[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 9.11.2010 KOM(2010) 680 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stanovisko Komisie k žiadosti Albánska o členstvo v Európskej únii {SEK(2010) 1335 v konečnom znení} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stanovisko Komisie k žiadosti Albánska o členstvo v Európskej únii A. Úvod a) Žiadosť o členstvo Albánsko svoju žiadosť o členstvo v Európskej únii podalo 28. apríla 2009. Rada Európskej únie 16. novembra 2009 požiadala Komisiu, aby predložila svoje stanovisko k tejto žiadosti v súlade s postupom stanoveným v článku 49 Zmluvy o Európskej únii, kde sa uvádza: „O členstvo v Únii môže požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje hodnoty uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich podporovať. Táto žiadosť sa oznámi Európskemu parlamentu a národným parlamentom. Žiadajúci štát zašle svoju žiadosť Rade, ktorá sa uznáša jednomyseľne po porade s Komisiou a po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, ktorý sa uznáša väčšinou svojich poslancov. Zohľadnia sa podmienky prípustnosti schválené Európskou radou.“ V článku 2 sa uvádza, že „Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.“ Uvedené ustanovenia tvoria právny rámec, na základe ktorého Komisia predkladá súčasné stanovisko. Európska rada, ktorá zasadala vo Feire v roku 2000, uznala, že krajiny Západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú procesu stabilizácie a pridruženia patria k „potenciálnym uchádzačom“ o členstvo v EÚ. Európska rada, ktorá zasadala v Solúne v júni 2003 a ktorá schválila „Solúnsku agendu pre Západný Balkán“, opätovne potvrdila európsku perspektívu týchto krajín. Uvedená agenda predstavuje základný kameň politiky EÚ vo vzťahu k tomuto regiónu. Európska rada, ktorá sa zišla v decembri 2006, obnovila záväzok EÚ, „že budúcnosť Západného Balkánu spočíva v Európskej únii“ a znovu zopakovala, že „pokrok každej krajiny smerom k členstvu v Európskej únii závisí od jej individuálneho úsilia pri plnení kodanských kritérií a podmienok vyplývajúcich z procesu stabilizácie a pridruženia . Základným prvkom, ktorý EÚ posudzuje pri každej žiadosti o členstvo je, či príslušná krajina dosahuje uspokojivé výsledky pri plnení svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení (SAA) vrátane jej ustanovení o obchode.“ Na stretnutí ministrov krajín EÚ a Západného Balkánu, ktoré sa uskutočnilo 2. júna 2010 v Sarajeve, EÚ znovu zopakovala svoj jednoznačný záväzok európskej perspektívy pre krajiny Západného Balkánu ako aj to, že budúcnosť týchto krajín je v Európskej únii. V súlade s požiadavkami obsiahnutými v zmluve je predkladané hodnotenie vypracované v zmysle podmienok prípustnosti, ktoré stanovila Európska rada. Európska rada v júni 1993 v Kodani dospela k záveru, že: „pristúpenie sa uskutoční hneď ako je príslušná krajina schopná na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva splnením požadovaných ekonomických a politických podmienok. Členstvo si vyžaduje: - aby kandidátska krajina dosiahla stabilné inštitúcie zaručujúce demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, - existenciu fungujúceho trhového hospodárstva ako aj schopnosť čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám, ktoré pôsobia v rámci Únie, - schopnosť na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vrátane sledovania cieľov politickej, ekonomickej a menovej únie“. Dôležitým hľadiskom, ktorý je vo všeobecnom záujme Únie ako aj kandidátskych krajín, je schopnosť Únie prijímať nových členov a súčasne udržiavať dynamiku európskej integrácie. Na zasadnutí Európskej rady v Madride v decembri 1995 odznela potreba „vytvoriť podmienky postupnej a harmonickej integrácie [kandidátskych] krajín, najmä budovaním trhového hospodárstva, úpravou ich administratívnych štruktúr a vytvorením stabilného ekonomického a menového prostredia“ . Rada vymedzila podmienky pre proces stabilizácie a pridruženia 31. mája 1999. Medzi ne patrí spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a regionálna spolupráca. Tieto podmienky sú základným prvkom procesu stabilizácie a pridruženia a sú začlenené do dohody o stabilizácii a pridružení uzatvorenej s Albánskom, ktorá nadobudla platnosť v apríli 2009. Európska rada, ktorá zasadala v decembri 2006, sa zhodla na tom, že „stratégia rozšírenia založená na konsolidácii, plnení stanovených podmienok a komunikácii v kombinácii s kapacitou EÚ integrovať nových členov vytvára základ obnoveného konsenzu v otázke rozširovania“ . V predkladanom stanovisku Komisia analyzuje žiadosť Albánska na základe jeho schopnosti plniť kritériá stanovené Európskou radou, ktorá zasadala v Kodani v roku 1993, ako aj podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Takisto sa skúmajú dosiahnuté výsledky Albánska pri plnení jeho záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení vrátane ustanovení o obchode. Predkladané stanovisko bolo vypracované na základe podobnej metodiky, aká bola použitá pri predchádzajúcich stanoviskách. Čiastočne však bola upravená, aby zohľadňovala „obnovený konsenzus v otázke rozširovania“ z roku 2006. Komisia uskutočnila niekoľko expertných misií v Albánsku, ktoré sa sústreďovali najmä na oblasti súvisiace s politickými kritériami. Uvedená metodika umožnila spoľahlivo posúdiť administratívne kapacity albánskych inštitúcií a spôsoby implementácie právnych predpisov, a pokiaľ ide o budúce opatrenia, pomohla lepšie identifikovať zostávajúce problémy a priority. Komisia uskutočnila analýzu súčasnej situácie ako aj strednodobej perspektívy. Na účely tohto stanoviska a bez toho, aby tým bol dotknutý akýkoľvek budúci termín pristúpenia, bola strednodobá perspektíva stanovená ako obdobie piatich rokov. Správa, ktorá obsahuje podrobnú analýzu, z ktorej toto stanovisko vychádza, sa uverejňuje ako osobitný dokument ( Analytická správa na účely stanoviska k žiadosti Albánska o členstvo v Európskej únii )[1]. Analytická správa v súlade s obnoveným konsenzom v otázke rozširovania tiež podáva pôvodné odhady dosahu pristúpenia Albánska na kľúčové oblasti a sektory politiky (voľný pohyb pracovníkov, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálna politika a finančné a rozpočtové ustanovenia). Podrobnejšie hodnotenia vplyvu v týchto kľúčových oblastiach Komisia predloží v neskorších fázach predvstupového procesu. Zmluva o pristúpení Albánska by sa vzhľadom na Zmluvu o Európskej únii okrem toho týkala technického prispôsobenia inštitúcií EÚ. b) Vzťahy medzi EÚ a Albánskom Po ustanovení parlamentnej republiky v Albánsku v marci 1991 Európske spoločenstvo s Albánskom nadviazalo vzťahy v júni 1991. V roku 1992 nadobudla platnosť Dohoda o obchode a spolupráci medzi EÚ a Albánskom. K rozšíreniu hospodárskej spolupráce došlo v roku 1999, kedy Albánsko začalo využívať autonómne obchodné preferencie poskytnuté Európskou úniou a albánske produkty určené na vývoz získali bezcolný prístup na trh EÚ. V apríli 2009 nadobudla platnosť Dohoda a stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Albánskom[2], ktorá nahradila Dočasnú dohodu o obchode a obchodných záležitostiach, ktorá nadobudla platnosť v decembri 2006. Vo všeobecnosti Albánsko hladko implementovalo záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení ako aj jej ustanovenia o obchode. Vždy keď sa nejaké problémy vyskytli, Albánsko otvorene a konštruktívne identifikovalo prostriedky na ich riešenie. Stretnutia na úrovni ministrov medzi EÚ a Albánskom, ktoré sa venovali politickému dialógu, sa uskutočňujú od roku 2001. Spoločný výbor, ktorý bol zriadený na základe dočasnej dohody, sa v rozmedzí rokov 2006 až 2008 stretol trikrát. Stretnutia Rady pre stabilizáciu a pridruženie sa uskutočnili v máji 2009 a 2010. Prvé stretnutie Výboru pre stabilizáciu a pridruženie sa uskutočnilo v marci 2010. Stretnutia podvýborov sa uskutočnili v rokoch 2009 a 2010. Prvé európske partnerstvo s Albánskom Rada prijala v roku 2004[3]. Nové európske partnerstvo s Albánskom Rada prijala vo februári 2008[4]. V rámci dialógu o liberalizácii vízového režimu Albánsko dosiahlo významný pokrok v rôznych oblastiach cestovnej mapy pre liberalizáciu vízového režimu. Komisia preto 27. mája 2010 predložila návrh na zrušenie vízovej povinnosti pre občanov Albánska, ktorý bol podmienený splnením nesplnených kritérií. Európsky parlament tento návrh schválil 7. októbra 2010 a Rada 8. novembra 2010. Od roku 2006 je v platnosti dohoda o readmisii medzi Európskou úniou a Albánskom. V nadväznosti na podpísanie Zmluvy o energetickom spoločenstve v októbri 2005 a jej následné nadobudnutie platnosti 1. júla 2006 sa Albánsko stalo plnoprávnym členom Energetického spoločenstva juhovýchodnej Európy. Dohodu o spoločnom európskom leteckom priestore (ECAA) Albánsko podpísalo v júni 2006. Albánsko sa od roka 2006 aktívne zúčastňuje mechanizmov EÚ v oblasti ekonomického a fiškálneho dozoru a výkazníctva, ktoré sa vzťahujú na potenciálne kandidátske krajiny. Národná stratégia rozvoja a integrácie (2007 – 2013) predstavuje kľúčový politický dokument albánskej vlády, v ktorom je v hlavných črtách vykreslený dlhodobý rozvoj krajiny a jej integračné ciele vo vzťahu k EÚ. Európska únia je najdôležitejším obchodným partnerom Albánska, keď jej podiel na jeho celkovom zahraničnom obchode v roku 2009 dosahoval úroveň 80 %. Od roku 1991 je Albánsko príjemcom finančnej pomoci EÚ . V rozmedzí rokov 1999 až 2010 EÚ preň celkovo vyčlenila viac ako 565,7 mil. EUR. Albánsko od roku 1999 do roku 2006 čerpalo pomoc z finančného nástroja EÚ CARDS vo výške 259,6 mil. EUR. V roku 2007 program CARDS nahradil Nástroj predvstupovej pomoci (IPA), z ktorého Albánsko v rokoch 2007 až 2010 prijalo pomoc vo výške 306,1 mil. EUR. IPA sa zameriava na podporu reformného procesu v krajine v súvislosti s európskou integráciou a s dôrazom na budovanie inštitúcií, zavádzanie acquis EÚ a zlepšovanie sociálno-ekonomických podmienok ako aj ochranu životného prostredia a udržateľný rozvoj. Finančná a inštitucionálna podpora sa tiež poskytuje subjektom občianskej spoločnosti. V máji 2005 bola ratifikovaná rámcová dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Albánskom o jeho účasti na programoch EÚ. Doteraz sa Albánsko aktívne zúčastňovalo na troch programoch EÚ: na siedmom rámcovom programe v oblasti výskumu a technologického rozvoja (2007 – 2013), programe pre podnikanie a inováciu (2007 – 2013) a programe Európa pre občanov. Prostriedky z nástroja IPA sa používajú na úhradu časti nákladov na účasť na všetkých troch programoch. B. Kritériá vyplývajúce z členstva POLITICKÉ KRITÉRIÁ Predkladané hodnotenie sa opiera o kodanské kritériá týkajúce sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín a podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Albánsko je parlamentnou demokraciou vychádzajúcou z ústavného a právneho rámca, ktorý je z veľkej časti v súlade s európskymi princípmi a normami. V Albánsku panuje všeobecná zhoda, pokiaľ ide o cieľ krajiny stať sa členom EÚ. Doteraz sa však nedosiahla postačujúca efektivita a stabilita inštitúcií. Parlamentné inštitúcie a postupy riadne nefungujú. V dôsledku toho parlament nevykonáva efektívnu kontrolu vlády a jeho dohľad nad legislatívnym vývojom je nedostatočný. Politický dialóg má konfrontačnú a nekonštruktívnu povahu, v neposlednom rade v dôsledku politického patu, ktorý panuje od volieb v júni 2009. Hatí to prácu parlamentu a bráni realizácii nutných politických reforiem založených na konsenze. Vláda spolu s opozíciou nesú spoločnú zodpovednosť za to, aby transparentným spôsobom a pri úplnom dodržiavaní ústavy dosiahli riešenia, ktoré krajina potrebuje, aby sa na svojej integračnej ceste do EÚ pohla dopredu. Navyše sa vyskytujú nedostatky v implementácii právnych predpisov. Právny rámec orgánov verejnej správy a systém štátnej správy je z veľkej časti v súlade s európskymi normami a európskou praxou. Riadna implementácia právneho rámca však vyvoláva obavy a verejná služba je veľmi spolitizovaná, chýba jej transparentnosť pri vymenúvaní do funkcií a vyznačuje sa vysokou fluktuáciou zamestnancov. Voľby do zákonodarného zboru v júni 2009 OBSE/ODIHR zhodnotila, ako spĺňajúce väčšinu medzinárodných noriem a oproti minulým voľbám ich označila za zlepšenie. Zistili sa však určité nedostatky a Albánsko dostalo rad odporúčaní týkajúcich sa budúcich volieb vrátane odporúčania odpolitizovať rôzne procesy, ako je napríklad sčítanie hlasov. Odporúčania sa zatiaľ nepremietli do uspokojivej volebnej reformy, ktorá je pre nadchádzajúce voľby potrebná. Albánsko v posledný rokoch posilnilo právny štát , najmä uskutočnením legislatívnych a inštitucionálnych reforiem v justícii a v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Posilnili sa administratívne kapacity, najmä orgánov presadzovania práva. Reformy však zostávajú nedokončené a v systéme justície existujú výrazné nedostatky, pokiaľ ide o jeho nezávislosť, transparentnosť a zodpovednosť, a v oblasti efektívneho boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti chýbajú spoľahlivé výsledky. Pokračuje reforma justície. Neprikročilo sa však k uskutočneniu komplexnej a koordinovanej stratégie reformy justície, keďže ešte neboli prijaté kľúčové zákony o správnych súdoch a o organizácii Vysokej súdnej rady. Pretrvávajú vážne obavy z celkového fungovania, účinnosti a nezávislosti justície. Vymenúvanie do funkcií, služobný postup, presuny a hodnotenie sudcov sa vyznačujú absenciou transparentnosti a značné nedostatky sa vyskytujú v inšpekčnom systéme justície. Obavy v posledných rokoch vyvolávajú prípady nerešpektovania rozhodnutí ústavného súdu vládou a spolitizovanie hlasovania o vymenovaní predsedu ústavného súdu a predsedu najvyššieho súdu, keďže ohrozujú základné princípy, ako je nezávislosť justície a rešpektovanie právneho štátu. Ľudské a finančné zdroje sú neprimerané a je potrebné ich zlepšiť, aby sa zaistilo účinné fungovanie súdov. Albánsko v posledných rokoch vyvinulo úsilie o zriadenie právneho a inštitucionálneho rámca na boj proti korupcii, ktorý v súčasnosti z veľkej časti existuje. Napriek tomuto úsiliu je však korupcia stále rozšírená v mnohých oblastiach a predstavuje obzvlášť závažný problém. Osobitné obavy vyvolávajú prípady korupcie v justícii a v súvislosti so systémom reštitúcie a náhrady majetkových práv, ako aj rozšírené úplatkárstvo v zdravotníctve. Významným problémom je chýbajúca transparentnosť vo financovaní politických strán, ktorá umožňuje neprimerané ovplyvňovanie politiky. Je potrebné, aby Albánsko dokončilo právny rámec v oblasti boja proti korupcii a odstránilo prekážky brániace efektívnemu vyšetrovaniu, predovšetkým sudcov, ministrov a členov parlamentu, na ktorých sa z titulu týchto verejných funkcií vzťahuje neobmedzená imunita. Je potrebné, aby sa implementáciou protikorupčnej stratégie a protikorupčného akčného plánu v prípade proaktívneho vyšetrovania a stíhania zaistili spoľahlivé výsledky a v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach boli vznesené presvedčivé obžaloby a vynesené jasné rozsudky. V oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti Albánsko vybudovalo legislatívny a inštitucionálny rámec, ktorý je z veľkej časti primeraný. Reforma orgánov presadzovania práva ako aj ich primerané zdroje a vybavenie prispeli k úspešnému zápasu s týmto javom. Efektívna implementácia nových právnych predpisov a profesionalita nových štruktúr a systémov sa však bude musieť ďalej overiť v praxi. Je potrebné zaistiť proaktívne vyšetrovanie a je potrebné, aby boli v nadväznosti na úspešne vyšetrené prípady vynesené odsudzujúce rozsudky. Problémom vyvolávajúcim vážne obavy sú aj naďalej aktivity zločineckých skupín v Albánsku s dosahom v zahraničí. Je nevyhnutné, aby sa ďalej posilňovala spolupráca na medzinárodnej úrovni, a to najmä so susediacimi krajinami. Albánsko z veľkej časti disponuje právnym a politickým rámcom, ktorý upravuje ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín a ktorý vo všeobecnosti zodpovedá európskym a medzinárodným normám. Inštitucionálny rámec je primeraný. V legislatíve a pri implementácii existujúcich stratégií a akčných plánov sa však vyskytujú určité nedostatky. Je potrebné zvýšiť informovanosť a citlivosť orgánov verejnej správy, justície a orgánov presadzovania práva, pokiaľ ide o ľudsko-právne štandardy. Vo všeobecnosti sa ľudské práva v Albánsku dodržiavajú. Určité obavy však pretrvávajú. Reštitúciu, legalizáciu a náhradu majetkových práv upravujú čiastkové právne predpisy a riadia viaceré orgány s prekrývajúcimi sa právomocami, čím sa vytvára taká zložitosť, ktorá v tejto oblasti ohrozuje efektívne uplatňovanie ľudských práv. V tejto oblasti existuje niekoľko rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva v neprospech Albánska za porušenie zásady práva na spravodlivý proces. Ďalšie závažné obavy vyvolávajú podmienky zadržania a zaobchádzanie so zadržanými osobami na policajných staniciach, vo vyšetrovacej väzbe ako aj vo väzniciach. Prevaha politických vplyvov a obchodných záujmov ohrozuje nezávislosť médií. Domáce násilie je pretrvávajúcim javom, ktorý ovplyvňuje veľký počet rodín a ktorý sa systematicky nerieši. Výrazne sa zlepšil právny a inštitucionálny antidiskriminačný rámec, najmä vytvorením Úradu komisára na ochranu pred diskrimináciou. Rómovia, osoby so zdravotným postihnutím a lesbičky, gayovia, bisexuáli a transsexuáli sú stále vystavení diskriminácii. Rodová rovnosť nie je v praxi úplne zaručená, najmä v oblasti zamestnanosti a prístupu k ekonomickej pomoci. V právnych predpisoch upravujúcich ľudské práva sa vyskytujú určité nedostatky, keďže zatiaľ nebol prijatý najmä integrálny zákon o právach detí. Navyše, meškanie pri vymenovaní nového ombudsmana, ktoré trvá od začiatku roka 2010, brzdí národné inštitúcie venujúce sa ľudským právam v ich činnosti. Hoci Albánsko nemá rámcový zákon o menšinách, vo všeobecnosti je rešpektovanie a ochrana menšín zaručená. V praxi sa uznávajú osobitné práva troch „národnostných“ a dvoch „etnicko-jazykových“ menšín, ako ich Albánsko definuje. V uplatňovaní týchto práv sa však vyskytujú nezrovnalosti. Chýbajúce presné údaje o menšinách bránia vypracovaniu vhodných politík. Očakáva sa, že tieto údaje sa získajú uskutočnením budúceho sčítania obyvateľstva v roku 2011 v súlade s medzinárodnými normami. Je potrebné zvýšiť úroveň zastúpenia osôb patriacich k menšinám v orgánoch verejnej správy a v politike. V nedostatočnej miere sa implementuje existujúci politický rámec na zlepšenie života Rómov. Rómska menšina žije vo veľmi ťažkých podmienkach a zápasí s obmedzeným prístup k zamestnaniu, vzdelaniu a sociálnym službám. Vo všeobecnosti Albánsko spĺňa podmienky procesu stabilizácie a pridruženia . Krajina je pevne odhodlaná zúčastňovať sa na regionálnej spolupráci, zohráva konštruktívnu úlohu v regióne a aktívne sa zúčastňuje na regionálnych iniciatívach. Celkovo sú dvojstranné vzťahy so susedmi dobré. Albánsko je zmluvnou stranou Rímskeho štatútu. Krajina však ratifikovala dvojstrannú dohodu o imunite so Spojenými štátmi vo vzťahu k Medzinárodnému súdnemu dvoru, ktorá nie je v súlade so spoločnými pozíciami ani usmerňovacími zásadami EÚ. Je potrebné, aby Albánsko svoje stanovisko zosúladilo so stanoviskom EÚ. EKONOMICKÉ KRITÉRIÁ Predkladané hodnotenie je vypracované na základe kodanských kritérií týkajúcich sa existencie fungujúceho trhového hospodárstva ako aj schopnosti čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám, ktoré pôsobia v rámci Únie. V Albánsku existuje široký konsenzus, pokiaľ ide o základné prvky hospodárskej politiky ako aj o výsledky, ktoré treba pri realizácii ekonomických reforiem dosiahnuť. Albánsko dosiahlo taký stupeň makroekonomickej stability, ktorý je dostačujúci na to, aby mohli ekonomické subjekty prijímať rozhodnutia v predvídateľnom prostredí. V posledných rokoch bola kombinácia makroekonomických politík v primeranom pomere, keďže jej výsledkom bol hospodársky rast na úrovniach nad 5 %, a hospodárska aktivita, hoci pomalšia, si napriek kríze v roku 2009 zachovala pozitívny charakter. Inflácia sa držala na nízkej úrovni. Voľné pôsobenie trhových síl sa rozvíjalo vďaka privatizácii. Vo väčšine prípadov došlo k liberalizácii cien a obchodu. Výrazný pokrok sa dosiahol v zjednodušení vstupu na trh. V dôsledku privatizácie a vstupu zahraničných investorov, bankový systém veľmi rýchlo expandoval. Štátna pomoc sa znížila. Podiel obchodnej a investičnej integrácie s EÚ zostal vysoký. Konsolidácia rozpočtu sa však nedávno zastavila a vysoká úroveň verejného dlhu zostáva zdrojom makrofinančnej zraniteľnosti. Výsledkom úzkej vývoznej základne a obmedzených verejných investícií je značná a pretrvávajúca nerovnováha na bežnom účte. Existencia rozšírenej neoficiálnej zamestnanosti aj naďalej vážne deformuje trh práce a nezamestnanosť zostáva vysoká, keď v roku 2009 dosahovala úroveň 13,8 %. Prístup k financovaniu je pre malé podniky aj naďalej problémom. Nedostatky právneho štátu brzdia rozvoju podnikateľského prostredia a vážnym problémom zostáva prevod vlastníctva a uznanie majetkových práv. Systém vzdelávania aj naďalej nie je schopný pracovnú silu vybaviť zručnosťami, ktoré meniaci sa trh práce potrebuje. Infraštruktúra si vyžaduje ďalšie investície. Väčšiu pozornosť si vyžaduje zaistenie spoľahlivosti dodávok elektrickej energie ako aj finančná životaschopnosť odvetvia elektrickej energie. Závažným problémom zostáva tieňová ekonomika. SCHOPNOSť VZIAť NA SEBA ZÁVÄZKY čLENSTVA Schopnosť Albánska vziať na seba záväzky členstva boli hodnotené na základe týchto ukazovateľov: - záväzky vytýčené v dohode o stabilizácii a pridružení, - dosiahnutý pokrok pri prijímaní, implementácii a presadzovaní acquis EÚ. Podmienky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení Albánsko vo všeobecnosti hladko implementovalo, hoci je potrebné, aby náležitú pozornosť venovalo dodržiavaniu lehôt pri plnení svojich záväzkov. Donedávna sa vyskytovali určité nedostatky pri implementácii niektorých ustanovení o obchode (konkrétne doložky o odkladnej lehote týkajúcej sa zdaňovania dovážaných tovarov). Albánsko prijalo Národnú stratégiu rozvoja a integrácie (2007 – 2013), ktorá je komplexným a ambicióznym plánom, v ktorom sa stanovuje aproximácia vnútroštátnych právnych predpisov k acquis EÚ. V posledných rokoch vyvinulo významné úsilie o zosúladenie svojich právnych predpisov s acquis EÚ, najmä v niektorých oblastiach vnútorného trhu, ustanovení o obchode, colnej a daňovej oblasti sa dosiahol významný pokrok. Pri vykonávaní a presadzovaní právnych predpisov však krajina čelí vážnym výzvam. Kapacity orgánov verejnej správy a justície sú aj naďalej obmedzené a krajina bude musieť vyvinúť trvalé úsilie, aby ich rozšírila s cieľom môcť na seba v krátkodobom čase vziať záväzky vyplývajúce z členstva. Ak bude Albánsko vo svojom úsilí pokračovať, v strednodobom horizonte by malo byť schopné spĺňať požiadavky acquis v týchto oblastiach: - dane, - podnikanie a priemyselná politika, - veda a výskum, - vzdelávanie a kultúra, - colná únia, - vonkajšie vzťahy, - zahraničná, bezpečnostná a obranná politika, - finančné a rozpočtové ustanovenia. Albánsko bude musieť podniknúť dodatočné úsilie, aby v strednodobom horizonte svoje právne predpisy zosúladilo s acquis a efektívne ich vykonávalo v týchto oblastiach: - voľný pohyb pracovníkov, - právo usadiť sa a slobodné poskytovanie služieb, - voľný pohyb kapitálu, - verejné obstarávanie, - právo obchodných spoločností, - politika v oblasti hospodárskej súťaže, - finančné služby, - energetika, - hospodárska a menová politika, - štatistika, - transeurópske siete, - ochrana spotrebiteľa a ochrana zdravia. V uvedených oblastiach je potrebné, aby sa vo väčšej miere upravil právny a inštitucionálny rámec a aby sa posilnili administratívne a implementačné kapacity. Albánsko bude musieť podniknúť značné a trvalé úsilie, aby v strednodobom horizonte svoje právne predpisy zosúladilo s acquis a efektívne ich vykonávalo v týchto oblastiach: - voľný pohyb tovaru, - právo duševného vlastníctva, - informačná spoločnosť a médiá, - poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, - bezpečnosť potravín a politika vo veterinárnej a fytosanitárnej oblasti, - rybné hospodárstvo, - dopravná politika, - sociálna politika a zamestnanosť, - regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, - justícia a základné práva, - spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť, - finančná kontrola. V uvedených oblastiach je potrebné, aby sa výrazne upravil právny a inštitucionálny rámec a aby sa značne posilnili administratívne a implementačné kapacity. V oblasti životného prostredia bude potrebné vyvinúť obrovské úsilie, aby sa právne predpisy v tejto oblasti zosúladili s acquis EÚ a efektívne vykonávali. Súčasťou tohto úsilia by mali byť značné investície a posilnenie administratívnej kapacity na presadzovanie právnych predpisov, aby sa v strednodobom horizonte dosiahol účinný súlad vo väčšine dôležitých otázok vrátane oblasti zmeny klímy. Úplný súlad s acquis bude možné dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si vyžadovať zvýšené investície. C. Záver a odporúčanie Albánsko dosiahlo pokrok pri plnení kritérií týkajúcich sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, a podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Napriek tomu, je však potrebné vyvinúť ďalšie značné úsilie. Pokiaľ ide o ekonomické kritériá, Albánsko dosiahlo určitý stupeň makroekonomickej stability. Je však potrebné, aby Albánsko ďalej posilňovalo správu vecí verejných, zvyšovalo výkonnosť trhu práce, zaistilo uznanie majetkových práv a posilnilo právny štát s cieľom stať sa fungujúcim trhovým hospodárstvom v zmysle, ako to stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993. Je potrebné, aby Albánsko posilnilo svoju fyzickú infraštruktúru a ľudské zdroje a pokračovalo v ďalších štrukturálnych reformách s tým cieľom, aby bolo v strednodobom horizonte schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie. Vo všeobecnosti má Albánsko pozitívnu bilanciu dosiahnutých výsledkov v realizácii svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení. Za predpokladu, že proces zosúlaďovania právnych predpisov bude pokračovať a krajina bude vyvíjať ďalšie značné a trvalé úsilie na zaistenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov, bude Albánsko v strednodobom horizonte schopné na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vo väčšine oblastí acquis . Osobitná pozornosť by sa mala venovať oblasti voľného pohybu tovarov, práva duševného vlastníctva, informačnej spoločnosti a médií, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, potravinovej bezpečnosti, veterinárnej a fytosanitárnej politiky, rybného hospodárstva, dopravnej politiky, sociálnej politiky a zamestnanosti, regionálnej politiky a koordinácie štrukturálnych nástrojov, justície a základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti a finančnej kontroly. V dlhodobom časovom horizonte bude možné dosiahnuť úplný súlad s acquis v oblasti životného prostredia, čo si bude vyžadovať zvýšené investície. Tempo vyvíjaného úsilia v tejto oblasti by sa malo zvýšiť. Na politiky Európskej únie by pristúpenie Albánska malo celkovo obmedzený vplyv a neovplyvnilo by ani schopnosť Únie udržať a prehlbovať svoj vlastný rozvoj. Komisia sa domnieva, že rokovania s Albánskom o pristúpení k Európskej únii by sa mali začať, keď krajina dosiahne potrebný stupeň súladu s kritériami vyplývajúcimi z členstva a najmä s kodanskými politickými kritériami, ktoré požadujú stabilné inštitúcie zaručujúce najmä demokraciu a právny štát. Je potrebné, aby Albánsko v tejto súvislosti splnilo najmä tieto kľúčové priority: - zaistiť riadne fungovanie parlamentu na základe konštruktívneho a trvalého dialógu medzi všetkými politickými stranami, - prijať návrhy zákonov, ktoré požadujú zavedenie kvalifikovanej väčšiny v parlamente, - vymenovať ombudsmana a zaistiť, aby osoby navrhnuté na vymenovanie do funkcie na ústavnom súde a najvyššom súde boli v parlamente riadne vypočuté a riadne sa o nich hlasovalo, - upraviť legislatívny rámec volieb v súlade s odporúčaniami OBSE/ODIHR, - zaistiť, aby sa voľby uskutočnili v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, - ukončiť základné kroky reformy verejnej správy vrátane zmien a doplnení zákona o verejnej službe, posilniť Úrad pre verejnú správu s cieľom zvýšiť profesionalitu verejnej správy a dosiahnuť jej odpolitizovanie a posilniť transparentný a zásluhový prístup pri vymenúvaní do funkcií a služobnom postupe, - posilniť právny štát prijatím a implementáciou stratégie reformy v oblasti justície, zaistiť nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť justičných inštitúcií, - efektívne implementovať protikorupčnú stratégiu a protikorupčný akčný plán vlády, odstrániť prekážky vo vyšetrovaní najmä sudcov, ministrov a členov parlamentu, a pokiaľ ide o proaktívne vyšetrovanie, stíhanie a odsúdenie v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach dosiahnuť spoľahlivé výsledky, - posilniť boj proti organizovanej trestnej činnosti, ktorý sa opiera o posúdenie hrozieb a proaktívne vyšetrovanie, intenzívnejšiu spoluprácu s partnermi na regionálnej úrovni a úrovni EÚ, a o lepšiu koordináciu subjektov presadzovania práva. Dosiahnuť spoľahlivé výsledky v tejto oblasti, - vypracovať, prijať a implementovať národnú stratégiu a akčný plán v oblasti majetkových práv v nadväznosti na rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a zohľadňujúc judikatúru ESĽP, pričom by sa tieto dokumenty mali týkať reštitúcie a náhrady majetku a legalizačných postupov, - prijať konkrétne opatrenia na zvýšenie ochrany ľudských práv, najmä v prípade žien, detí a Rómov, a efektívne implementovať antidiskriminačné politiky, - prijať dodatočné opatrenia na zlepšenie zaobchádzania so zadržanými osobami na policajných staniciach, vo vyšetrovacej väzbe ako aj vo väzniciach. Posilniť následné súdne opatrenia v prípadoch zlého zaobchádzania a zlepšiť uplatňovanie odporúčaní ombudsmana v tejto oblasti. Albánsko sa vyzýva, aby pokračovalo vo svojom konštruktívnom angažovaní sa v regionálnej spolupráci a v upevňovaní dvojstranných vzťahov so susediacimi krajinami. Je potrebné pokračovať v hladkej implementácii dohody o stabilizácii a pridružení a v tejto súvislosti sa požaduje, aby náležitú pozornosť venovalo dodržiavaniu lehôt pri plnení svojich záväzkov. Okrem toho sa krajina naliehavo vyzýva, aby pokračovala v posilňovaní svojich administratívnych kapacít vo všetkých oblastiach. Úroveň spolupráce so zástupcami občianskej spoločnosti je potrebné zvýšiť. Je potrebné, aby Albánsko vyčlenilo primerané zdroje na zaručenie efektívneho fungovania svojich inštitúcií venujúcich sa ľudským právam a zvýšilo svoje úsilie v oblasti ochrany menšín. Požaduje sa posilniť slobodu médií a ich nezávislosť a odstrániť prevahu politických záujmov. V rozsahu inštitucionálneho rámca dohody o stabilizácii a pridružení bude Komisia monitorovať pokrok dosahovaný pri realizácii nutných reforiem a prostredníctvom finančného nástroja IPA bude pokračovať v podpore jeho reformného úsilia. Správu o dosiahnutom pokroku Albánska Komisia predloží v súbore dokumentov o politike rozšírenia v roku 2011. V tejto správe sa predovšetkým zameria na implementáciu kľúčových priorít, ktoré bude potrebné na otvorenie prístupových rokovaní uskutočniť. [1] SEK(2010) 1335 z 9.11.2010. [2] Ú. v. EÚ L 107, 28.4.2009, s. 166. [3] Ú. v. EÚ L 35, 7.2.2006, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 080, 19.3.2008, s. 1.