NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 5 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PRÍJMOV PODĽA ODDIELOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* COM/2013/0258 final - 2013/ () */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 5 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PRÍJMOV PODĽA ODDIELOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia So zreteľom na: – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2013 prijatý 12. decembra 2012[2], – návrh opravného rozpočtu č. 1/2013[3] prijatý 18. marca 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2013[4] prijatý 27. marca 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2013[5] prijatý 15. apríla 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2013[6] prijatý 29. apríla 2013, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 5 k rozpočtu na rok 2013. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 5 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ.. 5 2.1 Slovinsko.. 5 2.2 Chorvátsko.. 6 2.3 Rakúsko.. 7 3. Financovanie. 7 5. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca.. 9 1. Úvod Návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 5 na rok 2013 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 14 607 942 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch v súvislosti s povodňami v Slovinsku, Chorvátsku a Rakúsku, ku ktorým došlo na jeseň 2012. 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ Intenzívne zrážky koncom októbra a začiatkom novembra 2012 spôsobili vyliatie riek zo svojich korýt a následné zaplavenie značných oblastí pozdĺž toku riek Sava, Kupa, Mura a Drava v Slovinsku, ako aj v povodí riek Mura, Drava a Lavant v Rakúsku či na území Chorvátska. Povodne spôsobili škody na súkromných a verejných budovách, vodohospodárskej infraštruktúre vrátane infraštruktúry v oblasti nakladania s odpadovými vodami, na podnikoch, poľnohospodárskej pôde a lesných porastoch. Následne Slovinsko predložilo žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie na základe kritériá „veľkej katastrofy“, zatiaľ čo Chorvátsko a Rakúsko podložili svoju žiadosť tzv. kritériom „susednej krajiny“. Na základe analýzy dospela Komisia k záveru, že škody spôsobené povodňami, ktoré boli uvedené vo všetkých troch žiadostiach, boli dôsledkom tých istých meteorologických podmienok, a preto ich možno považovať za jednu udalosť. Útvary Komisie dôkladne posúdili predložené žiadosti v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002[7], a najmä s jeho článkami 2, 3, a 4. Najdôležitejšie skutočnosti vyplývajúce z tohto posúdenia možno zhrnúť takto: 2.1 Slovinsko (1) Slovinsko postihla prvá vlna intenzívnej zrážkovej činnosti 27. októbra 2012 a jej ničivé dôsledky sa prejavili 28. októbra. Druhá vlna výdatných zrážok a búrkovej činnosti nasledovala 4. a 5. novembra, pričom vyústila do rozsiahlych povodní. (2) Žiadosť Slovinska bola Komisii doručená 2. januára 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 28. októbra 2012. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, ktorá spadá do hlavnej oblasti pôsobnosti fondu solidarity. Z analýzy útvarov Komisie vyplýva, že obe povodňové vlny mali z meteorologického a hydrologického hľadiska rovnakú príčinu, a preto ich možno považovať za jednu udalosť. (4) Podľa odhadov slovinských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku viac ako 359,535 mil. EUR. Táto suma predstavuje 1, 008 % HND Slovinska a značne presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu fondu solidarity uplatniteľnú na túto krajinu v roku 2013, teda 214,021 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2011). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci, pričom túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o vplyv a následky povodní, slovinské orgány uvádzajú viac ako 6 130 škodových udalostí v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Poškodených bolo viac ako 2 500 domácností, administratívnych a hospodárskych zariadení a 10 škôl. Výrazné škody boli zaznamenané aj v súvislosti s miestnou cestnou komunikáciou a viac ako tisíc škodových udalostí bolo nahlásených na vodných tokoch. Zo žiadosti jednoznačne vyplýva, že povodne, ktoré postihli značnú časť Slovinska, spôsobili výrazné škody, ktoré za súčasných finančných a hospodárskych podmienok predstavujú pre Slovinsko značnú záťaž. (6) Náklady na operácie oprávnené v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa odhadujú na 249, 608 mil. EUR a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 194 mil. EUR) sa týka odstraňovania škôd v oblasti vodného hospodárstva a nakladania s odpadovými vodami. (7) Postihnutý región je ako „konvergenčný región“ oprávnený na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). Slovinské orgány však Komisii neoznámili, že by mali v úmysle využiť na odstraňovanie následkov povodní iné finančné zdroje Spoločenstva. (8) Ako uviedli slovinské orgány, na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.2 Chorvátsko (1) V období od 26. októbra 2012 do začiatku novembra 2012 postihli Chorvátsko povodne, ktoré nepriaznivo zasiahli severnú, západnú a strednú časť krajiny, a to najmä značnú časť deviatich chorvátskych žúp. Poškodená bola predovšetkým infraštruktúra v oblasti vodného hospodárstva, nakladania s odpadovými vodami a energetiky. (2) Ako krajina nachádzajúca sa v procese rokovaní o pristúpení k EÚ je Chorvátsko oprávnené na získanie pomoci z Fondu solidarity EÚ. (3) Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 3. januára 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 26. októbra 2012. (4) V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu. Podľa odhadov chorvátskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou výšku viac ako 11,463 mil. EUR. Keďže táto suma je nižšia ako prahová hodnota vo výške 259, 805 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Chorvátska na základe údajov z roku 2011), túto katastrofu nemožno kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Katastrofa v Chorvátsku však bola podmienená rovnakou príčinou ako povodne, ktoré viedli k veľkej katastrofe v Slovinsku a 6 z 9 postihnutých chorvátskych žúp má so Slovinskom spoločnú hranicu. Na základe uvedeného možno teda dospieť k záveru, že bola splnená podmienka stanovená v článku 2 ods. 2 druhom pododseku nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, podľa ktorej krajina, ktorá bola postihnutá tou istou veľkou katastrofou ako susedný štát, môže vo výnimočných prípadoch získať pomoc z fondu solidarity. (5) Pokiaľ ide o vplyv a následky povodní, chorvátske orgány uvádzajú, že v 9 župách došlo k škodám na kľúčovej infraštruktúre, ako aj na súkromnom a verejnom majetku. V 4 z týchto žúp sa táto katastrofa navyše nepriaznivo prejavila aj na miestnom hospodárstve a na životných podmienkach približne 795 000 obyvateľov. V zostávajúcich 5 župách bolo vďaka pravidelným a mimoriadnym protipovodňovým opatreniam chorvátskeho vodohospodárskeho podniku (Hrvatske vode ) možné zabrániť škodám na súkromnom majetku. V tejto súvislosti boli hlásené len škody na protipovodňových zariadeniach (napr. pretrhnuté hrádze). Okrem poškodenia kľúčovej infraštruktúry uvádza Chorvátsko škody na poľnohospodárskych a lesných plochách, na priemyselných, obchodných a poľnohospodárskych zariadeniach, na súkromných obydliach, hrádzach, mostoch a na prístaviskách a mólach na chorvátskom pobreží (napr. v meste Mali Lošinj). Zaplavených bolo niekoľko stoviek domácností, v dôsledku čoho bolo nutné evakuovať obyvateľstvo. Katastrofa navyše spôsobila ochromenie cestnej dopravy, čo skomplikovalo okamžité prijatie nevyhnutných opatrení. (6) Chorvátske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na pomoc podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 4,49 mil. EUR a tieto náklady boli následne rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. (7) Chorvátske orgány oznámili, že na financovanie zmiernenia následkov katastrofy nebudú využité iné zdroje Spoločenstva. 2.3 Rakúsko (8) V dôsledku výdatných zrážok a prudkého topenia snehovej pokrývky došlo vo viacerých častiach južného Rakúska k povodniam a zosunom pôdy. Ťažko zasiahnuté bolo predovšetkým korutánske trhové mesto Lavamünd nachádzajúce sa v blízkosti slovinských hraníc, kde od 5. novembra 2012 dochádzalo k opakovanému zaplavovaniu obývaných oblastí a k následným škodám na súkromnom a verejnom majetku, podnikoch a na miestnej infraštruktúre. (9) Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 11. januára 2013, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 5. novembra 2012. (10) V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu. Pôvodnú žiadosť doplnili rakúske orgány 28. februára 2013 o ďalšie skutočnosti a aktualizované údaje. Zo žiadosti vyplýva, že celkové priame škody spôsobené touto katastrofou dosahujú výšku 9,6 mil. EUR. Keďže táto suma predstavuje len zlomok prahovej hodnoty vo výške 1 798,112 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Rakúska), túto katastrofu nemožno vôbec kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Rakúsko však bolo zasiahnuté tými istými povodňami, ktoré viedli ku veľkej katastrofe v Slovinsku. Z tohto dôvodu predložili rakúske orgány svoju žiadosť na základe tzv. „kritéria susednej krajiny“, podľa ktorého krajina, ktorá bola postihnutá tou istou veľkou katastrofou ako susedný štát, môže vo výnimočných prípadoch získať pomoc z fondu solidarity. I napriek obmedzenému rozsahu škôd, ktorých výška dosahuje len 0,53 % prahovej hodnoty, možno dospieť k záveru, že toto kritérium bolo splnené. (11) Rakúske orgány uviedli vplyv katastrofy na mesto Lavamünd, ktoré sa nachádza priamo na sútoku riek Drava a Lavant na rakúsko-slovinských hraniciach. Intenzívne zrážky spôsobili vyliate oboch riek zo svojich korýt, v dôsledku čoho vystúpila voda v zaplavenom meste Lavamünd až do výšky dvoch metrov. Poškodené boli 4 verejné budovy, 37 súkromných obydlí, 16 podnikov a miestna infraštruktúra. Následkami katastrofy bolo bezprostredne postihnutých 181 obyvateľov. (12) Rakúske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na pomoc podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 1,6 mil. EUR a tieto náklady boli následne rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. (13) Rakúske orgány oznámili, že nemajú v úmysle predložiť ďalšie žiadosti o pomoc z iných nástrojov Spoločenstva 3. Financovanie Celkový ročný rozpočet Fondu solidarity EÚ predstavuje 1 000 mil. EUR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (0,6% HND alebo 3 mld. EUR v cenách z roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % celkových priamych škôd, ak daná suma bola pod prahovou hodnotou na mobilizáciu fondu, a sadzba 6 % v prípade škôd, ktorých výška túto prahovú hodnotu presahovala. Metodika na výpočet pomoci z fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. V tomto prípade sa navrhuje uplatniť rovnaké percentuálne sadzby a poskytnúť pomoc v tejto výške: || || (v EUR) Katastrofa || Odsúhlasené priame škody || Prahová hodnota (v mil.) || Suma pri sadzbe 2,5 % || Suma pri sadzbe 6 % || Celková výška navrhovanej pomoci Povodne v Slovinsku || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355 Povodne v Chorvátsku || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587 Povodne v Rakúsku || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000 SPOLU || || 14 607 942 Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby boli žiadosti, ktoré predložili Slovinsko, Chorvátsko a Rakúskou v súvislosti s povodňami z októbra/novembra 2012 akceptované a aby bol v tejto súvislosti mobilizovaný fondu solidarity pre každú z týchto krajín. V zmysle NOR č. 1/2013 týkajúceho sa finančných potrieb súvisiacich s pristúpením Chorvátska k Európskej únii, ktoré je naplánované na 1. júl 2013, sa navrhuje, aby boli sumy týkajúce sa chorvátskej žiadosti zahrnuté do finančného rámca do podokruhu 3b. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, Komisia ponechala v NOR č. 2/2013 v rámci stropu viacročného finančného rámca pre platby na rok 2013 nepridelenú rezervu vo výške 14,8 mil. EUR práve na pokrytie týchto známych žiadostí o mobilizáciu Fondu solidarity EÚ. 5. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca Finančný rámec Okruh/podokruh || Revidovaný finančný rámec 2013 || Rozpočet 2013 (vrátane NOR č. 1 -4/2013) || NOR č. 5/2013 || Rozpočet 2013 (vrátane NOR č. 1-5/2013) VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP 1. UDRŽATEĽNÝ RAST || || || || || || || || 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Rezerva || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Súdržnosť pre rast a zamestnanosť || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Rezerva || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Spolu || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Rezerva[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. OCHRANA A RIADENIE PRÍRODNÝCH ZDROJOV || || || || || || || || Z toho: výdavky súvisiace s trhom a priame platby || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Spolu || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Rezerva || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. OBČIANSTVO, SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ || || || || || || || || 3a. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Rezerva || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Občianstvo || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557 Rezerva || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Spolu || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 Rezerva[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 || 4. EÚ AKO GLOBÁLNY AKTÉR || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Rezerva[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRATÍVA || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Rezerva[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 || 6. KOMPENZÁCIE || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Rezerva || || || || || || || || SPOLU || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001 Rezerva [12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 66, 8.3.2013, s. 1. [3] COM(2013) 156. [4] COM(2013) 183. [5] COM(2013) XXX. [6] COM(2013) XXX. [7] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3. [8] Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) nie ja zahrnutý do výpočtu rezervy v rámci podokruhu 1a (500 mil. EUR). [9] Suma z Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) je zahrnutá nad rámec príslušných okruhov, ako sa stanovuje v medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006). [10] Rezerva okruhu 4 na rok 2013 nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na núdzovú pomoc (264,1 mil. EUR). [11] Vo výpočte rezervy v rámci stropu okruhu 5 je v zmysle poznámky pod čiarou č. 1 finančného rámca na roky 2007 – 2013 zohľadnená suma 86 mil. EUR, ktorá sa týka príspevkov zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia. [12] Celková rezerva v rámci záväzkov nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (500 mil. EUR), rezervy na núdzovú pomoc (264,1 mil. EUR) a príspevkov zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia (86 mil. EUR). [13] Celková rezerva v rámci platieb nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na núdzovú pomoc (80 mil. EUR) a príspevkov zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia (86 mil. EUR).