EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1470 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce 
{KOM(2011) 840 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1469 v kone čnom znení}  
 
 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Chudoba stále predstavuje hlavný problém v roz vojových krajinách. V boji proti chudobe sa síce 
dosiahol výrazný pokrok, vä čšinou je však vzdialený od  dosahovania rozvojových cie ľov 
tisícročia a nevyužíva výhody vyplývajúce z udržate ľného rozvoja. Okrem toho sú globálne 
problémy stále zrete ľné a rozvojové krajiny silno zasiahli sú časné krízy, ktoré viedli k sociálnej 
a ekonomickej nestabilite, nútenej  migrácii, potravinovej neistote  a zvýšenej citlivosti vo či 
externým otrasom. Stále častejšie sa uznáva, že environmentá lne a prírodné zdroje majú zásadný 
význam pre udržate ľný hospodársky rast a znižovanie chudoby. Zmena klímy navyše zhoršuje 
situáciu, ktorá je už aj tak nestabilná, a prináša riziko, že časť výsledkov dosiahnutých v oblasti 
rozvoja sa stratí, ak sa jej nebude venova ť náležitá pozornos ť. Európska únia je odhodlaná 
naďalej pomáha ť rozvojovým krajinám znižova ť a úplne odstráni ť chudobu. 
V záujme dosiahnutia tohto cie ľa sa na obdobie 2007 – 2013 zria dil nástroj financovania 
rozvojovej spolupráce (DCI), ktor ého prvoradým a všeobecným cie ľom je odstráni ť chudobu 
v partnerských krajinách a re giónoch. Popri Európskom rozvojovom fonde (ERF) a nástroji 
európskeho susedstva a partners tva (ENPI) predstavuje jeden z k ľúčových nástrojov EÚ na 
poskytovanie rozvojovej pomoci neeurópskym krajinám. Je rozdelený do troch kategórií programov: i) dvojstranné a regionálne progr amy s geografickým vymedzením týkajúce sa 
spolupráce s Áziou, Latinskou Amerikou, Stredn ou Áziou, Blízkym východom a južnou Afrikou; 
ii) tematické programy týkajúce sa týchto otázok: investovanie do ľudí, životného prostredia 
a udržateľného riadenia prírodných zdrojov, neštátne  subjekty a miestne orgány, potravinová 
bezpečnosť, migrácia a azyl; a iii) sprievodné  opatrenia týka júce sa cukru. 
Nové výzvy spolu s prioritami stanovenými v stratégii Európa 2020 podnietili Komisiu, aby 
predložila návrhy na preskúmanie a prispô sobenie rozvojovej politiky EÚ vo svojom 
nadchádzajúcom oznámení Zvyšovanie vpl yvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien. 
V rôznych preskúmaniach sa tiež poukázalo na nieko ľko nedostatkov nástroja financovania 
rozvojovej spolupráce, ale zárove ň sa uznala jeho celková pridaná hodnota a príspevok 
k dosahovaniu rozvojových cie ľ
ov tisícro čia. Na uvedenom základe sa v nariadení o nástroji 
financovania rozvojovej spolupráce ur čili tieto problémy: 
(1) Nástroj financovania rozvoj ovej spolupráce plne nezoh ľadňuje ciele najnovších trendov 
rozvojovej politiky EÚ. 
(2) Svet sa od roku 2007 zmenil a nieko ľko súčasných príjemcov prostriedkov z nástroja 
financovania rozvojovej spolupr áce nadobudlo globálny vplyv a v sú časnosti sa stalo 
darcami. Nástroj financovania rozvojovej spolupráce nezaru čuje dostato čné odlíšenie v 
rámci svojich príjemcovi na základe hos podárskych a sociálnych rozdielov medzi 
partnerskými krajinami a v rámci nich. 
(3) Nástroj financovania rozvojovej spolupráce adekvátne nezoh ľadňuje pokrok 
partnerských krajín v oblasti dem okratizácie a rešpektovania základných ľudských práv. 
(4) Ukázalo sa, že pre sú časnú štruktúru nástrojo v vonkajšej pomoci je ťažké podporova ť 
medziregionálne alebo celokontin entálne iniciatívy, najmä pokia ľ ide o vykonávanie 
spoločnej stratégie EÚ a Afriky. 
 
 (5) Tematické programy nie sú dostato čne pružné a sú príliš roztrieštené na to, aby dokázali 
reagovať na súčasné globálne krízy alebo na medz inárodné záväzky prijaté na najvyššej 
politickej úrovni.  
(6) Konkrétne potreby krajín, ktoré čelia kríze alebo situácii po skon čení krízy či nestabilnej 
situácii, sa neriešia v sú časnom nástroji financovani a rozvojovej spolupráce 
v dostatočnej miere, čo niekedy bráni EÚ pohotovo reagova ť na rýchlo sa vyvíjajúcu 
situáciu. 
(7) Nástroj financovania rozvojovej spoluprác e trpí celkovým nedostatkom pružnosti, 
pretože sa v rámci neho neplánujú finan čné prostriedky mimo programov, ktoré by sa 
použili pri reakcii na neo čakávané potreby. 
(8) Súčasný postup tvorby programu tohto nástro ja je príliš komplexný a nepružný. 
Neumožňuje napríklad zosúladenie cyklu tvorby programov a stratégie EÚ s cyklami 
a stratégiami jej partnerov ani dostato čne neuľahčuje spolo čnú tvorbu programov 
s členskými štátmi, ako sa to vyžaduje pod ľa programu ú činnosti pomoci. 
Nezabezpe čuje dostato čný právny základ pre využívanie inova čných opatrení na 
poskytnutie pomoci, ako sú mechanizmy na  spájanie pomoci založenej na úveroch 
a grantoch alebo verejno-súkromné partnerstvá. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Európska únia a členské štáty ako najvä čší darca na svete poskytujú rozvojovým krajinám viac 
ako polovicu (56 %) celosvetovej pomoci. Európska únia poskytuje pomoc najchudobnejším 
ľuďom na planéte vo viac ako 150 krajinách na celom svete a je odhodlaná dosiahnu ť rozvojové 
ciele tisícro čia v určenom čase, do konca roka 2015. Len samotná oficiálna rozvojová pomoc 
riadená Európskou komisiou predstavuje prib ližne 20 % celkovej doterajšej pomoci EÚ. 
Európska únia realizuje vonkajšiu činnosť v mene členských štátov a s ich podporou zo svojej 
jedinečnej neutrálnej a nezaujatej pozície, ktorá jej dodáva vä čšiu dôveryhodnos ť v krajinách, 
kde pôsobí. Ke ďže 27 členských štátov prijíma opatrenia v rámci spolo čných politík a stratégií, 
EÚ má rozhodujúce postavenie  pri reakcii na globálne problémy, najmä pri dosahovaní 
rozvojových cie ľov tisícročia.  
3. CIELE INICIATÍVY EÚ  
Všeobecné ciele nástroja, ktorý nahradí nástro j financovania rozvojovej spolupráce, sa budú 
naďalej zameriava ť na i) znižovanie chudoby a z dlhodobého h ľadiska jej odstránenie 
v partnerských krajinách a regi ónoch, ako aj na ii)  podporu demokracie, zásad právneho štátu, 
ľudských práv a dobrej správy vecí  verejných. V súlade s navrhnut ou prepracovanou rozvojovou 
politikou EÚ sa zavedie aj tretí všeobecný cie ľ, a to iii) podpora inkluzívneho a udržate ľného 
rozvoja zameraného na rast. 
Náhrada nástroja financovania rozvojovej spolupráce sa bude zaklada ť na existujúcom nástroji, 
ktorý už dokázal svoj význam, pokia ľ ide o prispievanie k znižovaniu chudoby a z dlhodobého 
hľadiska k jej odstráneniu, pri čom sa zameriava na problémy vymedzené v časti 1.   
 
 4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Zachovanie nariadenia o nástroji financ ovania rozvojovej spolupráce bez akýchko ľvek zmien 
a doplnení predstavuje prvú možnos ť (možnosť č. 1 = nijaká zmena). 
V rámci možnosti č. 2 (zmena a doplnenie nariadenia o nástroji financovania rozvojovej 
spolupráce) sa zvažovali dva alte rnatívne scenáre v porovnaní so sú časným stavom: 
• zosúladenie cie ľov nástroja s novým smerovaním rozvojovej politiky EÚ, zváženie 
posilnenia rozvojovej politiky v Lisabonskej zmluve a najnovších smerovaní v oblasti 
rozvojovej politiky; 
• zabezpečenie výraznej diferenciácie zameran ím spolupráce EÚ na obmedzený po čet 
krajín, odlíšenie prostredníctvom pridel ených objemov prostriedkov a zmena typu 
pomoci pod ľa stanoveného súboru kritérií; 
• posilnenie za členenia kritérií dobrej správy vecí ve rejných, rešpektovania demokracie, 
ľudských práv a zásad právneho  štátu do mechanizmu pride ľovania finan čných 
prostriedkov;  
• zriadenie panafrického programu v rámci nást roja financovania rozvojovej spolupráce; 
• zvýšenie pružnosti a jednotnosti tema tických programov znížením ich po čtu; 
• umožnenie pružnejšieho postupu (opätovne j) tvorby programov, preskúmaní ad hoc 
prispôsobených potrebám a osobitných vykonáv acích postupov v príp ade krajín, ktoré 
čelia kríze, situácii po skon čení krízy alebo nestabilnej situácii; 
• zavedenie vä čšej pružnosti pri pride ľovaní finan čných prostriedkov v rámci nástroja 
financovania rozvojovej spolupráce pros tredníctvom nových mechanizmov, ako napr. 
rezerva, ktorá nie je zaradená do nijakého programu; 
• zvýšenie pružnosti a zjednodušenie  procesu tvorby programov s cie ľom uľahčiť 
spoločnú tvorbu programov a zosúladenie cyklu te jto tvorby s cyklom v partnerských 
krajinách. 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Možnosť č. 1, t. j. zachovanie sú časného stavu, by neriešila prob lémy zistené na základe 
predošlých skúseností uvedené v časti 1.  
Možnosť č. 2, t. j. ďalší rozvoj nástroja fi nancovania rozvojovej s polupráce, by umožnila:  
• zosúladenie cie ľov nástroja, ktorý nahradí nástroj fi nancovania rozvojovej spolupráce, 
s novým smerovaním rozvojovej politiky EÚ; 
• zreteľné odlíšenie partnerských krajín s cie ľom efektívnejšie bojova ť proti chudobe 
a zintenzívni ť pôsobenie a vplyv EÚ v krajinách, kde je táto pomoc najviac potrebná; 
 
 • zavedenie kritéria dobrej správy vecí verejných, demokracie, rešpektovania ľudských 
práv a zásad právneho štátu do poskytovania pomoci EÚ s cie ľom zabezpe čiť 
v súvislosti s týmito hodnotami efektívnejš iu spoluprácu a dialóg s partnerskými 
krajinami; 
• uľahčenie efektívnejšieho vykonávania spolo čnej stratégie EÚ a Afriky, a teda 
uľahčenie dosahovania politických cie ľov EÚ na africkom kontinente; 
• zosúladenie tematických programov s cie ľom poskytnú ť EÚ pružnos ť, ktorú potrebuje, 
aby mohla reagova ť na globálne problémy; 
• zavedenie pružných mechanizmov s cie ľom umožni ť EÚ efektívnejšie reagova ť na 
rýchlo sa vyvíjajúcu situáciu v prípade krízy, po skon čení krízy alebo v nestabilnom 
stave; 
• zvýšenie pružnosti pride ľovania finan čných prostriedkov s cie ľom reagova ť na 
vyvíjajúcu sa situáciu vo vonkajších oblasti ach, ktorá vyplýva z politických udalostí, 
kríz alebo nových problémov; a 
• zlepšenie efektívnosti pomoci EÚ zje dnodušením a zefektívnením postupov tvorby 
programov a ich vykonávania s cie ľom umožni ť spoločnú tvorbu programov 
a zosúladenie cyklov tvorby programov s cykl ami partnerských krajín, ako aj s cie ľom 
presadzova ť využívanie inova čných opatrení na poskytnutie pomoci. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Prvá možnos ť by EÚ neumožnila splni ť ciele opísané v odseku 3. V rámci možnosti č. 2 sa 
v prípade každého konkrétneho cie ľa uprednost ňuje alternatíva B pred alternatívou A, pretože 
rieši všetky zistené problémy a primeranejšie re aguje na ciele vymedzené v odseku 3. Umožní to 
začleniť prepracované smerovanie rozvojovej politi ky EÚ do nástroja, ktorý nahradí nástroj 
financovania rozvojovej spolupráce, čím ešte viac zvýši ť efektívnos ť a vplyv pomoci EÚ 
poskytovanej rozvojovým krajinám. 
7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Nové nariadenie o nástroji financovania rozvojovej spolupráce je splnomoc ňujúce nariadenie, 
ktorým sa ustanovujú hlavné prvky a základ opat rení EÚ. Konkrétne opa trenia sú vymedzené 
prostredníctvom viacro čného plánovania a ro čných akčných programov, v ktorých sa podrobne 
opisujú činnosti, ktoré má EÚ realizova ť, vrátane cie ľov týchto činností a o čakávaných 
výsledkov. Zárove ň sa stanovia ur čité ukazovatele, ktoré zoh ľadnia osobitosti daného opatrenia. 
Medzinárodne schválené ciele a ukaz ovatele týkajúce sa rozvojových cie ľov tisícro čia a zmeny 
klímy sú už známe. Napríklad v prípade všeobecného cie ľa zníženia chudoby a z dlhodobého 
hľadiska jej odstránenia v partnerských krajinách a regiónoch sa môžu uplatni ť ukazovatele pre 
cieľ 1 rozvojových cie ľov tisícro čia. 
 
 Výdavky použité na podporu boja proti zmen e klímy alebo na podporu energetickej ú činnosti, 
ako aj na ochranu a udržate ľné riadenie biodiverzity a ekosystémov, sa budú sledova ť pomocou 
zavedenej metodiky OECD (tzv. Rio markery).