Uznesenie Európskeho parlamentu o reštrukturalizácii a zamestnanosti (2005/2188(INI))



Úradný vestník 291 E , 30/11/2006 S. 0297 - 0303



P6_TA(2006)0088 Reštrukturalizácia a zamestnanosť Uznesenie Európskeho parlamentu o reštrukturalizácii a zamestnanosti (2005/2188(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2005 s názvom "Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť–je úlohou Európskej únie" (KOM(2005)0120) a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. decembra 2005 (CESE 1495/2005), - so zreteľom na Chartu základných sociálnych práv pracovníkov z roku 1989 a jej príslušný akčný program, - so zreteľom na smernicu 94/45/ES Rady z 22. septembra 1994 o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi [1], - so zreteľom na smernicu Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania [2], - so zreteľom na smernicu Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov [3], - so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve [4], - so zreteľom na svoje uznesenia z 28. októbra 1999 [5], 17. februára 2000 [6] a 15. februára 2001 [7] o reštrukturalizácii podnikov v Európe, - so zreteľom na odporúčanie Rady 92/443/EHS z 27. júla 1992 o podpore účasti zamestnancov na zisku a výsledkoch podniku (vrátane kapitálovej účasti) [8], - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z Lisabonu z 23. a 24. marca 2000 a uznesenia Európskeho parlamentu, najmä na uznesenie z 15. marca 2000 o tejto otázke [9] a uznesenie z 9. marca 2005 o prehodnotení lisabonskej stratégie po uplynutí polovice doby jej trvania [10], - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – Nový začiatok lisabonskej stratégie" (KOM(2005)0024), - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005 a svoje uznesenie z 13. apríla 2005 o tejto otázke [11], - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Sledovanie štrukturálnych zmien: priemyselná politika pre rozšírenú Európu" (KOM(2004)0274) a svoje uznesenie z 9. júna 2005 [12], - so zreteľom na stanovisko z vlastnej iniciatívy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 29. septembra 2005 s názvom "Sociálny dialóg a zaangažovanie pracovníkov, kľúč k predvídaniu a riadeniu priemyselných zmien" (CESE 1073/2005), - so zreteľom na oznámenie Komisie o sociálnom programe (KOM(2005)0033) a svoje uznesenie z 26. mája 2005 o programe sociálnej politiky na obdobie 2006 – 2010 [13], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom: "Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva" (KOM(2005)0330), - so zreteľom na iniciatívu Komisie vyhlásiť rok 2006 za rok mobility pracovníkov ako aj na príslušné táležitosti týkajúce sa tohto roka mobility pri uplatňovanie lisabonskej stratégie [14], - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Budovanie našej spoločnej budúcnosti. Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007 – 2013" (KOM(2004)0101), oznámenie Komisie s názvom "Finančné perspektívy na obdobie 2007 – 2013" (KOM(2004)0487) a svoje uznesenie z 8. júna 2005 o politických výzvach a rozpočtových prostriedkoch rozšírenej Únie v rokoch [15], - so zreteľom na spoločnú pozíciu Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005 o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013, - so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004)0492), - so zreteľom na návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde (KOM(2004)0493), - so zreteľom na článok 87 ods. 3 a články 127, 136 a 158 Zmluvy o ES, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0031/2006), A. keďže hospodársky a sociálny prístup k rizikám je ústredným prvkom, ktorý charakterizuje európske sociálne modely, a keďže sa v rôznych formách uplatňuje v jednotlivých vnútroštátnych politikách, určených na budovanie štátu blahobytu, ktorý je založený na myšlienke solidarity a sociálnej istoty, B. keďže tieto riziká sa môžu, pokiaľ sa nepredvídajú, dotknúť a postihnúť tak zamestnancov, pre ktorých je práca jedným z podstatných prvkov ich slobody a dôstojnosti, ako aj zamestnávateľov a ich výrobných aktív, ktoré sa v kontexte vnútornej súťaže vyvíjajú smerom k otvorenej ekonomike, C. keďže je vhodné odlíšiť reštrukturalizáciu podnikov, spojenú so zmenami v osobitných priemyselných odvetviach, od presunov podnikov, ktoré sú najčastejšie spojené so znižovaním výrobných nákladov, a keďže sa domnieva, že na tieto dve otázky sú potrebné rôzne odpovede, D. keďže hospodárske zmeny sú nevyhnutné, či už v podobe predvídateľného alebo neočakávaného vývoja, prostredníctvom realizovaných politík alebo ako dôsledok kríz; keďže tieto zmeny sa týkajú všetkých európskych štátov, bez ohľadu na ich úroveň hospodárskeho rozvoja a sociálnej ochrany, hoci výzvy, ktorým musia čeliť sa môžu meniť a nadobudnúť špecifickú podobu, podľa charakteru ich výrobných aktív, dlhodobých strategických investícií a voľby výskumu a v širšom kontexte, ich aktuálnej ekonomickej a politickej situácie, E. keďže reštrukturalizácia je jednou z osobitných foriem hospodárskej premeny a môže byť náhlym a často vynúteným procesom prispôsobovania sa podniku novým potrebám spotrebiteľov ako aj požiadavkám, ktoré si vyžaduje globalizovaný hospodársky kontext, s cieľom umožniť mu zostať alebo stať sa opäť konkurencieschopným a keďže podniky a pracovníci sa musia neustále prispôsobovať, aby zvyšovali rast a zamestnanosť, F. keďže existujú rôzne úrovne reštrukturalizácie (medziodvetvová reštrukturalizácia, reštrukturalizácia v rámci odvetvia, reštrukturalizácia na úrovni podniku a reštruktualizácia na úrovni pracovníkov); keďže na úrovni podniku sa rozlišujú rôzne typy reštrukturalizácie (zmeny výrobného procesu, externalizácia činností, premiestňovanie výroby, zatvárenie podnikov, znižovanie počtu zamestnancov, splynutia a zlúčenia a odkúpenie atď.); keďže k reštrukturalizácii na úrovni pracovníkov sa pristupuje vtedy, keď sa zvyšujú požiadavky na kvalifikáciu pracovníkov; keďže tieto jednotlivé úrovne a typy reštrukturalizácie si vyžadujú rôzne odpovede, G. keďže jedným z dôsledkov globalizácie je narastajúca koncentrácia ako aj zoskupovanie a vytváranie veľkých medzinárodných skupín, a to niekedy v odvetviach s významným strategickým významom; keďže už preto nie je možné viesť úvahy o podpore podnikov len na úrovni krajín a miestnych orgánov, ale aj na medzinárodnej úrovni; keďže malé a stredné podniky (MSP) sú takisto závislé na globalizácii a mala by sa im v tomto ohľade venovať rovnaká pozornosť ako veľkým skupinám, H. keďže ťažkosti, ktoré vedú podniky k reštrukturalizácii sú najčastejšie spôsobené otvorením sa medzinárodnému obchodu, ale sú takisto spojené s kapacitou podnikov pripraviť sa a pripraviť svojich zamestnancov na proces modernizácie a reštrukturalizácie; zdieľa a podporuje stanovisko Komisie, podľa ktorého je vhodné, aby EÚ znášala s členskými štátmi náklady a legislatívne dôsledky politík, ktoré realizuje, I. keďže dôsledky reštrukturalizácie sú niekedy v protiklade s lisabonskými cieľmi, ktoré sa vzťahujú na podporu plnej zamestnanosti, kvality pracovných miest, sociálnej a územnej súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja a keďže je potrebné, aby pracovníci mali zaručené možnosti zvyšovania svojej kvalifikácie a celoživotné vzdelávanie, J. keďže uznanie ekonomickej a sociálnej obnovy ako centra lisabonskej stratégie je nevyhnutné; a keďže reštrukturalizácia je takisto základom pre proces vytvárania bohatstva a pre zvyšovanie životnej úrovne, K. keďže sociálni partneri a orgány verejnej správy zohrávajú podstatnú úlohu pri podpore reštrukturalizácie, a to ako na globálnej úrovni prostredníctvom vytvárania nových pracovných miest, tak aj na individuálnej úrovni prostredníctvom poskytovania možnosti predmetným pracovníkom, aby sa prispôsobili novej činnosti, najmä prostredníctvom odborného vzdelávania, ale aj pri jej predvídaní a pri hľadaní alternatívnych riešení, pokiaľ je to možné, L. keďže v Európe je mobilita príliš slabá, takže podnikateľský potenciál nie je dostatočne využitý; keďže pracovníci, ktorí chcú byť mobilní, sú často odradzovaní od vykonávania svojich činností v zahraničí z dôvodu administratívnych a jazykových prekážok; keďže vnútroštátne opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania sú využívané nedostatočne, M. keďže slabý rast v Európe a slabá konkurencieschopnosť sú čiastočne zapríčinené slabými investíciami do výroby a výskumu; keďže EÚ by mala posmeliť a podporiť schopnosť investovania podnikov ako aj výskum a vývoj, N. keďže v súvislosti so zodpovednosťou za primerané predvídanie reštrukturalizácie by podniky mali zaručiť svojim pracovníkom najlepšie možné podmienky pre odborné vzdelávanie, a to vo forme: - obdobia úvodného praktického zaškolenia, - stáleho odborného vzdelávania svojich zamestnancov, - uznávania pracovných skúseností; majúc pritom na pamäti, že pracovníci môžu mať skutočný zisk z odborného vzdelávania len vtedy, ak majú možnosť svoje vedomosti okamžite uplatňovať; a keďže v záujme plnenia týchto cieľov by podniky mali vypracovať plány a rozvrhy zodpovednosti za odborné vzdelávanie a rozvoj kvalifikácie, ktoré by prerokovali na jednej strane so sociálnymi partnermi a na druhej strane s inštitúciami poskytujúcimi odbornú kvalifikáciu, O. keďže hlavný zdroj informácií na európskej úrovni predstavuje Európska nadácia pre zlepšenie životných a pracovných podmienok, ktorá riadi Európsky monitor reštrukturalizácie, a keďže jeho využitie by sa malo optimalizovať, najmä pokiaľ ide o viditeľnosť a prístupnosť informácií vo všetkých úradných jazykoch EÚ, P. keďže jedným z dôvodov, ktorý spôsobuje ťažkosti európskym podnikom, je nedostatok vyhovujúcich predpisov na medzinárodnej úrovni v oblasti ochrany duševného vlastníctva a účinných opatrení v boji proti falšovaniu; 1. víta rozhodnutie Komisie zvoliť globálny a celoplošný prístup pri riešení otázky, ktorá je dôležitá pre podniky aj pre pracovníkov, ich sociálne a pracovné prostredie; 2. súhlasí s Komisiou, že reštrukturalizácia nemusí znamenať krok sociálny úpadok a stratu ekonomickej podstaty, avšak za podmienky, že je správne predvídaná, že ju podniky môžu účinne a rýchlo zvládnuť pomocou dialógu s odbormi, pričom je potrebné dodržiavať národné zvyklosti a prax, že preventívne opatrenia na úrovni podnikov spolu s verejnou pomocou budú prispievať k tomu, aby zmena prebehla za riadnych podmienok, a že sa podniky na reštrukturalizáciu pripravia pomocou stáleho odborného vzdelávania svojich pracovníkov; domnieva sa, že tieto podmienky sa často neplnia; 3. domnieva sa, že k reštrukturalizácii podnikov sa musí pristupovať len keď je odôvodnená, to znamená pre záchranu pracovných miest alebo zlepšenie konkurencieschopnosti a hospodárskeho rozvoja podnikov; 4. konštatuje, že procesy nepretržitého prispôsobovania sa meniacim sa podmienkam sú nevyhnutné, ak sa chcú podniky rozvíjať; považuje v tomto ohľade za dôležité, tak ako to uvádzajú európski sociálni partneri vo svojom spoločnom dokumente zo 16. októbra 2003 s názvom "Usmernenie týkajúce sa riadenia zmien a ich sociálnych dôsledkov", vysvetliť vo vhodnom čase pracovníkom a/alebo ich zástupcom potrebu zmien a brať do úvahy záujmy pracovníkov; 5. domnieva sa v súlade s vyššie uvedeným stanoviskom Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 29. septembra 2005, že zatiaľ čo je úspech reštrukturalizácie meraný konkurencieschopnosťou a schopnosťou inovácie podnikov, je rovnako meraný aj zachovaním pracovných miest a dobrého sociálneho zvládania negatívnych dopadov; 6. domnieva sa, že keďže EÚ podporuje otvorenie trhu, mala by navrhnúť opatrenia a finančné prostriedky na lepšie predchádzanie a podporu reštrukturalizácie a jej sociálnych dôsledkov, a podporu inovácie a hľadania nového podnikateľského potenciálu a zachovanie pracovných podmienok; 7. domnieva sa, že EÚ musí vedieť reagovať na výzvy svetových rozmerov, akými sú reštrukturalizácie, prostredníctvom zlepšenia konkurencieschopnosti európskej ekonomiky a podnikov, lepšou koordináciou a väčšou koherenciou pri uplatňovaní štyroch existujúcich nástrojov Spoločenstva; - politiky hospodárskej súťaže, najmä otázky štátnej pomoci, - politiky vnútorného trhu, najmä "Societas Europea" a patentu Spoločenstva, - podnikovej politiky, najmä podporou MSP, - politiky solidarity, najmä prostredníctvom presmerovania Európskeho fondu pre regionálny rozvoj a Európskeho sociálneho fondu do regiónov, postihnutých náhlou alebo očakávanou reštrukturalizáciou; 8. súhlasí s Komisiou, že Európsky sociálny fond a v menšej miere i Európsky fond pre regionálny rozvoj sú v prípade MSP, ktoré sú vo fáze reštrukturalizácie a ktoré sú príliš často prehliadané, hrajú prvoradú úlohu pri predvídaní a riadení reštrukturalizácie; navrhuje, aby boli finančné programy na roky 2007 – 2013, o ktorých sa rokuje, viac sústredené na predvídanie a riadenie reštrukturalizácie, najmä v oblastiach s vysokým podielom priemyslu s obmedzeným počtom odvetví, a že fondom budú pridelené finančné prostriedky, vhodné na tento účel; 9. domnieva sa so zreteľom na nepredvídateľnosť niektorých druhov reštrukturalizácie a na ťažkosti spojené s predvídaním ich vplyvu na miestne oblasti a s ohľadom na rozsah zodpovednosti politík EÚ v tejto oblasti, že by mal byť zriadený Európsky globalizačný vyrovnávací fond a rezervný fond, a v tejto súvislosti víta vyššie uvedené závery predsedníctva o finančnom výhľade 2007 – 2013; 10. nalieha, aby: a) veľkosť podniku, ktorý prešiel reštrukturalizáciou, a jeho zemepisné umiestnenie v rámci EÚ, neboli jediné výberové kritériá pre možnú pomoc zo strany EÚ, a aby sa tiež brali primerane do úvahy záujmy MSP; b) bola ďalším kritériom skutočnosť, či podnik zahŕňa opatrenia v oblasti procesu adaptácie do svojho podnikateľského plánu, a to najmä či sa angažuje v úvodnom a pokračujúcom odbornom vzdelávaní; 11. domnieva sa, že EÚ je hlavným partnerom, ktorého úlohou je pomoc regiónom, kde sa uskutočnila reštrukturalizácia (priemyselná, v oblasti tretieho sektora, medzisektorová, vnútrosektorová atď.) pri procese premeny; 12. vyzýva EÚ, aby podporila geografickú mobilitu a mobilitu zamestnanosti, tak aby bolo možné lepšie zhodnotiť disponibilnú pracovnú silu v každej kategórii a najmä medzi mladými ľuďmi, ženami a osobami staršími ako 45 rokov; vyzýva tiež EÚ, aby pomohla odstrániť administratívne a jazykové prekážky v oblasti mobility; 13. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh týkajúci sa 14. smernice o obchodných spoločnostiach o cezhraničnom prenesení sídla kapitálových spoločností, pričom prenesenie sídla nemusí znamenať oslabenie práv pracovníkov; domnieva sa, že základnou zásadou a vyhláseným cieľom tejto smernice musí byť ochrana získaných práv pracovníkov, pokiaľ ide o ich účasť na rozhodnutiach podniku (účasť zamestnancov); 14. navrhuje, aby sa v rámci európskej pomoci poskytnutej pri reštrukturalizácii zohľadnili i environmentálne otázky, najmä prostredníctvom premeny priemyselných alebo poľnohospodárskych činností na činnosti, ktoré sú menej znečisťujúce, a teda i menej nebezpečné pre okolité obyvateľstvo a pre pracovníkov; 15. navyše poznamenáva, že osobami, ktoré reštrukturalizácia postihuje najviac, sú zamestnanci, ktorí sa stali nadbytočnými, a že by im mala byť v každom prípade poskytnutá prednostná pomoc, ako aj hospodárskym činnostiam závislým od reštrukturalizovaného podniku, najmä subdodávateľským MSP; zdôrazňuje potrebu lepšie zohľadňovať "skryté účinky" reštrukturalizácie, ako sú napríklad skryté účinky na zdravie pracovníkov; poznamenáva, že osoby, ktorým priamo hrozí nadbytočnosť, trpia zdravotnými ťažkosťami a psychickými problémami a že počas prvých piatich rokov po ich prepustení je miera úmrtnosti medzi týmito zamestnancami dvakrát vyššia v porovnaní s neprepustenými; na základe toho usudzuje, že finančná pomoc by sa nemala obmedzovať na štrukturálny aspekt reštrukturalizácie a že by sa mal zohľadniť ľudský rozmer týchto rizík uprednostnením personalizovanej pomoci určenej pre pracovníkov; 16. víta postoj Komisie k reštrukturalizácii v jej oznámení z 31. marca 2005 s názvom "Reštrukturalizácia a zamestnanosť: Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie" (KOM(2005)0120); v tejto súvislosti zdôrazňuje spoločnú prácu európskych sociálnych partnerov na problematike reštrukturalizácie, ktorá poskytuje dôležité usmernenia k reštrukturalizácii, ktoré by sa mali stať súčasťou podnikateľskej praxe; 17. zo skrytých účinkov reštrukturalizácie tiež odsudzuje posielanie pracovníkov do predčasného dôchodku, pretože týchto je z dôvodu ich veku najťažšie zamestnať, čo predstavuje značné finančné náklady pre spoločnosť ako aj stratu ich odbornej kvalifikácie a nezmyselné riziko nedostatku pracovnej sily; 18. žiada lepšie monitorovanie a lepšiu sledovateľnosť použitia fondov Spoločenstva, aby sa zaručilo ich dobré využitie a zabránilo sa tomu, že sa použijú na príbuzné, špekulatívne alebo administratívne ciele a aby sa vylúčilo, že môžu byť použité na financovanie premiestňovania výrob; žiada najmä, aby podniky, ktoré čerpajú z fondov EÚ a ktoré úplne alebo čiastočné premiestňujú svoje činnosti, nemohli v priebehu siedmich rokov dostať zo strany Spoločenstva ďalšiu pomoc a mohli byť požiadané o úhradu tejto pomoci, aby sa zabránilo "turizmu v záujme získavania podpory"; 19. opakovane potvrdzuje základný charakter acquis Spoločenstva v sociálnej oblasti a najmä význam platných právnych nástrojov, ktoré musia členské štáty, ktoré sú zodpovedné za ich správnu transpozíciu a správne uplatňovanie, v plnej miere uplatňovať a lepšie monitorovať. Ide najmä o: - smernicu 94/45/ES o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady, - smernicu 98/59/ES o hromadnom prepúšťaní, - smernicu 2001/23/ES o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov, - smernicu 2002/14/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami; 20. ľutuje, že druhá fáza konzultácií o Európskej zamestnaneckej rade predstavuje len malú časť rozsiahleho oznámenia Komisie z 31. marca 2005 a vyzýva Komisiu, aby v prípade, ak zamýšľa revidovať smernicu 94/45/ES, riadne začala druhú fázu konzultácií umožňujúcu sociálnym partnerom rokovať v súlade s článkom 138 Zmluvy o ES a v súlade so zásadou transparentnosti; 21. opakovane žiada Komisiu, aby predložila návrh na zmenu smernice 94/45/ES s cieľom posilniť práva zamestnancov pracujúcich pre celoeurópske skupiny; 22. zdieľa stanovisko Komisie, že európski sociálni partneri by mali mať ústredné postavenie pri podpore a riadení reštrukturalizácie, aby podporili mobilitu pracovníkov v Európe, a pri zavádzaní štruktúr celoživotného vzdelávania vždy, keď to je vhodné; 23. žiada Komisiu, aby pokračovala vo vypracovaní rámca Spoločenstva na ochranu práv pracujúcich v prípade reštrukturalizácie; v tejto súvislosti berie na vedomie prácu, ktorú už vykonali sociálni partneri a vyzýva ich, aby našli prostriedky na uplatňovanie správnych postupov, ktoré stanovili; žiada Komisiu, aby v prípade, ak bude chýbať primeraná reakcia zo strany sociálnych partnerov, predložila návrh smernice; 24. žiada Komisiu, aby v súlade s duchom lisabonskej agendy v tejto oblasti zaviedla otvorenú metódu koordinácie s cieľom poskytnúť členským štátom všeobecné usmernenia pre reštrukturalizáciu; 25. žiada reformu štátnej pomoci, aby bola v maximálnej miere presmerovaná do oblastí, ktoré najviac prispievajú k hospodárskemu rastu a zamestnanosti, a aby sa tým zabránilo jej využívaniu na financovanie neodôvodneného premiestňovania alebo reštrukturalizácie; okrem toho žiada, aby sa pre oslabené odvetvia, ktoré si vyžadujú osobitné alebo prechodné pravidlá, ľahšie schvaľovala štátna pomoc, ak to nespôsobí narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu; 26. vyzýva členské štáty, aby zaviedli osobitné opatrenia prispôsobené tradíciám každého členského štátu, ktoré môžu mať v prípade potreby podobu stálych preškolovacích pracovísk, ktoré poskytnú zamestnancom postihnutým reštrukturalizáciou pomoc a zabezpečia rovnaké zaobchádzanie bez ohľadu na štátnu príslušnosť, pohlavie a vek zamestnanca; tieto preškolovacie strediská sa budú môcť opierať najmä o regionálne dohody v oblasti zamestnanosti/územné dohody v oblasti zamestnanosti; žiada členské štáty, aby urgentne prijali opatrenia pre vzájomné uznávanie diplomov odborného vzdelania, certifikáciu netypických kvalifikácií a uznanie skúseností; domnieva sa, že je potrebné prijať akčné programy na podporu pracovníkov, ktorí ostali nadbytoční; nazdáva sa, že je okrem iného potrebné čo najrýchlejšie poskytnúť pomoc na nepretržité odborné vzdelávanie a preškolenie; 27. domnieva sa, že kapitálová účasť zamestnancov v ich podniku môže predstavovať vhodný spôsob, ako zabezpečiť ich väčšiu zaangažovanosť pri prijímaní rozhodnutí, ktoré vedú k reštrukturalizácii; vyzýva preto sociálnych partnerov, a tiež Komisiu a členské štáty, aby pokročili v tejto diskusii a opätovne zaradili túto tému do programu rozsiahlej diskusie o budúcnosti sociálnej Európy iniciovanej britským predsedníctvom v roku 2005; 28. vyzýva EÚ, aby pri prehlbovaní vnútorného trhu a uzatváraní medzinárodných obchodných dohôd vzala do úvahy ťažkosti, ktorým čelia podniky, aby tak boli dôsledky jej politík predvídateľné; 29. domnieva sa, že v záujme čo najúčinnejšieho predvídania a podpory pri ťažkostiach, ktorým môžu podniky čeliť, je potrebné zhodnotiť všetky relevantné nástroje odvetvovej analýzy, aby sa tým umožnilo monitorovanie a neustále hodnotenie každého hospodárskeho odvetvia v Európe; víta preto vôľu, vyjadrenú vo vyššie uvedenom oznámení z 31. marca 2005, posilniť úlohu Európskeho strediska pre sledovanie zmien a zdôrazňuje, že je potrebné, aby mali občania EÚ lepší prístup k činnosti tohto strediska; 30. vyzýva Komisiu, aby navrhla jednotný európsky útvar na internete pre všetkých občanov, miestne orgány, sociálnych partnerov a príslušné podniky, kde môžu nájsť informácie o problematike reštrukturalizácie, o možnostiach, ktoré existujú na predvídanie a dobré zvládnutie reštrukturalizácie a o ich právach (vrátane prístupu k rôznym typom pomoci) a povinnostiach; 31. zdôrazňuje potrebu analýz monitorovania už uskutočnenej reštrukturalizácie, v záujme uvedomenia si ich skutočného vplyvu na príslušný podnik, aby bolo možné pristupovať k budúcej reštrukturalizácii efektívnejšie; 32. žiada obchodných partnerov EÚ, aby zaviedli zákony na ochranu duševného vlastníctva, a členské štáty, aby podnikli všetky potrebné kroky na účinný boj proti falšovaniu; 33. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. ES L 254, 30.9.1994, s. 64. [2] Ú. v. ES L 225, 12.8.1998, s. 16. [3] Ú. v. ES L 82, 22.3.2001, s. 16. [4] Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29. [5] Ú. v. ES C 154, 5.6.2000, s. 139. [6] Ú. v. ES C 339, 29.11.2000, s 280. [7] Ú. v. ES C 276, 1.10.2001, s.260. [8] Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 53. [9] Ú. v. ES C 377, 29.12.2000, s. 164. [10] Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 164. [11] Ú. v. EÚ C 33 E, 9.2.2006, s. 487. [12] Prijaté texty, P6_TA(2005)0230. [13] Prijaté texty, P6_TA(2005)0210. [14] MEMO/05/229. [15] Prijaté texty, P6_TA(2005)0224. --------------------------------------------------