EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 6. 2022 COM(2022) 305 final 2022/0196(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2115 (Text s významom pre EHP) {SEC(2022) 257 final} - {SWD(2022) 169 final} - {SWD(2022) 170 final} - {SWD(2022) 171 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Pesticídy sú zmesami jednej alebo viacerých účinných látok a koformulantov, ktoré sa bežne používajú na ochranu rastlín a ktoré odpudzujú a ničia škodlivé organizmy alebo zmierňujú ich vplyv. Používajú sa prevažne v poľnohospodárstve, ale aj v lesnom hospodárstve, na zelených mestských plochách a popri dopravných sieťach, ako sú cesty a železnice. Keďže pesticídy môžu mať škodlivé účinky na životné prostredie a ľudské zdravie, sú prísne regulované na úrovni EÚ. Na účely tohto návrhu sa pojmy „pesticídy“ a „prípravky na ochranu rastlín“ budú používať ako synonymá. Smernica o udržateľnom používaní pesticídov (ďalej len „SUPP“) bola prijatá v roku 2009 ako jedno z následných opatrení nadväzujúcich na tematickú stratégiu Komisie týkajúcu sa trvalo udržateľného využívania pesticídov . Od členských štátov sa vyžadovalo uviesť do účinnosti vnútroštátne ustanovenia, ktorými sa SUPP transponuje do ich vnútroštátneho práva, a to do 26. novembra 2011. Komisia považovala za vhodné vykonať hodnotenie SUPP, pri ktorom sa zohľadnili aj problémy identifikované pri jej vykonávaní, presadzovaní a uplatňovaní v členských štátoch. Táto práca bola vykonaná ako súbežné posúdenie, ktoré zahŕňalo hodnotenie i posúdenie vplyvu. Komisia dúfala, že toto posúdenie bude môcť použiť pri predložení nového legislatívneho návrhu na revíziu SUPP do prvého štvrťroka 2022, ako sa uvádza v stratégii Z farmy na stôl. Vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie SUPP v súčasnosti vykazuje nedostatky. Na tieto nedostatky sa poukázalo v auditoch a pri návštevách, ktoré Komisia vykonala na účely zistenia potrebných skutočností v členských štátoch, a v správach o vykonávaní: i)vypracovaných Komisiou; ii)v štúdii výskumnej služby Európskeho parlamentu o vykonávaní SUPP a iii)v nedávnej správe Európskeho dvora audítorov o prípravkoch na ochranu rastlín. Okrem toho v mnohých petíciách, dvoch iniciatívach občanov Únie a otázkach nastolených v Európskom parlamente v súvislosti s touto problematikou možno pozorovať narastajúce obavy spoločnosti týkajúce sa používania pesticídov. Zo spätnej väzby získanej počas verejnej konzultácie o pláne hodnotenia a z úvodného posúdenia vplyvu, ktoré uskutočnila Komisia, vyplynuli závažné nedostatky vo vykonávaní SUPP v niektorých členských štátoch. Z tejto spätnej väzby pre Komisiu okrem toho vyplynula naliehavá potreba zaviesť prísnejšie pravidlá, napríklad vo forme nariadenia na úrovni EÚ s cieľom zvýšiť súdržnosť a zaviesť účinnejšie politiky v jednotlivých členských štátoch. Harmonizácia vnútroštátnych politík používania pesticídov by mohla prispieť k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu a zníženiu narušení obchodu medzi členskými štátmi. Dosiahnutie bezpečnej, udržateľnej, spravodlivej, klimaticky zodpovednej a cenovo dostupnej výroby potravín, ktorá rešpektuje zásady udržateľnosti, životné prostredie, ochranu biodiverzity a ekosystémov pri súčasnom zaistení potravinovej bezpečnosti je pre občanov veľmi dôležitou otázkou a patrí medzi 49 návrhov zahrnutých do záverečnej správy Konferencie o budúcnosti Európy uverejnenej 9. mája 2022. Občania tiež žiadajú Úniu, aby chránila a obnovovala biodiverzitu, krajinu a oceány a odstraňovala znečistenie a aby prijala rozhodné opatrenia na podporu a zaručenie ekologickejšieho poľnohospodárstva orientovaného na klímu. V stratégii Komisie Z farmy na stôl, ktorá je súčasťou Európskej zelenej dohody, sa zdôrazňuje potreba prechodu na spravodlivý, zdravý potravinový systém šetrný k životnému prostrediu. V stratégii Z farmy na stôl sa takisto zdôrazňuje význam zlepšenia pozície poľnohospodárov (ktorí sú kľúčovým prvkom pri riadení tohto prechodu) v hodnotovom reťazci. Navrhujú sa v nej dva konkrétne ciele, a to do roku 2030 zredukovať používanie chemických pesticídov a nebezpečnejších pesticídov i z nich vyplývajúce riziko. Nariadenie EÚ je v tejto oblasti kľúčovým nástrojom na dosiahnutie cieľov uvedených v stratégii Z farmy na stôl a malo by sa preto posilniť. Ako sa uvádza v pripojenom posúdení vplyvu, a vzhľadom na podporné hodnotenie, tento návrh sleduje nasledujúce štyri ciele. ●Prvým cieľom je: i)zredukovať používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúce riziko, najmä pokiaľ ide o pesticídy obsahujúce nebezpečnejšie účinné látky; ii)zvýšiť mieru uplatňovania a presadzovania integrovanej ochrany proti škodcom (ďalej len „IOPŠ“) a iii)zvýšiť mieru používania menej nebezpečných a nechemických alternatív k chemickým pesticídom pri ochrane proti škodcom. ●Druhým cieľom je zlepšiť dostupnosť údajov z monitorovania vrátane údajov o: i)aplikácii a používaní pesticídov a o z nich vyplývajúcom riziku a

ii)monitorovaní zdravia a životného prostredia. Zabezpečí sa tým lepší rámec na meranie pokroku. ●Tretím cieľom je zlepšiť vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie právnych ustanovení vo všetkých členských štátoch v snahe zlepšiť účinnosť a efektívnosť politík. ●Štvrtým cieľom je podporiť využívanie nových technológií, ako je presné poľnohospodárstvo, ktoré využíva satelitné údaje a služby (vrátane geopriestorových lokalizačných techník), v snahe zredukovať celkové používanie pesticídov a z nich vyplývajúce riziko. V najnovšom hodnotení SUPP sa potvrdili pretrvávajúce ťažkosti identifikované pri jej uplatňovaní, vykonávaní a presadzovaní. Vzhľadom na tieto ťažkosti sa tento návrh nariadenia o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín (ďalej len „NUPP“) zameriava na: i)nahradenie SUPP, pokiaľ ide o úpravu používania pesticídov a ii)lepšie zosúladenie s cieľmi Európskej zelenej dohody a stratégie Z farmy na stôl. Cieľom tohto návrhu je znížiť riziká vyplývajúce z používania pesticídov a jeho vplyvy na ľudské zdravie a životné prostredie, a to: i)dosiahnutím cieľov uvedených v stratégii Z farmy na stôl týkajúcich sa zníženia miery používania pesticídov a ii)podporovaním používania IOPŠ a alternatív k chemickým pesticídom. Nariadenie je vhodné tak na zabezpečenie splnenia úrovne ambícií stratégie Z farmy na stôl, ako aj na nápravu problémov identifikovaných pri vykonávaní SUPP, a to poskytnutím jednoznačných a jednotných pravidiel. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Návrh je v súlade s cieľom Európskej zelenej dohody, podľa ktorého by všetky politiky EÚ mali prispievať k zachovaniu a obnove európskeho prírodného kapitálu. Okrem toho je v súlade s cieľmi: i)zredukovať používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúce riziko a ii)zredukovať používanie nebezpečnejších pesticídov. Tieto ciele sa uvádzajú v týchto dokumentoch: i)stratégia Z farmy na stôl; ii)stratégia biodiverzity; iii)akčný plán nulového znečisťovania a iv)stratégia v oblasti pôdy. Tento cieľ je takisto v súlade s plnením cieľov iniciatívy EÚ zameranej na opeľovače, stratégie udržateľnosti EÚ zameranej na chemikálie a strategického rámca EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027.

Tento návrh je takisto v súlade s cieľom Európskej komisie, aby sa do roku 2030 minimálne 25 % poľnohospodárskej pôdy v EÚ obhospodarovalo ekologickým spôsobom, ako aj s cieľom dosiahnuť výrazný nárast ekologickej akvakultúry. Návrhom sa takisto dopĺňajú iné súčasné iniciatívy. Napríklad nariadenie xxx/xxx o štatistike poľnohospodárskych vstupov a výstupov v odvetví poľnohospodárstva [vložiť odkaz na prijatý akt] umožní Komisii uverejňovať viac údajov o predaji a používaní pesticídov v členení podľa jednotlivých účinných látok. V rámci akčného plánu Z farmy na stôl Komisia pripravila štyri návrhy nariadení týkajúcich sa požiadaviek na údaje, kritérií schvaľovania a zásad hodnotenia účinných látok, ktoré sú mikroorganizmami, a prípravkov na ochranu rastlín, ktoré ich obsahujú, s cieľom uľahčiť prístup na trh pre alternatívne výrobky k chemickým pesticídom. Tieto texty budú prijaté a začnú sa uplatňovať na jeseň 2022. Cieľom je poskytnúť poľnohospodárom nástroje na nahradenie chemických prípravkov na ochranu rastlín. Uľahčením uvádzania týchto biologických prípravkov na ochranu rastlín na trh budú mať poľnohospodári – vrátane tých, ktorí pestujú ekologické plodiny – k dispozícii viaceré alternatívy udržateľnej ochrany plodín. Tento návrh je relevantný aj pre najvzdialenejšie regióny EÚ uvedené v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktoré sa nachádzajú v Atlantickom oceáne, Indickom oceáne a Karibskej oblasti. Vzhľadom na trvalé obmedzenia, akými sú odľahlosť od európskeho kontinentu, ostrovný charakter a závislosť od niekoľkých výrobkov a vysoká miera vystavenia účinkom zmeny klímy, majú nárok na osobitné opatrenia na podporu ich sociálno-ekonomického rozvoja. Ako sa stanovuje aj v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, osobitná pozornosť by sa mala vzhľadom na mimoriadne vysokú hodnotu biodiverzity venovať ochrane a obnove ekosystémov najvzdialenejších regiónov. •Súlad s ostatnými politikami Únie Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) Podľa novej SPP (ktorá sa má vykonávať od 1. januára 2023) sa členským štátom bude pomáhať pri: i) financovaní opatrení v súlade s cieľmi zredukovať používanie pesticídov stanovenými v stratégii Z farmy na stôl a ii) podpore udržateľných poľnohospodárskych postupov. Relevantné prvky súčasnej SUPP sú už zahrnuté v systéme kondicionality podľa SPP. Nová SPP okrem toho obsahuje rôzne nástroje na podporovanie presného poľnohospodárstva. Členské štáty môžu využívať ekoschémy a environmentálne, klimatické a iné záväzky týkajúce sa hospodárenia na podporu vykonávania postupov presného poľnohospodárstva. SPP okrem toho zahŕňa možnosť financovať investície, napríklad do strojového zariadenia, a nástroje na riadenie rizika, ako aj podporu rozvíjania technických poznatkov, ako je odborná príprava, poradenstvo, spolupráca a výmena poznatkov. Konkrétnejšie majú členské štáty prostredníctvom poľnohospodárskych poradenských služieb SPP poskytovať poradenstvo poľnohospodárom v oblasti udržateľného používania pesticídov, inovácií, digitálnych technológií, obmedzenia expozície pesticídom a udržateľného hospodárenia so živinami. Budovanie kapacít na zavádzanie a účinné používanie digitálnych technológií poľnohospodármi môže byť takisto posilnené podporou, spoluprácou a európskym partnerstvom v oblasti inovácií zameraným na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-AGRI). Okrem toho majú členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP vysvetliť, ako budú používať nástroje SPP na plnenie príslušných potrieb a cieľov. Politika v oblasti životného prostredia a chemických látok Tento návrh spolupôsobí s viacerými politikami a legislatívnymi aktmi v oblasti životného prostredia, napríklad: i)plánované ciele v oblasti obnovy prírody; ii)iniciatíva zameraná na opeľovače na riešenie úbytku opeľovačov v EÚ a prispenie k celosvetovému úsiliu o ich ochranu; iii)zoznam znečisťujúcich látok a regulačných noriem v smernici o environmentálnych normách kvality, smernici o podzemnej vode a smernici o pitnej vode. Je kľúčovým prvkom pri plnení cieľov stanovených v právnych predpisoch EÚ týkajúcich sa vody vrátane rámcovej smernice o vode. Nadväzuje aj na požiadavky na ochranu prírody stanovené v smernici o biotopoch a smernici o ochrane vtáctva. Politika EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci Návrh dopĺňa ustanovenia príslušného acquis EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, najmä rámcovú smernicu 89/391/EHS, smernicu 98/24/ES, smernicu 2004/37/ES, smernicu 2009/104/ES a smernicu 89/656/EHS. Je v súlade so strategickým rámcom EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na roky 2021 – 2027, v ktorom sa osobitná pozornosť upriamuje na potrebu posilniť odbornú prípravu poľnohospodárov, aby sa zlepšili ich zručnosti a zvýšila ich informovanosť o pravidlách v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci v poľnohospodárskych podnikoch vrátane bezpečného používania chemických látok, najmä prípravkov na ochranu rastlín. Iniciatíva v záujme udržateľného potravinového systému Únie Tento návrh dopĺňa plánovanú legislatívnu iniciatívu týkajúcu sa rámca udržateľného potravinového systému, ktorej cieľom je podporiť súdržnosť politík na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, začleniť udržateľnosť do všetkých politík týkajúcich sa potravín a posilniť odolnosť potravinového systému Únie. Táto plánovaná iniciatíva vychádza z horizontálneho prístupu, na základe ktorého sa zavedú ciele súvisiace s udržateľnosťou, spoločné vymedzenia pojmov, všeobecné zásady, ako aj požiadavky týkajúce sa udržateľného potravinového systému Únie, pričom sa vyriešia zodpovednosti všetkých aktérov v rámci potravinového systému. V kombinácii s etiketami na potravinových výrobkoch osvedčujúcimi a označujúcimi ich výsledky v oblasti udržateľnosti a cielenými stimulmi rámec umožní prevádzkovateľom profitovať z výhod udržateľných praktík a zabezpečí, aby sa potraviny na trhu EÚ a činnosti týkajúce sa potravín stávali čoraz udržateľnejšími. Ustanovenia tohto nariadenia budú predstavovať lex specialis vo vzťahu k požiadavkám stanoveným v plánovanej iniciatíve, a to v rozsahu, v akom ustanovenia tohto nariadenia zahŕňajú konkrétnejšie ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom v porovnaní s ustanoveniami, ktoré sa majú stanoviť v plánovanej iniciatíve. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom pre opatrenia v tejto oblasti je článok 192 ods. 1 ZFEÚ, ktorý oprávňuje Európsku úniu prijať opatrenia na udržanie, ochranu a zlepšenie kvality životného prostredia a ochranu ľudského zdravia. Opatrenia EÚ v tejto oblasti sú odôvodnené príslušnými problémami v oblasti životného prostredia a verejného zdravia. •Subsidiarita Smernicou SUPP sa vytvoril rámec na dosiahnutie udržateľného používania pesticídov. Pretrvávajúca nekonzistentnosť opatrení prijatých v členských štátoch v kombinácii s odlišným/neúplným vykonávaním SUPP (ako sa uvádza v hodnotení pripojenom k tomuto návrhu) by viedla k rozdielnym úrovniam ochrany zdravia a životného prostredia. Takisto by to viedlo k odlišným podmienkam pre hlavných používateľov pesticídov, čo je v rozpore s cieľmi zmlúv. Hrozba pre biodiverzitu a ekosystémy spojená s používaním pesticídov má cezhraničný charakter a vyžaduje si prísne opatrenia na úrovni EÚ. Súčasné rozdiely v úrovniach opatrení prijatých v jednotlivých členských štátoch bránia vytvoreniu rovnakých podmienok na celom vnútornom trhu.

Koordinovanými opatreniami na úrovni EÚ možno účinne doplniť a posilniť vnútroštátne a miestne opatrenia v oblasti udržateľného používania pesticídov. EÚ disponuje aj inými kľúčovými nástrojmi v oblasti poľnohospodárskych a potravinových politík, ktoré vytvárajú synergie s opatreniami stanovenými v tomto návrhu. Očakáva sa, že prísnejšie opatrenia na úrovni EÚ v oblasti pesticídov v kombinácii so stimulmi a s opatreniami na zmiernenie možného rizika (aj v spojení so súvisiacimi politikami, ako je SPP) môžu: i)pomôcť zmenšiť súčasné rozdiely medzi vnútroštátnymi prístupmi a ii)prispieť k homogénnejšiemu prístupu v budúcnosti. Tieto ciele nie je možné stanoviť na úrovni členských štátov: z rozsahu potrebných opatrení vyplýva, že dané ciele možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Jednotné opatrenia na úrovni EÚ sú teda opodstatnené a potrebné. •Proporcionalita Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje rámec nevyhnutný na zabezpečenie: i)primeranej úrovne ambícií a ii)zvýšenej efektívnosti a účinnosti politík. Dosahuje to zohľadnením zistení hodnotenia pripojeného k tomuto návrhu. Návrh obsahuje ustanovenia o kvalitnejších údajoch a lepšom monitorovaní/vykonávaní opatrení na redukciu používania pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika. Pokiaľ ide o ciele na úrovni členských štátov, v tomto návrhu sa zámerne nestanovujú jednotné povinné ciele pre členské štáty. Je to z toho dôvodu, že súčasný základný scenár používania pesticídov sa medzi členskými štátmi výrazne líši. Proporcionalita procesu stanovovania cieľov sa zabezpečila stanovením legislatívneho vzorca, ktorý umožňuje zohľadniť rozdielny pokrok a rozdielnu intenzitu používania pesticídov medzi členskými štátmi. •Výber nástroja Z dostupných dôkazov o nedostatkoch vo vykonávaní SUPP v členských štátoch vyplýva, že predchádzajúci prístup, v rámci ktorého sa podrobné pravidlá mali transponovať na vnútroštátnej úrovni podľa smernice, nefungoval v rozsahu predpokladanom v pôvodnom návrhu smernice SUPP. Zistenia hodnotenia SUPP potvrdzujú rozdielne a nejednotné vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie SUPP v jednotlivých členských štátoch. Tieto zistenia potvrdil index Komisie v oblasti monitorovania dodržiavania predpisov opísaný v hodnotení. Európsky dvor audítorov takisto konštatoval, že sú potrebné jasnejšie kritériá a konkrétnejšie požiadavky na IOPŠ, ktoré pomôžu zabezpečiť presadzovanie a posúdiť súlad. Z dôvodu veľkého počtu zložitých poľnohospodárskych premenných v rámci ochrany proti škodcom by sa jasnými a jednotnými pravidlami malo zjednodušiť dodržiavanie a zlepšiť presadzovanie. Konzistentné uplatňovanie politiky vo všetkých členských štátoch možno lepšie dosiahnuť nariadením na rozdiel od smernice. Nariadením by sa navyše zaistili vyrovnanejšie podmienky pre používateľov pesticídov, pretože odlišné pravidlá používania pesticídov v jednotlivých členských štátoch môžu vytvárať nekalú súťaž a oslabovať riadne fungovanie jednotného trhu. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V rámci hodnotenia pripojeného k tomuto návrhu sa zistilo, že vnútorná a vonkajšia súdržnosť SUPP s ostatnými politikami a nástrojmi EÚ je vo všeobecnosti silná a bez významných nezrovnalostí alebo prelínaní. Ciele SUPP boli a stále sú veľmi relevantné na riešenie rizík, ktoré používanie pesticídov predstavuje pre životné prostredie a ľudské zdravie. SUPP je však účinná len čiastočne. Nedostatky zistené Komisiou a inými subjektmi sa týkajú vykonávania a presadzovania IOPŠ a obmedzenej účinnosti národných akčných plánov (NAP) členských štátov. Mnohé členské štáty nestanovujú v rámci svojich NAP kvantitatívne ciele alebo ukazovatele na podporu udržateľného používania pesticídov alebo lepšiu ochranu ľudského zdravia a životného prostredia. Zároveň neexistuje žiaden účinný systém monitorovania, v dôsledku čoho sú údaje o používaní pesticídov obmedzené. Bolo preto ťažké dospieť k záveru, pokiaľ ide o rozsah, v akom je ľudské zdravie a životné prostredie chránené smernicou SUPP pred nepriaznivými účinkami pesticídov. Opatreniami, ktoré boli predtým zavedené v rámci SPP, sa nepodarilo motivovať poľnohospodárov k tomu, aby dosiahli udržateľnejšie používanie pesticídov. Výbor Komisie pre kontrolu regulácie (výbor pre kontrolu regulácie) vydal 26. novembra 2021 negatívne stanovisko k návrhu Komisie o posúdení vplyvu tohto návrhu. Návrh posúdenia vplyvu mal formu pracovného dokumentu útvarov Komisie. Výbor pre kontrolu regulácie požiadal o revíziu dokumentu, aby: i)bol jasnejší, pokiaľ ide o dostupné údaje a dôkazy pre iniciatívu; ii)zaisťoval spoľahlivejšiu analýzu alebo slovný opis na účely cieľov v oblasti redukcie používania pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika; iii)bol jasnejší, pokiaľ ide o dostupnosť a cenovú dostupnosť techník presného poľnohospodárstva a menej nebezpečných alternatív k chemickým pesticídom; a iv)identifikoval a lepšie analyzoval vplyvy a kompromisy iniciatívy, pokiaľ ide o životné prostredie, zdravie a hospodárstvo.

Výbor pre kontrolu regulácie vydal 26. januára 2022 druhé stanovisko – tentokrát kladné s výhradami – k zrevidovanému pracovnému dokumentu útvarov Komisie o posúdení vplyvu. Po tomto druhom stanovisku bol dokument ďalej zmenený s cieľom reagovať na výhrady výboru pre kontrolu regulácie, aby sa v dokumente: ●jasne vysvetlil nedostatok dôkazov o predaji a používaní pesticídov a zodpovedajúce obmedzenia spôsobené týmto nedostatkom dôkazov vo vzťahu k definovaniu problému, formulácii možností a analýze vplyvu, ●lepšie zdôvodnil výber oboch záväzných cieľov zredukovať používanie pesticídov a z nich vyplývajúce riziká o 50 % i to, ako navzájom súvisia, ●stanovila úroveň pokroku potrebná v jednotlivých členských štátoch na to, aby splnili oba záväzné redukčné ciele EÚ, a aby sa stanovil spôsob merania a prideľovania alebo sa vysvetlilo, ako to povedie k spravodlivému rozdeleniu zaťaženia, ●objasnili sprievodné iniciatívy zahrnuté do základného scenára na posúdenie vplyvu a ●stanovil dôveryhodnejší základ a harmonogram budúceho hodnotenia iniciatívy. Záverečné posúdenie vplyvu bolo vypracované vo forme pracovného dokumentu útvarov Komisie a zrevidované v súlade s týmito stanoviskami výboru pre kontrolu regulácie, jeho pripomienkami a návrhmi na zlepšenie. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Kombinovaný plán hodnotenia a úvodného posúdenia vplyvu tohto návrhu bol zverejnený a sprístupnený na účely verejnej spätnej väzby od 29. mája do 7. augusta 2020. Celkovo bolo doručených 360 odpovedí. Verejná konzultácia prebiehala od 18. januára do 12. apríla 2021 a v rámci nej bolo predložených 1 699 odpovedí. V rámci spätnej väzby bolo prijaté široké spektrum názorov, ako sa uvádza v súhrnnej správe sumarizujúcej konzultáciu so zainteresovanými stranami (táto súhrnná správa tvorí prílohu k posúdeniu vplyvu pripojenému k tomuto návrhu). Profesionálni používatelia pesticídov zdôraznili potrebu chrániť poľnohospodársky výnos a kvalitu plodín. Iné zainteresované strany zdôraznili potrebu propagovať IOPŠ, zvýšiť dostupnosť alternatív k chemickým pesticídom a lepšie posudzovať vplyvy používania chemických pesticídov na zdravie a životné prostredie. V dňoch 19. januára, 25. júna a 5. októbra 2021 zorganizovala Komisia pre zainteresované strany podujatia na diaľku. Na týchto podujatiach pre zainteresované strany sa spomínali viaceré problémy vrátane: i)obáv používateľov pesticídov týkajúcich sa možnosti nižšieho počtu pesticídov dostupných na trhu; ii)obmedzenej finančnej podpory v rámci SPP na vykonávanie IOPŠ; iii)potreby chrániť príjmy poľnohospodárov; iv)podporovania úlohy nových technológií; v)ochrany ľudského zdravia a životného prostredia a vi)toho, či sa má naďalej uplatňovať zákaz leteckej aplikácie pesticídov. Väčšina MVO poukázala na dôležitosť dosiahnutia ambícií a súvisiacich cieľov Európskej zelenej dohody. Ďalší problém, ktorý sa zdôraznil na podujatiach pre zainteresované strany, bola potreba zlepšiť vykonávanie NAP. Uskutočnili sa aj cielené zisťovania, semináre a prípadové štúdie: i)externá štúdia zadaná Komisiou na podporu hodnotenia a posúdenia vplyvu a ii)doplnková výhľadová štúdia o scenároch budúcej vízie udržateľného používania pesticídov. Podrobnosti o konzultáciách so zainteresovanými stranami boli zverejnené na webovom sídle Komisie a na portáli pre lepšiu právnu reguláciu. Medzi zainteresovanými stranami, ktoré sa zapojili do týchto konzultačných činností a poskytli svoje príspevky, boli: i)poľnohospodári a dodávatelia, ktorí používajú pesticídy;

ii)nepoľnohospodárski používatelia pesticídov; iii)MVO pôsobiace v oblasti zdravia a životného prostredia; iv)profesijné združenia zastupujúce priemysel a hospodárske subjekty v príslušných odvetviach (napr. včelári, chemický priemysel, odvetvie zamerané na zariadenia na aplikáciu pesticídov, semenárske odvetvie atď.); v)spotrebiteľské združenia; vi)sociálni partneri (zamestnávatelia a organizácie pracovníkov); vii)široká verejnosť; viii)príslušné vnútroštátne a regionálne orgány EÚ a krajín mimo EÚ a ix)vedeckí experti. Z odpovedí na rôzne činnosti vyplynulo, že názory zainteresovaných strán boli do značnej miery rozdelené do dvoch širokých názorových skupín. Prvá skupina zastávala názor, že používanie pesticídov by sa malo obmedziť v súlade s cieľom redukcie rizík spôsobom, ktorý vyhovuje používateľom prípravkov na ochranu rastlín. Druhá skupina bola toho názoru, že používanie pesticídov by sa malo výrazne obmedziť, či dokonca úplne zastaviť. Návrh bol vypracovaný ako primeraný a realistický – no napriek tomu ambiciózny – prístup k riešeniu spoločenských obáv v súvislosti s používaním pesticídov a rizikom, ktoré z nich vyplýva. Ide o prístup, ktorý: i)naďalej umožňuje bezpečné používanie pesticídov, ak je to potrebné a vhodné; a ii)podporuje odbornú prípravu a poradenské systémy v súvislosti s alternatívnymi technikami ochrany proti škodcom a lepšie vykonávanie IOPŠ. Ako sa uvádza v posúdení vplyvu, viaceré možnosti politiky sa zamietli na základe spätnej väzby od zainteresovaných strán. V rámci úrovne ambícií napokon vybratých možností politiky sa prihliadlo aj na spätnú väzbu získanú od zainteresovaných strán. •Európske iniciatívy občanov: Dve európske iniciatívy občanov sú zamerané na používanie pesticídov a vyzývajú na stanovenie ambicióznych redukčných cieľov. Úspešná Európska iniciatíva občanov „ Zákaz glyfozátu a ochrana ľudí a životného prostredia pred toxickými pesticídmi “ vyzvala Komisiu, aby v rámci svojho tretieho cieľa „stanovila záväzné ciele pre celú EÚ týkajúce sa znižovania používania pesticídov v snahe o ich úplné odstránenie v budúcnosti“. Komisia vo svojej odpovedi prijatej 12. decembra 2017 uviedla, že prehodnotí potrebu zavedenia povinných cieľov zameraných na pesticídy pre celú EÚ. Iniciatíva Zachráňme včely a poľnohospodárov! Za poľnohospodárstvo šetrné voči včelám pre zdravé životné prostredie vyzýva Komisiu, aby navrhla právne akty na postupné ukončenie používania syntetických pesticídov v poľnohospodárstve EÚ o 80 % do roku 2030, počnúc najnebezpečnejšími pesticídmi, a aby sa do roku 2035 upustilo od syntetických pesticídov úplne. V rámci iniciatívy sa do 30. septembra 2021 zozbieralo viac ako 1 milión vyhlásení o podpore, ktoré v súčasnosti overujú orgány členských štátov. V prípade potvrdenia a oficiálneho predloženia Komisia v oznámení uvedie prípadné opatrenia, ktoré má v úmysle prijať. •Získavanie a využívanie expertízy Iniciatíva bola podporená dvoma externými štúdiami, ktoré zadala Komisia a ktoré zahŕňali hĺbkové preskúmania literatúry, semináre, prípadové štúdie a zisťovania. Posúdenie vplyvu takisto vychádzalo z dodatočných informácií z niekoľkých ďalších štúdií, pri ktorých sa použilo ekonomické modelovanie na odhad možného vplyvu dosahovania cieľov v rámci stratégie Z farmy na stôl vrátane cieľov v oblasti redukcie používania pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika. •Posúdenie vplyvu Súhrnný prehľad posúdenia vplyvu je k dispozícii tu . Kladné stanovisko výboru pre kontrolu regulácie je k dispozícii tu .

Cieľ návrhu, ktorým je redukcia používania pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika – v záujme ochrany zdravia, biodiverzity a životného prostredia, sa týka ambície Komisie plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Týka sa najmä cieľov č. 3 (kvalita zdravia a života), č. 6 (čistá voda), č. 8 (dôstojná práca a ekonomický rast), č. 11 (udržateľné mestá), č. 12 (udržateľná spotreba a výroba), č. 14 (život pod vodou) a č. 15 (život na pevnine). V súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody je návrh aj v súlade so zásadou „nespôsobovať významnú škodu“. Podľa tejto zásady by činnosti nemali spôsobovať žiadne významné narušenie ktoréhokoľvek zo šiestich environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 v súlade s článkom 9 nariadenia o taxonómii. Týchto šesť cieľov tvorí: zmierňovanie zmeny klímy; adaptácia na zmenu klímy; udržateľné využívanie a ochrana vodných a morských zdrojov; prechod na obehové hospodárstvo; prevencia a kontrola znečisťovania; a ochrana a obnova biodiverzity a ekosystémov. Posudzovali sa nasledujúce hlavné možnosti politiky vo vzťahu k pravdepodobnému základnému scenáru, pri ktorom zostáva SUPP nezmenená. Možnosť 1: Ciele EÚ zredukovať používanie pesticídov o 50 % a znížiť riziká vyplývajúce z pesticídov o 50 %, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030, zostávajú právne nezáväzné. Zlepšili by sa poradenské systémy a usmernenia pre používateľov pesticídov. Podporili by sa techniky presného poľnohospodárstva s cieľom obmedziť používanie chemických pesticídov a znížiť z nich vyplývajúce riziko. Možnosť 2: Redukčné ciele na úrovni 50 % by sa stali právne záväzné na úrovni EÚ. Členské štáty by stanovili svoje vlastné národné redukčné ciele na základe stanovených kritérií. Tieto národné ciele by následne boli právne záväzné (v rámci vnútroštátneho práva) a podliehali by mechanizmom riadenia spojeným s pravidelným každoročným predkladaním správ členskými štátmi. Používanie nebezpečnejších pesticídov by bolo zakázané v citlivých oblastiach, ako sú mestské zelené plochy. Profesionálni používatelia pesticídov by museli viesť elektronické záznamy o používaní pesticídov a o IOPŠ, aby tak prispeli k redukcii používania pesticídov. Vnútroštátne orgány by zhromažďovali a analyzovali tieto záznamy na účely monitorovania pokroku a v prípade potreby na vypracovanie nápravných opatrení na vnútroštátnej úrovni. V rámci nezávislých poradenských služieb by sa používateľom pesticídov poskytovalo poradenstvo o alternatívnych technikách a o IOPŠ. Možnosť 3 by bola podobná možnosti 2. Podľa možnosti 3 by sa však redukčné ciele na úrovni 50 % stali právne záväzné na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni. Používanie všetkých chemických pesticídov by bolo zakázané v citlivých oblastiach, ako sú mestské oblasti a chránené oblasti, v súlade so smernicou 2000/60/ES, oblasti sústavy Natura 2000 atď. Uprednostňovanou možnosťou je možnosť 3 s výnimkou cieľov, pri ktorých sa uprednostňuje možnosť 2. V tomto prípade by sa ciele zredukovať používanie pesticídov aj z nich vyplývajúce riziko o 50 % stali právne záväzné na úrovni EÚ, pričom členské štáty by stanovili svoje vlastné národné redukčné ciele v rámci vnútroštátneho práva. Možnosti sa posudzovali vo vzťahu k pravdepodobnému základnému scenáru, pri ktorom zostáva SUPP nezmenená. Zákazom používania akýchkoľvek prípravkov na ochranu rastlín v citlivých oblastiach sa maximalizujú súvisiace prínosy pre zdravie a životné prostredie. Uprednostňovaná možnosť je v súlade s ambíciami Európskej zelenej dohody, so stratégiou Z farmy na stôl, stratégiou biodiverzity a s akčným plánom nulového znečisťovania. Táto uprednostňovaná možnosť prinesie množstvo výhod pre spoločnosť, biodiverzitu a ekosystémy a to znížením rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie spojených s používaním pesticídov. Ochranou biodiverzity sa prispeje aj k zníženiu emisií CO2. Je to v súlade s celoúnijným cieľom dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050 a čiastkovým cieľom znížiť emisie o 55 % do roku 2030, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1 a v článku 4 ods. 1 európskeho právneho predpisu v oblasti klímy. Pri tejto uprednostňovanej možnosti budú používatelia pesticídov lepšie informovaní o účinných alternatívach k chemickým pesticídom, čo im umožní zredukovať svoje používanie pesticídov a znížiť súvisiace výdavky a naďalej vyrábať potraviny, ktoré sú konkurencieschopné na trhu. Vďaka podrobnejším údajom o používaní pesticídov a o IOPŠ podľa tejto uprednostňovanej možnosti môžu orgány členských štátov zabezpečiť, že vnútroštátne opatrenia budú čo najviac v prospech poľnohospodárov, verejnosti, iných zainteresovaných strán a životného prostredia. Uprednostňovanou možnosťou sa zabezpečí aj to, že opatrenia členských štátov budú transparentnejšie a jasnejšie. V súlade s cieľmi Zelenej dohody, stratégie Z farmy na stôl a stratégie biodiverzity sa redukcia používania chemických prípravkov na ochranu rastlín zameriava nielen na zabezpečenie verejného zdravia, ale aj na zachovanie biodiverzity a ochranu životného prostredia, najmä pokiaľ ide o globálne otázky, ako je ochrana populácií opeľovačov. Pri tejto uprednostňovanej možnosti sa jednotkové výrobné náklady zvýšia z dôvodu: i)prísnejších a podrobnejších požiadaviek na predkladanie správ; ii)očakávaného zníženia výnosov v dôsledku menšej miery používania pesticídov a iii)zahrnutia dodatočnej nákladovej položky v prípade profesionálnych používateľov pesticídov, ktorí v súčasnosti nevyužívajú poradcov. Podľa tohto návrhu budú členské štáty môcť poskytovať podporu v rámci SPP na pokrytie nákladov poľnohospodárov na dodržiavanie všetkých právnych požiadaviek uložených týmto návrhom na obdobie piatich rokov. Tým by sa malo zabrániť akémukoľvek zvýšeniu cien potravín vyplývajúcemu z nových povinností stanovených v tomto návrhu. Mnohé ustanovenia zahrnuté v tomto návrhu už existovali v rámci SUPP, a preto by nemali mať žiadny vplyv na ceny potravín alebo výnosy plodín. Zmeny zavedené týmto návrhom budú postupné, čím sa ešte viac minimalizuje akýkoľvek vplyv na potravinovú bezpečnosť. Na vyrovnanie sa s akýmikoľvek neželanými negatívnymi dôsledkami v prípade krajín mimo EÚ, a to najmä rozvojových krajín, by boli potrebné aj prípadné kompenzačné opatrenia a opatrenia na zmiernenie rizika. Takýmito opatreniami EÚ by sa mohla podporiť práca Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s cieľom: i)znížiť riziko vyplývajúce z používania pesticídov prostredníctvom vhodného prístupu na riadenie životného cyklu; ii)pomôcť vládam a zainteresovaným stranám v rozvojovom svete prijať ekosystémové postupy a iii)celosvetovo zlepšiť riadenie pesticídov v poľnohospodárstve. Medzi dotknutými MSP budú: i)poľnohospodári a iné MSP, ktoré používajú a predávajú pesticídy a zariadenia na aplikáciu pesticídov;

ii)subjekty, ktoré manipulujú s poľnohospodárskymi produktmi a pesticídmi; iii)spracovatelia a sprostredkovatelia potravín; iv)poľnohospodárske podniky a v)poľnohospodárski poradcovia. Uprednostňovaná možnosť politiky bude spojená s rôznymi nákladmi a prínosmi pre MSP. Členské štáty môžu uplatniť stimuly alebo zmierňujúce opatrenia, a to aj v rámci SPP, s cieľom riešiť niektoré z vplyvov danej možnosti. Okrem toho sa koherentným a jednotným uplatňovaním pravidiel týkajúcich sa používania pesticídov zmiernia narušenia trhu medzi používateľmi pesticídov vo všetkých členských štátoch, ktorí v súčasnosti uplatňujú existujúce pravidlá v rôznej miere. Členským štátom vzniknú pri vykonávaní a presadzovaní aktualizovaných pravidiel, zhromažďovaní a analyzovaní príslušných údajov z monitorovania náklady na kontrolu a správu. Platí to najmä pre všetky úvodné zriaďovacie náklady na zavedenie systému zberu údajov. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie V súlade so záväzkom Komisie týkajúcim sa lepšej právnej regulácie bol návrh vypracovaný inkluzívne, transparentne a za neustálej účasti zainteresovaných strán. V rámci hodnotenia sa nezistilo žiadne možné zjednodušenie právnych predpisov ani zníženie regulačnej záťaže, ktorými by sa uľahčilo dosahovanie cieľov udržateľného používania pesticídov. Mikropodniky nie sú vyňaté z tohto návrhu vzhľadom na dôležitosť jednotného vykonávania opatrení týkajúcich sa redukcie používania pesticídov aj rizika, ktoré predstavujú pre ľudské zdravie a životné prostredie. Tento návrh je v súlade s politikou pripravenou na digitálne technológie, pretože podporuje vedenie elektronických záznamov a online zverejňovanie trendov pokroku pri: i)plnení cieľov redukcie používania pesticídov a z nich vyplývajúcich rizík; ii)vykonávaní NAP; iii)zostavovaní výročných správ o pokroku a vykonávaní; iv)plnení odporúčaní Komisie a v)reakciách členských štátov. Pri vykonávaní pravidiel týkajúcich sa elektronických registrov, ktoré sa vytvoria v dôsledku návrhu, sa zohľadnia príslušné ustanovenia na účely nákladovo efektívnych a interoperabilných digitálnych služieb zameraných na používateľa. •Základné práva V návrhu sa rešpektujú základné práva a zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie. Návrh prispieva predovšetkým k dosahovaniu vysokej miery ochrany životného prostredia v súlade so zásadou udržateľného rozvoja stanovenou v článku 37 Charty základných práv Európskej únie. Lepším presadzovaním politík na redukciu rizika vyplývajúceho z používania pesticídov a na ochranu zdravia by sa mohlo prispieť aj k presadzovaniu základného práva na „spravodlivé a primerané pracovné podmienky“ (článok 31 Charty základných práv EÚ). Mohlo by sa tým prispieť najmä k presadzovaniu práva na pracovné podmienky, ktoré rešpektujú zdravie, bezpečnosť a dôstojnosť pracovníkov. 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY

•Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Súčasný ukazovateľ na meranie dosahovania dvoch cieľov v oblasti pesticídov uvedených v stratégii Z farmy na stôl bude základom pre každoročné centrálne monitorovanie pokroku pri dosahovaní týchto cieľov na úrovni EÚ a členských štátov. Treba poznamenať, že údaje o tom, či sa dosiahli ciele redukcie používania pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika do roku 2030, budú pravdepodobne k dispozícii až v roku 2032. Členské štáty budú musieť monitorovať: ●vytvorenie a využívanie nezávislých poradenských služieb, ●vykonávanie pravidiel IOPŠ na úrovni poľnohospodárskych podnikov prostredníctvom elektronického registra integrovanej ochrany proti škodcom a používania prípravkov na ochranu rastlín, ●kontrolu aplikačných zariadení na profesionálne použitie prostredníctvom osobitných registrov, ●odbornú prípravu profesionálnych používateľov, distribútorov a poradcov, ●používanie prípravkov na ochranu rastlín prostredníctvom elektronického registra. Členské štáty každoročne oznámia Komisii informácie zhromaždené prostredníctvom tohto monitorovania. Komisia tieto informácie posúdi a doplní ich o vlastné audity. Komisia na účely doplnenia tohto každoročného monitorovania navrhuje, aby formálne vyhodnotila túto iniciatívu najskôr sedem rokov po tom, ako sa plánovaný právny návrh začne uplatňovať. Okrem toho možno údaje z monitorovania, ako je opísané v tomto dokumente a v pripojenom posúdení vplyvu, použiť aj priamo na monitorovanie celkových cieľov politiky stanovených v rámci Európskej zelenej dohody a 8. environmentálneho akčného programu vrátane: stratégie Z farmy na stôl, stratégie biodiverzity a monitorovania a výhľadu nulového znečisťovania. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V kapitole I sa uvádza predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov. V kapitole II sa stanovujú ciele EÚ zredukovať používanie pesticídov z nich vyplývajúce riziko o 50 % v súlade so stratégiou Z farmy na stôl, k čomu členské štáty (kolektívne) prispejú. Uvádza sa v nej, že členské štáty by mali prijať ciele, ktoré budú záväzné v rámci ich vnútroštátneho práva a ktoré sa môžu odchýliť od cieľov EÚ stanovených na úrovni 50 %, a to v rámci parametrov záväzného vzorca. Tento vzorec umožňuje členským štátom zohľadniť pri stanovovaní národných cieľov historický pokrok a intenzitu používania pesticídov. Vytvorilo sa ustanovenie, podľa ktorého Komisia môže v určitých prípadoch vydať odporúčania na stanovenie vyšších cieľových hodnôt a zverejniť trendy pri dosahovaní redukčných cieľov do 2030 stanovených EÚ. V kapitole III sa opisuje, čo by mali obsahovať NAP, ako aj požiadavky: i)na verejnú konzultáciu o týchto NAP a ii)na súlad týchto NAP so strategickými plánmi SPP. V tejto kapitole sa uvádzajú aj podrobnosti, ktoré sa majú zahrnúť do orientačných cieľov týkajúcich sa alternatív k chemickým pesticídom. Stanovuje sa v nej: i)povinnosť členských štátov zahrnúť do každoročných správ o pokroku a vykonávaní svoje trendy pokroku pri plnení týchto dvoch cieľov, ako aj iné kvantitatívne údaje a ii)povinnosť Komisie analyzovať tieto správy a vydávať odporúčania.

V kapitole IV sa uvádzajú požiadavky na profesionálnych používateľov v oblasti IOPŠ v prípadoch, keď členské štáty prijali alebo neprijali špecifické pravidlá pre plodiny. Stanovuje sa v nej povinnosť profesionálnych používateľov viesť záznamy o IOPŠ a o využívaní nezávislých poradcov. Obsahuje ustanovenia o prijatí špecifických pravidiel pre plodiny v súvislosti s IOPŠ, ktoré musia dodržiavať profesionálni používatelia, a o dohľade nad nimi. Stanovuje sa v nej aj vytvorenie elektronického registra IOPŠ. V kapitole V sa stanovujú požiadavky, aby profesionálni používatelia, distribútori a poradcovia mali za určitých okolností osvedčenia o odbornej príprave. Zároveň sú v nej uvedené všeobecné požiadavky týkajúce sa používania pesticídov a aplikačných zariadení. Navyše obsahuje ustanovenia o: i) používaní pesticídov v citlivých oblastiach; ii) ochrane vodného prostredia a pitnej vody; iii) leteckej aplikácii; iv) skladovaní, zneškodňovaní a manipulácii a v) poradenstve v oblasti požívania pesticídov. V kapitole VI sa stanovujú požiadavky týkajúce sa predaja prípravkov na ochranu rastlín. Zároveň sa v nej stanovuje druh informácií o pesticídoch, ktoré sa v čase predaja musia poskytnúť nákupcom. V kapitole VII sa uvádza povinnosť členských štátov vytvoriť systém na účely odbornej prípravy a certifikácie profesionálnych používateľov, poradcov a distribútorov. Stanovuje sa v nej vytvorenie nezávislého poradenského systému. Uvádza sa v nej povinnosť členských štátov zvyšovať povedomie o problémoch spojených s pesticídmi a zverejňovať kľúčové informácie online. Takisto sa v nej vyžaduje, aby členské štáty zhromažďovali informácie o prípadoch akútnych a chronických otráv spôsobených pesticídmi. Kapitola VIII sa týka zariadení na aplikáciu pesticídov. Stanovujú sa v nej požiadavky na kontrolu aplikačných zariadení na profesionálne použitie. Obsahuje ustanovenia o elektronických registroch na zaznamenávanie informácií o všetkých aplikačných zariadeniach na profesionálne použitie. Uvádzajú sa v nej notifikačné povinnosti týkajúce sa prevodu vlastníctva alebo stiahnutia z používania. Vyžadujú sa v nej kontroly v trojročných intervaloch, s možnosťou v prípade určitých aplikačných zariadení udeliť výnimky z týchto požiadaviek na kontroly. V kapitole IX sa stanovuje metodika výpočtu harmonizovaných ukazovateľov rizika a výpočtu pokroku v dosahovaní redukčných cieľov do 2030. Kapitola X obsahuje administratívne a finančné ustanovenia, pokiaľ ide o: i)nahlásenie relevantných príslušných orgánov Komisii; ii)sankcie a iii)poplatky a platby. V kapitole XI sa uvádzajú podmienky prijímania delegovaných a vykonávacích aktov v rámci NUPP. Kapitolou XII sa zrušuje SUPP a stanovuje sa v nej nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie NUPP. 2022/0196 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2115 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V zmluve sa vyžaduje zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia pri tvorbe a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie a uvádza sa v nej, že politika Únie v oblasti životného prostredia má mať za cieľ dosiahnuť vysokú úroveň ochrany. (2)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES sa stanovil rámec na dosiahnutie udržateľného používania pesticídov prostredníctvom redukcie rizík a vplyvov používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie. V rámci hodnotenia uvedenej smernice sa zistilo, že sa ňou nedosiahli jej celkové ciele a členské štáty ju nevykonávali uspokojivo. Tento záver bol potvrdený v správach Komisie Európskemu parlamentu a Rade z roku 2017 a z roku 2020. (3)V uznesení Európskeho parlamentu z 12. februára 2019 o vykonávaní smernice 2009/128/ES o udržateľnom používaní pesticídov sa uvádza, že Únia musí pri prechode na udržateľnejšie používanie pesticídov konať bezodkladne, a Komisia sa ním vyzvala, aby navrhla ambiciózny záväzný cieľ platný v celej EÚ, pokiaľ ide o redukciu používania pesticídov. Európsky parlament opätovne potvrdil svoju výzvu na stanovenie záväzných redukčných cieľov vo svojom uznesení z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu. (4)Na základe štúdie výskumnej služby Európskeho parlamentu (EPRS) z roku 2018 sa zistil pokrok v mnohých členských štátoch, ale len obmedzené celkové dosiahnutie cieľov smernice 2009/128/ES. V rámci osobitnej správy Európskeho dvora audítorov z roku 2020 o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín sa zistilo, že pokrok v meraní a znižovaní rizík vyplývajúcich z používania prípravkov na ochranu rastlín je obmedzený, a boli v nej identifikované nedostatky súčasného rámca Únie. Ako sa uvádza v informačnej správe Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru v súvislosti s hodnotením smernice 2009/128/ES, výbor považuje tiež za nevyhnutné opätovne posúdiť požiadavky, ciele, podmienky a harmonogramy stanovené v rámci národných akčných plánov. (5)S cieľom zabezpečiť úplné dosiahnutie cieľov právneho rámca Únie v oblasti udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín je potrebné upraviť ho stanovením jasnejších a priamo uplatniteľných pravidiel pre prevádzkovateľov. Okrem toho by sa mali objasniť viaceré pravidlá vrátane pravidiel týkajúcich sa uplatňovania integrovanej ochrany proti škodcom, obmedzení používania prípravkov na ochranu rastlín a kontrol zariadení používaných na aplikáciu prípravkov na ochranu rastlín. Preto je vhodné zrušiť smernicu 2009/128/ES a nahradiť ju nariadením. (6)Pravidlá týkajúce sa biocídnych výrobkov sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012, ktorého hodnotenie sa plánuje. Preto nie je vhodné doplniť do tohto nariadenia nové pravidlá týkajúce sa používania biocídnych výrobkov. (7)V oznámení Komisie s názvom „Európska zelená dohoda“ sa stanovil plán kľúčových opatrení vrátane legislatívnych opatrení s cieľom výrazne zredukovať používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúce riziko. V stratégii Z farmy na stôl, v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a v akčnom pláne nulového znečisťovania sa Komisia zaviazala prijať opatrenia na redukciu celkového používania chemických pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika o 50 % do roku 2030 a na redukciu používania nebezpečnejších pesticídov [prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú jednu alebo viacero účinných látok schválených ako látky, ktoré sa majú nahradiť v súlade s článkom 24 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a ktoré sú uvedené v časti E prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011, alebo ktoré obsahujú jednu alebo viacero účinných látok uvedených v prílohe k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/408] o 50 % do roku 2030. Udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín zároveň dopĺňa podporu ekologického poľnohospodárstva a dosahovanie cieľa stratégie Z farmy na stôl, aby sa do roku 2030 minimálne 25 % poľnohospodárskej pôdy v EÚ obhospodarovalo ekologickým spôsobom. Podporuje ciele strategického rámca EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, a tým prispieva k vykonávaniu zásady č. 10 Európskeho piliera sociálnych práv týkajúcej sa zdravého, bezpečného a prispôsobeného pracovného prostredia. (8)Dve európske iniciatívy občanov sú zamerané na používanie pesticídov a vyzývajú na stanovenie ambicióznych redukčných cieľov. Iniciatíva „ Zákaz glyfozátu a ochrana ľudí a životného prostredia pred toxickými pesticídmi “ predložená Komisii 6. októbra 2017 vyzvala Komisiu, aby v rámci svojho tretieho cieľa „stanovila záväzné ciele pre celú EÚ týkajúce sa znižovania používania pesticídov v snahe o ich úplné odstránenie v budúcnosti“. Komisia vo svojej odpovedi prijatej 12. decembra 2017 uviedla, že prehodnotí potrebu zavedenia povinných cieľov zameraných na pesticídy pre celú EÚ. A najnovšie, iniciatíva Zachráňme včely a poľnohospodárov! Za poľnohospodárstvo šetrné voči včelám pre zdravé životné prostredie vyzýva Komisiu, aby navrhla právne akty na postupné ukončenie používania syntetických pesticídov v poľnohospodárstve EÚ o 80 % do roku 2030, počnúc najnebezpečnejšími pesticídmi, a aby sa do roku 2035 upustilo od syntetických pesticídov úplne. V rámci iniciatívy sa do 30. septembra 2021 zozbieralo viac ako 1 milión vyhlásení o podpore, ktoré v súčasnosti overujú orgány členských štátov. (9)V záverečnej správe Konferencie o budúcnosti Európy uverejnenej 9. mája 2022, pokiaľ ide o návrhy týkajúce sa poľnohospodárstva, výroby potravín, biodiverzity a ekosystémov, znečistenia, občania žiadajú Úniu, aby predovšetkým výrazne znížila používanie chemických pesticídov a hnojív v súlade s existujúcimi cieľmi a zároveň zabezpečila potravinovú bezpečnosť a podporila výskum zameraný na vývoj udržateľnejších a prírodných alternatív. Občania žiadajú ďalší výskum a inovácie, a to aj v oblasti technologických riešení pre udržateľnú výrobu, odolnosť rastlín a presné poľnohospodárstvo, a zároveň žiadajú aj intenzívnejšiu komunikáciu, viac poradenských systémov a odbornej prípravy pre poľnohospodárov i zo strany poľnohospodárov. Okrem toho žiadajú aj, aby Únia chránila hmyz, najmä pôvodný a opeľujúci hmyz. (10)Rada Európskej únie vo svojich záveroch z 19. októbra 2020 vzala na vedomie redukčné ciele Komisie v súvislosti s používaním pesticídov stanovené v stratégii Z farmy na stôl, pričom poukázala na to, že dosiahnutie týchto cieľov si bude vyžadovať úsilie zo strany členských štátov a všetkých zainteresovaných strán, ako aj intenzívnu spoluprácu, konzultácie a súčinnosť. Rada takisto požiadala Komisiu, aby zabezpečila, že tieto ciele budú cieľmi Únie, ku ktorým musia prispieť všetky členské štáty prostredníctvom opatrení na vnútroštátnej úrovni. V záveroch Rady sa požaduje, aby sa takéto ciele stanovili s prihliadnutím na dosiaľ dosiahnuté výsledky, ako aj na rozdielne východiskové pozície členských štátov, okolnosti a podmienky v členských štátoch.

(11)Agensy biologickej kontroly predstavujú udržateľnú alternatívu kontroly k používaniu chemických prípravkov na kontrolu škodlivých organizmov. Ako sa uvádza v rozhodnutí Rady (EÚ) 2021/1102, význam agensov biologickej kontroly v udržateľnom poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve narastá a zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o úspešnosť integrovanej ochrany proti škodcom a ekologické poľnohospodárstvo. Prístup k biologickej kontrole uľahčuje odklon od chemických prípravkov na ochranu rastlín. Je vhodné podporiť poľnohospodárov, aby prešli na poľnohospodárske metódy s nízkymi vstupmi vrátane ekologického poľnohospodárstva. Je preto vhodné vymedziť koncepciu biologickej kontroly, ktorá bude členským štátom slúžiť ako východisko na stanovenie orientačných cieľov na účely zvýšenia percentuálneho podielu plodín, na ktorých sa používajú agensy biologickej kontroly. (12)Cieľom stratégie Z farmy na stôl je dosiahnuť významný pokrok, pokiaľ ido o redukciu používania chemických prípravkov na ochranu rastlín, a to ekonomicky prijateľným spôsobom. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné stanoviť na úrovni Únie a členských štátov kvantifikované ciele v oblasti redukcie používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika a v oblasti redukcie používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín s cieľom merať pokrok. Národné ciele by sa mali stanoviť v rámci vnútroštátneho práva, aby sa zabezpečil primeraný pokrok a zodpovednosť v súvislosti s nimi. Členské štáty by takisto mali dosiahnuť tieto záväzné národné ciele do roku 2030. Očakáva sa, že redukciou používania chemických prípravkov na ochranu rastlín sa výrazne znížia riziká v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pre profesionálnych používateľov. (13)V dôsledku rozdielnych úrovní historického pokroku a rozdielov v intenzite používania pesticídov medzi členskými štátmi treba členským štátom umožniť, aby flexibilne stanovili svoje vlastné záväzné národné ciele (ďalej len „národné redukčné ciele do 2030“). Intenzita používania sa najlepšie meria vydelením celkového množstva účinných látok uvedených na trh (a teda používaných) vo forme prípravkov na ochranu rastlín v konkrétnom členskom štáte, povrchovou plochou, na ktorej boli účinné látky aplikované. Intenzita používania chemických pesticídov, a najmä nebezpečnejších pesticídov, súvisí s väčšou závislosťou od chemických pesticídov, väčšími rizikami pre ľudské zdravie a životné prostredie a menej udržateľnými poľnohospodárskymi postupmi. Preto je vhodné umožniť členským štátom, aby pri stanovovaní svojich národných redukčných cieľov do 2030 zohľadnili nižšiu intenzitu používania chemických pesticídov, než je priemer Únie. Rovnako je vhodné vyžadovať od členských štátov, aby pri stanovovaní svojich národných redukčných cieľov do 2030 zohľadnili svoju vyššiu intenzitu používania chemických pesticídov, než je priemer Únie. V záujme uznania doterajšieho úsilia členských štátov by tieto okrem toho mali mať pri stanovovaní národných redukčných cieľov do 2030 povolené zohľadniť historický pokrok dosiahnutý pred prijatím stratégie Z farmy na stôl. Naopak, ak členské štáty zvýšili alebo len v určitej miere zredukovali svoje používanie prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúce riziko, mali by teraz viac prispievať k dosahovaniu celoúnijných redukčných cieľov do 2030 a zároveň by mali zohľadniť svoju intenzitu používania pesticídov. V snahe zabezpečiť spravodlivé a kolektívne úsilie pri dosahovaní cieľov na úrovni celej Únie a primeranú úroveň ambícií by sa však mali stanoviť minimálne limity národných redukčných cieľov do 2030. Najvzdialenejšie regióny EÚ uvedené v článku 349 zmluvy sa nachádzajú v Atlantickom oceáne, Karibskej oblasti a Indickom oceáne. Vzhľadom na trvalé obmedzenia, ako je ich odľahlosť od európskeho kontinentu, ostrovný charakter a vysoká miera vystavenia účinkom zmeny klímy, je vhodné umožniť členským štátom zohľadniť osobitné potreby týchto regiónov, pokiaľ ide o používanie prípravkov na ochranu rastlín a opatrenia prispôsobené osobitným klimatickým podmienkam a plodinám. S cieľom zabezpečiť spravodlivé a kolektívne úsilie o dosiahnutie celoúnijných cieľov, ak členský štát do roku 2030 dosiahne úroveň svojho národného redukčného cieľa do 2030, nemalo by sa od neho vyžadovať ďalšie úsilie o redukciu, ale mal by pozorne monitorovať ročné výkyvy, pokiaľ ide o používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúce riziko a pokiaľ ide o používanie nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín, s cieľom zabezpečiť pokrok pri plnení príslušného národného redukčného cieľa do 2030. V záujme transparentnosti by mali byť reakcie členských štátov na všetky odporúčania Komisie týkajúce sa úrovne ambícií národných cieľov a každoročného pokroku v ich dosahovaní verejne dostupné. (14)Členské štáty by mali vypracovať a zverejniť národné akčné plány. Aby národné akčné plány členských štátov boli účinné, mali by obsahovať kvantitatívne ciele, odkazy na záväzné národné redukčné ciele do 2030, ako sú stanovené vo vnútroštátnom práve, spolu so súvisiacimi orientačnými cieľmi stanovenými v národných akčných plánoch, s opatreniami, harmonogramami a ukazovateľmi na znižovanie rizík a vplyvov používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie. Umožní sa tým štruktúrovaný prístup k stanoveniu kvantitatívnych cieľov a cieľových hodnôt s jasným prepojením na národné redukčné ciele do 2030. S cieľom monitorovať súlad s ustanoveniami tohto nariadenia by členské štáty mali byť takisto povinné každoročne podávať správy o cieľoch a predkladať presné kvantitatívne údaje týkajúce sa dodržiavania ustanovení o používaní, odbornej prípravy, aplikačných zariadení a integrovanej ochrany proti škodcom. (15)V záujme dosiahnutia redukčných cieľov na úrovni celej Únie (ďalej len „celoúnijné redukčné ciele do 2030“), ako aj národných redukčných cieľov do 2030 treba zvýšiť dostupnosť a používanie biologickej kontroly a iných nechemických alternatív. Dostupnosťou týchto alternatív sa povzbudí prijímanie postupov ochrany proti škodcom s nízkou spotrebou pesticídov, ako je ekologické poľnohospodárstvo. (16)Vykonávanie politík a opatrení v oblasti udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín má vplyv na životné prostredie, verejné zdravie a pracovné podmienky. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby sa verejnosti a sociálnym partnerom poskytli dostatočné príležitosti na zapojenie sa do prípravy národných akčných plánov členských štátov a konzultácie o nej, v prípade potreby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES. (17)S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a komplementárnosť so súvisiacimi právnymi predpismi by sa v národných akčných plánoch členských štátov mala zohľadniť smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES, smernica Rady 92/43/EHS, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, smernica Rady 91/676/EHS, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 a nariadenie xxx/xxx o obnove prírody [vloží sa odkaz na prijatý akt] a mali by byť v súlade so strategickými plánmi spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) zostavenými v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115. (18)Ekonomické nástroje vrátane nástrojov v rámci SPP, ktoré poskytujú podporu poľnohospodárom, môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov týkajúcich sa udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín, a najmä obmedzenia používania chemických prípravkov na ochranu rastlín. Členské štáty musia v rámci svojich národných strategických plánov SPP preukázať, že vykonávaním SPP prispievajú k iným príslušným právnym predpisom Únie a ich cieľom vrátane cieľov podľa tohto nariadenia a že ich týmto vykonávaním podporujú. (19)V záujme transparentnosti a s cieľom podporiť väčší pokrok je potrebné merať pokrok členských štátov v súvislosti s dosahovaním národných redukčných cieľov do 2030 a iných národných orientačných redukčných cieľov. Malo by sa to uskutočňovať na ročnom základe prostredníctvom ročných správ o pokroku a vykonávaní. S cieľom monitorovať úroveň súladu s týmto nariadením zjednodušeným a ľahko porovnateľným spôsobom by členské štáty mali zahrnúť aj kvantitatívne údaje týkajúce sa vykonávania tohto nariadenia, pokiaľ ide o používanie, odbornú prípravu, aplikačné zariadenia a integrovanú ochranu proti škodcom. Aby Komisia mohla podporiť pokrok v dosahovaní národných redukčných cieľov do 2030 a iných národných orientačných redukčných cieľov vrátane akýchkoľvek opatrení na podporu takéhoto dosahovania, mala by analyzovať takýto pokrok a opatrenia každé dva roky. (20)Na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia je potrebný prístup k ochrane proti škodcom, ktorý vychádza z integrovanej ochrany proti škodcom, pri zabezpečení starostlivého zváženia všetkých dostupných metód, ktoré zabránia rozvoju populácií škodlivých organizmov, pričom udržiavajú používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín na úrovniach, ktoré sú odôvodnené z ekonomického a environmentálneho hľadiska a minimalizujú riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie. „Integrovaná ochrana proti škodcom“ kladie dôraz na pestovanie zdravých plodín pri najmenšom možnom narušení agroekosystémov, podporuje prirodzené mechanizmy na ochranu proti škodcom a využíva chemickú kontrolu len ak sa vyčerpali všetky ostatné prostriedky kontroly. Aby sa zabezpečilo dôsledné vykonávanie integrovanej ochrany proti škodcom v praxi, je potrebné stanoviť v tomto nariadení jasné pravidlá. V záujme splnenia povinnosti konať podľa integrovanej ochrany proti škodcom, profesionálny používateľ by mal zvážiť a vykonávať všetky metódy a postupy, ktorými sa zabráni používaniu prípravkov na ochranu rastlín. Chemické prípravky na ochranu rastlín by sa mali používať len vtedy, ak sa vyčerpali všetky ostatné prostriedky kontroly. S cieľom zabezpečiť a monitorovať dodržiavanie tejto požiadavky je dôležité, aby profesionálni používatelia viedli záznamy o dôvodoch, na základe ktorých aplikujú prípravky na ochranu rastlín, alebo o dôvodoch akéhokoľvek iného opatrenia prijatého v súlade s integrovanou ochranou proti škodcom a o poradenstve získanom od nezávislého poradcu na podporu nimi uplatňovaného vykonávania integrovanej ochrany proti škodcom. Tieto záznamy sú potrebné aj v prípade leteckých aplikácií. (21)Aby sa predišlo zbytočnej duplicite, Komisia by mala stanoviť pre členské štáty štandardný vzorový dokument s cieľom zjednotiť záznamy vedené profesionálnymi používateľmi o opatreniach prijatých v súlade s integrovanou ochranou proti škodcom a záznamy vedené podľa článku 67 nariadenia (ES) č. 1107/2009. (22)S cieľom uľahčiť dodržiavanie integrovanej ochrany proti škodcom treba stanoviť špecifické pravidlá pre plodiny, ktoré musí profesionálny používateľ dodržiavať v súvislosti s konkrétnymi plodinami a regiónom, v ktorom pôsobí. Takéto pravidlá by mali premeniť požiadavky integrovanej ochrany proti škodcom na overiteľné kritériá vzťahujúce sa na konkrétnu plodinu. Na zabezpečenie súladu špecifických pravidiel pre plodiny s požiadavkami integrovanej ochrany proti škodcom by sa mali stanoviť podrobné pravidlá, pokiaľ ide o to, čo by malo byť obsahom týchto špecifických pravidiel pre plodiny, a Komisia by mala overiť ich vypracovanie, vykonávanie a presadzovanie v praxi. (23)V záujme overenia dodržiavania integrovanej ochrany proti škodcom profesionálnymi používateľmi by sa mal viesť elektronický register integrovanej ochrany proti škodcom a používania prípravkov na ochranu rastlín s cieľom overiť dodržiavanie pravidiel integrovanej ochrany proti škodcom stanovených v tomto nariadení a podporiť rozvoj politiky Únie. Prístup do registra by sa mal udeliť aj vnútroštátnym štatistickým orgánom na účely rozvoja, tvorby a šírenia oficiálnej štatistiky v súlade s kapitolou V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009. V tomto registri by sa mali zaznamenávať všetky preventívne opatrenia alebo zásahy a dôvody takéhoto preventívneho opatrenia alebo zásahu. To poskytne príslušným orgánom informácie potrebné na overenie toho, či profesionálny používateľ pred stanovením konkrétneho preventívneho opatrenia alebo zásahu uskutočnil rozhodovací proces v súlade s integrovanou ochranou proti škodcom. Register by mal obsahovať aj podrobnosti týkajúce sa každoročne požadovaného poradenstva na podporu integrovanej ochrany proti škodcom s cieľom overiť, že takéto strategické dlhodobé plánovanie v súvislosti s integrovanou ochranou proti škodcom skutočne prebieha. (24)S cieľom zabezpečiť, aby sa prípravky na ochranu rastlín a súvisiace aplikačné zariadenia používali spôsobom, ktorým sa chráni ľudské zdravie a životné prostredie, treba stanoviť všeobecné požiadavky na profesionálnych používateľov v súvislosti s odbornou prípravou potrebnou na používanie určitých prípravkov na ochranu rastlín alebo aplikačných zariadení, v súvislosti s používaním nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín a potrebou dodržiavať požiadavky na kontrolu aplikačných zariadení na profesionálne použitie. (25)Používanie prípravkov na ochranu rastlín môže mať obzvlášť negatívny vplyv v určitých oblastiach, ktoré často využíva široká verejnosť alebo zraniteľné skupiny, v komunitách, v ktorých ľudia žijú a pracujú, a v ekologicky citlivých oblastiach, ako napríklad v lokalitách sústavy Natura 2000, ktoré sú chránené v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES a smernicou Rady 92/43/EHS. Ak sa prípravky na ochranu rastlín používajú v oblastiach využívaných širokou verejnosťou, pravdepodobnosť vystavenia ľudí takýmto prípravkom na ochranu rastlín je vysoká. V záujme ochrany ľudského zdravia a životného prostredia by sa preto používanie prípravkov na ochranu rastlín v citlivých oblastiach a v okolí 3 m od takýchto oblastí malo zakázať. Výnimky z tohto zákazu by mali byť povolené len za určitých podmienok a v jednotlivých prípadoch. (26)Vodné prostredie a zásoby pitnej vody sú mimoriadne citlivé na prípravky na ochranu rastlín. V záujme ochrany vodného prostredia by sa preto používanie prípravkov na ochranu rastlín v oblastiach s útvarmi povrchovej vody a okolo nich malo zakázať. Členské štáty by mali mať zavedené vhodné opatrenia, ktorými sa zabráni zhoršovaniu stavu povrchových a podzemných vôd, ako aj pobrežných a morských vôd, a ktorými sa umožní dosiahnuť dobrý stav povrchových a podzemných vôd a chrániť vodné prostredie a zásoby pitnej vody pred vplyvom prípravkov na ochranu rastlín. Okrem toho je dôležité, aby profesionálni používatelia boli vyškolení v tom, ako minimalizovať alebo vylúčiť aplikovanie určitých prípravkov na ochranu rastlín, ktoré sú klasifikované ako „škodlivé pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami“, „veľmi toxické pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami“ alebo „toxické pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami“. Zároveň je dôležité, aby profesionálni používatelia boli vyškolení, pokiaľ ide o dôležitosť uprednostnenia prípravkov na ochranu rastlín s nízkym rizikom alebo nechemických alternatív, používanie technológií na zníženie úletu postrekovej hmly a opatrení na zmiernenie rizika. (27)Presné poľnohospodárstvo označuje systémy poľnohospodárskeho riadenia, v rámci ktorých sa starostlivo prispôsobuje pestovanie plodín tak, aby zohľadňovalo miestne podmienky, ako sú podmienky na pozemkoch. Používanie existujúcej technológie vrátane využívania satelitných údajov a služieb Únie (Galileo a Copernicus) má potenciál výrazne zredukovať používanie pesticídov. Preto je potrebné stanoviť legislatívny rámec, ktorý stimuluje rozvoj presného poľnohospodárstva. Aplikácia prípravkov na ochranu rastlín z lietadla vrátane aplikácie z klasických lietadiel, vrtuľníkov a bezpilotných lietadiel býva menej presná než iné spôsoby aplikácie, a teda môže mať nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie a životné prostredie. Letecká aplikácia by sa preto mala zakázať s možnosťou v obmedzenom rozsahu udeliť výnimky v jednotlivých prípadoch, keď má takáto aplikácia menší negatívny vplyv na ľudské zdravie a životné prostredie než akákoľvek alternatívna metóda aplikácie alebo ak neexistuje žiadna uskutočniteľná alternatívna metóda aplikácie. Potrebné je aj zaznamenávať celkový počet leteckých aplikácií vykonávaných na základe povolení udelených na leteckú aplikáciu s cieľom získať jasné údaje o počte skutočne realizovaných leteckých aplikácií, pre ktoré boli vydané povolenia. (28)Je však pravdepodobné, že určité bezpilotné lietadlá (vrátane dronov) umožnia cielenú leteckú aplikáciu prípravkov na ochranu rastlín. Takéto bezpilotné lietadlá môžu pomôcť zredukovať používanie prípravkov na ochranu rastlín z dôvodu cielenej aplikácie a v dôsledku toho pomôžu pri znižovaní rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie v porovnaní s používaním pozemných aplikačných zariadení. Preto je vhodné v tomto nariadení stanoviť kritériá týkajúce sa vyňatia určitých bezpilotných lietadiel zo zákazu leteckej aplikácie. Vzhľadom na súčasný stav vedeckej neistoty je takisto vhodné odložiť uplatňovanie tejto výnimky o tri roky. (29)Manipulácia s prípravkami na ochranu rastlín vrátane ich skladovania, riedenia a miešania, čistenia aplikačných zariadení po použití, regenerácie a zneškodňovania zmesí z nádrží a zneškodňovania prázdnych obalov a zvyškov prípravkov na ochranu rastlín predstavujú osobitné riziká expozície ľudí a životného prostredia. Je preto vhodné stanoviť v súvislosti s týmito činnosťami špecifické opatrenia. V rozsahu, v akom si používanie, skladovanie a zneškodňovanie prípravkov na ochranu rastlín vyžaduje splnenie minimálnych požiadaviek na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, sú takéto požiadavky okrem iného stanovené v smernici Rady 89/391/EHS, smernici Rady 89/656/EHS, smernici Rady 98/24/ES, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/104/ES. (30)Vzhľadom na význam poradenstva v oblasti používania prípravkov na ochranu rastlín ako prostriedku na podporu používania týchto prípravkov spôsobom, ktorý chráni ľudské zdravie a životné prostredie v súlade s integrovanou ochranou proti škodcom, je dôležité zabezpečiť primeranú odbornú prípravu poradcov.

(31)Predaj prípravkov na ochranu rastlín predstavuje významný prvok v distribučnom reťazci, keďže distribútorom umožňuje poskytovať potrebné informácie na podporu správneho používania. Nákupca alebo koncový používateľ by v čase predaja mal mať k dispozícii konkrétne bezpečnostné pokyny týkajúce sa ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, aby bolo možné zodpovedať otázky týkajúce sa správneho používania príslušného prípravku na ochranu rastlín a tým zjednodušiť jeho používanie. Neprofesionálni používatelia by mali mať v mieste predaja k dispozícii všeobecné informácie o bezpečnom používaní a skladovaní prípravkov na ochranu rastlín a o bezpečnej manipulácii s nimi, ako aj o zneškodňovaní obalov týchto prípravkov, keďže títo používatelia vo všeobecnosti nemajú rovnaké praktické vedomosti ako profesionálni používatelia. (32)Je zásadné, aby členské štáty vytvorili a udržiavali systémy počiatočnej aj ďalšej odbornej prípravy pre distribútorov, poradcov a profesionálnych používateľov prípravkov na ochranu rastlín a systémy vydávania osvedčení na zaznamenávanie takejto odbornej prípravy, aby sa tak zabezpečilo, že títo prevádzkovatelia si budú plne vedomí možných rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie a budú poznať vhodné opatrenia na zníženie týchto rizík v maximálne možnej miere. Odborná príprava poradcov by mala byť rozsiahlejšia ako v prípade distribútorov a profesionálnych používateľov, keďže poradcovia musia byť schopní podporiť riadne vykonávanie integrovanej ochrany proti škodcom a špecifických pravidiel pre plodiny. Používanie alebo nákup prípravku na ochranu rastlín autorizovaného na profesionálne použitie sa musí zúžiť na osoby, ktoré vlastnia osvedčenie o odbornej príprave. Navyše s cieľom zaistiť bezpečné používanie prípravkov na ochranu rastlín z hľadiska ľudského zdravia a životného prostredia by distribútori mali mať povinnosť v mieste predaja poskytovať profesionálnym aj neprofesionálnym používateľom, ktorí nakupujú prípravky na ochranu rastlín, informácie o konkrétnych prípravkoch. (33)Na zabezpečenie plánovaného prístupu k technikám ochrany proti škodlivým organizmom v rôznych vegetačných obdobiach s cieľom čo najviac minimalizovať používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín a na zabezpečenie riadneho vykonávania integrovanej ochrany proti škodcom by sa od profesionálnych používateľov mali vyžadovať pravidelné konzultácie s vyškolenými nezávislými poradcami v oblasti ochrany proti škodcom, aby sa prípravky na ochranu rastlín používali iba ako posledná možnosť. (34)Vzhľadom na možné riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie vyplývajúce z používania prípravkov na ochranu rastlín by verejnosť mala mať prístup k lepším informáciám o celkových vplyvoch používania týchto prípravkov, a to prostredníctvom programov na zvyšovanie povedomia, informácií sprostredkovaných distribútormi a iných vhodných opatrení. (35)S cieľom lepšie porozumieť trendom súvisiacim s prípadmi akútnej otravy a s chronickou otravou, ktoré vyplývajú z expozície osôb prípravkom na ochranu rastlín, by informácie o týchto trendoch mal zostavovať každý členský štát. Komisia by takisto mala monitorovať celkové trendy na úrovni Únie. (36)S cieľom minimalizovať nepriaznivé vplyvy prípravkov na ochranu rastlín na ľudské zdravie a životné prostredie je potrebné ustanoviť systémy pravidelnej technickej kontroly aplikačných zariadení na profesionálne použitie. Vzhľadom na potenciálne znížený vplyv aplikačných zariadení na profesionálne použitie, ktoré predstavujú veľmi malý rozsah použitia, je takisto vhodné umožniť členským štátom v súvislosti s takýmito zariadeniami stanoviť menej prísne požiadavky na kontrolu a iné intervaly kontrol. Okrem toho z dôvodu pomerne nízkych nákladov na obstaranie nových ručných aplikačných zariadení a chrbtových postrekovačov v porovnaní s nákladmi na kontrolu je vhodné stanoviť možnosť vnútroštátnych výnimiek z povinnej kontroly týchto zariadení pod podmienkou vykonávania hodnotení rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie, ktoré tieto zariadenia predstavujú. Súčasťou tohto hodnotenia by mal byť aj odhad rozsahu používania zariadenia. V záujme súladu s kontrolnými požiadavkami je nevyhnutné požadovať, aby každý členský štát zriadil register aplikačných zariadení na profesionálne použitie a aby ho pravidelne aktualizoval. Keďže niektoré aplikačné zariadenia nemajú jedinečné identifikátory, je nevyhnutné prijať opatrenia na prideľovanie jedinečných identifikátorov týmto aplikačným zariadeniam s cieľom zabezpečiť fyzickú identifikáciu všetkých zariadení. (37)V záujme monitorovania pokroku dosiahnutého pri znižovaní rizík a nepriaznivých vplyvov používania prípravkov na ochranu rastlín na ľudské zdravie a životné prostredie je potrebné ďalej používať systém harmonizovaných ukazovateľov rizika stanovených podľa smernice (EÚ) 2009/128/ES. (38)Pri výpočte týchto harmonizovaných ukazovateľov rizika a pokroku pri dosahovaní záväzných celoúnijných a národných cieľov na základe stratégie Z farmy na stôl by sa mali používať štatistické údaje týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín zozbierané v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009. Keďže sa používanie pesticídov každý rok mení, a to najmä v závislosti od počasia, na zohľadnenie týchto zmien je vhodné stanoviť trojročné referenčné obdobie. Referenčným obdobím na výpočet harmonizovaných ukazovateľov rizika 1 a 2 sú roky 2011 – 2013, keďže išlo o prvé trojročné obdobie, za ktoré Komisia dostala údaje podľa nariadenia (ES) č. 1185/2009 a ktoré sa zhoduje s nadobudnutím účinnosti smernice 2009/128/ES. Referenčným obdobím na výpočet pokroku pri dosahovaní celoúnijných redukčných cieľov do 2030 sú roky 2015 – 2017, keďže išlo o posledné tri roky, za ktoré boli dostupné údaje v čase oznámenia stratégie Z farmy na stôl. Referenčným obdobím na výpočet nového harmonizovaného ukazovateľa rizika 2a sú roky 2022 – 2024, keďže pôjde o prvé trojročné obdobie, za ktoré budú k dispozícii údaje o plochách ošetrených na základe jednotlivých autorizácií v núdzových situáciách pri ochrane rastlín. (39)V tejto chvíli jediné spoľahlivé štatistické údaje dostupné na úrovni Únie týkajúce sa uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh a ich používania sú štatistiky o množstvách účinných látok v prípravkoch na ochranu rastlín uvedených na trh a údaje o počte autorizácií v núdzových situáciách pri ochrane rastlín udelených podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009. Tieto štatistiky sa používajú pri výpočte harmonizovaných ukazovateľov rizika 1 a 2 podľa smernice 2009/128/ES a pri výpočte pokroku pri dosahovaní záväzných celoúnijných redukčných cieľov do 2030 a národných redukčných cieľov do 2030 na základe stratégie Z farmy na stôl. Nový harmonizovaný ukazovateľ rizika 2a sa vypočíta pomocou štatistík týkajúcich sa počtu autorizácií v núdzových situáciách pri ochrane rastlín, vlastností účinných látok v prípravkoch na ochranu rastlín, na ktoré sa vzťahujú tieto autorizácie, a plôch ošetrených na základe týchto autorizácií, čím sa lepšie kvantifikujú riziká vyplývajúce z autorizácií v núdzových situáciách pri ochrane rastlín. (40)Z dôvodu transparentnosti a s cieľom zabezpečiť jednotné vykonávanie vo všetkých členských štátoch by sa v prílohe k tomuto nariadeniu mala stanoviť metodika výpočtu pokroku pri dosahovaní dvoch celoúnijných a dvoch národných redukčných cieľov do 2030 a metodika výpočtu harmonizovaných ukazovateľov rizika na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. (41)V stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa uznáva potreba bezodkladne konať v záujme ochrany biodiverzity. Existujú dôkazy o rozsiahlom poklese počtu druhov v Únii, najmä hmyzu a opeľovačov. Stratu biodiverzity okrem iných činiteľov poháňa používanie prípravkov na ochranu rastlín, pričom opatrenia členských štátov v rámci súčasných nástrojov politiky Únie zatiaľ nedokázali zastaviť tento trend straty biodiverzity. Je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby sa prípravky na ochranu rastlín používali spôsobom, ktorým sa zmierni riziko škodlivých účinkov týchto prípravkov na voľne žijúce živočíchy a voľne rastúce rastliny, a to prostredníctvom niekoľkých opatrení vrátane odbornej prípravy, kontroly aplikačných zariadení na profesionálne použitie a ochrany vodného prostredia a citlivých oblastí. (42)V záujme uľahčenia komunikácie medzi Komisiou a príslušnými orgánmi zodpovednými za vykonávanie tohto nariadenia na vnútroštátnej úrovni by členské štáty mali Komisii oznámiť príslušné orgány určené podľa tohto nariadenia. (43)S cieľom presadzovať povinnosti uvedené v tomto nariadení by členské štáty mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenia tohto nariadenia a zabezpečiť ich presadzovanie. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odradzujúce. Dôležité je stanoviť aj to, aby členské štáty mohli vymáhať náklady spojené s vykonávaním povinností podľa tohto nariadenia prostredníctvom poplatkov alebo platieb s cieľom zabezpečiť, aby príslušné orgány mali k dispozícii primerané finančné zdroje. (44)Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je ochrana ľudského zdravia a životného prostredia proti rizikám a vplyvom spojeným s používaním prípravkov na ochranu rastlín a dosiahnutie cieľov stanovených v stratégii Z farmy na stôl a v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu používania týchto prípravkov a komplexnosti a účinkov rizikových profilov spojených s nimi ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (45)Činnosti vykonávané príslušnými orgánmi alebo inými subjektmi či fyzickými osobami, na ktoré boli delegované určité úlohy úradných kontrol s cieľom overiť súlad prevádzkovateľov s týmto nariadením, upravuje, s výnimkou kontrolných úloh súvisiacich so zariadeniami používanými na aplikáciu prípravkov na ochranu rastlín, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/625. V tomto nariadení sa preto musia stanoviť len opatrenia týkajúce sa kontrol a auditov súvisiacich s kontrolou aplikačných zariadení na profesionálne použitie. (46)S cieľom zohľadniť technický pokrok a vedecký vývoj by sa mala na Komisiu v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať právomoc prijímať akty na zmeny ustanovení o povinnostiach profesionálnych používateľov a poradcov v súvislosti s integrovanou ochranou proti škodcom, kontrolou aplikačných zariadení na profesionálne použitie, výpočtom harmonizovaných ukazovateľov rizika, v súvislosti s údajmi, ktoré sa majú poskytovať vo výročných správach o pokroku a vykonávaní a v súvislosti s notifikačným formulárom týkajúcom sa aplikačných zariadení, ako aj na zmeny príloh II, III, IV, V a VI. Podobne by sa mala na Komisiu v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať právomoc prijímať akty na doplnenie tohto nariadenia stanovením presných kritérií vo vzťahu k určitým faktorom týkajúcim sa bezpilotných lietadiel, keď technický pokrok a vedecký vývoj umožnia vypracovanie takýchto presných kritérií. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie viedla v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (47)S cieľom posúdiť, či toto nariadenie účinne a efektívne dosahuje svoje ciele, či je súdržné a stále relevantné a či poskytuje pridanú hodnotu na úrovni Únie, by Komisia mala vykonať hodnotenie tohto nariadenia. (48)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení tohto nariadenia týkajúcich sa záznamov, ktoré v elektronickom registri integrovanej ochrany proti škodcom a používania prípravkov na ochranu rastlín zaznamenali profesionálni používatelia, ďalej ustanovení týkajúcich sa zhrnutia a analýzy informácií v tomto registri vypracovaných príslušnými orgánmi a ustanovení týkajúcich sa poskytovania informácií o prípadoch akútnej otravy a chronických otráv by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (49)Vykonávanie tohto nariadenia členskými štátmi povedie k novým a sprísneným povinnostiam pre poľnohospodárov a iných používateľov pesticídov. Niektoré z nich predstavujú povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy uvedené v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115, ktoré musia poľnohospodári v súlade s uvedeným nariadením spĺňať, aby dostávali platby v rámci SPP, zatiaľ čo iné požiadavky, ktoré presahujú rámec základných povinných požiadaviek, možno odmeňovať dodatočnými platbami v rámci dobrovoľných režimov, ako sú ekoschémy podľa článku 31 nariadenia (EÚ) 2021/2115. V článku 31 ods. 5 písm. a) a b) a v článku 70 ods. 3 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2021/2115 sa stanovuje, že financovanie v rámci SPP je k dispozícii len na postupy vykonávané v rámci ekoschémy alebo agroenvironmentálno-klimatického záväzku, ktoré presahujú rámec príslušných povinných požiadaviek na hospodárenie a noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy stanovených podľa uvedeného nariadenia a príslušných minimálnych požiadaviek vzťahujúcich sa na používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín, dobré životné podmienky zvierat, ako aj iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vo vnútroštátnom práve a práve Únie. Keďže poľnohospodárov a iných používateľov treba pri prechode na udržateľnejšie používanie pesticídov finančne podporiť, je potrebné zmeniť nariadenie (EÚ) 2021/2115, aby sa počas prechodného obdobia umožnilo financovanie požiadaviek uložených v súlade s týmto nariadením. Táto výnimočná možnosť, vďaka ktorej môžu členské štáty poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na opatrenia prijaté pri vykonávaní tohto nariadenia, by sa mala vzťahovať na akúkoľvek povinnosť, ktorá poľnohospodárom a iným používateľom vyplýva z uplatňovania tohto nariadenia, vrátane povinných poľnohospodárskych postupov zavedených špecifickými pravidlami pre plodiny v rámci integrovanej ochrany proti škodcom. Okrem toho podľa článku 73 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/2115 sa investície poľnohospodárov určené na splnenie nových požiadaviek uložených právom Únie môžu podporovať najviac počas 24 mesiacov odo dňa, keď sa tieto požiadavky stanú pre podnik povinné. Podobne by sa malo stanoviť dlhšie prechodné obdobie aj v prípade investícií určených na splnenie požiadaviek uložených poľnohospodárom v súlade s týmto nariadením. Nariadenie (EÚ) 2021/2115 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (50)Uplatňovanie tohto nariadenia by sa malo odložiť s cieľom umožniť príslušným orgánom a prevádzkovateľom pripraviť sa na požiadavky, ktoré sa ním zavádzajú,

PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín prostredníctvom ustanovení o stanovovaní cieľov redukcie používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika a o ich dosiahnutí do roku 2030, pričom sa v ňom stanovujú požiadavky na používanie, skladovanie, predaj a zneškodňovanie prípravkov na ochranu rastlín a na aplikačné zariadenia, ako aj ustanovenia o odbornej príprave a zvyšovaní povedomia a ustanovenia o vykonávaní integrovanej ochrany proti škodcom. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa uplatňuje na prípravky, a to vo forme, v akej sa dodávajú používateľovi, ktoré sa skladajú z účinných látok, safenerov alebo synergentov alebo ich obsahujú a ktoré sú určené na jedno z týchto použití: a)ochrana rastlín alebo rastlinných produktov proti všetkým škodlivým organizmom alebo zabránenie pôsobenia takýchto organizmov, ak hlavnou úlohou týchto prípravkov nie je slúžiť skôr na hygienické účely ako na ochranu rastlín alebo rastlinných produktov; b)ovplyvnenie životných procesov rastlín, ako sú napríklad látky ovplyvňujúce ich rast iné ako živiny alebo rastlinné biostimulátory; c)konzervácia rastlinných produktov, ak sa na takéto látky alebo produkty nevzťahujú osobitné ustanovenia Únie o konzervačných látkach; d)zničenie neželaných rastlín alebo častí rastlín s výnimkou rias, ak sa na účely ochrany rastlín prípravky neaplikujú na pôdu alebo vodu; e)zabránenie neželanému rastu rastlín alebo jeho kontrola, s výnimkou rias, ak sa na účely ochrany rastlín prípravky neaplikujú na pôdu alebo vodu. Tieto prípravky sa ďalej označujú ako „prípravky na ochranu rastlín“. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„chemický prípravok na ochranu rastlín“ je prípravok na ochranu rastlín, ktorý obsahuje chemickú účinnú látku, s výnimkou rastlinných produktov biologického pôvodu využívajúcich prírodné prostriedky alebo látok, ktoré sú s nimi identické, ako sú mikroorganizmy, semiochemikálie, výťažky z rastlinných produktov v zmysle článku 3 bodu 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009 alebo bezchordátové makroorganizmy; 2.„prípravok na ochranu rastlín s nízkym rizikom“ je prípravok na ochranu rastlín autorizovaný v súlade s článkom 47 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1107/2009;

3.„chemická účinná látka“ je účinná látka iná ako mikroorganizmus, semiochemikália alebo výťažok z rastlinného produktu v zmysle článku 3 bodu 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 4.„biodiverzita“ je biodiverzita v zmysle článku 3 bodu 29 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 5.„nebezpečnejší prípravok na ochranu rastlín“ je prípravok na ochranu rastlín, ktorý obsahuje jednu alebo viacero účinných látok schválených ako látky, ktoré sa majú nahradiť v súlade s článkom 24 nariadenia (ES) č. 1107/2009 a ktoré sú uvedené v časti E prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011, alebo ktorý obsahuje jednu alebo viacero účinných látok uvedených v prílohe k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2015/408; 6.„využívaná poľnohospodárska plocha“ je využívaná poľnohospodárska plocha v zmysle článku 2 bodu e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1091; 7.„profesionálny používateľ“ je každá osoba, ktorá používa prípravok na ochranu rastlín pri svojej profesionálnej činnosti; 8.„distribútor“ je každá osoba, ktorá sprístupňuje prípravok na ochranu rastlín na trhu vrátane veľkoobchodníka, dodávateľa alebo maloobchodníka; 9.„poradca“ je každá osoba, ktorá poskytuje poradenstvo v oblasti integrovanej ochrany proti škodcom a bezpečného používania prípravkov na ochranu rastlín v kontexte odbornej spôsobilosti alebo obchodnej služby vrátane súkromných a verejných poradenských služieb; 10.„aplikačné zariadenia“ sú zariadenia, pri ktorých je v čase výroby možné primerane predpokladať, že sa budú používať na aplikáciu prípravku na ochranu rastlín, a príslušenstvo, ktoré je dôležité na účinné fungovanie týchto zariadení, s výnimkou zariadení určených na siatie alebo sadenie množiteľského materiálu ošetreného prípravkami na ochranu rastlín; 11.„aplikačné zariadenie na profesionálne použitie“ je ktorékoľvek z týchto zariadení: a)aplikačné zariadenie, ktoré používa profesionálny používateľ na aplikáciu prípravkov na ochranu rastlín; b)aplikačné zariadenie s horizontálnymi alebo vertikálnymi ramenami alebo sadové vzduchové postrekovače bez ohľadu na to, či sa používajú na aplikáciu prípravkov na ochranu rastlín; 12.„letecká aplikácia“ je aplikácia prípravku na ochranu rastlín z lietadla; 13.„bezpilotné lietadlo“ je akékoľvek lietadlo prevádzkované autonómne alebo určené na samostatnú prevádzku alebo na pilotovanie na diaľku bez pilota na palube; 14.„prípravok na ochranu rastlín autorizovaný na profesionálne použitie“ je prípravok na ochranu rastlín, ktorého použitie bolo autorizované len v prípade profesionálnych používateľov v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1107/2009; 15.„integrovaná ochrana proti škodcom“ je starostlivé zváženie všetkých dostupných prostriedkov, ktoré zabránia rozvoju populácií škodlivých organizmov a zároveň udržiavajú používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín na úrovniach, ktoré sú odôvodnené z ekonomického a environmentálneho hľadiska a minimalizujú riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie; 16.„citlivá oblasť“ je ktorákoľvek z týchto oblastí: a)oblasť, ktorú využíva široká verejnosť, ako je verejný park alebo záhrada, rekreačné strediská alebo športoviská, alebo verejné komunikácie; b)oblasť, ktorú využíva prevažne zraniteľná skupina v zmysle článku 3 bodu 14 nariadenia (ES) č. 1107/2009; c)ľudské sídla (komunita, v ktorej ľudia žijú a pracujú) vymedzené ako najaktuálnejšia klasifikácia krajinnej pokrývky systému CORINE (koordinácia informácií o životnom prostredí), ktorý spravuje agentúra EEA, úrovne 1 (urbanizované a technizované areály) (s výnimkou úrovne 2 – 1.2: areály služieb priemyslu a dopravy, a úrovne 2 – 1.3: areály ťažby, skládok a výstavby); d)mestská oblasť, na ktorej sa nachádza vodný tok alebo vodný prvok;

e)neproduktívne plochy vymedzené v normách EÚ v oblasti dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy (GAEC) – norma GAEC 8 uvedená v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2021/2115; f)ekologicky citlivá oblasť, čo je ktorákoľvek z týchto oblastí: i)akákoľvek chránená oblasť podľa smernice 2000/60/ES vrátane prípadných ochranných pásiem, ako aj úpravy týchto oblastí na základe výsledkov vyhodnotenia rizika v prípade miest odberu pitnej vody podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2184; ii)lokality s európskym významom v zozname uvedenom v článku 4 ods. 2 smernice 92/43/EHS, osobitné chránené územia označené v súlade s článkom 4 ods. 4 uvedenej smernice, osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a akékoľvek iné vnútroštátne, regionálne alebo miestne chránené územia nahlásené členskými štátmi do inventára vnútroštátne vymedzených chránených území (CDDA); iii)akákoľvek oblasť, v prípade ktorej sa monitorovaním druhov opeľovačov vykonávaným v súlade s článkom 17 ods. 1 písm. f) nariadenia xxx/xxx [vložiť odkaz na prijatý akt] zistí, že je domovom pre jeden alebo viacero druhov opeľovačov, ktorým podľa európskych červených zoznamov hrozí vyhynutie; 17.„karanténny škodca“ je karanténny škodca v zmysle článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031; 18.„invázny nepôvodný druh“ je invázny nepôvodný druh v zmysle článku 3 bodu 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014; 19.„povrchová voda“ je útvar povrchovej vody v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2000/60/ES; 20.„podzemná voda“ je útvar podzemnej vody v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2000/60/ES; 21.„ukazovateľ rizika“ je miera určujúca pomernú zmenu rizík pre ľudské zdravie alebo pre životné prostredie spojených s používaním prípravkov na ochranu rastlín, ktorá sa vypočítava v súlade s metodikou uvedenou v prílohe VI; 22.„nechemické metódy“ sú alternatívy k chemickým prípravkom na ochranu rastlín; 23.„biologická kontrola“ je kontrola organizmov škodiacich rastlinám alebo rastlinným produktom, pri ktorej sa využívajú prírodné prostriedky biologického pôvodu alebo látky, ktoré sú s nimi identické, ako sú mikroorganizmy, semiochemikálie, výťažky z rastlinných produktov v zmysle článku 3 bodu 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009 alebo bezchordátové makroorganizmy. KAPITOLA II REDUKČNÉ CIELE TÝKAJÚCE SA CHEMICKÝCH PRÍPRAVKOV NA OCHRANU RASTLÍN Článok 4 Celoúnijné redukčné ciele do 2030 týkajúce sa chemických prípravkov na ochranu rastlín 1.Každý členský štát prijatím a dosahovaním národných cieľov v súlade s článkom 5 prispieva k dosiahnutiu redukcie používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika v celej Únii do roku 2030 o 50 % (ďalej len „celoúnijný redukčný cieľ do 2030 č. 1“), ako aj k dosiahnutiu redukcie používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín v celej Únii do roku 2030 o 50 % (ďalej len „celoúnijný redukčný cieľ do 2030 č. 2“) v porovnaní s priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017 (ďalej spoločne len „celoúnijné redukčné ciele do 2030“). 2.Pokrok pri dosahovaní celoúnijných redukčných cieľov do 2030 každoročne vypočítava Komisia v súlade s metodikou uvedenou v prílohe I. Článok 5 Redukčné ciele členských štátov do 2030 týkajúce sa chemických prípravkov na ochranu rastlín

1.Do ... vložiť dátum – 6 mesiacov od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] každý členský štát v rámci svojich vnútroštátnych právnych predpisov prijme národné ciele dosiahnuť do roku 2030 redukciu stanovenú v súlade s týmto článkom v porovnaní s priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017, pokiaľ ide o: a)používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúce riziko v zmysle prílohy I (ďalej len „národný redukčný cieľ do 2030 č. 1“); b)používanie nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín v zmysle prílohy I (ďalej len „národný redukčný cieľ do 2030 č. 2“). Na účely tohto nariadenia sa obidva národné redukčné ciele uvedené v prvom pododseku písm. a) a b) spoločne označujú ako „národné redukčné ciele do 2030“. 2.Pokrok každého členského štátu pri dosahovaní národných redukčných cieľov do 2030 každoročne vypočítava Komisia v súlade s metodikou uvedenou v prílohe I. 3.Každý členský štát musí ciele uvedené v odseku 1 dosiahnuť do roku 2030. Členský štát, ktorý pred rokom 2030 dosiahne úroveň jedného zo svojich národných redukčných cieľov do 2030, nie je povinný vynaložiť ďalšie úsilie o redukciu. Monitoruje ročné výkyvy s cieľom zachovať pokrok dosiahnutý v súvislosti s uvedeným národným redukčným cieľom do 2030. 4.S výhradou odsekov 5 až 8 sa národné redukčné ciele do 2030 stanovujú na takej úrovni, aby príslušný členský štát dosiahol redukciu medzi priemerom za roky 2015, 2016 a 2017 a hodnotou roku 2030 aspoň na úrovni 50 %. 5.Členský štát môže svoj národný cieľ redukcie používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika uvedený v odseku 4 znížiť na percentuálny podiel, ktorý je strednou hodnotou medzi číselným údajom týkajúcim sa intenzity, ako sa stanovuje v druhom pododseku tohto odseku, a číselným údajom týkajúcim sa používania a rizika, ako sa stanovuje v treťom pododseku tohto odseku. Ak je tento percentuálny podiel vyšší ako 50 %, členský štát zvýši svoj národný cieľ na tento percentuálny podiel. Údaj o intenzite je takýto: a)35 %, ak je vážená intenzita používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 nižšia ako 70 % priemeru Únie; b)50 %, ak je vážená intenzita používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 medzi 70 % a 140 % priemeru Únie; c)65 %, ak je vážená intenzita používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 vyššia ako 140 % priemeru Únie. Údaj o používaní a riziku je takýto: a)Ak členský štát dosiahne väčšiu redukciu používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika, než je priemer v Únii medzi priemernými hodnotami za roky 2011, 2012 a 2013 a priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017, údaj, ktorý je výsledkom odpočítania rozdielu medzi dosiahnutou redukciou a priemernou redukciou v Únii od 50 %; b)Ak členský štát zvýšil mieru používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika alebo ak členský štát dosiahol nižšiu redukciu, než je priemer v Únii medzi priemernými hodnotami za roky 2011, 2012 a 2013 a priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017, údaj, ktorý je výsledkom pripočítania rozdielu medzi dosiahnutou redukciou, resp. zvýšením a priemernou redukciou v Únii k 50 %, pričom sa však neprekročí 70 %. Na účely tohto odseku je „vážená intenzita používania chemických prípravkov na ochranu rastlín a z nich vyplývajúceho rizika“ hodnota zodpovedajúca kilogramom chemických účinných látok v prípravkoch na ochranu rastlín predaných ročne v členskom štáte, vážená podľa ich váh nebezpečnosti, ako sa stanovuje v riadku iii) tabuľky v prílohe I, vydelená počtom hektárov využívanej poľnohospodárskej plochy v danom členskom štáte. 6.Členský štát môže svoj národný cieľ redukcie používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín uvedený v odseku 4 znížiť na percentuálny podiel, ktorý je strednou hodnotou medzi číselným údajom týkajúcim sa intenzity, ako sa stanovuje v druhom pododseku tohto odseku, a číselným údajom týkajúcim sa používania, ako sa stanovuje v treťom pododseku tohto odseku. Ak je tento percentuálny podiel vyšší ako 50 %, členský štát zvýši svoj národný cieľ na tento percentuálny podiel. Údaj o intenzite je takýto: a)35 %, ak je intenzita používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 nižšia ako 70 % priemeru Únie; b)50 %, ak je intenzita používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 medzi 70 % a 140 % priemeru Únie;

c)65 %, ak je intenzita používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín v členskom štáte za priemer rokov 2015, 2016 a 2017 vyššia ako 140 % priemeru Únie. Údaj o používaní je takýto: a)ak členský štát dosiahne väčšiu redukciu používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín, než je priemer v Únii medzi priemernými hodnotami za roky 2011, 2012 a 2013 a priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017, údaj, ktorý je výsledkom odpočítania rozdielu medzi dosiahnutou redukciou a priemernou redukciou v Únii od 50 %; b)ak členský štát zvýšil mieru používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín alebo ak členský štát dosiahol nižšiu redukciu, než je priemer v Únii medzi priemernými hodnotami za roky 2011, 2012 a 2013 a priemernými hodnotami za roky 2015, 2016 a 2017, údaj, ktorý je výsledkom pripočítania rozdielu medzi dosiahnutou redukciou, resp. zvýšením a priemernou redukciou v Únii k 50 %, pričom sa však neprekročí 70 %. Na účely tohto odseku „intenzita používania nebezpečnejších prípravkov na ochranu rastlín“ je hodnota zodpovedajúca kilogramom chemických účinných látok v nebezpečnejších prípravkoch na ochranu rastlín predávaných ročne v príslušnom členskom štáte vydelená počtom hektárov využívanej poľnohospodárskej plochy v danom členskom štáte. 7.Členské štáty s najvzdialenejšími regiónmi uvedenými v článku 349 zmluvy môžu pri prijímaní národných redukčných cieľov do 2030 zohľadniť špecifické potreby týchto regiónov, pokiaľ ide o používanie prípravkov na ochranu rastlín, z dôvodu osobitných klimatických podmienok a plodín v týchto regiónoch. 8.Uplatňovanie odseku 5, odseku 6 a odseku 7 nesmie v žiadnom prípade viesť k tomu, že niektorý z národných redukčných cieľov do 2030 bude nižší než 35 %. 9.DO ...[vložiť dátum – 7 mesiacov od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] každý členský štát oznámi Komisii svoje národné redukčné ciele do 2030. 10.Ak členský štát do [OP: vložiť dátum – 6 mesiacov od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] nestanoví národný redukčný cieľ do 2030, tento cieľ sa považuje za stanovený buď na úrovni 50 %, alebo ak by percentuálny podiel bol vyšší než 50 % v súlade s odsekom 5 alebo odsekom 6, na úrovni tohto vyššieho percentuálneho podielu. Článok 6 Počiatočné posúdenie národných cieľov zo strany Komisie 1.Komisia preskúma národné redukčné ciele do 20