SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 6.9.2005 
KOM(2005) 411 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
PERSPEKTÍVNA POLITIKA  RÁDIOVÉHO FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA PRE 
EURÓPSKU ÚNIU: DRUHÁ VÝRO ČNÁ SPRÁVA 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
PERSPEKTÍVNA POLITIKA  RÁDIOVÉHO FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA PRE 
EURÓPSKU ÚNIU: DRUHÁ VÝRO ČNÁ SPRÁVA 
 
(Text s významom pre EHS) 
 
OBSAH 
1. Zhrnutie.................................................................................................................... .... 3 
2. Stav politiky rádiového frekven čného spektra na úrovni eú........................................ 3 
3. Prínos politiky frekven čného spektra k Lisabonským cie ľom..................................... 4 
4. Smerom k jasnej politike frekven čného spektra EÚ.................................................... 5 
5. Cesta vpred: preh ľad očakávaných k ľúčových iniciatív.............................................. 7 
6. Dosiahnutie politického konsenzu v ďalších krokoch ............................................... 11 
Príloha 1: Vývoj od prvej správy ............................................................................................. 12  
Príloha 2: Časový rozvrh činností v politike spektra EÚ......................................................... 14 
 
SK 3   SK 1. ZHRNUTIE  
Rádiové frekven čné spektrum je kľúčovým zdrojom pre mnohé základné služby 
v spoločnosti, ku ktorým patrí napr. mob ilná, bezdrôtová a satelitná komunikácia , televízne a 
rozhlasové vysielanie, doprava,  rádioloka čná technika (GPS/Galileo) a mnohé ďalšie 
zariadenia (poplašné zariadenia, dia ľkové ovláda če, načúvacie pomôcky, mikrofóny, 
zdravotnícke prístroje, at ď.). Rádiotechnológiu využívajú aj verejné služby ako napr. obrana, 
bezpečnosť a vedecké činnosti  (napr. meteorológia, pozorov anie Zeme, rádiová astronómia 
a výskum vesmíru). 
Efektívne a komplexné využitie  rádiového frekven čného spektra v týchto oblastiach môže 
stimuláciou rastu, konkuren čnej schopnosti a zamestnanosti pomôc ť Európskej Únii 
dosiahnuť ciele Lisabonskej stratégie . Terajšia neefektívnos ť v prideľovaní a využívaní 
frekvenčného spektra vytvára náklady, vedie k ne využitiu obchodných príležitostí a znižuje 
vytváranie inova čných služieb na úkor spotrebite ľa. 
Správa frekven čného spektra má významný cezhrani čný rozmer, ktorý sa prejavuje v 
závislosti európskych a svetových trhov od sl užieb založených na rádiovom frekven čnom 
spektre, ako aj v potrebe vyhnú ť sa škodlivej interferencii medzi krajinami. Koordinovaná 
politika frekven čného spektra v EÚ sa snaží posilni ť pôvodný jednotný trh s rádiovými 
službami a zariadeniami. V tejto sú vislosti Komisia navrhuje prija ť konkrétne opatrenia na: 
• zníženie prekážok v prístupe k frekven čnému spektru, čo by zlepšilo efektívnos ť, 
podporilo zavedenie inovácií a vä čšiu flexibilitu pre používate ľov, ako aj širší výber pre 
spotrebite ľov.  
• odstránenie umelých obmedzení, najmä me dzi rozhlasovou a mobilnou komunikáciou, čím 
by sa konvergencia stala realitou. 
Táto správa stru čne určuje stratégiu Komisie pre jednotnú politiku EÚ v oblasti rádiového 
frekvenčného spektra ako časť iniciatívy i2010, ktor ej zámerom je podpori ť rozvoj 
digitálneho hospodárstva. Dôležitá je na jmä potreba postupnej, ale systematickej liberalizácie  
využívania rádiového frekven čného spektra. S prihliadnutím na vnútroštátne záujmy v tejto 
záležitosti bude ma ť spoločný postup  na úrovni EÚ rozhodujúci prínos ku kompaktnosti a 
konečnému splneniu tejto úlohy. 
2. STAV POLITIKY RÁDIOVÉHO FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA NA ÚROVNI EÚ  
Toto je druhá správa o činnostiach vykonaných na základe rozhodnutia 676/2002/ES 
Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o regula čnom rámci pre politiku rádiového 
frekvenčného spektra v Európskom spolo čenstve („ Rozhodnutie o rádiovom frekven čnom 
spektre “). Správa podáva ucelený poh ľad na prebiehajúce činnosti a budúce výzvy politiky 
frekvenčného spektra zo strany EÚ a zaoberá sa touto problematikou v rámci širšieho 
politického kontextu. 
 
SK 4   SK Vedúce postavenie Európy v rozvoji a napred ovaní rádiotechnológie závisí od efektívneho 
využitia frekven čného spektra a od rozhodnutí, ktoré v tomto smere prijmú tvorcovia jej 
politiky. Vo svojej prvej správe  o politike rádiového frekven čného spektra v EÚ1 Komisia 
rozpoznala potrebu reformy v riadení tejto významnej oblasti. 
Členské štáty EÚ, zodpovedné hlavne za s voje vlastné vnútroštátne aktíva v oblasti 
frekvenčného spektra už uznali dôležitos ť spoločnej politiky EÚ v tejto oblasti pre vytvorenie 
a fungovanie vnútorného trhu. Zhodli sa takist o na potrebe vytvorenia dlhodobej koncepcie, 
založenej na politike zameranej na zlepše nie flexibility a citlivosti správy frekven čného 
spektra za ú čelom podpory hospodárskej sú ťaže a využitia i novácií, berúc do  úvahy ciele 
verejného záujmu2. 
V minulom roku prešla táto politika z po čiatočnej prípravnej fázy k prvým konkrétnym 
výsledkom. Za čali sa vies ť diskusie na vysokej úrovni o dôležitých otázkach politiky 
rádiového frekven čného spektra, ako sú napríklad vytvorenie trhov frekven čného spektra3 a 
prechod na digitálne televízne vysielanie4. Takisto sa prijali prvé harmoniza čné opatrenia na 
zachovanie prístupu ob čanov k novým technológiám a na ro zvoj vnútorného trhu EÚ, ktoré 
podporujú rozšírenie bezdrôtového pripojenia na internet5 a automobilových systémov na 
zabránenie kolízii6. Komisia tiež poskytla usmernenie na podporou záujmov EÚ v 
medzinárodných rokovaniach a zvážila spôsoby na zlepšenie prístupu k informáciám o 
frekvenčnom spektre. Podrobnosti o týchto ak tivitách sa nachádzajú v prílohe 1. 
3. PRÍNOS POLITIKY FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA K LISABONSKÝM CIE ĽOM 
Na summite Európskej Únie v marci 2005 ve dúci politici EÚ obnovili vzájomnú spoluprácu, 
zameranú na hospodársky rast a vznik nových pracovných miest, čo sa má dosiahnu ť aj 
vytvorením čo najširšej informa čnej spolo čnosti, založenej na rozsiahlom využívaní 
informačných a komunika čných technológii vo verejných službách, malých a stredných 
podnikoch a v domácnostiach7. Komisia tieto an alýzy plne podporuje iniciatívou i2010 a 
zdôrazňuje informa čné a komunika čné technológie ako hlavný hnací motor podpory 
konkuren čnej schopnosti a hospodárskeho rastu8. Vytvorenie otvoreného a konkuren čného 
jednotného trhu pre informa čnú spoločnosť a mediálne služby v rámci EÚ je pre rozvoj 
informačných a komunika čných technológii rozhodujúce. 
V tomto kontexte je zrejmé, že mobilná a na vedomostiach založená informa čná spoločnosť si 
vyžaduje významné zdokona lenie v riadení frekven čného spektra9. Odstránením obmedzení 
v prístupe k frekven čnému spektru  nástupom rádiotechnológie je možné podpori ť skorý 
nástup takejto informa čnej spolo čnosti, vytvori ť lepšie podmienky na dlhodobý a vyvážený 
hospodársky rast a zamestnanos ť a zlepšiť kvalitu života ob čanov. 
                                                 
1 KOM(2004) 507 
2 Závery Rady 15530/04 a 15533/04 z 3.12.2004 
3 KOM(2005) 400 
4 KOM(2005) 204 
5 Rozhodnutie 2005/513/ES. 
6 Rozhodnutie 2004/545/ES a 2005/513/ES. 
7 Závery Rady 7619/1/05 Rev. 1 z 23.3.2005 
8 KOM(2005) 229  
9 Pozri napríklad štúdiu Pricewaterhouse Coopers pre Predsedníctvo EÚ, „ Rethinking the European ICT 
Agenda ” (Prehodnotenie európskej agendy informa čných a komunika čných technológií), august 2004  
 
SK 5   SK O dôležitosti rozhodovania o politike frekven čného spektra jasne sved čí jej dosah na rozvoj 
sektora mobilnej komunikácie. V 80. rokoch iš lo o malý trh, roztrieštený na vnútroštátnej 
úrovni. V časné prijatie ustanovení EÚ  o harmonizácii frekvencií „spustilo“ rozvoj nového 
celoeurópskeho digitálneho mobilného systému ( GSM ). EÚ zárove ň podporovala postupné 
zavedenie konkurencie v tomto sektore nový mi licenciami a dotovala koordináciu 
výskumných a vývojových činnosti v odvetví. Tento kompl exný postoj bol základom vzniku 
odvetvia, ktoré len v krajinách EÚ 15 v r oku 2004 prispelo k HDP sumou 105,6 mld. EUR. 
Odvetvie mobilných služieb vytvorilo v krajinách EÚ 15 pod ľa odhadov 2,8 milióna 
pracovných miest. Pod ľa súčasného vývoja by malo čoskoro vo výške obratu predbehnú ť 
sektor poľnohospodárstva alebo elektrárenský, pl ynárenský a vodárensky priemysel spolu10. 
Rozhodnutia politiky frekven čného spektra v poslednom čase zásadne ovplyvnili budúcu 
generáciu mobilnej komunikácie („ 3G“). Keď EÚ schválila harmonizáciu frekven čného 
spektra pre 3G11, udeľovanie licencií operátorom odhalil o širokú škálu vnútroštátnych 
odchýlok s rôznou časovou špecifikáciou a funkciami prid elenia (rozdielne typy dražieb, 
komparatívne ponuky a rôzne metódy), čo sa v praxi prejavilo na  stanovení rozdielnych 
vnútroštátnych cie ľov. Celkové výnosy z licencií (približ ne 109 mld. EUR) boli v krajinách 
EÚ zastúpené ve ľmi nerovnomerne. Vä čšia koordinácia zo stra ny EÚ vo vytvorení nových 
inovatívnych mechanizmov týkajúcich sa frekven čného spektra by mohla zmierni ť niektoré 
negatívne následky v mobilnom sektore, v ktorom čoraz viac prevažujú ce loeurópske stratégie 
12. 
Rozhodnutia správy frekven čného spektra sú dôležité aj pre mnohé ďalšie pokra čujúce 
spoločenské „trendy", akými sú prechod na di gitálne televízne vysielanie, rozvoj 
bezdrôtových kancelárii, domovov a škôl, bezpe čnejšia letecká13, námorná, železni čná a 
cestná doprava, efektívnejšie  služby verejnej bezpe čnosti a starostlivosti o zdravie. 
4. SMEROM K JASNEJ POLITIKE FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA EÚ  
Členské štáty majú rovnaký celkový cie ľ pre správu rádiového frekven čného spektra, t.j. 
optimálne využitie toht o prirodzeného aktíva  pre „väčšie dobro“ spolo čnosti. Nájdenie 
správneho prístupu na podporu tohto cie ľa však sťažuje množstvo rôznych záujmov, ktoré sú 
ovplyvňované zmenami, významným „dedi čstvom“ predchádzajúc ich rozhodnutí a dopadom 
vnútroštátnych opatrení na ostatné krajiny a na vnútorný trh EÚ. 
4.1. Hľadanie koordinovaných odpovedí na spolo čné problémy  
Pokrok v správe frekven čného spektra sa aktívne zvažuje a zavádza v celom vyspelom 
svete14. Komisia je presved čená, že efektívna reforma frekven čného spektra bude pre 
Európu významným prínosom.  Ambiciózne národné reformy v oblasti politiky 
frekvenčného spektra však musia by ť v súlade so smerovaním EÚ. Riziko nadmerného 
roztrieštenia vo vnútroštátnych politik ách predstavuje pre Európu skuto čnosť, že nedostato čná 
konvergencia pri použití frekven čného spektra bude oslabená jednostrannou činnosťou a 
                                                 
10 Po čiatočná štúdia o mobilných službách pre GSMA, 24.12.2004 
11 Rozhodnutie 128/1999/ES  
12 Pozri štúdiu o zavedení 3G od  McKinseya pre EC, jún 2002 
13 Napríklad rozvojom rádionaviga čného plánu EÚ (ERNP) 
14 Pozri napríklad „US Presidential Memo on Sp ectrum Policy“ z 5.6.2003 a následné aktivity 
 
SK 6   SK reformy nebudú môc ť dosiahnu ť očakávaný hospodársky a spolo čenský prínos, pri relatívnej 
nedostato čnej veľkosti vnútroštátnych trhov. 
V bezdrôtovom sektore má veľký význam ve ľkosť trhu . Súčasné rýchle tempo v inováciách 
rádiových aplikácií v priemysle IT môže súvisie ť so zameraním sa na znižovanie cien pre 
zákazníkov v tomto odvetví poskytovaním ús porných, štandardizovaných (t. j. 
neautorizovaných) interoperabi lných riešení – dobrým príkla dom sú technológie WiFi a 
Bluetooth. Okrem rýchleho a bezplatn ého prístupu k rádiovému frekven čnému spektru je 
tento prístup založený na tom, že sa pre nové aplikácie otvárajú ve ľké trhy, ktoré vedú k 
väčšej motivácii investova ť a k značným úsporám z ve ľkosériovej výroby. 
Tento „sektor rovnej hry“ pre expandujúcu t echnológiu existuje v USA a v Japonsku (a v 
budúcnosti v Číne a v Indii), ale často chýba na trhu EÚ, kt orý riskuje, že bude na 
vnútroštantej úrovni príliš rozt rieštený na to, aby pritiahol významné súkromné investície 
potrebné na rozvoj nových rádiotechnológií a na udržanie  efektívnej konkurencie. 
Z toho dôvodu, ke ďže je zrejmé, že využitie rádiového frekven čného spektra ovplyv ňuje 
národné privilégiá, je aj evidentné, že pravý jednotný trh EÚ pre rádiové služby a zariadenia 
musí byť podchytený spoločnou politikou a regula čnými prístupmi k dostupnosti 
frekvenčného spektra, aby sa dosiahlo požadovan é „kritické množstvo“ reforiem, aby sa 
užívatelia aj priemysel presved čili, že každá inova čná technológia umožnená v ďaka 
deregulácii môže by ť dostupná celému trhu EÚ a a by sa ochránili verejné služby. 
4.2. Smerom k novým prístupom k správe frekven čného spektra 
Nedostatok flexibility správy frekven čného spektra v nasledovaní technologického vývoja a 
požiadaviek spotrebite ľa viedli k „stagnácii“ frekven čného spektra  pre nové 
rádiotechnológie. V Európe komplikuje cel kový problém nedokonalá podstata jednotného 
trhu rádiových zariadení a služieb. V pr axi to znamená, že odvetvie je stále často 
konfrontované s rôznymi vnútroštát nymi predpismi a protichodnými  strategickými prístupmi. 
V minulosti sa frekven čné spektrum rozde ľovalo prostredníctom podrobných predbežných 
administratívnych rozhodnutí. Tento prístup sa  dostal pod zvyšujúci sa  tlak kvôli vysokému 
obratu v oblasti technológii a silnému dopyt u po bezdrôtových aplikáciách. Požiadavka 
prvotného regula čného odsúhlasenia môže významne spomali ť alebo dokonca zabráni ť 
uvedeniu nových produktov. 
V snahe by ť flexibilnejší pri rozde ľovaní frekven čného spektra boli vyvinuté nové modely 
riadenia. Dva hlavné modely sú: 
• Trhy frekven čného spektra môžu zlepši ť efektívnos ť použitia frekven čného spektra, 
keďže odvetvie je vhodnejšie na identifikáciu aplikácie najvyššej hodnoty ako regulátori. 
Umelý nedostatok tohto tovaru by sa mal rieši ť vytvorením „vo ľného trhu“ s 
obchodovate ľnými právami na používanie jednotlivých frekvencií pod ľa potreby trhu. 
• Používanie oslobodené od licencie („commons” model ), kde sa zariadenia (prevažne 
spotrebite ľský tovar s nízkym výkonom), ktoré sp ĺňajú určité technické podmienky, 
používajú bez licencie. Táto redukcia v regula čných obmedzeniach už umožnila vytvorenie 
nových prosperujúcich rádiovýc h sektorov, ktoré využívajú re latívne malé množstvo 
frekvenčného spektra a ďalšia flexibilita v tejto oblasti by bola prospešná. 
 
SK 7   SK Vyvážený prístup na úrovni celej EÚ by sa mal h ľadať medzi všetkými modelmi 
frekvenčného spektra15. Ich optimálna kombinácia bude závisie ť od rôznych kritérií, akými 
sú rýchlos ť nástupu na trh, ochrana pred škodlivým rušením, kvalita služieb a rozvíjanie 
vnútorného trhu a inovácii. 
5. CESTA VPRED : PREHĽAD OČAKÁVANÝCH K ĽÚČOVÝCH INICIATÍV  
Komisia plánuje zlepši ť efektívnos ť použitia rádiového frekven čného spektra v EÚ použitím 
kompaktných nástrojov konkrétnych opatrení v koordinácii s členskými štátmi. Časový 
rozvrh týchto opatrení sa nachádza v prílohe 2. 
5.1. Vymedzenie spolo čných, jasných and flexibilných pravidiel 
Spoločná sústava pravidiel je pre správu rádiového frekven čného spektra potrebná na to, 
aby investorom poskytla ur čitú predvídate ľnosti a užívate ľom zas neobmedzenú funk čnosť 
zariadení. Hoci už existuje16 adekvátny právny základ ES pre zosúladenie frekven čného 
spektra a pre fungovanie rádiových zaria dení, úlohou najbližše j revízie regula čného rámca 
elektronickej komunikácie bude integrova ť nové prístupy v politike regula čného 
frekvenčného spektra a objasni ť koncepciu týkajúcu sa rádiové ho spektra, ako sú napríklad 
efektívnos ť a interferencia17. Zohľadnia sa spolo čné pravidlá pre obchodovanie s 
frekvenčným spektrom ako aj vä čší význam EÚ pri ude ľovaní licencii. 
Revízia takisto poskytne príležitos ť na objasnenie princípov neutrality technológie a služieb 
aplikovaných na frekven čné spektrum. Ich použitie by malo by ť pravidlom, hoci môžu by ť 
limitované technickými záležitos ťami, napríklad obmedzením interferencie. Ďalšie odchýlky 
od týchto princípov musia by ť preskúmané od prípadu k pr ípadu preskúmavaním záujmov 
EÚ. 
5.2. Flexibilita použitia frekven čného spektra a jej zavedenie do praxi 
Flexibilita použitia frekven čného spektra môže zvýši ť efektívnos ť tým, že umožní vä čší výber 
použitia ur čitých pásem. Spolo čné podmienky na takúto flexib ilitu budú pre jednotný trh EÚ 
výhodnejšie: 
• Komisia navrhuje zavedenie trhov frekven čného spektra  v EÚ do roku 201018. 
Koordinované zavedenie trhov frekven čného spektra v EÚ by zabr ánilo narúšaniu výhod 
integrovaného európskeho trhu elektroni ckej komunikácie a mohlo by prinies ť čistý zisk až 
9 mld. EUR ro čne19. 
                                                 
15 Zvažujú sa aj iné nové prístupy v riadení, akými sú „overlay” (vnímavé rádio) a „underlay” (ultra 
širokopásmová technológia - UWB) systémy prístupu k frekven čnému spektru 
16 RSD a smernica 1999/5/ES, jednotlivo 
17 Napríklad v článku 9 Smernice 2002/21/ES a článku 5 Smernice 2002/20/ES 
18 Pozri poznámku 4 
19 Štúdia z analýzy trhov frekven čného spektra pre ES, máj 2004 
 
SK 8   SK • Prechod od analógového na digitálne pozemské vysielanie  uvoľní vďaka vyššej 
technickej efektívnosti dodato čnú kapacitu frekven čného spektra („získané frekven čné 
spektrum“). Komisia podporuje lisabonskú agendu koordináciou zavedenia celoeurópskych inova čných použití v časti uvoľneného frekven čného spektra. Dátum 
určený na zastavenie prevádzky analógového vysielania v EÚ (rok 2012), prispeje k 
naplneniu týchto cie ľov
20. 
• V súčasnosti prebiehajú diskusie21 o spoločnom prístupe k frekven čnému spektru pre 
všetky bezdrôtové platformy , ktoré poskytujú služby elektronickej komunikácie 
(eCommunication ). Nariadenia týkajúce sa frekven čného spektra by mali rozpozna ť 
konvergen čné trendy (celulárno-vysielacia sfér a, hlasové služby, pevné, mobilné a 
cestovné použitie) a umelo medzi nimi nerozlišova ť. Frekvencie pre tieto aplikácie by mali 
byť postupne „nazhromaždené“ a pripravené pre spotrebite ľa, len čo sa upravia. 
• Úvaha o spôsobe rozšírenia pou žívanie oslobodené od licencie  („commons“ model ) sa 
vyžaduje aj na úrovni EÚ, ke ďže dodato čné frekvencie ur čené pre tento model by boli 
užitočnejšie, ak by boli dostupné  v celej EÚ. V regula čnom rámci ES by mali by ť 
individuálne oprávnenia (t .j. licencie) skôr výnim kou ako pravidlom. Skuto čnosť, že 
väčšina frekven čného spektra vôbec podlieha lice nciám, je ospravedlnite ľná potenciálnym 
rizikom škodlivej interferencie , ktorá by vznikla v prípade neobmedzeného používania. 
Mali by sa objasni ť riziká a prínosy sú časného procesu vyhýbajúcemu sa interferencii, aby 
sa vytvorila rovnováha medzi ochranou existu júcich služieb a podporou inovácii. Komisia 
začína v roku 2005 štúdie v oblasti použ ívanie oslobodené od licencie  a interferencie. 
• Rozvoj technológii výkonných vo frekven čnom spektre, napríklad cez „inteligentné” 
alebo kognitívne rádio by mohol ma ť významný dopad na flex ibilitu. Na podporu tohto 
výskumu využíva Komisia financovanie pod ľa rámcového programu EÚ22 v oblasti 
výskumu a technického rozvoja.  
5.3. Pomoc v rozvoji spolo čného technologického základu EÚ 
Priemyselné odvetvie by malo ma ť príležitos ť poskytova ť inovatívne produkty  na trh EÚ 
ako celok. Komisia plánuje podpori ť rozvoj trhov, ktoré sú skuto čne rozšírené v celej EÚ, ako 
aj neobmedzený kolobeh tovarov a služieb rádiového frekven čného spektra tým, že bude 
systematicky ur čovať frekvencie, ktoré je potrebné harmonizova ť, a bude poskytova ť istotu 
harmonizácie de facto . 
Pre nasledujúce vykazovacie obdobie sa po číta s týmito opatreniami: 
• Podpora rozvoja vysielania  cez: 
– mobilnú komunikáciu 3G (IMT 2000 a iné) ,  
– technológiu širokopásmového bezdrôtového prístupu ( BWA - Broadband 
Wireless Access),  
– zmiešané satelitné aplikácie 3G a aplikácie dátového vysielania   
                                                 
20 Pozri poznámku 5 
21 Názor Združenia pre politiku rádiového frekven čného spektra (RSPG) na WAPECS sa o čakáva koncom 
roka 2005 
22 Pozri napríklad projekt E2R na http://e2r.motlabs.com/  
 
SK 9   SK • Ultra širokopásmové produkty (UWB – Ultra Wideband) - koordinované zavedenie 
potencionálne prenikajú cej nízkovýkonnej a širokopásm ovej technológie v oblasti 
produktov informa čných technológií, ako aj telekomunika čných produktov a spotrebného 
tovaru.  
• Zariadenia s malým dosahom – umožňujú celoeurópskemu masovému trhu lacných 
rádiových zariadení vyvíja ť a propagova ť inovácie mnohých zariadenia každodenného 
života, akými sú napríklad bezdrôtové „inteligentné visa čky“ (RFID – Radio Frequency 
Identification)  
Okrem toho sa dve oblas ti, ktoré Komisia ozna čila v iniciatíve i 2010 ako „vlajkovú lo ď 
iniciatív informa čných a telekomunika čných technológii“, budú považova ť za integrované 
činnosti na uspokojenie vlastných požiadaviek: 
• Technológie pre samostatný život a zdravie: mnohé pomocné a zdravotnícke zariadenia 
sú bezdrôtové, napríklad sociálne  núdzové volania pre starších ľudí alebo rádiotelemetria 
medzi pacientmi a monitorovacími prístrojmi 
• Inteligentný automobil bude komunikova ť so svojim okolím rádiovými vlnami, napríklad 
komunikáciou medzi dopravnými prostriedkami  (IVC, inter-vehicle communications) 
Identifikácia a harmonizácia frekvencií potrebný ch pre takéto zariadenia, môže pomôc ť v ich 
rozvoji vytvorením spolo čných trhov v celej Európe a znižovaním cien. 
5.4. Optimalizácia vplyvu pôsobenia EÚ 
Niektoré ďalšie otázky sa vypracujú v nasledujúcom vykazovacom období:  
• Odhad regula čného vplyvu – na odhad hospodárskych a spolo čenských následkov 
určitých rozhodnutí sú potrebné vhodné  metódy. Je potrebné vynaloži ť úsilie na 
zhromaždenie vedomostí z priemyslu a iných zú častnených strán cez politické prehlásenia, 
verejné diskusie a/alebo nezávisle štúdie. 
• Revízia oprávnenosti harmoniza čných opatrení – mala by sa pravidelne posudzova ť 
trvalá významnos ť opatrení EÚ. Namiesto všeobecných, široko pojatých viet, ktoré by 
mohli otupi ť významnos ť odôvodnených výsledkov prieskumu, by každá výro čná správa 
mala brať do úvahy existujúce nariadenia frekven čného spektra ES a v prípade potreby 
navrhnúť cielené kroky. 
• Implementácia na vnútroštátnej úrovni: Komisia bude monitorova ť a podporova ť 
včasnú implementáciu harmoniza čných opatrení frekven čného spektra ES na vnútroštátnej 
úrovni, aby odstránila prekážky jedn otného trhu rádiotechnológie v EÚ. 
5.5. Podpora záujmov EÚ na medzinárodných rokovaniach  
Aktívna podpora politiky EÚ na me dzinárodných rokovaniach o frekven čnom spektre je 
nevyhnutnos ťou. V sú časnosti prebiehajú prípravy na dve konferencie Medzinárodnej 
telekomunika čnej únie (ITU – Internationa l Telecommunications Union): 
 
SK 10   SK • Regionálna konferencia o rádiokomunikáciách (RRC-06) , na ktorej sa zú častní okolo 
120 krajín, vyvinie technic ký plán pre digitálne po zemné vysielanie. Od členských štátov, 
ktoré budú na konferencií rokova ť, požaduje Komisia zabezpe čiť, aby toto plánovanie 
príliš neobmedzilo možnosti pol itiky na budúce používanie frekven čného spektra 
uvoľneného vďaka prechodu na digitálne vysielanie23, vrátane celoeurópskych služieb.  
• Svetová konferencia o rádiok omunikáciách (WRC-07) –  Komisia ur čí spoločné priority 
a ciele EÚ pre tieto globál ne rokovania o rádiokomunikáci ách. Hlavnou témou na rok 2007 
bude globálne ur čenie ďalšieho frekven čného spektra na vyspelú mobilnú komunikáciu, 
letecké systémy a krátko vlnné rádiové vysielanie.  
Po týchto dvoch konferenciách posúdi  Komisia výsledky a rozmer, akým sú časný proces 
podporuje politiku, princípy a zákony EÚ  na medzinárodných rokovaniach. 
5.6. Rozvoj inštitucionálnej štruktúry politiky frekven čného spektra na úrovni EÚ  
Výbor pre rádiové frekven čné spektrum (RSC – Radio Spect rum Committee) a Skupina pre 
politiku rádiového frekven čného spektra (RSPG – Radio Spectrum Policy Group) vykonávajú 
dobrú prácu. Rozvoj politiky frekven čného spektra v EÚ sa však spolieha aj na úzku 
vzájomnú sú činnosť týchto mechanizmov ES a Eu rópskej konferencie poštových a 
telekomunika čných správ (CEPT)24. Rozšírením EÚ sa „hlavní ak téri“ v týchto rozhodujúcich 
orgánoch podobajú. 
Doterajšie skúsenosti sú síce pozitívne, avšak budúce kroky sa musia navzájom viac 
dopĺňať a byť bez vzájomného prekrytia a s jasným por ozumením, kde je potrebné príslušné 
rozhodnutia vykona ť. „Sekven čný” prístup, ktorý sa uplat ňuje systematicky a je založený na 
metódach definovaných v ro zhodnutí o rádiovom frekven čnom spektre, by najlepšie využil 
„pridanú hodnotu“ každého mechanizmu. Základné opodstatnenie  na činnosť by sa 
posudzovalo a odsúhlasovalo prostredníctvom mechanizmov Komisie (Komisia spolu s 
Výborom pre rádiové frekven čné spektrum (RSC) a Sk upinou pre politiku rádiového 
frekvenčného spektra (RSPG)), kým Európska  konferencia poštových a telekomunika čných 
správ (CEPT) by mala na starosti nevyhnutnú a často komplexnú kompatibilitu a rozvoj , a to 
na základe mandátu. Na základe tejto pr áce by Komisia za pomoci Výboru pre rádiové 
frekvenčné spektrum (RSC) prijala technické vykonávacie opatrenia25. 
                                                 
23 KOM(2005) … 
24 Silná 46- členná európska medzivládna organizácia, ktorá pôsobí v oblastí telekomunikácii a 
frekvenčného spektra dlhšie ako samotná EÚ. Je uznávanou regionálnou inštitúciou v Medzinárodnej 
telekomunika čnej únii. 
25 Kompaktnos ť s ďalšími relevantnými skupinami, najmä TCAM and ETSI, bude takisto dôležitá 
 
SK 11   SK 6. DOSIAHNUTIE POLITICKÉHO KONSENZU V ĎALŠÍCH KROKOCH  
Európsky parlament a Rada majú schváli ť kroky EÚ v politike frekven čného spektra a: 
• uznať dôležitos ť frekvenčného spektra na zavedenie je dnotnej Európskej informa čnej 
spoločnosti tým, že budú podporova ť obnovenú Lisabonskú spoluprácu zameranú na 
hospodársky rast a vznik nových pracovných miest, 
• podporova ť spoločnú stratégiu zameranú na efektívnos ť správy frekven čného spektra v EÚ 
a propagova ť inovácie efektívnou kombináciou fl exibility a koordinovaného použitia 
frekvenčného spektra, 
• bližšie spolupracova ť, aby bola táto stratégia úspešná.  
 
SK 12   SK Príloha 1: Vývoj od prvej správy  
Rozhodnutie o rádiovom frekven čnom spektre (RSD) hovorí o štyroch rôznych oblastiach 
spoločných aktivít EÚ v politike frekven čného spektra. Tu sú hlavné témy, o ktorých sa 
hovorí v týchto oblastiach, od vydania prvej správy.  
Všeobecné politické 
témy Dokumenty  
Prechod na digitálne 
vysielanie 
 Názor Skupiny pre polit iku rádiového frekven čného spektra (RSPG) z novembra 
2004, dokument  RSPG04-55. 
RSPG zhodnotila, že iniciatívy na úrovni EÚ by mohli a mali propagova ť a zabezpe čiť 
koordinovaný prístup k dôsledkom frekven čného spektra na prechod na digitálne 
vysielanie. 
Oznámenie  o urýchlení prechodu z analógového na digitálne vysielanie . 
Sekundárne obchodovanie 
 Názor Skupiny pre polit iku rádiového frekven čného spektra (RSPG) z novembra 
2004, dokument  RSPG04-54. 
RSPG zhodnotila, že obchodovanie môže by ť ziskové v ur čitých častiach frekven čného 
spektra, so zrete ľom na dostato čné záruky ktoré zabezpe čia, aby možné zisky neboli 
kompenzované nepriaznivými následkami. Obchodovanie môže tiež prispie ť k 
dosiahnutiu strategického Lisabonského cie ľa. 
Oznámenie  o implementácii trhov pre rádiové frekven čné spektrum v EÚ . 
Spoločný flexibilný prístup 
pre elektronickú 
komunikáciu.  Názor Skupiny pre politiku rádiového frekven čného spektra (RSPG) na WAPECS 
pripravovaný na základe žiadosti Komisie ( dokument  RSPG04-45 Rev) – verejná 
diskusia  začala 
Frekvenčné spektrum bez 
potreby licencie Začiatok nezávislých štúdií na tému „verejný“ model a riadenie interferencie.  
 
Dátum prijatia Technické vykonávacie opatrenia  
8. júl 2004 Bezpečnosť cestnej premávky:  Rozhodnutie  o harmonizácií pásma 79 GHz na 
použitie automobilového radaru s malým dosahom v ES. 
17. január 2005 Bezpečnosť cestnej premávky:  Rozhodnutie  o harmonizácií pásma 24 GHz na 
dočasné použitie automobilových radarových zariadení s malým dosahom v ES. 
11. júl 2005 Elektronická komunikácia: Rozhodnutie  o harmonizácií pásma 5 GHz na použitie 
systémov bezdrôtového pripojenia (WAS/RLAN) v ES. 
15. júl 2005 Súhlas Výboru pre rádiové frekven čné spektrum (RSC) s opätovným použitím 
zvolávacieho pásma ERMES. Prijatie rozhodnutia ES (podpora - pomôcky pre nedoslýchavých, zariadenie na vystopovanie ukradnutých automobilov a iné) - závisí od 
zrušenia smernice Rady 90/544/EHS (pozri Návrh na smernicu
). 
 
SK 13   SK  
Informácia 
frekvenčného spektra  Komisia diskutuje s Výborom pre rádiové frekven čné spektrum (RSC) o implementácií 
niektorých výsledkov štúd ie o rozdelení frekven čného spektra a jeho používaní v EÚ. 
 
 Medzinárodné rokovania o frekven čnom spektre  
WRC-07  
 
 
 Pripravované stanovisko  Skupiny pre politiku rádiového frekven čného spektra 
(RSPG) k prioritám a cie ľom EÚ pre konferenciu WRC-07 Medzinárodnej 
telekomunika čnej únie, s ú časťou všetkých zú častnených strán pomocou verejných 
diskusií  and seminárov.  
Príspevok politiky EÚ (informa čná správa) - dokument  RSPG05-71. 
Štúdia o budúcich potrebách frekven čného spektra pre mobilnú komunikáciu 
(problematika konferen cie WRC-07) – pozri výsledky . 
RRC-06  Diskusia Skupiny pre politiku rádiového frekven čného spektra (RSPG) o politických 
aspektoch konferencie RRC-06 Medzinárodnej telekomunika čnej únie. 
Oznámenie  o prioritách EÚ na konferencií RRC-06 Medzinárodnej telekomunika čnej 
únie. 
 
SK 14   SK Príloha 2: Časový rozvrh činností v politike spektra EÚ  
Poznámka: Tento zoznam má len informatívny charakter a jednotlivé činnosti sa môžu prida ť, 
odstrániť alebo upravi ť 
Návrhy na kompaktnú flexibilitu vo frekven čných pásmach na poskytnutie 
služieb elektronickej komunikácie (WAPECS) 
Návrh na spolo čnú formu užívateľských práv  v kontexte s obchodovaním s 
frekvenčným spektrom. 2006 
Harmoniza čné opatrenia:  
Prijatie rozhodnutia ES, ktoré ha rmonizuje používanie takzvaného „rozšíreného 
pásma IMT-2000“.  
Prijatie jedného alebo viacerých roz hodnutí ES, ktoré harmonizuje používanie 
ultra širokopásmových (UWB – ultra wideband) aplikácií.  
Prijatie rozhodnutia ES, ktoré poskytuj e rámec pre harmonizáciu prístupu k 
frekvenčnému spektru pre vä čší počet zariadení s malým rozsahom (SRD – 
Short-Range Devices).  
Zrušenie smernice ERMES a prijatie rozhodnutia ES o harmonizácii používania 
tohto bývalého zvolávacieho pásma. 
Návrhy týkajúce sa otázok súvisiacich s frekven čným spektrom, vrátane 
udeľovania licencií, v preskúmaní regula čného rámca elektronickej 
komunikácie z roku 2002  
Návrhy na koordinované použitie časti rozdeleného digitálneho vysielania, za 
účelom naplnenia cie ľov konferencie RRC-06 Medz inárodnej telekomunika čnej 
únie.  
Zavedenie prístupu k frekvenčnému spektru bez potreby licencie na celom 
území EÚ. 
Implementácia zlepšení do procesu riadenia interferencie . 
Určenie priorít EÚ pred konferenciou WRC-07 Medzinárodnej telekomunika čnej 
únie. 2007 
Harmoniza čné opatrenia: 
Širokopásmový bezdrôtový prístup a mobilné satelitné aplikácie.  
Prospešné a zdravotnícke  bezdrôtové aplikácie. 
Bezdrôtové aplikácie pre  inteligentný automobil. 
2008 Koordinované zavedenie releva ntných výsledkov konferencie WRC-07 
Medzinárodnej telekomunika čnej únie  na území celej EÚ. 
2009 Zavedenie nových pravidiel elektronickej komunikácie na vnútroštátnej úrovni 
2010 Kompletné zriadenie fungujúceho trhu EÚ  pre hlavnú časť frekvenčného spektra.
2012 Navrhovaný termín kompletizácie  ukončenia analógového vysielania v EÚ.