[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 4.9.2008

KOM(2008) 533 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Následné hodnotenie tematickej priority „Technológie informačnej spoločnosti (TIS)“ v šiestom rámcovom programe v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (RTD)

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Následné hodnotenie tematickej priority „Technológie informačnej spoločnosti (TIS)“ v šiestom rámcovom programe v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (RTD)

(Text s významom pre EHP)

1. Úvod

V tomto oznámení sa zdôrazňujú zistenia a odporúčania stanovené pri hodnotení tematickej priority „Technológie informačnej spoločnosti (TIS)“ v šiestom rámcovom programe v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (RTD) v kontexte stratégie i2010[1]. Uvádzajú sa v ňom počiatočné reakcie Komisie, ako aj prijaté alebo plánované opatrenia. Hodnotenie vykonané v období od mája 2007 do mája 2008 reaguje na požiadavky uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách[2], jeho vykonávacie pravidlá[3] a ustanovenia o hodnotení siedmeho rámcového programu[4].

2. Kontext

Cieľmi šiesteho rámcového programu[5] (6.RP) boli posilniť európsky výskumný priestor a vedeckú a technologickú základňu európskeho priemyslu, podporiť jeho konkurencieschopnosť v medzinárodnom meradle a posilniť výskumné aktivity pri podpore ostatných politík EÚ.

V 6. RP vykonávanom v období od roku 2003 až do roku 2006 hlavné investície plynuli do viacerých tematických priorít zameraných na cielenejšiu realizáciu a zjednotenie výskumu v Spoločenstve: do „tematickej priority TIS“ sa investovalo 3 984 miliónov EUR a ďalších 216 miliónov EUR sa investovalo do oblasti vysokorýchlostných sietí s cieľom prepojiť výskumné inštitúcie v Európe s ostatnými vo svete. Na tému „Informačné a komunikačné technológie (IKT)“ sa v siedmom rámcovom programe (7.RP) na obdobie 2007 – 2013 vyhradil rozpočet vo výške 9 050 miliónov EUR.

3. Spôsob hodnotenia

Cieľom hodnotenia bolo posúdiť celkové účinky výskumných aktivít v oblasti technológií informačnej spoločnosti v 6.RP, ako aj rozsah, do akého prispeli k realizácii 6.RP a širších strategických cieľov EÚ. Hodnotenie bolo zamerané na význam, efektívnosť, účinnosť, prínos a udržateľnosť investícií[6].

Hodnotenie vykonala skupina nezávislých odborníkov na vysokej úrovni[7], ktorej predsedal pán Esko Aho a ktorej pomáhal tím kvalifikovaných hodnotiteľov[8]. Skupina analyzovala programovú dokumentáciu a ukazovatele výsledkov a vplyvov. Údaje získala od kľúčových aktérov z odvetvia IKT a organizácií vykonávajúcich výskumné aktivity v oblasti TIS, ako aj od hlavných zástupcov priemyslu, investorov v oblasti rizikového kapitálu a akademických pracovníkov. Zistenia postupne vyplývajúce z týchto údajov sa prediskutovali s členmi výboru Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum a energetiku a s delegáciami členských štátov v rámci programového výboru pre TIS.

Hodnotiaca správa sa uvádza v prílohe 1 a bola do značnej miery rozšírená aj prostredníctvom internetovej stránky Europa[9] a predložená programovému výboru pre TIS a poradnej skupine pre IKT.

4. Počiatočné reakcie Komisie, prijaté alebo plánované opatrenia

Komisia správu uvítala a v plnej miere zohľadňuje 23 odporúčaní uvedených v nasledujúcej tabuľke. Navrhuje, aby sa stali predmetom rozsiahlej diskusie o európskej politike týkajúcej sa inovácií v oblasti IKT.

V rámci obmedzení riadneho finančného hospodárenia sa pokračuje v úsilí zjednodušiť a obmedziť administratívnu záťaž. V 7.RP sa pre určitých účastníkov vrátane MSP akceptuje paušálna platba režijných nákladov a môžu sa použiť priemerné náklady na zamestnancov. Predošlé kontroly finančnej spôsobilosti sa vykonávajú len v prípade projektových koordinátorov a účastníkov, ktorí chcú z finančných prostriedkov získať viac ako 0,5 milióna EUR. Predošlá požiadavka finančných záruk sa nahrádza záručným fondom a osvedčenia o audite sa požadujú len v prípade, ak nároky na úhradu nákladov presahujú 0,375 milióna EUR. V súčasnosti takisto existuje osobitný systém registrácie účastníkov, takže každá zúčastnená organizácia sa musí zaregistrovať iba raz. Náklady sa uhrádzajú v prípade každého finančného výkazu a časové harmonogramy predkladania správ môžu byť špecifické pre každý projekt.

V záujme zvýšenia flexibility môžu projektové združenia znovu rozdeliť rozpočet medzi účastníkov bez toho, aby informovali Komisiu, a každé združenie má v oblasti riadenia plnú autonómiu a môže meniť účastníkov na základe pravidiel vymedzených vo svojej dohode o združeniach, pričom Komisii pošle len oznámenie.

Spoločenstvo môže v súčasnosti s cieľom prilákať viac malých spoločností s potenciálom rýchleho rastu uhradiť MSP, univerzitám a verejným organizáciám náklady až do výšky 75 % v porovnaní s 50 % v 6. RP. Náklady na riadenie sa uhrádzajú do výšky 100 % bez akéhokoľvek limitu a záloha zvyčajne tvorí 50 % celkového príspevku Spoločenstva.

23 odporúčaní uvedených v „správe predsedu Aho“: Odporúča sa, aby sa v siedmom rámcovom programe vynakladalo úsilie s cieľom upevniť verejno-súkromné partnerstvá trvalejšej povahy, ako napríklad spoločných technologických iniciatív (STI). Odporúča sa pokračovať v úsilí s cieľom zabezpečiť, aby sa podpora pre MSP a pre veľké spoločnosti „neroztrieštila“ do rôznych opatrení alebo nástrojov. V siedmom rámcovom programe by sa mala vytvoriť platforma pre nové spoločnosti a spoločnosti s potenciálom rýchleho rastu, v rámci ktorej sa budú vytvárať kontakty s investormi v oblasti rizikového kapitálu. V prípade všetkých projektov by sa mala podporovať účasť subjektov mimo Európy, a to z tak z rozvojových, ako aj z priemyselne rozvinutých krajín. Poradný systém (napr. poradná skupina pre TIS) by mal nadobudnúť medzinárodný charakter tým, že by sa do neho začlenili najlepší vedci a technici z celého sveta. V pracovnom programe by sa mal zohľadniť najnovší medzinárodný vývoj a výzvy. Bolo by možno potrebné zaujať flexibilnejší prístup zameraný na rýchlejšiu integráciu nového, zaujímavého vývoja do tejto oblasti. Úsilie v oblasti výskumu by malo byť zamerané na vytvorenie a udržanie vedúceho postavenia vo svete, v ktorom Európa už má komparatívnu výhodu a v ktorom má novú príležitosť zohrávať hlavnú úlohu. Európa by mala byť selektívna a nemala by sa snažiť zaujať vedúce postavenie vo svete v každej oblasti. Prístup v oblasti elektronickej infraštruktúry by sa mal rozšíriť o platformy v rámci ostatných odvetví, ktoré budú viac orientované na aplikácie a užívateľov. Účtovné kontroly v STI by mali vykonávať členské štáty a zúčastnené spoločnosti pri minimalizácii zásahov na úrovni Spoločenstva. Skupina dôrazne odporúča zaujať voči všetkým účastníkom prístup založený na väčšej dôvere, a to vo všetkých fázach. Niekoľko neúspešných príkladov by nemalo stáť v ceste inováciám. Mali by sa požadovať kratšie návrhy s menej podrobnými pracovnými balíkmi a pozornosť by sa mala zamerať na primeranosť partnerstiev, a to najmä na začlenenie vysoko inovačných účastníkov. Navrhovateľom, ktorých nápady nie sú financované, by sa mala poskytnúť komplexnejšia a účinnejšia spätná väzba. Mal by sa otestovať nový prístup, pri ktorom by sa na začiatku nehodnotili projekty v plnom rozsahu. V prípade všetkých žiadostí, ktoré prejdú niekoľkými základnými kontrolami, by sa mala poskytnúť malá suma počiatočných finančných prostriedkov určených na skúšobnú fázu. Skúšobné projekty s úspešnými výsledkami by potom získali úplné financovanie. Financovaním projektov na základe skutočných výsledkov, a nie na základe sľubov a reputácie, by sa mohla znížiť počiatočná administratívna záťaž, a tento spôsob by mohol prilákať inovačné (malé) spoločnosti, ktoré by za iných okolností ani neuvažovali žiadať o finančné prostriedky Spoločenstva. Malo by sa posúdiť rozšírenie dvojstupňového hodnotiaceho postupu, ktorý sa používa pre otvorenú časť v oblasti „budúcich a vznikajúcich technológií“, aj na ostatné časti programu. Potenciálni účastníci najprv poskytujú všeobecné zhrnutie svojho projektu a podrobnejší plán poskytujú až potom, keď sú vybratí. Predkladanie správ, ktoré zaberá veľa času a nemusí byť vždy vhodné, by sa malo optimalizovať tak, aby účastníci mohli predkladať správy vtedy, keď majú na to dôvod. Mala by existovať možnosť preorientovať výskum na iné priority, ak to počas realizácie bude potrebné. Väčšia miera flexibility by sa mala podobne umožniť aj pri zložení partnerstiev počas projektu, a to vrátane možnosti zmeniť partnerov, ak výskum nadobudne taký smer, pri ktorom by noví partneri alebo nahradenie partnerov bolo prínosom. Skupina odporúča strategickejšie využívanie normalizácie s cieľom vytvoriť nové trhy v rámci celej EÚ. Určovanie noriem je nástrojom potrebným na úspešnú realizáciu inovácií a vytváranie životaschopných trhov pre nové výrobky a služby. Skupina uvítala nedávne oznámenie Komisie o obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím a odporúča, aby sa prijali nové iniciatívy v záujme umožniť verejným orgánom zabezpečovať vývoj inovačných tovarov a služieb. Je potrebné, aby sa európsky jednotný trh stal účinnejším pre podnikateľských anjelov a investorov v oblasti rizikového kapitálu a aby sa účinnejšie využívali európske investičné fondy s cieľom úspešne realizovať inovácie z rámcových programov. Ak túto úlohu nemôžu splniť trhové sily, je v širšom verejnom záujme, aby sa zaujal strategickejší prístup k normalizácii na európskej úrovni so zameraním na interoperabilitu a rozvoj noriem v prípade, ak existuje riadne zdokumentovaná potreba týkajúca sa koherentných inovačných služieb a európskeho vedúceho postavenia. Mala by sa ďalej prehlbovať vzájomná väzba rozsiahlej regionálnej a vnútroštátnej elektronickej infraštruktúry. Platformy a infraštruktúra v rámci celej EÚ sú potrebné v odvetviach, akými sú napríklad elektronická štátna správa (najmä verejné obstarávanie), elektronické zdravotníctvo (cezhraničné aplikácie), logistika a doprava. Rámec výskumu a technického rozvoja by sa mal doplniť inými opatreniami, najmä verejným obstarávaním na vnútroštátnej aj európskej úrovni. |

1. Komisia súhlasí s tým, že by sa malo vynaložiť dodatočné úsilie s cieľom zvýšiť globálny dosah programu v oblastiach, v ktorých Európa môže prevziať vedúcu úlohu. Všetky projekty sú v súčasnosti otvorené pre účastníkov z viac ako 150 krajín, s ktorými sú uzavreté medzinárodné dohody o spolupráci, a to za rovnakých podmienok ako v prípade 38 pridružených a členských štátov. Na širšiu medzinárodnú spoluprácu je k dispozícii nový nástroj financovania. Komisia bude skúmať možnosti, ako ďalej zvyšovať globálny dosah výskumu v oblasti IKT.

Komisia súhlasí s tým, že európske prostredie inovácií je rozhodujúce z hľadiska účinného využívania výsledkov výskumu v oblasti IKT, a uvítala najmä odporúčania skupiny o potrebe systematických zmien. Je nevyhnutné, aby sa Európa stala lákavejšou pre investície do oblasti výskumu a inovácií a aby sa vytvorili dobré podmienky pre malé spoločnosti zaoberajúce sa špičkovými technológiami v záujme ich rozvoja a rastu. Komisia v prvom rade preskúma mechanizmy na pomoc novým spoločnostiam a spoločnostiam s potenciálom rýchleho rastu pri ich kontakte s investormi v oblasti rizikového kapitálu. V druhom rade Komisia preskúma možnosti, ako urýchliť proces stanovenia noriem a špecifikácií pre inovačné výrobky a služby. V poslednom rade Komisia preskúma možnosti v súvislosti s jednotnejšími inovačnými „ekosystémami“[10], vďaka ktorým by sa znížila roztrieštenosť verejných a súkromných trhov s inovačnými riešeniami, využívala by sa vzájomná súčinnosť a systematickejšie by sa koordinovali európske snahy. Toto úsilie by vychádzalo z iniciatívy vedúcich trhov[11] a z obstarávania vo fáze pred komerčným využitím[12] a zohľadnili by sa v ňom skúsenosti nadobudnuté v súvislosti so spoločnými technologickými iniciatívami, spoločnými programami vnútroštátneho výskumu a európskymi technologickými platformami.

5. Závery

Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby zohľadnili zistenia a odporúčania hodnotiacej skupiny a aby zvážili, ako by sa dali čo najlepšie využiť. Komisia uznáva, že najmä ďalšie obmedzenie byrokracie predstavuje stále značný problém. Zhoduje sa s názorom skupiny o potrebe zabezpečiť taký spôsob uplatňovania pravidiel financovania výskumu, pri ktorom by sa tolerovali riziká. Je presvedčená o tom, že Európsky parlament a Rada by takisto mali zohrávať úlohu pri vytváraní takéhoto prostredia založeného na dôvere, a vyzýva ich, aby to zohľadnili v budúcich diskusiách o pravidlách účasti na rámcových programoch a nariadení o rozpočtových pravidlách.

Komisia bude zohľadňovať zistenia a odporúčania s cieľom zvýšiť mieru flexibility, obmedziť byrokraciu a reagovať na výzvu zvýšiť strategický vplyv výskumu na úrovni EÚ. Komisia na tento účel otvára verejnú on-line diskusiu o rozsiahlejších a dlhodobejších politických dôsledkoch v súvislosti so súčasnou hodnotiacou správou, výsledky ktorej budú zhrnuté v oznámení o výskume a inováciách v oblasti IKT začiatkom roka 2009.

Vďaka priebežnému hodnoteniu IKT v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností v 7.RP sa umožní aj posúdenie účinnosti nových opatrení. Bude k dispozícii koncom roka 2009 a bude základom pre ďalšie úvahy.

PRÍLOHA 1 KľÚčOVÉ ZISTENIA A ODPORÚčANIA UVEDENÉ V HODNOTIACEJ SPRÁVE

Inovácie v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) sú rozhodujúce z hľadiska konkurencieschopnosti a hospodárskeho blahobytu Európy. Predstavujú základ znalostnej ekonomiky: ich vývoj a používanie sú nevyhnutné pri udržiavaní rastu a produktivity. Investície do výskumu a technického rozvoja informačnej spoločnosti preto oprávnene predstavovali tematickú prioritu šiesteho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (TIS-6.RP), pričom sa na ňu vyčlenili 4 miliardy EUR v období rokov 2003 až 2006.

V tomto hodnotení tematickej priority TIS sa skúmalo, do akej miery bol výskum účinný pri vytváraní nových poznatkov a inovácií, ako aj pri premene týchto inovácií do hospodárskeho rastu a blahobytu prostredníctvom rozsiahlejších európskych inovačných systémov.

Investície do oblasti výskumu boli dobre riadené a osvedčili sa ako účinný nástroj pri dosahovaní svojich cieľov. Priestor na zlepšenie však existuje v súvislosti s flexibilitou a zjednodušením mechanizmu financovania, ako aj s posilnením globálneho vplyvu európskeho výskumu v tejto oblasti. Väčšia flexibilita programovej správy by mohla pomôcť prilákať viac spoločností s potenciálom rýchleho rastu. Komisia by v priebehu trvania siedmeho rámcového programu (od roku 2010 do roku 2013) mohla implementovať väčšinu odporúčaní skupiny v oblasti riadenia výskumu.

Ostatné odporúčania si možno budú vyžadovať dlhodobejšie úsilie a/alebo prekročia možno rozsah rámcových programov na strategickejšej a politickej úrovni. Miera, do akej sa využívajú nové poznatky a zručnosti vytvorené v Európe, závisí od rozsiahleho portfólia politík a opatrení, ktoré sa vzťahujú na inovačný „ekosystém“. Systematická zmena je potrebná v záujme odstránenia prekážok inovácií a podpory dôraznejšej interakcie medzi užívateľmi, výskumníkmi a obchodníkmi, a to hlavne v rámci regionálnych inovačných systémov.

Pri hodnotení sa určilo viacero príležitostí na zlepšenie prostredia pre inovácie v rámci výskumu IKT v európskych rámcových programoch. Väčšia miera vzájomnej súčinnosti je potrebná v súvislosti s investíciami do oblasti rizikového kapitálu, regionálnymi inovačnými stratégiami a verejným obstarávaním. Pokiaľ ide o normalizáciu, rozvoj vedúcich trhov a mobilizáciu verejno-súkromných partnerstiev, je potrebné zaujať strategickejší prístup na európskej úrovni ako v prípade spoločných technologických iniciatív zavedených na základe výsledkov činností šiesteho rámcového programu.

1. SPRÁVA INVESTÍCIÍ DO EURÓPSKEHO VÝSKUMU

1.1. Prínos a udržateľnosť – úloha TIS-6.RP

Bez európskej podpory by sa nezrealizovala veľká časť výskumu financovaného EÚ podľa TIS-6.RP, alebo by sa realizovala v len veľmi obmedzenej forme. TIS-6.RP preto zohráva významnú úlohu pri posúvaní výskumných činností na európsku a globálnu úroveň. To platí predovšetkým v prípade, ak si dosiahnutie účinnosti vyžaduje kritický objem, rozsiahle diskusie a nový pohľad na problémy, alebo ak je potrebné využívať výsledky výskumu spoločne so skupinou skúsených odborníkov v danej oblasti.

Dosiahnuté výsledky sú vo veľkej miere udržateľné. Účastníci využívajú značné prínosy plynúce z posilnených sietí, nových poznatkov a zručností. Účinky spojené s vytváraním siete kontaktov sú veľmi dôležité, pričom mnohí účastníci rozvíjajú dlhodobú spoluprácu. Niektoré z týchto sietí sa premenili na stabilné štruktúry, ktoré vytvárajú základ širšieho prostredia spolupráce, akým sú napríklad európske technologické platformy. STI sa preto zaviedli ako spôsob posilňovania verejno-súkromných partnerstiev v oblasti výskumu na európskej úrovni. Nové STI týkajúce sa nanoelektroniky a vstavaných systémov sú dobrým príkladom budúceho pozitívneho a dlhodobého vplyvu rámcového programu.

Odporúča sa, aby sa v siedmom rámcovom programe vynakladalo úsilie s cieľom upevniť verejno-súkromné partnerstvá trvalejšej povahy, ako napríklad STI.

1.2. Účinnosť – vplyv výskumu v oblasti TIS-6.RP

Vo všeobecnosti sa miera účasti malých podnikov (MSP) udržala na úrovni viac ako 20 % a prekračuje tak 15 % cieľovú úroveň stanovenú Európskym parlamentom a Radou. Zapojenie spoločností s potenciálom rýchleho rastu do programu však ostáva na nízkej úrovni. Vzniká tak otázka, do akej miery je rámcový program lákavým a prístupným pre spoločnosti s potenciálom rýchleho rastu a do akej miery účasť na ňom napomáha prístupu k rizikovému kapitálu a k európskym a svetovým trhom.

Od malých aj veľkých spoločností sa vyžaduje, aby vytvorili priaznivé prostredie pre rast MSP, pričom mechanizmy financovania by mali byť k dispozícii pre obidva typy. Každá z nich zohráva svoju úlohu pri inovácii ekosystému a existuje medzi nimi vzťah vzájomnej potreby. Pozitívne sa vníma možnosť malých a veľkých spoločností spolupracovať vďaka spoločnému výskumu v rámcovom programe na väčšine projektov. Menšie projekty „cieleného výskumu“ sa však nesmú stať osobitným nástrojom pre MSP a vo veľkých integrovaných projektoch zase nesmú príliš dominovať veľké spoločnosti.

Odporúča sa pokračovať v úsilí s cieľom zabezpečiť, aby sa podpora pre MSP a pre veľké spoločnosti „neroztrieštila“ do rôznych opatrení alebo nástrojov.

Siete výskumníkov vytvorené vďaka účasti na európskych projektoch zvýšili účinnosť prenosu poznatkov medzi organizáciami a rýchlosť šírenia informácií, ako aj mobilitu ľudských zdrojov. Zmeny v partnerstvách v oblasti výskumu, ktoré vznikli následkom účasti na rámcovom programe, sú jednou z oblastí, kde je vplyv investícií EÚ najviditeľnejší. Mnohí účastníci oznámili, že budú udržiavať siete kontaktov vybudované počas realizácie rámcového programu ako základ svojej budúcej spolupráce v oblasti výskumu.

Veľká časť výskumu je ešte ďaleko od uvedenia na trh, alebo je základným výskumom, a obchodovanie s novými výrobkami a službami nie je priamym cieľom. V záujme prepojiť účastníkov s investormi v oblasti rizikového kapitálu sa v poslednom čase urobilo len málo. V období do roku 2002 sa začal vytvárať nástroj na posilnenie takýchto väzieb, ale z veľkej časti zanikol hneď na začiatku hospodárskeho poklesu. Je najvyšší čas, aby sa na tento účel zvážilo opätovné zavedenie jedného alebo viacerých nástrojov.

V rozsahu pôsobnosti siedmeho rámcového programu by sa mala vytvoriť platforma pre nové spoločnosti a spoločnosti s potenciálom rýchleho rastu, v rámci ktorej sa budú vytvárať kontakty s investormi v oblasti rizikového kapitálu.

V oddiele 2.1 sa uvádzajú ďalšie odporúčania s cieľom posilniť túto väzbu a stimulovať následné inovácie trhu.

Posilnila sa medzinárodná spolupráca medzi EÚ a Čínou, Indiou a Afrikou a do programu je zahrnutých 60 % z 25 najvýznamnejších svetových lídrov v oblasti inovácií. Integrované projekty sú účinným nástrojom na prepojenie európskeho výskumu v oblasti TIS so svetovým systémom inovácií. Medzinárodná spolupráca by sa však mala využiť aj nato, aby sa najlepšie svetové poznatky z oblasti vedy a technológie poskytli európskym výskumníkom, aby tak mohli stavať na ich základe. Z tohto dôvodu sa odporúča, aby sa ďalej prehlboval svetový rozmer rámcového programu, ako sa uvádza nižšie.

1.3. Prehlbovanie svetového rozmeru rámcového programu

Európa si nemôže dovoliť byť výskumnou a technologickou „pevnosťou“. Európski výskumníci musia spolupracovať s najlepšími výskumníkmi na svete, či už z Európy alebo mimo nej. Je nevyhnutné viac sa otvoriť svetu, aby rozvíjajúci sa európsky výskum a inovácie mohli využívať najlepšie nápady a myšlienky nehľadiac na ich pôvod. Okrem toho sa niektoré technológie vyvinuté v Európe budú musieť v spolupráci s neeurópskymi spoločnosťami predávať na iných trhoch, aby sa v konečnom dôsledku dosiahol prínos pre európske spoločnosti a spotrebiteľov.

Ak sa rámcového programu budú zúčastňovať najlepší výskumníci z celého sveta, program sa stane príťažlivejším aj pre najlepších európskych výskumníkov. Platí to hlavne pre vysoko inovačné menšie firmy s potenciálom rýchleho rastu, ktoré v súčasnosti nie sú dostatočne zastúpené v programe. Príležitosť na ich spoluprácu s najlepšími výskumníkmi a inovátormi na svete by zvýšila ich motiváciu zapojiť sa do programu.

Hoci došlo k posilneniu spolupráce, a to najmä s Áziou a Afrikou, skupina odporúča, aby sa toto úsilie ešte viac prehĺbilo s cieľom dosiahnuť skutočný svetový rozmer programu:

Mala by sa podporovať účasť subjektov mimo Európy na všetkých projektoch. Mala by sa podporovať účasť subjektov z rozvojových, ako aj z priemyselne rozvinutých neeurópskych krajín.

Poradný systém (napr. poradná skupina pre TIS) by mal nadobudnúť medzinárodný charakter tým, že by sa do neho začlenili najlepší vedci a technici z celého sveta.

V pracovnom programe by sa mal zohľadniť najnovší medzinárodný vývoj a výzvy. Bolo by možno potrebné zaujať flexibilnejší prístup zameraný na rýchlejšiu integráciu nového, zaujímavého vývoja do tejto oblasti.

Úsilie v oblasti výskumu by malo byť zamerané na vytvorenie a udržanie vedúceho postavenia vo svete, v ktorom Európa už má komparatívnu výhodu a v ktorom má novú príležitosť zohrávať hlavnú úlohu. Európa by mala byť selektívna a nemala by sa snažiť zaujať vedúce postavenie vo svete v každej oblasti.

1.4. Význam a strategický vplyv – TIS-6.RP a širšie ciele EÚ

Investície do výskumu v oblasti TIS v rokoch 2003 – 2006 prispeli k vytvoreniu a udržaniu vedúceho postavenia Európy vo svete v niektorých oblastiach výskumu, ale nepremietli sa vždy do možností a aplikácií vedúcich trhov súvisiacich s IKT. TIS-6.RP posilnil vedúcu úlohu na trhu s mobilnými komunikáciami a vedúcu úlohu v oblasti výskumu súvisiaceho s vysokorýchlostným zosieťovaním, technológiami GRID, pokročilou robotikou a audiovizuálnymi systémami. Vedúce postavenie vo svete sa dosiahlo vo vývoji a používaní vysokorýchlostnej infraštruktúry pre vedu a výskum. V týchto oblastiach sa vytvorili príležitosti pre nové subjekty na trhu (hlavne MSP) okrem pokračujúcej účasti vedúcich spoločností. Podporou vznikajúcich technológií sa zaujala vedúca úloha v oblasti kvantovej komunikácie, nanoelektroniky a komplexných systémov.

Úspešný vývoj vysokorýchlostných elektronických sietí (elektronická infraštruktúra) poukázal na význam európskych zásahov do vývoja infraštruktúry. Vďaka týmto iniciatívam získala Európa vedúce postavenie.

Prístup v oblasti elektronickej infraštruktúry by sa mal rozšíriť o platformy v rámci ostatných odvetví, ktoré budú viac orientované na aplikácie a užívateľov.

Došlo k posilneniu európskeho výskumného priestoru, a to najmä prostredníctvom integrovaných projektov, sietí excelentnosti a zoskupovaním projektov. Európske technologické platformy rozšírili spoluprácu nad rámec individuálnych projektov financovaných podľa TIS-6.RP. Posilnili rozsiahlejšiu vzájomnú súčinnosť s vnútroštátnymi iniciatívami a s iniciatívami súkromného sektora a boli významným krokom k vytvoreniu nových spoločných technologických iniciatív (STI). Tieto sú stimulom pre priemyselné odvetvia a členské štáty pri zvyšovaní ich financovania v oblasti výskumu a vývoja. Zabezpečujú spôsob vytvárania nových partnerstiev medzi verejne a súkromne financovanými organizáciami zaoberajúcimi sa výskumom, pričom sa zameriavajú na oblasti, v ktorých výskum a technologický rozvoj môžu prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti Európy a zlepšeniu kvality života. Je ich preto možné vnímať ako nový prístup k spájaniu úsilia v oblasti verejného a súkromného výskumu a stali sa súčasťou siedmeho rámcového programu.

STI aj „živé laboratóriá“[13] majú potenciál ďalej posilňovať inovačný proces v ostatných oblastiach. Predstavujú systematickejší prístup prepojením strany ponuky (podniky a výskumníci) a strany dopytu (užívatelia a verejné orgány). STI a „živé laboratóriá“ by sa mohli použiť aj ako prostriedok cieleného verejného obstarávania v oblasti inovácií. Skupina sa však obáva, že STI by mohli byť vystavené nadmerne prísnym administratívnym kontrolám EÚ, ktoré môžu obmedziť inovácie a účasť inovačných spoločností, ako tomu bolo v prípade rámcového programu.

Skupina odporúča, aby účtovné kontroly v STI vykonávali členské štáty a zúčastnené spoločnosti pri minimalizácii zásahov na úrovni Spoločenstva.

1.5. Efektívnosť – obmedzovanie byrokracie

Je dôležité plniť ciele výskumu úsporným spôsobom. Musí sa vynaložiť ďalšie úsilie v záujme zjednodušiť a obmedziť administratívnu záťaž spojenú s rámcovým programom, a to tak pre účastníkov, ako aj pre Komisiu. V šiestom rámcovom programe nedošlo k jej výraznému zníženiu, pretože boli použité nové, neznáme nástroje a do integrovaných projektov a sietí excelentnosti bolo zapojených veľmi veľa partnerov. Pri prechode na siedmy rámcový program sa dosialo určité zlepšenie, ale existuje potreba ďalšieho zjednodušenia a zvýšenej flexibility. Komisia by mala preskúmať možnosti ďalšieho zjednodušenia.

1.6. Zjednodušenie riadenia

Opatrenia prijímané Komisiou určené na zodpovedné využívanie verejných fondov môžu častokrát obmedziť realizáciu celkového potenciálu programu, napríklad zdĺhavé postupy pri predkladaní žiadostí a pri realizácii odrádzajú mnohé z väčšiny inovačných spoločností, najmä MSP s potenciálom rýchleho rastu, od účasti na výskumnom programe.

Systém hodnotenia návrhov môže odradiť nováčikov: účastníci tvrdia, že spätná väzba súvisiaca s kvalitou žiadostí poskytovaná neúspešným navrhovateľom je v porovnaní s komunikáciou finančných zdrojov zo súkromného sektora nedostatočná; proces hodnotenia na základe konsenzu má sklon viesť k tomu, že projekt neponúka radikálne inovácie, ale len určitý stupeň vývoja; a je problematické prilákať najlepších vedcov z odvetví priemyslu, aby pôsobili ako hodnotitelia.

Zatiaľ čo sú tieto problémy spoločné pre celú oblasť verejného financovania výskumu, niektoré z nich sa ešte zhoršili v priebehu realizácie šiesteho rámcového programu zavedením nových nástrojov a zvýšených režijných nákladov spojených s riadením veľmi veľkých projektových združení.

Skupina dôrazne odporúča zaujať voči všetkým účastníkom prístup založený na väčšej dôvere, a to vo všetkých fázach. Niekoľko neúspešných príkladov by nemalo stáť v ceste inováciám. Konkrétne prvky takéhoto prístupu sa uvádzajú nižšie.

Malo by sa vynaložiť úsilie s cieľom zjednodušiť a spružniť tri hlavné fázy životného cyklu projektu – realizáciu, hodnotenie návrhov a riadenie financovaných projektov:

Vo fáze realizácie sa odporúča:

Požadovať kratšie návrhy s menej podrobnými pracovnými balíkmi a zamerať pozornosť na primeranosť partnerstiev, a to najmä na začlenenie vysoko inovačných účastníkov.

Vo fáze hodnotenia návrhov sa odporúča:

Aby sa navrhovateľom, ktorých nápady nie sú financované, poskytla komplexnejšia a účinnejšia spätná väzba.

Otestovať nový prístup, pri ktorom by sa na začiatku nehodnotili projekty v plnom rozsahu. V prípade všetkých žiadostí, ktoré prejdú niekoľkými základnými kontrolami, by sa mala poskytnúť malá suma počiatočných finančných prostriedkov určených na skúšobnú fázu. Skúšobné projekty s úspešnými výsledkami by potom získali úplné financovanie. Financovaním projektov na základe skutočných výsledkov, a nie na základe sľubov a reputácie, by sa mohla znížiť počiatočná administratívna záťaž, a tento spôsob by mohol prilákať inovačné (malé) spoločnosti, ktoré by za iných okolností ani neuvažovali žiadať o finančné prostriedky Spoločenstva.

Malo by sa posúdiť rozšírenie dvojstupňového hodnotiaceho postupu, ktorý sa používa pre otvorenú časť v oblasti „budúcich a vznikajúcich technológií“, aj na ostatné časti programu. Potenciálni účastníci najprv poskytujú všeobecné zhrnutie svojho projektu a podrobnejší plán poskytujú až potom, keď sú vybratí. To môže zvýšiť pracovnú záťaž Komisie v počiatočných fázach a predĺžiť proces hodnotenia, značne sa tak ale zníži záťaž výskumného spoločenstva pri príprave návrhov.

Hlavným problémom vo fáze riadenia projektov je nepružnosť realizácie výskumu na základe pevne stanoveného časového harmonogramu a v rámci vopred vytvoreného partnerstva. Preto sa odporúča:

Optimalizovať predkladanie správ, ktoré zaberá veľa času a nie je vždy vhodne načasované, a umožniť účastníkom, aby mohli predkladať správy vtedy, keď majú na to dôvod.

Umožniť preorientovanie výskumu na iné priority, ak to počas realizácie bude potrebné.

Podobným spôsobom umožniť väčšiu mieru flexibility aj pri zložení partnerstiev počas projektu, a to vrátane možnosti zmeniť partnerov, ak výskum nadobudne taký smer, pri ktorom by noví partneri alebo nahradenie partnerov bolo prínosom.

2. ŠIRšIE POLITICKÉ ODPORÚčANIA: PRÍNOSY Z HľADISKA HOSPODÁRSKEHO RASTU A BLAHOBYTU PROSTREDNÍCTVOM EURÓPSKEHO INOVAčNÉHO EKOSYSTÉMU

IKT sú všadeprítomné technológie, ktoré otvárajú veľa možností, prínosy ktorých závisia od dynamického „ekosystému“ v rámci výskumu a technického rozvoja a inovácií. Výhradná podpora zo strany ponuky v oblasti výskumu a technického rozvoja, akou je napríklad rámcový program, nie je dostatočná. Takisto je potrebné zlepšiť väzbu výskumu a technického rozvoja s inovačným „ekosystémom“ v Európe. Prístup k inováciám musí súčasne zahŕňať podporu inovácie prostredníctvom výskumu a technického rozvoja a jej presadenie prostredníctvom trhového dopytu a verejných služieb, pričom je potrebné vynaložiť úsilie súčasne na vnútroštátnej/regionálnej úrovni a na európskej úrovni.

Skupina preto venovala značnú časť svojho hodnotenia tým faktorom, ktoré určujú výsledky a vplyvy európskeho výskumu. Mnohé z odporúčaní skupiny sa teda vzťahujú na systematické opatrenia, ktoré nepatria do oblasti riadenia rámcového programu, ale ktoré s ním musia byť spojené. Úsilie by sa malo vynaložiť vo viacerých oblastiach, ale skupina sa zamerala na dve kľúčové otázky:

- rozvoj nových trhov a

- zlepšovanie európskej infraštruktúry a interoperability.

2.1. Rozvíjanie nových trhov

Inovácie potrebujú nové kapitálové investície. Rizikový kapitál v Európe je však menej dostupný ako v USA. Počas realizácie šiesteho rámcového programu bol rizikový kapitál v počiatočnej fáze (počiatočné finančné prostriedky na skúšobnú fázu a na začatie projektu) vo väčšine prípadov dostupný v EÚ-15 len v polovičnej miere v porovnaní s USA. Európske verejné orgány navyše nevyužívajú v plnej miere svoju značnú kúpnu silu s cieľom posilniť inovácie prostredníctvom obstarávania inovačných služieb a technológií.

Hoci sa poskytovanie znalostí deje v oboch smeroch medzi EÚ a USA, čistý objem znalostí smeruje z Európy do USA. Výsledkom je, že zatiaľ čo si podniky častokrát zvolia Európu ako miesto pre výskum a technický rozvoj, obchodovanie s výsledkami v oblasti výskumu sa v mnohých prípadoch realizuje v USA. Túto tendenciu ďalej podporuje fakt, že 50 vedúcich celosvetových spoločností pôsobiacich v sektore IKT je prevažne amerického alebo japonského pôvodu.

V záujme zdokonaliť „ekosystém“ v oblasti výskumu a technického rozvoja a inovácií v Európe je potrebné zvýšiť dopyt po inovačných riešeniach, ako aj financovanie inovačných podnikov s potenciálom rýchleho rastu.

Posilnenie dopytu po inovačných riešeniach

V záujme zabezpečiť premenu výsledkov v oblasti výskumu a technického rozvoja do hospodárskeho rastu a prínosov pre spoločnosť je potrebné vynaložiť súvisiace mnohostranné úsilie zamerané na dopyt.

Skupina odporúča strategickejšie využívanie normalizácie s cieľom vytvoriť nové trhy v rámci celej EÚ. Určovanie noriem je nástrojom potrebným na úspešnú realizáciu inovácií a vytváranie životaschopných trhov pre nové výrobky a služby.

Verejný sektor má potenciál vytvoriť dopyt po inovačných tovaroch a službách. Verejné obstarávanie v súčasnosti predstavuje približne 17 % HDP Európy. Tradične sa považuje za jednu z výrazných hybných síl inovácie a zavádzania nových technológií. Európa však zaostáva za USA, kde v oblasti inovácií verejné obstarávanie zohráva kľúčovú úlohu. V rámcovom programe je tak možné vytvoriť značne väčšiu hodnotu prostredníctvom zvýšenej miery využívania verejného obstarávania v oblasti inovácií na regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Zároveň je potrebné zdôrazniť, že výskum a obstarávanie v oblasti inovácií by nemali byť zamerané iba na výrobky, ale aj na rozvoj nových, inovačných služieb.

Skupina uvítala nedávne oznámenie Komisie o obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím a odporúča, aby sa prijali nové iniciatívy v záujme umožniť verejným orgánom zabezpečovať vývoj inovačných tovarov a služieb.

Zvýšenie dostupnosti finančných prostriedkov

Európa zaostáva za USA, pokiaľ ide o dostupnosť finančných prostriedkov určených na podporu rastu spoločností. V Európe nie je k dispozícii dostatok rizikového kapitálu a mnohé technológie a služby s obchodným potenciálom vyvinuté malými, vysoko inovačnými európskymi spoločnosťami lákajú investície z USA. Prínosy plynúce z rastu týchto spoločností sa prakticky presúvajú z Európy do USA. Európa musí byť konkurencieschopná nielen z hľadiska vývoja technológií, ale aj z hľadiska dostupnosti kapitálu v oblasti inovácií a rastu. Musíme zabezpečiť európske zdroje, aby tieto spoločnosti mohli rásť. Tak sa vytvorí aj nový základ inovačných spoločností schopných zúčastniť sa na rámcových programoch. Je potrebné zaistiť prítomnosť podnikateľských anjelov, počiatočného kapitálu a neobmedzeného rizikového kapitálu v záujme riadneho fungovania finančného trhu z hľadiska inovácií a rastu.

Je potrebné, aby sa európsky jednotný trh stal účinnejším pre podnikateľských anjelov a investorov v oblasti rizikového kapitálu a aby sa účinnejšie využívali európske investičné fondy s cieľom úspešne realizovať inovácie z rámcových programov.

2.2. Zlepšovanie európskej infraštruktúry, noriem a interoperability

Rozvoj cezhraničnej infraštruktúry, interoperability a noriem v určitých sektoroch predstavuje jednu z oblastí, v ktorej je možné dosiahnuť skutočnú európsku pridanú hodnotu.

V niektorých prípadoch sa o rozvoj skutočných noriem prostredníctvom hospodárskej súťaže postará trh. Vnútroštátna právna regulácia a postupy však môžu vytvoriť prekážky vývoja európskych a svetových noriem. Tým dochádza k triešteniu trhu a európske spoločnosti nie sú schopné využívať prínosy plynúce z jednotného európskeho trhu v plnej miere.

Je v širšom verejnom záujme, aby sa zaujal strategickejší prístup k normalizácii na európskej úrovni so zameraním na interoperabilitu a rozvoj noriem v prípade, ak túto úlohu nemôžu splniť trhové sily a ak existuje riadne zdokumentovaná potreba týkajúca sa koherentných inovačných služieb a európskeho vedúceho postavenia.

Mala by sa ďalej prehlbovať vzájomná väzba rozsiahlej regionálnej a vnútroštátnej elektronickej infraštruktúry. Platformy a infraštruktúra v rámci celej EÚ sú potrebné v odvetviach, akými sú napríklad elektronická štátna správa (najmä verejné obstarávanie), elektronické zdravotníctvo (cezhraničné aplikácie), logistika a doprava. Rámec výskumu a technického rozvoja by sa mal doplniť inými opatreniami, najmä verejným obstarávaním na vnútroštátnej aj európskej úrovni.

[1] Odkaz na internetovú stránku: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[2] Nariadenie Rady č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248/1, 16.9.2002).

[3] Nariadenie Komisie č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 357/1, 31.12.2002).

[4] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 –2013) (Ú. v. EÚ L 412/1, 30.12.2006).

[5] Odkaz na internetovú stránku: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

[6] Odkaz na internetovú stránku: http://ec.europa.eu/budget/evaluation/Key_documents/regureq_en.htm.

[7] Skupina: pán E. Aho (predseda) – bývalý predseda vlády Fínska a predseda Fínskeho národného fondu pre výskum a vývoj (Sitra), pán M. Cosnard – profesor na Polytechnickej fakulte Univerzity Nice-Sophia Antipolis, predseda a najvyšší výkonný činiteľ INRIA, pán H-O. Henkel – profesor na Mannheimskej Univerzite a bývalý najvyšší výkonný činiteľ IBM pre Európu, Stredný východ a Afriku, ako aj bývalý predseda Zväzu priemyselných odvetví Nemecka, pán L. Soete – riaditeľ UNU-MERIT, pani N. Stame – profesorka sociálnej politiky, univerzita v Ríme „La Sapienza“ a spoluzakladateľka a prvá predsedkyňa AIV, pán P. Telička – bývalý komisár EÚ a hlavný radca, Centrum pre európsku politiku.

[8] Spoločnosť Ramboll Management, s ktorou bola uzavretá zmluva podľa rámcovej zmluvy o hodnoteniach a súvisiacich službách, ktorú spravuje Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre rozpočet.

[9] Odkaz na internetovú stránku: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/fp6_ist_expost/index_en.htm.

[10] Sieť výskumníkov a podnikateľov v interakcii s investormi a trhmi.

[11] Oznámenie „Iniciatíva vedúcich trhov pre Európu“, KOM(2007) 860.

[12] Oznámenie „Obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím: podpora inovácií s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné verejné služby vysokej kvality v Európe“ KOM(2007) 799.

[13] Živé laboratóriá sú strediskami pre inovácie a experimenty na úrovni miest, a to zvyčajne v oblasti mobilných technológií a aplikácií, pričom spájajú užívateľov a navrhovateľov pri vytváraní a testovaní nových nápadov a výrobkov.