SKRATKY A AKRONYMÁ

AKT : africké, karibské a tichomorské štáty

CCW : komponent pre oblasť zmeny klímy

COP : konferencia zmluvných strán

CTF : Fond pre čisté technológie

DCI : nástroj rozvojovej spolupráce

DIPECHO : program pripravenosti na katastrofy GR ECHO

DRR : znižovanie rizika katastrof

ECHO : Generálne riaditeľstvo pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu

EFC : Hospodársky a finančný výbor

ENPI : nástroj európskeho susedstva a partnerstva

ENRTP : Tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energie

EPC : Výbor pre hospodársku politiku

ERF : Európsky rozvojový fond

ESVČ : Európska služba pre vonkajšiu činnosť

ETS : systém obchodovania s emisiami

FCPF : nástroj partnerstva pre lesný uhlík

FLEGT : vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve

FSF : financovanie urýchleného začatia činnosti

FTI : zrýchlená iniciatíva

GCCA : globálna aliancia proti zmene klímy

GCF : Zelený klimatický fond

GEEREF : Fond globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie

GEF : Globálny fond pre životné prostredie

GFDRR : Celosvetový nástroj na znižovanie rizika katastrof a obnovu

LDC : najmenej rozvinuté krajiny

MMF : Medzinárodný menový fond

MMR : mechanizmus monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov

MRV : meranie, vykazovanie a overovanie

MVO : mimovládne organizácie

ODA : oficiálna rozvojová pomoc

OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

REDD : znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov

SIDS : malé ostrovné rozvojové štáty

UNDP : Rozvojový program Organizácie Spojených národov

UNEP : Program OSN pre životné prostredie

UNFCCC : Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy

USD : americký dolár

VFR : viacročný finančný rámec

ZHRNUTIE

I Zmena klímy je jednou z najväčších environmentálnych, sociálnych a ekonomických hrozieb, ktorým čelí naša planéta. Milióny ľudí v rozvojových krajinách by sa mohli znova ocitnúť v chudobe v dôsledku zmeny klímy, ktorá predstavuje podstatnú hrozbu pre hospodársky rozvoj a dosahovanie miléniových rozvojových cieľov. Rozvinuté krajiny sľúbili, že zvýšia svoju podporu poskytovanú rozvojovým krajinám v ich úsilí o adaptáciu na zmenu klímy a zmiernenie jej dosahu. EÚ a jej členské štáty sú najväčšími prispievateľmi k financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách.

II. Dvor audítorov vykonal audit finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy, ktoré rozvojovým krajinám poskytla EÚ. Skúmal, či Komisia dobre riadila podporu pre oblasť klímy financovanú z rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu (ERF). Dvor audítorov tiež skúmal otázku, či Komisia podnikla náležité kroky na podporu koordinácie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny s členskými štátmi EÚ a či bola táto koordinácia primeraná.

III Pokiaľ ide o riadenie podpory pre oblasť klímy financovanej z rozpočtu EÚ a ERF, Komisia dosiahla dobré výsledky. Komisia v súlade s politickými záväzkami stále zvyšovala výdavky na oblasť klímy financované z rozpočtu EÚ a ERF. Zamerala sa na vhodné priority a prispôsobila svoje programy osobitným okolnostiam jednotlivých partnerských krajín.

IV. Koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi vzťahujúca sa na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny je neprimeraná. Komisia nezaujala v niektorých oblastiach dostatočné vedúce postavenie a členské štáty nedostatočne reagovali na niektoré z jej iniciatív. Na zabezpečenie komplementárnosti medzi programami EÚ a členských štátov pre jednotlivé krajiny je potrebné vyvinúť značné dodatočné úsilie. Komisia a členské štáty sa nedohodli na tom, ako splniť záväzok zvýšiť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy do roku 2020. Doposiaľ sa nezaviedol solídny systém monitorovania, vykazovania a overovania poskytujúci komplexné a spoľahlivé informácie o výdavkoch Komisie a členských štátov na oblasť klímy, pomocou ktorého by sa monitorovalo plnenie prijatých záväzkov, pričom nie je jasný rozsah, v akom sa splnil sľub týkajúci sa financovania urýchleného začatia činnosti (FSF). Nevyvinulo sa žiadne úsilie o zníženie rastúceho počtu fondov, z ktorých sa financujú opatrenia v oblasti zmeny klímy. Na zabránenie korupcii a boj proti nej je potrebná ďalšia značná koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi.

V Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia dobre riadila podporu EÚ pre oblasť klímy financovanú z rozpočtu EÚ a ERF. Je však potrebné značne zlepšiť koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi vzťahujúcu sa na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny, aby EÚ maximalizovala svoj medzinárodný dosah.

VI. Dvor audítorov odporúča, aby:

a) Komisia:

- navrhla plán zvýšenia financovania opatrení v oblasti zmeny klímy v záujme dosiahnutia cieľa na rok 2020 stanoveného v rámci Kodanskej dohody,

- vypracovala nezávislé hodnotenie globálnej aliancie proti zmene klímy;

b) Komisia a ESVČ:

- informovali o rozsahu, v akom sa v rámci rozvojovej pomoci plní cieľ vynaložiť v období 2014 – 2020 z rozpočtu EÚ a ERF 20 % prostriedkov na opatrenia týkajúce sa klímy;

c) Komisia a členské štáty:

- schválili v rámci nariadenia o mechanizme monitorovania spoločné štandardy monitorovania, vykazovania a overovania financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny,

- zintenzívnili svoju spoluprácu s cieľom vykonávať Kódex EÚ týkajúci sa rozdelenia práce pri financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy.

ÚVOD

VÝZVY SÚVISIACE SO ZMENOU KLÍMY

1. Všeobecne sa uznáva, že ľudská činnosť vyvíja čoraz väčší nepriaznivý vplyv na klímu Zeme prostredníctvom spaľovania fosílnych palív, odlesňovania a chovu hospodárskych zvierat. Priemerné globálne teploty sa zvyšujú a extrémne poveternostné javy, ako sú hurikány, záplavy a suchá, sa stávajú čoraz bežnejšími. Zmena klímy priamo ovplyvňuje ľudské zdravie, životy a živobytie a nepriamo vplýva na potravinovú bezpečnosť a životaschopnosť ekonomík založených na prírodných zdrojoch.

2. V Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) sa poukazuje na skutočnosť, že zmena klímy "môže narušiť udržateľný rozvoj, zvýšiť chudobu a spôsobiť oneskorené dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov alebo zabrániť ich dosiahnutiu [1]". Mnohé rozvojové krajiny sú citlivé voči zmene klímy: často nemajú dostatočné zdroje na to, aby zvládali rastúce hrozby pre vodu, energiu, pôdu, lesy, mokrade, voľne žijúce zvieratá a populácie rýb, od ktorých priamo závisí ich živobytie.

MEDZINÁRODNÝ PROGRAM PRE ZMENU KLÍMY A FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY

3. UNFCCC je globálnym fórom pre spojené medzinárodné úsilie o zmiernenie zmeny klímy a prispôsobenie sa jej dosahu. Kľúčovou zásadou UNFCCC je zásada "spoločnej, ale rozdielnej zodpovednosti": rozvinuté krajiny by mali zaujať vedúcu pozíciu v boji proti zmene klímy a podpore rozvojových krajín v ich úsilí o adaptáciu na zmenu klímy a zmiernenie jej dosahu, keďže rozvojové krajiny najmenej prispeli k hromadeniu skleníkových plynov v atmosfére, no budú najviac zasiahnuté. Inými slovami, znečisťovateľ by mal platiť.

4. Zmluvné strany UNFCCC sa schádzajú každoročne od roku 1995 s cieľom zhodnotiť pokrok dosiahnutý pri riešení zmeny klímy. Tieto zasadnutia sú známe ako COP či konferencie zmluvných strán. Posledné COP sa konali v Dauhe v novembri 2012 (COP 18) a vo Varšave v novembri 2013 (COP 19).

5. Na COP 15 (v Kodani v roku 2009) sa rozvinuté krajiny dohodli na dobrovoľnom záväzku (Kodanská dohoda) poskytnúť "nové a dodatočné" financovanie na podporu rozvojových krajín pri riešení výziev súvisiacich so zmenou klímy prostredníctvom opatrení zameraných na zmierňovanie účinkov zmeny klímy, adaptáciu na zmenu klímy, technický rozvoj, transfer technológií a na budovanie kapacít. Dohoda obsahovala:

a) krátkodobý záväzok nazvaný financovanie urýchleného začatia činnosti (FSF) vo výške približne 30 mld. USD na obdobie 2010 – 2012. Cieľom FSF bolo pomôcť rozvojovým krajinám pri vykonávaní okamžitých a naliehavých opatrení na boj proti zmene klímy a umožniť im čerpať v dlhodobejšej perspektíve väčšie množstvo finančných prostriedkov;

b) dlhodobejší záväzok zvýšiť do roku 2020 sumu finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy na 100 mld. USD ročne poskytovaných zo širokej škály zdrojov financovania, či už verejných a súkromných alebo dvojstranných a viacstranných, vrátane inovatívnych zdrojov.

6. COP 16 (v Cancúne v roku 2010) vychádzala z Kodanskej dohody, keď schválila zriadenie globálneho Zeleného klimatického fondu (GCF), z ktorého sa poskytne väčšina tohto financovania. COP 16 potvrdila predchádzajúci záväzok, že financovanie určené na adaptáciu na zmenu klímy je prioritou pre väčšinu zraniteľných rozvojových krajín, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC), malé ostrovné rozvojové štáty (SIDS) a Afriku (pozri prílohu I).

FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY EURÓPSKOU ÚNIOU V RÁMCI VONKAJŠEJ POMOCI

7. Politika EÚ týkajúca sa zmeny klímy voči rozvojovým krajinám sa začala uplatňovať v roku 2003 [2]. Odvtedy bola aktualizovaná s cieľom začleniť a klásť dôraz na určité oblasti, najmä adaptáciu na zmenu klímy [3] (2004), znižovanie rizika katastrof [4] (2009) a podporu rozvoja kapacít a presunu technológií v udržateľnom poľnohospodárstve a energetickom odvetví vrátane stratégií adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania jej dosahu [5] (2011).

8. Zmena klímy je dôležitou prioritou zahraničnej politiky EÚ. V spoločnom dokumente ESVČ a Komisie z roku 2011 sa uvádza upozornenie, že zmena klímy má vážne bezpečnostné následky. Uznala sa v ňom dôležitá úloha, ktorú môžu zohrávať vysoký predstaviteľ, Komisia a ESVČ pri spolupráci s členskými štátmi na diplomacii v oblasti klímy, pričom sa uviedla výzva na spoločné plánovanie pomoci zamerané na dosiahnutie maximálnej súčinnosti a vyhnutie sa zdvojovaniu [6]. Rada zriadila v roku 2003 sieť zelenej diplomacie EÚ a vyzvala na "proaktívnejší a adresnejší program diplomacie EÚ v oblasti klímy zameraný na maximalizáciu nášho spoločného úsilia a ďalšie posilnenie hlasu EÚ v oblasti klímy v medzinárodnom meradle" [7].

9. Koordinácia rozvojovej pomoci je spoločnou povinnosťou EÚ a členských štátov. V článku 210 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že tak konajú "s cieľom podporovať komplementárnosť a efektívnosť" a že Komisia "môže vyvinúť akékoľvek užitočné podnety na podporu koordinácie" [8]. S cieľom zabezpečiť túto koordináciu Komisia podpísala Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci (2005) a Rada prijala Európsky konsenzus o rozvoji (2006): EÚ a jej členské štáty sa zaväzujú presadzovať lepšiu koordináciu a komplementárnosť darcov a mali by zaujať vedúcu pozíciu vo vykonávaní Parížskej deklarácie. V roku 2008 začali Komisia a členské štáty vykonávať zrýchlenú iniciatívu (FTI) týkajúcu sa rozdelenia práce s cieľom zlepšiť účinnosť pomoci uplatňovaním "Kódexu EÚ týkajúceho sa rozdelenia práce" [9].

FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY EURÓPSKOU ÚNIOU A ČLENSKÝMI ŠTÁTMI V RÁMCI VONKAJŠEJ POMOCI

10. EÚ a jej členské štáty sľúbili, že prispejú na iniciatívu FSF (pozri bod 5) sumou 7,2 mld. EUR (10 mld. USD), ktorá sa vyváženým spôsobom rozdelí medzi opatrenia zamerané na adaptáciu na zmenu klímy a opatrenia na zmiernenie jej dosahu, ako sa vyžaduje v dohode z Cancúnu. Podiel Komisie na celkových sľúbených finančných prostriedkoch predstavoval v období 2010 – 2012 sumu 150 mil. EUR.

11. V Kodanskej dohode sa stanovil dlhodobejší záväzok mobilizovať do roku 2020 sumu 100 mld. USD ročne, no neurčilo sa jej prerozdelenie medzi rozvojové krajiny. Komisia však odhaduje, že podiel EÚ a členských štátov na tomto globálnom úsilí sa pohybuje v rozmedzí od 29 % do 38 % celkovej sumy (t. j. v rozmedzí od 22 do 29 mld. EUR) [10].

12. Komisia poskytuje prostriedky na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rámci vonkajšej pomoci z rozpočtu EÚ a Európskych rozvojových fondov (ERF). V období 2003 – 2012 vyčlenilo GR EuropeAid približne 4650 mil. EUR na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy a GR ECHO vyčlenilo 155 mil. EUR na pripravenosť na katastrofy súvisiace s klímou. Ďalšie podrobnosti nájdete v prílohe II.

13. Finančné prostriedky Komisie na opatrenia v oblasti zmeny klímy sa poskytujú v rámci tematických [11] i geografických programov. Poskytujú sa najmä prostredníctvom dvojstranných programov vykonávaných s partnerskými krajinami a regionálnymi organizáciami. V prílohe III sa uvádza prehľad týchto distribučných kanálov.

14. Cieľom podpory určenej na adaptáciu na zmenu klímy je pomôcť partnerským krajinám vybudovať odolnosť voči nepriaznivým účinkom zmeny klímy. Programy sú zamerané na ochranu infraštruktúry, priemyslu a poľnohospodárstva pred meniacimi sa poveternostnými podmienkami a stúpaním morskej hladiny, ako aj na investovanie do hospodárenia s vodou a plodín odolnejších voči suchu. Cieľom podpory určenej na zmiernenie dosahu zmeny klímy je urýchliť prechod na nízkouhlíkové globálne hospodárstvo. Programy sú zamerané na rozvoj technológií na výrobu čistej energie, energetickú účinnosť a znižovanie emisií skleníkových plynov prostredníctvom udržateľného riadenia a zachovania lesov a zásob uhlíka.

ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP

15. V tomto audite sa skúmajú finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy, ktoré rozvojovým krajinám poskytla EÚ. Správa sa zameriava na tieto dve otázky:

b) Podnikla Komisia náležité kroky na podporu koordinácie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny s členskými štátmi EÚ a bola táto koordinácia primeraná?

16. Audit sa vzťahoval na iniciatívy týkajúce sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, prijaté v období 2007 – 2013 s dosahom do roku 2020. Zahŕňal preskúmanie dokumentov, dokladové kontroly programov v šestnástich krajinách a dvoch regiónoch, rozhovory a audity na mieste v štyroch krajinách: Bangladéši, Indonézii, Tanzánii a Ugande. Kritériá auditu a metódy zberu audítorských dôkazov sú opísané podrobnejšie v prílohe IV.

PRIPOMIENKY

KOMISIA RIADILA DOBRE PODPORU PRE OBLASŤ KLÍMY FINANCOVANÚ Z ROZPOČTU EÚ A ERF

17. V tejto časti sa skúma, či finančné zdroje, ktoré vyčlenila Komisia na riešenie výziev súvisiacich so zmenou klímy,

a) primerane odrážali politické záväzky a či

b) boli prispôsobené osobitným okolnostiam partnerských krajín a regiónov.

KOMISIA ZVÝŠILA PRIORITU FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY

18. Komisia počas desaťročného obdobia, ktoré skončilo v roku 2012, stále zvyšovala výdavky na oblasť klímy vyčlenené pre rozvojové krajiny zo všeobecného rozpočtu EÚ a ERF (pozri graf 1), čo zahŕňalo dodatočný príspevok vo výške 155 mil. EUR poskytnutý v rámci iniciatívy FSF. V programovom období 2007 – 2013 sa do konca roka 2012 vyčlenilo na programy súvisiace s klímou približne 3,7 mld. EUR, t. j. 8 % celkového rozpočtu EÚ a prostriedkov na rozvoj v rámci ERF (pozri tabuľku 1 prílohy II).

19. V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 Európska rada [12] schválila vyčlenenie najmenej 20 % celkových výdavkov EÚ na opatrenia súvisiace s klímou, čo odráža strategickú prioritu EÚ týkajúcu sa riešenia zmeny klímy. Tento cieľ vyčleniť 20 % prostriedkov je zahrnutý do návrhu nariadenia o nástroji rozvojovej spolupráce (DCI) na obdobie 2014 – 2020 [13] a do pokynov k programovaniu 11. ERF [14]. Za predpokladu, že by sa cieľ vyčleniť 20 % prostriedkov uplatňoval na všetku vonkajšiu pomoc, predstavovalo by to odhadovanú sumu 11,6 mld. EUR vyčlenenú na zmenu klímy v rámci vonkajšej pomoci, t. j. viac ako trojnásobné zvýšenie v porovnaní so sumou vyčlenenou v období 2007 – 2013.

20. Plnenie tohto politického záväzku si bude vyžadovať značné úsilie zo strany Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a partnerských krajín. Z diskusií s delegáciami EÚ v štyroch navštívených krajinách však vyplynulo, že potreba zohľadňovať ciele týkajúce sa zmeny klímy v budúcom programovaní sa nezvažovala systematicky: v Bangladéši nemala delegácia žiadne plány na zvýšenie prostriedkov na zmenu klímy v rámci stratégie a programov spolupráce, zatiaľ čo Uganda a Tanzánia potvrdili, že tieto plány boli vypracované [15].

GRAF 1

FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY GENERÁLNYM RIADITEĽSTVOM EUROPEAID V OBDOBÍ 2003 – 2012

+++++ TIFF +++++

Zdroj: Európska komisia

KOMISIA PRISPÔSOBILA SVOJE FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY OSOBITNÝM OKOLNOSTIAM V PARTNERSKÝCH KRAJINÁCH

21. Počas obdobia 2007 – 2013 Komisia vyžadovala v rámci programových usmernení analýzu rizík a možností spojených so zmenou klímy v každej partnerskej krajine [16]. V roku 2009 vydala pokyny pre delegácie EÚ, v ktorých uviedla, ako by sa mala zmena klímy zohľadňovať v konkrétnych odvetviach [17].

22. Ako sa uvádza v bode 6, v Kodanskej dohode a na COP 16 v Cancúne sa zdôraznila potreba určiť za prioritu opatrenia zamerané na adaptáciu na zmenu klímy, najmä pokiaľ ide o LDC, SIDS a africké krajiny [18]. Rada schválila tieto priority aj bez stanovenia vyčísliteľných cieľov [19]. Záväzky Komisie týkajúce sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy však odrážajú tieto priority.

23. V období 2003 – 2012 predstavovali prostriedky na adaptáciu na zmenu klímy o trochu menej než polovicu záväzkov Komisie týkajúcich sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy (pozri graf 2) a ich podiel sa od roku 2010 zvýšil. Počas celého obdobia sa z polovice záväzkov určených na adaptáciu, vyčlenených v rámci jej programov zameraných na jednotlivé krajiny [20] podporovalo úsilie o adaptáciu na zmenu klímy v LDC, SIDS a afrických krajinách (pozri tabuľku 4 prílohy II).

GRAF 2

ODHADOVANÉ PREROZDELENIE PROSTRIEDKOV EUROPEAID NA ADAPTÁCIU NA ZMENU KLÍMY A ZMIERNENIE JEJ DOSAHU

+++++ TIFF +++++

Zdroj: Európska komisia. Dvor audítorov odhadol prerozdelenie tak, že priamo uplatnil príslušné percentá na celkovú sumu (pozri tabuľku 3 prílohy II).

24. Pokiaľ ide o vzorku preskúmaných šestnástich krajín a dvoch regiónov, Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia adekvátne zohľadnila priority týkajúce sa zmeny klímy, identifikované u väčšiny z nich v rámci jej programového obdobia 2007 – 2013 [21]:

a) Komisia venovala osobitnú pozornosť zmene klímy v trinástich krajinách a v ázijskom regióne, kde sa táto otázka riešila buď ako osobitná prioritná oblasť jej stratégie spolupráce [22] alebo v rámci inej prioritnej oblasti vzťahujúcej sa na životné prostredie, riadenie prírodných zdrojov, rozvoj vidieka či dokonca obchod a investovanie [23];

b) v piatich krajinách [24] viedlo hodnotenie programov na obdobie 2007 – 2013 v polovici obdobia k rozhodnutiam posilniť podporu pre oblasť zmeny klímy pridaním nových oblastí zásahu alebo zvýšením vyčlenených finančných prostriedkov.

25. Zahrnutím šestnástich krajín do svojej vzorky Dvor audítorov zároveň podrobne zanalyzoval ďalšiu časť vzorky pozostávajúcu z ôsmich krajín a dvoch regiónov [25] s cieľom odpovedať na otázku, či zásahy Komisie týkajúce sa klímy riešili priority, ktoré identifikovali samotné partnerské krajiny. Dvor audítorov zistil, že programy boli vhodne zacielené.

KOORDINÁCIA MEDZI KOMISIOU A ČLENSKÝMI ŠTÁTMI V RÁMCI POMOCI ROZVOJOVÝM KRAJINÁM PRI REAGOVANÍ NA ZMENU KLÍMY JE NEPRIMERANÁ

26. Na základe článku 210 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Komisia zohráva úlohu pri optimalizácii koordinácie medzi Úniou a členskými štátmi. Zmena klímy je dôležitou prioritou zahraničnej politiky EÚ a Komisia podpísala Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci (pozri body 8 a 9).

27. V tejto časti sa hodnotí pokrok, ktorý sa dosiahol v mnohých oblastiach pri zabezpečovaní skutočnej komplementárnosti a efektívnosti opatrení EÚ a členských štátov. Skúma sa hlavne:

a) či Komisia koordinovala svoje programy pre jednotlivé krajiny s programami členských štátov;

b) či Komisia presadzovala koordináciu s členskými štátmi s cieľom splniť dlhodobé medzinárodné záväzky týkajúce sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, stanovené v Kodanskej dohode z roku 2009;

c) čo sa dosiahlo v súvislosti s monitorovaním, overovaním a vykazovaním sľúbeného a vyplateného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy;

d) v akej miere umožnil pokrok dosiahnutý v týchto oblastiach overiť a analyzovať príspevok EÚ a členských štátov k FSF;

e) a či EÚ prispela k zjednodušeniu mechanizmov poskytovania finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy ("obmedzenie rozdrobenosti").

JE POTREBNÉ ZLEPŠIŤ KOORDINÁCIU PROGRAMOV EÚ A ČLENSKÝCH ŠTÁTOV PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY

28. V záveroch Rady [26] sa v priebehu rokov pravidelne zdôrazňovala potreba koordinácie medzi EÚ a jej členskými štátmi v rámci vonkajšej pomoci. Podľa Parížskej deklarácie a Európskeho konsenzu o rozvoji by sa mala pomoc sústreďovať v oblastiach, v ktorých má darca porovnateľnú výhodu.

29. Komisia a ESVČ sa domnievajú, že rozdelenie práce a identifikáciu porovnateľných výhod možno určiť len na úrovni partnerských krajín a v osobitných kontextoch. Očakáva sa, že delegácie EÚ budú presadzovať rozdelenie práce. Nie je vykonaná žiadna špecifická analýza: porovnateľné výhody sa zvyčajne určujú na základe schopnosti darcu začleniť zmenu klímy do konkrétneho odvetvia, pričom sa nezohľadňujú ľudské zdroje na regionálnych alebo centrálnych úrovniach. Komisia a členské štáty si nevymieňajú informácie o prídeloch pre jednotlivé krajiny v rámci ich iniciatív zameraných na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy, najmä keď určujú krajiny, v ktorých dochádza vo významnej miere k prekrývaniu ("obľúbenci") alebo medzerám ("siroty"), pokiaľ ide o činnosť darcov a/alebo prideľovanie pomoci. Kódex správania EÚ vyzýva na komplementárnosť a rozdelenie práce v rozvojovej politike [27].

30. Z tretej monitorovacej správy o FTI a preskúmania pokroku dosiahnutého v súvislosti s touto iniciatívou (pozri bod 9) vyplývajú zmiešané výsledky [28]. Začala sa uplatňovať pilotná schéma, do ktorej boli zapojené delegácie EÚ a veľvyslanectvá členských štátov v niekoľkých vybraných krajinách (vrátane Bangladéša), no výsledky boli sklamaním z dôvodov spojených s darcovskými i partnerskými krajinami [29]. Zistenia Dvora audítorov sú v súlade so závermi, ktoré uviedol Výbor OECD pre rozvojovú pomoc vo svojom partnerskom preskúmaní EÚ (2012) a podľa ktorých kombinácia technických a politických prekážok spôsobila, že inštitúcie EÚ nedosiahli taký pokrok, v aký dúfali v rámci spoločného programovania [30].

31. Účinné rozdelenie práce a komplementárnosť medzi opatreniami darcov závisia od viacerých faktorov. Medzi ne patrí:

ochota darcov spolupracovať na dosahovaní účinnosti pomoci a v boji proti korupcii;

ochota vnútroštátnych orgánov spolupracovať;

existencia vnútroštátnej stratégie pre oblasť klímy.

Tieto faktory sú podrobnejšie opísané v bodoch 33 až 39.

32. V štyroch krajinách, ktoré navštívil Dvor audítorov, bola kvalita koordinácie medzi darcami v oblasti zmeny klímy odlišná. Koordinácia bola lepšia v Bangladéši, Tanzánii a Ugande než v Indonézii, no Dvor audítorov zistil, že vo všetkých štyroch krajinách ostáva priestor na zlepšenie opatrení, ktoré vykonávajú delegácie EÚ, v záujme posilniť koordináciu medzi darcami EÚ. V rámčeku 1 sa uvádza príklad neprimeranej koordinácie, ktorú odhalil Dvor audítorov počas svojej kontroly v teréne v Bangladéši.

RÁMČEK 1

BANGLADÉŠ: PRÍKLAD NEKOORDINOVANÝCH PROGRAMOV

V Bainpare sa takmer súbežne vykonávali dva programy zásobovania vodou. Jeden z nich, ktorý bol financovaný z fondu UNICEF a prostriedkov Spojeného kráľovstva a organizácie Oxfam, bol ukončený v roku 2011. Druhý program, financovaný z prostriedkov EÚ a Spojeného kráľovstva v rámci Komplexného programu na vyrovnanie sa s katastrofami a z prostriedkov Nemeckej rozvojovej agentúry [31], bol ukončený v roku 2012. Neprimeraná koordinácia znamená, že sa nezvážila možnosť kombinovať podporu od viacerých darcov v rámci jedného programu s cieľom zaujať nákladovo efektívnejší prístup.

33. Ochota darcov koordinovať svoje úsilie je v štyroch navštívených krajinách veľmi odlišná:

a) v Bangladéši, Tanzánii a Ugande sa o financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy diskutuje v rámci tematických pracovných skupín, no vykonávanie programov nie je vždy dobre koordinované (pozri bod 32) [32]. Vedúci misie EÚ v Bangladéši vyjadrili pochybnosti v súvislosti so spoločným programovaním, ako sa uvádza v záveroch Rady [33];

b) v Indonézii darcovia medzi sebou súperia a úlohy a povinnosti vlády týkajúce sa zmeny klímy sú nejasné. Iné faktory predstavujú dodatočné výzvy: ide o veľkosť krajiny, jej značné prírodné zdroje a finančnú kapacitu, ktoré priťahujú mnohých darcov [34] s rôznymi vnútroštátnymi programami, pričom pár darcovských krajín dominuje v postavení "prirodzených vodcov", keďže poskytujú veľké množstvo finančných prostriedkov [35].

34. Rovnako ako iné formy zahraničnej pomoci je financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy zraniteľné voči korupcii [36]. Bangladéš, Indonézia, Tanzánia i Uganda sú výrazne postihnuté týmto problémom [37]. Spolupráca medzi darcami je nevyhnutná na minimalizáciu rizík korupcie.

35. V Ugande vyvinuli medzinárodní darcovia v roku 2009 spoločnú reakciu na korupciu. Potom, čo generálny audítor v Ugande zistil v roku 2012, že zmizli milióny amerických dolárov z peňazí darcov, viacerí darcovia vrátane Komisie a členských štátov pozastavili poskytovanie pomoci Ugande. V Tanzánii prebehol v rámci partnerstva pre globálnu rozpočtovú podporu dialóg na vysokej úrovni na tému korupcia.

36. Keď hlavný darca predstavil Dvoru audítorov korupciu v Bangladéši ako "neslýchaný" prístup, zriadili sa dva trustové fondy s cieľom obmedziť fiduciárne riziká – jeden zriadila vláda (Bangladéšsky trustový fond proti zmene klímy) a druhý medzinárodní darcovia vrátane EÚ (Bangladéšsky fond pre odolnosť voči zmene klímy). V Indonézii sa väčšina darcov vrátane EÚ rozhodla z dôvodu slabých vládnych mechanizmov nezapojiť do Indonézskeho trustového fondu proti zmene klímy.

37. V Bangladéši a Indonézii sa však nezaviedli podobné iniciatívy ako v Ugande a Tanzánii, pričom ani Komisia nenavrhla ich zavedenie. Darcovia v týchto krajinách musia zintenzívniť svoju koordináciu v boji proti korupcii [38].

38. Ochota národných vlád zohrávať dôležitú úlohu pri podpore koordinácie darcov a deľbe práce výrazne ovplyvňuje účinnosť pomoci. V štyroch navštívených krajinách sa zistili rôzne situácie:

a) bangladéšska vláda sa aktívne zúčastňuje na vytváraní partnerských skupín a ich podriadených pracovných skupín. Bangladéš bol prvou krajinou vo svete, ktorá vydala spoločnú stratégiu spolupráce v reakcii na Parížsku deklaráciu a Akčný program z Akkry, ktoré pomohli zabezpečiť väčšiu komplementárnosť darcovských programov [39];

b) vlády Ugandy a Tanzánie sa podieľajú na činnosti spoločných tematických pracovných skupín spolu s rozvojovými partnermi, hoci niektoré ministerstvá uprednostňujú udržiavanie bilaterálnych kontaktov s cieľom využiť potenciálne rozdiely medzi názormi rozvojových partnerov;

c) v Indonézii zodpovedá za koordináciu v oblasti zmeny klímy množstvo rozličných orgánov [40] a zodpovednosť za koordináciu je pre darcov nejasná.

39. Jasná jednotná vnútroštátna stratégia pre oblasť klímy môže posilniť národnú zodpovednosť a uľahčiť koordináciu darcov. Bangladéš slúži ako príklad osvedčeného postupu, zatiaľ čo Indonézia má viaceré účelové stratégie a politiky. Samotná stratégia však nepostačuje na zabezpečenie lepších výsledkov [41]. Dvor audítorov odhalil vo všetkých štyroch navštívených krajinách nedostatočné stanovenie priorít v rámci oslabených vládnych stratégií a akčných plánov proti zmene klímy.

KOMISIA A ČLENSKÉ ŠTÁTY SA NEDOHODLI NA TOM, AKO ZVÝŠIŤ DLHODOBÉ FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY

40. Komisia v nadväznosti na Kodanskú dohodu zvýšila celkové finančné prostriedky EÚ a členských štátov na opatrenia v oblasti zmeny klímy prostredníctvom identifikácie potenciálnych inovatívnych zdrojov s cieľom splniť záväzok stanovený na rok 2020 (pozri body 5 a 11) [42]:

zisky z aukcií v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EÚ ETS);

stanovovanie cien emisií CO2 v medzinárodnej leteckej a námornej doprave;

nový mechanizmus trhu s uhlíkom;

odvody finančného sektora;

a prístup k financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy prostredníctvom viacstranných a iných rozvojových bánk.

41. Komisia prijala s rôznou mierou úspešnosti viacero iniciatív zameraných na čerpanie týchto potenciálnych inovatívnych zdrojov financovania v koordinácii s členskými štátmi (pozri prílohu V), no treba vyriešiť ešte niekoľko dôležitých problémov:

a) súkromné finančné prostriedky majú predstavovať najväčší zdroj financovania opatrení v oblasti zmeny klímy zameraného na splnenie záväzkov stanovených v Kodanskej dohode. Neexistuje však žiadna globálna dohoda o tom, aké typy výdavkov sa budú považovať za súkromné financovanie [43]. Napriek opakovaným záverom Rady [44] a viacerým iniciatívam Komisie [45] členské štáty a Komisia neprijali spoločnú pozíciu;

b) napriek záväzku Rady pracovať na určení spôsobu, ako zvýšiť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy na obdobie od roku 2013 do roku 2020 [46], Komisia zatiaľ nenavrhla plán. Nerozhodlo sa o tom, aké množstvo prostriedkov by sa mohlo použiť pre rozvojové krajiny a aké budú príspevky jednotlivých členských štátov.

EŠTE SA NEZAVIEDOL ÚČINNÝ SYSTÉM MONITOROVANIA, VYKAZOVANIA A OVEROVANIA

42. Účinný rámec monitorovania, vykazovania a overovania môže posilniť efektívne využívanie verejných a súkromných prostriedkov. Dobré vykazovanie je veľmi dôležité pre budovanie dôvery medzi darcovskými a prijímajúcimi krajinami prostredníctvom posilnenej zodpovednosti, dôveryhodnosti a transparentnosti.

43. Mechanizmus monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov (MMR) [47] nadobudol platnosť v júni 2013 po schválení rámca UNFCCC pre podávanie správ každé dva roky vo februári 2013 [48]. MMR je ďalekosiahlejší než rámec UNFCCC pre podávanie správ, keďže vyžaduje od členských štátov, aby informovali o tom, ako využívajú príjmy z ETS na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy, ako aj všetky verejné (t. j. nie súkromné) finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny.

44. Hoci sa však schválili spoločné formáty na podávanie správ, neschválili sa spoločné štandardy a definície. Nový mechanizmus preto stále neumožňuje zabezpečiť dostatočnú porovnateľnosť údajov. Medzi otázky, ktoré sa ešte nevyriešili, patria predovšetkým rozdielne vnútroštátne definície pojmov "nové a dodatočné", uplatňovanie ukazovateľov z Ria a rozlišovanie medzi sľúbenými a vyplatenými prostriedkami, pričom všetky tieto otázky môžu mať vplyv na rozsah, v akom sa skutočne zvyšuje medzinárodné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy.

"NOVÉ A DODATOČNÉ"

45. V Kodanskej dohode z roku 2009 sa uviedla potreba "nových a dodatočných zdrojov", ktorá sa však nevymedzila. Európsky parlament vyzval na poskytnutie zdrojov EÚ na opatrenia v oblasti adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania jej účinkov s cieľom dosiahnuť, aby ich výška predstavovala 0,7 % oficiálnej rozvojovej pomoci [49]. K dnešnému dátumu nie je stanovená spoločná definícia pojmov "nové a dodatočné" a darcovia (vrátane jednotlivých členských štátov) uplatňovali vlastné prístupy [50].

46. V júni 2010 Komisia navrhla spoločný prístup k vymedzeniu pojmu "dodatočné" financovanie. Niektoré členské štáty však boli proti. Prieskum Komisie vykonaný v roku 2011 v členských štátoch poukázal na rozmanitosť používaných definícií. Dvor audítorov môže potvrdiť, že v štyroch preskúmaných členských štátoch [51] sa uplatňovali veľmi rozdielne prístupy k vymedzeniu pojmov "nové a dodatočné" (pozri prílohu VI).

47. Niektoré značné príspevky FSF, ktoré vykázali členské štáty, zahŕňajú skôr prijaté záväzky [52]. Niektoré členské štáty (napríklad Belgicko, Španielsko a Švédsko) považujú prostriedky, ktoré poskytujú do GEF, za súčasť svojich sľubov v rámci FSF, iné (napríklad Francúzsko, Fínsko a Spojené kráľovstvo) ich započítavajú iba sčasti, zatiaľ čo Dánsko a Nemecko ich nezapočítavajú vôbec [53].

UKAZOVATELE Z RIA

48. Zmena klímy je zvyčajne prvkom začleneným do programov pomoci, ktoré sú zamerané aj na iné ciele v oblasti rozvoja [54]. Pri identifikácii programov týkajúcich sa zmeny klímy sa preto uplatňuje určitá miera voľnej úvahy: najčastejšie akceptovanou metódou na monitorovanie výdavkov na zmenu klímy je metodika Výboru OECD pre rozvojovú pomoc známa ako "ukazovatele z Ria" [55].

49. Hoci takmer všetky prostriedky v rámci FSF EÚ poskytujú členské štáty, ktoré sú zaviazané uplatňovať vo svojich správach pre Výbor OECD pre rozvojovú pomoc ukazovatele z Ria [56], Komisia a členské štáty sa nedohodli na spoločnom súbore parametrov na vyčíslenie zložky "financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy" v rámci programov, na ktoré sa uplatňujú "ukazovatele z Ria". To vedie k tomu, že pokiaľ Komisia uplatňuje svoju vlastnú klasifikáciu ukazovateľov z Ria, má obmedzený prehľad o postupoch členských štátov, a preto nemôže vedieť, či sú vykázané údaje porovnateľné a či možno zosúladiť celkové údaje.

ZÁVÄZKY, SĽUBY A PLATBY

50. V Kodanskej dohode sa nestanovilo, čo by mali znamenať sľuby darcov zvýšiť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy. V dôsledku toho darcovia (vrátane členských štátov) vykázali svoje príspevky do FSF skôr na základe sľubov (prídely) než na základe skutočne vyplatenej hotovosti (výdavky). Tento problém nie je obmedzený na EÚ [57]. Mnohé z osobitných viacstranných fondov, prostredníctvom ktorých Komisia a členské štáty distribuujú finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy, nekonzistentne informujú o vyplácaní finančných prostriedkov. OECD informovala v máji 2013 o nejasnosti spojenej s významom pojmu "mobilizovať" v kontexte medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, ako aj o dosahu, ktorý môže mať táto nejasnosť na dôveru a transparentnosť [58].

51. Pokiaľ ide o FSF, Dvor audítorov odhaduje na základe vlastnej analýzy, že do polovice roka 2013 Komisia vyčlenila 155 mil. EUR a vyplatila 38 mil. EUR.

NIE JE JASNÝ ROZSAH, V AKOM SA SPLNIL SĽUB TÝKAJÚCI SA FINANCOVANIA URÝCHLENÉHO ZAČATIA ČINNOSTI

52. EÚ a jej členské štáty každoročne informovali UNFCCC o svojich príspevkoch do iniciatívy FSF v každom z troch rokov jej trvania. Komisia zhromaždila údaje o svojich príspevkoch a príspevkoch členských štátov. Každá správa bola potom prijatá Radou a predložená predsedníctvom EÚ a Komisiou UNFCCC.

53. V konečnej správe [59] predloženej UNFCCC 29. mája 2013 sa uvádza, že EÚ a jej členské štáty zmobilizovali počas obdobia 2010 – 2012 sumu 7,34 mld. EUR. To prekračuje celkový záväzok 7,2 mld. EUR prijatý v roku 2009 (pozri graf 3). Rada dospela k záveru, že sa dosiahol celkový záväzok.

54. Dvor audítorov nemohol zosúladiť vykázanú sumu 7,34 mld. EUR s údajmi v "zozname zásahov"59. Dvor audítorov odhadol, že suma vynaložená na zásahy dosiahla približne 5,48 mld. EUR, čo viedlo k rozdielu 1,86 mld. EUR (25 % celkovej vykázanej sumy). Komisia nepreskúmala presnosť údajov predložených členskými štátmi a nie je schopná vysvetliť rozdiely.

55. Vzhľadom na tieto rozdiely a nedostatok spoločných definícií a metód uplatňovaných pri identifikácii výdavkov na oblasť klímy nie je jasný rozsah, v akom EÚ a jej členské štáty splnili záväzok FSF.

GRAF 3

SĽÚBENÉ PRÍSPEVKY JEDNOTLIVÝCH DARCOV DO FSF

(v mil. EUR [60])

+++++ TIFF +++++

Zdroj: http://climateanalytics.org/sites/default/files/attachments/news/20101005_FastStartFinance_update.pdf

KOMISIA A ČLENSKÉ ŠTÁTY NEKONALI SPOLOČNE PRI OBMEDZOVANÍ ROZDROBENIA FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV NA OPATRENIA V OBLASTI ZMENY KLÍMY

56. V posledných rokoch sa na celom svete šírili fondy súvisiace so zmenou klímy. Toto šírenie mechanizmov financovania má za následok vznik veľmi rozdrobeného systému, čo predstavuje značné výzvy z hľadiska koordinácie a zodpovednosti.

57. Rozvojový program Organizácie Spojených národov (UNDP) odhaduje, že existuje viac než 50 medzinárodných verejných fondov, 45 trhov s uhlíkom a 6000 fondov súkromného kapitálu, ktoré poskytujú finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy [61], pričom každý z nich má vlastnú riadiacu štruktúru. Ako poznamenáva Svetová banka, v dôsledku takéhoto rozdrobenia vzniká hrozba, že sa zníži celková účinnosť financovania opatrení v oblasti zmeny klímy [62]. V Parížskej deklarácii sa stanovuje [63], že darcovia by sa mali zamerať na uplatňovanie spoločných a zjednodušených postupov s cieľom vyhnúť sa zdvojeniu a znížiť náklady na preklad, a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) varovala, že by bolo vhodné jasnejšie vymedziť príslušné úlohy viacstranných fondov a zabezpečiť lepšiu koordináciu či konsolidáciu niektorých z týchto fondov [64].

58. Komisia a členské štáty používajú na vyplácanie finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy dvojstranné i viacstranné nástroje. V roku 2010 využili najmenej 22 viacstranných nástrojov [65]

59. Komisia nezvážila ako prioritu pri navrhovaní svojich vlastných programov obmedzenie rozdrobenia finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy. Takisto nediskutovala o tejto záležitosti s členskými štátmi.

60. Komisia navrhla vytvoriť globálnu alianciu proti zmene klímy (GCCA) ako "odpoveď EÚ na rozvojový rozmer financovania opatrení v oblasti zmeny klímy" [66]. Rada schválila tento návrh v novembri 2007, pričom však poukázala na potrebu "optimálne využívať" už existujúce nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ i na celosvetovej úrovni a zdôraznila, že GCCA je "výlučne doplnkovým" prvkom iných prebiehajúcich rámcov a procesov [67]. Iba päť členských štátov poskytlo (väčšinou zanedbateľné) príspevky do GCCA [68] a napriek viacerým pokusom o presadenie väčšej účasti sa Komisii nepodarilo rozšíriť základ podpory EÚ pre svoju hlavnú iniciatívu.

61. GCCA nebola začlenená do činnosti členských štátov ani programovania Komisie. Komisia sa snažila presvedčiť členské štáty o pridanej hodnote tejto iniciatívy. Nekonzistentný prístup členských štátov k návrhu Komisie vytvoriť GCCA a následná neochota aktívne podporovať túto iniciatívu tiež prispeli k výraznému rozdielu medzi pôvodnými ambíciami a skutočnými výsledkami GCCA.

62. Vytvorenie GCCA v rokoch 2007 – 2008 predchádzalo záverom Komisie o zmene klímy a rozvoji z roku 2009, podľa ktorých by sa nemali na účel adaptácie na zmenu klímy vytvoriť žiadne ďalšie vertikálne fondy, a dohode o zriadení GCF prijatej na 16. konferencii zmluvných strán v Cancúne v roku 2010. Komisia sa však vzhľadom na tento vývoj neusilovala prehodnotiť potrebu zachovať GCCA. Členské štáty tiež vyjadrili neochotu zlúčiť prostriedky zo svojich národných fondov pre zmenu klímy či ukončiť využívanie týchto fondov alebo zabezpečiť lepšiu súčinnosť medzi nimi s cieľom znížiť transakčné náklady a administratívnu záťaž pre rozvojové krajiny.

63. Zelený klimatický fond (GCF) bol zriadený v záujme pomôcť pri dosahovaní cieľov Kodanskej dohody prostredníctvom zvýšenia medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy na 100 mld. USD ročne do roku 2020. Dočasný výbor realizoval prípravy na zriadenie GCF. K prípravám spoločne prispeli aj niektoré členské štáty (napr. Dánsko a Holandsko); Komisia a iné členské štáty prispeli samostatne (napr. Nemecko a Spojené kráľovstvo). EÚ a členské štáty nekonali spoločne.

64. Správna rada GCF zodpovedá za rozhodnutia o financovaní vrátane podmienok dodania prostriedkov. Pri vymenovaní zástupcov rozvinutých krajín v rámci správnej rady v máji 2012 sa sedem z dvanástich miest pridelilo členským štátom. Hoci sa Rada vyjadrila, že podporí vymenovanie Komisie za jedného zo zástupcov EÚ [69], členské štáty nesúhlasili s touto možnosťou [70]. Komisia je hlavným vyjednávačom EÚ na konferenciách zmluvných strán a zástancom koordinácie v súlade so ZFEÚ a Európskym konsenzom o rozvoji, no nie je zastúpená v rámci najväčšieho fondu určeného na riešenie zmeny klímy.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

65. Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia dobre riadila výdavky EÚ na oblasť klímy z rozpočtu EÚ a ERF. Je však potrebné značne zlepšiť koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi vzťahujúcu sa na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny, aby EÚ maximalizovala svoj medzinárodný dosah.

66. Pokiaľ ide o riadenie podpory pre oblasť klímy financovanej z rozpočtu EÚ a ERF, Komisia dosiahla dobré výsledky. V súlade s politickými záväzkami od roku 2007 stále zvyšovala výdavky na oblasť klímy a v období 2014 – 2020 plánuje podstatne zvýšiť toto financovanie (pozri body 18 až 20). Zamerala sa na vhodné globálne priority a prispôsobila svoje programy osobitným okolnostiam jednotlivých partnerských krajín (pozri body 21 až 25).

67. Koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi vzťahujúca sa na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny je neprimeraná. Komisia nezaujala v niektorých oblastiach dostatočné vedúce postavenie a členské štáty nedostatočne reagovali na niektoré z jej iniciatív. Napriek tomu, že počas skúmaného obdobia sa dosiahlo určité zlepšenie koordinácie medzi Komisiou a členskými štátmi, je potrebné vynaložiť značné dodatočné úsilie na zabezpečenie komplementárnosti programov EÚ a členských štátov pre jednotlivé krajiny a na predchádzanie korupcii a boj proti nej (pozri body 28 až 39). Vo viacerých kľúčových oblastiach sa nezaujali spoločné pozície a neuplatnili spoločné postupy. Komisia a členské štáty EÚ sa nedohodli na tom, ako splniť záväzok zvýšiť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy do roku 2020; neexistuje spoločná definícia pojmov "nové a dodatočné" financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy ani "súkromného financovania", pričom sa pri identifikácii programov týkajúcich sa klímy nejednotne uplatňujú ukazovatele z Ria (pozri body 40 a 41).

68. Doposiaľ sa nezaviedol solídny systém vykazovania poskytujúci komplexné a spoľahlivé informácie o výdavkoch Komisie a členských štátov na oblasť klímy, pomocou ktorého by sa monitorovalo plnenie prijatých záväzkov týkajúcich sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy (pozri body 42 až 51), pričom nie je jasný rozsah, v akom sa splnil sľub týkajúci sa FSF (pozri body 52 až 55). Nevyvinulo sa žiadne úsilie o zníženie rastúceho počtu fondov, z ktorých sa financujú opatrenia v oblasti zmeny klímy, čo predstavuje vážne riziko neefektívnosti, neprimeranej zodpovednosti a rozdrobenia pomoci (pozri body 56 až 64).

69. Dvor audítorov vydáva tieto odporúčania:

ODPORÚČANIE 1

Komisia by mala predložiť Rade plán zvýšenia financovania opatrení v oblasti zmeny klímy v záujme dosiahnutia cieľa na rok 2020 stanoveného v rámci Kodanskej dohody, ktorý by obsahoval definíciu súkromného financovania.

ODPORÚČANIE 2

S cieľom zlepšiť transparentnosť financovania EÚ na opatrenia v oblasti zmeny klímy a povinnosť zodpovedať sa zaň by mali Komisia a členské štáty schváliť v rámci nariadenia o mechanizme monitorovania spoločné štandardy monitorovania, vykazovania a overovania, najmä pokiaľ ide o definíciu pojmov "nové a dodatočné", uplatňovanie ukazovateľov z Ria a vyplácanie finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy.

ODPORÚČANIE 3

Komisia a ESVČ by mali informovať o tom, v akom rozsahu sa v rámci rozvojovej pomoci plní cieľ EÚ vyčleniť v období 2014 – 2020 z rozpočtu EÚ a ERF 20 % prostriedkov na opatrenia súvisiace s klímou, pričom by mali uviesť, aké sumy sa vyčlenili a vyplatili.

ODPORÚČANIE 4

Komisia by mala vypracovať nezávislé hodnotenie globálnej aliancie proti zmene klímy a zároveň preskúmať, prečo sa väčšina členských štátov rozhodla nespolufinancovať túto iniciatívu.

ODPORÚČANIE 5

Komisia a členské štáty by mali zintenzívniť svoju spoluprácu s cieľom vykonávať Kódex EÚ týkajúci sa rozdelenia práce pri financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o prídeloch pre jednotlivé krajiny, spoločnom programovaní a predchádzaní korupcii pri financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy a boji proti nej.

Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 10. decembra 2013.

Za Dvor audítorov

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

predseda

[1] UNFCCC, Zmena klímy: Dosahy, zraniteľnosť a adaptácia v rozvojových krajinách (2007), s. 42.

[2] COM(2003) 85 final z 11. marca 2003.

[3] Závery Rady č. 15164/04 z 24. novembra 2004 o zmene klímy v kontexte rozvojovej spolupráce (http://consilium.europa.eu).

[4] COM(2009) 84 final z 23. februára 2009.

[5] COM(2011) 637 final z 13. októbra 2011.

[6] http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

[7] http://consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137587.pdf

[8] Článok 210 ods. 1: S cieľom podporovať komplementárnosť a efektívnosť svojich činností Únia a členské štáty koordinujú svoje politiky rozvojovej spolupráce a navzájom sa radia o programoch pomoci vrátane pôsobenia v medzinárodných organizáciách a na medzinárodných konferenciách. Môžu uskutočniť jednotnú akciu. V prípade potreby členské štáty prispievajú k vykonávaniu programov pomoci Únie. Článok 210 ods. 2: Komisia môže vyvinúť akékoľvek užitočné podnety na podporu koordinácie uvedenej v odseku 1.

[9] Rada ministrov z 15. mája 2007, dokument č. 9558/07.

[10] SEC (2011) 487 final z 8. apríla 2011, s. 18. (http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/financial_operations/pdf/sec_2011_487_final_en.pdf).

[11] Hlavne Tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energie (ENRTP) a tematický program potravinovej bezpečnosti (FSTP).

[12] Závery Európskej rady zo 7. a 8. februára 2013 o VFR na obdobie 2014 – 2020 (EUCO 37/13), odsek 10: "[...] Opatrenia v oblasti klímy budú v období rokov 2014 – 2020 predstavovať najmenej 20 % vynaložených finančných prostriedkov EÚ [...]".

[13] COM(2011) 840 final zo 7. decembra 2011.

[14] "Pokyny k programovaniu 11. ERF a DCI na obdobie 2014 – 2020", ktoré vydala ESVČ a Európska komisia, z 15. mája 2012 (pozri poznámku pod čiarou č. 2 na strane 3).

[15] Indonézia je jednou z 19 rozvíjajúcich sa ekonomík, ktoré budú spadať pod novovytvorený nástroj partnerstva, a preto už nebudú oprávnené na dvojstrannú pomoc poskytovanú v rámci DCI od roku 2014.

[16] Environmentálne profily krajín a environmentálne profily regiónov.

[17] Prijali sa usmernenia týkajúce sa začlenenia životného prostredia a zmeny klímy do rozvojovej spolupráce. Usmernenia boli vydané aj pre osem odvetví zásahu: zdravie, infraštruktúru, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, zásobovanie energiou, vzdelávanie, zásobovanie vodou a hygienu, obchod a investovanie a nakladanie s tuhým odpadom.

[18] http://unfccc.int/cooperation_support/financial_mechanism/fast_start_ finance/items/5646.php

[19] Závery Rady č. 15265/1/09 REV1 z 1. decembra 2009, 9437/1/10 REV1 z 12. mája 2010, 14957/10 zo 14. októbra 2010 a 15353/11 z 10. októbra 2011 (http://consilium.europa.eu).

[20] Údaje Komisie neumožňujú určiť podiely stanovené v regionálnych programoch pre LDC, SIDS a africké krajiny.

[21] Pozri prílohu IV.

[22] V Číne, na Ukrajine a v regionálnom programovaní pre Áziu.

[23] V Bangladéši, Bolívii, Brazílii, Etiópii, Guyane, Indonézii, Mali, Maroku a Ugande.

[24] Indonézia, Bolívia, Čína, Ukrajina a Maroko.

[25] Bangladéš, Etiópia, Indonézia, Maurícius, Nikaragua, Tanzánia, Ukrajina a Uganda, východná Afrika a ázijské regióny.

[26] Pozri napríklad závery Rady zo 14. 10. 2010 [Prípravy na 16. zasadnutie konferencie zmluvných strán (COP 16) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a 6. zasadnutie zmluvných strán (CMP 6) Kjótskeho protokolu (29. novembra až 10. decembra 2010 v Cancúne)].

[27] Pozri Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike: http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/07/st09/st09558.sk07.pdf. Pozri tiež Závery Rady z 3166. zasadnutia Rady pre zahraničné veci zo 14. mája 2012.

[28] SEC(2011) 502 final z 19. apríla 2011, príloha 5.

[29] Vrátane: nedostatku kapacity alebo záujmu partnerských krajín; nedostatku správnych pravidiel riadenia; zložitých okolností v krajine; existencie iných mechanizmov koordinácie; nedostatočnej synchronizácie programov alebo programových cyklov darcov; nedostatočnej transparentnosti niektorých darcov; silných dvojstranných záujmov a v niektorých prípadoch jasného dominantného postavenia EÚ ako hlavného darcu.

[30] http://www.oecd.org/dac/peer-reviews/50155818.pdf (s. 22).

[31] Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit.

[32] Napríklad v Ugande plánuje Svetová banka financovať nový program zásobovania vodou a hygieny napriek tomu, že už existuje program spolufinancovaný inými darcami vrátane EÚ, ktorý funguje dobre.

[33] Závery Rady č. 16773/11 zo 14. novembra 2011.

[34] Podľa delegácie EÚ existuje približne 50 darcov.

[35] Napríklad zatiaľ čo oficiálna rozvojová pomoc pre Indonéziu zo strany EÚ dosiahla v období 2009 – 2010 v priemere 109 mil. USD, Japonsko poskytlo 1505 mil. USD, Francúzsko 326 mil. USD, USA 269 mil. USD a Nemecko 172 mil. USD. Zdroj: http://www.oecd.org/dac/stats/IDN.gif

[36] Transparency International, Správa o korupcii vo svete: zmena klímy (2011).

[37] Podľa indexu vnímania korupcie, ktorý vypracovala Transparency International, sa všetky štyri krajiny radia medzi 176 uvedených krajín a území: Tanzánia (102. miesto); Indonézia (118. miesto); Uganda (130. miesto) a Bangladéš (144. miesto) (Zdroj: http://cpi.transparency.org/cpi2012/results/).

[38] Dvor audítorov už v minulosti viackrát zdôraznil, že Komisia musí venovať väčšiu pozornosť rizikám korupcie v rámci vonkajšej pomoci. Pozri napríklad osobitnú správu č. 11/2010 o riadení podpory všeobecného rozpočtu Komisiou v krajinách AKT, Latinskej Ameriky a Ázie a osobitnú správu č. 4/2013 o spolupráci EÚ s Egyptom v oblasti správy vecí verejných (http://eca.europa.eu).

[39] Spoločná stratégia spolupráce však bola po podozreniach z údajnej korupcie v súvislosti s hlavným programom financovaným Svetovou bankou v roku 2011 zrušená.

[40] Napríklad Bappenas (Ministerstvo národného rozvojového plánovania), Národná rada pre zmenu klímy či Osobitná skupina pre znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov.

[41] Napríklad Indonézia vypracovala od roku 2007 viacero národných akčných plánov a usmernení pre oblasť zmeny klímy, ktoré však neuľahčujú koordináciu darcov.

[42] SEC(2010) 409 final z 1. apríla 2010 a SEC(2011) 487 final z 8. apríla 2011.

[43] OECD, Porovnanie definícií a metód zamerané na odhad mobilizovaného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, máj 2013.

[44] Pozri závery z 3167. zasadnutia Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 15. mája 2012 alebo závery z 3198. zasadnutia Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 13. novembra 2012.

[45] V auguste 2011 Komisia predložila členským štátom dotazník o definícii a úlohe súkromného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, na ktorý však odpovedala len o niečo menej než polovica členských štátov (plus EIB). Diskusie prebiehajú na úrovni pracovnej skupiny Rady a skupín expertov. Napriek určitému pokroku, ktorý sa dosiahol prostredníctvom zdieľania ponaučení získaných pri mobilizácii súkromného financovania medzi členskými štátmi, stále chýba dohoda.

[46] Tlačová správa z 3088. zasadnutia Rady pre hospodárske a finančné záležitosti zo 17. mája 2011 a závery Rady o financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy z 3115. zasadnutia Rady pre hospodárske a finančné záležitosti, ktoré sa konalo 4. októbra 2011.

[47] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

[48] http://unfccc.int/resource/docs/2012/cop18/eng/08a03.pdf

[49] Uznesenie Európskeho parlamentu o konferencii o zmene klímy v Durbane, P7_TA(2011)0504 ( 16.11.2011).

[50] Správa o zodpovednosti EÚ v oblasti financovania rozvoja za rok 2011: preskúmanie pokroku, ktorý dosiahla EÚ a jej členské štáty, s. 44 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do? uri=SEC:2011:0500:FIN:EN:PDF). Pozri tiež napríklad správu OECD s názvom Perspektívy rozvoja štruktúry financovania opatrení v oblasti zmeny klímy po roku 2012, s. 8.

[51] Nemecko, Francúzsko, Taliansko a Spojené kráľovstvo. Dvor audítorov vybral tieto členské štáty na základe vyšších súm, ktoré poskytujú v rámci FSF EÚ.

[52] Napríklad zoznam programov financovaných v rámci FSF EÚ zahŕňa príspevky členských štátov do Fondu pre čisté technológie, Pilotného programu pre odolnosť voči klíme či Globálneho fondu pre životné prostredie (GEF). Informácie od správcov týchto fondov však neodrážajú tieto zvýšenia.

[53] J. Brown, M. Stadelmann, L. Hörnlein, Financovanie urýchleného začatia činnosti zamerané na riešenie zmeny klímy: čo vieme v polovici obdobia, Inštitút pre zámorský rozvoj, 2011.

[54] Ako napríklad poľnohospodárstvo, energetika či vzdelávanie.

[55] Od roku 2007 sú ukazovatele z Ria povinné pre členov Výboru OECD pre rozvojovú pomoc, v dôsledku čoho sú najčastejšie akceptovanou metodikou.

[56] Štrnásť členských štátov nie je členmi Výboru OECD pre rozvojovú pomoc: Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Chorvátsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

[57] V období od roku 2003 do roku 2011 bola v rámci globálnych fondov na celosvetovej úrovni stanovená celková výška sľúbených finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy, prostriedkov schválených na vynaloženie a vyplatených prostriedkov 30,88 mld. USD, resp. 9,34 mld. USD a 1,92 mld. USD. Zdroj: "Atlas zmeny klímy", Dow & Downing, 2011. Údaje získané zo stránky www.ClimateFundsUpdate.org.

[58] "Nejasnosť spojená s významom pojmu "mobilizované" financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy a prípadným stanovením vhodných usmernení k meraniu, vykazovaniu a overovaniu má podstatné politické následky v kontexte UNFCCC, keďže v súvislosti s budovaním dôvery a transparentnosti, ako aj zlepšovaním vzájomnej zodpovednosti sa vyžaduje jasnosť." Dokument č. 2013(2), ktorý vypracovala expertná skupina OECD pre zmenu klímy, máj 2013.

[59] Každá správa je založená na súhrnných údajoch s prílohou, kde sa uvádza podrobný zoznam jednotlivých opatrení ("zoznam zásahov"), ktoré podporovali Komisia a členské štáty. V zozname zásahov sa však neuvádzajú sumy vynaložené na jednotlivé opatrenia. (http://ec.europa.eu/clima/policies/finance/international/faststart/documentation_ en.htm)

[60] Sľúbené prostriedky od rozvinutých krajín dosiahli výšku 31,2 mld. USD. Táto suma bola prepočítaná na eurá na základe výmenného kurzu, ktorý používa EÚ a jej členské štáty, čo znamená, že záväzok 10 mld. USD sa prepočítal na 7,2 mld. EUR.

[61] UNDP, Prelínanie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy v rámci Národných fondov pre oblasť klímy, 2011, s. 6. Informácie o analýze viacstranných mechanizmov financovania pozri v správe OECD s názvom Perspektívy rozvoja štruktúry financovania opatrení v oblasti zmeny klímy po roku 2012 (http://www.oecd.org/dataoecd/ 47/52/47115936.pdf).

[62] Svetová banka, Správa o rozvoji vo svete za rok 2010: Rozvoj a zmena klímy, 2009.

[63] OECD, Parížska deklarácia o účinnosti pomoci, 2005, s. 6.

[64] OECD, Perspektívy rozvoja štruktúry financovania opatrení v oblasti zmeny klímy po roku 2012, 2011, s. 23.

[65] Správa o opatreniach EÚ na urýchlené začatie činnosti na predloženie na konferencii v Cancúne, dokument Rady č. 15889/10.

[66] Európska komisia (2008): Pracovný dokument Komisie: Implementačný rámec globálnej aliancie proti zmene klímy, s. 4.

[67] Pozri závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 20. novembra 2007 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/07/st15/st15103.sk07.pdf).

[68] V rámci GCCA sa kombinujú príspevky z rozpočtu EÚ (166 mil. EUR), ERF (40 mil. EUR) a od členských štátov: Írska (31 mil. EUR), Švédska (5,1 mil. EUR), Estónska (0,8 mil. EUR), Cypru (0,6 mil. EUR) a Českej republiky (0,2 mil. EUR).

[69] 3167. zasadnutie Rady, Hospodárske a finančné záležitosti, 15. mája 2012.

[70] Ruská federácia a Spojené štáty boli proti členstvu EÚ, pričom argumentovali tým, že by to predstavovalo dvojité zastúpenie pre niektoré z členských štátov.

--------------------------------------------------

PRÍLOHA I

NAJMENEJ ROZVINUTÉ KRAJINY, MALÉ OSTROVNÉ ROZVOJOVÉ ŠTÁTY A AFRIKA

+++++ TIFF +++++

1 Iba členovia OSN.

Zdroj: http://www.un.org/special-rep/ohrlls/ohrlls/allcountries-regions.pdf a http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_sovereign_states_and_dependent_territories_in_Africa

--------------------------------------------------

PRÍLOHA II

FINANCOVANIE OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY GENERÁLNYM RIADITEĽSTVOM EUROPEAID V OBDOBÍ 2003 – 2012

Komisia poskytuje v rámci vonkajšej pomoci finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy z týchto hlavných zdrojov:

a) Európskeho rozvojového fondu (ERF), ktorý je hlavným nástrojom rozvojovej spolupráce s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi (štáty AKT) a zámorskými krajinami a územiami;

b) nástroja rozvojovej spolupráce (DCI), z ktorého sa vyčleňujú prostriedky pre Latinskú Ameriku, Áziu a Strednú Áziu, Blízky východ a Juhoafrickú republiku, ako aj na tematické programy;

c) nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) [1], z ktorého sa vyčleňujú prostriedky pre krajiny zahrnuté do európskej susedskej politiky [2] a Rusko;

d) humanitárnej pomoci poskytovanej po prírodných katastrofách, ako sú záplavy v Pakistane či cunami v Indickom oceáne.

Odhaduje sa, že v období 2003 – 2012 sa na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rámci vonkajšej pomoci pod vedením EuropeAid vyčlenilo 4650 mil. EUR. Podrobnejšie rozčlenenie tejto sumy je opísané nižšie v tabuľkách.

TABUĽKA 1 – ROZČLENENIE FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY GENERÁLNYM RIADITEĽSTVOM EUROPEAID V OBDOBÍ 2003 – 2012 PODĽA NÁSTROJOV FINANCOVANIA

Poznámka: Súčet jednotlivých položiek sa nemusí rovnať celkovému súčtu z dôvodu zaokrúhľovania.

(v mil. EUR) |

Roky | DCI | ENPI | ERF | Spolu |

2003 | 82 | 5 | 33 | 120 |

2004 | 247 | 27 | 26 | 300 |

2005 | 118 | 5 | 74 | 196 |

2006 | 147 | 20 | 94 | 261 |

2007 | 125 | 162 | 205 | 492 |

2008 | 283 | 63 | 56 | 402 |

2009 | 269 | 39 | 436 | 745 |

2010 | 267 | 163 | 245 | 675 |

2011 | 337 | 123 | 166 | 626 |

2012 | 341 | 258 | 234 | 833 |

Spolu | 2216 | 864 | 1570 | 4650 |

TABUĽKA 2 – ROZČLENENIE FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY GENERÁLNYM RIADITEĽSTVOM EUROPEAID PODĽA ZEMEPISNÝCH OBLASTÍ

(v mil. EUR) |

Rok | Afrika | Ázia | Latinská Amerika | Karibská oblasť | Východná Európa a Rusko | Stredozemie a Blízky východ | Oceánia a Tichomorie | Oblasti z viacerých regiónov | Spolu |

2003 | 22 | 22 | 31 | 17 | 5 | - | 4 | 19 | 120 |

2004 | 24 | 82 | 152 | 3 | 4 | 22 | 7 | 6 | 300 |

2005 | 88 | 41 | 27 | 1 | 5 | - | 15 | 20 | 196 |

2006 | 103 | 25 | 67 | 10 | 15 | 7 | 6 | 28 | 261 |

2007 | 118 | 18 | 14 | 62 | 101 | 86 | 19 | 74 | 492 |

2008 | 98 | 85 | 13 | 0 | 114 | 41 | 3 | 47 | 402 |

2009 | 117 | 55 | 45 | 32 | 1 | 48 | 27 | 419 | 745 |

2010 | 204 | 104 | 32 | 9 | 45 | 126 | 32 | 123 | 675 |

2011 | 186 | 101 | 28 | 28 | 72 | 47 | 4 | 160 | 626 |

2012 | 236 | 100 | 96 | 26 | 98 | 160 | 27 | 90 | 833 |

Spolu | 1197 | 633 | 504 | 189 | 460 | 537 | 145 | 986 | 4650 |

TABUĽKA 3 – ODHADOVANÉ PREROZDELENIE PROSTRIEDKOV EUROPEAID NA ADAPTÁCIU NA ZMENU KLÍMY A NA ZMIERNENIE JEJ DOSAHU V RÁMCI FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY PRE ROZVOJOVÉ KRAJINY

Poznámka: Súčet jednotlivých položiek sa nemusí rovnať celkovému súčtu z dôvodu zaokrúhľovania.

Zdroj: Databáza EuropeAid

(v mil. EUR) |

Rok | Adaptácia | Zmiernenie dosahu | Spolu1 |

Suma | % | Suma | % | Suma |

2003 | 68 | 41 % | 100 | 59 % | 120 |

2004 | 205 | 41 % | 289 | 59 % | 300 |

2005 | 117 | 42 % | 160 | 58 % | 196 |

2006 | 117 | 33 % | 233 | 67 % | 261 |

2007 | 279 | 39 % | 433 | 61 % | 492 |

2008 | 103 | 21 % | 388 | 79 % | 402 |

2009 | 269 | 31 % | 588 | 69 % | 745 |

2010 | 424 | 54 % | 366 | 46 % | 675 |

2011 | 401 | 45 % | 490 | 55 % | 626 |

2012 | 621 | 50 % | 618 | 50 % | 833 |

Spolu | 2603 | 42 % | 3664 | 58 % | 4650 |

TABUĽKA 4 – PODIEL PROSTRIEDKOV VYČLENENÝCH V PROGRAMOCH PRE LDC, SIDS A AFRICKÉ KRAJINY V RÁMCI FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY GENERÁLNYM RIADITEĽSTVOM EUROPEAID

Poznámka: Súčet jednotlivých položiek sa nemusí rovnať celkovému súčtu z dôvodu zaokrúhľovania.

Zdroj: Databáza EuropeAid

(v mil. EUR) |

Rok | Celkové finančné prostriedky na adaptáciu | Celkové finančné prostriedky na opatrenia v oblasti zmeny klímy |

LDC, SIDS, africké krajiny | Iné krajiny | Spolu | LDC, SIDS, africké krajiny | Iné krajiny | Spolu [8888] |

Suma | % | Suma | % | Suma | Suma | % | Suma | % | Suma |

2003 | 15 | 38 % | 24 | 62 % | 39 | 24 | 32 % | 51 | 68 % | 75 |

2004 | 13 | 7 % | 175 | 93 % | 188 | 27 | 10 % | 235 | 90 % | 262 |

2005 | 50 | 78 % | 14 | 22 % | 64 | 64 | 71 % | 26 | 29 % | 90 |

2006 | 40 | 56 % | 32 | 44 % | 72 | 66 | 52 % | 62 | 48 % | 128 |

2007 | 69 | 67 % | 34 | 33 % | 104 | 160 | 65 % | 87 | 35 % | 247 |

2008 | 41 | 60 % | 28 | 40 % | 69 | 97 | 33 % | 195 | 67 % | 291 |

2009 | 93 | 93 % | 6 | 7 % | 99 | 179 | 87 % | 26 | 13 % | 206 |

2010 | 142 | 58 % | 105 | 42 % | 248 | 148 | 40 % | 225 | 60 % | 373 |

2011 | 87 | 67 % | 42 | 33 % | 129 | 127 | 57 % | 94 | 43 % | 221 |

2012 | 149 | 69 % | 68 | 31 % | 217 | 162 | 56 % | 125 | 44 % | 287 |

Spolu | 701 | 57 % | 529 | 43 % | 1230 | 1054 | 48 % | 1125 | 52 % | 2179 |

[1] Od roku 2014 sa tento nástroj bude nazývať nástroj európskeho susedstva (ENI).

[2] Alžírsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Moldavsko, Maroko, okupované palestínske územia, Sýria, Tunisko a Ukrajina.

[9999] Niektoré zásahy sa týkajú zmiernenia dosahu i adaptácie. Preto nie je celková suma súčtom oboch stĺpcov.

[8888] Niektoré zásahy sa týkajú zmiernenia dosahu i adaptácie. Preto nie je celková suma súčtom oboch stĺpcov.

--------------------------------------------------

PRÍLOHA III

TOKY FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY Z PROSTRIEDKOV EÚ PRE ROZVOJOVÉ KRAJINY V OBDOBÍ 2007 – 2013

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRÍLOHA IV

AUDÍTORSKÁ METODIKA A ZBER DÔKAZOV

Nižšie je uvedený schematický prehľad audítorského prístupu.

PREDBEŽNÁ ŠTÚDIA

1. Pred vykonaním auditu sa realizovala predbežná štúdia s cieľom identifikovať hlavné riziká spojené s financovaním opatrení v oblasti zmeny klímy Európskou úniou. Táto prieskumná práca bola založená na dokladovej kontrole a rozhovoroch so zamestnancami Komisie, ESVČ, mimovládnych organizácií a sekretariátu Rady, ktorí sa podieľali na hlavných oblastiach financovania opatrení v oblasti zmeny klímy.

ROZHOVORY

2. Audítori viedli rozhovory s vedúcimi pracovníkmi administratívnych a/alebo finančných oddelení, ako aj s úradníkmi zo 17 útvarov zodpovednými za jednotlivé krajiny a vyššími úradníkmi zo šiestich mimovládnych organizácií. Útvary Komisie boli vybrané na základe ich osobitných úloh v oblastiach rozsahu auditu, zatiaľ čo mimovládne organizácie boli vybrané s cieľom získať externý pohľad od iných subjektov zapojených do financovania opatrení v oblasti zmeny klímy.

V rámci Komisie boli vybrané tieto útvary:

Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu (DEVCO [1])

Riaditeľstvo C – Udržateľný rast a rozvoj

Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy (CLIMA)

Riaditeľstvo A – Medzinárodná a klimatická stratégia

Riaditeľstvo B – Európske a medzinárodné trhy s uhlíkom

Riaditeľstvo C – Začlenenie adaptácie a nízkouhlíkové technológie

Generálne riaditeľstvo pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu (ECHO)

Riaditeľstvo A, oddelenie 4 – Špecifické tematické politiky

Riaditeľstvo B, oddelenie 5 – Ázia, Latinská Amerika, Karibik, Tichomorie

Riaditeľstvo C, oddelenie 2 – Rozpočet, externý audit, informatika

Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (ECFIN)

GR ECFIN, riaditeľstvo D, oddelenie 4 — Globalizácia – obchod – rozvoj

V rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) boli vybrané tieto útvary:

Generálne riaditeľstvo I – Horizontálne otázky – Ázia a Tichomorie

I.B.1 – Čína, Hongkong, Macao, Taiwan, Mongolsko

Generálne riaditeľstvo V, V.A.4 – krajiny Mercosuru

Generálne riaditeľstvo VI, VI.B1 – Globálne otázky a boj proti terorizmu

Generálne riaditeľstvo pre zdroje A – Finančná a podniková podpora

V rámci Európskej investičnej banky (EIB) boli vybrané tieto útvary:

Riaditeľstvo pre projekty – Kancelária pre životné prostredie, klímu a sociálne záležitosti

Riaditeľstvo pre operácie mimo Európskej únie a kandidátskych krajín

Riaditeľstvo pre finančnú kontrolu

V rámci sekretariátu Rady boli vybrané tieto útvary:

Riaditeľstvo E, oddelenie 1B – Zmena klímy, koordinácia a horizontálne otázky

Spomedzi mimovládnych organizácií boli vybrané:

Oxfam International (Brusel) a jeho úrady v Bangladéši a Ugande

CAN Europe a CAN Tanzania (Tanzánske fórum občianskej spoločnosti pre zmenu klímy a sieť pre opatrenia v oblasti zmeny klímy)

WWF (úrady v Bruseli)

Concern Worldwide (Bangladéš)

Shushilan (Bangladéš)

World Agroforestry Centre [Medzinárodné centrum pre výskum v oblasti agrolesníctva (Indonézia)]

DOTAZNÍK

3. Členským štátom sa zaslal dotazník s cieľom získať informácie a zistiť ich názory.

VÝBER KRAJÍN A REGIÓNOV

4. Na dokladovú kontrolu sa vybralo 16 krajín spolu s dvoma regiónmi. Pri výbere sa uplatnili tieto kritériá:

koordinácia: krajiny, v ktorých je dostatok darcov na to, aby sa dalo posúdiť rozdelenie práce medzi nimi;

výška financovania na opatrenia v oblasti zmeny klímy: krajiny, ktorým Komisia poskytovala od roku 2002 značné sumy prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy;

charakteristiky rozvoja a zraniteľnosť voči zmene klímy: krajiny s rôznou situáciou, ako sú napríklad LDC, SIDS, BRICS [2] , a krajina, ktorá dostáva značné prostriedky na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy napriek svojmu poradiu v indexe ľudského rozvoja;

geografické rozloženie: krajiny z rôznych zemepisných oblastí: z Afriky, Ázie a Tichomoria, Latinskej Ameriky, ako aj krajiny európskeho susedstva.

5. Vybrali sa tieto krajiny: Bangladéš, Bolívia, Brazília, Čína, Etiópia, Guyana, Indonézia, Mali, Maroko, Maurícius, Nikaragua, Stredoafrická republika, Tanzánia, Uganda, Ukrajina a Vanuatu.

6. Stredná Afrika a Ázia boli vybrané ako regióny, ktoré sa majú preskúmať, keďže dostali od Komisie najväčšie množstvo prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy.

VÝBER VZORKY

7. S cieľom testovať uplatňovanie ukazovateľov z Ria v súlade so záväzkom FSF, ktorý prijala Komisia, sa analyzovala náhodná vzorka desiatich (z celkových 19) programov.

8. Spôsob, akým Komisia vyberá distribučné kanály (vrátane dvojstranných a viacstranných distribučných kanálov), sa testoval na základe náhodnej vzorky 20 programov týkajúcich sa klímy.

NÁVŠTEVY V ŠTYROCH PARTNERSKÝCH KRAJINÁCH

9. Zo 16 krajín sa na základe veľkej výšky poskytovaných prostriedkov a rôznych druhov dosahov zmeny klímy a potrieb v tejto oblasti vybrali na audit štyri krajiny (Bangladéš, Indonézia, Tanzánia a Uganda).

10. Počas návštev od 13. do 25. januára 2013 viedol audítorský tím rozhovory so zamestnancami delegácií EÚ, zástupcami príslušných vnútroštátnych orgánov, hlavnými rozvojovými partnermi (pochádzajúcimi z EÚ i z krajín mimo EÚ) a zástupcami mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti. U vybraných programov sa vykonali návštevy v teréne.

+++++ TIFF +++++

[1] Známe tiež ako "EuropeAid".

[2] Brazília, Rusko, India, Čína, Južná Afrika.

--------------------------------------------------

PRÍLOHA V

HLAVNÉ POTENCIÁLNE ZDROJE PRÍJMOV POTREBNÝCH NA ZVÝŠENIE FINANCOVANIA OPATRENÍ V OBLASTI ZMENY KLÍMY, KTORÉ IDENTIFIKOVALA KOMISIA

Zdroj: SEC(2011) 487 final a SEC(2010) 409 final

Zdroj príjmov | Opis | Pokrok | Odhadované ročné príjmy |

Zisky z aukcií v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len ETS) | - ETS je jedným z najpokročilejších systémov založených na trhu, ktoré sa doposiaľ vytvorili [1] , a najväčším ľahko vyčísliteľným zdrojom príjmov zo stanovovania emisií CO2. - Začal sa používať v roku 2005 a od 1. januára 2013 vstúpil do fázy III, v ktorej sú aukcie štandardnou metódou pri rozdeľovaní kvót CO2. - Základnou myšlienkou je, že do roku 2020 sa každoročne predá takmer 1 miliarda emisných kvót EÚ, čo povedie k vzniku príjmov pre členské štáty. - Od 1. januára 2012 sa do ETS zahŕňajú aj príjmy z aukcií kvót pre leteckú dopravu (pozri nižšie). | Tretia fáza ETS začala 1. januára 2013. Je stanovené, že členské štáty musia vyčleniť najmenej 50 % príjmov z aukcií emisných kvót na dosahovanie cieľov v oblasti zmeny klímy, a to aj v rozvojových krajinách. Podľa odhadov Komisie by mohlo z tohto zdroja plynúť každoročne 20 mld. EUR. Vzhľadom na aktuálnosť iniciatívy, nedávny pokles cien uhlíka a skutočnosť, že Európsky parlament odmietol návrh Komisie na stabilizáciu cenovej úrovne, však nie je možné vykonať platný a spoľahlivý odhad. Okrem toho, keďže využitie týchto príjmov závisí od členských štátov, nie je známy podiel, ktorý by sa vyčlenil na dlhodobé financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách. | 20 až 30 mld. EUR |

Stanovovanie cien emisií CO2 v medzinárodnej námornej a leteckej doprave | - Stanovenie cien (dane z) emisií skleníkových plynov v medzinárodnej leteckej a námornej doprave umožňuje efektívne dosiahnuť väčšie zníženie emisií. - Základnou myšlienkou je, že stanovenie cien za negatívny dosah emisií umožňuje nápravu zlyhania trhu a vytvára vhodné a nákladovo efektívne podnety na ďalšie znižovanie týchto emisií. | Sankcie za emisie z letov boli zahrnuté do právnych predpisov EÚ v roku 2008 [2] s účinnosťou od roku 2013. Vyvolalo to silný protest nečlenských krajín EÚ, napríklad USA a Číny, ktoré napadli zákonnosť tohto opatrenia. V novembri 2012 sa EÚ rozhodla v nadväznosti na vyhlásenie Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), že plánuje začať pracovať na spoločnom riešení, odložiť o rok posilnenie svojho systému obchodovania s emisiami v medzinárodnej leteckej doprave, kým sa nenájde komplexná dohoda pod záštitou Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Ak by sa nedosiahol uspokojivý pokrok v súvislosti s celosvetovou dohodou, EÚ by znovu zaviedla sankcie. Bude na každom členskom štáte rozhodnúť, ako využije svoje príjmy zo systému leteckej dopravy. Proces stanovovania cien uhlíka v námornej doprave bol pomalší. V júni 2013 Komisia navrhla opatrenia na zahrnutie emisií v námornej doprave do rozsahu ETS od roku 2018, pokiaľ možno pod záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO). Dodnes sa neprijalo žiadne rozhodnutie týkajúce sa využitia príjmov zo systému námornej dopravy. Preto nie je zaručená výška prostriedkov, ktoré môžu byť vyčlenené na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách. | Do 24 mld. USD [3] |

Nový mechanizmus trhu s uhlíkom | - Zníženie emisií skleníkových plynov je zamerané na kompenzáciu emisií vyprodukovaných inde. - Trh s uhlíkom je už zriadený a vytvára dôležité finančné toky smerujúce do rozvojových krajín prostredníctvom mechanizmu čistého rozvoja (CDM). - Základnou myšlienkou je vytvoriť nový a ambicióznejší mechanizmus trhu s uhlíkom založený na explicitnom stanovovaní cien uhlíka, čím sa poskytne nový zdroj verejných príjmov, najmä v hospodársky vyspelejších rozvojových krajinách a medzinárodne konkurencieschopných sektoroch. | V novembri 2012 Komisia uverejnila štúdiu o možných koncepciách nového mechanizmu trhu s uhlíkom dohodnutých v rámci UNFCCC ako základ pre rokovania na konferencii v Dauhe (COP 18 v novembri 2012), ako aj dokument na rokovania o zvýšení finančných prostriedkov na REDD+ (znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov) založené na výsledkoch. | Údaje nie sú k dispozícii |

Zdaňovanie finančného sektora | - Zvažujú sa rôzne možnosti zdanenia finančného sektora (napr. dane z transakcií so zameraním alebo bez zamerania na obchod s devízami) a niekoľko z nich sa už uplatňuje v niektorých členských štátoch. | Európska komisia predložila 28. septembra 2011 návrh smernice Rady o harmonizovanej dani z finančných transakcií pre EÚ. Rada neprijala tento návrh a 22. januára 2013 požiadalo jedenásť členských štátov Komisiu o vypracovanie nového návrhu zameraného na odvody z obchodov s akciami, dlhopismi a derivátmi v rámci postupu "posilnenej spolupráce". Nový návrh Komisie bol predložený 14. februára 2013. Očakáva sa, že tieto odvody povedú k príjmom vo výške 30 až 35 mld. EUR ročne, no neuvádza sa, či by boli všetky príjmy z tejto dane priamo použité na riešenie potrieb rozvojových krajín [4]. | 30 až 35 mld. EUR |

Ďalšie zvyšovanie súkromného financovania | - Zvýšenie súkromných finančných prostriedkov od rozvinutých krajín na doplnenie domácich súkromných finančných prostriedkov v rozvojových krajinách. - Pákový efekt by mohol byť následkom zatraktívnenia všeobecného podnikateľského prostredia pre domáce a medzinárodné investície. - Bonifikácia úrokov by mohla tiež pomôcť zlepšiť profil investícií založený na pomere medzi rizikom a návratnosťou. - Verejno-súkromné partnerstvá zamerané na rozloženie nákladov a rizík spojených s financovaním. - Poskytovanie záruk na podporu vydávania dlhopisov na projekty týkajúce sa klímy. - Technická pomoc zameraná na poskytovanie informácií o projektoch a príprava potrebná na pritiahnutie záujmu súkromných investorov. | V súčasnosti neexistuje medzinárodne dohodnutý prístup k monitorovaniu a určovaniu čistých prínosov z medzinárodných finančných tokov zo súkromného sektora, určených na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách. Rada požiadala v máji a novembri 2012 Komisiu a členské štáty o dosiahnutie spoločného chápania pojmu súkromné financovanie. Podľa zamestnancov Výboru pre hospodársku politiku/Hospodárskeho a finančného výboru sa podskupina pracovnej skupiny pre oblasť klímy (pracovná skupina pre medzinárodné otázky životného prostredia) podujala preskúmať pojem "súkromné financovanie", no je ešte stále vo veľmi skorom štádiu. Preto sa ešte nevykonal odhad potenciálnych príjmov z tohto zdroja ani podielu, ktorý by mohol byť vyčlenený na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v rozvojových krajinách. | Údaje nie sú k dispozícii |

Prístup k financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy prostredníctvom viacstranných a iných rozvojových bánk. | - Ide o prostriedok na urýchlenie vyčleňovania finančných prostriedkov z verejných a súkromných zdrojov, určených na dôležité investičné projekty. - Medzi viacstranné a iné rozvojové banky patrí Európska investičná banka (EIB) a väčšie dvojstranné finančné inštitúcie, ako je napríklad Agence Française de Développement (AFD – Francúzska agentúra pre rozvoj), nemecká Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) a Nordická spoločnosť na financovanie životného prostredia (NEFCO). | Komisia a členské štáty EÚ zriadili sedem regionálnych investičných nástrojov EÚ [5] vzťahujúcich sa na všetky krajiny zahrnuté do oblasti vonkajšej spolupráce EÚ a na všetky odvetvia jej činnosti. Cieľom je kombinovať ("zmiešať") granty poskytované z rozpočtu EÚ, ERF a príspevkov členských štátov s dodatočnými negrantovými zdrojmi (kapitálové fondy, záruky, pôžičky atď.) pochádzajúcimi najmä z EIB a iných rozvojových bánk. V novembri 2010 Komisia ohlásila vytvorenie komponentov pre oblasť zmeny klímy v rámci siedmich regionálnych investičných nástrojov EÚ, ktorých cieľom bolo posilniť programy rozvojových krajín zamerané na prispôsobenie sa účinkom zmeny klímy a investovanie do nízkouhlíkovej budúcnosti [6]. V súvislosti s investičnými nástrojmi, ktoré riadi EIB, neexistujú žiadne ciele ani odkazy na ciele v oblasti zvyšovania finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny. Okrem toho je stále príliš skoro na to, aby sa stanovil trend vo financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy v rámci investičných nástrojov, keďže komponenty pre oblasť zmeny klímy sa vytvorili len koncom roka 2010 a len nedávno sa začalo používať niekoľko ďalších investičných nástrojov. | Údaje nie sú k dispozícii |

[1] Pozri štúdie OECD (http://www.oecd.org/environment/cc/39725657.pdf) a mimovládnych organizácií (http://www.mcc-berlin.net/fileadmin/data/pdf/Publikationen/Tuerk_Sterk_Haites_Mehling_Flachsland_Kimura_Betz_Jotzo_2009_Linking_Emissions_Trading_Schemes.pdf).

[2] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3).

[3] Na základe správy Poradnej skupiny generálneho tajomníka OSN na vysokej úrovni pre financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy, 5. novembra 2010.

[4] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/financial_sector/.

[5] Trustový fond EÚ a Afriky pre infraštruktúru (ITF) v roku 2007; investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) v roku 2008; Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF) v roku 2010; investičný nástroj pre Latinskú Ameriku (LAIF) v roku 2010; investičný nástroj pre Strednú Áziu (IFCA) v roku 2010; karibský investičný nástroj (CIF) v roku 2012; ázijský investičný nástroj (AIF) v roku 2012; investičný nástroj pre tichomorskú oblasť (IFP) v roku 2012.

[6] Pozri tlačovú správu Komisie z 29. 11. 2010 (http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1621_sk.htm), v ktorej sa uvádza, že "dôsledkom tejto iniciatívy bude aj zlepšenie informovanosti o financovaní v oblasti zmeny klímy a zvýšenie transparentnosti tohto financovania."

--------------------------------------------------

PRÍLOHA VI

VYMEDZENIA POJMOV "NOVÉ A DODATOČNÉ", KTORÉ UPLATŇUJE KOMISIA A ŠTYRI ČLENSKÉ ŠTÁTY EÚ VYBRANÉ NA AUDIT

Zdroje:

(1) Dotazník pre členské štáty EÚ nadväzujúci na Správu o zodpovednosti za rok 2011

(http://ec.europa.eu/europeaid/how/accountability/eu-annual-accountability-reports/country_answers_en.htm).

(2) Správa s názvom "Dodržala EÚ svoje sľuby týkajúce sa urýchleného začatia financovania opatrení v oblasti zmeny klímy?", máj 2010, CAN Europe a iní.

(3) Informácie z internetovej stránky, ktorú zriadil holandský minister životného prostredia a územného plánovania

(www.faststartfinance.org/home).

(4) Štúdia Európskeho parlamentu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vonkajšie politiky Únie – Brífing o financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy: koncept dodatočnosti nadväzujúci na návrh Komisie týkajúci sa nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) na obdobie 2014 – 2020, jún 2012.

| Definície používané na informovanie o FSF |

Európska komisia | - nové: pridáva sa k už dohodnutej podpore na opatrenia súvisiace s klímou (1,2,4) - dodatočné: pochádza z nevyčlenenej marže v rámci stropu výdavkov z rozpočtu EÚ určených na vonkajšie opatrenia, a preto neznižuje ani nenahradzuje žiadne iné naplánované rozvojové financovanie (dodatočné k pôvodne naplánovanému financovaniu rozvojovej spolupráce a opatrení pre oblasť klímy v rokoch 2010 – 2012) (1,4) |

Nemecko | - nové: financovanie z inovatívnych zdrojov financovania (napr. aukcie emisných kvót v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) (1) - dodatočné: financovanie, ktoré je dodatočné k financovaniu súvisiacemu s otázkou klímy v porovnaní s referenčným rokom 2009 (1,2,4) |

Francúzsko | - začlenenie financovania rozvoja a opatrení v oblasti zmeny klímy, žiadna špecifikácia cieľových úrovní či dodatočnosti (4) - časť zvýšeného záväzku týkajúceho sa financovania opatrení v oblasti zmeny klímy vo Francúzsku; čiastočne sa započítava do vnútroštátnej oficiálnej rozvojovej pomoci (2,4) |

Taliansko | - neposkytla sa žiadna presná informácia (kombinácia viacerých definícií, napr. dodatočné k financovaniu súvisiacemu s otázkou klímy v konkrétnom referenčnom roku a/alebo k priemernému ročnému financovaniu súvisiacemu s otázkou klímy v konkrétnom referenčnom období) (1,4) |

Spojené kráľovstvo | - záväzok pochádza z nárastu rozpočtu Spojeného kráľovstva na oficiálnu rozvojovú pomoc, plánuje sa, že do roku 2013 dosiahne 0,7 % hrubého národného dôchodku (1,4) |

--------------------------------------------------