Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o akčnom pláne Európskeho spoločenstva na zachovanie a riadenie populácií žralokov {SEC(2009) 103} {SEC(2009) 104} {SEC(2009) 106} /* KOM/2009/0040 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.2.2009 KOM(2009) 40 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o akčnom pláne Európskeho spoločenstva na zachovanie a riadenie populácií žralokov {SEC(2009) 103}{SEC(2009) 104}{SEC(2009) 106} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o akčnom pláne Európskeho spoločenstva na zachovanie a riadenie populácií žralokov 1. Úvod Žraloky sú všeobecne známe ako najväčší predátori oceánov a morí. Napriek tomu predstavujú veľmi zraniteľný druh a ich populácie sa výrazne znižujú a niektorým druhom vo vodách EÚ dokonca hrozí vyhynutie. Z biologického hľadiska patria žraloky, rajotvaré ryby a chiméry, známe pod spoločným menom ako drsnokožce, do dvoch hlavných skupín: pásožiabrovce ( Elasmobranchii ) a chiméry, ktoré obsahujú viac ako 1000 druhov[1]. Nachádzajú sa vo všetkých oceánoch a moriach a predovšetkým v severnom Atlantickom oceáne, z ktorého pochádza viac ako 50 % úlovkov ulovených plavidlami ES. Napriek tomu, že rybolov žralokov sa na celosvetovej rybolovnej produkcii podieľa stále v obmedzenej miere, od polovice 80. rokov dochádza v tejto oblasti k rýchlemu rastu. Príčinou tohto trendu je zvýšený dopyt po produktoch zo žraloka (predovšetkým plutvy, rovnako však aj mäso, koža, chrupavka, atď.), hlavne na ázijskom trhu, a za jeho udržiavanie sú zodpovedné mnohé faktory vrátane zlepšenia rybolovnej technológie, spracovania a spotrebiteľského marketingu a poklesu populácií iných rýb. V dôsledku všetkých týchto faktorov sa rybolov žralokov stal výnosnejším. V období medzi rokmi 1984 a 2004 sa celosvetový objem rybolovu žralokov zvýšil zo 600 000 na viac ako 810 000 ton. Populácie žralokov sú vzhľadom na svoje špecifické biologické vlastnosti ohrozené predovšetkým neregulovaným a intenzívnym rybolovom. Ich nízky reprodukčný potenciál a nízka schopnosť zvýšenia populácie v skutočnosti znamenajú, že populácie žralokov sa nedokážu dostatočne zotaviť z období nadmerného rybolovu alebo iných negatívnych vplyvov. Na zabezpečenie trvalo udržateľného využívania populácií žralokov je preto nevyhnutný stabilný a účinný rámec na riadenie ich rybolovu. Na medzinárodnej úrovni existujú snahy o zabezpečenie koordinovaného riadenia v oblasti rybolovu žralokov. V rámci Kódexu správania sa pre zodpovedný rybolov prijala organizácia FAO (Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo) v roku 1999 Medzinárodný akčný plán na zachovanie a riadenie populácií žralokov (IPOA SHARKS). Napriek tomu, že akčný plán organizácie FAO nie je záväzný, jeho cieľom je poskytnúť všetkým zúčastneným štátom referenčný bod a usmernenia v rámci prípravy ich vlastných plánov na zachovanie, riadenie a dlhodobo udržateľné využívanie populácií žralokov. Napriek významu, aký má rybolov žralokov pre flotily ES, v súčasnosti sa naň na úrovni Spoločenstva nevzťahuje žiadny komplexný riadiaci rámec. Doteraz bolo prijatých niekoľko opatrení, ktoré sa priamo alebo nepriamo zameriavali na zachovanie a riadenie populácií žralokov. Zdá sa však, že by malo dôjsť k posilneniu rozsahu existujúcich opatrení, aby sa zabezpečila obnova mnohých vyčerpaných zásob, ktoré flotila Spoločenstva vylovila vo vodách Spoločenstva i mimo nich. Okrem toho by Spoločenstvo malo vzhľadom na svoj záväzok v oblasti trvalo udržateľného rybolovu, ako aj na svoje postavenie na medzinárodnej úrovni, prevziať vedúcu úlohu v oblasti rozvoja politík zameraných na racionálne využívanie drsnokožcov. Je preto správny čas na to, aby sa na úrovni ES spoločne s regulačným rámcom vytvorila a realizovala komplexná, účinná a integrovaná politika v oblasti rybolovu žralokov. V tomto oznámení sa nachádza akčný plán pre žralokov. Poskytuje podkladové informácie, na základe ktorých bol tento plán vypracovaný, načrtáva hlavné zásady, o ktoré sa opiera, a opisuje jeho hlavné prvky. Celkový prehľad plánovaných činností sa nachádza v priloženej tabuľke. Tento plán sa opiera o bohaté vstupné informácie od zúčastnených strán počas verejných a inštitucionálnych konzultácií, ktoré sa skončili v marci 2008, a podporuje ho aj analýza, ktorá sa nachádza v priloženom hodnotení vplyvu. V súlade s požiadavkami medzinárodného akčného plánu organizácie FAO je k oznámeniu a akčnému plánu priložená aj hodnotiaca správa týkajúca sa žralokov, ktorá sa nachádza v prílohe ako pracovný dokument útvarov Komisie. 2. Súčasná situácia 2.1. Rybolov žralokov v ES 2.1.1. Severný Atlantický oceán V severnom Atlantickom oceáne sa nachádza niekoľko hlavných oblastí rybolovu žralokov, a to vo vodách spadajúcich pod jurisdikciu EÚ a tretích krajín (Nórsko, Faerské ostrovy, atď.), ako aj v medzinárodných vodách, ktoré spadajú pod rôzne regionálne organizácie na riadenie rybného hospodárstva (RFMO). Patrí medzi ne rybolov žralokov a rají v plytkých vodách v severovýchodnej Európe, rybolov na morskom dne a v stredných vodách v oblastiach severovýchodného Atlantického oceánu, ako aj rybolov žralokov v hlbokých vodách (otázkou rozsiahlejšieho tropického pelagického rybolovu sa osobitne zaoberá ďalšia časť). Plavidlá EÚ v tomto regióne vylovia približne 56 000 ton pásožiabrovcov (severozápadný, severovýchodný Atlantický oceán vrátane Stredozemného mora), väčšinou rajotvarých rýb a malých žralokov žijúcich pri morskom dne, pričom výlov veľkých pelagických žralokov je pomerne malý. Jedným z hlavných problémov riadenia populácií žralokov v tejto oblasti je zmiešaná povaha rybolovu na morskom dne, čo značne znemožňuje zamerať opatrenia na ochranu žralokov bez vážnych dôsledkov na ostatné lovené druhy. Významným zdrojom problémov riadenia v tejto oblasti je okrem toho aj značná nadmerná kapacita flotíl, ktoré lovia malé žraloky a rajotvaré ryby ako vedľajší úlovok pri rybolove na morskom dne. 2.1.2. Stredný a južný Atlantický oceán Rybolov pelagických žralokov v strednom Atlantickom oceáne : Keďže hlavnými cieľovými druhmi sú tuniak a mečiar, Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) zodpovedá za tento rybolov tuniakov na hladine a do určitej miery aj za ich hlavný vedľajší úlovok, ktorým sú pelagické žraloky. Keďže žraloky sa zriedkakedy chytia do vakových sietí a na udice, plavidlá loviace povrchovými šnúrami majú vysokú mieru výlovu (približne 68 %) v porovnaní s 30 % uvedeného cieľového výlovu mečiara a tuniaka. Takýmto spôsobom sa každoročne vyloví približne 31 000 ton žraloka, väčšinou žraloka modrého ( Prionace glauca ) a krátkoplutvého žraloka mako ( Isurus oxyrinchus ), pričom samotný žralok modrý predstavuje 75 % celkového výlovu žralokov. Okrem rybolovu tuniaka v tejto časti Atlantického oceánu vykonávajú plavidlá Spoločenstva aj pobrežný rybolov vo vodách spadajúcich pod jurisdikciu tretích krajín. Zaznamenané úlovky plavidiel Spoločenstva (pravdepodobne úlovky skladované na palube) sú relatívne nízke a počas uplynulých piatich rokov dosiahli hodnotu približne 2 300 ton ročne. 2.1.3. Indický oceán Dvomi hlavnými druhmi, ktoré sú súčasťou úlovkov, sú mečiar (45 %, približne 7 000 ton ročne) a žraloky (40 %, približne 6 100 ton ročne). Zo žralokov je najviac zastúpený žralok modrý ( Prionace glauca ), ktorý z celkového množstva ulovených žralokov predstavuje až 88 %. Ďalším významným druhom je mako krátkoplutvý ( Isurus oxyrinchus ), ktorý predstavuje približne 9 % z celkového množstva ulovených žralokov. 2.1.4. Tichý oceán Za riadenie rybolovu tuniaka v Tichom oceáne zodpovedajú dve regionálne organizácie RFMO: vo východnej časti je to Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) a v centrálnej a západnej časti je to Komisia pre rybolov pre západné a stredné Tichomorie (WCPFC). Vzhľadom na to, že Spoločenstvo je zmluvnou stranou WCPFC, v rámci IATTC má len štatút pozorovateľa. Od roku 2001 do roku 2005 sa vykládky žralokov postupne zvyšovali z objemu 400 ton až na 6 100 ton. Táto skutočnosť odzrkadľuje zvýšenú mieru držania žralokov na palube v dôsledku ekonomického potenciálu týchto druhov a produktov z nich na medzinárodných trhoch. Tento trend je aj výsledkom toho, že od roku 2004 dochádza k rozširovaniu rybolovu smerom na západ. Podobne ako v Atlantickom a Indickom oceáne žralok modrý ( Prionace glauca ) a mako krátkoplutvý ( Isurus oxyrinchus ) sú najčastejšie sa vyskytujúcimi pelagickými žralokmi v úlovkoch a vykládkach plavidiel loviacich povrchovými šnúrami a pôsobiacich v Tichom oceáne. 2.2. Trh so žralokmi v EÚ Žralok ostnatý ( Squalus acanthias ) a žralok piesočný ( Scyliorhinus spp. ) sú druhy, na ktoré sa vzťahuje spoločná organizácia trhu s výrobkami rybolovu a akvakultúry zriadená nariadením Rady (ES) č. 104/2000[2], a na ktoré sa môžu uplatňovať intervenčné opatrenia. Od roku 2005 do roku 2007 sa stiahnutie žraloka ostnatého z trhu v súvislosti s produkciou v EÚ 25 pohybovalo v rozpätí od 0,76 % a 1,46 %. Na druhej strane, stiahnutie žraloka piesočného z trhu vzrástlo zo 4,04 % v roku 2005 na 6,54 % produkcie EÚ 25 v roku 2007. Pokiaľ ide o zahraničný obchod, dovoz žraloka ostnatého a ďalších žralokov (celých, čerstvých, chladených a mrazených) do EÚ 25 v roku 2005 dosahoval úroveň 19 439 ton a v roku 2007 klesol na úroveň 18 756 ton. Na druhej strane, vývoz žraloka ostnatého a ďalších žralokov (celých, čerstvých, chladených a mrazených) z EÚ 25 vzrástol zo 696 ton v roku 2006 na úroveň 2704 ton v roku 2007. 2.3. Legislatívny rámec platný pre žraloky v EÚ Žraloky predstavujú živé vodné zdroje a plán Spoločenstva preto spadá do pôsobnosti Spoločnej rybárskej politiky (SRP), ako sa uvádza v článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu. V ES už existujú právne predpisy týkajúce sa riadenia výkonu, technických opatrení, kontroly, politiky rybárskej flotily a obchodnej politiky, ktoré by sa mohli účinne podieľať na zabezpečení trvalo udržateľného využívania žralokov. Ďalšie opatrenia, aj keď sa osobitne nevzťahujú na žralokov, môžu mať významný vplyv na žraloky, predovšetkým na tie žraloky, ktoré boli ulovené ako vedľajší úlovok. Ide o opatrenia prijaté v rámci viacročných plánov v súlade s nariadením (ES) č. 1967/2006. Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o možnosti rybolovu žralokov, pravidlá v oblasti cieleného rybolovu žralokov a žralokov ako vedľajších úlovkov sú ustanovené v dvoch typoch nariadení: a) dvojročné nariadenia Rady, ktorými sa ustanovujú rybolovné možnosti pre rybárske plavidlá Spoločenstva pre určité hlbokomorské zásoby rýb každé dva roky, a ktoré sa vzťahujú na vody EÚ a NEAFC (Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku), b) každoročné nariadenia Rady, ktorými sa ustanovujú rybolovné možnosti a príslušné podmienky pre určité zásoby rýb, a ktoré sú platné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, v ktorých sa vyžadujú obmedzenia úlovkov, vrátane tých, ktoré patria do právomoci NEAFC, NAFO a CCAMLR. V nariadení Komisie (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002[3] sa okrem toho ustanovujú požiadavky špecifického prístupu a pridružené podmienky, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb vrátane širokej škály hlbokomorských žralokov. V nariadení Rady (ES) č. 1185/2003[4] sa zakazuje prax „odstraňovania žraločích plutiev“, ktorou sa odstraňujú plutvy zo žralokov, pričom sa zvyšná časť žraloka odhodí do mora. V tomto nariadení sa ustanovuje, že hmotnosť plutiev držaných z úlovku nikdy nepresahuje teoretickú hmotnosť plutiev, ktoré by zodpovedali zvyšným častiam žralokov držaným na palube, prekladaných alebo nakladaných. Na účely uplatňovania tejto povinnosti sa v tomto nariadení ustanovuje, že v žiadnom prípade teoretická hmotnosť plutiev nepresahuje 5 % živej hmotnosti úlovku žralokov Takisto je dôležité poznamenať, že na medzinárodnej úrovni, ako aj zo strany Európskeho spoločenstva, bolo prijatých niekoľko opatrení s cieľom regulovať medzinárodný obchod so žralokmi a s produktmi zo žraloka. Tieto opatrenia sa uplatňovali pod záštitou Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES). V prílohe II k CITES sú uvedené niektoré druhy žralokov, konkrétne obroň sťahovavý ( Cetorhinus maximus ), žralok belasý ( Carcharodon carcharias ) a žralok veľrybí ( Rhincodon typus ), čo znamená, že obchod s týmito druhmi je prísne regulovaný. Okrem toho, obroň sťahovavý a žralok belasý sa nachádzajú v prílohách I a II k Dohovoru o sťahovavých druhoch (CMS). Žralok veľrybí je uvedený v prílohe II k tomuto dohovoru. 3. Akčný plán 3.1. Akčný plán Spoločenstva: celkový účel, rozsah a operačné ciele Referenčným bodom pre tento akčný plán je akčný plán FAO pre žraloky (IPOA SHARKS), ktorého cieľom je zabezpečiť zachovanie a riadenie populácie žralokov a ich dlhodobé udržateľné využívanie po celom svete. Účelom tohto akčného plánu Spoločenstva je prispieť k dosiahnutiu toho všeobecného cieľa tým, že sa zabezpečí obnova mnohých vyčerpaných zásob rýb, ktoré vylovila flotila Spoločenstva vo vodách Spoločenstva i mimo nich. V tomto akčnom pláne sú načrtnuté už uplatňované opatrenia, ako aj to, čo je ešte nevyhnutné urobiť na zabezpečenie komplexnej a súdržnej legislatívnej politiky a legislatívneho rámca na zachovanie a riadenie populácií žralokov vo vodách Spoločenstva i mimo nich. Do rozsahu navrhovaného akčného plánu spadá cielený komerčný rybolov, vedľajšie úlovky v rámci komerčného rybolovu, cielený rekreačný rybolov a vedľajšie úlovky v rámci rekreačného rybolovu akýchkoľvek drsnokožcov vo vodách Spoločenstva. Jeho súčasťou je aj akýkoľvek rybolov, na ktorý sa vzťahujú súčasné alebo potenciálne dohody a partnerstvá medzi Európskym spoločenstvom a tretími krajinami, ako aj na rybolov na otvorenom mori a rybolov, ktorý riadia RFMO, ktoré zodpovedajú za nezáväzné odporúčania mimo vôd Spoločenstva, alebo takéto odporúčania vydávajú. Akčný plán sa sústreďuje na tri osobitné ciele: 1. rozšírenie poznatkov o rybolove žralokov, ako aj o jednotlivých druhoch žralokov a ich význame v rámci ekosystému, 2. zabezpečenie trvalej udržateľnosti cieleného rybolovu žralokov a riadnu reguláciu vedľajších úlovkov žraloka, ktoré sú výsledkov iných rybolovných činností, 3. podporiť súdržný prístup medzi vnútornou a vonkajšou politikou Spoločenstva týkajúcou sa žralokov. 3.2. Akčný plán Spoločenstva: usmernenia a hlavné činnosti 3.2.1. Postupná stratégia na riešenie otázok týkajúcich sa žralokov na základe spoľahlivých vedeckých dôkazov Vo všeobecnosti by sa pri riadení populácií chrupavkovitých rýb malo postupovať na základe spoľahlivých vedeckých údajov, ako je tomu v prípade iných oblastí rybolovu. Vzhľadom na osobitné biologické a ekologické vlastnosti väčšiny príslušných druhov je však nevyhnutné, aby sa pri ich riadení postupovalo opatrnejšie. Vykonávacie opatrenia by sa mali opierať o zásadu obozretného konania, ako sa uvádza v prípade riadenia rybolovu jedného druhu v oznámení Komisie KOM(2000) 803 v konečnom znení[5]. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že pracovná skupina ICES pre žraloky (WGEF) v období rokov 2007 – 2009 vyhodnotí stav zásob hlavných druhov. Keďže výsledky týchto hodnotení by mali byť základom všetkých ďalších opatrení týkajúcich sa osobitných zásob, nebude možné súčasne realizovať všetky požadované opatrenia v oblasti zachovania populácií žralokov. Okrem toho, keďže sa objavuje stále viac vedeckých údajov a údajov z monitorovania, bolo by rozumné zvoliť postupný prístup. V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že Komisia svojim rozhodnutím zo 6. novembra 2008 schválila viacročný program Spoločenstva v súlade s nariadením Rady (ES) č. 199/2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva, ktorý sa vzťahuje na problematiku žralokov v rámci schém odoberania vzoriek na zber údajov (zásoby v Skupine 1). Pokiaľ ide o zákaz praxe odstraňovania žraločích plutiev, vzniká pri realizácii príslušného nariadenia zo strany členských štátov EÚ riziko, že tieto štáty akceptujú príliš všeobecné odôvodnenia týkajúce sa potreby oddeliť spracovanie žraločích plutiev od spracovania zvyšných častí žralokov na palube. Je preto vhodné, aby sa sprísnili a objasnili kritériá odôvodnenia uvedené v článku 4 ods. 2 nariadenia ES č. 1185/2003. Komisia v tejto súvislosti zohľadnila aj ďalšie príslušné informácie ako napr. odporúčania medzinárodných odborníkov, podľa ktorých by z účinného a praktického nariadenia o „odstraňovaní žraločích plutiev“ mala vyplývať povinnosť nakladať žraloky s plutvami. Takisto boli zohľadnené reakcie na otvorené konzultácie, ktoré Komisia začala v súvislosti s návrhom akčného plánu Spoločenstva. 3.2.2. Dôraz na regionálnu spoluprácu Niekoľko druhov žralokov, vo veľkej miere rozšírených v medzinárodných vodách, sa vyznačuje vysokou migráciou. Za riadenie rybolovu využívajúceho tieto zásoby budú preto zodpovedať predovšetkým príslušné regionálne organizácie na riadenie rybného hospodárstva. Úlohou týchto orgánov bude určiť primerané opatrenia týkajúce sa vôd, na ktoré sa vzťahujú ich právomoci. V tejto súvislosti je preto dôležité, aby sa podporili činnosti RFMO, posilnili existujúce RFMO, a aby sa spoločným úsilím dosiahlo rýchle zriadenie nových RFMO v ešte nepokrytých oblastiach. V súčasnosti existuje niekoľko záväzných odporúčaní týkajúcich sa riadenia populácií žralokov, ktoré schválili RFMO a ktorých zmluvnou stranou je aj Spoločenstvo. V prípade, že neexistujú žiadne odporúčania ani sa nepredpokladajú žiadne plány riadenia, by Spoločenstvo malo podporiť príslušné vedecké výbory pri predkladaní návrhov na zlepšenie dostupnosti údajov a realizáciu predbežných hodnotení. Kľúčovým prvkom akčného plánu Spoločenstva je posilniť úlohy RFMO v rámci politiky riadenia rybolovu a prispieť k tomu, aby ich príslušné vedecké výbory mohli poskytovať vysoko kvalifikované stanoviská. Keďže v súčasnosti neexistujú žiadne jasné odporúčania ani usmernenia RFMO, ktoré by sa týkali riadenia populácií žralokov, súčasný akčný plán sa zameriava predovšetkým na zlepšenie poznatkov o cielenom rybolove žralokov, ako aj o náhodných úlovkoch žralokov. Spoločenstvo bude preto naďalej spolupracovať s RFMO a podporovať ich snahu o široké sprístupnenie informácií o žralokoch a prijatie príslušných riadiacich opatrení. Zákaz odstraňovania žraločích plutiev ustanovený nariadením 1185/2003 sa vzťahuje na všetky typy rybolovu vo vodách Spoločenstva a na všetky plavidlá Spoločenstva loviace mimo vôd Spoločenstva. Okrem toho, počas posledných rokov väčšina RFMO, ktoré zodpovedajú za zachovanie populácií žralokov, zakázala odstraňovanie žraločích plutiev. Tieto zákazy boli často odsúhlasené na základe návrhov Spoločenstva a podporené tretími stranami. Podľa príslušných predpisov, ktoré prijali RFMO, sa odstraňovanie žraločích plutiev zakazuje a ustanovuje sa, že každá zo zmluvných strán zakáže svojim plavidlám držať na palube žraločie plutvy, ktorých hmotnosť presahuje 5 % „hmotnosti žralokov na palube“, až po prvé miesto vykládky (keďže právne predpisy Spoločenstva v súčasnosti uvádzajú 5 % „živej hmotnosti ulovených žralokov“). Komisia sa bude naďalej snažiť zabezpečiť, aby opatrenia prijaté na úrovni Spoločenstva a týkajúce sa praxe odstraňovania žraločích plutiev sa uplatňovali v rámci príslušných medzinárodných dohovorov, predovšetkým v rámci regionálnych organizáciách na riadenie rybného hospodárstva. Komisia sa bude pomocou CMS a CITES usilovať o zlepšenie medzinárodnej spolupráce s cieľom vykonávať dohľad nad rybolovom žralokov a obchodovaním s nimi. 3.2.3. Integrovaný rámec opatrení Komisia sa domnieva, že správne riadenie populácií žralokov si vyžaduje integrovaný súbor rôznych opatrení na vstupe/výstupe, ako aj technických opatrení. Navrhovaný obsah akčného plánu Spoločenstva je v súlade plánom FAO pre žraloky, ako sa uvádza v prílohe A k FAO IPOA na zachovanie a riadenie populácií žralokov. Súčasťou akčného plánu sú opatrenia zamerané na zlepšenie zberu údajov a vedeckých údajov, riadiace a technické opatrenia, ako aj ďalšie posilnenie kontroly zákazu praxe odstraňovania žraločích plutiev. Tieto opatrenia sa budú realizovať na úrovni Spoločenstva a členských štátov a Spoločenstvo sa bude usilovať o to, aby ich schválili všetky príslušné RFMO. 3.3. Závery Dôsledkom navrhovaného akčného plánu je široké spektrum právnych a politických opatrení vrátane úpravy niekoľkých existujúcich nariadení. Niektoré z týchto opatrení je možné realizovať na úrovni Spoločenstva, niektoré si vyžadujú opatrenia na úrovni členských štátov, alebo ich musia schváliť RFMO. V akčnom pláne sa okrem toho predpokladajú opatrenia, ktoré je možné realizovať okamžite, ako aj opatrenia, ktoré si vyžadujú dlhodobejší záväzok a musia sa opierať o postupne sprístupňované dôkazy a vedecké informácie. Časový harmonogram realizácie akčného plánu bude preto závislý od podpory všetkých zúčastnených strán. Komisia predkladá tento akčný plán Rade a Parlamentu a vyzýva ich, aby navrhované opatrenia podporili. Akčný plán pre žraloky Osobitný cieľ Prehĺbenie poznatkov o rybolove žralokov, ako aj o jednotlivých druhoch žralokov a ich význame v rámci ekosystému. | Účel | Úroveň opatrenia | Opatrenie | Zodpovedná strana | Časový rozvrh | Získanie spoľahlivých a podrobných kvantitatívnych a biologických údajov (špecifických pre jednotlivé druhy) o úlovkoch a vykládkach, ako aj obchodných údajov pre oblasti rybolovu s vysokou a strednou prioritou. | Spoločenstvo | Zvýšenie investícií v oblasti zberu údajov o žralokoch v miestach vykládky a prostredníctvom odvetví spracovania a marketingu. | Komisia, Rada a členské štáty | Postupná realizácia s cieľom získať konkrétne výsledky po trojročnej realizácii. | Vytvorenie systémov na overenie informácií o úlovkoch podľa druhu a rybolovu. | Reprezentatívne sledovanie na rybárskych plavidlách ES (prostredníctvom pozorovateľov na palube) dlhších ako 24 m, ktorých vedľajšie úlovky žralokov v rámci celkového úlovku dosahujú úroveň od 10 % do 15 % (v závislosti od konkrétneho rybolovu) | Pri všetkých flotilách na rybolov vo vzdialených oblastiach, na ktoré sa nevzťahuje predošlé opatrenie, ktoré však lovia žraloky ako vedľajší úlovok, musí do roku 2013 minimálne 10 % plavidiel podliehať kontrole pozorovateľov. | Postupná realizácia s cieľom získať konkrétne výsledky do roku 2013. | Realizácia pilotného systému pozorovateľov (tzn. asi 25 pozorovateľov) v prípade rybolovu v plytkých vodách vysokej priority v severovýchodnom Atlantickom oceáne do roku 2013. | Zabezpečenie, aby sa všetky vykládky žraločích plutiev a obchodovanie s nimi, mäso a olej zaznamenávali osobitne podľa komodity a, ak je to možné, na úrovni druhu, v hlavných oblastiach rybolovu a pre hlavné druhy. | Postupná realizácia s cieľom získať konkrétne výsledky po trojročnej realizácii. | Opatrenia podporované regionálnymi organizáciami na riadenie rybného hospodárstva | Podpora lepších údajov o úlovkoch a vykládkach špecifických pre jednotlivé druhy a monitorovanie úlovkov žralokov podľa rybolovnej oblasti. | Komisia, Rada, členské štáty a RFMO | Postupná realizácia | V spolupráci s FAO a príslušnými orgánmi na riadenie rybolovu zlepšenie monitorovania a zaznamenávania úlovkov, vedľajších úlovkov, vyradených úlovkov, trhových údajov a údajov o medzinárodnom obchode, ak je to možné, na úrovni druhov. | V prípade potreby, požiadavka na FAO a regionálne organizácie na riadenie rybného hospodárstva, aby do polovice roka 2009 vytvorili a realizovali regionálne plány týkajúce sa žralokov a príslušné opatrenia na pomoc pri identifikácii a monitorovaní druhov, v súlade s IPOA – Sharks, s cieľom predložiť správu na 15. zasadnutí zmluvných strán Konferencie CITES v Paríži. | Podpora pri identifikácii a vykazovaní biologických a obchodných údajov špecifických pre jednotlivé druhy, aspoň pre hlavné druhy. | Podpora reprezentatívneho sledovania (prostredníctvom pozorovateľov na palube) na rybárskych plavidlách loviacich na otvorenom mori dlhších ako 24 m, ktorých vedľajšie úlovky žralokov v rámci celkového úlovku dosahujú úroveň od 10 % do 15 % (v závislosti od konkrétnej rybolovnej oblasti) Pri iných flotilách, na ktoré sa nevzťahuje uvedené opatrenie a ktoré lovia žraloky ako vedľajší úlovok, by sa malo do roku 2013 dosiahnuť, aby minimálne 10 % plavidiel podliehalo kontrole pozorovateľov. | Členské štáty | Monitorovanie úlovkov rekreačného rybolovu a rozlišovanie medzi úhynom rýb pri rekreačnom a komerčnom rybolove. | Členské štáty | Schopnosť účinne monitorovať a vyhodnocovať zásoby žralokov na úrovni jednotlivých druhov a rozvíjanie stratégií lovu v súlade so zásadami biologickej udržateľnosti a racionálneho dlhodobého ekonomického využívania. | Spoločenstvo a RFMO | Posilnenie výskumných programov Spoločenstva a RFMO s cieľom uľahčiť zber údajov, monitorovanie a vyhodnocovanie zásob na úrovni jednotlivých druhov. | Komisia, Rada, členské štáty a RFMO | Postupná realizácia s cieľom získať konkrétne výsledky po trojročnej realizácii. | Členské štáty | Rozvoj odborných znalostí na vnútroštátnej úrovni | Členské štáty | Postupná realizácia | Zlepšenie a rozvoj rámcov pre vytvorenie a koordináciu účinných konzultácií so zainteresovanými stranami v rámci výskumných, riadiacich a vzdelávacích iniciatív. | Spoločenstvo | Uľahčenie zvyšovania povedomia zainteresovaných strán a konzultácií o riadení populácií žralokov a o osvedčených postupoch s cieľom znížiť nežiaduce vedľajšie úlovky prostredníctvom programov regionálnej poradnej rady (RAC). | Komisia, členské štáty a zainteresované subjekty | Postupná realizácia | Členské štáty | Podpora členských štátov pri sprístupňovaní príslušných súhrnných údajov o flotilách a informácií o rybolove žralokov, pričom bude zabezpečené právo na utajenie. | Komisia a členské štáty | Spustenie vzdelávacích programov zameraných osobitne na vzdelávanie rybárov a verejnosti o programoch a obmedzeniach týkajúcich sa ochrany žralokov a rají. | Členské štáty | Osobitný cieľ Zabezpečenie trvalej udržateľnosti cieleného rybolovu žralokov a riadnu reguláciu vedľajších úlovkov žraloka, ktoré sú výsledkov iných rybolovných činností. | Účel | Úroveň opatrenia | Opatrenie | Zodpovedná strana | Časový rozvrh | Prispôsobenie úlovkov a rybolovného úsilia dostupným zdrojom s osobitným zameraním na rybolov s vysokou prioritou a zraniteľné alebo ohrozené zásoby žralokov. | Spoločenstvo | Obmedzenie alebo zákaz rybolovnej činnosti v oblastiach, ktoré sa považujú za citlivé pre ohrozené zásoby rýb. | Komisia, Rada a členské štáty | Postupná realizácia s cieľom získať konkrétne výsledky po trojročnej realizácii. | Prísnejšie obmedzenia rybolovného úsilia pre príslušné oblasti rybolovu. | Spoločenstvo a regionálne organizácie na riadenie rybného hospodárstva | Stanovenie limitov na výlov zo zásob v súlade s odporúčaniami ICES a RFMO. Úplný zákaz vyhadzovania žralokov do mora v strednodobom až dlhodobom časovom horizonte a požiadavka, aby sa všetky úlovky (vrátane vedľajších úlovkov) vykladali. Nežiaduce vedľajšie úlovky žralokov, ktoré môžu prežiť, sa musia opäť vypustiť do mora. Zvýšenie selektívnosti s cieľom znížiť nežiaduce vedľajšie úlovky. Zriadenie ochranných lehôt a oblastí v oblastiach bohatých na mláďatá alebo ikernačky, predovšetkým pre zraniteľné alebo ohrozené druhy. Podpora programov a analýzy s cieľom upraviť rybolovné úsilie na medzinárodnej úrovni. Vytvorenie programov na zníženie vedľajších úlovkov pre druhy žralokov, ktoré príslušné medzinárodné organizácie považujú za kriticky ohrozené alebo ohrozené. Zabezpečenie medzinárodnej spolupráce v rámci CMS a CITES s cieľom vykonávať dohľad nad rybolovom žralokov a obchodovaním s nimi. Preskúmanie možných vplyvov trhových mechanizmov na opatrenia na zachovanie vrátane druhov žraloka v rámci prebiehajúceho hodnotenia spoločnej organizácie trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry. | Komisia, Rada, členské štáty a RFMO | Postupná realizácia | Minimalizácia odpadu a vyhadzovania zvyšných častí žralokov, pri vykonávaní ktorých sa na palube musia zadržať žraloky, ktorým sa odstraňujú plutvy, a posilnenie kontrolných opatrení. | Spoločenstvo a regionálne organizácie na riadenie rybného hospodárstva | Potvrdenie zákazu praxe odstraňovania žraločích plutiev[6]. Vo všeobecnosti bude zakázané odstraňovať žraločie plutvy na palube, prekladať ich alebo vykladať. Akákoľvek výnimka z tohto pravidla bude musieť byť plne odôvodnená na dôveryhodnom a objektívnom základe a zdokumentovaná pred vydaním osobitného povolenia zo strany členského štátu. Členské štáty by nemali vydávať osobitné povolenia plavidlám, ktoré túto podmienku nespĺňajú. Zváženie možnej revízie pravidla o 5 % s tým, že v žiadnom prípade hmotnosť plutiev nepresiahne 5 % hmotnosti upravených (zbavených vnútorností a bez hlavy) mŕtvych tiel ulovených žralokov. Avšak členské štáty, ktoré zriadili a začali uplatňovať programy na zber údajov, z ktorých vyplýva, že táto percentuálna hodnota by sa mohla v niektorých prípadoch zvýšiť, by túto hodnotu mohli zvýšiť až na úroveň zodpovedajúcu 5 % živej hmotnosti ulovených žralokov. Pre plavidlá členských štátov, ktoré boli oslobodené od povinnosti vykladať žraloky s plutvami, zaviesť požiadavku, aby sa žraločie plutvy a telá mŕtvych žralokov vykladali súčasne v rovnakom prístave. | Komisia, Rada a členské štáty | Okamžitá realizácia v nadväznosti na prijatie záverov Rady a EP. | [1] Ak nie je uvedené inak, termín „žraloky“ v tomto dokumente sa vzťahuje na všetky druhy triedy Chondrichthyes . [2] Nariadenie Rady (ES) č. 104/2000 zo 17. decembra 1999 o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry (Ú. v. ES L 17, 21.1.2000). [3] Ú. v. ES L 351, 28.12.2002. [4] Ú. v. EÚ L 167, 4.7.2003, s. 1. [5] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: uplatňovanie zásady obozretného prístupu a viacročné opatrenia pre stanovenie CPÚ. KOM(2000) 803 v konečnom znení. [6] Postup, pri ktorom sa odstraňujú žralokom plutvy, pričom zvyšné časti žralokov sa vyhadzujú do mora.