Začal sa proces reformy zameraný na ďalšie posilnenie nezávislosti súdnictva. Na základe žiadosti parlamentu z roku 2018 vláda vo februári 2020 zriadila vyšetrovaciu komisiu pre „posilnenie ochrany demokracie a nezávislosti súdnictva“. Vyšetrovaniu, do ktorého sú zapojené všetky politické strany, predsedá predseda Najvyššieho súdu, ktorý má mandát preskúmať viaceré aspekty švédskeho rámca nezávislosti súdnictva s cieľom predstaviť návrhy na legislatívne a ústavné zmeny . Výbor preskúma, či by ústava mala upravovať počet a dôchodkový vek sudcov Najvyššieho súdu a sudcov Najvyššieho správneho súdu . V mandáte komisie sa uvádza, že toto preskúmanie by sa malo uskutočniť okrem iného vzhľadom na nedávnu judikatúru Súdneho dvora . Podľa mandátu by cieľom bolo chrániť sudcov pred možným zasahovaním v dôsledku zníženia dôchodkového veku štatutárnym právom. Problematika regulácie počtu sudcov oboch najvyšších súdov bude posúdená vzhľadom na diskusiu vo švédskych akademických právnych kruhoch, v rámci ktorej bolo naznačené, že zvýšenie alebo zníženie počtu sudcov by mohlo byť použité ako nástroj politického vplyvu. Okrem toho bude komisia skúmať, či by mala byť posilnená nezávislosť Národnej správy súdov . Ak komisia zistí, že je takéto posilnenie odôvodnené, má právomoc navrhnúť založenie Rady pre súdnictvo alebo Výboru Národnej správy súdov zloženého zo sudcov, čo by bolo v súlade s odporúčaniami Rady Európy . Komisia je len na začiatku svojej práce, ktorá bude zahŕňať preskúmanie súčasných systémov v iných členských štátoch EÚ. Výsledky vyšetrovania budú predložené vo februári 2023. Osobitne treba poukázať na inkluzívnu metódu prípravy takejto reformy vrátane procesu prebiehajúceho medzi všetkými politickými stranami a pozornosti venovanej nedávnej judikatúre Súdneho dvora.

Švédsky justičný systém sa vyznačuje vysokou úrovňou vnímanej nezávislosti súdnictva. V záujme ďalšieho posilnenia nezávislosti súdnictva na základe vyšetrovania, do ktorého boli zapojené všetky politické strany, otvorilo Švédsko parlamentný postup na preskúmanie určitých prvkov ústavného rámca súvisiacich so súdnictvom. Okrem toho boli nedávnou zmenou súdneho poriadku kodifikované pravidlá upravujúce prideľovanie prípadov. Vláda spustila legislatívnu iniciatívu na riešenie problémov v súvislosti s digitalizáciou justičného systému. Konkrétne je čiastočne k dispozícii možnosť vykonať určité kroky súdneho konania online, pokiaľ ide o predkladanie prípadov, ako aj doručovanie predvolaní.

Švédsko zvažuje reformu postupu prijímania zmien ústavy. V súčasnosti je na prijatie zmeny ústavy potrebná jednoduchá väčšina, ale vyžadujú sa dve nadväzujúce rozhodnutia parlamentu, pričom medzi ich prijatím sa musia uskutočniť parlamentné voľby . Vyšetrovacia komisia pre „posilnenie ochrany demokracie a nezávislosti súdnictva“ okrem reformy súdnictva preskúma aj niekoľko možných zmien spôsobu prijímania ústavných zmien. V súlade s mandátom komisie sa táto možnosť zvažuje vzhľadom na nedávny vývoj v iných krajinách, ktorý poukazuje na význam spoľahlivej ochrany základných štruktúr demokratického systému . Vyšetrovacia komisia posúdi najmä to, či by mala byť potrebná kvalifikovaná väčšina hlasov, či by mala byť požiadavka na minimálny počet členov parlamentu zúčastňujúcich sa na prijímaní rozhodnutia a či voľby konané medzi prijatím dvoch rozhodnutí musia byť riadne voľby. Výsledky tejto časti vyšetrovania budú tiež prezentované v roku 2023.

Rada pre legislatívu nesie zodpovednosť za ex-ante kontrolu ústavnosti zákonov. Rada pre legislatívu zložená z bývalých a súčasných sudcov Najvyššieho súdu a Najvyššieho správneho súdu skúma legislatívne návrhy vlády pred ich predložením parlamentu a poskytuje nezáväzné stanovisko o súlade návrhu s ústavou a právnym systémom ako takým, čím sa zaisťuje dodržiavanie zásad právneho štátu . Výbor parlamentu Riksdag si takisto môže vyžiadať stanovisko Rady pre legislatívu. Hoci Švédsko nemá ústavný súd, všetky súdy môžu preskúmať zlučiteľnosť právnych predpisov s ústavou alebo nadradenými normami pri rozhodovaní o konkrétnych prípadoch a nesmú uplatniť žiadne nezlučiteľné ustanovenia (tzv. posúdenie normy). Ak bol zákon prijatý v rozpore so stanovisko Rady pre legislatívu, súdy to môžu zohľadniť v súvislosti s posúdením normy .

Švédsko má spoľahlivý rámec na ochranu novinárov a ich činností. Odhaduje sa, že švédski novinári pracujú v podmienkach, ktoré patria medzi najpriaznivejšie na svete. V MPM 2020 sa uvádza nízke riziko v súvislosti s redakčnou nezávislosťou vo Švédsku. V tejto súvislosti zákon o slobode tlače upravuje autonómiu pri vymenúvaní a odvolávaní šéfredaktorov. Okrem toho si mnoho mediálnych a novinárskych organizácií vytvorilo samoregulačné iniciatívy v súvislosti s redakčnou nezávislosťou. Pokiaľ ide o ohováranie, trest odňatia slobody je podľa zákona o slobode tlače (kapitola 7) a základného zákona o slobode prejavu (kapitola 5) v spojení so švédskym trestným zákonom jednou z predpokladaných sankcií za ohováranie a urážanie spáchané prostredníctvom tlačených a audiovizuálnych médií. Podľa správy Medzinárodného tlačového inštitútu sú trestné stíhania za ohováranie týkajúce sa médií vo Švédsku zriedkavé z dôvodu rozsiahlych požiadaviek uvedených zákonov na vedenie konania v takýchto prípadoch. Niektoré zdroje vrátane Reportérov bez hraníc a Švédskej národnej rady pre prevenciu trestných činov (Brå) však uvádzajú, že niektorí novinári čelia vyhrážkam v dôsledku svojho povolania. Počet novinárov, ktorí sú vystavení hrubým alebo hanlivým komentárom online, sa znížil z 80 % v roku 2013 na približne 70 % v roku 2019 . Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov neoznámila v roku 2019 žiadne upozornenia týkajúce sa Švédska. V roku 2020 boli na platforme zverejnené tri upozornenia týkajúce sa prípadov fyzických a online útokov na novinárov . Švédsky policajný orgán začal uplatňovať osobitné opatrenia zamerané na ochranu základných práv a slobôd vrátane riešenia trestných činov páchaných na novinároch. Zahŕňa to založenie národných kontaktných miest, vyčlenenie dodatočného personálu na podporu obetí takýchto trestných činov a pridelenie dodatočného financovania na dosiahnutie lepších výsledkov pri vyšetrovaní trestných činov proti demokracii a trestných činov z nenávisti . Predseda vyšetrovania , ktorého vláda menovala v máji 2020, v súčasnosti skúma okrem iného trestnoprávnu ochranu niektorých kľúčových povolaní v spoločnosti vrátane novinárov. Očakáva sa, že predmetom skúmania bude, či by sa mali zvážiť nejaké ďalšie legislatívne záruky týkajúce sa slobody prejavu. Okrem toho majú novinári k dispozícii spoľahlivý rámec na prístup k informáciám. Podľa MPM 2020 sú právne ustanovenia týkajúce sa prístupu k informáciám a obmedzenia z dôvodu ochrany súkromia a dôvernosti jasne definované a zainteresované strany, ako je švédsky ombudsman pre médiá, sú toho názoru, že toto právo je plne rešpektované a v praxi sa správne vykonáva.

Pokiaľ ide o transparentnosť vlastníctva médií, švédsky právny systém nestanovuje žiadnu osobitnú legislatívu pre médiá. V MPM 2020 sa uvádza , že všetky spoločnosti sú povinné dodržiavať všeobecný rámec vychádzajúci zo švédskeho zákona o finančných vzťahoch (zákon o transparentnosti), podľa ktorého musia spoločnosti poskytovať transparentné informácie o vlastníckej štruktúre. Zároveň musia dodržiavať súlad so zákonom o hospodárskej súťaži, ktorý upravuje koncentráciu vlastníctva. V súlade s tým sú všetky švédske spoločnosti povinné informovať Švédsky úrad pre hospodársku súťaž o svojej vlastníckej štruktúre a poskytovať výročné správy s uvedením informácií o vlastníctve. Tieto správy by mali byť verejne dostupné (vrátane zverejnenia na webových sídlach spoločností). Vzhľadom na to, že neexistuje osobitný rámec pre médiá, v MPM 2020 sa uvádza stredné riziko v súvislosti s transparentnosťou vlastníctva médií. Zástupcovia Švédskeho úradu pre tlač a vysielanie zároveň uvádzajú , že neexistujú žiadne obavy v súvislosti s identifikáciou vlastníkov mediálnych služieb .

Švédsko má zavedené účinné regulačné záruky nezávislosti orgánu na reguláciu médií. Švédsky úrad pre tlač a vysielanie má postavenie nezávislého správneho orgánu . Úrad má zákonnú povinnosť podporovať slobodu prejavu, rozmanitosť, nezávislosť a prístupnosť. V rámci úradu pracujú dva nezávislé rozhodovacie orgány: Švédska komisia pre vysielanie a Rada pre subvencovanie médií. V najnovšom vydaní Monitorovania plurality médií (MPM 2020) sa uvádza veľmi malé riziko, pokiaľ ide o nezávislosť a účinnosť švédskeho orgánu na reguláciu médií. V roku 2018 sa začalo vyšetrovanie na preskúmanie vykonávania revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) vo Švédsku vrátane ustanovení týkajúcich sa nezávislosti a účinnosti národných orgánov na reguláciu médií. Výsledná správa bola predložená vláde v auguste 2019 so záverom, že švédsky model riadenia zaisťuje vysokú úroveň nezávislosti všetkých švédskych orgánov vrátane orgánu pre média. Zástupcovia Švédskeho úradu pre tlač a vysielanie v súlade so správou potvrdili, že najdôležitejšie záruky plynú z kapitoly 12 článku 2 zákona o vláde, ktorým sa stanovuje všeobecná zásada nezávislosti švédskych správnych orgánov . Švédsko je v súčasnosti v procese transpozície revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. S tým môžu byť spojené ďalšie legislatívne zmeny zamerané na posilnenie nezávislosti orgánu na reguláciu médií, najmä v súvislosti s menovaním jeho členov. Zástupcovia Švédskeho úradu pre tlač a vysielanie zároveň naznačili, že očakávajú zvýšené príspevky z rozpočtu .

Švédsky právny rámec v oblasti plurality médií je založený na zárukách vyplývajúcich z ústavného rámca aj sekundárneho práva. Ústava zaručuje slobodu prejavu v základnom zákone o slobode prejavu a zákone o slobode tlače. Postavenie a právomoci orgánu na reguláciu médií – Švédskeho úradu pre tlač a vysielanie (Myndigheten för press, radio och tv) – upravuje ústava a zákon o rozhlasovom a televíznom vysielaní . Nepredpokladá sa, že by do švédskeho právneho systému boli zavedené osobitné odvetvové právne predpisy týkajúce sa transparentnosti vlastníctva médií .

Pre vysokopostavených úradníkov boli zavedené pravidlá o „jave otáčavých dverí“, pričom lobizmus zostáva neregulovaný. V roku 2018 bolo prijaté nariadenie o „jave otáčavých dverí“ , v ktorom sa stanovili obmedzenia pre ministrov, členov kabinetu a tajomníkov ministerstiev, ktorí prechádzajú do zamestnania a úloh v organizáciách mimo vlády či verejného sektora. Toto nariadenie sa vzťahuje na prechod do neštátnych činností vrátane prípadu, keď ministri a štátni tajomníci majú v úmysle vykonávať novú úlohu alebo nastúpiť do zamestnania v neštátnych činnostiach alebo založiť podnik. „Neštátne činnosti“ zahŕňajú všetky činnosti, za ktoré nenesie zodpovednosť štát. Nariadenie sa vzťahuje aj na spoločnosti, ktoré sú v úplnom alebo čiastočnom vlastníctve štátu. Výbor pre preskúmanie prechodných obmedzení kabinetu a tajomníkov ministerstiev, ktorý je osobitným orgánom zodpovedným za preskúmanie, skúma presuny do všetkých činností, v ktorých vláda nie je zamestnávateľom. Pokiaľ ide o lobizmus, neexistuje osobitná povinnosť registrácie lobistov ani oznamovania kontaktov medzi verejnými činiteľmi a lobistami. Skupina štátov proti korupcii (GRECO) poukázala na nedostatok pravidiel na regulovanie kontaktu s lobistami a zároveň na trend, že bývalí verejní činitelia sa stávajú lobistami.

Niektoré skupiny úradníkov, ako aj poslanci parlamentu a ministri sú povinní podávať majetkové priznanie. Zákon (2018:1625) o povinnosti niektorých verejných činiteľov vykazovať držbu finančných nástrojov obsahuje ustanovenia o povinnosti ministrov a niektorých úradníkov subjektov verejnej správy, obcí a územných celkov nahlasovať držbu finančných nástrojov. Ministri musia vykazovať držbu finančných nástrojov úradu vlády. Členovia vedenia subjektu verejného sektora majú oznamovaciu povinnosť v prípade, že daný subjekt disponuje dôvernými informáciami. Vláda rozhoduje, na ktoré subjekty verejného sektora sa vzťahuje oznamovacia povinnosť. Tieto subjekty rozhodujú o oznamovacej povinnosti svojich úradníkov, ktorí nie sú členmi vedenia, v závislosti od toho, či dané osoby majú prístup k dôverným informáciám. Obce a územné celky zároveň rozhodujú, ktoré z ich subjektov verejného sektora by mali podliehať oznamovacej povinnosti. Poslanci majú povinnosť podať majetkové priznanie do štyroch týždňov od prvého zasadnutia švédskeho parlamentu Riksdag po voľbách. Informácie uvedené v majetkových priznaniach poslancov parlamentu sa uchovávajú vo verejnom registri, ktorý vedie správa parlamentu Riksdag. Údaje sú z registra odstránené po skončení celého volebného obdobia. Uplatňuje sa aj zásada prístupu verejnosti k úradným dokumentom, čo znamená, že majetkové priznania poslancov parlamentu musia byť sprístupnené aj na základe žiadosti.

Národná správa súdov (2020), More and more cases before the country's courts (Rastúci počet konaní na švédskych súdoch), https://www.domstol.se/domstolsverket/nyheter/2020/02/allt-fler-mal-till-landets-domstolar/ .

JMG, Continued hatred and threats against Swedish journalists (Pokračujúce vyhrážky a nenávisť voči švédskym novinárom), https://jmg.gu.se/aktuellt/Nyheter/Nyheter+detalj/fortsatt-hat-och-hot-mot-svenska-journalister.cid1637975 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Štúdia o fungovaní justičných systémov v členských štátoch EÚ).

OECD (2017), Sweden’s Laws on Corporate Responsibility for International Bribery need Urgent Reform (Švédske zákony o zodpovednosti právnických osôb za podplácanie zahraničných verejných činiteľov si vyžadujú okamžitú reformu), http://www.oecd.org/corruption/sweden-s-laws-on-corporate-responsibility-for-international-bribery-need-urgent-reform.htm .

Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov – Švédsko, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden .

Rada Európy: Poradný výbor európskych sudcov – CCJE (2016), stanovisko č. 19 k úlohe predsedov súdov.

Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Rada Európy: Výbor ministrov (2016): odporúčanie CM/REC(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov.

Reportéri bez hraníc, Švédsko, https://rsf.org/en/sweden .

Riksdag (2020), vyšetrovanie preskúmania parlamentných ombudsmanov (JO), https://www.riksdagen.se/sv/press/pressmeddelanden/2020/feb/21/utredning-om-oversyn-av-riksdagens-ombudsman-jo/ .

Riksdag, príprava zákonov, https://www.riksdagen.se/en/how-the-riksdag-works/what-does-the-riksdag-do/makes-laws/ .

Statskontoret, The authority network against corruption (Sieť úradov boja proti korupcii), http://www.statskontoret.se/var-verksamhet/myndighetsnatverket-mot-korruption/ .

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 24. júna 2019, Komisia/Poľská republika, vec C-619/18.

Švédska vláda (2019), vyhlásenie vlády z 10. septembra 2019, https://www.government.se/speeches/20192/09/statement-of-government-policy-10-september-2019/ .

Švédska vláda (2020), Digital communication in court proceedings (Digitálna komunikácia v súdnom konaní), https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/proposition/2020/06/prop.-201920189 .

Švédska vláda (2020), príspevok Švédska k Správe o právnom štáte 2020.

Švédska vláda (22. februára 2018), Karens införs för statsråd och statssekreterare, https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2018/02/karens-infors-for-statsrad-och-statssekreterare/ .

Švédska vláda(2020), Committee terms: Strengthening the protection of democracy and the independence of the judiciary (Podmienky výboru: posilnenie ochrany demokracie a nezávislosti súdnictva), https://www.regeringen.se/4915d2/contentassets/2399f42ba83d48f4ad2e5ebb3ddb0e21/forstarkt-skydd-for-demokratin-och-domstolarnas-oberoende-dir-2020-11.pdf .

Švédska vláda, návrh na založenie národnej inštitúcie pre ľudské práva vo Švédsku.

Švédska vláda, Sakråd, https://www.regeringen.se/sakrad/ .

Švédska vláda, The government is holding talks with the media industry and the police about threats and hatred against journalists (Vláda rokuje s mediálnym sektorom a políciou v súvislosti s vyhrážkami a nenávisťou voči novinárom), https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/02/regeringen-haller-samtal-med-mediebranschen-och-polisen-om-hot-och-hat-mot-journalister/ .

Švédsky najvyšší súd (2020), príspevok ku konzultácii so zainteresovanými stranami na účely Správy o právnom štáte 2020.

Úrad OSN pre drogy a kriminalitu, systém goAML (systém na boj proti praniu špinavých peňazí), https://www.unodc.org/unodc/en/global-it-products/goaml.html .