SK Úradný vestník Európskej únie C 172/1

Oznámenie Komisie v rámci vykonávania nariadenia Komisie (EÚ) č. 206/2012 zo 6. marca 2012, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ekodizajn klimatizátorov a pohodových ventilátorov

a

delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 626/2011 zo 4. mája 2011, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o udávanie spotreby energie klimatizátormi na štítkoch

(Text s významom pre EHP)

2012/C 172/01

(Uverejnenie názvov prechodných metód merania a príslušných odkazov (1) na účel vykonávania nariadenia Komisie (EÚ) č. 206/2012, a najmä prílohy II k nemu, a na účel vykonávania delegovaného nariadenia (EÚ) č. 626/2011, a najmä prílohy VII k nemu)

Meraný parameter Organizácia Odkaz Názov Chladiaci súčiniteľ (EER), vykurovací súčiniteľ (COP) CEN EN 14511:2007 Klimatizátory, jednotky na chladenie kvapaliny a tepelné čerpadlá s elektricky poháňanými kompresormi na vykurovanie a chladenie priestoru Chladiaci súčiniteľ (EER) CEN EN 15218:2006 Klimatizátory a jednotky na chladenie kvapaliny s odparovacím kondenzátorom a s elektricky poháňanými kompresormi na chladenie priestoru Testovacie metódy pre SEER a SCOP CEN PrEN 14825:2011, kapitoly 8 a 9 Klimatizátory, jednotky na chladenie kvapaliny a tepelné čerpadlá s elektricky poháňanými kompresormi na vykurovanie a chladenie priestoru. Skúšanie a klasifikácia za podmienok čiastočného zaťaženia a výpočet sezónnej výkonnosti Spotreba energie v pohotovostnom režime CEN EN 62301:2005 Elektrické spotrebiče pre domácnosť: Meranie spotreby energie v pohotovostnom stave Hladina akustického výkonu CEN EN 12102:2008 Klimatizátory, jednotky na chladenie kvapaliny, tepelné čerpadlá a odvlhčovače s elektricky poháňanými kompresormi na vykurovanie a chladenie priestoru. Meranie hluku šíreného vzduchom. Určenie hladiny akustického výkonu Energetická účinnosť IEC IEC 60879: 1986 (kor. 1992) Prevádzka a konštrukcia točivých elektrických ventilátorov a regulátorov Hladina akustického výkonu EN EN 60704-2-7:1997 Elektrické spotrebiče pre domácnosť a na podobné účely. Skúšobný predpis na stanovenie hluku prenášaného vzduchom. Časť 2: Osobitné požiadavky na ventilátory

Výpočtové metódy pre klimatizátory (≤12kW) a pohodové ventilátory

OBSAH

Oddiel 1 - Klimatizátory

1. Vymedzenie pojmov

2. Tabuľky

3. Klimatizátory s výnimkou jednokanálových a dvojkanálových zariadení

3.1. SEER

3.1.1. Pri jednotkách s fixným výkonom

3.1.2. Pri jednotkách s nastaviteľným výkonom

3.1.3. Pri jednotkách s variabilným výkonom

3.2. SCOP

3.2.1. Pri jednotkách s fixným výkonom

3.2.2. Pri jednotkách s nastaviteľným výkonom

3.2.3. Pri jednotkách s variabilným výkonom

3.3. Určenie P TO , P SB , P OFF a P CK

3.3.1. Určenie P TO

3.3.2. Určenie P SB

3.3.3. Určenie P OFF

3.3.4. Určenie P CK

4. Jednokanálové a dvojkanálové zariadenia

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Sezónna spotreba elektrickej energie

Oddiel 2 – Pohodové ventilátory

1. Vymedzenie pojmov

2. Tabuľky

3. Prevádzková hodnota a ročná spotreba elektrickej energie

3.1. Prevádzková hodnota

3.2. Sezónna spotreba elektrickej energie

Oddiel 3 – Všeobecné aspekty

Skúšobný protokol

ODDIEL 1 - KLIMATIZÁTORY

1. Vymedzenie pojmov

Vymedzenie pojmov týkajúcich sa klimatizátorov:

(1) „klimatizátor“ je prístroj schopný chladiť alebo ohrievať vzduch vo vnútri alebo oboje, pričom využíva parný kompresný cyklus využívajúci jeden alebo viac kompresorov s elektrickým pohonom, vrátane klimatizátorov, ktoré poskytujú ďalšie funkcie, ako je odvlhčovanie, čistenie vzduchu, vetranie alebo dodatočné ohrievanie vzduchu prostredníctvom elektrického odporového vykurovania, ako aj spotrebičov, v ktorých sa môže používať voda (buď kondenzovaná voda, ktorá sa vytvára na výparníku, alebo zvonku pridávaná voda) na vyparovanie na kondenzátore za predpokladu, že tento prístroj je schopný fungovať aj bez použitia dodatočnej vody len pri použití vzduchu;

(2) „dvojkanálový klimatizátor“ je klimatizátor, v ktorom sa počas chladenia alebo vykurovania prívod vzduchu do kondenzátora (alebo výparníka) jednotky zabezpečuje z vonkajšieho prostredia prostredníctvom kanála a vzduch sa do vonkajšieho prostredia vyfukuje druhým kanálom, a ktorý je celý umiestnený pri stene v priestore, ktorý sa má chladiť alebo vykurovať;

(3) „jednokanálový klimatizátor“ je klimatizátor, v ktorom sa počas chladenia alebo vykurovania prívod vzduchu do kondenzátora (alebo výparníka) zabezpečuje z priestoru, ktorý obsahuje jednotku, a vzduch sa vyfukuje mimo tohto priestoru;

(4) „reverzibilný klimatizátor“ je klimatizátor, ktorý dokáže chladiť aj vykurovať;

(5) „normalizované menovité podmienky“ znamenajú kombináciu vnútorných (Tin) a vonkajších teplôt (Tj), ktorá opisuje prevádzkové podmienky, pri ktorých sa stanoví menovitý výkon, hladina akustického výkonu, menovitý prietok vzduchu, menovitý chladiaci súčiniteľ (EERrated) a/alebo menovitý vykurovací súčiniteľ (COPrated ), podľa tabuľky 4;

(6) „menovitý výkon“ (Prated ) znamená chladiaci alebo vykurovací výkon parného kompresného cyklu jednotky za normalizovaných menovitých podmienok;

(7) „vnútorná teplota“ (Tin) znamená vnútornú teplotu vzduchu nameranú suchým teplomerom [v °C] (s relatívnou vlhkosťou uvedenou na základe zodpovedajúcej teploty vlhkého teplomera);

(8) „vonkajšia teplota“ (Tj) znamená vonkajšiu teplotu vzduchu nameranú suchým teplomerom [v °C], (s relatívnou vlhkosťou uvedenou na základe zodpovedajúcej teploty vlhkého teplomera);

(9) „menovitý chladiaci súčiniteľ“ (EERrated ) znamená deklarovaný chladiaci výkon [kW] vydelený menovitým chladiacim príkonom [kW] jednotky pri chladení za normalizovaných menovitých podmienok;

(10) „menovitý vykurovací súčiniteľ“ (COPrated ) znamená deklarovaný vykurovací výkon [kW] vydelený menovitým vykurovacím príkonom [kW] jednotky pri vykurovaní za normalizovaných menovitých podmienok;

(11) „potenciál prispievania ku globálnemu otepľovaniu“ (GWP) znamená meranie odhadu toho, ako 1 kg chladiva použitého v parnom kompresnom cykle prispeje ku globálnemu otepľovaniu v časovom horizonte 100 rokov, pričom tento odhad je vyjadrený v kilogramoch ekvivalentov CO2. Zohľadňujú sa hodnoty GWP uvedené v prílohe 1 časti 2 k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (2). V prípade fluórovaných chladív sa použijú hodnoty GWP uverejnené v Tretej hodnotiacej správe (Third Assessment Report – TAR) prijatej Medzivládnym panelom zaoberajúcim sa zmenou klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change) (hodnoty GWP od IPCC na obdobie 100 rokov z roku 2001 (3)). V prípade nefluórovaných plynov sa použijú hodnoty GWP uverejnené v prvom hodnotení IPCC na obdobie 100 rokov (4). Hodnoty GWP pre zmesi chladív vychádzajú zo vzorca uvedeného v prílohe I k nariadeniu 842/2006. V prípade chladív, ktoré sa nenachádzajú v uvedených referenčných dokumentoch, sa ako referenčný dokument použije správa IPCC UNEP 2010 report on Refrigeration, Air Conditioning and Heat Pumps z februára 2011 alebo jej aktuálnejšia verzia.

(12) „režim vypnutia“ je stav, v ktorom je klimatizátor zapojený do sieťového zdroja a neposkytuje žiadnu funkciu. Za režim vypnutia sa považuje aj stav, kedy sa poskytuje iba údaj o stave režimu vypnutia, ako aj stav, kedy sa poskytujú iba funkcie určené na zabezpečenie elektromagnetickej kompatibility podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/108/ES;

(13) „pohotovostný režim“ znamená stav, keď je zariadenie (klimatizátor) zapojené do sieťového zdroja, závisí od energetického vstupu zo sieťového zdroja, aby plnilo svoj účel, a poskytuje iba tieto funkcie, ktoré môžu pretrvávať neurčitý čas: funkciu opätovnej aktivácie alebo funkciu opätovnej aktivácie a iba indikáciu zapnutej funkcie opätovnej aktivácie a/alebo funkciu zobrazenia informácií alebo stavu;

(14) „funkcia opätovnej aktivácie“ je funkcia uľahčujúca aktiváciu ostatných režimov vrátane aktívneho režimu prostredníctvom diaľkového prepínača vrátane diaľkového ovládača, vnútorného snímača a časovača na stav, v ktorom sú možné dodatočné funkcie vrátane hlavnej funkcie;

(15) „zobrazenie informácií alebo stavu“ znamená nepretržitú funkciu poskytovania informácií alebo uvádzania stavu zariadenia na displeji vrátane hodín;

(16) „hladina akustického výkonu“ znamená úroveň akustického výkonu váženú stupnicou A [dB(A)] vo vnútri a/alebo vonku meranú za normalizovaných menovitých podmienok pri chladení (alebo vykurovaní, ak výrobok nemá funkciu chladenia);

(17) „referenčné konštrukčné podmienky“ znamenajú kombináciu požiadaviek na referenčnú výpočtovú teplotu, maximálnu bivalentnú teplotu a maximálnu hraničnú prevádzkovú teplotu, podľa tabuľky 5;

(18) „referenčná výpočtová teplota“ je vonkajšia teplota [°C] pri chladení (Tdesignc) alebo vykurovaní (Tdesignh), ako sa opisuje v tabuľke 3, pri ktorej sa pomer čiastočného zaťaženia rovná 1 a ktorá sa mení podľa určenej chladiacej alebo vykurovacej sezóny. Pozri aj vysvetlenia danej koncepcie v prílohe A;

(19) „pomer čiastočného zaťaženia“ (pl(Tj)) znamená vonkajšiu teplotu mínus 16 °C vydelenú referenčnou výpočtovou teplotou mínus 16 °C buď pri chladení alebo vykurovaní;

(20) „sezóna“ znamená jeden zo štyroch súborov okolitých podmienok (súbory sú dostupné pre štyri sezóny: jednu sezónu chladenia, tri vykurovacie sezóny: priemernú/chladnejšiu/teplejšiu), pri ktorom sa pre jednotlivé štatistické teplotné intervaly opisuje kombinácia vonkajších teplôt a počtu hodín, počas ktorých sa tieto teploty vyskytujú počas sezóny, pre ktorú je jednotka deklarovaná za jednotku spĺňajúcu účel;

(21) „štatistický teplotný interval (bin)“ (s indexom j) znamená kombináciu vonkajšej teploty (Tj) a počtu hodín v príslušnom štatistickom intervale (hj), podľa tabuľky 7;

(22) „počet hodín v príslušnom štatistickom teplotnom intervale“ predstavuje počet hodín v danej sezóne (hj), kedy sa vonkajšia teplota vyskytuje v príslušnom štatistickom teplotnom intervale, podľa tabuľky 7;

(23) „sezónny chladiaci súčiniteľ“ (SEER) je celkový chladiaci súčiniteľ jednotky reprezentatívny pre celú chladiacu sezónu vypočítaný ako referenčná ročná potreba chladenia vydelená ročnou spotrebou elektrickej energie pri chladení;

(24) „referenčná ročná potreba chladenia“ (Q C ) znamená referenčnú potrebu chladenia [kWh/rok], ktorá sa má použiť ako základ pre výpočet SEER, a vypočíta sa ako súčin projektovaného chladiaceho zaťaženia (Pdesignc) a ekvivalentu počtu hodín v aktívnom režime chladenia (HCE );

(25) „ekvivalent počtu hodín v aktívnom režime chladenia“(HCE ) znamená predpokladaný počet hodín za rok [h/rok], počas ktorých jednotka musí zabezpečovať projektované chladiace zaťaženie (Pdesignc) na účel uspokojenia referenčnej ročnej potreby chladenia, podľa tabuľky 8;

(26) „ročná spotreba elektrickej energie pri chladení“ (QCE ) znamená spotrebu elektrickej energie [kWh/rok] potrebnú na uspokojenie referenčnej ročnej potreby chladenia a vypočíta sa ako referenčná ročná potreba chladenia vydelená sezónnym chladiacim súčiniteľom v aktívnom režime (SEERon) a spotrebou elektrickej energie jednotky v režime vypnutia termostatu, pohotovostnom režime, režime vypnutia a v režime ohrevu kľukovej skrine počas chladiacej sezóny;

(27) „sezónny chladiaci súčiniteľ v aktívnom režime“ (SEERon) znamená priemerný chladiaci súčiniteľ jednotky v aktívnom režime pre funkciu chladenia, získaný z čiastočného zaťaženia a chladiacich súčiniteľov pre jednotlivé štatistické teplotné intervaly (EERbin(Tj)) a je vážený počtom hodín v príslušnom štatistickom intervale, počas ktorých sa vyskytujú podmienky stanovené pre jednotlivé štatistické teplotné intervaly;

(28) „čiastočné zaťaženie“ znamená chladiace (Pc(Tj)) alebo vykurovacie zaťaženie (Ph(Tj)) [kW] pri konkrétnej vonkajšej teplote Tj vypočítané ako projektované zaťaženie vynásobené pomerom čiastočného zaťaženia;

(29) „chladiaci súčiniteľ podľa štatistického teplotného intervalu“ (EERbin(Tj)) znamená chladiaci súčiniteľ špecifický pre každý štatistický teplotný interval j s vonkajšou teplotou Tj počas sezóny odvodený od čiastočného zaťaženia, deklarovaného výkonu a deklarovaného chladiaceho súčiniteľa (EERd(Tj)) pre konkrétne štatistické teplotné intervaly (j) a pre ostatné štatistické teplotné intervaly sa vypočíta prostredníctvom inter-/extrapolácie a v prípade potreby sa upraví o súčiniteľ straty účinnosti;

(30) „sezónny vykurovací súčiniteľ“ (SCOP) je celkový vykurovací súčiniteľ jednotky reprezentatívny pre celú určenú vykurovaciu sezónu (hodnota SCOP sa vzťahuje na určenú vykurovaciu sezónu) vypočítaný ako referenčná ročná potreba vykurovania vydelená ročnou spotrebou elektrickej energie pri vykurovaní;

(31) „referenčná ročná potreba vykurovania“ (QH ) znamená referenčnú potrebu vykurovania [kWh/rok] vzťahujúcu sa na určenú vykurovaciu sezónu, ktorá sa má použiť ako základ pre výpočet SCOP, a vypočíta sa ako súčin projektovaného vykurovacieho zaťaženia (Pdesignh) a sezónneho ekvivalentu počtu hodín v aktívnom režime vykurovania (HHE );

(32) „ekvivalent počtu hodín v aktívnom režime vykurovania“(HHE ) znamená predpokladaný počet hodín za rok [h/rok], počas ktorých jednotka musí zabezpečovať projektované vykurovacie zaťaženie (Pdesignh) na účel uspokojenia referenčnej ročnej potreby vykurovania, podľa tabuľky 8;

(33) „ročná spotreba elektrickej energie pri vykurovaní“ (QHE ) znamená spotrebu elektrickej energie [kWh/rok] potrebnú na uspokojenie referenčnej ročnej potreby vykurovania, ktorá sa vzťahuje na určenú vykurovaciu sezónu, a vypočíta sa ako referenčná ročná potreba vykurovania vydelená sezónnym vykurovacím súčiniteľom v aktívnom režime (SCOPon) a spotrebou elektrickej energie jednotky v režime vypnutia termostatu, pohotovostnom režime, režime vypnutia a v režime ohrevu kľukovej skrine počas vykurovacej sezóny;

(34) „sezónny vykurovací súčiniteľ v aktívnom režime“ (SCOPon) znamená priemerný vykurovací súčiniteľ jednotky v aktívnom režime pre určenú vykurovaciu sezónu získaný na základe čiastočného zaťaženia, výkonu elektrického záložného vykurovacieho telesa (ak sa požaduje) a vykurovacích súčiniteľov podľa štatistického teplotného intervalu (COPbin(Tj) a je vážený hodinami, počas ktorých sa vyskytujú podmienky stanovené pre jednotlivé štatistické teplotné intervaly;

(35) „výkon elektrického záložného vykurovacieho telesa“ (elbu(Tj)) je vykurovací výkon [kW] skutočného alebo predpokladaného elektrického záložného vykurovacieho telesa s COP rovnajúcim sa 1, ktorý dopĺňa deklarovaný vykurovací výkon (Pdh(Tj)) s cieľom dosiahnuť čiastočné vykurovacie zaťaženie (Ph(Tj)) v prípade, že je (Pdh(Tj)) nižšie ako (Ph(Tj)) pri vonkajšej teplote (Tj);

(36) „vykurovací súčiniteľ podľa štatistického teplotného intervalu“ (COPbin(Tj)) znamená vykurovací súčiniteľ špecifický pre každý štatistický teplotný interval j s vonkajšou teplotou Tj počas sezóny, odvodený od čiastočného zaťaženia, deklarovaného výkonu a deklarovaného vykurovacieho súčiniteľa (COPd(Tj)) pre konkrétny štatistický teplotný interval (j), pre ostatné štatistické teplotné intervaly sa vypočíta prostredníctvom inter-/extrapolácie a v prípade potreby sa upraví o súčiniteľ straty účinnosti;

(37) „deklarovaný výkon“ [kW] je výkon parného kompresného cyklu jednotky pri chladení (Pdc(Tj)) alebo vykurovaní (Pdh(Tj)), ktorý sa vzťahuje na vonkajšiu teplotu Tj a vnútornú teplotu (Tin), podľa deklarácie výrobcu;

(38) „regulácia výkonu“ znamená schopnosť jednotky meniť výkon zmenou volumetrického prietoku. Jednotky sa majú označovať ako „fixné“, ak jednotka nemôže zmeniť svoj volumetrický prietok, „nastaviteľné“, ak sa volumetrický prietok mení alebo strieda v sériách pozostávajúcich z nie viac ako dvoch krokov alebo „variabilné“, ak sa volumetrický prietok mení alebo strieda v sériách pozostávajúcich z troch alebo viacerých krokov;

(39) „funkcia“ znamená údaj, či je jednotka schopná chladenia vnútorného vzduchu, ohrievania vnútorného vzduchu alebo obidvoch z nich;

(40) „projektované zaťaženie“ znamená deklarované chladiace zaťaženie (Pdesignc) a/alebo deklarované vykurovacie zaťaženie (Pdesignh) [kW] pri referenčnej výpočtovej teplote, pričom a. v režime chladenia Pdesignc sa rovná deklarovanému chladiacemu výkonu pri Tj rovnej Tdesignc; b. v režime vykurovania Pdesignh sa rovná čiastočnému zaťaženiu pri Tj rovnej Tdesignh;

(41) „deklarovaný chladiaci súčiniteľ“ (EERd(Tj)) znamená chladiaci súčiniteľ pri obmedzenom počte konkrétnych štatistických teplotných intervalov (j) s vonkajšou teplotou (Tj) podľa deklarácie výrobcu;

(42) „deklarovaný vykurovací súčiniteľ“ (COPd(Tj)) znamená vykurovací súčiniteľ pri obmedzenom počte konkrétnych štatistických teplotných intervalov (j) s vonkajšou teplotou (Tj) podľa deklarácie výrobcu;

(43) „bivalentná teplota“ (Tbiv) znamená vonkajšiu teplotu (Tj) [°C], ktorú deklaroval výrobca pre vykurovanie, pri ktorej sa deklarovaný výkon rovná čiastočnému zaťaženiu a pod hodnotu ktorej sa musí deklarovaný výkon doplniť o výkon elektrického záložného vykurovacieho telesa, aby sa dosiahlo čiastočné vykurovacie zaťaženie;

(44) „hraničná prevádzková teplota“ (Tol) znamená vonkajšiu teplotu [°C], ktorú deklaroval výrobca pre vykurovanie, pod hodnotu ktorej klimatizátor nie je schopný zabezpečiť vykurovací výkon. Pod touto teplotou sa deklarovaný výkon rovná nule;

(45) „výkon v intervale cyklovania“ [kW] je (časovo vážený) priemer deklarovaného výkonu počas intervalu testu cyklovania pri chladení (Pcycc) alebo vykurovaní (Pcych);

(46) „chladiaci súčiniteľ v intervale cyklovania“ (EERcyc) je priemerný chladiaci súčiniteľ počas intervalu testu cyklovania (kompresor sa zapína a vypína) vypočítaný ako integrovaný chladiaci výkon počas intervalu [kWh] vydelený integrovaným elektrickým príkonom počas rovnakého intervalu [kWh];

(47) „vykurovací súčiniteľ v intervale cyklovania“ (COPcyc) je priemerný vykurovací súčiniteľ počas intervalu testu cyklovania (kompresor sa zapína a vypína) vypočítaný ako integrovaný vykurovací výkon počas intervalu [kWh] vydelený integrovaným elektrickým príkonom počas rovnakého intervalu [kWh];

(48) „súčiniteľ straty účinnosti“ je miera straty účinnosti v dôsledku cyklovania (kompresor sa v aktívnom režime zapína a vypína) stanovená pre chladenie (Cdc), vykurovanie (Cdh) alebo zvolená ako predvolená hodnota 0,25;

(49) „aktívny režim“ znamená režim zodpovedajúci počtu hodín s chladiacim alebo vykurovacím zaťažením v rámci budovy, kedy je aktivovaná funkcia chladenia alebo vykurovania jednotky. Tento stav môže zahŕňať cyklovanie jednotky (zapnutie/vypnutie) s cieľom dosiahnuť alebo udržať požadovanú teplotu vnútorného vzduchu;

(50) „režim vypnutia termostatu“ znamená režim zodpovedajúci počtu hodín bez chladiaceho alebo vykurovacieho zaťaženia, kedy je funkcia chladenia alebo vykurovania jednotky zapnutá, ale jednotka nie je v prevádzke, lebo nie je žiadne chladiace alebo vykurovacie zaťaženie. Tento stav preto súvisí s vonkajšími teplotami, a nie s vnútornými zaťaženiami. Za vypnutie termostatu sa nepovažuje cyklovanie (zapnutie/vypnutie) v aktívnom režime;

(51) „režim ohrevu kľukovej skrine“ znamená stav, kedy jednotka aktivuje vykurovacie teleso, aby sa zabránilo úniku chladiva do kompresora s cieľom obmedziť koncentráciu chladiva v oleji pri spustení kompresora;

(52) „spotreba energie v režime vypnutia termostatu“ (PTO ) znamená spotrebu energie jednotky [kW] v režime vypnutia termostatu;

(53) „spotreba energie v pohotovostnom režime“ (PSB ) znamená spotrebu energie jednotky [kW] v pohotovostnom režime;

(54) „spotreba energie v režime vypnutia“ (POFF )) znamená spotrebu energie jednotky [kW] v režime vypnutia;

(55) „spotreba energie v režime ohrevu kľukovej skrine“ (PCK ) znamená spotrebu energie jednotky [kW] v režime ohrevu kľukovej skrine;

(56) „počet prevádzkových hodín v režime vypnutia termostatu“(HTO ) znamená ročný počet hodín [h/rok], kedy sa jednotka považuje za prevádzkovanú v režime vypnutia termostatu, pričom príslušná hodnota závisí od určenej sezóny a funkcie;

(57) „počet prevádzkových hodín v pohotovostnom režime“ (HSB ) znamená ročný počet hodín [h/rok], kedy sa jednotka považuje za prevádzkovanú v pohotovostnom režime, pričom príslušná hodnota závisí od určenej sezóny a funkcie;

(58) „počet prevádzkových hodín v režime vypnutia“ (HOFF ) znamená ročný počet hodín [h/rok], kedy sa jednotka považuje za prevádzkovanú v režime vypnutia, pričom príslušná hodnota závisí od určenej sezóny a funkcie;

(59) „počet prevádzkových hodín v režime ohrevu kľukovej skrine“ (HCK ) znamená ročný počet hodín [h/rok], kedy sa jednotka považuje za prevádzkovanú v režime ohrevu kľukovej skrine, pričom príslušná hodnota závisí od určenej sezóny a funkcie;

(60) „nominálny prietok vzduchu“ znamená prietok vzduchu [m3/h] meraný pri výstupe vzduchu z vnútorných a/alebo vonkajších jednotiek (v prípade potreby) klimatizátorov za normalizovaných menovitých podmienok pri chladení (alebo vykurovaní, ak výrobok nemá funkciu chladenia);

(61) „menovitý chladiaci príkon“ (PEER ) znamená elektrický príkon [kW] jednotky, keď zabezpečuje chladenie za normalizovaných menovitých podmienok;

(62) „menovitý vykurovací príkon“ (PCOP ) znamená elektrický príkon [kW] jednotky, keď zabezpečuje vykurovanie za normalizovaných menovitých podmienok;

(63) „spotreba elektrickej energie jednokanálových/dvojkanálových zariadení“ (QSD, resp. QDD ) znamená spotrebu elektrickej energie jednokanálových alebo dvojkanálových klimatizátorov v režime chladenia a/alebo vykurovania (podľa toho, čo sa používa) [jednokanálové zariadenia v kWh/60 min., dvojkanálové zariadenia v kWh/60 min.];

(64) „pomer výkonu“ znamená pomer celkového deklarovaného chladiaceho alebo vykurovacieho výkonu všetkých prevádzkových vnútorných jednotiek k deklarovanému chladiacemu alebo vykurovaciemu výkonu vonkajšej(-ích) jednotky(-iek) za normalizovaných menovitých podmienok;

(65) „tolerancia“ znamená odchýlku, o ktorú sa deklarovaný výkon pri vonkajšej teplote Tj môže odchyľovať od čiastočného zaťaženia uvedeného pre rovnakú vonkajšiu teplotu Tj, ako sa používa pri výpočte pre jednotky s nastaviteľným alebo variabilným výkonom.

2. Tabuľky

Tabuľka 1

Informačný list pre klimatizátory s výnimkou dvojkanálových a jednokanálových zariadení (5)

Informácie na identifikáciu modelu(-ov), na ktorý(-é) sa informácie vzťahujú





Funkcia (uveďte funkciu, na ktorú sa informácie vzťahujú) Ak sa informácie vzťahujú na vykurovanie: Uveďte vykurovaciu sezónu, na ktorú sa informácie vzťahujú. Informácie by sa mali vzťahovať naraz len na jednu vykurovaciu sezónu. Uveďte aspoň „priemernú“ vykurovaciu sezónu. chladenie Á/N Priemerná (povinná informácia) Á/N vykurovanie Á/N Teplejšia (ak je určená) Á/N Chladnejšia (ak je určená) Á/N Položka symbol hodnota jednotka Položka symbol hodnota jednotka Projektované zaťaženie Sezónna účinnosť chladenie Pdesignc x,x kW chladenie SEER x,xx — vykurovanie/priemerná sezóna Pdesignh x,x kW vykurovanie/priemerná sezóna SCOP (A) x,xx — vykurovanie/teplejšia sezóna Pdesignh x,x kW vykurovanie/teplejšia sezóna SCOP (W) x,xx — vykurovanie/chladnejšia sezóna Pdesignh x,x kW vykurovanie/chladnejšia sezóna SCOP (C) x,xx — Deklarovaný chladiaci výkon (6) pri vnútornej teplote 27 (19) °C a vonkajšej teplote Tj Deklarovaný chladiaci súčiniteľ (6) pri chladení pri vnútornej teplote 27 (19) °C a vonkajšej teplote Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Deklarovaný vykurovací výkon (6)/priemerná sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Deklarovaný vykurovací súčiniteľ (6) pri vykurovaní/priemerná sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentná teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentná teplota COPd x,x — Tj = hraničná prevádzková teplota Pdh x,x kW Tj = hraničná prevádzková teplota COPd x,x — Deklarovaný vykurovací výkon (6) / teplejšia sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Deklarovaný vykurovací súčiniteľ (6) / teplejšia sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentná teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentná teplota COPd x,x — Tj = hraničná prevádzková teplota Pdh x,x kW Tj = hraničná prevádzková teplota COPd x,x — Deklarovaný vykurovací výkon (6) / chladnejšia sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Deklarovaný vykurovací súčiniteľ (6) / chladnejšia sezóna pri vnútornej teplote 20 °C a vonkajšej teplote Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentná teplota Pdh x,x kW Tj = bivalentná teplota COPd x,x — Tj = hraničná prevádzková teplota Pdh x,x kW Tj = hraničná prevádzková teplota COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Bivalentná teplota Hraničná prevádzková teplota vykurovanie/priemerná sezóna Tbiv x °C vykurovanie/priemerná sezóna Tol x °C vykurovanie/teplejšia sezóna Tbiv x °C vykurovanie/teplejšia sezóna Tol x °C vykurovanie/chladnejšia sezóna Tbiv x °C vykurovanie/chladnejšia sezóna Tol x °C Spotreba energie počas cyklovania Účinnosť cyklovania chladenie Pcycc x,x kW chladenie EERcyc x,x — vykurovanie Pcych x,x kW vykurovanie COPcyc x,x — Súčiniteľ straty účinnosti pri chladení (7) Cdc x,x — Súčiniteľ straty účinnosti pri vykurovaní (7) Cdh x,x — Elektrický príkon v iných režimoch ako „aktívnom režime“ Sezónna spotreba elektrickej energie režim vypnutia Poff x,x W chladenie QCE x kWh/rok pohotovostný režim Psb x,x W vykurovanie/priemerná sezóna QHE/A x kWh/rok režim vypnutia termostatu Pto x,x W vykurovanie/teplejšia sezóna QHE/W x kWh/rok režim ohrevu kľukovej skrine Pck x,x W vykurovanie/chladnejšia sezóna QHE/C x kWh/rok Regulácia výkonu (označte jednu z troch možností) Iné položky fixná Á/N Hladina akustického výkonu (vnútorná/vonkajšia) LWA x,x / x,x dB (A) nastaviteľná Á/N Potenciál prispievania ku globálnemu otepľovaniu GWP x kgCO2 eq. variabilná Á/N Menovitý prietok vzduchu (vnútorný/vonkajší) — x/x m3/h Kontaktné údaje na získanie ďalších informácií Prinajmenšom názov/meno a adresa výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu.





Tabuľka 2

Informačný list pre jednokanálové a dvojkanálové klimatizátory

Informácie na identifikáciu modelu(-ov), na ktorý(-é) sa informácie vzťahujú [podľa potreby vyplňte]:





Opis Symbol Hodnota Jednotka Menovitý chladiaci výkon Prated pri chladení [x,x] kW Menovitý vykurovací výkon Prated pri vykurovaní [x,x] kW Menovitý chladiaci príkon PEER [x,x] kW Menovitý vykurovací príkon PCOP [x,x] kW Menovitý chladiaci súčiniteľ EERrated [x,x] — Menovitý vykurovací súčiniteľ COPrated [x,x] — Spotreba energie v režime vypnutia termostatu PTO [x,x] W Spotreba energie v pohotovostnom režime PSB [x,x] W Sezónna spotreba elektrickej energie pri dvojkanálových zariadeniach (DKZ): spotreba elektrickej energie za hodinu DKZ: kWh/60 min. pri jednokanálových zariadeniach (JKZ): spotreba elektrickej energie za hodinu Q [x,x] JKZ: kWh/60 min. Hladina akustického výkonu (iba vnútorná) LWA [x] dB (A) Potenciál chladiva prispievať ku globálnemu otepľovaniu GWP [x] kgCO2eq. Kontaktné údaje na získanie ďalších informácií Prinajmenšom názov/meno a adresa výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu.





Tabuľka 3

Zoznam parametrov na výpočet sezónnej účinnosti SEER/SCOP

Opis Symbol Hodnota Jednotka Poznámka Parametre štatistického teplotného intervalu Index štatistického teplotného intervalu j 0 dve platné desatinné miesta Vonkajšia teplota v rámci štatistického teplotného intervalu j Tj 0 °C Chladiace zaťaženie v rámci štatistického teplotného intervalu j Pc(Tj) 0,00 kW Vykurovacie zaťaženie v rámci štatistického teplotného intervalu j Ph(Tj) 0,00 kW Chladiaci výkon v rámci štatistického teplotného intervalu j Pdc(Tj) 0,00 kW Vykurovací výkon v rámci štatistického teplotného intervalu j Pdh(Tj) 0,00 kW Vykurovací výkon záložného vykurovacieho telesa v rámci štatistického teplotného intervalu j elbu(Tj) 0,00 kW KONŠTANTY Referenčná výpočtová vonkajšia teplota chladenie: Tdesignc vykurovanie: Tdesignh 0 °C Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 5 Ekvivalent počtu hodín za sezónu v aktívnom režime chladenie: HCE vykurovanie: HHE 0 h Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 8 Počet hodín za sezónu v režime vypnutia termostatu HTO 0 h Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 8 Počet hodín za sezónu v režime ohrevu kľukovej skrine HCK 0 h Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 8 Počet hodín za sezónu v pohotovostnom režime HSB 0 h Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 8 Počet hodín za sezónu v režime vypnutia HOFF 0 h Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 8 Vnútorná teplota vzduchu v režime chladenia Tin 0 °C Hodnoty sa nachádzajú v tabuľke 6





Tabuľka 4

Normalizované menovité podmienky (teplota v °C meraná suchým/vlhkým teplomerom)

Spotrebič Funkcia Vnútorná teplota vzduchu Tin Vonkajšia teplota vzduchu Tj klimatizátory s výnimkou jednokanálových klimatizátorov (vrátane dvojkanálových klimatizátorov) chladenie 27 / 19 35 / 24 vykurovanie 20 / max. 15 7 / 6 jednokanálové klimatizátory chladenie 35 / 24 35 / 24 (8) vykurovanie 20 / 12 20 / 12 (8)





Tabuľka 5

Referenčné konštrukčné podmienky (teplota v °C meraná suchým/vlhkým teplomerom)

Funkcia/sezóna Vnútorná teplota vzduchu Tin Vonkajšia teplota vzduchu Tdesignc/Tdesignh Bivalentná teplota Tbiv Hraničná prevádzková teplota Tol chladenie / vlh. tepl.: 19 Tdesignc = 35 / 24 neuvádza sa neuvádza sa vykurovanie/priemerná sezóna 20°C Tdesignh = - 10 / – 11 max. 2 max. – 7 vykurovanie/teplejšia sezóna / vlh. tepl.: max. 15 Tdesignh = 2 / 1 max. 7 max. 2 vykurovanie/chladnejšia sezóna Tdesignh = - 22 / – 23 max. - 7 max. – 15





Tabuľka 6

Podmienky pri testovaní pri čiastočnom zaťažení

Chladenie vnútorná teplota vzduchu vonkajšia teplota vzduchu A 27°C / vlh. tepl.: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Vykurovanie Vnútorná teplota vzduchu (Tin) Vonkajšia teplota vzduchu (Tj) pre určenú sezónu v °C Priemerná Teplejšia Chladnejšia A 20°C / vlh. tepl.: max. 15 –7 neuvádza sa –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G neuvádza sa neuvádza sa –15

Tabuľka 7

Štatistické teplotné intervaly v rámci chladiacej sezóny a vykurovacej sezóny (j = index štatistických teplotných intervalov, Tj = vonkajšia teplota, hj = počet hodín za rok podľa jednotlivých štatistických teplotných intervalov)

CHLADIACA SEZÓNA j # Tj °C hj hod. 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 hod. spolu 2 602





VYKUROVACIA SEZÓNA j # Tj °C hj hod. Teplejšia Priemerná Chladnejšia 1 až 8 – 30 až – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 hod. spolu 3 590 4 910 6 446

Tabuľka 8

Počet prevádzkových hodín podľa typu klimatizátora a podľa funkčného režimu (hod./rok)

Typ klimatizátora / funkcia Jednotka Vykurovacia sezóna Režim zapnutia Režim vypnutia termostatu Pohotovostný režim Režim vypnutia Režim ohrevu kľukovej skrine chladenie: HCE vykurovanie: HHE HTO HSB HOFF HCK Klimatizátory s výnimkou dvojkanálových a jednokanálových zariadení Režim chladenia, ak spotrebič poskytuje iba chladenie hod./rok 350 221 2 142 5 088 7 760 Režim chladenia a vykurovania, ak spotrebič poskytuje obidva režimy Režim chladenia hod./rok 350 221 2 142 0 2 672 Režim vykurovania hod./rok Priemerná sezóna 1 400 179 0 0 179 Teplejšia sezóna 1 400 755 0 0 755 Chladnejšia sezóna 2 100 131 0 0 131 Režim vykurovania, ak spotrebič poskytuje iba vykurovanie hod./rok Priemerná sezóna 1 400 179 0 3 672 3 851 Teplejšia sezóna 1 400 755 0 4 345 4 476 Chladnejšia sezóna 2 100 131 0 2 189 2 944 Dvojkanálové zariadenia Režim chladenia, ak spotrebič poskytuje iba chladenie hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa Režim chladenia a vykurovania, ak spotrebič poskytuje obidva režimy Režim chladenia hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa Režim vykurovania hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa Režim vykurovania, ak spotrebič poskytuje iba vykurovanie hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa Jednokanálové zariadenia Režim chladenia hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa Režim vykurovania hod./60 min. 1 neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa neuvádza sa

3. Klimatizátory s výnimkou jednokanálových a dvojkanálových zariadení

V tomto oddiele sa pre vykurovanie a chladenie opisuje metóda výpočtu sezónnej energetickej výkonnosti a ročnej spotreby elektrickej energie klimatizátorov s výnimkou jedno- a dvojkanálových zariadení.

3.1. SEER

SEER je sezónny chladiaci súčiniteľ pri chladení a vypočíta sa takto:

SEER = QC / QCE Rovnica 1

kde:

QC je referenčná ročná potreba chladenia [kWh/rok], ktorá sa vypočíta takto:

QC = Pdesignc * HCE Rovnica 2

kde:

Pdesignc je projektované chladiace zaťaženie [kW], ktoré sa rovná deklarovanému chladiacemu výkonu Pdc(Tj) pri vonkajšej teplote Tj = Tdesignc;

HCE je ekvivalent počtu hodín v aktívnom režime chladenia [hod.] podľa tabuľky 8;

QCE predstavuje ročnú spotrebu elektrickej energie pri chladení [kWh/rok], ktorá sa vypočíta takto:

QCE = (QC / SEERon) + HTO · PTO + HCK · PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB Rovnica 3 Rovnica 4

kde:

Tj je teplota v rámci štatistického teplotného intervalu priradená štatistickému teplotnému intervalu s indexom j z tabuľky 7;

j je index štatistického teplotného intervalu;

n je počet štatistických teplotných intervalov;

hj je počet hodín priradených štatistickému teplotnému intervalu s indexom j z tabuľky 7;

Pc(Tj) je čiastočné chladiace zaťaženie pri teplote v rámci štatistického teplotného intervalu Tj, ktoré sa vypočíta takto:

Pc(Tj) = Pdesignc*pl(Tj) Rovnica 5

kde:

Pdesignc sa vymedzuje už v predchádzajúcej časti textu;

pl(Tj) je pomer čiastočného zaťaženia, ktorý sa vypočíta takto (a v súlade s: pl(Tj) = 1,00 pri Tj = Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignc – 16) Rovnica 6

Tdesignc je referenčná výpočtová teplota pre chladiacu sezónu v °C z tabuľky 5;

EERbin(Tj) je chladiaci súčiniteľ podľa štatistického teplotného intervalu, ktorý sa vzťahuje na štatistický teplotný interval j a ktorý sa pre jednotky s fixným, nastaviteľným alebo variabilným výkonom vypočíta podľa rovníc uvedených v ďalšej časti textu, kde:

3.1.1. Pri jednotkách s fixným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body EERbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt EERbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Výpočet pri Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Rovnica 7

pri Tj = 30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) * [1 – Cdc * (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj))] Rovnica 8

kde:

EERd(Tj) je deklarovaný chladiaci súčiniteľ pri vymedzenej vonkajšej teplote Tj, ktorý sa podľa údajov výrobcu deklaruje v tabuľke 1;

Pc(Tj) je čiastočné zaťaženie pri teplote v rámci štatistického teplotného intervalu Tj = 30, 25, 20 °C podľa vymedzenia v rovnici 5;

Pdc(Tj) je deklarovaný chladiaci výkon pri vymedzenej vonkajšej teplote Tj, ktorý sa podľa údajov výrobcu deklaruje v tabuľke 1;

Cdc je faktor straty účinnosti pri chladení, ktorý zodpovedá buď predvolenej hodnote 0,25 alebo sa rovná Cdh (pri vykurovaní) alebo sa stanovuje na základe testov a vypočíta sa pri Tj = 20 °C takto:

Cdc = (1 – EERcyc / EERd(Tj)) / (1 – Pcycc / Pdc(Tj)) Rovnica 9

kde:

EERcyc je priemerný chladiaci súčiniteľ počas intervalu testu cyklovania (aktívny režim a režim vypnutia) vypočítaný ako integrovaný chladiaci výkon počas intervalu [kWh] vydelený integrovaným elektrickým príkonom počas rovnakého intervalu [kWh];

Pcycc je (časovo vážený) priemerný chladiaci výkon [kW] počas intervalu testu cyklovania (aktívny režim a režim vypnutia);

Hodnoty EERbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch sa vypočítajú takto:

— pri štatistických teplotných intervaloch j pri vonkajších teplotách medzi Tj < 35 °C a Tj > 20 °C, ktoré nezodpovedajú Tj = 30 °C alebo 25 °C sa EERbin(Tj) vypočíta z najbližších dvoch vzťažných bodov použitím lineárnej interpolácie,

— pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšou teplotou Tj vyššou ako 35 °C zodpovedajú hodnoty EERbin(Tj) hodnote EERbin(Tj = 35 °C),

— pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšou teplotou Tj nižšou ako 20 °C zodpovedajú hodnoty EERbin(Tj) hodnotám EERbin(Tj = 20 °C).

3.1.2. Pri jednotkách s nastaviteľným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body EERbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt EERbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Výrobca deklaruje pre každú podmienku skúšky chladiaci výkon (Pdc(Tj)) a účinnosť (EERd(Tj)) zariadenia pri oboch nastaveniach, ktoré sa označia „_ hi “ pri nastavení, z ktorého vyplýva najvyšší výkon a „_ lo “ pri nastavení, z ktorého vyplýva nižší výkon. Vzťažné body EERbin(Tj) sa vypočítajú z hodnôt výkonu a účinnosti Pdchi, Pdclo a EERd hi, EERdlo takto:

Pri Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi Rovnica 10

pri Tj = 30, 25, 20 °C:

ak Pdesignc * pl(Tj) * (1 – tolerancia) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc * pl(Tj) * (1 + tolerancia), tak:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Rovnica 11

kde:

tolerancia = 10 % Rovnica 12

ak Pdesignc*pl(Tj)*(1 – tolerancia) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)* (1 + tolerancia), tak:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Rovnica 13

kde tolerancia zodpovedá vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu.

ak Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , tak:

Rovnica 14

inak:

EERbin(Tj) = EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo)] Rovnica 15

kde:

EERd(Tj)hi a EERd(Tj)lo sú deklarované hodnoty účinnosti z tabuľky 1;

Pdc(Tj)hi a Pdc(Tj)lo sú deklarované hodnoty výkonu z tabuľky 1;

Pc(Tj) je čiastočné zaťaženie v rámci štatistického teplotného intervalu j s Tj rovnajúcou sa 20, 25, 30 a 35 °C;

Cdc je faktor straty účinnosti pri chladení, ktorý zodpovedá buď predvolenej hodnote 0,25 alebo sa rovná Cdh (pri vykurovaní) alebo sa stanovuje na základe testov a vypočíta sa pri Tj = 35 °C takto:

Cdc = (1 – EERcyc / EERd(Tj)lo) / (1 – Pcycc/Pdc(Tj)lo) Rovnica 16

kde:

EERcyc a Pcycc zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

hodnoty EERbin(Tj) pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšími teplotami Tj inými ako Tj = 35, 30, 25 a 20 °C sa vypočítajú podľa rovnakých pravidiel ako v prípade jednotiek s fixným výkonom.

3.1.3. Pri jednotkách s variabilným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body EERbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt EERbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Ak regulácia výkonu jednotky umožňuje jej prevádzku pri výkone Pdc(Tj) zodpovedajúcom požadovanému čiastočnému zaťaženiu Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerancia) , vychádza sa z predpokladu, že EERbin(Tj) pri štatistickom teplotnom intervale j sa rovná EERd(Tj).

Výpočet pri Tj = 35, 30, 25 a 20 °C:

ak Pdesign * pl(Tj) * (1–tolerancia) <Pdc(Tj) < Pdesign * pl(Tj) * (1 + tolerancia), tak:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Rovnica 17

kde:

tolerancia, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) a EERd(Tj) zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu

inak: sa riaďte postupom výpočtu pre jednotky s nastaviteľným výkonom.

3.2. SCOP

SCOP je sezónny vykurovací súčiniteľ pri vykurovaní. Výpočet SCOP je špecifický pre určenú vykurovaciu sezónu (priemerná/teplejšia/chladnejšia), keďže štatistické teplotné intervaly, ktoré sa uplatňujú, referenčná výpočtová teplota a menovité zaťaženie sú špecifické pre danú vykurovaciu sezónu. Vo výpočtoch v ďalšej časti textu sa uvádza všeobecný prístup, ktorý sa bude opakovať pre každú určenú vykurovaciu sezónu:

Sezónny vykurovací súčiniteľ pri vykurovaní sa vypočíta takto:

SCOP = QH / QHE Rovnica 18

kde:

QH je referenčná ročná potreba vykurovania [kWh/rok], ktorá sa vypočíta takto:

QH = Pdesignh * HHE Rovnica 19

kde:

Pdesignh je projektované vykurovacie zaťaženie [kW], ktoré sa vypočíta na základe deklarovaného bivalentného bodu Tbiv (Tbiv poskytuje pl(Tj) pre Tj=Tbiv) a deklarovaného výkonu Pdh(Tj) pri Tj=Tbiv. Pdesignh deklarované v tabuľke 1 teda predstavuje tepelné zaťaženie v prevádzkových podmienkach, v ktorých Tj=Tdesignh, pričom pl(Tj) = 1,00;

HHE je ekvivalent počtu hodín v aktívnom režime vykurovania [hod.] podľa tabuľky 8;

QHE je sezónna spotreba elektrickej energie pri vykurovaní [kWh/rok], ktorá sa vypočíta takto:

QHE = (QH / SCOPon) + HTO · PTO + HCK · PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB Rovnica 20

kde:

QH zodpovedá vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

HTO , HCK , HOFF , HSB sú sezónne počty prevádzkových hodín (hod./rok) pri vykurovaní v režime vypnutia termostatu, v režime ohrevu kľukovej skrine, režime vypnutia a pohotovostnom režime podľa tabuľky 8;

PTO , PCK , POFF , PSB je elektrický príkon [kW] v režime vypnutia termostatu, v režime ohrevu kľukovej skrine, režime vypnutia a pohotovostnom režime;

SCOPon je priemerný sezónny vykurovací súčiniteľ získaný na základe vykurovacích súčiniteľov podľa jednotlivých štatistických teplotných intervalov a vážený sezónnym počtom hodín, počas ktorých sa vyskytujú podmienky stanovené pre jednotlivé štatistické teplotné intervaly vrátane záložnej spotreby energie pri štatistických teplotných intervaloch, pri ktorých Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Rovnica 21

kde:

Tj, j, n, a hj zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

Pc(Tj) je vykurovacie zaťaženie pri štatistickom teplotnom intervale j, ktoré sa vypočíta takto:

Ph(Tj) = Pdesignh * pl(Tj) Rovnica 22

kde:

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignh – 16) Rovnica 23

Tdesignh je referenčná výpočtová teplota pre vykurovaciu sezónu v °C, z tabuľky 5, ktorá je daná určenou vykurovacou sezónou;

elbu(Tj) je výkon záložného vykurovacieho telesa [kW] v rámci štatistického teplotného intervalu j, ktorý je potrebný na dosiahnutie čiastočného vykurovacieho zaťaženia, ak nestačí deklarovaný výkon, a ktorý sa vypočíta takto:

ak Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) Rovnica 24 ak Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Rovnica 25

Pdh(Tj) je deklarovaný vykurovací výkon uplatniteľný na štatistický teplotný interval j, ktorý sa vypočíta použitím deklarovaných hodnôt Pdh(Tj) pri testovacích bodoch Tj = – 15, – 7, 2, 7, 12 °C a/alebo Tbiv, ktorých dostupnosť závisí od určenej vykurovacej sezóny (požadované deklarované body podľa vykurovacej sezóny sa nachádzajú v tabuľke 6). Pdh(Tj) pri ostatných štatistických teplotných intervaloch sa vypočíta prostredníctvom lineárnej interpolácie z deklarovaných výkonov Pdh(Tj) pri najbližších vonkajších teplotách. Iba v prípade, ak priemerná vykurovacia sezóna a chladnejšia vykurovacia sezóna nie sú jednou z určených sezón [t. j. COP(– 15) nie je k dispozícii] sa môže urobiť výnimka z tohto pravidla, pričom hodnoty COPbin(Tj) pri vonkajších teplotách – 8, – 9 a – 10 °C sa môžu lineárne extrapolovať z COPd(Tj) pri vzťažných bodoch – 7 °C a 7 °C pri zariadeniach s fixným výkonom. Pri jednotkách s variabilným výkonom sa tieto hodnoty extrapolujú z COPd(– 7) a COPd(Tbiv). V prípade Tbiv = – 7°C sa vychádza z predpokladu, že COP(– 8), COP(-9), a COP(– 10) sa rovnajú COP(– 7); Ak je určenou vykurovacou sezónou„chladnejšia sezóna“ a najnižšia hodnota Pdh je - 15°C výkony Pdh pri Tj<- 15°C sa zakladajú na extrapoláciách z hodnôt pri Tj= – 15°C a – 7°C.

COPbin(Tj) je vykurovací súčiniteľ podľa štatistického teplotného intervalu, ktorý sa vzťahuje na štatistický teplotný interval j, a ktorý sa pre jednotky s fixným, nastaviteľným alebo variabilným výkonom vypočíta podľa rovníc uvedených v ďalšej časti textu, kde:

3.2.1. Pri jednotkách s fixným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body COPbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt COPbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Výpočty pri Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10), Tbiv:

ak Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (v týchto podmienkach jednotka s fixným výkonom cykluje)

COPbin(Tj)) = COPd(Tj) * [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] Rovnica 26

inak ak Pdh(Tj) < Ph(Tj) (zodpovedá to situácii, keď je na dosiahnutie vykurovacieho zaťaženia potrebné záložné vykurovacie teleso):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Rovnica 27

kde:

COPd(Tj) je vykurovací súčiniteľ pri vymedzenej vonkajšej teplote Tj, ktorý sa podľa údajov výrobcu deklaruje v tabuľke 1;

Pdh(Tj) je vykurovací výkon pri vymedzenej vonkajšej teplote Tj, ktorý sa podľa údajov výrobcu deklaruje v tabuľke 1;

Ph(Tj) je čiastočné zaťaženie v kW pri vymedzenej vonkajšej teplote Tj vymedzené podľa rovnice 5;

Cdc je faktor straty účinnosti pri vykurovaní, ktorý zodpovedá buď predvolenej hodnote 0,25 alebo sa rovná Cdc (pri chladení) alebo sa stanovuje na základe testov a vypočíta sa pri Tj = 12 °C takto:

Cdc = (1 – COPcyc / COPd(Tj)) / (1 – Pcych / Pdh(Tj)) Rovnica 28

kde:

COPcyc je priemerný vykurovací súčiniteľ počas intervalu testu cyklovania (aktívny režim a režim vypnutia) vypočítaný ako integrovaný vykurovací výkon počas intervalu [kWh] vydelený integrovaným elektrickým príkonom počas rovnakého intervalu [kWh];

Pcych je (časovo vážený) priemerný vykurovací výkon [kW] počas intervalu testu cyklovania (aktívny režim a režim vypnutia);

Hodnoty COPbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch sa vypočítajú takto: — pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšími teplotami Tj medzi 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (pozri poznámky pod čiarou 6, 7), a Tbiv sa COPbin(Tj) vypočíta na základe lineárnej inter- a extrapolácie z najbližších dvoch známych vzťažných bodov. — Iba v prípade, ak priemerná vykurovacia sezóna a chladnejšia vykurovacia sezóna nie sú jednou z určených sezón (t. j. COP(–15) nie je k dispozícii) sa môže urobiť výnimka z tohto pravidla, pričom hodnoty COPbin(Tj) pri vonkajších teplotách – 8, – 9 a – 10 °C sa môžu lineárne extrapolovať z COP vzťažných bodov pri – 7 °C a 7 °C; — pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšou teplotou Tj vyššou ako 12°C sa COPbin(Tj) vypočíta lineárnou extrapoláciou s vonkajšou teplotou začínajúcou od vzťažných bodov COPbin(Tj) s Tj = 7 a Tj = 12; — pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšou teplotou Tj nižšou ako Tol sa COPbin(Tj) rovná 1 s cieľom vyhnúť sa deleniu nulou, ale hodnota je účinne irelevantná, lebo [Ph(Tj)-elbu(Tj)] v rovnici pre SCOPon (rovnica 20) sa rovná nule.

3.2.2. Pri jednotkách s nastaviteľným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body COPbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt COPbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Výrobca deklaruje pre každú požadovanú podmienku skúšky (s vonkajšími teplotami Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (pozri poznámky pod čiarou 6, 7) a Tbiv, v závislosti od určenej vykurovacej sezóny) vykurovací výkon (Pdh(Tj)) a vykurovací súčiniteľ (COPd(Tj)) zariadenia pri oboch možných nastaveniach, ktoré sa označia „_ hi “ pri nastavení, z ktorého vyplýva najvyšší výkon a „_ lo “ pri nastavení, z ktorého vyplýva nižší výkon. Vzťažné body COPbin(Tj) sa vypočítajú z hodnôt výkonu a účinnosti Pdhhi, Pdhlo a/alebo COPdhi, COPdlo takto:

Pri Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (pozri poznámky pod čiarou 6, 7), Tbiv:

ak Pdesignh*pl(Tj)*(1 – tolerancia) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + tolerancia), tak:

COPbin(Tj) = COPdlo Rovnica 29

kde tolerancia zodpovedá vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

ak Pdesignh*pl(Tj)*(1 – tolerancia) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + tolerancia), tak

COPbin(Tj) = COPdhi Rovnica 30

kde tolerancia zodpovedá vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

inak: ak Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo a Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , tak

Rovnica 31

inak:

COPbin(Tj) = COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo)] Rovnica 32

kde:

COPd(Tj) hi a COPd(Tj)lo sú deklarované hodnoty vykurovacieho súčiniteľa z tabuľky 1;

Pdh(Tj) hi a Pdh(Tj)lo sú deklarované hodnoty z tabuľky 1;

Ph(Tj) je tepelné zaťaženie pre štatistický teplotný interval j s Tj rovnajúcou sa 7, 2, – 7, – 15 °C (pozri poznámku pod čiarou 6, 7);

Cdhlo je faktor straty účinnosti pri vykurovaní, ktorý zodpovedá buď predvolenej hodnote 0,25 alebo sa rovná Cdc (pri chladení) alebo sa stanovuje na základe testov a vypočíta sa pri Tj = 12 °C takto:

Cdc = (1 – COPcyc / COPd(Tj)lo/(1 – Pcych / Pdh(Tj)lo) Rovnica 33

kde:

COPcyc a Pcych zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu;

hodnoty COPbin(Tj) pri štatistických teplotných intervaloch j s vonkajšími teplotami Tj inými ako Tj = 7, 2, – 7, – 15°C (pozri poznámku pod čiarou 6, 7) sa vypočítajú podľa rovnakých pravidiel ako v prípade jednotiek s fixným výkonom.

3.2.3. Pri jednotkách s variabilným výkonom

sa vypočítajú vzťažné body COPbin(Tj) pre ďalej vymedzené teploty v rámci štatistického teplotného intervalu, ktoré sa majú použiť na inter- a extrapoláciu hodnôt COPbin(Tj) pri iných štatistických teplotných intervaloch.

Ak regulácia výkonu jednotky umožňuje jej prevádzku pri deklarovanom výkone Pdc(Tj) zodpovedajúcom požadovanému čiastočnému zaťaženiu Pdesignh*(pl(Tj) ± tolerancia) , vychádza sa z predpokladu, že COPbin(Tj) pri štatistickom teplotnom intervale j sa rovná COPd(Tj);

Výpočet pri Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (pozri poznámku pod čiarou 6, 7):

ak Pdesign*pl(Tj)*(1 – tolerancia) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + tolerancia), tak:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Rovnica 34

kde:

tolerancia, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) a COPd(Tj) zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu

inak: sa riaďte postupom výpočtu pre jednotky s nastaviteľným výkonom.

3.3. Určenie PTO, PSB, POFF a PCK

3.3.1. Určenie PTO

Spotreba energie v režime vypnutia termostatu sa získava počas cyklických testov potrebných na určenie hodnôt Cd a Cc.

Ak sa nevykonáva žiaden cyklický test, po teste pri 20°C v režime chladenia (len pre chladiace jednotky alebo reverzibilné jednotky) sa nastavená hodnota termostatu zvyšuje až do zastavenia kompresora. Spotreba energie v pohotovostnom režime sa odpočíta od nameranej celkovej spotreby energie jednotky s cieľom určiť spotrebu energie v režime vypnutia termostatu počas obdobia, ktoré nie je kratšie ako jedna hodina.

3.3.2. Určenie PSB

Pri teplote okolitého prostredia 35 °C v režime chladenia jednotku zastavuje regulačné zariadenie. Po 10 minútach sa zmeria zostatková spotreba energie, pričom sa vychádza z predpokladu, že zodpovedá spotrebe energie v pohotovostnom režime.

Pre jednotky, ktoré majú iba funkciu vykurovania, sa merania vykonávajú rovnakým spôsobom, ale pri teplote okolitého prostredia 12 °C.

3.3.3. Určenie POFF

Po teste spotreby energie v pohotovostnom režime by sa jednotka mala prepnúť do režimu vypnutia, pričom zostane zapojená do elektrickej siete. Po 10 minútach sa zmeria zostatková spotreba energie, pričom sa vychádza z predpokladu, že zodpovedá spotrebe energie v režime vypnutia.

V prípade, ak jednotka nemá vypínač (napr. interiérová(-é) jednotka(-y) delených zariadení), sa vychádza z predpokladu, že spotreba energie v režime vypnutia sa rovná spotrebe energie v pohotovostnom režime.

3.3.4. Určenie PCK

Test sa vykonáva v režime vykurovania pri teplote okolitého prostredia 2 °C. Regulačné zariadenie zastaví jednotku po minimálne 20 minútach vykurovania a energetická spotreba jednotky sa meria počas 8 hodín. Ak jednotka nemá funkciu vykurovania, prevádzkuje sa v režime chladenia. Vypočíta sa priemer príkonu počas 8 hodín.

Spotreba energie v pohotovostnom režime sa odpočíta od tejto nameranej spotreby energie, aby sa určila spotreba energie v režime ohrevu kľukovej skrine.

4. Jednokanálové a dvojkanálové zariadenia

4.1. EER

Chladiaci súčiniteľ EERd(Tj) jednokanálových a dvojkanálových zariadení sa deklaruje pri Tin a Tj za normalizovaných menovitých podmienok a vypočíta sa takto:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Rovnica 35

kde:

Pdc(Tj) je deklarovaný chladiaci výkon v kW za normalizovaných menovitých podmienok podľa požiadaviek tabuľky 4;

PEER je celkový elektrický príkon spotrebiča v kW za normalizovaných menovitých podmienok podľa požiadaviek tabuľky 4.

4.2. COP

Vykurovací súčiniteľ COPd jednokanálových a dvojkanálových zariadení sa deklaruje pri Tin a Tj za normalizovaných menovitých podmienok a vypočíta sa takto:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Rovnica 36

kde:

Pdh(Tj) je deklarovaný vykurovací výkon v kW (iba v rámci parného kompresného cyklu) za normalizovaných menovitých podmienok podľa tabuľky 4;

PCOP je celkový elektrický príkon spotrebiča v kW za normalizovaných menovitých podmienok podľa tabuľky 4.

4.3. Sezónna spotreba elektrickej energie

Spotreba elektrickej energie QDD v kWh/60 min. dvojkanálových zariadení sa pri vykurovaní alebo chladení vypočíta takto:

pri chladení QDD = HCE · PEER + HTO · PTO + HSB · PSB + HOFF · POFF + HCK · PCK Rovnica 37 pri vykurovaní QDD = HHE · PCOP + HTO · PTO + HSB · PSB + HOFF · POFF + HCK · PCK Rovnica 38

kde:

HCE, HTO, HSB, HOFF, HCK sú počty prevádzkových hodín (h) pri chladení, resp. vykurovaní, v aktívnom režime, v režime vypnutia termostatu, v režime ohrevu kľukovej skrine, režime vypnutia a pohotovostnom režime podľa tabuľky 8;

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK sú priemerné hodnoty spotreby elektrickej energie pri menovitom príkone pri chladení (PEER) alebo vykurovaní (PCOP) v režime vypnutia termostatu, pohotovostnom režime, režime vypnutia a režime ohrevu kľukovej skrine ako ich deklaroval výrobca.

Spotreba elektrickej energie jednokanálových zariadení QSD v kWh/60 min. sa vyjadrí iba pre aktívny režim, pričom sa ako ekvivalent počtu hodín v aktívnom režime (HCE, HHE ) použije hodnota 1:

pri chladení QSD = HCE · PEER Rovnica 39 pri vykurovaní QSD = HHE · PCOP Rovnica 40

kde:

PEER a PCOP zodpovedajú vymedzeniu v predchádzajúcej časti textu.

Príloha A: Graf uvedený ďalej ukazuje (pri vykurovaní) vzťah medzi bivalentným bodom Tbiv a čiastočným zaťažením vrátane projektovaného vykurovacieho zaťaženia pri Tdesignh (kde sa čiastočné zaťaženie rovná 1). Vychádza sa z predpokladu, že oblasť, v ktorej čiastočné zaťaženie presahuje deklarovaný výkon, pokrýva elektrické záložné vykurovacie teleso.

ODDIEL 2 – POHODOVÉ VENTILÁTORY

1. Vymedzenie pojmov

(1) „pohodový ventilátor“ je spotrebič navrhnutý predovšetkým na vytvorenie pohybu vzduchu okolo ľudského tela alebo jeho časti na schladenie osoby vrátane pohodových ventilátorov, ktoré môžu vykonávať dodatočné funkcie, ako je napríklad osvetlenie;

(2) „príkon ventilátora“ (PF) znamená elektrický príkon pohodového ventilátora vo wattoch, ktorý pracuje pri deklarovanom maximálnom prietoku ventilátora meranom pri zapnutom oscilačnom mechanizme (ak/keď sa uplatňuje);

(3) „prevádzková hodnota“ (SV) [(m3/min)/W] znamená v prípade pohodových ventilátorov pomer maximálneho prietoku ventilátora [m3/min] a príkonu ventilátora [W];

(4) „maximálny prietok ventilátora“ (F) znamená prietok vzduchu pohodového ventilátora pri jeho maximálnom nastavení [m3/min] meraný na výstupe ventilátora pri vypnutom oscilačnom mechanizme (ak sa uplatňuje);

(5) „oscilačný mechanizmus“ znamená schopnosť pohodového ventilátora automaticky zmeniť smer prietoku vzduchu pri prevádzke ventilátora;

(6) „spotreba elektrickej energie ventilátora“ [kWh/rok] znamená ročnú spotrebu elektrickej energie pohodového ventilátora;

(7) „hladina akustického výkonu ventilátora“ znamená hladinu akustického výkonu pohodového ventilátora váženú stupnicou A, keď sa poskytuje maximálny prietok ventilátora, meranú na strane výstupu;

(8) „počet hodín v aktívnom režime ventilátora“ (HCE ) znamená počet hodín [h/rok], počas ktorých sa predpokladá, že pohodový ventilátor poskytuje maximálny prietok ventilátora, ako sa uvádza v časti 2 tabuľke 10.

2. Tabuľky

Tabuľka 9

Informačný list pre pohodové ventilátory

Informácie na identifikáciu modelu(-ov), na ktorý(-é) sa informácie vzťahujú [podľa potreby vyplňte]: Informácie na identifikáciu modelu(-ov), na ktorý(-é) sa informácie vzťahujú [podľa potreby vyplňte]:





Opis Symbol Hodnota Jednotka Maximálny prietok ventilátora F [x,x] m3/min Príkon ventilátora P [x,x] W Prevádzková hodnota SV [x,x] (m3/min.)/W Spotreba energie v pohotovostnom režime PSB [x,x] W Hladina akustického výkonu LWA [x] dB(A) Norma merania pre prevádzkovú hodnotu [tu uveďte odkaz na použitú normu merania] Kontaktné údaje na získanie ďalších informácií Prinajmenšom názov/meno, pozícia, poštová adresa, e-mailová adresa a telefónne číslo





Tabuľka 10

Prevádzkové hodiny pohodových ventilátorov

Jednotka Aktívny režim Pohotovostný režim Režim vypnutia HCE HSB HOFF Pohodový ventilátor hod./rok 320 1 120 0

3. Prevádzková hodnota a ročná spotreba elektrickej energie

3.1. Prevádzková hodnota

Prevádzková hodnota SV [m3/min/W] pohodových ventilátorov sa vypočíta takto:

SV = F / PF Rovnica 41

kde:

F je maximálny prietok ventilátora [m3/min.];

PF je príkon ventilátora [W].

3.2. Sezónna spotreba elektrickej energie

Sezónna spotreba elektrickej energie Q [kWh/a] pohodových ventilátorov sa vypočíta takto:

Q = HCE · PF + HSB · PSB Rovnica 42

kde:

HCE , HSB sú počty prevádzkových hodín v aktívnom režime a v pohotovostnom režime podľa tabuľky 10 [hod/rok];

PF je nominálny príkon ventilátora [W];

PSB je spotreba energie v pohotovostnom režime [kW].

Pokiaľ ide o spotrebu energie v pohotovostnom režime (PSB ), uplatňuje sa rovnaká metóda testovania ako pri klimatizačných zariadeniach.

Elektrický príkon ventilátora sa meria pri zapnutom oscilačnom mechanizme. Prietok sa meria bez oscilácií.

ODDIEL 3 – VŠEOBECNÉ ASPEKTY

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL

Výrobca na účely posúdenia zhody pripraví a na základe žiadosti orgánov dohľadu nad trhom bude mať k dispozícii skúšobné protokoly a všetku dokumentáciu, ktorá je potrebná na potvrdenie informácií, ktoré deklaroval výrobca.

Skúšobné protokoly obsahujú všetky príslušné informácie o meraniach vrátane okrem iného:

— príslušné diagramy a vzorové tabuľky hodnôt teplôt, relatívnej vlhkosti, čiastočného zaťaženia, prietoku, elektrického napätia/ frekvencie/ harmonického skreslenia počas trvania skúšky(-ok) a pre všetky príslušné skúšobné body,

— ak to prichádza do úvahy, opis testovacej metódy (testovacích metód), laboratórnych podmienok a podmienok okolitého prostredia, fyzikálne nastavenie testovacieho zariadenia, pričom sa špecifikuje umiestnenie zariadení na zachytenie údajov (napr. senzorov) a zariadení na spracovanie údajov, ako aj prevádzkový rozsah a presnosť meraní,

— nastavenie testovanej jednotky, opis funkcie automatického prepnutia nastavení (napr. medzi režimom vypnutia a pohotovostným režimom),

— opis použitej postupnosti skúšky, napr. dosiahnutie rovnovážnych podmienok, ak to prichádza do úvahy.

Pri jednotkách s variabilným výkonom, ak sa deklarujú EER, COP a výkony, uvedú sa pri rovnakých frekvenčných nastaveniach a pri rovnakých podmienkach čiastočného zaťaženia.

Skúšobný protokol obsahuje výsledky skúšky(-ok) pri čiastočnom zaťažení a výpočet EER alebo COP, referenčné SEER/SCOP a referenčné SEERon/SCOPon, ak to prichádza do úvahy.

V skúšobnom protokole vychádzajú vypočítané hodnoty EER/COP a referenčné hodnoty SEER/SEERon/SCOP/SCOPon z hodnôt, ktoré deklaroval výrobca, za predpokladu, že tieto hodnoty sa nachádzajú v prijateľných toleranciách.

Ak sa v danom dokumente neopisujú podmienky merania, výpočty alebo iné aspekty, výrobcovia uvedú odkaz na merania a výpočty, pri ktorých sa uplatňuje spoľahlivý, presný a reprodukovateľný postup zohľadňujúci všeobecne uznané najmodernejšie metódy, a ktorých výsledky majú nízku mieru neurčitosti, vrátane metód stanovených v dokumentoch, ktorých referenčné čísla boli na tieto účely uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Úmyslom je nahradiť tieto prechodné metódy nakoniec harmonizovanou(-ými) normou(-ami). Odkaz(-y) na harmonizovanú(-é) normu(-y) sa v prípade jej (ich) existencie uverejní(-ia) v Úradnom vestníku Európskej únie v súlade s článkami 9 a 10 smernice 2009/125/ES.

(2) Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1.

(3) IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Zmena klímy – tretie hodnotenie IPCC z roku 2001: Správa Medzivládneho panelu zaoberajúceho sa zmenou klímy): http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5) V prípade viacnásobne delených zariadení sa údaje poskytnú pri pomere výkonu rovnajúcom sa 1.

(6) V prípade jednotiek s nastaviteľným výkonom sa v každom políčku v časti „Deklarovaný výkon jednotky“ a „Deklarovaný EER/COP“ jednotky uvedú dve hodnoty oddelené lomkou („/“). Počet desatinných miest v políčku naznačuje presnosť nahlásených údajov.

(7) Ak sa zvolí predvolená hodnota Cd = 0,25, potom sa testy cyklovania (výsledky z nich) nepožadujú. Inak sa požadujú hodnoty testov cyklovania pri vykurovaní alebo chladení.

(8) V prípade jednokanálových klimatizátorov sa do kondenzátora (výparníka) pri chladení (vykurovaní) nedodáva vonkajší, ale vnútorný vzduch.

(9) Tj = – 7 °C sa nevyžaduje pri „teplejšej“ vykurovacej sezóne.

(10) Tj = – 15 °C sa nevyžaduje pri „teplejšej“ a „priemernej“ vykurovacej sezóne.