Návrh rozhodnutie Rady o makrofinančnej pomoci pre Srbsko a Čiernu Horu, a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2002/882/ES, ktorým sa stanovuje ďalšia makrofinančná pomoc pre Federatívnu republiku Juhoslávia /* KOM/2004/0605 v konečnom znení - CNS 2004/0204 */





Návrh ROZHODNUTIE RADY o makrofinančnej pomoci pre Srbsko a Čiernu Horu, a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2002/882/ES, ktorým sa stanovuje ďalšia makrofinančná pomoc pre Federatívnu republiku Juhoslávia (predlozená Komisiou) ODÔVODNENIE 1. Okolnosti Po politických zmenách v Srbsku a Čiernej Hore (SCG, bývalá "Federatívna republika Juhoslávia") koncom roka 2000 orgány tejto krajiny zaznamenali pozoruhodné výsledky hospodárskych reforiem a stabilizácie. Dosiahla a zachovala sa makroekonomická stabilita a začali sa dôlezité strukturálne reformy. Privatizácia státnych podnikov prostredníctvom aukcií a verejných súťazí pokročila a začala sa restrukturalizácia priemyselného a finančného sektora. Agenda ekonomických reforiem bola podporovaná poskytovaním následných balíkov makrofinančnej pomoci ES, ktoré sa vykonávali s výhradou predchádzajúceho splnenia podmienok ekonomickej a strukturálnej politiky. O prvom balíku v hodnote 345 miliónov EUR sa rozhodlo v júli a decembri 2001 a vykonal sa v rokoch 2001/2002. V novembri 2002 Rada rozhodla o poskytnutí Srbsku a Čiernej Hore ďalsiu makrofinančnú pomoc Spoločenstva az vo výske 130 miliónov EUR, aby sa podporili ekonomické politiky v kontexte trojročného rozsíreného dojednania MMF (2002 - 2005) schváleného v máji 2002 a aby sa podporila platobná bilancia. Memorandum o porozumení (MoU) podpísané v decembri 2002 specifikuje podmienky ekonomickej politiky a strukturálnych opatrení na uvoľnenie druhej a tretej transe tejto pomoci. Zatiaľ boli úspesne uvoľnené prvá a druhá transa pôvodného balíka v hodnote 130 miliónov EUR, v celkovej hodnote 105 miliónov EUR. Vykonanie zostávajúcej tretej transe (25 miliónov EUR) sa vsak podstatne oneskorilo, čo je tiez odrazom vseobecného spomalenia hospodárskych a strukturálnych reforiem v krajine počas roka 2003. Bolo to tiez dôsledkom ťazkej politickej situácie v Srbsku, ktorá viedla k predčasným vseobecným voľbám na konci roka, a namáhavého vytvorenia novej (mensinovej) vlády začiatkom roka 2004. V novembri 2003 Rada rozhodla o zvýsení súčasnej makrofinančnej pomoci ES az na hodnotu 200 miliónov EUR, aby tak pomohla riesiť dodatočné finančné potreby, ktoré určil MMF. Spôsoby tejto dodatočnej pomoci az v hodnote 70 miliónov EUR, vrátane presného určenia rámca čerpania prostriedkov a pripojenej podmienečnosti, zostávajú predmetom vyjednávaní s orgánmi, keďze dosiahnutie pokroku je podmienené treťou transou. 2. Nedávny vývoj a vyhliadky V roku 2003 dosiahol reálny rast HDP v Srbsku 2 - 3 %, čo je o niečo menej ako pôvodne predpokladaný rast podľa súčasného rozsíreného dojednania MMF, najmä v dôsledku slabsieho priemyselného výkonu a sucha, ktoré spôsobilo pokles poľnohospodárskej produkcie. Na rok 2004 orgány predpokladajú rast HDP o 4 - 6 %, odrázajúci ozivenie priemyselného výkonu a očakávaný obrat v poľnohospodárskej produkcii. Na tento rok ako celok očakávajú srbské orgány mieru inflácie 8,5 %. Čierna Hora zaznamenala miernejsí reálny rast počas prvého stvrťroka 2004 (0,6 %), ale orgány očakávajú zrýchlenie rastu v zvysnej časti roka. Ceny v tomto roku do mája narástli o 1,6 %, a očakáva sa, ze na konci obdobia inflácie 1 roka dosiahne celkove 4,5 %. V roku 2003 konsolidovaný vseobecný státny deficit Srbska a Čiernej Hory dosiahol 4,2 % HDP (3,8 % v Srbsku a 0,4 % v Čiernej Hore, čo predstavuje 5,2 % HDP Čiernej Hory). V roku 2004 sa konsolidovaný rozpočtový deficit má zníziť o 0,8 % na 3,4 % HDP. V Srbsku financovanie fiskálneho deficitu roku 2004 zostáva problémom, najmä pre to, ze príjmy z privatizácie a zahraničné financie zatiaľ chýbajú. Napriek pokračujúcim značným obchodným deficitom bola externá situácia v roku 2003 priaznivejsia, ako sa pôvodne očakávalo, vďaka mimoriadne veľkému čistému prílivu zahraničných priamych investícií v hodnote 1,4 miliárd USD (7 % HDP, dvojnásobok predpokladanej hodnoty), ktorý bol výsledkom hlavne privatizačných príjmov a investícií na zelenej lúke a rastúce súkromné platby (11,2 % HDP). Začiatkom roku 2004 začali medzinárodné rezervy, ktoré koncom roka 2003 dosiahli az hodnotu 3,6 miliárd USD, mierne klesať, tiez v dôsledku sezónnych faktorov a splácania úrokov zahraničného dlhu. V apríli dosiahli hodnotu 3,3 miliárd USD, čo je stvormesačný ekvivalent predpokladaného dovozu v roku 2004. Vonkajsie výhľady sa môzu zlepsiť ako dôsledok dohody s Londýnskym klubom veriteľov o 61 %-nom znízení nesplateného dlhu, ktorý sa dosiahol začiatkom júla, a udelenia po prvý raz úverového ratingu Standard and Poor's. Hrubé finančné poziadavky vsak zostávajú vysoké a krajina pozaduje pokračujúce externé oficiálne financovanie v kontexte súčasného programu MMF. Po vytvorení novej vlády v Srbsku v marci 2004 doslo k niekoľkým novým vývojom v oblasti strukturálnych reforiem. Najmä sa srbskému parlamentu predlozila významná legislatívna agenda a zdalo sa, ze proces privatizácie znova nabral spád. Restrukturalizácia veľkých státnych podnikov a verejných zariadení, ktorá este v skutočnosti nezačala, stále predstavuje veľký problém pre ekonomické politiky v budúcnosti. Pre rok 2004 posledné programové preskúmanie MMF predpokladalo zostávajúci schodok platobnej bilancie, o ktorom sa očakávalo, ze ho pokryje bilaterálna makroekonomická podpora, vrátane zdrojov uvoľnených podľa súčasnej operácie ES makrofinančnej pomoci. Na základe predbezných údajov od veriteľov sa má minimálne polovica tejto sumy poskytnúť vo forme bilaterálnej dlhovej úľavy vo forme kapitalizácie moratórneho úroku. Pokiaľ ide o vykonanie makrofinančnej pomoci ES, v júni/júli 2004 vykonali sluzby Komisie misiu do Srbska a Čiernej Hory, aby posúdili posledné hospodárske vývoje a najmä, aby preskúmali pokrok dosiahnutý v súvislosti s podmienečnosťou uvoľnenia tretej transe. Vo vseobecnosti, od nástupu novej vlády sa zaznamenali niektoré povzbudzujúce momenty vo vývoji. Legislatívna práca sa znova rozbehla. Úspesné tretie preskúmanie podľa súčasného programu MMF a dohoda o ekonomických politikách s MMF, ktorá sa dosiahla v júni a má sa vykonať v roku 2004, tiez poskytuje dôlezitý reformný podnet. Pokiaľ ide o podmienečnosť tretej transe, dosiahol sa ďalsí pokrok v súvislosti s mnohými podmienkami, ktoré sú uz plne alebo z veľkej časti splnené. Splnenie mnohých iných podmienok vsak stále vyzaduje značné dodatočné úsilia. Je nutné uviesť, ze poziadavky a podmienky doplňujúcej sumy rovnajúcej sa 70 miliónom EUR neboli este s orgánmi krajiny dohodnuté. Vyjednávania o týchto poziadavkách zrejme začnú az po tom, čo sa podmienečnosť tretej transe splní do uspokojivého rozsahu. 3. Ostatné kritériá spojené s poskytovaním makrofinančnej pomoci Pokiaľ ide o odporúčania uvedené v správe povoľujúcej vykonanie rozpočtu na rok 2001 a tiez v speciálnej správe Dvora audítorov č. 1/2002 o makrofinančnej pomoci tretím krajinám, sluzby Komisie príslusne zohľadňujú päť kritérií Genval (výnimočný charakter, politické predpoklady, doplňovanie, podmienečnosť a finančná disciplína). V súvislosti s ostatnými rozpočtovými a finančnými podmienkami sluzby Komisie prijímajú opatrenia, aby splnili poziadavky vyplývajúce z finančného nariadenia. Odráza sa to vo vypracovaní (pripojeného) vyhodnotenia ex-ante tejto navrhovanej pomoci. Skôr, ako sa začne skutočné vykonávanie zvysnej časti pomoci, sluzby Komisie plánujú overiť (za pomoci externých konzultantov) spoľahlivosť finančných kruhov Srbska a Čiernej Hory, administratívnych postupov a interných a externých kontrolných mechanizmov, ktoré sú pre tento typ pomoci dôlezité. Za týmto účelom bolo externým konzultantom zadané vypracovanie operatívneho posúdenia spoľahlivosti finančných kruhov a administratívnych kontrol a očakávalo sa, ze zistenia takéhoto posúdenia sa predlozia do augusta 2004. Na základe takýchto zistení mohlo by sa vyzadovať konať skôr, ako sa uvoľnia zostávajúce finančné prostriedky. 4. Navrhované rozhodnutie upravujúce právny základ predĺzením lehoty vyprsania Srbsko a Čierna Hora ziadajú pokračujúcu externú finančnú pomoc Spoločenstva a iných prispievateľov na podporu ekonomickej stabilizácie a programu reforiem dohodnutých s MMF. V závislosti od ďalsieho pokroku pri plnení podmienečnosti by zostávajúca tretia transa makrofinančnej pomoci ES podľa rozhodnutia 2002/882/ES mohla pomôcť vyriesiť finančné potreby v roku 2004. Súčasný právny základ pomoci vsak stanovuje lehotu vyprsania na 9. novembra 2004. Toto bolo motivované očakávaním, ze by sa pomoc a pozadované podmienky na jej uvoľnenie mohli vykonať v dvojročnom období. Ako sa uvádza vyssie, vseobecné spomalenie ekonomických reforiem počas roka 2003 a ťazká politická situácia v Srbsku prispeli k omeskaniu vykonania tejto pomoci. Podľa vsetkého nová vláda v Srbsku, ktorá nastúpila v marci 2003, je odhodlaná urýchliť ekonomickú reformu a mohla by vykonať ďalsie opatrenia na splnenie podmienečnosti tretej transe do uspokojivého rozsahu. Aj keď toto je mozné dosiahnuť do konca septembra 2004 (čo je zrejme najskorsí mozný dátum), je vsak veľmi nepravdepodobné, ze skutočné vyplatenie tretej transe by sa mohlo uskutočniť pred lehotou vyprsania. Treba poznamenať, ze ,operatívne posúdenie" spoľahlivosti finančných kruhov a administratívnych postupov v krajine v súčasnosti vykonávajú konzultanti, ktorých vymenovala Komisia. Toto posúdenie, ktoré by sa malo ukončiť v lete 2004, by mohlo mať dosah na vykonanie tretej transe makrofinančnej pomoci ES a pozadovať, aby sa pred uvoľnením zostávajúcich súm prijali specifické predchádzajúce opatrenia. Okrem toho, zmenou a doplnením rozhodnutia Rady 2002/882/ES sa rozhodlo o doplnení az v hodnote 70 miliónov EUR. Po vyprsaní lehoty súčasného právneho základu nebude teda mozné túto dodatočnú pomoc vykonať. Záverom, súčasný právny základ uz viac nezabezpečuje riadne vykonanie makrofinančnej pomoci ES. Vzhľadom na tieto okolnosti je podľa vsetkého primerané, aby Spoločenstvo upravilo lehotu vyprsania zmenou a doplnením rozhodnutia Rady 2002/882/ES. Navrhuje sa zmeniť lehotu vyprsania na 30. júna 2006. Toto by umoznilo hladké a riadne vykonanie tejto pomoci, vrátane doplnenia az do hodnoty 70 miliónov EUR, zalozenej na primeranej podmienenosti, ktorú musia splniť orgány Srbska a Čiernej Hory pred ďalsím uvoľnením transí. 2004/0204(CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o makrofinančnej pomoci pre Srbsko a Čiernu Horu, a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2002/882/ES, ktorým sa stanovuje ďalšia makrofinančná pomoc pre Federatívnu republiku Juhoslávia RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, najmä na článok 308, so zreteľom na návrh Komisie [1], [1] Ú. v. [..] C so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2], [2] Ú. v. [..] C keďze: (1) Rozhodnutie Rady 2002/882/ES z 5. novembra 2002, ktorým sa stanovuje ďalsia makrofinančná pomoc pre Federatívnu republiku Juhoslávia [3], ktoré sa zameriava na zabezpečenie udrzateľnej situácie v platobnej bilancii a posilnenie postavenia krajiny v oblasti finančných rezerv. [3] Ú. v. ES L 308, 9.11.2002, s. 25. Rozhodnutie v znení rozhodnutia 2003/825/ES (Ú. v. EÚ L 311, 27.11.2003, s. 28.). (2) Dve transe podľa tejto pomoci v celkovej hodnote 105 miliónov EUR uz boli vyplatené v rokoch 2002 a 2003. Vzhľadom na omeskania pri vykonávaní dohodnutých strukturálnych opatrení je realizácia tretej transe (25 miliónov EUR) este stále otvorená. Poziadavky a podmienky politiky na poskytnutie dodatočnej sumy 70 miliónov EUR, o ktorej sa rozhodlo v roku 2003, este stále zostávajú predmetom vyjednávaní a dohody. (3) Orgány Srbska Čiernej Hory sú pevne odhodlané vykonať ekonomickú reformu a stabilizáciu podľa súčasného programu MMF, ako je preukázané povzbudivými znakmi ozivenia strukturálnych reforiem. (4) Krajina naďalej vyzaduje externú finančnú pomoc navyse k pomoci, ktorú môzu poskytnúť medzinárodné finančné institúcie. (5) Rozhodnutie 2002/882/ES by sa malo zmeniť a doplniť, aby umozňovalo viazanie grantových finančných zdrojov po 9. novembri 2004. (6) Zmluva nestanovuje na prijatie tohto rozhodnutia právomoci iné, ako sú právomoci uvedené v článku 308. (7) Po porade s Hospodárskym a finančným výborom, ROZHODLA TAKTO: Jediný článok V článku 6 rozhodnutia 2002/882/ES sa druhý pododsek nahrádza takto: ,Uplatňuje sa do 30. júna 2006." V Bruseli Za Radu predseda FINANČNÝ VÝKAZ 1. Názov operácie Makrofinančná pomoc pre Srbsko a Čiernu Horu. 2. Zahrnuté rozpočtové polozky a) Grantová zlozka pomoci (v EUR) Rozpočtový riadok: 01 03 02 02 >TABELPOSITION> (1) 75 miliónov EUR prisľúbených v decembri 2002 (2) 15 miliónov EUR prisľúbených v júli 2003 b) Pôzičková zlozka pomoci 01 04 01 07 - "ES ručí za pôzičkové programy, ktoré Spoločenstvo zmluvne dohodlo na poskytnutie pomoci krajinám západného Balkánu." 3. Právny základ Článok 308 Zmluvy 4. Opis a zdôvodnenie opatrenia a) Opis opatrenia Úprava lehoty vyprsania rozhodnutia Rady 2002/882/ES, v znení rozhodnutia Rady 2003/825/ES, stanovujúceho dodatočnú makrofinančnú pomoc pre Srbsko a Čiernu Horu s cieľom podporiť reformné úsilia vlády a zabezpečiť udrzateľnú situáciu platobnej bilancie. b) Zdôvodnenie opatrenia Udrzateľnosť ekonomickej stabilizácie prijímajúcej krajiny a výsledky reforiem silne závisia od vonkajsej finančnej pomoci z oficiálnych zdrojov za zvýhodnených podmienok. 5. Klasifikácia výdavkov a) Grantová zlozka: nepovinná, rozlísená. b) Pôzičková zlozka: povinná 6. Povaha výdavkov a) Priamy grant (100 % dotácia). b) Potenciálna aktivácia rozpočtovej záruky pre pôzičku Spoločenstva zameraná na financovanie pôzičky. 7. Finančný vplyv a) Spôsob výpočtu Vyhodnotenie výsky pomoci, ktorá sa povazuje za potrebnú, vychádza zo súčasných odhadov zvysných potrieb prijímajúcej krajiny externej finančnej pomoci. Pre pôzičkovú zlozku pomoci sa očakáva, ze rozpočtová záruka sa nebude pozadovať. Garančný fond pre externé opatrenia uz bol zabezpečený v rokoch 2002 a 2003 podľa finančného nariadenia na sumu zodpovedajúcu 9 % sumy garantovanej pôzičky (80 miliónov EUR). Ako dôsledok tohto boli rozpočtovým orgánom v rokoch 2002 a 2003 povolené dva prevody vyčlenených súm (č. 54/2002 a č. 38/2003) v celkovej hodnote 7,2 miliónov EUR z rezervy (rozpočtový riadok 01 04 01 13) do garančného fondu (rozpočtový riadok 01 04 01 14) po prijatí rozhodnutí Rady 2002/882/ES a 2003/825/ES. b) Vplyv opatrenia na intervenčné úvery Pokiaľ ide o grantový prvok, úvery podľa rozpočtového riadku 01 03 02 02 sa pouzijú s výhradou súladu s mnohými podmienkami politiky, ktoré sa musia dohodnúť s orgánmi Srbska a Čiernej Hory. Rozpočtová polozka odrázajúca rozpočtovú záruku pre pôzičkovú zlozku pomoci sa aktivuje iba v prípade skutočnej ziadosti o záruku. c) Financovanie intervencie (i) Grant Navrhuje sa nasledujúci aktualizovaný rozpis vyčlenených súm, ktoré sa majú financovať v rámci limitov kategórie 4 súčasného finančného pohľadu (v EUR): >TABELPOSITION> (1) 75 miliónov EUR prisľúbených v decembri 2002 (ii) Prípadná poziadavka o rozpočtovú záruku * vyuzitie garančného fondu vytvoreného podľa nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, v znení nariadenia č. 1149/1999 z 25. mája 1999. Podľa nariadenia o fonde sa financovanie uskutoční prevodom 0,81 miliónov EUR z rezervy do fondu. * V prípade, ze garančný fond nebude obsahovať dostatočné zdroje, dodatočné platby sa pokryjú z rozpočtu prevodom: - akéhokoľvek rozdielu zostávajúceho v rezerve na záruky, podľa ustanovení článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 2040/2000 z 26. septembra 2000 o rozpočtovej disciplíne; - akýchkoľvek omeskaných platieb do rozpočtu, pre ktoré bola rozpočtová záruka aktivovaná, ak tieto platby neboli zaznamenané ako príjmy; - akéhokoľvek rozdielu dostupného pod hranicou kategórie 4 finančných perspektív alebo presunov v rámci finančných perspektív. V tomto prípade by sa aktivoval rozpočtový riadok 01 04 01 07 "Záruka Európskeho spoločenstva na pôzičkové programy, ktoré zmluvne dohodlo Spoločenstvo na poskytnutie finančnej pomoci krajinám západného Balkánu". * Komisia, aby splnila svoje povinnosti, môze dočasne zabezpečiť splácanie úrokov z dlhu finančnými zdrojmi zo svojej pokladne. V takomto prípade sa uplatňuje článok 12, ods. 3 nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1150/2000 z 22. mája 2000. 8. Preventívne opatrenia proti podvodom Skôr, ako sa táto pomoc uskutoční, sluzby Komisie za podpory príslusne poverených odborníkov preveria spoľahlivosť finančných kruhov a administratívnych postupov centrálnej banky a ministerstiev financií Srbska a Čiernej Hory. Za týmto účelom a aby sa splnili poziadavky vyplývajúce z finančného nariadenia uplatniteľného na vseobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, sa zadalo vypracovanie operatívneho posúdenia a jeho výsledky sa očakávali do augusta 2004. Týka sa oblastí, ako napríklad struktúra a organizácia riadenia, nástroje predkladania správ, riadenie a kontrola finančných zdrojov, proces a bezpečnosť informačných technológií, moznosti interných a externých auditov a tiez nezávislosť centrálnej banky. S výhradou zistení tohto operatívneho posúdenia predchádzajúce opatrenia by sa mohli vyzadovať skôr, ako sa zostávajúce finančné zdroje uvoľnia. Takéto overenia zohľadnia tiez dostupné závery bezpečnostného posúdenia MMF a ostatných súvisiacich správ MMF a Svetovej banky. Na záver, pomoc bude podliehať overeniu, kontrole a auditom za zodpovednosti Komisie, vrátane Európskeho úradu boja proti spreneverám (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 9. Prvky analýzy nákladovej efektívnosti a) Základy operácie a specifické ciele Podporovaním makroekonomických reformných snáh krajiny a doplňujúcim financovaním medzinárodného spoločenstva, poskytnutým tejto krajine v kontexte programu podporovaného MMF, by táto pomoc podporila prechod krajiny k trhovému hospodárstvu. b) Monitorovanie a vyhodnocovanie Táto pomoc má makroekonomickú povahy a jej monitorovanie a vyhodnocovanie sa uskutočňuje v rámci stabilizačného a reformného programu podporovaného MMF. Najmä monitorovanie opatrení sluzieb Komisie sa uskutoční na základe skutočného systému ukazovateľov makroekonomickej a strukturálnej politiky, dohodnutých s orgánmi prijímajúcej krajiny. Sluzby Komisie v rámci tohto procesu môzu tiez monitorovať kľúčové oblasti identifikované vo vyssie spomenutom operatívnom posúdení. Sluzby Komisie budú v úzkom kontakte so sluzbami MMF a Svetovej banky, aby vyuzili ich posúdenia stabilizácie a reforiem prijímajúcej krajiny. V rozhodnutí Rady 2002/882/ES sa predpokladá vypracovanie ročnej správy pre Európsky parlament a Radu, ktorá zahrňuje vyhodnotenie vykonania tejto operácie. Okrem toho sa predpokladá nezávislé vyhodnotenie pomoci ex-post, ktoré vykoná Komisia alebo jej príslusne splnomocnení zástupcovia rok az dva roky po uskutočnení pomoci a orgány krajiny sa zaväzujú, ze poskytnú vsetky potrebné informácie. 10. Administratívne výdavky Toto opatrenie je výnimočné svojou povahou a nebude zahrňovať nárast počtu pracovníkov Komisie. Vyhodnotenie Ex ante Makrofinančná Pomoc pre Srbsko a Čiernu Horu 1. Analýza problémov a analýza posúdenia potrieb a posúdenie potrieb V roku 2003 reálne HDP narástlo o 2-3 %, čo je o niečo menej, ako sa pôvodne očakávalo podľa súčasného rozsíreného dojednania MMF. Pre rok 2004 orgány predpokladajú, ze HDP sa zvýsi o 4 - 6 %, odzrkadliac ozivenie priemyselného výkonu a očakávaného odrazu poľnohospodárskej produkcie. Inflácia spotrebiteľského cenového indexu v Srbsku poklesla v decembri 2003 na 8,1 %, ale v máji sa mierne zvýsila na 10,5 % ako dôsledok vyssích cien ropy a ďalsích úprav cien elektrickej energie. Pre tento rok ako celok srbské orgány očakávajú mieru inflácie 8,5 %. V reálnych faktických hodnotách výmenný kurz zostal zväčsa stály v roku 2003 a v prvej polovici roku 2004 mierne devalvoval o priblizne 3 %. V Čiernej Hore, ktorá jednostranne zaviedla euro ako jediné zákonné platidlo, dosiahla ročná inflácia v roku 2003 hodnotu 6,6 %, čo poukazuje na výrazné reálne zhodnotenie. Očakáva sa, ze na koniec inflácie obdobia pre tento rok ako celok dosiahne hodnotu 4,5 %. V roku 2003 konsolidovaný vseobecný státny deficit Srbska a Čiernej Hory dosiahol hodnotu 4,2 % HDP (3,8 % v Srbsku a 0,4 % v Čiernej Hore, čo predstavuje 5,2 % HDP Čiernej Hory). V roku 2004 sa bude usilovať o znízenie rozpočtového deficitu o 0,8 % na 3,4 % HDP. Toto sa plánuje dosiahnuť prostredníctvom vyssieho výberu príjmov, pričom o výdavkoch sa predpokladá, ze zostanú nezmenené vo vzťahu k HDP, ale zameria sa na zvýsené investície a nizsie bezné výdavky. Financovanie deficitu zostáva tento rok problémom, najmä kvôli tomu, ze príjmy z privatizácie zatiaľ chýbajú. Napriek pokračujúcemu veľkému obchodnému deficitu, ktorý odráza silný dopyt po dovoze a vseobecne slabú vývoznú základňu, externá situácia bola v roku 2003 priaznivejsia vďaka mimoriadne veľkému čistému prílivu zahraničných priamych investícií (FDI) rovných zhruba 7 % HDP a rastúcim súkromným úhradám (11,2 % HDP). Hrubé medzinárodné rezervy významne vzrástli na 3,6 miliárd USD. Začiatkom roka 2004 vsak začali medzinárodné rezervy mierne klesať, tiez v dôsledku sezónnych faktorov a splácaniu úrokov zahraničných dlhov. V apríli dosiahli hodnotu 3,3 miliárd USD, čo je 4-mesačný ekvivalent predpokladaného dovozu v roku 2004. Externé výhľady sa môzu zlepsiť ako výsledok dohody s Londýnskym klubom veriteľov o znízení zostávajúceho dlhu, ktorá sa dosiahla v júli. Hrubé finančné potreby vsak zostávajú vysoké a krajina naďalej vyzaduje externú finančnú podporu Spoločenstva a iných prispievateľov na pomoc jej hospodárskej stabilizácie a reformnému programu. 1.1 Strednodobý hospodársky výhľad Očakáva sa, ze rast reálneho HDP bude v roku 2004/2005 v priemere 4-5 % a ročná inflácia klesne do konca roka 2005 na 5 %. Predpokladá sa, ze v roku 2005 fiskálny deficit poklesne na 2,4 % a verejný dlh klesne pod 60 %. V kontexte tretieho preskúmania podľa súčasného programu MMF dokončeného v júni, fond a orgány dosiahli dohodu o predpokladoch platobných bilancií a hrubých finančných poziadavkách v roku 2004. Predpokladá sa, ze zahraničné priame investície a privatizačné príjmy sa nebudú môcť udrzať na úrovni roku 2003. V roku 2004 sa očakáva, ze zahraničné priame investície dosiahnu polovičnú hodnotu v USD, t.j. 700 miliónov USD (za prvých päť mesiacov dosiahli 300 miliónov USD). Predpokladá sa, ze úhrady od súkromných veriteľov zostanú na úrovni roku 2003. Podľa MMF je mozné očakávať makrofinančný deficit pre celý rok 2004 (t.j. deficit, ktorý sa má pokryť podporou pre rozpočet/platobnú bilanciu ako opak k podpore pre projekty a po odpočítaní úhrad MMF a Svetovej banky) v hodnote 193 miliónov USD, ktorý má financovať ES a príspevky ostatných bilaterálnych prispievateľov. 1.2 Štrukturálne reformy v kontexte rozsíreného dojednania MMF Po vytvorení novej vlády v Srbsku v marci 2004 doslo k niekoľkým novým vývojom v oblasti strukturálnych reforiem. Zvlásť dôlezité je, ze srbský parlament sa zaoberal významnou legislatívnou agendou. Za posledných niekoľko mesiacov bolo prijatých 32 nových zákonov a niektoré nové zákony sú v procese hlasovania, pričom tieto nové zákony sa týkajú hlavne ekonomickej a finančnej oblasti, najmä konkurzov, presadzovania investícií, registrácie spoločností, zahraničného obchodu, poistenia, nepriameho zdanenia a energetiky a zelezníc. Prvá verejná súťaz na privatizáciu banky (Yugobanka) bola vyhlásená koncom mája a Agentúra pre ozivenie bánk uz prijala ponuky od ôsmich bánk, ktoré prejavili záujem. Príslusné orgány predpokladajú vyhlásenie dvoch ďalsích verejných súťazí na privatizáciu bánk do konca septembra. Očakáva sa, ze privatizácia spoločností na základe verejných súťazí, ktorá bola od polovice roka 2003 pozastavená, opäť získa spád. Štyri veľké spoločnosti sa pripravujú na privatizáciu v druhej polovici tohto roka. Restrukturalizácia veľkých státnych podnikov a verejných zariadení, ktorá este v skutočnosti nezačala, predstavuje veľký problém pre ekonomické politiky v budúcnosti. 2. Ciele a súvisiace ukazovatele operácie MFA 2.1 Ciele Podporovaním snáh krajiny o makroekonomické reformy a doplňujúcim financovaním medzinárodným spoločenstvom poskytnutým tejto krajine v kontexte programu podporovaného MMF by táto pomoc podporila prechod Srbska a Čiernej Hory k trhovému hospodárstvu. V tomto kontexte a vzhľadom na problémy a potreby identifikované vyssie sú ciele navrhovanej operácie MFA takéto: * Prispieť k pokrytiu zvysných externých finančných potrieb; * Umozniť a podporiť snahy orgánov Srbska a Čiernej Hory vykonať strukturálne reformy v oblasti verejných financií, rozvoja súkromného sektora a reformy bankového sektora prostredníctvom primeranej podmienečnosti. Ciele makroekonomických a strukturálnych reforiem, ktoré sa týkajú pôvodnej sumy 130 miliónov EUR, sú definované v memorande o porozumení podpísanom v decembri 2003. Poziadavky a podmienky politiky pre dodatočnú pomoc (doplnenie) v hodnote 70 miliónov EUR zostávajú predmetom dohody dodatočného memoranda o porozumení. V zásade by mohlo ísť o opatrenia v nasledujúcich oblastiach: * restrukturalizácia/privatizácia strategických sektorov * reforma verejnej správy a najmä verejných financií * reforma bankového sektora 2.2 Ukazovatele Kvantitatívne porovnávacie ukazovatele zahrnuté v programoch MMF predstavujú prvú kategóriu ukazovateľov makroekonomickej povahy. Výkonnostné ukazovatele sú specifikované vo vyssie uvedenom memorande o porozumení po dohode s orgánmi prijímajúcej krajiny. 3. Alternatívne mechanizmy doručenia a posúdenie rizík 3.1 Mechanizmy doručenia Makrofinančná pomoc sa vo vseobecnosti poskytuje vo forme pôzičky, grantu alebo kombinácie pôzičky a grantu. Vzhľadom na vysokú úroveň zadĺzenosti krajiny je veľká časť tejto pomoci vo forme grantu (120 miliónov EUR) a zvysná časť (80 miliónov EUR) vo forme pôzičky. Makrofinančná pomoc je neviazanou a nespecializovanou makroekonomickou podporou, ktorá krajine pomáha splniť externé finančné potreby vrátane posilnenia rezerv a podpory rozpočtu. Projektová podpora by nebola schopná rovnocenne splniť túto potrebu, pretoze by sa napríklad nemohla pouziť na splácanie úrokov zahraničného dlhu alebo posilnenie situácie rezerv. Okrem toho, ako sa ukázalo v prípade iných podobných operácií, vrátane operácií v Srbsku a Čiernej Hore, podmienečnosť ekonomickej politiky pripojená k tejto podpore posilňuje stabilizačný a reformný proces. 3.2 Posúdenie rizík Existuje riziko, ze makrofinančná pomoc, ktorá nie je specializovaná na konkrétne výdavky (napríklad na rozdiel od financovania projektov), by sa pouzila spôsobom predstavujúcim spreneveru. Vo vseobecnosti sa toto riziko týka faktorov, ako je napríklad nezávislosť centrálnej banky, kvalita systémov a postupov týkajúcich sa riadenia, kontroly a spracovania takejto pomoci, bezpečnosti informačných technológií a mozností interných/externých auditov. Aj keď poskytnutie pomoci vo forme podpory projektov sa môze javiť ako alternatíva, nespĺňa potrebu krajiny neovplyvneného financovania (t.j. nevyhradeného pre konkrétne projekty) a tiez zahrňuje ďalsie riziká sprenevery. Skôr, ako sa táto pomoc uvoľní, sluzby Komisie za podpory príslusne oprávnených odborníkov preveria spoľahlivosť finančných kruhov, administratívnych postupov a tiez interných a externých kontrolných mechanizmov Srbska a Čiernej Hory, ktoré sa týkajú tohto typu pomoci (pozri finančný výkaz, oddiel 8). Na záver, pomoc bude podliehať overeniu, kontrolám a auditom za zodpovednosti Komisie, vrátane Európskeho úradu boja proti spreneverám (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 4. Pridaná hodnota zaangazovanosti Spoločenstva V máji 2002 schválil MMF trojročné rozsírené dojednanie pokrývajúce obdobie az do mája 2005. Hlavnými prioritami programu bolo zabezpečenie fiskálnej a peňaznej stability, posilnenie kontroly verejných výdavkov a daňovej správy, presadzovanie rozvoja súkromného sektora a ozdravenie bankového systému. Orgány Srbska a Čiernej Hory dosiahli pozoruhodné výsledky ekonomickej reformy a stabilizácie. Dosiahla a zachovala sa makroekonomická stabilita a začali sa dôlezité strukturálne reformy. Privatizácia státnych podnikov prostredníctvom aukcií a verejných súťazí pokročila a začala sa restrukturalizácia priemyselného a finančného sektora. Agenda ekonomických reforiem sa podporovala následnými makrofinančnými balíkmi pomoci ES, ktoré sa poskytli s výhradou predchádzajúceho splnenia dohodnutých podmienok ekonomickej a strukturálnej politiky. Bez pokračujúcej doplňujúcej podpory ES vzniká riziko, ze stabilizačný a reformný program podporovaný MMF by sa nemohol plne vykonať, ze by vseobecná podpora snáh o potrebné zmeny poklesla a ze by sa reformy mohli zastaviť. Okrem toho, táto pomoc by povzbudila a podporila úsilia, ktoré sa povazujú za mimoriadne dôlezité pre ES, najmä tie, ktoré posilňujú vybudovanie jednotného ekonomického priestoru v tejto krajine. Makrofinančná pomoc doplňuje Pomoc Spoločenstva pre program restrukturalizácie, rozvoja a stabilizácie (CARDS), ktorý je od roku 2001 hlavným finančným nástrojom ES spolupráce pre krajiny Balkánu a najmä pre Srbsko a Čiernu Horu. Pre obdobie rokov 2000-2004 sa pre túto krajinu vyčlenila suma 1 100 miliónov EUR. Hlavnými prioritami sú spravodlivosť a domáce zálezitosti, vybudovanie administratívnych kapacít, hospodársky a sociálny rozvoj, zivotné prostredie a prírodné zdroje a demokratická stabilizácia. Pre rok 2004 sa počíta s celkovou sumou 195 miliónov EUR. 5. Poučenie z minulosti V minulosti sa makrofinančná pomoc pre Srbsko a Čiernu Horu a ostatné krajiny ukázala ako rozhodujúca pri podporovaní silných stabilizačných a reformných programov podporovaných tiez dojednaniami MMF a jasne sa ukázalo, ze vhodné vyjadrenie podmienečnosti medzi ES a MMF je potrebné, aby sa zabezpečila doplňujúca a vzájomná podpora, pričom by sa vsak malo predísť prílisnej krízovej podmienečnosti. Aj keď sa spočiatku makrofinančná pomoc poskytovala hlavne vo forme pôzičiek, terajsia pomoc často kombinuje pôzičky a granty pri zohľadnení úrovne príjmu krajiny, vonkajsieho dlhu a schopnosti splácať. Pokiaľ ide o odporúčania uvedené v správe povoľujúcej vykonanie rozpočtu na rok 2001 a tiez v speciálnej správe Dvora audítorov č. 1/2002 o makrofinančnej pomoci tretím krajinám, sluzby Komisie príslusne zvázili päť kritérií Genval (výnimočný charakter, politické predpoklady, komplementarita, podmienečnosť a finančná disciplína). 6. Plánovanie budúceho monitorovania a vyhodnocovania Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej monitorovanie a vyhodnocovanie sa vykonáva v rámci stabilizačného a reformného programu podporovaného MMF, ktorý prijímajúca krajina vykonáva. 6.1 Monitorovanie Monitorovací systém sa zabezpečuje tak, ze príslusné orgány predkladajú správy a údaje, ako je stanovené v memorande o porozumení, a do danej krajiny sa organizujú prieskumné misie. Aj keď sa táto pomoc riadi centrálne, delegácie Spoločenstva nachádzajúce sa v krajine môzu byť prípadne tiez vyzvané, aby predlozili správu. Najmä monitorovanie opatrení sluzbami Komisie sa uskutoční na základe skutočného systému ukazovateľov makroekonomickej a strukturálnej politiky, ktoré sa musia dohodnúť s orgánmi prijímajúcej krajiny. V tomto procese môzu sluzby Komisie monitorovať tiez kľúčové oblasti identifikované vo vyssie uvedenom operatívnom posúdení. Napokon, sluzby Komisie budú v úzkom kontakte so sluzbami MMF a Svetovej banky, aby mohli vyuziť ich posúdenie stabilizácie a reformy prijímajúcej krajiny. V rozhodnutí Rady 2002/882/ES sa predpokladá ročná správa pre Európsky parlament a Radu. Táto správa bude zahrňovať vyhodnotenie realizácie tejto operácie. 6.2 Vyhodnotenie V kontexte viacročného hodnotiaceho program GR ECFIN sa plánujú dve az tri vyhodnotenia ex-post ročne operácií MFA. V tomto rámci sa vykoná nezávislé vyhodnotenie tejto pomoci príslusne oprávnenými predstaviteľmi Komisie v priebehu rokov 2005/2006. Finančné zdroje pre tieto hodnotenia sa získajú zo zodpovedajúcich rozpočtových riadkov MFA. 7. Dosiahnutie efektívnosti nákladov Komisia navrhuje úpravu lehoty vyprsania právneho základu, z ktorého sa vychádza (rozhodnutie Rady 2002/882/ES v znení rozhodnutia Rady 2003/825/ES), aby sa zabezpečilo riadne vykonanie tejto pomoci s výhradou splnenia príslusnej podmienečnosti. Je nepravdepodobné, ze by sa bez tejto úpravy lehoty vyprsania mohli vykonať akékoľvek platby podľa tejto pomoci. Vzhľadom na externé obmedzenia Srbska a Čiernej Hory pôzička bude mať 15- ročnú splatnosť s 10-ročným odkladom, čo je porovnateľné s podmienkami pôzičky makrofinančnej pomoci poskytnutej ostatným krajinám západného Balkánu. Prijatie tejto pomoci by nevyzadovalo ziadne dodatočné zabezpečenie garančného fondu vzhľadom na súčasné zabezpečovacie pravidlá, ktoré vyzadujú, aby sa finančné zabezpečenie uskutočnilo vopred po prijatí rozhodnutia Rady o pomoci. Ako je uvedené vo finančnom výkaze, garančný fond pre externé opatrenia bol uz teda v rokoch 2002 a 2003 zabezpečený na sumu zodpovedajúcu 9 % sumy zaručenej pôzičky (80 miliónov EUR). V dôsledku toho rozpočtový orgán povolil dva prevody vyhradených súm v celkovej hodnote 7,2 miliónov EUR z rezervy (rozpočtový riadok 01 04 01 13) do garančného fondu (rozpočtový riadok 01 04 01 14) v rokoch 2002 a 2003 po prijatí rozhodnutí Rady 2002/882/ES a 2003/825/ES. Toto opatrenie je mimoriadne svojím charakterom a nebude viesť k zvýseniu počtu pracovníkov Komisie.