SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 8. 2. 2022  
COM(2022) 45 final  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Akt o čipoch pre Európu   
 
1 
  
 
 
AKT O  ČIPOCH PRE EURÓPU  
1. Úvod  
Polovodičové čipy sú základné stavebné prvky digitálnych a  digitalizovaných produktov. 
Čipy sú zásadné pre modernú digitálnu ekonomiku, od smartfónov a  automobilov po kritické 
aplikácie a  infraštruktúry v  oblasti zdravotnej starostlivosti, energetiky, mobility, komunikácií 
a priemyselnej automatizácie. Sú rozhodujúce pre výkonnostné charakteristiky digitálnych 
systémov, okrem iného pre bezpečnosť a  energetickú efektívnosť, ktoré sú nevyhnutné pre 
digitálnu a  zelenú transformáciu EÚ. Čipy sú takisto dôležité pre kľúčové digitálne 
technológie budúcnosti vrátane umelej inteligencie, sietí 5G a  edge computingu, ako sa 
stanovuje v  oznámení o digitálnom desaťročí EÚ do roku 2030.1 Jednoducho povedané, bez 
čipov neexistuje nič digitálne.  
Od vypuknutia pandémie začiatkom roka 2020 Európa a  iné regióny sveta čelia značným 
problémom so zásobovaním a  s nedostatk om čipov. Vzhľadom na zrýchľovanie digitálnej 
transformácie a  na jej prenikanie do každej oblasti spoločnosti nedostatok čipov oslabuje 
priemyselnú výrobu a  hospodársky rozvoj vo všetkých odvetviach a  má potenciálne závažné 
spoločenské dôsledky. Narušenie do dávateľského reťazca v  odvetví polovodičov zameralo 
pozornosť celého sveta na čipy ako na jadro hospodárstva a  nášho každodenného života.  
Odvetvie polovodičov je náročné na kapitál aj znalosti a  podlieha rýchlemu technologickému 
vývoju. Výroba čipov prebi eha v  rámci dodávateľského reťazca, ktorý je globálny, 
komplexný a  v niektorých dôležitých segmentoch aj príliš koncentrovaný. Napríklad 
v súčasnosti existujú len dve spoločnosti na celom svete, so sídlom na Taiwane a  v Južnej 
Kórei, ktoré sú schopné vyráb ať najvyspelejšie čipy.  
Čo sa týka polovodičov, Európa je zdatná v  určitých konkrétnych oblastiach, ako je 
navrhovanie komponentov do výkonovej elektroniky, rádiofrekvenčných a  analógových 
zariadení, snímačov a  mikroradičov, ktoré sa vo veľkej miere použí vajú v  automobilovom 
a spracovateľskom priemysle. Európa je okrem toho svetovým centrom pre výskum 
polovodičov. Je domovom popredných výskumných stredísk, ktoré urýchľujú svetový vývoj 
špičkových polovodičových technológií. Európska technológia je v  skutoč nosti kľúčovým 
činiteľom miniaturizácie2 čipov; koncepcie ako tranzistory FinFET a  Gate All Around (ďalej 
                                                 
1  COM(2021)  118. 
2 Miniaturizácia (Moorov zákon) je hlavnou silou posúvajúcou konštrukciu čipov vpred  – každých 18 
mesiacov sa zdvojnásobí počet tranzistorov na danú plochu polovodiča, a  tým sa zdvojnásobí aj  výpočtová 
kapacita, čo platí už takmer 60 rokov. Dnešné vyspelé čipy obsahujú desiatky miliárd tranzistorov na každý 
cm2 kremíka.  
 
2 
 len „GAAFET“)3 sú potrebné na výrobu výkonných čipov novej generácie  a technológia 
FDSOI4 je kľúčová pre znižovanie spotreby energie.   
Európa má takis to veľmi dobré postavenie z  hľadiska surovín a  zariadení potrebných na 
prevádzku veľkých závodov na výrobu čipov, pričom množstvo spoločností zohráva dôležitú 
úlohu v  celom dodávateľskom reťazci. Európa má aj veľkú rozmanitosť silných 
priemyselných odvetví  koncových používateľov, akými sú automobilový priemysel, 
priemyselná automatizácia, zdravotná starostlivosť, energetika, komunikácia, 
poľnohospodárstvo atď.  
Napriek týmto výhodám má Európa len 10  % podiel na celosvetovom trhu s  polovodičmi5 
a vo veľkej mi ere závisí od dodávateľov z  tretích krajín.  V prípade narušenia dodávateľského 
reťazca sa európske zásoby čipov v  niektorých priemyselných odvetviach, napr . 
v automobilovom priemysle, môžu vyčerpať za niekoľko týždňov,6 čo pre veľa európskych 
podnikov znam ená spomalenie alebo zastavenie výroby. Európa má navyše obmedzené 
kapacity na výrobu čipov, najmä v prípade uzlov s vyspelou výrobou (22  nm a  viac), a  žiadnu 
kapacitu v  oblasti špičkových čipov (7  nm a  menej)7. Okrem toho trpí veľkou závislosťou 
v oblasti  vývoja, balenia a  montovania8. 
Vzhľadom na zrýchľovanie digitálnej transformácie a  na rýchly rast celosvetového dopytu po 
čipoch9, ktorý sa má podľa očakávaní do konca desaťročia zdvojnásobiť,10 sú polovodiče 
ústredným bodom veľkých geostrategických záujmov a  celosvetových technologických 
pretekov. Popredné hospodárstva si chcú zabezpečiť dodávky najvyspelejších čipov, keďže to 
predstavuje čoraz väčší predpoklad ich akcieschopnosti (v  oblasti hos podárstva, priemyslu aj 
armády) a  stimuluje to digitálnu transformáciu. Už teraz vo veľkej miere investujú 
                                                 
3  Technológia tranzistorov Gate -all-around field -effect transistors  (GAAFET  – tranzistor riadený poľom 
s hradlami zo štyroc h strán), následník tranzistorov FinFET ( Fin field effect transistors  – tranzistor riadený 
poľom s  rebrovou štruktúrou), ktoré sa používajú vo vyspelých čipoch, predstavuje zásadnú technológiu na 
zmenšenie tranzistorov na veľkosť menšiu ako 3  nm. 
4 Technol ógia spracovania, ako je úplne ochudobnený kremík na izolátore (FDSOI  – fully depleted silicon on 
insulator ), ponúka výhodu zmenšenej kremíkovej geometrie a  jednoduchšieho výrobného procesu 
a poskytuje priaznivý kompromis medzi výkonom a  spotrebou energie.  
5  Zdroj: Strengthening the semiconductor supply chain in an uncertain era  (Posilnenie dodávateľského 
reťazca polovodičov v  neistých ča soch), Boston Consulting a  SIA (Semiconductor Industry Association).  
6  Odhady Komisie, na základe výrobných postupov „ just in time “ (výroba v momente potreby), pomocou 
ktorých sa minimalizuje odpad a  zvyšuje efektívnosť tým, že podniky majú nízke zásoby. Tieto postupy sa 
značne využívajú v  automobilovom dodávateľskom reťazci, The semiconductor shortage in autos:  
Strategies for success | McKinsey  (Nedostatok polovodičov v  odvetví automobilov: stratégia  úspechu). 
Napríklad zásoby čipov priemyslu v  USA sa zmenšili zo zásob na 40 dní v  roku 2019 na menej ako päť dní. 
https://www.commerce.gov/ne ws/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information .  
7 V oblasti výroby polovodičov je technológia výrobného procesu v  korelácii s  rozmerom tranzistorov a  meria 
sa v nanometroch (nm); 1  nm je jedna miliardtina metra. Menšie procesné uzl y zabezpečujú vyšší výkon 
a energetickú efektívnosť, sú však aj komplexnejšie a  ich výroba je nákladnejšia. V  súčasnosti sa vyrábajú 
tranzistory vo veľkosti 5  nm a  viac, uzol 3  nm je v  predvýrobnej fáze a  prebieha vývoj technológie 2  nm. 
8 Balenie a montovanie predstavujú posledné štádiá výroby čipov. Tieto pojmy označujú niekoľko krokov 
výrobného procesu potrebných na dodanie čipu v  takom formáte, aby sa mohol použiť v  elektronických 
zariadeniach. Doštičky sa narežú na čipy, vytvoria sa prepojenia,  potom sa čipy zapuzdria s  cieľom 
zabezpečiť ich ochranu pred vonkajšími činiteľmi, ako sú vlhkosť, chemické látky atď. V  rámci vyspelého 
balenia sa viacero komponentov spojí do jedného zariadenia.  
9 Dopyt bol v  roku 2021 o  17 % vyšší ako v  roku 2019 a  nesprevádzal ho úmerný nárast v  ponuke, čo viedlo 
k veľkému nesúladu dopytu a  ponuky: https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -
semicond uctor -supply -chain -request -information .  
10 Odhad združenia SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) a  organizácie VLSI 
Research.  
 
3 
 a zavádzajú podporné opatrenia s  cieľom inovovať a  zvýšiť svoje výrobné kapacity. V  návrhu 
zákona USA o  čipoch sa prideľujú rozpočtové prostriedky na  výrobu a  výskum a  vývoj do 
roku 2026 vo výške 52  miliárd  USD11. Čína zvyšuje úsilie o  odstránenie svojej technologickej 
priepasti a  podľa odhadov do roku 2025 dosiahnu jej investície za posledné desaťročie 
približne 150  miliárd  USD v  súlade s  celým radom p lánov a  iniciatív, ako je plán „Made in 
China 2025“12. Japonsko nedávno oznámilo, že na verejné financovanie domácich investícií 
v odvetví polovodičov vyčlenilo 8  miliárd  USD, ktoré sa majú doplniť dodatočným 
financovaním13. Južná Kórea oživí svoje odvetvie polovodičových výrobkov tým, že 
prostredníctvom daňových stimulov podporí súkromné investície domácich spoločností do 
výskumu a  vývoja a  do výroby, ktoré podľa odhadov do roku 2030 dosiahnu 
450 miliárd  USD14.  
Európa vzhľadom na rastúce geopolitické napätie , rýchly rast dopytu a  možnosť ďalších 
narušení dodávateľského reťazca musí využiť svoje silné stránky a  zaviesť účinný 
mechanizmus, aby získala lepšie vedúce postavenie a  zaistila bezpečnosť dodávok v  rámci 
celosvetového priemyselného reťazca. Ide o  jedin ý spôsob, ako Európa môže získať 
prostriedky na dosiahnutie výhody potrebnej v  časoch krízy a  zabezpečiť fungovanie 
globálnych dodávateľských reťazcov napriek ich novej geopolitike . Znamená to podporu 
vyváženejších vzájomných vzťahov, ako aj odolné dodávat eľské reťazce bez jediných bodov 
zlyhania.  
Európa má prostriedky na to, aby získala vedúce postavenie v  oblasti priemyslu na budúcich 
trhoch s  polovodičmi. Jej cieľom je dosiahnuť do roku 2030 aspoň 20  % hodnoty svetovej 
produkcie špičkových a  udržateľných  polovodičov15. Cieľom nie je len znížiť neprimeranú 
závislosť, ale aj zmocniť sa príležitostí, ktoré ponúkajú čoraz viac digitalizované trhy 
a technologické zmeny. Tým sa zvýši konkurencieschopnosť európskeho polovodičového 
ekosystému a  európskeho priemysl u vo všeobecnosti vrátane MSP, keďže priemysel v  celej 
EÚ bude mať bezpečnejší prístup k  výkonným a  energeticky efektívnym čipom a  bude 
dodávať inovačné výrobky európskym občanom a  na svetové trhy.  
Európa na dosiahnutie tohto cieľa bude musieť podstatne z výšiť svoje výrobné kapacity 
a rozvinúť schopnosti v  oblasti špičkových technológií. Vzhľadom na zväčšenie trhu na 
dvojnásobok a  na rozsah úsilia vyvíjaného v  iných častiach sveta potrebuje Európa rýchle 
a dostatočné investície, inak klesne jej podiel na t rhu na menej ako 5  %. V  dôsledku toho by 
sa mohlo oneskoriť aj zavádzanie čipov novej generácie zo strany európskeho priemyslu, čo 
by vo všeobecnosti ohrozilo jeho konkurencieschopnosť a  technologickú samostatnosť.  
Hoci odvetvie polovodičových výrobkov in vestuje do výskumu a  vývoja a  kapitálového 
vybavenia viac prostriedkov než akékoľvek iné priemyselné odvetvie, vzhľadom na riziká 
spojené s  investíciami a  ich veľmi dlhou návratnosťou v  spojení so strategickým významom 
polovodičových technológií bolo toto odvetvie vždy závislé od verejnej podpory16. EÚ ho 
podporuje najmä prostredníctvom svojich rámcových programov pre výskum a  v minulosti 
                                                 
11 https://www.congress .gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260?s=1&r=52 .  
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767 .  
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/.  
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push .  
15 Pozri poznámku pod čiarou č.  1. 
16  Správa rady PCAST  o polovodičoch 2017.  
 
4 
 spoločne so zástupcami priemyslu stanovila ambiciózne ciele týkajúce sa podielu na trhu17. 
Väčšina investícií sa však zame riava na výskum a  vývoj a  nestačia na riešenie celého rozsahu 
problémov v  tomto odvetví. Potrebný je komplexnejší súbor opatrení a  schémy financovania, 
ako aj užšia spolupráca medzi dodávateľskými a  odberateľskými subjektmi.  
Vplyv nedostatku čipov na euró pske hospodárstvo poukázal na naliehavosť prijatia ďalších 
krokov. Práca sa musí začať teraz, pričom sa musia mobilizovať všetky dôležité verejné 
a súkromné subjekty, využiť silné stránky, diverzifikovať schopnosti, riešiť štrukturálne 
nedostatky, využívať  nové trhy a  vybudovať medzinárodné partnerstvá.  
Predsedníčka Komisie Ursula von der Leyenová 15.  septembra  2021 vo svojom prejave 
o stave Únie18 oznámila akt EÚ o  čipoch a  upozornila na potrebu vzájomného prepojenia 
európskych výskumných kapacít svetovej triedy a  koordinácie investícií na úrovni EÚ 
a členských štátov v  celom hodnotovom reťazci.  
V akte EÚ o  čipoch sa navrhuje, aby sa stavalo na sil ných stránkach Európy a  aby sa 
odstránili nevyriešené nedostatky, aby sa vytvoril prosperujúci ekosystém polovodičov 
a odolný dodávateľský reťazec a  zároveň aby sa stanovili opatrenia na predvídanie narušení 
dodávateľských reťazcov v  budúcnosti, ako aj na prípravu a  reakciu na tieto narušenia.  
Akt o  čipoch predstavuje pre Európu jedinečnú príležitosť, aby všetky členské štáty 
vystupovali jednotne a  v prospech celej Európy. Z  krátkodobého hľadiska umožní porozumieť 
budúcim krízam v  oblasti čipov a  predvídať ich a  umožní ich riešenie úzkou koordináciou 
s členskými štátmi a  poskytnutím takých nástrojov Únii, ktoré majú niektoré podobne 
zmýšľajúce k  dispozícii19. Z krátkodobého až strednodobého hľadiska sa týmto aktom 
posilnia výrobné činnosti v  Únii a  podporí sa  rast a  inovácie v  celom hodnotovom reťazci, 
čím sa zaistí bezpečnosť dodávok a  väčšia odolnosť ekosystému. Zo strednodobého až 
dlhodobého hľadiska sa aktom posilní technologické prvenstvo Európy a  zároveň sa pripravia 
požadované technologické schopnosti, ktoré by podporovali prenos vedomostí z  laboratória 
do tovární a  postavenie Európy ako technologického lídra na inovačných nadväzujúcich 
trhoch.  
Toto oznámenie vytvára kontext a  obsahuje návrh súboru opatrení na posilnenie európskeho 
ekosystému polovodičo v pre digitálne desaťročie. Na tento účel ho sprevádza:  
– návrh nariadenia Európskeho parlamentu a  Rady na vybudovanie odolného európskeho 
ekosystému a  posilnenie technologického prvenstva Európy, na vytvorenie primeraného 
rámca na investície do výroby čipov a  na zabezpečenie účinnej koordinácie medzi 
členskými štátmi a  Komisiou pri riešení kríz na trhu s  polovodičmi,  
– odporúčanie Komisie určené členským štátom, v  ktorom sa predvídajú kľúčové opatrenia 
stanovené v  navrhovanom nariadení až do prijatia návr hu a v ktorom sa navrhuje riadiaci 
rámec, ktorý môže začať fungovať okamžite s  cieľom pomôcť pri prekonávaní súčasného 
nedostatku,  
– návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (EÚ) 2021/2085, ktorým sa 
zriaďujú spoločné podniky v  rámci programu H orizont Európa.  
2.  Vyhliadky a  trhové príležitosti Európy  
                                                 
17  Elekt ronický priemysel predkladá plán pre Európu na dosiahnutie svetového prvenstva v  oblasti 
mikroelektroniky a  nanoelektroniky .  
18  Správa o  stave Únie 2021  – Služba Európskej komisie pre vysielanie (eur opa.eu) .  
19  Napr. zákon USA o  výrobe v  oblasti obrany.  
 
5 
 2.1. Celosvetový nedostatok polovodičov  
Súčasný nedostatok polovodičov je výsledkom kombinácie rôznych faktorov: vysoký 
a stúpajúci dopyt po digitálnych technológiách, štrukturálne prvky dodávateľských reťazcov 
polovodičov  – ako sú dlhé výrobné cykly, ktoré sú v  rozpore so vzorcami výroby v mome nte 
potreby (model just in time ) používateľov polovodičov, alebo neflexibilná a  koncentrovaná 
ponuka, ktorú zhoršila kríza spôsobená pandémiou COVID -19 – , ako aj geopolitické napätie. 
Z dôvodu rozsiahlej digitalizácie hospodárstva a  spoločnosti sa dopyt p o čipoch výrazne 
zvýšil už pred pandémiou (napr. v  prípade telefónov a  antén s  technológiou 5G, nových 
videohier, snímačov a  zariadení určených pre internet vecí atď.). Pandémiou sa táto situácia 
zhoršila a odhalila sa životne dôležitá úloha čipov v  modern ej ekonomike a spoločnosti 
prostredníctvom niekoľkých súbežných trendov.  
Telepráca, domáce vzdelávanie a  digitálna zábava vyplývajúce z  obmedzení pohybu viedli 
k prudkému nárastu dopytu po zariadeniach informačných technológií vrátane  počítačov, 
laptopov a periférnych zariadení, bezdrôtových sietí, herných konzol, ako aj dátových centier, 
serverov a  sieťových zariadení, a  k prudkému nárastu dopytu po potrebných čipoch.  
Niekoľko tovární na výrobu čipov bolo počas posledných dvoch rokov dočasne zatvorených 
pre pandémiu, ako aj z  dôvodu prírodných katastrof, čo viedlo k  prílišnému zaťaženiu 
hodnotových reťazcov v  odvetví polovodičov. Zásielky polovodičov z  východnej Ázie do  
Európy sa ešte viac spomalili v  dôsledku všeobecných problémov dodávateľských reťazcov 
spôsobených dopravnými obmedzeniami, ktoré v  záujme boja proti pandémii zaviedli vlády 
na celom svete.  
Došlo k  sťaženiu tvorby plánov a  odhadov dopytu v  priemysle. Med zi odvetvia najviac 
postihnuté týmto nedostatkom patria výrobcovia automobilov, ktorí na začiatku roka 2020 
znížili objednávky čipov vzhľadom na pokles dopytu. Zákazkové továrne (tzv.  foundries ) 
pridelili dostupné kapacity na zariadenia informačných techno lógií. Keď sa koncom roka 
2020 obnovil dopyt po vozidlách,  kapacity zákazkových tovární boli úplne vyťažené 
a výrobcovia automobilov museli čakať až jeden rok alebo aj viac20. V dôsledku toho došlo 
v Európe a  na celom svete k  zatvoreniu viacerých automobili ek a  k prepúšťaniu 
pracovníkov21. Európski výrobcovia automobilov vyzvali na zvýšenie kapacity EÚ v  oblasti 
výroby čipov a  k zníženiu závislosti od zahraničného dovozu22. Celosvetovo, v  porovnaní so 
stálymi objednávkami, nebolo v  roku 2021 z  dôvodu nedostatk u čipov možné vyrobiť 
11,3 milióna automobilov23 a v niektorých členských štátoch sa výroba v  porovnaní s  rokom 
2019 znížila o  34 % na úroveň z  roku 197524. Rovnako ťažko bolo postihnuté odvetvie 
priemyselných zariadení25. 
                                                 
20 Understanding the global chip shortages  (Ako chápať celosvetový nedostatok čipov), J.P. Kleinhans a  J. 
Hess, Stiftung Neue Verantwortung (2021) . 
21  Shortages related to semiconductors are estimated to cost the automotive industry USD 210 billion in 
revenues in 2021  (Nedostatok polovodičov podľa  odhadov spôsobí automobilovému priemyslu v  roku 2021 
výpadok v  príjmoch vo výške 210  miliárd  USD), Alixpartners  (2021).  
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-indus try-calls-for-more -eu-made -semiconductors/ .  
23  Odhady organizácie AutoForecast Solutions . 
24  Zdroj: Verband der Automobilindustrie . 
25  Vplyv nedostatku viedol v  období od januára do októbra  2021 k  poklesu priemyselnej výroby v  celej EÚ 
o 5,1 percentuálneho bodu. Jedna tretina t ohto poklesu nastala v  odvetví motorových vozidiel (0,9  %) 
a strojových zariadení a  vybavenia (0,8  %). https://voxeu.org/article/impact -shortages -manufacturing -eu.  
 
6 
 Tlak na dodávky  ešte viac zvyšovalo obchodné napätie medzi USA a  Čínou a  predpokladá sa, 
že strach z  ďalšieho zákazu vývozu zo strany USA viedol niektoré čínske spoločnosti k  tomu, 
aby začali hromadiť čipy.  
Najdôležitejšie je, že prudký nárast dopytu nebol vyvážený rovnakým nárastom ponuky, ktorá 
sa nemohla dostatočne rýchlo zvýšiť. Výrobné linky sa zriaďujú pre každý konkrétny typ 
čipu, čo je proces, ktorý trvá niekoľko mesiacov a  stojí niekoľko miliárd eur. Výrobných 
liniek je navyše málo a  sú koncentrované. Vždy musia fungovať takmer na pl nú kapacitu 
s cieľom pokryť veľmi vysoké kapitálové investičné náklady, čo spoločnostiam ponecháva 
veľmi málo priestoru na uspokojenie prudkého nárastu dopytu.  
Vo všeobecnosti bolo postihnutých viacero hospodárskych odvetví. Oneskorenia pri dodávke 
špecia lizovaných čipov do zdravotníckych zariadení, ako sú zariadenia na monitorovanie na 
jednotkách intenzívnej starostlivosti, kardiostimulátory, monitory obsahu cukru v  krvi alebo 
defibrilátory, majú potenciálne život ohrozujúce dôsledky26. Nedá sa vyrábať dostatočné 
množstvo kreditných kariet, dochádzajú zásoby spotrebnej elektroniky. Ohrozené sú aj 
strategické odvetvia, ako je obrana, bezpečnosť a  letectvo. Na trh začali prenikať 
nespoľahlivé falšované čipy, ktoré ohrozujú bezpečnosť a  spoľahlivosť elektro nických 
zariadení27. 
Súčasný nedostatok sa pravdepodobne neskončí skôr než v  roku 2023 či dokonca 2024. 
Keďže dopyt sa bude ďalej zrýchľovať a  výrobné kapacity potrebujú čas na konsolidáciu, 
nedostatok čipov bude pokračovať a  zvýši sa inflačný tlak.  
2.2. Vývoj trhov s  polovodičmi a  polovodičových technológií  
Hodnota svetového trhu s  čipmi v  roku 2021 bola približne  550 miliárd  USD28. Prevažnú 
väčšinu svetového dopytu v  súčasnosti tvoria konečné použitia vo výpočtovej technike, a  to aj 
v osobných počít ačoch a  v infraštruktúre dátových centier (32  %), v  komunikačných 
zariadeniach vrátane mobilných telefónov a  sieťovej infraštruktúry (31  %) a  v spotrebnej 
elektronike (12  %). Miera rastu je vysoká v  segmentoch, ktorým v  minulosti dominovali 
analógové a  mechanické technológie, ako je automobilová a  priemyselná výroba (po 12  %), 
v ktorých má Európa silné postavenie29 (obrázok  1). 
 
                                                 
26 Združenie Adv anced Medical Technology Association vo svojej nedávnej štúdii  zistilo, že dve tretiny 
spoločností pôsobiacich v  oblasti zdravotníckych technológií používajú polovodiče aspoň v  polovici svojich 
výrobkov.  Všetci respondenti zažili určité narušenie vo svojom dodávateľskom reťazci čipov. Meškanie sa 
výrazne líši, od dvo ch do 52 týždňov a  viac;  
Pacemaker, Ultrasound Companies Seek Priority Amid Chip Shortage  (Spoločnosti vyrábajúce 
kardiostimulátory a  ultrazvukové prístroje sa pri nedostatku čipov usilujú získať prednosť), Wall Street 
Journal (2021).  
27  V tejto súvislost i sa v  novembri  2021 na plenárnom zasadnutí o  polovodičoch na úrovni vlád/orgánov 
(Government & Authorities Meeting on Semiconductors  – GAMS) diskutovalo o  otázke falšovaných 
polovodičov.  
28 Podľa spoločnosti IC Insights  bol predaj v  roku 2021 o  26 % vyšší ako v  roku 2020 a  rast predpokladaný na 
rok 2022 je 11  %. 
29  Semiconductor Industry Association Factbook 2021  (údaje za rok 2020).  
 
7 
  
Obrázok 1: Segmenty trhu s  polovodičmi podľa typu zariadenia a  dopytu v  sektore koncov ých 
používateľ ov30 
Svetový trh s  čipmi, poháňaný vytrvalým rastom objemu dát a  integráciou čoraz vyššej 
výpočtovej kapacity, umelej inteligencie a  pripojiteľnosti ku všetkému, podľa odhadov do 
roku 2030 presiahne 1  bilión  USD.  
Zvyšovanie dopytu po čipoch stimulujú aj nové tr hové príležitosti, medzi ktoré patria:  
 Umelá inteligencia: umelá inteligencia bude mať čoraz väčší vplyv v  mnohých 
odvetviach. Na zabezpečenie potrebného výkonu sú potrebné špecializované výpočtové 
a snímacie architektúry a  segment čipov pre umelú intelige nciu je jednoznačne 
najrýchlejšie rastúcim segmentom mikroelektroniky s  očakávanou ročnou mierou rastu 
v nasledujúcich rokoch prevyšujúcou 40  %31. 
 Edge computing : spracovanie dát sa postupne presúva z  cloudových dátových centier na 
perifériu siete, kde sa d áta vytvárajú. Pripojenie 5G ešte viac podporí rozširovanie trhu 
internetu vecí a  analytici očakávajú, že do roku 2025 sa až 80  % dát bude spracúvať na 
okraji ( edge ), v dôsledku čoho ročná miera rastu trhov v  oblasti edge computingu 
dosiahne úroveň 35  % v  súvislosti s  priemyselným internetom vecí a  podnikovými 
údajmi,32 čo sú odvetvia, v  ktorých EÚ disponuje základnými kompetenciami.  
 Neobmedzená digitálna transformácia a  vývoj vertikálnych odvetví:  ťažisko stratégie pre 
každý priemysel, do roku 2025 sa očakáva desaťnásobné zvýšenie počtu pripojených 
zariadení. To sa týka najmä odvetví, ako je spracovateľský priemysel a  automatizácia, 
poľnohospodárstvo, telekomunikačné siete, energetická infraštruktú ra alebo služby 
zdravotnej starostlivosti. Napríklad v  prípade polovodičov v  odvetví zdravotnej 
starostlivosti sa v  rokoch 2020 až 2025 očakáva rast s  ročnou mierou 10  %33. Dopyt, 
                                                 
30  Zdroj: SIA/WSTS , IC insights.  
31  Odhady spol očností Technavio , Allied Market Research  a Market Resear ch Future . 
32  IOT Analytics .  
33  Semiconductor in Healthcare Market:  Industry Insights, Major Key Players and Current Trends Analysis  
(Polovodič na trhu so zdravotnou starostlivosťou: prehľad odvetvia, hlavné kľúčové subjekty a  analýza 
súčasných trendov), MarketWatch , 2021.  

 
8 
 stimulovaný elektrifikáciou a  autonómnym riadením, prudko rastie aj v  automob ilovom 
priemysle: do roku 2026 má trh s  elektronikou pre vozidlá rásť s  ročnou mierou rastu 
takmer 15  % až na úroveň 78  miliárd  USD34. 
Medzi podstatné trendy patria aj individualizované návrhy na uspokojenie osobitných potrieb 
priemyselných odvetví. Na uspo kojenie rozličných prípadov použitia v  tradičných a  nových 
trhových segmentoch a  dosiahnutie vyššieho výkonu sú potrebné architektúry pre jednotlivé 
oblasti, čím sa zvyšuje dopyt po čipoch na zákazku. Vyššia hodnota polovodičov vedie 
používateľské podniky,  ako sú online platformy alebo automobilky, k  účasti na navrhovaní 
čipov či dokonca k  výrobe ich vlastných čipov.  
Odvetvie  poháňa  aj rýchly  technologický  vývoj,  ktorý  posúva  hranice  miniaturizácie  
a zároveň  zvyšuje  výpočtový  výkon,  znižuje  náklady  a spotrebu  energie.  Medzi  typické  
príklady  patria:  nové  tranzistorové  technológie,  ako je GAAFET  a vyspelá  technológia  
FDSOI ; nové  architektúry  pre systémovú  integráciu,  ktoré  umožňujú  spájať  rôzne  čipy;  
a vznikajúce  prelomové  technológie,  ako sú kvantové35 a neuromorfné36 technológie,  ako aj 
nové  výpočtové  architektúry  založené  na vyspelých  procesorových  jadrách  vrátane  
otvorených  zdrojov . Okrem  toho sa prostredníctvom  použitia  nových  materiálov  na výrobu  
doštičiek,  ako je karbid  kremíka  a nitrid  gália,  zvýši  výkonnosť  komunikačnej  a výkonovej  
elektroniky  v oblasti  elektromobility  a energie  z obnoviteľných  zdrojov.   
A napokon sa predĺžením používania elektronických výrobkov vďaka návrhu pre dlhú 
životnosť a  službám modernizácie spomalí ich výmena a  zníži potreba nových výrobkov. 
Materiály na mikročipy sa môžu opätovne získavať z  elektronického odpadu. Napríklad je 
technicky možné recyklovať materiály z lúčeninových polovodičov, hoci v  súčasnosti len vo 
veľmi malých množstvách.  
2.3. Postavenie Európy  
Európsky priemysel má v  rámci hodnotového reťazca v  odvetví polovodičov množstvo 
silných stránok a  niekoľko nedostatkov. Prehľad postavenia Európy je znázor nený na 
obrázku  2.  
Pre odvetvie polovodičov je typická vysoká aktivita v  oblasti výskumu a  vývoja, pričom 
spoločnosti reinvestujú vyše 15  % svojich príjmov do výskumu technológií novej generácie . 
V EÚ sídlia popredné svetové výskumno -technologické organiz ácie (VTO) a v celej Únii sa 
nachádza množstvo excelentných univerzít a  výskumných inštitútov. Európske výskumno -
technologické organizácie sú priekopníkmi techník, ktoré sú základom výroby niektorých 
z najvyspelejších čipov na svete. Výpočtový výkon dnešný ch čipov je možný vďaka 
nepretržitej miniaturizácii technológie výrobného procesu FinFET, ktorá je zas možná vďaka 
litografii využívajúcej extrémne ultrafialové (EUV) žiarenie, ktorá bola vyvinutá v  Európe. 
Doplnková technológia výrobného procesu FDSOI, kt orá bola vyvinutá a  priemyselne využitá 
v Európe, ponúka značné výkonnostné výhody, pokiaľ ide o  energetickú efektívnosť, užitočné 
pre zariadenia napájané batériami. Čipy založené na obidvoch technológiách výrobného 
                                                 
34  Odhad  spoločnosti  Yole Developpement . 
35  Kvantové technológie predstavujú prísľub bezprecedentnej výpočtovej, komunikačnej a snímacej kapacity, 
a to buď ako samostatné riešenia, alebo integrované s  bežnými riešeniami. Prvé komponenty založené na 
kvantových technológiách sa už objavujú na trhu.  
36  Neuromorfné architektúry napodobňujú neurónovú štruktúru a  fungovanie ľudského mo zgu a  umožňujú 
priebežné učenie čipov s  výrazným zlepšením energetickej efektívnosti.   
 
9 
 procesu, na technológii FinFET aj FDSOI,  sa nachádzajú v  každom mobilnom telefóne, ktorý 
sa v súčasnosti vyrába.  
 
Obrázok  2: Dodávateľský reťazec polovodičov: podiel y EÚ  v príslušných  segmento ch na svetovom 
trhu 
Výroba polovodičov si vyžaduje obrovské množstvo jedinečných materiálov, chemických  
látok a  zložitého vybavenia poskytovaných špecializovanými predajcami v  každej fáze 
výrobného procesu. Európa je domovom popredných svetových dodávateľov vybavenia 
a surovín, ako sú substráty a  plyny37. V tejto časti dodávateľského reťazca majú určité 
európske subjekty pre výrobné zariadenia veľmi silné postavenie vo svojich trhových 
segmentoch, a  to až to tej miery, že žiadny vyspelý čip na svete nie je možné vyrobiť bez 
zariadenia vyrobeného v  EÚ, ako sú napríklad stroje na EUV litografiu.  
V Európe sídlia  aj poprední výrobcovia čipov, ktorí sa špecializujú na návrh konkrétnych 
polovodičových komponentov. Dodávatelia polovodičov z  EÚ sú svetovými lídrami vo 
výrobe čipov pre automobilový priemysel a  priemyselné zariadenia, ktoré oboje predstavujú 
trhy s  vyso kým rastom38.  
Európa je aj domovom priemyselných odvetví, ktoré predstavujú silnú používateľskú 
základňu a  ktoré budú patriť medzi odvetvia podporujúce dopyt po budúcich výrobkoch, 
okrem iného aj dopyt po vyspelejších procesných uzloch. Spoločnosti pôsobia ce v oblasti 
polovodičov čoraz častejšie navrhujú čipy v  spolupráci so spoločnosťami koncových 
používateľov s  cieľom zvýšiť výkonnosť systému. Ide o  trend, v  ktorom má Európa priestor 
na zlepšenie.  
                                                 
37 Napriek týmto prednostiam je Európa závislá od tretích krajín, pokiaľ ide o  určité materiály, ako sú 
fotorezistentné materiály alebo kremíkový kov. V  záujme budovania odolnosti v  oblasti surovín Európska 
komisia založila Európsku alianciu pre suroviny  (ERMA).  
38  Silné stránky spoločností z  EÚ spočívajú v  navrhovaní čipov pre automobilový priemysel, ale časť výroby 
sa uskutočňuje aj v  iných regiónoch.  
 

 
10 
 Napriek týmto silným stránkam súčasný  podiel EÚ na celosv etových príjmoch 
z polovodičových čipov tvorí približne 10  % z celkových výnosov, pričom v  90. rokoch 
20. storočia to bolo vyše 20  %39. Výroba v  Európe klesla čiastočne z  dôvodu neprítomnosti 
veľkých výpočtových spoločností a  ústupu výrobcov mobilných telefónov, čo by mohlo 
odôvodňovať veľmi vysoké investície. Vysoké výrobné náklady takisto viedli k  presunu 
výroby do Ázie, kde sú nižšie náklady a  vyššia verejná podpora. V priebehu posledných pár 
rokov európske odvetvie polovodičových výrobkov znovu investuje do výroby, ale nie 
v miere, ktorá by bola postačujúca na udržanie očakávaného rastu v  budúcnosti.  
V súčasnosti väčšina spoločností r iadi svoje podnikanie na základe modelu bez továrne 
(tzv. fabless) [alebo modelu s  odľahčenou výrobou (tzv.  fab-lite)], pri ktorých si objednávajú 
celú svoju výrobu (alebo jej časť) od zákazkových tovární. Európski výrobcovia čipov sa 
zameriavajú na výrobu  pre trhy, na ktorých majú silné postavenie, ako sú analógové 
technológie, a  ktoré zatiaľ nevyžadujú špičkové uzly požadované na trhoch s  výpočtovými 
a komunikačnými technológiami. Aj keď sa vybavenie potrebné na výrobný proces pod 7  nm 
vyrába iba v  Európe , Európa nemá žiadne zákazkové továrne, ktoré by vyrábali technológie 
procesných uzlov s  veľkosťou pod 22  nm, zatiaľ čo budúce trhy sa postupne presunú k  čipom 
s procesnými uzlami s  veľkosťou pod 5  nm. Pokiaľ ide o  montovanie, skúšanie a  balenie 
čipov, tie to činnosti sa tradične zadávajú externe do krajín východnej Ázie.  
Keďže na jedinom čipe sa nachádzajú miliardy tranzistorov, nový dizajn si môže vyžadovať 
niekoľkoročné úsilie stoviek technikov a  využitie cudzieho duševného vlastníctva a  softvéru 
na auto matizáciu elektronických návrhov. Hlavní predajcovia sa nachádzajú mimo Európy. 
V Únii však existujú značne veľké kapacity talentov v  oblasti dizajnu a  v poslednom čase pri 
navrhovaní vyspelých procesorov a  akcelerátorov, najmä čipov pre umelú inteligenciu , pôsobí 
čoraz viac malých európskych spoločností.  
3. Stratégia v  oblasti čipov pre digitálne desaťročie  
3.1. Európska vízia a  strategické aktíva na jej realizáciu  
Vzhľadom na ústrednú úlohu, ktorú čipy zohrávajú v  digitálnej ekonomike, ich geopolitický 
rozmer a  súčasnú výraznú koncentráciu výrobných kapacít musí Únia naliehavo posilniť svoj 
ekosystém polovodičov, zvýšiť jeho odolnosť, ako aj bezpečnosť dodávok a  znížiť svoju 
vonkajšiu závislosť.  
Dvadsaťdva členských štátov v  decembri  2020 podpísalo vyhlásenie o  európskej iniciatíve 
v oblasti procesorov a  polovodičových technológií40. Konštatovali, že podiel Európy na 
svetovom trhu s  polovodičmi je výrazne pod úrovňou  jej ekonomického postavenia. Dohodli 
sa, že vyvinú „mimoriadne úsilie na  posilnenie ekosystému procesorov a  polovodičov 
a rozšírenie prítomnosti priemyslu v  celom dodávateľskom reťazci s  cieľom vyriešiť kľúčové 
technologické, bezpečnostné a  spoločenské pr oblémy“. Na základe toho sa v  digitálnom 
kompase Komisie41 uverejnenom v  marci  2021 stanovuje cieľ, aby do roku 2030 „výroba 
špičkových a  udržateľných polovodičov v  Únii […] predstavovala minimálne 20  % 
hodnoty svetovej výroby“.  Tento cieľ sa potvrdil návrhom na zriadenie politického 
                                                 
39  Zdroj: Decision/Carsa . 
40  Spoločné vyhlásenie o  procesoroch a  polovodičových technológiách | Formovanie digitálnej budúcnosti 
Európy (europa.eu) .  
41  COM(2021)  118. 
 
11 
 programu Cesta k  digitálnemu desaťročiu do roku 203042. 
Európa má veľmi silné aktíva, ktoré sú diverzifikované a  rozšírené medzi viacerými 
členskými štátmi, a  môže splniť túto ambicióznu víziu s  potre bným úsilím a  kritickým 
množstvom investícií, a  to z verejných aj zo súkromných prostriedkov.  
Európa musí a  môže mobilizovať bezprecedentnú úroveň investícií vzhľadom na vysoko 
pozitívne účinky presahovania, ktoré má toto odvetvie na celé hospodárstvo a  množstvo 
oblastí verejného záujmu. Veľké verejné investície budú nevyhnutné na prilákanie vysokej 
úrovne súkromných investícií, ktoré v  prípade európskych spoločností už predstavujú 
6 miliárd  EUR ročne. Vyššie investície do polovodičov poslúžia všetkým prie myselným 
odvetviam a  spoločnosti vo všeobecnosti a  budú prínosom pre všetky členské štáty.  
Ďalším faktorom úspechu bude ešte užšia spolupráca. Európa musí a  môže mobilizovať 
všetok svoj talent a  aktíva. Úzka spolupráca medzi mnohými relevantnými verejnými 
a súkromnými zainteresovanými stranami už prebieha v  rámci spoločného podniku pre 
kľúčové digitálne technológie43. Táto spolupráca sa musí posilniť a  ďalej rozšíriť tak, aby do 
nej boli zapojené všetky subjekty hodnotového reťazca a predstavitelia výskumnej  obce 
prostredníctvom európskych projektov zameraných na riešenie spoločného záujmu členských 
štátov.  
Okrem toho hodnota, ktorú Európa prisudzuje bezpečnosti vrátane bezpečnosti kritických 
infraštruktúr, ochrany údajov a  energetickej efektívnosti, by sa m ala využiť, napríklad 
prostredníctvom uplatňovania požiadaviek na certifikáciu vo verejnom obstarávaní, ktoré 
môže pomôcť pri podnecovaní dopytu.  
Hoci má Európa vedúce postavenie vo výskume vďaka významným organizáciám po celom 
kontinente, musí a  môže pre klenúť priepasť medzi laboratóriom a  továrňou tým, že využije 
svoje silné stránky spočívajúce i) vo vybavení a  v materiáloch; ii) v  systémových riešeniach 
a integrácii systémov; iii) v  silnej prítomnosti v  trhových segmentoch s  vysokým rastom, ako 
je autom obilový priemysel, zdravotnícke technológie, komunikácia, energetika a  strojové 
zariadenia; a  iv) vo výskumnej a  v akademickej excelentnosti, v  rámci ktorej by sa mali ešte 
viac posilniť technologické kapacity. Úspešné výsledky v  rozhodujúcej miere závisia  od 
spoločného úsilia a  úzkej spolupráce všetkých strán  – podnikov v  celom hodnotovom reťazci, 
verejného sektora a  výskumných organizácií.  
A v neposlednom rade sa úsilie Európy musí sústrediť na budúce príležitosti. Po prvé, 
preskúmaním toho, čo potrebuje rastový trh a  obehové hospodárstvo, t.  j. komponenty 
s nízkou spotrebou energie, nová generácia procesorov s  vyšším výkonom prispôsobených na 
analýzu dát, umelá inteligencia a  edge computing, rádiofrekvenčné komponenty 
a komponenty 5G/6G na terabitovú komu nikáciu a  integrovanejšia výkonová elektronika 
vrátane recyklovateľnosti a  širšieho hľadiska udržateľnosti. Po druhé, zameraním pozornosti 
na to, čo technológia ponúka na riešenie uvedených potrieb: veľkosť tranzistorov 2  nm 
a menej v  rámci technológií Fin FET a  GAAFET a  menej ako 10  nm pri FDSOI, kvantovej, 
neuromorfnej technológii, ale aj EUV litografii na výrobu. Európa musí zlepšiť svoje 
schopnosti v  týchto oblastiach, viesť technologický vývoj a  jeho priemyselné využitie, využiť 
                                                 
42  COM(2021)  574.  
43  Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) začal pôsobiť 
v novembri  2021. Ide o  tripartitné úsilie medzi Komisiou, účastníckymi štátmi (členské š táty a  pridružené 
krajiny) a  podnikmi v  odvetví. Spoločný podnik zmobilizuje do roku 2027 až 3,6  miliardy  EUR verejných 
investícií (EÚ a  účastnícke štáty). Okrem toho sa počíta s  tým, že súkromné zainteresované strany investujú 
rovnakú sumu.  
 
12 
 investície a  uľahčiť pri jatie týchto nových technológií európskymi podnikmi, najmä malými 
a strednými podnikmi, aby zabezpečila svoju ďalšiu konkurencieschopnosť v  technologických 
pretekoch, a  to aj v  prípade podnikov, ktoré sa tradične viac zameriavajú na vyspelé čipy.  
3.2. Strategické ciele  
Na naplnenie tejto vízie sa európska stratégia v  oblasti čipov zameriava na päť strategických 
cieľov : 
Po prvé, Európa by mala posilniť svoje vedúce postavenie v  oblasti výskumu a  technológií . 
Je životne dôležité zachovať súčasné aktíva Európy v  oblasti viacerých prelomových 
technológií vrátane výroby zariadení a  progresívnych materiálov, ktoré sú potrebné na 
budovanie výrobných zariadení novej generácie, ktoré budú slúžiť všetkým jej odvetvia m.  
Po druhé, Európa by mala vybudovať a  posilniť svoju vlastnú kapacitu  s cieľom 
uskutočňovať inovácie v  oblasti návrhov, výroby a  balenia vyspelých, energeticky 
efektívnych a  bezpečných čipov a  premeniť ich na produkty priemyselnej výroby.  Tým 
sa zaručia  dlhodobé dodávky čipov, uspokoja sa potreby priemyslu a  verejného sektora 
a stimulujú inovácie v  hospodárstve vo všeobecnosti. Na tento účel sú zásadné investície do 
pilotných liniek, ako aj do vyspelého navrhovania a  do zariadení a  nástrojov na testovani e 
a experimentovanie. Prístup k  pilotným linkám budú mať subjekty dodávateľského reťazca za 
transparentných a  nediskriminačných podmienok. Ako jedinečné zariadenia svetovej triedy 
spravia z  Európy silného partnera na svetovej scéne a  vytvoria pevný základ na posilnenie 
medzinárodnej spolupráce.  
Po tretie, Európa by mala zaviesť primeraný rámec na  významné zvýšenie svojej 
výrobnej kapacity do roku 2030. Keďže sa do roku 2030 očakáva zdvojnásobenie trhu, na 
dosiahnutie cieľov Európy je potrebné štvornásobné zvýšenie výroby. Nejde len o  objem. Ide 
aj o schopnosť vyrábať v  Európe najvyspelejšie čipy, uspokojovať potreby používateľov 
a diverzifikovať prístup na trhy so zameraním na tie trhy, na ktorých Európa v  súčasnosti 
nepôsobí, a  zároveň zabezpečiť, aby sa p ri výrobe čipov zohľadnila aj jej prípadná 
environmentálna stopa. Ďalej je nevyhnutné posilniť bezpečnosť dodávok, najmä pre kritické 
odvetvia, ako sú odvetvia relevantné pre verejnú bezpečnosť. Na tento účel musí Európa 
pritiahnuť do výrobných zariadení n a svojom území  investície , ktoré budú pochádzať z  Únie 
aj z krajín mimo nej, a  musí vytvoriť správne podmienky a  priaznivý rámec na uskutočnenie 
súkromných investícií.  
Po štvrté, Európa by mala riešiť akútny nedostatok zručností, prilákať nové talenty 
a podporovať vytváranie kvalifikovanej pracovnej sily, keďže súčasné nedostatky znižujú 
úsilie zamerané na posilnenie ekosystému.  
Celkovo by Európa mala rozvíjať hĺbkové chápanie globálnych dodávateľských reťazcov 
polovodičov  s cieľom monitorovať ich fungovanie, porozumieť budúcim trendom, predvídať 
narušenia, budovať medzinárodné partnerstvá založené na vyváženejších schopnostiach 
a spoločnom záujme, včas reagovať s  cieľom zabrániť rozpadu medzinárodných 
dodávateľských reťazc ov a v prípade potreby umožniť EÚ prijímať primerané opatrenia.  
Na dosiahnutie všetkých uvedených cieľov by Únia mala úzko spolupracovať s členskými 
štátmi a  so všetkými relevantnými verejnými a  súkromnými zainteresovanými stranami 
s cieľom koordinovať úsilie, zhromažďovať vedomosti a  zdroje a  vytvoriť živý a  odolný 
ekosystém polovodičov v  Európe. Okrem toho by Únia vzhľadom na globalizovaný 
hodnotový reťazec v  odvetví polovodičov mala nadviazať pevné medzinárodné partnerstvá, 
a to najmä s  podobne zmýšľajú cimi partnermi. Tým sa zlepší koordinácia a  minimalizujú sa 
potenciálne protikladné ciele. Takéto partnerstvá umožnia dôkladné posúdenie odvetvových 
 
13 
 politík tretích krajín, ako aj spoločné prístupy k  riešeniu problémov s  dodávkami, a  to aj 
prostredníctvom vzájomne výhodných stratégií diverzifikácie.  
Vykonávaním uvedenej vízie sa Európe umožní vybudovať dynamický ekosystém v  celej EÚ 
v prospech všetkých členských štátov, pritiahnuť investície do výroby, návrhu a  výskumu 
a vývoja, ako aj získať najlepších tal entovaných ľudí z  celého sveta, ktorí budú môcť prispieť 
k naplneniu tejto vízie. Týmto vývojom sa posilnia schopnosti Európy dosahovať svoje ciele 
v oblasti životného prostredia, zrýchliť digitálnu a  zelenú transformáciu a  zároveň sa zlepší 
bezpečnosť Úni e. Na to je teraz potrebné rázne konať a  zároveň to predstavuje dôvod, prečo 
Komisia navrhuje balík opatrení opísaných v  tomto oznámení.  
3.3. Plnenie cieľa  
V európskej stratégii v  oblasti čipov sa uvádza niekoľko opatrení a  iniciatív v  spojení so 
značnými investíciami na plnenie vízie a  cieľov uvedených v  predchádzajúcom bode.  
Celková výška investícií do uskutočňovania cieľov politiky44 na podporu aktu EÚ o  čipoch sa 
na základe doterajších oznámení odhaduje na úrovni prevyšujúcej 43  miliárd  EUR do roku 
2030. Táto suma môže prilákať a  mobilizovať ďalšie dlhodobé súkromné investície 
rovnakého objemu.  
Súčasťou týchto verejných investícií je 11  miliárd  EUR naplánovaných pre iniciatívu Čipy 
pre Európu45 na financovanie technologického prvenstva v  oblasti výskumu, dizajnu 
a výrobných kapacít do roku 2030. Vyžiada si to spojenie investícií z  Únie a  členských štátov, 
na ktorom by sa podľa očakáv aní mali zúčastniť aj súkromné subjekty. Tieto investície sa 
doplnia kapitálovou podporu pre startupy, scaleupy a  iné spoločnosti v  dodávateľských 
reťazcoch, a  to prostredníctvom činností na uľahčenie investícií označovaných spoločne ako 
fond pre čipy s  plánovanou celkovou hodnotou investícií najmenej 2  miliardy  EUR. Tieto 
jednotlivé opatrenia by spoločne mali viesť priamo k  verejným a  súkromným investíciám 
výrazne prevyšujúcim 15  miliárd  EUR. Táto suma sa pripočíta k  úverom, ktoré môže celému 
ekosystému po lovodičov ponúknuť EIB.  
Navyše podpora členských štátov pre iniciatívu Čipy pre Európu môže pochádzať aj 
z opatrení zameraných na mikroelektroniku, ktoré sú súčasťou ich plánov obnovy a  odolnosti, 
alebo z  vnútroštátnych či regionálnych fondov. Členské štá ty takisto môžu zvážiť, že využijú 
nevyužitú kapacitu úveru v  rámci Mechanizmu na podporu obnovy a  odolnosti s  cieľom 
poskytnúť ďalšiu podporu.  
Už teraz napríklad plánujú investovať do nových dôležitých projektov spoločného európskeho 
záujmu, pričom podpor ujú cezhraničné inovačné projekty v  rámci celého hodnotového 
reťazca v  odvetví mikroelektroniky, a  to aj prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy 
a odolnosti a  štrukturálnych fondov.  Táto investícia dopĺňa pripravovanú podporu na 
zriadenie veľkých výro bných zariadení.  
Uvedené investície doplnia existujúce programy a  opatrenia v  oblasti výskumu a  inovácie 
v odvetví polovodičov, ako sú Horizont Európa a  program Digitálna Európa. Pokiaľ ide 
o podporu technologického prvenstva, rozšíri sa rozsah programu Di gitálna Európa. Okrem 
toho sa posilní spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie, preorientuje sa na ciele 
európskej stratégie v  oblasti čipov a  premenuje sa na „spoločný podnik pre čipy“. Spoločný 
podnik zvýši svoje úsilie o  spájanie finančných a  technických prostriedkov, ktoré sú 
                                                 
44  Verejné in vestície a  mobilizovaná kapitálová podpora.  
45  Vrátane existujúceho spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.  
 
14 
 nevyhnutné na udržanie kroku so zrýchľujúcim sa tempom inovácií v  oblasti polovodičov, na 
tvorbu externalít dôležitých pre spoločnosť, ako aj na spoločné znášanie rizík pri spájaní 
stratégií a  investícií v  duchu spoločného  európskeho záujmu. Podnik nadviaže partnerstvo 
s členskými štátmi s  cieľom uľahčiť súdržné zosúladenie s  vnútroštátnymi programami 
a podporiť veľké inovačné projekty. Je navrhnutý tak, aby zaisťoval spoločný záujem 
členských štátov na rozvoji infraštruktú ry a  posilnení kapacít v  prospech subjektov 
hodnotového reťazca v  celej Únii. Jeho úspech sa tak môže vybudovať len na spoločnom úsilí 
členských štátov a  Únie s cieľom  podporiť vysoké kapitálové výdavky a  širokú dostupnosť 
zdrojov virtuálneho navrhovania, testovania a  overovania, ako aj  šírenia vedomostí, zručností 
a kompetencií. Spoločný podnik sa v  rámci svojho obnoveného poslania stane majákom úsilia 
Únie v  odvetví polovodičov.  
V nasledujúcich oddieloch sa opisujú konkrétne opatrenia a  iniciatívy na dos ahovanie cieľov.  
3.3.1.  Vedúce postavenie v  oblasti výskumu, inovácie a  výroby zariadení  
Na zachovanie a  posilnenie svojho vedúceho postavenia v  oblasti výskumu a  inovácií, ako aj 
v oblasti výroby zariadení Európa plánovala investovať do technológií novej generácie už 
v rámci programu Horizont Európa.  
Budúce výskumné činnosti, ktorých podpora  sa má uskutočňovať v  rámci spoločného 
podniku pre čipy, prispejú k  posilneniu podpory budúcich potrieb vertikálnych odvetví, 
pričom zabezpečia riešenie spoločenských a  environmentálnych problémov. Výskumné úsilie 
sa zameria napríklad na technológie na dos iahnutie veľkosti tranzistorov menej ako 2  nm, na 
prelomové technológie pre umelú inteligenciu, energeticky efektívne procesory s  ultranízkym 
príkonom, nové materiály46, ako aj na heterogénnu a  trojrozmernú integráciu jednotlivých 
materiálov a  na vznikajúce  riešenia dizajnu založené napríklad na výpočtovej architektúre 
RISC -V s otvoreným zdrojom.  
Spoločný podnik sa môže zapájať aj do iných relevantných európskych partnerstiev, ktoré sa 
zaoberajú napríklad materiálmi, výrobou, inteligentnými sieťami a  zdravot nou 
starostlivosťou, alebo sa môže spájať s  používateľskými odvetviami, ktoré používajú čipy.  
Okrem toho hlavná iniciatíva v  oblasti kvantovej technológie47 v rámci programu Horizont 
Európa s  financovaním vo výške 1  miliardy  EUR podporuje kvantové čipy vzh ľadom na ich 
prelomový potenciál riešenia komplexných výpočtových úloh alebo ultrabezpečnej 
komunikácie.  
Ďalšia podpora priemyselného výskumu a  inovácií pochádza od členských štátov 
prostredníctvom dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu. V  súčas nosti sa 
pripravuje druhý dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu zaoberajúci sa 
mikroelektronikou48. Do dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu by sa podľa 
očakávaní malo zapojiť vyše 100 perspektívnych účastníkov približne z  20 členských št átov. 
                                                 
46 Významné subjekty odvetvia a  výskumné organizácie 7.  februára  2022 predstavili dokument Manifesto 
proposing a Systemic Approach of A dvanced Materials for Prosperity: a 2030 Perspective  (Manifest s 
návrhom systémového prístupu k progresívnym materiálom pre prosperitu: výhľad do roku 2030), v  ktorom 
poukázali na to, že nová generácia polovodičových materiálov podporí nové „trhy s  inováci ami“ v  Európe.  
47 Hlavná kvantová iniciatíva je dlhodobá výskumná iniciatíva rozvoja kvantových technológií, ako sú 
kvantová výpočtová technika a  kvantová simulácia, kvantové komunikačné siete a  kvantové snímanie 
a metrológia.  
48  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en .  
 
15 
 Projekt sa zaoberá všetkými významnými trhovými segmentmi s  osobitným dôrazom na 
inovácie v  oblastiach, ako sú procesory pre umelú inteligenciu, edge computing, elektrická 
mobilita, bezpečnosť a  energetická efektívnosť. Súčasťou dôležitého projektu s poločného 
európskeho záujmu sú aj projekty v  oblasti komunikácie, čo je dôležitý vertikálny trh, ktorý 
by posilnil európske schopnosti týkajúce sa technológií 5G a  6G. Projekty sú založené na 
celostnom prístupe zahŕňajúcom celý dodávateľský reťazec polovod ičov.  
3.3.2.  Vedúce postavenie v  navrhovaní, výrobe a  balení  
Nová iniciatíva „Čipy pre Európu“ bude zameraná na posilnenie schopností EÚ v  oblasti 
polovodičových technológií a  inovácií a  na zabezpečenie prvenstva polovodičovej 
technológie v  stredn odobom  až dlhodobom horizonte. Zabezpečí sa ňou zavedenie vyspelých 
nástrojov na navrhovanie polovodičov v  celej Európe, pilotných liniek na čipy novej 
generácie a  zariadení na testovanie inovačných použití najnovších polovodičových 
technológií. Iniciatíva takis to prispeje k  rozvoju technologických a  inžinierskych kapacít 
v oblasti kvantových čipov  tým, že bude vychádzať z  vyspelých technologických 
a inžinierskych kapacít v  tejto oblasti.  
Rozšíri vedúce postavenie Európy v  oblasti výskumu a  bude na ňom stavať, a to aj na 
schopnostiach svojich výskumno -technologických organizácií a  poskytovateľov kľúčových 
výrobných zariadení, výrobcov integrovaného dizajnu49 a silných používateľských odvetví.  
V rámci iniciatívy sa spoja investície z  Únie a  členských štátov s  cieľom získať ďalšie 
investície od súkromných investorov. Táto činnosť dopĺňa už naplánované výskumné 
činnosti, ktorých výsledky sa budú neustále využívať v  pilotných linkách a  infraštruktúre pre 
navrhovanie. Iniciatíva pomôže konsolidovať rozdrobené úsilie a  významne ho rozšíriť 
s cieľom preklenúť priepasť medzi laboratóriom a  továrňou a  vytvoriť nadčasový ekosystém 
na prenos excelentnosti Európy v  oblasti výskumu a  inovácií do inovačnej kapacity 
priemyslu.  
Iniciatíva podporí živý a  odolný ekosystém polovodič ov v  Európe vrátane subjektov 
inovačných technológií, ako aj dodávateľských a  používateľských odvetví, pričom podporí 
včasné prijatie a  zdieľanie prínosov v  celej Európe. Úzka spolupráca medzi dodávateľskými 
a odberateľskými subjektmi bude kľúčovým faktoro m úspechu. Európska aliancia pre 
priemyselné procesory a  polovodičové technológie50 bude pre iniciatívu plniť poradnú úlohu 
spoločne s  inými relevantnými zainteresovanými stranami.   
Nová iniciatíva Čipy pre Európu sa bude vykonávať predovšetkým prostredníct vom 
spoločného podniku pre čipy. Kombinácia činností v  oblasti výskumu a  inovácií a  budovania 
kapacít v  rámci iniciatívy Čipy pre Európu v  tom istom spoločnom podniku povedie 
k vzájomným prínosom vďaka synergiám medzi iniciatívou a  rozsahom pôsobnosti a  cieľmi 
existujúceho spoločného podniku.  
Stratégia navrhovania  
Navrhovanie je v  odvetví polovodičov kľúčovou schopnosťou, ktorá slúži na vynachádzanie 
nových systémov prispôsobených na rôzne použitia a  potreby používateľov. V  záujme 
posilnenia európskej inova čnej kapacity v  oblasti navrhovania, výroby a  balenia vyspelých 
čipov sa vybuduje rozsiahla infraštruktúra pre navrhovanie technológií integrovaných 
                                                 
49  Spoločnosti pôsobiace v oblasti polovodičov, ktoré sa zaoberajú návrhom a  výrobou čipov a  ich predajom 
zákazníkom.  
50  https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies .  
 
16 
 polovodičov prostredníctvom virtuálnej platformy dostupnej v  celej Európe. Zainteresované 
strany vrátane in ovačných MSP a  výskumno -technologických organizácií budú mať prístup 
k infraštruktúre pre navrhovanie s  jasnými pravidlami v  oblasti duševného vlastníctva.  
Táto platforma bude stavať na nových aj existujúcich knižniciach návrhov, v  ktorých sa spája 
veľký počet špičkových a  nových technológií. Platforma v  spojení s  existujúcimi nástrojmi na 
automatizáciu elektronických návrhov by umožnila navrhovať nové kompon enty a  systémy, 
ktoré sa budú vyznačovať novými funkciami, ako je nízka spotreba energie či bezpečnosť, 
ako aj novými schopnosťami systémovej integrácie a  trojrozmernej montáže. Platforma sa 
bude priebežne dopĺňať novými návrhárskymi schopnosťami, keďže sa  v nej bude spájať 
čoraz viac technológií a  návrhov na procesory vrátane návrhov s  otvoreným zdrojom.  
Požiadavky na inovačné navrhovanie sa zamerajú aj na trvácnosť a  aktualizovateľnosť 
elektronických výrobkov.  
Aliancia a  spoločný podnik pre čipy spoja výr obcov čipov a  používateľov v  záujme 
navrhovania a  vývoja špecializovaných procesorov v  oblastiach, ako je priemyselná 
automatizácia, automobilový priemysel alebo komunikácie, ako aj množstvo MSP v  Európe, 
ktoré pôsobia v  oblasti navrhovania.  Na prístup k  špičkovým nástrojom na navrhovanie bude 
dôležitá aj medzinárodná spolupráca.  Platforma bude stimulovať širokú spoluprácu 
používateľských komunít s  návrhárskymi spoločnosťami, dodávateľmi služieb v  oblasti 
duševného vlastníctva a  nástrojov, návrhármi a  výsku mno-technologickými organizáciami 
a pomôže zabezpečiť, aby duševné vlastníctvo k  čipom novej generácie pochádzalo z  Európy.  
Pilotné linky na prípravu inovačnej výroby a  na testovanie a  experimentovanie  
Prostredné štádiá vývoja čipov môžu byť veľmi nákladn é a rizikové a  bývajú skutočnými 
prekážkami industrializácie. Iniciatíva preto vytvorí a  bude používať rozšírené pilotné linky  
na výrobu prototypov a  rozširovanie inovácií s  cieľom prejsť od ukážok v  laboratóriu 
k výrobe vo výrobnom zariadení.  
Iniciatíva bude vychádzať z  existujúcich pilotných liniek, bude rozvíjať infraštruktúru, ktorá 
bude schopná posunúť nové vyspelé technológie na ešte vyššiu úroveň vyspelosti, 
a uľahčovať rýchlejšie zavádzanie týchto technológií v  odvetví a  ich obchodné využitie. 
Také to špičkové zariadenia poskytnú priemyslu prostriedky na testovanie, experimentovanie 
a overovanie nových návrhov prototypu systému a  budú integrovať nové prelomové 
technológie, ako napríklad kvantová technológia, technológia umelej inteligencie alebo 
neuromorfná technológia, ako aj nové funkcie, ako je bezpečnosť alebo energetická 
efektívnosť. Na základe toho projektanti získajú okamžitú spätnú väzbu na zdokonalenie 
a vylepšenie svojich modelov návrhov pred ich posunutím do výroby, čo im umožní 
významne sk rátiť vývojový cyklus.  
Iniciatíva bude podporovať vývoj nových pilotných liniek, ako je linka na FDSOI (10  nm 
a menej), linka na špičkové uzly (menej ako 2  nm) a linka na trojrozmernú heterogénnu 
integráciu systémov a  pokročilé balenie . Tieto pilotné link y podporia európske duševné 
vlastníctvo v  oblasti výrobných technológií a  vyspelých výrobných zariadení a  materiálov. 
Posilnia partnerstvá s  dodávateľmi zariadení na vývoj vyspelých technológií a  projekty 
orientované na priemysel, ktoré sa zameriavajú na p rechod prototypov z  laboratória do 
továrne, na overovanie koncepcií a  na transfer technológií do výroby. Tieto pilotné linky  –
 a najmä pilotná linka pre FDSOI  – umožnia vývoj čipov s  vysokou energetickou 
efektívnosťou, ktoré sú zásadné pre zelenú transform áciu v  odvetviach, ako je automobilový 
priemysel, IKT alebo mobilita.  
Pilotné linky a  uvedená platforma pre návrhy sa navzájom prepoja, keďže pilotné linky 
umožnia projektantskej komunite skúšať a  overovať technologické možnosti predtým, ako 
 
17 
 budú k  dispoz ícii na komerčné využitie. Týmto prepojením sa zabezpečí, aby nové návrhy 
čipov a  systémov v  plnej miere využívali potenciál nových technológií a  prinášali špičkové 
inovácie.  
Táto technologická infraštruktúra je zásadná na rozširovanie európskych vedomostí , kapacít 
a schopností, čím sa preklenie inovačná priepasť medzi výskumom a  komerčne financovanou 
výrobou, a  na zvýšenie dopytu aj výroby v  Európe do konca tohto desaťročia51. Výrazné 
synergie možno dosiahnuť prostredníctvom kombinovaného vývoja jednotlivýc h pilotných 
liniek, napr. prostredníctvom Európskeho priemyselného konzorcia pre čipy, ktoré spájajú 
príspevok Únie s  kolektívnymi zdrojmi členských štátov a  iných účastníkov.  
Okrem toho  kvantová technológia predstavuje veľmi sľubnú novú technológiu v  oblasti 
výpočtovej techniky, komunikácie a  snímania. Iniciatíva podporí budovanie kapacít pre 
technológie a  inžinierstvo s  cieľom urýchliť vývoj kvantových čipov (t.  j. čipov využívajúcich 
kvantový efekt). Medzi činnosti bude patriť vývoj pilotných liniek pre kvantové čipy, ako aj 
na ich testovanie a  experimentovanie.  
Certifikácia čipov  
Budúce inteligentné zariadenia, systémy a  platformy poskytujúce pripojiteľnosť sa budú 
opierať o  vyspelú elektroniku a  budú musieť spĺňať požiadavky na energetickú efektívnosť, 
dôveryhodnosť a  kybernetickú bezpečnosť, ktoré budú do značnej miery závisieť o d 
vlastností súvisiacej technológie. Členské štáty už súhlasili, že budú „pracovať na spoločných 
normách a  v prípade potreby na certifikácii pre dôveryhodnú elektroniku, ako aj na 
spoločných požiadavkách pre obstarávanie bezpečných čipov a  zabudovaných sys témov 
v použitiach, ktoré sa opierajú o  čipové technológie.“  
V nadväznosti na vedúce postavenie na svetovej scéne vo vývoji zelených, dôveryhodných 
a bezpečných čipov52 budú potrebné referenčné postupy certifikácie pre konkrétne kritické 
odvetvia a  technol ógie s  potenciálnym vysokým sociálnym dosahom. Certifikácia týchto 
čipov z  hľadiska ich ekologickosti, dôveryhodnosti a  bezpečnosti by sa mala vzťahovať na 
hodnotový reťazec až po zapojenie čipu do konečných výrobkov a  zohľadňovala by sa vo 
verejnom obstar ávaní a  podporovali by sa ňou činnosti týkajúce sa medzinárodnej 
štandardizácie.  
Komisia po konzultáciách s  verejnými a  súkromnými zainteresovanými stranami vrátane 
Aliancie pre procesory a  polovodičové technológie určí a  uprednostní odvetvia a  výrobky 
s relevantnými problémami, pokiaľ ide o  ich ekologickosť, dôveryhodnosť a  bezpečnosť, 
ktoré potrebujú certifikáciu, pričom zohľadní právne uplatniteľné požiadavky vyplývajúce 
z harmonizovaného práva Únie a  príslušné činnosti v  európskom rámci certifikácie 
kybernetickej bezpečnosti53. 
3.3.3.  Posilnenie európskeho ekosystému a  zaistenie bezpečnosti dodávok  
Investície do nových vyspelých výrobných zariadení sú nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti 
dodávok a  odolnosti dodávateľského reťazca v  Únii a  zároveň vytváraj ú významný pozitívny 
                                                 
51  Investície do infraštruktúry pre navrhovanie a  pilotných liniek si môžu vyžadovať spolufinancovanie 
členskými štátmi, ktoré bude musieť v  relevantný ch prípadoch dodržiavať pravidlá štátnej pomoci.  
52 Skupina popredných výrobcov z  EÚ v  roku 2020 vydala niekoľko certifikátov o  spoločných kritériách.  
53  Nariadenie Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2019/881 zo 17.  apríla  2019 o  agentúre ENISA (Agentúra 
Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a  o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných 
a komunikačných technológií a  o zrušení nariadenia (EÚ) č.  526/2013 (akt o  kybernetickej bezpečnosti) 
(Text s  významom pre EHP).  
 
18 
 vplyv pre širšie hospodárstvo. K  pozitívnym vplyvom dochádza vtedy, keď sa výroba vyvíja  
smerom k  vyspelejším technológiám (napr. škálovanie, funkčná integrácia alebo výkonnosť 
vrátane energetickej hospodárnosti), ako aj vtedy, keď sú zavedené inovačné technologické 
procesy.  
Súkromné investície v  týchto vyspelých zariadeniach si môžu vyžadovať značnú verejnú 
podporu. So zreteľom na mimoriadne vysoké prekážky pre vstup a  kapitálovú náročnosť 
odvetvia Komisia uznáva potrebu individuálneh o posudzovania prípadov, keď súčasťou 
verejnej podpory je štátna pomoc, na ktorú sa nevzťahujú existujúce usmernenia. V  takýchto 
prípadoch, ako bolo ohlásené v  oznámení o  politike hospodárskej súťaže pripravenej na nové 
výzvy ,54 môže byť odôvodnené uhradiť z  verejných zdrojov až 100  % preukázanej medzery 
vo financovaní, ak by takéto zariadenia inak v  Európe neexistovali. Tieto prípady musí 
posúdiť priamo K omisia podľa článku  107 ods.  3 písm.  c) ZFEÚ. Podľa tohto ustanovenia 
Komisia môže považovať pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo 
určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú s  pravidlami štátnej pomoci za predpokladu, že 
táto p odpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v  rozpore so 
spoločným záujmom, pričom pozitívne účinky tejto štátnej pomoci sa porovnajú s  jej 
prípadným negatívnym vplyvom na obchod a  hospodársku súťaž.  
Pri celkovom posudzovaní pozitívnych účinkov pomoci v  porovnaní s  jej negatívnymi 
účinkami na hospodársku súťaž a  obchod Komisia zohľadní skutočnosť, že nové výrobné 
zariadenia sú v Únii priekopnícke  v tom zmysle, že boli založené na účely  výroby technológ ií, 
ktoré presahujú špičkové technológie Únie, napríklad z  hľadiska technologického uzla, 
materiálu substrátu, ako je karbid kremíka a  nitrid gália, a  iných inovácií výrobku, ktoré môžu 
ponúkať lepšiu výkonnosť, technológiu výrobného procesu alebo energeti ckú hospodárnosť 
a lepšie environmentálne vlastnosti. Komisia takisto posúdi dlhodobú životaschopnosť týchto 
zariadení bez nepretržitej prevádzkovej podpory, ako aj jasné záväzky pokračovať 
v inováciách v  ekosystéme polovodičov v  Únii55.  
V navrhovanom nari adení o  čipoch sa stanovuje vymedzenie pojmu priekopnícke zariadenie , 
ktoré Komisia zohľadní pri svojom posudzovaní štátnej pomoci. Navrhovaným nariadením 
o čipoch sa okrem toho zavádzajú dva typy priekopníckych zariadení: „otvorené zákazkové 
továrne EÚ“,  ktoré venujú značnú časť svojej výrobnej kapacity na výrobu pre iné 
priemyselné subjekty, a  „integrované výrobné zariadenia“,  ktoré navrhujú a  vyrábajú 
komponenty pre svoje vlastné trhy. Zariadenie v  prípade uznania za zariadenie jedného 
z týchto dvoch typ ov získa niekoľko výhod. Umožňuje mu to prístup k  zrýchlenému postupu 
udeľovania povolenia a  prioritný prístup k  pilotným linkám zriadeným v  rámci navrhovanej 
iniciatívy Čipy pre Európu. Okrem toho sa tým potvrdzuje, že investície do výrobného 
zariadenia p rispievajú k  bezpečnosti dodávok polovodičov v  Únii, a  preto sú vo verejnom 
záujme. Postupy na uznanie „otvorených zákazkových tovární EÚ“ alebo „integrovaných 
výrobných zariadení“ a  v relevantných prípadoch na schválenie štátnej pomoci sa vykonávajú 
súbež ne. Útvary Komisie koordinujú tieto súbežné posúdenia, aby zrýchlili rozhodovanie 
s cieľom prijať obidve rozhodnutia súčasne.  
Pomoc musí mať stimulačný účinok a  musí byť nevyhnutná, vhodná a  primeraná. To 
konkrétne znamená, že pomoc sa nesmie udeľovať na i nvestície, v  prípade ktorých bolo 
rozhodnutie prijaté už pred podaním žiadosti o  poskytnutie pomoci, že investície by sa 
                                                 
54  COM(2021) 713 final.  
55 Tieto dodatočné investície do výskumu a  vývoja budúcich technológií by mali formu nezávislých 
príspevkov od prijímateľov a  nebudú súčasťou výpočtu medzery vo financovaní.  
 
19 
 neuskutočnili bez poskytnutia pomoci, že verejná finančná podpora je vhodný nástroj 
a neexistuje menej narúšajúca alternatíva a  že bolo minimalizované neprípustné narušenie 
hospodárskej súťaže. Podmienky, za ktorých zariadenia podľa aktu o  čipoch potrebujú byť 
uznané za priekopnícke , zohrávajú úlohu aj v  tejto súvislosti, a  to v miere, v  akej toto uznanie 
zabezpečuje obmedzenie podpory na  oblasti, v  ktorých v  Únii nie sú dostatočne spoľahlivé 
dodávky, a  pokiaľ nedôjde k  vytlačeniu existujúcej alebo plánovanej súkromnej iniciatívy56. 
Ďalším faktorom na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže a  zabezpečenie 
proporcionality je zabránenie nadm erným náhradám. Výšku štátnej pomoci až do výšky 
dostatočne preukázanej medzery vo financovaní by teda bolo možné akceptovať57. 
V závislosti od podstaty každého skúmaného prípadu sa zvážia ďalšie pozitívne účinky na 
vyrovnanie zvyšných rizík narušenia hospodárskej súťaže. Medzi tieto účinky patrí pozitívny 
vplyv podporovaného projektu na hodnotový reťazec v  odvetví polovodičov s  ohľadom na 
zaistenie bezpečnosti dodávok a  na zvyšovanie počtu kvalifikovaných pracovníkov alebo jeho 
pozitívny vplyv na inovačný potenciál MSP a  vertikálnych odvetví, ktoré môžu mať priamy 
prístup k  inovačným výrobkom, alebo akýkoľvek iný prínos, ktorý možn o využívať bez 
diskriminácie v  celom hospodárstve EÚ. Podmienky stanovené v  navrhovanom akte o  čipoch 
týkajúce sa uznania otvorených zákazkových tovární EÚ a  integrovaných výrobných 
zariadení popri priekopníckych zariadeniach  sú v  tomto zmysle dôležité, na jmä záväzok 
investovať do čipov novej generácie58 a záruky poskytované na zabránenie akémukoľvek 
extrateritoriálnemu uplatňovaniu záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, 
ktoré môžu narúšať požiadavku na vybavovanie objednávok stanovených ako p rioritných. Za 
relevantné sa môžu považovať aj pozitívne príspevky k  súdržnosti a  cezhraničnej spolupráci.  
Pri projektoch, v  prípade ktorých je štátna pomoc oznámená pred prijatím navrhovaného aktu 
o čipoch, Komisia zohľadní ich súlad s  kritériami pre otv orené zákazkové továrne EÚ 
a integrované výrobné zariadenia stanovenými v  navrhovanom akte o  čipoch, pričom sa 
očakáva, že v  prípade týchto projektov by sa po nadobudnutí účinnosti aktu o  čipoch podávali 
žiadosti o  formálne uznanie.  
Investovanie do inovačn ého a  živého ekosystému polovodičov  
Odvetvie polovodičov býva pre investorov menej príťažlivé než iné odvetvia z  dôvodu 
vysokej kapitálovej náročnosti, vysokých rizík, zložitých technických projektov a  dlhšej 
návratnosti investícií. V  dôsledku toho toto odvetvie čelí veľkým nedostatkom v  prístupe 
k financovaniu vrátane kapitálu a  pôžičiek. Najmä startupy a  MSP často mávajú ťažkosti so 
zabezpečením dostatočného trhového financovania investícií do inovačných špičkových 
                                                 
56  Môže nastať situácia, že za priekopnícke budú uznané viaceré súbežné projekty, poki aľ je možné dokázať, 
že štátom podporované činnosti nevytláčajú existujúce alebo plánované súkromné činnosti. Každý návrh 
štátnej pomoci sa posúdi na základe svojej podstaty, aby sa zabránilo neprípustnému narušeniu hospodárskej 
súťaže. To zahŕňa komplexné  posúdenie nevyhnutnosti, aby sa zabránilo situáciám nadmernej kapacity.  
57  To znamená, že medzera vo financovaní na zabezpečenie zriadenia zariadenia v  Únii sa musí dostatočne 
preukázať, t.  j. na základe očakávaných výrobných nákladov v  Európe získaných s  použitím realistických 
predpokladov v  rámci vierohodného obchodného plánu vrátane referenčných kapitálových výnosov 
v odvetví a  ich porovnaním s  realistickými alternatívnymi zdrojmi dodávok alebo alternatívnymi 
možnosťami výroby (aj na celosvetovej úrovni ) založenými na konkrétnych dôkazoch od prijímateľov, 
a/alebo na základe záruk na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia dodatočných ziskov, s  ktorými sa 
nepočítalo v  oznámenej analýze medzery vo financovaní.  
58 Investície do výskumu, vývoja a  inovácií by bo li nezávislé od analýzy medzery vo financovaní vykonávanej 
v rámci posudzovania možnej štátnej pomoci, pokiaľ ide o výrobné kapacity.  
 
20 
 technológií alebo do digitálnych techn ológií, a  to aj napriek dobrým vyhliadkam rastu 
a zdravým obchodným plánom.  
Na uľahčenie prístupu k  financovaniu a  na podporu rozvoja dynamického a  odolného 
ekosystému polovodičov Únia vykoná činnosti, spoločne označované ako činnosti „ fondu pre 
čipy“, pro stredníctvom dvoch investičných príležitostí59.  
Po prvé, v  rámci Programu InvestEU sa v  úzkej spolupráci so skupinou Európskej investičnej 
banky zriadi účelový mechanizmus kombinovaného kapitálového financovania pre 
polovodiče. Tento mechanizmus zabezpečí kapitálové a  kvázi -kapitálové investície, 
predovšetkým prostredníctvom fondov rizikového kapitálu, na podporu scalupov a  MSP 
vynikajúcich v  polovodičových a  kvantových technológiách s  cieľom uľahčiť rozšírenie ich 
trhu a  s ohľadom na potrebu posilniť hospo dársku odolnosť Európy. EIB je takisto pripravená 
zintenzívniť svoje financovanie hodnotového reťazca v  odvetví polovodičov v  súlade s  cieľmi 
EÚ. Prostredníctvom úverov EIB je možné podporiť až 50  % investícií v  celom hodnotovom 
reťazci od výskumu, vývoja a inovácií po zariadenia vrátane pilotných a  testovacích centier, 
od návrhu po veľkovýrobu a  rozširovanie kapacity výroby vyspelých čipov60.  
Po druhé, Európska rada pre inováciu (EIC) v  rámci programu Horizont Európa bude 
poskytovať možnosti účelových inve stícií vo forme grantov a  kapitálu na podporu 
vysokorizikových, inovačných MSP vrátane startupov s  potenciálom inovácií vytvárajúcich 
trhové príležitosti v  odvetví polovodičov a  kvantových technológií, a  to najmä 
prostredníctvom svojho nástroja Akcelerátor , a bude im pomáhať rozvíjať ich inovácie 
a priťahovať investorov.  
 
3.3.4.  Zručnosti a  kompetencie  
Dopyt po talentoch v  odvetví elektroniky sa za posledných 20 rokov zvyšuje, pričom odvetvie 
mikroelektroniky v  Európe v roku 2018 priamo zodpovedalo za 455  000 
vysokokvalifikovaných pracovných miest. Účasť žien na vzdelávaní a  zamestnanosti v  oblasti 
elektroniky je však nízka a  nedostatok pracovnej sily predstavuje významnú prekážku pre 
ďalší rast odvetvia.  
Hlavným problémom odvetvia je prilákanie a  udržanie vysokokvalifikovaných talentovaných 
ľudí. Na tento účel je potrebný prístup k  špičkovým nástrojom na navrhovanie a  výrobným 
zariadeniam používaným v  odvetví, ako aj väčšia odborná príprava študentov, pokiaľ ide 
o reálne podnikateľské problémy.  
Prostredníctvom iniciatívy Čipy pre Európu sa budú podporovať iniciatívy v  oblasti 
vzdelávania, odbornej prípravy, získavania zručností a  rekvalifikácie.  Opatreniami sa bude 
podporovať prístup k  postgraduálnym programom v  odbore mikroelektroniky, ku 
krátko dobým kurzom odbornej prípravy, k  odborným stážam a  učňovskej príprave, 
k odbornej príprave v  špičkových laboratóriách atď. Okrem toho sa prostredníctvom 
iniciatívy podporí sieť kompetenčných centier nachádzajúcich sa po celej Európe, ktoré budú 
poskytovať  prístup k  technickým odborným znalostiam a  experimentovaniu v  oblasti 
                                                 
59 Členské štáty môžu spolufinancovať projekty podporované z  fondu pre čipy  v súlade s  pravidlami EÚ 
v oblasti štátnej pomo ci. Spolufinancovanie zo strany členských štátov môžu vykonávať štátne orgány alebo 
nástroje využívajúce štátne zdroje, ako sú národné podporné banky a  inštitúcie, alebo môže prebiehať 
v rámci operácií kombinovaného financovania alebo v  rámci zložky v  zodp ovednosti členských štátov podľa 
nariadenia o  Programe InvestEU.  
60  Dodatočné financovanie z  prostriedkov EIB by sa riadilo dopytom a  podliehalo by hĺbkovej analýze.  
 
21 
 polovodičov a pomáhať tak spoločnostiam, najmä MSP, rozvíjať a zlepšovať schopnosti 
v oblasti navrhovania a  získavať zručnosti. Kompetenčné centrá sa stanú miestami záujmu pre 
inovácie a nové talenty.  
Uvedené iniciatívy by si vyžadovali úzku spoluprácu s príslušnými subjektmi, ako sú  
poskytovatelia vzdelávania a  odbornej prípravy, priemyselné odvetvie a  sociálni partneri, 
s cieľom zvýšiť dostupnosť stáží a  učňovskej prípravy, posilniť in formovanosť študentov 
o príležitostiach v  danej oblasti a  podporovať špecializované magisterské a  doktorandské 
štipendiá, a  zamerať sa aj na zvýšenie účasti žien, okrem iného prostredníctvom koalície EÚ 
v oblasti STEM.  
V rámci týchto činností sa bude čerp ať zo skúseností Európskeho inovačného 
a technologického inštitútu (EIT) a  zohľadní sa v  nich európska stratégia pre univerzity 
a akčný plán digitálneho vzdelávania.   
Členské štáty by takisto mali posilniť svoje národné stratégie v  oblasti zručností 
v mikr oelektronike vrátane stratégií odrážajúcich sa v  národných reformných plánoch, ako aj  
prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja a  Európskeho sociálneho fondu 
plus.  
V neposlednom rade by Európska aliancia pre priemyselné procesory a  polovodičové  
technológie mohla poslúžiť pri zabezpečovaní záväzku priemyslu v  rámci, ktorý ponúka Pakt 
o zručnostiach61, a to organizovaním akcií na zvyšovanie informovanosti v  príslušných 
vzdelávacích inštitúciách, ale aj prostredníctvom prísľubu zvýšiť ponuku stáží a  učňovskej 
prípravy. Program Erasmus+ takisto ponúka príležitosti pre študentov, ktorí absolvujú stáž 
v inej európskej krajine62. 
3.3.5.  Porozumenie globálnym dodávateľským reťazcom a  predvídanie budúcich kríz  
Hodnotový reťazec v  odvetví polovodičov je vystavený riziku nedostatku. Nárast dopytu je 
vysoký, niektoré trhové segmenty sú koncentrované, náklady sú vysoké a  ponuka nie je 
pružná. Navyše ponuka a  dopyt nie sú transparentné. V prípade nedostatku vystavujú  tieto 
faktory Európu geopolitickému napätiu. V  záujme zmiernenia rizík by Únia a  členské štáty 
mali koordinovať svoje opatrenia a  rozvíjať schopnosti s cieľom monitorovať fungovanie 
dodávateľských reťazcov čipov vrátane zhromažďovania spravodajských infor mácií, ako aj 
odhaľovať krízy a reagovať na ne prostredníctvom nápravných opatrení.  
Na tento účel Únia a  jej členské štáty budú vykonávať koordinované posúdenia rizika, 
prostredníctvom ktorých sa určia indikátory včasného varovania a  budú sa anticipovať h lavné 
riziká pre dodávateľský reťazec. Existujú dva druhy opatrení: opatrenia, ktoré patria do 
nepretržitého monitorovania (pripravenosť), a  opatrenia, ktoré sa môžu aktivovať len v  rámci 
krízy (reakcia na krízu). V  prípade nedostatočných dodávok sa prijmú  opatrenia na zaistenie 
bezpečnosti dodávok energie pre Európu. Zabezpečí sa súdržnosť a  koordinácia s  inými 
                                                 
61  Pakt EÚ o  zručnostiach: iniciatíva na zvyšovanie úrovne zručností a  rekvalifikáciu pre osoby absolvu júce 
odbornú prípravu a  pracujúce v  odvetví mikroelektroniky | Formovanie digitálnej budúcnosti Európy 
(europa.eu) . Pakt o  zručnostiach je jednou z  hlavných iniciatív v  rámci  Európskeho programu v  oblasti 
zručností (europa.eu)  a bol spustený 10.  novembra  2020. V  odvetví mikroelektroniky predstavuje verejné 
a súkromné investície vo výške 2  miliárd  EUR a poskytuje príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností 
a rekvalifikáciu pre vyše 250  000 pracovníkov a  študentov (2021  – 2025) v  európskych klastroch pre 
elektroniku.  
62  https://myinternship.eu/ .  
 
22 
 krízovými nástrojmi, ako je Úrad pre pripravenosť a  reakcie na núdzové zdravotné situácie 
(HERA)63, a pripravovaný nástroj núdzovej pomoci pre jedno tný trh (SMEI)64.  
Pokiaľ ide o  pripravenosť, členské štáty by poskytli dôkazy o  relevantných vnútroštátnych 
trhoch s  cieľom vykonať posúdenie rizika a  zaviedli by včasné varovanie na predvídanie 
nedostatku polovodičov. Komisia by takisto uskutočnila cielené zisťovanie medzi  
zainteresovanými stranami zamerané na spoločnosti zapojené do výroby, ako aj do nákupu 
polovodičov.  
Tieto vstupné údaje by Komisii umožnili posúdiť príslušné faktory vrátane rizikových miest, 
trendy a  udalosti, ktoré by mohli viesť k  narušeniam dodávateľ ského reťazca polovodičov 
v Únii. Členské štáty by navyše mali ponúknuť príslušným organizáciám zainteresovaných 
strán vrátane priemyselných združení a  zástupcov hlavných kategórií používateľov možnosť, 
aby poskytli informácie o  neobvyklých zmenách dopytu a ponuky a  o známych narušeniach 
svojho dodávateľského reťazca vrátane nedostupnosti kritických polovodičov alebo surovín, o 
nadpriemernom čase realizácie, oneskorení dodávok a  mimoriadnych cenových nárastoch.  
Analýza situácie na základe údajov zozbieraný ch vo fáze monitorovania a  prostredníctvom 
diskusií s  medzinárodnými partnermi je kľúčová na predvídanie možných narušení 
hodnotového reťazca. Tieto informácie sú životne dôležité na nadviazanie na medzinárodné 
partnerstvá konkrétnymi iniciatívami, ktoré m ôžu pomôcť predísť týmto narušeniam alebo 
aspoň zmierniť ich účinky. Na zvýšenie potenciálu dôveryhodných a  vzájomne prospešných 
riešení stratégia EÚ v  oblasti čipov poslúži na zníženie nielen asymetrie prostriedkov 
a postavenia pri rokovaniach, ale aj na zníženie asymetrie informácií o  priemyselných 
trendoch. Ak sa zistí možná kríza v  dodávateľskom reťazci, Únia sa bude usilovať o  začatie 
konzultácií s  partnermi s  cieľom nájsť kooperatívne riešenie situácie.  
V prípade závažných narušení s  vplyvom na kriti cké odvetvia hospodárstva a  spoločnosti by 
sa spustila reakcia na krízu, aby sa umožnila rýchla, efektívna a  koordinovaná reakcia Únie.  
Súbor nástrojov reakcie na krízu by sa spustil prostredníctvom súboru opatrení, ktoré sú 
primerané krízovej situácii. S úbor nástrojov obsahuje opatrenia, ako je povinný zber 
informácií, uprednostňovanie objednávok pre kritické odvetvia a  spoločné programy 
obstarávania. Okrem toho môže rada, ktorá sa uvádza ďalej, Komisii vyjadriť svoje 
stanovisko k  tomu, či je zavedenie ko ntroly vývozu vhodné. Touto reakciou Únie nie sú 
dotknuté ďalšie možné súbežné iniciatívy vykonávané v  spojení s  medzinárodnými partnermi.  
Na riešenie uvedených otázok a  na uľahčenie bezproblémovej, účinnej a  harmonizovanej 
spolupráce sa zriadi Európska ra da pre polovodiče. Rada sa skladá z  vysokopostavených 
zástupcov členských štátov a  Komisie. Komisii bude poskytovať poradenstvo a  bude jej 
pomáhať pri riešení otázok súvisiacich s  pripravenosťou a  monitorovaním a týkajúcich sa 
bezpečnosti a  odolnosti dodáv ok.  
S cieľom okamžite aktivovať tento koordinačný mechanizmus a  umožniť rýchlu, účinnú 
a koordinovanú reakciu Únie na súčasný nedostatok čipov Komisia predloží odporúčanie 
členským štátom, v  ktorom ich vyzve na spoluprácu s  Komisiou s  cieľom monitorovať 
dodávateľský reťazec polovodičov a  predvídať prípadné narušenia. Členské štáty sa vyzývajú, 
aby zhromažďovali a  poskytovali informácie o  aktuálnom stave polovodičovej krízy na ich 
vnútroštátnych trhoch a  aby prediskutovali a  prijali vhodné, účinné a  primera né opatrenia 
reakcie na krízu na vnútroštátnej úrovni a  na úrovni Únie. V  rámci tohto mechanizmu 
                                                 
63  COM(2021)  576 final.  
64  COM(2021)  350 final.  
 
23 
 okamžitej koordinácie sa môžu prijať dôležité kroky na prekonanie aktuálneho nedostatku až 
do chvíle prijatia návrhu nariadenia.  
4. Medzinárodná spolupráca  
Posiln ením bezpečnosti dodávok a  svojich kapacít v  oblasti navrhovania a  výroby výkonných 
polovodičov efektívne využívajúcich zdroje EÚ prispieva k  vyváženiu svetového 
dodávateľského reťazca polovodičov. Cieľom je zlepšiť jej kapacity v  celom dodávateľskom 
reťaz ci vrátane špičkových technológií a  zabrániť akejkoľvek geografickej segmentácii alebo 
koncentrácii vo vybraných častiach dodávateľského reťazca, aby sa mohla spoľahnúť na 
efektívne postavenie pri rokovaniach, ktoré môže využiť v  čase krízy. Okrem toho je 
celkovým cieľom EÚ uspokojiť celosvetový dopyt, ktorý sa výrazne zvýši, a  zabezpečiť si 
podiel na rastúcom trhu.  
Na dosiahnutie tohto cieľa EÚ bude musieť iniciatívne riadiť svoje vzájomné vzťahy so 
zvyškom sveta s  dvojitým cieľom: i) zabezpečiť spoľahlivý svetový trh pre európske výrobky 
a ii) zaistiť bezpečnosť dodávok, a  to aj v  krízových situáciách.  
Zaistenie týchto cieľov si vyžiada vybudovanie vyvážených partnerstiev v  odvetí polovodičov 
s podobne zmýšľajúcimi krajinami. Cieľom týchto partne rstiev by bolo vytvorenie rámcov 
spolupráce pre iniciatívy, ktoré sú predmetom spoločného záujmu, a  snaha o  záväzok 
zabezpečiť kontinuitu dodávok v  časoch krízy. Ak má mať takýto záväzok zmysel, bude 
potrebný silný faktický základ s prispením zainteresovan ých strán dodávateľského 
a odberateľského priemyselného odvetvia.  
Čo sa týka bezpečnosti dodávok, súčasťou partnerstva by mohli byť tieto prvky: lepšia 
viditeľnosť možných otrasov na základe pravidelnej výmeny informácií, najlepších postupov 
a spravodajsk ých informácií o  zmierňovaní nadchádzajúceho nedostatku; účinné mechanizmy 
včasného varovania na posilnenie pripravenosti v čase krízy; výmena informácií 
o dlhodobých investičných stratégiách; činnosti v  oblasti medzinárodnej normalizácie 
a koordinácia kon trol vývozu, zabezpečenie predbežných konzultácií a  riadenie 
neplánovaných následkov. Ďalšie relevantné témy týkajúce sa odolnosti, najmä vývoj počtu 
pracovníkov; najlepšie postupy na zníženie vplyvov výroby na životné prostredie a  posilnenie 
spolupráce v  oblasti výskumu, by mohli byť súčasťou vyváženého partnerstva s  jasnými 
vzájomnými prínosmi z  hľadiska odolnosti a  bezpečnosti dodávok, ako aj reciprocity65.  
V prvom kroku sa preskúmajú uvedené skutočnosti  – s použitím existujúcich alebo nových 
fór – s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako sú Spojené štáty, Japonsko, Južná Kórea, 
Singapur, Taiwan a  iné.  
EÚ okrem toho nadviaže pevnú spoluprácu so susednými krajinami s  cieľom posilniť 
odolnosť dodávateľských reťazcov polovodičov.  
Cieľom Európy bude vytvorenie  prístupu založeného na spolupráci, ktorým sa bude riešiť 
bezpečnosť jej dodávok. Zároveň by sa EÚ mala pripraviť na možné zlyhanie tohto prístupu 
a náhlu zmenu politickej situácie alebo neočakávané krízy, ktoré by mohli ohroziť bezpečnosť 
                                                 
65 Výskumný program Únie  – program Horizont Európa, z  ktorého sa bude čiastočne financovať spoločný 
podnik pre čipy, je už teraz najotvorenejší program na svete pre partnerov z  tretích krajín. V  kontexte 
širšieho partnerstva s  jedným alebo viacerými kľúčovými partnermi, ktorí  zmýšľajú podobne o  faktoroch 
podstatných pre odolnosť Únie a  bezpečnosť jej dodávok, by sa Únia mala pripraviť na preskúmanie 
príležitostí posilnenej spolupráce s  týmito partnermi, a  to aj v  kontexte spoločného podniku, na základe 
reciprocity a  strategick ého záujmu EÚ.  
 
24 
 dodávok EÚ. Súbo r nástrojov reakcie na krízu v  rámci aktu EÚ o  čipoch by EÚ poskytol 
potrebné prostriedky na riešenie podobných situácií a v krajnom prípade na zabezpečenie 
celkovej odolnosti Európy.  
5. Záver  
Posilnenie kapacít vedúceho postavenia Európy v  odvetví polovodičov je predpokladom jej 
budúcej konkurencieschopnosti a  otázkou technologickej suverenity a  bezpečnosti. 
Vykonávanie balíka týkajúceho sa aktu o  čipoch bude predstavovať významný krok pri 
riešení štrukturálnych nedostatkov Európy v  oblasti polovodičov a  pri posilnení jej postavenia 
vo svetovom a  vzájomne prepojenom ekosystéme. Rada a  Európsky parlament sa vyzývajú, 
aby tento prístup podporili a  v čo najkratšom čase premenili túto ambíciu na sku točnosť.