Dosiahnutie fiškálnej konsolidácie v roku 2020 sa očakáva najmä vďaka plánovanému obmedzeniu výdavkových položiek. V rozpočte na rok 2020 sa stanovili výdavkové stropy, pričom výdavky sa majú znižovať hlavne v oblasti verejných investícií, a to najmä v stavebnom sektore (budovy), ktorý je vo fáze rozmachu. Neočakáva sa, že by obmedzenie výdavkov na štátom financované projekty malo mať negatívny vplyv na hospodársky rast, pretože na strane ponuky hospodárstva sa zaznamenali kapacitné obmedzenia, pričom sa očakáva, že sa prilákajú súkromné investície. Pokiaľ ide o projekty, v prípade ktorých sa obmedzili výdavky, maďarské orgány uviedli ako príklad program Moderné mesto. Výdavky na tento program v roku 2020 budú nižšie, než sa očakávalo (z pôvodne odhadovaných 135 miliárd HUF sa obmedzili na 85 miliárd HUF). V prípade iných výdavkových položiek sa zároveň očakávalo, že budú dynamickejšie, napr. z dôvodu väčšieho využívania „demografického programu“ a rozšírenia programu bývania.

Maďarské orgány pracujú na nových opatreniach s cieľom zlepšiť daňovú disciplínu a obmedziť tieňovú ekonomiku, no nie je stanovený žiadny jasný harmonogram ich prijatia. Nové opatrenia budú stavať na úspechu podobných opatrení, ktoré sa zaviedli v posledných rokoch. Maďarské orgány zdôraznili pozoruhodné zníženie výpadku príjmov z DPH, ktorý podľa odhadov klesol z 21 % v roku 2013 na 9 % v roku 2018, čo je výrazne pod priemerom EÚ, ktorý je približne na úrovni 10 % (zdroj: Európska komisia). Odhaduje sa, že k zníženiu výpadku príjmov z DPH prispelo najmä zavedenie online fakturácie pre veľké podniky v júli 2018, a očakáva sa, že vplyv tohto opatrenia sa do istej miery prejaví v roku 2019. V prípade malých a stredných podnikov zaviedli maďarské orgány v roku 2013 dva zjednodušené daňové systémy (Kata a Kiva), ktoré sú zamerané na boj proti tieňovej ekonomike, a zatiaľ sa ukazuje, že pri výbere príjmov sú celkom úspešné. Maďarské orgány v súčasnosti pracujú na dvoch frontoch: i) na nových opatreniach na boj proti tieňovej ekonomike, akými sú napríklad stimuly na používanie elektronických platobných prostriedkov; a ii) na zjednodušovaní administratívnych daňových povinností pre podniky, vďaka čomu sa odhaduje okrem iného zníženie počtu hodín, ktoré trávia spoločnosti povinným podávaním daňového priznania [zo súčasných 277 hodín (Zdroj: Platenie daní 2019, PwC) na menej ako 100 hodín], a na systéme predvyplnených daňových priznaní, ktorý sa pokúsia zaviesť v roku 2021. Maďarské orgány zatiaľ neboli schopné zverejniť podrobnosti o nových opatreniach, no pokiaľ ide o harmonogram, zmena daňového zákona by sa podľa nich mohla začať na jeseň 2019 a tieto opatrenia by sa tak mohli stať účinnými v druhej polovici roku 2020.

Maďarské orgány potvrdili, že na konci roka opakovane dochádza k neplánovaným výdavkom, no poukázali aj na to, že objem týchto výdavkov v poslednom roku klesol, keďže sa zohľadnilo odporúčanie vydané v rámci postupu pri značnej odchýlke. Maďarské orgány založili svoj rozpočet v posledných troch rokoch (2016 – 2018) na systematicky opatrných fiškálnych prognózach a fiškálny priestor nahromadený počas roka využili na koncoročné výdavky, ktoré neboli naplánované v rozpočte. Maďarské orgány zdôraznili, že tieto koncoročné výdavky boli jednorazovými výdavkami na investície a že na konci roka 2018 sa vláda rozhodla nevyužiť celý manévrovací priestor, ktorý mala k dispozícii, a dodržať tak odporúčanie vydané v rámci postupu pri značnej odchýlke. Bez týchto výdavkov mohla byť fiškálna pozícia lepšia.

Delegácia Komisie zistila, že hospodárstvo sa nachádza v priaznivom období, ktoré charakterizuje zlepšovanie celkovej fiškálnej situácie (s klesajúcim deficitom verejných financií a verejným dlhom). Misia potvrdila dobré makroekonomické výsledky Maďarska v roku 2018 a v prvom polroku 2019. Tento vývoj spolu s novým ambicióznym fiškálnym cieľom na rok 2020 poukazuje na to, že v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi došlo k zlepšeniu. V budúcnosti sa však očakáva, že v dôsledku spomalenia niektorých dôležitých západných ekonomík a odvetví, ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v maďarskom hospodárstve, budú postupne slabnúť vonkajšie aj cyklické faktory, ktoré v posledných rokoch podporovali rast. Maďarské orgány súhlasili s tým, že vzhľadom na spomaľovanie rastu v EÚ bude pre Maďarsko náročné udržať mieru rastu zaznamenanú v minulých rokoch, a uznali, že hlavnou snahou maďarskej vlády bude skôr budúci rast než fiškálna politika. Účastníci misie na záver pripomenuli odporúčanie Rady určené Maďarsku, v ktorom sa zdôrazňuje, že Maďarsko by malo využiť pozitívnu dynamiku na to, aby si zabezpečilo svoju fiškálnu pozíciu a ďalej znižovalo verejný dlh.

Doteraz nič nenasvedčuje tomu, že by maďarské orgány plánovali prijať dodatočné nápravné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady na rok 2019. V prognóze Komisie z jari 2019 sa očakávalo, že deficit klesne z 2,2 % HDP v roku 2018 na 1,8 % HDP v roku 2019 v súlade s cieľom maďarských orgánov, ktorý je uvedený v konvergenčnom programe na rok 2019. Odhadované fiškálne úsilie na rok 2019 však poukázalo na nesúlad s odporúčaním Rady. Makroekonomické ukazovatele zverejnené za prvý polrok 2019 vykazujú, že makroekonomické prostredie je v roku 2019 lepšie, než sa očakávalo, pričom rast reálneho, ako aj nominálneho HDP presahuje prognózy maďarských orgánov a Komisie. Súkromná spotreba profitovala zo silného trhu práce, ako aj z ďalšieho znižovania príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie. To viedlo k priaznivým rozpočtovým údajom za rok 2019, čo poukazuje na to, že by sa mohol dosiahnuť výsledný fiškálny deficit vo výške 1,8 % HDP, ktorý je v súlade s cieľom maďarských orgánov. V reakcii na odporúčanie Rady však neboli prijaté žiadne dodatočné opatrenia na rok 2019.

Maďarské orgány zdôraznili, že rozpočet na rok 2020 zahŕňa nezvyčajne vysokú úroveň rezerv a že bez týchto rezerv by rozpočet mohol byť vyrovnaný. Cieľový deficit na úrovni 1 % HDP stanovený na rok 2020 zahŕňa značné rozpočtové rezervy, ktoré dosahujú až 1 % HDP (oproti 0,5 % HDP v roku 2019). Celkové rezervy sú stanovené na úrovni 1,4 % HDP oproti 0,8 % HDP v roku 2019. Toto zvýšenie v porovnaní s predchádzajúcim rokom je dôsledkom výrazne objemnejšieho „Fondu na ochranu krajiny“, ktorého výška je stanovená takmer na úrovni 0,8 % HDP v porovnaní s 0,1 % HDP v roku 2019. Maďarské orgány zdôraznili, že veľký objem rezerv by sa mohol použiť na krytie prípadných dodatočných rizík v scenári rizika. Hlavné riziká vyplývali z toho, že makroekonomický vývoj mohol byť prípadne horší, než sa očakávalo, ako aj z vyšších výdavkov, než sa naplánovalo v rozpočte, ako boli napríklad výdavky na „demografický program“ a/alebo na opatrenia v rámci „Akčného plánu na ochranu hospodárstva“ (pozri ďalej). Maďarské orgány tiež pripomenuli pravidlá a záruky, ktoré sa uplatňujú na využívanie rezerv v rámci roka. Keby sa všetko vyvíjalo podľa prognóz a keby sa rezervy nevyužili, mohlo by to nakoniec viesť k vyrovnanému rozpočtu v nominálnom vyjadrení v roku 2020. Útvary Komisie vyjadrili pochybnosti, že by k tomu mohlo dôjsť. Poznamenali, že rezervy sa v posledných rokoch opakovane použili na konci roka, a poukázali aj na suboptimálne rozpočtové postupy.

Cieľom „Akčného plánu na ochranu hospodárstva“ je udržať hospodársky rast „na úrovni 2 percentuálnych bodov nad priemerom EÚ“. Odhaduje sa, že „Akčný plán na ochranu hospodárstva“, ktorý vláda schválila 30. mája 2019, bude mať v roku 2020 vplyv na zvýšenie deficitu vo výške 1 % HDP. Hlavným opatrením, ktoré je súčasťou tohto plánu, je pokračovanie postupného znižovania príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa začalo v novembri 2016: rozpočet zahŕňa ďalšie zníženie o 2 percentuálne body. Podľa maďarských orgánov tento plán slúži na ochranu výsledkov, ktoré sa doteraz dosiahli v maďarskom hospodárstve, a jeho cieľom je udržať hospodársky rast na úrovni 2 percentuálnych bodov nad priemerom EÚ, a to aj v prípade spomalenia v eurozóne a v iných partnerských krajinách. Hoci maďarské orgány súhlasili s tým, že všeobecný makroekonomický rámec charakterizuje zhoršovanie vonkajšieho prostredia, zároveň zdôraznili, že majú v úmysle udržiavať hospodársky rast na vysokej úrovni prostredníctvom prijatia opatrení hospodárskej politiky. Maďarské orgány pripustili, že Maďarsko je otvoreným hospodárstvom, ktoré je úzko prepojené s EÚ, a preto by výrazné spomalenie hospodárskeho rastu na úrovni EÚ malo vplyv aj na Maďarsko. Preto nevylučujú, že možno prijmú dodatočný plán v roku 2020, o ktorom sa už zmienil predseda vlády. Delegácia preto pripomenula, že uvoľnená fiškálna politika vlády v posledných rokoch pravdepodobne prispela k nadmernému dopytu v hospodárstve, čo viedlo k pretrvávajúcej inflácii. Keďže Maďarsko má jeden z najvyšších pomerov výdavkov k HDP a pomerov investícií v EÚ, účastníci misie zdôraznili riziko inflačných účinkov, ktoré by mohli byť vyvolané dodatočnými výdavkami.

Maďarské orgány poukázali na metodické poznámky týkajúce sa štatistického spracovania niektorých položiek, pričom sa sťažovali na dvojité normy pri uplatňovaní pravidiel. Podľa maďarských orgánov by sa koncoročné výdavky mali považovať za jednorazové výdavky. Maďarské orgány uznali spoločne dohodnutú metodiku použitú Európskou komisiou na odhad produkčnej medzery. Avšak vzhľadom na jej procyklickosť sa domnievajú, že metodika, ktorú použilo maďarské ministerstvo financií lepšie odráža situáciu maďarského hospodárstva. Maďarské orgány sa okrem toho zmienili aj o výhradách, ktoré Eurostat vyjadril v súvislosti s klasifikáciou niektorých inštitúcií: 1) za dlhodobý problém sa považuje sektorová klasifikácia nadácií maďarskej národnej banky a ich dcérskych spoločností, pričom Eurostat v tejto súvislosti vzniesol výhrady ku kvalite údajov vykazovaných Maďarskom na účely postupu pri nadmernom deficite; a 2) charakter Maďarského združenia na skladovanie uhľovodíka (Magyar Szenhidrogen Keszletezo Szovetseg – MSZKSZ). Eurostat zastáva názor, s ktorým maďarské orgány nesúhlasia, že MSZKSZ, ako aj nadácie maďarskej národnej banky by sa mali klasifikovať v rámci verejnej správy, čo by viedlo k zvýšeniu verejného dlhu, zatiaľ čo úroveň deficitu by zostala nezmenená. Podľa maďarských orgánov Eurostat neuplatňuje pravidlá klasifikácie transparentným a objektívnym spôsobom, čo vedie k nerovnakému zaobchádzaniu s jednotlivými členskými štátmi. Maďarské orgány nakoniec potvrdili, že sa budú riadiť usmerneniami Eurostatu vo veci klasifikácie, vďaka čomu Eurostat bude môcť odstrániť výhrady v ďalšom oznámení v rámci postupu pri nadmernom deficite. Delegácia vzala na vedomie sťažnosti maďarských orgánov, no zároveň trvala na tom, že Eurostat má jasné pravidlá klasifikácie, ktoré sa uplatňujú rovnako na všetkých, a zdôraznila, že takéto technické otázky je potrebné prediskutovať s Eurostatom.

Útvary Komisie poukázali na problémy súvisiace s vysokými nákladmi na financovanie verejného dlhu, hoci majú tieto náklady klesajúcu tendenciu. Delegácia potvrdila pozitívny vývoj v posledných rokoch, a to aj pokiaľ ide o štruktúru verejného dlhu, a posun smerom k aktívam denominovaným v HUF a domácemu vlastníctvu. To sa však dialo na úkor relatívne vysokých nákladov na financovanie, čo bolo okrem iného spôsobené aj tým, že za retailové dlhopisy sa ponúkali vysoké prémie. Má to aj distribučné účinky, pretože prínosy smerujú skôr do bohatších domácností, kým vysoké náklady platia všetci daňovníci. Delegácia nabádala maďarské orgány, aby sa nevyčerpané rozpočtové rezervy využili na splatenie niektorých drahších dlhopisov. Podľa maďarských orgánov ide o politické rozhodnutie. Zdôraznili, že napriek sklzom v štrukturálnom úsilí verejný dlh naďalej klesal, a to aj vďaka vyššiemu rastu nominálneho HDP. Nižší cieľový deficit na rok 2020 sa uberá rovnakým smerom ako nižšia úroveň pomeru dlhu k HDP.

Fiškálna rada ocenila hospodárske úspechy, ktoré sa dosiahli za posledné roky. Hospodárstvo dosahovalo dobré výsledky, pričom zaznamenalo zlepšenie udržateľnosti verejných financií, ako aj hospodárstva. Potenciálna miera rastu hospodárstva sa v priebehu rokov výrazne zvýšila (a dosiahla súčasnú úroveň 3 – 3,5 %), pričom tento vývoj bol podporovaný vonkajšími faktormi (zahraničný obchod a výmenný kurz) aj finančnými prostriedkami EÚ. V budúcnosti by sa mal potenciálny rast opierať viac o konkurencieschopnosť a menej o finančné prostriedky EÚ. Podľa fiškálnej rady by bola krajina schopná zvládnuť miernejšie spomalenie rastu, no už ťažšie by zvládala, keby došlo k celosvetovej kríze alebo k väčšej recesii v nemeckom hospodárstve. V súvislosti s fiškálnou situáciou fiškálna rada zdôraznila, že je to vôbec prvýkrát, čo maďarské orgány spomenuli možnosť dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v nominálnom vyjadrení. Fiškálna rada zopakovala argumenty maďarských orgánov, že dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu v roku 2020 bolo otázkou politického rozhodnutia. Pokiaľ ide o výhrady v súvislosti s vysokou mierou rezerv v rozpočte na rok 2020, fiškálna rada zdôraznila, že dôležité je zachovať sociálny zmier. Ak by sa rezervy nevyčerpali, niektoré programy by tým nevyhnutne trpeli, a to najmä v citlivých oblastiach, ako sú verejné investície a systém zdravotnej starostlivosti.

Diskusie s centrálnou bankou sa zameriavali na možné známky prehriatia ekonomiky. Centrálna banka prediskutovala s účastníkmi misie svoje nedávno uverejnené makroekonomické prognózy. Centrálna banka tvrdila, že napriek rýchlemu hospodárskemu rastu a nedostatku pracovných síl sa v hospodárstve neobjavujú žiadne známky prehriatia, a preto danú situáciu opisovala skôr ako hospodárstvo „pod vysokým tlakom“ . Fiškálna politika má byť v roku 2020 čoraz reštriktívnejšia, zatiaľ čo menové podmienky majú zostať pružné. Na druhej strane atraktívne ceny za nové retailové dlhopisy stimulovali domácnosti k úsporám a obmedzili špekulatívny dopyt po bývaní. Nízky dlh domácností obmedzuje riziká na trhu s bývaním. Zdá sa, že inflácia dosiahla svoj vrchol súčasne s tým, ako sa posilňovali vonkajšie dezinflačné sily. Centrálna banka namietala, že maďarskému priemyslu sa podarilo vďaka zmenám vo výrobnej štruktúre automobilového priemyslu dosiahnuť nezávislosť od nemeckej výroby. Centrálna banka okrem toho potvrdila, že počiatočné využívanie demografického programu prekročilo očakávania, no zároveň tvrdila, že to súviselo hlavne s načasovaním a že celkový objem programu by sa nemal zvyšovať v rovnakom rozsahu. Rozšírené dotácie na bývanie sa zas počas prvých mesiacov využívali v menšej miere, než sa očakávalo.