahom kódu NACE,

— ak hospodárska činnosť nemá kód NACE, ale vyhovuje opisu činnosti, môže sa považovať za oprávnenú v rámci taxonómie,

— ak opis činnosti úplne nezodpovedá činnosti podniku, môže byť potrebné rozdeliť činnosti podniku na segmenty, aby príslušné časti mohli zodpovedať opisu činnosti alebo niekoľkých činností, ktoré sú opísané samostatne,

— ak kód NACE hospodárskej činnosti nie je uvedený v delegovanom akte o klíme, ale hospodárska činnosť zodpovedá opisu činnosti, môže sa považovať za oprávnenú v rámci taxonómie.

7. Môžu podniky v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie vykazovať dobrovoľné informácie?

Ako všeobecné pravidlo platí, že delegovaným aktom o zverejňovaní sa nevylučuje dobrovoľné zverejňovanie informácií o činnostiach podnikov. Všetky podniky podliehajúce povinnosti vykazovania sa naopak vyzývajú, aby dobrovoľne vykazovali akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré považujú za významné pre investorov na lepšie pochopenie oprávnenosti subjektu v rámci taxonómie.

Ako všeobecná zásada pre všetky podniky napriek tomu platí, že dobrovoľné zverejňovanie nie je súčasťou povinného zverejňovania podľa článku 8 nariadenia o taxonómii a subjekty by mali vždy vysvetliť dôvody takého zverejňovania.

Dobrovoľné zverejňovanie by navyše nemalo odporovať povinným informáciám ani skresľovať povinné informácie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní. Dobrovoľné zverejnenia by takisto nemali byť výraznejšie ako povinné zverejnenia. Ak podnik pripravuje dobrovoľné zverejnenie, mal by ho doplniť o podporné údaje, v ktorých uvedie (11):

— základ tohto zverejnenia,

— metódy použité na jeho prípravu a

— jasné vysvetlenie rozdielov oproti povinnému vykazovaniu.

V informačnom dokumente (12) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania a dobrovoľného používania vzorov na vykazovanie oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

NEFINANČNÉ PODNIKY

8. Do akej miery by mali podniky posudzovať a vykazovať oprávnené činnosti v rámci taxonómie v svojom dodávateľskom aj odberateľskom hodnotovom reťazci?

Vo všeobecnosti vykazovanie oprávnených činností v rámci taxonómie nezahŕňa posudzovanie hodnotového reťazca podniku, keďže opisy činností v delegovanom akte o klíme vo väčšine prípadov neobsahujú odkazy na hodnotový reťazec. Podobne sa od spoločností neočakáva, že budú posudzovať udržateľnosť svojich dodávateľov, najmä vo fáze vykazovania oprávnenosti.

V taxonómii sa kritériá stanovujú podľa odvetvia a činnosti, nie podľa produktovej línie alebo spoločnosti. Spoločnosti, ktoré vytvárajú príjmy vo viacerých odvetviach v hodnotovom reťazci jedného produktu, musia zverejniť informácie o rôznych procesoch a častiach v hodnotovom reťazci v uvedených odvetviach a činnostiach. Toto sa uplatňuje na činnosti, ktoré vykonáva vykazujúci subjekt, nie jeho dodávatelia. Hospodárske subjekty, ktoré sú činné vo viacerých odvetviach v hodnotovom reťazci jedného produktu alebo jednej technológie, ale vytvárajú príjem z tohto produktu iba prostredníctvom jednej činnosti, musia zverejniť iba túto konkrétnu činnosť, ktorou vytvárajú príjem.

Pri vykazovaní obratu sú aktíva a procesy v hodnotovom reťazci činnosti oprávnené len vtedy, keď sú výslovne obsiahnuté v opise činnosti. Ak sa napríklad v opise uvádza iba výroba konečných produktov, spracovateľské činnosti v hodnotovom reťazci nie sú automaticky oprávnené. Výroba konkrétneho automobilu a komponentov vozidla v súlade s uvedeným nie je oprávnená automaticky podľa oddielu „Výroba nízkouhlíkových technológií pre odvetvie dopravy“. Z hľadiska dodávateľa to znamená, že činnosť spoločnosti, ktorá je dodávateľom pre činnosť oprávnenú v rámci taxonómie, nie je zo svojej podstaty oprávnená v rámci taxonómie a výroba konkrétnych komponentov do automobilov nie je štandardne oprávnená v rámci činnosti „Výroba nízkouhlíkových technológií pre odvetvie dopravy“. Príčinou je, že v taxonómii EÚ sa neprijal plošný prístup k dodávateľským činnostiam. Namiesto toho sa stanovili konkrétne kritériá pre každú zahrnutú činnosť vrátane príslušných kritérií zásady „výrazne nenarušiť“.

Určité kľúčové komponenty, ktoré sú vyjadrené v samostatných oddieloch, napr. týkajúcich sa batérií alebo vodíka (v oddieloch 3.2 a 3.4), však oprávnené sú. Výroba komponentov môže spĺňať podmienky v rámci oddielu „Výroba ostatných nízkouhlíkových technológií“ (oddiel 3.6 prílohy I k delegovanému aktu o klíme), ak sa na ňu nevzťahujú iné oddiely a zodpovedá opisu činnosti. Keďže opis činnosti v oddiele 3.6 je veľmi široký, kódy NACE C22, C25, C26, C27 a C28 by sa mali považovať za odporúčanie, pokiaľ ide o rozsah tejto činnosti. Rozsah kódov NACE pre túto činnosť predovšetkým zahŕňa aj pneumatiky a polovodiče, ak uvedené produkty zodpovedajú opisu činnosti (pozri aj otázku č. 19). Opis by sa naopak nevzťahoval na ťažbu.

Na vykazovanie kapitálových a prevádzkových výdavkov sú oprávnené aj všetky nákupy aktív a procesy alebo služby, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie určitej oprávnenej činnosti. Komponenty, ktoré výrobcovia automobilov nakupujú na výrobu nízkouhlíkových automobilov, sú oprávnené. Na účely vykazovania oprávnenosti výrobcovia automobilov alebo vozidiel nemusia preskúmať svojich dodávateľov ani jednotlivé nákupy. Musia len určiť, či ich vlastný výrobný proces je hospodárskou činnosťou oprávnenou v rámci taxonómie. Ak sa ich vlastná činnosť považuje za oprávnenú v rámci taxonómie, kapitálové výdavky na investície do nevyhnutných aktív alebo komponentov zodpovedajúcich danej činnosti sa považujú za oprávnené v rámci taxonómie. Iným príkladom je nákup softvéru, ktorý je nevyhnutný na vývoj alebo využívanie riešení IKT na zmiernenie zmeny klímy, ak sú tieto riešenia oprávnené v rámci činnosti 8.2.

Z hľadiska klienta nákup výstupov činností oprávnených v rámci taxonómie nie je oprávnený v rámci taxonómie už z podstaty. Nákup energie z obnoviteľných zdrojov sa napríklad nepovažuje za oprávnený v rámci taxonómie už z podstaty (13). Nákup výstupu oprávneného v rámci taxonómie je oprávnený len vtedy, ak ho možno vykazovať ako jeden z rôznych druhov kapitálových a prevádzkových výdavkov opísaných v prílohe I k delegovanému aktu o zverejňovaní, ako je predovšetkým montáž solárnych panelov na budovy, na ktorú sa vzťahuje kategória c) kapitálových výdavkov uvedených v oddiele 1.1.2.2 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní (pozri aj otázku č. 11).

9. Ako sa majú identifikovať činnosti oprávnené v rámci taxonómie, ktorých opisy činnosti obsahujú kvalifikátory, napríklad „nízkouhlíkový“ a „klimatické nebezpečenstvá“?

Opisy činností v delegovanom akte o klíme slúžia ako referenčný bod na identifikáciu činností oprávnených v rámci taxonómie. Niektoré opisy však obsahujú „kvalifikátory“, ktoré by sa dali chápať subjektívne, napr. „nízkouhlíkový“, čo v niektorých prípadoch môže ovplyvniť oprávnenosť.

Oprávnenosť nezávisí od súladu s technickými kritériami preskúmania, ale posudzuje sa výlučne na základe opisu činnosti. Kvalifikátory, napr. „nízkouhlíkové“ vozidlá alebo „nízkouhlíkové“ plavidlá na účely oddielu 3.3 v prílohe I k delegovanému aktu o klíme („Výroba nízkouhlíkových technológií pre odvetvie dopravy“), ktoré nie sú vymedzené jasným spôsobom, by sa mali zohľadniť len na účely určenia súladu s technickými kritériami preskúmania, a preto nie sú relevantné pri vykazovaní oprávnenosti. Napríklad výrobca automobilov by mohol ako oprávnené vykazovať všetky svoje činnosti výroby automobilov vrátane automobilov so spaľovacím motorom.

Na druhej strane opis v prípade činnosti „Výroba ostatných nízkouhlíkových technológií“ (oddiel 3.6) poukazuje na cieľ činnosti. Činnosť sa vzťahuje na vyrábané technológie, „cieľom ktorých je dosahovanie významného zníženia emisií skleníkových plynov v ostatných odvetviach hospodárstva“. Aby akákoľvek činnosť alebo akýkoľvek produkt boli oprávnené na zmiernenie zmeny klímy v rámci tejto kategórie, činnosť alebo produkt musí mať za cieľ podporu podstatného zníženia emisií skleníkových plynov v inom odvetví hospodárstva. To znamená, že ak je technológia najlepšia vo svojom odvetví, ale nemá za cieľ podstatné zníženie emisií v inom odvetví, nebude oprávnená. Energeticky veľmi efektívny výrobný proces skrutky, ktorého cieľom nie je viesť k znižovaniu emisií v inom odvetví, by napríklad podmienky nespĺňal.

Podobne činnosť 10.1 v prílohe II k delegovanému aktu o klíme („Neživotné poistenie: upisovanie vo vzťahu ku klimatickým nebezpečenstvám“) odkazuje na „klimatické nebezpečenstvá“. Tie sú uvedené v dodatku A k prílohe II k delegovanému aktu o klíme („Klasifikácia klimatických nebezpečenstiev“). Poisťovne si môžu ako oprávnené v rámci taxonómie započítať len podnikanie, ktorého súčasťou je politika s podmienkami súvisiacimi s odvrátením klimatických nebezpečenstiev.

10. Mali by podniky vykazovať rozčlenenie oprávnenosti v rámci taxonómie podľa jednotlivých environmentálnych cieľov?

Činnosti, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy aj k adaptácii na zmenu klímy, ako sa vymedzuje v delegovanom akte o klíme, sú v rozsahu prvých rokov vykazovania.

V článku 10 ods. 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevyžaduje použitie vzorov vykazovania uvedených v prílohách pri vykazovaní oprávnenosti. V prvých rokoch vykazovania oprávnenosti sa výslovne nevyžaduje ani rozlišovanie medzi environmentálnymi cieľmi zmierňovania a adaptácie.

Podnikom sa však odporúča dobrovoľne používať vzory uvedené v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní, v ktorých sa vyžaduje rozdeliť environmentálne ciele na účely vykazovania zosúladenia.

Dôvodom tohto odporúčania je skutočnosť, že podniky pri vykazovaní svojich kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI) týkajúcich sa zosúladenia s taxonómiou v súlade s delegovaným aktom o zverejňovaní budú povinné rozčleniť svoje hospodárske činnosti podľa ich príspevkov k plneniu environmentálnych cieľov, ako sú špecifikované v tabuľkách v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní. Uľahčilo by sa tým porovnanie vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie a vykazovania zosúladenia s taxonómiou. Zlepšila by sa tak aj súdržnosť vykazovania v prvých rokoch vykazovania oprávnenosti podnikov s cieľom dobrovoľne pripraviť svoje vykazovanie zosúladenia s taxonómiou.

V prípade zahrnutých činností sa zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy v značnej miere prekrývajú. Pri vykazovaní KPI zosúladenia však treba poznamenať, že medzi dvoma prílohami k delegovanému aktu o klíme existujú niektoré dôležité rozdiely, ktoré sa týkajú špecifík príslušného cieľa. Tieto rozdiely sú uvedené v zarážkach v ďalšom texte.

— Určité činnosti sú zahrnuté len na zmiernenie zmeny klímy (príloha I) a nie na adaptáciu na zmenu klímy (príloha II), a to: — riešenia znižovania emisií skleníkových plynov založené na údajoch (oddiel 8.2), — výskum, vývoj a inovácia v oblasti priameho zachytávania CO2 zo vzduchu (oddiel 9.2), — odborné služby súvisiace s energetickou hospodárnosťou budov (oddiel 9.3).

— Určité činnosti sú zahrnuté len na adaptáciu na zmenu klímy (príloha II) a nie na zmiernenie zmeny klímy (príloha I), a to: — počítačové programovanie, poradenstvo a súvisiace služby (oddiel 8.2), — výroba a vysielanie programov (oddiel 8.3) a — inžinierske činnosti a súvisiace technické poradenstvo zamerané na adaptáciu na zmenu klímy (oddiel 9.1).

— Navyše sú len na adaptáciu na zmenu klímy zahrnuté činnosti v týchto odvetviach: — poistenie, — vzdelávanie, — ľudské zdravie, — sociálna práca a — oumenie, zábava a rekreácia.

— Určité činnosti sú zahrnuté do oboch príloh k delegovanému nariadeniu o klíme, ale ich názvy a opisy sa líšia. Týka sa to najmä určitých činností súvisiacich s infraštruktúrou dopravy (oddiely 6.15, 6.16 a 6.17) a určitých výrobných činností (napr. oddiely 3.2 a 3.4). Názvy a opisy týchto činností boli prispôsobené špecifikám príslušného cieľa.

— Nakoniec sa signalizovali niektoré nezrovnalosti v názvoch a opisoch činností v prílohách I a II. Napríklad slová „ľahké“ a „prenájom“ chýbajú v názve a opise činnosti 6.5. „Doprava motocyklami, osobnými vozidlami a ľahkými úžitkovými vozidlami“ v prílohe II. Všetky takéto nezrovnalosti by sa mali signalizovať Komisii na ďalšiu opravu.

V informačnom dokumente (14) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

11. Ako sú vymedzené obraty a kapitálové a prevádzkové výdavky v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie?

Kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI) týkajúce sa obratu, kapitálových výdavkov a prevádzkových výdavkov sú v tomto poradí vymedzené v oddieloch 1.1.1, 1.1.2 a 1.1.3 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní.

Nefinančné podniky by mali zverejňovať časť svojho čistého obratu (ako sa vymedzuje v oddiele 1.1.1 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní), ktorá zodpovedá ich hospodárskym činnostiam oprávneným v rámci taxonómie.

Pokiaľ ide o informácie o oprávnených kapitálových výdavkoch, v súlade s oddielom 1.1.3.2 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní sa vykazovanie zameriava na tri kategórie kapitálových výdavkov:

a) kapitálové výdavky, ktoré súvisia s aktívami alebo procesmi zodpovedajúcimi hospodárskym činnostiam oprávneným v rámci taxonómie;

b) kapitálové výdavky, ktoré sú časťou plánu rozšírenia hospodárskych činností oprávnených v rámci taxonómie alebo umožnenia, aby sa hospodárske činnosti oprávnené v rámci taxonómie stali zosúladenými s taxonómiou;

c) kapitálové výdavky uvedené v kategórii c) oddielu 1.1.2.2 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní v súvislosti s nákupom výstupu hospodárskych činností oprávnených v rámci taxonómie a individuálnymi opatreniami umožňujúcimi, aby sa cieľové činnosti stali nízkouhlíkovými alebo aby viedli k zníženiu emisií skleníkových plynov, najmä pokiaľ ide o činnosti uvedené v oddieloch 7.3 až 7.6 prílohy I k delegovanému aktu o klíme, ako aj o ďalšie hospodárske činnosti uvedené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia o taxonómii.

Opatrenia zodpovedajúce kategórii c) sa musia zaviesť a sfunkčniť do 18 mesiacov.

V prípade kapitálových výdavkov kategórie c) sa posúdenie zameriava na výstup a individuálne opatrenia. Nezameriava sa na cieľovú hospodársku činnosť, pri ktorej výdavky vznikajú. Subjekty musia posúdiť, či sa výdavky považujú za:

— nákup výstupu činnosti oprávnenej v rámci taxonómie alebo

— individuálne opatrenie na zlepšenie energetickej efektívnosti zahrnuté v taxonómii.

Inými slovami, takéto výstupy a opatrenia musia byť uvedené v delegovanom akte o klíme. Výdavky vynaložené na aktíva alebo procesy, ktoré môžu byť užitočné na umožnenie, aby sa cieľová činnosť stala nízkouhlíkovou, ale ktoré nie sú činnosťami uvedenými v delegovanom akte o klíme, do kategórie c) nepatria.

Výdavky na neoprávnenú cieľovú činnosť, napríklad nákup a montáž solárnych panelov pre reštauráciu, by mohli patriť do kategórie c). Pri obnove budov sa kategória c) vzťahuje iba na opatrenia zodpovedajúce činnostiam uvedeným v delegovanom akte o klíme (napr. určité energeticky efektívne okná).

Pri vykazovaní prevádzkových výdavkov v prvých rokoch vykonávania delegovaného aktu o zverejňovaní sa musí uplatňovať rovnaký prístup. Vykazovanie troch kategórií uvedených v oddiele 1.1.3.2 by sa malo zamerať na oprávnenosť hospodárskych činností, ktorým tieto výdavky zodpovedajú. Tri kategórie a), b) a c) uvedené v oddieloch 1.1.2.2, resp. 1.1.3.2 súvisiace s čitateľom kapitálových, resp. prevádzkových výdavkov sú dôležité z hľadiska vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykonávania delegovaného aktu o zverejňovaní.

Pokiaľ ide napríklad o kategóriu b), všetky kapitálové výdavky na oprávnené činnosti vykonané v roku 2021 (a vykázané v zverejneniach v roku 2022) by boli v správe z roku 2022 ako oprávnené. To platí bez ohľadu na to, či investícia podľa plánu kapitálových výdavkov splní technické kritériá preskúmania stanovené v delegovanom akte o klíme v čase splatnosti.

Podobne kategória b) prevádzkových výdavkov na oprávnené činnosti vykonané v roku 2021 (vykázané vo zverejneniach v roku 2022) sa považuje za oprávnenú v správe z roku 2022. To platí bez ohľadu na to, či zodpovedajúca hospodárska činnosť spĺňa technické kritériá preskúmania. Dôvodom je, že subjekty nemusia vykazovať zosúladenie svojich hospodárskych činností v prvom roku vykazovania.

V informačnom dokumente (15) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

12. Čo sú „iné priame výdavky“ uvedené v prílohe I k delegovanému aktu o zverejňovaní?

V oddiele 1.1.3.1 (Menovateľ) prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní sa stanovuje, že menovateľ KPI na vykazovanie zosúladené s taxonómiou „zahŕňa priame nekapitalizované náklady spojené s výskumom a vývojom, opatreniami v oblasti renovácie budov, krátkodobým lízingom či údržbou a opravou a všetky iné priame výdavky spojené s každodennou údržbou nehnuteľností, strojov a zariadení podnikom alebo treťou stranou externe vykonávajúcou príslušné činnosti, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie nepretržitého a účinného fungovania takéhoto majetku“.

Kategória prevádzkových výdavkov v uvedenom zmysle úzko súvisí s nákladmi na údržbu a opravy, ktoré už sú výslovne uvedené vo vymedzení prevádzkových výdavkov v oddiele 1.1.3.1 prílohy I.

V praxi to znamená, že menovateľ KPI týkajúceho sa prevádzkových výdavkov na vykazovanie zosúladenia s taxonómiou obsahuje/neobsahuje náklady stanovené v tejto tabuľke.

Položky, ktoré treba zahrnúť Položky, ktoré treba vylúčiť (16) — materiál na údržbu, — náklady na zamestnanca opravujúceho stroj, — náklady na zamestnanca čistiaceho továreň, — IT venované údržbe. — režijné náklady, — suroviny, — náklady na zamestnanca, ktorý stroj prevádzkuje, — náklady na riadenie projektov výskumu a vývoja, — elektrina, médiá alebo reaktanty potrebné na prevádzkovanie nehnuteľností, strojov a zariadení.

V informačnom dokumente (17) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

13. Ako by mali podniky účtovať záporné príjmy v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie?

V delegovanom akte o zverejňovaní sa neuvádza, ako zaobchádzať so zápornými príjmami pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie.

Záporné príjmy by sa pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie mohli považovať za hodnotu 0 %. Podniky by však mohli vykázať zápornú hodnotu v peňažnej sume.

Ak sú výsledkom jednej hospodárskej činnosti subjektu záporné príjmy, menovateľ by mohol mať absolútnu hodnotu kladného obratu zo zvyšných činností. Tá by sa mohla použiť na výpočet podielu oprávnených činností. Pozrite si príklad v tabuľke č. 2.

Tabuľka č. 2

Príklad vykazovania obratu oprávneného v rámci taxonómie v prípade záporných príjmov

Činnosť Príklad: absolútny obrat Príklad: podiel obratu Činnosť A 50 mil. EUR 33 % Činnosť B 100 mil. EUR 67 % Činnosť C –50 mil. EUR 0 %

14. Mali by podniky zabrániť dvojitému vykazovaniu činností oprávnených v rámci taxonómie?

Podľa článku 10 ods. 2 delegovaného aktu o zverejňovaní podniky musia využiť oddiel 1.2 prílohy I na vykazovanie informácií o oprávnenosti v rámci taxonómie, pokiaľ sa týkajú vykazovania kvalitatívnych informácií. V oddiele 1.2.2.1 písm. c) prílohy I sa výslovne uvádza, že podniky by mali vysvetliť, ako zabránili dvojitému započítavaniu pri prideľovaní súm obratu, kapitálových výdavkov a prevádzkových výdavkov zosúladených s taxonómiou v čitateli príslušných KPI. Zámerom tejto požiadavky je zabezpečiť spoľahlivosť a konzistentnosť pri vykazovaní troch KPI.

Odporúča sa, aby podniky pri vykazovaní svojej oprávnenosti v rámci taxonómie prijali podobný prístup ako v prípade oddielu 1.2.2.1 prílohy I. Podniky musia vysvetľovať, ako zabránili dvojitému započítaniu príslušných súm obratu a výdavkov vo svojich výkazoch oprávnených hospodárskych činností.

15. Mal by subjekt vykazovať obrat oprávnený v rámci taxonómie, keď hospodársku činnosť nevykonával sám, ale prostredníctvom subdodávateľa?

V oddiele 1.1.1 prílohy I sa objasňuje, že obrat vykazovaný za hospodárske činnosti zosúladené s taxonómiou sa musí zhodovať s príjmami vykázanými podľa Medzinárodného účtovného štandardu 1 odseku 82 písm. a) prijatého nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (18).

Pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní sa subjekty vykazujúce podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) vyzývajú, aby na zverejnenie svojho obratu za oprávnené činnosti použili príjmy účtované v svojej účtovnej závierke v súlade so štandardmi IFRS.

Subjekt by najprv mal určiť východiskovú hospodársku činnosť v súlade s prílohou I k delegovanému aktu o klíme na posúdenie toho, ako by mal vykázať obrat za činnosti oprávnené v rámci taxonómie, aj keď tovar a služby poskytol subdodávateľ. Toto je v súlade s pravidlami IFRS. Potom by subjekt mal určiť, či kontroluje hospodársku činnosť poskytovanú subdodávateľom. „Kontrola“ v tejto súvislosti znamená, či subjekt riadi okolnosti, za ktorých subdodávateľ pracuje.

V informačnom dokumente (19) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

16. Ako by mal nefinančný podnik vykazovať produkty a služby, ktoré sa spotrebúvajú interne a predávajú externe?

V prílohe I k delegovanému aktu o zverejňovaní sa objasňuje, že podniky musia uplatňovať rovnaké účtovné zásady, ktoré sa uplatňujú na prípravu konsolidovanej ročnej účtovnej závierky, aj na výpočet obratu zosúladeného s taxonómiou. Dôvodom je zabezpečenie porovnateľnosti s obratom vykázaným v konsolidovanej účtovnej závierke subjektu. V dôsledku toho by sa pri vypracúvaní konsolidovaného nefinančného výkazu podľa účtovných zásad konsolidácie vylúčili predaj medzi spoločnosťami a obrat z vlastnej spotreby.

V oddiele 1.2.3 prílohy I k delegovanému aktu o zverejňovaní sa stanovuje, že nefinančné podniky však „zverejňujú informácie o sumách súvisiacich s činnosťami zosúladenými s taxonómiou vykonávanými pre vlastnú vnútornú spotrebu nefinančných podnikov“.

Subjekt by v dôsledku toho pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie mal do svojho čitateľa započítať len obrat z externého predaja. Obrat z „vnútorného predaja“ by sa mohol zverejňovať dobrovoľne, oddelene od povinného zverejnenia podľa delegovaného aktu o zverejňovaní (20).

V informačnom dokumente (21) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

17. Ako by mali nefinančné podniky pri vykazovaní oprávnenosti v rámci taxonómie nakladať s nehmotným majetkom?

V delegovanom akte o zverejňovaní sa nehmotný majetok uvádza v súvislosti s vykazovaním zosúladenia s taxonómiou v dvoch oddieloch:

a) oddiele 1.1.1 v súvislosti s KPI týkajúcimi sa obratu a

b) oddiele 1.1.2.1 v súvislosti s menovateľom KPI týkajúceho sa kapitálových výdavkov.

Preto kapitálové výdavky vykazované podľa článku 10 ods. 2 delegovaného aktu o zverejňovaní musia obsahovať nehmotný majetok, ktorý zodpovedá oprávneným hospodárskym činnostiam, ako sa vymedzujú v článku 1 bode 5 delegovaného aktu o zverejňovaní.

Rovnaký prístup by sa mal zvoliť v prípade zverejnenia oprávneného obratu. To znamená, že čistý obrat z nehmotného majetku by sa mal započítať, ak zodpovedá oprávneným hospodárskym činnostiam podľa delegovaného aktu o zverejňovaní.

Vymedzenie prevádzkových výdavkov neobsahuje nehmotný majetok, ale vymedzenie menovateľa KPI týkajúceho sa prevádzkových výdavkov v oddiele 1.1.3.1 odkazuje na „priame nekapitalizované náklady“ (pozri otázku č. 12). Nehmotný majetok, ktorý nie je kapitalizovaný podľa medzinárodného účtovného štandardu 38, sa teda nepovažuje za aktívum, a preto je priradený do prevádzkových výdavkov.

18. Mali by nefinančné podniky vykazovať oprávnenosť svojich činností mimo EÚ v rámci taxonómie?

Nefinančné podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica NFRD, musia uviesť vo svojich nefinančných výkazoch svoje hospodárske činnosti bez ohľadu na to, či sa uskutočňujú mimo Únie. Rovnaký prístup sa uplatňuje na povinnosť vykazovania podľa článku 8 nariadenia o taxonómii a podľa delegovaného aktu o zverejňovaní (22).

V článku 10 ods. 2 delegovaného aktu o zverejňovaní sa stanovujú povinnosti vykazovania nefinančných podnikov v prvom roku vykazovania. Nefinančné podniky musia do svojich zverejnení oprávnenosti zahrnúť obrat a kapitálové a prevádzkové výdavky súvisiace s oprávnenými činnosťami mimo EÚ.

Aj od nefinančných podnikov by sa očakávalo poskytovanie informácií o posúdení hospodárskych činností vykonávaných v krajinách mimo EÚ v rámci opisných informácií podľa oddielu 1.2 prílohy I (Špecifikácia zverejnení sprevádzajúcich KPI nefinančných podnikov). Informácie zverejňované podľa tohto oddielu sa zamerajú na posúdenie oprávnenosti hospodárskych činností.

19. Ako by mali nefinančné podniky vykazovať obrat za oprávnené činnosti, ktoré sa počas finančného roka dekonsolidovali?

V oddiele 1.1.1 prílohy I sa objasňuje, že vykázaný obrat za činnosti zosúladené s taxonómiou musia tvoriť výnosy vykázané podľa Medzinárodného účtovného štandardu 1 odseku 82 písm. a) prijatého nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008.

Na vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie a v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní sa subjekty vykazujúce podľa štandardov IFRS vyzývajú, aby na zverejnenie svojho obratu za oprávnené činnosti použili príjmy účtované vo svojej účtovnej závierke podľa štandardov IFRS.

Podľa IFRS 10 odsekov 25 a B98 ak materský podnik stratí kontrolu nad dcérskym podnikom, musí pokračovať vo vykazovaní všetkých výnosov a výdavkov pochádzajúcich z tohto dcérskeho podniku až do dátumu dekonsolidácie (t. j. až dcérsky podnik prestane byť časťou materského podniku/skupiny) vo svojom výkaze ziskov a strát. Všetky súvisiace aktíva a záväzky sa však po dekonsolidácii musia prestať vykazovať vo výkaze finančnej pozície.

Dcérska spoločnosť bola napríklad predaná 30. júna a do tohto dátumu vytvárala obrat oprávnený v rámci taxonómie. Preto 31. decembra už materský podnik vykazujúci podľa štandardov IFRS nebude viac konsolidovať aktíva a záväzky tohto dcérskeho podniku z dôvodu straty kontroly, ktorá nastala 30. júna. Vo svojom výkaze ziskov a strát však bude stále vykazovať obrat oprávnený v rámci taxonómie dosiahnutý v bývalej dcérskej spoločnosti do 30. júna. Pokiaľ ide o vykazovanie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní, znamená to, že aj predaj oprávnený v rámci taxonómie sa musí vykázať do 30. júna.

FINANČNÉ PODNIKY

20. Čo by mali vykazovať finančné podniky, ak informácie o predmetnom subjekte nie sú verejne dostupné?

Podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica NFRD, musia vykazovať svoju oprávnenosť v rámci taxonómie v svojom nefinančnom výkaze spolu so svojou ročnou účtovnou závierkou. Rôzne podniky zostavujú svoju ročnú účtovnú závierku v rôznych termínoch v priebehu finančného roka. Preto finančné podniky nemusia mať verejne dostupné všetky informácie, ktoré umožnia zverejnenie ich vlastnej oprávnenosti v prvom cykle vykazovania (v roku 2022) (23).

V článku 10 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevylučuje uplatnenie článku 8 ods. 4 delegovaného aktu o zverejňovaní. Podľa tohto článku musia finančné podniky na účely vykazovania svojej oprávnenosti používať najaktuálnejšie dostupné informácie poskytované finančným alebo nefinančným predmetným subjektom, do ktorého sa investuje, alebo protistranou. Toto napomáha konzistentnosti vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie a vykazovania zosúladenia s taxonómiou, ako aj vykazovania medzi podnikmi.

Ak informácie nie sú ľahko alebo verejne dostupné, finančné podniky sa vyzývajú, aby sa skontaktovali s predmetnými subjektmi, na ktoré sa vzťahuje pôsobnosť smernice NFRD. Mohli by použiť buď dobrovoľne zverejnené informácie, alebo informácie týkajúce sa taxonómie z obojstrannej výmeny s predmetnými subjektmi, do ktorých sa investuje, alebo protistranami.

Finančné podniky by si mohli navyše vybrať odhadovanie svojich zverejnení oprávnenosti a vykazovať informácie dobrovoľne, oddelene od svojich povinných zverejnení podľa delegovaného aktu o zverejňovaní (24).

V informačnom dokumente (25) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

21. Aký je rozdiel medzi zahrnutými aktívami a celkovými aktívami v súvislosti s vykazovaním oprávnenosti v rámci taxonómie?

V prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní sa stanovuje rozsah KPI na účel vykazovania zosúladenia s taxonómiou.

V oddiele 1.1 prílohy V (Rozsah KPI) sa napríklad stanovuje, že v prípade úverových inštitúcií sú zahrnutými aktívami celkové súvahové aktíva znížené o aktíva, ktoré sú vylúčené z výpočtu podielu zelených aktív. Toto znamená, že zahrnuté aktíva sú všetky aktíva uvedené v súvahe alebo portfóliu správcu aktív s vylúčením expozícií voči centrálnym bankám, nadnárodným emitentom a ústredným vládam, ako sa uvádza v článku 7 ods. 1 delegovaného aktu o zverejňovaní. V prípade úverových inštitúcií sa do KPI nezapočítajú ani aktíva držané na obchodovanie vymedzené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2021/451 (26) (FINREP).

Finančné podniky by v súlade s výnimkami podľa článku 10 ods. 3 písm. b) a c) mali využiť rozsah zahrnutých aktív vo svojich zverejneniach vykazovania oprávnenosti, ktorý je podobný rozsahu zahrnutých aktív na účely vykazovania zosúladenia. Uľahčilo by sa tým porovnanie vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie a vykazovania zosúladenia s taxonómiou.

To znamená, že finančný podnik by mal jasne uviesť:

— aktíva, ktoré sú vylúčené z menovateľa podielu aktív oprávnených v rámci taxonómie (napr. expozície voči ústredným vládam, centrálnym bankám a nadnárodným emitentom, obchodné portfólio úverových inštitúcií) a

— percentuálny podiel zahrnutých aktív oprávnených v rámci taxonómie na celkových aktívach.

22. Malo by sa v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie prihliadať na peniaze a aktíva, ktoré sú peňažnými ekvivalentmi?

Článok 10 ods. 3 by sa mal vykladať v spojení s článkom 7 ods. 1, 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní. Peniaze a aktíva, ktoré sú peňažnými ekvivalentmi, nie sú vylúčené z expozícií uvedených v článku 7 ods. 1, 2 a 3.

Podľa delegovaného aktu o zverejňovaní a prílohy I k nemu sú tieto expozície zahrnuté do menovateľa KPI finančných inštitúcií zosúladených s taxonómiou. Nezdá sa však uskutočniteľné posudzovať oprávnenosť peňazí a aktív, ktoré sú peňažnými ekvivalentmi, keď sa nimi skutočne nefinancuje hospodárska činnosť. Takisto nie je jasné, na ktorú hospodársku činnosť sa tieto aktíva pridelia. Tieto aktíva možno vykázať ako činnosti oprávnené na financovanie, len keď sa finančné prostriedky pridelili na konkrétnu činnosť.

SPRÁVCOVIA AKTÍV

23. Ako môžu správcovia aktív vážiť svoje podiely v portfóliu na vykazovanie aktív oprávnených v rámci taxonómie?

V článku 10 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevyžaduje použitie vzorov vykazovania uvedených v prílohách na účel vykazovania oprávnenosti. Podnikom sa však odporúča dobrovoľne používať vzory uvedené v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní na prípravu vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie.

V tejto súvislosti sa v prílohe III k delegovanému aktu o zverejňovaní stanovujú podrobnosti o čitateli a menovateli KPI správcov aktív zosúladených s taxonómiou.

V súlade s oddielom 1 prílohy III (Obsah KPI, ktorý majú zverejňovať správcovia aktív) sa vykazovanie oprávnenosti neváži podielom na vlastnom imaní podniku, jeho dlhoch alebo hodnote podniku vrátane peňazí. Váži sa hodnotou expozícií voči celkovým aktívam správcu aktív (pozri vymedzenie čitateľa v oddiele 1.1 prílohy III).

Keď je napríklad správca aktív vystavený dvom aktívam:

— vlastné imanie vo výške 100 mil. EUR v spoločnosti A oprávnenej na 100 %,

— dlhopis v hodnote 100 mil. EUR v spoločnosti B oprávnenej na 0 %. = celkové aktíva v hodnote 200 mil. EUR.

To znamená: 50 % oprávnenosti na celkové aktíva = (100 * 100 % + 100 * 0 %)/200.

V informačnom dokumente (27) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

24. Považujú sa hypotéky za oprávnené (ako investícia) pre správcu aktív alebo len pre banku, ktorá pôvodne poskytla pôžičku?

Článok 10 ods. 3 by sa mal vykladať v spojení s článkom 7 ods. 1, 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní. Hypotéky nie sú vylúčené z expozícií uvedených v článku 7 ods. 1, 2 a 3. Preto by sa mali kvalifikovať ako oprávnené aktíva pre správcov aktív aj úverové inštitúcie.

POISŤOVATELIA

25. Ktoré činnosti by mal vziať poisťovateľ a zaisťovateľ do úvahy, keď vykazuje svoje upisovacie činnosti v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie?

V delegovanom akte o klíme sa stanovujú činnosti, na ktoré sa upisuje. Tieto činnosti súvisia s neživotným poistením a so zaisťovacími činnosťami pozostávajúcimi z upisovania vo vzťahu ku klimatickým nebezpečenstvám.

Oprávnené činnosti neživotného poistenia sú uvedené v oddiele 10.1 pododdiele Opis činnosti písm. a) až h) prílohy II k delegovanému aktu o klíme. Ako sa uvádza v názve činnosti, popri náležitosti k príslušnému druhu podnikania musia podmienky poistnej zmluvy pokrývať riziká súvisiace s „klimatickými nebezpečenstvami“ z hľadiska dodatku A k prílohe II k delegovanému aktu o klíme, aby sa mohli zahrnúť na účel oprávnenosti v rámci taxonómie.

Na účel oprávnenosti v rámci taxonómie možno započítať aj zaistenie oprávnených poistných činností.

ÚVEROVÉ INŠTITÚCIE

26. Uplatňujú sa povinnosti vykazovania podľa delegovaného aktu o zverejňovaní na veľký subjekt, ktorý nie je úverovou inštitúciou podľa článku 4 nariadenia o kapitálových požiadavkách, ale s ktorým sa zaobchádza ako s finančným podnikom podľa článkov 19a a 29a smernice NFRD?

Táto situácia môže vzniknúť, ak sa so špecializovanými finančnými podnikmi (napr. podnikmi pôsobiacimi v oblasti faktoringu alebo záruk), ktoré nie sú úverovými inštitúciami podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (28) [nariadenie o kapitálových požiadavkách (CRR)], zaobchádza ako s takými podľa vnútroštátneho práva. Ak podnik nespĺňa vymedzenie úverovej inštitúcie stanovené v článku 4 nariadenia CRR, obvykle nepatrí do rozsahu pôsobnosti delegovaného aktu o zverejňovaní.

Ak sa na druhej strane ten istý subjekt považuje za veľký podnik verejného záujmu s viac než 500 zamestnancami, vzťahuje sa naň smernica NFRD, a teda aj delegovaný akt o zverejňovaní. Potom podlieha aj nariadeniu o taxonómii a súvisiacim povinnostiam zverejňovania. Takéto podniky sa ďalej vyzývajú, aby dobrovoľne zverejňovali informácie podľa prílohy VI, ak túto prílohu považujú za relevantnejšiu a takisto ak predkladajú svojmu príslušnému vnútroštátnemu orgánu výkazy na účely dohľadu v súlade s [vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/451 (29) (FINREP)].

27. Ako možno spojiť kapitálové výdavky s úverom na všeobecné účely v kontexte vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie?

V článku 10 ods. 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevyžaduje použitie vzorov vykazovania uvedených v prílohách pri vykazovaní oprávnenosti. Podnikom sa však odporúča dobrovoľne použiť vzory uvedené v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní na prípravu svojho vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie.

V tejto súvislosti sa v prílohe V k delegovanému aktu o zverejňovaní stanovujú podrobnosti o spôsobe, akým musia úverové inštitúcie vykazovať svoje KPI zosúladenia s taxonómiou:

ak nie je známe použitie výnosov [i) úvery a preddavky – všeobecný účel; ii) dlhové cenné papiere – všeobecný účel a iii) majetkové účasti, z ktorých všetky sú zapísané v bankovej knihe], expozície zosúladené s taxonómiou/oprávnené v rámci taxonómie by sa mali vypočítať dvakrát. Sú sumou hrubej účtovnej hodnoty súčtu úverov a preddavkov, dlhových cenných papierov a majetkových účastí s neznámym použitím výnosov nefinančných podnikov. Súčet sa musí vážiť podielom hospodárskych činností protistrany zosúladených s taxonómiou/oprávnených v rámci taxonómie vypočítaným na základe:

— KPI týkajúceho sa obratu protistrany (podiel obratu, ktorý je zosúladený s taxonómiou) a

— KPI týkajúceho sa kapitálových výdavkov protistrany (podiel kapitálových výdavkov, ktorý je zosúladený s taxonómiou).

Na vykazovanie KPI zosúladenia s taxonómiou preto úverové inštitúcie musia priradiť uverejnený KPI týkajúci sa kapitálových výdavkov predmetnej spoločnosti k príslušnému úveru na všeobecný účel, dlhovému cennému papieru alebo k majetkovej účasti rovnakým spôsobom ako v prípade KPI týkajúceho sa obratu (30).

Na účely vykazovania oprávnenosti môžu úverové inštitúcie zverejniť podiel svojich oprávnených aktív na všeobecný účel na základe:

— vykázaného oprávneného obratu predmetného subjektu

— a vykázaných oprávnených kapitálových výdavkov predmetného subjektu.

V informačnom dokumente (31) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti a používania vzorov na vykazovanie v prvých rokoch vykazovania.

28. Ako by mala úverová inštitúcia s licenciou investičného podniku podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MifiD) vykazovať svoje hospodárske činnosti oprávnené v rámci taxonómie?

Ak je materský podnik klasifikovaný ako úverová inštitúcia (podľa nariadenia CRR), ale vykonáva investičné činnosti, mal by postupovať v súlade s požiadavkami pre úverové inštitúcie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní.

V článku 10 ods. 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevyžaduje použitie vzorov vykazovania uvedených v prílohách pri vykazovaní oprávnenosti. Podnikom sa však odporúča dobrovoľne použiť vzory uvedené v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní na prípravu svojho vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie.

V tejto súvislosti sa v prílohe VI k delegovanému aktu o zverejňovaní stanovujú vzory, ktoré musia úverové inštitúcie použiť na vykazovanie svojich KPI zosúladenia s taxonómiou pre investičné činnosti. Na vykazovanie oprávnenosti by preto úverové inštitúcie mohli dobrovoľne zverejniť podiel svojich oprávnených investičných činností.

V informačnom dokumente (32) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti a používania vzorov na vykazovanie v prvých rokoch vykazovania.

DLHOVÝ TRH

29. Ako sa posudzuje a vykazuje oprávnenosť v rámci taxonómie v prípade dlhového aktíva, akým je dlhopis alebo úver?

V článku 10 ods. 2 a 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa nevyžaduje použitie vzorov vykazovania uvedených v prílohách pri vykazovaní oprávnenosti. Podnikom sa však odporúča dobrovoľne použiť vzory uvedené v prílohách k delegovanému aktu o zverejňovaní na prípravu svojho vykazovania oprávnenosti v rámci taxonómie.

V tejto súvislosti sa v prílohe V k delegovanému aktu o zverejňovaní stanovujú podrobnosti o spôsoboch posudzovania a vykazovania úverov a dlhových nástrojov na účel KPI zosúladenia s taxonómiou. V prílohe V sa vysvetľuje, že úver a/alebo dlh na všeobecné účely má hodnotu obratu alebo kapitálových výdavkov predmetného subjektu (t. j. subjektu, do ktorého sa investuje, alebo protistrany) oprávnených v rámci taxonómie.

Na výpočet oprávnenosti dlhových nástrojov na všeobecný účel v rámci taxonómie sa odporúča uplatniť hodnotu oprávnenosti (obrat a kapitálové výdavky) predmetného subjektu.

Ak je celé použitie výnosov z dlhového nástroja alebo jeho časť oprávnená v rámci taxonómie, vykazovanie tejto hodnoty by malo prednosť pred hodnotou úrovne emitenta v rámci KPI zosúladenia s taxonómiou. Takéto výnosy sa môžu priamo priradiť k činnostiam oprávneným v rámci taxonómie alebo môžu byť súčasťou plánu kapitálových alebo prevádzkových výdavkov na zosúladenie činnosti alebo aktíva s taxonómiou.

Na vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie by sa napríklad dalo uvažovať, že ak je 50 % výnosov z dlhového nástroja pridelených na projekty alebo programy oprávnené v rámci taxonómie, hodnoty obratu a kapitálových výdavkov dlhopisu oprávnených v rámci taxonómie by mali predstavovať 50 %.

V tomto zmysle by v rámci taxonómie nebolo oprávnené každé použitie výnosov z (zeleného) dlhového nástroja v celom rozsahu. Oprávnená by však bola časť výnosov, ktorú možno priradiť k činnostiam oprávneným v rámci taxonómie.

V informačnom dokumente (33) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

30. Musí sa využitie všetkých výnosov z dlhových produktov nezávisle overovať, ak sa vykazujú ako oprávnené v rámci taxonómie?

Neexistuje žiadna požiadavka, aby sa výnosy z dlhových produktov nezávisle overovali ako oprávnené v rámci taxonómie. Táto odpoveď nemá žiadny význam, pokiaľ ide o konkrétne požiadavky externého preskúmania alebo externého uistenia podľa právnych predpisov Únie.

31. Možno zelené dlhové nástroje subjektov mimo EÚ vykazovať ako oprávnené v rámci taxonómie?

V článku 10 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa objasňuje, že finančné podniky by mali zverejňovať informácie s prihliadnutím na ustanovenia článku 7 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní.

V súlade s článkom 7 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sú podniky, na ktoré sa nevzťahuje smernica NFRD (vrátane podnikov mimo EÚ), vylúčené z čitateľa, ale zahrnuté do menovateľa KPI na účely vykazovania zosúladenia s taxonómiou finančných podnikov. Tento postup sa preskúma do 30. júna 2024.

V článku 7 ods. 4 sa však uvádza: „Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, sa environmentálne udržateľné dlhopisy alebo dlhové cenné papiere určené na financovanie konkrétnych identifikovaných činností, ktoré emituje podnik, do ktorého sa investuje, zahŕňajú do čitateľa kľúčových ukazovateľov výkonnosti do výšky celej hodnoty hospodárskych činností zosúladených s taxonómiou, ktoré sú financované výnosmi z týchto dlhopisov a dlhových cenných papierov, na základe informácií poskytnutých podnikom, do ktorého sa investuje.“

Finančné podniky preto zahŕňajú do čitateľa zverejnenia oprávnenosti výnosy z environmentálne udržateľných dlhopisov a dlhových cenných papierov, ktorých účelom je financovanie konkrétnych identifikovaných činností, oprávnené v rámci taxonómie.

Dlhové cenné papiere podľa článku 7 ods. 4 zahŕňajú výnosové dlhopisy emitentov, ktorí nie sú z EÚ, a nezahŕňajú využitie výnosových úverov v súlade s vymedzením stanoveným vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2021/451 (FINREP) (34).

Vo všeobecnosti treba poznamenať, že rozsah tohto vylúčenia z čitateľa KPI sa preskúma v roku 2024 v súlade s článkom 9 delegovaného aktu o zverejňovaní.

Okrem toho delegovaný akt o zverejňovaní nebráni finančným podnikom zahrnúť dobrovoľné informácie o svojich expozíciách, pokiaľ ide o investície subjektov mimo EÚ, s využitím výnosov, ktoré by sa považovali za oprávnené. Takéto informácie sa vždy musia vykazovať oddelene od povinných zverejnení podľa delegovaného aktu o zverejňovaní (35).

V informačnom dokumente (36) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

32. Možno vykazovať zelený štátny dlh ako oprávnený v rámci taxonómie?

V článku 10 ods. 3 delegovaného aktu o zverejňovaní sa objasňuje, že finančné podniky by mali zverejňovať informácie s prihliadnutím na ustanovenia článku 7 ods. 1 delegovaného aktu o zverejňovaní.

Podľa článku 7 ods. 1 sa z výpočtu čitateľa a menovateľa KPI finančných podnikov vylučujú expozície voči ústredným vládam, centrálnym bankám a nadnárodným emitentom. Preto v súlade s článkom 10 delegovaného aktu o zverejňovaní by finančné podniky nemali zahŕňať svoje expozície voči štátom do svojich zverejnení oprávnenosti v rámci taxonómie.

V informačnom dokumente (37) platformy pre udržateľné financovanie sa poskytuje ďalšie poradenstvo k najlepším postupom dobrovoľného vykazovania na účely vykazovania oprávnenosti v prvých rokoch vykazovania.

SPOLUPÔSOBENIE S INÝMI PREDPISMI

33. Ako spolupôsobí delegovaný akt o zverejňovaní s navrhovanými požiadavkami na vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov?

Navrhovaná smernica o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov, ktorou sa menia existujúce požiadavky vykazovania zavedené do smernice o účtovníctve smernicou NFRD, by mala dopĺňať delegovaný akt o zverejňovaní, ktorý má rovnaký povinný rozsah uplatňovania ako pravidlá vykazovania udržateľnosti v smernici o účtovníctve (38). Navrhovanou smernicou o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov sa rozšíri osobný rozsah aktuálnych požiadaviek na vykazovanie, aby doň patrili:

— všetky veľké kótované a nekótované spoločnosti a

— všetky kótované MSP okrem mikropodnikov.

Popri požiadavkách na vykazovanie v súvislosti s taxonómiou v súčasnosti podrobne upravených delegovaným aktom o taxonómii budú tieto spoločnosti musieť uverejňovať informácie o udržateľnosti vo svojich správach o riadení v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré prijme Komisia delegovanými aktmi.

Podľa návrhu smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov dotknuté spoločnosti budú musieť zverejňovať informácie o udržateľnosti na základe nových požiadaviek prvýkrát v roku 2024 za finančný rok 2023. Podľa návrhu budú mať kótované MSP výhodu prechodného obdobia troch rokov a prvýkrát budú povinné zverejniť informácie v roku 2027 za finančný rok 2026.

V zásade a v závislosti od výsledku legislatívneho procesu smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov sa požiadavky na vykazovanie jasne vymedzia v rámci každého nariadenia a mali by sa v možnom rozsahu aj zjednodušiť a zjednotiť, aby spoločnosti nemuseli vykazovať tú istú informáciu dvakrát.

Informácie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní by sa mali vykazovať na úrovni spoločnosti v rovnakej správe o riadení spolu s inými informáciami o udržateľnosti vyžadovanými podľa ustanovení navrhovanej smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov. Na tieto informácie sa budú vzťahovať tie isté požiadavky na zabezpečenie a digitalizáciu ako na zvyšok vykazovaných informácií o udržateľnosti.

(1) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2178 zo 6. júla 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 upresnením obsahu a prezentácie informácií, ktoré majú zverejňovať podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a smernice 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o environmentálne udržateľné hospodárske činnosti, a upresnením metodiky na splnenie uvedenej povinnosti zverejňovania (Ú. v. EÚ L 443, 10.12.2021. s. 9).

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(4) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).

(5) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 zo 4. júna 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov (Ú. v. EÚ L 442, 9.12.2021, s. 1).

(6) V záujme objasnenia sa poznamenáva, že oprávnené činnosti sa nerovnajú menovateľu KPI zosúladenia s taxonómiou. Nefinančné podniky použijú súčet kapitálových a prevádzkových výdavkov a obratu. Zahrnuté aktíva pre KPI finančných podnikov.

(7) Pozrite článok 10 ods. 2 a článok 16 nariadenia (EÚ) 2020/852 o taxonómii.

(8) V článku 11 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2020/852 o taxonómii sa uvádzajú činnosti vrátane adaptačných riešení, ktoré buď významne znižujú riziko nepriaznivého dôsledku súčasnej a očakávanej budúcej klímy na danú hospodársku činnosť, alebo významne znižujú tento nepriaznivý dôsledok bez toho, aby sa zvýšilo riziko nepriaznivého dôsledku na ľudí, prírodu alebo majetok.

(9) V článku 11 ods. 1 písm. b) nariadenia o taxonómii sa uvádzajú činnosti, ktoré poskytujú adaptačné riešenia, ktoré popri splnení podmienok stanovených v článku 16 významne prispievajú k prevencii alebo znižovaniu rizika nepriaznivého dôsledku súčasnej a očakávanej budúcej klímy na ľudí, prírodu alebo majetok bez toho, aby sa zvýšilo riziko nepriaznivého dôsledku na ľudí, prírodu alebo majetok.

(10) V súlade s odôvodnením 48 delegovaného aktu o klíme: „[…] Ak je však hlavnou funkciou hospodárskych činností umožňujúcich adaptáciu v súlade s článkom 11 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2020/852 poskytovanie technológií, produktov, služieb, informácií alebo postupov s cieľom zvýšiť úroveň odolnosti iných ľudí, prírody, kultúrneho dedičstva, majetku alebo iných hospodárskych činností voči fyzickým klimatickým rizikám, okrem kapitálových výdavkov by sa mal zohľadniť aj obrat vyplývajúci z produktov alebo služieb súvisiacich s týmito hospodárskymi činnosťami, považovaný za podiel obratu vyplývajúci z produktov alebo služieb súvisiacich s hospodárskymi činnosťami, ktoré sa označujú za environmentálne udržateľné.“

(11) Pozri aj otázku č. 12 často kladených otázok uverejnených 20. decembra 2021.

(12) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(13) Toto sa môže časom preskúmať so zreteľom na legislatívny balík Fit for 55 a ciele v oblasti klímy dohodnuté Radou a Európskym parlamentom.

(14) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(15) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(16) Tento zoznam je neúplný a poskytuje príklady výdavkov, ktoré sa nezhodujú s pojmom prevádzkové výdavky spojené s „údržbou a opravou a všetky iné priame výdavky spojené s každodennou údržbou nehnuteľností, strojov a zariadení podnikom alebo treťou stranou externe vykonávajúcou príslušné činnosti, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie nepretržitého a účinného fungovania takéhoto majetku“ podľa oddielu 1.1.3.1 prílohy I. Vo všeobecnosti treba poznamenať, že výdavky súvisiace s režijnými nákladmi by sa mali vylúčiť, aby sa čo najviac zabránilo subjektivite pri prideľovaní týchto režijných nákladov konkrétnej položke nehnuteľností, strojov a zariadení.

(17) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(18) Nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy (Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1).

(19) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(20) Dobrovoľné vykazovanie by sa malo pripraviť na základe, ktorý neodporuje povinným informáciám podľa delegovaného aktu o zverejňovaní ani ich neskresľuje, a nemalo by byť podané výraznejšie ako povinné zverejnenia. Keď podnik pripravuje dobrovoľné vykazovanie, mali by ho sprevádzať podporné údaje o základe tohto zverejnenia a metódach použitých na jeho prípravu spolu s jasným vysvetlením, čím sa líši od povinného vykazovania.

(21) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(22) V prípade finančných podnikov sa v článku 7 delegovaného aktu o zverejňovaní objasňuje, že expozície voči podnikom, na ktoré sa nevzťahuje smernica NFRD, (vrátane expozícií mimo EÚ) sa nevykazujú v čitateli KPI v závislosti od preskúmania, ktoré sa vykonáva v súlade s článkom 9 delegovaného aktu o zverejňovaní.

(23) Ďalšie podrobnosti o povinnostiach vykazovania pozri v otázke č. 4 (Ako by mali vykazovať zmiešané skupiny zložené z finančných a nefinančných podnikov alebo skupiny s diverzifikovanými alebo viacerými smermi činností?) uverejnených často kladených otázok.

(24) Dobrovoľné zverejňovanie by nemalo odporovať povinným informáciám ani skresľovať povinné informácie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní. Nemalo by byť ani výraznejšie než povinné zverejnenia. Ak podnik pripravuje dobrovoľné vykazovanie, mal by ho doplniť podpornými údajmi, v rámci ktorých uvedie základ tohto zverejnenia, metódy použité na jeho prípravu a jasné vysvetlenie, čím sa líši od povinného vykazovania.

(25) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(26) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/451 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu, a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 680/2014 (Ú. v. EÚ L 97, 19.3.2021, s. 1).

(27) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(28) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

(29) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/451 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu, a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 680/2014 (Ú. v. EÚ L 97, 19.3.2021, s. 1).

(30) Tento prístup je zosúladený s pravidlami vykazovania stanovenými v smernici o zverejňovaní nefinančných informácií (NFRD). Ak neexistujú informácie o emitentovi, subjekt môže použiť zverejnené informácie o materskom subjekte, pokiaľ sa naň vzťahuje smernica NFRD.

(31) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(32) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(33) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(34) Pozri prílohu V k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/451 a článok 1 ods. 2 písm. a) odporúčania Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(35) Dobrovoľné zverejňovanie by nemalo odporovať povinným informáciám ani skresľovať povinné informácie podľa delegovaného aktu o zverejňovaní. Nemalo by byť ani výraznejšie než povinné zverejnenia. Ak podnik pripravuje dobrovoľné vykazovanie, mal by ho doplniť podpornými údajmi, v rámci ktorých uvedie základ tohto zverejnenia, metódy použité na jeho prípravu a jasné vysvetlenie, čím sa líši od povinného vykazovania.

(36) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(37) Úvahy platformy o vykazovaní dobrovoľných informácií, pokiaľ ide o vykazovanie oprávnenosti v rámci taxonómie.

(38) Predpokladá sa, že navrhovanou smernicou o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov sa zmenia ustanovenia smernice o účtovníctve zavedené smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií v závislosti od výsledku postupu prerokúvania návrhu. Pozri návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov [COM(2021) 189 final].