PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE o hodnotení kvality údajov vykázaných členskými štátmi v roku 2012 týkajúcich sa platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií /* COM/2013/0784 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE o hodnotení kvality údajov vykázaných členskými štátmi v roku 2012 týkajúcich sa platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií 1. Úvod V článku 4 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 o štatistike Spoločenstva v oblasti platobnej bilancie, medzinárodného obchodu so službami a priamych zahraničných investícií („nariadenie o platobnej bilancii“) [1] sa uvádza, že: „Na základe správ o kvalite Komisia vyhodnocuje kvalitu zasielaných údajov, pričom jej pomáha Výbor pre platobnú bilanciu uvedený v článku 11 ods 1. Toto vyhodnotenie Komisie sa zasiela pre informáciu Európskemu parlamentu.“ V tomto pracovnom dokumente sa hodnotí kvalita údajov, ktoré členské štáty vykázali v roku 2012. Bol vypracovaný s pomocou Výboru pre platobnú bilanciu podľa nariadenia o platobnej bilancii. Je založený na výsledkoch hodnotenia kvality platobnej bilancie, ktoré uskutočnil Eurostat v období medzi januárom a júnom 2013. Po krátkom opise zásad uplatnených pri hodnotení kvality oficiálnej štatistiky a po stručnom prehľade výziev, ktoré sa vyskytli pri zostavovaní údajov platobnej bilancie v globalizovanom prostredí, sa v tomto dokumente analyzuje, do akej miery sú údaje platobnej bilancie v súlade so zásadami kvality, o ktoré sa opiera Európsky štatistický systém (ESS). Správa sa tak zameriava najmä na právne povinnosti členských štátov zostavovať a zasielať údaje platobnej bilancie a mieru, v akej ich dodržiavajú. Takisto poskytuje informácie relevantné pre hodnotenie kvality údajov platobnej bilancie s osobitným dôrazom na celkové agregované údaje a hlavné komponenty potrebné na zostavovanie agregovaných údajov. 2. Hodnotenie kvality oficiálnej štatistiky Hodnotenie kvality platobnej bilancie vykonáva Eurostat každý rok v súlade so zásadami stanovenými nariadením Komisie (ES) č. 1055/2008, ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 184/2005, pokiaľ ide o kritériá kvality a podávanie správ o kvalite pre štatistiku v oblasti platobnej bilancie[2]. Pri hodnotení kvality platobnej bilancie sa overuje súlad so všetkými kritériami kvality stanovenými v článku 12 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike[3], konkrétne: relevantnosť, presnosť, včasnosť, časová presnosť, prístupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť a koherentnosť. Eurostat vyvinul značné úsilie s cieľom vyvinúť metódy riadenia kvality a nástroje na podporu tvorby vysokokvalitnej európskej štatistiky. Podávanie správ o kvalite je základom hodnotenia kvality, ktoré je zase východiskovým bodom pre zlepšenie kvality. V „Príručke ESS pre správy o kvalite“ sa podrobne opisuje celá škála metód, ktoré možno použiť na hodnotenie kvality oficiálnej štatistiky[4] a ktoré sa líšia v závislosti od druhu štatistického postupu. Účelom štatistiky je vytvoriť odhady neznámej hodnoty. Tieto odhady sa z dôvodu odchýlok a systematických chýb nerovnajú skutočným hodnotám. V štatistike sa môže vyskytovať široká škála výberových a nevýberových chýb. V prípade štatistiky založenej na výberovom zisťovaní je na účely kontroly presnosti zavedená teória, ktorá si všíma kolísanie odhadu od jeho očakávanej hodnoty vyjadrené pomocou rozptylu, štandardnej chyby, variačného koeficientu alebo intervalov spoľahlivosti. Údaje v oblasti platobnej bilancie sa (rovnako ako v prípade národných účtov) zostavujú ako agregáty rôznych primárnych štatistík, z ktorých niektoré sú založené na výberových zisťovaniach, iné sú odvodené z administratívnych údajov a ďalšie sú výsledkami modelov. V prípade agregovanej štatistiky, ako je napr. platobná bilancia, presnosť nemožno merať priamo. Dva hlavné nástroje, ktoré možno podľa príručiek pre kvalitu štatistiky použiť pri hodnotení kvality štatistiky tohto typu, sú analýza revízií a preskúmanie chybných a chýbajúcich údajov[5], pričom oba nástroje sú zahrnuté v tejto správe. Normy na hodnotenie kvality štatistiky, ktoré sú súčasťou rámca pre hodnotenie kvality údajov (Data Quality Assessment Framework, DQAF), vytvoril aj Medzinárodný menový fond. Jeden konkrétny rámec sa zaoberá platobnou bilanciou[6]. Správy Eurostatu o kvalite údajov platobnej bilancie zodpovedajú normám zavedeným pre ESS a vymedzeným v DQAF. Aby tieto správy lepšie vystihovali rôzne aspekty kvality údajov, ich obsah sa postupne rozširoval a v budúcnosti dôjde k ďalšiemu zlepšeniu. Aj keď kvalita agregovanej štatistiky nie je jednoduchým súčtom kvality všetkých základných primárnych údajov, kvalita údajov platobnej bilancie jednoznačne závisí od kvality všetkých zdrojov, z ktorých tieto údaje pochádzajú. Správy o kvalite sa pravidelne vypracúvajú v prípade medzinárodného obchodu s výrobkami[7], ktorý je hlavnou zložkou bežného účtu. Hodnotiť kvalitu každej jednotlivej zložky platobnej bilancie by však bolo priveľmi nákladné a časovo náročné. 3. Problémy, ktoré sa vyskytli pri zostavovaní štatistiky platobnej bilancie Systémy na zostavovanie štatistiky platobnej bilancie boli pôvodne vyvinuté ako vedľajšie produkty systémov devízovej kontroly: rezidentské banky zbierali a poskytovali zostavovateľom platobnej bilancie (obvykle v národných centrálnych bankách) informácie o každej jednotlivej transakcii v cudzej mene. Tento zdroj informácií, ktorý sa nazýva systém vykazovania medzinárodných transakcií (ITRS) alebo „vykazovanie založené na zúčtovaní“, zostáva v mnohých krajinách mimo Európskej únie hlavným zdrojom zostavovania štatistiky platobnej bilancie. Zrušenie devízových obmedzení, rastúci počet a zložitosť cezhraničných finančných transakcií a integrované riadenie platieb, ktoré uskutočňujú nadnárodné spoločnosti, postupne obmedzovali celistvosť informácií získavaných zo systému zúčtovania platieb. V EÚ bola užitočnosť vykazovania založeného na zúčtovaní na účely zostavovania štatistiky platobnej bilancie ďalej obmedzená posunom k liberalizácii trhu finančných služieb v EÚ[8]. Keďže tradičný zdroj údajov na zostavovanie údajov platobnej bilancie sa stával čoraz menej celistvým, európski štatistici zaoberajúci sa platobnou bilanciou začali vzhľadom na obmedzené zdroje a narastajúci odpor k štatistickému zaťaženiu respondentov využívať alternatívne zdroje údajov. Od roku 2000 zaviedli zostavovatelia platobnej bilancie v EÚ nové systémy zberu a zostavovania údajov. Tieto nové systémy, ktoré už boli zavedené vo väčšine členských štátov EÚ, sú založené na kombinácii rôznych zisťovaní, v niektorých prípadoch integrovaných s obmedzenými informáciami, ktoré sú ešte stále dostupné zo systému ITRS. Vo väčšej miere sa využívajú informácie získané priamo od podnikov alebo jednotlivcov. Takisto sa vo väčšej miere využívajú metódy výberu vzoriek a metódy odhadovania. Konzistentnosť s ostatnými štatistikami, týkajúcimi sa napr. národných účtov a obchodu s výrobkami, sa starostlivo monitoruje a na úrovni EU a eurozóny sa vytvorili spoločné nástroje, aby bol postup zostavovania jednotnejší. Príkladom môže byť centralizovaná databáza cenných papierov, ktorá umožňuje zostavovať údaje o portfóliových investíciách podľa informácií o každom jednotlivom cennom papieri. Ďalším príkladom je sieť pre priame zahraničné investície, ktorá umožňuje výmenu mikroúdajov týkajúcich sa priamych zahraničných investícií. 4. Relevantnosť „Relevantnosť“ znamená stupeň, v ktorom štatistika spĺňa súčasné a potenciálne potreby používateľov. V dôsledku finančnej krízy začali používatelia venovať údajom platobnej bilancie (a údajom medzinárodnej investičnej pozície, MIP) väčšiu pozornosť. Štatistiky platobnej bilancie a MIP sú základnými nástrojmi na analýzu vonkajšej nerovnováhy a takisto sa používajú ako primárne údaje pre tri z jedenástich ukazovateľov, ktoré sú súčasťou hodnotiaceho prehľadu postupu EÚ pri makroekonomickej nerovnováhe[9]. V rámci hodnotenia kvality platobnej bilancie sa miera relevantnosti posudzuje z hľadiska dostupnosti údajov, ktoré sa vyžadujú podľa nariadenia o platobnej bilancii, pre koncových používateľov, pričom sa predpokladá, že uvedené nariadenie primerane reflektuje potreby používateľov. Vzhľadom na to, že potreby používateľov sa v čase vyvíjajú, Komisia zmenila požiadavky na údaje platobnej bilancie v súlade s novými medzinárodnými normami. Najnovšie nariadenie Komisie, ktorým sa mení nariadenie o platobnej bilancii, pokiaľ ide o aktualizáciu požiadaviek na údaje a definícií[10], bolo uverejnené v Úradnom vestníku 27. júna 2012 a bude sa uplatňovať od 1. januára 2014. Používatelia však už v dôsledku nedávnych problémov na finančných trhoch predkladajú požiadavky na podrobné údaje platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície, ktoré presahujú rámec ustanovení zmeneného nariadenia o platobnej bilancii. Potrebovali by napríklad podrobnejšie členenie podľa zemepisných oblastí a prípadne aj bilaterálne údaje. Používatelia zodpovední za obchodné rokovania s krajinami, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, zopakovali svoju požiadavku na informácie o službách „podľa spôsobu poskytovania služieb“[11]. Eurostat nalieha na členské štáty, aby poskytovali tieto dodatočné informácie na základe dobrovoľnosti. 4.1. Dostupnosť údajov Kritérium úplnosti údajov sa zameriava na dostupnosť údajov požadovaných podľa nariadenia o platobnej bilancii. Je stanovené ako podiel celkového počtu poskytnutých hodnôt z celkového počtu požadovaných hodnôt. V tabuľke 1 je tento ukazovateľ uvedený podľa členského štátu a podľa súboru údajov. Pokiaľ ide o euro ukazovatele, za referenčné štvrťroky (3. štvrťrok 2011 – 2. štvrťrok 2012) splnili všetky členské štáty v plnej miere požiadavky nariadenia o platobnej bilancii. Pokiaľ ide o štvrťročnú platobnú bilanciu, dostupnosť údajov bola počas posledných štvrťrokov stabilná a dosahovala priemerne 98 % za referenčné obdobia (3. štvrťrok 2011 – 2. štvrťrok 2012), čo predstavuje nárast v porovnaní s 95 % za predchádzajúce štyri štvrťroky (3. štvrťrok 2010 – 2. štvrťrok 2011), a to vďaka podrobnejším údajom vykázaným Bulharskom, Francúzskom (ktoré od 1. štvrťroka 2012 vykazuje 100 % požadovaných údajov) a Rumunskom. Pokiaľ ide o medzinárodný obchod so službami, dostupnosť údajov sa mierne zvýšila z 97 % v predchádzajúcom roku na 98 % v prípade všetkých požadovaných kolónok údajov. Pokiaľ ide o toky i stavy priamych zahraničných investícií (PZI), za referenčné obdobie 2011 (t + 9) sa priemer EÚ oproti úrovni z minulého roka znížil zo 100 % na 98 % v prípade tokov PZI a 99 % v prípade stavov PZI. Celková dostupnosť údajov o PZI v členení podľa činností a zemepisných oblastí sa však za referenčné obdobie 2010 (t + 21) značne zlepšila, a to v prípade tokov PZI z 92 % na 95 % a v prípade stavov PZI z 95 % na 97 % . Dostupnosť údajov za všetky oblasti platobnej bilancie je veľmi vysoká. Niekoľko údajov, ktoré neboli vykázané, sa týka len veľmi podrobných položiek a členenia podľa zemepisných oblastí alebo činností. Tabuľka 1: Úplnosť údajov || Euro ukazovatele (t + 2) || Štvrťročná platobná bilancia (t + 3) || Medzinárodný obchod so službami (t + 9) || Toky PZI (t + 9) || Stavy PZI (t + 9) || Toky PZI (t + 21) || Stavy PZI (t + 21) Belgicko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulharsko || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Česká republika || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dánsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Nemecko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estónsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Írsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Grécko || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Španielsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Francúzsko || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Taliansko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Cyprus || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lotyšsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litva || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luxembursko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Maďarsko || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Malta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Holandsko || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rakúsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Poľsko || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugalsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumunsko || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovinsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovensko || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Fínsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Švédsko || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Spojené kráľovstvo || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % Priemer EÚ || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Presnosť „Presnosť“ predstavuje stupeň zhody odhadov s neznámymi skutočnými hodnotami. Kým primárna štatistika môže merať presnosť pomocou štatistických ukazovateľov, ako sú stredné chyby a rozptyl, v prípade makroekonomickej štatistiky, ktorá je výsledkom rôznych postupov zberu a zostavovania údajov, nemožno vyvinúť podobné ukazovatele. Správa o kvalite platobnej bilancie stanovuje mieru presnosti podľa veľkosti revízií. Predpokladá sa, že každá revízia približuje súbor údajov ku skutočnej hodnote. Revízia neznamená, že sa urobili „chyby“ alebo že sa postupom času zhoršovala kvalita údajov. Naopak, revízie sa vykonávajú vtedy, keď sú k dispozícii nové zdroje údajov a lepšie informácie. Dobre zavedená politika revízií, s ktorou je oboznámená verejnosť, je znakom stability príslušného štatistického systému. Rozsah revízií je však meradlom kvality prvého zverejnenia konkrétneho súboru údajov v porovnaní s poslednou zverejnenou verziou. Medzi včasnosťou a veľkosťou revízie dochádza ku kompromisu: čím skôr sa prvý raz zverejní súbor údajov, tým rozsiahlejšie revízie možno očakávať v čase zverejnenia neskorších verzií toho istého súboru údajov. 5.1. Stabilita Veľmi predbežný odhad štvrťročnej platobnej bilancie je k dispozícii 60 dní po referenčnom období („euro ukazovatele“), pričom prvý úplný odhad je k dispozícii 90 dní po skončení referenčného obdobia. Definitívne odhady sú obvykle k dispozícii po tri a pol roku (14 štvrťrokov), revízie je však možné vykonávať aj po dlhšom období. V tabuľke 2 sa uvádzajú stredné hodnoty revízií štvrťročnej platobnej bilancie medzi údajmi dostupnými v lehote t + 60 a t + 90 dní, zatiaľ čo v tabuľkách 3 a 4 sú uvedené stredné hodnoty revízií od prvého do finálneho odhadu za uplynulých 14 referenčných štvrťrokov (1. štvrťrok 2009 – 2. štvrťrok 2012) vyjadrené ako percentuálny podiel z pôvodnej hodnoty. Graf 1 zobrazuje rozdiely medzi prvým a konečným odhadom salda bežného účtu krajín EÚ 27. Revízie pre inkasá dosiahli najvyššiu úroveň v roku 2007, potom sa ich počet naďalej znižoval do roku 2009 a zostal potom konštantný. Revízie údajov jednotlivých krajín sa medzi krajinami často vzájomne kompenzujú. Preto sú odhady agregátov za krajiny EÚ 27 v priebehu času celkom stabilné. Revízie inkás a platieb v rôznych smeroch môžu viesť k rozsiahlym revíziám salda, a to aj vtedy, keď sú absolútne revízie malé. Stredné hodnoty revízií by sa mali interpretovať opatrne, pretože môžu byť abnormálne vysoké v prípade, keď boli počiatočné odhady nízke. Najmä v prípade malých ekonomík sú ukazovatele na tento faktor veľmi citlivé: v niekoľkých málo prípadoch vykazujú extrémne hodnoty, a to aj napriek skutočnosti, že absolútne množstvo prvých odhadov i následných revízií je veľmi malé. Všeobecnejšie je možné konštatovať, že opatrná interpretácia je odôvodnená aj v prípadoch (napr. pri finančných derivátoch), keď sa merajú revízie čistých tokov (platby mínus inkasá). V rámci bežného účtu sa na účte výrobkov zaznamenali veľmi malé revízie tak na strane príjmov, ako aj na strane výdavkov, ale na účte služieb boli hodnoty revízií vo všeobecnosti o niečo vyššie ako na účte výrobkov, pričom najvýznamnejšie boli v prípade ostatných služieb. Revíziami je najviac ovplyvnený účet dôchodkov, na ktorom sa často zaznamenávajú veľmi vysoké hodnoty dôchodkov z priamych investícií preto, že zostavovatelia majú ťažkosti s odhadnutím ziskov pri prvom zaslaní údajov. V priebehu posudzovaných 14 štvrťrokov boli stredné revízie obvykle vyššie pri položkách finančného účtu než pri položkách bežného účtu, čo odráža rozdiely tak v rozsahu, ako aj vo volatilite cezhraničných finančných transakcií. Pokiaľ ide o EÚ, najväčšie revízie sa zaznamenali pri priamych investíciách v zahraničí, pasívach portfóliových investícií a finančných derivátoch. Tabuľka 2: Stredné hodnoty revízií v prípade euro ukazovateľov, 1. štvrťrok 2009 – 2. štvrťrok 2012, % pôvodnej hodnoty ČŠ || Výrobky || Služby || Odmeny zamestnancov || Dôchodky z priamych investícií || Dôchodky z portfóliových investícií || Dôchodky z ostatných investícií || Bežné transfery C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || –56,5 || –1,9 || – || –2,8 || –8,5 || 20,4 || 7,3 BG || –0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || –33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || – || 12,5 || 22,7 || –0,5 || –9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || –3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || – || –0,8 || –12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || –0,4 || – || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || –3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || –0,4 || – || 2,8 || 2,4 || 0,1 || –3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || –2,0 || 0,3 || –6,5 || –2,3 || –5,3 || – || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || –1,0 || 12,9 || –0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || – || –2,2 || –5,7 || 75,5 || 28,8 EL || –2,0 || –1,2 || –0,8 || –3,9 || –3,3 || –0,7 || 47,6 || –17,2 || –21,0 || – || –8,5 || –0,5 || –0,8 || 5,4 ES || 0,4 || –0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || –0,6 || – || –2,6 || –6,0 || –0,4 || –0,5 FR || –1,6 || –0,6 || –2,3 || –4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || – || –15,7 || –20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || –0,6 || –10,2 || –4,1 || – || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || –4,3 || – || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || –0,2 || –1,0 || –3,6 || –2,8 || 0,5 || –2,6 || –54,2 || –17,5 || 0,3 || – || –0,9 || –3,9 || –0,4 || –0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || –278,3 || 85,8 || 46,7 || – || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || –0,7 || –27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || – || 2,8 || –3,0 || 2,1 || –0,2 HU || –1,3 || –1,1 || –2,0 || –6,1 || 554,0 || –0,8 || 23,0 || 4,2 || –1,6 || – || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || –369,8 || 18,8 || 0,6 || – || –0,7 || –2,5 || c || c NL || –0,2 || 1,7 || 3,6 || –0,9 || –41,4 || –23,1 || –13,2 || –35,1 || 2,6 || – || –46,0 || –39,8 || –19,8 || –2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || – || 0,5 || 1,9 || –1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || –2,9 || 26,7 || –485,0 || 14,8 || –1,7 || – || –5,3 || 35,4 || 16,9 || –0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || – || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || –11,0 || 4,7 || – || 19,3 || 2,0 || 1,7 || –0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || –0,9 || 1,0 || –3,3 || –0,2 || – || 0,2 || –0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0.5 || –6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || –252,3 || 83,9 || –7,4 || – || –13,1 || –15,9 || –7,4 || 65,6 FI || 1,2 || –1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || –2,5 || –57,3 || –0,2 || – || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || –0,6 || 0,0 || –36,3 || –50,8 || 0,0 || – || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || –0,8 || –0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || –2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || – || –5,6 || –4,2 || 23,9 || 4,1 EÚ || 0,1 || 0,7 || 1,8 || –0,4 || 0,7 || –2,2 || –1,3 || –12,7 || 3,8 || 3,5 || –7,4 || –7,8 || 0,6 || 4,5 Tabuľka 3: Stredné hodnoty revízií v prípade hlavných položiek bežného účtu, 1. štvrťrok 2009 – 2. štvrťrok 2012 (%) ČŠ || Výrobky || Služby || Doprava || Cestovný ruch || Ostatné služby || Odmeny zamestnan. || Dôchodky z priamych.investícií || Dôchodky z portfóliových investícií || Dôchodky z ostatných investícií || Bežné transfery C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || –3,6 || 7,1 || – || –10,0 || –29,8 || 31,7 || 11,1 BG || –0,4 || 1,2 || 0,6 || –0,7 || –8,1 || –9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || –92,1 || –308,7 || 3,3 || – || 3,8 || 9,5 || 9,4 || –3,9 CZ || 2,1 || –3,2 || 1,0 || 11,3 || –8,5 || 2,3 || 12,9 || –8,4 || 0,2 || –1,2 || 0,5 || 6,2 || –54,1 || 12,7 || –4,1 || – || –6,9 || –1,0 || 11,3 || –10,6 DK || 0,8 || –1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || –6,5 || 1,2 || 9,1 || –3,1 || 30,5 || –0,6 || –0,1 || –52,9 || 4,4 || – || 1,6 || –1,4 || 3,2 || –0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || –8,7 || –2,1 || – || 8,6 || 9,8 || –0,3 || –7,6 EE || –1,6 || –1,8 || 0,3 || –1,1 || 0,5 || –5,4 || –0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || –6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || – || –0,7 || –1,5 || –11,2 || –5,1 IE || –1,4 || –0,2 || –1,9 || –0,7 || –0,1 || 0,1 || 13,6 || –9,7 || –2,5 || –0,1 || 13,7 || –4,4 || 5,9 || –6,7 || 5,3 || – || –8,5 || –8,7 || –1,3 || 2,5 EL || –1,3 || –0,7 || –0,2 || –0,7 || –0,2 || –0,6 || 0,0 || 0,0 || –1,3 || –1,7 || –1,4 || –0,7 || 312,8 || –75,8 || 0,0 || – || –2,7 || –1,4 || –0,5 || 0,5 ES || 0.5 || –0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || –1,1 || 39,5 || 17,6 || –0,5 || – || 0,8 || –0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || –1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || –0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || –5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || – || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || –0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || – || 21,7 || –1,0 || 33,9 || 8,5 CY || –24,5 || –7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || –4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || – || 4,3 || 5,6 || –6,3 || –2,6 LV || –0,6 || –0,1 || –0,5 || –1,6 || –0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || –1,4 || –3,6 || –3,2 || 2,5 || 50,5 || –21,9 || –5,7 || – || –1,0 || –2,0 || 0,1 || –0,2 LT || –0,1 || –1,4 || 2,1 || 6,0 || –0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || –4,2 || –3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || –8,2 || – || –3,0 || –29,6 || –6,1 || 17,9 LU || –0,8 || 1,0 || –7,3 || –0,8 || –0,4 || –2,2 || 14,4 || 0,9 || –7,9 || –3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || – || –10,9 || –21,9 || –2,2 || –0,7 HU || –5,6 || –0,2 || 2,6 || 0,1 || –1,0 || –1,4 || 0,0 || –13,2 || 4,7 || 3,5 || –3,6 || –17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || – || –0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || c* || c* || 16,4 || 45,3 || –0,8 || –4,7 || –122,6 || –630,7 || 0,1 || – || –0,1 || 0,2 || c* || c* NL || –1,2 || –1,0 || –0,1 || 2,1 || –0,1 || 0,8 || –1,8 || 0,0 || –0,1 || 2,6 || –0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || – || –1,5 || –5,1 || –21,3 || –6,2 AT || 0,7 || –1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || –0,5 || 0,7 || 2,8 || –0,3 || –0,2 || –5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || – || 0,5 || –0,2 || –0,8 || –2,3 PL || –0,5 || –1,4 || –1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || –2,8 || 5,7 || –0,9 || –2,0 || –22,7 || 203,1 || 163,1 || –22,2 || 8,0 || – || 0,0 || –0,3 || –34,4 || –14,2 PT || –0,4 || 0,0 || 0,3 || –0,1 || 0,1 || –1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || – || 15,3 || –4,0 || –8,5 || –10,7 RO || –0,1 || 1,3 || 2,3 || –8,9 || –5,4 || –22,5 || 2,7 || –0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || –662,5 || –277,7 || 0,3 || – || 22,7 || –4,4 || –0,5 || –4,2 SI || 0,3 || –0,1 || –7,2 || –1,9 || 6,1 || 0,1 || –0,4 || –6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || –8,7 || –137,7 || –26,2 || –1,2 || – || –0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || –0,4 || –0,5 || –1,8 || –1,0 || –0,9 || –5,0 || –3,9 || 6,5 || –2,6 || 0,6 || –12,3 || –29,6 || 186,5 || 118,9 || –1,0 || – || –1,0 || –3,1 || –20,5 || –20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || c* || c* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || –4,7 || – || 0,3 || 3,2 || –1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || –1,3 || –0,1 || –0,9 || –3,9 || –5,9 || –2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || –3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || –5,0 || –10,7 || –8,4 || 0,5 UK || 0,2 || –0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || –1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || –1,2 || 8,8 || –3,4 || –2,5 || 7,5 || 0,5 || – || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EÚ || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || –0,7 || –2,3 || 1,2 || –3,3 || 1,6 || 1,7 *c – dôverné (confidential) Tabuľka 4: Stredné hodnoty revízií v prípade hlavných položiek finančného účtu, 1. štvrťrok 2009 – 2. štvrťrok 2012 STREDNÉ HODNOTY PRE FINANČNÝ ÚČET ŠTVRŤROČNEJ PLATOBNEJ BILANCIE (%) ČŠ || Odchádzajúce priame investície || Prichádzajúce priame investície || Aktíva portfóliových investícií || Pasíva portfóliových investícií || Aktíva ostatných investícií || Pasíva ostatných investícií || Finančné deriváty BE || 33,2 || 1,6 || –90,5 || –13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || –182,6 || –154,4 || 59,1 || –7,5 || –920,6 || –45,7 || 6,7 CZ || –89,4 || 683,4 || –41,4 || 0,0 || –20,2 || –1802,9 || –14,0 DK || –3,1 || 180,0 || –40,2 || –10,9 || –4,7 || 0,7 || –14,7 DE || 141,7 || 32,0 || –2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || –94,6 || –13,3 IE || 47,1 || 38,2 || –35,4 || 87,9 || –14,7 || –3,8 || 18,0 EL || –557,7 || –131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || –1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || –3,8 || –3,1 || –14,7 || –29,6 FR || –7,5 || –17,6 || –30,7 || 4,5 || –29,4 || –29,4 || –359,2 IT || 161,8 || –23,7 || –156,0 || –1,9 || –1330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || –16,5 || –258,3 || –170,3 || –87,4 || –21,6 LV || –36,1 || –63,9 || –207,3 || 34,2 || –22,3 || 8,0 || 10,7 LT || –87,5 || 188,9 || –3,3 || –29,9 || 73,9 || 3,7 || –16,7 LU || –142,3 || 64,8 || –8,5 || –14,6 || 79,1 || –0,1 || 1721,6 HU || –84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || –2,0 || 33,4 || –2,8 MT || –9,1 || –101,3 || –5,1 || –49,4 || 0,2 || 2,1 || –3,2 NL || –51,7 || 121,8 || –5,3 || 10,1 || –257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || –2,7 || 5,9 || –7,3 || 16,8 || –225,7 PL || 275,5 || –34,4 || –50,4 || 1,2 || 66,1 || –17,5 || –2,3 PT || –364,4 || –94,3 || –15,2 || 39,8 || –39,5 || –14,5 || –9,4 RO || 473,5 || –131,2 || –167,0 || –18,5 || –41,3 || 42,5 || 40,1 SI || –23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || –20,3 || 43,8 || –2028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || –25,3 || 82,9 || –0,4 FI || 249,3 || –140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || –3,1 || 23,7 SE || 87,6 || –51,4 || 7,2 || 17,1 || –148,4 || –34,1 || –38,2 UK || –3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || –14,4 EÚ || 35,2 || 9,0 || 4,0 || –32,1 || –3,7 || 10,9 || 70,5 Graf č. 1: Rozdiely medzi prvým a definitívnym odhadom bežného účtu krajín EÚ 27, 1. štvrťrok 2005 – 2. štvrťrok 2012, v mil. EUR 6. Včasnosť a časová presnosť Časová presnosť sa meria na základe dodržiavania lehôt na zasielanie údajov stanovených v nariadení o platobnej bilancii. Tabuľka 5 obsahuje analýzu časovej presnosti štatistiky platobnej bilancie. Vyplýva z nej, že až na veľmi malé výnimky boli členské štáty schopné dodržať termíny v prípade všetkých súborov údajov. Včasnosť je takisto možné merať ako interval medzi referenčným obdobím, na ktoré sa vzťahujú súbory údajov, a časom, keď sa údaje sprístupnia konečným používateľom. V súčasnosti sa údaje platobnej bilancie vykazujú Eurostatu 90 dní po skončení referenčného obdobia. Zmenou nariadenia o platobnej bilancii sa zohľadnili žiadosti používateľov o včasnejšiu štatistiku a lehota na vykazovanie údajov sa skrátila zo súčasných 90 dní na 85/82/80 dní, ktoré budú platiť od roku 2014/2017/2019. Tabuľka 5: Časová presnosť zasielania údajov || Euro ukazovatele* || Štvrťročná platobná bilancia* || Medzinárodný obchod so službami || Priame zahraničné investície – toky || Priame zahraničné investície – stavy Lehota: || referenčné obdobie +2 mesiace || referenčné obdobie +3 mesiace || referenčné obdobie +9 mesiacov || referenčné obdobie +9 (alebo 21) mesiacov** || referenčné obdobie + 9 (alebo 21) mesiacov** Belgicko || –1 || –1 || 0 || –3 || 24 Bulharsko || –10 || –13 || 0 || –2 || –2 Česká republika || –2 || –9 || –8 || 11 || –6 Dánsko || –16 || –8 || 0 || –3 || –3 Nemecko || –7 || –6 || –3 || –5 || –17 Estónsko || –1 || –20 || –35 || –21 || –21 Írsko || –4 || –5 || –17 || –2 || –2 Grécko || –7 || –4 || –2 || –4 || –3 Španielsko || 0 || –2 || –1 || –2 || –2 Francúzsko || –3 || –3 || 0 || –3 || –3 Taliansko || –1 || –4 || 0 || 0 || 0 Cyprus || 0 || –1 || –1 || –3 || –3 Lotyšsko || 0 || –23 || –25 || –27 || –27 Litva || –2 || –5 || 0 || –2 || –2 Luxembursko || –9 || –2 || –1 || –3 || 0 Maďarsko || –3 || –1 || 0 || –2 || –2 Malta || 0 || –4 || –10 || –3 || –3 Holandsko || –15 || –9 || –3 || –5 || –3 Rakúsko || –3 || –4 || –4 || –58 || –58 Poľsko || 0 || –2 || –3 || –3 || –2 Portugalsko || –5 || –6 || –7 || –10 || –10 Rumunsko || –1 || –6 || –2 || –4 || –4 Slovinsko || –16 || –17 || –86 || –30 || –30 Slovensko || 0 || 0 || 0 || –5 || –5 Fínsko || –4 || –12 || –7 || –9 || –9 Švédsko || –2 || –9 || –1 || –2 || –2 Spojené kráľovstvo || 0 || 1 || –1 || –2 || –2 * V prípade euro ukazovateľov a štvrťročnej platobnej bilancie, priemerná presnosť na štyri zaslania údajov (3. štvrťrok 2011 – 2. štvrťrok 2012). ** Pokiaľ ide o PZI (toky aj stavy), existujú dve samostatné požiadavky na údaje, každá s inou lehotou: 9 mesiacov a 21 mesiacov po skončení referenčného obdobia. Obidva súbory údajov sa majú zaslať v rovnaký čas, a to do konca septembra. 7. Údaje o prístupnosti a zrozumiteľnosti Údaje platobnej bilancie 27 členských štátov EÚ sú k dispozícii bezplatne na internetovej stránke Eurostatu (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Ich štruktúra je uvedená na obrázku 1. Obrázok 1 Údaje platobnej bilancie dostupné online pre všetkých používateľov Počet aj miera podrobnosti údajov platobnej bilancie, ktoré sa zverejňujú online, sa v čase stabilne zvyšovali. Údaje o remitenciách pracovníkov sa začali pravidelne zverejňovať vo februári 2010. Z dôvodu rastúceho záujmu o údaje platobnej bilancie a MIP členských štátov sa začali v roku 2011 zverejňovať dlhšie časové rady, podrobnejšie členené údaje podľa zemepisných oblastí a úplnejšie tabuľky. V roku 2011 boli vytvorené nové tabuľky „Hlavné položky platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície ako podiel na HDP“ a „Podiel na vývozných trhoch“ a začali sa zverejňovať štvrťročné údaje týkajúce sa medzinárodnej investičnej pozície. V apríli 2013 Eurostat začal zverejňovať podrobnejšie informácie týkajúce sa štvrťročnej platobnej bilancie finančného účtu. 8. Porovnateľnosť „Porovnateľnosť“ súvisí s rozdielmi, ktoré je možné zistiť, ak sa porovnávajú štatistiky o tej istej oblasti medzi zemepisnými oblasťami alebo v čase. Správa o kvalite platobnej bilancie stanovuje mieru porovnateľnosti v priestore na základe posúdenia asymetrií. Eurostat pravidelne vydáva tabuľky, v ktorých poukazuje na hlavné pretrvávajúce asymetrie v prípade každej jednotlivej krajiny a položky, a vyzýva krajiny, aby riešili príčiny prostredníctvom dvojstranných kontaktov a výmeny podrobnejších informácií. Okrem toho vznikla sieť pre priame zahraničné investície (PZI) s cieľom umožniť výmenu dvojstranných údajov o PZI a očakáva sa, že časom pomôže znížiť asymetrie týkajúce sa PZI. Graf 2 porovnáva asymetrie v rámci krajín EÚ 27 a asymetrie vo svete. Hoci asymetrie krajín EÚ 27 nie sú zďaleka zanedbateľné (predstavujú 0,8 % HDP EÚ), od roku 2004 sú stabilné. Rôzne iniciatívy, ktoré Eurostat podniká s cieľom obmedziť asymetrie v platobnej bilancii krajín EÚ 27, prinášajú viditeľné výsledky. Graf č. 2: Asymetrie v rámci krajín EÚ 27 a vo svete, saldo bežného účtu, 1999 – 2012, v mil. EUR. 9. Koherentnosť Koherentnosť sa zameriava na konzistentnosť štatistík zostavených na rôzne účely. Správa o kvalite platobnej bilancie meria túto zložku tým, že sa zameriava na vnútornú konzistentnosť (dodržiavanie pravidiel integrity, koherentnosť medzi štvrťročnými a ročnými údajmi a rozsah chybných a chýbajúcich údajov) a vonkajšiu konzistentnosť (koherentnosť medzi údajmi platobnej bilancie a podobnými štatistikami z rôznych štatistických rámcov). Vonkajšia konzistentnosť údajov platobnej bilancie o výrobkoch a štatistiky zahraničného obchodu (ŠZO) (ako sa zostavujú v systémoch Intrastat a Extrastat) sa pravidelne monitoruje. 9.1. Vnútorná konzistentnosť Vnútorná konzistentnosť sa meria na základe posúdenia hodnôt čistých chybných a chýbajúcich údajov. Čisté chybné a chýbajúce údaje tvoria reziduálnu položku vyvažujúcu účty. Niekedy sa chyby pri zostavovaní účtov navzájom kompenzujú. V dôsledku toho veľkosť tejto zostatkovej položky nemusí nevyhnutne poskytovať predstavu o celkovej presnosti výkazu. Zostavovatelia platobnej bilancie v členských štátoch pozorne monitorujú čisté chybné a chýbajúce údaje: vysoké hodnoty alebo stále prírastky sú znakom problémov v systémoch zostavovania, ktoré je potrebné identifikovať a riešiť. V tabuľke 6 sa uvádza priemerná relatívna chyba, ktorú zaznamenali členské štáty za obdobie rokov 2009 – 2011. Táto chyba sa rovná priemeru absolútnej hodnoty čistých chybných a chýbajúcich údajov počas daného obdobia (meraných ako podiel priemeru inkás a platieb na bežnom účte), ako sú zaznamenané vo štvrťročnej platobnej bilancii členských štátov. V období rokov 2009 – 2011 päť členských štátov (Taliansko, Dánsko, Švédsko, Fínsko a Írsko) zaznamenalo v prípade tohto ukazovateľa hodnotu približne 10 %. V porovnaní s obdobím rokov 2008 – 2010 sa mierne znížil rozsah chybných a chýbajúcich údajov v Bulharsku, Fínsku a Švédsku. V Taliansku hodnoty chybných a chýbajúcich údajov zostávajú vysoké, a to z dôvodu prechodu na úplne nový systém zberu a zostavovania údajov. V tabuľke 7 sa uvádza kumulovaný relatívny súčet chybných a chýbajúcich údajov, ktorá sa vypočítava pre každé obdobie ako podiel kumulovaného súčtu chybných a chýbajúcich údajov a salda bežného účtu (súčet inkás a platieb). Pomocou tohto ukazovateľa sa hodnotí pretrvávanie znamienka v prípade chybných a chýbajúcich údajov. Nižšie hodnoty má v prípade členských štátov, pri ktorých sa v prípade chybných alebo chýbajúcich údajov menia znamienka, čo poukazuje na to, že tento ukazovateľ nie je systematický. V roku 2011 päť členských štátov (Dánsko, Taliansko, Poľsko, Slovensko a Fínsko) zaznamenalo v prípade tohto ukazovateľa hodnotu presahujúcu 10 %. Tabuľka 6: Priemerná relatívna chyba za obdobie rokov 2009 – 2011 Belgicko || 1 % || Francúzsko || 8 % || Rakúsko || 4 % Bulharsko || 6 % || Taliansko || 12 % || Poľsko || 5 % Česká republika || 2 % || Cyprus || 3 % || Portugalsko || 2 % Dánsko || 10 % || Lotyšsko || 2 % || Rumunsko || 5 % Nemecko || 4 % || Litva || 1 % || Slovinsko || 2 % Estónsko || 2 % || Luxembursko || 0 % || Slovensko || 4 % Írsko || 9 % || Maďarsko || 2 % || Fínsko || 9 % Grécko || 3 % || Malta || 4 % || Švédsko || 10 % Španielsko || 3 % || Holandsko || 4 % || Spojené kráľovstvo || 4 % Tabuľka 7: Súhrnné relatívne chybné a chýbajúce údaje, 2011 Belgicko || 1 % || Francúzsko || 3 % || Rakúsko || 0 % Bulharsko || 9 % || Taliansko || –12 % || Poľsko || –17 % Česká republika || –4 % || Cyprus || 2 % || Portugalsko || –2 % Dánsko || –19 % || Lotyšsko || 4 % || Rumunsko || –4 % Nemecko || 4 % || Litva || 0 % || Slovinsko || 0 % Estónsko || –1 % || Luxembursko || 0 % || Slovensko || –12 % Írsko || –5 % || Maďarsko || –5 % || Fínsko || –19 % Grécko || –2 % || Malta || 7 % || Švédsko || –1 % Španielsko || –2 % || Holandsko || –4 % || Spojené kráľovstvo || 0 % 9.2. Vonkajšia konzistentnosť Vonkajšia konzistentnosť súvisí s koherentnosťou medzi údajmi platobnej bilancie a podobnými štatistikami z rôznych štatistických rámcov. Eurostat pravidelne monitoruje vonkajšiu konzistentnosť týkajúcu sa výrobkov, ako sa vykazuje v údajoch platobnej bilancie a v štatistike zahraničného obchodu (ŠZO). Pri porovnávaní týchto dvoch súborov údajov by sa mali zohľadniť metodologické rozdiely medzi platobnou bilanciou a ŠZO. Hlavné rozdiely sa týkajú skutočnosti, že platobná bilancia vyžaduje pre zaznamenanie transakcie zmenu vlastníctva, zatiaľ čo ŠZO zaznamenáva fyzický pohyb výrobkov cez hranice, ako aj rozdielnych metód oceňovania[12]. Jedným príkladom tohto rozdielu je zaobchádzanie s nemenovým zlatom, ktoré mení vlastníctvo bez toho, aby bolo fyzicky presunuté do krajiny nového vlastníka; toto zlato sa nezahŕňa do ŠZO, ale zahŕňa sa do platobnej bilancie. Celkovú konzistentnosť medzi údajmi ŠZO a platobnej bilancie je možné rýchlo vyhodnotiť na základe časových radov rozdielov medzi hodnotami inkás/vývozov a platieb/dovozov, ktoré sú dostupné z dvoch štatistických rámcov a ktoré sú uvedené v grafe 3 pre agregované údaje krajín EÚ 27. Konzistentnosť medzi údajmi o výrobkoch v rámci platobnej bilancie a ŠZO sa v nedávnych rokoch zlepšila a rozdiely sa stabilizovali na pomerne nízkej úrovni. Graf č. 3: Výrobky – rozdiel medzi ŠZO a platobnou bilanciou, krajiny EÚ 27 a partneri „mimo EÚ 27“ 10. Záver Nadobudnutie účinnosti nariadenia o platobnej bilancii viedlo k väčšej harmonizácii štatistiky platobnej bilancie v celej EÚ a zlepšilo dostupnosť údajov pre používateľov. Z tohto pracovného dokumentu vyplýva, že údaje platobnej bilancie, ktoré požaduje Eurostat podľa nariadenia o platobnej bilancii, vykazuje každý členský štát zvyčajne včas. V súčasnosti je koncovým používateľom k dispozícii oveľa väčšie množstvo údajov platobnej bilancie v porovnaní s tým, ktoré bolo dostupné koncom 90. rokov: teraz sú k dispozícii podrobnejšie údaje o transakciách a podrobnejšie členené údaje podľa zemepisných oblastí, zlepšila sa periodicita a včasnosť údajov a rekonštruovali sa dlhšie časové rady v prospech ekonomickej analýzy. Vo väčšej miere sa využíva odhad, čo zvyšuje význam správ o kvalite, ktoré umožňujú pravidelne monitorovať stabilitu a konzistentnosť údajov. V dôsledku finančnej krízy podrobujú používatelia údaje platobnej bilancie a MIP dôkladnejšej kontrole. Eurostat a vnútroštátni zostavovatelia platobnej bilancie vynakladajú čo najväčšie úsilie na zabezpečenie toho, aby údaje platobnej bilancie a MIP v plnej miere uspokojovali potreby širokého okruhu používateľov. Ďalšie hodnotenie kvality platobnej bilancie sa začne v januári 2014. [1] Ú. v. EÚ L 35, 8.2.2005, s. 23. [2] Ú. v. EÚ L 283, 28.10.2008, s. 3. [3] Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164. [4] Pozri „Príručku ESS pre správy o kvalite“ („ESS Handbook for Quality Reports“), pracovné dokumenty Eurostatu, 2009. Pozri aj „Norma ESS pre správy o kvalite“ („ESS Standard for Quality Reports“), pracovné dokumenty Eurostatu 2009. [5] Pozri „Príručku ESS pre správy o kvalite“ („ESS Handbook for Quality Reports“), Eurostat, 2009, s. 65. [6] Pozri http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Pozri http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] Nariadením (ES) č. 2560/2001 o cezhraničných platbách v eurách boli všetky transakcie nepresahujúce prahovú hodnotu 12 500 EUR vyňaté zo spravodajskej povinnosti. Pri revízii nariadenia (ES) č. 2560/2001 sa táto prahová hodnota zvýšila na 50 000 EUR (článok 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 924/2009). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [10] Nariadenie Komisie (EÚ) č. 555/2012 z 22. júna 2012 (Ú. v. EÚ L 166, 27.6.2012, s. 22). [11] To by znamenalo jasne rozlišovať medzi transakciami v závislosti od toho, či: a) ide o službu, ktorá sa poskytuje cezhranične („spôsob 1“), b) hranicu prekračuje spotrebiteľ („ spôsob 2“) alebo c) hranicu prekračuje poskytovateľ služby („spôsob 4“), Pozri príručku o štatistike medzinárodného obchodu so službami (Manual on Statistics of International Trade in Services) 2010, kapitola V. [12] Dovoz/platby sa v rámci platobnej bilancie oceňujú hodnotou FOB (hodnota na colnej hranici vyvážajúcej ekonomiky, t. j. vyplatené na loď – free on board), ale v ŠZO sa oceňujú hodnotou CIF (náklady, poistenie a prepravné – cost, insurance and freight ).