/* KOM/2011/0736 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o následných opatreniach k udeleniu absolutória za rozpočtový rok 2009 (zhrnutie)





PREAMBULA Toto je správa Komisie pre Európsky parlament a Radu o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória za rozpočtový rok 2009[1] podľa článku 319 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, článku 147 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článku 119 ods. 5 finančného nariadenia pre európske rozvojové fondy (ERF). Správa je zhrnutím odpovedí Komisie na hlavné požiadavky EP a Rady a sú k nej priložené dva pracovné dokumenty útvarov Komisie, ktoré obsahujú odpovede Komisie na každú špecifickú požiadavku Parlamentu a Rady (spolu 298). Pracovné dokumenty útvarov Komisie obsahujú pri každej požiadavke odkaz na príslušný odsek (odseky) v dokumentoch Európskeho parlamentu alebo Rady. V uzneseniach EP o udelení absolutória našla Komisia spolu 213 požiadaviek, ktoré jej adresoval Európsky parlament[2]. V prípade 89 požiadaviek Komisia súhlasí s prijatím opatrení, ktoré požaduje Parlament. Komisia zastáva názor, že v prípade 112 požiadaviek sa už uskutočnili alebo sa uskutočňujú požadované opatrenia, hoci v niektorých prípadoch bude potrebné posúdiť výsledky týchto opatrení. Z dôvodov súvisiacich s existujúcim právnym rámcom alebo inštitucionálnymi výsadami Komisie nemôže Komisia akceptovať 12 požiadaviek[3]. Komisia identifikovala aj 85 požiadaviek, ktoré jej adresovala Rada v svojich odporúčaniach Parlamentu[4]. V prípade 43 požiadaviek Komisia súhlasí s prijatím opatrení, ktoré požaduje Rada. Komisia zastáva názor, že v prípade 42 požiadaviek sa už uskutočnili alebo sa uskutočňujú požadované opatrenia, hoci v niektorých prípadoch bude potrebné posúdiť výsledky týchto opatrení. Nie sú žiadne požiadavky, ktoré by Komisia z dôvodov súvisiacich s existujúcim právnym rámcom alebo jej inštitucionálnymi výsadami nemohla akceptovať. ZHRNUTIE ODPOVEDÍ KOMISIE NA POŽIADAVKY EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY V SÚVISLOSTI S UDELENÍM ABSOLUTÓRIA ZA ROK 2009 PRIORITNÉ OPATRENIA Parlament vo svojom uznesení osobitne zdôraznil sedem prioritných opatrení inštitucionálnej a organizačnej povahy. Tieto požiadavky boli v rozsiahlej miere prediskutované počas postupu udelenia absolutória a Komisia mala možnosť prezentovať svoje názory v rámci rozličných výmen názorov s členmi Výboru pre kontrolu rozpočtu (CONT) a najmä so spravodajcom pre absolutórium za rok 2009. Počas týchto diskusií Komisia preukázala svoje silné odhodlanie riešiť otázky, v súvislosti s ktorými boli vyjadrené obavy. Reforma súčasného postupu udelenia absolutória Pravidlá uplatniteľné na postup udelenia absolutória, najmä lehoty, sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách. Skrátenie celého postupu je predmetom diskusie o súčasnej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách. Komisia už vyzvala orgán udeľujúci absolutórium, Radu a Európsky dvor audítorov k tomu, aby bola vytvorená pracovná skupina, ktorá vypracuje komplexnú reformu postupu udelenia absolutória s cieľom skrátiť časový rámec tak, aby zapojené inštitúcie mali k dispozícii dostatočný čas na prípravu a prezentáciu svojich príslušných príspevkov. Mohla by sa uskutočniť konferencia, na ktorej by sa prediskutovali závery tejto pracovnej skupiny. Národné vyhlásenia hospodáriacich subjektov S cieľom ešte viac posilniť zodpovednosť členských štátov podľa článku 317 ZFEÚ Komisia do svojho návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 56) predkladaného v rámci revízie uskutočňovanej v trojročnom cykle zaradila ustanovenie o povinnosti príslušných subjektov akreditovaných v členských štátoch predkladať ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu vzťahujúce sa na všetky finančné prostriedky, na ktoré sa uplatňuje režim zdieľaného hospodárenia[5], čím sa uplatňuje vlastne tá istá koncepcia, ktorá bola použitá v prípade sektora poľnohospodárstva. Takéto vyhlásenia hospodáriacich subjektov by Komisii poskytli významné dodatočné uistenie, pokiaľ ide o použitie prostriedkov EÚ zo strany členských štátov. Podľa názoru Komisie sú vyhlásenia hospodáriacich subjektov skontrolované nezávislým audítorom vhodnejším spôsobom ako získať od členských štátov uistenie, než sú súčasné národné vyhlásenia, a chcela by posilniť spoluprácu s členskými štátmi v oblasti plnenia rozpočtu. Komisia posúdi po primeranej dobe implementácie prínos týchto vyhlásení hospodáriacich subjektov a mohla by navrhnúť politickú podporu procesu podávania správ a procesu zodpovednosti za hospodárenie vrátane vyhlásenia manažmentu o vierohodnosti. Dokončenie riadiacej štruktúry Komisie Kolégium deleguje plnenie rozpočtu na generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov, ktorí zodpovedajú za riadne a efektívne hospodárenie s prostriedkami a za zabezpečenie riadnych a účinných systémov kontroly v rámci svojich útvarov. Podávajú správy o plnení svojich povinností vo výročných správach o činnosti, ktorých súčasťou sú podpísané vyhlásenia o vierohodnosti, ktoré sa vzťahujú na zákonnosť a riadnosť finančných operácií. Uistenie sa získava prostredníctvom objektívneho preskúmania dôkazov na účely podrobného posúdenia účinnosti procesov riadenia rizík, kontroly a riadenia. Toto preskúmanie vykonáva manažment, ktorý nepretržite monitoruje fungovanie systémov vnútornej kontroly, a vnútorní a externí audítori. Výročné správy o činnosti sú pre generálnych riaditeľov hlavným nástrojom, ktorým dokladajú svoju zodpovednosť pred kolégiom. Komisia sa domnieva, že manažérska zodpovednosť generálnych riaditeľov by nemala byť oslabená prítomnosťou podpisov komisárov alebo predsedu. Stále pokyny pre prípravu výročných správ o činnosti boli aktualizované tak, že generálny riaditeľ jasne potvrdzuje, že komisár bol informovaný o hlavných prvkoch jeho správy a vyhlásenia o vierohodnosti, ako aj o prípadných výhradách. Všetci generálni riaditelia sa v roku 2011 v prípade výročných správ o činnosti za rok 2010 týmito stálymi pokynmi riadili. Na stretnutí kolégia 23. februára 2011 boli komisári informovaní o tom, aký je súlade so stálymi pokynmi a pracovnými dojednaniami o vzťahoch medzi kabinetom a útvarmi dôležitý dialóg s generálnymi riaditeľstvami a komisármi o návrhu výročnej správy o činnosti a výhradách. Systematická aktivácia prerušenia alebo pozastavenia platieb Počas obdobia rokov 2007 – 2013 sa na Kohézny fond uplatňuje rámec stanovený v nariadení 1083/2006[6], ktoré obsahuje právny základ (článok 91) pre prerušenie termínov platieb na operačnej úrovni na maximálne 6 mesiacov na základe rozhodnutia generálneho riaditeľa, ako prvý krok k pozastaveniu platieb, o ktorom rozhoduje Komisia (článok 92). Prerušenia termínov platieb sú flexibilnejším nástrojom na podnietenie členských štátov, aby odstránili nedostatky, pretože sú okamžité a nevyžadujú prijatie formálneho rozhodnutia kolégiom. Komisia podnikla kroky na zabezpečenie toho, aby sa tento nástroj využíval systematickejšie. Patria sem spoločné usmernenia, ktoré používa GR EMPL, GR REGIO a mnohé vnútroštátne kontrolné orgány a ktoré obsahujú hlavné požiadavky na posudzovanie účinnosti systémov riadenia a kontroly v členských štátoch. Útvary vo svojich výročných správach o činnosti informovali o všetkých rozhodnutiach o prerušení/pozastavení. Systematická politika týkajúca sa prerušovania a pozastavovania platieb je znázornená na príkladoch predložených Výboru pre rozpočtovú kontrolu[7]. Z nich jasne vyplýva, že Komisia systematicky a plynule dodržiava postupnosť procesných a právnych krokov, ktoré majú za následok prerušenia a pozastavenia platieb. Pokiaľ ide o zasielanie kópií listov o vymáhaní a listov oznamujúcich finančné korekcie národným parlamentom a najvyšším kontrolným orgánom dotknutých členských štátov, Komisia zastáva názor, že je úlohou týchto orgánov získať informácie od ich národných orgánov riadenia a kontroly. Zlepšenie opravných mechanizmov Už niekoľko rokov sa v náležitých prípadoch uplatňujú finančné korekcie, zlepšila sa kvalita údajov členských štátov o finančných korekciách a vymáhaní a Komisia vynaložila úsilie pri podpore používania osvedčených postupov, aby sa zlepšil mechanizmus vymáhania finančných prostriedkov na úrovni členských štátov a EÚ. Útvary Komisie, ktorých sa týka zdieľané hospodárenie, od roku 2007 vo svojich výročných správach o činnosti informujú o finančných korekciách s jasným rozdelením podľa členského štátu, programového obdobia a fondu. Do poznámky č. 6 k účtovnej závierke boli doplnené podrobné informácie o uplatnení finančných korekcií. Komisia zdôrazňuje, že v oblasti súdržnosti všetky sumy, ktoré členské štáty schválili ako finančné korekcie, budú uplatnené. Ak Komisia nemá dostatočné uistenie, že všetky korekcie boli skutočne vykonané, pozastaví proces závierky a požiada dotknutý členský štát, aby prijal vhodné opatrenia. Útvary Komisie vykonávajú osobitné audity systémov členských štátov týkajúcich s vymáhania[8] s cieľom získať uistenie o kvalite údajov poskytovaných v rámci ročných výkazov vymáhania a „stiahnutia“ financovania. Očakáva sa, že prvé výsledky tohto auditu budú uvedené vo výročných správach o činnosti za rok 2011. Komisia predložila parlamentnému výboru podrobné informácie o všetkých rozhodnutiach o prerušeniach, pozastaveniach a finančných korekciách a vyhovela všetkým žiadostiam o informácie[9]. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, kde neuhradené platby sú alebo môžu byť označené za dôsledok postupov overovania súladu, sa od členských štátov vyžaduje, aby tieto sumy od konečných príjemcov vymáhali. Avšak aj tam, kde takýto postup nie je možný, pretože finančné korekcie súvisia len s nedostatkami na strane systémov riadenia a kontroly používaných členskými štátmi, predstavujú finančné korekcie dôležitý prostriedok na zlepšenie týchto systémov, a teda aj na predchádzanie neoprávnených platbám, ich odhaľovanie a vymáhanie od konečných príjemcov. Overovanie súladu preto prispieva k zákonnosti a správnosti transakcií na úrovni konečných príjemcov. Podľa súčasného regulačného rámca sú finančné korekcie opatreniami na obnovenie riadnosti výdavkov a na ochranu rozpočtu EÚ. Možnosť prerušiť termín platby a uložiť finančné korekcie slúži aj ako stimul pre členské štáty, aby zlepšili svoje systémy riadenia a kontroly a vykonali potrebné finančné korekcie. Návrhy ďalšej generácie programov[10] zahŕňajú návrhy, ktorých cieľom je prinútiť členské štáty, aby vždy, keď je to možné, vymáhali finančné korekcie od konečných príjemcov. Okrem toho obsahujú aj novú možnosť pre Komisiu zrušiť všetky príspevky na program z rozpočtu EÚ alebo ich časť a dosiahnuť vrátenie súm vyplatených zo strany členských štátov. Cieľom je umožniť Komisiu vylúčiť z financovania z EÚ všetky výdavky, ktoré sú v rozpore s uplatniteľným právom Únie a príslušným vnútroštátnym právom, a to aj pokiaľ ide o nedostatky v systémoch riadenia a kontroly používaných členskými štátmi, ktoré boli odhalené Komisiou alebo Európskym dvorom audítorov. Hodnotenie výkonu Komisia do konca roka 2011 predloží prvú hodnotiacu správu podľa článku 318 ZFEÚ. Komisia využije svoje zavedené pracovné metódy pre uverejňovanie a predkladanie správ EP. Komisia zároveň upozorňuje, že jej útvar pre vnútorný audit postupuje pri plánovaní svojej audítorskej činnosti plne nezávisle. Zavedenie novej logiky vynakladania prostriedkov Ako bolo uvedené v oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“[11], Komisia v spolupráci s legislatívnym orgánom zabezpečí úplnú integráciu zásad zjednodušovania, riadneho finančného hospodárenia a zodpovednosti do budúcej programovej činnosti. Komisia v tejto súvislosti už navrhla zjednodušovacie opatrenia v rámci navrhovanej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách. Komisia uverejní na konci roka 2011, až budú predložené všetky odvetvové návrhy, oznámenie o zjednodušení. Komisia sa domnieva, že získavanie súhrnného vyhlásenia o vierohodnosti pre každý viacročný finančný rámec by pre súčasnú riadiacu štruktúru fungujúcu na ročnej báze, v rámci ktorej je už stanovený úplný a dohodnutý postup zodpovednosti za vynakladanie prostriedkov, nebolo prínosné. Ex-post kontroly majú odhaľovať a následne opravovať chyby, ktoré by nemohli byť odhalené v čase realizácie platby. V prípade viacročných programov Komisia monitoruje výslednú mieru zostatkových chýb po vykonaní korektúr, t. j. na konci kontrolného cyklu. Niekoľko generálnych riaditeľstiev, konkrétne v oblasti výskumu, definovalo svoje ciele vnútornej kontroly, pokiaľ ide o mieru zostatkových chýb, na viacročnej báze. Takisto v oblasti politiky súdržnosti Komisia plánuje vykonať analýzu miery zostatkových chýb za programové obdobie 2000 – 2006 v prípade EFRR, ktorá sa bude opierať o audity, ktoré sa majú uskutočniť v roku 2012, a potom predložiť správu o výsledkoch. CELKOVÉ ZISTENIA Účtovníctvo Komisia zaviedla účinný systém vedenia účtov, vďaka ktorému získala v posledných 3 rokoch stanovisko k spoľahlivosti účtov bez výhrad. Komisia pokračuje v zlepšovaní svojich metód s pomocou opatrení, ako je projekt kvality účtovníctva, s cieľom riešiť pripomienky Dvora audítorov a takto ďalej znižovať riziko výskytu nepresností. Existencia záporných čistých aktív je dôsledkom uplatnenia účtovníctva založeného na akruálnom princípe v prípade inštitúcie, ktorá je financovaná prostredníctvom ročného rozpočtu. Záväzky (ako nároky na dôchodok a sumy splatné z EPZF) sú zaznamenané v účtovnej závierke, zatiaľ čo na záruky poskytované členskými štátmi na pokrytie týchto záväzkov prostriedkami z ročných rozpočtov sa podľa účtovných pravidiel EÚ nevzťahuje definícia aktív, a preto nie sú zaznamenané v účtovnej závierke, ale sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke. Účtovné štandardy EÚ zodpovedajú medzinárodným štandardom. Odklonenie sa od týchto štandardov by malo za následok stanovisko Dvora audítorov s výhradami. V roku 2004 bola vykonaná podrobná analýza možnosti vytvorenia dôchodkového fondu a napokon bolo zvolené a do služobného poriadku zahrnuté súčasné riešenie. Zákonnosť a riadnosť Komisia sa domnieva, že zodpovednosť členských štátov a uistenie, ktoré poskytujú Komisii, boli v súčasných právnych predpisoch posilnené prostredníctvom zavedenia postupu ex-ante schvaľovania systémov riadenia a kontroly a vytvorením kontrolných orgánov pre programy. Súčasné nariadenia o štrukturálnych fondoch poskytujú Komisii nástroje na vykonávanie jej úlohy dohľadu v prípade, že si členské štáty neplnia svoje povinnosti. Návrh Komisie na trojročnú revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňa požiadavku predkladania ročných vyhlásení hospodáriacich subjektov o vierohodnosti spolu so stanoviskom nezávislého audítora. Kontrolný orgán uplatní medzinárodné štandardy a metodiku schválenú Komisiou, pričom podlieha kontrole zo strany Komisie a neskoršej kontrole zo strany Dvora audítorov. Zodpovednosť členských štátov a transparentnosť Útvary Komisie vo svojich výročných správach o činnosti uvádzajú hodnotenie systémov riadenia a kontroly členských štátov a zohľadňujú informácie poskytované členskými štátmi (okrem iného vo výročných správach o kontrolách a v ročných súhrnoch) pri predkladaní ich vyhlásení hospodáriacich subjektov. Podľa platných právnych predpisov o prístupe k dokumentom však o uverejnení ročných súhrnov rozhodujú dotknuté členské štáty, pretože sú ich autormi. Vo výročných správach o činnosti sú v prípade roku 2010 uvedené obsiahle informácie rozdelené podľa členského štátu, oblasti politiky a programového obdobia. Komisia vo svojej súhrnnej správe uvádza opatrenia, ktoré pokladá za nevyhnutné na odstránenie zistených nedostatkov. Spolupráca medzi úradom OLAF a generálnymi riaditeľstvami, ktoré majú na starosti štrukturálne fondy, sa posilnila[12] a súvisiaci strategický dokument sa každé dva roky posudzuje. Cieľom je posilniť posúdenie rizika výskytu podvodu, poskytnúť lepšie usmernenie členským štátom, pokiaľ ide o predchádzanie podvodom a ich odhaľovanie, a v útvaroch a v členských štátoch zvýšiť úroveň povedomia o podvodoch. Prípustné riziko chyby V rámci príprav nových odvetvových právnych predpisov na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia v legislatívnych finančných výkazoch uvedie opis zavedeného systému kontroly, odhad nákladov na kontroly a ich prínosov a očakávané riziko nedodržania uplatniteľných pravidiel. Koncepcia prípustného rizika chyby má byť nástrojom riadenia na meranie účinnosti kontrol. Komisia však pri všetkých prípadoch zlého hospodárenia a podvodu uplatňuje prístup nulovej tolerancie. Útvar Komisie pre vnútorný audit V rámci svojho programu auditu na rok 2011 si IAS vyvinula postup týkajúci sa vykonávania určitého počtu výkonnostných auditov so zameraním sa na účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť používania zdrojov EÚ. Komisia súhlasí s tým, aby IAS ďalej rozvíjal tieto aspekty vo svojich budúcich programoch auditu. Jednotný audit Rámec Komisie spĺňa požiadavku Dvora audítorov, aby existoval „reťazec kontrolných postupov, pričom každá úroveň by mala mať definované ciele, ktoré zohľadňujú prácu ostatných“. Cieľom zavedených štruktúr je predísť zbytočnej duplicite a nespochybniť úlohu Dvora audítorov ako externého audítora alebo nezávislosť iných orgánov mimo rámca vnútornej kontroly, ako sú napríklad najvyššie kontrolné orgány, ktoré informujú národné parlamenty. Transparentnosť Komisia zastáva názor, že spĺňa požiadavku transparentnosti, ktorá je definovaná v článku 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách, pričom Súdny dvor platnosť tohto nariadenia nespochybnil. Komisia však bude analyzovať súvisiace rozsudky Súdneho dvora[13] a predloží zákonodarnému orgánu návrhy ustanovení, ktoré sa pokladajú za potrebné na zachovanie požadovanej úrovne transparentnosti. Komisia sa domnieva, že súhrnná správa nie je vhodným nástrojom pre informovanie o monitorovaní následných opatrení, ktoré členské štáty prijímajú, aby si splnili svoju povinnosť včasného uverejnenia údajov o príjemcoch. Najlepšie by bolo uvádzať tieto následné opatrenia v prílohe k výročným správam o činnosti generálnych riaditeľstiev. Služobný poriadok Komisia v roku 2011 zaznamenala návrh na zmenu a doplnenie služobného poriadku, ktorým sa dosiahne vyvážený stav medzi potrebným úsilím o zvýšenie efektívnosti a schopnosťou inštitúcií realizovať svoje politiky. Tento návrh je doplnením reformy verejnej služby z roku 2004. Tento návrh predstavuje základ pre diskusie so zástupcami zamestnancov. Formálny návrh Komisie by mal byť predložený Rade a Parlamentu do konca roka 2011. OSOBITNÉ ZISTENIA Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje Komisia zastáva názor, že znižovanie chybovosti v oblasti poľnohospodárstva už možno pokladať za trend. V tejto súvislosti potvrdzuje chybovosť, ktorá sa v posledných rokoch pohybuje okolo 2 %, celkové pozitívne hodnotenie minulých rokov. Komisia bude samozrejme pokračovať vo svojom úsilí stlačiť chybovosť v prípade výdavkov v oblasti poľnohospodárstva pod prah významnosti, a to najmä zameraním sa na oblasti výdavkov s vyšším výskytom chýb, ako je napríklad oblasť určitých opatrení zameraných na rozvoja vidieka. Komisia pokračuje v spolupráci s členskými štátmi na ďalšom zlepšovaní fungovania integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) a spoľahlivosti systému identifikácie poľnohospodárskej pôdy (LPIS). Od roku 2010 sa od členských štátov požaduje, aby vykonávali ročné hodnotenia kvality LPIS a oznámili výsledky. Aj keď rok 2010 bol prvým rokom používania LPIS, táto činnosť bola pre členské štáty užitočná, pretože im ukázala oblasti, ktorým je potrebné venovať pozornosť. V prípade všetkých zostávajúcich nedostatkov sú prijímané následné opatrenia v súlade s postupmi overovania súladu s cieľom chrániť finančné záujmy EÚ. V rámci reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) po roku 2013 bude Komisia pokračovať v ďalšom znižovaní administratívnej záťaže a v zjednodušovaní politiky[14]. V tejto súvislosti sa bude riešiť aj otázka definície „aktívneho poľnohospodára“. Komisia v prípade vyhlásenie o vierohodnosti (DAS) za rok 2011 navrhne aj pre oblasti poľnohospodárstva a prírodných zdrojov tripartitné stretnutie s Európskym dvorom audítorov a vnútroštátnymi orgánmi, ak možno očakávať, že by to zjednodušilo postup pri jednotlivých prípadoch DAS. Súdržnosť Viacročné programy v oblasti súdržnosti podliehajú rôznym úrovniam kontrol, ktoré sa vykonávajú počas viacerých rokov. V prípade ročného odhadu chýb opierajúceho sa o platby súvisiace s daným rozpočtovým rokom môže byť teda počet chýb vyšší, pretože nie všetky úrovne kontroly sú už funkčné. teda odkryť vyššie sumy, pretože nie všetky úrovne kontroly boli účinné. Komisia bude naďalej starostlivo vykonávať svoju úlohu dohľadu, pričom zabezpečí, aby členské štáty riešili nedostatky, ktoré boli zistené v rámci ich systémov riadenia a kontroly, a aby vždy, keď to bude potrebné, využívali prerušenia a pozastavenia platieb, ako aj finančné korekcie. Komisia sa opiera o každoročné audítorské stanoviská vydávané kontrolnými orgánmi a o svoju vlastnú kontrolnú činnosť. Audity Komisie sa zameriavajú na najrizikovejšie programy. Výročné správy o činnosti a číselné údaje poskytnuté Európskemu parlamentu, ukazujú, že väčšina nedostatkov sa týka len malého počtu členských štátov. Na základe odporúčania a po schválení Komisiou zavedú členské štáty národné plány nápravných opatrení s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov a napraviť príčiny nedostatočnej výkonnosti programov a dotknutých členských štátov. Nezrovnalosti boli zistené najmä v prípade regionálnej politiky a týkali sa nesprávneho uplatnenia pravidiel o verejnom obstarávaní. Komisia prijíma opatrenia na odstránenie zistených problémov. Komisia sa v súlade s Aktom o jednotnom trhu rozhodla predložiť do roku 2012 návrhy revízie smerníc, pričom ich hlavným aspektom bude zjednodušovanie. Zúčastnené strany budú mať príležitosť prispieť k tomuto procesu. Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia vykonala značné počiatočné investície na usmernenie, školenia a podporu pre členské štáty. Naďalej vyvíja úsilie v tejto oblasti a organizuje výmenu osvedčených postupov. Členským štátom sú poskytované aj prostriedky na technickú podporu, aby mohli rozvíjať svoje administratívne kapacity. Komisia vyzýva členské štáty, aby preukázali svoje odhodlanie zaistiť väčšiu zodpovednosť tým, že v náležitých prípadoch posilnia kontrolné opatrenia, a to najmä pokiaľ ide o kontroly riadenia pred osvedčením výdavkov Komisii, a tým že budú rešpektovať jej pokyny týkajúce sa ročných súhrnov tak, aby sa stali cenným dodatočným zdrojom uistenia. Hoci podľa právneho základu pre ročné zhrnutia nie je nutné získať súhrnné vyhlásenie o vierohodnosti, Komisia nabáda členské štáty, aby nasledovali príkladu tých členských štátov, ktoré v roku 2010 predložili vyhlásenia o vierohodnosti. Komisia v reakcii na chyby odhalené Európskym dvorom audítorov a v rámci jej vlastných auditov poskytla aj podrobnosti o opatreniach, ktoré boli prijaté v rokoch 2010 – 2011 v prípade odhalených vysokorizikových oblastí a programov a ktoré sú naplánované pre budúci právny rámec[15]. Výskum, energetika, doprava, hospodárske a finančné záležitosti a vzdelávanie a občianstvo Ustanovenia týkajúce sa nákladov oprávnených na financovanie sú zložité a audity odhalili, že rozdiely v ich výklade spôsobili väčšinu odhalených chýb. Dosah navrhovaných budúcich zjednodušujúcich opatrení sa prejaví predovšetkým v ďalšom rámcovom programe (RP). Až do implementácie týchto návrhov rieši Komisia problémy týkajúce sa 7RP, ktoré boli zapríčinené zložitými pravidlami oprávnenosti, prijatím rozhodnutia z 24. januára 2011[16] o troch opatreniach na zjednodušenie implementácie RP – tieto opatrenia sa týkajú aj financovania výskumu v prípade MSP. Používanie primeraných nákladov na zamestnancov zo strany príjemcov sa v rámci existujúceho právneho rámca zjednodušilo. Očakáva sa tiež, že zavedené zjednodušujúce opatrenia prispejú k ďalšiemu zníženiu miery chybovosti. Skúsenosti s ex-ante osvedčovaním metodík výpočtu nákladov sa zohľadnia pri príprave pravidiel pre ďalší program financovania. Komisia vyvinula stratégiu kontroly, ktorej cieľom je zabezpečiť zákonnosť a riadnosť výdavkov na viacročnom základe. Ide tu o odhaľovanie chýb, ktoré nemohli byť odhalené pred vykonaním platby. Vykonáva sa to prostredníctvom ex-post auditov a striktným vymáhaním každej sumy, pri ktorej sa zistilo, že bola auditovaným príjemcom vyplatená neoprávnene, a to aj v prípade neauditovaných zmlúv, keď je extrapolačný postup relevantný a uplatniteľný. Oznámenie o zjednodušení procesu vymáhania v rámci implementácie stratégie auditu prijatej 15. decembra 2009 prispeje k lepšiemu hospodáreniu s neuhradenými vymáhateľnými sumami a ozrejmí kritériá oprávnenosti v prípade daní alebo poplatkov súvisiacich s nákladmi na personál, ktoré spôsobili vznik chýb. Komisia takisto posudzovala zodpovednosť a organizačné štruktúry orgánov Spoločenstva vytvorených na implementáciu 7RP v decembri 2010. Pokiaľ ide o vzdelávanie, nový program „Európa vzdeláva“ so sebou prinesie aj podstatné zjednodušenie zrušením podprogramov, znížením celkového počtu aktivít a častejším používaním jednorazových platieb. Vonkajšia pomoc, rozvoj a rozšírenie vrátane európskych rozvojových fondov Pokiaľ ide o rozšírenie, Komisia riešila hlavné výhrady Dvora audítorov týkajúce sa ex-ante kontrol a spolupracuje s (potenciálnymi) kandidátskymi krajinami na zlepšení systémov riadenia a kontroly a zabezpečení toho, aby ich postupy boli v súlade so štandardmi Únie. Komisia vypracovala ucelený súbor inštrukcií poskytujúci usmernenie pre proces predávania riadenia. Komisia v súčasnosti poskytuje pomoc, pokiaľ ide o inštitucionálne znalosti. Možno povedať, že sa dosahuje pokrok v oblasti boja proti korupcii, konfliktu záujmov a pri iných zlých postupoch, pričom však tieto oblasti sú naďalej problematické. Postupne bol zavedený právny rámec a začínajú fungovať obnovené inštitúcie a systémy. Prostredníctvom súdnych iniciatív realizovaných v prijímajúcich krajinách sa vyvíja kultúrna a politická zodpovednosť. Pokiaľ ide o humanitárnu pomoc, Komisia posilňuje monitorovanie využívania stredísk humanitárneho verejného obstarávania a vo februári 2011 vytvorila pracovnú skupinu, ktorá posudzuje návrhy humanitárnej pomoci. Harmonizuje a modernizuje dokumentáciu hodnotiaceho procesu a závery budú validované a implementované od 1. januára 2012. Metodika ex-post kontrol bola dokončená Útvarom pre nástroje zahraničnej politiky (FPI) (ktorý nahradil GR RELEX) v prípade operačných výdavkov a počas roku 2011 bude ďalej zdokonaľovaná na základe získaných skúseností. Otázka environmentálnej integrácie dostane vysoký stupeň priority. Pokiaľ ide o Európsky rozvojový fond, Komisia bude pokračovať v predkladaní podrobných správ o dosahovaných výsledkoch a problémoch zistených pri realizácií operácií rozpočtovej podpory. Komplexné preskúmanie výdavkov V kontexte prípravy rozpočtu na rok 2012 pokračovala Komisia v podrobnom preskúmavaní výdavkových programov s cieľom zistiť oblasti, v ktorých možno uskutočniť prerozdelenie. V dôsledku toho Komisia navrhla vytvorenie značnej rezervy v rámci rozličných výdavkových stropov s cieľom pokryť nové politické priority. Požiadavky na Komisiu týkajúce sa agentúr Cieľom diskusií v rámci Medziinštitucionálnej pracovnej skupiny pre agentúry je zlepšiť celkovú efektívnosť a účinnosť agentúr a zmodernizovať všeobecnú riadiacu štruktúru v agentúrach a vo vzťahu k inštitúciám EÚ. Predpokladá sa, že svoju prácu dokončí do konca roka 2011. Pokiaľ ide o možné zlúčenie Európskej policajnej akadémie (CEPOL) s Europolom, Komisia predloží výsledky hodnotenia vplyvu počas roka 2012 v súlade so zásadami odsúhlasenými pracovnou skupinou v súvislosti so zvažovaním tohto zlúčenia. * * * [1] Absolutórium udelené pre všeobecný rozpočet za rok 2009, osobitné správy Európskeho dvora audítorov v súvislosti s udelením absolutóriom Komisii, absolutórium udelené pre agentúry. [2] Dokumenty P7_TA(2011)0194 a P7_TA(2011)0195 dostupné tu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-87 [3] Pozri požiadavky 1, 18, 25, 71, 82, 86, 117, 156, 175, 179, 192 a 206. [4] Dokumenty 5891/11 ADD 1 a 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 a 5894/11 ADD 1 uverejnené na internetovej stránke: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=EN&id=2&body=CONT [5] Výboru pre rozpočtovú kontrolu bol vo februári 2011 predložený pracovný dokument obsahujúci analýzu postupu udelenia absolutória v prípade zdieľaného hospodárenia, hodnotenie národných vyhlásení vydaných štyrmi členskými štátmi a usmernenie, ako zvýšiť prínosnosť tohto postupu udelenia absolutória. [6] Nariadenie (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999. [7] Pozri memorandum zaslané 2. mája 2011 „Memorandum GR REGIO o finančných korekciách, prerušeniach a pozastaveniach platieb“ a memorandum zaslané 18. marca 2011, prílohu 3 (zoznam prerušení/pozastavení platieb z EFRR/KF a ESF). [8] Kontrolné misie sa začali vykonávať od septembra 2011. [9] Pozri poznámku pod čiarou č. 7. [10] Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia pre všetky štrukturálne fondy [KOM(2011) 615]. [11] KOM(2011) 500. [12] Spolu s aktualizovanou spoločnou stratégiou na predchádzanie podvodom, ktorá bola prijatá v júli 2010. [13] Vec C-92/09 a vec C-93/09. [14] Pozri podrobnú odpoveď č. 15 uvedenú v priloženom pracovnom dokumente Komisie vo veci odporúčaní Rady. [15] SEK(2011) 1179 v konečnom znení, 6.10.2011 [16] K(2011) 174 v konečnom znení, 24.1.2011.