/* KOM/2011/0919 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Prvá správa o vplyvoch reformy režimu osobitných opatrení v poľnohospodárstve v prospech menších ostrovov v Egejskom mori z roku 2006





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Prvá správa o vplyvoch reformy režimu osobitných opatrení v poľnohospodárstve v prospech menších ostrovov v Egejskom mori z roku 2006 ÚVOD Šesťdesiat jeden „menších ostrovov“ v Egejskom mori[1] tvorí veľmi roztrieštené ostrovné územie s výraznými geografickými a prírodnými obmedzeniami. Mimoriadna a trvalá situácia týchto ostrovov vyplýva z odľahlosti, ostrovnej povahy, malej rozlohy, hornatosti a náročného podnebia a je príčinou významných sociálno-ekonomických problémov, akými sú ťažkosti pri zásobovaní potravinárskymi a poľnohospodárskymi výrobkami nevyhnutnými pre každodennú spotrebu alebo pre poľnohospodársku výrobu a ťažkosti pri udržiavaní konkurencieschopnosti miestnych poľnohospodárskych produktov. Vzhľadom na výnimočné charakteristiky a z nich vyplývajúce obmedzenia v porovnaní s ostatnými oblasťami EÚ majú menšie ostrovy v Egejskom mori k dispozícii osobitné opatrenia v prospech poľnohospodárstva. Tieto osobitné opatrenia sú súčasťou spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a ich cieľom je predovšetkým vytvoriť priaznivé podmienky na jej uplatňovanie. Vzhľadom na tieto osobitné opatrenia, ktoré dopĺňajú uplatňovanie prvého piliera SPP v Grécku, majú menšie ostrovy v Egejskom mori k dispozícii osobitný režim pomoci určenej na miestnu výrobu a na zásobovanie základnými výrobkami. Ide o režim PIME (malé ostrovy v Egejskom mori). VÝVOJ A HLAVNÉ PRVKY REžIMU Európska rada na svojom zasadnutí na Rodose 2. a 3. decembra 1988 uznala špecifické sociálno-ekonomické problémy, ktorým musia čeliť ostrovy v Egejskom mori, a teda aj potrebu prijať opatrenia, ktoré by umožnili vyriešiť tieto problémy. V roku 1993 sa teda prijali osobitné opatrenia v prospech PIME prostredníctvom nariadenia Rady (EHS) č. 2019/93 z 19. júla 1993, ktorým sa zavádzajú osobitné opatrenia pre menšie ostrovy v Egejskom mori týkajúce sa určitých poľnohospodárskych výrobkov[2], „ pre nápravu ťažkostí spôsobených odľahlou a ostrovnou povahou menších ostrovov v Egejskom mori “ (článok 1 uvedeného nariadenia). Uplatňovanie nariadenia sa pôvodne obmedzovalo na „menšie ostrovy“, ktorých stála populácia nepresahovala 100 000 obyvateľov. Rozsah pôsobnosti osobitných opatrení sa však rozšíril pri následných úpravách právnych predpisov najmä nariadením Rady (ES) č. 1405/2006 z 18. septembra 2006, ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia pre poľnohospodárstvo v prospech menších ostrovov v Egejskom mori[3], na „menšie ostrovy“ bez demografického odkazu, čiže na „ akékoľvek ostrovy v Egejskom mori s výnimkou ostrovov Kréta a Evia “ (článok 1 ods. 2 uvedeného nariadenia). Hlavnými cieľmi nariadenia Rady (EHS) č. 2019/93 bolo: - čeliť sociálno-ekonomickým problémom PIME; - zmierniť prirodzené znevýhodnenie, pokiaľ ide o zásobovanie (odľahlosť, ostrovná povaha, malá rozloha); - znížiť výrobné náklady a ceny až ku konečnému spotrebiteľovi; - podporiť niektoré miestne odvetvia (chov, pestovanie ovocia a zeleniny, pestovanie olív, vinárstvo, včelárstvo). Na účely splnenia týchto cieľov sa vytvorili nástroje režimu PIME: 1. osobitný režim zásobovania s cieľom znížiť náklady na zásobovanie výrobkami určenými na ľudskú spotrebu, na miestne spracovanie alebo ako poľnohospodárske vstupy, a to zavedením pomoci určenej na dodávanie výrobkov Spoločenstva v objeme nepresahujúcom potreby miestneho trhu; 2. opatrenia na podporu miestnych výrobkov zamerané na podporu tradičných činností, zlepšenie kvality a rozvoj miestnej výroby v súlade s požiadavkami trhu PIME a na revitalizáciu určitých poľnohospodárskych činností, ktoré majú na predmetných ostrovoch tradičnú a prirodzenú dispozíciu. Tieto opatrenia sú zamerané na pomoc na výrobu, spracovanie týchto výrobkov a/alebo obchodovanie s nimi; 3. odchýlky v oblasti štrukturálnych opatrení (výnimky z ustanovení, ktorými sa obmedzuje alebo zakazuje poskytnutie istých foriem štrukturálnej pomoci). Právnym základom týchto osobitných opatrení, ktoré boli následne predmetom regulačných úprav, je primárne právo týkajúce sa spoločnej poľnohospodárskej politiky, t. j. od 1. decembra 2009 a od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy sú to články 42 a 43 ZFEÚ. V roku 2006 prešiel režim PIME reformou. Nariadenie Rady (EHS) č. 2019/93 z 19. júla 1993 sa zrušilo o nahradilo ho nariadenie Rady (ES) č. 1405/2006 z 18. decembra 2006. Hlavnými dôvodmi tejto reformy sú: 4. reforma SPP z roku 2003 [nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003 týkajúce sa režimov priamej podpory pre poľnohospodárov[4]], ktorou sa zmenilo zameranie SPP a otvorila sa cesta k reforme spoločných organizácii trhov, na ktoré sa vzťahuje režim PIME; 5. zistenie, že nepružné riadenie programov, ktoré neumožňovalo rýchle prispôsobenie sa bilancií dodávok, ani opatrení pomoci určených na miestnu výrobu potrebám dotknutých území, bránilo participatívnemu prístupu. Reformou z roku 2006 sa nezmenili hlavné ciele ani nástroje, ktoré sú základom režimu. Hlavná inovácia spočíva v prijatí programového prístupu a v prenesení zodpovednosti za koncepciu[5], úpravu[6], riadenie a monitorovanie programu prispôsobeného miestnym potrebám na členský štát. Cieľom tejto inovácie je zvýšiť mieru pružnosti v riadení osobitného režimu zásobovania a opatrení na podporu miestnej výroby a zjednodušiť postupy určené na ich úpravu. Je potrebné podotknúť, že napriek skutočnosti, že režimy PIME a POSEI ( Programy špecifických riešení v súvislosti s odľahlosťou a ostrovným charakterom zriadené pre najvzdialenejšie regióny) sú podobné, pokiaľ ide o ich prístup („osobitné opatrenia“, ciele, štruktúra) a riadenie v rovnakých rozpočtových položkách, z hľadiska predpisov sa režim PIME upravuje oddelene od režimu POSEI. Na rozdiel od režimu POSEI, ktorý predstavuje prvý pilier SPP pre najvzdialenejšie regióny vo výnimočnom a osobitnom rámci, režim PIME predstavuje doplnok (top-up) režimu jednotnej platby, ktorý sa vzťahuje na ostrovy v Egejskom mori rovnako ako na zvyšnú časť Grécka v rámci prvého piliera SPP, a to s cieľom hľadať riešenia pre osobitné problémy ostrovov (pozri prílohu 2 pre prehľad platieb v rámci režimu jednotnej platby a režimu PIME). Ďalší dôležitý rozdiel spočíva v skutočnosti, že zatiaľ čo na režim POSEI sa v rámci osobitného režimu zásobovania vzťahuje oslobodenie od cla na výrobky dovážané z tretích krajín[7], na režim PIME sa tento mechanizmus výnimiek z colného režimu Únie nevzťahuje. V rámci reformy SPP z roku 2003 sa Grécko rozhodlo neoslobodiť PIME od režimu jednotnej platby, ktorý sa tam teda uplatňuje od roku 2006 vo všetkých odvetviach. Avšak vďaka režimu PIME si môžu menšie ostrovy zachovať viazanú pomoc, ktorej cieľom je udržať určité typy poľnohospodárstva významné pre ochranu životného prostredia, zlepšenie kvality a uvádzanie na trh. Bez tejto možnosti viazania by existovalo veľké riziko zániku pestovania miestnych plodín a negatívnych následkov z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska (zachovanie krajiny). Napríklad pre odvetvie olivového oleja, ktorého význam je pre tieto ostrovy zásadný, táto možnosť čiastočného viazania umožňuje vyhnúť sa zániku pestovania olivovníkov. PRÁVNY ZÁKLAD SPRÁVY V článku 17 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1405/2006 sa ustanovuje, že „ najneskôr do 31. decembra 2011 a potom každých päť rokov Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade celkovú správu o dosahu akcií, ktoré sa uskutočnili podľa tohto nariadenia, pričom k správe sa v prípade potreby prikladajú vhodné návrhy “. Táto správa zohľadňuje predovšetkým údaje týkajúce sa dotknutých trhov do roku 2010, uskutočňovanie programov po finančnej stránke do rozpočtového roku 2011 a štúdiu zrealizovanú pre Komisiu konzultantmi spoločnosti Oréade-Brèche o hodnotení opatrení vykonaných v rámci režimu PIME od roku 2001 (ďalej len „hodnotiaca štúdia“), ktorá bola uverejnená vo februári 2010 a je k dispozícii na tejto adrese: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm DOSAH REFORMY Z ROKU 2006 Programový a partnerský prístup Grécko aj hospodárske subjekty privítali, že vnútroštátne a regionálne orgány získali väčšiu zodpovednosť a požadované právomoci v oblasti určovania programu a že zúčastnené strany sa majú podieľať na vytváraní opatrení. Veľký úspech malo najmä zvýšenie pružnosti, ktorého cieľom je postupne prispôsobovať program skutočným miestnym potrebám prostredníctvom ročných úprav. Vzhľadom na vratkosť situácie spôsobenú rizikami trhu a špecifickými podnebnými podmienkami v týchto regiónoch táto pružnosť umožní urýchlene prispôsobiť podporné opatrenia skutočným potrebám ostrovov. Od jeho prvého schválenia v roku 2006 bol program PIME zmenený a doplnený dvakrát v rokoch 2008 a 2010. Hodnotiaca štúdia poukazuje na zníženie administratívneho zaťaženia od roku 2007. Vnútroštátne a miestne orgány ho však ešte stále považujú za príliš zaťažujúce a zložité vzhľadom na množstvo ostrovov a nedostatok administratívneho personálu na niektorých ostrovoch (najmä problematické vykonávanie kontrol). Vo všeobecnosti zostáva administratívne zaťaženie programu PIME veľké vzhľadom na finančnú náročnosť, ktorú predstavuje (predovšetkým osobitný režim zásobovania a v prípade malých zásielok). Programový prístup sa teda ukázal ako ťažkopádny pre vnútroštátne a regionálne orgány, ale aj pre útvary Komisie. Osobitný režim zásobovania (ORZ) Všeobecný vplyv ORZ Hodnotiaca štúdia poukazuje na skutočnosť, že vnútroštátne a regionálne orgány ale aj hospodárske subjekty považujú ORZ na všetkých ostrovoch za zásadný pre zásobovanie, z čoho vyplýva význam zachovania tohto nástroja. ORZ má vo všeobecnosti pozitívny vplyv na zlepšenie početnosti a pravidelnosti zásobovania ostrovov počas celého roka (pravidelný prísun krmiva pre dobytok) a to aj napriek občasným nedostatkom v súvislosti s obmedzenými dopravnými a skladovacími kapacitami. Hodnotiaca štúdia však poukazuje na nižšiu účinnosť tohto nástroja v prípade najvzdialenejších ostrovov („satelitné“ ostrovy skupiny B) v porovnaní s ostrovmi nachádzajúcimi sa blízko pevniny (ostrovy skupiny A). Od reformy v roku 2006 ORZ celkovo zaznamenáva pokles využitia na PIME. Ide o rozhodnutie členského štátu obmedziť rozpočet ORZ s cieľom favorizovať rozpočet opatrení na podporu miestnej výroby. Pokles v používaní ORZ sa zaznamenal najmä pri výrobkoch určených na ľudskú spotrebu (obilniny a múky). Od reformy z roku 2006 a zavedenia povinnosti pre žiadateľa o pomoc, aby mal sídlo na PIME, už mnoho malých hospodárskych subjektov (pekárov) pomoc nedostáva, a to jednak kvôli príliš vysokým administratívnym nákladom nástroja ORZ v porovnaní so získanou finančnou výhodou a jednak kvôli nedostatočnej informovanosti príjemcov. Hodnotiaca štúdia zároveň poukazuje na vývoj rozdelenia ORZ podľa určenia v prospech výrobkov určených na kŕmenie zvierat. Členský štát je teda zodpovedný za spresnenie priorít nástroja ORZ zohľadnením významu chovov na ostrovoch. Záruka zásobovania základnými výrobkami Z hodnotiacej štúdie vyplýva, že ORZ pokrýva potreby PIME nejednotne a to na úrovni vybraných výrobkov ale aj vzhľadom na oprávnené ostrovy. Ďalej sa v nej uvádza, že ORZ lepšie pokrýva potreby v oblasti výrobkov určených na kŕmenie zvierat ako potreby spojené so základnými výrobkami určenými na ľudskú spotrebu. Okrem toho ORZ lepšie uspokojuje potreby ostrovov, ktoré sú najmenej vzdialené od pevniny (ostrovy skupiny A), v porovnaní s najvzdialenejšími „satelitnými“ ostrovmi (niektoré ostrovy skupiny B). Náhrada dodatočných nákladov V hodnotiacej štúdii sa konštatuje, že vzhľadom na roztrieštenosť ostrovov sú niektoré z nich veľmi vzdialené od zásobovacích prístavov. V dôsledku toho sú náklady vznikajúce na jednotlivých ostrovoch veľmi rozdielne v závislosti od ich odľahlosti. ORZ teda umožňuje poskytnúť náhradu za dodatočné náklady vzniknuté pri zásobovaní všetkými vybranými výrobkami iba v prípade ostrovov skupiny A. V prípade vzdialených „satelitných“ ostrovov skupiny B umožňuje ORZ pokrytie iba 50 % nákladov vzhľadom na omnoho vyššie náklady na dopravu. Prenesenie výhod na koncového užívateľa Z hodnotiacej štúdie vyplýva, že túto výhodu mohli využívať koncoví užívatelia v jednotlivých skupinách ostrovov nerovnomerným spôsobom. Pomoc z ORZ pokrýva veľmi nejednotným spôsobom náklady na dopravu na ostrovy, čo sa odzrkadľuje na cenách pre užívateľov. Koncovým užívateľom na ostrovoch skupiny A a najmenej vzdialených ostrovoch skupiny B teda plynú väčšie výhody v porovnaní so „satelitnými“ ostrovmi skupiny B. Pokiaľ ide o vplyv na ceny, ORZ umožnil výrazný pokles cien krmiva pre dobytok od roku 2007 a ceny sa priblížili cenám v Grécku. Čo sa týka cien potravín určených na ľudskú spotrebu, ORZ na ne nemá celkový dosah. Opätovná distribúcia spracovaných výrobkov a narušenie trhu Ako sa uvádza v piatom odôvodnení nariadenia (ES) č. 1405/2006 množstvá, na ktoré sa vzťahuje ORZ, sú obmedzené požiadavkami menších ostrovov v Egejskom mori na zásobovanie tak, aby sa nenarušovalo riadne fungovanie vnútorného trhu a aby sa tým nespôsobilo narušenie obchodu s príslušnými výrobkami. Distribúcia a vývoz týchto produktov z PIME sú teda zakázané. Distribúcia a vývoz sa však povoľuje, pokiaľ sa zisk vyplývajúci z ORZ vráti, alebo ak sa v prípade spracovaných výrobkov umožnili regionálne alebo tradičné obchodné toky v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia. Hodnotiaca štúdia ukazuje, že na PIME nedochádza k opakovanému odosielaniu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje ORZ, a že v dôsledku toho nie je regionálny obchod narušený. Monitorovanie na tejto úrovni je však nedostatočné. Členský štát je zodpovedný za zlepšenie monitorovania výrobkov pri vstupe do zemepisnej oblasti PIME a pri výstupe z nej. Udržanie a rozvoj poľnohospodárskych činností ORZ zohráva kľúčovú úlohu pri zachovávaní miestnych výrobných štruktúr tým, že: - podporuje výnosnosť miestneho chovu; - prispieva k udržaniu pekárskych a mlynárskych činností (ľudská spotreba). ORZ tak umožňuje pokles ceny krmiva pre dobytok a tým aj pokles nákladov chovateľov na výrobu. Podpora miestnej výroby Udržanie a rozvoj miestnej poľnohospodárskej výroby Pokiaľ ide o opatrenia na podporu miestnej výroby, hodnotiaca štúdia sa sústredila na tri odvetvia: olivy, med a mastix z ostrova Chios. Na PIME ide o reprezentatívne odvetvia, do ktorých sa sústreďujú dve tretiny prostriedkov určených na opatrenia na podporu miestnej výroby. Štúdia je však obmedzená tým, že pre viaceré odvetvia neexistujú štatistické údaje. Členský štát je zodpovedný za zhromažďovanie dôveryhodných údajov pre všetky odvetvia, ktorých sa týkajú opatrenia na podporu miestnej výroby. V analýze vplyvu opatrení na podporu miestnej výroby na konkurencieschopnosť troch sledovaných odvetví hodnotiaca štúdia ukazuje, že dôsledkom pomoci je zvýšenie príjmu poľnohospodárskych podnikov. Od reformy v roku 2006 preto opatrenia na podporu miestnej výroby umožnili zachovanie príjmov výrobcov vďaka tomu, že pokrývali časti ich výrobných nákladov. Poľnohospodárstvo na PIME má výrazne rodinný charakter a orientuje sa na miestnu spotrebu. Ide o poľnohospodárstvo, ktoré sa zameriava na tradičné činnosti a kvalitné výrobky. Cieľom opatrení na podporu miestnej výroby, s ktorými sa počíta v rámci programu PIME, je podpora tradičnej výroby, pri ktorej sa zachovajú ciele kvality a ktorej hlavným účelom je zachovanie týchto činností považovaných z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska za zásadné. V situácii, kde je nedostatok hospodárskych príležitostí a poľnohospodárske podniky sú veľmi malé, prispieva táto pomoc k zachovaniu alebo podpore činností, ktoré by bez nej už možno neboli pre výrobcov príťažlivé. Vzhľadom na význam činností tradičnej výroby a kvalitných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou na hospodárskej, sociálnej, environmentálnej (zachovanie topografie a zavlažovania) aj kultúrnej úrovni (kvalitné výrobky ako prostriedky identity ostrovov) považuje Grécko zachovanie pomoci viazanej na výrobu za veľmi dôležité. Bez tejto možnosti čiastočného viazania by totiž hrozilo veľké nebezpečenstvo, že by príjemcovia programu tieto plodiny prestali pestovať, čo by sa týkalo najmä činnosti odvetvia výroby olivového oleja, ktorá predstavuje prevládajúcu časť poľnohospodárstva na ostrovoch. FINANčNÁ REALIZÁCIA Údaje týkajúce sa finančnej realizácie programu PIME za obdobie rokov 2007 až 2010 (rozpočtové roky 2008 - 2011) sa uvádzajú v prílohe 1. Okrem doplnkového vnútroštátneho financovania vo výške 547 000 EUR prideleného v súlade s článkom 11 nariadenia 1405/2006 sú sumy programu súčasťou financovania Únie na 100 % (článok 12 toho istého nariadenia). Po reforme z roku 2006 sa Grécko rozhodlo obmedziť rozpočet ORZ (zníženie objemu výrobkov, na ktoré sa tento nástroj vzťahuje) s cieľom podporiť rozpočet opatrení na podporu miestnej výroby. Aj napriek tomuto rozhodnutiu sa zdá, že ročný rozpočet ORZ sa v tomto období na PIME plní podľa plánu (priemerná miera plnenia: 94 %). Niektorými opatreniami na podporu miestnej výroby sa zároveň vyčerpali finančné zdroje pridelené v posledných rokoch. Stále však existuje finančný manévrovací priestor s priemernou mierou plnenia vo výške 88 %. Situácia sa môže zlepšiť prerozdelením dostupných rozpočtových prostriedkov medzi opatrenia, v prípade ktorých existuje priestor na financovanie. Okrem toho sa v článku 11 nariadenia (ES) č. 1405/2006 Grécku umožňuje prideliť dodatočné vnútroštátne finančné prostriedky na opatrenia na podporu miestnej výroby. Pokiaľ ide o ORZ, strop stanovený v článku 12 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1405/2006 na základe predchádzajúceho plnenia v období rokov 2001 - 2003 však spôsobuje istú nepružnosť. Navrhuje sa teda zvýšiť tento strop v duchu rozpočtovej neutrality, a tým v rámci prideleného rozpočtu umožniť pružnejšie prerozdelenie finančných prostriedkov medzi opatrenia na podporu miestnej výroby a ORZ (pozri bod 7.1). AUDIT VYKONÁVANIA REžIMU PRE PIME PO ROKU 2006 Útvary auditu Komisie uskutočnili v rokoch 2007 a 2010 vyšetrovania účtovných závierok na PIME. Situácia zistená pri týchto auditoch je vo všeobecnosti lepšia ako pri auditoch vykonaných v predchádzajúcich rokoch, aj keď sa zaznamenali určité nedostatky, pokiaľ ide o pomoc na pestovanie olív (audit 2007) a na administratívu (audit 2010). Dôsledky týchto vyšetrovaní sú spracúvané v rámci prebiehajúceho postupu zúčtovania. Je však potrebné upozorniť, že veľké množstvo schém pomoci, ktoré sa vzťahujú na mnoho malých príjemcov, spôsobuje nevýhodné administratívne a finančné náklady v porovnaní s poskytovanými výhodami. NÁVRHY NA ZLEPšENIE Návrhy na úpravu právnych predpisov EÚ Vzhľadom na vývoj daného režimu v posledných rokoch a na nedávne nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy prijala Európska komisia už v decembri 2010 návrh na prepracovanie nariadenia Rady (ES) č. 1405/2006 , aby sa aktualizovali a zjednodušili niektoré ustanovenia a aby sa nariadenie zosúladilo s novými požiadavkami ZFEÚ. Predovšetkým sa navrhlo zmeniť a doplniť článok 12 ods. 3 uvedeného nariadenia , aby sa zvýšil maximálny ročný strop ORZ, v rámci súčasného finančného príspevku, aby nedochádzalo ku koncentrácii prostriedkov vyhradených na ORZ s cieľom umožniť pružnejšie prerozdeľovanie finančných prostriedkov medzi opatrenia na podporu miestnej výroby a ORZ bez zvýšenia celkového rozpočtu. Vznikla by tým možnosť finančného prerozdelenia, čo by okrem iného umožnilo lepšie pokrytie dodatočných nákladov „satelitných“ ostrovov (pozri bod 4.2.3). V záujme lepšej uskutočniteľnosti vyhodnotenia toho, ako členský štát vykonáva program, Komisia navrhla zmeniť a doplniť článok 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Zmena spočíva v posunutí lehoty na predkladanie ročnej správy o vykonávaní opatrení programu podpory Komisii z 30. júna na 31. júla, aby grécke orgány mali možnosť v tejto správe zohľadniť konečný stav výdavkov na opatrenia na podporu miestnej výroby. Okrem toho reforma SPP, ktorú Komisia nedávno prijala, nemá na fungovanie režimu PIME špecifické dôsledky. Odporúčania adresované členskému štátu Grécko hrá pri vykonávaní tohto režimu kľúčovú úlohu. Malo by zvážiť, akým spôsobom vyriešiť správnu nejednotnosť na veľmi roztrieštených ostrovoch, aby bolo možné uspokojiť potreby oprávnených príjemcov a umožniť širšiu kontrolu vykonávania programu (pozri bod 4.1). Zároveň je veľmi dôležité, aby členský štát zaviedol systém, ktorý by umožňoval zhromaždiť dôveryhodné údaje pre všetky odvetvia, ktorých sa opatrenia na podporu miestnej výroby týkajú, aby správa členského štátu ako aj Komisie mohli vykonávať pravidelné monitorovanie (pozri bod 4.3.1). S cieľom predchádzať akýmkoľvek nerovnostiam medzi ostrovmi, ktorých sa tento program týka, je členský štát zodpovedný za spresnenie klasifikácie ostrovov a zohľadniť pritom všetky situácie súvisiace s odľahlosťou (dvojitá alebo trojitá izolovanosť ostrovov). V súvislosti so súčasnou klasifikáciou (skupina A pre najmenej vzdialené ostrovy, skupina B pre najvzdialenejšie ostrovy) by bolo vhodné doplniť jednu alebo dve skupiny ostrovov pre veľmi vzdialené ostrovy (satelitné ostrovy skupiny B). Takáto zmena klasifikácie by umožnila lepšie zohľadniť rozdielne náklady na dopravu, ktoré majú vplyv na zásobovanie aj na rozvoj miestnej výroby. Okrem toho by z toho vyplynulo lepšie pokrytie potrieb ako aj reálnejší vplyv na spotrebiteľské ceny (pozri body 4.2.2 – 4.2.4).. Vzhľadom na trend zaznamenaný od roku 2006 v súvislosti s prerozdelením ORZ podľa miesta určenia (rozhodnutie Grécka zvýhodniť zásobovanie výrobkami určenými na kŕmenie zvierat) je členský štát zodpovedný za spresnenie priorít nástroja zohľadnením významu chovu na ostrovoch ako aj za zlepšenie monitorovania výrobkov pri vstupe do zemepisnej oblasti PIME a pri výstupe z nej (pozri bod 4.2.1). Vzhľadom na zistenie nedostatočného účinku režimu na ceny potravín určených na ľudskú spotrebu (pozri bod 4.2.4) bol členský štát vyzvaný, aby zvážil lepšie rozdelenie dostupných finančných prostriedkov s cieľom zaručiť ich účinnosť . Členský štát bol zároveň vyzvaný, aby zverejňoval pravidelné správy na základe kľúčových ukazovateľov , ktoré stanovili útvary Komisie s cieľom umožniť celkové hodnotenie vývoja režimu pre PIME v priebehu jeho uplatňovania. Nakoniec je vhodné zdôrazniť, že je potrebný participatívny prístup všetkých zúčastnených strán či už pri počiatočnom vymedzovaní programu pre PIME, alebo pri jeho ročných úpravách. Plánovanou úpravou článku 34 nariadenia Komisie (ES) č. 1914/2006 , ktorou sa posúva lehota na prezentovanie týchto ročných úprav , sa poskytuje viac času na konzultácie s príslušnými hospodárskymi subjektmi. ZÁVERY Dospelo sa k záveru, že od reformy z roku 2006 a vývoja k decentralizovanému programovému prístupu sa program pre PIME vykonáva účinne a uspokojivo reaguje na osobitné potreby PIME. Program je preto zárukou zachovania tradičných poľnohospodárskych odvetví vďaka podpore príjmov poľnohospodárov a zárukou zásobovania základnými výrobkami s obmedzením dodatočne vznikajúcich nákladov. Komisia na základe dostupnej analýzy a aktuálnej situácie zastáva názor, že finančný rámec pridelený režimu PIME umožnil splnenie všeobecných cieľov stanovených pre tento režim. Komisia aj členský štát musia aj naďalej vyvíjať úsilie, aby dosiahli čo najlepšie vykonávanie režimu a najmä cieľov zmierniť dodatočné náklady na zásobovanie a zachovať tradičné činnosti na ostrovoch. Medzi ďalšie zásadné ciele režimu PIME by malo patriť zabezpečenie kvality výroby, zachovanie identity ostrovov a ochrana životného prostredia. PRÍLOHA 1 FINANčNÁ REALIZÁCIA REžIMU PIME V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2010 (v EUR)[8] 2007 (rozpočtový rok 2008) | 2008 (rozpočtový rok 2009) | 2009 (rozpočtový rok 2010) | 2010 (rozpočtový rok 2011) | Režim jednotnej platby (RJP) a iná priama pomoc* | 57 995 090 | 61 952 513 | 60 502 718 | Program PIME (opatrenia PMV) ** | 16 618 664 | 15 441 855 | 17 835 324 | Spolu | 74 613 754 | 77 394 368 | 78 338 042 | PIME/Spolu | 22,3 % | 20,0 % | 22,8 % | * Výška výdavkov na priamu pomoc plánovaných v rámci režimu jednotnej platby (neviazaná pomoc) + iné výdavky na rôznu priamu pomoc (platby na pestovanie špecifických druhov plodín a kvalitnú výrobu, prechodné platby, pomoc na pestovanie jačmeňa, pomoc na chov húseníc priadky morušovej...) ** Výška výdavkov na priamu pomoc plánovaných v rámci programu PIME (opatrenia PMV). [1] Zoznam ostrovov sa uvádza v tabuľke 7 programu podpory v prospech menších ostrovov v Egejskom mori, ktorý predložilo Grécko a schválila Komisia v rámci uplatňovania nariadenia (ES) č. 1405/2006. [2] Ú. v. ES L 184, 27.7.1993, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 265, 26.9.2006, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. [5] Program PIME vymedzený Gréckom bol schválený rozhodnutím Komisie C(2006)6889 z 22.12.2006 a zavedený od roku 2007. [6] Program PIME bol dvakrát upravený rozhodnutiami Komisie C(2009)2880 z 21.4.2009 a C(2010)9189 z 20.12.2010. [7] Odchylne od článku 28 ZFEÚ, ktorý znie: „Únia predstavuje colnú úniu, ktorá sa vzťahuje na celý obchod s tovarom a zahŕňa zákaz ciel na dovoz a vývoz tovaru medzi členskými štátmi, zákaz všetkých poplatkov, ktoré majú rovnaký účinok ako clá, ako aj prijatie Spoločného colného sadzobníka vo vzťahu k tretím krajinám.“ [8] Sumy finančnej realizácie uvedené v tomto dokumente pochádzajú z výročných správ o realizácii predkladaných členskými štátmi Komisii podľa článku 17 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1405/2006, pokiaľ ide o ORZ a z oznámení týkajúcich sa oprávnených žiadostí o pomoc a príslušných súm (článok 32 ods. 2 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 1914/2006) v prípade opatrení na podporu miestnej výroby. Zodpovedajú výdavkom vynaloženým na jednotlivé opatrenia počas referenčného kalendárneho roku (rok realizácie) a je možné, že presne nezodpovedajú sumám výdavkov zaznamenaných Európskou komisiou v jednotlivých rozpočtových rokoch.