EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli9. 6. 2017 COM(2017) 298 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výnimky pre centrálne banky tretích krajín a ďalšie subjekty v rámci nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR)



1.ÚVOD Nariadenie o trhoch s finančnými nástrojmi (ďalej len MiFIR) a smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 12. júna 2014, nadobudli účinnosť 2. júla 2014 a budú sa uplatňovať od 3. januára 2018. V MiFID II/MiFIR sa zavádza trhová štruktúra, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa obchodovanie uskutočňovalo na regulovaných platformách vždy, keď je to vhodné, a aby sa toto obchodovanie uskutočňovalo transparentným spôsobom v záujme zabezpečenia efektívnej a spravodlivej tvorby cien. V tomto rámci sa v MiFIR udeľuje výnimka z požiadaviek na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť, pokiaľ ide o nekapitálové finančné nástroje, ktorá bude prínosom pre regulované trhy, účastníkov trhu a investičné spoločnosti pri transakciách, v ktorých je protistrana členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a ak k transakciám dochádza pri vykonávaní menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej s finančnou stabilitou, ktorú je člen ESCB splnomocnený vykonávať zo zákona, a pokiaľ tento člen svojej protistrane vopred neoznámi, že uvedená transakcia je vyňatá z uvedeného ustanovenia. MiFIR okrem toho Komisiu splnomocňuje rozšíriť rozsah pôsobnosti tejto výnimky na centrálne banky tretích krajín, ak sú splnené požadované podmienky. Na tento účel si Európska komisia nechala od Centra pre európske politické štúdie (CEPS) a univerzity v Bologni vypracovať externú štúdiu „Výnimky pre centrálne banky tretích krajín a ďalšie subjekty v rámci nariadenia o zneužívaní trhu (MAR) a nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR)“ („štúdia“). Táto štúdia je založená na prieskume a výskume a obsahuje analýzu pravidiel týkajúcich sa predobchodnej a poobchodnej transparentnosti, ktoré sa uplatňujú, keď centrálne banky tretích krajín obchodujú s cennými papiermi, ako aj údaje o tom, v akom rozsahu tieto centrálne banky obchodujú s cennými papiermi v rámci Únie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD SPRÁVY: ČLÁNOK 1 ODS. 9 MIFIR Článok 1 ods. 6 MiFIR obsahuje výnimku z pravidiel týkajúcich sa predobchodnej a poobchodnej transparentnosti pri transakciách, v ktorých je protistrana členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a ak k transakciám dochádza pri vykonávaní menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej s finančnou stabilitou, ktorú je člen ESCB splnomocnený vykonávať zo zákona, a pokiaľ tento člen ESCB svojej protistrane vopred neoznámi, že uvedená transakcia je vyňatá z uvedeného ustanovenia. V článku 1 ods. 9 MiFIR sa okrem toho Komisia splnomocňuje: „ […] prijímať v súlade s článkom 50 delegované akty na rozšírenie rozsahu pôsobnosti odseku 6 na iné centrálne banky. Komisia na tento účel predloží Európskemu parlamentu a Rade do 1. júna 2015 správu, v ktorej vyhodnotí zaobchádzanie s transakciami centrálnych bánk tretích krajín, ktoré na účely tohto odseku zahŕňajú Banku pre medzinárodné zúčtovanie. V správe analyzuje ich štatutárne úlohy a obchodné objemy v Únii. V tejto správe: a) uvedie ustanovenia uplatniteľné na príslušné tretie krajiny, ktoré sa týkajú regulačného zverejňovania transakcií centrálnych bánk vrátane transakcií, ktoré uskutočňujú členovia ESCB v uvedených tretích krajinách, a b) posúdi, aký potenciálny vplyv môže mať táto požiadavka regulačného zverejňovania v Únii na transakcie centrálnych bánk tretích krajín. Ak sa v správe dospeje k záveru, že výnimka stanovená v odseku 6 je potrebná, pokiaľ ide o transakcie, v ktorých je protistranou centrálna banka tretej krajiny, ktorá vykonáva operácie menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej finančnou stabilitou, Komisia stanoví uplatňovanie tejto výnimky na túto centrálnu banku tretej krajiny.“ 3.PRÍSLUŠNÉ JURISDIKCIE Správa sa vzťahuje na tieto krajiny a administratívne oblasti: Austrália, Brazília, Kanada, Osobitná administratívna oblasť Hongkong, India, Japonsko, Mexiko, Singapur, Kórejská republika, Švajčiarsko, Turecko a Spojené štáty americké – a Banku pre medzinárodné zúčtovanie (ďalej len „BIS“), ktorá sa podľa článku 1 ods. 9 MiFIR považuje na účely uvedeného článku za centrálnu banku tretej krajiny. Týmto zoznamom nie sú dotknuté možné zmeny a vypustenia príslušných krajín, ktoré sa v budúcnosti opätovne posúdia. Relevantné kritériá pre posúdenie jurisdikcií by sa mali zakladať na hospodárskych ukazovateľoch, veľkosti a stupni vzájomného prepojenia medzi finančnými sektormi daných krajín s finančným sektorom Únie, ako aj na spoľahlivosti právneho prostredia, ktoré prevláda v jurisdikcii tretej krajiny. Najmä pokiaľ ide o veľkosť a stupeň vzájomného prepojenia, Komisia použila zoznam, ktorý uverejnil MMF a ktorý obsahuje jurisdikcie slúžiace ako sídlo systémovo najdôležitejších finančných inštitúcií, pre ktoré je povinný program posúdenia finančného sektora MMF. V metodológii MMF sa spája veľkosť a prepojenosť finančného sektora jednotlivých krajín, čo znamená, že berie do úvahy rozmer finančných trhov. Podľa MMF zahŕňa táto skupina krajín takmer 90 % celosvetového finančného systému a 80 % celosvetovej hospodárskej činnosti a patrí do nej väčšina krajín G20 a členov Rady pre finančnú stabilitu (FSB). Do štúdie nie sú zahrnuté inštitúcie so sídlom v členských štátoch EÚ. Pri výbere príslušných jurisdikcií sú okrem toho relevantné ďalšie dve kritériá: na to, aby jurisdikcia mohla byť oprávnená na posúdenie s cieľom udeliť jej výnimku uvedenú v článku 1 ods. 9, nesmie byť zahrnutá do zoznamu nespolupracujúcich jurisdikcií, ktorý vypracovala Finančná akčná skupina (FATF), a jurisdikcie by mali byť signatárom multilaterálneho memoranda o porozumení IOSCO. 4.ANALÝZA JEDNOTLIVÝCH JURISDIKCIÍ

Mandát, ktorý na analýzu uvedených jurisdikcií udeľuje článok 1 ods. 9 MiFIR, sa zakladá na dvoch kľúčových kritériách, ktoré boli obidve zásadné pre posúdenie Komisie: a)pravidlá týkajúce sa regulačného zverejňovania transakcií centrálnych bánk: režim transparentnosti trhu uplatniteľný na transakcie centrálnych bánk („transparentnosť trhu“) a/alebo transparentnosť operačného rámca centrálnej banky („transparentnosť operácií“); a b)nevyhnutnosť výnimky: objem transakcií, ktoré centrálna banka vykonala s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Na účely posúdenia sa splnenie týchto dvoch kritérií považovalo za povinné, pretože zahŕňajú faktory uvedené v článku 1 ods. 9 MiFIR. V tejto súvislosti sa „transparentnosť trhu“ vzťahuje na transparentnosť špecifickú pre transakcie a vzťahujúcu sa na jednotlivé cenné papiere, zatiaľ čo „transparentnosť operácií“ sa vzťahuje na širšie pravidlá transparentnosti, ktorými sa riadia operácie centrálnej banky. Preto sa vzhľadom na ciele a rozsah pôsobnosti MiFIR považovala analýza regulačných požiadaviek týkajúcich sa transparentnosti trhu pre transakcie a transparentnosti vychádzajúcej z operačného rámca za nevyhnutnú na posúdenie vhodnosti udelenia výnimky centrálnym bankám tretích krajín v súlade s článkom 1 ods. 9 písm. a) MiFIR. Objem transakcie medzi treťou krajinou príslušnej centrálnej banky a EÚ je navyše dôležitý, keďže je ukazovateľom potenciálneho vplyvu, ktorý môžu mať požiadavky regulačného zverejňovania v Únii na transakcie centrálnych bánk tretích krajín v súlade s článkom 1 ods. 9 písm. b) MiFIR Okrem toho sa s prihliadnutím na požiadavky a ciele MiFIR zvažovali tieto kritéria: i) existencia postupu oznamovania, podľa ktorého centrálna banka tretej krajiny oznamuje protistrane z EÚ, že transakcia je vyňatá z uvedeného ustanovenia; ii) schopnosť centrálnej banky tretej krajiny rozlišovať medzi transakciami na účely kľúčovej politiky určené v MiFIR a transakciami vykonanými len na „čisto“ investičné účely; a iii) existencia podobnej výnimky dostupná pre centrálne banky tretích krajín v skúmanej jurisdikcii. Uvedené ďalšie kritériá sa posudzovali s prihliadnutím na požiadavky a ciele MiFIR. Konkrétne sa podľa MiFIR nemôžu udeliť výnimky na základe článku 1 ods. 6 MiFIR centrálnym bankám, keď vykonávajú operácie na čisto investičné účely. V štúdii sa preto analyzuje, či centrálne banky tretích krajín rozlišujú medzi transakciami vykonanými na regulačné a investičné účely. Štúdia okrem toho obsahuje analýzu toho, či majú centrálne banky tretích krajín postup oznamovania pre transakcie vyňaté z uvedeného ustanovenia alebo či aspoň uvažujú o zavedení takéhoto postupu vo vzťahu k obchodovaniu s finančnými protistranami z EÚ, čím sa zvyšuje úroveň transparentnosti, a je preto stanovený v MiFIR. A napokon, dostupnosť zákonnej výnimky pre centrálne banky obchodujúce na obchodných miestach tretích krajín môže ovplyvniť analýzu nákladovej účinnosti týkajúcu sa vhodnosti výnimky. Komisia po posúdení týchto kritérií dospela k záveru, že je nevyhnutné, aby centrálne banky tretích krajín dokázali rozlišovať medzi transakciami vykonávanými na regulačné a investičné účely, pretože v opačnom prípade by sa na ne žiadna výnimka podľa článku 1 ods. 9 nevzťahovala. V porovnaní s tým, a po dôkladnom zvažovaní, sa ale dospelo k tomu, že absencia postupov oznamovania pre transakcie vyňaté z uvedeného ustanovenia v čase vypracovania tejto správy sa nepovažuje za dostatočne podstatnú na to, aby sa uvažovalo o tom, že výnimka podľa článku 1 ods. 9 by nemala byť dostupná, pretože tie jurisdikcie, ktoré v súčasnosti nemajú zavedené takéto postupy, naznačili, že sú ochotné ich po zavedení režimu MiFIR nastoliť. A napokon, to, či v posudzovanej jurisdikcii existujú zákonné výnimky pre transakcie centrálnych bánk obchodujúcich na miestach výkonu tretích krajín, sa nepovažuje za nevyhnutné na to, aby boli splnené podmienky na udelenie výnimky, keďže sa podľa článku 1 ods. 9 MiFIR výslovne nevyžadujú. Všeobecný prehľad posúdenia je uvedený v prílohe 1. Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na rámce transparentnosti trhu a/alebo transparentnosti operácií majú uvedené jurisdikcie zavedený právny rámec, ktorý umožňuje dostatočnú úroveň transparentnosti. Okrem toho obchodná činnosť v EÚ vychádzajúca z týchto jurisdikcií je dostatočne podstatná, aby oprávnila rozšírenie výnimky z požiadaviek na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť na tieto jurisdikcie. Komisia navyše dospela k záveru, že je vhodné udeliť výnimku pre BIS, ktorej schopnosť vykonávať jej funkcie dôležitého verejného záujmu a podporovať komunitu medzinárodného centrálneho bankovníctva by nemala byť dotknutá. Na rozdiel od centrálnych bánk je BIS výslovne uvedená ako subjekt, ktorý môže byť zahrnutý, ak je to nevyhnutné. Na rozdiel od posúdenia vo vzťahu k centrálnym bankám sa k tomuto záveru dospelo na základe kvalitatívneho posúdenia. Ďalej v texte sa uvádza zhrnutie analýzy vybraných krajín v súvislosti s uvedenými kritériami. Pre podrobný opis a hĺbkovú analýzu pozri štúdiu CEPS. Rezervná banka Austrálie (Reserve Bank of Australia – RBA) Hlavné kritériá Nekapitálové nástroje sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti pravidiel stanovených pre transparentnosť pri obchodovaní. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Rezervná banka Austrálie poskytuje informácie o položkách vo svojej súvahe, oznamuje svoje každodenné operácie na voľnom trhu a poskytuje určité súhrnné informácie o svojich transakciách prostredníctvom služieb elektronického spravodajstva po tom, ako sa tieto transakcie uskutočnia. Rezervná banka Austrálie má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Doplňujúce kritériá Pre zahraničné centrálne banky existuje výnimka z požiadaviek na transparentnosť.

Rezervná banka Austrálie sa považuje za schopnú rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na iné účely (napr. „investičné“ účely). A napokon, hoci táto inštitúcia nemá postup na oznámenie existencie výnimky pre obchodovanie s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, vyhlásila, že je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Centrálna banka Brazílie (Central Bank of Brazil – BCB) Hlavné kritériá Povinné pravidlá upravujúce transparentnosť pri obchodovaní s finančnými nástrojmi sa vzťahujú na niektoré nekapitálové nástroje vrátane dlhopisov s pevným kupónom, komerčné cenné papiere a deriváty. Štátne dlhopisy a obchodovateľné nástroje zabezpečené finančnou inštitúciou predstavujú hlavné výnimky z pravidiel transparentnosti trhu. V rámci transparentnosti operácií národná centrálna banka oznamuje podrobnosti o operáciách na voľnom trhu do systému Sisbacen a na svojom webovom sídle, kde poskytuje aj informácie o výsledkoch aukcií vrátane tých, ktoré sa týkajú výmenných kurzov. Centrálna banka Brazílie má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Doplňujúce kritériá Pre zahraničné centrálne banky neexistuje výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Centrálna banka Brazílie dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na iné účely (najmä „investičné“ účely), ktoré majú len okrajový význam. A napokon, táto inštitúcia má zavedený postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám. Centrálna banka Kanady (Bank of Canada – BoC) Hlavné kritériá Pokiaľ ide o transparentnosť trhu, povinné pravidlá obchodovania s finančnými nástrojmi sa vzťahujú na niektoré nekapitálové nástroje, ako sú dlhopisy, komerčné cenné papiere a deriváty. Štátne dlhopisy sú však výslovne vyňaté, ako aj zahraničné cenné papiere. Pokiaľ ide o opatrenia v rámci transparentnosti operácií, Centrálna banka Kanady uverejňuje vopred o transakciách programu termínovaných repo obchodov na účely správy súvahy (Term Repo for Balance Sheet Management Purposes). Súhrnné výsledky takýchto transakcií sa takisto uverejňujú na webovom sídle národnej centrálnej banky. Objem obchodovania Centrálnej banky Kanady s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ je vysoký.

Doplňujúce kritériá Pre zahraničné centrálne banky je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Centrálna banka Kanady dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na iné účely (najmä „investičné“ účely). A napokon, hoci táto inštitúcia v súčasnosti nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Čínska ľudová banka (Peoples' Bank of China – PBoC) Hlavné kritériá Čínska ľudová banka nemá žiadne požiadavky na transparentnosť pre nekapitálové nástroje a neočakáva sa, že účastníci trhu budú zverejňovať a oznamovať podrobnosti o transakciách. Transparentnosť operácií sa dosahuje prostredníctvom verejného oznamovania operácií na voľnom trhu a výsledkov operácií krátkodobej likvidity. Európska komisia čaká na údaje o obchodnej činnosti Čínskej ľudovej banky na finančných trhoch EÚ a s protistranami z EÚ. V tejto situácii teda nebolo možné posúdiť hlavné hospodárske dôvody na udelenie výnimky. Doplňujúce kritériá Vzhľadom na to, že táto inštitúcia spĺňa iba jedno z troch kľúčových kritérií, CEPS venovala osobitnú pozornosť trom dodatočným kritériám: – zahraničné centrálne banky nemôžu využívať všeobecnú výnimku z požiadaviek na transparentnosť, – nebola preukázaná schopnosť inštitúcie rozlišovať medzi transakciami vykonanými na investičné účely a transakciami vykonanými na účely politiky, – neboli zaznamenané žiadne postupy oznamovania protistranám z EÚ, že transakcie nepodliehajú požiadavkám na transparentnosť. Vzhľadom na nedostatok informácií o transakciách vykonaných s protistranami z EÚ alebo o finančných nástrojoch kótovaných v EÚ nedokázalo v danom momente CEPS dospieť k záveru o vhodnosti a nevyhnutnosti výnimky podľa článku 1 ods. 9 MiFIR pre Čínsku ľudovú banku.

Hongkonský orgán menovej politiky (Hong Kong Monetary Authority – HKMA) Hlavné kritériá Pokiaľ ide o transparentnosť trhov, Hongkong nemá žiadne požiadavky na transparentnosť pre obchodovanie s nekapitálovými nástrojmi. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, národná centrálna banka zverejňuje všeobecné položky svojej súvahy a zmeny v devízových rezervách, ale nie informácie o transakciách. Poskytuje však konkrétne podrobné informácie o emisiách cenných papierov EFBN (Exchange Fund Bills and Notes). Hongkonský orgán menovej politiky má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Doplňujúce kritériá Pre zahraničné centrálne banky nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Hongkonský orgán menovej politiky dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, Hongkonský orgán menovej politiky má zavedený postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám. Rezervná banka Indie (Reserve Bank of India – RBI) Hlavné kritériá So zreteľom na transparentnosť trhu sa o mimoburzových transakciách s nekapitálovými nástrojmi (zvyčajne sa uskutočňujú telefonicky) informuje v module sekundárneho trhu obchodovacej platformy Rezervnej banky Indie (Negotiated Dealing System). Informácie o obchodovaných cenách cenných papierov sú dostupné na webových sídlach Rezervnej banky Indie a Indickej zúčtovacej spoločnosti (Clearing Corporation of India Ltd.). Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Rezervná banka Indie uverejňuje aukčný kalendár a pri operáciách na voľnom trhu a nástrojoch likvidity zverejňuje tieto podrobnosti o operáciách vopred, ako aj súhrnné výsledky operácie ex post. Zverejňuje aj štatistické informácie o operáciách na voľnom trhu na týždennej báze a o devízovej politike vo svojom mesačnom bulletine (transakčné informácie o devízových transakciách sa nezverejňujú). Objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ je nízky. Doplňujúce kritériá Rezervná banka Indie neoznamuje devízové transakcie zahraničných centrálnych bánk a vo všeobecnosti neexistuje žiadna povinnosť oznamovať transakcie so zahraničnými centrálnymi bankami. Rezervná banka Indie dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam.

A napokon, hoci táto inštitúcia nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Centrálna banka Japonska (Bank of Japan – BoJ) Hlavné kritériá Povinné pravidlá týkajúce sa transparentnosti trhu zahŕňajú určité oznamovacie povinnosti pre mimoburzové deriváty, ale účastníci trhu sú povinní podávať správy iba ministerstvu a archívom obchodných údajov, nie verejnosti. Samoregulačné orgány však vydávajú osobitné požiadavky na uverejňovanie referenčných cien pre nekapitálové finančné nástroje. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Centrálna banka Japonska neuverejňuje informácie vopred, ale uverejňuje súhrnné výsledky aukcií po vykonaní každej transakcie. Objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ je nízky. Doplňujúce kritériá Zahraničné centrálne banky môžu rátať s výnimkou z požiadavky na transparentnosť podľa všeobecnej doložky o dôvernosti, ktorá sa vzťahuje na prípady, keď by zverejnenie mohlo spôsobiť ujmu vzťahom s tretími krajinami. Centrálna banka Japonska dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, hoci táto inštitúcia nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Centrálna banka Mexika (Bank of Mexico – Banxico) Hlavné kritériá Centrálna banka Mexika nemá povinné pravidlá o transparentnosti obchodovania s nekapitálovými nástrojmi. Samoregulačné pravidlá však obsahujú povinnosti súvisiace s kótovaním. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Centrálna banka Mexika zverejňuje hlavné informácie v informačnom bulletine pred aukciami vrátane odhadovanej sumy a druhu operácie. Objem obchodovania Centrálnej banky Mexika s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ je nízky. Doplňujúce kritériá

Pre transakcie zahraničných centrálnych bánk nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Centrálna banka Mexika dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, Centrálna banka Mexika má zavedený postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám. Menový úrad Singapuru (Monetary Authority of Singapore – MAS) Hlavné kritériá Pokiaľ ide o transparentnosť trhu, v usmerneniach o regulácii trhov, ktoré vydal Menový úrad Singapuru v rámci uplatňovania zákona o cenných papieroch a futuritách, sa stanovuje povinnosť poskytnúť predobchodné informácie (najlepšia cenová ponuka alebo ponukové ceny) a poobchodné informácie (o vykonaných transakciách). Tieto pravidlá a usmernenia sa uplatňujú na burzy a uznaných účastníkov trhu, nie na obchodníkov. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Menový úrad Singapuru oznamuje účastníkom trhu podmienky aukcií a výsledky aukcií. Menový úrad Singapuru má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ Doplňujúce kritériá Menový úrad Singapuru neudeľuje výnimku z požiadaviek na transparentnosť pre domáce transakcie zahraničných centrálnych bánk. Menový úrad Singapuru dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, hoci Menový úrad Singapuru nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, je ochotný takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Centrálna banka Kórey (Bank of Korea – BoK) Hlavné kritériá V povinných pravidlách sa nestanovujú žiadne požiadavky na transparentnosť pre nekapitálové nástroje. Samoregulačné pravidlá trhu však obsahujú povinnosti týkajúce sa transparentnosti referenčných cien pre nekapitálové nástroje, s ktorými Centrálna banka Kórey bežne obchoduje. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Centrálna banka Kórey uverejňuje súhrnné informácie o položkách svojej súvahy. V oblasti správy devízových rezerv uverejňuje Centrálna banka Kórey súhrnné informácie o investičnej tranži svojich zahraničných aktív. Centrálna banka Kórey má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ.

Doplňujúce kritériá Pre domáce transakcie zahraničných centrálnych bánk nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Centrálna banka Kórey dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, hoci Centrálna banka Kórey nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami v EÚ svojim protistranám z EÚ, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Švajčiarska národná banka (Swiss National Bank – SNB) Hlavné kritériá Pokiaľ ide o transparentnosť trhu, existujú oznamovacie povinnosti pre nekapitálové nástroje a platforma SIX Repo, prostredníctvom ktorej Švajčiarska národná banka vykonáva veľký objem transakcií, je k dispozícii aj pre repo transakcie na medzibankovom trhu a podlieha požiadavkám na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť. V oblasti transparentnosti operácií Švajčiarska národná banka uverejňuje podrobnosti o svojich operáciách na voľnom trhu a automatických operáciách. Švajčiarska národná banka má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Doplňujúce kritériá Pre domáce transakcie zahraničných centrálnych bánk nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť, ale o tejto možnosti sa v súčasnosti diskutuje. Švajčiarska národná banka navyše dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, hoci Švajčiarska národná banka nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Centrálna banka Tureckej republiky (Central Bank of the Republic of Turkey – CBRT) Hlavné kritériá Turecko má požiadavky na transparentnosť pre nekapitálové nástroje (okrem mimoburzových derivátov) obsiahnuté v povinných a samoregulačných pravidlách. Centrálna banka Tureckej republiky je členom istanbulskej burzy (Borsa Istanbul), ktorá zverejňuje jej objem obchodovania s nekapitálovými nástrojmi prostredníctvom tejto platformy spolu s objemami ostatných členov. Pokiaľ ide o transparentnosť operácií, Centrálna banka Tureckej republiky uverejňuje súhrnné podrobné údaje o operáciách na voľnom trhu, ako sú napríklad repo obchody a reverzné repo obchody, prostredníctvom aukcií a kótovania, priame nákupy prostredníctvom aukcií a kótovania, ako aj obchody s pokladničnými poukážkami Centrálnej banky Tureckej republiky. Borsa Istanbul uverejňuje objemy obchodovania, ktoré vykonáva Centrálna banka Tureckej republiky prostredníctvom svojej platformy. Centrálna banka Tureckej republiky zverejňuje informácie o svojich činnostiach v oblasti správy rezerv vo svojej výročnej správe (informácie o investičnej referenčnej hodnote, všeobecné informácie o zložení portfólia) a v niektorých mesačných správach. Objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ je vysoký.

Doplňujúce kritériá Pre domáce transakcie zahraničných centrálnych bánk nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť. Centrálna banka Tureckej republiky dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, hoci Centrálna banka Tureckej republiky nemá postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami z EÚ svojim protistranám z EÚ, je ochotná takýto postup po zavedení režimu MiFIR nastoliť. Federálny rezervný systém Spojených štátov amerických – Federálna rezervná banka v New Yorku (Federal Reserve Bank of New York – FRBNY) Hlavné kritériá Spojené štáty americké majú rozsiahle požiadavky na transparentnosť pre nekapitálové nástroje obsiahnuté v samoregulačných pravidlách [nástroj o oznamovaní obchodu a dodržiavaní pravidiel (Trade Reporting and Compliance Engine) Úradu pre reguláciu finančného odvetvia – FINRA]. Štátne cenné papiere sú vyňaté z požiadaviek na transparentnosť (i keď osoby obchodujúce s cennými papiermi ministerstva financií USA, dlhopismi s pevným kupónom vydanými americkými orgánmi a cennými papiermi v amerických dolároch zabezpečenými aktívami a hypotékami podliehajú regulačným oznamovacím povinnostiam vzťahujúcim sa na pozície). V oblasti transparentnosti operácií Federálna rezervná banka v New Yorku uverejňuje rozsiahle podrobné informácie o svojich transakciách pred ich uzavretím aj po ňom. Federálna rezervná banka v New Yorku má vysoký objem obchodovania s protistranami z EÚ alebo pomocou finančných nástrojov kótovaných v EÚ. Doplňujúce kritériá Pre transakcie zahraničných centrálnych bánk nie je dostupná výnimka z požiadaviek na transparentnosť, ale tie môžu využívať výnimku pre štátne dlhopisy a cenné papiere v cudzej mene. Transakcie s mimoburzovými derivátmi so zahraničnými centrálnymi bankami nie sú kategoricky vylúčené (v porovnaní s mimoburzovými derivátmi s americkými orgánmi, ktoré vylúčené sú). Federálna rezervná banka v New Yorku dokáže rozlišovať medzi transakciami na účely politiky a transakciami na „čisto“ investičné účely, ktoré majú len okrajový význam. A napokon, Federálna rezervná banka v New Yorku nemá zavedený postup na oznámenie existencie výnimky pri obchodovaní s finančnými protistranami v EÚ svojim protistranám z EÚ. Banka pre medzinárodné zúčtovanie (BIS) Hlavné kritériá Hoci je Banka pre medzinárodné zúčtovanie registrovaná vo Švajčiarsku, domáci režim transparentnosti trhu sa na transakcie Banky pre medzinárodné zúčtovanie nevzťahuje. V oblasti transparentnosti operácií BIS uverejňuje informácie v súhrnnej podobe. Medzi protistrany Banky pre medzinárodné zúčtovanie patria centrálne banky, menové úrady a medzinárodné verejné inštitúcie.