Táto nekonzistentnosť sa stala problematickejšou, keďže centrálne protistrany z EÚ začali ponúkať nové spôsoby prístupu k zúčtovaniu, ktoré pomáhajú fondom a poisťovniam. Podľa rámca Solventnosť II sa napríklad na expozície poisťovní, ktoré zamýšľajú stať sa priamymi členmi centrálnej protistrany, v súvislosti s centrálnymi protistranami môžu vzťahovať vyššie kapitálové požiadavky ako na poistiteľov vystupujúcich ako nepriami účastníci zúčtovania. Tieto vyššie kapitálové požiadavky odrádzajú od využívania daných nových modelov prístupu. Niektoré systémy dôchodkového zabezpečenia v EÚ, na ktoré sa bude od júna 2023 vzťahovať zúčtovacia povinnosť, začínajú alebo už začali využívať nové modely prístupu. Čím viac subjektov je do systému zapojených, tým je vyššia likvidita a viac príležitostí na transakcie.

Znížené náklady pri využívaní zúčtovacích služieb by sa mali vzťahovať aj na finančných účastníkov, ktorí využívajú služby centrálnych protistrán, napr. investičné fondy a poisťovne. V nadväznosti na reformy po kríze v roku 2008 a prechod na centralizované zúčtovanie sa vykonali aj úpravy bankového rámca, vďaka čomu mali banky možnosť využívať preferenčné zaobchádzanie s kapitálom v prípade, že namiesto dvojstranných transakcií vykonali zúčtovanie v centrálnej protistrane, ktorá má povolenie alebo bola uznaná. Toto opatrenie dáva zmysel, keďže zúčtovaním v centrálnej protistrane sa znižuje kreditné riziko protistrany. Tieto zmeny prudenciálnych pravidiel pre banky sa však plne nezohľadnili v iných právnych predpisoch finančného sektora. Súčasné pravidlá pre hraničné hodnoty expozície voči protistranám v prípade transakcií s derivátmi v smernici o PKIPCP napríklad v plnej miere nezohľadňujú to, že centrálne zúčtovanie znižuje riziko pre správcov investičných fondov. Nekonzistentnosti sa objavujú aj v rámci smernice Solventnosť II pre poistiteľov.

Kľúčové opatrenia: Legislatívnym návrhom, ktorým sa mení nariadenie EMIR, sa zavádzajú nové postupy, ktoré by mali dodržiavať orgány podieľajúce sa na dohľade nad centrálnymi protistranami z EÚ pri schvaľovaní nových činností alebo služieb, ktoré chcú tieto centrálne protistrany ponúkať, ako aj zmien v modeloch rizík. Dochádza k štandardizácii dokumentov, ktoré musia centrálne protistrany poskytovať vo svojej žiadosti, a ku skráteniu času na získanie schválenia na niekoľko týždňov. Zároveň sa zavádza nový skrátený postup pri uvádzaní nových činností a služieb bez podstatných zmien obchodných modelov centrálnych protistrán. Týmito reformami sa podstatne skráti čas, ktorý centrálne protistrany potrebujú na uvedenie produktu na trh alebo na podstatnú zmenu modelu. Centrálne protistrany z EÚ sa nabádajú, aby čo najviac využívali možné príležitosti, ktoré im ponúka nový rámec, vrátane rozširovania svojho sortimentu produktov, aby uspokojili dopyt svojich zúčtovacích členov a klientov.

Centrálne protistrany sú katalyzátormi finančnej stability a musia dokázať dynamicky reagovať na vývoj na trhoch. Nariadením EMIR sa zaviedol robustný rámec pre centrálne zúčtovanie. Ukázalo sa však, že niektoré oblasti aktuálneho rámca dohľadu sú príliš zložité. Postupy schvaľovania orgánom dohľadu pri zavádzaní nových zúčtovacích služieb a činností centrálnych protistrán z EÚ môžu byť zbytočne dlhé a náročné, čím bránia uvádzaniu nových produktov na trh. Podobné problémy sa vzťahujú aj na zmeny modelov rizík centrálnych protistrán. Schvaľovanie nového produktu by nemalo trvať roky a zmeny modelov musia byť rýchle, aby bolo možné reagovať na meniace sa trhové a hospodárske okolnosti. V dôsledku oneskorení v schvaľovaní sa zvyšujú náklady a obmedzuje sa konkurencieschopnosť centrálnych protistrán z EÚ, čím sa znižuje atraktívnosť EÚ ako miesta na podnikanie. Preto je nevyhnutné tieto prekážky odstrániť.

Tieto návrhy vznikli v nadväznosti na rozsiahle konzultácie, do ktorých sa zapojili aj členovia Európskeho parlamentu, zástupcovia z členských štátov a ich orgánov, európske orgány dohľadu, Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB), Európska centrálna banka (ECB) a jednotný mechanizmus dohľadu, ako aj celá škála zainteresovaných strán z odvetvia. Vplyvy týchto opatrení nezávisia len od vykonania legislatívnych zmien, ale aj od účasti a záväzku všetkých zapojených verejných aj súkromných subjektov. Regulačné orgány a tvorcovia politiky môžu stanoviť podmienky na zlepšenie oblasti zúčtovania v EÚ. No v konečnom dôsledku je na účastníkoch trhu, aby využili príležitosti, ktoré im toto nariadenie ponúka. Dôležitú úlohu môžu zohrávať aj verejné orgány v EÚ, ktoré môžu ísť príkladom a prispievať k bezpečnejšiemu, odolnejšiemu a konkurencieschopnému ekosystému zúčtovania v Európskej únii.

Na dosiahnutie tohto účelu Komisia 7. decembra 2022 predstavila legislatívne návrhy, ktorými sa mení nariadenie EMIR a iné právne predpisy, s cieľom premeniť EÚ na atraktívnejšie nákladovo efektívne zúčtovacie stredisko a vyriešiť potenciálne zraniteľné miesta. Tieto opatrenia ovplyvnia poskytovanie zúčtovacích služieb a dopyt po nich. Ich prostredníctvom sa pomôže rozšíriť rozsah riešení v oblasti zúčtovania, ktoré ponúkajú centrálne protistrany z EÚ, a zvýšiť ich likviditu, a to pomocou motivovania viac účastníkov trhu vykonávať v nich zúčtovanie.

Po druhé, ekosystém zúčtovania EÚ musí byť bezpečný a odolný: Treba zvýšiť dohľad EÚ, aby sa zaistilo náležité monitorovanie a kontrola cezhraničných rizík v rámci EÚ, ktoré vznikajú pri zvýšených objemoch zúčtovania. Pri budovaní odolnosti treba zohľadňovať poznatky získané z nedávneho vývoja na trhoch s energiou, keď malo niekoľko energetických spoločností problémy s likviditou pri využívaní derivátov. Následkom tohto vývoja sa ukázalo, že nariadenie EMIR treba zlepšiť, aby bolo možné naďalej zmierňovať riziká ohrozujúce finančnú stabilitu EÚ vzhľadom na nové výzvy. To znamená vybudovať bezpečný a silný ekosystém zúčtovania EÚ, ktorý dokáže ustáť hospodárske otrasy. Taký ekosystém, ktorý umožní širokej škále účastníkov vrátane energetických spoločností efektívne a bezpečne hedžovať svoje riziká, lepšie predvídať požiadavky na doplnenie marže, a tým účinnejšie riadiť svoje potreby likvidity.

Pravidlá EÚ pre zúčtovanie a centrálne protistrany sú stanovené v nariadení o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) a to je doplnené nariadením, v ktorom sa stanovuje rámec na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán. Nariadením EMIR sa stanovuje silný rámec na riadenie rizík a transparentnosť na zúčtovacích trhoch. Objavili sa však nové problémy.

3.Bezpečný a odolný ekosystém zúčtovania

c)Zaistenie spoľahlivého a spoločného dohľadu

Vytvorenie ekosystému zúčtovania EÚ môže viesť k ďalším rizikám v rámci EÚ v dôsledku zvyšovania objemu zúčtovania. Na to, aby bolo možné tieto riziká vhodným spôsobom riadiť, musia byť centrálne protistrany z EÚ pod dôkladným dohľadom tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na širšej úrovni EÚ. Vzhľadom na ústrednú úlohu zúčtovania vo finančnom systéme EÚ riziká vyplývajúce z nedostatkov v oblasti dohľadu skutočne presahujú hranice štátov.

Aj nedávny vývoj na trhu potvrdil, že sa vyžaduje holistickejšie monitorovanie a kontrola rizík. Centrálne protistrany sa nachádzajú uprostred komplexného reťazca vzájomne prepojených prvkov a centrálne zúčtovanie nie je len záležitosťou centrálnych protistrán a niektorých veľkých bánk, ale zahŕňa aj rôzne druhy hospodárskych subjektov v rôznych členských štátoch. V rámci nedávneho vývoja na trhu sa zvýraznila potreba lepšieho informovania o vzťahoch a vzájomnom prepojení prvkov v celom zúčtovacom reťazci: hoci sú centrálne protistrany spoľahlivé, problémy s likviditou účastníkov trhu môžu viesť k vzniku zraniteľných miest, ktoré treba identifikovať a riešiť.

To znamená, že EÚ musí posilniť rámec tak, aby mohli orgány v praxi efektívne spolupracovať, vymieňať si vedomosti a poznatky a rozvíjať spoločnú kultúru dohľadu zdola nahor. Ide o ekosystém, v ktorom sú súčasťou monitorovania zúčtovacích reťazcov, ktoré zasahujú do viacerých členských štátov a trhov, aj orgány EÚ. To platí najmä pre mimoriadne situácie, v ktorých treba pri prijímaní rozhodnutí prihliadať na všetky aspekty, v záujme hospodárstva EÚ aj členských štátov.

Tieto ciele možno dosiahnuť tým, že sa bude vychádzať zo súčasného systému dohľadu EÚ. Rámec dohľadu pre centrálne protistrany prešiel reformou v roku 2019: zatiaľ čo vnútroštátne orgány dohľadu nad centrálnymi protistranami si ponechávajú konečnú zodpovednosť za dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými na ich území, posilnila sa úloha ESMA zriadením výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami, ktorý tvoria orgány dohľadu nad centrálnymi protistranami z EÚ, traja nezávislí členovia a pri určitých diskusiách aj centrálne banky. Výbor pre dohľad vykonáva dohľad nad systémovými centrálnymi protistranami z tretích krajín, zatiaľ čo v prípade centrálnych protistrán z EÚ slúži prevažne na podporu konvergencie.

Kľúčové opatrenia: Legislatívnym návrhom Komisie sa ďalej rozvíja a posilňuje rámec dohľadu EÚ, okrem iného týmito spôsobmi: i) vytvorením spoločných dohliadacích tímov pre určité úlohy, aby sa stanovil základ pre dohľad s vyššou mierou spolupráce a širšou perspektívou EÚ a rozvíjali sa poznatky a skúsenosti v oblasti dohľadu v celej EÚ; ii) uľahčením monitorovania cezhraničných rizík ohrozujúcich EÚ v celom zúčtovacom reťazci orgánmi EÚ, ako sú európske orgány dohľadu, ECB, ESRB a jednotný mechanizmus dohľadu; a iii) umožnením ESMA, aby prostredníctvom výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami koordinoval spoločné reakcie na mimoriadne situácie na základe aktuálnych informácií.

d)Robustnejší rámec na zúčtovanie komoditných derivátov

Prostredníctvom trhov s komoditnými derivátmi môžu spoločnosti vrátane výrobcov, dodávateľov a distribútorov energie riadiť riziká týkajúce sa nestálych cien a ponúkať zákazníkom dlhodobé zmluvy s pevne stanovenými cenami. Prudké nárasty cien a extrémna volatilita na trhoch s energetickými derivátmi počas leta viedli v prípade energetických spoločností k problémom s likviditou. Títo účastníci trhu zažili tlaky na likviditu spôsobené požiadavkami na doplnenie marže, ktoré boli vyššie v dôsledku stúpajúcich cien. Komisia v rámci svojho balíka núdzových energetických opatrení navrhla napríklad rozšíriť zoznam aktív, ktoré možno poskytnúť ako kolaterál centrálnym protistranám z EÚ.

Okrem núdzových opatrení však už nedávny vývoj na trhu upriamil pozornosť na cieľové oblasti, ktoré si vyžadujú štrukturálne zlepšenie rámca nariadenia EMIR. Samozrejme, že by sme sa mali dôkladne pozrieť aj na širšie dôsledky nedávnej dynamiky trhu, ako to navrhuje aj ESMA v nedávnom liste Komisii. Hedžing energetických expozícií sa stal pre niektorých účastníkov náročnejším, keďže sa zvýšila volatilita cien komodít a centrálne protistrany požadovali ďalšie doplnenie marže. V stresových scenároch sa marže zvyšujú vzhľadom na vyššie riziká, ktorým čelia účastníci trhu. Centrálne zúčtovanie tak zvyšuje potrebu, aby všetci účastníci zúčtovania zabezpečovali náležité riadenie likvidity, aby mohli plniť požiadavky na doplnenie marže. Okrem toho nedávny vývoj na trhu poukázal na spôsob prístupu nefinančných spoločností (napríklad podnikov) k centrálnym protistranám, keďže pri priamom prístupe podniku k centrálnej protistrane, teda bez sprostredkovania zo strany finančného zúčtovacieho člena (napr. banky), im môžu hroziť vyššie tlaky na likviditu. Ekosystém zúčtovania EÚ by mal umožňovať spoločnostiam z EÚ efektívne a bezpečne hedžovať riziká a zároveň zaisťovať finančnú stabilitu. Prostredníctvom centrálneho zúčtovania sa tak môže podporiť a podporí hospodárstvo EÚ.

Kľúčové opatrenia: Legislatívny návrh, ktorým sa mení nariadenie EMIR, umožňuje spoločnostiam lepšie pochopiť ich možné budúce potreby likvidity pri centrálnom zúčtovaní vďaka požiadavke na transparentnejšie modely marže pre všetkých: spoločnosť si jednoduchšie naplánuje potreby likvidity, keď rozumie, s akými druhmi požiadaviek na doplnenie marže sa môže stretnúť, najmä v stresovej situácii. Centrálne protistrany z EÚ už poskytujú nástroje, ktoré simulujú správanie modelov marže. Tieto informácie by sa však mali prostredníctvom zúčtovacieho reťazca posúvať ďalej, keďže potreby likvidity vyplývajúce z požiadaviek na doplnenie marže sa nekončia na úrovni zúčtovacieho člena, ktorý preto bude musieť svojim klientom jasne vysvetliť, ako požiadavky na doplnenie marže fungujú, a poskytnúť im simulácie pri rôznych scenároch. Právny návrh, ktorým sa mení nariadenie EMIR, zároveň sprísňuje požiadavky pre účasť v centrálnej protistrane, aby sa predišlo neprimeranému rozšíreniu rizík na ostatných zúčtovacích členov. Ak majú nefinančné spoločnosti priamy prístup k centrálnej protistrane, musia byť lepšie pripravené na to, aby dokázali plniť svoje povinnosti. V legislatívnom návrhu sa zároveň zohľadňujú odporúčania ESMA na zmenu metodiky s cieľom stanoviť zúčtovaciu prahovú hodnotu, ktoré zjednodušujú jej vykonávanie a zvyšujú jej predvídateľnosť. Okrem toho sa od ESMA vyžaduje, aby preskúmal a objasnil podmienky, za akých môže byť transakcia považovaná za hedžing, takže sa nezapočítava do zúčtovacej prahovej hodnoty.

4. Ekosystém zúčtovania podporujúci otvorenú strategickú autonómiu EÚ

Zúčtovanie má celosvetovú pôsobnosť a účastníci trhu z EÚ pôsobia vo viacerých centrálnych protistranách po celom svete. Práca v oblasti rovnocennosti centrálnych protistrán za uplynulých niekoľko rokov jasne ukazuje záväzok EÚ zachovať otvorený finančný systém, ktorý podporuje medzinárodné normy a spoluprácu. Komisia prijala rozhodnutie o rovnocennosti centrálnych protistrán pre viac než 20 jurisdikcií, vďaka čomu sa mohol trh EÚ otvoriť pre viac než 40 centrálnych protistrán z tretích krajín. To znamená príležitosti pre centrálne protistrany z tretích krajín, ako aj pre účastníkov trhu z EÚ, ktorí často sprevádzajú európske spoločnosti na zahraničné trhy.

„Otvorená strategická autonómia“ zároveň znamená aj to, že EÚ musí byť schopná riešiť riziká ohrozujúce finančnú stabilitu, ktoré môžu vzniknúť, keď sú účastníci trhu z EÚ nadmerne vystavení subjektom z tretích krajín, keďže to môže byť zdrojom ich zraniteľnosti. Najmä Spojené kráľovstvo zohráva kľúčovú úlohu ako stredisko centrálneho zúčtovania: v prvej polovici roka 2021 bolo 91 % všetkých obchodov s úrokovými swapmi denominovaných v eurách zúčtovaných v Spojenom kráľovstve.

Na zmiernenie rizík vyplývajúcich z možného náhleho prerušenia prístupu účastníkom trhu z EÚ k centrálnym protistranám zo Spojeného kráľovstva po jeho vystúpení z EÚ prijala Komisia dočasné rozhodnutia o rovnocennosti, ktoré sa vzťahovali na regulačný rámec a rámec dohľadu pre tieto centrálne protistrany. Platnosť aktuálneho dočasného rozhodnutia o rovnocennosti, ktoré sa vzťahuje na rámec pre centrálne protistrany zo Spojeného kráľovstva, vyprší 30. júna 2025.

Komisia zároveň vyzvala účastníkov trhu z EÚ na zníženie nadmerných expozícií voči takýmto systémovým infraštruktúram nachádzajúcim sa v tretej krajine, vzhľadom na možné riziká v prípade stresového scenára. Pri nadmernej závislosti účastníkov trhu z EÚ od centrálnych protistrán usadených v tretích krajinách je pre regulačné orgány a orgány dohľadu z EÚ v stresovej situácii skutočne náročné riešiť riziká pre finančnú stabilitu v rámci EÚ. Ako konštatoval ESMA, v čase krízy môžu zmeny prípustného kolaterálu, marže alebo znížení hodnoty negatívne ovplyvniť trhy so štátnymi dlhopismi jedného alebo viacerých členských štátov a širšie aj finančnú stabilitu EÚ. Narušenia v rámci kľúčových trhov relevantných pre menovú politiku centrálnych bánk z EÚ môžu takisto obmedziť transmisný mechanizmus týchto politík. V čase krízy by orgány EÚ nemali v rukách potrebnú moc na prijímanie príslušných rozhodnutí.

Je dôležité byť pripravený na udalosti s vysokým rizikom, ale nízkou pravdepodobnosťou. Zvyšovaním zúčtovacej kapacity v EÚ a posilňovaním ekosystému zúčtovania sa v strednodobom horizonte znížia rozsiahle expozície účastníkov trhu z EÚ voči centrálnym protistranám z tretích krajín, čím sa podporí otvorená strategická autonómia EÚ.