SK Úradný vestník Európskej únie C 287/1

ROČNÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

ROZPOČTOVÝ ROK 2007

Zväzok I

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A KONSOLIDOVANÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU

(2008/C 287/01)

OBSAH

Vyhlásenie ku konsolidovanej účtovnej závierke

Hlavné udalosti a kľúčové body

Rozpočet EÚ – plnenie a účtovníctvo

ČASŤ I: Konsolidované finančné výkazy Európskych spoločenstiev a vysvetlivky

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

ČASŤ II: Konsolidované správy o plnení rozpočtu Európskych spoločenstiev a vysvetlivky

A. Konsolidované správy o plnení rozpočtu

B. Vysvetlivky ku konsolidovaným správam o plnení rozpočtu

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskych spoločenstiev za rok 2007 bola zostavená na základe údajov predložených ostatnými inštitúciami a orgánmi podľa článku 129 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou VII nariadenia o rozpočtových pravidlách ES a s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v prílohe k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej uzávierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskych spoločenstiev a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, som nadobudol dostatočné uistenie, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a úplný obraz o finančnej pozícii Európskych spoločenstiev zo všetkých podstatných hľadísk.

Brian GRAY účtovník Európskej komisie

HLAVNÉ UDALOSTI A KĽÚČOVÉ BODY

Ročná účtovná závierka Európskych spoločenstiev za rok 2007 je treťou účtovnou závierkou, ktorá bola zostavená podľa pravidiel účtovníctva založeného na časovom rozlíšení zavedených Európskymi spoločenstvami v roku 2005. V roku 2007 sa uskutočnila aj aktualizácia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a táto nová verzia nadobudla účinnosť 1. mája 2007.

Tak ako pri každej účtovnej závierke, Komisia sa snažila vylepšiť doteraz uverejnené údaje, predovšetkým s cieľom zabezpečiť väčšiu zrozumiteľnosť a relevantnosť informácií pre čitateľa.

V súvislosti s predložením účtovnej závierky za rok 2007 je potrebné vyzdvihnúť nasledujúce zmeny:

— Bol zavedený nový oddiel, ktorý vysvetľuje plnenie rozpočtu EÚ a jeho účtovníctvo. Tento oddiel poskytuje vysvetlenie o tom, ako sú Spoločenstvá financované a ako sú peňažné prostriedky čerpané, kontrolované a účtované.

— Taktiež bol doplnený jeden oddiel, s cieľom lepšie vysvetliť vymáhanie doteraz neuhradených platieb, vrátane údajov o príslušných sumách (pozri oddiel E.6).

— Tabuľky o plnení rozpočtu sú uvedené v miliónoch EUR. Bola doplnená aj súhrnná tabuľka, ktorá poskytuje lepší prehľad o rozpočtových príjmoch a výdavkoch.

— V poznámkach sa po prvýkrát taktiež uvádza zosúladenie hospodárskeho výsledku a výsledku rozpočtového hospodárenia.

Na záver je potrebné uviesť, že rozsah konsolidácie sa od roku 2006 rozšíril, v súčasnosti boli do konsolidácie zahrnuté tri spoločné podniky v porovnaní s jedným v roku 2006 a 26 agentúr, v porovnaní s 24 v roku 2006.

HLAVNÉ ASPEKTY VYHLÁSENIA K ROČNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE ZA ROK 2007

— Rozpočtový prebytok sa naďalej znižoval, a to z 1 848 mil. EUR na 1 529 mil. EUR.

— Hospodársky výsledok za daný rok sa zvýšil z prebytku 197 mil. EUR v roku 2006 na prebytok 7 462 mil. EUR v roku 2007.

— Celkové aktíva sa zvýšili z úrovne 67 332 mil. EUR v roku 2006 na 75 386 mil. EUR, pričom celkové pasíva sa zvýšili z úrovne 131 550 mil. EUR na úroveň 134 006 mil. EUR. Tento rozdiel medzi aktívami a pasívami bude financovaný v krátkodobom časovom horizonte z rozpočtových prostriedkov, ktoré už boli schválené, alebo ktoré členské štáty v dlhodobejšom horizonte garantujú.

ROZPOČET EÚ – PLNENIE A ÚČTOVNÍCTVO

1. ZOSTAVOVANIE ROČNÉHO ROZPOČTU

Rozpočet EÚ financuje širokú paletu politík a programov v celej Únii. V súlade s prioritami stanovenými členskými štátmi Komisia realizuje v danej oblasti osobitné programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siahať od podporovania vzdelávacích projektov pre mobilitu študentov a pedagógov, až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pracovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly vonkajších hraníc.

Takmer 95 % rozpočtu EÚ je určených na financovanie tých politík a činností EÚ, ktoré boli odsúhlasené všetkými členskými štátmi. Priame prepojenie medzi ročným rozpočtom a politikami EÚ je zabezpečené prostredníctvom rozpočtovania na základe činností (ABB). Rozpočtová nomenklatúra podľa druhu činností, po prvýkrát predstavená v rozpočte na rok 2004, umožňuje presnú identifikáciu oblastí politiky Európskej únie a celkového objemu zdrojov alokovaných v rámci každej z týchto oblastí.

Týchto 32 oblastí politiky je ďalej rozdelených do približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zahŕňajú položky prevádzkového rozpočtu, a tým sú v rozpočtovej nomenklatúre vyjadrené ako rozpočtové kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne prevádzkový charakter, keďže ich kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod tretím stranám v rámci príslušnej oblasti činnosti. Ostatné oblasti politiky sú však horizontálne a zabezpečujú riadne fungovanie Komisie, ako je napr. „Koordinácia a právne poradenstvo“ a „Rozpočet“. Štruktúra činností vytvára spoločný koncepčný rámec pre stanovenie priorít, plánovanie, rozpočtovanie, monitorovanie a podávanie správ, pričom hlavným cieľom je posilniť účinné, hospodárne a efektívne využívanie zdrojov.

Interný postup prijímania návrhu rozpočtu začína jeho prípravou zo strany Komisie, skôr ako sa postúpi Rade, ktorá je oprávnená vykonávať zmeny a doplnenia v prípade, ak to považuje za potrebné. Aktualizovaný rozpočet sa potom predkladá Európskemu parlamentu, ktorý môže navrhovať zmeny a doplnenia, alebo prijať alebo zamietnuť súčasný návrh. Keď budú odsúhlasené všetky zmeny a doplnenia a aktualizácie (vrátane, v prípade potreby, úplne nového návrhu navrhnutého Komisiou), rozpočet bude prijatý Parlamentom v polovici decembra. Predseda Parlamentu vyhlási rozpočet za prijatý a tento sa potom môže plniť.

2. AKO JE EURÓPSKE SPOLOČENSTVO FINANCOVANÉ?

Európske spoločenstvo má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy.

2.1. Príjmy z vlastných zdrojov a pohľadávky

Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú Európskej únii automaticky tak, aby jej umožnili financovať rozpočet bez potreby ďalšieho rozhodnutia zo strany vnútroštátnych orgánov (v roku 2007 to predstavuje 93 % celkových príjmov). Celkový objem vlastných zdrojov potrebných na financovanie rozpočtu je daný celkovými výdavkami zníženými o ostatné príjmy. Celkový objem vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,24 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje môžu byť rozdelené do týchto kategórií:

1. Tradičné vlastné zdroje (TVR) zahŕňajú clá, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru. Tieto vlastné zdroje pochádzajú od hospodárskych subjektov a vyberajú ich členské štáty v mene EÚ. Členské štáty si však ponechávajú 25 % ako kompenzáciu za ich náklady na výber. Clá a poľnohospodárske poplatky sa ukladajú na dovozy výrobkov z tretích krajín vo výške na základe Spoločného colného sadzobníka. Odvody z produkcie cukru platia výrobcovia cukru s cieľom financovať vývozné náhrady za cukor. Na tradičné vlastné zdroje pripadá obvykle asi 15 % celkových príjmov z vlastných zdrojov.

2. Vlastné zdroje založené na dani z pridanej hodnoty (DPH) sa ukladajú podľa základov DPH členských štátov, ktoré sú pre tento účel harmonizované v súlade s pravidlami Spoločenstva. Rovnaké percento sa ukladá na harmonizovaný základ každého členského štátu. Avšak základ DPH, ktorý má byť zohľadnený, je obmedzený na 50 % HND každého členského štátu. Zdroje založené na DPH predstavujú približne 15 % príjmov z vlastných zdrojov.

3. Zdroje založené na hrubom národnom dôchodku (HND) sa využívajú na vyrovnanie rozpočtových príjmov a výdavkov, t. j. na financovanie časti rozpočtu, ktorá nie je pokrytá žiadnymi inými zdrojmi príjmov. Tá istá percentuálna sadzba sa ukladá na HND každého členského štátu a je stanovená v súlade s pravidlami Spoločenstva. Zdroje založené na HND obvykle predstavujú približne 70 % príjmov z vlastných zdrojov.

Pokiaľ ide o platbu týchto súm, samostatné účtovné záznamy obsahujú tradičné vlastné zdroje, ktoré podľa článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000 vytvorili členské štáty, ale neboli sprístupnené Spoločenstvám, nakoľko ešte neboli vymožené a ani zaručené, alebo boli spochybnené. Každý členský štát zasiela Komisii štvrťročný výkaz týchto účtov, s týmito podrobnými údajmi pre každý druh zdroja:

— neuhradený zostatok za predchádzajúci štvrťrok,

— sumy vymožené počas príslušného štvrťroka,

— korekcie základu (opravy/zrušenia) počas príslušného štvrťroka,

— odpísané sumy,

— zostatok, ktorý sa má vymôcť ku koncu príslušného štvrťroka.

Ak sú tradičné vlastné zdroje zo samostatného účtovného záznamu vymožené, musia byť sprístupnené Komisii najneskôr v prvý pracovný deň po 19. dni druhého mesiaca po mesiaci, v ktorom bola pohľadávka uhradená.

Znižovanie hodnoty pohľadávok na samostatnom účte musí byť vykonané tak, aby odzrkadľovalo situácie, keď je skutočné vymoženie nepravdepodobné. Takéto znižovanie hodnoty pohľadávok vychádza z odhadov samotných členských štátov v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000, podľa ktorého „Spolu so záverečným štvrťročným výkazom za daný rok, členské štáty postúpia odhad celkovej sumy nárokov obsiahnutej na samostatnom účte k 31. decembru toho roka, ktorých opätovné získanie je nepravdepodobné“.

Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi, zníženie hodnoty je odpočítané z položky pohľadávok od členských štátov na strane aktív súvahy. Neznamená to však, že Komisia sa vzdáva opätovného získania súm, na ktoré sa vzťahuje úprava hodnoty. Aj keď ich úhrada je veľmi nepravdepodobná, ak nie nemožná, neznamená to nevyhnutne, že príslušné sumy sú pre rozpočet Spoločenstva ako tradičné vlastné zdroje stratené. Je to z toho dôvodu, že nevymožené pohľadávky sa považujú za stratené iba vtedy, ak členský štát vyčerpal všetky možnosti, ktoré má na vymoženie pohľadávky využiť. Ak tak členský štát nevykoná, je za to finančne zodpovedný a vyžaduje sa od neho uhradiť sumu do rozpočtu Spoločenstva v súlade s článkom 17 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000.

2.2. Ostatné príjmy

Ostatné príjmy vznikajúce z činností Európskych spoločenstiev predstavujú približne 7 % celkových príjmov. Sú to napríklad pokuty z hospodárskej súťaže a inkasné príkazy pre súkromných a verejných dlžníkov, pokiaľ ide o riadenie projektov Spoločenstva (ako vo vyššie uvedenom príklade). Platby penále uložených Súdnym dvorom členským štátom, ktoré nevykonali daný rozsudok, spadajú taktiež do tejto kategórie. Komisia spravuje státisíce projektov každý rok a potrebuje vydať každoročne približne 12 000 inkasných príkazov. Akýkoľvek dlh nesplatený k dátumu splatnosti je predmetom úroku z omeškania. V tých prípadoch, v ktorých dlhy tretích strán Spoločenstva iných, ako sú členské štáty, zostanú neuhradené, sú rozhodnutia Komisie (a Rady) ukladajúce povinnosť úhrady priamo vynútiteľné v súlade s pravidlami občianskeho konania platnými na tom území, na ktorom sa má vymáhanie uskutočniť. Ostatní dlžníci sú stíhaní prostredníctvom právnych služieb s pomocou externých právnických firiem.

3. AKO SA ROZPOČET SPOLOČENSTVA SPRAVUJE A ČERPÁ

3.1. Primárne prevádzkové výdavky

Prevádzkové výdavky Európskych spoločenstiev pokrývajú rôzne položky finančného výhľadu a nadobúdajú rôzne formy, v závislosti od toho, ako sa peňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách používajú Spoločenstvá na plnenie všeobecného rozpočtu tieto metódy:

Priame centralizované hospodárenie: Rozpočet plní priamo zodpovedná inštitúcia alebo orgán Spoločenstva.

Nepriame centralizované hospodárenie: Spoločenstvá poveria orgán Spoločenstiev alebo členského štátu hospodárením s časťou rozpočtu.

Decentralizované hospodárenie: Spoločenstvá delegujú určité úlohy plnenia rozpočtu na tretie krajiny.

Zdieľané hospodárenie: Spoločenstvá tiež delegujú určité úlohy plnenia rozpočtu na členské štáty.

Spoločné hospodárenie: Spoločenstvá poveria určitými úlohami plnenia rozpočtu medzinárodné organizácie.

Väčšina týchto výdavkov, tento rok 90 mld. EUR (2006: 91 mld. EUR), patrí do položky „Zdieľané hospodárenie“ a týka sa delegovania úloh na členské štáty v oblastiach, ako sú výdavky na poľnohospodárstvo a štrukturálne opatrenia.

3.2. Rôzni účastníci finančných operácií

Kolégium komisárov preberá kolektívnu politickú zodpovednosť, ale v skutočnosti nemá žiadne právomoci pri plnení rozpočtu. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých štátnych zamestnancov, ktorí sa zodpovedajú Kolégiu a podliehajú Služobnému poriadku. Dotknutí pracovníci – spravidla generálni riaditelia a vedúci úradov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Títo môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť pre dosiahnutie politických cieľov stanovených inštitúciou, až po riadenie činností začatých tak z prevádzkového, ako aj rozpočtového hľadiska, vrátane podpisovania právnych záväzkov, monitorovania realizácie, uhrádzania platieb a v prípade potreby aj vymáhania finančných prostriedkov. Povoľujúci úradníci musia taktiež zorganizovať hodnotenia, ktoré sa majú vykonať s cieľom analyzovať životaschopnosť ich návrhov (predbežné hodnotenie) a odhadnúť úspech a efektívnosť nákladov už prebiehajúcich programov (priebežné a následné hodnotenia). Výsledky týchto hodnotení sa využívajú ako pomoc pri zlepšovaní rozhodovacieho procesu a zvyšovaní transparentnosti, zodpovednosti a efektívnosti nákladov intervencie Spoločenstva.

Riadne finančné hospodárenie a náležitá zodpovednosť sa zabezpečia v rámci každého GR tým, že sa oddelí kontrola hospodárenia (v rukách povoľujúcich úradníkov) od interného auditu a prostredníctvom súladu kontroly s jasnými štandardmi vnútornej kontroly (inšpirované medzinárodnými štandardmi COSO), predbežnými a následnými kontrolami, nezávislým interným auditom založeným na hodnotení rizika a pravidelným informovaním o činnostiach jednotlivých komisárov.

Účtovník vykonáva platobné a inkasné príkazy vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za spravovanie pokladnice, za stanovovanie účtovných pravidiel a metód, za validovanie účtovných systémov, za vedenie účtov a za zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie a jej konsolidáciu so závierkami ostatných konsolidovaných subjektov. Od účtovníka sa ďalej vyžaduje podpísať účtovnú závierku s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a úplný obraz o finančnej situácii.

Vnútorný audítor nie je účastníkom finančných operácií v striktnom slova zmysle, je menovaný inštitúciou, aby overoval riadne fungovanie systémov a postupov plnenia rozpočtu a aby inštitúcii poskytoval poradenstvo v otázkach riadenia rizika. Interný audítor vydáva nezávislé stanoviská o kvalite systémov riadenia a kontroly a poskytuje odporúčania ako zlepšiť prevádzkové postupy a podporovať riadne finančné hospodárenie.

3.3. Záväzok čerpať rozpočet EÚ

Po schválení rozpočtu GR pre rozpočet sprístupní finančné prostriedky prostredníctvom účtovného systému Komisie rôznym oddeleniam Komisie a inštitúciám a ostatným orgánom v súlade s ich politickou zodpovednosťou podľa systému nazývaného rozpočtovanie na základe činností. Napríklad zodpovednosť za riadenie rozpočtových položiek pre oblasť životného prostredia je delegovaná Komisiou na riaditeľa – alebo generálneho riaditeľa – GR pre životné prostredie (ktorý sa v tomto kontexte stáva povoľujúcim úradníkom menovaným delegovaním pre príslušné rozpočtové položky).

Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluva alebo dohoda o poskytnutí grantu) s treťou stranou musí existovať v ročnom rozpočte rozpočtová položka, ktorá povoľuje príslušnú činnosť. V príslušnej rozpočtovej položke musí byť dostatok finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podmienky splnené, požadované finančné prostriedky musia byť vyhradené v rozpočte, a to prostredníctvom rozpočtového záväzku realizovaného v účtovnom systéme.

Keď osoba zodpovedná za projekt, známa ako „iniciátor“, začne rozpočtový záväzok, musí nasledovať vopred stanovený postup – alebo „finančný okruh“. Ide o postup v písomnej a elektronickej forme, ktorý zahŕňa minimálne dve osoby (tzv. princíp štyroch očí), iniciátora a overovateľa. Existujúce finančné okruhy zabezpečujú finančné a prevádzkové kontroly skôr, ako zodpovedný povoľujúci úradník schváli záväzok.

Z rozpočtu Spoločenstva sa nesmú čerpať žiadne finančné prostriedky, pokiaľ Komisia alebo iný orgán ES, alebo možný príjemca peňažných prostriedkov Spoločenstva neuzavreli písomný právny záväzok. V rámci priameho centralizovaného hospodárenia má takýto právny záväzok buď formu zmluvy so zmluvnou stranou, alebo dohody o poskytnutí grantu s príjemcom.

Po schválení sa rozpočtový záväzok zaznamená do účtovného systému rozpočtu a rozpočtové prostriedky sa budú primerane čerpať. Nemá to však žiadny dosah na všeobecné účty (alebo hlavnú účtovnú knihu), nakoľko ešte nebol vyrubený žiadny poplatok. Je to preto, lebo účtovný systém Európskych spoločenstiev obsahuje dva samostatné, ale prepojené prvky:

a) rozpočtové účty, ktoré poskytujú podrobný záznam o plnení rozpočtu; a

b) všeobecné účty, využívané na prípravu súvahy a hospodárskeho výsledku.

Rozpočtové účty zaznamenávajú záväzky a platby realizované v približne 1 150 rozpočtových položkách za každý deň. Sú založené na upravenom princípe hotovostného účtovníctva, pričom sa výdavková alebo príjmová položka zaznamená do účtov iba vtedy, keď je hotovosť viazaná, vyplatená alebo prijatá. Tento spôsob účtovníctva je typický pre verejný sektor, ktorý mal historicky tendenciu zameriavať sa na rozpočet a jeho plnenie. Európsky parlament, t. j. inštitúcia, voči ktorej sa exekutíva, Komisia, zodpovedá, si chce prirodzene overiť, že želania, ktoré vyjadril pri prijímaní rozpočtu, exekutíva plní. Komisia každý mesiac zverejňuje údaje, ktoré podrobne opisujú súčasný stav plnenia (čerpania) rozpočtu na webovej stránke Europa. Údaje sa uvádzajú podľa položiek finančného výhľadu a podľa oblasti politiky.

Všeobecné účty (alebo hlavná účtovná kniha) používajú metódu podvojného účtovníctva, s cieľom uviesť všetky výdavky a príjmy za celý rozpočtový rok (a teda hospodársky výsledok) a zistiť finančnú pozíciu ES formou súvahy aktív a pasív k 31. decembru daného roka.

3.4. Realizácia platby

3.4.1. Všeobecné pravidlá

Žiadna platba nesmie byť realizovaná, pokiaľ rozpočtový záväzok nebol schválený povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou. Ak je potrebné realizovať platbu, je potrebné dodržiavať povinný postup podobný ako pri rozpočtovom záväzku. Vykoná sa to v účtovnom systéme a prostredníctvom paralelného písomného/elektronického postupu. Postup začne iniciátor a nakoniec schváli subdelegovaný povoľujúci úradník. Keď je platba schválená, tak sa rozpočtové, ako aj všeobecné účty automaticky aktualizujú.

Keď je platba schválená v účtovnom systéme, ďalším krokom je prevod, ktorý sa vykoná na účet príjemcu. Napríklad Komisia prostredníctvom finančného oddelenia GR pre rozpočet realizuje takmer všetky svoje platby bankovým prevodom. Má bankové účty v štátnych pokladniciach členských štátov, v centrálnych bankách a v komerčných bankách.

Komisia realizuje viac ako milión platieb ročne. Komisia je členom SWIFT (Spoločnosti pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu). Každý deň sa uskutoční aspoň jedna realizácia platby, ktorú kontroluje finančné oddelenie GR pre rozpočet, prevedie schválené platobné príkazy na príkazy na úhradu, ktoré sa odosielajú automaticky do bánk Komisie, s cieľom realizovať platby pre určených príjemcov.

3.4.2. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba určená na poskytnutie zálohy v hotovosti príjemcovi, t. j. počiatočný vklad. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas doby stanovenej v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočný vklad alebo záloha v hotovosti sú počas doby stanovenej v dohode použité na účely, na ktoré boli poskytnuté, alebo sú vrátené – v prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný vrátiť Európskym spoločenstvám zálohu v hotovosti, ktorá mu bola poskytnutá v rámci predbežného financovania. Poskytnuté predbežné financovanie teda nie je konečným výdavkom, pokiaľ nie sú splnené príslušné zmluvné podmienky a nie je zapísané v súvahe ako aktívum v čase realizácie počiatočnej platby. Akceptovaním oprávnených nákladov a výškou vrátených súm sa znižuje (úplne alebo čiastočne) výška aktíva vo forme predbežného financovania. Ak je po vykonaní analýzy oprávnenosti prijatej žiadosti o refundáciu nákladov (pozri ďalej), suma predbežného financovania úplne alebo čiastočne akceptovaná Spoločenstvami, potom je akceptovaná suma oprávnených výdavkov zo súvahy odstránená a zapisuje sa vo výkaze výsledku hospodárenia ako výdavok. Suma predbežného financovania sa tak môže úplne alebo čiastočne zúčtovať.

Predbežné financovanie je oceňované podľa odhadovanej vymožiteľnej sumy, berúc do úvahy existenciu súvisiacich záruk, spojených s predbežným financovaním. Očakávané nevymožiteľné predbežné financovanie je uznané ako poplatok vo výkaze výsledku hospodárenia a ako zníženie zostatkovej hodnoty predbežného financovania v súvahe. Všetky vyplatené sumy predbežného financovania sa zvyčajne úročia (výnimky zahŕňajú sumy vyplatené členským štátom alebo ako predvstupová pomoc). Podľa vlastníctva tohto úroku sa vymedzujú dve kategórie existujúceho predbežného financovania – Európske spoločenstvá a tretia strana. Rozdiel medzi týmito dvomi kategóriami je v tom, že úrok, ktorý vzniká zo súm predbežného financovania „Európskych spoločenstiev“, zostáva majetkom Spoločenstiev, a preto sa im musí vrátiť, zatiaľ čo úrok vzniknutý zo súm predbežného financovania „tretej strany“ je majetkom príjemcu.

3.4.3. Žiadosti o refundáciu nákladov a oprávnenosť výdavkov

Určitý čas po vyplatený zálohy alebo predbežného financovania dostane príslušný orgán ES žiadosť o refundáciu nákladov s cieľom zdôvodniť, ako príjemca sumu predbežného financovania v súlade so zmluvou minul. Pravidelnosť týchto žiadostí o refundáciu nákladov zasielaných počas roka sa mení v závislosti od druhu opatrenia, ktoré sa financuje, a zmluvných podmienok a neprijímajú sa nevyhnutne na konci roka.

Prijaté výkazy nákladov sú ihneď zaznamenané v účtovnom systéme ako obežné záväzky so súvzťažným zápisom a označením „Potreba overenia oprávnenosti“ (debetná suma). Ide o „Krok č. 1 – faktúra“. Výdavok sa vo všeobecných účtoch uzná iba vtedy, keď sa vyskytne „rozhodujúca udalosť“ – a to vtedy, keď je žiadosť o refundáciu nákladov validovaná. Z uvedeného vyplýva, že v štádiu „Krok č. 1“ nie je ešte uznaný žiadny výdavok. Od zodpovedného pracovníka sa vyžaduje vykonávať kontroly prijatej žiadosti a môže požadovať v prípade potreby ďalšie zdôvodnenie skôr, ako overí v systéme a aj v písomnej podobe, že nárok na refundáciu je oprávnený a platba sa môže realizovať. Po presvedčení sa o oprávnenosti nároku sa vykoná účtovný zápis, ktorý prevedie oprávnené sumy do výkazu výsledku hospodárenia ako výdavok („Krok č. 2 – faktúra“). Otvorené predbežné financovanie a zostatky veriteľa sú teda znížené o validovanú sumu. Neexistuje žiadny dosah na rozpočtové účty, nakoľko počiatočná platba už bola zaznamenaná.

3.4.4. Platba ďalších súm

Ak je nárokovaná a overená suma vyššia ako počiatočná platba alebo ak sa vyžaduje druhá alebo posledná platba v súlade so zmluvou, potom sa žiadosť o novú platbu podá podľa rovnakých pravidiel ako predtým. Povoľujúci úradník menovaný delegovaním vydáva konečný súhlas pred realizáciou platby. Kritériá oprávnenosti sú definované v základnom akte, vo výzve na predkladanie návrhov, iných informačných dokumentoch pre príjemcov grantov a/alebo v zmluvných klauzulách dohôd o poskytnutí grantu. Po analýze sa oprávnené náklady zahrnú do úhrad a príjemca je informovaný o každej neoprávnenej sume. Sumy s označením „Potreba overenia oprávnenosti“ predstavujú teda prijaté žiadosti o refundáciu nákladov, pri ktorých oprávnenosť nebola zatiaľ overená, a preto u nich zatiaľ nenastala okolnosť, ktorá by viedla k realizácii nákladov.

3.4.5. Účtovný postup na konci roka (cut-off)

Pokiaľ ide o otvorené sumy predbežného financovania ku koncu roka, tieto sumy sú hodnotené ako pôvodná suma (sumy) vyplatená mínus: vrátené sumy, vyrovnané oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zúčtované a zníženia hodnoty. Záruky súvisiace so sumami predbežného financovania sa uvádzajú v podsúvahe ako podmienené aktíva.

Žiadosti o refundácie nákladov, ktoré neboli prijaté do konca roka, sa zohľadňujú postupom účtovania cut-off na konci roka. Je potrebné ohodnotiť najmä oprávnené výdavky, ktoré vznikli príjemcom finančných prostriedkov Spoločenstva, ale ktoré ešte neboli ES oznámené. Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplatňujú sa rôzne metódy v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Na základe týchto zápisov cut-off boli odhadované oprávnené sumy zaznamenané ako časovo rozlíšené výdavky, zatiaľ čo odhadované neoprávnené časti súm zostávajú otvorené na účtoch súm s označením „Potreba overenia oprávnenosti“. Tieto sumy sú uvedené pod obežnými pasívami tak, aby sa aktíva a pasíva nenadhodnotili.

3.5. Vymáhanie nenáležitých platieb

Oprávnenosť výdavkov čerpaných z rozpočtu overujú príslušné útvary ES alebo v prípade zdieľaného hospodárenia členské štáty na základe podporných dokumentov stanovených v platných predpisoch alebo v podmienkach na udelenie každého grantu. S cieľom optimalizovať pomer medzi nákladmi a výhodami kontrolných systémov sú kontroly podporných dokumentov pri záverečných žiadostiach intenzívnejšie ako pri priebežných žiadostiach a môžu odhaliť chyby v priebežných platbách, ktoré sa opravia úpravou záverečnej platby. EK a/alebo členské štáty majú ďalej právo overovať pravdivosť podporných dokumentov vykonaním kontrol počas realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukončení (ex post) priamo v priestoroch žiadateľa. Chyby zistené počas doby realizácie môžu byť opravené upravením následných žiadostí. Chyby zistené dodatočne budú predmetom inkasného príkazu. Ďalšie informácie o tejto oblasti sa nachádzajú taktiež v oddiele E.6.

4. VÝKAZNÍCTVO KU KONCU ROKA

4.1. Ročná účtovná závierka

Je zodpovednosťou účtovníka vypracovať ročnú účtovnú závierku a zabezpečiť poskytnutie verného a pravdivého obrazu finančnej pozície EÚ. Ročná účtovná závierka obsahuje finančné výkazy a správy o plnení rozpočtu. Prijíma ich Komisia a predkladá ich Dvoru audítorov na kontrolu a potom Rade a Parlamentu na udelenie absolutória.

4.2. Výročné správy o činnosti

Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje vypracovať výročnú správu o činnosti (AAR) o činnostiach v rámci jeho zodpovednosti. Vo výročnej správy o činnosti povoľujúci úradník informuje o výsledkoch politiky a o tom, či môže s primeranou istotou tvrdiť, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v jeho správe boli použité na ich určený účel a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia a že zavedené postupy kontroly zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a náležitosť príslušných transakcií.

5. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA

5.1. Audit

Ročná účtovná závierka EÚ a hospodárenie so zdrojmi sú pod dohľadom externého audítora, Európskeho dvora audítorov, ktorý vypracuje výročnú správu pre Radu a Európsky parlament. Hlavnou úlohou Dvora audítorov je vykonávať externý, nezávislý audit ročnej účtovnej závierky Európskych spoločenstiev. Ako súčasť svojich činností, Dvor audítorov predloží:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

2. stanovisko, na základe jeho auditov a uvedené vo výročnej správe formou vyhlásenia o vierohodnosti, o i) hodnovernosti účtovnej závierky; a ii) zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, zahŕňajúcich tak prijaté príjmy od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom;

3. osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na špecifické oblasti hospodárenia.

Dvor audítorov je oprávnený disponovať počas celého auditu prístupom ku všetkým požadovaným dokumentom. Dvor audítorov skontroluje všetky oblasti činnosti ES až po preskúmanie zákonnosti a správnosti jednotlivých transakcií a platieb. Taktiež skontroluje ročnú účtovnú závierku, pričom preskúma v prípade potreby jednotlivé súvahy, ako aj výkazy výsledku hospodárenia, ako aj celkové predkladanie finančných výkazov. Takýmto spôsobom môže Dvor audítorov predložiť svoje stanovisko nielen k predkladaným údajom, ale aj k existujúcemu systému a kontrolám.

5.2. Absolutórium

Konečnou kontrolou je udelenie absolutória rozpočtu pre daný rozpočtový rok. V rámci ES je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady odporučiť a úlohou Parlamentu rozhodnúť, či udeliť absolutórium Komisii a ostatným orgánom ES pre plnenie rozpočtu Spoločenstiev za predchádzajúci rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie účtovnej závierky a výročnej správy Dvora audítorov (ktorá zahŕňa úradné vyhlásenie o vierohodnosti) a o odpovede Komisie, a taktiež o nasledovné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu a je to rozhodnutie, ktorým Európsky parlament, konajúc na odporúčanie Rady, „zbavuje“ Komisiu jej zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom ukončením tohto rozpočtu. Postup udeľovania absolutória môže mať jeden z troch výsledkov: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Pri udeľovaní absolutória môže Parlament zdôrazniť pripomienky, ktoré považuje za dôležité, pričom často odporúča opatrenia, ktoré Komisia musí v týchto veciach prijať. Komisia stanoví opatrenia prijaté v následnej správe a akčný plán, ktorý zašle Parlamentu a Rade.

ČASŤ I

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV A VYSVETLIVKY

OBSAH

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

1. Podstatné účtovné postupy

2. Poznámky k súvahe

3. Poznámky k výkazu výsledku hospodárenia

4. Poznámky k výkazu peňažných tokov

5. Informácie o podsúvahe

6. Vymáhanie neoprávnených platieb

7. Riadenie finančného rizika

8. Informácie o pridružených stranách

9. Udalosti po dátume zostavenia súvahy

10. Účtovné jednotky, ktoré sú súčasťou konsolidácie

11. Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

A. SÚVAHA

mil. EUR Poznámka 31.12.2007 31.12.2006 STÁLE AKTÍVA: Nehmotné aktíva 2.1 44 37 Dlhodobé hmotné aktíva 2.2 4 523 4 586 Dlhodobé investície 2.3 1 973 2 157 Úvery 2.4 1 806 2 023 Dlhodobé predbežné financovanie 2.5 14 015 22 425 Dlhodobé pohľadávky 2.6 127 328 22 488 31 556 OBEŽNÉ AKTÍVA: Zásoby 2.7 88 115 Krátkodobé investície 2.8 1 420 1 426 Krátkodobé predbežné financovanie 2.9 20 583 8 055 Krátkodobé pohľadávky 2.10 12 051 9 796 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.11 18 756 16 384 52 898 35 776 Aktíva spolu 75 386 67 332 STÁLE PASÍVA: Zamestnanecké požitky 2.12 (33 480) (32 200) Dlhodobé rezervy 2.13 (1 079) (989) Dlhodobé finančné pasíva 2.14 (1 574) (1 862) Ostatné dlhodobé pasíva 2.15 (1 989) (2 020) (38 122) (37 071) OBEŽNÉ PASÍVA: Krátkodobé rezervy 2.16 (369) (379) Krátkodobé finančné pasíva 2.17 (135) (20) Záväzky 2.18 (95 380) (94 080) (95 884) (94 479) Pasíva spolu (134 006) (131 550) ČISTÉ AKTÍVA (58 620) (64 218) Rezervy 2.19 2 806 2 855 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov 2.20 Zamestnanecké požitky (1) (33 480) (32 200) Ostatné sumy (2) (27 946) (34 873) ČISTÉ AKTÍVA (58 620) (64 218)

B. VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

mil. EUR Poznámka 2007 2006 PREVÁDZKOVÉ PRÍJMY Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov 3.1 112 084 105 118 Ostatné prevádzkové príjmy 3.2 9 080 8 368 121 164 113 486 PREVÁDZKOVÉ VÝDAVKY Administratívne výdavky 3.3 (7 120) (6 619) Prevádzkové výdavky 3.4 (104 682) (106 803) (111 802) (113 422) PREBYTOK Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ 9 362 64 Finančné príjmy 3.5 674 621 Finančné výdavky 3.6 (354) (331) Pohyb v záväzkoch zamestnaneckých požitkov 2.12 (2 207) 108 Podiel pridružených a spoločných podnikov na čistom prebytku (deficite) 3.7 (13) (265) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROK 7 462 197

C. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

mil. EUR Poznámka 2007 2006 Hospodársky výsledok za rok 7 462 197 Prevádzkové činnosti 4.2 Amortizácia 11 11 Odpisy 329 306 (Zaúčtovanie) straty zo zníženia hodnoty investícií (3) (3) (Zvýšenie)/zníženie úverov 217 374 (Zvýšenie)/zníženie dlhodobého predbežného financovania 8 410 307 (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých pohľadávok 201 (84) (Zvýšenie)/zníženie zásob 27 11 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobého predbežného financovania (12 528) (1 422) (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých pohľadávok (2 255) (2 558) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých rezerv 90 (108) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých finančných pasív (288) (58) (Zvýšenie)/zníženie ostatných dlhodobých pasív (31) 167 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých rezerv (10) 104 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých finančných pasív 115 (2) (Zvýšenie)/zníženie záväzkov 1 300 11 552 Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 848) (2 410) Ostatné nepeňažné pohyby (15) 140 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami 1 280 (956) Investičné činnosti 4.3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných a hmotných aktív (284) (772) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých investícií (5) (156) (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých investícií 6 14 ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY 2 181 4 654 ČISTÉ ZVÝŠENIE PEŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PEŇAŽNÝCH EKVIVALENTOV (3) 2 181 4 654 PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY NA ZAČIATKU ROKA (3) 2.11 16 824 12 170 PEŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PEŇAŽNÉ EKVIVALENTY NA KONCI ROKA (3) 2.11 19 005 16 824

D. VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré sa majú vyžiadať od členských štátov (B) Čisté aktíva = (A) + (B) Rezerva na reálnu hodnotu Ostatné rezervy Akumulovaný prebytok/(deficit) Hospodársky výsledok za rok ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Pohyb v rezerve Garančného fondu 22 (22) 0 Pohyby v reálnej hodnote (77) (77) Ostatné 72 145 217 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2005 30 (7 842) 7 812 0 Rozpočtový výsledok za rok 2005 pripísaný členským štátom (2 410) (2 410) Hospodársky výsledok za rok 197 197 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218) Pohyb v rezerve Garančného fondu (135) 135 0 Pohyby v reálnej hodnote 3 (26) (23) Ostatné 60 (53) 7 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2006 23 174 (197) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2006 pripísaný členským štátom (1 848) (1 848) Hospodársky výsledok za rok 2006 7 462 7 462 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620)

E. POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. Podstatné účtovné postupy

2. Poznámky k súvahe

3. Poznámky k výkazu výsledku hospodárenia

4. Poznámky k výkazu peňažných tokov

5. Informácie o podsúvahe

6. Vymáhanie neoprávnených platieb

7. Riadenie finančného rizika

8. Informácie o pridružených stranách

9. Udalosti po dátume zostavenia súvahy

10. Účtovné jednotky, ktoré sú súčasťou konsolidácie

11. Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

1. PODSTATNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNE USTANOVENIA A NARIADENIE O ROZPOČTOVÝCH PRAVIDLÁCH

Účty sú vedené v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2005 [Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1, naposledy zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 z 13. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006)] o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, a nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia o rozpočtových pravidlách, naposledy upraveným 28. marca 2007.

Článok 133 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje, že účtovník Komisie prijme účtovné pravidlá a metódy, ktoré majú uplatňovať všetky inštitúcie a orgány. Účtovník týmto 28. decembra 2004 prijal súčasné účtovné pravidlá Spoločenstiev. Tieto zásady účtovníctva založené na časovom rozlíšení vychádzajú z Medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS), resp. z Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS), vydávaných Výborom pre medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor (IPSASB) a Výborom pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB). Tieto pravidlá prijal účtovník Komisie po získaní stanoviska poradnej expertnej skupiny pre účtovné štandardy, ktorá poskytla odborné poradenstvo. Účtovné pravidlá sa pravidelne prehodnocujú a v prípade potreby aktualizujú.

Pravidlá oceňovania a účtovné pravidlá prijaté účtovníkom Komisie uplatňujú všetky európske inštitúcie a orgány, ktoré spadajú do rozsahu konsolidácie, s cieľom vytvoriť jednotný súbor pravidiel účtovníctva oceňovania a predkladania účtovnej závierky, s cieľom harmonizovať proces zostavovania finančných výkazov a konsolidácie.

Účtovník Komisie musí predložiť konsolidovanú predbežnú účtovnú závierku Dvoru audítorov na vykonanie auditu do 31. marca nasledujúceho roku. Komisia musí prijať končenú konsolidovanú účtovnú závierku do 31. júla, ktorá sa potom spolu s vyhlásením o vierohodnosti Dvora audítorov uverejní v úradnom vestníku do 15. novembra. Predbežná aj konečná účtovná závierka sa predkladá takto: zväzok I obsahuje konsolidovanú účtovnú závierku a zväzok II účtovnú závierku Komisie.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej pozícii, výkone a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu užívateľov. Pre účtovné jednotky verejného sektora, ako sú Európske spoločenstvá, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií užitočných pre proces rozhodovania a na preukázanie zodpovednosti účtovnej jednotky v súvislosti so zdrojmi, ktoré jej boli zverené.

Ak majú finančné výkazy poskytovať pravdivý a nestranný pohľad, musia uvádzať relevantné informácie týkajúce sa povahy a rozsahu činností inštitúcie a agentúr, vysvetľovať spôsoby ich financovania a poskytovať záväzné informácie o ich fungovaní, a to zreteľným a zrozumiteľným spôsobom, ktorý umožňuje porovnávanie jednotlivých rozpočtových rokov. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle týchto cieľov.

Účtovný systém európskych inštitúcií a agentúr zahŕňa všeobecné účty a rozpočtové účty. Tieto účty sú vedené v eurách na základe kalendárneho roka. Rozpočtové účty poskytujú podobný obraz o plnení rozpočtu. Sú založené na upravenom princípe hotovostného účtovníctva. Všeobecné účty umožňujú zostavenie finančných výkazov, pretože uvádzajú všetky výdavky a príjmy za rozpočtový rok na základe pravidiel účtovníctva s časovým rozlíšením výdavkov a sú navrhnuté tak, aby umožnili stanovenie finančnej pozície v podobe súvahy k 31. decembru.

Článok 124 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje účtovné zásady, ktoré sa majú uplatňovať pri zostavovaní finančných výkazov:

— kontinuita podniku,

— obozretnosť,

— jednotné účtovné metódy,

— porovnateľnosť informácií,

— materiálnosť,

— zákaz očisťovania,

— skutočnosť má prednosť pred zdaním,

— účtovanie na základe časového rozlíšenia.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie Európskych spoločenstiev zahŕňa 36 kontrolovaných účtovných jednotiek, jeden pridružený a tri spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke E.10. V porovnaní s rokom 2006 sa rozsah konsolidácie rozšíril o dve agentúry a dva spoločné podniky. Vplyv tohto rozšírenia na konsolidované finančné výkazy nebol podstatný.

Kontrolované účtovné jednotky

Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky účtovné jednotky, pri ktorých majú Európske spoločenstvá právomoc riadiť ich finančné a prevádzkové činnosti tak, aby mali z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonateľná. Najbežnejší ukazovateľ kontroly, väčšina hlasovacích práv, sa v Európskych spoločenstvách vo väčšine prípadov neuplatňuje, nakoľko medzi účtovnými jednotkami obvykle neexistujú žiadne kapitalistické vzťahy.

Európske inštitúcie spadajúce do rozsahu konsolidácie boli vytvorené prostredníctvom ich zakladajúcich zmlúv. Predstavujú základ organizačnej štruktúry Európskych spoločenstiev a nepochybne prispievajú k napĺňaniu cieľov Európskych spoločenstiev. Tieto inštitúcie možno preto považovať za výlučne kontrolované Európskymi spoločenstvami.

Orgány a výkonné agentúry Spoločenstiev vytvorené prostredníctvom sekundárnej legislatívy sú na základe rovnakého prístupu taktiež považované za kontrolované výlučne Európskymi spoločenstvami, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Treba poznamenať, že Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (Alicante) a Úrad Spoločenstva pre odrody rastlín (Angers) nedostávajú žiadne dotácie zo všeobecného rozpočtu Spoločenstiev. Do rozsahu konsolidácie sú zahrnuté dve agentúry 3. piliera Európskej únie, ktoré dostali dotáciu zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev (pozri aj oddiel E.10). Za kontrolovanú účtovnú jednotku je taktiež považované aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Kontrolované účtovné jednotky sú konsolidované metódou úplnej konsolidácie. Všetky vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami Európskych spoločenstiev boli eliminované. Nerealizované zisky a straty z vnútroskupinových transakcií medzi účtovnými jednotkami nie sú významné, a preto neboli eliminované.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú účtovné jednotky, v ktorých majú Európske spoločenstvá značný vplyv, ale nie kontrolu, a spravidla v nich vlastnia 20 % až 50 % hlasovacích práv. Investície v pridružených podnikoch sa účtujú s použitím metódy ekvivalencie účtovania a prvotne sú vykazované v obstarávacej cene.

Podiel Európskych spoločenstiev na ziskoch a stratách pridružených podnikov sa po dátume nadobudnutia vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia a podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Kumulatívne pohyby po nadobudnutí sú upravené voči účtovnej hodnote investície. Príjmy z rozdelenia od pridružených podnikov znižujú účtovnú hodnotu investície.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskymi spoločenstvami a ich pridruženými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné zásady pridružených podnikov sa môžu líšiť od účtovných zásad prijatých Európskymi spoločenstvami pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. Z praktických dôvodov neboli vykonané žiadne úpravy finančných výkazov pridružených podnikov, pri ktorých sa uplatňovala metóda ekvivalencie.

V prípadoch, keď Európske spoločenstvá vlastnia 20 % alebo viac fondu rizikového kapitálu, nepokúšajú sa uplatňovať značný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným aktívam, ktoré sú k dispozícii na predaj, a metóda ekvivalencie sa neuplatňuje.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním na základe ktorého Európske spoločenstvá spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonávajú hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na kontrole hospodárskej činnosti. Podiely v spoločne kontrolovaných účtovných jednotkách sa účtujú s použitím metódy ekvivalencie a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene.

Podiel Európskych spoločenstiev na ziskoch a stratách ich spoločne kontrolovaných účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia a ich podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách. Kumulatívne pohyby sú upravené voči účtovnej hodnote podielu.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskymi spoločenstvami a ich spoločne kontrolovanými účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné zásady spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných zásad prijatých Európskymi spoločenstvami pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. Z praktických dôvodov neboli vykonané žiadne úpravy finančných výkazov spoločných podnikov, pri ktorých sa uplatňovala metóda ekvivalencie.

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

Nekontrolované Európskymi spoločenstvami, a teda nie súčasťou ich účtov, sú zdroje spravované Spoločenstvami v mene spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov Európskych spoločenstiev a v mene Európskeho rozvojového fondu. K 31. decembru 2007 ich celkové aktíva predstavovali 287 mil. EUR resp. 1 350 mil. EUR – pozri poznámku E.11.

1.4. ZÁKLAD PRE PRÍPRAVU

1.4.1. Mena a základ pre prepočet

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sa uvádzajú v mil. EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania Európskych spoločenstiev.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sú prepočítané na eurá s použitím výmenných kurzov platných v deň realizácie transakcie.

Kurzové zisky a straty vyplývajúce z vyrovnania transakcií v cudzej mene, ako aj z prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenných kurzov platných 31. decembra.

Výmenné kurzy EURO

Mena 31.12.2007 31.12.2006 BGN 1,9558 1,9558 CYP 0,5853 0,5782 CZK 26,6280 27,4850 DKK 7,4583 7,4560 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,73335 0,6715 HUF 253,7300 251,7700 LVL 0,6964 0,6972 LTL 3,4528 3,4528 MTL 0,4293 0,4293 PLN 3,5935 3,8310 RON 3,6077 3,3835 SKK 33,5830 34,4350 SEK 9,4415 9,0404 JPY 164,9300 156,9300 USD 1,4721 1,3170

Rozdielne metódy prepočtu sa uplatňujú v týchto položkách:

— hmotné a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu, a

— predbežné financovanie vyplatené v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), ktorého platby boli prepočítané podľa výmenných kurzov platných v desiaty deň mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom boli poskytnuté.

Zmeny v reálnej hodnote peňažných cenných papierov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú kurzového rozdielu, sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do rezervy reálnej hodnoty.

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade s IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami finančné výkazy nevyhnutne zahŕňajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch manažmentu, ktoré sú založené na najspoľahlivejších dostupných informáciách. Významné odhady zahŕňajú nielen sumy na záväzky pre zamestnanecké požitky, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva, stupeň zníženia hodnoty nehmotného a hmotného majetku. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sa stali známe.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v obstarávacej cene zníženej o akumulovanú amortizáciu a straty vyplývajúce zo zníženia hodnoty. Tieto aktíva sa amortizujú na lineárnom základe počas celej ich odhadovanej životnosti (4 roky). Interne vytvorené nehmotné aktíva sa v súčasnosti vykazujú ako výdavky vo výkaze výsledku hospodárenia.

Náklady spojené s vývojom a údržbou softvérových programov sa vykazujú ako vzniknuté výdavky, ako sú náklady na vedecký výskum a vývoj.

1.5.2. Dlhodobý hmotný majetok

Celý hmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o akumulované odpisy a straty v dôsledku zníženia hodnoty. Historická cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo zodpovedajú nadobudnutiu aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva alebo sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že z uvedenej položky budú mať Európske spoločenstvá v budúcnosti ekonomický prospech a že cenu položky bude možné spoľahlivo stanoviť. Opravy a údržba sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli. Nakoľko Európske spoločenstvá nepožičiavajú peniaze na financovanie nadobudnutia hmotného majetku, neexistujú žiadne náklady na pôžičky, ktoré sa týkajú takýchto nákupov.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Aktíva vo výstavbe sa neodpisujú, pretože tieto aktíva ešte nie sú k dispozícii na používanie. Odpisy ostatných aktív sú vypočítané na základe lineárnej metódy s cieľom rozložiť ich obstarávaciu cenu na ich zostatkovú hodnotu počas odhadovanej životnosti takto:

Odpisové sadzby

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % až 25 % Nábytok 10 % to 25 % Inventár 10 % až 33 % Vozidlá 25 % Počítačový hardvér 25 % Ostatný hmotný majetok 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním príjmov znížených o náklady predaja s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva. Tie sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom Európske spoločenstvá v zásade znášajú všetky riziká a získavajú všetky úžitky z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív a súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finančné náklady tak, aby bola dosiahnutá rovnomerná miera na neuhradený finančný zostatok. Nájomné záväzky, bez finančných nákladov, sú zahrnuté do ostatných pasív (krátkodobých a dlhodobých). Úroková zložka finančných nákladov sa počas nájomného obdobia účtuje do výkazu výsledku hospodárenia tak, aby bola pre každé obdobie dosiahnutá rovnomerná úroková miera na zostávajúcu časť záväzku. Aktíva získané formou finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť úžitku z vlastníctva, sa klasifikuje ako operatívny prenájom. V prípade operatívneho prenájmu sa platby účtujú počas nájomného obdobia do výkazu výsledku hospodárenia na lineárnom základe.

1.5.3. Znehodnotenie nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii a sú každoročne preverované vzhľadom na znehodnotenie. Aktíva, ktoré podliehajú amortizácii, sa skúmajú vzhľadom na znehodnotenie v prípade, ak udalosti alebo zmeny okolností naznačujú, že účtovná hodnota nemusí byť realizovateľná. Strata zo znehodnotenia sa vykazuje v sume, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich realizovateľnú hodnotu. Realizovateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj, alebo úžitková hodnota, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotného a hmotného majetku sa revidujú a prípadne upravujú ku každému dátumu zostavenia súvahy. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná realizovateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho realizovateľnú hodnotu.

1.5.4. Investície

Investície v pridružených podnikoch a podiely v spoločných podnikoch

Investície v pridružených podnikoch a podiely v spoločných podnikoch sa účtujú na základe metódy ekvivalencie.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Klasifikácia a oceňovanie

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako aktíva k dispozícii na predaj a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov) vykázanej v rezerve reálnej hodnoty.

Zásada stanovenia reálnej hodnoty

Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu a neexistujú iné spoľahlivé metódy ich oceňovania, oceňujú sa na základe informácií správcu fondu predkladaných až do dátumu zostavenia súvahy, a to riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív („NAV“), podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Tým sa vylúčia všetky zodpovedajúce nerealizované zisky, ktoré sa môžu v príslušnom investičnom portfóliu nachádzať. Investície do fondov rizikového kapitálu, ktoré k dátumu zostavenia súvahy existujú menej ako dva roky, sa oceňujú na rovnakom princípe, s výnimkou nerealizovaných strát spôsobených výhradne administratívnymi výdavkami, kde sa vzhľadom na predchádzajúci stav príslušného investičného portfólia tieto nerealizované straty neberú do úvahy.

Podľa tejto metódy sa reálna hodnota investícií do fondov rizikového kapitálu stanoví na základe uplatňovania konceptu agregovanej čistej hodnoty aktív („NAV“), ktorý implicitne predpokladá, že ak je čistá hodnota aktív fondov v súlade so štandardmi IAS 39, potom je v súlade so štandardmi IAS 39 aj agregácia čistých hodnôt aktív všetkých fondov.

Fondy možno v súlade s touto metódou rozdeliť do troch kategórií:

— kategória I – fondy, ktoré prijali požiadavky na stanovenie reálnej hodnoty uvedené v štandardoch IAS 39,

— kategória II – fondy, ktoré prijali iné zásady oceňovania (t. j. zásady oceňovania AFIC, BVCA a EVCA) alebo štandardy, ktoré sa môžu považovať za štandardy v súlade s IAS 39,

— kategória III – fondy, ktoré neprijali ani požiadavky na stanovenie reálnej hodnoty uvedené v IAS 39 a ani iné zásady oceňovania v súlade s IAS 39.

Pre kategórie I a II sa nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnej hodnoty vykazujú prostredníctvom rezerv a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia s cieľom stanoviť či vykázať ich ako straty zo znehodnotenia vo výkaze výsledku hospodárenia alebo ako zmeny v rezerve reálnej hodnoty.

Zodpovedajúca čistá hodnota aktív NAV ocenená podľa reálnej hodnoty sa stanovuje prostredníctvom uplatnenia percentuálneho vlastníckeho podielu Európskych spoločenstiev vo fonde na čistú hodnotu aktív premietnutú v najnovšej správe alebo v dostupnom rozsahu prostredníctvom presnej hodnoty jednej akcie v rovnakom čase predloženej príslušným správcom fondu.

Investície patriace do kategórie III sa oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia (hoci v súčasnosti sa neevidujú žiadne investície tohto druhu).

Finančné nástroje

Klasifikácia

Európske spoločenstvá delia svoje investície do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti; finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia investícií sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Táto kategória má dve podkategórie: finančné aktíva na obchodovanie a finančné aktíva vykazované v ich reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát v momente obstarania. Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak boli takto určené Európskymi spoločenstvami. Deriváty sú tiež kategorizované ako držané na obchodovanie, pokiaľ nespĺňajú podmienky účtovania o zaistení. Aktíva v tejto kategórii sú klasifikované ako obežné aktíva vtedy, ak sa ich realizácia očakáva počas 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevnými alebo vopred určenými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď Spoločenstvá poskytnú peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez toho, aby mali v úmysle s pohľadávkou obchodovať. Sú zahrnuté do stálych aktív, s výnimkou prípadov, keď ich splatnosť spadá do obdobia 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevnými alebo vopred určenými splátkami a pevnými termínmi splatnosti, v prípade ktorých majú Európske spoločenstvá zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku, Európske spoločenstvá nedisponovali žiadnymi investíciami tejto kategórie.

i) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú určené v tejto kategórii alebo nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú zahrnuté do stálych aktív, pokiaľ ich Spoločenstvá neplánujú predať do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa Európske spoločenstvá zaviažu aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú pri poskytnutí peňažných prostriedkov dlžníkom. Investície sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote zvýšenej o transakčné náklady na všetky finančné aktíva, okrem finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako výdavky vo výkaze výsledku hospodárenia.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle cenou transakcie (t. j. reálna hodnota prijatého protiplnenia). Avšak v prípade dlhodobého úveru, ktorý nie je úročený alebo je úročený pod hranicou trhových podmienok, sa jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných pri použití úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

V prípade úverov poskytnutých úradníkom prostredníctvom ESUO v likvidácii sa cena transakcie z praktických dôvodov, ako aj vzhľadom na zásadu materiálnosti použije ako reálna hodnota v momente obstarania, a to nezávisle od akýchkoľvek preferenčných úrokových sadzieb.

Finančné nástroje sú odúčtované vtedy, keď vypršia práva na peňažné toky z investícií, alebo vtedy, keď boli tieto práva prevedené a Európske spoločenstvá previedli v zásade všetky riziká a výnosy z vlastníctva.

Následné oceňovanie

Finančné aktíva k dispozícii na predaj a finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne precenia na reálnu hodnotu. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien reálnej hodnoty v prípade kategórie „finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát“ sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia v období, v ktorom vznikli.

Zmeny v reálnej hodnote peňažných finančných aktív denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú kurzových rozdielov, sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Zmeny v reálnej hodnote nepeňažných finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú v rezerve reálnej hodnoty. V prípade predaja alebo znehodnotenia finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulované úpravy reálnej hodnoty predtým vykazované v rezerve reálnej hodnoty, vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia.

Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď Európskym spoločenstvám vznikne právo na prijatie platby.

Reálne hodnoty finančných investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na súčasných cenách ponuky. Ak trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a pre nekótované cenné papiere), Európske spoločenstvá stanovia reálnu hodnotu s použitím metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií realizovaných za bežných obchodných podmienok, zohľadnenie iných podobných nástrojov, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

V prípadoch, keď nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do majetkových nástrojov, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, tieto investície sa oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia.

Úvery a pohľadávky a investície držané do splatnosti sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene s použitím metódy efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby vzhľadom na zásadu materiálnosti uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované poberateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Zníženie hodnoty finančných aktív

K dátumu zostavenia súvahy Európske spoločenstvá zhodnotia, či existujú objektívne dôkazy o znehodnotení finančných aktív. K znehodnoteniu finančných aktív a ku stratám zo znehodnotenia dochádza len vtedy, ak existujú objektívne dôkazy o znehodnotení následkom jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) dosah na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť.

i) Aktíva vykázané v amortizovanej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo znehodnotenia úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených amortizovanou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (okrem budúcich strát z úverov, ktoré nevznikli) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze výsledku hospodárenia. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, diskontná sadzba pre výpočet straty zo znehodnotenia predstavuje súčasnú efektívnu úrokovú sadzbu stanovenú v zmluve.

Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu pochádzať zo zabezpečenia zníženého o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť predaja.

Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo znehodnotenia zníži a toto zníženie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa zruší cez výkaz výsledku hospodárenia.

ii) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade majetkových cenných papierov klasifikovaných ako určených na predaj sa pri posudzovaní, či došlo k ich znehodnoteniu, berie do úvahy dlhšie trvajúce alebo významné zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy v súvislosti s finančnými aktívami k dispozícii na predaj, kumulatívna strata, meraná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou zníženou o stratu zo znehodnotenia týchto finančných aktív predtým vykazovaných vo výkaze výsledku hospodárenia, sa presunie z rezerv a vykáže sa vo výkaze výsledku hospodárenia. Straty zo znehodnotenia majetkových cenných papierov vykázané vo výkaze výsledku hospodárenia sa nezrušia cez výkaz výsledkov hospodárenia. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia sa zruší cez výkaz výsledkov hospodárenia.

1.5.5. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (na základe bežnej prevádzkovej kapacity). Čistou realizovateľnou hodnotou je odhadnutá predajná cena za bežných obchodných podmienok, znížená o náklady na realizáciu a predaj.

Ak sa zásoby držia bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežných reprodukčných nákladov, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Bežné reprodukčné náklady sú náklady, ktoré by Európske spoločenstvá museli znášať pri nadobudnutí aktív ku dňu zostavenia výkazov.

1.5.6. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba určená na poskytnutie zálohy v hotovosti príjemcovi, t. j. počiatočný vklad. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas doby stanovenej v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočný vklad alebo záloha sa musia vrátiť alebo použiť na účely, na ktoré boli poskytnuté, a to počas doby stanovenej v dohode. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný vrátiť Európskym spoločenstvám zálohu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá. Výška predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov a výšky vrátených súm.

Ku koncu roka sú nevyrovnané platby predbežného financovania oceňované v pôvodnej výške (výškach) splatenej sumy zníženej o: vrátené sumy, vyrovnané oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré neboli ku koncu roka zatiaľ vyrovnané a o zníženia hodnoty.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje ako úrok, ktorý bol získaný v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad príjmu z časovo rozlíšeného úroku, ktorý je založený na najspoľahlivejších informáciách, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy. Záruky súvisiace so sumami predbežného financovania sa uvádzajú v podsúvahe ako podmienené aktíva.

1.5.7. Pohľadávky

Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o znehodnotenie. K znehodnoteniu pohľadávok dochádza vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že Európske spoločenstvá nebudú schopné vymôcť všetky splatné sumy podľa pôvodných podmienok splatnosti pohľadávok. Výška znehodnotenia predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a realizovateľnou hodnotou, teda súčasnou hodnotou očakávaných budúcich peňažných tokov diskontovaných trhovou úrokovou sadzbou pre obdobných dlžníkov. Suma znehodnotenia sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Vykazuje sa aj všeobecné znehodnotenie vo výške 20 % ročne pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie pohľadávok, ktoré už nepodliehajú osobitnému znehodnoteniu.

Pozri tiež poznámku 1.5.13, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka.

1.5.8. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú definované ako krátkodobé aktíva. Zahŕňajú peňažnú hotovosť, vklady splatné na požiadanie, ostatné krátkodobé vysoko likvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov a kontokorentné úvery. Kontokorentné úvery sú v súvahe zahrnuté v položke finančné záväzky, a to v rámci bežných pasív.

1.5.9. Zamestnanecké požitky

Penzijné záväzky

Európske spoločenstvá uplatňujú systém s definovanou výškou dôchodkového plnenia. Pri systéme s definovanou výškou dôchodkového plnenia je stanovená výška plnenia, ktoré dostane zamestnanec pri odchode do dôchodku, pričom je obvykle závislá od jedného alebo viacerých faktorov, ako je vek, počet odpracovaných rokov a mzda. Pokiaľ zamestnanci prispievajú zo svojich platov na jednu tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, záväzok sa nefinancuje.

Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom s definovanou výškou dôchodkového plnenia predstavuje súčasnú hodnotu záväzku z definovaného požitku k dátumu zostavenia súvahy, po odpočítaní reálnej hodnoty aktív systému. Záväzok z definovaného požitku je vypočítaný nezávislými poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzku z definovaného požitku sa stanoví diskontáciou odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb vysokokvalitných podnikových dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej bude požitok vyplácaný a ktorých termín splatnosti sa blíži k termínu príslušného penzijného záväzku.

Zisky a straty vyplývajúce z úprav na základe skúseností a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sú okamžite vykazované vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov sa okamžite vykazujú vo výkaze o výsledku hospodárenia, pokiaľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na dobu určitú (obdobie nároku). V takomto prípade sa náklady, ktoré sa týkajú rokov odpracovaných v minulosti, rovnomerne amortizujú počas tohto obdobia nároku.

Nemocenské dávky po odchode do dôchodku

Európske spoločenstvá poskytujú svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou preplácania zdravotných výdavkov. Na ich každodenné spravovanie bol vytvorený osobitný fond („RCAM“). Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich oprávnené osoby.

Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcovia, siroty, atď.) sa klasifikujú ako „Zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzhľadom na povahu týchto výhod bol potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie).

1.5.10. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď majú Európske spoločenstvá súčasné právne alebo nepriame záväzky v dôsledku minulých udalostí, ak je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a ak je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv odráža najlepší odhad očakávaných výdavkov, ktoré sa predpokladajú na vyrovnanie súčasných záväzkov ku dňu zostavenia výkazov. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov a ich zodpovedajúcej pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

Ak je vplyv časovej hodnoty peňazí významný, výška rezerv predstavuje súčasnú hodnotu výdavkov, ktoré sa predpokladajú na vyrovnanie záväzkov. Použitá diskontná sadzba je sadzba, ktorá odráža súčasné trhové odhady hodnoty peňazí v danom čase a riziká, ktoré sú pre záväzok špecifické, ale nie riziká, pri ktorých boli odhady budúcich peňažných tokov upravené.

1.5.11. Finančné záväzky

Finančné záväzky zahŕňajú pôžičky a záväzky na obchodovanie. Pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhov dokladovaných certifikátmi. Pôžičky sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transakčné náklady, následne sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene použitím metódy efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi, zníženými o transakčné náklady, a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia počas doby trvania pôžičky použitím metódy efektívnej úrokovej sadzby. Klasifikujú sa ako stále pasíva, s výnimkou, keď ich splatnosť predstavuje menej ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby vzhľadom na zásadu materiálnosti uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované poberateľom úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Záväzky na obchodovanie zahŕňajú deriváty, ktoré nespĺňajú podmienky na účtovanie o zaistení, ak je ich reálna hodnota negatívna. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako aktíva na obchodovanie, pozri poznámku 1.5.4.

1.5.12. Záväzky

Značná časť záväzkov Spoločenstiev nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov Spoločenstiev. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu a po overení ich zodpovední pracovníci uznajú za oprávnené. V tejto fáze sa oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení dodávky alebo poskytnutí služieb a jej akceptovaní Európskymi spoločenstvami.

1.5.13. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

V súvislosti s prechodom na účtovníctvo založené na časovom rozlíšení je dôležité zabezpečiť, aby sa transakcie, ktoré boli počas roka realizované, vykázali v správnom účtovnom roku – princíp cut-off: transakcie sa musia vykázať v období, s ktorým súvisia. Je potrebné ohodnotiť najmä oprávnené výdavky, ktoré vznikli príjemcom finančných prostriedkov Spoločenstva, ale ktoré ešte neboli Spoločenstvám oznámené (časovo rozlíšené výdavky). Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplatňujú sa rôzne metódy v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Niektoré platby sa naopak uskutočňujú v bežnom roku, hoci sa vzťahujú na nasledujúce obdobia (odložené výdavky), a je potrebné ich identifikovať a zahrnúť v rámci príslušného obdobia.

Podľa účtovných pravidiel Európskych spoločenstiev sa transakcie a udalosti vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky rovnajúcej sa povinnosti na prevod aktív splatných v danom období. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s operatívnymi a praktickými pokynmi vydaným Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý a úplný obraz.

Príjmy by sa mali rovnako zaúčtovať do obdobia, s ktorým súvisia. Na konci roka by sa mala táto suma, v prípade, že nebola predložená faktúra, ale služby boli poskytnuté a dodávka doručená, alebo ak existuje zmluvné dojednanie (t. j. odkazom na zmluvu), oceniť a vykázať vo finančných výkazoch ako časovo rozlíšené príjmy.

Navyše, ak bola faktúra na konci roka vystavená, avšak služby neboli ešte poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v následnom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

1.6.1. Príjmy

Príjmy z iných ako výmenných operácií

Ide o veľkú väčšinu príjmov Spoločenstiev a patria sem najmä priame a nepriame dane a vlastné zdroje. Okrem daní môžu Európske spoločenstvá prijímať platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, pokuty a dary.

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú vtedy, keď Európske spoločenstvá zašlú členským štátom žiadosť o poskytnutie ich finančných príspevkov. Tie sa oceňujú vo výške „vybratej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v súvislosti so zmenami upravovať až do predloženia konečných údajov členských štátov. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu počas obdobia, v ktorom zmena vznikla.

Tradičné vlastné zdroje

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy A (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zaručené a nespochybnené sumy). Ku dňu zostavenia výkazov sa príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Európskym spoločenstvám, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy B (zahŕňajúce nevybraté a nezaručené clá a zaručené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber, na ktoré majú nárok (25 %). Vo výkaze výsledku hospodárenia sa navyše vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po prijatí rozhodnutia Európskych spoločenstiev uložiť pokutu a po jeho úradnom oznámení adresátovi. V prípade pochybností o solventnosti podniku je potrebné vykázať zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí uložiť pokutu majú dlžníci dva mesiace odo dňa oznámenia na to, aby:

— rozhodnutie prijali, v tomto prípade musia uhradiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu definitívne získajú Spoločenstvá,

— alebo rozhodnutie neprijali a podali v tom prípade odvolanie v súlade s právom Spoločenstiev.

Keďže odvolanie nemá odkladný účinok (článok 242 Zmluvy o ES), výška pokuty sa musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote. Dlžníci majú dve možnosti: pokutu predbežne uhradiť alebo predložiť bankovú záruku na danú sumu.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienené pasíva. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu Spoločenstiev nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie pohľadávky. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vedie ako pohľadávka a záruka sa vykáže ako podmienené aktívum.

Ak je pravdepodobné, že Súd prvého stupňa nerozhodne v prospech Spoločenstiev, vykazujú sa rezervy na pokrytie rizika. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, nevyrovnaná pohľadávka sa náležite odpíše. Kumulovaný úrok, ktorý Európske spoločenstvá získajú z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené pasíva sa náležite zvýšia.

Náhrada výdavkov

Pre operácie, u ktorých vzniká nárok na refundáciu predtým zaplatených výdavkov z Európskeho rozpočtu konečnému príjemcovi, tretej krajine alebo členskému štátu, sa vyhotovia inkasné príkazy a zúčtujú sa takto:

— náhrada výdavkov: pre tieto druhy náhrad účtovné pravidlá vyžadujú, že v prípade, ak bol inkasný príkaz vystavený v tom istom roku ako prvotná platba, mala by z toho vyplynúť pohľadávka od príjemcu s príslušným znížením výdavkov v danom roku. Ak však bol inkasný príkaz vydaný v inom roku, zaúčtuje sa ako pohľadávka s príslušným zaúčtovaním príjmu do výkazu výsledkov hospodárenia (v položke „Náhrada výdavkov“) v danom roku, alebo

— náhrada súm predbežného financovania: v takomto prípade sa suma zahrnie do položky predbežné financovanie.

Príjmy z výmenných operácií

Príjmy z predaja tovaru sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výnosov z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho.

Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie ku dňu zostavenia výkazov.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia použitím metódy efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu amortizovanej obstarávacej ceny finančných aktív alebo finančných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Efektívna úroková sadzba je sadzba, ktorá presne diskontuje odhadované budúce peňažné platby alebo príjmy prostredníctvom očakávanej životnosti finančného nástroja (prípadne kratšieho obdobia) tak, aby sa rovnali čistej účtovnej hodnote finančných aktív alebo finančných pasív. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby Európske spoločenstvá odhadujú peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť platby vopred), avšak neprihliadajú na budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a body vyplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčných nákladov a všetkých ostatných prémií alebo diskontov.

V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby vzhľadom na zásadu materiálnosti uplatňovať oddelene na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú Európskym spoločenstvám a následne sú účtované poberateľovi úveru sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny obdobných finančných aktív v dôsledku straty zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo znehodnotenia.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend sa vykazujú, keď vznikne právo na prijatie platieb.

1.6.2. Výdavky

Výdavky na výmenné operácie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení dodávky a jej akceptovaní Európskymi spoločenstvami. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene.

Výdavky na iné ako výmenné operácie sú pre Európske spoločenstvá charakteristické a predstavujú väčšinu ich výdavkov. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcu a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v dobe, počas ktorej došlo k udalostiam, ktoré viedli k prevodom, a to v tom prípade, ak povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam nariadenia (nariadenie o rozpočtových pravidlách, Služobný poriadok alebo iné nariadenie) alebo ak došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod oprávňuje a príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a dlžnú čiastku je možné primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o náhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli vykázané, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA

Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí od Európskych spoločenstiev. Údaje o podmienených aktívach sa uvedú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb.

Podmienené aktíva sa neustále oceňujú ku každému dátumu súvahy s cieľom zabezpečiť, aby sa vývoj náležité zohľadnil vo finančných výkazoch. Ak je prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb prakticky istý a hodnotu aktív možno spoľahlivo oceniť, aktíva a súvisiace príjmy sa vykazujú vo finančných výkazoch v rámci obdobia, v ktorom došlo ku zmene.

Podmienené pasíva

Podmienené pasíva predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí od Európskych spoločenstiev, alebo súčasný záväzok, ktorý vznikol z minulých udalostí, avšak nie je vykázaný, pretože nie je pravdepodobné, že úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb sa bude vyžadovať na vyrovnanie záväzkov, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

Údaje o podmienených záväzkoch sa uvádzajú, ak pravdepodobnosť úbytku zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb nie je malá. Zatiaľ čo ES je vystavené určitým rizikám v dôsledku povahy jeho každodenných činností (napr. implementácie a presadzovania právnych predpisov a noriem EÚ) a podobne ako mnohé verejnoprávne subjekty niektoré z týchto rizík sú samopoistené, neuvádzajú sa žiadne podmienené pasíva, kým nenastane špecifická udalosť, nakoľko až dovtedy je pravdepodobnosť úbytku zdrojov malá.

Podmienené pasíva sa neustále oceňujú ku každému dátumu súvahy, aby sa stanovilo, či sa nezmenila pravdepodobnosť úbytku zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb. Ak je pravdepodobné, že úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický prospech alebo potenciál služieb sa bude vyžadovať v súvislosti s položkou považovanou za podmienené pasíva, vykážu sa vo finančných výkazoch rezervy v rámci obdobia, v ktorom došlo k zmene pravdepodobnosti.

Záväzky týkajúce sa budúceho financovania

Záväzky týkajúce sa budúceho financovania predstavujú právne alebo nepriame záväzky, zvyčajne zmluvné záväzky, ktoré prijali Európske spoločenstvá a ktoré si v budúcnosti môžu vyžiadať úbytok zdrojov.

Záruky

Záruky predstavujú potenciálne aktíva alebo záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená tým, či vznikne, resp. nevznikne predmet záruky. Záruky sa teda kvalifikujú ako podmienené aktíva alebo pasíva. Záruka je vysporiadaná vtedy, ak predmet záruky už neexistuje. Záruka sa realizuje vtedy, ak sú splnené podmienky na vyžiadanie platby od ručiteľa.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

STÁLE AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

mil. EUR Suma Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2006 82 Prírastky 22 Likvidácie (2) Presun medzi položkami 13 Iné zmeny (10) Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 105 Akumulované odpisy k 31. decembru 2006 45 Odpisy za rok 11 Likvidácie (2) Presun medzi položkami 8 Iné zmeny (1) Akumulované odpisy k 31. decembru 2007 61 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2007 44 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2006 37

Nehmotné aktíva sú identifikovateľné nepeňažné aktíva bez fyzickej podstaty. Pre zapísanie v súvahe na strane aktív je rozhodujúce, že ich musí kontrolovať účtovná jednotka a musia prinášať budúci ekonomický prospech Európskym spoločenstvám. Sumy sa primárne týkajú počítačových softvérov.

2.2. HMOTNÉ FIXNÉ AKTÍVA

2.2.1. Pozemky a budovy

V niektorých krajinách nie je možné odlíšiť hodnotu pozemku od hodnoty budovy, nakoľko boli predané ako jeden celok. Hodnota pozemku, ktorý nepodlieha amortizácii, nebude stanovená samostatne, pokiaľ to nebude nevyhnutné, t. j. kvôli následným výdavkom, ako je budova novej nehnuteľnosti alebo čiastočný predaj.

2.2.2. Nedokončené aktíva

Dňa 1. februára 2007 Rada podpísala zmluvu o nadobudnutí budovy LEX za konečnú cenu 260 mil. EUR. Súvisiaca hodnota k 31. decembru 2006 zahrnutá do tejto položky vo výške 224 mil. EUR bola prevedená do položky „Pozemky a budovy“ v roku 2007. V októbri 2004 podpísal Parlament zmluvu o finančnom prenájme s opčným právom na kúpu komplexu budov v Bruseli, ktorého stavba začala v roku 2004. V novembri 2004 bola uhradená prvá záloha vo výške 40 mil. EUR. Do podpísania predbežného kolaudačného protokolu má Parlament právo uhrádzať ďalšie zálohové platby, pričom k 31. decembru 2007 bolo vyplatených 318 mil. EUR zodpovedajúcich prácam vykonaným k tomuto dátumu (k 31. decembru 2006 bolo vyplatených 253 mil. EUR).

HMOTNÉ FIXNÉ AKTÍVA

mil. EUR Pozemky a budovy Zariadenie a vybavenie Nábytok a vozidlá Počítačový hardvér Ostatné hmotné aktíva Finančné prenájmy Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Prírastky 54 34 10 64 15 16 76 269 Likvidácie (2) (8) (6) (38) (10) 0 (1) (65) Presun medzi položkami 227 (10) 3 (9) 3 0 (227) (13) Iné zmeny 1 3 6 2 (3) 1 1 11 Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2007 3 860 350 194 446 115 1 943 332 7 240 Akumulované odpisy k 31. decembru 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 Odpisy za rok 154 28 14 61 9 63 329 Likvidácia (2) (8) (5) (36) (9) 0 (60) Presun medzi položkami (7) 2 (7) 4 0 (8) Iné zmeny 3 1 1 0 (1) 4 Akumulované odpisy k 31. decembru 2007 1 506 281 142 333 81 374 2 717 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2007 2 354 69 52 113 34 1 569 332 4 523 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2006 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Náklady, ktoré sa ešte majú vyplatiť v súvislosti s finančným prenájmom a podobnými právami, sú uvedené na strane dlhodobých a krátkodobých pasív v súvahe (pozri taktiež poznámky E.2.15 a E.2.18.1). Sú rozdelené takto:

FINANČNÉ PRENÁJMY

mil. EUR Opis Kumulatívne výdavky (A) Budúce sumy, ktoré treba uhradiť Celková hodnota Následné výdavky na aktíva Hodnota aktíva Odpisy Čistá účtovná hodnota < 1 rok > 1 rok > 5 rokov Pasíva spolu (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Pozemky a budovy 328 28 159 1 349 1 536 1 864 61 1 925 (372) 1 553 Ostatné hmotné aktíva 3 4 11 0 15 18 0 18 (2) 16 Spolu k 31.12.2007 331 32 170 1 349 1 551 1 882 61 1 943 (374) 1 569 Spolu k 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3. DLHODOBÉ INVESTÍCIE

mil. EUR Poznámka Zostatok k 31.12.2007 Zostatok k 31.12.2006 Investície v pridružených podnikoch 2.3.1 246 208 Podiel v spoločných podnikoch 2.3.2 32 62 Garančný fond 2.3.3 1 149 1 371 Aktíva k dispozícii na predaj 2.3.4 533 495 Aktíva držané na obchodovanie 2.3.4 13 21 Investície spolu 1 973 2 157

Táto položka zahŕňa investície realizované s cieľom vytvoriť trvalé väzby a podporiť činnosti Európskych spoločenstiev. Zahŕňa tiež čisté aktíva Garančného fondu.

2.3.1. Investície v pridružených podnikoch: EIF

mil. EUR Suma Suma k 31. decembru 2006 208 Nadobudnutie účasti 31 Podiel na prebytku/(strate) 13 Iné zmeny vo vlastnom imaní (dividendy) (6) Suma k 31. decembru 2007 246

Európsky investičný fond (EIF) je finančná inštitúcia Európskej únie, ktorá sa špecializuje na rizikový kapitál a záruky pre malé a stredné podniky. Na základe rozhodnutia Rady zo 6. júna 1994 Európske spoločenstvá zastúpené Komisiou upísali spolu 600 mil. ECU z kapitálu EIF, čo predstavuje 600 akcií. Táto suma tvorí 30 % kapitálu EIF. K 31.decembru 2006 Komisia vyplatila plnú výšku splatného kapitálu, čo predstavuje 20 % celkového kapitálu. Zatiaľ čo nevyrovnané platby z nevyžiadaného kapitálu (80 %) predstavujú spolu 480 mil. EUR.

Rozhodnutím Rady 2007/247/ES z 19. apríla 2007 sa rozhodlo o účasti Spoločenstiev na navýšení kapitálu EIF. Dodržiavajúc toto rozhodnutie Komisia v priebehu roku 2007 upísala 91 akcií z celkového počtu 770 emitovaných akcií. ES upísali celkovú nominálnu sumu 91 mil. EUR, z ktorej bolo vyplatených 20 % nominálnej sumy (18 mil. EUR) a celkové emisné ážio 12 mil. EUR. Emisné ážio bolo stanovené určením novej ceny akcie na základe čistej hodnoty aktív za jednu akciu k 31. decembru 2006. K 31. decembru 2007 Komisia upísala celkovú sumu 691 mil. EUR (zo sumy 2 770 mil. EUR) akciového kapitálu EIF. Toto predstavuje 24,95 % celkového akciového kapitálu EIF. Komisia uhradila 20 %, pričom nevyžiadaný zostatok predstavoval sumu 553 mil. EUR k 31. decembru 2007.

Na základe dohody medzi Komisiou a Európskou investičnou bankou (EIB) podpísanej v roku 2005 má Komisia právo kedykoľvek predať svoje akcie Európskej investičnej banke za cenu zodpovedajúcu oceneniu Európskym investičným fondom delenú celkovým počtom emitovaných akcií. Hodnota opcie na predaj je takmer nulová, pretože vzorec použitý na stanovenie kúpnej ceny akcií je podobný vzorcu použitému na stanovenie čistého vlastného imania EIF.

Na oceňovanie akcií Spoločenstiev v EIF sa v súlade s účtovnými pravidlami používa metóda ekvivalencie. Hodnota akcií je teda ocenená na 24,95 % vlastného kapitálu EIF, ktorého výška k 31. decembru 2007 bola 246 mil. EUR (2006: 208 mil. EUR), z čoho 13 mil. EUR je zahrnutých do výsledku za rok 2007. V roku 2007 boli získané dividendy v hodnote 6 mil. EUR, ktoré súviseli s rozpočtovým rokom 2006.

2.3.2. Podiel v spoločných podnikoch

mil. EUR Galileo SESAR ITER Spolu Suma k 31. decembru 2006 62 0 0 62 Nadobudnutie účasti 0 10 39 49 Likvidácie a vyradenia (53) 0 0 (53) Podiel čistého prebytku/(straty) (9) 0 (17) (26) Suma k 31. decembru 2007 0 10 22 32

Galileo

S cieľom realizovať vývojovú fázu programu Galileo bol v zmysle článku 171 Zmluvy o založení ES zriadený spoločný podnik nariadením Rady (ES) č. 876/2002, a to na obdobie 4 rokov (2002 až 2006). Cieľom tohto právneho subjektu je zabezpečiť jednotnosť správy a finančnej kontroly vývoja programu Galileo a na tento účel mobilizovať prostriedky pridelené na tento program. Zakladajúcimi členmi sú Európske spoločenstvá zastupované Komisiou a Európska vesmírna agentúra (EVA). Komisia sprístupňuje požadované prostriedky na spolufinancovanie súvisiacich činností vývojovej fázy spoločnému podniku Galileo (GJU) prostredníctvom grantov poskytnutých v rámci rozpočtu transeurópskych sietí (TEN).

Európsky úrad pre dohľad nad globálnymi navigačnými satelitnými systémami GNSS (GSA), agentúra Spoločenstva zriadená v roku 2004, prevzal úradne zodpovednosť od GJU k 1. januáru 2007, nakoľko GJU bol daný do likvidácie. Keďže tento nový orgán mal pôvodne prevádzkovať verejno-súkromné partnerstvo na základe rozhodnutia Rady prijatého v novembri 2007, má byť teraz program Galileo financovaný z rozpočtu EÚ. Ku koncu roka 2007, napriek podpísaniu dohôd medzi zainteresovanými stranami (GJU, Európska vesmírna agentúra, GSA), vlastníctvo aktív projektu nebolo úplne prevedené z ESA na ES. Pretože sa pri prevode aktív vyskytla určitá nezrovnalosť a oneskorenie, z dôvodov prezieravosti ES nevykázala aktíva tohto programu vo svojej súvahe. Hneď ako budú problémy s prevodom vyriešené, počíta sa s tým, že aktíva budú potom vykázané.

Čisté aktíva GJU v likvidácii na konci roku predstavovali sumu 0 mil. EUR. Galileo je zaúčtovaný s použitím metódy ekvivalencie. Za rok 2007 predstavoval podiel Komisie na stratách spoločného podniku sumu 9 mil. EUR. Hodnota investície k 31. decembru 2007 predstavovala 0 mil. EUR, pričom investícia vo výške 585 mil. EUR sa znížila o kumulovaný podiel strát vo výške 585 mil. EUR. Suma 53 mil. EUR splatného kapitálu bola uhradená Európskym spoločenstvám v roku 2007.

SESAR

Cieľom tohto spoločného podniku je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému riadenia letovej prevádzky koordinovaním a sústredením príslušných snáh v oblasti výskumu a vývoja v EÚ. Spoločný podnik SESAR bol zriadený dňom uverejnenia príslušného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie a zanikne osem rokov po schválení európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky Radou.

Zakladajúci členmi spoločného podniku SESAR sú:

— Európske spoločenstvá zastúpené Európskou komisiou,

— Európska organizácia pre bezpečnosť letovej prevádzky (Eurocontrol), zastúpená svojou agentúrou.

Členovia budú mať hlasy zodpovedajúce ich príspevkom. Obidvaja zakladajúci členovia majú rovnaké rozpočtované príspevky, a teda aj rovnaký počet hlasov, čím sa zamedzí kontrole jednou stranou.

Program sa začal koncom roku 2007 a k 31. decembru 2007 Komisia realizovala počiatočnú investíciu vo výške 10 mil. EUR: Vzhľadom na to, že neexistovali finančné výkazy za rok 2007, investícia bola ocenená v obstarávacej cene.

ITER

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy ITER zahŕňa Európske spoločenstvá a ostatné strany z Číny, Indie, Ruska, Kórey, Japonska a USA. ITER bol vytvorený s cieľom:

a) výstavby, prevádzky, využívania a deaktivácie zariadení ITER v súlade s technickými cieľmi a so všeobecným projektom uvedeným v záverečnej správe ITER o technických projektových činnostiach;

b) stimulovať využívanie zariadení ITER laboratóriami, ostatnými inštitúciami a pracovníkmi v oblasti programov výskum a vývoja energie jadrovej syntézy členov;

c) podporovať porozumenie a akceptovanie energie jadrovej syntézy zo strany verejnosti; a

d) vykonávať v súlade s dohodou o spoločnom podniku všetky ostatné činnosti, ktoré sú potrebné na dosiahnutie tohto cieľa.

Rada je hlavným orgánom ITER a pozostáva zo zástupcov členov. Každý člen môže vymenovať do Rady až štyroch zástupcov. Hlavné strategické rozhodnutia sa budú prijímať jednomyseľným hlasovaním. Príslušné váhy hlasov členov zodpovedajú ich príspevkom do ITER. K 31. decembru 2007 Spoločenstvá do ITER investovali priamo 39 mil. EUR.

2.3.3. Garančný fond

ČISTÉ AKTÍVA GARANČNÉHO FONDU (4)

mil. EUR Zostatok k 31.12.2007 Zostatok k 31.12.2006 Krátkodobé investície: Aktíva k dispozícii na predaj 901 932 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 249 440 Obežné aktíva 1 150 1 372 Obežné pasíva (1) (1) Čisté aktíva 1 149 1 371

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia zahŕňa úvery zaručené Spoločenstvami na základe rozhodnutia Rady, predovšetkým operácie poskytovania úverov mimo Európskej únie Európskou investičnou bankou (EIB), úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFA) a úvery Euratomu mimo Európskej únie. Fond je finančne dotovaný platbami zo všeobecného rozpočtu Spoločenstiev vo výške 9 % kapitálovej hodnoty operácií, výnosov z úrokov z investícií uskutočnených z aktív fondu a zo súm vymožených od neplatiacich dlžníkov, pre ktorých fond musel aktivovať svoju záruku. Každý vzniknutý ročný prebytok bude vrátený do osobitnej položky vo výkaze príjmov vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev.

Od Európskych spoločenstiev sa vyžaduje zahrnúť záručnú rezervu na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto rezerva je určená na krytie požiadaviek Garančného fondu a v prípade potreby na aktivované záruky prevyšujúce sumu dostupnú v rámci fondu, takže tieto sumy sa môžu zahrnúť do rozpočtu.

Táto rezerva 1 118 mil. EUR zodpovedá cieľovej sume 9 % úverov nesplatených k 31. decembru 2007. Čisté aktíva fondu k 31. decembru 2007 predstavujú celkovú sumu 1 152 mil. EUR (pred elimináciou dlhového certifikátu MFA). Rozdiel medzi čistými aktívami a sumou rezervy zodpovedá prebytku, ktorý sa má vrátiť do rozpočtu, t. j. 34 mil. EUR.

Záručný fond vlastní jednu obligáciu s pohyblivou úrokovou mierou vydanú Európskymi spoločenstvami (MFA) vo výške 3 mil. EUR, takže aktíva (GF), ako aj pasíva (MFA) musia byť z účtov Spoločenstiev odstránené. Zmeny v reálnej hodnote v portfóliu dlžných cenných papierov AFS boli vykázané vo vlastnom imaní v roku 2007, pričom celkovo predstavovali sumu (19) mil. EUR [v roku 2006: (32) mil. EUR].

Stratégie riadenia rizika Garančného fondu sú opísané v oddiele E.7.

2.3.4. Ostatné investície

2.3.4.1. Aktíva k dispozícii na predaj

V tejto položke sú zahrnuté investície a podiely kúpené s cieľom pomôcť prijímateľom rozvíjať ich obchodnú činnosť.

Dlhodobé aktíva k dispozícii na predaj

mil. EUR EBOR Operácie rizikového kapitálu Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky EFSE Iné Spolu Sumy k 31.12.2006 157 211 74 49 4 495 Nadobudnutie účasti 0 27 38 3 1 69 Likvidácie/vyradenia 0 (16) (13) 0 0 (29) Prenos prebytku/(deficitu) z precenenia do vlastného imania 0 (2) 12 3 0 13 Strata zo znehodnotenia 0 (2) (13) 0 0 (15) Sumy k 31.12.2007 157 218 98 55 5 533

Investície Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR)

Komisia upísala 3 % z celkového kapitálu EBOR vo výške 20 mld. EUR. K dátumu zostavenia súvahy vyžiadaná suma predstavovala 157 mil. EUR, z čoho 154 mil. EUR bolo splatených. Nevyrovnané platby z vyžiadaného kapitálu (3 mil. EUR) sú zapísané v rámci dlhodobých pasív a zaúčtované v amortizovaných hodnotách. Nevyrovnané platby z nevyžiadaného kapitálu dosahujú sumu 443 mil. EUR a sú zahrnuté v podsúvahe ako podmienené záväzky. Keďže EBOR nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v stanovách EBOR, týkajúce sa okrem iného predaja účastí, ktoré sú limitované na úrovni obstarávacích nákladov a majú na ne oprávnenie iba súčasní akcionári, akciový podiel Komisie je oceňovaný v cene zníženej o akékoľvek odpisy zo znehodnotenia.

Operácie rizikového kapitálu (RCO)

V rámci operácií rizikového kapitálu sa poskytujú prostriedky finančným sprostredkovateľom na financovanie majetkových investícií. Napriek tomu, že niektoré zmluvy majú charakter úveru, keďže veľká väčšina týchto finančných zmlúv nemá základné a podstatné charakteristiky úveru (keďže neexistuje žiadny fixný splátkový kalendár alebo úroková sadzba dohodnutá pre zmluvné plnenie istiny), celé portfólio sa považuje za nepriame majetkové investície. Sú držané v historických cenách znížených o opravné položky z dôvodu znehodnotenia, keďže na aktívnom trhu neexistujú kótované trhové ceny a ich reálnu hodnotu nemožno v súčasnosti spoľahlivo stanoviť.

Ostatné investície

Najvýznamnejšie sumy sa týkajú programu rastu a zamestnanosti a programu MAP pod správou EIF, ktoré podporujú zakladanie a financovanie začínajúcich MSP prostredníctvom inv