Domáci dopyt profituje z rastu investícií a z podmienok, ktoré sú priaznivejšie pre spotrebu. Väčší ekonomický optimizmus občanov a podnikov naznačuje, že oživenie hospodárstva získava pevnejšie základy. Lepšia finančná situácia domácností a pokles miery nezamestnanosti prispievajú k rastu spotreby. Vyžadujú sa však ďalšie opatrenia, ktoré by podporili investície a zvyšovanie hospodárskej výkonnosti v budúcnosti. Pozornosť by sa v tomto smere mala venovať najmä udržateľným projektom, ktoré prinesú dlhodobý hospodársky úžitok.

V tomto ročnom prieskume rastu sú vymedzené hospodárske a sociálne priority Európskej únie a jej členských štátov na nasledujúci rok. Tzv. „účinný trojuholník“, teda naštartovanie investícií, uskutočňovanie štrukturálnych reforiem a zabezpečovanie zodpovedných fiškálnych politík prináša výsledky. Tento prístup by sa mal uplatňovať i naďalej vzhľadom na to, že jednotlivé členské štáty sa nachádzajú v rôznych fázach hospodárskeho cyklu. Štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie sociálnych politík a podmienok na trhu práce by mali pomôcť pracovnej sile získať potrebné zručnosti a zároveň by mali podporovať rovnosť príležitostí na trhu práce, spravodlivé pracovné podmienky, zvyšovanie produktivity práce v záujme podpory rastu miezd, ako aj udržateľné a primerané systémy sociálnej ochrany. Smerodajným v tomto ohľade by mal byť Európsky pilier sociálnych práv, ktorý bol formou spoločného vyhlásenia inštitúcií EÚ nedávno schválený na sociálnom samite v Göteborgu. Za prioritu by sa mali považovať aj efektívne a spravodlivé daňovo-dávkové systémy, pretože spolu s účinnými a modernými verejnými inštitúciami, ktoré sa podľa možností opierajú o štruktúru elektronickej verejnej správy, zohrávajú kľúčovú úlohu pri tvorbe vyvážanej a komplexnej skladby politík.

Fiškálne politiky by sa mali usilovať o dosiahnutie primeranej rovnováhy medzi zabezpečením udržateľnosti verejných financií na jednej strane, najmä znížením vysokej miery dlhu, a podporou oživenia hospodárstva na strane druhej. Nízke náklady na financovanie môžu byť podnetom k tomu, aby vlády predsunuli financovanie kvalitných investičných programov. Znižovanie vysokej miery dlhu a opätovné vytvorenie fiškálnych rezerv musí i naďalej zostať prioritou. Vlády by mali zlepšiť udržateľnosť verejných financií, a to najmä v prípade vysokej miery dlhu. Prospešným v tomto smere by mohlo byť odstránenie medzier v daňových zákonoch alebo lepšie nasmerovanie výdavkov. Zlepšovanie kvalitatívnej štruktúry verejných financií zostáva kľúčovým faktorom.

Je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na realizáciu prebiehajúcich reforiem. Žiaduce sú však aj ďalšie štrukturálne reformy, ktoré zabezpečia, aby bolo európske hospodárstvo stabilnejšie, inkluzívnejšie, produktívnejšie a odolnejšie. Európske hospodárstva a spoločnosti musia znížiť mieru svojej zraniteľnosti a posilniť svoju schopnosť reagovať na šoky. Zároveň musia byť lepšie pripravené prispôsobiť sa dlhodobým štrukturálnym zmenám a využiť ich vo svoj prospech. V záujme dosiahnutia tohto cieľa je potrebné, aby hospodárske, finančné a fiškálne politiky zabezpečili makroekonomickú stabilitu a aby v maximálnej možnej miere obmedzili vystavenie sa vonkajším alebo vnútorným šokom. Efektivita a flexibilita na produktových, pracovných a kapitálových trhoch sú nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie čo najefektívnejšieho využívania zdrojov. Zvyšovanie produktivity závisí od investícií, inovácie, vzdelávania a kvalifikovanej pracovnej sily. Je potrebné aktivovať ľudí k vlastnej zodpovednosti, aby mohli využívať príležitosti počas celého svojho pracovného života. V prípade potreby musia byť zase schopní spoľahnúť sa na primerané záchranné sociálne siete. Členské štáty by mali do júna 2018 prijať primerané opatrenia na vykonanie odporúčania Rady s názvom: „Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých“, k čomu sa zaviazali v čase prijatia tohto odporúčania v decembri 2016.

Táto dynamika vývoja je pre EÚ vhodnou príležitosťou na to, aby opätovne naštartovala proces udržateľnej hospodárskej a sociálnej konvergencie. Hoci všetky členské štáty vykazujú pozitívny rast, nachádzajú sa v rôznych fázach hospodárskeho cyklu a na rôznych úrovniach v porovnaní s výkonnosťou a zamestnanosťou v období pred krízou. Bez práce je ešte stále 18,9 mil. ľudí, úroveň investícií je i naďalej veľmi nízka, rast miezd je utlmený, na trhu práce pretrváva nedostatočné využívanie pracovnej sily a miera jadrovej inflácie zostane podľa odhadov nízka. V niektorých členských štátoch je prekážkou rastu vysoká miera dlhu. Existuje priestor na podporu ďalšieho oživenia hospodárstva, a to najmä prostredníctvom štrukturálnych reforiem, ktoré vytvoria podmienky na naštartovanie investícií a zvyšovanie rastu reálnych miezd v záujme posilnenia domáceho dopytu, čo v konečnom dôsledku prispeje k opätovnému nastoleniu vonkajšej a vnútornej rovnováhy v eurozóne.

Primeraná postupnosť a zlučovanie štrukturálnych reforiem majú rozhodujúci význam pre znižovanie krátkodobých nákladov na tieto reformy, ako aj pre optimalizáciu ich dlhodobého úžitku, a to tak z hľadiska zvýšenej produktivity, ako aj z hľadiska potenciálu rastu. Niektoré štrukturálne reformy by mohli mať za následok krátkodobé náklady vyvolané dopytom a distribučné účinky, čo by sa malo zohľadniť pri tvorbe a realizácií samotných reforiem. Celková účinnosť reforiem pracovných a produktových trhov je spravidla lepšia, ak sú tieto reformy súčasťou dobre navrhnutého balíka. Reformy zacielené na verejnú správu a podnikateľské prostredie sú okrem toho spojené s minimálnymi krátkodobými nákladmi a môžu byť účinné v ktorejkoľvek fáze hospodárskeho cyklu, čo je ďalším z dôvodov na ich realizáciu. Zvýšenie integrity a transparentnosti verejnej správy, vrátane zavádzania účinných opatrení v oblasti predchádzania korupcii, sú základným predpokladom na poskytovanie kvalitných služieb pre podniky a občanov.

Štrukturálne reformy umožňujú hospodárstvu reagovať na šoky, prispôsobovať sa dlhodobým štrukturálnym zmenám a zlepšovať výsledky v sociálnej oblasti. Hospodárska kríza odhalila, že v mnohých krajinách neexistujú primerané štruktúry ani adaptabilnosť, ktoré by umožnili hladko absorbovať šoky a vytvoriť podmienky na rýchle oživenie hospodárstva. Pri štrukturálnych reformách by sa malo prihliadať na ich vplyv na jednotlivé sociálne skupiny a regióny. Vďaka tomu sa posilní odolnosť a konkurencieschopnosť hospodárstiev a umožní sa im vrátiť späť k dlhodobému rastu, ktorý prináša pozitívne výsledky v sociálnej a hospodárskej oblasti a konvergenciu.

Verejné a súkromné investície majú rozhodujúci význam pre zvyšovania potenciálneho rastu zo strednodobého až dlhodobého hľadiska Fyzická infraštruktúra a iné druhy infraštruktúry sú nevyhnutné na zlepšenie podnikateľskej činnosti jednotlivých spoločností a zvýšenie ich produktivity. Väčšie zapojenie súkromného sektora do rozvoja ľudského kapitálu a do projektov v oblasti infraštruktúry by dopĺňalo podporu verejného sektora a vytvorilo by pákový efekt. Pokiaľ ide o budúcnosť, bolo by vhodné stanoviť finančný rámec, ktorý bude priaznivý pre investície a mobilizáciu súkromného kapitálu a ktorý zároveň umožní súbežne využívať finančné nástroje a granty na rozbehnutie projektov.

Od novembra 2017 bolo na základe Investičného plánu pre Európu mobilizovaných ďalších 251,6 mld. EUR vo forme investícií vo všetkých 28 členských štátoch. To predstavuje 79,8 % z pôvodného cieľa 315 mld. EUR. Nariadením o EFSI 2.0 sa predĺži fungovanie tohto fondu až do konca súčasného viacročného finančného rámca, teda do roku 2020. Zároveň sa ním zvýši záruka EÚ zo 16 mld. EUR na 26 mld. EUR a kapitál Európskej investičnej banky z 5 mld. EUR na 7,5 mld. EUR. Do roku 2020 by to malo prispieť k mobilizácií súkromných a verejných investícií vo výške 500 mld. EUR.

Je potrebné zabezpečiť väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o kapitálové toky. Komisia nedávno navrhla nové pravidlá transparentnosti pre sprostredkovateľov, ktorí svojim klientom ponúkajú služby v oblasti navrhovania a odporúčania schém daňového plánovania. Tieto pravidlá prispejú k riešeniu otázky vyhýbania sa daňovým povinnostiam. EÚ by mala mať do konca roka 2017 k dispozícii spoločný zoznam nespolupracujúcich jurisdikcií, ktorý bude predstavovať účinnejší nástroj proti tretím krajinám, ktoré odmietajú dodržiavať pravidlá hry. Zároveň bude Komisia i naďalej presadzovať zlepšovanie medzinárodného daňového rámca s cieľom zabezpečiť spravodlivé a účinné zdaňovanie spoločností v globálnom meradle a chrániť daňové základy členských štátov.

Vyšší hospodársky rast a špecifické opatrenia jednotlivých krajín viedli vo viacerých členských štátoch k výraznému zlepšeniu kvality aktív bánk. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že podiel nesplácaných úverov klesá. Napriek tomu zostáva v niektorých členských štátov vysoký a naďalej prestavuje pre banky prekážku pri dosahovaní zisku. Pozorovať to možno najmä v prípade malých a stredných bánk. Tento fakt má zase negatívny vplyv na financovanie reálnej ekonomiky. Akčný plán o nesplácaných úveroch, ktorý bol odsúhlasený v júli 2017, by sa mal z tohto dôvodu okamžite implementovať.

Silnejšie a účinnejšie verejné inštitúcie sú rozhodujúce z hľadiska budovania odolných hospodárskych štruktúr, ktoré podporujú investície a rast pri plnom dodržiavaní zásad právneho štátu. Z Investičného plánu pre Európu vyplýva, že fondy EÚ sa efektívnejšie využívajú v tých členských štátoch, ktoré majú k dispozícii silné koordinačné a plánovacie štruktúry. Tieto krajinu sú spravidla úspešnejšie pri zabezpečovaní stabilného portfólia projektov. Štruktúry plánovania a koordinácie by sa mali teda posilniť a zároveň by sa mala obmedziť administratívna záťaž pre investorov. Krajiny s účinnejšou inštitucionálnou základňou sú zároveň menej náchylné na volatilitu rastu a na vážny kolaps z hľadiska výkonnosti. Napríklad efektívne fungujúce systémy justície podporujú podnikania tým, že zjednodušujú vymáhateľnosť zmluvných záväzkov a prispievajú k boju proti korupcii. Korupcia je totiž v niektorých členských štátoch prekážkou investovania, ktorá vytvára neistotu v podnikateľskom prostredí, spomaľuje procesy a prípadne vedie k ďalším nákladom. Právny štát a posilnenie nezávislosti, ako aj kvality a účinnosti systémov justície sú základným predpokladom na zabezpečenie priaznivého podnikateľského prostredia. Účinné právne rámce upravujúce insolvenčné konanie umožňujú reštrukturalizáciu a likvidáciu spoločností, ktoré nie sú životaschopné. Členské štáty, v ktorých existuje takáto potreba, by mali postupne pracovať na zlepšovaní fungovania svojich inštitúcií.

Členské štáty by mali pokračovať vo svojich reformách zameraných na podporu investícií, pričom by mali využiť pákový efekt verejných financií na prilákanie súkromných investícií a zlepšiť podnikateľské prostredie. Tieto kroky by pomohli posilniť odolnosť hospodárstva a zároveň by mali pozitívny vplyv na dlhodobú hospodársku konvergenciu a znižovanie sociálnych rozdielov. Reformy by sa mali zamerať na zlepšovanie podnikateľského prostredia, zjednodušenie daňových systémov, ktoré budú priaznivejšie pre investície, zvyšovanie účinnosti verejnej správy a znižovanie nepružnosti produktových a pracovných trhov.

Symetrickejšie obnovenie rovnováhy v eurozóne by pomohla zlepšiť investičné prostredie. Hoci by sa mali všetky krajiny usilovať o odstránenie prekážok, ktoré bránia investíciám, podnecovanie krajín eurozóny s výrazným prebytkom bežného účtu k investíciám, pomôže obnoviť rovnováhu. Súkromní investori potrebujú pre svoje investície prostredie, ktoré im zabezpečí dôveru a istou. Impulzom na ďalšie súkromné investície bude aj aktualizovaná stratégia pre priemyselnú politiku EÚ, ktorá ponúkne stimuly pre zavádzanie nových digitálnych a kľúčových podporných technológií a zmenší súčasný nepomer medzi rizikami a návratnosťou.

Globalizácia a technologický pokrok menia spôsob nášho života a práce. Prinášajú nové príležitosti na zvyšovanie produktivity, podporu podnikania, vytváranie pracovných miest a zlepšovanie životnej úrovne. Zároveň vedú k transformácii čoraz väčšieho počtu hospodárskych odvetví, obchodných modelov a samotného trhu práce, kde spôsobujú častejšie zmeny vo forme zamestnávania a postavenia v zamestnaní. Trhy práce vykazujú znaky polarizácie zručností, čo sa môže následne prejaviť vo forme polarizácie príjmov a slabšej sociálnej súdržnosti. Dosah týchto zmien sa často najviac prejavuje na miestnej úrovni, čo so sebou prináša potrebu cielených verejných intervencií. Vo väčšej miere sa začali využívať flexibilnejšie a neštandardné formy zamestnávania. Pre spoločnosti sa tým vytvára priestor na reguláciu svojho hospodárskeho cyklu, zatiaľ čo pre jednotlivcov to znamená možnosť prispôsobiť profesijnú kariéru svojej predstave o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom. Táto skutočnosť však na druhej strane vyvoláva obavy, pokiaľ ide o istotu zamestnania, príjem a pracovné podmienky a v konečnom dôsledku by mohla viesť až k vylúčeniu zo systému sociálnej ochrany. Práve z tohto dôvodu je mimoriadne dôležité, aby sa zaviedli pracovnoprávne predpisy a právne predpisy v oblasti sociálnej ochrany, v ktorých bude zohľadnená nová realita na trhu práce.

Uvedený vývoj reálnej konvergencie možno vysvetliť rozdielmi v hospodárskych štruktúrach. Kríze boli schopné lepšie čeliť tie časti eurozóny, v ktorých existovali účinnejšie produktové a pracovné trhy a efektívnejšie fungujúca verejná správa. Dôraznejší a udržateľný proces štrukturálnych reforiem, ktoré sa realizujú v primeranej postupnosti a zameriavajú na dlhodobé štrukturálne zmeny, by posilnil odolnosť hospodárstiev. Odolné hospodárske štruktúry sú totiž potrebné na podporu reálnej konvergencie a na zabezpečenie jej udržateľnosti. Tieto štruktúry by mala dopĺňať politika, ktorá podporuje produktivitu a potenciálny rast zo strednodobého až dlhodobého hľadiska, ako aj primerané makroekonomické politiky.

Reálna konvergencia životnej úrovne a úrovne príjmov je kľúčom k dosiahnutiu cieľov Únie, ktorými je hospodárska a sociálna súdržnosť a plná zamestnanosť. Počas prvých desiatich rokov existencie HMÚ výrazne rástli reálne príjmy a členovia eurozóny, ktorých životná úroveň bola pôvodne nižšia, dobehli ostatných členov, pokiaľ ide o HDP na obyvateľa. Na tento vývoj mala nepriaznivý vplyv kríza, ktorá vypukla v roku 2008 (graf č. 1.). Situácia sa v posledných rokoch zlepšila, ale ak sa berú do úvahy len pôvodní členovia eurozóny, tak len veľmi mierne. . Pred vypuknutím krízy sa v krajinách eurozóny dostala do väčšej rovnováhy aj miera nezamestnanosti, ktorá však po kríze vykazovala ešte väčšie rozdiely (graf č. 2). Od roku 2013 sa rozdiely v miere nezamestnanosti začali v jednotlivých krajinách opäť zmenšovať, tieto rozdiely sú však stále väčšie ako v období pred krízou.

Rovnosť príležitostí a prístup na trh práce

Miera nezamestnanosti v Európe sa v súčasnosti približuje úrovni pred krízou. Počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením sa začína znižovať. Oživenie však ešte stále nepreniklo do všetkých úrovní spoločnosti a hospodárstva. Čoraz viac členských štátov prijíma kroky na odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní mužov a žien, na zlepšenie integrácie znevýhodnených skupín do trhu práce, ako aj na zvyšovanie kvality pracovných miest a pracovného prostredia.

Efektívnosť aktívnej politiky trhu práce je rozhodujúca z hľadiska znižovania dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí. Členské štáty by mali nezamestnaným osobám poskytovať pomoc a podporovať ich pri hľadaní zamestnania, odbornej príprave a rekvalifikácii, a zároveň by mali chrániť tých, ktorí sa nemôžu zapojiť do trhu práce. Mala by sa podporovať mobilita pracovnej sily na úrovni jednotlivých profesií, sektorov a lokalít, a to pri plnom dodržiavaní existujúcich práv. Členské štáty by mali zároveň zabezpečiť väčšiu účinnosť a adekvátnosť verejných služieb zamestnanosti. Komisia navrhne v tejto súvislosti niekoľko nových iniciatív vrátane zriadenia nového európskeho orgánu práce.

Členské štáty musia ľuďom pomáhať pri získavaní zručností, ktoré sa vyžadujú na trhu práce. Úroveň základných zručností v mnohých členských štátoch stagnuje alebo klesá. Nízka úroveň základných zručností v prípade dospelej populácie i naďalej vyvoláva obavy a je prekážkou hospodárskeho rastu. Ako príklad možno uviesť digitálne zručnosti, ktoré sa vyžadujú v prípade 90 % všetkých pracovných miest a ktoré podľa odhadov nemá až 44 % Európanov. Príliš veľa ľudí, najmä nízkokvalifikovaných, je nezamestnaných alebo má neisté pracovné miesto. Účasť na vzdelávaní dospelých stagnuje. Konkurencieschopnosť Európy a jej postavenie vo svetovom hospodárstve závisí od kvalifikovanej pracovnej sily, ktorá má potrebné zručnosti. V tejto súvislosti je potrebné zvýšiť kvalitu a význam odbornej prípravy a kvalifikácie.

Kvalitné vzdelávanie a odborná príprava musia byť dostupné pre všetkých Študijné výsledky sú ešte stále úzko previazané so sociálno-ekonomickým prostredím. Preto je potrebné vyvinúť úsilie, ktorého cieľom bude zabezpečiť rovnosť príležitostí a prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave a následne zaistiť sociálnu inklúzia a lepšie hospodárske výsledky. Vyžiada si to investície tak do počiatočného, ako aj do ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy, a to najmä v členských štátoch, v ktorých existujú rozdiely vo výsledkoch vzdelávania a v prístupe k vzdelávaniu, najmä v prípade znevýhodnených skupín. Zároveň bude potrebné zaujať ambicióznejší postoj v otázke spolupráce s členskými štátmi, na čo sa poukazuje v oznámení s názvom „Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou“. Ako sa uvádza v Novom programe v oblasti zručností pre Európu, pozornosť bude treba venovať aj otázke modernizácie odborného vzdelávania a posilnenia učenia sa na pracovisku, a to aj formou kvalitnej učňovskej prípravy. Uľahčiť by mal aj proces uznávania zručností získavaných mimo rámca formálneho vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj proces poskytovania podpory dospelým.

Vytváranie pracovných miest a spravodlivé pracovné podmienky

Dynamické a inkluzívne trhy práce sú základným predpokladom vytvárania kvalitných pracovných miest, zabezpečenia sociálnej inklúzie, podnecovania k podnikaniu a poskytovania podpory pri zmenách postavenia na trhu práce. Inovatívne formy práce by mali zaručovať primeranú istotu zamestnania a prístup k systému sociálnej ochrany. Pokiaľ ide o pracovné podmienky, členské štáty by mali zabezpečiť spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie. V záujme zabezpečenia primeranej rovnováhy medzi flexibilitou a istotou na trhu práce je potrebné zamerať sa na problematiku segmentácie trhu práce, a to okrem iného aj podporou prechodu na neštandardné formy zamestnávania.

Dopyt po pracovnej sile by mal byť podporený aj presunom daňového zaťaženia z práce na iné formy zdaňovania. Cielené znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia práce môže jednoznačne prispieť k začleňovaniu skupín, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce, ako sú napr. osoby s nízkym príjmom a dlhodobo nezamestnaní, a zároveň minimalizovať stratu príjmov.

Presadzovanie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom má kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia rodovej rovnosti a väčšej účasti žien na trhu práce. Dôležité je zabezpečiť, aby mali všetci prístup ku kvalitným službám, napr. v oblasti starostlivosti o deti alebo vzdelávania v ranom detstve. K väčšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom prispievajú aj daňové systémy, ktoré neznevýhodňujú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, ako aj poskytovanie primeranej rodičovskej dovolenky a flexibilných foriem organizácie práce pre rodičov a opatrovateľov.

Mali by sa obmedziť prekážky zamestnávania, a to najmä v prípade znevýhodnených skupín vrátane domácností s jedným rodičom, osôb so zdravotným postihnutím, etnických menšín, utečencov a migrantov. Snahy o integráciu do trhu práce je potrebné prepojiť s podporou sociálnej integrácie, napríklad formou zabezpečenia starostlivosti o deti, prístupu k zdravotnej starostlivosti a bývaniu, ako aj s odstránením prekážok, akou je napr. diskriminácia na trhu práce. Lepšia komplementarita trhu práce a systémov sociálneho začlenenia pomôže všetkým zraniteľným skupinám, prinesie väčšiu prosperitu pre všetkých a posilní sociálnu súdržnosť. Rovnako dôležité je prispôsobiť pracovné prostredie osobám so zdravotným postihnutím a poskytovať im cielenú finančnú podporu, ktorá im pomôže plne sa začleniť do trhu práce a spoločnosti vo všeobecnosti.

Krátkodobé snahy o integráciu utečencov a migrantov na trhu práce by mali nahradiť komplexné, dlhodobé stratégie zamerané na zlepšovanie úrovne ich zručností a na ich integráciu do trhu práce. Prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave zlepší ich vyhliadky na získanie zamestnania, dôstojnú mzdu a začlenenie do spoločnosti. Tieto kroky zároveň zlepšia vyhliadky rastu hostiteľskej krajiny a umožnia EÚ zúročiť potenciál utečencov a ich rodín, ako aj ich silné odhodlanie stať sa aktívnym členom spoločnosti.

Rast reálnych miezd v dôsledku zvýšenia produktivity je kľúčovým faktorom znižovania nerovností a zabezpečenia vysokej životnej úroveň. Dynamickejší vývoj miezd, ktorý by sa premietol do zvýšenia domáceho dopytu, by predstavoval ďalšiu podporu prebiehajúceho procesu expanzie hospodárstva.

Sociálna ochrana a inklúzia ako prostriedky na znižovanie nerovnosti a chudoby

Systémy sociálnej ochrany by mali poskytovať primeranú a cielenú podporu príjmu, podporovať účasť na trhu práce a zabezpečovať rovnosť v prístupe ku kvalitným službám. Prioritou by malo byť znižovanie nerovností, a to aj pomocou vytvorenia primeraných daňovo-dávkový systémov na vnútroštátnej úrovni. Pri tvorbe a realizácii štrukturálnych politík je potrebné vziať do úvahy aj distribučný účinok reforiem. Členské štáty by mali nezamestnaným poskytovať primerané dávky počas primerane dlhého obdobia, ktoré nebudú znižovať ich motiváciu pracovať. V niektorých členských štátoch je potrebné vytvoriť progresívnejšie daňovo-dávkové systémy, ktoré sú spravidla univerzálnejšie a v prípade potreby viac závislé od majetkových pomerov. Systémy sociálnej ochrany by mali zabezpečiť právo na dávky na úrovni minimálneho príjmu pre tie osoby, ktoré nemajú dostatok prostriedkov, a zároveň by mali podporovať sociálnu inklúziu podnecovaním všetkých k účasti na trhu práce a v spoločnosti.

Sociálna ochrana a politika trhu práce sa musia zároveň prispôsobiť vznikajúcim formám zamestnávania a väčšej mobilite pracovnej sily. Na viac ako polovicu príslušníkov slobodných povolaní v Európe sa nevzťahujú dávky v nezamestnanosti. Systémy sociálnej ochrany by sa mali prispôsobiť novým formám práce a zabezpečiť prenos nárokov z jedného pracovného miesta na druhé, zjednodušiť kumuláciu príspevkov z viacerých zamestnaní a zaistiť prechod z jedného pracovného miesta na druhé.

Členské štáty by mali zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkových systémov pre všetkých. V tejto súvislosti bude potrebné zabezpečiť rovnosť príležitostí pre všetkých pracovníkov, vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pokiaľ ide o nárok na dôchodkové práva, a to aj v doplnkových schémach. Väčšina členských štátov už svoje dôchodkové systémy zreformovala, ďalšie úsilie však bude potrebné vynaložiť na doplnenie prijatých reforiem. Zároveň by sa mali zaviesť sprievodné opatrenia, ktoré zamedzia zrušeniu reforiem. K zvyšovaniu dôchodkových príjmov môže prispieť aj predlžovanie pracovného života, prepojenie dôchodkového veku so strednou dĺžkou života, zabránenie predčasnému odchodu z trhu práce, ale aj podpora iných doplnkových dôchodkových zdrojov. Členské štáty by mali zaviesť opatrenia, ktoré zabezpečia udržateľnosť verejných dôchodkových systémov, a to aj v nepriaznivých podmienkach.

Je potrebné uskutočniť reformy systémov zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti, aby sa zabezpečila väčšia nákladová účinnosť, fiškálna udržateľnosť a kvalita týchto systémov, ako aj cenovo dostupný prístup k nim. Očakáva sa, že výdavky na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť budú rásť v dôsledku starnutia populácie, ako aj v dôsledku nedemografických faktorov, ktoré ovplyvňujú výšku nákladov, akými je napr. technologický pokrok v oblasti liekov a liečebných postupov. Z toho dôvodu je potrebné prijať opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť dobrý zdravotný stav obyvateľstva z dlhodobejšieho hľadiska. Ide predovšetkým o zvýšenie nákladovej účinnosti zdravotného systému a systému dlhodobej starostlivosti a zabezpečenie včasného prístupu k cenovo dostupnej a kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti.

Inovácie a konkurencieschopnosť

Vytváranie trhov s produktmi a službami pre budúcnosť

Nové výrobné technológie a služby menia charakter európskeho priemyslu a jeho schopnosť rásť a konkurovať v globálnom meradle. Vytvárajú nové pracovné miesta a zabezpečujú väčšiu produktivitu a tvorbu hodnôt pre spotrebiteľov, z čoho má prospech celé hospodárstvo. Budúcnosť európskeho priemyslu závisí od jeho schopnosti prispôsobiť sa a zavádzať inovácie, a to prostredníctvom investovania do nových technológií a presadzovaním procesov digitalizácie a dekarbonizácie. Z hľadiska konkurencieschopnosti bude rozhodujúce, či bude priemysel schopný zabezpečiť väčšiu udržateľnosť, ako aj efektívnosť využívania zdrojov a zároveň využiť výhody, ktoré prinášajú digitálne technológie. Podnikateľské prostredie ako celok musí umožňovať inovácie a podporovať tvorbu pracovných miest.