Osobitná správa č. 11/2009 - Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou





Glosár Cieľ : Počiatočné stanovenie účinkov, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom intervencie. Je treba rozlišovať celkové, strednodobé, okamžité a operačné ciele: - celkový cieľ znamená celkový vplyv intervencie a zvyčajne ho v širokom zmysle upravujú právne predpisy Spoločenstva. Komisia a členské štáty si na jeho základe zvyčajne stanovujú strednodobé ciele, ktoré súvisia s očakávaným strednodobým vplyvom financovaných programov, - okamžité ciele sa týkajú výsledkov intervencie vo vzťahu k priamym adresátom a spravidla si ich stanovujú členské štáty pri vykonávaní financovaných programov, - operačné ciele stanovujú výstupy, ktoré sa majú dosiahnuť. ČŠ : Členský štát EEA : Európska environmentálna agentúra EFRH : Európsky fond pre rybné hospodárstvo EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja EHS : Európske hospodárske spoločenstvo EIONET : Európska environmentálna informačná a monitorovacia sieť EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka ES : Európske spoločenstvo/spoločenstvá ETC : Európske tematické centrum pre biodiverzitu EUNIS : Európsky informačný systém o prírode EÚ : Európska únia Intervencia : Všetky akcie alebo operácie, ktoré vykonávajú verejné orgány alebo iné organizácie bez ohľadu na ich charakter (politika, program, opatrenie alebo projekt). LIFE : Finančný nástroj pre životné prostredie (z francúzskeho označenia L’Instrument Financier pour l’Environnement) LIFE III : Nástroj LIFE na obdobie 2000 - 2006 LIFE+ : Nástroj LIFE na obdobie 2007 - 2013 LIFE – príroda : Časť nástroja LIFE, v rámci ktorej sa prispieva k udržiavaniu alebo obnove prirodzených biotopov a/alebo populácií druhov na prijateľnú úroveň ochrany. Natura 2000 : Európska ekologická sústava osobitných chránených území. Opatrenie : V rámci politiky základná jednotka riadenia programu, ktorá pozostáva z viacerých projektov podobného charakteru a má presne stanovený rozpočet. Projekt : Nedeliteľná operácia vymedzená časovým plánom a rozpočtom, za ktorú nesie zodpovednosť organizácia poverená použitím prostriedkov pridelených na túto intervenciu na najnižšej úrovni vykonávania projektu. SEBI : Zjednodušenie európskych ukazovateľov biodiverzity Smernicaobiotopoch : Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín. Smernicaovtákoch : Smernica Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva Účinok : Zmena, ktorá je výsledkom intervencie a ktorá spravidla súvisí s cieľmi tejto intervencie. Účinky zahŕňajú výsledky a vplyvy. Účinky sú buď očakávané alebo neočakávané, pozitívne alebo negatívne. Ú. v. : Úradný vestník Európskej únie Vstup : Finančné, ľudské a materiálne zdroje uvoľnené na vykonanie intervencie. Výsledok : Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov po ukončení ich účasti na intervencii. Výstup : To, čo je vytvorené alebo dosiahnuté pomocou prostriedkov pridelených na intervenciu (napr. obnovených X hektárov biotopu Y). Zhrnutie I. Prostredníctvom nástroja LIFE – príroda sa spolufinancujú projekty v členských štátoch v prospech ochrany druhov a biotopov, a to najmä vo vzťahu k lokalitám Natura 2000. Takéto projekty by mali mať preukázateľnú pridanú hodnotu a malo by sa nimi prispievať k šíreniu najlepších postupov týkajúcich sa metód a prístupov v oblasti ochrany. Z nástroja LIFE sa na granty na vykonávanie činností vyčleňuje aspoň 78 % jeho ročného rozpočtu vo výške 300 mil. EUR, z ktorých minimálne 50 % sa prideľuje na projekty podporujúce ochranu prírody a biodiverzity. Z finančného hľadiska je to najdôležitejší nástroj financovaný zo strany EÚ, ktorý je určený životnému prostrediu a ktorý priamo riadi Komisia. Vzhľadom na ciele politiky Európskej únie v oblasti životného prostredia predstavuje nevyhnutný nástroj. II. Riadenie a dohľad v rámci nástroja LIFE – príroda sú zložité, keďže projekty vykonávané v jednotlivých lokalitách Únie sa zaoberajú rôznymi situáciami, riadia ich rôzni príjemcovia a mali by mať udržateľný vplyv na ochranu jednotlivých druhov a biotopov a zároveň vytvárať pridanú hodnotu prostredníctvom šírenia dosiahnutých výsledkov (body 1 až 8). III. Od zavedenia prvého nástroja LIFE v roku 1992 Komisia postupne rozvíjala a zlepšovala svoje systémy riadenia a kontroly, okrem iného zohľadnením výsledkov predošlých auditov Dvora audítorov [1]. Ďalšie zmeny sa zaviedli začatím nástroja LIFE+, ktorý sa vzťahuje na obdobie 2007 - 2013 (body 9 až 11). IV. Auditom sa posúdila účinnosť riadenia grantov na projekty LIFE – príroda Komisiou z hľadiska udržateľnosti ich výsledkov. V tomto kontexte sa rovnako preskúmalo riadenie kontrolovaných projektov príjemcami, pokiaľ ide o ich udržateľnosť (body 12 až 16). V. Audítorská práca sa vykonala na GR pre životné prostredie v Komisii a kontroly na mieste sa vykonali s cieľom preskúmať 35 projektov v týchto šiestich členských štátoch: Belgicko, Nemecko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko . Dvor audítorov rovnako kontroloval externé monitorovacie a komunikačné tímy, hodnotiteľov projektov a Európske tematické centrum pre biodiverzitu (ktoré vykonáva svoju činnosť na základe zmluvy s Európskou environmentálnou agentúrou (EEA)), keďže sú blízkymi partnermi Komisie pre riadenie a rozvoj otázok v oblasti životného prostredia (bod 17). VI. Vo všeobecnosti sa kontrolovanými projektmi prispelo k ochrane cieľových druhov a biotopov, konkrétne v lokalitách Natura 2000, prispeli k úsiliu členských štátov, podporili občanov EÚ a dobrovoľnú prácu ich združení a ich záväzok k ochrane biodiverzity. Komisia musí zabezpečiť, aby sa schvaľovali len primerane vypracované návrhy projektov, aby sa vykonávali podľa plánu a naliehať na vytvorenie organizačných a finančných štruktúr, ktoré sú primerané na udržanie vplyvu projektov financovaných zo strany EÚ (body 18 až 20). VII. Hoci sa od zavedenia nástroja LIFE v roku 1992 dosiahol významný pokrok, v systémoch riadenia a kontroly Komisie stále existuje priestor na zlepšenie s cieľom získať istotu, že ochranné opatrenia financované zo strany EÚ lepšie spĺňajú svoje ciele a že po ukončení financovania projektov zo strany EÚ sú udržateľné. Dvor audítorov poukázal vo vzťahu k rôznym fázam riadenia projektov na tieto nedostatky: a) Výberové konanie: nepresná a obmedzená váha pridelená relevantným faktorom udržateľnosti pri udeľovaní bodov projektom v rámci nástroja LIFE+ a príliš dlhý proces rozhodovania o udelení grantov (body 21 až 28). b) Vykonávanie a monitorovanie projektov: nedostatočné zameranie na výsledky (účinky) projektov, zmluvy a plány riadenia, čo sťažovalo dosiahnutie očakávanej udržateľnosti výsledkov projektov (body 29 až 40). c) Šírenie výsledkov: potenciálna pridaná hodnota jednotlivých projektov LIFE – príroda sa nevyužila naplno, keďže získané skúsenosti, najlepšie postupy a podrobné technické/vedecké informácie nie sú zainteresovanej verejnosti mimo bezprostrednej blízkosti okolia, v ktorom bol projekt vykonávaný (región alebo krajina), systematicky dostupné (body 41 až 53). d) Dlhodobé riadenie výsledkov projektov: keďže vo väčšine prípadov výsledky (účinky) financovaných projektov možno začať pozorovať až po uskutočnení konečnej platby projektom a keďže nebol stanovený žiadny postup následnej kontroly na hodnotenie účinnosti financovaných činností, Komisia má v tomto ohľade málo informácii. Preto je treba vytvoriť súbor primeraných ukazovateľov na hodnotenie dosiahnutých výsledkov (body 54 až 67). VIII. Odporúča sa, aby Komisia viac zvážila rôzne faktory, ktoré sú pre udržateľnosť výsledkov projektov relevantné, zlepšila šírenie nadobudnutých znalostí a zaviedla systematickú následnú kontrolu projektov po uskutočnení konečnej platby (body 68 až 77). Úvod 1. Skratka LIFE pochádza z francúzskeho označenia L’Instrument Financier pour l’Environnement, t. j. finančný nástroj pre životné prostredie. Prvé projekty financované z nástroja LIFE sa začali uskutočňovať v roku 1992 [2] a pokračovali v rámci ďalších špecifických nástrojov LIFE až po tretiu fázu (LIFE III), ktorá bola určená na obdobie 2000 – 2006 [3]. Nástroj LIFE bol rozdelený do troch tematických častí: - "LIFE – príroda", - "LIFE – životné prostredie", - "LIFE – tretie štáty". 2. Projekty pre každú z týchto troch častí boli vyberané podľa špecializovaných postupov. Rozpočet na novú fázu LIFE+ na obdobie 2007 až 2013 [4] je 2,143 mld. EUR . Aspoň 78 % tejto sumy sa musí použiť na granty na činnosti projektu. Tromi časťami nástroja sú: - "Príroda a biodiverzita", - "Environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia", - "Informovanie a oznamovanie". 3. Na rozdiel od nástroja LIFE III sa projekty pre všetky tri časti v súčasnosti vyberajú v rámci jednotného postupu. 4. Počas obdobia 2000 – 2006 sa prostredníctvom nástroja LIFE – príroda financovalo 434 projektov, ktoré boli vykonané v 26 členských štátoch, a výška príspevku na tieto projekty dosiahla 436 mil. EUR (pozri graf 1). Projekty okrem národného spolufinancovania zahŕňali značné finančné prostriedky z EÚ, pričom priemerný príspevok EÚ bol jeden mil. EUR. LIFE+, "Príroda a biodiverzita", zostane najdôležitejšou časťou nástroja LIFE, keďže na obdobie 2007 – 2013 bol vyčlenený ročný prídel vo výške aspoň 50 % rozpočtu určeného na granty na činnosti (850 mil. EUR). 5. V nariadení o nástroji LIFE III, ako aj o LIFE+ je stanovená podpora pre projekty na ochranu prírody, ktorými sa prispieva k vykonávaniu smerníc o vtákoch a biotopoch [5]. Týmito smernicami sa zriadila sieť chránených území nazvaná lokality "Natura 2000", ktorým nástroj "LIFE – príroda" poskytuje podporu [6]. Za vykonávanie smerníc zodpovedá príslušný členský štát. Tieto lokality sú však spôsobilé na finančnú podporu z EÚ v rámci príslušných nástrojov Spoločenstva [7]. Cieľom projektov LIFE – príroda je tak predovšetkým prispievať k zachovaniu alebo obnove prirodzených biotopov a/alebo ohrozených druhov, ktoré sú uvedené v jednej z dvoch smerníc. Z oblasti nástroja LIFE+ týkajúcej sa biodiverzity sa spolufinancujú inovačné alebo demonštračné projekty, ktorými sa prispieva k zastaveniu poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch [8], a umožňuje sa financovanie z nástroja LIFE mimo lokalít Natura 2000. Graf 1 Príspevok z nástroja LIFE – príroda podľa členského štátu v období 2000 – 2006 (436 mil. EUR) +++++ TIFF +++++ 6. Vo všetkých príslušných právnych predpisoch EÚ je zdôraznená dôležitosť udržateľného rozvoja životného prostredia. Piaty environmentálny akčný program Európskeho spoločenstva má názov "K trvalo udržateľnému rozvoju" [9]. Táto koncepcia je rozvinutá v súčasnom šiestom environmentálnom akčnom programe [10] a pre projekty na ochranu prírody je obzvlášť dôležitá, keďže ochrana a obnova biotopov a druhov je, prirodzene, dlhodobý proces. Keďže sa financovanie poskytne len pre časť žiadostí, mala by byť hlavným kritériom pre výber projektu udržateľnosť, t. j. mali by sa vybrať tie projekty, ktoré budú prinášať úžitok dlhšie po skončení financovania zo strany EÚ. 7. Riadenie grantov vzťahujúcich sa na nástroj LIFE – príroda Komisiou je zložitý proces. Žiadatelia zo všetkých členských štátov prichádzajú s návrhmi na investície v prospech početných druhov a biotopov. Môžu zahŕňať inovačné zložky, ktorých vykonanie si môže vyžadovať niekoľko rokov, a majú mať dlhodobý vplyv na stav ochrany a vytvárať pridanú hodnotu prostredníctvom šírenia dosiahnutých výsledkov. V schéme 1 je uvedený súhrnný pohľad na súčasný cyklus riadenia projektu. 8. Navyše, žiadateľmi môžu byť verejné alebo súkromné subjekty a dosť často zahŕňajú mimovládne organizácie veľmi rozdielnej veľkosti, ktorých silná angažovanosť v projektoch je kľúčovou zložkou pre ich úspech. Projekty LIFE – príroda sú viacročné projekty, mnohokrát majú zložité ciele a zúčastňujú sa na nich rozliční partneri +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov Schéma 1 Životný cyklus projektu v rámci nástroja LIFE – príroda +++++ TIFF +++++ 9. V predchádzajúcej osobitnej správe Dvora audítorov o nástroji LIFE, ktorá bola uverejnená v roku 2003 [11], boli uvedené nedostatky týkajúce sa kvality investícií a účinkov výsledkov z dlhodobého hľadiska: auditom sa zistilo, že nástroju LIFE chýbali jasne určené ciele, ako aj dostatočná analýza jeho vplyvu a primerané šírenie výsledkov [12]. 10. Komisia sa v nasledujúcich rokoch zaoberala radou odporúčaní Dvora audítorov. Následnou kontrolou prijatia opatrení v nadväznosti na osobitnú správu vo výročnej správe za rozpočtový rok 2004 [13] sa však ukázalo, že nie všetky odporúčania Dvora audítorov sa zohľadnili. Predovšetkým bola stále nejasná definícia cieľov, rozsah auditov na mieste vykonaných Komisiou bol stále sústredený na finančné aspekty a hodnotenie dosiahnutých výsledkov projektov ostalo nevyriešené. 11. Od zavedenia prvého nástroja LIFE v roku 1992 Komisia postupne rozvíjala a zlepšovala svoje systémy riadenia a kontroly, okrem iného zohľadnením výsledkov predošlých auditov Dvora audítorov. Okrem toho boli v roku 2007 zavedené ďalšie zmeny v rámci schémy grantov LIFE na finančné obdobie 2007 – 2013. Súčasný audit sa zaoberal predtým zistenými nedostatkami zameraním sa na ich dosah z hľadiska udržateľnosti výsledkov projektov, čo je veľmi dôležité pre účinnosť výdavkov EÚ na nástroj LIFE, ktoré priamo riadi Komisia. Rozsah auditu a audítorský prístup 12. Cieľom auditu bolo posúdiť účinnosť riadenia grantov v rámci nástroja LIFE – príroda Komisiou počas rôznych fáz projektového cyklu, pokiaľ ide o udržateľnosť výsledkov projektov. 13. Dvor audítorov hľadal odpovede na tieto otázky: - Uprednostnili sa v rámci revidovaného výberového procesu projekty, ktoré ponúkali najlepšie vyhliadky udržateľnosti? - Vykonávala a monitorovala Komisia projekty primerane? - Zabezpečuje Komisia, aby sa informácie o výsledkoch projektov a získané skúsenosti primerane šírili? - Vykonáva Komisia následnú kontrolu projektov alebo posudzuje ich výsledky prostredníctvom iných primeraných prostriedkov z dlhodobého hľadiska? 14. Dvor audítorov kontroloval riadenie projektov LIFE III v oblasti príroda (2000 – 2006) a výberové konanie v rámci nového nástroja LIFE+ (2007 – 2013). Formulované pripomienky zostávajú pre riadenie vykonávané Komisiou dôležité, keďže uvedené problémy sa rovnako týkajú nových projektov LIFE+. 15. Keďže neexistuje žiadna právnymi predpismi stanovená alebo formálne dohodnutá koncepcia trvalej udržateľnosti pre projekty financované z nástroja LIFE, v audite sa vychádzalo zo špecifikácií uvedených v smerniciach o vtákoch a biotopoch, na ktorých plnenie prispievajú projekty LIFE – príroda. Poskytujú tri základné prvky: - prvok týkajúci sa výsledkov: "aby sa zachovali v prirodzenom stave ochrany alebo do takého stavu obnovili, prirodzené biotopy a druhy" (smernica o biotopoch) a "na zachovanie populácie druhov" (smernica o vtákoch), - prvok týkajúci sa času: "je pravdepodobné, že budú ďalej existovať v dohľadnom čase" (smernica o biotopoch) a "dlhodobé rozdelenie a prebytok ich [druhov]"(smernica o biotopoch), - prvok týkajúci sa riadenia: "špecifická štruktúra a funkcie, ktoré sú potrebné na jeho dlhodobé udržanie" (smernica o biotopoch). 16. Pre súčasný audit bola udržateľnosť projektu financovaného z nástroja LIFE definovaná ako uistenie, ktoré sa môže získať (kvalita projektu, štruktúry riadenia, finančné záruky atď.), že financované investície a ich účinky budú po skončení projektu udržateľné a jeho výsledky sa budú šíriť. Pri hodnotení úspešnosti vykonávania nástroja LIFE – príroda je zohľadnenie udržateľnosti v každej fáze cyklu riadenia projektu veľmi dôležité, a to od výberového konania až po ukončenie financovania projektov v rámci nástroja LIFE. 17. Audítorské dôkazy sa zozbierali od GR pre životné prostredie, Európskej environmentálnej agentúry, Európskeho tematického centra pre biodiverzitu, externých monitorovacích a komunikačných tímov, hodnotiteľov, vzorky príjemcov a relevantných vnútroštátnych orgánov. Dôkazy sa získali prostredníctvom preskúmania dokumentácie, rozhovorov a dotazníkov. Audítorské kontroly sa vykonali na mieste pre vzorku 35 projektov LIFE III, ktoré boli schválené medzi rokmi 2000 a 2005 a vykonané v šiestich členských štátoch: Belgicku, Nemecku, Slovinsku, Spojenom kráľovstve, Španielsku a Taliansku (pozri prílohu I) [14]. Projekty zo vzorky zodpovedajú 13 % výdavkov EÚ na nástroj LIFE III vo výške 436 mil. EUR, a preto pre vykonaný audit poskytujú dostatočný dôkaz. Pripomienky Dosiahnuté výsledky nástroja LIFE a možnosti zlepšenia 18. Na základe 35 kontrolovaných projektov sa celkovo zistilo, že plánovanými investíciami sa prispievalo k ochrane druhov a biotopov v lokalitách Natura 2000. Hoci niektoré projekty čelili problémom, angažovanosťou príjemcov a ich zamestnancov ich bolo možné prekonať a vykonať nápravné opatrenia. 19. Komisia od roku 1992 stále zlepšuje riadenie grantov v rámci nástroja LIFE. Pri audite sa však zistili nedostatky, ktoré by sa mali riešiť, aby sa zabezpečila udržateľnosť výsledkov projektov. V tabuľke 1 je uvedený súhrnný prehľad príkladov nedostatkov, ktoré boli zistené v projektoch kontrolovaných na mieste. Sú zoskupené do kategórií v súlade so životným cyklom projektov LIFE. Tabuľka 1 Príklady nedostatkov, ktoré boli zistené v projektoch kontrolovaných na mieste Výberové konanie: | neprimeraná príprava návrhu projektu;nedostatočné právne a technické kapacity príjemcov na udržanie výsledkov projektov po ukončení ich financovania z nástroja LIFE;neprehľadná štruktúra spolufinancovateľov a partnerov;žiadne vopred stanovené kritériá a ukazovatele na hodnotenie účinkov projektov;žiadny rozpočet na udržanie výsledkov projektov po ukončení ich financovania z nástroja LIFE. | Vykonávacia fáza: | ťažkosti so získavaním pozemkov plánovaných pre lokalitu projektu;nedostatky v partnerstvách zodpovedných za riadenie projektu;demografický tlak ovplyvňujúci lokalitu projektu;konkurenčné záujmy, najmä s poľnohospodárstvom;slabé monitorovanie výsledkov projektov;chýbajúce záruky na zabezpečenie kúpených pozemkov na ochranu prírody;chýbajúca podpora od zúčastnených strán. | Šírenie výsledkov: | miestne obyvateľstvo nebolo primerane informované alebo zapojené, alebo bolo proti samotnému projektu;šírenie výsledkov bolo zamerané najmä na informovanie miestneho a regionálneho obyvateľstva;internetové stránky projektov neboli systematicky udržiavané alebo ich kvalita bola nižšia;internetové stránky projektov neboli účinne používané na šírenie výstupov a účinkov projektov. | Dlhodobé riadenie výsledkov projektov: | plán riadenia neschválili orgány členského štátu;nedostatočná integrácia ochranných opatrení projektu LIFE v okolitých oblastiach;nedostatočné právne a finančné kapacity tých, ktorí boli zodpovední za udržanie výsledkov projektov po ukončení ich financovania z nástroja LIFE;nedostatočné monitorovanie druhov alebo biotopov na hodnotenie vplyvu. | 20. Predmetom nasledovných bodov je preskúmanie každej fázy riadenia projektov Komisiou určením relevantných nedostatkov a možností zlepšenia. Výberové konanie 21. Auditom sa preskúmalo: - či Komisia stanovila jasné a primerané kritériá a počet bodov pre výber projektov na základe kvality, relevantnosti cieľov a pravdepodobnosti udržateľnosti ich výsledkov (výstupov), - či boli tieto kritériá uplatňované v praxi. Nedostatočný dôraz na udržateľnosť vo výberových konaniach 22. Cieľom výberového konania je prideliť vzácne finančné prostriedky z nástroja LIFE najlepším projektom spomedzi veľkého počtu žiadostí. Žiadatelia musia predložiť návrhy, ktoré spĺňajú náročné a podrobné technické, finančné a iné požiadavky. Zo záverov auditu výberových konaní nástrojov LIFE III a LIFE+, ktorý vykonal Dvor audítorov, vyplýva, že Komisia by mala venovať väčšiu pozornosť usporiadaniu kritérií podľa dôležitosti, ich váhe a použitým bodovým stupniciam na zabezpečenie toho, že faktory udržateľnosti sa zvažujú dostatočne a kvantifikovane. 23. Výberové kritériá a bodové stupnice pre usporiadanie projektov podľa dôležitosti, ktoré boli pre nástroje LIFE III a LIFE+ stanovené vo forme "maximálneho počtu bodov", sú zhrnuté v tabuľke 2. 24. Pokiaľ ide o nástroj LIFE+, technickú kvalitu návrhov projektov v súčasnosti posudzujú externí hodnotitelia, s ktorými bola uzatvorená zmluva, a to na základe výberových kritérií, ktoré sú definované v usmerneniach Komisie pre žiadosti a hodnotenie pre nástroj LIFE – príroda. Je to v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami Dvora audítorov k využívaniu externých odborníkov na zabezpečenie nevyhnutného oddelenia funkcií [15]. 25. Každé kritérium sa však preskúma podľa analytických otázok, ďalej len "čiastkové kritériá," čo umožňuje, že hodnotitelia majú pri udeľovaní bodov projektom väčšiu právomoc. Keďže čiastkovým kritériám, ktoré sa vzťahujú na každé kritérium na vyhodnotenie ponúk, nebola pridelená váha, každý hodnotiteľ im môže prideliť inú prioritu. Následkom toho, aj keď návrh projektu nespĺňa jedno alebo viac čiastkových kritérií, pre príslušné kritérium na vyhodnotenie ponúk môže stále dostať vysoký počet bodov. Toto platí najmä pre aspekty udržateľnosti, ktoré sú zahrnuté ako čiastkové kritériá do "prínosu z hľadiska ochrany" nástroja LIFE III a do "príspevku k cieľom" nástroja LIFE+ [16]. Tabuľka 2 Výberové kritériá Komisie pre projekty LIFE – príroda: maximálny počet bodov (vyjadrené v percentách) Kritériá na vyhodnotenie ponúk | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) | Technická koherencia | 23 | 16 | Finančná koherencia | 7 | 16 | Prínos z hľadiska ochrany | 47 | - | Sociálno-ekonomický a prevádzkový kontext | 23 | - | Príspevok k cieľom | - | 26 | Európska pridaná hodnota | - | 26 | Vzájomné dopĺňanie sa | - | 11 | Nadnárodný charakter | - | 5 | Národná pridaná hodnota [] | - | - | Celkový počet bodov | 100 | 100 | 26. Auditom sa poukázalo na skutočnosť, že relevantnosť vyššie uvedených kritérií súvisiacich s udržateľnosťou sa pri prechode z nástroja LIFE III na LIFE+ výrazne znížila (pozri tabuľku 2). Podľa oddelení Komisie to bolo nevyhnutné na to, aby návrhy, ktoré sa vzťahujú na tri časti nástroja (pozri bod 1), mohli byť hodnotené na základe tých istých kritérií a mohli si navzájom konkurovať. Týmto prístupom sa presnejšie otázky uvedené v usmernení pre hodnotenie nástroja LIFE III, ktoré sa vypracovali v priebehu rokov, pretvorili na veľmi všeobecné otázky s nízkou informačnou hodnotou. Celkovo sa zistilo, že zmenené a doplnené výberové kritériá nástroja LIFE+ nezlepšujú zohľadnenie udržateľnosti a že nie sú nevyhnutne dôsledne uplatňované. Rámček 1 Udeľovanie bodov za udržateľnosť Preskúmaním dokumentov externých hodnotiteľov sa ukázalo, že i keď bola udržateľnosť výsledkov projektu značne spochybnená, vysoký počet bodov, pokiaľ ide o relevantné kritérium, sa predsa len udelil: Je zrejmé, že na zachovanie biotopov, ako napr. vrchovísk, bude po ich obnove potrebná neustála starostlivosť. … Dúfame, že po ukončení projektu budú na tento účel k dispozícii finančné prostriedky, aby sa prebrali náklady na starostlivosť na dlhodobom základe. - 8 z 10 možných bodov (dobré); Kým vláda uznáva potrebu neustáleho odstraňovania inváznych druhov rastlín, nepotvrdili sa žiadne zdroje na vykonanie tohto opatrenia po ukončení projektu. - 17 z 25 bodov (dobré); Po ukončení projektu budú potrebné dodatočné finančné prostriedky na udržanie stavu ochrany biotopov prostredníctvom opakujúcej sa práce na zabezpečenie znovuosídľovania lokality exotickými druhmi. - 22 z 25 bodov (výborné). 27. Výberové kritériá sa vyvinuli v súlade s právnymi predpismi a skúsenosťami, ktoré Komisia nadobudla. Predsa sa však zistilo, že Európska environmentálna agentúra (EEA) a Európske tematické centrum pre biodiverzitu (ETC) neboli do stanovovania výberových kritérií priamo zapojené, a to napriek ich odborným znalostiam o sieti Natura 2000 a o monitorovaní biodiverzity v Európe (pozri bod 39). Dlhý výberový proces 28. Revidované výberové konanie by vo všeobecnosti nemalo byť uzavretým procesom, podľa ktorého žiadatelia odošlú svoje návrhy a zvyčajne dostanú odpoveď až o rok neskôr (pozri prílohu II). Takéto dlhé oneskorenia, v porovnaní s približne šiestimi mesiacmi, ktoré sú potrebné pri iných projektoch financovaných z fondov EÚ, ako napr. EPFRV a EFRH, pre ktoré sú väčšinou stanovené medziinštitucionálne postupy, môžu byť pre vykonávanie projektu zdrojom vážnych obmedzení, keďže sa kľúčové podmienky projektu mohli medzitým výrazne zmeniť. Napríklad, odkúpenie pozemku v cieľovej chránenej oblasti už nemusí byť viac možné a rovnako už nemusia byť dostupné ani kľúčové zúčastnené strany. Pri dvoch kontrolovaných projektoch takéto prípady vážne ohrozili začatie projektu. Napriek značnému úsiliu zo strany príjemcov a Komisie sa tieto problémy len čiastočne napravili. Vykonávanie projektov 29. Pri hľadaní odpovede na to, či Komisia vykonáva a monitoruje projekty správne, sa auditom preskúmalo: - či sa Komisia pri monitorovaní primerane zameriava na pokrok projektov a výstupy; - či sa monitorovanie vzťahuje na dosahovanie výsledkov projektov (účinkov); Nedostatky v monitorovaní výstupov projektov a dlhodobých výsledkov 30. Komisia poveruje monitorovaním vykonávania projektov tím odborníkov na oblasť ochrany prírody. Po schválení projektu kontrolóri kontrolujú každý projekt raz do roka, aby zmerali pokrok. Svoje technické hodnotenie pokroku projektu formulujú na základe týchto kontrol a správ podaných príjemcami. Komisia rozhodne o vyplatení grantov na projekty vychádzajúc zo správ príjemcov a rovnako prihliada na správy o vykonávaní, ktoré vypracovali kontrolóri. 31. Kontrolóri ako odborníci na ochranu môžu zabezpečiť, že vykonávanie projektov sa monitoruje odborne a majú možnosti a schopnosti posilniť výmenu skúseností a získaných vedomostí medzi projektmi LIFE, pokiaľ ide o podobné otázky. Auditom sa však zistili tieto druhy nedostatkov v 14 z 35 kontrolovaných projektov, ktoré boli spôsobené stratégiou monitorovania a prístupom, ktoré prijala Komisia: - nedostatočné monitorovanie výsledkov projektov (pozri body 32, 34, 35, 36); - schválenie zmien v rámci projektov v prípadoch podstatných úprav v dohodách o grante (pozri bod 33); - nedostatočná kontrola vykonávania oneskorených činností pri ukončení projektov (pozri bod 58); - nedostatočná kontrola existencie a obsahu zmlúv o riadení (pozri body 64 a 67). 32. Komisia od príjemcov vyžaduje, aby vypočítali svoje náklady na každú činnosť uvedenú v dohode o grante, ktoré potom slúžia ako základ pre následné monitorovanie. Tieto kategórie nákladov na činnosť sa však v záverečnej správe nezohľadňujú. Znamená to, že Komisia nemonitoruje kategórie finančných nákladov, čo by jej umožnilo porovnať náklady na činnosť vykonávanú počas vykonávania projektu s tými, s ktorými sa počíta v dohodách o grante a dodatkových klauzulách. Komisia preto nemá žiaden základ na porovnanie skutočných nákladov s tými, ktoré boli uvedené v návrhu. 33. Auditom sa zistili rôzne dôvody, prečo niektoré projekty nedosiahli predpokladané výsledky (výstupy) v plnej miere. V štyroch prípadoch sa predpokladané nadobudnutie pozemkov nemohlo uskutočniť, a preto sa ochranné opatrenia nemohli vykonať tak, ako sa plánovalo. Komisia reagovala buď prijatím zrušenia príslušných investícií, alebo zmenou a doplnením dohody o grante pozmenením pôvodných cieľov. Hoci sa to nepovažuje za porušenie formálnych požiadaviek, takéto zmeny a doplnenia sú prijateľné len za predpokladu, že všeobecné ciele pôvodného projektu sa výrazne nezmenia. V jednom kontrolovanom prípade sa predpokladané výsledky projektu však zmenili výrazne, keďže bol zmenený z mokradí na vrchoviská, a v rámci projektu sa nepodarilo prepojiť existujúce prírodné chránené lokality (pozri rámček 2): Rámček 2 Pôvodné ciele, ktoré sa nedosiahli Jeden z projektov LIFE, na ktorý EÚ prispela vo výške 2 mil. EUR, je situovaný v osobitne chránenom území vyhlásenom podľa smernice o vtákoch. Prostredníctvom tohto projektu sa plánovala vytvoriť súvislá oblasť mokradí s integrovanými úsekmi slatín, ktoré by prilákali a boli predovšetkým oddychovým miestom migrujúcich vtákov. Nová oblasť by spojila existujúce podlokality. Z tohto dôvodu bolo hlavným opatrením dohody o grante nákup pozemkov v troch kľúčových podlokalitách s cieľom prepojiť existujúce štátne pozemky a vytvoriť podmienky pre vykonanie opatrení na opätovné zavlažovanie. Tento projekt sa musel pre veľký nesúhlas zo strany miestnych poľnohospodárov pozmeniť: Od oblasti 2 s rozlohou 52 ha sa muselo upustiť a v ostatných dvoch oblastiach sa mohlo zakúpiť len 80,5 ha (78 %) miesto plánovaných 103 ha. Aby sa vynahradila strata plochy, odsúhlasila sa iná podlokalita na obnovenie vrchovísk miesto mokradí. Konečné výsledky projektu, ktorý bol schválený na základe výberového konania, však ukázali, že projekt bol neúspešný, pokiaľ ide o dosiahnutie pôvodných cieľov znovu oživiť slatiny a mokrade na jednej strane, a prepojiť rôzne biotopy na strane druhej. Miesto toho sa vykonali opatrenia vzťahujúce sa na vrchoviská, ktoré naďalej zahŕňali niektoré cieľové druhy, ale s úplne novým súborom biotopov a projektovými lokalitami. 34. Auditom sa odhalilo deväť prípadov nákladných investícií, ktoré sa týkali položiek s veľmi obmedzeným prínosom alebo žiadnym hmatateľným vplyvom na stav ochrany druhov a biotopov (pozri rámček 3). 35. Pokrok smerom k priaznivejšiemu stavu ochrany sa môže hodnotiť len vtedy, keď sa monitorujú cieľové a príznačné druhy. Od príjemcu sa nevyžaduje podávať správy len o projektoch, ktoré sú fyzicky ukončené, ale tiež o zmenách v stave ochrany vzácnych a ohrozených druhov alebo biotopov počas vykonávania projektu. Monitorovanie, ktoré vykonávali príjemcovia, sa však v mnohých prípadoch sústredilo na meranie výstupov projektov (pozri rámček 4). Rámček 3 Nákladovo neefektívna činnosť Hlavným cieľom jedného projektu bolo znížiť alebo odstrániť riziko dotyku vtákov s elektrickou sieťou a ich následného usmrtenia elektrickým prúdom. Jedna kontrolovaná činnosť sa týkala vybudovania nového, 1,9 km dlhého podzemného elektrického vedenia stredného napätia v hodnote 66000 EUR, ktoré by nahradilo nadzemné elektrické vedenie. Nadzemné elektrické vedenie už však nebolo v prevádzke, keďže jediný odberateľ pred mnohými rokmi zbankrotoval, a následne budova, ktorú kábel zásoboval, sa už nevyužívala. Bez akejkoľvek garancie týkajúcej sa využívania elektriny sa finančné prostriedky z nástroja LIFE nemali použiť na nahradenie nevyužívaného nadzemného silnoprúdového vedenia. Rámček 4 Nedostatočné monitorovanie výsledkov projektov Cieľom jedného projektu, ktorý získal od EÚ finančnú pomoc vo výške viac než 0,5 mil. EUR, bolo opätovné zavlažovanie degradovaného vrchoviska, a tým obnovenie vývoja fauny a vegetácie, ktoré sú pre rašeliniská typické. Hlavnými hrozbami sú zvyčajne odvodňovanie a eutrofizácia prostredníctvom priemyselného hnojiva, ktoré sa prenáša buď vetrom alebo znečistenou vodou z okolitej, intenzívne využívanej poľnohospodárskej pôdy. Monitorovanie hladiny vody, ako sa plánovalo a vykonalo počas projektu, slúžilo len na meranie toho, či táto činnosť funguje z technického hľadiska a či je úspešná pri zvyšovaní hladiny vody. V rámci tohto projektu sa použil nezvyčajný prístup, a to zaplavenie celého vrchoviska, ktorého úspešnosť pri niekoľkých príležitostiach spochybnil samotný monitorovací tím. Aj keď príjemca pravidelne podával správy o dosiahnutom zvýšení hladiny vody, nezhromažďoval údaje o vplyve týchto zmien na typické druhy, napr. rašelinník, s cieľom poskytnúť dôkaz, ktorý by preukázal, či sa cieľ projektu, ktorým bol rozvoj cieľových vrchovísk, dosiahol. Z vykonaného monitorovania nie je jasné, aké sú výsledky použitej metódy. Zaplavenie vrchoviska na účely ochrany druhov a biotopu +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. 36. Technické monitorovanie navyše nie vždy zahŕňalo primeranú úroveň kontrol o tom, či financované projekty dosiahli očakávané výsledky (pozri rámček 5). Rámček 5 Pretrhnutie hrádze sa počas monitorovania projektu prehliadlo Jeden z kontrolovaných projektov, ktorí získal finančné prostriedky z EÚ vo výške jeden mil. EUR, zahŕňal výstavbu hrádzí na zavlažovanie oblasti rašeliniska. Tri malé hrádze zo štetovníc a jedna veľká hrádza o dĺžke približne 300 metrov boli financované na účely zavlažovania zhoršenej rašelinovej vrstvy. Táto veľká hrádza sa v čase audítorskej kontroly pretrhla, a to, ako uviedol príjemca, z dôvodu vodného tlaku. Projektový tím sa ju pokúšal opraviť pomocou drevenej konštrukcie, ktorá podopierala štetovnice, ale podopretá hrádza sa opäť pretrhla. Ako projektový tím uviedol, existovali plány pokúsiť sa o opätovnú rekonštrukciu hrádze za pomoci vnútroštátnych prostriedkov nasledujúci rok. Pretrhnutá hrádza ukazuje, že zodpovedajúca činnosť projektu nedosiahla svoj cieľ. Kontrolór overil existenciu hrádze po jej postavení, ale následnými kontrolami sa nepodali správy o jej pretrhnutí alebo jej nepriaznivom účinku na obnovu biotopu. Ani v záverečnej technickej správe príjemcu, ani v monitorovacej správe Komisie sa o tejto skutočnosti vôbec nezmienilo. Potreba vypracovať ukazovatele výstupov 37. Predpokladom pre účinné monitorovanie je stanovenie súboru jasných ukazovateľov a hodnotiacich kritérií. V dohode o grante by mali byť opísané kľúčové činnosti a výsledky, ktoré sa majú hodnotiť, pokiaľ ide o každý príslušný jednotlivý cieľ projektu. Pri deviatich z 35 kontrolovaných projektov však tieto ukazovatele a kritériá buď neboli stanovené, alebo neboli počas monitorovania vždy hodnotené. 38. Ako je uvedené nižšie (body 39 a 40), pri audite sa ukázalo, že odborné znalosti na stanovenie užitočných ukazovateľov na hodnotenie vplyvu projektu má k dispozícii Európska environmentálna agentúra a Európske tematické centrum pre biodiverzitu, ale Komisia ich na tento konkrétny účel nevyužíva. 39. Európske tematické centrum pomáha Európskej environmentálnej agentúre poskytovaním vedeckej a technickej podpory na vytvorenie siete Natura 2000. Patrí sem vypracovanie usmernení na uľahčenie podávania správ o stave ochrany druhov a biotopov podľa článku 17 smernice o biotopoch, správa referenčných databáz (databázy EUNIS a Natura 2000) a príspevky k správam a pracovným dokumentom EEA. ETC v súčasnosti vypracováva ukazovatele, ktorými by sa prispelo k hodnoteniu situácie biodiverzity v Európe, vykonávané v rámci akčného plánu s názvom Zjednodušenie európskych ukazovateľov biodiverzity v roku 2010 (SEBI 2010). 40. Prvé správy členských štátov, ktoré boli pripravené podľa vyššie uvedeného článku 17, boli predstavené v júni 2007. Informácie v nich uvedené overilo a skontrolovalo ETC. Tieto správy obsahujú klasifikáciu stupňa ohrozenia pre jednotlivé druhy a biotopy v konkrétnom regióne a na úrovni EÚ. Tento cenný ukazovateľ však zatiaľ v procese riadenia projektov LIFE alebo pri aktualizácii príslušných právnych predpisov v oblasti životného prostredia nenachádza praktické uplatnenie. Jedným nástrojom, o ktorom uvažovalo ETC s cieľom poskytnúť analytické ukazovatele, ktoré by pomohli pri hodnotení udržateľnosti metódy/činnosti na ochranu prírody, je databáza vyhlásených lokalít siete Natura 2000 EIONET. Táto databáza však obsahuje len základné informácie o umiestnení lokalít a ich charakteristike. Ukazovatele SEBI 2010 sú v priebehu dokončenia, ale ešte sa jasne neuviedlo, ako ich možno použiť v praxi, a to s cieľom umožniť hodnotenie účinnosti činností na ochranu biodiverzity. Šírenie výsledkov 41. Pri skúmaní toho, či Komisia zabezpečila účinné šírenie výsledkov projektov a získaných skúseností, sa v rámci auditu posudzovalo: - či Komisia uľahčuje odovzdávanie poznatkov týkajúcich sa získaných skúseností a najlepších postupov potenciálnym zainteresovaným odborníkom na európskej úrovni, - či stanovené normy pre komunikačné nástroje a činnosti projektov LIFE – príroda sú pre šírenie výstupov a výsledkov projektov primerané. Činnosti spojené so šírením výsledkov treba zlepšiť 42. V nariadení o nástroji LIFE III [17] sa uvádza, že "[…] Komisia zabezpečí oznámenie výsledkov všetkých financovaných projektov širokej verejnosti a preukáže, ako sa nadobudnuté znalosti a skúsenosti môžu využiť v ďalších oblastiach." Do nariadenia o nástroji LIFE+ [18]bola pridaná nová časť, ktorá sa osobitne vzťahovala na informácie a oznamovanie (pozri bod 2). 43. Komisia vykonala na propagáciu nástroja LIFE a na šírenie informácií o financovaných projektoch niekoľko činností. Komunikačné činnosti a nástroje zahŕňajú: - internetovú stránku, ktorá obsahuje významné množstvo informácií, ako aj novinky, oznamy o financovaní, publikácie, súbor nástrojov pre príjemcov na riadenie projektu a komunikačné činnosti, databázu projektov LIFE a informácie o nástroji LIFE podľa krajiny a témy, - databázu projektov LIFE, ktorá je v súčasnosti najnavštevovanejšou časťou internetovej stránky. Obsahuje zhrňujúce informácie o každom projekte LIFE s časťou určenou na uverejnenie odkazu na internetovú stránku projektu, "záverečnej správy" (Layman´s Report), videa a ďalšej dokumentácie o projekte, - tlačené publikácie, ako napr. "LIFE Focus", ktorá vychádza dvakrát do roka, výročnú zbierku nových vybraných projektov a informačné novinky o lokalitách Natura 2000 vydávané dvakrát do roka v anglickom, francúzskom, nemeckom, talianskom a španielskom jazyku, - elektronické upozornenia o novinkách rozposielané mesačne na rozsiahly zoznam adries, - organizáciu a účasť na stretnutiach a verejných podujatiach určených na prezentáciu nástroja LIFE v rôznych členských štátoch, - mediálne činnosti, napr. každoročná prezentácia nových projektov. 44. Okrem toho sa od príjemcov projektu vyžaduje vytvoriť špecializovanú internetovú stránku alebo podstránku, predložiť Komisii audiovizuálny materiál, vo svojej komunikácii uviesť, že projekt podporila EÚ, vytvoriť a udržiavať informačné tabule a pri ukončení projektu predložiť "záverečnú správu" (Layman´s Report). 45. Komunikačné činnosti Komisie sú v súčasnosti zameraná najmä na propagáciu nástroja LIFE vo všeobecnosti a na propagáciu vybraných výberových projektov LIFE, a to nielen prostredníctvom internetovej stránky nástroja LIFE, ale aj prostredníctvom jej tlačených publikácií. Od príjemcov projektu sa vyžaduje, aby výstupy svojich projektov uverejňovali na internetovej stránke projektu a prostredníctvom "záverečnej správy" (Layman´s Report). Neexistuje žiadna požiadavka šíriť získané skúseností alebo podrobné technické informácie a v skutočnosti sú tieto znalosti k dispozícii len zriedkavo. Bez znalosti už získaných skúseností v porovnateľných okolnostiach sa tak ťažkosti a neúspechy spojené s používanými metódami a demonštratívnymi prístupmi môžu v Európe opakovať. Keby sa znalosti a skúsenosti nadobudnuté v minulosti týkajúce sa postupov nezbierali systematicky a neboli by prístupné pre neúspechy a najlepšie postupy, plytvalo by sa finančnými prostriedkami a časom. 46. Okrem toho súčasné komunikačné nástroje, ako napr. internetová stránka a databáza LIFE, publikácia "LIFE Focus", internetové stránky projektov, vo všeobecnosti nie sú do tej miery z technického/vedeckého hľadiska podrobné, aby mohli byť získané znalosti a skúsenosti s použitými metódami a postupmi systematicky sprístupňované potenciálnym užívateľom. Materiál určený na šírenie, ktorý sa vzťahuje na preskúmané projekty, má väčšinou všeobecný charakter a nie je cielený na odborníkov. Prieskumom, ktorý vykonali externí hodnotitelia [19], sa zistilo, že hlavným problémom je nedostatok podrobností a za osobitný problém v spojitosti s databázou LIFE ho považovalo 66 % jej užívateľov. Toto sa potvrdilo počas kontrol na mieste (pozri rámček 6). 47. Okrem toho sa z niekoľkých projektov LIFE – príroda financuje zbierka príručiek o usmerneniach pre najlepšie postupy v oblasti riadenia alebo iné technické/vedecké publikácie v národnom jazyku, ktoré vychádzajú z rozsiahlej výskumnej práce. Tieto príručky však nie sú systematicky dostupné na internetovej stránke projektu alebo v databáze LIFE a rovnako sa neprekladajú. Pridaná hodnota a získané odborné znalosti sa tak na dosiahnutie viacnásobného účinku systematicky nevyužívajú. 48. Príjemcovia projektov so svojimi odborníkmi vytvárajú siete s ostatnými s rôznou mierou úspešnosti. Podľa hodnotenia vykonávania nástroja LIFE v polovici obdobia Komisiou v roku 2003, väčšina zúčastnených strán, ktoré sa zúčastnili na prieskume, považovala nedostatočnú úroveň vytvárania sietí na úrovni EÚ za jednu z kľúčových prekážok pre nadnárodné diskusie o otázkach týkajúcich sa nástroja LIFE [20]. Napriek existujúcim sieťam vedcov a špecializovaných organizácií, príjemcovia projektov so svojimi odborníkmi zdôraznili dôležitosť vytvárania sietí na úrovni EÚ a potrebu prekonať akékoľvek prekážky. Rámček 6 Hospodárne a efektívne – ale bez šírenia Väčšina kontrolovaných príjemcov vynaložila značné úsilie na vykonanie projektov hospodárnym spôsobom. V rámci jedného projektu, ktorý je situovaný vo vysoko urbanizovanej oblasti s miestom na rekreačné využívanie, museli byť miestni obyvatelia neustále informovaní o pokroku vykonaných ochranných opatrení. Aby sa vyhlo vytváraniu nových informačných tabúľ, príjemcovia projektu kúpili informačnú tabuľu v lokalite, na ktorú umiestňovali najnovšie informácie o pokroku projektu. Informácie na tabuli sa mohli mazať a aktualizovať s cieľom poskytnúť podrobnosti o pokroku projektu. Pri tom istom projekte sa použil materiál z iných projektových prác na vytvorenie prírodnej vyhliadky, čím sa ušetrili peniaze, ktoré by sa inak použili na prepravu a uloženie materiálu niekde inde a na výstavbu drahej vyhliadkovej veže miesto toho. V rámci iného projektu sa vyvinula nákladovo veľmi efektívna metóda regulácie hladiny vody použitím jednoduchých trubkových kolien miesto nákladných tradičných hrádzí. O takýchto technikách boli oboznámené ostatné vnútroštátne projekty, ale neboli popísané na internetovej stránke a nebola o nich oboznámená ani širšia verejnosť. Prenos znalostí si vyžaduje revidované komunikačné normy 49. Komunikačné normy [21], ktoré na šírenie výsledkov projektov vypracovala Komisia, sa dajú zlepšiť, aby sa zabezpečilo, že výstupy a výsledky projektov budú primerane dostupné na dosiahnutie väčšieho prenosu znalostí. V skutočnosti je na uvážení každého príjemcu projektu, ako sa bude zaoberať činnosťami spojenými so šírením výsledkov. V dôsledku toho sa dôraz na komunikáciu z hľadiska objemu, cieľových skupín, odbornosti a pozornosti venovanej riadeniu projektu medzi jednotlivými projektmi výrazne líši a často dosahuje len regionálnu a vnútroštátnu úroveň. 50. Od nariadenia (ES) č. 1655/2000 o nástroji LIFE III je povinné, aby všetci príjemcovia projektov LIFE – príroda vytvorili a udržiavali internetovú stránku projektu až do jeho ukončenia. Nariadením (ES) č. 614/2007 o nástroji LIFE+ sa udržiavanie internetových stránok následne rozšírilo na päť rokov po ukončení projektu. Možnosť zaradiť informácie vzťahujúce sa na projekt, ktorá bola daná príjemcom projektov, na ich vlastnú internetovú stránku, značne obmedzuje účinnosť tohto nástroja. Často je náročné sa dostať alebo dokonca si všimnúť informácie vzťahujúce sa na projekt, keď sú umiestnené len v jednej zo sekcií na hlavnej internetovej stránke, ktorú prevádzkuje miestne spoločenstvo, regionálny alebo vnútroštátny úrad či veľká mimovládna organizácia. 51. Väčšina kontrolovaných príjemcov vytvorila komunikačné činnosti a nástroje zamerané na získanie súhlasu a aktívnu účasť miestneho obyvateľstva a zúčastnených strán. Medzi ne patria mediálne činnosti, publikácie prospektov a obrazového materiálu, organizácia stretnutí a konferencií pre rôzne cieľové skupiny a vytvorenie internetových stránok alebo podstránok projektov na šírenie informácií vzťahujúcich sa na projekty. 52. Odborná kvalita týchto internetových stránok projektov sa v skutočnosti taktiež výrazne odlišovala, od jednoduchej stránky, na ktorej bolo umiestnených niekoľko fotografií, až po vysokokvalitnú interaktívnu stránku. Keďže na obsah internetových stránok nebola do roku 2007 stanovená žiadna minimálna požiadavka [22], nebolo zaručené, že na stránkach projektov budú k dispozícii kľúčové dokumenty projektu, ako to bolo v prípade viac než polovice stránok 35 projektov, ktoré boli kontrolované na mieste (pozri rámček 7). Napríklad pri piatich zo šiestich kontrolovaných projektov v Nemecku neboli podrobné informácie o výstupoch a výsledkoch na internetovej stránke projektu k dispozícii. 53. Prenos výsledkov projektov, pokiaľ ide o znalosti získané počas projektového cyklu, celkovo veľmi závisí od komunikačných iniciatív vykonaných na úrovni projektu, ktoré sa výrazne líšia a nie vždy zahŕňajú relevantné kľúčové informácie. Rámček 7 Nedostatočné šírenie výsledkov projektov Medzi konkrétne ciele jedného kontrolovaného projektu s finančným príspevkom z EÚ vo výške viac než 1 mil. EUR patrilo: presadzovať osvedčené postupy pre starostlivosť o aktívne vrchoviská prostredníctvom ich predvedenia ostatným podobným projektom na úrovni krajiny a ostatných relevantných členských štátov a prostredníctvom internetovej stránky; presadzovať osvedčené postupy pre starostlivosť o tento biotop v iných lokalitách; zvýšiť povedomie o dôležitosti aktívnych vrchovísk z medzinárodného hľadiska na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a v rámci miestnych spoločenstiev. Činnosti príjemcu v oblasti šírenia výsledkov pozostávali z vypracovania niekoľkých informačných dokumentov, konferencie organizovanej pre správcov ostatných lokalít s cieľom šíriť výsledky projektu a najlepšie získané postupy či z organizácie miestnych dní otvorených dverí pre širokú verejnosť. Internetová stránka projektu bola spustená v roku 2002 a v roku 2003, tesne pred jeho ukončením, ukončila svoju prevádzku. Databáza LIFE neobsahuje žiadne informácie, ktoré by sa týkali tohto projektu. V stručnosti, predpokladaný širší prenos poznatkov sa nedosiahol, keďže zistené osvedčené postupy a skúsenosti získané prostredníctvom projektu sa nešírili úspešne. Dlhodobé riadenie výsledkov projektov 54. V tejto súvislosti sa auditom preskúmalo: - či Komisia vykonáva následnú kontrolu výsledkov projektov, - či sú ochranné opatrenia po ukončení projektu zabezpečené. Následnou kontrolou projektov po ukončení financovania z nástroja LIFE by sa prispelo k udržateľnosti 55. Následnou kontrolou projektov Komisiou po ich ukončení by sa podporila ich udržateľnosť. V dôsledku prirodzeného charakteru ochranných opatrení sa výsledky veľmi často dosiahnu a sú viditeľné až po určitom čase. Po vykonaní rozsiahlych intervenčných opatrení, ako napr. výruby stromov a vysekávanie kríkov s cieľom premeniť monokultúrne ihličnaté lesy spať na vresoviská chudobné na živiny, ktorými bývali, je na obnovu rastlinných druhov a biotopov potrebný čas. Rovnako hniezdenie vtákov v obnovených mokradiach nemusí byť hneď možné. 56. Predovšetkým v prípade biotopov, ktoré si vyžadujú opakovanú starostlivosť - napr. suché travinno-bylinné porasty, vresoviská alebo vrchoviská, ktoré môžu zarásť alebo môžu byť vystavené inváznej vegetácii – existuje vysoké riziko, že investície financované z nástroja LIFE nakoniec nebudú úspešné, ak ku koncu projektu nebudú zavedené organizačné a finančné štruktúry na ich zachovanie. 57. V dôsledku toho očakávané výsledky uvedené v dohode o grante budú v niektorých prípadoch dobre viditeľné až po ukončení projektu. Oddelenia Komisie však po uskutočnení konečnej platby nezostávajú s príjemcami nevyhnutne v kontakte, ani projekty nemonitorujú. Výsledkom je, že Komisia nevie o výsledkoch a dlhodobom vplyve ochranných opatrení financovaných z nástroja LIFE – príroda. Suchý travinno-bylinný porast s divokými orchideami vyčistený od krovia. Opakovaná starostlivosť je rozhodujúca, aby nedošlo k zarasteniu a inváznej vegetácii +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov 58. V niektorých prípadoch vykonajú kontrolóri poslednú kontrolu pred ukončením všetkých investícií a plánovaných krokov. Aj keď pri niektorých z týchto krokov nevzniknú výdavky alebo môžu byť dokončené až po ukončení projektu [23], ich vykonanie môže byť dôležitou podmienkou na zabezpečenie kontinuity výsledkov projektov. 59. V roku 2005 Komisia zaviedla "plán ochrany po ukončení financovania z nástroja LIFE" ako zmluvný záväzok pre všetky nové projekty LIFE – príroda, v ktorom príjemca musí určiť ďalšie ciele a predovšetkým podrobne opísať svoje plány na zabezpečenie ďalších zdrojov financovania na udržanie riadenia projektu po ukončení financovania z nástroja LIFE. Vytvorenie plánov ochrany po ukončení financovania z nástroja LIFE ako takých môže byť dobrým východiskovým bodom a užitočným príspevkom k udržateľnosti výsledkov projektu. Na zabezpečenie udržateľnosti však nemusia byť účinné, keďže ich vykonávanie nie je ani povinné, ani ich Komisia neoveruje. Ochranné opatrenia nie sú po ukončení projektu zabezpečené 60. Kľúčové podmienky na dlhodobé udržanie ochranných opatrení sa vzťahujú na návrh projektu a je treba, aby sa nimi oddelenia Komisie zaoberali ešte pred ukončením projektu. Možno ich definovať takto: - dohody o grante zaväzujú príjemcov/partnerov po ukončení projektu, - využívanie pôdy a hnuteľného majetku dlhodobého použitia prideleného na projekt je vyhradené na príslušné ochranné účely na primerané časové obdobie, - opakujúce sa zmluvy o riadení, partnerstvá a opatrenia, ktoré stanovil príjemca v oblasti spolupráce, budú pravdepodobne po ukončení projektu pokračovať, - plány riadenia, ktoré boli vypracované počas obdobia vykonávania projektu LIFE, schvaľujú príslušné verejné orgány. 61. Príjemcovia nie sú na základe právnych predpisov alebo na základe iných účinných prostriedkov povinní financované opatrenia udržiavať. To platí dokonca aj v prípade, keď sú príjemcovia verejnoprávnymi subjektami alebo keď sa projekt vykonáva v rámci lokality Natura 2000, a tak prispieva k naplneniu všeobecných záväzkov ochrany príslušného členského štátu. 62. Zo zákonných požiadaviek na financovanie projektov na ochranu v rámci nástroja LIFE – príroda, ktoré sa vzťahujú na smernicu o vtákoch a biotopoch, jasne vyplýva, že za zabránenie degradácii stavu ochrany špecifických druhov zodpovedajú členské štáty. V skutočnosti však táto celková zodpovednosť nezaväzuje členské štáty k tomu, aby pridelili organizačné a finančné zdroje, ktoré sú potrebné pre jednotlivé projekty financované prostredníctvom nástroja LIFE. Okrem toho nedostatky ovplyvňujúce presadzovanie týchto smerníc boli predmetom nedávnych pripomienok Dvora audítorov: kontrol, ktoré boli vykonané pre krížové plnenie týkajúce sa poľnohospodárskych záväzkov, bolo málo a ich kvalita bola nízka (pozri osobitnú správu Dvora audítorov č. 8/2008 "Je krížové plnenie účinnou politikou?" [24]). 63. Na rozdiel od podmienok vzťahujúcich sa na iné fondy EÚ, napr. EPFRV, príjemcovia nie sú právne zaviazaní zabezpečiť trvalosť činností projektov počas minimálnej doby [25], dokonca ani vtedy, keď sa z nástroja LIFE použili značné finančné prostriedky na financovanie nákupov pozemkov a nakúpenie hnuteľného majetku dlhodobého použitia. Nákup pozemku nebol pri štyroch projektoch primerane zabezpečený účinnou klauzulou o ochrane prírody v pozemkových registroch, hoci je to v rámci financovania z nástroja LIFE právnou požiadavkou [26]. Okrem toho päť kontrolovaných investícií v rámci rôznych projektov bolo vykonaných na majetku tretej strany bez zmluvnej záruky pokračovania príslušných ochranných opatrení. Rámček 8 Na zabezpečenie udržateľnosti výsledkov nebola vytvorená žiadna účinná štruktúra Príjemca jedného kontrolovaného projektu, na ktorý prispela EÚ finančnými prostriedkami vo výške 0,5 mil. EUR, vypracoval tieto dohody a opatrenia na zabezpečenie dlhodobého udržiavania cieľového biotopu: dohody o správcovstve s majiteľmi pozemkov na udržiavanie lúk a krasových jazier, ktoré boli podpísané v roku 2005 na obdobie piatich rokov; zahrnutie majiteľov pozemkov, ktorí sa zúčastnili na projekte v rámci agroenvironmentálneho programu, zameraním sa na biotop projektu po dobu piatich rokov; dohodu o predaji sena majiteľov pozemkov žrebčínu s cieľom zabezpečiť odstránenie trávy; zmluvu o prenájme výstavnej miestnosti s poľnohospodárskou komunitou na obdobie piatich rokov. Vykonávanie dohôd o správcovstve sa však monitoruje len na neformálnom základe, keďže príjemca (univerzita) už nie je v oblasti zastúpený a nezamestnáva vedúcich projektu. Kontrolóri z národného kontrolného programu kontrolujú vykonávanie agri-environmentálneho programu, charakter stanovených cieľov je však všeobecný a nie vždy sa dajú použiť na špecifickosť cieľového biotopu v projekte LIFE. Dohoda medzi majiteľmi pozemkov a žrebčínom o nákupe sena sa v praxi nikdy nezrealizovala. Vo výstavnej miestnosti naďalej prebieha výstava o "krasovom kraji" (skalnatý výbežok) a krasových jazerách, ale nie je otvorená pre širokú verejnosť. 64. Ako už bolo zistené počas kontrol na mieste, na pokračovanie a následnú kontrolu ochranných opatrení je niekedy náročné získať finančné prostriedky. Auditom sa zistilo šesť prípadov spomedzi 18 ukončených kontrolovaných projektov LIFE – príroda, v ktorých vedúci projektov nedokázali zabezpečiť nevyhnutné finančné prostriedky na udržanie projektu počas roku nasledujúcom po jeho ukončení. V jednom prípade poľnohospodári zapojení do projektu navyše vyhlásili svoj zámer ukončiť financované činnosti hneď po ukončení platieb, pretože nemajú žiaden hospodársky podnet v požadovaných činnostiach pokračovať (pozri rámček 8). 65. Jedným zdôrazneným aspektom je neschopnosť malých mimovládnych organizácií zabezpečiť ochranu výsledkov projektov pre nedostatok vlastných finančných zdrojov. V jednom prípade sa zistilo, že jediným zdrojom príjmov bol grant z nástroja LIFE (vrátane doplňujúceho národného finančného príspevku) a v druhom prípade boli príjmy v podstate obmedzené na verejné granty na prebiehajúce projekty. Znamená to, že riziká pre projekty sú vysoké od chvíle, kedy sa ukončí financovanie zo strany EÚ. Plány riadenia sú dôležité, pretože združujú a zaväzujú orgány, čím zabezpečujú trvácnosť výsledkov projektov +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov 66. 32 kontrolovaných projektov zahŕňa prípravu plánov riadenia (pozri prílohu III). Takéto plány riadenia sú dôležité, keďže sa týkajú organizácie a zaväzujú orgány k zabezpečeniu trvania výsledkov projektov. Ak ich členský štát schváli, vnútroštátne orgány zaväzujú k tomu, aby príslušným lokalitám pridelili trvalú štruktúru (organizačnú a finančnú) zodpovednú za zabezpečenie pokračovania výsledkov projektov. Tieto plány však neboli vo všeobecnosti schválené a s postupným ukončovaním financovania z nástroja LIFE Komisia ich vykonávanie systematicky nekontrolovala. 67. Členské štáty neschválili plány riadenia pre všetky relevantné lokality projektov (napr. päť projektov v Belgicku a štyri projekty v Slovinsku). V dôsledku toho sa nevytvoril dôležitý základ pre prebiehajúce riadenie príslušných lokalít. Napokon, príjemcovia čelili ťažkostiam pri hľadaní spolufinancovania pre prebiehajúce zmluvy o riadení v rámci agroenvironmentálnych opatrení (pozri rámček 9). Rámček 9 Nezabezpečenie financovania po ukončení projektu Jedným z hlavných cieľov kontrolovaného projektu, ktorý dostal viac než jeden mil. EUR v rámci príspevku EÚ, bolo vytvoriť integrovaný prístup riadenia pre cieľovú lokalitu Natura 2000, vytvorením dohôd s poľnohospodármi o vykonaní rôznych typov riadiacich opatrení na ochranu cieľových druhov. Získané skúsenosti by sa potom použili na stanovenie agro-environmentálnych opatrení na ochranu cieľových druhov a na stanovenie agro-environmentálnych opatrení, ktoré by sa použili v podobných prípadoch. Dohody boli uzatvorené s poľnohospodármi a na obdobie projektu bola pridelená finančná náhrada. Informácie, pokiaľ ide o konkrétne vypracovanie následných agro-environmentalnych opatrení zo strany miestnych poľnohospodárov, však neboli k dispozícii. V dôsledku toho neexistuja žiadna odôvodnená záruka, že výsledky dosiahnuté v rámci projektu budú pokračovať, vrátane šírenia získaných skúseností, a preto nebudú k dispozícii informácie o ich účinnosti. Závery a odporúčania 68. Poskytovaním grantov z nástroja LIFE – príroda sa prispieva k úsiliu o ochranu biodiverzity posilňovaním činností členských štátov EÚ a podporovaním záväzku mnohých občanov a ich združení v prospech ochrany druhov a biotopov. 69. Nástroj LIFE – príroda je zložitý: projekty sa zaoberajú mnohými skutočnosťami, propagujú ich rôzne typy príjemcov a mali by mať udržateľný vplyv na špecifické druhy a biotopy, a to aj prostredníctvom šírenia dosiahnutých výsledkov a získaných skúseností. 70. Od zavedenia prvého nástroja LIFE v roku 1992 Komisia postupne rozvíjala a zlepšovala svoje systémy riadenia a kontroly, okrem iného zohľadnením výsledkov predošlých auditov Dvora audítorov. Zo záverov auditu však vyplýva, že opatrenia financované z nástroja LIFE – príroda ešte nie sú po dokončení projektu dostatočne zabezpečené (body 18 až 20). Výberové konanie 71. Kritéria súvisiace s udržateľnosťou, ktoré boli prijaté pre výber projektov LIFE – príroda, v rámci nástroja LIFE+ stratili na svojej relevantnosti. Naviac, keďže čiastkovým kritériám nie je pridelená váha, nie je jasné, ako sa projektom strhávajú body v prípade, keď nespĺňajú jedno alebo viacej relevantných čiastkových kritérií (body 22 až 26). 72. V rámci auditu nebol nájdený žiaden dôkaz o odbornom príspevku Európskej environmentálnej agentúry alebo Európskeho tematického centra pre biodiverzitu k návrhu prijatého výberového modelu (alebo k iným aspektom riadenia projektov v rámci nástroja LIFE) napriek skutočnosti, že na nástroj LIFE smeruje 70 % rozpočtu, ktorý spravuje GR pre životné prostredie (bod 27). 73. Nezávislé technické hodnotenie prijatých návrhov projektov vykonávajú externí hodnotitelia, s ktorými Komisia uzatvorila na tento účel zmluvu. Použitý model usporiadania kritérií podľa dôležitosti (kritériá, čiastkové kritériá, pridelenie váhy, bodové stupnice atď.) však nie je pre zainteresovanú verejnosť dostatočne podrobný alebo transparentný. Na druhej strane príliš dlhý proces rozhodovania o udelení grantov niekedy ovplyvňuje uskutočniteľnosť vykonávania projektov a oslabuje zapojenie zúčastnených strán (bod 28). Odporúčanie 1 i) Komisia by mala prehodnotiť svoj výberový model vychádzajúc zo stanoviska skupiny odborníkov vrátane príspevku Európskej environmentálnej agentúry alebo Európskeho tematického centra pre biodiverzitu, schváliť ho a sprístupniť všetkým zúčastneným stranám. ii) V rámci modelu by sa mali uprednostniť návrhy projektov LIFE – príroda, ktoré môžu zabezpečiť pokračovanie výsledkov. Dvor audítorov v tomto ohľade zdôrazňuje a odporúča, aby Komisia preskúmala, či by nebolo účelné oddeliť riadenie oblastí "Príroda" a "Životné prostredie", vzhľadom k ich prirodzeným rozdielom, a tak podporiť ich dlhodobé riadenie [27]. iii) Rovnako by sa mali posúdiť možné spôsoby skrátenia výberového konania, a síce zohľadnením riešení, ktoré sa použili v iných grantových schémach financovaných z rozpočtu EÚ, a preskúmaním v súčasnosti platných medziinštitucionálnych postupov. Vykonávanie projektov 74. Kontrolami 35 projektov vykonanými na mieste sa ukázalo, že väčšina plánovaných investíci sa vykonala a že prispievali k zlepšeniu stavu ochrany druhov a biotopov v lokalitách Natura 2000. Zistilo sa však niekoľko nedostatkov, ktoré mali vplyv na výsledky projektov. Niektoré financované investície mali na cieľové druhy a biotopy relatívne obmedzený vplyv, či už vzatím do úvahy ich nadmerné náklady alebo pre vysokú pravdepodobnosť, že ich vplyv sa po ukončení projektu rýchlo vytratí, pokiaľ by sa nevykonala potrebná práca týkajúca sa udržiavania. Okrem toho podmienky týkajúce sa zabezpečenia pokračovania výsledkov projektov neboli vždy primerane zabezpečené. 75. Monitorovanie projektov, ktoré vykonávajú externí odborníci na ochranu prírody, je zamerané na kontrolu a podávanie správ o pokroku projektu vo vzťahu k plánovaným investíciám a činnostiam. Dosahovanie špecifických cieľov v oblasti ochrany, napr. zlepšenia v stave ochrany cieľových druhov alebo biotopov, sa nemonitoruje primerane. Od navrhovateľov projektov sa nevyžaduje, aby monitorovali vplyv opatrení na cieľové druhy alebo biotopy. Výsledkom je, že Komisia je zvyčajne veľmi dobre informovaná o pokroku jednotlivých vykonaných projektových investícií, ale nemá k dispozícii informácie o tom, do akého rozsahu sa cieľové výsledky projektov v skutočnosti dosiahli, ani informácie o ich vplyve. Účinné monitorovanie si navyše vyžaduje, aby Komisia vypracovala súbor primeraných ukazovateľov na základe dostupných odborných znalostí, ktoré má k dispozícii napríklad Európska environmentálna agentúra a Európske tematické centrum (body 30 až 40). Odporúčanie 2 i) Komisia by mala vykonať nevyhnutné iniciatívy na zlepšenie monitorovania projektov, pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, ako aj záruky, ktoré boli stanovené a ktoré sa týkali investícií financovaných z nástroja LIFE, a reálnosť plnenia zmlúv a plánov riadenia. ii) Komisia by mala na monitorovanie účinkov projektov vypracovať primerané ukazovatele a kritériá na základe odborných znalostí, ktoré má k dispozícii najmä Európska environmentálna agentúra a Európske tematické centrum. Šírenie výsledkov 76. Je treba prekonať určité jazykové ťažkosti a zlepšiť minimálne normy kvality informácií, ktoré sa majú uverejňovať na internetových stránkach projektu. Databáza projektov LIFE generálneho riaditeľstva pre životné prostredie neumožňuje jednoduchý a široký prístup k získaným skúsenostiam a informácie o technických a vedeckých otázkach nie sú vo všeobecnosti poskytnuté potenciálnej odbornej verejnosti (body 42 až 53). Odporúčanie 3 i) Komisia by mala prehodnotiť svoju komunikačnú stratégiu, činnosti a nástroje, pričom by mala zohľadniť to, že osobitná pozornosť by sa mala venovať šíreniu relevantných informácií a získaných skúseností zainteresovaným odborníkom. Rovnako by sa malo posúdiť zlepšenie možností vyhľadávania, ktoré je v ponuke na prístup k informáciám v databáze LIFE. ii) Od príjemcov by sa taktiež malo žiadať, aby poskytovali viac technických podrobností o použitých metódach, získaných skúsenostiach a zistených najlepších postupoch na zabezpečenie ich šírenia vo väčšom rozsahu. Dlhodobé riadenie výsledkov projektov 77. Projekty LIFE – príroda významným spôsobom prispeli k vytvoreniu siete Natura 2000. Komisia však okrem požiadavky vypracovať koncept plánu ochrany po ukončení financovania projektov z nástroja LIFE venovala malú pozornosť projektom LIFE hneď po ich ukončení a príjemcovia a partneri nie sú právne alebo prostredníctvom iných účinných prostriedkov zaviazaní zabezpečiť pokračovanie výsledkov projektov. Udržateľnosť ochranných opatrení financovaných z nástroja LIFE – príroda nie je po ukončení projektov zabezpečená. Vplyv financovania zo strany EÚ sa tak môže rýchlo znižovať, keďže neprebiehajú žiadne následné technické kontroly a Komisia na zabezpečenie toho, aby sa výsledky nestratili, nezaviedla žiadny systém následnej kontroly alebo iný reaktívny nástroj (body 55 až 67). Odporúčanie 4 i) Dohody o grante by mali príjemcov, a prípadne spolufinancovateľov na vnútroštátnej úrovni, zaväzovať k udržiavaniu výsledkov projektov po minimálnu dobu od ukončenia projektu. Dodržiavanie zodpovedajúcich zmluvných záväzkov by sa malo presadzovať prostredníctvom príslušných pokút a vymáhaním dlžnej sumy. ii) Komisia by mala posúdiť zavedenie systému následnej kontroly pre financovanie projektov po ukončení financovania z nástroja LIFE, ktoré si môže vyžadovať zmenu právneho rámca. Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 2. júla 2009. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Osobitná správa č. 11/2003 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE) (Ú. v. EÚ C 292, 2.12.2003) a kontrola prijatia opatrení vo výročnej správe za rozpočtový rok 2004, body 6.48 až 6.50 (Ú. v. EÚ C 301, 30.11.2005). [2] Nariadenie Rady (EHS) č. 1973/92 z 21. mája 1992, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj pre životné prostredie (LIFE) (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 1). [3] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 zo 17. júla 2000 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE) (Ú. v. ES L 192, 28.7.2000, s. 1), zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1682/2004 (Ú. v. EÚ L 308, 5.10.2004, s. 1). [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 z 23. mája 2007 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+) (Ú. v. EÚ L 149, 9.6.2007, s. 1). [5] Smernica Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1); Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7). [6] V článku 4 nariadenia o nástroji LIFE+ sú stanovené ciele pre LIFE+ príroda: rozvoj a implementácia siete Natura 2000; konsolidácia vedomostnej základne; monitorovanie a posudzovanie prírody a biodiverzity; riadenie v oblasti životného prostredia. [7] Článok 8 smernice o biotopoch. [8] KOM(2006) 216 v konečnom znení z 22.5.2006: Oznámenie Komisie – Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 – a v nasledujúcich rokoch – Trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstva. [9] Program Európskeho spoločenstva o stratégii a aktivitách vzhľadom k životnému prostrediu a trvalo udržateľnému rozvoju "K trvalo udržateľnému rozvoju", uznesenie Rady z 1. februára 1993 (Ú. v. ES C 138, 17.5. 1993, s. 1). [10] Rozhodnutie 1600/2002/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1). [11] Osobitná správa č. 11/2003. [12] Osobitná správa č. 11/2003 ods. 81 až 84 a ods. 86 až 87 (závery). [13] Body 6.48 až 6.50. [14] Vzorka pôvodne zahŕňala 36 projektov. V rámci jedného vybraného projektu sa však kontrola na mieste nemohla vykonať, keďže príjemca nebol dostupný, medzitým zanechal realizáciu projektu a vyplatil zálohu späť Komisii. [15] Osobitná správa č. 11/2003, odporúčanie po bode 89. [16] Pre rok 2006 boli pre kritérium "prínos z hľadiska ochrany" nástroja LIFE III stanovené tieto čiastkové kritériá: hodnota lokality/druhov/biotopov, významnosť navrhnutých krokov, príspevok k európskym stratégiám ochrany a udržateľnosť činností. Pre rok 2007 boli pre kritérium "príspevok k cieľom" nástroja LIFE+ stanovené tieto čiastkové kritériá: európsky význam, prínos k riešeniu cieľového problému, príspevok k vykonávaniu, aktualizácii a rozvoju politiky a právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia, kontinuita a trvalosť výsledkov projektov, udržateľný príspevok k riešeniu cieľového problému. [] "Národná pridaná hodnota" sa berie do úvahy len vtedy, keď projekty toho istého členského štátu získali rovnaký celkový počet bodov. [17] Článok 9 nariadenia (ES) č. 1655/2000, zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1682/2004. [18] Článok 4 nariadenia (ES) č. 614/2007. [19] Hodnotenie relevantnosti a vplyvu komunikačných činností v rámci nástroja LIFE za obdobie 2000 – 2007, ktoré bolo dokončené v auguste 2008, bolo vykonané externe na základe zmluvy uzatvorenej s Komisiou. Preskúmané projekty boli vybrané predovšetkým z projektov s osvedčenými postupmi z hľadiska obsahu alebo komunikačných činností. [20] Hodnotenie vykonávania finančného nástroja LIFE v polovici obdobia (júl 2003), strany 12 a 14. [21] Štandardné správne opatrenia (Standard Administrative Provisions), články 11, 16 a 18 (2000 – 2006), článok 13 (2007). [22] Minimálne požiadavky ("činnosti, pokrok a výsledky v rámci projektu") boli zavedené v článku 13 ods. 4 všeobecných ustanovení z roku 2007. [23] Napríklad ukončenie zmlúv o rozsiahlom riadení sa uskutoční až po vykonaní krokov v rámci nástroja LIFE, ale nakoniec zabezpečujú využívanie pôdy pre určité ciele ochrany prírody. [24] Bod 64: "Z dôvodu obmedzeného počtu a rozsahu kontrol vykonaných v prípade týchto dvoch smerníc sa v rokoch 2005 a 2006 zistilo len málo porušení. Napríklad vo Fínsku, Francúzsku, Grécku a Slovinsku sa nezistilo ani jediné porušenie v 11633 kontrolách krížového plnenia v prípade smernice o vtáctve a 14896 kontrolách v prípade smernice o biotopoch." (http://www.eca.europa.eu) [25] Článok 72 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1). [26] Pri troch z týchto projektov v Nemecku bola klauzula o ochrane prírody zapísaná v prospech príslušného územia bez záväzných podmienok o ďalšom využívaní pôdy na ochranu prírody. [27] Osobitná správa č. 11/2003, odporúčanie po bode 89. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I PROJEKTY KONTROLOVANÉ NA MIESTE Číslo projektu | ČŠ | Názov projektu | Skratka | Príjemca | | Typ príjemcu | Dátum začiatku | Dátum ukončenia | Stav k 30.6.2008 | Celkové náklady (v EUR) | Grant z nástroja LIFE (v EUR) | % | LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Opatrenia pre vtáky trstinových porastov v Bassin de la Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | MVO | 1.7.2001 | 31.12.2007 | Ukončený | 1740715 | 870358 | 50 % | LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Obnova a udržateľná starostlivosť o suché travinno-bylinné porasty na hornom toku rieky Meuse | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | MVO | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Ukončený | 1934717 | 967359 | 50 % | LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Integrovaná obnova prírodných biotopov vo vojenských oblastiach v lokalitách Natura 2000 | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | verejný (subjekt) | 1.9.2003 | 31.12.2008 | Prebieha | 15322373 | 6555658 | 43 % | LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Obnova dolného toku riečného systému "Grote Nete" | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | MVO | 8.1.2005 | 30.9.2010 | Prebieha | 3120940 | 1560470 | 50 % | LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Akčný plán na ochranu a obnovu troch lesov v Ardénach (Flámsko) | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | MVO | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Ukončený | 2837738 | 1126582 | 40 % | LIFE03/NAT/B000019 | BE | Obnova rašelinových a vlhkých biotopov na náhornej plošine Saint-Hubert | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | MVO | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Prebieha | 2127540 | 1063770 | 50 % | BE spolu | 27084023 | 12144197 | | LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Projekt obnovy prioritných druhov s názvom "Galenbecker See" | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | verejný | 1.5.2001 | 31.12.2007 | Prebieha | 5780907 | 4046635 | 70 % | LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimalizácia navrhovanej lokality európskeho významu "záplavové územie rieky Lippe medzi Hammom a Hangfortom" | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | verejný | 8.1.2005 | 28.2.2010 | Prebieha | 5514593 | 2757297 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimalizácia osobitne chránenej oblasti "Düsterdieker Niederung" | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | verejný | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Prebieha zrušenie záväzku | 4534432 | 2267216 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007039 | DE | Projekt LIFE "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | verejný | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Ukončený | 1786914 | 893457 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Obnovenie a zachovanie suchých travinno-bylinných porastov v Nemecku | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | MVO | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Ukončený | 1433218 | 842732 | 59 % | LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Rašelinisko "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | verejný | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Ukončený | 1288500 | 644250 | 50 % | DE spolu | 20338564 | 11451587 | | LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Zlepšenie starostlivosti o lokalitu európskeho významu a osobitne chránené územie "Cabo de Gata-Níjar" | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | verejný | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Ukončený | 4303086 | 3012160 | 70 % | LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Ochrana dropa hrivnatého kanárskeho (Chlamydotis undulata fuertaventurae) v osobitne chránených územiach Kanárskych ostrovov | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | MVO | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Prebieha zrušenie záväzku | 2630899 | 1973174 | 75 % | LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Ochrana španielskeho orla kráľovského, kondora havranovitého a bociana čierneho | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | verejný | 1.9.2003 | 1.9.2007 | Prebieha | 3286882 | 1972129 | 60 % | LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Správa osobitne chráneného územia - lokality európskeho významu "La Serena y Sierras periféricas" | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | verejný | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Ukončený | 1853176 | 1297223 | 70 % | LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Ochrana a obnova lokality európskeho významu "Aiako Harria" (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural. Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | verejný | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Prebieha | 2260318 | 1130159 | 50 % | LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Model obnovy biotopov piesočných dún v L'Albufera de Valencia | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | verejný | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Ukončený | 1951482 | 975741 | 50 % | ES spolu | 16285843 | 10360586 | | Číslo projektu | ČŠ | Názov projektu | Skratka | Príjemca | | Typ príjemcu | Dátum začiatku | Dátum ukončenia | Stav k 30.6.2008 | Celkové náklady (v EUR) | Grant z nástroja LIFE (v EUR) | % | LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Zlepšenie biotopov vtákov a obnova elektrických zariadení | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | verejný | 1.7.2001 | 31.12.2006 | Prebieha | 5637965 | 2198806 | 39 % | LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Ochranárske činnosti v lokalitách NATURA 2000 riadené štátnymi lesmi | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | verejný | 1.4.2004 | 30.6.2009 | Prebieha | 2505297 | 1252649 | 50 % | LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Ochrana jedle Abies nebrodensis (Lojac) Mattei in situ a ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | verejný | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Ukončený | 1161535 | 871151 | 75 % | LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | Projekt NEMOS - zlepšenie oblastí alpínskych mokradí | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | verejný | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Ukončený | 1626422 | 796947 | 49 % | LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Ochrana ohrozených dravcov v provincii Matera | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | verejný | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Prebieha | 866062 | 649546 | 75 % | IT spolu | 11797281 | 5769099 | | LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 v Slovinsku - modely riadenia a informačný systém | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | verejný | 1.1.2005 | 31.12.2007 | Prebieha | 1686077 | 843039 | 50 % | LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Vytvorenie dlhodobej ochrany chrapkáča poľného v Slovinsku | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | MVO | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Prebieha zrušenie záväzku | 809024 | 606768 | 75 % | LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Ochrana ohrozených biotopov / druhov v budúcom Karst parku | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | verejný | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Ukončený | 476930 | 357698 | 75 % | LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Ochrana ohrozených druhov a biotopov v prírodnom parku Sečovlje salt-pans | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | súkromný | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Ukončený | 714440 | 357220 | 50 % | LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Rašeliniská v Triglavskom národnom parku | Triglav | Triglavski Narodni Park | | verejný | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Ukončený | 470200 | 352650 | 75 % | LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Plán starostlivosti a naliehavé opatrenia pre vysoko položené suché travinno-bylinné porasty na Veterniku a Oslici | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | MVO | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Ukončený | 275000 | 206250 | 75 % | SI spolu | 4431671 | 2723625 | | LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Vytvorenie strategickej siete trstinových porastov v osobitne chránených územiach pre bučiaka veľkého (Botaurus stellaris) | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | MVO | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Ukončený | 6484498 | 3890699 | 60 % | LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Riadenie nevyhnutných opatrení na zachovanie tetrova veľkého v Škótsku | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | súkromný | 1.2.2002 | 31.1.2007 | Prebieha | 7355440 | 3677720 | 50 % | LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Zachovanie lososa atlantického v Škótsku | CASS | Scottish Natural Heritage | | verejný | 1.2.2004 | 31.7.2008 | Prebieha | 4695816 | 2347908 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Boj proti urbanizačnému tlaku, ktorý narúša európske vresoviská v Dorsete | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | verejný | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Prebieha zrušenie záväzku | 3819840 | 1909920 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Zlepšenie starostlivosti o lokality Natura 2000 v Salisbury plain | Salisbury Plain | English Nature | | verejný | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Ukončený | 3482722 | 1741361 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Obnova vrchovísk v Škótsku | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | MVO | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Ukončený | 2139263 | 1458977 | 68 % | UK spolu | 27977579 | 15026585 | | Celkový súčet | 107914961 | 57475679 | | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II KALENDÁR POSTUPU HODNOTENIA A VÝBERU PROJEKTOV V RÁMCI NÁSTROJA LIFE+ 2007 Dátum začiatku | Dátum ukončenia | Trvanie | Činnosť | 30.11.2007 | | | Konečný termín na odoslanie návrhov LIFE+ členským štátom | 15.1.2008 | | | Konečný termín pre členské štáty na odoslanie návrhov LIFE+ Európskej komisii | 15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 mesiac | Prijatie návrhov, ich zaznamenanie a kontrola oprávnenosti Komisiou vrátane možného vyžiadania chýbajúcich informácií a lehoty na odpoveď | 16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 dní | Informovanie neúspešných príjemcov (neoprávnené návrhy) | 16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 mesiaca | Hodnotenie oprávnených návrhov s pomocou externých odborníkov | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 mesiace | Preskúmanie návrhov a príprava konečného "užšieho a rezervného" zoznamu návrhov, ktorý sa predloží výboru pre nástroj LIFE+ | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 mesiace | Konzultácie medzi útvarmi Komisie | 1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 týždne | Komisia odošle výboru pre nástroj LIFE+ predbežný výberový zoznam | 15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 deň | Zasadnutie výboru pre nástroj LIFE+, na ktorom sa rozhodne o zozname projektov prijatých na spolufinancovanie | 1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 mesiaca | Odoslanie dokumentov Európskemu parlamentu v rámci jeho práva kontroly po letných prázdninách | 15.10.2008 | | | Rozhodnutie Komisie o udelení grantu | 15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 týždne | Komisia odošle príjemcom návrh dohody o grante | 1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 mesiac | Príjemcovia majú 30 dní na odpoveď | 1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 mesiac | Komisia podpíše dohodu o grante a odošle ju späť príjemcom | 1.1.2009 | | | Najskorší možný termín začatia projektov | 2008 Zdroj: LIFE+ "príroda a biodiverzita": Usmernenia pre žiadateľov na rok 2007 a 2008 Dátum alebo obdobie | Činnosť | 21.11.2008 | Konečný termín pre žiadateľov na odoslanie návrhov orgánom členského štátu | 5.1.2009 | Konečný termín pre členské štáty na odoslanie návrhov Európskej komisii | januára až júl 2009 | Prijateľnosť, vylúčenie a oprávnenosť, hodnotenie a preskúmanie návrhov | 31.12.2009 | Konečný termín na podpísanie dohôd o grante | 1.1.2010 | Najskorší možný termín začatia projektov vzťahujúcich sa na rok 2008 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA III PLÁNY RIADENIA Podľa článku 6 smernice o biotopoch členské štáty ustanovia potrebné ochranné opatrenia obsahujúce v prípade potreby príslušné plány riadenia, osobitne navrhnuté pre dané lokality alebo začlenené do ďalších plánov rozvoja, a primerané štatutárne, administratívne alebo zmluvné opatrenia. Tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom siete Natura 2000, pričom sa zohľadnia hospodárske, sociálne a kultúrne požiadavky a regionálne a miestne charakteristiky. Plán riadenia by mal obsahovať tieto zložky: vyhlásenie o politike s odkazom na článok 6 smernice o biotopoch; popis lokality vrátane analýzy historického využívania pôdy; uvedenie cieľov vrátane dlhodobých a krátkodobých cieľov; uvedenie obmedzení vrátane identifikácie zapojených subjektov; reálny zoznam činností, ktoré sa majú vykonať, spoločne s časovým plánom a finančným plánovaním; podrobný postup konzultácií; monitorovanie a hodnotenie. V odôvodnení č. 6 nariadenia LIFE+ ((ES) č. 614/2007) sa zdôrazňujú finančné obmedzenia nástroja pre riadenie lokalít Natura 2000 a uvádza sa, že "mali by sa zaviesť také opatrenia, aby sa zabezpečilo náležité financovanie siete Natura 2000 vrátane spolufinancovania Spoločenstvom. Keďže cieľom tohto nariadenia je financovať len najlepšie postupy alebo demonštračné projekty súvisiace so správou oblastí zahrnutých do lokalít siete Natura 2000, Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa prostredníctvom ďalších nástrojov poskytol dostatok finančných prostriedkov na riadenie siete, na ktoré sa v roku 2004 odhadovali ročné náklady vo výške približne 6100 miliónov EUR." --------------------------------------------------