SPRÁVA O ČINNOSTI DOZORNÉHO VÝBORU ÚRADU OLAF – 2017

(2018/C 389/01)

Členovia dozorného výboru úradu OLAF

pán Jan MULDER predseda dozorného výboru úradu OLAF člen výboru od 23. januára 2017, predseda od 1. marca 2017 bývalý poslanec Európskeho parlamentu, Holandsko

pani Colette DRINAN členka výboru od 13. júla 2016 do 15. novembra 2017, predsedníčka od 7. septembra 2016 do 1. marca 2017 riaditeľka auditu, Úrad generálneho kontrolóra a audítora, Írsko certifikovaná účtovníčka

pani Maria Helena FAZENDA členka výboru od 23. januára 2017 generálna tajomníčka systému vnútornej bezpečnosti, Portugalsko štátna prokurátorka

pán Petr KLEMENT člen výboru od 23. januára 2017 Najvyššie štátne zastupiteľstvo, Česká republika štátny prokurátor

pani Grażyna STRONIKOWSKA členka výboru od 13. júla 2016 prokurátorka na národnej prokuratúre, Varšava, Poľsko štátna prokurátorka

pán Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA člen výboru od 1. decembra 2017 riaditeľ oddelenia podpory generálneho štátneho kontrolóra na špeciálnej prokuratúre v boji proti korupcii a organizovanému zločinu, Španielsko audítor, právnik, ekonóm

PREDSLOV PREDSEDU

Mám tú česť predložiť výročnú správu dozorného výboru Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) za rok 2017.

V súčasnom vykazovanom období boli členovia dozorného výboru a jeho sekretariátu plne zamestnaní. Tento rok bol charakterizovaný množstvom personálnych zmien v zložení výboru. Pani Catherine Pignonovej, pánovi Johanovi Denolfovi a pánovi Dimitriosovi Zimianitisovi sa skončilo funkčné obdobie a 23. januára ich nahradili pani Helena Fazenda, pán Petr Klement a moja osoba, Jan Mulder. Využívam túto príležitosť, aby som im poďakoval za ich služby, ktoré poskytli Európskej únii vo všeobecnosti, a najmä tomuto výboru a úradu OLAF.

Pani Colette Drinan odstúpila 1. marca 2017 z funkcie predsedníčky, v ktorej som ju nahradil. Dňa 16. novembra toho istého roku sa vzdala aj členstva vo výbore a nahradil ju pán Rafael Muñoz López-Carmona. V mene výboru jej ďakujem za príspevok k našej práci.

V októbri 2017 sa bývalý generálny riaditeľ úradu OLAF pán Giovanni Kessler rozhodol prijať pracovné miesto v Taliansku pred uplynutím jeho funkčného obdobia v Bruseli. Čoskoro po oznámení jeho rozhodnutia sa začalo výberové konanie na nového generálneho riaditeľa úradu OLAF. Ako predseda dozorného výboru som sa na tomto výberovom konaní zúčastnil ako pozorovateľ. Ako výbor sme nevzniesli žiadne námietky proti konaniu, ktoré viedla Komisia.

V záujme zabezpečenia nezávislosti sekretariátu výboru bol sekretariát v roku 2017 presunutý z úradu OLAF do úradu Európskej komisie, konkrétne Úradu pre správu a úhradu individuálnych nárokov (PMO). Ide však iba o administratívne priradenie. Tento administratívny presun sprevádzal fyzický presun z priestorov úradu OLAF do inej časti budovy mimo zabezpečenej oblasti úradu OLAF. S odstupom času možno povedať, že výsledky tejto zmeny nesplnili očakávania výboru.

Hlavná časť práce výboru bola venovaná hodnoteniu účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (1) (nariadenie o úrade OLAF) v súlade s článkom 19 nariadenia. Práca musela byť dokončená do 2. októbra 2017.

Hlavné závery stanoviska výboru o hodnotení nariadenia o úrade OLAF, ktoré boli včas poskytnuté, boli:

i) potreba zahrnúť do samotného nariadenia požiadavku, aby mal dozorný výbor právo získať informácie, ktoré považuje za potrebné na plnenie svojej úlohy s cieľom plne posilniť nezávislosť úradu OLAF;

ii) potreba väčšej zrozumiteľnosti procesných záruk a

iii) aby sa posilnila povinnosť členských štátov spolupracovať pri vyšetrovaniach úradu OLAF.

Úplné znenie správy je k dispozícii na medziinštitucionálnom webovom sídle dozorného výboru http://europa.eu/supervisory-committee-olaf/.

Výbor sa zameral na oboznámenie svojich nových členov s vnútornými činnosťami úradu OLAF, analýzu zamietnutých prípadov, kontrolu trvania vyšetrovaní, preskúmanie citlivých prípadov a overenie vynakladania výdavkov úradu OLAF. Spolu s členmi výboru sme sa niekoľkokrát stretli s vyšetrovateľmi a vedením úradu OLAF, aby sme spolupracovali a posilnili riadenie úradu.

Výbor dospel k záveru, že v nadchádzajúcom roku treba vynaložiť veľké úsilie, pokiaľ ide o procesné záruky, trvanie vyšetrovaní a mieru úspešnosti prípadov, ako aj odporúčania postúpené vnútroštátnym justičným orgánom a inštitúciám EÚ.

V predchádzajúcich správach bol nedostatok informácií poskytovaných výboru zdôraznený ako hlavný problém. Prioritou nového výboru sa stalo plnenie jeho mandátu prostredníctvom primeraného prístupu k potrebným informáciám. Predchádzajúci generálny riaditeľ pán Kessler vyvinul v tomto smere povzbudzujúce úsilie a po tom, ako sa pán Nicholas Ilett stal úradujúcim generálnym riaditeľom, sa proces zrýchlil. Pán Illet zlepšil dialóg a bezproblémovú spoluprácu medzi úradom OLAF a jeho orgánom dohľadu a bol vždy k dispozícii, aby poskytol informácie a podelil sa o svoje názory a možnosti riadenia s výborom. Výbor osobitne ocenil tento spôsob otvoreného dialógu.

Výbor vydal generálnemu riaditeľovi úradu OLAF a vedúcim pracovníkom a členom vedenia stále pozvanie, aby sa mohli zúčastňovať na všetkých jeho plenárnych zasadnutiach. Táto iniciatíva určite zlepšila tok informácií. Členovia výboru prijali konštruktívny a kooperatívny prístup, v rámci ktorého môžu úrad OLAF a výbor vzájomne upevňovať svoje úlohy riadiacich orgánov úradu. Situácia vo vykazovanom období roku 2017 však ešte nebola ideálna, na čo upozorníme na nasledujúcich stranách. Aby mohol tento prístup plne rozvíjať svoj prospešný potenciál pre Európsku úniu, bude treba viac času.

Aktuálnym problémom na každom zasadnutí bol vývoj súvisiaci s vytvorením novozriadenej Európskej prokuratúry. Keďže Európske prokuratúra bude mať vplyv na budúcnosť úradu OLAF, výbor sa ubezpečil, že bude podrobne informovaný o prípravách na jej legislatívny vznik, jej finančných dôsledkoch a jej budúcom fungovaní. Úrad OLAF aj Európska prokuratúra budú v EÚ zohrávať dôležitú úlohu a ich súčinnosť zlepší ochranu záujmov daňových poplatníkov, členských štátov a EÚ. Úrad OLAF ďalej pravidelne informoval výbor o krokoch, ktoré úrad OLAF a Komisia prijali pri vykonávaní nariadenia o Európskej prokuratúre.

Ako sa už uviedlo, uplynulý rok bol prechodným rokom. Zmeny v zložení výboru a administratívnom umiestnení sekretariátu viedli k situácii, v ktorej nebolo vždy ľahké prispôsobiť zmeny všetkým zainteresovaným stranám, v neposlednom rade sekretariátu. Chcem sa poďakovať všetkým, ktorí umožnili, aby naša práca pokračovala v súlade s nariadením o úrade OLAF.

Jan MULDER predseda dozorného výboru úradu OLAF

OBSAH

MANDÁT 5

LEGISLATÍVNY RÁMEC 6

MONITOROVANIE ZDROJOV ÚRADU OLAF 7

PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM V RÁMCI VÝKONU FUNKCIÍ DOHĽADU 9

POSILNENIE NEZÁVISLOSTI ÚRADU OLAF 10

VÝBEROVÉ KONANIE NA NOVÉHO GENERÁLNEHO RIADITEĽA ÚRADU OLAF 11

MONITOROVANIE VÝVOJA PRI UPLATŇOVANÍ PROCESNÝCH ZÁRUK POČAS VYŠETROVANÍ ÚRADU OLAF 11

Preskúmanie zákonnosti . 11

Postup vybavovania sťažností na vyšetrovania úradu OLAF . 12

Základné práva a procesné záruky 12

MONITOROVANIE TRVANIA VYŠETROVANÍ ÚRADU OLAF 14

Všeobecné poznámky . 14

Výborom vykonaná analýza 417 správ o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov 15

Závery 16

POSÚDENIE PRIORÍT VYŠETROVACEJ POLITIKY ÚRADU OLAF A USMERNENÍ K VYŠETROVANIU 17

MONITOROVANIE PRÍPADOV NEPLNENIA ODPORÚČANÍ ÚRADU OLAF 18

EURÓPSKY ÚRAD PRE BOJ PROTI PODVODOM A EURÓPSKA PROKURATÚRA 20

Vedenie administratívnych vyšetrovaní na žiadosť Európskej prokuratúry 21

Poskytnutie informácií, právnej analýzy, expertízy a operačnej podpory Európskej prokuratúre 21

RIADENIE DOZORNÉHO VÝBORU 22

Stretnutia s inštitúciami, orgánmi a inými agentúrami EÚ 22

Pracovné metódy a transparentnosť 22

Sekretariát dozorného výboru úradu OLAF 22

Rozpočtové otázky 23

MANDÁT

Článok 15 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor pravidelne monitoruje vykonávanie vyšetrovacej funkcie úradu s cieľom posilniť jeho nezávislosť pri riadnom plnení právomocí, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia. Dozorný výbor predovšetkým monitoruje vývoj uplatňovania procesných záruk a trvanie vyšetrovaní vzhľadom na informácie poskytnuté generálnym riaditeľom v súlade s článkom 7 ods. 8“

1. Poslaním dozorného výboru úradu OLAF je posilniť nezávislosť úradu OLAF pri riadnom plnení právomocí, ktoré mu boli zverené ( 2 ) . Na splnenie tohto poslania zákonodarca EÚ poveril výbor trojakou úlohou: pravidelným monitorovaním vyšetrovacej funkcie úradu OLAF, pomáhaním generálnemu riaditeľovi pri plnení jeho povinností a podávaním správ inštitúciám EÚ.

2. Výbor a generálny riaditeľ úradu OLAF sú súčasťou riadenia ustanoveného zákonodarcom v nariadení (ES) č. 1073/1999 a potvrdeného v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013. Výbor je dozorným orgánom úradu OLAF a strážcom nezávislosti úradu OLAF; pravidelne monitoruje výkon vyšetrovacej funkcie úradu OLAF a jeho administratívnu výkonnosť. Monitoruje najmä vývoj pri uplatňovaní procesných záruk a trvania vyšetrovaní. Generálny riaditeľ úradu OLAF zabezpečuje nielen riadenie úradu, ale aj kontrolu postupov, vybavovanie sťažností, plnenie jeho povinností a riadenie vyšetrovaní. Je to značná zodpovednosť, akú nemá žiadny iný generálny riaditeľ v Európskej komisii. Žiadny iný generálny riaditeľ nemôže vyšetrovať zamestnancov a členov európskych inštitúcií. Generálneho- riaditeľa úradu OLAF vymenuje Komisia po dôkladnej porade s Európskym parlamentom a Radou a potom, ako dozorný výbor vydá kladné stanovisko k postupu menovania. V tomto smere generálny riaditeľ úradu OLAF zastáva ako primus inter pares kvalifikovanú funkciu zabezpečujúcu vysoké štandardy etiky a integrity v inštitúciách EÚ.

3. Výbor zohráva poradnú úlohu vo vzťahu ku generálnemu riaditeľovi úradu OLAF, ktorému pomáha pri plnení jeho povinností práve z dôvodu osobitnej úlohy, ktorú zákonodarca EÚ pripisuje tejto funkcii. Výbor plní svoje úlohy tak, že: — oznamuje generálnemu riaditeľovi výsledky monitorovania: — spôsobu, ako úrad OLAF vykonáva svoju vyšetrovaciu funkciu, — uplatňovania procesných záruk a trvania vyšetrovaní a — v prípade potreby vydávaním vhodných odporúčaní, — predkladá generálnemu riaditeľovi stanoviská, v prípade potreby vrátane odporúčaní o zdrojoch potrebných na výkon vyšetrovacej funkcie úradu OLAF, o vyšetrovacích prioritách úradu a trvaní vyšetrovaní, — poskytuje svoje pozorovania (prípadne spolu s odporúčaniami) k usmerneniam týkajúcim sa vyšetrovacích postupov (a ich prípadných zmien), ktoré generálny riaditeľ prijíma v súlade s článkom 17 ods. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013, — monitoruje kvalitu vyšetrovaní vedených úradom OLAF a odporúčaní, ktoré vydáva.

4. Výbor je aj partnerom v dialógu s inštitúciami EÚ. Podáva inštitúciám správy o svojich činnostiach, môže na ich žiadosť vydávať stanoviská, vypracúva správy o záležitostiach týkajúcich sa vyšetrovania a vymieňa si s nimi názory na politickej úrovni. V dôsledku toho výbor poskytuje inštitúciám EÚ odborné znalosti založené na svojich skúsenostiach s monitorovaním. Poskytuje takisto záruku, že úrad OLAF koná v medziach zákonnosti a správnosti a že pri vyšetrovaní sa rešpektujú základné hodnoty EÚ.

LEGISLATÍVNY RÁMEC

Článok 19 Hodnotiaca správa „Komisia podá hodnotiacu správu o uplatňovaní tohto nariadenia Európskemu parlamentu a Rade do 2. októbra 2017. K tejto správe sa pripojí stanovisko dozorného výboru a uvedie sa v nej, či je potrebné toto nariadenie zmeniť a doplniť.“

5. V celej správe sa v rôznych bodoch odkazuje na závery stanoviska č. 2/2017, „ktoré je pripojené k hodnotiacej správe Európskej komisie o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 883/2013“ ( 3 ) . Išlo o najdôležitejšie stanovisko, ktoré výbor vypracoval v roku 2017. Dozorný výbor v stanovisku vyhodnotil: i) právne prostredie úradu OLAF; ii) životný cyklus vyšetrovaní úradu OLAF; iii) dodržiavanie základných práv a procesných záruk počas vyšetrovaní vedených úradom OLAF; iv) úlohu a fungovanie dozorného výboru a v) legislatívny návrh o zriadení Európskej prokuratúry.

6. Dozorný výbor vo svojom stanovisku dospel k záveru, že zmenou nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 by sa mali zjednotiť dôvody pre všetky vyšetrovania úradu OLAF s cieľom vyhnúť sa fragmentácii a ťažkostiam pri výklade a posilniť zrozumiteľnosť právnych predpisov a procesných záruk. Zjednotený právny rámec by mal obsahovať aj vyčerpávajúci kódex stanovujúci právomoci úradu OLAF. V nariadení bude treba venovať osobitnú pozornosť objasneniu právomocí úradu OLAF, pokiaľ ide o inštitúcie EÚ, a rozdeleniu právomocí medzi úradom OLAF a budúcou Európskou prokuratúrou. Výbor sa domnieva, že vnútorné pravidlá, ktoré sú v súčasnosti v platnosti, nezabezpečujú vyšetrovanie tak transparentne, ako zamýšľal zákonodarca. Okrem toho môže tento počet pokynov uviesť zamestnancov úradu OLAF, a najmä vyšetrovateľov, do omylu. Tejto situácii je možné predísť tým, že sa v nariadení stanovia podrobné vyšetrovacie postupy. Zahŕňalo by to menej flexibilné kritériá na začatie vyšetrovaní, aby úrad OLAF neohrozil právnu istotu a spravodlivé zaobchádzanie s prichádzajúcimi informáciami. Komplexnými vyšetrovacími postupmi by sa takisto zaviedli mechanizmy na vyváženie prípadného zneužitia právomoci alebo nepriameho vonkajšieho tlaku na generálneho riaditeľa úradu OLAF. Zároveň by sa zavedením povinnosti, podľa ktorej by generálny riaditeľ musel pravidelne informovať dozorný výbor o dôvodoch akéhokoľvek rozhodnutia o nezačatí vyšetrovania, pôsobilo proti rozsiahlym diskrečným právomociam, ktoré boli generálnemu riaditeľovi na základe súčasného nariadenia poskytnuté.

7. Dozorný výbor zistil, že v nariadení o úrade OLAF by sa mali lepšie uvádzať hlavné oblasti vyšetrovania úradu OLAF (ktoré zahŕňajú štrukturálne fondy, poľnohospodárstvo, vlastné zdroje, clá, vonkajšiu pomoc a korupciu) s cieľom objasniť vyšetrovacie pravidlá a právomoci úradu OLAF v týchto sektoroch. To by uľahčilo nezávislosť pri riadnom vykonávaní právomocí úradu a poskytlo pevný základ na spoluprácu medzi úradom OLAF a Európskou prokuratúrou.

8. Pokiaľ ide o trvanie vyšetrovaní, dozorný výbor usúdil, že nariadenie by sa malo zmeniť tak, aby zahŕňalo požiadavku na generálneho riaditeľa úradu OLAF, aby zohľadnil zákonné obmedzenia v členských štátoch, ktorých sa vyšetrovanie týka. Úrad OLAF by mal zaslať predbežnú správu orgánom príslušných členských štátov najmenej 18 mesiacov pred uplynutím zákonnej premlčacej lehoty. Forma a obsah predbežnej správy by boli rovnocenné so záverečnou správou a neobsahovali by odporúčania. Výbor podporil aj vytvorenie kontrolných tímov, ktoré by mohli poskytnúť odporúčania týkajúce sa následných opatrení na justičnej úrovni a koordinácie činností úradu OLAF a všetkých orgánov zapojených do vyšetrovania vrátane budúcej Európskej prokuratúry.

9. Pokiaľ ide o ukončenie vyšetrovaní, dozorný výbor sa domnieva, že zákonodarca by mal zvážiť vytvorenie explicitných pravidiel o informáciách, ktoré musí úrad OLAF zasielať výboru. Ak má byť výbor schopný pomôcť generálnemu riaditeľovi pri výkone jeho povinností v tejto oblasti, je potrebné, aby mu úrad OLAF poskytol aspoň správu z vyšetrovania odoslanú súdnemu orgánu členského štátu a odpoveď tohto orgánu odoslanú úradu OLAF. Vzhľadom na svoj silný mandát od všetkých troch inštitúcií dozorný výbor uviedol, že by rád zohrával významnú úlohu aj pri vytváraní väzieb medzi úradom OLAF a jeho partnermi, najmä Európskou prokuratúrou.

MONITOROVANIE ZDROJOV ÚRADU OLAF

Článok 6 ods. 2 rozhodnutia Komisie 1999/352/ES z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), zmenený rozhodnutím 2013/478/EÚ z 27. septembra 2013: „2. Generálny riaditeľ zašle po porade s dozorným výborom generálnemu riaditeľovi pre rozpočet predbežný návrh rozpočtu, ktorý sa zahrnie do prílohy týkajúcej sa úradu v oddiele všeobecného rozpočtu Európskej únie týkajúcom sa Komisie.“ Článok 15 ods. 1 tretí pododsek nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor poskytuje generálnemu riaditeľovi stanoviská, v relevantných prípadoch aj s odporúčaniami, týkajúce sa okrem iného zdrojov potrebných na vykonávanie vyšetrovacej funkcie úradu […]“

10. Dozorný výbor preskúmal predbežný návrh rozpočtu úradu OLAF na rok 2018 s osobitným dôrazom na dva body: i) systém pre správu obsahu úradu OLAF (OCM), databázu úradu OLAF obsahujúcu informácie týkajúce sa prípadov, ktorá bola zavedená ako náhrada starého systému správy prípadov (CMS) a ii) ľudské zdroje úradu OLAF. Výbor mal veľké očakávania od personálnej stratégie na roky 2017 – 2019, ktorú má úrad OLAF prijať v priebehu roku 2018 pri zohľadnení odporúčaní výboru adresovaných generálnemu riaditeľovi úradu OLAF vo svojom stanovisku č. 1/2017 „ Predbežný návrh rozpočtu úradu OLAF na rok 2018 “.

11. Výbor podporil predbežný návrh rozpočtu úradu OLAF na rok 2018 v stanovisku dozorného výboru č. 1/2017, najmä žiadosť úradu OLAF o päť ďalších miest administrátorov, ktoré sa majú prideliť vyšetrovacej funkcii úradu OLAF s cieľom posilniť hlavné poslanie úradu OLAF.

12. Výbor najmä usúdil, že databázový systém OCM je dôležitý z dôvodu výšky rozpočtu použitého na jeho vykonávanie a z dôvodu vplyvu systému na vyšetrovaciu funkciu úradu OLAF. Výbor preto generálnemu riaditeľovi úradu OLAF odporučil, aby požiadal Útvar Európskej komisie pre interný audit (IAS) o „vykonanie hodnotenia OCM po vykonávaní, ktoré by okrem iných aspektov mohlo zahŕňať skúsenosti používateľov“. Úrad OLAF v októbri 2017 odpovedal, že „dôkladne zváži potrebu požiadať IAS o takého hodnotenie po vykonávaní“. Úrad OLAF vo februári 2018 ďalej uviedol, že sa čo najskôr vykoná audit postupu riadenia projektov OLAF IT (vrátane OCM).

13. Pokiaľ ide o personálnu stratégiu úradu OLAF na roky 2017 – 2019, výbor vo svojom stanovisku č. 1/2017 vydal päť odporúčaní adresovaných generálnemu riaditeľovi úradu OLAF o zlepšení riadenia ľudských zdrojov úradu OLAF, najmä znížením fluktuácie zamestnancov, udržaním zamestnancov a náborom a odbornou prípravou vyšetrovateľov. Úrad OLAF čiastočne odpovedal na niektoré z týchto odporúčaní.

14. Výbor odporučil, aby úrad OLAF venoval osobitnú pozornosť „podrobnému personálnemu plánovaniu, v ktorom sa hodnotí počet zamestnancov, ktorí sa majú zamestnať každý rok počas obdobia personálnej stratégie na roky 2017 – 2019“. Úrad OLAF 6. októbra 2017 odpovedal, že pri vývoji svojej personálnej stratégie na roky 2017 – 2019 bude osobitnú pozornosť venovať témam zdôrazneným v odporúčaniach výboru. Do dnešného dňa však výboru nebola sprístupnená žiadna personálna stratégia na roky 2017 – 2019. Úrad OLAF sa domnieva, že toto odporúčanie je priebežné a vo februári 2018 ďalej dodal, že dokument bude hotový v prvej polovici roku 2018.

15. Výbor vo svojom stanovisku č. 1/2017 odporučil, aby úrad OLAF venoval osobitnú pozornosť týmto bodom: i) opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na zníženie priemerného obdobia náboru; ii) určenie možných opatrení na udržanie zamestnancov na základe informácií získaných pomocou rozhovoru pri výpovedi; iii) podrobné posúdenie potrieb v oblasti odbornej prípravy a iv) meranie a porovnávanie kľúčových štatistických údajov o odbornej príprave. Úrad OLAF 6. októbra 2017 odpovedal, že pri vývoji svojej personálnej stratégie na roky 2017 – 2019 bude venovať osobitnú pozornosť témam zdôrazneným v odporúčaniach výboru, a vo februári 2018 ( 4 ) ďalej informoval o uvedených odporúčaniach.

16. Úrad OLAF informoval výbor o mnohých personálnych záležitostiach. Po prvé, úrad OLAF vypracuje na konci roku 2018 návrh správy s cieľom identifikovať oblasti, ktoré je potrebné zlepšiť, aby sa skrátilo obdobie náboru. Vykonávanie odporúčania výboru považuje za priebežné. Po druhé, úrad OLAF poukázal na to, že za riadenie kurzov odbornej prípravy pre celú Komisiu je zodpovedné Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť (GR HR). V dôsledku toho nemajú jednotlivé GR k dispozícii údaje o nákladoch na odbornú prípravu. Po tretie, úrad OLAF ďalej informoval o existencii postupov odbornej prípravy pre novomenovaných vyšetrovateľov a vedúcich vyšetrovateľov a poskytol informácie o existencii internej odbornej prípravy a všeobecnej odbornej prípravy pre zamestnancov Komisie.

17. Výbor sa domnieva, že zdroje úradu OLAF by sa mali sústrediť na jeho hlavnú činnosť, ktorou je vedenie vyšetrovaní nezákonných činností, vážnych nezrovnalostí, podvodov, porušovania služobných povinností a ďalších záležitostí poškodzujúcich záujmy EÚ. Výbor sa domnieva, že podpora vyšetrovaní je súčasťou hlavných činností úradu OLAF a že vnútorné ľudské zdroje a finančné možnosti, ktoré sú nezávislé od Komisie, prispievajú k nezávislosti úradu OLAF. Má to mimoriadny význam pre nábor, odbornú prípravu a schopnosť reagovať na nové a zložité modely podvodov.

18. Výbor vo svojom stanovisku č. 1/2017 vyjadril názor, že by sa mal dôkladne zvážiť a riadiť presun pracovných miest z úradu OLAF do Európskej prokuratúry s cieľom chrániť schopnosť úradu OLAF plniť svoj stály mandát, najmä vyšetrovaciu kapacitu. To môže vyžadovať zníženie politických kapacít úradu OLAF, ak budú ďalšie pracovné miesta presunuté do Európskej prokuratúry, aby sa zachovali spôsobilosti vyšetrovacích riaditeľstiev.

19. Výbor ďalej uviedol, že po prijatí konečného návrhu na zriadenie Európskej prokuratúry by mohol zvážiť predloženie správy podľa článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 o vplyve zriadenia Európskej prokuratúry na vyšetrovacie spôsobilosti úradu OLAF.

20. Okrem svojho stanoviska č. 1/2017 „ OLAF Preliminary Draft Budget for 2018 “ (Predbežný návrh rozpočtu úradu OLAF na rok 2018) výbor analyzoval informácie, ktoré poskytol úrad OLAF o plnení rozpočtu na rok 2017. Výbor sa domnieva, že úsporné opatrenia by nemali mať negatívny vplyv na schopnosť úradu efektívne viesť vyšetrovanie.

21. Výbor takisto poznamenal, že úrad OLAF mal nízku mieru plnenia rozpočtu a že naďalej zaznamenáva vysokú mieru fluktuácie, takže nie je schopný prijať dostatok zamestnancov na obsadenie všetkých voľných pracovných miest. Výbor poznamenal, že v rozpočte na úlohy sa nerozlišuje medzi výdavkami na vyšetrovania a výdavkami na iné účely. Výbor sa domnieva, že efektívne vyšetrovanie, ktoré zahŕňa forenznú, právnu a logistickú podporu, môže vyžadovať zvýšený rozpočet na úlohy. Výbor bude túto otázku analyzovať v spolupráci s úradom OLAF s cieľom získať viac dôkazov a zabezpečiť, aby mali vyšetrovatelia k dispozícii všetky potrebné zdroje.

22. Výbor sa domnieva, že diskrečné právomoci generálneho riaditeľa úradu OLAF na presunutie rozpočtu z nedostatočne využívaných rozpočtových riadkov do rozpočtových riadkov, kde je potrebných viac finančných prostriedkov, je efektívnym nástrojom. Táto právomoc by sa však mala v prvom rade využívať na posilnenie hlavných úloh úradu, najmä úloh vyšetrovacích riaditeľstiev.

23. Výbor opätovne pripomína svoje predchádzajúce odporúčanie uvedené v jeho stanovisku č. 1/2017, že Útvar pre vnútorný audit (IAS) by mal vykonávať audit problémov, ktoré sa vyskytli pri vykonávaní databázy OCM vrátane nákladov. Dňa 24. januára 2018 spravodajca výboru zodpovedného za monitorovanie zdrojov úradu OLAF požiadal o úplnú správu o rozdelení nákladov na projekt OCM od jeho začiatku. Úrad OLAF tieto informácie výboru zatiaľ neposkytol.

PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM V RÁMCI VÝKONU FUNKCIÍ DOHĽADU

Článok 15 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor pravidelne monitoruje vykonávanie vyšetrovacej funkcie úradu […]“ Článok 4 rozhodnutia Komisie z , ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom:28. apríla 1999 „[…][Dozorný] výbor je zodpovedný za pravidelnú kontrolu vykonávania vyšetrovacej funkcie úradom.“ Spoločné stanovisko právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 5. septembra 2016 V spoločnom stanovisku sa zdôrazňuje, že nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 sa splnomocňuje dozorný výbor, aby od generálneho riaditeľa úradu OLAF získal informácie: — o prípadoch, keď boli informácie postúpené vnútroštátnym justičným orgánom, a to aj vtedy, keď úrad OLAF nevykonal žiadne vyšetrovanie, — o dodatočných informáciách o prípadoch týkajúcich sa všetkých prípadov vrátane prebiehajúcich vyšetrovaní a nielen informácií o uzavretých prípadoch, — pokiaľ ide o oznamovacie povinnosti generálneho riaditeľa úradu OLAF, nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013 predpokladá aktívnu povinnosť úradu OLAF poskytovať informácie. V tejto súvislosti by poskytnutie čisto pasívneho elektronického prístupu k databázam úradu OLAF nebolo dostatočné na splnenie povinností generálneho riaditeľa úradu OLAF stanovených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

24. Výbor vo svojich predchádzajúcich výročných správach vyzdvihol naliehavú otázku obmedzeného prístupu k informáciám úradu OLAF týkajúcim sa prípadov. Situácia sa začala zlepšovať za predchádzajúceho generálneho riaditeľa a tento proces sa zrýchlil v druhej polovici roka 2017 po menovaní nového úradujúceho generálneho riaditeľa. Výbor mal v tejto súvislosti počas prvých 9 mesiacov vykazovaného obdobia problémy s prístupom k informáciám o vyšetrovaní a k databázam prípadov OCM úradu OLAF. Potom sa situácia zlepšila.

25. Dozorný výbor na základe vlastných skúseností s databázou OCM počas analýzy prípadov s „prístupom pozorovateľa“ do systému dospel k záveru, že v súčasnom stave databázy úradu OLAF poskytnuté údaje nie sú prispôsobené potrebám dohľadu. Okrem toho sa zdá, že databáza OCM nie je prispôsobená ani vlastným vyšetrovateľským potrebám úradu OLAF. Výbor bol oboznámený s diskusiami v úrade OLAF o tom, ako prispôsobiť systém OCM tak, aby zodpovedal potrebám úradu OLAF, a pozorne sleduje vývoj. Výbor je vážne znepokojený touto otázkou a bude úzko spolupracovať s úradom OLAF pri hľadaní riešenia.

26. Výbor považuje za prekvapujúce, že systém OCM, hlavný projekt IKT pre vyšetrovaciu funkciu úradu OLAF, sa realizoval bez toho, aby boli zohľadnené potreby jeho dozorného orgánu. Funkcie, ktoré mal výbor k dispozícii v predchádzajúcej databáze (systém správy prípadov – CMS), boli takisto prerušené. Za daných okolností pracuje s údajmi, ktoré úrad OLAF poskytuje alebo sprístupňuje výboru prostredníctvom systému OCM. Nemôže sám získavať štatistické ani vykazované informácie, pokiaľ nie je zahrnutý doplnok alebo modul či funkcia, ktoré mu umožnia využívať prevádzkové údaje na účely monitorovania.

27. Databáza OCM nemá žiadnu funkciu, ktorá by bola prispôsobená potrebám výboru na monitorovanie prípadov a systémových modelov v prevádzkových údajoch úradu OLAF. Výbor je znepokojený tým, že súčasný systém neumožňuje úradu OLAF uspokojivo premiestňovať dokumenty o prípadoch zo starej databázy CMS do systému OCM. Táto situácia mala veľmi nepriaznivý vplyv na dohľad výboru nad vykonávaním vyšetrovacej funkcie úradu OLAF vrátane vývoja v oblasti dodržiavania základných práv a procesných záruk.

28. Výboru bol poskytnutý prístup k 64 spisom úradu OLAF, ktoré zahŕňali: i) 60 prípadov, v ktorých generálny riaditeľ prijal rozhodnutie nezačať vyšetrovanie a v dôsledku toho zamietnuť prípad, a ii) štyri prípady, v ktorých bolo vyšetrovanie začaté a ukončené vydaním záverečnej vyšetrovacej správy. Výbor analyzoval prípady a v blízkej budúcnosti uverejní svoje závery. Niektoré výsledky analýzy boli použité aj v jeho stanovisku č. 2/2017, ktoré je pripojené k hodnotiacej správe Komisie o uplatňovaní nariadenia o úrade OLAF (EÚ, Euratom) č. 883/2013, a v iných monitorovacích činnostiach.

29. Výbor poznamenal, že obsah a kvalita správ, ktoré predložil výbor OLAF o prípadoch trvajúcich viac než 12 mesiacov v roku 2017, nezahŕňali žiadne informácie vhodné na účinné monitorovanie trvania vyšetrovaní. Konkrétne napriek predĺženiu trvania vyšetrovaní (od 12 mesiacov do 18, 24, 30 mesiacov alebo viac) väčšina správ neobsahovala podstatné informácie vysvetľujúce dôvody trvania vyšetrovaní a nápravné opatrenia na urýchlenie vyšetrovaní. Podrobná správa o tejto téme sa nachádza v kapitole o monitorovaní trvania vyšetrovaní úradu OLAF v tejto správe.

POSILNENIE NEZÁVISLOSTI ÚRADU OLAF

Článok 15 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor pravidelne monitoruje vykonávanie vyšetrovacej funkcie úradu s cieľom posilniť jeho nezávislosť pri riadnom plnení právomocí, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia.“ Článok 15 ods. 9 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor schvaľuje každý rok najmenej jednu správu o svojej činnosti, ktorá sa zaoberá najmä hodnotením nezávislosti úradu, uplatňovaním procesných záruk a trvaním vyšetrovaní. Takéto správy sa zasielajú Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov.“ Článok 17 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Pri vykonávaní svojich úloh generálny riaditeľ v súvislosti so začatím a vykonávaním externých a interných vyšetrovaní alebo s vypracovaním správ po týchto vyšetrovaniach nevyhľadáva ani neprijíma pokyny od žiadnej vlády ani inštitúcie, orgánu, úradu či agentúry. Ak generálny riaditeľ konštatuje, že opatrenie prijaté Komisiou spochybňuje jeho nezávislosť, bezodkladne o tom informuje dozorný výbor a rozhodne sa, či podá žalobu proti Komisii na Súdnom dvore.“ Článok 17 ods. 9 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Pred uložením akejkoľvek disciplinárnej sankcie voči generálnemu riaditeľovi sa Komisia poradí s dozorným výborom.“

30. Dozorný výbor vo výročnej správe za rok 2016 zistil, že 2. marca 2016 Európska komisia na základe žiadosti belgických justičných orgánov čiastočne zbavila generálneho riaditeľa úradu OLAF imunity voči súdnemu konaniu. Oznámením zo 14. marca 2016 informoval generálny riaditeľ úradu OLAF dozorný výbor na základe článku 17 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013, že rozhodnutie Komisie z 2. marca považuje za opatrenie spochybňujúce nezávislosť generálneho riaditeľa.

31. Napriek žiadostiam adresovaným Komisii aj generálnemu riaditeľovi úradu OLAF neboli výboru poskytnuté vecné informácie či kópia rozhodnutia Komisie ani použitý postup. Okrem toho hlavná žaloba, ktorú podal generálny riaditeľ úradu OLAF na všeobecnom súde o zrušenie rozhodnutia Komisie, sa na tomto súde v súčasnosti ešte prejednáva. Výbor preto v súčasnosti stále nie je schopný sformulovať presvedčivý názor. Vnútroštátna trestná vec v Belgicku ešte prebieha a keďže výbor nedostal v tejto veci žiadne informácie, nemôže predložiť ďalšie pripomienky.

32. Generálny riaditeľ úradu OLAF pán Giovanni Kessler odstúpil v októbri 2017 pred koncom svojho sedemročného funkčného obdobia, keď nastúpil na pozíciu generálneho riaditeľa Agentúry pre clá a monopoly v Taliansku ako vyslanec Európskej komisie. V dôsledku toho začalo výberové konanie na menovanie nového generálneho riaditeľa úradu OLAF. Výbor oznámil Komisii, že je potrebné prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby nedošlo k žiadnemu konfliktu záujmov, ktorý by mohol mať negatívny vplyv na nezávislosť úradu OLAF pri vedení vyšetrovania.

VÝBEROVÉ KONANIE NA NOVÉHO GENERÁLNEHO RIADITEĽA ÚRADU OLAF

Článok 17 ods. 2 nariadenia o úrade OLAF: „Hneď ako dozorný výbor [vydá kladné stanovisko k výberovému konaniu Komisie], Komisia zostaví zoznam dostatočne kvalifikovaných kandidátov [na pozíciu generálneho riaditeľa úradu OLAF].“

33. Dňa 25. apríla 2017 zaslala Európska komisia Rade, Európskemu parlamentu a dozornému výboru na prerokovanie návrh oznámenia o voľnom pracovnom mieste pre výberové konanie na nového generálneho riaditeľa úradu OLAF. Európska komisia takisto vyzvala dozorný výbor, aby určil zástupcu, ktorý sa zúčastní ako pozorovateľ počas pohovorov na rôznych úrovniach výberového konania.

34. Dozorný výbor listom z 12. mája 2017 privítal záväzok Komisie obsadiť miesto generálneho riaditeľa úradu OLAF dočasným zamestnancom na sedemročné funkčné obdobie, a nie stálym úradníkom Komisie. Výbor zdôraznil, že politická neutralita generálneho riaditeľa výboru OLAF by mala byť zdôraznená tým, že táto funkcia je nezlučiteľná s akýmkoľvek prepojením na politické činnosti počas funkčného obdobia. Pokiaľ ide o podmienky zamestnania, výbor sa domnieva, že posúdenie „skúšobnej deväťmesačnej lehoty“ generálneho riaditeľa úradu OLAF sa priamo týkalo otázky jeho nezávislosti, pričom prínos výboru k výkonnosti generálneho riaditeľa úradu OLAF pri vykonávaní vyšetrovacej funkcie je nevyhnutný.

35. Dňa 28. júna 2017 bola pozícia generálneho riaditeľa úradu OLAF inzerovaná v oznámení o voľnom pracovnom mieste COM/2017/10373. Toto oznámenie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (Ú. v. EÚ C 204) s konečným termínom na predkladanie žiadostí 27. júla 2017, ktorý bol následne predĺžený do 15. septembra 2017. Táto pozícia bola inzerovaná ako pozícia na generálneho riaditeľa, dočasného zamestnanca.

36. Dozorný výbor určil za svojho zástupcu vo výberovom konaní, ktoré zorganizovala Komisia, pána Muldera. Pán Mulder pozorne sledoval vývoj konania a bol v porote predbežného výberu a v Poradnom výbore pre vymenúvanie ako pozorovateľ. Pravidelne diskutoval o pokroku dosiahnutom v rámci dozorného výboru a delil sa o všetky získané dôkazové materiály, aby si členovia výboru mohli postupne utvárať názor na zákonnosť a správnosť uplatňovaného konania.

37. Po niekoľkých výmenách listov s generálnym tajomníkom Komisie a komisárom pánom Güntherom Oettingerom výbor 5. marca 2018 komisárovi Oettingerovi oznámil, že nemá námietky proti konaniu Komisie. Dozorný výbor môže neskôr zvážiť vydanie správy o zlepšení budúcich konaní.

MONITOROVANIE VÝVOJA PRI UPLATŇOVANÍ PROCESNÝCH ZÁRUK POČAS VYŠETROVANÍ ÚRADU OLAF

Článok 15 ods. 1 druhý pododsek nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Dozorný výbor predovšetkým monitoruje vývoj uplatňovania procesných záruk […].“ Článok 17 ods. 7 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Generálny riaditeľ zavedie do praxe vnútorný poradný a kontrolný postup vrátane preskúmania zákonnosti týkajúci sa okrem iného dodržiavania procesných záruk a základných práv dotknutých osôb […].“

Preskúmanie zákonnosti

38. Vo svojom stanovisku č. 2/2017 vykonal dozorný výbor analýzu preskúmania zákonnosti vykonaného v priebehu vyšetrovacích činností úradu OLAF so zameraním na dodržiavanie procesných záruk a základných práv. V predchádzajúcich stanoviskách ( 5 ) výbor odporučil, aby úrad OLAF zlepšil najlepšie postupy posudzovateľov pri kontrole dodržiavania procesných záruk a primeraného trvania vyšetrovaní. Výbor takisto odporučil, aby generálny riaditeľ úradu OLAF prijal plán obsahujúci konkrétne opatrenie s cieľom účinne posilniť vnútorný kontrolný a poradný mechanizmus stanovený v nariadení. Výbor má v úmysle začať dialóg s cieľom vytvoriť na tento účel v úrade OLAF stálu štruktúru.

Postup vybavovania sťažností na vyšetrovania úradu OLAF

39. Predchádzajúce zloženia výboru už vo svojich skorších stanoviskách obšírne komentovali túto otázku. Výbor odporučil, aby generálny riaditeľ úradu OLAF zaviedol efektívny vnútorný postup na riešenie individuálnych sťažností. Výbor zároveň žiadal, aby mu generálny riaditeľ pravidelne podával správu o individuálnych sťažnostiach doručených úradu OLAF a o nadväzujúcich opatreniach ( 6 ) . Je nevyhnutné, aby sa vyšetrovania viedli riadnym spôsobom. Na webovom sídle úradu OLAF bol uverejnený postup vybavovania sťažností, ale generálny riaditeľ úradu OLAF doteraz neinformoval výbor o prijatí formálneho rozhodnutia týkajúceho sa prijatia postupu.

40. Generálny riaditeľ úradu OLAF prijal opatrenie na zabezpečenie zasielania správ o individuálnych sťažnostiach výboru. Výbor však nie je automaticky informovaný o všetkých sťažnostiach, ktoré zaregistroval úrad OLAF, ani o sťažnostiach podaných v iných orgánoch proti úradu OLAF. Prípady, ktorých výsledkom sú tieto sťažnosti, nie sú sprístupnené a vysvetlenia uvedené v správe majú všeobecný charakter. Úrad OLAF neposkytuje výboru pôvodné sťažnosti ani svoje odpovede na sťažnosti. Výbor preto nedokáže zabezpečiť ochranu základných práv osôb, na ktoré sa vzťahuje vyšetrovanie, a uplatňovanie procesných záruk. Výbor má v úmysle prostredníctvom stáleho dialógu s úradom OLAF vyvinúť systém, ktorý zabezpečí efektívnejšie monitorovanie normy.

Základné práva a procesné záruky

Nariadenie o úrade OLAF Článok 15 ods. 1 druhý pododsek „Dozorný výbor predovšetkým monitoruje vývoj uplatňovania procesných záruk a trvanie vyšetrovaní vzhľadom na informácie poskytnuté generálnym riaditeľom v súlade s článkom 7 ods. 8“ Článok 7 ods. 8 „8. Ak nemožno vyšetrovanie uzavrieť do 12 mesiacov po jeho začatí, generálny riaditeľ podá dozornému výboru po uplynutí uvedenej lehoty 12 mesiacov a potom každých šesť mesiacov správu, v ktorej uvádza príslušné dôvody a nápravné opatrenia, ktoré sa plánujú s cieľom urýchliť vyšetrovanie.“ Článok 9 Procesné záruky (neuvádzajú sa z dôvodu ich dĺžky)

41. Výbor venoval osobitnú pozornosť tejto oblasti vzhľadom na svoju monitorovaciu úlohu podľa článku 15 ods. 1 a článku 7 ods. 8 a článku 9 nariadenia o úrade OLAF. Pravidlá upravujúce práva a povinnosti osôb, ktoré podliehajú vyšetrovaniu úradu OLAF, boli v novom nariadení o úrade OLAF zlepšené a objasnené. Úrad OLAF však nezaviedol efektívne kontrolné a monitorovacie mechanizmy, ako sa uvádza v stanovisku dozorného výboru č. 2/2017 ( 7 ) . Výbor sa domnieva, že tieto mechanizmy sú mimoriadne dôležité a bude im venovať osobitnú pozornosť.

42. Výbor sa zameral na: i) základné práva a zásady, ktoré by mohli mať vplyv na nezávislé a nestranné vedenie vyšetrovaní a ii) základné práva a zásady, pre ktoré existuje ustálená judikatúra týkajúca sa úradu OLAF a rozhodnutí ombudsmana. Medzi tieto práva patrí právo na obhajobu, právo na prístup k dokumentom, dôvernosť vyšetrovaní, právo dotknutej osoby na informácie o vyšetrovaní, právo zainteresovanej strany vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam, ktoré sa jej týkajú, právo na prístup k vyšetrovacím spisom a/alebo záverečnej správe a právo na ochranu osobných údajov.

43. Výbor preskúmal túto záležitosť pomocou viacerých zdrojov informácií: i) individuálne sťažnosti prijaté úradom OLAF na potenciálne porušovanie základných práv; ii) informácie zaslané úradom OLAF výboru prostredníctvom záverečných vyšetrovacích správ o uzavretých vyšetrovaniach úradu OLAF; iii) informácie zaslané úradom OLAF na základe článku 7 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF a iv) informácie z analýzy zamietnutých prípadov.

i) Individuálne sťažnosti prijaté úradom OLAF na potenciálne porušovanie základných práv

44. Úrad OLAF sprístupnil výboru stručné poznámky, v ktorých boli vymenované údajné porušenia práv v priebehu vyšetrovaní úradu OLAF, spolu so stručnou odpoveďou úradu OLAF, v ktorej sa uvádza, že sťažnosť bola neopodstatnená ( 8 ) . V niektorých prípadoch úrad OLAF takisto uviedol, že na Európskom súdnom dvore prebiehali konania týkajúce sa niektorých z týchto údajných porušovaní základných práv. Sťažnosti a odpovede úradu OLAF sťažovateľom nemal výbor k dispozícii. Okrem toho dokumenty podporujúce postup vybavovania sťažností na stanovenie pozície úradu OLAF neboli výboru sprístupnené, aj keď by to bolo nevyhnutné, aby výbor mohol plniť svoj mandát.

45. Základné práva a procesné záruky, ktoré úrad OLAF údajne porušil, sa v sťažnostiach týkali rôznych práv; výbor bol takisto oboznámený s verejne dostupnými rozhodnutiami ombudsmana v tejto veci, ktorý poskytol podrobnejšie informácie o údajnom porušovaní základných práv a procesných záruk než materiál obsiahnutý v uvedených oznámeniach úradu OLAF.

46. Informácie, ktoré úrad OLAF poskytol výboru, neboli dostatočné na analýzu spôsobu, akým úrad vykonáva svoju vyšetrovaciu funkciu, a na vypracovanie dôkladnej štúdie o vývoji v oblasti základných práv. Výbor by potreboval na tento účel získať aspoň úplné znenie sťažnosti a úplnú odpoveď od úradu OLAF. Zámerom výboru je odporučiť úradu OLAF, aby vypracoval štruktúru, podľa ktorej by sa výboru sprístupnili správy o všetkých existujúcich sťažnostiach známych úradu OLAF, čo by mu umožnilo lepšie pochopiť situáciu.

ii) Informácie zaslané úradom OLAF výboru na základe článku 7 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 883/2013

47. Výbor analyzoval rešpektovanie základného práva na dobrú správu vecí verejných úradom OLAF v kontexte vyšetrovaní, ktoré nebolo možné uzavrieť do 12 mesiacov od ich otvorenia. Právo osôb na dobrú správu vecí verejných (t. j. primeraný čas na vyšetrovanie), ktorá by takisto mohla zabrániť otázkam premlčania, je zaručené článkom 41 Charty základných práv EÚ. Výbor si je vedomý toho, že zdĺhavé vyšetrovanie, ktoré nezodpovedá okolnostiam a zložitosti prípadu, môže mať vážne negatívne dôsledky na právo na obhajobu dotknutých osôb, ako aj na opatrenia nadväzujúce na vyšetrovanie.

48. Výbor preskúmal 417 správ o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie ako 12, 18, 24 a 30 až 66 mesiacov. Generálny riaditeľ zaslal tieto správy do decembra 2017. Neobsahovali však relevantné informácie, ktoré by výboru umožnili plniť si svoj mandát. Obsah správ úradu OLAF adresovaných výboru si vyžaduje radikálne zmeny, ktoré budú opäť predmetom dialógu medzi výborom a úradom OLAF vzhľadom na zistenia výboru uvedené v stanovisku č. 2/2014. Ďalšia analýza na túto tému bude uvedená ďalej v tejto správe v kapitole o monitorovaní trvania vyšetrovaní.

iii) Informácie sprístupnené úradom OLAF dozornému výboru prostredníctvom záverečných vyšetrovacích správ o uzavretých vyšetrovaniach úradu OLAF

49. Záverečné vyšetrovacie správy úradu OLAF obsahovali relevantné informácie o dodržiavaní základných práv a procesných záruk so zreteľom na skutočnosť, že úrad OLAF poskytuje v správach zhrnutie svojich vyšetrovacích činností a hlavných dokumentov z predbežného vyšetrovania, na ktorých sa zakladá finančné, správne, disciplinárne alebo súdne konanie. Počas vykazovaného obdobia získal výbor z tohto zdroja informácií obmedzené informácie (9). Bolo to spôsobené tým, že mohol preskúmať iba záverečné vyšetrovacie správy k štyrom uzavretým vyšetrovaniam vedeným úradom OLAF, ktoré boli postúpené vnútroštátnym justičným orgánom.

iv) Informácie z analýzy zamietnutých prípadov

50. Týka sa to prípadov, keď sa úrad OLAF rozhodol neviesť vyšetrovanie po posúdení prichádzajúcich informácií. Tu nejde o vyšetrovania, ale o prípady zamietnutých informácií, v ktorých posúdenie alebo posúdenie prima facie nevykonali vyšetrovatelia.

51. Počas vykazovaného obdobia výbor preskúmal 60 „stanovísk k rozhodnutiam o začatí vyšetrovania“, ktoré vypracovalo oddelenie pre výber a preskúmanie vyšetrovania (ISRU) a v ktorých generálny riaditeľ úradu OLAF prijal rozhodnutie o nezačatí vyšetrovania. Monitorovanie týchto informácií má zásadný význam pre posilnenie nezávislosti úradu OLAF v kľúčovom okamihu, keď sa začína vyšetrovanie. V blízkej budúcnosti bude poskytnuté stanovisko k tejto záležitosti ( 10 )

MONITOROVANIE TRVANIA VYŠETROVANÍ ÚRADU OLAF

Článok 15 ods. 1 druhý pododsek nariadenia o úrade OLAF „Dozorný výbor predovšetkým monitoruje vývoj uplatňovania procesných záruk a trvanie vyšetrovaní vzhľadom na informácie poskytnuté generálnym riaditeľom v súlade s článkom 7 ods. 8“ Článok 7 ods. 5 „Vyšetrovania sa vykonávajú nepretržite počas obdobia, ktoré musí byť primerané okolnostiam a zložitosti prípadu.“ Článok 7 ods. 8 „Ak nemožno vyšetrovanie uzavrieť do 12 mesiacov po jeho začatí, generálny riaditeľ podá dozornému výboru po uplynutí uvedenej lehoty 12 mesiacov a potom každých šesť mesiacov správu, v ktorej uvádza príslušné dôvody a nápravné opatrenia, ktoré sa plánujú s cieľom urýchliť vyšetrovanie.“

Všeobecné poznámky

52. Trvanie vyšetrovaní úradu OLAF je dôležitým ukazovateľom pri posudzovaní účinnosti vyšetrovaní a monitorovaní dodržiavania procesných záruk. Trvanie vyšetrovaní úradu OLAF sa rovnako používa na posúdenie: i) otázok premlčania; ii) sledovania vyšetrovaní úradu OLAF a iii) skutočnej nezávislosti úradu pri vykonávaní jeho vyšetrovaní vrátane efektívneho využívania ľudských a finančných zdrojov úradu OLAF ( 11 ) . Objektívne dôvody trvania vyšetrovaní môžu mať vplyv aj na priority vyšetrovacej politiky úradu OLAF.

53. Napriek tomu, že v ročnom pláne riadenia úradu OLAF sa stanovuje iba všeobecný cieľ pre priemerné trvanie vyšetrovaní (napr. v roku 2017 nesmelo presiahnuť 20 mesiacov ( 12 ) ), zohráva úlohu štatistického nástroja. Výbor poznamenáva, že v rámci vyšetrovacieho postupu úradu OLAF neexistuje žiadny systém vyžadujúci formálne predĺženie vyšetrovania po jeho začatí. V dôsledku toho je každé vyšetrovanie otvorené na neurčitý čas. Jediným mechanizmom, ktorý je podobný kontrolnému systému, je povinnosť generálneho riaditeľa úradu OLAF podávať dozornému výboru správu na konci obdobia 12 mesiacov a následne každých 6 mesiacov ( 13 )

54. Podľa názoru výboru sa pojem „trvanie vyšetrovania“ nemôže vzťahovať iba na štatistickú dĺžku vyšetrovaní, t. j. iba na počet mesiacov jeho trvania. Tento štatistický prístup však prevláda v súčasnom systéme vykazovania úradu OLAF výboru. V nariadení úradu OLAF sa požaduje, aby sa vyšetrovania vykonávali „nepretržite počas obdobia, ktoré musí byť primerané okolnostiam a zložitosti prípadu.“ Aby sa zabezpečilo, že trvanie bude primerané zložitosti prípadu a že bude prebiehať nepretržite, by si vyšetrovatelia a ich vedenie mali udržať pevnú kontrolu nad životným cyklom vyšetrovania od jeho začatia. Kvalita správ úradu OLAF v rôznych fázach vyšetrovania (vrátane „12-mesačných správ“, „18-mesačných správ“, „24-mesačných správ“ a následných vykazovaných informácií) je kľúčová, aby mohol výbor pravidelne monitorovať pokrok vyšetrovaní.

55. Podľa výboru by to veľmi uľahčilo riadenie prípadov úradu OLAF, ak by sa povinne zaviedli „usmernenia k vyšetrovacím postupom pre zamestnancov úradu OLAF“ s cieľom zaviesť a pravidelne aktualizovať plán vyšetrovania pre každé začaté vyšetrovanie. Systém riadenia prípadov úradu OLAF by mohol nielen lepšie kontrolovať trvanie vyšetrovaní, ale aj zlepšiť efektívnosť ľudských a finančných zdrojov pridelených na vyšetrovania. Týmto spôsobom by boli plány povinného vyšetrovania účinným nástrojom na riadenie a kontrolu prebiehajúcich vyšetrovaní.

Výborom vykonaná analýza 417 správ o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov

56. Control of the duration of investigations conducted by the European Anti-Fraud Office “ (Kontrola trvania vyšetrovaní úradu OLAF). Výbor vykonal analýzu 417 správ ( 14 ) o vyšetrovaniach úradu OLAF trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov (ďalej len „12-mesačné správy“), ktoré pozostávali z: „12-mesačných správ“, „18-mesačných správ“, „24-mesačných správ“ a správ vzťahujúcich sa na vyšetrovania, ktoré prebiehajú dlhší čas. Cieľom výboru bolo preskúmať aj obsah správ v súlade s právnymi požiadavkami uvedenými v článku 7 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF ( 15 ) a na základe pripomienok, ktoré výbor predložil v minulosti, konkrétne v stanovisku výboru č. 4/2014 „“ (Kontrola trvania vyšetrovaní úradu OLAF).

57. Výbor sa vo svojej analýze zameral na posúdenie: a. počtu prípadov, v ktorých „12-mesačné správy“ úradu OLAF obsahovali dôvody, prečo vyšetrovania neboli ukončené; b. počtu prípadov, v ktorých „12-mesačné správy“ zahŕňali nápravné opatrenia na urýchlenie vyšetrovania; c. počtu prípadov, v ktorých došlo k pokroku v zhode s odporúčaniami výboru v stanovisku výboru č. 4/2014; d. počtu prípadov, v ktorých nápravné opatrenie uvedené úradom OLAF nebolo v súlade s predloženými dôvodmi na neukončenie vyšetrovania.

58. Takmer v 25 % prijatých správ výbor zistil, že úrad OLAF neposkytol vecné dôvody, na neukončenie vyšetrovania do 12 mesiacov. Približne v 75 % správ neboli uvedené nápravné opatrenia. V 75 % správ výbor zistil, že nápravné opatrenia na urýchlenie vyšetrovaní nezodpovedali dôvodom nedokončenia vyšetrovaní, ktoré uviedol úrad OLAF ( 16 ) . V 70 % analyzovaných správ nedošlo od vydania stanoviska výboru č. 4/2014 k žiadnemu pokroku alebo došlo k veľmi obmedzenému zlepšeniu, pričom úrad OLAF naďalej poskytoval výboru nedostatočné informácie o vyšetrovaniach, ktoré trvali dlhšie než 12 mesiacov.

59. V dôsledku situácie uvedenej v predchádzajúcom odseku obsah týchto správ podľa výboru neumožnil overiť a preskúmať dôvody nedokončenia vyšetrovaní a nápravné opatrenia plánované na ich urýchlenie ( 17 )

60. Dozorný výbor analyzoval 417 správ o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov. Výbor okrem toho preskúmal následné správy úradu OLAF o niekoľkých vyšetrovaniach, ktoré prebiehali podstatne dlhšie než jeden rok. Výbor porovnal pôvodné „12-mesačné správy“ s následnými správami o týchto individuálnych prípadoch, ktoré generálny riaditeľ úradu OLAF nahlasoval výboru každých 6 mesiacov (prípady trvajúce dlhšie než 12, 18, 24, 30, 36 alebo 42 mesiacov a prípady trvajúce až do 66 mesiacov). Výbor dospel k záveru, že kvalita informácií poskytovaných úradom OLAF na základe článku 7 ods. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 sa v rovnakom prípade v priebehu času nezlepšila a že niekedy sa nezmenila ani napriek predlžujúcemu sa trvaniu vyšetrovaní úradu OLAF. Nadmerné trvanie vyšetrovaní je dôvodom na obavy, pretože ohrozuje základné práva osôb dotknutých vyšetrovaním, zatiaľ čo zákonné obmedzenia (t. j. riziko premlčania) ohrozujú možnosť justičných, správnych, disciplinárnych a/alebo finančných orgánov prijať ďalšie opatrenia.

61. Výbor na záver potvrdzuje svoju predchádzajúcu pripomienku, ktorú uviedol vo svojej správe o činnosti za rok 2016, a síce, že v postupoch úradu OLAF v súvislosti s vykonávaním právnych záväzkov generálneho riaditeľa úradu OLAF vyplývajúcich z článku 7 ods. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 nedošlo k žiadnemu pokroku. V dôsledku toho výbor nemôže poskytnúť záruku, že vyšetrovania sa vedú nepretržite a bez zbytočného odkladu vzhľadom na okolnosti a zložitosť prípadov.

62. Výbor nebol oboznámený s existenciou žiadneho interného systému písomného podávania správ, v ktorom vyšetrovateľ predstavuje vývoj prípadu, jeho smerovanie a vykonané činnosti a činnosti, ktorých vykonanie je naplánované, t. j. také, ktoré sa týkajú podstaty vyšetrovania vrátane konzistentného prístupu a metodiky, ktorých výsledkom je povinnosť vypracovať a ďalej aktualizovať pôvodný plán vyšetrovania ( 18 ) . Výbor OLAF však tvrdí, že systematicky kontroluje trvanie vyšetrovaní pomocou systému štatistických správ, ktoré produkujú interné elektronické databázy úradu OLAF [bývalý systém správy prípadov (CMS) a súčasný systém správy obsahu úradu OLAF (OCM)] a ktoré vykazujú trvanie vyšetrovaní a rozdelenie pracovného zaťaženia.

63. Riaditelia A a B úradu OLAF podpisujúci správy o vyšetrovaniach, ktoré trvajú dlhšie než 12 mesiacov, informovali spravodajcu dozorného výboru, že spolu s vyšetrovateľmi úradu OLAF pravidelne vykonávajú podrobný dohľad nad pokrokom v predmetnom prípade a dôvodmi, pre ktoré nebol ukončený. Výbor zdôrazňuje, že správy o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov by mali byť v čo najväčšej možnej miere založené na vlastných opatreniach úradu OLAF v oblasti riadenia a mali by byť súčasťou komplexného vnútorného monitorovacieho postupu. V súčasnosti sa však takéto správy vypracúvajú výlučne pre výbor ( 19 ) a ich obsah je veľmi obmedzený, čo znamená, že nie sú dostatočné pre výbor na účely monitorovania ani užitočné pre riadenie trvania vyšetrovaní úradu OLAF.

Závery

64. Podľa výboru sú primerané správy o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov užitočným a efektívnym nástrojom na monitorovanie trvania vyšetrovaní výborom aj vedením úradu OLAF. Povinné vypracovanie plánu vyšetrovania a jeho následná aktualizácia môžu takisto zlepšiť kvalitu vyšetrovaní úradu OLAF. Podľa názoru výboru by navrhované riešenia mohli viesť aj k skráteniu trvania vyšetrovaní.

65. Výbor vyzýva úrad OLAF, aby zvýšil účinnosť a kvalitu správ o vyšetrovaniach trvajúcich dlhšie než 12 mesiacov. Výbor už vo svojom stanovisku č. 4/2014 navrhol formulár slúžiaci na tento účel a založený na právnom rámci úradu OLAF ( 20 ) . Tento formulár sa ďalej rozvíjal v spolupráci s úradom OLAF, ale úrad OLAF ho prestal používať. Informácie vo formulári zahŕňali nasledujúce body, ktoré majú osobitný význam: i) podrobná identifikácia prípadu vrátane odhadovaného hospodárskeho vplyvu; ii) podrobný opis prípadu vrátane dátumu počiatočných informácií; iii) údajne porušené právne predpisy; iv) úvahy o potenciálnych sankciách a premlčaní; v) doteraz vykonané operačné činnosti a ich výsledky; vi) operačné činnosti, ktoré sa ešte majú vykonať; a vii) dôvody neukončenia prípadu vrátane pridelenia zdrojov, množstva operačnej práce, aspektov spolupráce a iných záležitostí. Výbor vyjadruje svoju vôľu spolupracovať s generálnym riaditeľom úradu OLAF a zodpovedným vyšším manažmentom na rozvoji systému podávania správ, ktorý by vyhovoval obom stranám.

POSÚDENIE PRIORÍT VYŠETROVACEJ POLITIKY ÚRADU OLAF A USMERNENÍ K VYŠETROVANIU

V článku 17 ods. 5 prvom pododseku nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 sa uvádza: „Generálny riaditeľ každý rok v kontexte ročného plánu riadenia určuje priority vyšetrovacej politiky úradu a pred ich uverejnením ich postúpi dozornému výboru.“ Článok 5 ods. 1: „V rozhodnutí generálneho riaditeľa úradu OLAF začať alebo nezačať vyšetrovanie sa zohľadnia priority vyšetrovacej politiky a ročný plán riadenia úradu.“ Článok 16 ods. 2 Výmena názorov s inštitúciami „2. Uvedená výmena názorov sa môže týkať: a) strategických priorít politík úradu v oblasti vyšetrovaní“

66. Dozorný výbor v priebehu niekoľkých posledných rokov niekoľkokrát zdôraznil vážne výhrady, najmä vo svojich stanoviskách č. 1/2014 a č. 3/2015, k tomu, ako boli stanovené a uplatňované priority vyšetrovacej politiky úradu OLAF. Väčšina záverov a odporúčaní výboru zostáva naďalej v platnosti a na ich vykonanie úradom OLAF sa stále čaká.

67. Výbor takisto vyjadril svoje názory na priority vyšetrovacej politiky úradu OLAF a ich vykonávanie pri výmene názorov s inštitúciami 23. novembra 2017. Výbor zdôraznil, že priority vyšetrovacej politiky úradu OLAF boli zamerané najmä na odvetvia, za ktoré zodpovedá riaditeľstvo B úradu OLAF (Vyšetrovania II), okrem iného clá, výdavky týkajúce sa štrukturálnych fondov EÚ, fondov poľnohospodárskej politiky a rozvoja vidieka na úkor výdavkov a príjmov ostatných odvetví.

68. V návrhu priorít vyšetrovacej politiky úradu OLAF na rok 2018 sa zachováva prístup, ktorý je veľmi podobný prístupu prijatému v predchádzajúcich rokoch. Návrh priorít vyšetrovacej politiky je zameraný na tieto oblasti: 1. prípady týkajúce sa projektov v oblasti dopravných a infraštruktúrnych sietí, najmä postupy verejného obstarávania; 2. prípady týkajúce sa: i) projektov (spolu)financovaných z Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a predvstupových fondov, v prípade ktorých môžu byť opatrenia členských štátov alebo kandidátskych krajín nedostatočné; alebo ii) projektov, ktoré majú cezhraničné prvky; 3. prípady naznačujúce možné zneužívanie pravidiel pôvodu alebo nomenklatúrneho zatriedenia tovaru v preferenčných a nepreferenčných obchodných režimoch a podvody súvisiace s oceňovaním s cieľom vyhnúť sa plateniu zmluvných ciel vrátane colných opatrení, ktoré sú súčasťou politiky EÚ v oblasti ochrany obchodu; 4. prípady pašovania tabaku, alkoholu a falšovaných liekov do EÚ, a nelegálnej výroby tabaku; 5. prípady týkajúce sa humanitárnej a rozvojovej pomoci a inej podpory poskytovanej migrantom a utečencom.

69. Výbor už vyjadril obavu, že iba 30 % prípadov vedených úradom OLAF bolo v súlade s uvedenými prioritami vyšetrovacej politiky napriek tomu, že riaditeľstvo B má najväčší počet vyšetrovateľov a najväčší počet otvorených prípadov.

70. Výbor bol informovaný o tom, že nízke percento otvorených prípadov, ktoré patria medzi priority vyšetrovacej politiky (30 %), bolo spôsobené kvalitou informácií, ktoré dostal úrad OLAF, čo obmedzilo mieru, v akej by bolo možné dospieť k dostatočnému podozreniu. Na plenárnom zasadnutí výboru 14. februára 2018 úrad OLAF potvrdil číselné údaje a poukázal na to, že priority vyšetrovacej politiky boli zohľadnené pri otvorení prípadov, keď boli splnené iné požiadavky článku 5 nariadenia o úrade OLAF.

71. Okrem toho sa zdá, že priority vyšetrovacej politiky úradu OLAF boli stanovené na základe príspevkov od zainteresovaných strán vrátane príspevkov siete Komisie na predchádzanie podvodom a ich odhaľovanie, správ Európskeho dvora audítorov, uznesení Európskeho parlamentu a správ Komisie o ochrane finančných záujmov.

72. Výbor by však chcel zdôrazniť pripomienky zástupcov siete Komisie na predchádzanie podvodom a ich odhaľovanie, ktorá spochybňuje prístup úradu OLAF. Zdá sa, že rozhodnutia úradu OLAF o začatí vyšetrovania sa riadili najmä dopytom a podľa jednotlivých prípadov.

73. V dôsledku toho približne 70 % vyšetrovaní úradu OLAF nepatrí medzi jeho priority vyšetrovacej politiky. Výbor požiadal úrad OLAF, aby poskytol viac informácií o vyšetrovaniach, ktoré tvorili ďalších 70 %, a o dôvodoch prijatia týchto rozhodnutí.

74. Výbor dospel k záveru, že v prístupe úradu OLAF k prioritám vyšetrovacej politiky sú potrebné radikálnejšie zmeny na zabezpečenie ich riadneho nastavenia a uplatňovania. Kľúčovou otázkou je použiť kritériá na stanovenie priorít vyšetrovacej politiky, ktoré majú realistický obraz o právomociach a zdrojoch úradu OLAF.

75. Okrem toho má úrad OLAF privilegované podmienky a spôsobilosti na aktívne pôsobenie v tejto oblasti vyplývajúce najmä z týchto dvoch aspektov: i) skutočnosť, že generálny riaditeľ má právomoc začať vyšetrovania z vlastnej iniciatívy [článok 5 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013], a ii) ľahko dostupná podpora inštitúcií EÚ a útvarov Komisie, najmä generálnych riaditeľstiev, pri určovaní hlavných rizikových oblastí a výdavkových priorít vrátane viacročného finančného rámca.

76. Aby úrad OLAF účinne konal aktívnym spôsobom, potrebuje viac ako len široký prehľad o pôvode podvodov, korupcie a nezrovnalostí, ktoré majú vplyv na finančné záujmy EÚ. Osobitným prínosom by bolo, keby mal interný orgán špecializovaný na identifikáciu a analýzu oblastí s najväčším rizikom a so závažným vplyvom na finančné prostriedky EÚ.

77. Rozpočet a personálne zdroje úradu OLAF sú kľúčovými faktormi pre správne vykonávanie priorít vyšetrovacej politiky; preto by bol užitočný aj prínos oboch vyšetrovacích riaditeľstiev (riaditeľstvá A a B) v tejto oblasti.

78. Výbor by rád posilnil dialóg s úradom OLAF o týchto strategických a praktických otázkach. Výbor a úrad OLAF sa na tento účel dohodli, že riaditelia zodpovední za vyšetrovanie (t. j. riaditelia zodpovední za riaditeľstvá A a B) sa budú zúčastňovať na plenárnych zasadnutiach výboru a budú predkladať svoju analýzu v týchto záležitostiach. Počet uskutočnených vyšetrovaní, ako sa uvádza vo výročných správach o činnosti úradu OLAF za rok 2015, 2016 a 2017, môže byť použitý ako referenčný bod.

MONITOROVANIE PRÍPADOV NEPLNENIA ODPORÚČANÍ ÚRADU OLAF

Článok 17 ods. 5 tretí pododsek nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013: „Generálny riaditeľ pravidelne informuje dozorný výbor: a) o prípadoch neplnenia odporúčaní generálneho riaditeľa; b) o prípadoch postúpenia informácií justičným orgánom členských štátov;“

79. Po uzavretí vyšetrovania úradu OLAF sa má príslušným orgánom v členských štátoch alebo inštitúciám a orgánom EÚ, ktoré sú zodpovedné za následné opatrenia, zaslať záverečná správa s uvedením skutkových okolností (s podporným dôkazovým materiálom a kompletným zoznamom prvkov zaevidovaných v prípadovom spise) a akékoľvek odporúčanie vydané generálnym riaditeľom úradu OLAF.

80. Existujú štyri typy odporúčaní, ktoré vydáva generálny riaditeľ úradu OLAF po uzavretí vyšetrovania: i) administratívne (ochrana zmlúv proti podvodom, dohody o grante, právne predpisy a správna prax); ii) finančné (vymáhanie neoprávnene vynaložených súm); iii) súdne (trestné konania vedené vnútroštátnymi orgánmi) a iv) disciplinárne (disciplinárne konania vedené inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ).

81. Podľa článku 17 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 je generálny riaditeľ úradu OLAF povinný pravidelne informovať výbor o prípadoch neplnenia jeho odporúčaní. Generálny riaditeľ si splnil povinnosť informovať výbor o prípadoch neplnenia jeho odporúčaní. Táto povinnosť bola splnená zaslaním oznámenia predsedovi výboru 4. septembra 2017. Príloha k oznámeniu sa vzťahuje na odpovede, ktoré boli úradu OLAF doručené od príslušných orgánov od 1. marca 2016 do 28. februára 2017 k odporúčaniam vydaným od 1. októbra 2013. Toto obdobie nasledovalo po predchádzajúcom vykazovanom období (1. marec 2015 až 29. február 2016) bez prerušení.

82. Informácie o nadväzujúcich opatreniach na odporúčania úradu OLAF boli uvedené vo forme porovnávacieho prehľadu, ktorý obsahoval: i) číslo prípadu úradu OLAF; ii) dátum vydania odporúčania; iii) identifikáciu príjemcu; iv) stručné zhrnutie odporúčania; v) dátum odpovede týkajúcej sa nevykonávania; vi) dôvody, ktoré uviedol príslušný orgán; a vii) v niektorých prípadoch pripomienky úradu OLAF s uvedením ďalších vysvetlení.

83. Vzhľadom na rozsah informácií, ktoré výbor získal, nebolo možné podrobne preskúmať dôvody nedodržania odporúčaní úradu OLAF, ktoré uviedli vnútroštátne orgány. Z uvedených dokumentov -však vyplynulo, že príslušné orgány nedodržali v príslušnom období 22 odporúčaní úradu OLAF. Na základe informácií o 22 prípadoch výbor dospel k zisteniam a záverom uvedeným v nasledujúcich odsekoch:

84. Hlavným dôvodom nedodržiavania odporúčaní úradu OLAF bola existencia rôznych zistení v následných konaniach, ktoré viedli vnútroštátne orgány. Pritom však existovali aj prípady, v ktorých boli príslušnými orgánmi orgány EÚ.

85. V niektorých prípadoch boli dôvody výslovne uvedené ako „nedostatok dôkazov“ alebo „nedostatočné dôkazy“ (väčšina príjemcov odporúčaní úradu OLAF boli vnútroštátne prokuratúry a v jednom prípade orgán EÚ). V niekoľkých prípadoch príslušný vnútroštátny orgán opakovane dospel k záveru, že „v prípade sa nepreukázalo priame zavinenie príjemcu“; minimálne v dvoch ďalších prípadoch vnútroštátne orgány (toho istého členského štátu) nemohli identifikovať žiadnu fyzickú osobu, ktorá by bola osobne zodpovedná za trestné činy. Niektoré z týchto dôvodov viedli k ďalším otázkam týkajúcim sa kvality vnútroštátneho vykonávania právnych ustanovení EÚ o ochrane finančných záujmov EÚ (21). Tieto zistenia bude treba podrobiť ďalšej analýze úradom OLAF a výborom.

86. Úrad OLAF informoval spravodajcu výboru, že nastali situácie, keď orgány členského štátu zamietli prípady pre nedostatok dôkazov spôsobený stratou alebo zničením dokumentov pôvodne identifikovaných úradom OLAF, ktoré neboli zabezpečené a následne sa nenašli, napr. počas domovej prehliadky vykonanej vnútroštátnymi orgánmi. Poukazuje to zároveň na nedostatky v uplatňovaní vnútroštátnych procesných pravidiel v spojení s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013, v ktorom sa vyžaduje, aby sa dôkazy zabezpečovali v najskorších fázach konania a aby bola ich prípustnosť zabezpečená v ďalších fázach alebo v následných konaniach vrátane súdneho konania. Výbor dospel k záveru, že iba včasná a úzka spolupráca s vnútroštátnymi orgánmi môže zabrániť strate dôkazov z dôvodu ich skutočného zničenia alebo ich neprípustnosti z formálnych procesných dôvodov.

87. Medzi ostatné dôvody, ktoré uviedli príslušné orgány, patrili „chýbajúca územná jurisdikcia“ alebo „škoda nedosahovala prahovú hodnotu trestného činu“. Existoval iba jeden prípad, keď neboli pre nedodržiavanie odporúčaní úradu OLAF uvedené žiadne dôvody.

88. Výbor požiadal o doplňujúce informácie o prípadoch týkajúcich sa projektov realizovaných mimo EÚ, v ktorých úrad OLAF vydal orgánu EÚ odporúčania, aby vymáhal prostriedky EÚ a/alebo uložil peňažnú sankciu. V niektorých prípadoch odôvodnil príslušný orgán EÚ nedodržanie odporúčaní úradu OLAF uvedením toho, že nemal právny základ pre uloženie správnych sankcií. To vyvolalo otázky, do akej miery bol úrad OLAF primerane informovaný o príslušných právnych predpisoch EÚ a medzinárodných právnych predpisoch. Po analýze dokumentov týkajúcich sa všetkých dotknutých prípadov výbor zistil, že vzhľadom na i) zložitosť vzťahov s ostatnými medzinárodnými partnermi a ii) špecifické prostredie oblastí s vysokým rizikom zneužitia finančných prostriedkov je dôležité, aby úrad OLAF vykonával právnu analýzu a overoval, či existuje právna možnosť uložiť sankcie a vymôcť finančné prostriedky pred vydaním odporúčaní, najmä v prípadoch týkajúcich sa nástrojov financovania vonkajších činností.

89. Po preskúmaní všetkých dôvodov, ktoré uviedli príslušné orgány, výbor dospel k záveru, že spolupráca s vnútroštátnymi orgánmi a príslušnými orgánmi EÚ je kľúčová a musí prebiehať od začiatku vyšetrovania úradu OLAF. Spolupráca a koordinácia medzi úradom OLAF a príslušnými orgánmi predstavuje najlepší spôsob, ako zaistiť dôkazy, zabezpečiť prípustnosť dôkazov a zabrániť rozdielnym výkladom vnútroštátneho práva a práva EÚ. Výbor preto podporuje všetky legislatívne zmeny vnútroštátneho práva a práva EÚ [najmä nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013], ktoré by stanovili povinnosť spolupráce a koordinácie medzi vnútroštátnymi orgánmi, úradom OLAF a prípadne ďalšími orgánmi EÚ zapojenými do vyšetrovania podvodov a nezrovnalostí.

90. Výbor sa domnieva, že hodnotenie vplyvu vyšetrovaní úradu OLAF analyzovaním odporúčaní, ktoré úrad vydáva príslušným orgánom, a odpoveď orgánov sú mimoriadne dôležité, pokiaľ ide o stanovenie účinných postupov v rámci úradu aj mimo neho. Výbor opakovanej vyjadril nespokojnosť s odstránením kontrolného mechanizmu ex ante z nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a trvá na svojom stanovisku, že na to, aby výbor mohol plniť svoj mandát, potrebuje mať k dispozícii viac informácií. Výboru by sa mali automaticky zasielať prinajmenšom správy o vyšetrovaní zaslané príslušným orgánom a odpovede orgánov, aby mohol vykonávať priebežnú analýzu a žiadať vysvetlenia od príslušných orgánov, ako aj od úradu OLAF. Týmto spôsobom bude môcť zlepšiť vplyv vyšetrovania úradu OLAF a prispieť k zaisteniu prípustnosti dôkazov.

EURÓPSKY ÚRAD PRE BOJ PROTI PODVODOM A EURÓPSKA PROKURATÚRA

91. Súčasné zloženie dozorného výboru úradu OLAF sa ujalo funkcie v januári 2017. Od svojho menovania venovalo osobitnú pozornosť procesu zriadenia Európskej prokuratúry (EPPO), ako sa uvádza v nariadení Rady (EÚ) 2017/1939, ktoré bolo prijaté 12. októbra 2017 po súhlase Európskeho parlamentu.

92. Vo svojom stanovisku č. 2/2017 z 28. septembra 2017, ktoré je súčasťou hodnotiacej správy Komisie o uplatňovaní nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013, výbor venoval kapitolu (kapitola VI) vplyvu, ktorý by zriadenie Európskej prokuratúry malo na mandát úradu OLAF vrátane rozpočtových dôsledkov. Výbor sa neskôr 23. novembra 2017 zúčastnil na každoročnej výmene názorov s inštitúciami ( 22 ) a zvážil dve hlavné témy budúceho vzťahu medzi úradom OLAF a Európskou prokuratúrou: i) prenos informácií z úradu OLAF do Európskej prokuratúry a ii) podpora a komplementárnosť, ktorú by úrad OLAF mal na požiadanie poskytnúť Európskej prokuratúre (články 24 a 101 nariadenia o Európskej prokuratúre).

93. Výbor je pripravený poskytnúť Komisii a ostatným inštitúciám svoje názory vzhľadom na vplyv, ktorý môže mať uplatňovanie nariadenia o Európskej prokuratúre nielen na riadenie úradu OLAF, ale aj na vykonávanie jeho vyšetrovacej funkcie a na monitorovaciu úlohu dozorného výboru.

94. Výbor vo svojom stanovisku č. 2/2017, ktoré je súčasťou hodnotiacej správy Komisie o uplatňovaní nariadenia o úrade OLAF (EÚ, Euratom) č. 883/2013, určil niektoré z hlavných výziev, ktorým bude úrad OLAF čeliť ako správny orgán, ktorý dopĺňa a podporuje prácu Európskej prokuratúry, najmä v týchto oblastiach: „Oznamovanie informácií bez zbytočného odkladu Európskej prokuratúre o akejkoľvek trestnej činnosti, v súvislosti s ktorou môže uplatniť svoje právomoci v súlade s článkom 22, článkom 25 ods. 2 a 3 nariadenia o Európskej prokuratúre (23).“

95. Keďže úrad OLAF nemá povolenie začať súbežné administratívne vyšetrovanie pre tie isté skutky, v prípade ktorých Európska prokuratúra vedie trestné vyšetrovanie, pre úrad OLAF bude mať zásadný význam, aby bol obsah tejto povinnosti v súlade s pravidlami a politikou úradu OLAF pri otváraní/zamietnutí a prenose prípadov. V tejto súvislosti budú potrebné ustanovenia o výmene informácií medzi úradom OLAF a Európskou prokuratúrou pred začatím a počas vedenia vyšetrovania, ktoré by neskôr mohli potenciálne patriť do rozsahu pôsobnosti druhej inštitúcie. Vyžadovalo by si to aj osobitné pravidlá pre efektívny systém komunikácie medzi úradom OLAF a Európskou prokuratúrou s cieľom zaručiť, že nedôjde k duplicite ich práce a že mandát uvedený v článku 101 ods. 2 nariadenia o Európskej prokuratúre bude splnený. V prípade potreby bude treba upraviť ustanovenia, ktorými sa stanovuje typ informácií, ktoré je úrad OLAF povinný zasielať dozornému výboru.

96. V budúcej reforme nariadenia o úrade OLAF je potrebné objasniť pravidlá o začatí, pozastavení a ukončení administratívnych vyšetrovaní. V týchto pravidlách by bolo potrebné zohľadniť prenos informácií úradom OLAF do dozorného výboru vzhľadom na jeho osobitnú úlohu pri posilňovaní nezávislosti úradu OLAF pri riadnom vykonávaní svojich právomocí. Dozorný výbor sa domnieva, že jeho príspevok môže pomôcť prekonávať ťažkosti, ktoré môžu vzniknúť medzi úradom OLAF a novozriadenou Európskou prokuratúrou pri budovaní ich vzťahu.

Vedenie administratívnych vyšetrovaní na žiadosť Európskej prokuratúry

97. Výbor poznamenal, že približne v 50 % prípadov sa nevykonali činnosti nadväzujúce na záverečné správy a odporúčania, ktoré úrad OLAF zaslal justičným orgánom členských štátov. Skúsenosti výboru v oblasti monitorovania mali rôzny charakter a zahŕňali: i) skutky, ktoré boli údajne spáchané, ale neboli považované za trestný čin; ii) skutky, ktoré neboli podložené dôkazmi alebo ktoré neboli podložené dostatočnými dôkazmi; a iii) skutky, ktoré boli premlčané.

98. Preto je ešte viac potrebné zahrnúť do reformy nariadenia o úrade OLAF ustanovenia na vytvorenie tímov s odborníkmi na vnútroštátne kontroly získavania dôkazov a súdnej dohry. Bude potrebné, aby úrad OLAF poskytoval Európskej prokuratúre vysokokvalitnú pomoc v súlade s vnútroštátnymi pravidlami o prípustnosti dôkazov vrátane dodržiavania základných práv a procesných záruk.

99. Výbor vyjadril komisárovi pánovi Güntherovi Oettingerovi svoju ochotu zúčastniť sa na prípravných stretnutiach rozvíjajúcich budúce vzťahy medzi úradom OLAF a zriadením Európskej prokuratúry v prípade potreby.

Poskytnutie informácií, právnej analýzy, expertízy a operačnej podpory Európskej prokuratúre

100. Výbor uviedol, že zmena nariadenia o úrade OLAF bude príležitosťou na modernizáciu vyšetrovacích právomocí úradu OLAF, aby bol plne funkčný vzhľadom na potreby Európskej prokuratúry. Bolo by to obzvlášť relevantné pre vyšetrovacie opatrenia, ktoré by bol úrad OLAF oprávnený vykonať, pričom zároveň by dodržiaval rovnaké procesné záruky, ktoré platia pre Európsku prokuratúru, aby sa predišlo chybám v budúcich súdnych konaniach pred vnútroštátnymi súdmi. Medzi ďalšie otázky, ktoré je potrebné posúdiť v rámci reformy nariadenia o úrade OLAF, patrí prístup k informáciám o prevodoch peňazí v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a podpora úzkej spolupráce s finančnými spravodajskými jednotkami.

RIADENIE DOZORNÉHO VÝBORU

Stretnutia s inštitúciami, orgánmi a inými agentúrami EÚ

101. Výbor aktívne prispieval k výmene názorov s inštitúciami, ako je stanovené v článku 16 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013. Výbor takisto organizoval pravidelné zasadnutia a poskytoval odbornú pomoc pre: i) komisára zodpovedného za úrad OLAF; ii) Výbor pre kontrolu rozpočtu Európskeho parlamentu; iii) skupinu pre boj proti podvodom v Rade a iv) Európsky dvor audítorov.

Pracovné metódy a transparentnosť

102. V roku 2017 uskutočnil výbor 10 plenárnych zasadnutí. Predseda, spravodajcovia a členovia sekretariátu dozorného výboru sa takisto pravidelne stretávali, aby pracovali na konkrétnych otázkach. Pre každú dôležitú skúmanú otázku určil výbor spravodajcu. Na príprave návrhov správ, stanovísk či dokumentov, ktoré mali byť prerokované na plenárnych zasadnutiach, spolupracovali spravodajcovia s ich sekretariátom. Takisto sa v rámci prípravy stanovísk a správ výboru stretávali s vedením a zamestnancami úradu OLAF. O stanoviskách výboru sa pred ich dokončením vždy viedla rozsiahla diskusia s úradom OLAF.

103. S cieľom zabezpečiť čo najväčšiu transparentnosť svojej práce výbor uverejňuje na svojom medziinštitucionálnom webovom sídle dokumenty verejného záujmu, ktoré nemajú dôverný charakter. http://europa.eu/supervisory-committee-olaf/

Sekretariát dozorného výboru úradu OLAF

104. Sekretariát dozorného výboru tvoria právnici a asistenti, ktorí zabezpečujú denné monitorovanie vyšetrovacej činnosti úradu OLAF a pomáhajú členom výboru pri výkone ich úloh.

105. Úlohou sekretariátu je prispievať k účinnému vykonávaniu úloh dozorného výboru zameraných na posilňovanie nezávislosti úradu OLAF, a to najmä v súvislosti s monitorovacou funkciou výboru. Sekretariát takisto zodpovedá za poskytovanie právneho poradenstva členom výboru. V roku 2017 zahŕňal sekretariát celkovo osem pracovných miest, ktoré boli pridelené piatim administrátorom (právnikom), dvom asistentom a jednému zmluvnému zamestnancovi. Tri pracovné miesta však neboli obsadené (dvaja asistenti a jeden právnik), čím sa narušila podporná kapacita sekretariátu.

106. Po zmene nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 ( 24 ) zabezpečuje teraz úlohy sekretariátu výboru priamo Európska komisia v úzkej spolupráci s dozorným výborom. Sekretariát pracuje nezávisle od úradu OLAF podľa pokynov výboru. Na tento účel je sekretariát administratívne pripojený k úradu Európskej komisie pre správu a úhradu individuálnych nárokov (PMO). Teraz, jeden rok po presune do PMO, možno povedať, že výsledky tejto zmeny nesplnili očakávania výboru. Výbor oznámil Európskej komisii, že je potrebné nájsť vhodnejšie miesto pre sekretariát výboru. Táto zmena umožní Európskej komisii a výboru zvážiť všetky prípadné možnosti na čo najlepšie umiestnenie sekretariátu vrátane prehodnotenia pôvodnej možnosti, aby bol sekretariát znovu súčasťou úradu OLAF, aj keď za odlišných podmienok.

107. Podľa rokovacieho poriadku dozorného výboru ( 25 ) a nariadenia o úrade OLAF (EÚ, Euratom) č. 883/2013 môžu zamestnanci sekretariátu prijímať pokyny iba od výboru ( 26 ) . Komisia je zodpovednou inštitúciou EÚ, ktorá poskytuje rozpočet a ďalšie zdroje potrebné na to, aby mohli výbor a sekretariát plniť svoj mandát.

Rozpočtové otázky

108. Rozpočet výboru na rok, na ktorý sa vzťahuje táto správa, bol 200 000 EUR, a miera plnenia rozpočtu bola 99,63 %. Subdelegovaným povoľujúcim úradníkom zodpovedným za výdavky je úrad PMO.

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

(2) Článok 15 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

(3) Pozri webové sídlo dozorného výboru úradu OLAF: http://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_2_2017.pdf.

(4) Poznámka úradu OLAF „OLAF’s reporting for 2017 on its implementation of the Supervisory Committee recommendations“ (Správy úradu OLAF za rok 2017 o vykonávaní odporúčaní dozorného výboru) – Ares(2018)781022.

(5) Stanovisko dozorného výboru č. 2/2015 „Legality check and review in OLAF“ (Kontrola zákonnosti a preskúmanie v úrade OLAF).

(6) Stanovisko dozorného výboru č. 2/2013 „Establishing an internal OLAF procedure for complaints“ (Zavedenie interného postupu úradu OLAF na vybavovanie sťažností) a správy dozorného výboru o činnosti od roku 2014 do roku 2016.

(7) Pozri stanovisko dozorného výboru č. 2/2017 kapitolu II, najmä body 11 a 24.

(8) Oznámenia, ktoré generálny riaditeľ úradu OLAF zaslal dozornému výboru, o sťažnostiach na úrad OLAF týkajúcich sa procesných záruk v rámci postupu vybavovania sťažností úradu OLAF od roku 2014 do roku 2017.

(9) Štyri záverečné správy úradu OLAF o prípadoch dohromady.

(10) Pozri „Usmernenia k vyšetrovacím postupom pre zamestnancov úradu OLAF“ (kapitola I články 1 – 7), ktoré prijal generálny riaditeľ úradu OLAF na základe článku 17 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF (EÚ) č. 883/2013.

(11) Pozri stanovisko dozorného výboru č. 4/2014 „Control of the duration of investigations conducted by the European Anti-Fraud Office“ (Kontrola trvania vyšetrovaní úradu OLAF) s. 3 a stanovisko č. 2/2009 „OLAF’s Reports of Investigations that have been in progress for more than nine months“ (Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov).

(12) Cieľ percentuálneho podielu prebiehajúcich vyšetrovaní trvajúcich dlhšie ako 20 mesiacov za rok 2017 bol v pláne riadenia Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) na rok 2017, s. 5, stanovený na menej než 30 %.

(13) Tento monitorovací mechanizmus posilňuje nezávislosť úradu OLAF pri riadnom vykonávaní jeho kompetencií a má inú povahu ako postupy vnútornej kontroly uvedené v článku 17 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF a začlenené do usmernení k vyšetrovacím postupom pre zamestnancov úradu OLAF, ktoré prijal generálny riaditeľ (vrátane záverečného preskúmania oddelením pre výber a preskúmanie vyšetrovania – článok 21).

(14) Zaslané úradom OLAF dozornému výboru v roku 2017.

(15) Článok 7 ods. 8 nariadenia úradu OLAF znie: „Ak nemožno vyšetrovanie uzavrieť do 12 mesiacov po jeho začatí, generálny riaditeľ podá dozornému výboru po uplynutí uvedenej lehoty 12 mesiacov a potom každých šesť mesiacov správu, v ktorej uvádza príslušné dôvody a nápravné opatrenia, ktoré sa plánujú s cieľom urýchliť vyšetrovanie.“

(16) Namiesto stanovenia nápravných opatrení prijatých na urýchlenie vyšetrovania počas celého životného cyklu bolo v niektorých z „12-mesačných správ“ uvedené iba to, aký je súčasný stav prípadu, t. j. že záverečná správa bola predložená vedeniu na schválenie, že sa vypracúva alebo že vyšetrovanie pokračuje ako obvykle. Výbor zistil aj niekoľko prípadov, v ktorých úrad OLAF uviedol, že nie je potrebné prijať žiadne nápravné opatrenia alebo že záverečná vyšetrovacia správa bude prijatá, alebo keď boli v správe uvedené iba informácie o tom, akú prácu treba vykonať v prípadovom spise (vrátane prekladu, podania, náboru vyšetrovateľa, nadviazania kontaktu s informačnými zdrojmi).

(17) Spomedzi 417 „12-mesačných správ“, ktoré úrad OLAF zaslal dozornému výboru, môže výbor uviesť sedem príkladov 12-mesačných správ (v prípadoch trvajúcich dlhšie než 24 mesiacov), ktoré považuje za mimoriadne zlú prax, a päť príkladov, ktoré možno v tomto kontexte považovať za lepšiu prax napriek tomu, že sú dostatočné na to, aby výbor mohol posúdiť, či bolo trvanie prípadu primerané okolnostiam a zložitosti prípadu.

(18) V štyroch uzavretých prípadoch, ku ktorým bol výboru udelený prístup v roku 2017, mali iba dva pôvodný plánovací dokument medzi dokumentmi v spisovej zložke, ktorý by sa mohol považovať za „plán vyšetrovania“ v zmysle článku 9 ods. 1 „usmernení k vyšetrovacím postupom pre zamestnancov úradu OLAF“ (t. j. predbežné preskúmanie informácií získaných v procese výberu). V treťom prípade bola predložená poznámka o súčasnom stave na informačné účely alebo na odovzdanie prípadu. Štvrtý prípad neobsahoval žiadny takýto dokument.

(19) Vysvetlenia, ktoré členovi výboru poskytli riaditelia riaditeľstiev A a B úradu OLAF počas pracovného stretnutia 14. decembra 2017 a úradujúci generálny riaditeľ úradu OLAF výboru počas stretnutia 23. januára 2018.

(20) Pozri prílohu 2 pripojenú k stanovisku výboru č. 4/2014 „Control of the duration of investigations conducted by the European Anti-Fraud Office“ (Kontrola trvania vyšetrovaní vedených Európskym úradom pre boj proti podvodom). Model možno jednoducho prispôsobiť obsahu článku 7 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

(21) Najmä Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a jeho dodatočné protokoly.

(22) Článok 16 „Výmena názorov s inštitúciami“ nariadenia o úrade OLAF.

(23) Článok 24 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (EPPO) (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

(24) Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2016/2030 z 26. októbra 2016, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 883/2013, pokiaľ ide o sekretariát dozorného výboru Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). Nariadenie nadobudlo účinnosť 1. januára 2017 (Ú. v. EÚ L 317, 23.11.2016, s. 1).

(25) Pozri článok 11 rokovacieho poriadku dozorného výboru, ktorý je uverejnený v Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2011, s. 114.

(26) Článok 15 ods. 8 nariadenia o úrade OLAF znie takto: „Jeho [dozorného výboru] sekretariát zaisťuje Komisia, nezávisle od úradu a v úzkej spolupráci s dozorným výborom. Pred vymenovaním akýchkoľvek zamestnancov za členov sekretariátu sa uskutoční konzultácia s dozorným výborom a jeho názory sa zohľadnia. Sekretariát koná podľa pokynov dozorného výboru a nezávisle od Komisie. Komisia bez toho, aby bola dotknutá jej kontrola rozpočtu dozorného výboru a jeho sekretariátu, nezasahuje do monitorovacích funkcií dozorného výboru.“