SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli15/7/2008 
SEK(2008)2282 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
  
SMEROM K SPOLO ČNÉMU PLÁNOVANIU VÝSKUMU 
 
 Spoluprácou k ú činnejšiemu riešeniu spolo čných výziev 
   
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
 
{KOM (2008) 468 v kone čnom znení} 
{SEK (2008) 2281} 
SK 2   SK 1. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCI E SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
1.1. Úvod 
Toto hodnotenie vplyvu predstavuje podporu inicia tívy uvedenej v oznámení Európskej komisie 
s názvom „Smerom k spolo čnému plánovaniu výskumu“. Iniciatíva Spolo čné plánovanie (JP) je 
jednou z piatich politických in iciatív, ktoré Komisia pl ánuje v roku 2008 ako pokra čovanie 
zelenej knihy „Európsky výskumný pr iestor: nové perspektívy“ a odpove ď na rozmer 
„Optimalizácia výskumných program ov a priorít“. Iniciatíva Spolo čné plánovanie (JP) je proces, 
v ktorom sa členské štáty dobrovo ľne, na základe „à la carte“ angažujú v definovaní, vývoji 
a implementácii spolo čných výskumných programov v konkrét nej oblasti alebo konkrétnej 
problematike. Iniciatíva zah ŕňa koordináciu existujúcich nár odných programov alebo vytvorenie 
úplne nových programov, združovanie zdrojov a spolo čné sledovanie a hodnotenie postupu.  
Rozširovaním a zlepšovaním medzinárodnej spol upráce, koordinácie a integrácie výskumných 
programov členských štátov financovaných z ve rejných zdrojov v obmedzenom po čte 
strategických oblastí má táto iniciatíva pomôc ť Európe zvýši ť efektívnos ť využívania verejných 
zdrojov a lepšie sa sústredi ť na hlavné spolo čenské výzvy. Navrhovaný prístup má podporova ť 
iniciatívu Spolo čné plánovanie politickým postupom na najvyššej úrovni riadeným členskými 
štátmi, ktorým sa zabezpe čí pružnos ť nástrojov, usporiadania a úr ovne koordinácie a integrácie 
programov. Iniciatíva Spolo čné plánovanie je zameraná na verejné výskumné programy, a preto 
sa týka skôr spolupráce verejných organi zácií ako spolupráce verejných a súkromných 
organizácií. Priemysel však môže hra ť významnú úlohu pri implementácii. 
1.2. Politická podpora a podpora ú častníkov 
V posledných 15 rokoch sa na polit ickej úrovni opakovane zdôraz ňovala jasná podpora zvýšenej 
a efektívnejšej koordinácii výs kumu: jarné zasadnutie Európs kej rady v roku 2008 povzbudilo 
Komisiu a členské štáty „pokračovať v rozvoji iniciatív spolo čného plánovania výskumu 
v oblastiach, v ktorých je tento prístup vhodný, a umožni ť strategickejší a lepšie štruktúrovaný 
prístup k zavedeniu nových spolo čných programov a spolo čných výziev na projekty od konca 
roku 2010“ . 
Medzi tvorcami politiky, výskumníkmi a aj ob čanmi panuje široká zhoda, že naliehavým 
výzvam spolo čným pre celú Európu, ako sú klimatické zmeny, energia, bezpe čnosť, zdravie 
a starnutie, sa musí čeliť spoločne na európskej úrovni. Zú častnené strany sú zárove ň 
presvedčené, že výskum hrá k ľúčovú úlohu pri reakcii na tieto výzvy, ale cítia, že na dosiahnutie 
efektívneho príspevku bude nevyhnutné vytvori ť spoločnú agendu a posilni ť koordináciu.  
SK 3   SK 2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Potreba zlepšenia európskych kapacít na zvládnutie spolo čenských výziev 
prostredníctvom výraznejšej koordinácie a spolo čnou strategickou koncentráciou 
verejného výskumu a vývoja 
Európsky výskumný systém bude schopný zvládnu ť spoločenské výzvy len v prípade, ak bude 
schopný produkova ť výsledky na najvyššej úrovni. Európa však nedokázala významne zvýši ť 
výdavky na výskum, a preto musí pokra čovať v úsilí o lepšie využívanie obmedzených zdrojov 
na výskum a vývoj ich efektívnejším a ú činnejším vynakladaním. V tejto  súvislosti musí verejný 
sektor zohra ť významnejšiu úlohu pri h ľadaní možností zvýšenia  návratnosti prostriedkov 
vložených do výskumu a vývoja. 
Existuje mnoho spôsobov, ako sa pokúsi ť zvýšiť účinnosť a efektívnos ť verejného výskumu a 
vývoja. Jednou z doteraz málo využ ívaných možností, ktorá ponúka ve ľký potenciál rastu, je 
zlepšenie organizácie európskyc h verejných investícií do výskumu a vývoja prostredníctvom 
rozšírenia medzinárodnej spolupráce a koordinácie programov. 
Aj keď členské štáty v priebehu rokov vytvorili mnoho mechanizmov medzinárodnej spolupráce 
vo výskume a vývoji, 85 % verejných výskumných programov sa stále pripravuje, financuje, 
sleduje a vyhodnocuje na národnej úrovni. V porovnaní s inými oblas ťami štrukturálnej politiky, 
ako sú konkurencieschopnos ť, obchod, priemysel at ď., je výskum a vývoj najmenej 
integrovanou a koordinovanou oblas ťou v Európe.  
Ako reakcia na tento problém sa na úr ovni Komisie v nedávnej dobe otvorilo nieko ľko iniciatív 
s cieľom stimulova ť koordináciu národných verejných výs kumných a vývojových projektov, ako 
je Otvorená metóda koordinácie, schéma ER A-NET vytvárania sietí vlastníkov a manažérov 
národných a regionálnych výs kumných programov, a využívanie článku 169 zmluvy, ktorý 
umožňuje Spolo čenstvu zú častňovať sa na výskumných a vývojovýc h programoch realizovaných 
viacerými členskými štátmi. Toto úsilie je však stále skromné z h ľadiska rozsahu zahrnutých 
finančných prostriedkov a vzh ľadom na nedostato čné strategické riadenie a podporu zo strany 
členských štátov prinieslo len obmedzený úspech. 
2.2. Potreba nového prístupu 
Narastá presved čenie, že koordinácia verejných výs kumných a vývojových programov v Európe 
potrebuje nový strategický pr ístup s koncentráciou na obla sti, ktoré môžu prispie ť k riešeniu 
naliehavých spolo čenských európskych výziev a v ktorých môže koordinácia zabezpe čiť výhody 
efektívnosti a ú činku na výskum. Predchádzajúce úsilie o rozvoj spolo čného plánovania bolo 
zreteľne brzdené nedostatkom politického odhodlania na najvyššej úrovni zo strany členských 
štátov, nedostatkom posta čujúcich a dôveryhodných údajov a preh ľadu o konkrétnej 
infraštruktúre a organizácii jednotlivýc h oblastí vedy a techniky a strnulos ťou používaných 
nástrojov. 
Teraz však nastal priaznivý čas na začatie novej politickej iniciatívy pri vytváraní spolo čného 
plánovania. Zmenili sa širšie politické súvislosti, pretože hlavné výzvy, ktorým čelí spoločnosť, 
sa dostali do popredia po litickej agendy vo všetkých členských štátoch a na úrovni Spolo čenstva 
a cena za odmietnutie koordi nácie sa stáva zrete ľnejšou. Vo či celoeurópskym výzvam sa musí 
postaviť spoločné úsilie. Úspech bude závisie ť od maximálnej angažovanosti členských štátov. 
Nová iniciatíva sa musí utvára ť na základe poh ľadov účastníkov a skúseností z minulosti. 
SK 4   SK Je dôležité, aby sa proces postupu k spolo čnému plánovaniu nerozvíjal ani príliš „zhora nadol“ 
s Komisiou v úlohe hnacieho mechanizm u, ani príliš „zdola nahor“ s nedostato čne koherentnou 
stratégiou a koncentráciou. 
Účinný proces by znamenal zainteresovanie členských štátov na iden tifikáciu oblastí spolo čného 
záujmu, v ktorých môžu by ť kolektívne akcie pri riešení dôležitých spolo čenských výziev 
účinnejšie. Predovšetkým sa musia použi ť vhodné kritériá odsúhlasené všetkými stranami na 
určenie oblastí, v ktorých bude najužito čnejšie za čať vytvárať spoločné plánovanie. Na 
zabezpečenie operatívnosti týchto kritérií musí existova ť solídna informa čná báza. Musia sa 
zhromažďovať informácie o existujúcich národných a regionálnych programoch v rôznych 
oblastiach vrátane informácií, čo tieto programy riešia a v čom sú medzery, zdvojenia alebo 
nedostato čný rozsah a záber.  
Musí sa pritom uplat ňovať prístup premenlivého usporiadania, ktorým sa zabezpe čí pružnos ť 
z hľadiska zú častnených krajín. Všetky členské štáty nezdie ľajú rovnaké výzvy vo všetkých 
oblastiach, čo platí najmä v Európskej únii rozšírenej na 27 krajín.  
A nakoniec, ú činný proces musí po čítať s narastajúcou odozvou výberom najefektívnejších 
nástrojov pre danú oblas ť. 
2.3. Subsidiarita a európska pridaná hodnota 
Právo Spolo čenstva kona ť v tejto oblasti je založené na viacerých článkoch zmluvy, ktoré sa 
zaoberajú koordináciou a spoluprácou členských štátov a Spolo čenstva vo výskume ( články 165, 
169, 171). Navrhovaný proces iniciatívy Spolo čné plánovanie sa dá odôvodnene považova ť za 
nevyhnutný, pretože nie je pravdepodobné, že sa dá dostato čne dosiahnu ť medzivládnymi 
opatreniami členských štátov. Rozširovanie takýchto ak cií sa v minulých rokoch pozastavilo 
a väčšina iniciatív zameraných na  koordináciu viacstranných pr ogramov sa vyvíjala v rámci 
aktivít Spolo čenstva. Preto je nepravdepodobné, že samotné členské štáty budú schopné rieši ť 
tieto problémy. 
Európska pridaná hodnota návrhu čiastočne pramení z medzinárodnej povahy niektorých 
kľúčových výziev (napríklad klimatickej zmeny), ktorým môžu členské štáty dostato čne čeliť len 
spoločným konaním. Európska pridaná hodnota sa môže odôvodni ť aj na základe vytvorenia 
možností vä čšieho rozsahu, záberu a ú činnosti verejných programov výskumu a vývoja v Európe 
spoločným postupom pri reagovaní na spolo čné výzvy a vývojom spolo čných riešení, 
prekonaním vstupných prekážok, ako sú vysoké úvodné a prevádzkové náklady v niektorých oblastiach výskumu a vývoja, spolo čným využívaním údajov a skúseností, dosiahnutím vyšších 
vedeckých, technologických a inova čných účinkov, odstránením zdvojovania programov na 
európskej úrovni, preh ĺbením programov a znížením nákladov na riadenie programov. 
SK 5   SK 3. CIELE  
3.1. Všeobecné politické ciele 
Všeobecné politické ciele iniciatívy Spolo čné plánovanie majú zvýši ť schopnos ť EÚ dosahova ť 
politické zámery na vysokej úrovni a reagova ť na hlavné výzvy, ktorým bude čeliť 
v nasledujúcich rokoch:  
(1) prispieť k dosiahnutiu cie ľov prepracovanej lisabonskej stratégie;  
(2) pomôcť Európe prostredníctvom výskumu ú činnejšie reagova ť na kľúčové spolo čenské 
výzvy; 
(3) prispieť k dosiahnutiu cie ľov Európskeho výskumného priestoru (ERA). 
3.2. Špecifické ciele:  
Na dosiahnutie uvedených všeobecných politických cie ľov bude nevyhnutné zlepši ť efektívnos ť 
a účinnosť verejných výskumných programov v Európe v oblastiach, ktoré čelia hlavným 
spoločenským výzvam. Medzi špecifické ciele patria: 
(1) posilnenie koordinácie národných verejnýc h výskumných programov EÚ v oblastiach, 
v ktorých sa môže dosiahnu ť riešenie dôležitých spolo čenských výziev a v ktorých 
spoločný medzinárodný prístup vytvára zrete ľnú pridanú hodnotu;  
(2) zvýšenie ú činku týchto programov z h ľadiska vedecko-technických vplyvov (vedecká 
excelentnos ť, združovanie zdrojov, úda jov a skúseností, dosiahnut ie kritického rozsahu, 
zjednodušenie optimalizácie progr amov) a ekonomických a spolo čenských vplyvov. 
3.3. Operatívne ciele: 
Operatívne ciele zamerané na podporu uvedenýc h zlepšení v dosahu a efektívnosti sú:  
(1) zabezpečenie účinného procesu, ktorý bude podporova ť strategickejší prístup ku 
koordinácii národných výskumný ch programov zameraných na riešenie európskych 
sociálnych výziev; 
(2) zaručenie vysokej úrovne podpory a vlastníckeho vz ťahu účastníkov pre tento proces a z 
neho vyplývajúce iniciatívy spolo čných verejných výskumných programov; 
(3) podpora integrácie a štrukturálnych ú činkov cezhrani čných verejných výskumných 
programov prostredníctvom tohto pro cesu a pomocou vhodných nástrojov, najmä 
dosiahnutie kritického rozsahu úsil ia v oblasti výskumu a vývoja; 
(4) zavedenie procesu, ktorý bude po čítať s rozširujúcou sa odozvou z h ľadiska nástrojov 
iniciatívy Spolo čné plánovanie a s premenlivou štruktúrou z h ľadiska účasti krajín;  
(5) zabezpečenie, aby sa spolo čné iniciatívy zakladali na aktuálnych a presných informáciách 
o aktivitách v oblasti národnýc h a regionálnych programov; 
(6) podpora dôraznejšej konzistencie v rámci politík. 
SK 6   SK 4. PREDSTAVENIE MOŽNOSTÍ POLITÍK  
Na dosiahnutie uvedených cie ľov sa zvažovali štyri možnosti po litík. Ich hlavné rozdiely sa 
sústreďujú na dve k ľúčové otázky: spôsob identifi kácie oblastí pre Spolo čné plánovanie a rozsah 
nástrojov, ktoré prichádzajú do úvahy pri realizácii1. 
Pri možnosti „nezmenený postup“ (možnos ť 1) témy iniciatívy Spolo čné plánovanie identifikujú 
rôzni účastníci – členské štáty ad hoc spôsobom zdola nahor. Implementácia sa uskuto čňuje 
prostredníctvom obmedzeného po čtu nástrojov (najmä schémy ERA-NET a článku 169) a je 
voľne koordinovaná. Okrem toho pri dos ahovaní kritického rozsahu (z h ľadiska po čtu 
a významu partnerov) a požadovanej úrovne integrácie programov sa uplat ňuje pružný prístup. 
Možnosť „maximalizácia na základe článku 169“ (možnos ť 2) obsahuje niektoré rovnaké prvky 
ako možnos ť „nezmenený postup“, pretože témy iniciatívy Spolo čné plánovanie identifikujú 
členské štáty spôsobom zdola na hor a implementácia sa uskuto čňuje pomocou dvoch rovnakých 
nástrojov (najmä schémy ERA-NET a článku 169). Táto možnos ť sa však od alternatívy 
„nezmenený postup“ líši návrhom proaktívneho  prístupu, v ktorom sa ERA-NET a ERA-NET 
plus časť akcií schémy ERA-NET povinne používajú ako príp ravná etapa pre článok 169. Témy 
iniciatívy Spolo čné plánovanie by sa museli zhodova ť s témami rámcového programu, aby sa 
zaručila systematická celková horizont álna konzistencia prístupu, a vä čšia pozornos ť by sa 
venovala kritickému rozsahu a úrovni integrácie programov. 
„Možnosť stratégie riadenej Spolo čenstvom“ (možnos ť 3) sa od dvoch predchádzajúcich 
alternatív líši najmä strategickým prístupom na rozdiel od prístupu zdola nahor. Východiskovým 
bodom je identifikácia hlavných spolo čenských výziev a vyhodnotenie potreby kritického 
rozsahu verejne podporovaného výskumu v prísluš ných oblastiach vedy a techniky. Pri tejto 
možnosti Spolo čenstvo preberá vedúcu úlohu pri st rategickom hodnotení a návrhu vhodných 
oblastí Spolo čného plánovania. Spolo čenstvo vyberá aj najvhodnejšie nástroje zo širokého 
rozsahu známych používaných nástrojov. 
Možnosť „strategický európsky proces“ (možnos ť 4) pripomína „možnos ť stratégie riadenej 
Spoločenstvom“ v tom, že je tiež strategická a zakladá sa na riešení hlavných spolo čenských 
výziev, je tu však ve ľmi dôležitý rozdiel v úlohách, ktoré hrajú Spolo čenstvo a členské štáty. Pri 
možnosti „strategický európsky pr oces“ témy iniciatívy Spolo čné plánovanie identifikujú 
členské štáty (nie Spolo čenstvo). Členské štáty vyberajú alebo vyvíja jú aj najvhodnejšie nástroje 
pre špeciálne podmienky jednotlivých oblastí vedy a techniky (vrátane nástrojov Spolo čenstva, 
ako sú schéma ERA-NET a články 168, 169, 170 alebo 171, „plán SET“ alebo prístup typu 
„bezpečnostný výskum“, vytvorenie nových eur ópskych inštitúcií a nových druhov sietí 
excelentnosti2, iniciatív typu ERC alebo Eu ratom, štrukturálnych fondov at ď.). Komisia hrá 
úlohu sprostredkovate ľa. Zodpovedá za predkladanie správ Rade v každom stupni procesu, za 
hodnotenie procesu ako celku a pokroku dosia hnutého v konkrétnych oblastiach.  
                                                 
1 Preh ľad štyroch alternatív nájdete v tabu ľke 2 v správe o posúdení vplyvov. 
2 So zahrnutím financovania nielen integra čných aktivít, ale aj spolo čného výskumu. 
SK 7   SK 5. VYHODNOTENIE VPLYVOV  
Pre každú možnos ť bol posúdený široký rozsah vplyvov vrátane úrovne podpory ú častníkov a 
„vlastníctva“, strategické ho zamerania, štrukturálnych ú činkov, konzistencie prístupu, vedecko-
technických vplyvov a širokých spolo čenských vplyvov3. Podľa záveru tohto posúdenia 
najvýhodnejšou alternatívou prístupu je možnos ť „strategický európsky proces“.  
Možnosť „nezmenený postup“ bola odmietnutá na zák lade nedostatku strategického zamerania, 
negatívnych vplyvov na horizontálnu konzistenciu prístupu a nedostato čné spoločenské vplyvy. 
Možnosť „maximalizácia na základe článku 169“ bola odmietnutá na základe nedostatku 
strategického zamerania, prís tupu „jeden rozsah vyhovuje pre všetko“ a obmedzenému 
štrukturálnemu vplyvu. Možnos ť „stratégie riadenej Spolo čenstvom“, ktorá má ve ľký 
potenciálny vplyv, bola odmietnutá kvôli ri ziku, ktoré prináš a: je totiž ve ľmi pravdepodobné, že 
nebude podporovaná ú častníkmi. Toto by negatívne ovplyvnilo strategické zameranie, 
štrukturálny ú činok a spolo čenský vplyv. Okrem toho nie je pravdepodobné, že by samotné 
Spoločenstvo disponovalo dostato čnými informáciami o výskumných programoch členských 
štátov a mohlo navrhova ť vhodné témy a nástroje iniciatívy Spolo čné plánovanie. 
Možnosť „strategický európsky proces “ získala najvyššiu podporu ú častníkov, ktorí sa dohodli: 
že existuje potreba definova ť strategickú výskumnú agendu a implementova ť ju koordinovaným 
spôsobom najmä z dôvodu riešenia spolo čných spolo čenských výziev; že partnerstvo, v ktorom 
sa spája dobrovo ľný prístup zdola nahor a strategické ri adenie zhora nadol, je nenahradite ľné na 
zabezpečenie pružnosti a prispôso benie osobitostiam programov; že sa musia rešpektova ť 
princípy subsidiarity, prem enlivej štruktúry a skuto čnej európskej pridanej hodnoty a že prístup 
„jeden rozsah vyhovuje pre všetko“ nie je funk čný. 
Proces navrhnutý na výber tém a nástrojov iniciatívy Spolo čné plánovanie v spojení s vysokou 
úrovňou podpory ú častníkov znamená, že možnos ť 4 poskytuje najlepšie záruky dosiahnutia 
najväčších celkových systémových štrukturálnych ú činkov, čo na druhej strane vytvorí ideálne 
podmienky na úplné uplatnenie vedec ko-technických výhod iniciatívy Spolo čné plánovanie, ku 
ktorým patria: 
• prekonanie vstupných prekážok, 
• celoeurópska optimalizácia programov, 
• vedecká excelentnos ť, 
• spoločné riešenie spolo čných výziev, vývoj všeobecnýc h, štandardizovaných riešení 
a spoločná reč, 
• medzinárodná projektová spolupráca (s vlast ným súborom výhod, ako sú združovanie údajov 
a skúseností, rýchle šírenie, medzinárodná mobilita ľudských zdrojov a medzinárodné 
školenia a zvýšenie vedeckých, technologických a inova čných účinkov), 
• redukcia národných výdavkov na manažment integrovaných programov, 
• zlepšenie neintegrovaných programov a 
                                                 
3 Tabu ľka 3 v úplnej správe o posúdení vplyvov obsahuje preh ľad týchto vplyvov. 
SK 8   SK • zvýšenie zodpovednosti a transparentnosti. 
K výhodám pre priemysel patria „otvorená inov ácia“; rýchle šírenie výsledkov výskumu; vývoj 
všeobecných, štandardizovaných riešení; lepš í prístup k verejnej podpore výskumu; jednoduchší 
vývoj spolo čných verejno-súkromných strategických výskumných programov a rýchlejšia 
horizontálna koordinácia prístupu. 
Nakoniec, vedecko-technické ú činky sa prenášajú do vyššieho spolo čenského zisku z verejných 
investícií do výskumu, čo predstavuje vyšší hospodá rsky rast, konkurencieschopnos ť 
a zamestnanos ť a rýchlejšie a lepšie riešenia spolo čenských a environmentálnych výziev. 
Z týchto dôvodov je najvýhodnejšou možnos ť 4 – „strategický európsky proces“. 
6. RIZIKO A ZMIERNENIE RIZIKA  
S najvýhodnejšou možnos ťou sú spojené rôzne riziká. Hla vným rizikom je neprejavenie 
požadovaného politického odhodlania. 
Aj keď sa zdá, že toto riziko je porovnaní so  situáciou v minulosti pravdepodobne menšie 
(vzhľadom na rastúce ro zpoznávanie spolo čenských výziev, ktorým Európa čelí, vedecko-
technických a spolo čenských nákladov v prípade nevyužitia  koordinácie a vedecko-technických 
a spoločenských výhod iniciatívy Spolo čné plánovanie v členských štátoch), predložená stratégia 
bola špeciálne navrhnutá aj s cie ľom zmierni ť toto riziko. Navrhuje sa politický proces na 
vysokej úrovni, ktorý spo číva priamo na členských štátoch so služba mi Komisie postavenými do 
pomocnej úlohy. Rade sa v procese prira ďuje dôležitá a trvalá úloha, ktorá spo číva: 
• vo výzve ministrom členských štátov s výskumnou agendou osobne poveri ť zástupcov do ad 
hoc skupín na vysokej úrovni na identi fikáciu vhodných oblastí iniciatívy Spolo čné 
plánovanie;  
• v ročnom sledovaní procesu (prostredníctvom povinnej ro čnej správy Komisie) a 
• v zhodnotení procesu po troch rokoch. 
Navrhovaný proces sa zakladá na hlbokej strategickej anal ýze jednotlivých oblastí vedy a 
techniky, čo zabezpe čuje, že sa budú prijíma ť len realizovate ľné iniciatívy Spolo čného 
plánovania. Pre navrhovaný príst up je okrem toho typická pružnos ť nástrojov4, premenlivá 
štruktúra a pružnos ť z hľadiska rozsahu požadovanej integrácie programu ( čiastočný cyklus, 
úplný cyklus). 
K ďalším rizikám patria inštitucionálna zotrva čnosť a nedostato čná databáza evidencie potrieb. 
Zaviedli sa však vhodné stra tégie na zmierenie rizika. 
Celkovo, hlavná stratégia zmiernenia rizika  navrhovaného procesu je dodržiavanie osved čených 
riadiacich postupov: t. j. úz ka transparentná spolupráca s členskými štátmi; rešpektovanie 
princípov subsidiarity, európskej pridanej  hodnoty a proporcionality; príprava a za čatie 
konkrétnych iniciatív na základe rozsiahlej, spo ľahlivej databázy a zabezpe čenie zodpovednosti 
a transparentnosti procesu pomocou vhodných systémov sledovania a hodnotenia. 
                                                 
4 Pri implementácii jednotlivých iniciatív Spolo čných programov sa musí preskúma ť a používa ť celý súbor 
nástrojov pre verejný výskum (národné a regionálne výskumné programy, medzivládne výskumné 
organizácie a schémy spolupráce, výskum ná infraštruktúra, mobilitné schémy...). 
SK 9   SK 7. HODNOTENIE A SLEDOVANIE  
Pripravili sa aj vhodné opatrenia na sledovani e a hodnotenie. Sú založené na správach Komisie 
Rade po každej fáze procesu iniciatívy Spolo čné plánovanie a dôkladnom hodnotení procesu 
Komisiou spolu s členskými štátmi po troch rokoch. Zabezpe čí sa aj pravidelné sledovanie a 
hodnotenie pokroku vzh ľadom na ciele (SMART) v každ ej oblasti iniciatívy Spolo čné 
plánovanie. 
Okrem toho sa vypracuje špeciálny modul pre webovú službu ERAWATCH, ktorý zabezpe čí 
zvýšenú transparentnos ť spolupráce a koordinácie národ ných a regionálnych výskumných 
programov.