(3)Francúzsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Francúzsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 plánuje odstrániť nadmerný deficit do roku 2017. Celkový deficit sa má podľa plánu ďalej znižovať, a to až na 1,2 % HDP v roku 2019. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,4 % HDP, sa dosiahne do roku 2018. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2017 na úrovni 96,5 % HDP a následne v roku 2019 klesne na 93,3 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že celkový deficit v roku 2016 dosiahne 3,4 % HDP, čo je v súlade s deficitom, ktorý odporúčala Rada. Na základe predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2017 očakáva celkový deficit na úrovni 3,2 % HDP, čím sa ohrozí dodržanie termínu na odstránenie nadmerného deficitu. Odporúčané fiškálne úsilie sa podľa očakávaní v rokoch 2016 a 2017 nerealizuje, keďže konsolidačná stratégia, ktorú uskutočňuje Francúzsko, sa opiera primárne o zlepšovanie cyklických podmienok a pretrvávanie prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami, na ktoré však orgány nemajú žiadny dosah, z čoho vyplývajú riziká nedodržania. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Francúzsku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Potrebné preto budú ďalšie opatrenia, aby sa do roku 2017 zabezpečilo trvalé odstránenie nadmerného deficitu.

(6)Úroveň verejných výdavkov vo Francúzsku je jedna z najvyšších v EÚ a od roku 2010 sa neustále zvyšuje. Francúzsko ohlásilo plán na zníženie verejných výdavkov o 50 miliárd EUR v rozmedzí rokov 2015 až 2017 na všetkých úrovniach štátnej správy, no na dosiahnutie výrazného zníženia verejných výdavkov to nemusí postačovať. Efektívnosť tohto plánu by pomohlo zvýšiť spresnenie opatrení, ktorými sa majú znížiť výdavky, pričom sa zároveň zabezpečí, aby sa v úsporných opatreniach zohľadňovala inflácia blížiaca sa nule.

(7)Stále pretrváva výzva, ktorou je ďalšie zníženie pomeru výdavkov podľa plánov, keďže identifikácia rozsiahlych oblastí potenciálnych úspor nebola účinná a preskúmania výdavkov priniesli doposiaľ len skromné výsledky. V sektore bývania predstavujú výdavky Francúzska takmer dvojnásobok výdavkov jeho európskych partnerov, pričom na trhu s bývaním sa to výrazne neprejavuje. Kombinovaný účinok plánovaného znižovania úrovne grantov ústrednej štátnej správy pre miestne orgány a prísnejšej kontroly výdavkov miestnych samospráv – a to najmä obmedzením nárastu administratívnych nákladov miestnych orgánov – by mohol pomôcť zachovať ich investičnú kapacitu. Vhodným nástrojom na identifikáciu takýchto úspor by mohli byť prieskumy výdavkov. Nedávna reforma miestnej samosprávy má navyše v strednodobom až dlhodobom horizonte potenciál na zvýšenie efektívnosti systému.

(8)Rozsiahle krátkodobé úspory nie je možné dosiahnuť bez toho, aby sa významne obmedzilo zvyšovanie výdavkov na sociálne zabezpečenie, ktoré predstavuje viac než polovicu výdavkov verejnej správy. Dôchodkový systém by najmä za nepriaznivých makroekonomických podmienok mohol v krátkodobom až strednodobom horizonte naďalej čeliť deficitom. Navyše sa očakáva, že predchádzajúcimi dôchodkovými reformami sa súčasná vysoká úroveň verejných výdavkov na dôchodky zmierni až po roku 2025. Francúzsko si na roky 2016 a 2017 stanovilo ambiciózne ciele obmedziť rast výdavkov na zdravotníctvo. Doplnkom k týmto cieľom by mohli byť ďalšie snahy o identifikáciu spôsobov, ako v strednodobom až dlhodobom horizonte zvýšiť efektívnosť.

(9)Boli prijaté politické opatrenia na zníženie nákladov práce a zlepšenie ziskových marží podnikov prostredníctvom daňovej úľavy vo výške 20 miliárd EUR na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 10 miliárd EUR v podobe dodatočných škrtov v príspevkoch zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie plánovaných v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Podoba týchto opatrení, ktoré predstavujú 1,5 % HDP a prispievajú k zníženiu medzery medzi Francúzskom a priemerom eurozóny z hľadiska nákladov práce, môže znižovať ich účinnosť. Výsledky plánovaných hodnotení týchto opatrení na znižovanie nákladov napomôžu pri rozhodovaní o budúcej podobe týchto programov, aby sa zabezpečilo, že tieto opatrenia budú spĺňať príslušné ciele v oblastí efektívnosti. Účinok na tvorbu miezd a zamestnanosť je pri týchto hodnoteniach obzvlášť dôležitý.

(10)V súčasnej situácii vysokej nezamestnanosti existujú riziká, že náklady práce pri minimálnej mzde budú brániť zamestnávať nízko kvalifikovaných pracovníkov. Zatiaľ čo v porovnaní s mediánom mzdy je minimálna mzda vysoká, v nákladoch práce pri minimálnej mzde došlo na základe výnimiek zo sociálnych príspevkov k zníženiu. Zvýšenia minimálnej mzdy stimulujú nárast mzdy vo všetkých kategóriách zamestnancov a vytvárajú tlaky na zvyšovanie mzdy. Kvôli mechanizmu indexácie minimálnych cien existuje cyklická spätná väzba medzi zvyšovaním priemernej mzdy a zmenami minimálnej mzdy, pri ktorej sa oneskoruje nevyhnutná úprava miezd v nadväznosti na slabú hospodársku situáciu.

(11)Nedávne reformy vytvorili len obmedzenú flexibilitu pre zamestnávateľov na odchýlenie sa od dohôd, ktoré sa uzatvárajú na úrovni pobočiek. Týka sa to všetkých aspektov podmienok zamestnanosti vrátane miezd, pracovného času, zamestnávania a pracovných podmienok a obmedzuje to možnosti, ktoré majú spoločnosti k dispozícii na úpravu pracovnej sily podľa svojich potrieb. V súčasnosti môžu pobočky zabrániť spoločnostiam v tom, aby v jednotlivých prípadoch a po rokovaniach so sociálnymi partnermi určovali podmienky, za ktorých sa pracovný čas môže odchýliť od dohôd platiacich pre celú pobočku. Využívanie výnimiek z dohôd na úrovni pobočiek a všeobecných právnych ustanovení o podmienkach zamestnávania prostredníctvom dohôd na úrovni spoločností by sa mohlo po konzultácii so sociálnymi partnermi uľahčiť.

(12)V roku 2015 vzrástla miera nezamestnanosti na 10,4 %. Nezamestnanosť je vyššia u mladých ľudí, štátnych príslušníkov krajín mimo EÚ a nízko kvalifikovaných osôb. Štruktúra trhu práce je čoraz viac polarizovaná, keďže pracovníci s vysokou kvalifikáciou sú zamestnávaní na trvalé pracovné zmluvy a konštantný podiel pracovných miest pre nízko kvalifikovaných pracovníkov sa stáva čoraz neistejším. Podiel zmlúv uzavretých na dobu určitú v trvaní menej než jeden mesiac na celkovom počte najímaných pracovníkov vzrástol v roku 2015 takmer na 70 %. Právny rámec upravujúci pracovné zmluvy, najmä pokiaľ ide o právne predpisy v oblasti prepúšťania pri zmluvách na dobu neurčitú, môže prispievať k vysokej segmentácii pracovného trhu. Dlhotrvajúce zhoršovanie pracovného trhu vyvíja tlaky na udržateľnosť systému dávok v nezamestnanosti. Vo februári 2016 sa predpokladalo, že deficit v roku 2015 bude 4,5 miliardy EUR, 4,2 miliardy EUR v roku 2016 a 3,5 miliardy EUR v roku 2017. Tým by došlo k ďalšiemu zvýšeniu dlhu v rámci systému z 25,8 miliardy EUR v roku 2015 na 30,0 miliárd EUR v roku 2016 a 33,6 miliardy EUR v roku 2017. Pri výpočte dávok sa uprednostňuje séria po sebe nasledujúcich krátkodobých zamestnaní na plný úväzok pred dlhodobým zamestnaním na čiastočný úväzok a vytvára sa motivácia pre zamestnávateľov ponúkať krátkodobé pracovné miesta, pri ktorých sa zároveň vyplácajú dávky podpory v zamestnanosti. Podoba systému dávok v nezamestnanosti, najmä pokiaľ ide o podmienky oprávnenosti a degresívnosť dávok, môže navyše oslabovať motiváciu pracovníkov vrátiť sa do práce.

(13)Prechod zo vzdelávania do práce je naďalej problematický, pričom najviac postihnutými sú najmenej kvalifikovaní mladí ľudia. Využívanie učňovskej prípravy sa u nízko kvalifikovaných kategórií znižuje v kontexte diferencovaných regionálnych stratégií a obmedzenej kapacity systému prispôsobiť sa novým hospodárskym potrebám. Ponuka odbornej prípravy pre nezamestnaných, nižšie kvalifikovaných pracovníkov a zamestnancov MSP je naďalej nepostačujúca, a to aj napriek prebiehajúcim reformám odbornej prípravy vrátane reformy riadenia, stimulov a poradenstva a napriek novému, cielenému plánu odbornej prípravy v nezamestnanosti. Nevyhovujúca spolupráca medzi jednotlivými aktérmi, ktorí sú zapojení do priebežnej odbornej prípravy, bráni efektívnemu prideľovaniu prostriedkov. Nadchádzajúci účet osobnej činnosti môže pomôcť pri opätovnom zabezpečení vyváženého prístupu.

(14)Podnikateľské prostredie Francúzska dosahuje naďalej priemerné výsledky, pričom v oblasti zaťaženia štátnou reguláciou je Francúzsko v medzinárodnom porovnaní na pomyselnom rebríčku veľmi nízko. Program zjednodušení sa realizuje podľa plánov, no pokrok pri jeho vykonávaní je nerovnomerný, najmä pokiaľ ide o opatrenia zamerané na spoločnosti, a vo viacerých oblastiach pretrvávajú problémy.

(15)Francúzske hospodárstvo má oproti ostatným členským štátom nepomerne vysoký podiel malých podnikov, čo obmedzuje ich produktivitu. Nedávne iniciatívy na zjemnenie vplyvu požiadaviek týkajúcich sa veľkosti vzhľadom na ich obmedzený rozsah pôsobnosti, resp. povahu podľa očakávaní, nebudú mať významný vplyv na rast spoločností. V dôsledku toho budú účinky prahových hodnôt naďalej obmedzovať rast francúzskych spoločností.

(16)V niektorých sektoroch služieb došlo k zlepšeniu hospodárskej súťaže, no v ostatných sektoroch pretrvávajú prekážky, najmä v oblasti obchodných služieb (keďže na významnú časť týchto služieb nemali vplyv nedávne reformy) a sieťových odvetví. Hospodársku činnosť regulovaných profesií obmedzuje viacero prekážok pri vstupe na trh, predpisov a ciel, čo má zase vplyv na produktivitu iných sektorov, ktoré dané služby využívajú. Ďalšie problémy vyplývajú z reštriktívneho uplatňovania požiadaviek na udeľovanie povolení.

(17)Francúzsko naďalej zaostáva za lídrami EÚ v oblasti inovácií, a to aj napriek veľkorysej verejnej podpore v tejto oblasti. Za posledných 15 rokov došlo k inflácii a nestabilite verejných programov podpory inovácií, z čoho vyplývajú obavy o celkovú koordináciu, konzistentnosť a efektívnosť týchto programov. Vplýva to najmä na MSP.

(18)V roku 2014 bol pomer daní k HDP na úrovni 45,9 % a je jedným z najvyšších v EÚ. Celkové daňové zaťaženie sa naďalej zvyšuje a jeho zloženie nie je priaznivo naklonené hospodárskemu rastu, keďže sa sústreďuje hlavne na výrobné faktory, no už menej na spotrebu. Dane pre korporácie začali v roku 2014 mierne klesať a Francúzsko začalo vyrovnávať rozdiel oproti priemeru EÚ, pokiaľ ide o environmentálne dane, no príjmy z DPH sú stále nízke tak v pomere k HDP, ako aj v percentuálnom vyjadrení k celkovým daniam, a to v dôsledku nízkych sadzieb, rozsiahleho uplatňovania znížených sadzieb a vysokého počtu výnimiek. Nad rámec prebiehajúceho postupného ukončovania solidárnej dane pre spoločnosti stále neboli uskutočnené konkrétne kroky na dosiahnutie ohláseného cieľa, ktorým je zníženie zákonnej sadzby dane z príjmu právnických osôb na 28 % do roku 2020.

(19)Daňový systém je veľmi komplikovaný. Pretrváva veľký počet neefektívnych daní, ktoré prinášajú len nízke príjmy, resp. neprinášajú žiadne príjmy, pričom zdaňovanie príjmu fyzických osôb je obzvlášť zložité, s čím sú spojené značné administratívne náklady. Napriek tomu, že v zákone o programovaní verejných financií na roky 2014 – 2019 bola zavedená požiadavka pravidelného posudzovania a monitorovania daňových výdavkov, predpokladané zníženie daňových výdavkov na rok 2016 je po niekoľkých rokoch zvyšovania len mierne.

(20)Celkovo možno konštatovať, že prekážky brániace súkromným investíciám sú mierne, pričom hlavným problémom je vysoké regulačné zaťaženie a vysoké sadzby daní z príjmov právnických osôb. Investičné prostredie by sa zlepšilo vtedy, ak by došlo k zlepšeniu podnikateľského prostredia, zníženiu daní z výroby a zjednodušeniu daňového systému. Všetky opatrenia prijaté na zlepšenie nákladovej a nenákladovej konkurencieschopnosti francúzskych spoločností majú potenciál zvýšiť úroveň investícií a podnietiť spoločnosti k tomu, aby v záujme zlepšenia produktivity investovali do fyzického a ľudského kapitálu. Dlhodobý rastový potenciál brzdia aj nevýrazné investície do inovačných činností.

(21)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

(22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.