Uznesenie Európskeho parlamentu o príspevku na zasadanie Európskej rady na jar 2006 v súvislosti s lisabonskou stratégiou



Úradný vestník 291 E , 30/11/2006 S. 0321 - 0328



P6_TA(2006)0092 Príprava zasadania Európskej rady/Lisabonská stratégia Uznesenie Európskeho parlamentu o príspevku na zasadanie Európskej rady na jar 2006 v súvislosti s lisabonskou stratégiou Európsky parlament, - so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2005 o prehodnotení lisabonskej stratégie po uplynutí polovice doby jej trvania [1], - so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. apríla 2005 s názvom "Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005-2008)" (KOM(2005)0141), - so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. júla 2005 s názvom "Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva" (KOM(2005)0330), - so zreteľom na 25 národných programov lisabonskej reformy, ako ich predložili členské štáty, - so zreteľom na Výročnú správu Komisie za rok 2006 o pokroku v oblasti rastu a zamestnanosti z 25. januára 2006, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, Európskej rady v Štokholme z 23. a 24. marca 2001, Európskej rady v Barcelone z 15. a 16. marca 2002 a Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005 a z 15. a 16. decembra 2005, - so zreteľom na závery neformálneho stretnutia hláv štátov v Hampton Court 27. októbra 2005, - so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku, Všeobecné pripomienky 1. s uspokojením konštatuje, že revidovaná lisabonská stratégia, na ktorej sa zhodla jarná Európska rada z roku 2005, sa premietla do predloženia národných akčných plánov všetkými členskými štátmi, so zameraním na prioritné oblasti, ako sú výskum a vývoj, inovácie a vzdelávanie; potvrdzuje svoju spokojnosť s tým, že to viedlo k ujasneniu si zodpovednosti na európskej aj vnútroštátnej úrovni, ako aj k lepšiemu pochopeniu tohto komplexného strategického prístupu a spolupráci v jeho rámci; 2. zdôrazňuje však, že je potrebné účinné a rýchle vykonanie národných programov reformy; zdôrazňuje, že hospodársky rast si okrem iného vyžaduje podporný ekonomický rámec; žiada preto členské štáty a EÚ, aby zhodnotili, či daňové systémy a výskumná a priemyselná politika stanovujú správne stimuly a dohodli sa na súdržnej investičnej stratégii EÚ zameranej na štyri ciele, ktoré navrhla Komisia, najmä vrátane výskumu a vývoja, inovácie, vzdelávania, celoživotného vzdelávania a sociálnych služieb, ako aj na tvorbe priaznivého podnikateľského prostredia; 3. trvá na tom, že politické záväzky týkajúce sa týchto štyroch prioritných oblastí Komisie sú nezlučiteľné s finančným výhľadom (2007-2013), ktorý navrhuje značné krátenie v navrhovaných výdavkoch pre kľúčové programy lisabonskej stratégie a rozpočtové položky; Národné reformné programy a európska stratégia pre rast a zamestnanosť 4. zdôrazňuje dôležitosť úplného dokončenia vnútorného trhu prostredníctvom jeho štyroch základných princípov, a to voľného pohybu kapitálu, tovaru, osôb a služieb; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že prijatie smernice o službách [2] je zásadné pre otvorenie obrovského trhu so službami v EÚ a prispeje k posilneniu európskeho hospodárstva a tvorbe dlhodobých pracovných miest v súlade s prehodnotenou lisabonskou stratégiou; 5. domnieva sa, že zameriavanie sa výlučne na konkurencieschopnosť a rast by bolo chybou, keďže verejná podpora lisabonskej stratégie predpokladá skutočný sociálny rozmer; 6. je presvedčený, že výskum, inovácia, podpora podnikania, zlepšovanie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov (MSP) a zabezpečenie primeraných dopravných, energetických a telekomunikačných sietí sú kľúčovými pri približovaní lisabonskej stratégie na úroveň regionálnej a miestnej samosprávy; 7. verí, že dlhodobá stabilita a udržateľnosť verejných financií sú základnou podmienkou dosiahnutia cieľov lisabonskej stratégie; žiada EÚ, aby zlúčila svoje roztrieštené stratégie rastu do jednej ucelenej a komplexnej stratégie, čím by sa EÚ stala celosvetovým lídrom novej generácie produktov a výrobných postupov a zjednotila by informačné a komunikačné technológie a technológie efektívne z hľadiska zdrojov pre trvalo udržateľný rozvoj; 8. víta skutočnosť, že mnohé národné reformné programy členských štátov naznačujú zámery v oblasti verejno-súkromných partnerstiev, či už vo výskume, vyššom vzdelávaní alebo iných odvetviach; 9. poukazuje na potenciál, ktorý ponúkajú ekologické inovácie a ekologické technológie, po ktorých stabilne rastie celosvetový dopyt, na posilnenie rastu a zamestnanosti a na pozitívne účinky na zamestnanosť vyplývajúce z presunu daňového zaťaženia z pracovnej sily na využívanie zdrojov a zhoršovanie životného prostredia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej skúmali toto vzájomné pôsobenie a znížili ekologicky riskantné dotácie; 10. berie na vedomie rôzne národné prístupy k integrovaným usmerneniam v národných reformných programoch; je presvedčený o potrebe zostavenia spoločnej štruktúry ako základu národných reformných programov, čím sa umožní lepšia porovnávacia analýza dôsledkov navrhovaných akcií na úrovni členských štátov, ako aj otvorený a konštruktívny dialóg o dosiahnutom pokroku na úrovni EÚ; 11. zdôrazňuje, že odďaľovanie konania alebo neschopnosť riešiť otázky životného prostredia pravdepodobne spôsobí zvýšenie nákladov, čo bude mať negatívne dôsledky na kvalitu života a finančné bremeno, ktoré budú musieť znášať budúce generácie; vyzýva preto Komisiu, aby zintenzívnila svoju prácu na určení a kvantifikovaní nákladov vyplývajúcich z nečinnosti členských štátov a Spoločenstva, ako aj na rozpoznávaní pozitívneho vplyvu preventívnych opatrení; 12. domnieva sa, že národné parlamenty sú vhodným fórom, kde možno prediskutovať, legitimizovať a oznamovať národné ciele a podporovať verejnú diskusiu s cieľom určiť národné reformné programy; vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby spoločne vytvorili jasné postupy, ako určiť právne predpisy, ktoré si vyžadujú zjednodušenie alebo kodifikáciu; vyzýva ďalej Komisiu, aby po dohode s Európskym parlamentom predložila návrh stratégie o tom, ako a kde treba uplatňovať koreguláciu a dobrovoľné dohody; 13. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili urýchlenú a presnú transpozíciu právnych predpisov EÚ a účinné vykonávanie národných reformných programov vrátane včasného informovania, ktoré Európskemu parlamentu umožní prijať následné kroky; domnieva sa, že je potrebné zhodnotiť vplyv týchto opatrení na rozpočet; požaduje vypracovanie nezávislého hodnotenia dôsledkov a rozsiahlu konzultáciu zúčastnených strán; 14. zdôrazňuje potrebu urýchlenia procesu zjednodušovania a konsolidácie právnych predpisov EÚ a väčšej snahy o ich lepšiu reguláciu, včasnú transpozíciu a náležité vykonávanie; žiada Komisiu, aby efektívne vykonávanie Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve z roku 2003 a rozvoj príslušných mechanizmov na konzultáciu so zúčastnenými stranami považovala za prioritnú oblasť; 15. víta ujasnenie zodpovednosti a právomocí rôznych inštitucionálnych hospodárskych a sociálnych činiteľov na úrovni EÚ a národnej a regionálnej úrovni a domnieva sa, že je to mimoriadne dôležité pre vytvorenie skutočného zmyslu pre vlastníctvo, ako aj zviditeľnenie a zodpovednosť zúčastnených strán; zdôrazňuje, že pevný inštitucionálny rámec je základom zvýšenej dôvery občanov; myslí si, že by sa mali vyzdvihnúť a vzájomne zdieľať úspešné skúsenosti a mali by sa podporovať osvedčené postupy; zdôrazňuje potrebu stanovenia jasného časového plánu plnenia a určenia cieľov, ako aj účinného monitorovacieho systému; zdravú konkurenciu považuje za pozitívny prvok pri zlepšovaní celkovej konkurencieschopnosti EÚ, blahobytu a vysokých sociálnych štandardov; 16. verí, že riadne fungujúci vnútorný trh a trh práce, ktorý zabezpečuje dodržiavanie sociálnych a ekologických noriem, je mimoriadne dôležitý nástroj pre uvoľnenie konkurenčného potenciálu, hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest v EÚ; vyzýva členské štáty, aby čo najrýchlejšie prešli na celkovú slobodu pohybu pracovníkov a ostatných občanov v rámci EÚ a aby uskutočnili rozhodné akcie na podporu kvality práce zo všetkých svojich hľadísk; pripisuje veľký význam rozvoju dôraznejších akcií zameraných na boj proti chudobe a na podporu sociálneho začlenenia; 17. je hlboko znepokojený opatreniami rastúceho počtu národných vlád, ktoré sa usilujú o, resp. už podnikli, obranné a ochranné opatrenia v prospech národných priemyselných odvetví alebo spoločností; domnieva sa, že takéto opatrenia útočia na základné zásady vnútorného trhu, pretože bránia právu usadiť sa štátnych príslušníkov iných členských štátov, ako aj voľnému pohybu kapitálu v rámci Spoločenstva; vyzýva Komisiu, aby otvorene a jednoznačne bránila vnútorný trh, a to aj v oblasti energetiky a finančných služieb; 18. taktiež verí, že odkrývanie podnikateľského potenciálu MSP vytvorí nové príležitosti, ktoré privedú mladých ľudí k podnikaniu, posilní inovačné systémy a podporí investície súkromného sektora do výskumu a rozvoja; 19. žiada, aby sa do prekladania a hodnotenia národných reformných programov a do dokumentov o politikách Komisie a Rady, ktoré sa týkajú lisabonskej stratégie, zahrnul cielený súbor ukazovateľov životného prostredia; 20. konštatuje, že ukazovatele majú zásadný význam nielen pre hodnotenie, ale aj pre monitorovanie politických akcií na národnej úrovni ako aj úrovni EÚ; 21. domnieva sa, že EÚ chýbajú základné údaje potrebné na porovnanie jej celkovej hospodárskej, ekologickej a sociálnej situácie so situáciou v iných regiónoch a krajinách a žiada Komisiu, aby predložila návrhy takýchto prehľadov; 22. žiada Komisiu, aby zabezpečila využívanie štrukturálnych fondov EÚ v súlade s lisabonskou stratégiou a aby sa systematicky monitorovali najmä európske regióny s cieľom zaznamenať ich výkonnosť pri plnení cieľov lisabonskej stratégie, keďže takéto informácie a štatistické údaje umožnia regiónom stanoviť účinné vzájomné porovnávacie štandardy a následne stanoviť osvedčené postupy; 23. pripomína, že dokončenie transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) bude zohrávať dôležitú úlohu pri plnení cieľov stanovených lisabonskou stratégiou, a že na účely podpory tohto rastu potrebuje EÚ naliehavo efektívne, ekologické a trvalo udržateľné dopravné siete zahŕňajúce železničnú, cestnú, riečnu a námornú dopravu, ako aj prístavy a letiská; vyzýva preto všetky zúčastnené strany, aby zabezpečili, že dokončenie TEN-T sa skutočne zrealizuje; 24. vyjadruje nesúhlas s tým, že Európska rada má v úmysle znížiť rozpočtové prostriedky na transeurópske siete, ktoré požaduje Európsky parlament v budúcom finančnom výhľade; odporúča využívať možnosti, ktoré ponúka práve blížiace sa spustenie systému Galileo pre zlepšenie elektronického riadenia toku dopravy, čo si bude vyžadovať postupné zavádzanie elektronického vyberania poplatkov, s cieľom predchádzať dopravným zápcham a zapojiť užívateľov do platenia skutočnej ceny za mobilitu; Starnúce obyvateľstvo: demografické výzvy 25. konštatuje, že okrem poskytnutia nových príležitostí pre našu spoločnosť by predĺžená priemerná dĺžka života mohla spôsobiť medzigeneračné napätie kvôli problémom s financovaním sociálneho zabezpečenia a dôchodkového systému, ktoré súvisia s rýchlym zvýšením podielu obyvateľstva v neproduktívnom veku a znížením, resp. minimálne stabilizovaním podielu obyvateľstva v produktívnom veku; uznáva, že každý členský štát bude musieť prijať vlastné rozhodnutia ohľadne systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov; upozorňuje na to, že nízky hospodársky rast, nadmerné zadlženie a vysoká nezamestnanosť dramaticky zvýraznia túto demografickú výzvu; konštatuje, že na minimalizovanie negatívnych dôsledkov demografických zmien bude nutné vykonávanie lisabonskej stratégie v plnom rozsahu s cieľom vytvoriť spoločnosť prístupnú pre všetkých, založenou na podpore vysokej miery zamestnanosti, vysokej produktivity, inovácie a zdravia; 26. domnieva sa, že demografické zmeny si budú vyžadovať novú a širšiu vzdelávaciu a sociálnu infraštruktúru pre mladých ako aj pre starších ľudí vrátane väčšieho počtu zariadení pre celoživotné vzdelávanie, cenovo prístupnú starostlivosť o deti, ošetrovateľskú starostlivosť a starostlivosť o starších ľudí; pripomína členským štátom ich záväzok, ktorý prijali na zasadaní Európskej rady v Barcelone v roku 2002, a to že do roku 2010 poskytnú možnosť umiestnenia detí do zariadení s celodennou starostlivosťou pre 33 % detí do troch rokov a pre 90 % detí od troch rokov do veku začatia povinnej školskej dochádzky; 27. pripomína, že modernizácia sociálneho rámca EÚ je politický imperatív; tvrdí, že je rovnako dôležité umiestniť sociálny rozmer našich ekonomík – sociálne práva, sociálnu ochranu a sociálny dialóg – do stredu toho, ako zabezpečiť, aby sa ľudia dokázali sebavedomo a s ľahkosťou vyrovnať s hospodárskymi zmenami; potvrdzuje, že reformy musia podporovať dynamické a prispôsobivé hospodárstvo zachovávajúc istotou zamestnania ("flexikurita"); 28. domnieva sa, že európska spoločnosť sa musí chopiť príležitosti využiť vedomosti a skúsenosti generácie "starších občanov"; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili tzv. stratégie aktívneho starnutia vrátane opatrení, ktoré umožnia ich začlenenie, ako sú stimuly pre postupnejší odchod zo zamestnania do dôchodku; žiada Komisiu, aby šírila osvedčené postupy členských štátov týkajúcich sa prípravy na dôchodok a presunu do nových oblastí činností podľa vlastného výberu; 29. domnieva sa, že na účely splnenia cieľov lisabonskej stratégie by sa mali prijať vhodné opatrenia, ktoré by staršej generácii umožnili zvládnuť technologické inovácie s cieľom zabrániť tomu, aby sa nachádzala v zraniteľnej situácii či bola vylučovaná zo spoločnosti, a tiež zvýšiť jej aktívnu účasť na trhu práce; 30. vyzýva Komisiu, aby opätovne začala svoju stratégiu hľadania nových zdrojov pracovných miest, najmä tým, aby požiadala členské štáty o propagáciu miestnych služieb na úrovni jednotlivých komunít, sociálne služby, personálne služby, kultúrne služby a povolania v oblasti životného prostredia; zastáva názor, že nebyrokratické iniciatívy, ako sú napríklad systémy "šekových služieb" vo Francúzsku, by mali vytvoriť mnoho nových pracovných príležitostí a v skutočnosti i odstrániť prácu načierno; 31. vyzýva členské štáty, aby dôrazne konali pri zisťovaní všetkých prekážok rastu pôrodnosti vrátane prekážok mimo pracoviska, ako sú daňová politika, prístup na trh s bytmi, starostlivosť o deti a otváracie hodiny obchodov; zdôrazňuje potrebu propagovať pružnú pracovnú dobu, ktorá by umožnila zlúčiť prácu s rodinným životom, čo by nemalo byť dôsledkom vzdania sa vlastnej kariéry, ale malo by sa odvíjať od slobodného rozhodnutia; zdôrazňuje, že zdravé životné prostredie a všeobecne podpora zdravia sú kľúčovými prvkami dlhodobého hospodárskeho rastu a spoločenského blahobytu; 32. zdôrazňuje, že okrem problematiky starnutia obyvateľstva existuje i zásadný problém solidarity medzi generáciami vo všetkých tých členských štátoch, ktoré financujú bežné verejné výdavky pôžičkami; trvá na tom, že pojem udržateľného rozvoja sa musí chápať tak, aby zabránil uvaleniu neprijateľného bremena zadlženia na budúce generácie; zdôrazňuje potrebu dlhodobej perspektív, v ktorej by sme sa mali vyhnúť ďalšiemu zaťažovaniu mladej generácie a ďalších generácii dodatočnými finančnými dlhmi; 33. zdravotné aspekty demografických zmien považuje za mimoriadne dôležité, ktorým je potrebné sa venovať tak z ich ľudského, ako aj z finančného hľadiska; zdôrazňuje, že z dôvodu starnúceho obyvateľstva sa zvyšuje dopyt po zdravotníckych službách a službách dlhodobej starostlivosti; je presvedčený, že investície do opatrení na predchádzanie dlhodobým chorobám sú veľmi dôležité; pripomína, že čím dlhšie sa ľudia tešia dobrému zdraviu, tým dlhšie môžu zostať aktívni, a to i v pracovnom procese; 34. domnieva sa, že prisťahovalecké politiky by mali podporovať úspešnú hospodársku, sociálnu a právnu integráciu migrantov s cieľom zmierniť v Európe demografické výzvy, ale uznáva, že samotná táto skutočnosť nevyrieši všetky otázky spojené s demografickými zmenami; domnieva sa, že úspešná politika legálneho prisťahovalectva taktiež závisí od realizácie komplexnej a proaktívnej stratégie na dosiahnutie úplnej integrácie, ktorá zahŕňa sociálne, hospodárske a občianske opatrenia, úvodné integračné programy a jazykové kurzy; 35. upozorňuje, že prisťahovalecké politiky, ktoré uprednostňujú kvalifikovaných pracovníkov, na druhej strane oslabujú ekonomiky krajín pôvodu týchto prisťahovalcov, a že takýto pohyb pracovnej sily môže vyriešiť problémy spojené s demografickými zmenami len krátkodobo; napriek tomu však poukazuje na to, že by sa mal podrobne posúdiť vplyv prisťahovaleckých politík, ktoré uprednostňujú kvalifikovaných pracovníkov, na ekonomiky krajín ich pôvodu; Práva duševného vlastníctva v oblasti inovácie a výskumu a celoživotné vzdelávanie 36. je presvedčený, že inovácia je jedným zo základov tvorby bohatstva, rastu a zamestnanosti, posilňuje konkurencieschopnosť EÚ a prispieva k dosiahnutiu celkovej politiky trvalo udržateľného rozvoja; 37. domnieva sa, že rozpočty EÚ a členských štátov by mali realizovať a v plnej miere uskutočňovať priority lisabonskej stratégie výrazným posilňovaním inovačnej a výskumnej kapacity EÚ a rozšírením celoživotného vzdelávania vrátane využívania nových finančných nástrojov; trvá však na tom, aby sa takéto politiky zameriavali na oblasti všeobecného záujmu; 38. povzbudzuje Komisiu, aby predkladala pilotné projekty v oblasti výskumu a vývoja, ktoré by umožňovali tvorbu perspektívy EÚ a vytvorenie európskeho myslenia v tejto oblasti; 39. konštatuje, že verejný sektor zaostáva v plnení cieľov lisabonskej stratégie v oblasti výskumu a vývoja a že vo všeobecnosti je aj súkromný sektor ešte stále ďaleko od splnenia cieľa, ktorý spočíva v investovaní 2 % HDP do výskumu a vývoja; vyzýva preto súkromný sektor, aby zintenzívnil svoje úsilie a splnil svoju časť 3 %-ného cieľa; 40. konštatuje, že najmä stredné podniky neinvestujú dostatočne do výskumu; vyzýva členské štáty, aby zmaximalizovali svoje úsilie a podnecovali inováciu v stredných podnikoch a aj v 20 miliónoch malých podnikov v EÚ, ktoré sú na čele hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest v Európe; lepší prístup MSP k 7. rámcovému programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013) (FP7) za kľúčový pre posilnenie schopnosti MSP vytvárať pracovné miesta; 41. poznamenáva, že skutočnosť, že Európa zaostáva za Japonskom a USA vo výskume a vývoji, sa prejavuje v nerovnovážnom zastúpení výskumných pracovníkov pracujúcich v súkromnom sektore (80 % v USA, 50 % v Európe); požaduje opatrenia na zlepšenie mobility výskumných pracovníkov a na zabezpečenie lepšej infraštruktúry, aby sa vedecká kariéra pre študentov zatraktívnila; zastáva názor, že univerzity musia byť schopné investovať svoje know-how do novozaložených podnikov a získavať dodatočné zdroje z patentov a licencií (tzv. kapitálotvorné licencie); 42. žiada prijať opatrenia na vybavenie univerzít v EÚ v takom rozsahu, aby sa splnili najvyššie štandardy pre výskum, aby sa posilnila spolupráce medzi univerzitami a priemyselným a obchodným sektorom a aby sa zabezpečila lepšia komunikácia a šírenie a uplatnenie výsledkov výskumu; 43. celoživotné vzdelávanie považuje za nutnosť; domnieva sa zároveň, že aby bol priemysel EÚ konkurencieschopný, musí sa zlepšiť kvalita systémov vzdelávania a odborného výcviku v rôznych obdobiach života a uľahčiť prístup k vyššiemu vzdelaniu; je presvedčený, že systémy vzdelávania a odborného výcviku sa musia zameriavať na tie oblasti, v ktorých v EÚ chýbajú kvalifikovaní pracovníci, a reagovať na požiadavky a medzery rýchlo sa meniaceho trhu práce a technologickej spoločnosti; 44. vyzýva členské štáty, aby sa v prvom rade zamerali na mieru ukončenia školskej dochádzky na úrovni základných a stredných škôl a zlepšili ponuku vzdelávania a celoživotného vzdelávania; uvedomuje si obrovské rozdiely, ktoré existujú medzi jednotlivými členskými štátmi; 45. všíma si, že počet užívateľov internetu ustavične stúpa; je toho názoru, že všetci mladí Európania musia mať možnosť ovládať elektronické nástroje; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že najneskôr do roku 2010 bude pre každého žiaka v EÚ k dispozícii počítač, informačné technológie budú plne začlenené do učebných osnov a tieto budú prevzaté a efektívne využívané na všetkých školách; 46. zdôrazňuje potrebu reformovať súčasné právne predpisy upravujúce práva duševného vlastníctva; konštatuje, že poplatky za registráciu patentu sú v EÚ rozdielne, a to od 37500 euro až po 57000 euro, kým rovnaké konanie stojí v USA len približne 10000 euro, a že zdĺhavosť a zložitosť patentových konaní predstavujú hlavnú prekážku pre MSP; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila náležitú ochranu práv duševného vlastníctva a čo najskôr predložila návrh harmonizácie a patentových zákonov v členských štátoch s cieľom vytvoriť väčšiu právnu istotu a podporou inováciám; 47. dôrazne podporuje 1. rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013) (CIP) a zdôrazňuje, že ciele, akcie a finančné prostriedky sú neoddeliteľne spojené v kontexte vierohodného záväzku plnenia lisabonskej stratégie; vyzýva Komisiu, aby premenila CIP na úspešný základ inovačnej politiky EÚ; zdôrazňuje potrebu posilniť finančné nástroje CIP, ktoré spravuje Európsky investičný fond s cieľom zvýšiť financovanie MSP rizikovým kapitálom a zárukami, ako aj rozšíriť svoje činnosti na financovanie prenosu technológií; zdôrazňuje skutočnosť, že Európsky parlament označil vo finančnom výhľade inováciu za kľúčovú prioritu a vyzýva Európsku radu, aby tento naďalej platný záväzok neprehliadala; 48. konštatuje, že z 20 celosvetovo najväčších podnikov z oblasti biotechnológie je 19 amerických a 1 švajčiarsky, a že EÚ si už dlhšie nemôže dovoliť v tejto oblasti zaostávať; vyzýva Komisiu, aby zásadu subsidiarity uplatnila aj na oblasť výskumu a podporila základný výskum vo všetkých členských štátoch; Energetická politika 49. domnieva sa, že súdržná a účinná energetická politika je dôležitá pre hospodársky rast v EÚ a pre trvalú prosperitu občanov EÚ; poukazuje najmä na to, že energetická bezpečnosť predstavuje strategickú zodpovednosť s ohľadom na závislosť EÚ na dovoze z tretích krajín; a trvá na tom, aby sa prijali opatrenia na zabezpečenie istej dlhodobej rovnováhy medzi ponukou a dopytom; 50. súhlasí so závermi neformálneho stretnutia hláv štátov v Hampton Court v októbri 2005, že spoločný pohľad na stratégiu zabezpečenia dodávok by mal zohľadňovať geografické, hospodárske, regionálne, klimatické a štrukturálne rozdiely v členských štátoch, podporovať ďalšie otváranie trhu v EÚ, mal by byť v súlade s trvalo udržateľným rozvojom a záväzkami energetického sektora súvisiacimi v súvislosti s klimatickými zmenami a mal by pridávať hodnotu prostredníctvom akcií jednotlivých členských štátov; 51. žiada Komisiu, aby s ohľadom na závery z Hampton Court rozvíjala oživenú energetickú politiku Spoločenstva a urýchlila prípravu návrhov v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby konala rozhodnejšie pri zabezpečovaní konkurencieschopných a nízkych zdrojov energie, ktoré nevypúšťajú CO2, ako aj ekologických dodávok energie, ktoré budú dostatočne diverzifikované tak, aby zabránili prílišnej závislosti na jednej forme energie; 52. žiada Komisiu, aby zásadne reagovala na dominantné postavenie na trhu a nedokonalosti trhu, ako sú popísané v prieskume odvetví, ktorý postúpilo GR pre hospodársku súťaž 16. februára 2006 a aby predložila nové návrhy na boj proti dominantnému postaveniu na trhu a trhovým nedokonalostiam pomocou konkrétneho súboru činností a nástrojov; 53. teší sa preto na zasadnutie jarnej Európskej rady v roku 2006, na ktorej sa bude diskutovať o energetických otázkach, čo by malo najmä viesť ku konkrétnym akciám v oblasti úspory energie, výkonnosti zdrojov a ďalšej podpore obnoviteľnej energie, a tým aj k prispievaniu k plneniu cieľov Kjótskeho protokolu o znižovaní emisií skleníkových plynov a iných cieľov; 54. domnieva sa, že boj s klimatickými zmenami vytvára hospodárske a sociálne príležitosti, ktoré môžu prispieť k podpore stratégie udržateľného rozvoja – tretiemu pilieru lisabonskej stratégie; domnieva sa, že rozvoj kjótskeho rámca si bude po roku 2012 vyžadovať aktívne prehodnotenie, ktoré trhom umožní brať pri hlavných investičných programoch do úvahy cenu uhlíka; 55. trvá na tom, že výskum a vývoj a inovácia by mali v energetickej oblasti zostať prvoradé; vyzýva členské štáty, aby sa dlhodobo zaviazali zvyšovať financovanie výskumu a vývoja a vytvoriť Európsky priestor energetického výskumu; uznáva, že zmena prístupu k využívaniu energie by mala viesť k približne 20 % zníženiu spotreby energie v EÚ, pričom sa zásadne nevylučuje žiaden prístup; 56. zdôrazňuje preto, že EÚ by mala investovať značné zdroje do rozvoja čistejších a efektívnejších technológií, ako sú oddeľovanie čistého uhlíka od CO2, nové zdroje energie a zvyšovanie jadrovej bezpečnosti, a to okrem iného pri hľadaní technologických objavov; 57. vyzýva Komisiu, vzhľadom na veľmi podstatný potenciál veternej energie Európskej únie, najmä pozdĺž pobreží najviac vystavených vetrom zo šíreho mora, aby dala vypracovať hodnotenie tohto potenciálu; 58. upozorňuje na značný potenciál rastu energetickej výkonnosti, znižovania znečisťujúcich emisií a na celosvetový trh s novými zariadeniami a systémami z čistých uhoľných technológií a vyzýva priemyselné odvetvia a FP7, aby úspešne predviedli čisté systémy výroby energie z uhlia; 59. požaduje zvýšené úsilie členských štátov pri zabezpečovaní vykonávania platných právnych predpisov o vnútornom energetickom trhu a pri úspešnom plnení stanovených cieľov týkajúcich sa obnoviteľnej energie, biologických palív a energetickej výkonnosti; víta smernicu Európskeho parlamentu a Rady o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách (KOM(2003)0739), a žiada o jej urýchlené a dôsledné vykonanie v celej EÚ; 60. domnieva sa, že zvýšené investície do čistejších a efektívnejších technológií sú mimoriadne dôležité a že EÚ by tiež mohla mať značný prospech z vývozu týchto technológií do krajín, ktoré bude ich prudký nárast spotreby energie nútiť investovať vo veľkom rozsahu do zvyšovania výkonnosti; 61. vyzýva Komisiu a Radu, aby ponúkli širokú spoluprácu v oblasti energetickej politiky všetkým krajinám, ktoré majú vysokú spotrebu ropy a zemného plynu, počínajúc USA, Japonskom, Čínou a Indiou; zastáva názor, že takáto spolupráca by mohla uvoľniť napätie v oblasti cenovej politiky ropy a zemného plynu, najmä ak by etický kódex neprispieval len k zmierňovaniu rivality v hlavných regiónoch produkcie, ale zároveň viedol k výmene najlepších technológií týkajúcich sa úspor energie, energetickej výkonnosti a ekologických zdrojov energie; 62. pripomína, že EÚ má celosvetovo uznávané odborné vedomosti v oblasti jadrovej energie, čo predstavuje jedno z možných riešení energetickej závislosti a klimatických zmien; tieto odborné vedomosti sa okrem iného týkajú i účinnosti a kvality výrobných zariadení a procesu odstavovania ("odstavenie na zelenú lúku" – v názvosloví IAEA); 63. uznáva úlohu, ktorú jadrová energia v súčasnosti zohráva pri udržiavaní zabezpečovania dodávok elektrickej energie, ktorá predstavuje dôležitú súčasť zmesi energií, a pri zabránení odhadovaným 312 miliónom ton emisií CO2 ročne (t.j. 7 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ); poukazuje na to, že súčasné odhady predpokladajú do roku 2020 12 % zvýšenie emisií CO2 v EÚ, čo je jasne za kjótskym cieľom 8 % zníženia; 64. je si vedomý, že dlhodobé zabezpečenie energie nie je možná bez ekonomicky a ekologicky zmysluplného rozvoja obnoviteľných energií; vyzýva Komisiu, aby vytvárala trhovo založené stimuly s cieľom čo najskôr zvýhodniť obnoviteľné energie; vyzýva Komisiu, aby pomáhala rozširovať používanie vodíka ako trvalo udržateľného ekologického zdroja energie; čím by sa z dlhodobého hľadiska znížila závislosť od vyvážajúcich, politicky nestabilných krajín; uvedomuje si, že obnoviteľné energie môžu prakticky zabezpečiť iba obmedzené percento dodávok energie; 65. podporuje Komisiu, aby energetickú problematiku posudzovala z rôznych hľadísk, akým je napríklad zmes energií, vývoj trhu, investície, financovanie výskumu, ako aj možnosť tvorby a rozvoja systému poskytujúceho výmenu informácii medzi členskými štátmi; 66. domnieva sa, že nedostatočné vzájomné vzťahy medzi infraštruktúrami členských štátov predstavujú prekážku pre jednotný trh a žiada členské štáty, aby tento problém vyriešili dokončením transeurópskych energetických sietí; domnieva sa, že na národnej úrovni by mali členské štáty zabezpečiť, aby boli elektrárne na ich území rozmiestnené rovnomerne a čo najbližšie k hlavným miestam spotreby; 67. so záujmom víta integrovaný prístup uplatňovaný skupinou na vysokej úrovni CARS21 a jej závery a očakáva, že Komisia sa bude riadiť cestovnou mapou, ktorú prijala CARS21 na účely urýchleného predloženia návrhov na znižovanie znečisťujúcich emisií z ľahkých a vysokovýkonných vozidiel, najmä zlepšovaním technológie vozidiel, ako je napríklad vývoj hybridných vozidiel, a využívaním biologických palív druhej generácie, získavaných z rôznych surovín; vyzýva členské štáty, aby nasledovali švédsku iniciatívu, aby každá čerpacia stanica povinne predávala biologické palivá; 68. verí, že poľnohospodárstvo EÚ dokáže nájsť nové trhy vďaka podpore plodín, ktoré sa využívajú pri výrobe biologických palív, čím nepriamo prispeje k zachovaniu bezpečnosti potravín v Európe; 69. taktiež obracia pozornosť na už existujúce príklady využívania biomasy na vykurovanie a dodávky elektriny v EÚ, čo zdôrazňuje kapacity alternatívnych energií a vzájomného prepojenia energetiky, životného prostredia a poľnohospodárstva v jednoznačný prospech občanov a kvality ich života, ako aj hospodárskych sektorov, ktorých sa to týka, v rámci trvalo udržateľného rozvoja; 70. zdôrazňuje dôležitosť úplného dosiahnutia vnútorného trhu s riadne fungujúcou a nediskriminujúcou hospodárskou súťažou a liberalizácie energetických trhov do roku 2007, ako bolo dohodnuté členskými štátmi; * * * 71. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 164. [2] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu, 5.3.2004 (KOM(2004)0002). --------------------------------------------------