EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 11. 2022 JOIN(2022) 48 final SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Akčný plán v oblasti vojenskej mobility 2.0



1.Úvod V Strategickom kompase pre bezpečnosť a obranu, ktorý Európska rada schválila v marci 2022, sa zdôrazňuje, že: „Vojenská agresia Ruska voči Ukrajine potvrdila naliehavú potrebu výrazne posilniť vojenskú mobilitu našich ozbrojených síl v rámci Únie aj mimo nej.“ Vzhľadom na „nové záväzky s cieľom výrazne posilniť vojenskú mobilitu a investovať do nej“ sa vyzvalo na „ambiciózny revidovaný akčný plán do konca roku 2022“. Tento akčný plán v oblasti vojenskej mobility 2.0 je reakciou na túto výzvu. Vojenská mobilita je životne dôležitá pre našu európsku bezpečnosť a obranu. Ozbrojené sily členských štátov EÚ musia byť schopné reagovať rýchlo a v dostatočnom rozsahu na krízy, ktoré vypuknú na vonkajších hraniciach EÚ a za nimi. V súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine sme sa navyše naučili, aké dôležité je čo najrýchlejšie a najplynulejšie presúvať vojenskú pomoc. Skúsenosti členských štátov v súvislosti s Ukrajinou ukazujú, že Únia sa v oblasti vojenskej mobility posunula vpred. Napríklad príslušné opatrenia, ktoré vypracovala Európska obranná agentúra, pomohli členským štátom skrátiť lehoty na cezhraničný presun. Vzhľadom na výnimočné okolnosti boli členské štáty často pripravené urobiť výnimky, aby mohli vyriešiť problémy v závislosti od jednotlivých prípadov s cieľom prekonať svoje vnútroštátne obmedzenia. Je čas prejsť od individuálneho prístupu k štrukturálnym riešeniam. Zároveň sme boli svedkami obmedzení – napríklad rôzne železničné systémy medzi Ukrajinou a členskými štátmi EÚ, ako aj v rámci Európskej únie, bránili optimálnym riešeniam mobility. Prejavila sa aj silná závislosť od zazmluvnených civilných dopravných riešení. Tento nový akčný plán, ktorý vychádza z pokroku dosiahnutého od spustenia iniciatívy vojenskej mobility v roku 2017, otvára ďalšiu kapitolu práce v oblasti vojenskej mobility na roky 2022 – 2026. Po rozšírení rozsahu a navrhnutí dodatočných opatrení prispeje k dobre prepojenej sieti vojenskej mobility s kratšími časmi reakcie a schopnou, bezpečnou, udržateľnou a odolnou dopravnou infraštruktúrou a spôsobilosťami. Akčný plán sa zameriava na potrebu ďalšieho zlepšovania kapacity dopravnej infraštruktúry na zvládnutie hmotnosti, veľkosti a rozsahu vojenského presunu pomocou nových opatrení s cieľom uprednostniť našu prácu a zahrnúť požiadavky na reťazec dodávok paliva pre vojenské prepravy. Pokračuje sa ním v úsilí o zefektívnenie a harmonizáciu zložitých, zdĺhavých a odlišných vnútroštátnych pravidiel a postupov, a to aj zavedením nových opatrení na podporu ďalšej digitalizácie administratívnych procesov. Pridáva sa ním nový pilier pripravenosti a odolnosti, ktorý zahŕňa rozvoj spôsobilostí v oblasti strategickej prepravy v súlade so správou o koordinovanom ročnom hodnotení obrany (CARD) z novembra 2020. Navrhujú sa v ňom opatrenia na zvýšenie ochrany odvetvia dopravy pred kybernetickými útokmi a inými hybridnými hrozbami a na podporu jeho odolnosti voči zmene klímy a energetickej bezpečnosti. V novom pilieri partnerstva sa uvádzajú návrhy na posilnenie dialógu, spolupráce a konektivity s radom externých partnerov. Základné prvky, ktoré boli zavedené od roku 2018, poskytujú pevný základ pre tento nový akčný plán: ·Rada schválila vojenské požiadavky na vojenskú mobilitu v rámci EÚ a mimo nej vrátane technických špecifikácií a hlavných vojenských trás. ·Na projekty dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) je v rokoch 2021 – 2027 vyčlenený rozpočet vo výške 1,69 miliardy EUR. ·Prvý pracovný program v rámci NPE na roky 2021 – 2023 a vykonávacie nariadenie o požiadavkách na dvojaké použitie pre tieto projekty boli prijaté v auguste 2021. Pripravila sa tým pôda pre prijatie prvej vlny projektov v hodnote 339 miliónov EUR 24. mája 2022, pričom druhá výzva bola vyhlásená skôr v tom istom mesiaci. Tieto termíny sa v porovnaní s pôvodne plánovanými časovými plánmi zrýchlili s ohľadom na vojnu na Ukrajine, aby sa urýchlila realizácia projektov v oblasti infraštruktúry, ktoré zlepšia vojenskú mobilitu. ·Komisia predložila návrh revidovaného nariadenia o transeurópskej dopravnej sieti , v ktorom sa po prvýkrát zohľadňuje aj vojenská mobilita v transeurópskej dopravnej sieti. Zlepšila sa súdržnosť medzi vojenskou sieťou EÚ a sieťami TEN-T a vo všetkých druhoch dopravy sa navrhli nové normy v oblasti infraštruktúry, ktoré priamo zlepšia vojenskú mobilitu. ·Riešili sa aj regulačné a procedurálne aspekty: colné formality pre cezhraničné vojenské presuny sa zjednodušili. Harmonizovala sa preprava nebezpečného tovaru vo vojenskej oblasti. V novej smernici (2019/2235) sa ustanovuje oslobodenie od DPH a spotrebnej dane pre tovar alebo služby používané alebo nadobudnuté v kontexte obranného úsilia vynakladaného na účely vykonávania činnosti Únie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Do programu Európskej obrannej agentúry „Optimalizácia postupov povoľovania cezhraničných presunov v Európe“ sa zapojilo dvadsaťštyri členských štátov EÚ a Nórsko. ·V rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) spustili členské štáty rôzne projekty spolupráce. Projekt v oblasti vojenskej mobility spája dvadsaťpäť členských štátov a tretích krajín s cieľom koordinovať príslušné vnútroštátne opatrenia vrátane opatrení, na ktorých sa členské štáty dohodli v takzvanom „záväzku vojenskej mobility“ z 25. júna 2018. Projekt logistických centier zahŕňa 17 členských štátov, ktoré spolupracujú na prepojení svojich logistických skladov a kapacít s cieľom skrátiť čas reakcie a optimalizovať využitie kapacít. 2.Strategický prístup V dôsledku smerovania stanoveného v Strategickom kompase a so zreteľom na hlavné zásady uvedené v akčnom pláne na rok 2018 a zmenený strategický kontext poskytuje tento akčný plán komplexný rámec na zvýšenie vojenskej mobility. Navrhujú sa v ňom ďalšie opatrenia na umožnenie rýchleho, efektívneho a nerušeného presunu potenciálne veľkých síl vrátane vojenského personálu a ich vybavenia, a to v kontexte spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ, ako aj pre vnútroštátne a nadnárodné činnosti, najmä v rámci NATO. V záujme zabezpečenia súdržnosti týchto opatrení, zohľadnenia rozšíreného rozsahu „vojenskej mobility 2.0“ a uľahčenia efektívneho zapojenia širokého spektra zainteresovaných strán sa vyžaduje strategický prístup. Strategický prístup tohto akčného plánu je zameraný na potrebu vytvoriť dobre prepojenú sieť vojenskej mobility zahŕňajúcu:

·multimodálne dopravné koridory vrátane ciest, železníc, leteckých trás a vnútrozemských vodných ciest s dopravnou infraštruktúrou s dvojakým použitím, ktorá je schopná zvládnuť vojenské prepravy, ·dopravné uzly a logistické centrá, ktoré poskytujú požadovanú podporu hostiteľskej a tranzitnej krajiny na uľahčenie rozmiestnenia vojsk a materiálu, ·harmonizované pravidlá, predpisy, postupy a digitalizované administratívne opatrenia, ·zvýšenú udržateľnosť, odolnosť a pripravenosť civilných a vojenských prepravných a logistických spôsobilostí. V súlade s týmto prístupom a so zohľadnením základnej úlohy členských štátov sa v akčnom pláne stanovujú odporúčané opatrenia, na ktorých prijatie sa členské štáty vyzývajú, a to dopĺňajúcim a súdržným spôsobom a pri plnom rešpektovaní zvrchovanosti členských štátov EÚ nad ich vnútroštátnym územím a vnútroštátnymi rozhodovacími procesmi, ktoré sa týkajú vojenských presunov. Patria sem aktivity členských štátov prostredníctvom projektov v rámci PESCO. Súdržný a koordinovaný prístup k vojenskej mobilite je spoločným záujmom NATO. Vojenská mobilita je aj naďalej „vlajkovou loďou“ pre rozšírenú a zintenzívnenú spoluprácu medzi oboma organizáciami v súlade s hlavnými zásadami EÚ – NATO, s efektívnou interakciou a výmenou informácií v rámci dobre zavedeného štruktúrovaného dialógu medzi zamestnancami. 3.IDENTIFIKOVANÉ OPATRENIA Podľa strategického prístupu obsahujú identifikované opatrenia štyri hlavné piliere: multimodelové koridory a logistické centrá, regulačné podporné opatrenia, odolnosť a pripravenosť a partnerstvá. 3.1. Multimodálne koridory a logistické centrá: investície do dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím Jadrom vojenskej mobility je potreba modernizovať dopravnú infraštruktúru s dvojakým použitím popri sieti vojenskej mobility – zahŕňajúcej multimodálne dopravné trasy prepojené logistickými centrami – tak, aby bola schopná v krátkom čase zvládnuť potenciálne ťažké a veľké vojenské prepravy. Členské štáty EÚ vo veľkej miere využívajú rovnakú dopravnú infraštruktúru na civilné aj vojenské presuny a prepravu. Posilnenie dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím v rámci transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) preto zahŕňa rozvoj multimodálnych dopravných koridorov a dopravných uzlov. V dôsledku toho je rozvoj dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím prostredníctvom spolufinancovania z nástroja financovania Nástroj na prepájanie Európy (NPE) naďalej základným pilierom tohto akčného plánu. V súlade so Strategickým kompasom bude EÚ pokračovať v posilňovaní dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím v rámci transeurópskej dopravnej siete s cieľom podporovať rýchly a bezproblémový presun vojenského personálu, materiálu a vybavenia na operačné nasadenie a cvičenia, pričom bude úzko spolupracovať s NATO a ďalšími partnermi. Jednou z akcií realizovaných v rámci prvého akčného plánu vojenskej mobility bolo spolufinancovanie projektov dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím umiestnených vo vojenskej sieti EÚ, ako aj v sieti TEN-T. Súčasná sieť TEN-T, ktorú Európsky parlament a Európska rada prijali v roku 2013, zahŕňa najmä cesty, železnice, prístavy a letiská v Európskej únii. V roku 2019 útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vykonali analýzu nedostatkov na porovnanie siete TEN-T a vojenskej siete EÚ. Okrem toho sa v analýze nedostatkov z roku 2019 porovnávali vojenské požiadavky na dopravnú infraštruktúru s technickými požiadavkami na dopravnú infraštruktúru siete TEN-T. V rámci porovnávania vojenskej siete členských štátov a siete TEN-T sa tieto dve siete prekrývali na 93 %. To znamená, že investície do dopravnej infraštruktúry na transeurópskej dopravnej sieti priamo zlepšujú vojenskú mobilitu. Cieľom je vybudovať základnú sieť transeurópskej dopravnej siete do roku 2030. Komisia 14. decembra 2021 navrhla zrevidovať nariadenie o TEN-T z roku 2013. Navrhla najmä rozšírenie koridorov základnej siete na partnerov zo západného Balkánu. Pri revízii nariadenia o TEN-T Komisia zahrnula do existujúcej geografickej siete ďalšie cestné a železničné úseky, aby zmenšila rozdiely v porovnaní s vojenskou sieťou. Cieľom bolo posilniť synergie medzi využívaním existujúcej dopravnej infraštruktúry v civilnom a vojenskom sektore. Komisia okrem toho navrhla zvýšiť niekoľko technických noriem pre infraštruktúru siete TEN-T. Bude to mať priamy prínos pre presuny vojenských jednotiek a materiálu, a tým sa podporí vojenská mobilita v rámci EÚ a mimo nej. Komisia 27. júla 2022 prijala zmenený návrh o sieti TEN-T s cieľom zohľadniť v ňom nový geopolitický kontext po ruskej agresívnej vojne proti Ukrajine. Navrhuje sa rozšírenie štyroch európskych dopravných koridorov na Ukrajinu a do Moldavskej republiky s cieľom zlepšiť spojenie medzi Úniou a jej susednými partnerskými krajinami. Návrh Komisie je zameraný aj na otázku rôznych rozchodov koľají používaných na Ukrajine, v Moldavsku a v niektorých členských štátoch (Pobaltské štáty, Fínsko, Pyrenejský polostrov), ktoré bránia interoperabilite železníc, a tým aj odolnosti siete. Komisia navrhla opatrenia na postupný prechod železničných tratí na európsky štandardný rozchod koľaje. Na nasledujúcich mapách sú znázornené súčasné siete TEN-T pre cesty, železnice, prístavy a letiská v Únii v Európskej únii [nariadenie (EÚ) 1315/2013].





Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť aj na identifikáciu obmedzení a prekážok vo fyzickej dopravnej infraštruktúre v členských štátoch. Útvary Komisie a ESVČ (vrátane Vojenského štábu EÚ) doteraz pracovali na znížení rozdielu medzi sieťou TEN-T a vojenskými sieťami EÚ v rámci revízie siete TEN-T a zabezpečení finančných prostriedkov v rámci vojenskej mobility NPE na podporu projektov s dvojakým použitím. Úsilie by sa teraz malo zamerať na zabezpečenie toho, aby sa infraštruktúra dala využiť najefektívnejším spôsobom, keď sa vojenské sily musia presunúť. Cieľom je zvýšiť kapacitu infraštruktúry a optimalizovať jej využitie na civilné aj vojenské účely. Vyžaduje si to vysokú odolnosť infraštruktúry, podporné technológie a prístup k energii, čo by umožňovalo vojenským silám presúvať značnú kapacitu vo veľmi krátkom čase. Preto je potrebné aktualizovať vojenské požiadavky v rámci EÚ a mimo nej, aby sa umožnilo ďalšie zosúladenie noriem pre transeurópsku dopravnú sieť a vojenskú dopravnú sieť EÚ. V rámci tejto aktualizácie by sa mal rozšíriť rozsah vojenských požiadaviek tak, aby zahŕňal infraštruktúru reťazca dodávok paliva. Pri presune veľkých síl na veľkú vzdialenosť v čase krízy je nevyhnutné mať po ceste k dispozícii bezpečnú zásobu paliva. Popri pokroku v prechode na čistú energiu existuje aj geostrategický záujem, ktorým je zabezpečiť, aby sa veľké sily menej spoliehali na fosílne palivá. Vojenské požiadavky by mali byť okrem toho zamerané aj na infraštruktúry a systémy na účinný prístup do vzdušného priestoru a používanie leteckých navigačných systémov. Ďalšie zvyšovanie kapacity siete TEN-T si vyžaduje aj preskúmanie väzieb na rozvoj logistických centier. Je potrebné určiť, do akej miery vojenská dopravná sieť EÚ prakticky spĺňa vojenské požiadavky na infraštruktúru. Na základe analýzy rozdielov medzi civilnými a vojenskými požiadavkami (prvýkrát predstavená v roku 2019 a následne aktualizovaná v roku 2020) je potrebné posúdiť, do akej miery fyzická infraštruktúra spĺňa vojenské požiadavky. Takéto posúdenie, po prípadnej konzultácii s NATO, by umožnilo identifikovať, v ktorých regiónoch existujú nedostatky a o aké typy nedostatkov ide. Potom by bolo jednoduchšie uprednostniť rozvoj infraštruktúry a financovanie na úrovni EÚ, aby sa urýchlil rozvoj infraštruktúry s dvojakým použitím a zabezpečila sa odolnosť dopravnej siete. Takéto opatrenia pomôžu vytvoriť bezproblémové prepojenie vojenských logistických skladov a infraštruktúry s celoeurópskou dopravnou sieťou. Infraštruktúra zabezpečujúca rýchle nasadenie vojenských síl bude mať priamy prínos aj pre civilné využitie, napríklad novú kapacitu infraštruktúry, ktorú by mohli využívať členské štáty na vzájomnú pomoc pri naliehavých zásahoch v boji proti lesným požiarom. Na uľahčenie súdržnosti a prepojení medzi aktivitami členských štátov – a to aj prostredníctvom príslušných rôznych projektov PESCO, najmä v oblasti vojenskej mobility a logistických centier –, a pracovnými oblasťami na úrovni EÚ v celej škále tém by sa mohlo zriadiť každoročné podujatie, ktoré by spojilo rôzne zainteresované strany z inštitúcií EÚ, príslušných projektov PESCO a partnerov, ako je NATO. Prvé podujatie by sa mohlo uskutočniť v druhej polovici roku 2023. Kľúčové opatrenia na úrovni EÚ: ·Do konca roku 2022 ESVČ (vrátane VŠEÚ) v koordinácii s členskými štátmi, útvarmi Komisie a agentúrou EDA aktualizuje vojenské požiadavky v rámci EÚ aj mimo nej. Vojenské požiadavky sa rozšíria tak, aby obsahovali infraštruktúru reťazca dodávok paliva a zahŕňali dvojaké použitie komunikačných, navigačných a sledovacích systémov a infraštruktúr manažmentu letovej prevádzky, čo umožní efektívny prístup do vzdušného priestoru a využívanie leteckých navigačných služieb. Podľa potreby sa bude naďalej zabezpečovať súdržnosť s NATO. ·Agentúra EDA a útvary Komisie budú pokračovať v spolupráci pri zabezpečovaní prístupu k vzdušnému priestoru a leteckým navigačným službám pre civilné a vojenské letectvo v kontexte jednotného európskeho neba a súvisiaceho výskumu manažmentu letovej prevádzky (SESAR). ·Do polovice roku 2023 vykonajú útvary Komisie spolu s ESVČ štúdiu s cieľom identifikovať možnosti krátkodobých a veľkých presunov na zlepšenie odolnosti voči palivám, dlhodobé plánovanie infraštruktúry a optimálne využitie tejto infraštruktúry. Štúdia, po prípadnej konzultácii s NATO, bude zahŕňať analýzu, do akej miery fyzická vojenská dopravná sieť EÚ spĺňa požiadavky na infraštruktúru, ako je uvedené vo vojenských požiadavkách. Na základe informácií od vnútroštátnych orgánov budú útvary Komisie a ESVČ analyzovať možné nedostatky a navrhnú opatrenia na ich odstránenie. ·Do leta 2023 sa ESVČ po konzultácii s útvarmi Komisie a agentúrou EDA spojí s ochotným členským štátom, aby zorganizovali prvé každoročné podujatie o vojenskej mobilite, ktoré prinesie celý vládny prístup s príslušnými zainteresovanými stranami. ·Ako sa uvádza v spoločnom oznámení o analýze nedostatku investícií do obrany a ďalšom postupe, Komisia pri celkovom preskúmaní priorít v rámci strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca (VFR) zváži posilnenie rozpočtu na vojenskú mobilitu prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy na účely realizácie projektov infraštruktúry s dvojakým použitím v rámci obmedzení stanovených vo VFR. Členské štáty EÚ vyzývame, aby: ·udržiavali a rozvíjali sieť národných kontaktných miest pre vojenskú mobilitu, ·vypracovali a predložili návrhy projektov infraštruktúry s dvojakým použitím vo všetkých oblastiach dopravy, ktoré zlepšujú vojenskú mobilitu v súlade s NPE a jeho stanovenými prioritami, s osobitným zameraním na opatrenia v oblasti dopravy, v rámci ktorých sa zároveň riešia opatrenia v oblasti klímy, vrátane projektov na zlepšenie energetickej bezpečnosti, ·prispievali k aktualizácii vojenských požiadaviek na vojenskú mobilitu v rámci EÚ a mimo nej a predkladali návrhy na začlenenie nových oblastí, ·do polovice roku 2023 predložili útvarom Komisie a ESVČ svoje vnútroštátne posúdenia schopnosti fyzických sietí spĺňať požiadavky na infraštruktúru uvedené vo vojenských požiadavkách, aby sa mohli použiť vo vyššie uvedenej štúdii, ·hľadali synergie v oblasti energetickej účinnosti vo svojich národných stratégiách s cieľom pripraviť ozbrojené sily na zmenu klímy do konca roku 2023, ako sa to požaduje v Strategickom kompase. 3.2. Regulačné podporné opatrenia Harmonizovanými postupmi a odstránením procedurálnych prekážok sa uľahčí rýchly vojenský presun. Takéto opatrenia by mali rešpektovať zvrchovanosť členských štátov EÚ nad ich vnútroštátnym územím a vnútroštátnymi rozhodovacími procesmi. Práca, ktorá je pred nami, by mala byť zameraná na vykonávanie a doplnenie rôznych pracovných oblastí začatých od roku 2018 s cieľom pomôcť členským štátom splniť ich „záväzok vojenskej mobility“ z roku 2018. 3.2.1. Schvaľovanie cezhraničných presunov Na pomoc pri presune vojenského personálu a prostriedkov EÚ uľahčila prekračovanie hraníc využitím rôznych druhov dopravy. Program agentúry EDA s názvom „Optimalizácia postupov povoľovania cezhraničných presunov v Európe“ (CBMP) bol vytvorený s cieľom harmonizovať a zjednodušiť postupy cezhraničných presunov a riešiť regulačné aj procedurálne otázky. V novembri 2021 boli podpísané dve technické opatrenia, jedno pre pozemnú a jedno pre vzdušnú oblasť. V týchto opatreniach sa uvádzajú postupy, ktoré sa musia dodržiavať pri presune v čase krízy, príprave na krízu, výcviku a každodennom živote. V niektorých prípadoch členské štáty ešte musia integrovať tieto opatrenia do vnútroštátnych procesov. Agentúra EDA v súčasnosti uľahčuje ich vykonávanie aj prostredníctvom siete národných kontaktných miest zriadenej v rámci projektu PESCO Vojenská mobilita. Skrátia sa tým procesy povoľovania presunu, a pomôže sa tak zúčastneným členským štátom splniť dohodnutý cieľ reagovať do piatich pracovných dní. Agentúra EDA takisto začala pracovať na vytvorení tretieho systému povolení cezhraničných presunov v námornej oblasti. 3.2.2. Colná oblasť V júli 2020 nadobudli účinnosť právne zmeny s cieľom zjednodušiť colné formality pre vojenský tovar a vytvoriť právny rámec pre tlačivo EÚ 302.

Dohodu o programe kategórie A agentúry EDA „Harmonizácia vojenských požiadaviek týkajúcich sa ciel“ v máji 2021 podpísalo 23 prispievajúcich členských štátov a Nórsko. Dohoda je zameraná na digitalizáciu vojenských colných činností a na sprístupnenie výsledného súboru údajov na výmenu s civilnými colnými orgánmi. Doteraz bola práca zameraná na prvý cieľ programu, ktorým je posúdenie potrieb, ziskov a rizík pre rozvoj vojenského colného systému, ktorý používajú prispievajúce členské štáty. Prispievajúce členské štáty s podporou agentúry EDA úzko spolupracujú s útvarmi Komisie, aby zabezpečili dodržiavanie colných postupov opísaných v Colnom kódexe Únie (CKÚ). Výsledky tohto posúdenia poskytnú základ pre ďalšie kroky, najmä na vymedzenie špecifikácií a požiadaviek na digitalizáciu vojenských colníc, najmä vrátane techník elektronického spracovania údajov na výmenu informácií medzi colnými úradmi a vojenskými silami. Komisia by v prípade potreby pracovala na právnych zmenách a na monitorovaní vývoja digitálneho systému na bezpečnú a rýchlu výmenu informácií súvisiacich s vojenskou mobilitou s cieľom zabezpečiť, aby existoval právny rámec zahŕňajúci používanie systému členskými štátmi a aby bol systém zosúladený s colnými postupmi stanovenými v colných predpisoch EÚ. 3.2.3. Digitalizácia administratívnych procesov Ako je uvedené vyššie, v rámci ročného pracovného programu na rok 2021 sa do Európskeho obranného fondu (EDF) zahrnul návrh na vývoj digitálneho systému na rýchlu a bezpečnú výmenu informácií súvisiacich s vojenskou mobilitou. Konzorcium zahŕňajúce spoločnosti z deviatich členských štátov a jednej partnerskej krajiny bolo predbežne vybrané, aby získalo finančné prostriedky na vývoj tohto digitálneho systému, ktorý by mohol byť dostupný v polovici roku 2025. Komisia by pomohla dodávateľovi pri vývoji systému a zabezpečila by jeho používanie všetkými členskými štátmi. 3.2.4. Zlepšenia v oblasti logistiky Zlepšenia v oblasti logistiky sú kľúčovým predpokladom vo všetkých operačných oblastiach ozbrojených síl členských štátov. Heterogénne národné logistické systémy a procesy prispôsobené individuálnym potrebám sú hlavnou výzvou pre súlad, pokiaľ ide o stav spôsobilostí v Európe. Agentúra EDA preto podporuje vývoj spoločných noriem pre celoeurópsku sieť logistických informačných technológií v súlade s príslušnou prioritou rozvoja spôsobilostí EÚ a špecifickou pracovnou oblasťou zamerania na posilnenú vojenskú mobilitu v rámci CARD. Takáto IT sieť by umožnila efektívne riadenie zásob a dodávok vrátane kooperatívneho riadenia skladov a spôsobilosti „Track and Trace“ s cieľom zlepšiť informovanosť o logistickom dodávateľskom reťazci. Okrem toho by sa mali vypracovať spoločné normy pre riešenia vojenskej aditívnej výroby (AM), aby sa využili výhody technológie, ktorá môže potenciálne zabezpečiť rýchle vojenské presuny urýchlením poskytovania náhradných dielov v rámci logistického dodávateľského reťazca. AM ako kľúčová technológia navyše prispieva k udržateľnosti a konkurencieschopnosti priemyslu. A napokon, znížením logistickej stopy – ako je požadované (opätovné) zásobovanie, údržba a iná logistika potrebná pri presune vojenskej jednotky a/alebo materiálu –, by sa uvoľnili kapacity a zdroje, a tým by sa zefektívnili a zrýchlili vojenské presuny. Napríklad kontrola a údržba vzájomne používaného vybavenia a certifikácia vojenského vybavenia, ako je munícia, by sa mohli vykonávať v spolupráci, a to buď na mieste, alebo v logistických centrách s využitím existujúcich noriem. Zlepšená podpora hosťujúcej krajiny alebo iné formy nadnárodnej spolupráce by v tomto smere mohli pomôcť znížiť logistickú stopu. Kľúčové opatrenia na úrovni EÚ: ·Do roku 2024 bude agentúra EDA podporovať zúčastnené členské štáty, aby v plnej miere vykonávali technické opatrenia pre postupy schvaľovania cezhraničných presunov po zemi a vo vzduchu monitorovaním ich využívania, ako aj identifikáciou a riešením obmedzení a prekážok; identifikovali oblasti, ktoré nie sú zahrnuté v podpísaných technických opatreniach, a zlepšili ich obsah; a vypracovali technickú dohodu pre námornú oblasť. ·Do konca roku 2024 agentúra EDA posúdi, ako zvýšiť synergie medzi prácou vykonanou v rámci projektu PESCO „Vojenská mobilita“ a projektu PESCO „Siete logistických centier v Európe a podpora operácií“. ·Komisia určí témy v rámci Európskeho obranného fondu v budúcich ročných pracovných programoch, ktoré posilnia vojenskú mobilitu, ak sú v súlade s cieľmi a kritériami EDF. ·Komisia bude monitorovať vývoj digitálneho systému na bezpečnú a rýchlu výmenu informácií o vojenskej mobilite a v prípade potreby pripraví právne úpravy colných predpisov EÚ s cieľom zabezpečiť, aby existoval právny rámec na používanie systému členskými štátmi a aby bol systém zosúladený s colnými postupmi stanovenými v colných predpisoch EÚ. ·Do roku 2024 agentúra EDA vypracuje koncepciu celoeurópskej siete logistických informačných technológií, ktorou sa umožní výmena logistických údajov medzi rôznymi účastníkmi. Do roku 2023 agentúra EDA predstaví výsledky štúdie o mapovaní národných a komerčných logistických IT systémov vrátane softvéru „Track and Trace“ a plánovanie podnikových zdrojov (ERP), ktorý bude slúžiť ako základ pre iniciovanie ďalších opatrení. ·Do roku 2024 agentúra EDA vymedzí prvý balík spoločných noriem na podporu vojenského využitia riešení aditívnej výroby interoperabilným spôsobom. Členské štáty EÚ vyzývame, aby: ·do konca roku 2023 splnili cieľ maximálne piatich pracovných dní v prípade postupov prekračovania hraníc ako súčasť „záväzku“ vojenskej mobility, ktorý Rada schválila v júni 2018, a preskúmali možnosť skrátenia času na tri pracovné dni v prípade jednotiek rýchlej reakcie, s cieľom prípadne aktualizovať „záväzok“, ·sa zúčastnili na relevantných štúdiách uskutočnených na úrovni EÚ a poskytli im potrebné údaje, ·aktívne podporovali rozvoj technického opatrenia povoľovania cezhraničných presunov v námornej oblasti. 3.3. Odolnosť a pripravenosť Dobre fungujúca sieť vojenskej mobility musí byť odolná, a to aj v kontexte kybernetických hrozieb, hrozieb v oblasti zmeny klímy a iných hybridných hrozieb, ktoré môžu byť zamerané na kritické uzly v dopravnom systéme používanom vojskom. Veľké následky by mohli mať napríklad kybernetický útok na systémy používané na letiskách, v prístavoch alebo na železniciach alebo kybernetický útok na vojenské prostriedky. Procesy a postupy digitalizácie vrátane potrebnej civilnej a vojenskej spolupráce si teda budú vyžadovať posilnenie systémov CIS/IT proti kybernetickým hrozbám. Členské štáty budú musieť v tejto súvislosti prijať opatrenia, ktoré budú vychádzať z práce agentúry EDA. Členské štáty by navyše mali okrem zabezpečenia predpokladov vojenskej mobility zvýšiť mobilitu a schopnosť nasadenia svojich ozbrojených síl, aby sa v čase krízy mohli opierať o civilnú aj vojenskú dopravnú infraštruktúru a spôsobilosti. 3.3.1. Spôsobilosti v oblasti strategickej prepravy Spôsobilosti v oblasti strategickej prepravy sú rozhodujúce, aby sa zabezpečilo, že členské štáty budú môcť rýchlo nasadiť svoje sily a vybavenie v rámci EÚ aj mimo nej. Prvá správa o koordinovanom ročnom hodnotení obrany, ktorú schválili ministri obrany EÚ v novembri 2020 , obsahuje ako jednu zo svojich hlavných oblastí „posilnenú vojenskú mobilitu“. Zdôrazňuje sa v nej potreba zlepšenia odolnosti, spôsobilostí v oblasti strategickej prepravy a logistiky so zohľadnením hybridných hrozieb pre vojenské presuny a predkladajú sa v nej návrhy na riešenie takýchto hrozieb holistickým spôsobom. V súlade s oblasťou zameranou na posilnenú vojenskú mobilitu musí EÚ identifikovať a riešiť medzery a nedostatky v našej logistickej kapacite vrátane pozemných (aj vnútrozemských vodných ciest), námorných a leteckých spôsobilostí, ktoré sú potrebné na účinný a efektívny presun veľkých síl. V tejto súvislosti sú potrebné posilnené európske strategické kapacity leteckej dopravy v kritickej oblasti nadmerného alebo špecializovaného nákladu (napr. preprava munície). Rámcom agentúry EDA by sa mohlo podporiť prispôsobovanie civilných nadmerných nákladných prostriedkov na vojenské účely, čím by sa maximalizovali civilno-vojenské synergie a zohľadňovali by sa činnosti projektu PESCO „Strategická letecká preprava nadmerného nákladu (SATOC)“. Okrem toho by sa mali identifikovať možné požiadavky na námornú dopravu a špecializované prostriedky železničnej dopravy. Na optimálne využitie spôsobilostí leteckej prepravy by EÚ mala zlepšiť koordináciu kapacity presunu, a to aj prostredníctvom spolupráce s rôznymi nadnárodnými štruktúrami koordinácie presunu v Európe. Zahŕňa to rozvoj prepojení medzi ESVČ a agentúrou EDA a takýmito štruktúrami s cieľom riešiť konkrétne požiadavky a koordinovať širšie logistické výzvy. Napokon, z ponaučení z ruskej vojny na Ukrajine vyplýva obmedzená kapacita civilného sektora uspokojiť naliehavé a možno aj veľké požiadavky vojska v čase krízy. Aby sa prekonala zásada „kto prv príde, ten prv berie“, treba zaviesť núdzové opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že keď sa bezpečnostná kríza rozpozná na úrovni EÚ, vojsku sa poskytne prednostný prístup k dopravnej infraštruktúre, kapacitám alebo trasám – napríklad budovanie na rámcových zmluvách a iných praktických krokoch na prípravu na takéto situácie a pri plnom rešpektovaní zvrchovanosti členských štátov EÚ nad ich vnútroštátnym územím a rozhodovacími procesmi týkajúcimi sa vojenských presunov. Aj v tejto súvislosti by sa mala podľa možnosti znížiť závislosť od fosílnych palív. Na základe tohto zdôvodnenia by EÚ mohla posúdiť možnosti zabezpečenia prístupu k spôsobilostiam v oblasti strategickej prepravy, napríklad prostredníctvom rámcových zmlúv s civilnými poskytovateľmi, a to aj na dvojaké použitie v scenároch pomoci pri katastrofách (napr. lodná zdravotnícka infraštruktúra a infraštruktúra na dekontamináciu CBRN). Na zabezpečenie dostatočných spôsobilostí v oblasti prepravy je kľúčové zosúladenie s civilnými partnermi, počnúc mapovaním všetkých relevantných civilných aktérov podľa druhu dopravy.

3.3.2. Cvičenia Cvičenia v rôznych formátoch sú nevyhnutné na otestovanie našich zlepšení v oblasti infraštruktúry a procesov a zároveň na identifikáciu zostávajúcich prekážok a nedostatkov. Diskusia o vojenskej mobilite založená na scenári sa uskutočnila v januári 2021 ako sprievodná udalosť k cvičeniu krízového riadenia EÚ Integrated Resolve 2020. V týchto simulačných cvičeniach by sme mali pokračovať a začleniť ciele vojenskej mobility do „reálnych cvičení“ vrátane tých, ktoré sú navrhnuté v kontexte kapacity rýchleho nasadenia predloženej v Strategickom kompase, alebo účasťou na iných nadnárodných cvičeniach, podľa potreby aj v kontexte NATO. 3.3.3. Ochrana pred bezpečnostnými rizikami v odvetví dopravy Rast zraniteľností v našom vojenskom dopravnom systéme sa môže využívať na narušenie vojenskej mobility. Existuje preto naliehavá potreba zaoberať sa odolnosťou siete, ktorú zavádzame, a chrániť ju pred hybridnými a inými hrozbami, a to aj v súvislosti s odvetvím civilnej a komerčnej dopravy. Ďalšia práca v tejto oblasti bude mať prínos z prebiehajúcich opatrení na boj proti hybridným hrozbám a na ochranu kritickej infraštruktúry, a to aj so zreteľom na nedávny návrh odporúčania Rady o koordinovanom prístupe Únie na posilnenie odolnosti kritickej infraštruktúry [2022/0338 (NLE)]. EÚ by mala posilniť spoluprácu najmä pri riešení týchto problémov: ·Posilniť fyzickú odolnosť voči hrozbám spôsobeným prírodou a človekom v prípade tých subjektov, ktoré poskytujú základné služby v odvetví dopravy. Zahŕňa to vykonávanie smernice o odolnosti kritických subjektov (smernica CER) v odvetví dopravy, ako aj uľahčenie rýchleho prijatia a následného vykonávania návrhu odporúčania Rady o koordinovanom prístupe Únie na posilnenie odolnosti kritickej infraštruktúry, kde je doprava jedným z kľúčových odvetví ·Kybernetická bezpečnosť odvetvia civilnej dopravy a jeho podporných systémov vrátane systémov riadenia dopravy (letecká, železničná, námorná doprava), systémov riadenia kontajnerových terminálov, systémov kontroly plavebných komôr, mostov, tunelov atď. To zahŕňa urýchlenie transpozície a vykonávania nedávno prijatej revidovanej smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS2) v odvetví dopravy a prácu vykonanú v oblasti základných scenárov odolnosti v kontexte boja proti hybridným hrozbám. V prípade krízy kybernetickej bezpečnosti je nevyhnutné zabezpečiť riadnu výmenu potrebných informácií, aby sa zaistilo čo najúplnejšie situačné povedomie medzi odvetvím vojenskej a civilnej dopravy. To by malo zahŕňať aj spoluprácu medzi príslušnými odvetvovými orgánmi zodpovednými za dopravu, príslušnými orgánmi pre kybernetickú bezpečnosť a jednotkou CSIRTS a, v súlade s jej úlohami stanovenými v smernici NIS2, prostredníctvom Európskej siete styčných organizácií pre kybernetické krízy (EÚ – CyCLONe). Preskúmať by sa mali synergie so sieťou TEN-T. Členské štáty sa zároveň vyzývajú, aby využili program krátkodobej podpory Komisie realizovaný spolu s agentúrou ENISA na zvýšenie pripravenosti dôležitých subjektov v odvetví dopravy, napríklad prostredníctvom penetračného testovania. ·Priame zahraničné investície subjektov mimo EÚ do infraštruktúr a dopravných operácií v rámci EÚ, ktoré sú takisto dôležité pre vojenskú dopravu, môžu predstavovať bezpečnostné riziko pre EÚ a jej členské štáty. Priame zahraničné investície tretích krajín do infraštruktúry s dvojakým použitím v rámci EÚ by mohli predstavovať riziká pre jej bezpečnosť a verejný poriadok. Ide najmä o prípady, keď tretie krajiny využívajú finančné opatrenia s cieľom negatívne vplývať na konektivitu alebo keď sú citlivé spravodajské informácie dostupné pre investorov z tretích krajín. Silné prekrývanie medzi civilnou a vojenskou infraštruktúrou znamená dodatočnú zraniteľnosť v kontexte priamych zahraničných investícií. Takéto investície budú dôkladne preverené v rámci nariadenia o preverovaní PZI a siete TEN-T. ·Vplyv zmeny klímy a prechodu na zelenú energiu na odolnosť a energetickú bezpečnosť vojenskej dopravnej infraštruktúry a spôsobilostí členských štátov EÚ. Stúpajúca hladina morí a extrémnejšie poveternostné javy pridávajú nové požiadavky na vojenské zariadenia, pričom zníženie závislosti od fosílnych palív vo vojenskej doprave má takisto dôsledky na bezpečnosť a dostupnosť obnoviteľných zdrojov energie a súvisiacich technológií. Pri tejto práci sa bude vychádzať z relevantných výsledkov konzultačného fóra pre udržateľnú energiu v odvetví obrany a bezpečnosti (CF SEDSS) vrátane výskumných štúdií o schopnosti prispôsobiť sa zmene klímy a vplyve hybridných hrozieb na obranu, a identifikujú sa ňou príležitosti na využitie obnoviteľných zdrojov energie vo vojenskej doprave, napr. vodík. Odolnosť možno posilniť aj skúmaním možností civilných a vojenských konfigurácií modelov lietadiel vzájomne uznávať svoje náhradné diely. V súčasnosti Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) certifikuje civilné lietadlá a ich komponenty používané na údržbu a opravy, zatiaľ čo vojenské lietadlá a komponenty certifikujú členské štáty z dôvodov národnej bezpečnosti. Tento prístup spôsobuje duplicitu: vojenské lietadlá by mali mať možnosť vymeniť svoje náhradné diely za náhradné diely certifikované na civilné použitie, ak sú totožné. Bez zmeny kompetencií EASA alebo členských štátov by sa mohlo uvažovať o novom mechanizme na zjednodušenie postupov certifikácie a údržby lietadiel tým, že by sa komponenty a diely certifikované EASA mohli združovať na spoločné použitie vojenskými a civilnými prevádzkovateľmi, čím sa výrazne znížia náklady na údržbu vojenských lietadiel a zároveň sa zvýši bezpečnosť letov. Mala by sa začať pilotná štúdia s cieľom identifikovať synergie medzi týmito dvoma mechanizmami certifikácie. Operácie vo vzdušnej oblasti sa navyše vo veľkej miere opierajú o účinnú výmenu a zdieľanie digitálnych údajov medzi príslušnými civilnými a vojenskými zainteresovanými stranami a prevádzkovateľmi. To si vyžaduje spoločné civilno-vojenské úsilie na zabezpečenie odolnej a spoľahlivej siete na zdieľanie údajov s vysokou úrovňou kybernetickej bezpečnosti. 3.3.4. Vesmírne riešenia pre vojenskú mobilitu Súčasná a budúca vesmírna navigácia (Galileo/EGNOS), zabezpečená komunikácia a pozorovanie Zeme (Copernicus) majú potenciál výrazného prospechu pre vojenskú mobilitu. Mali by sme posúdiť, ako tento potenciál využiť. Verejná regulovaná služba (PRS) je najbezpečnejšia navigačná služba Galileo vhodná pre vládne aplikácie, ktorá musí byť spoľahlivá aj v krízových situáciách, rovnocenná s M-kódom GPS. PRS programu Galileo by mohla priniesť priame prínosy pre vojenskú mobilitu poskytovaním neprerušovaných bezpečných a presných informácií o polohe, navigácii a čase v sporných prostrediach, splnením kritických operačných potrieb na mieste operácie a prispením k informovanému rozhodovaniu, veleniu a kontrole. Európska prekryvná služba geostacionárnej navigácie (EGNOS), aj keď nie je navrhnutá na prevádzku v konfliktnej zóne, môže ponúknuť dôležité operatívne prínosy pre logistické a dopravné operácie. Za nepriaznivých poveternostných podmienok môže umožniť bezpečný prístup na letecké základne a regionálne letiská bez iných prostriedkov. Cieľom nového Programu Únie pre bezpečnú konektivitu, pre ktorý Komisia navrhla nariadenie 15. februára 2022, je zabezpečiť celosvetový prístup k zabezpečeným vládnym satelitným komunikačným službám. V tejto súvislosti sa študoval celý rad prípadov použitia vrátane riadenia dopravy a vojenských misií. Z tejto analýzy je jasné, že bezpečná konektivita je čoraz viac strategickým prínosom pre používanie autonómnych vozidiel a lietadiel. Potreby vojenskej mobility sa musia náležite zohľadniť pri určovaní portfólia služieb systému bezpečnej konektivity. Európsky program pozorovania Zeme Copernicus ponúka informačné služby, ktoré čerpajú zo družicového pozorovania Zeme (z družíc Copernicus Sentinel alebo komerčných družíc) a in-situ (mimovesmírnych) údajov v troch hlavných oblastiach: 1. monitorovanie životného prostredia (krajina: krajinná pokrývka a využitie, digitálny výškový model, referenčné údaje o riečnej sieti EÚ a vodných útvaroch; námorníctvo; atmosféra; zmena klímy); 2. riadenie núdzových situácií (v prípade prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených človekom, napr. povodne, zemetrasenia, lesné požiare) a 3. bezpečnosť (hraničný a námorný dozor a podpora vonkajšej činnosti EÚ). Ďalej by sa mohli skúmať možné súvislosti s vojenskou mobilitou. CASSINI – iniciatíva Komisie na podporu podnikania v oblasti kozmického priestoru v EÚ bude stimulovať rozvoj prelomových technológií, priemyselných procesov a služieb. Nástup nových komerčných hráčov rozšíri škálu riešení v oblasti kozmického priestoru, a to aj pre vojenskú mobilitu. Kľúčové opatrenia na úrovni EÚ: ·Agentúra EDA bude v úzkej konzultácii s členskými štátmi, ESVČ a útvarmi Komisie nadväzovať na oblasť zamerania na posilnenú vojenskú mobilitu v rámci hodnotenia CARD s cieľom riešiť medzery a nedostatky, pokiaľ ide o odolnosť, ako aj logistickú kapacitu a kapacitu v oblasti prepravy potrebnú na presun veľkých síl, najmä vrátane nadmerného alebo špecializovaného nákladu (napr. nebezpečný tovar, ktorý si vyžaduje osobitné opatrenia). ·ESVČ posúdi do roku 2023 logistickú stopu pre misie a operácie SBOP, najmä pokiaľ ide o certifikácie a inšpekcie, a takisto identifikuje možné nedostatky v kapacite v oblasti prepravy a poskytne odporúčania týkajúce sa príležitostí na spoluprácu. ·Do roku 2023 agentúra EDA preskúma prispôsobenie civilných nadmerných nákladných prostriedkov na vojenské účely, pričom zohľadní činnosti projektu PESCO „Strategická letecká preprava nadmerného nákladu (SATOC)“. ·Do roku 2024 agentúra EDA identifikuje možné požiadavky na špecializované prostriedky železničnej dopravy a spôsobilosti v oblasti strategickej námornej dopravy. ·ESVČ, agentúra EDA a útvary Komisie preskúmajú, ako posilniť koordináciu kapacity presunu, a to aj hľadaním synergií s nadnárodnými centrami koordinácie presunov. ·Útvary Komisie poskytnú do konca roku 2024 prehľad všetkých kľúčových aktérov v civilnej oblasti podľa druhu dopravy na účely núdzového a krízového plánovania a koordinácie. ·Agentúra EDA spolu s útvarmi Komisie a ESVČ (vrátane VŠEÚ) posúdi do roku 2024 prínos kapacít v oblasti strategickej prepravy pre dvojaké použitie, ako je zmierňovanie následkov katastrof. ·ESVČ, útvary Komisie a agentúra EDA využijú nadnárodné cvičenia na začlenenie činností vojenskej mobility (nasadenie, udržanie a prerozdelenie síl) vrátane, podľa potreby, reálnych cvičení EÚ a paralelných a koordinovaných cvičení s NATO, ako aj prostredníctvom účasti EÚ na cvičeniach NATO. ·ESVČ spolu s útvarmi Komisie a agentúry EDA zorganizuje cvičenia založené na scenároch, do ktorých budú zapojení experti z členských štátov. ·Agentúra EDA a útvary Komisie budú pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť spoľahlivú a účinnú výmenu a zdieľanie digitálnych údajov medzi príslušnými zainteresovanými stranami v oblasti civilného a vojenského letectva. ·Útvary Komisie, ESVČ a skupina pre spoluprácu v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti budú v spolupráci s príslušnými civilnými a vojenskými orgánmi a agentúrami a vytvorenými sieťami pravidelne vykonávať hodnotenie rizík a rizikové scenáre z hľadiska kybernetickej bezpečnosti so zameraním na prioritné kritické sektory. To sa uskutoční s cieľom zabezpečiť komplementárnosť so stresovým testovaním kritických infraštruktúr, ako sa uvádza v predsedníckom päťbodovom pláne a následnom návrhu odporúčania Rady o odolnosti kritickej infraštruktúry. ·Agentúra EDA spolu s ESVČ a útvarmi Komisie bude stavať na prebiehajúcich iniciatívach na posilnenie odolnosti voči zmene klímy a energetickej bezpečnosti vojenských zariadení a spôsobilostí v oblasti dopravy, ktoré sú potrebné pre vojenskú mobilitu, a predloží odporúčania členským štátom ako súčasť práce v oblasti klímy a obrany. Preskúmajú sa aj synergie so sieťou TEN-T. ·Útvary Komisie spolu s EASA a v spolupráci s vojenskými leteckými úradmi a priemyslom začnú do konca roku 2023 pilotný projekt, ktorým sa vytvorí mechanizmus vzájomného uznávania častí používaných v civilných a vojenských konfiguráciách modelov lietadiel. Projekt by mal zahŕňať vypracovanie civilno-vojenskej dohody o rozhraní s cieľom vymedziť zodpovednosti jednotlivých strán. Pilotný projekt by sa mal ukončiť najneskôr dva roky po prijatí akčného plánu. ·Útvary Komisie, agentúra EDA a ESVČ preskúmajú súbor núdzových opatrení, ktoré by v prípade potreby poskytli armáde prioritný prístup k dopravnej infraštruktúre, spôsobilostiam a trasám v čase krízy uznanej na úrovni EÚ. S cieľom posilniť civilno-vojenské synergie posúdia možnosti zabezpečenia prístupu ku kapacitám v oblasti strategickej prepravy, napríklad prostredníctvom rámcových zmlúv s civilnými poskytovateľmi.