Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ročný prieskum rastu na rok 2019

(doplňujúce stanovisko)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Spravodajkyňa: Anne DEMELENNE

Rozhodnutie predsedníctva EHSV 14.5.2019 Právny základ článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku doplňujúce stanovisko Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 17.10.2019 Prijaté v pléne 30.10.2019 Plenárne zasadnutie č. 547 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 140/3/6

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou dvoch nadväzujúcich stanovísk týkajúcich sa ročného prieskumu rastu [COM(2018) 770 final]) a odporúčania Rady o hospodárskej politike v eurozóne [COM(2018) 759 final]. Zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (1) s prihliadnutím na nedávny vývoj a hospodárske prognózy pre EÚ a eurozónu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa začne v novembri 2019. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1. Závery a odporúčania

1.1. Toto stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) je doplňujúcim stanoviskom k jeho stanovisku o ročnom prieskume rastu na rok 2019. Zohľadňujú sa v ňom odporúčania pre jednotlivé krajiny ( 2 ) , oznámenie Európskej komisie týkajúce sa európskeho semestra a príslušné odporúčania Rady. Dôkladnejšie sa v ňom diskutujú vybrané hospodárske a sociálne otázky týkajúce sa európskeho semestra v roku 2019.

1.2. V Európskej únii stále pretrváva nedostatok investícii. Verejné a súkromné investície a výdavky na odbornú prípravu a vzdelávanie (už od vzdelávania v ranom detstve) sú stále potrebné na zlepšenie konkurencieschopnosti európskych podnikov. Tento rok sa odporúčania pre jednotlivé krajiny zameriavajú na investície. Osobitná pozornosť by sa mala venovať produktívnym investíciám a investíciám do sociálnej infraštruktúry, aby sa priorizoval udržateľný rast, ako aj opatrenia na vykonávanie piliera sociálnych práv.

1.3. Členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie o štrukturálne reformy. V záujme hospodárskej a politickej stability v Európskej únii a eurozóne je potrebné riešiť slabé dodržiavanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe zo strany členských štátov, a to najmä v prípade krajín s prebytkom bežného účtu. EHSV mrzí nerovnováha medzi hlavnými všeobecnými odporúčaniami v dôležitých oblastiach, ako sú investície, sociálna oblasť a zmena klímy, a konkrétnymi kvantifikovanými politickými cieľmi vyplývajúcimi z fiškálnych pravidiel.

1.4. Vzhľadom na súčasnú konjunktúru vyznačujúcu sa veľmi nízkymi úrokovými mierami bolo možné uvoľniť vo vnútroštátnych rozpočtoch finančné prostriedky z dôvodu nižších úrokových výdavkov na vládne dlhopisy. Členské štáty by mali využiť tieto finančné prostriedky na zvýšenie svojich fyzických, digitálnych a environmentálnych investícií, ako aj na zvýšenie výdavkov na odbornú prípravu, rozvoj zručností a kvalifikácií, ktoré by sa mali považovať za investície do ľudských zdrojov a nie za náklady.

1.5. Pokiaľ ide o odporúčania pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti, výbor pozitívne hodnotí väčšiu úlohu Európskeho piliera sociálnych práv a sociálneho prehľadu. Výbor nabáda Komisiu, aby v nadchádzajúcom cykle európskeho semestra pokračovala v tomto prístupe a rozvíjala ho. V prípade hospodárskeho poklesu v nadchádzajúcich rokoch je dôležité, aby pozitívne ciele sociálnej politiky zohrávali v európskom semestri ústrednú úlohu a aby boli postavené na rovnakú úroveň ako makroekonomické a rozpočtové ciele.

1.6. Zmena klímy sa v priebehu minulého roka stala zásadnou otázkou a v rámci európskeho semestra by sa mohla viac zohľadniť. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na budúci cyklus by mali obsahovať viac odporúčaní (aspoň jedno odporúčanie pre každý členský štát) týkajúcich sa boja s existenčnou hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy.

1.7. Daňový systém musí podporovať produktívne investície a výdavky v reálnej ekonomike. Daňové príjmy by sa mali zameriavať na iné zdroje, ako sú tie, ktoré sa týkajú práce a udržateľnej spotreby.

1.7.1. Financializácia určitých sfér európskeho hospodárstva priniesla nadmernú záťaž pre podniky – a ich zamestnancov – ktoré vytvárajú pracovné miesta, produkujú pridanú hodnotu a zvyšujú zásoby reálneho kapitálu. EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využiť európsky semester tak, aby sa propagovala skôr celková hodnota zainteresovaných strán než len hodnota akcionárov.

1.7.2. V súvislosti s tohtoročnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny boli viacerým členským štátom adresované odporúčania týkajúce sa posilnenia sociálneho dialógu. S cieľom podporiť účasť sociálnych partnerov by sa mali zaviesť minimálne štandardy konzultácií národných vlád s vnútroštátnymi sociálnymi partnermi v rôznych fázach procesu európskeho semestra.

1.7.3. Politika Komisie v oblasti verejných statkov by sa mala riadiť zásadou, že pri privatizácii verejných statkov by sa mali vylúčiť statky strategického významu, ktoré sú lepšie spravované verejným sektorom, a štátu by pri nej nemala vznikať čistá strata tým, že by sa predaj uskutočňoval v zlých hospodárskych časoch.

2. Súvislosti: priority Európskej komisie v rámci európskeho semestra v roku 2019 a odporúčaní pre jednotlivé krajiny

2.1. Podľa Európskej komisie dosiahli členské štáty aspoň určitý pokrok v prípade 40 % odporúčaní, ktoré im boli adresované. Z pohľadu viacročnej perspektívy sa pri vykonávaní dvoch tretín odporúčaní pre jednotlivé krajiny dosiahol „určitý pokrok“ ( 3 ) . Výrazný pokrok sa dosiahol pri vykonávaní odporúčaní týkajúcich sa finančných služieb a pokrok bol pozorovaný aj v súvislosti s podporovaním vytvárania pracovných miest so zmluvami na neurčitý čas a s riešením segmentácie pracovného trhu. V kľúčových oblastiach nevyhnutných pre nápravu makroekonomickej nerovnováhy je však vykonávanie aj naďalej obmedzené a príliš pomalé ( 4 )

2.2. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 vychádzajú zo zistení správ o krajine na rok 2019 a kladú väčší dôraz na investície vrátane najmenej jedného odporúčania týkajúceho sa investícií pre každý členský štát.

2.3. Neistota však pretrváva pri makroekonomickom výhľade. Očakávané vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie a „obchodné vojny“ vyvolané Spojenými štátmi na celosvetovej úrovni sa viac ako kedykoľvek predtým považujú za riziká, ktoré môžu v blízkej budúcnosti viesť k zhoršeniu hospodárskeho rastu a zamestnanosti. Napriek nízkej celkovej miere nezamestnanosti za posledné dve desaťročia sa viacero krajín ešte nevrátilo na úroveň predkrízovej zamestnanosti. Očakáva sa, že v tomto roku sa rast HDP v Európskej únii zvýši iba o 1,4 % v celej EÚ a v eurozóne o 1,2 % ( 5 ) . Ako konštatovala Rada guvernérov Európskej centrálnej banky (ECB) ( 6 ) , inflácia v eurozóne je v porovnaní so stanoveným cieľom naďalej nedostatočná (t. j. pod úrovňou 2 %, ale v strednodobom horizonte blízko k 2 %) a na udržiavanie rastu v eurozóne a Európskej únii bude preto potrebná fiškálna politika.

3. Všeobecné pripomienky k odporúčaniam Európskej komisie

3.1. Investície

EHSV víta a dôrazne podporuje skutočnosť, že Európska komisia sa vo svojich tohtoročných správach o krajinách a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny zamerala na zvýšenie investícií. Výbor v minulosti opakovane vyzýval členské štáty a Európsku komisiu, aby kládli väčší dôraz na zvýšenie verejných a súkromných investícií, a teší ho, že sa jedno z jeho odporúčaní uvádza do praxe. V súlade s tým musia byť investície produktívne a udržateľné a malo by sa predchádzať špekulatívnym finančným investíciám a investíciám do nehnuteľností.

3.1.1. V súlade s praxou Komisie, ktorá spočíva v stanovovaní všeobecných zámerov, nie sú ani investičné ciele v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny veľmi konkrétne. Tým sa však stále udržiava nerovnováha, pretože fiškálne ciele sú na základe ustanovení zmluvy veľmi konkrétne. Zostáva nejasné, ako možno realizovať investičné ciele v krajinách, ktoré sú striktne viazané požiadavkami Paktu stability a rastu. EHSV podobne ako v predchádzajúcich stanoviskách odporúča, aby investície zohrávali významnejšiu úlohu, a to tak, že do európskeho fiškálneho rámca sa zavedie pravidlo vyrovnaného rozpočtu ( 7 )

3.1.2. Európsky semester musí klásť väčší dôraz na udržateľný rast, ktorý sa riadi cieľmi udržateľného rozvoja OSN do roku 2030, čo sa odráža v požiadavke EHSV na ročný prieskum udržateľného rastu ( 8 ) . Investície do infraštruktúry musia byť ekologické a sociálne, pričom dôraz sa musí klásť na energiu z obnoviteľných zdrojov, ako to napokon zamýšľa aj nová Komisia. V rámci európskeho semestra by sa táto nevyhnutnosť mala ešte viac zohľadniť. EHSV víta dôraz, ktorý sa kladie na investície v tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, a preto navrhuje, aby Európska komisia a Rada posúdili, či by odporúčania pre jednotlivé krajiny nemali obsahovať aspoň jeden konkrétny ambiciózny cieľ pre každý členský štát s cieľom podstatne znížiť emisie skleníkových plynov, pokiaľ sa nevyrieši potenciálne katastrofická klimatická výzva. V tejto súvislosti víta skutočnosť, že ECB v rámci svojich programov nákupu aktív (asset purchase programme – APP) súkromného sektora investovala do zelených dlhopisov, a domnieva sa, že by v tomto záväzku mala pokračovať a mala by ho posilniť, keď sa vráti k čistým nákupom a počas reinvestičnej fázy tohto programu.

3.1.3. Pokiaľ ide o skutočné investičné potreby, EHSV žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby predložili konkrétny plán na zvýšenie verejných a súkromných investícií v snahe riešiť nedostatky zistené v dôležitých oblastiach, aby sa zabezpečila hospodárska a sociálna budúcnosť Európy a zachovala sa jej konkurencieschopnosť vo vzťahu k Číne a Spojeným štátom. Išlo by napríklad o investície do informačných technológií a umelej inteligencie (výskum, vývoj, IT infraštruktúra). Do týchto investícií je okrem toho potrebné zahrnúť výdavky potrebné v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, zlepšovania zručností a mobility, ako aj podporovania energetickej účinnosti v priemysle a doprave napríklad prostredníctvom rozvoja a využívania železničnej siete. Týmto výdavkom by sa mala poskytovať väčšia podpora prostredníctvom využívania štrukturálnych fondov. To by pomohlo zvýšiť konkurencieschopnosť a vyriešiť problém nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily, ktorý sa v celej EÚ považuje za jednu z prekážok brániacich investovaniu ( 9 )

3.1.4. Výbor je presvedčený, že pri realizácii všeobecných zámerov Európskej rady existuje priestor pre konkrétnejšie ciele a strategické priority. Kým ukazovatele EÚ na rok 2020 boli príliš stručné, hlavné priority schválené Radou musia byť konkrétnejšie a musia sa rozšíriť na ďalšie oblasti politiky. EHSV preto vyzýva Radu a Komisiu, aby vypracovali dlhodobú stratégiu na rok 2030, na ktorú by sa malo prihliadať v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 ( 10 ) . Táto dlhodobá stratégia by mala zahŕňať víziu hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky v Európskej únii, ktorá si vyžaduje väčšie investície do výrobných činností, lepšieho vzdelávania, kvalifikácií, zručností a odbornej prípravy, sociálnej ochrany, zdravia a úspor energie, do dostupného bývania a podpory rodovej rovnosti.

3.2. Nerovnováhy bežného účtu

3.2.1. Výbor víta, že Európska komisia sa zameriava na krajiny, ktoré vykazujú prebytok bežného účtu, ktorý je hlavným makroekonomickým problémom eurozóny a Európskej únie. Kým krajiny s deficitom bežného účtu odstránili svoje deficity, krajiny s prebytkom bežného účtu nie sú ani naďalej ochotné v rámci svojich politík prijať výrazné opatrenia na zvýšenie domáceho dopytu, napríklad prostredníctvom zvýšenia verejných investícií, vyšších platov, vyšších vládnych výdavkov alebo nižších daní, čím by znížili svoje prebytky. Najlepším spôsobom, ako uplatňovať nižšie dane, je presunúť zdaňovanie práce a DPH na iné zdroje daňových príjmov. Žiadne potenciálne zníženia daňového zaťaženia práce by sa však nemali týkať odvodov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú dôležitým finančným príspevkom do systémov zdravotnej starostlivosti, dôchodkov, úrazového poistenia, nezamestnanosti a ďalších foriem sociálnej ochrany.

3.2.2. Vzhľadom na pretrvávajúcu neochotu krajín s prebytkom bežného účtu primerane zvyšovať svoj vlastný domáci dopyt, trpia krajiny s deficitom bežného účtu nedostatočným dopytom. V rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) možno na tento problém poukázať, avšak chýbajú nástroje na jeho presadzovanie. Vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny je preto obzvlášť slabé v prípade odporúčaní, ktoré sa týkajú PMN ( 11 ) . EHSV vyzýva Európsku radu, aby koordinovala makroekonomickú stratégiu s cieľom dosiahnuť zvýšenie domáceho dopytu v krajinách s prebytkom bežného účtu, čím by sa znížil národný prebytok bežného účtu, ktorý vytvára prebytok bežného účtu eurozóny. V rámci tejto stratégie sa musia krajiny s prebytkom bežného účtu dôveryhodne zaviazať, že svoje prebytky znížia trvalým a udržateľným spôsobom.

3.2.3. Keď sa v rámci nedávnych rokovaní rozpočtový nástroj eurozóny konkretizoval, ukázalo sa, že Európskej rade sa nepodarilo dohodnúť na zmysluplnom rozpočte eurozóny so stabilizačnou funkciou. EHSV sa obáva, že makroekonomický rámec je na európskej úrovni neprimeraný a nedokáže riešiť budúcu krízu v prípade, že sa naplní riziko poklesu hospodárskeho rastu. EHSV vyzýva Európsku radu, aby pripravila účinnú fiškálnu politickú odpoveď zo strany členských štátov na potenciálnu recesiu spolu s odpoveďou menovej politiky zo strany Európskej centrálnej banky.

3.3. Fiškálna politika, verejný dlh a dane

3.3.1. Opätovné hodnotenie rizika vládnych dlhopisov počas krízy eurozóny prinieslo dodatočný faktor odchýlky. Vlády s nižšími mierami rastu a vyšším počiatočným dlhom musia platiť vyššie úrokové miery za svoj verejný dlh na základe vtedajších nie príliš správnych odhadov ich rozpočtovej pozície finančnými trhmi. Snahy o predčasné obnovenie fiškálnych rezerv, alebo menej metaforicky povedané, o zníženie výdavkov a zvýšenie daní, ako to Komisia navrhuje členským štátom s vyšším dlhom, môže potlačiť pozitívnu dynamiku súkromného sektora a stále slabý rast v niektorých členských štátoch. Stanovenie povinných postupov fiškálnych úprav pre krajiny s menším fiškálnym priestorom, ale len vydávanie odporúčaní pre krajiny s väčším rozpočtovým priestorom, nesie so sebou riziko, že zámery fiškálnej politiky eurozóny nebudú dosť expanzívne na to, aby udržali pod kontrolou veľký prebytok bežného účtu eurozóny.

3.3.2. Vzhľadom na opätovné prehodnocovanie úlohy verejného dlhu v časoch nízkych úrokových mier ( 12 ) vedúcimi odborníkmi v tejto oblasti EHSV nabáda Európsku radu, aby zvážila, či súčasný fiškálny rámec brzdil potrebné verejné investície, ako aj vládne výdavky určené na zvýšenie produktivity, najmä v oblasti vzdelávania, zlepšovania zručností, celoživotného vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany ( 13 ) . ECB bude v blízkej budúcnosti udržiavať veľmi nízke úrokové miery tak, ako to avizovala vo svojom septembrovom balíku opatrení. Táto politika už v posledných rokoch viedla k zníženiu úrokových výdavkov vlád. EHSV vyzýva členské štáty, aby využili takto uvoľnené finančné prostriedky na zvýšenie investícií.

3.3.3. Odborníci čoraz častejšie zastávajú názor, že merania Európskej komisie týkajúce sa produkčnej medzery, ktoré sa používajú na určenie primeraných zámerov fiškálnej politiky, sú príliš procyklické ( 14 ) . Namiesto nezávislého merania maximálnej potenciálnej produkcie hospodárstva prostredníctvom počtu nezamestnaných a nedostatočného kapitálu sa Európska komisia pri svojich meraniach príliš opiera o výkon z predchádzajúcich rokov ( 15 ) . Pre krajiny, ktoré dodržiavajú pravidlá Paktu stability a rastu, je preto nemožné v dobrých a zlých ekonomických časoch uplatňovať anticyklickú fiškálnu politiku. EHSV odporúča, aby Európska komisia spolu s členskými štátmi na základe týchto zistení vyhodnotila postup výpočtu produkčných medzier.

3.3.4. V krajinách, ktoré v posledných rokoch neboli schopné profitovať z hospodárskeho rastu tak, ako sa očakávalo, nedostatočný globálny dopyt spolu s nepriaznivým vývojom výrobnej štruktúry ekonomiky, pokiaľ ide o vývoz, prispel k slabému rastu. EHSV nabáda Európsku komisiu a Európsku radu, aby v rámci budúceho cyklu európskeho semestra zohľadnili úvahy v oblasti priemyselnej stratégie a priemyselnej politiky v Európskej únii.

3.3.5. Ako bolo zdôraznené v predchádzajúcich stanoviskách EHSV, členské štáty musia predchádzať agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým podvodom so zameraním na daňovú spravodlivosť a financovanie vládnych výdavkov.

3.3.6. Financializácia hospodárstva umožnila niektorým vybraným finančným aktérom vykonávať neprimeraný vplyv na veľké korporácie a verejný sektor tým, že sa uprednostňovali krátkodobé zisky a bonusy pred dlhodobými potrebami niektorých podnikov, ich zamestnancov a regiónov, v ktorých pôsobia ( 16 ) . EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využiť európsky semester tak, aby sa propagovala skôr hodnota zainteresovaných strán ako hodnota akcionárov. V prípade potreby by sa mal daňový systém v členských štátoch preorientovať na podporu skutočných fyzických, digitálnych a udržateľných investícií, ako aj investícií do ľudských zdrojov, pričom by mal odrádzať od investícií na čisto finančné a špekulatívne účely. V rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny by sa malo predovšetkým poukázať na narušenia daňového systému, ktoré neprimerane podporujú a finančne odmeňujú myšlienku hodnoty akcionárov, a mala by sa odporučiť reforma.

3.4. Európsky pilier sociálnych práv

3.4.1. EHSV víta a podporuje zmenu politických odporúčaní smerom k dôrazu na sociálny dialóg, vzdelávanie, zručnosti a školenie, zdravie a sociálnu ochranu. Výbor nabáda Komisiu, aby v priebehu ďalších cyklov európskeho semestra postupovala týmto smerom a aby tieto témy rozvinula a zamerala sa najmä na tému dostatočných minimálnych miezd vyjednaných sociálnymi partnermi zodpovedným spôsobom a zaručených vnútroštátnym zákonom alebo kolektívnymi zmluvami.

3.4.2. Výbor víta, že Európska komisia venovala osobitnú pozornosť spôsobu, akým členské štáty vykonávajú rôzne oblasti Európskeho piliera sociálnych práv. Výbor uznáva osobitnú pridanú hodnotu vytvorenú zavedením ukazovateľov sociálneho prehľadu, ktoré zvýrazňujú sociálny rozvoj a konvergenciu medzi členskými štátmi EÚ ako nevyhnutnú rovnováhu k tradičnému zameraniu na hospodárske a finančné otázky. EHSV nabáda Komisiu, aby v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny naďalej zohľadňovala význam tohto piliera a posilňovala ho a aby zvážila preskúmanie nových ukazovateľov sociálneho prehľadu, napríklad nových ukazovateľov, ktoré sa týkajú kolektívneho vyjednávania.

3.4.3. Skutočnosť, že konvergencia miezd medzi krajinami je oveľa pomalšia, ako očakávali vedúci predstavitelia EÚ a Komisie, viedla k zvýšeniu migračných tokov do krajín a regiónov s väčším počtom pracovných miest a vyššími mzdami. Tento tok pracovníkov do ekonomicky výkonnejších regiónov je v rámci európskej menovej únie kľúčovým mechanizmom úpravy. Z dôvodu pomalej konvergencie miezd a životných podmienok boli však migračné toky vyššie, než sa očakávalo. V niektorých prípadoch emigrovala značná časť obyvateľstva v produktívnom veku, čo môže byť pre príslušné krajiny v strednodobom horizonte problémom v prípade, že sa títo emigranti nevrátia. Preto je medzi krajinami EÚ a európskou menovou úniou potrebná rýchlejšia reálna konvergencia miezd a životných podmienok. EHSV žiada Komisiu, aby predložila podrobnú správu o reálnej konvergencii a prispôsobila svoje politické odporúčania členským štátom a EÚ ako celku s cieľom zabezpečiť skutočnú konvergenciu.

3.4.4. Európska komisia v úvode k ročnému prieskumu rastu na rok 2019 oceňuje, že vo všetkých členských štátoch došlo k obnoveniu rastu. Pozitívne miery rastu HDP sa však nemusia nevyhnutne premietnuť do vzostupnej sociálnej konvergencie. Jedným z nástrojov, ako to dosiahnuť, je kolektívne vyjednávanie. Výbor preto žiada Komisiu, aby rozšírila ukazovatele sociálneho prehľadu o opatrenia kolektívneho vyjednávania.

3.4.5. Vykonávanie odporúčaní vyplývajúcich z Európskeho piliera sociálnych práv si vyžaduje primerané financovanie. Malo by sa objasniť, ako možno realizovať ciele Európskeho piliera sociálnych práv, najmä v krajinách, ktoré sú striktne viazané požiadavkami Paktu stability a rastu. EHSV na základe návrhov, ktoré predložil v predchádzajúcom stanovisku ( 17 ) , odporúča Európskej komisii a Rade, aby zabezpečili dostupnosť zdrojov, najmä v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov a iných fondov EÚ, s cieľom doplniť vnútroštátne verejné a súkromné finančné prostriedky. Objem verejných investícií v členských štátoch by sa mohol zvýšiť uplatňovaním pravidla vyrovnaného rozpočtu v oblasti verejných investícií na sociálne účely, čím by sa do fiškálnych pravidiel zaviedla väčšia flexibilita. Akékoľvek zníženie rozpočtu Únie by sa malo zamietnuť, pretože by to znamenalo zníženie zdrojov pridelených na realizáciu cieľov Európskeho piliera sociálnych práv. Investičný plán pre Európu, podporený Európskym fondom pre strategické investície (EFSI), by sa mal takisto zlepšiť, a to vzhľadom na kritické pripomienky Európskeho dvora audítorov z januára 2019, ktorý poukázal na precenenie jeho údajných účinkov na úrovne investícií ( 18 )

3.5. Pokiaľ ide o obsah odporúčaní pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti a zo širšieho hľadiska od začiatku procesu európskeho semestra, členské štáty s nízkym rastom a vyšším verejným dlhom dostali odporúčania, ktoré podporujú sociálnu devalváciu ( 19 ) . Vo všeobecnosti sa prioritou stali makroekonomické ciele ( 20 ) . EHSV so zreteľom na neisté hospodárske vyhliadky naliehavo vyzýva Európsku radu, aby zabezpečila, že v nasledujúcich rokoch budú mať pozitívne ciele sociálnej politiky vyššiu, a teda rovnakú prioritu, a to aj v časoch hospodárskej krízy.

3.5.1. Pretrvávajúcou výzvou je zabezpečiť dobrú kvalitu zamestnania. Podoby neštandardného zamestnania, ako sú dočasná práca, práca na skrátený úväzok, využívanie subdodávateľov alebo práca pre platformy, sa v niektorých členských štátoch v posledných desiatich rokoch rozšírili. Zatiaľ čo schopnosti pracovníkov a ich dosiahnuté vzdelanie sa zvýšili, kvalita ponúkaných pracovných miest v mnohých ohľadoch klesá. Jedným z príkladov je rastúci počet pracovníkov v niektorých krajinách, ktorí sú podľa údajov Eurostatu nútení akceptovať zmluvy na dobu určitú alebo na kratší pracovný čas z dôvodu nedostatku trvalých pracovných miest na plný úväzok ( 21 ) . Niekedy môžu byť tieto formy zamestnania pre zamestnancov výhodné – čo však často neplatí – a nové formy zamestnania okrem toho vyvolávajú otázky súvisiace s celoživotným vzdelávaním v prípade dočasných a neistých pracovných miest. EHSV vyzýva členské štáty, aby v európskom rámci prijali včasné opatrenia na ochranu práce a sociálneho zabezpečenia s cieľom prispôsobiť sa novovznikajúcim formám zamestnania v čoraz neistejšom pracovnom svete.

3.5.2. Sociálne hospodárstvo zohráva v hospodárstve stále dôležitejšiu úlohu ( 22 ) . Vzhľadom na svoju rozmanitosť (družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia, nadácie, sociálne podniky) má veľký potenciál stimulovať rast hospodárstva a zamestnanosti v Európe a výrazne prispievať k sociálnej súdržnosti v Európskej únii. Únia žiaľ nevytvorila primeraný právny rámec na využitie tohto potenciálu v rámci vnútorného trhu. EHSV vyzýva Komisiu, aby túto tému zahrnula do svojho programu na nasledujúce funkčné obdobie.

3.5.3. Viac investícií vlády a podnikov do vzdelávania môže pomôcť predchádzať nezamestnanosti v súčasnej a budúcej digitálnej spoločnosti, v priemyselnej spoločnosti a v spoločnosti poskytujúcej služby, čo si vyžaduje vysoko kvalifikovaných pracovníkov. EHSV vyzýva členské štáty, aby na zabezpečenie rekvalifikácie svojej pracovnej sily v digitálnom veku využívali fondy EÚ.

3.5.4. Pokiaľ to vnútroštátny kontext odôvodňuje, užitočná môže byť kvalitatívna reorientácia na vysoko kvalitné odborné vzdelávanie namiesto terciárneho vzdelávania. Prílišné zameranie na získanie vysokoškolského diplomu, ako je to v prípade ukazovateľov sociálneho prehľadu, môže skresľovať celkový obraz. EHSV žiada Komisiu a členské štáty, aby zvážili, či vzhľadom na túto skutočnosť existujú lepšie spôsoby merania úspechu vo vzdelávaní v rámci sociálneho prehľadu.

3.6. Účasť sociálnych partnerov

3.6.1. EHSV víta zámer Komisie prehĺbiť dialóg so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou vrátane inštitúcií solidarity, mimovládnych organizácií, univerzít a spotrebiteľských organizácií s cieľom ďalej podporovať vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a to aj prostredníctvom návštev v členských štátoch a prostredníctvom dvojstranných a mnohostranných diskusií.

3.6.2. V tejto súvislosti je možné zlepšiť neformálnu výmenu a tok informácií. Sociálni partneri dostávajú pred hlavnými stretnutiami potrebné predbežné informácie o otázkach týkajúcich sa trhu práce a sociálneho začlenenia, aby sa počas týchto stretnutí zabezpečila produktívna diskusia, avšak neplatí to pre rozpočtové a fiškálne otázky. EHSV nabáda Komisiu, aby so sociálnymi partnermi nadviazala hlbší, včasnejší a zmysluplnejší dialóg mimo oficiálnych formálnych postupov.

3.6.3. Ako správne poznamenáva Európska komisia, je možné zlepšiť včasnú a zmysluplnú účasť sociálnych partnerov na európskom semestri ( 23 ) . Hoci európsky semester funguje dobre na európskej úrovni a v niektorých členských štátoch, to isté sa nedá povedať o všetkých krajinách. EHSV víta odporúčania adresované jednotlivým členským štátom týkajúce sa posilnenia sociálneho dialógu v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny a nabáda členské štáty, aby ich vykonávali.

3.6.4. Včasný prístup k relevantným informáciám a včasné konzultácie, skutočné odhodlanie vlád a kapacita sociálnych partnerov sú aspekty, ktoré na národnej úrovni bránili konzultáciám so sociálnymi partnermi v rámci semestra. EHSV odporúča, aby národné vlády zaviedli minimálne štandardy konzultácií s národnými sociálnymi partnermi v rôznych fázach európskeho semestra. Vlády by mali napríklad uviesť, či sa odchýlili od návrhov sociálnych partnerov a vysvetliť, prečo tak urobili. Účasť sociálnych partnerov musí byť zabezpečená aj v každej následnej fáze, v rámci ktorej sa hodnotí vykonávanie návrhov.

4. Konkrétne odporúčania

4.1. Pokiaľ ide o diskusiu v Rade na tému vhodnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti európskeho semestra na otázky sociálnej a hospodárskej súdržnosti, EHSV dôrazne podporuje rozhodnutie zahrnúť do neho uvedené otázky ( 24 ) . EHSV nabáda Európsku komisiu a členské štáty, aby v nasledujúcich rokoch pokračovali v tejto ceste a rozvíjali ju, čo by malo zahŕňať aj reakciu na výzvy spojené so zmenou klímy. EHSV takisto kladne hodnotí, že Európska rada vyzvala členské štáty, aby v rámci svojho úsilia o konvergenciu vychádzali zo sociálneho prehľadu, monitoru výsledkov v oblasti zamestnanosti a monitoru výsledkov v oblasti sociálnej ochrany.

4.2. Bývanie

4.2.1. V niektorých členských štátoch ceny bývania v minulých rokoch vzrástli. V niektorých veľkých a stredne veľkých mestách sa nájomné zvýšilo tak, že pohlcuje čoraz vyšší podiel z príjmu. Aj keď nejde o jediný faktor, tento vývoj sa spája s nízkymi úrokovými mierami, pretože monetárna politika má okamžitý vplyv na trh s bývaním. Kľúčové úrokové sadzby ECB zostanú na súčasnej (alebo nižšej) úrovni, až kým sa inflácia (v horizonte projekcií) nebude trvalejšie približovať k svojmu cieľu (k úrovni dostatočne blízkej, ale nižšej ako 2 %) ( 25 ) . Zvyšovanie nájomného okrem toho zhoršuje problém bezdomovectva. Nedostatok údajov sťažuje pozorné sledovanie vývoja bezdomovcov v Európskej únii. EHSV vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby zlepšili zhromažďovanie údajov o bezdomovcoch s cieľom lepšie monitorovať ich počet, distribúciu a životné podmienky v Únii.

4.2.2. V záujme zlepšenia energetickej a klimatickej výkonnosti bytových budov a iných budov možno využiť zmeny daňového systému, ako aj ďalšie vládne stimuly v členských štátoch s cieľom poskytnúť lepšie stimuly na energeticky účinné opravy a nové stavby.

4.3. Ďalšie reformy

4.3.1. Pre viaceré krajiny predstavujú individuálne reformy uvedené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny riziko prehĺbenia sociálnych a hospodárskych nerovností. Dôchodkové reformy nesmú viesť k chudobe v starobe.

4.3.2. Pri privatizácii verejných statkov by sa mali vylúčiť statky strategického významu, ktoré sú lepšie spravované verejným sektorom, a štátu by pri nej nemala vzniknúť čistá strata tým, že sa predaj uskutoční v zlých hospodárskych časoch. Základné verejné služby sú v zásade poskytované efektívnejšie štátom z toho dôvodu, že neexistuje požiadavka zisku, ktorý zvyšuje náklady. V prípadoch, keď kvalita a financovanie verejných služieb nezodpovedajú štandardom, ktoré občania požadujú, mala by sa zlepšiť administratívna kapacita účinného poskytovania týchto služieb a na tento účel sa musia poskytnúť potrebné finančné zdroje. To nevylučuje možnosť, aby sa jednotlivé krajiny v konkrétnej situácii rozhodli umožniť verejno-súkromné partnerstvá na mieru prispôsobené konkrétnym službám. V takom prípade verejno-súkromné partnerstvá musia slúžiť verejnému záujmu. Predovšetkým na monopolných a oligopolných trhoch ich nemôžu využívať osobitné záujmové skupiny na účely získavania príjmov z nájmov tým, že ich navýšia viac, ako je potrebné, alebo na účely investícií potrebných na udržanie kvality.

4.3.3. Dobre navrhnutá priemyselná politika, ktorá slúži potrebám krajiny, môže zvýšiť rast, produktivitu, blahobyt a zamestnanosť. EHSV zdôrazňuje, že na európskej úrovni a úrovni členských štátov je potrebná rozsiahla diskusia a konkrétne opatrenia týkajúce sa priemyselnej stratégie, ktorá má dostatočné finančné zdroje a ktorá prekračuje jednoduché prispôsobenie európskeho práva hospodárskej súťaže s cieľom umožniť viac zlúčení medzi nadnárodnými spoločnosťami.

V Bruseli 30. októbra 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24) a stanovisko na tému Hospodárska politika v eurozóne (2019) (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, s. 3 – 4.

(4) Efstathiou, K. a Wolff, G. (2018), Is the European Semester effective and useful?.

(5) Európske ekonomické prognózy z leta 2019, Európska komisia.

(6) Mario Draghi, prezident ECB, tlačová konferencia, Úvodné vyhlásenie, Frankfurt nad Mohanom, 12. septembra 2019.

(7) Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).

(8) Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).

(9) EIB Investment Report 2018/2019 – Retooling Europe’s economy.

(10) V súlade so stanoviskom EHSV na tému Európsky semester a politika súdržnosti – príprava novej európskej stratégie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 39).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations?, pracovný dokument inštitútu Bruegel, vydanie č. 04.

(12) Blanchard, O., Public Debt and Low Interest Rates, január 2019, a diskusia na tému národnej dlhovej brzdy, ktorú v Nemecku inicioval Michael Hüther, IW Policy Paper 3/19.

(13) Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

(14) The campaign against “nonsense” output gaps, Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed.

(16) Vatteville, É., revue Management & Avenir, 2008/4 (č. 18), s. 88 – 103.

(17) Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1.

(18) Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 3/2019: Európsky fond pre strategické investície: aby bol úplne úspešný, je potrebné prijať opatrenia.

(19) Copeland, P. a Daly, M., The European Semester and EU Social Policy, 2018.

(20) Degryse, C. a Pochet, P., European social dynamics: a quantitative approach, 2018.

(21) Databáza Eurostatu, „lfsa_eppgai“ a „lfsa_etgar“.

(22) Inštitúcie a podniky sociálneho hospodárstva v Európe predstavujú viac ako 2,8 milióna organizácií, ktoré zamestnávajú 13,6 milióna ľudí a vytvárajú 8 % HDP EÚ.

(23) Návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti, s. 11.

(24) Závery Rady o ročnom prieskume rastu a spoločnej správe o zamestnanosti na rok 2019, 15. marca 2019, s. 7.

(25) Mario Draghi, prezident ECB, tlačová konferencia, Úvodné vyhlásenie, Frankfurt nad Mohanom, 12. septembra 2019.