P9_TA(2020)0369

Geneticky modifikovaná kukurica MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Európsky parlament,

— so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (D069149/02,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1) a najmä na jeho článok 11 ods. 3 a článok 23 ods. 3,

— so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa konalo 26. októbra 2020 a ktorým sa rozhodlo, že sa nevydá žiadne stanovisko,

— so zreteľom na článok 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

— so zreteľom na stanovisko, ktoré prijal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) 3. decembra 2008 a ktoré bolo uverejnené 18. decembra 2008 (3),

— so zreteľom na stanovisko prijaté úradom EFSA 25. septembra 2019 a uverejnené 7. novembra 2019 (4),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) (5),

— so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže rozhodnutím Komisie 2009/813/ES (6) sa povoľuje uvádzať na trh potraviny a krmivá, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034, sú z nej zložené alebo vyrobené; keďže rozsah uvedeného povolenia sa vzťahuje aj na umiestňovanie na trh iných produktov, ako sú potraviny a krmivá, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 alebo sú z nej zložené, na účely rovnakého používania ako akákoľvek iná kukurica s výnimkou pestovania;

B. keďže 3. augusta 2018 subjekt Monsanto Europe N.V. v mene spoločnosti Monsanto Company, Spojené štáty predložil Komisii v súlade s článkami 11 a 23 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť o obnovenie tohto povolenia;

C. keďže 3. decembra 2008 prijal EFSA v súvislosti s pôvodnou žiadosťou o povolenie kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 18. decembra 2008;

D. keďže 25. septembra 2019 prijal EFSA v súvislosti s touto žiadosťou o obnovenie kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 7. novembra 2019;

E. keďže geneticky modifikovaná (GM) kukurica MON 89034 bola navrhnutá na výrobu syntetických insekticídnych proteínov Cry1A.105 a Cry2Ab2 (označovaných aj ako Bt toxíny) so zvýšenou toxicitou v porovnaní s prírodnými baktériami, z ktorých sú odvodené, na ochranu proti niektorým škodcom z radu Lepidoptera (7);

F. keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny či krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo životné prostredie a že Komisia pri príprave svojho rozhodnutia zohľadní všetky relevantné ustanovenia práva Únie a ostatné legitímne faktory týkajúce sa posudzovanej záležitosti;

Výhrady členských štátov v súvislosti so stanoviskami EFSA

G. keďže počas konzultačného obdobia v súvislosti s pôvodnou žiadosťou o povolenie členské štáty predložili k návrhu stanoviska EFSA mnoho kritických pripomienok (8); keďže medzi tieto kritické pripomienky patrili aj výhrady, že štúdia týkajúca sa kŕmenia brojlerov nie je vhodná na posúdenie toxikologickej bezpečnosti, keďže sa v nej neberú do úvahy toxikologické ukazovatele, že návrh plánu monitorovania životného prostredia od žiadateľa nevyhovuje cieľom vymedzeným v prílohe VII smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (9), že sa neskúmali kombinačné účinky obidvoch toxínov, že v potravinách a krmivách z GM kukurice MON 89034 nie je možné vylúčiť zvýšenie alergénnej aktivity vplyvom bielkovín Cry1A.105 a Cry2Ab2 a že záver týkajúci sa podstatnej rovnocennosti GM kukurice MON 89034 a tradičnej kukurice je predčasný;

H. keďže počas konzultačného obdobia v súvislosti so žiadosťou o obnovenie povolenia členské štáty predložili k návrhu stanoviska EFSA mnoho kritických pripomienok (10); keďže medzi kritické pripomienky patrila aj poznámka, že v najnovších výročných správach o monitorovaní sa vôbec nespomína skutočnosť, že v Európe (vo Francúzsku) sa nedávno zaznamenali voľne žijúce populácie rastliny Euchlaena mexicana krížiteľné s kukuricou, a že plán monitorovania založený na súhlase udelenom rozhodnutím Komisie 2005/635/ES (11), ako aj správy o monitorovaní (za roky 2010 až 2018) majú mnohé nedostatky a nie sú ani v súlade so smernicou 2001/18/ES a príslušnými usmerneniami, ani v súlade s usmerneniami EFSA o environmentálnom monitorovaní po uvedení na trh; okrem toho mnohé členské štáty opakovane vyjadrili svoje výhrady v súvislosti s pôvodným hodnotením rizika zo strany EFSA (12);

Neplatné štúdie toxicity

I. keďže štúdie o bezpečnosti na posúdenie akútnej toxicity a degradácie v zažívacích tekutinách sa vykonali s bielkovinami Cry1A.105 a Cry2Ab2 vyprodukovanými v kmeni E.coli;keďže príslušný orgán členského štátu vyjadril obavy, že bielkoviny exprimované v E.colia v kukurici MON 89034 (13) nie sú rovnocenné, čo vyvoláva pochybnosti o platnosti týchto štúdií toxicity;

J. keďže toxikologickým testom vykonaným s izolovanými bielkovinami možno všeobecne prikladať len malý význam vzhľadom na to, že sa neberú do úvahy účinky proteínov v kombinácii so samotnou rastlinou;

K. keďže niektoré rastliny vrátane kukurice napríklad prirodzene produkujú inhibítory proteinázy (PI), ktoré preukázateľne spomaľujú degradáciu Bt toxínov; keďže výsledkom toho je oveľa vyššia toxicita Bt toxínov pri ich trávení spoločne s rastlinným pletivom v porovnaní s izolovanými toxínmi; keďže zo štúdie vykonanej vedcami v spoločnosti Monsanto v roku 1990 vyplynulo, že už prítomnosť mimoriadne malého množstva PI zvyšuje insekticídnu aktivitu Bt toxínov až 20-násobne (14); keďže EFSA vo svojom hodnotení rizika geneticky modifikovaných Bt plodín túto interakciu nijako neposúdila ani nezmienila;

L. keďže sa preukázalo, že faktory, ktoré zvyšujú toxicitu Bt toxínov, môžu zároveň ovplyvniť ich selektivitu (15): ak sa posilní účinok Bt toxínu na cieľové organizmy, môže sa zároveň znížiť jeho selektivita a môže sa naň stať náchylnými širšie spektrum necieľových organizmov; keďže aj keď sa v tejto oblasti doposiaľ nevykonal žiadny systematický výskum, viaceré štúdie naznačujú účinky PI v kombinácii s Bt toxínmi na necieľové druhy hmyzu (16);

M. keďže riziko vyššej toxicity pre ľudí a cicavce vzhľadom na interakciu medzi PI a Bt toxínmi v GM rastlinách nie je známe;

Otázky týkajúce sa adjuvantných vlastností Bt toxínov

N. keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré po expozícii Bt toxínmi môžu mať vplyv na imunitný systém, a že niektoré Bt toxíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (17), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu;

O. keďže hoci EFSA uznáva, že Cry1Ac (18) má preukázateľné adjuvantné účinky, vyslovil záver, že kukurica bežne nepatrí medzi alergénne potraviny, a preto nie je pravdepodobné, že by adjuvantný účinok bielkovín Cry pozorovaný po ingtragastrickom alebo intranazálnom podávaní vo vysokých dávkach mohol vzbudzovať oprávnené obavy z alergénnosti (19); keďže EFSA však neberie do úvahy skutočnosť, že kukurica produkuje PI (20), a preto treba predpokladať oveľa pomalšiu degradáciu Bt toxínov pri ich trávení spoločne s rastlinným materiálom v porovnaní s ich izolovanou formou; keďže tento rozdiel môže zároveň posilniť jej adjuvantné vlastnosti a štúdie s izolovanými bielkovinami tak strácajú platnosť; keďže sa neuskutočnili žiadne empirické štúdie zamerané na preskúmanie skutočnej imunogenicity Bt toxínu produkovaného GM rastlinami; keďže degradácia proteínov v zažívacích tekutinách, ktorá je dôležitá aj pre posúdenie potenciálnej alergénnosti, sa testovala pomocou bielkovín produkovaných izolovane v kmeni E.coli;

Bt plodiny: účinky na necieľové organizmy a zvýšená odolnosť

P. keďže na rozdiel od používania insekticídov, pri ktorých dochádza k expozícii počas postreku a krátky čas po ňom, vedie používanie geneticky modifikovaných Bt plodín k trvalej expozícii cieľových aj necieľových organizmov Bt toxínmi;

Q. keďže predpoklad, že Bt toxíny vykazujú jediný cieľovo špecifický spôsob účinku, už viac nemožno považovať za správny a nemožno vylúčiť účinky na necieľové organizmy; (21) keďže sa objavujú správy o rôznych účinkoch na čoraz väčší počet necieľových organizmov; keďže v nedávnom prehľade sa uvádza 39 recenzovaných publikácií, v ktorých sa spomínajú významné nepriaznivé účinky Bt toxínov na mnohé necieľové druhy (22);

R. keďže kombinačné účinky, ako kombinácia s PI, môžu výrazne zvyšovať toxicitu Bt toxínov; keďže otázka selektivity má veľký význam najmä v prípade syntetických Bt toxínov, ako sú Cry1A.105 a Cry2Ab2, ktoré môžu v kombinácii s vyššou toxicitou vykazovať nižšiu selektivitu; keďže EFSA napriek tomu neberie do úvahy žiadne kombinačné účinky a domnieva sa, že Bt toxíny účinkujú len na úzke spektrum necieľových organizmov; keďže v prípade úniku, ako aj prostredníctvom odpadu a hnoja môže dôjsť k expozícii ešte širšieho spektra necieľových organizmov;

S. keďže v hodnotení rizika sa neposudzovali žiadne účinky na necieľové organizmy; keďže podľa pripomienok príslušného orgánu členského štátu „zo štúdií nemožno vyvodiť záver, že expozícia životného prostredia, a teda aj účinky na necieľové organizmy budú zanedbateľné“ a „experimentálne dôkazy z niekoľkých dostupných štúdií preukazujú, že Bt toxíny budú prítomné vo výkaloch dobytka kŕmeného Bt plodinami. Preto by sa k akejkoľvek žiadosti o umiestnenie Bt plodín na trh mali doložiť experimenty, z ktorých bude možné vyvodiť závery o následných účinkoch na necieľové organizmy a súvisiacich rizikách“ (23);

T. keďže v hodnotení rizika sa nezohľadnil vývoj odolnosti cieľových škodcov na Bt toxíny, čo môže viesť k používaniu environmentálne menej bezpečných pesticídov alebo k zvyšovaniu ich dávok a počtu aplikácií na GM plodiny v krajine pestovania; keďže Agentúra USA pre ochranu životného prostredia navrhuje v priebehu najbližších troch až piatich rokov postupné ukončenie používania mnohých súčasných hybridných Bt odrôd kukurice, ako aj niektorých Bt odrôd bavlny vzhľadom na zvyšovanie odolnosti hmyzu voči týmto plodinám (24);

U. keďže napriek tvrdeniam, že používanie Bt plodín vedie k poklesu používania insekticídov, z nedávnej štúdie uverejnenej v USA (25) vyplýva, že „vo viacerých analýzach vplyvu Bt plodín na používanie pesticídov sa zrejme nezohľadnilo ošetrovanie semien, a tak sa zníženie používania insekticídov v súvislosti s Bt plodinami (najmä plošného ošetrovania) mohlo nadhodnotiť“; keďže z tej istej štúdie vyplýva, že v prípade Bt kukurice a sóje sa často používa ošetrovanie semien neonikotínoidmi, že „tento spôsob používania môže prinášať nežiaduce dôsledky, najmä odolnosť cieľových škodcov, prieniky necieľových škodcov a znečisťovanie s kaskádovými škodlivými účinkami na voľne žijúce živočíchy“ a že „niektoré z týchto účinkov sa už objavili“; keďže Únia zakázala používanie troch neonikotínoidov v exteriéri, a to aj na obaľovanie semien, z dôvodu ich vplyvu na včely medonosné a iné opeľovače (26);

V. keďže Únia je zmluvnou stranou Dohovoru OSN o biologickej diverzite (DBD), z čoho jasne vyplýva, že vyvážajúce aj dovážajúce krajiny nesú medzinárodnú zodpovednosť v oblasti biologickej diverzity;

Prieskum literatúry

W. keďže vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 (27) vyžaduje, aby žiadateľ na účely konania o obnovení povolenia vykonal prieskum odbornej literatúry; keďže pri vyhľadávaní odbornej literatúry sa našlo 285 publikácií, ale žiadateľ z nich vybral len päť po uplatnení svojich vlastných kritérií na zahrnutie, ktoré považoval za dôležité z hľadiska posúdenia bezpečnosti alebo molekulárnej charakterizácie potravín a krmív; keďže príslušný orgán jedného členského štátu vo svojej pripomienke uviedol, že pri prieskume literatúry sa nevenovala náležitá pozornosť potenciálnym nežiaducim účinkom na zdravie ľudí a zvierat, keďže do vyhľadávania sa nezahrnuli tieto výrazy: toxicita, toxický, štúdie na zvieratách, toxické účinky, nežiaduce účinky a účinky na zdravie (28); keďže prieskumy odbornej literatúry vykonávané žiadateľmi o obnovenie povolení týkajúcich sa GMO všeobecne nemajú vysokú kvalitu;

Nedemokratické rozhodovanie

X. keďže Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 26. októbra 2020 rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov;

Y. keďže Komisia pripúšťa, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa stalo normou;

Z. keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období zatiaľ Európsky parlament prijal jedenásť námietok; keďže sa nedosiahla kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia ktoréhokoľvek z týchto GMO; keďže Komisia naďalej povoľuje GMO napriek tomu, že sama uznáva demokratické nedostatky tohto postupu, a napriek nízkej podpore zo strany členských štátov a námietkam Európskeho parlamentu;

AA. keďže podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže Komisia rozhodnúť o nepovolení GMO, ak v odvolacom výbore neudelí súhlas kvalifikovaná väčšina členských štátov (29); keďže v tejto súvislosti nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov;

1. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003;

2. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 30 ) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu;

3. žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia;

4. víta skutočnosť, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom nakoniec uznala potrebu zohľadniť udržateľnosť pri rozhodovaní o povolení GMO ( 31 ) ; vyjadruje však hlboké sklamanie z toho, že Komisia 28. septembra 2020 povolila dovoz ďalšej geneticky modifikovanej sóje ( 32 ) napriek tomu, že proti tomu namietal Parlament a že väčšina členských štátov hlasovala proti;

5. výzva Komisiu, aby čo najnaliehavejšie pokročila, pokiaľ ide o vypracovanie kritérií udržateľnosti, a to za plnej účasti Parlamentu; vyzýva Komisiu, aby poskytla informácie o tom, ako sa tento proces uskutoční a v akom časovom rámci;

6. opätovne vyzýva Komisiu, aby v procese povoľovania zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako je Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

7. opätovne vyzýva Komisiu, aby prestala povoľovať GMO, či už na pestovanie, alebo na použitie v potravinách a krmivách, ak členské štáty v odvolacom výbore nevydajú žiadne stanovisko v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011;

8. vyzýva EFSA, aby konečne uznal podstatné rozdiely medzi pôvodnými Bt toxínmi a Bt toxínmi exprimovanými synteticky pomocou transgenézy v GM plodinách a aby rozšíril rozsah svojho hodnotenia rizika a plne doňho zahrnul všetky interakcie a kombinačné účinky, ku ktorým dochádza medzi Bt toxínmi, GM plodinami a ich zložkami, odpadom z postrekov s doplnkovými herbicídmi a životným prostredím, ako aj ich vplyv na zdravie a bezpečnosť potravín;

9. vyzýva EFSA, aby viac neakceptoval štúdie toxicity vykonané na izolovaných bielkovinách, ktoré majú pravdepodobne inú štruktúru a biologické účinky v porovnaní s bielkovinami vyprodukovanými samotnou rastlinou, a aby vyžadoval vykonávanie všetkých testov s rastlinným pletivom z danej GM plodiny;

10. vyzýva EFSA, aby zabezpečil, že údaje zo skúšok v teréne alebo v skleníkoch budú pokrývať dostatočne široké spektrum agronomických a environmentálnych podmienok na posúdenie vplyvu všetkých stresových faktorov, ktoré treba očakávať počas pestovania, na génovú expresiu a zloženie rastliny;

11. vyzýva EFSA, aby zabezpečil, že údaje zo skúšok v teréne alebo v skleníkoch budú pokrývať dostatočne široké spektrum rôznych odrôd na posúdenie vplyvu rôznych genetických pozadí na génovú expresiu a zloženie rastliny;

12. vyzýva EFSA, aby požadoval údaje o vplyve konzumácie potravín a krmív vyrobených z GM rastlín na črevný mikrobióm;

13. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vedecké stanovisko panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k žiadosti spoločnosti Monsanto (referencia EFSA-GMO-NL-2007-37) o umiestnenie na trh geneticky modifikovanej kukurice MON89034 s odolnosťou proti hmyzu určenej na použitie v potravinách a krmivách, jej dovoz a spracovanie v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(4) Vedecké stanovisko panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej kukurice MON 89034 na obnovenie povolenia podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-RX-015), vestník EFSA 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) Počas 8. volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoleniu GMO. Okrem toho počas 9. volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0028).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0029).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0030).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0054).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0055).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0056).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0057).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0069).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0291).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0292).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0293).

(6) Rozhodnutie Komisie 2009/813/ES z 30. októbra 2009, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ L 289, 5.11.2009, s. 21);

(7) Prvé stanovisko EFSA, s. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Pripomienky členských štátov: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS – vyhlásenie Komisie (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).

(10) Pripomienky členských štátov: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11) Rozhodnutie Komisie 2005/635/ES z 31. augusta 2005 o uvedení výrobku z repky olejnej (Brassica napus L., línia GT73), geneticky modifikovanej pre odolnosť voči glyfosátovému herbicídu, na trh v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (Ú. v. EÚ L 228, 3.9.2005, s. 11).

(12) Pozri odôvodnenie G.

(13) Pozri Pripomienky členských štátov, s. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 a Pripomienky členských štátov, s. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145-1152.

(15) Pozri napr. Then, C., Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, s. 791-797.

(16) Pozri napr. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L., Ecotoxicology 2010, 19, s. 1452-1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. a Bigler, F., Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie 2005, 36(4), s. 585-594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; a Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover. Ecological Entomology, 30(3), s. 307-315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Recenziu pozri Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, máj 2016, 36(5), s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac je len jeden z viacerých Bt toxínov, ktoré EFSA podrobne skúmal.

(19) Prvé stanovisko EFSA, s. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Pozri odôvodnenie K.

(21) Pozri napr., Hilbeck, A. a Otto, M. Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(23) Pripomienky členských štátov, s. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(26) Neonikotínoidy, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(27) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 z 3. apríla 2013, ktoré sa týka žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných potravín a krmív v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (Ú. v. EÚ L 157, 8.6.2013, s. 1).

(28) Pripomienky členských štátov, s. 1. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(29) Ak udelenie povolenia v odvolacom výbore neschváli kvalifikovaná väčšina členských štátov, Komisia podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže, ale nemusí dané povolenie udeliť.

(30) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100