EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 12. 2018 COM(2018) 830 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o uplatňovaní prílohy XI k služobnému poriadku a jeho článku 66a









PREDBEŽNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o uplatňovaní prílohy XI k služobnému poriadku a jeho článku 66a 1.Úvod V článku 15 ods. 4 prílohy XI k služobnému poriadku v znení zmien z roku 2013 sa stanovuje, že Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade do konca roku 2018 predbežnú správu o uplatňovaní prílohy XI a článku 66a služobného poriadku. Touto predbežnou správou sa vykonáva uvedené ustanovenie tak, že sa v nej opisuje proces a výsledok vykonávania pravidiel o aktualizácii odmien a dôchodkov podľa prílohy XI k služobnému poriadku (ďalej len „metóda“), ako aj solidárna daň podľa článku 66a za obdobie rokov 2014 – 2018. 2.Základné ciele a zásady metódy prijatej v roku 2013 Ustanovenia súčasnej metódy aktualizácie odmien a dôchodkov boli prijaté v rámci reformy služobného poriadku EÚ v roku 2013. Platia od 1. januára 2014 minimálne do 31. decembra 2023. Riadne fungovanie metódy je založené na dvoch základných zásadách, ktoré boli opätovne potvrdené v roku 2013: –zásada paralelnosti vývoja kúpnej sily zamestnancov EÚ a štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ (článok 65 služobného poriadku a príloha XI k nemu) a –zásada rovnosti kúpnej sily zamestnancov EÚ na rôznych miestach výkonu služby (článok 64 a príloha XI k služobnému poriadku). 2.1.1.Zásada paralelnosti Zásada paralelného vývoja kúpnej sily znamená, že kúpna sila úradníkov EÚ sa smerom nahor a aj nadol riadi vývojom priemernej kúpnej sily štátnych zamestnancov v ústrednej štátnej správe. Preto na základe článku 65 ods. 1 služobného poriadku aktualizácia odmien a dôchodkov odráža ročný vývoj od 1. júla predchádzajúceho roka do 1. júla aktuálneho roka, pokiaľ ide o: –reálne mzdy štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ na vzorke 11 členských štátov, ktoré predstavujú najmenej 75 % hrubého domáceho produktu EÚ. Pre každý z týchto členských štátov sa ročná zmena reálnych miezd vypočítava očistená od inflácie a nazýva sa špecifický ukazovateľ. Globálny špecifický ukazovateľ je priemer všetkých špecifických ukazovateľov vážených podľa HDP, –ročnú infláciu v Bruseli a Luxemburgu (v rovnakom pomere ako distribúcia zamestnancov EÚ medzi týmito dvomi mestami). Tento prvok sa nazýva spoločný index. Globálny špecifický ukazovateľ a spoločný index sa vynásobia a získa sa hodnota aktualizácie. Hodnota aktualizácie je vyjadrená ako percentuálna sadzba, ktorá sa uplatňuje cezhranične na čisté odmeny a dôchodky všetkých zamestnancov EÚ s účinnosťou od 1. júla. V tejto súvislosti treba poznamenať, že metóda neumožňuje dvojité započítanie inflácie, zaručuje však paralelný vývoj miezd všetkých zamestnancov EÚ a štátnych zamestnancov očistených od inflácie. Globálny špecifický ukazovateľ sa na tento účel najprv vypočítava očistený od inflácie vo vzorke 11 členských štátov a až v druhom kroku sa kombinuje so spoločným indexom.

Podrobné informácie o vývoji globálneho špecifického ukazovateľa a spoločného indexu sa uvádzajú príslušne v častiach 3 a 4. 2.1.2.Osobitné výnimky zo zásady paralelnosti rozhodnuté v roku 2013: zmrazenie miezd a solidárna daň Metóda sa dohodla v roku 2013 ako výsledok rokovaní medzi inštitúciami EÚ, ich administratívami a zástupcami ich zamestnancov. V súlade s článkom 336 ZFEÚ sa na riadnom legislatívnom postupe na zmenu služobného poriadku zúčastnila Komisia so svojim právom iniciatívy a Európsky parlament a Rada ako spoluzákonodarcovia po konzultácii s ďalšími dotknutými inštitúciami a ich administratívami, najmä Súdnym dvorom a Dvorom audítorov. Pred návrhom Komisie sa vykonali rozsiahle konzultácie so zástupcami zamestnancov všetkých inštitúcií. Počas riadneho legislatívneho postupu Rada zároveň vykonala svoj postup na vykonanie konzultácií so zástupcami zamestnancov. Na zohľadnenie osobitne náročných hospodárskych a sociálnych podmienok v Únii v tomto období a na základe záverov Európskej rady prijatých vo februári 2013 sa v rámci reformy rozhodlo aj o tom: –že aktualizácia odmien a dôchodkov všetkých zamestnancov inštitúcií Únie, iných orgánov a agentúr pomocou metódy bude v rokoch 2013 a 2014 pozastavená (pozri časť 3.4.1 o dvojročnom zmrazení miezd) –a že potenciálne výhody pre úradníkov a ďalších zamestnancov Európskej únie vyplývajúce z uplatňovania metódy sa vyvážia tým, že od 1. januára 2014 sa opätovne zavedie systém solidárnej dane zrážanej z miezd zamestnancov EÚ vo zvýšenej sadzbe (pozri časť 3.4.2 o solidárnej dani). 2.1.3.Všeobecné výnimky zo zásady paralelnosti: doložky o zmierňovaní a výnimke Odchylne od všeobecnej zásady paralelnosti vývoja kúpnej sily doložka o zmierňovaní obmedzuje vysoký nárast kúpnej sily a aj prípadnú vysokú stratu kúpnej sily za daný rok. Ak vypočítaný nárast kúpnej sily (globálny špecifický ukazovateľ) presiahne 2 % alebo ak sa kúpna sila zníži o viac ako 2 %, zmena kúpnej sily pre zamestnancov EÚ je obmedzená na 2 %. Časť nárastu alebo straty kúpnej sily, ktorá presahuje 2 %, sa uplatňuje o deväť mesiacov, od 1. apríla nasledujúceho roka. Doložkou o výnimke sa obmedzuje nárast kúpnej sily zamestnancov EÚ v prípade poklesu hospodárstva EÚ. Ak sa predpokladá pokles HDP EÚ a kúpna sila sa na základe špecifického ukazovateľa zvýši, v závislosti od rozsahu zníženia HDP sa časť nárastu kúpnej sily odloží na nasledujúci rok podľa nižšie uvedenej tabuľky: Hrubý domáci produkt Dôsledky z hľadiska rozdelenia globálneho špecifického ukazovateľa Dátum vyplatenia druhej časti [– 0,1 % ; – 1 %] 33 % ; 67 % 1. apríl roka n + 1 [– 1 % ; – 3 %] 0 % 100 % 1. apríl roka n + 1 pod – 3 % 0 % – Ak sa HDP EÚ zníži o viac ako 3 %, nárast kúpnej sily je podľa danej metódy zaručený, keď sa zotaví hospodárstvo EÚ, t. j. keď hrubý domáci produkt EÚ dosiahne úroveň pred poklesom (doložka o obnove). Ak sa konečné údaje o HDP EÚ poskytnuté Komisiou odlišujú od prognóz tak, že majú vplyv na dôsledky uplatňovania krízovej doložky, vykonajú sa potrebné opravy vrátane pozitívnych či negatívnych spätných úprav. 2.1.4.Zásada rovnosti kúpnej sily medzi zamestnancami EÚ – opravné koeficienty Opravným koeficientom sa realizuje všeobecná zásada rovnakého zaobchádzania, čo v tomto konkrétnom prípade zodpovedá rovnosti kúpnej sily všetkých zamestnancov inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ bez ohľadu na miesto výkonu ich práce. Zatiaľ čo sa na všetkých zamestnancov EÚ vzťahujú rovnaké mzdové tabuľky a základné sumy, opravné koeficienty sa vzťahujú na zamestnancov, ktorí pracujú na pracovných miestach mimo Bruselu a Luxemburgu a ktorí by nemali finančne pociťovať vyššie životné náklady na svojich miestach výkonu služby, ani profitovať z nižších životných nákladov. Takže opravný koeficient funguje ako percentuálna úprava mzdy na vyrovnanie (pozitívneho alebo negatívneho) rozdielu životných nákladov na jednotlivých miestach výkonu služby. Opravný koeficient sa uplatňuje podľa tejto rovnice:

Opravný koeficient (= ekonomická parita/výmenný kurz) Výmenný kurz

(= 1 pre krajiny s eurom) Mzda na mieste výkonu služby

(v EUR pre krajiny s eurom) Mzda v Bruseli

(v EUR) = X X Opravné koeficienty sa aktualizujú najmenej raz ročne s účinnosťou od 1. júla. Podrobný vývoj opravných koeficientov v referenčnom období sa uvádza v časti 5. 2.2.Právny rámec pre ročné vykonávanie metódy prijatej v roku 2013 2.2.1.Postup na vykonávanie metódy – postup aktualizácie V článku 65 služobného poriadku sa stanovuje, že ročná aktualizácia odmien a dôchodkov sa uskutoční pred koncom každého roku na základe správy Komisie vychádzajúcej zo štatistických údajov Eurostatu. Ďalej sa v ňom uvádza, že sumy a opravné koeficienty uvedené v článku 64 a článku 65 ods. 1 sa považujú za sumy a opravné koeficienty, ktorých hodnota v určitom časovom bode podlieha aktualizácii „bez toho, aby bol na to potrebný iný právny akt“. Na účely informovania Komisia uverejní aktualizované sumy a opravné koeficienty v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie. Ďalej sú v prílohe XI k služobnému poriadku stanovené podrobné pravidlá týkajúce sa výpočtu aktualizácie a úlohy Eurostatu a vnútroštátnych štatistických úradov pri monitorovaní kvality základných údajov a použitých štatistických metód. Z kombinovaného výkladu uvedených ustanovení, ako sa potvrdzuje v odôvodneniach nariadenia č. 1023/2013, vyplýva, že aktualizácia je definovaná ako „automatická“ alebo „mechanická“ udalosť, ktorá nastane bez rozhodovania inštitúcií EÚ a je založená na striktne vymedzenej metodike spracovania príslušných štatistických údajov, pokiaľ ide o výpočet súm a opravných koeficientov. Pokiaľ ide o postup, Komisia interne vymedzila administratívny postup, ktorý zahŕňa viaceré útvary Komisie, na zabezpečenie riadneho vykonania aktualizácie po tom, čo Eurostat vypočíta a pošle východiskové štatistické údaje. Hlavnými cieľmi pracovného postupu je zaviesť potrebné kontroly a previerky kvality na zaistenie potrebnej rozpočtovej koordinácie a včasného informovania inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ Komisiou. Útvary Komisie tento pracovný postup vykonávajú bezproblémovo od roku 2014. Výrazne uľahčil úspešné technické vykonávanie metódy. V dôsledku toho boli všetky splatné platby a vrátené sumy, ktoré vyplynuli z aktualizácií v období 2014 – 2018 a ovplyvnili odmeny a dôchodky zamestnancov v inštitúciách a agentúrach EÚ, realizované v zákonnej lehote. 2.2.2.Súbor prísnych povinností týkajúcich sa podávania správ Hoci na ročné vykonávanie aktualizácie nie je potrebné prijatie právneho aktu, spoluzákonodarcovia stanovili prísne povinnosti týkajúce sa podávania správ: –podľa článku 65 ods. 1 služobného poriadku Komisia každý rok predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o údajoch týkajúcich sa rozpočtového vplyvu odmien a dôchodkov zamestnancov Únie, –podľa článku 15 prílohy XI k služobnému poriadku sa táto predbežná správa o uplatňovaní prílohy XI a článku 66a služobného poriadku predloží Európskemu parlamentu a Rade v roku 2018, –podľa článku 15 prílohy XI k služobnému poriadku Komisia zároveň do 31. marca 2022 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi najmä to, či je vývoj kúpnej sily odmien a dôchodkov úradníkov Únie v súlade so zmenami kúpnej sily platov štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ. Komisia na základe tejto správy v náležitých prípadoch predloží návrh na zmenu prílohy XI k služobnému poriadku a aj jeho článku 66a na základe článku 336 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.Špecifické ukazovatele Špecifickými ukazovateľmi sa merajú zmeny kúpnej sily štátnych zamestnancov ústrednej štátnej správy členských štátov. 3.1.Vývoj špecifických ukazovateľov pre jednotlivé členské štáty Výpočty a údaje týkajúce sa špecifických ukazovateľov sú založené na údajoch, ktoré dodali a overili zodpovedné štatistické úrady v členských štátoch. Na tento účel bol vypracovaný ročný dotazník o odmenách, ktorý sa priebežne aktualizuje. Pracuje sa aj na poskytnutí metodických príručiek a hodnotiacich správ pre jednotlivé krajiny s cieľom zvýšiť úroveň transparentnosti. V TABUĽKE 1 sú zhrnuté dostupné údaje pre každý členský štát za obdobie rokov 2014 – 2018 spoločne s jednoduchým aritmetickým priemerom za dané obdobie. V TABUĽKE 2 sa uvádzajú rovnaké údaje vyjadrené ako kumulatívny index (2012 = 100). 3.2.Vývoj globálneho špecifického ukazovateľa podľa vymedzenia v metóde z roku 2013 Podľa metódy prijatej v roku 2013 sa globálny špecifický ukazovateľ počíta od roku 2015 pomocou vzorky 11 referenčných členských štátov (vážených podľa HDP): Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. Ročné a kumulatívne údaje podľa členského štátu uplatniteľnej vzorky V TABUĽKE 3 sa uvádza časový rad špecifických ukazovateľov pre uplatniteľnú vzorku 11 členských štátov od roku 2015 spoločne s jednoduchým aritmetickým priemerom za dané obdobie. V TABUĽKE 4 sa uvádzajú rovnaké údaje vyjadrené ako kumulatívny index (2014 = 100). Globálny špecifický ukazovateľ pre uplatniteľnú vzorku Kumulatívny vplyv globálneho špecifického ukazovateľa od roku 2015 je znázornený v GRAFE 5. Zodpovedá vývoju kúpnej sily štátnych zamestnancov vo vzorke 11 členských štátov v tomto období (váženej podľa HDP vyjadreného v štandardoch kúpnej sily). V súlade so zásadou paralelnosti (pozri časť 2.1.1) má kúpna sila zamestnancov EÚ rovnaký vývoj. V GRAFE 6 je znázornený časový rad globálneho špecifického ukazovateľa od roku 2015 spolu so spoločným indexom a následnou ročnou aktualizáciou pre zamestnancov EÚ. V TABUĽKE 7 sa uvádzajú tieto údaje časových radov vyjadrené ako kumulatívny index za obdobie. Globálny špecifický ukazovateľ vypočítaný ako jednoduchý priemer za štyri roky je 100,5; kumulatívny vplyv na júl 2014 (2014 = 100) je 102,1. Priemerná ročná inflácia v súlade so spoločným indexom pre Brusel a Luxemburg za toto obdobie bola 101,5; kumulatívny vplyv je 105,9. Priemerná ročná aktualizácia odmien a dôchodkov bola 102,2; kumulatívny vplyv je 109,2. 3.3.Globálny špecifický ukazovateľ podľa vymedzenia predchádzajúcich metód Postupom zvoleným zákonodarcom nebýval vždy globálny špecifický ukazovateľ vypočítaný pomocou vzorky členských štátov. Pred rokom 2004 sa globálny špecifický ukazovateľ vypočítaval na základe štatistických údajov všetkých členských štátov (napr. 15 členských štátov v roku 2003). Rada sa navyše počas rokovaní, ktoré viedli k reforme v roku 2004, rozhodla používať vzorku 8 referenčných členských štátov. Toto rozhodnutie bolo motivované retrospektívnou analýzou údajov, z ktorej vyplynulo, že vývoj vzorky zohľadňuje priemerný vývoj všetkých členských štátov. Treba však poznamenať, že z následnej analýzy vyplynulo, že skutočný vývoj kúpnej sily vybranej vzorky po roku 2004 bol menší ako priemer všetkých členských štátov.

V roku 2013 spoluzákonodarca zachoval zásadu vzorky členských štátov, pričom jej veľkosť zvýšil z 8 členských štátov na 11. So vzorkou 8 členských štátov uplatniteľnou v rámci predchádzajúcej metódy (2004 – 2013) by jednoduchý priemer ročného globálneho špecifického ukazovateľa za obdobie rokov 2015 – 2018 bol 100,7 a kumulatívny vplyv (2014 = 100) by bol 102,5. So všetkými 28 členskými štátmi by jednoduchý priemer ročného globálneho špecifického ukazovateľa za obdobie rokov 2015 – 2018 bol 101,4 a kumulatívny vplyv (2014 = 100) by bol 105,4. 3.4.Odchýlka od všeobecnej zásady paralelnosti 3.4.1.Pozastavenie aktualizácie miezd na dva roky (2013 – 2014) Európska rada v rámci reformy služobného poriadku v roku 2013 vyzvala na dvojročné pozastavenie úpravy odmien a dôchodkov všetkých zamestnancov inštitúcií Únie prostredníctvom metódy. V rokoch 2013 a 2014 sa teda nevykonala aktualizácia odmien a dôchodkov, takže nebolo možné vypočítať globálny špecifický ukazovateľ za rovnaké obdobie podľa jasného znenia služobného poriadku. Hoci pozastavením aktualizácie sa prerušilo uplatňovanie zásady paralelnosti na obdobie rokov 2013 – 2014, opravné koeficienty boli naďalej aktualizované, aby bola zabezpečená rovnosť kúpnej sily medzi rôznymi miestami výkonu práce. 3.4.2.Vplyv solidárnej dane EÚ Solidárna daň je zrážka z odmeny zamestnancov EÚ, ktorá bola opäť zavedená vo zvýšenej sadzbe 1. januára 2014. Sadzba solidárnej dane, ktorá sa uplatňuje na základ vymedzený v článku 66a ods. 3 služobného poriadku, je 6 %. Zvýšila sa na 7 % v prípade zamestnancov od platovej triedy AD 15, platového stupňa 2. V návrhu rozpočtu na rok 2019 sa predpokladá, že príjmy zo solidárnej dane dosiahnu 93 miliónov EUR. V GRAFE 8 sa zobrazuje vývoj týchto príjmov od roku 2012. 3.4.3.Uplatňovanie doložiek o zmierňovaní a výnimke Eurostat od roku 2015 do roku 2018 riadne overil údaje o aktualizáciách na základe kritérií doložiek o zmierňovaní a výnimke stanovených v článkoch 10 a 11 prílohy XI k služobnému poriadku. Globálny špecifický ukazovateľ nepresiahol hornú limitnú hodnotu +2 % alebo dolnú limitnú hodnotu -2 % (pozri GRAF 5). Doložka o zmierňovaní sa preto neuplatnila. Prognóza ročného rastu HDP EÚ dostupná v čase ročných správ Eurostatu bola pozitívna. Preto sa neuplatňovala doložka o výnimke podľa článku 11 ods. 1 prílohy XI k služobnému poriadku. Konečné údaje o ročnom raste HDP EÚ boli pozitívne. Preto sa nevykonala korekcia podľa článku 11 ods. 2 prílohy XI k služobnému poriadku. 4.Spoločný index Spoločným indexom sa merajú zmeny životných nákladov v Belgicku a Luxembursku v prípade úradníkov EÚ podľa distribúcie zamestnancov, ktorí pracujú v týchto dvoch členských štátoch, na základe harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HICP) v prípade Belgicka a indexu spotrebiteľských cien (CPI) v prípade Luxemburska v súlade s článkom 1 prílohy XI k služobnému poriadku. V dôsledku osobitných váh týkajúcich sa spotreby, ktoré sa použili pri agregácii spoločného indexu, mohlo dôjsť k obmedzeným rozdielom medzi jeho vývojom a vývojom HICP pre Belgicko a CPI pre Luxembursko za daný rok.

GRAF 9 zobrazuje časový rad spoločného indexu (ročný nárast od júna do júna v porovnaní s predchádzajúcim rokom) spolu s porovnateľnými informáciami pre belgický HICP a luxemburský CPI. Priemerný spoločný index za obdobie od roku 2015 do roku 2018 bol 101,5. Kumulatívny index za celé obdobie do júna 2018 (základ júna 2014 = 100) je 105,9. Na porovnanie, priemerný HICP v Belgicku za predmetné obdobie bol 101,7 a kumulatívny index za dané obdobie bol 107,0. Priemerný CPI v Luxembursku za predmetné obdobie bol 100,8 a kumulatívny index za dané obdobie bol 103,0. 5.Opravné koeficienty V súlade s článkom 64 služobného poriadku sa odmeny úradníkov, ktorí pracujú na miestach výkonu práce iných ako Brusel a Luxemburg, vyjadrujú v eurách a upravujú pomocou opravného koeficientu pre dané miesto, ktorý je stanovený na úrovni vyššej, nižšej alebo rovnej 100 % Cieľom opravných koeficientov je zabezpečiť, aby kúpna sila na danom mieste výkonu práce zohľadňovala ekvivalentnú situáciu v Bruseli. Opravné koeficienty sú matematické faktory, na základe ktorých sa v prípade, že sa uplatnia na peňažnú sumu vyjadrenú v eurách spolu s oficiálnym výmenným kurzom EUR (napr. pre konkrétne mesto miesta výkonu služby), stanoví ekonomická parita. Ekonomická parita je štatistická hodnota, ktorá odráža rozdiel v životných nákladoch (napr. medzi mestom, v ktorom sa nachádza dané miesto výkonu služby, a Bruselom) a zodpovedá priemernému pomeru cien. Vyjadruje tak sumu v národnej mene na konkrétnom mieste, ktorá je potrebná na nákup ekvivalentného košíka tovaru a služieb v Bruseli s jedným eurom. Metodiku výpočtu opravných koeficientov určuje a pravidelne upravuje Eurostat v spolupráci s vnútroštátnymi štatistickými úradmi. V prípade posudzovaného obdobia treba uviesť tento vývoj: –vykonávanie rozvinutejšej metodiky na porovnávanie nákladov na zdravotnú starostlivosť a vzdelávanie medzi členskými štátmi, –čoraz väčší počet organizácií, ktoré sú ochotné spolupracovať s Eurostatom a používať údaje vydané Eurostatom na rôzne účely (napr. Organizácia Spojených národov sa nedávno rozhodla používať údaje o opravných koeficientoch na úpravu miezd svojich zamestnancov pracujúcich v EÚ na základe životných nákladov). 5.1.Trendy opravných koeficientov V TABUĽKE 10 sa uvádzajú hodnoty opravných koeficientov pre jednotlivé miesta výkonu služby v EÚ za obdobie rokov 2013 – 2018. Z tejto tabuľky jasne vyplýva, že opravné koeficienty pre rôzne miesta majú v priebehu času rôzny vývoj. Na 19 miestach sa v danom období znížili a na 12 miestach došlo k zvýšeniu. Treba poznamenať, že od nadobudnutia účinnosti zmenenej prílohy XI k služobnému poriadku platí nový postup na stanovenie alebo zrušenie opravných koeficientov v súlade s jej článkom 9. Počas obdobia 2014 – 2018 nebola Komisii predložená žiadna formálna žiadosť a zoznam uplatniteľných opravných koeficientov zostal stabilný. 5.2.Otázky, s ktorými sa Komisia stretáva v súvislosti s opravnými koeficientmi 5.2.1.Vnímanie opravných koeficientov ako negatívne ovplyvňujúcich kúpnu silu a atraktívnosť verejnej služby EÚ Opravné koeficienty sa často mylne vnímajú ako faktor, ktorý znižuje kúpnu silu zamestnancov EÚ, a administratíva Komisie často dostáva otázky o úlohe opravných koeficientov a metodike používanej na ich výpočet. Tieto otázky kladú zainteresované strany vrátane zamestnancov, zástupcov zamestnancov, zástupcov hostiteľských štátov atď. Ide najmä o prípady zamestnancov, ktorých miesta výkonu práce sa týka opravný koeficient nižší ako 100, a to predovšetkým vtedy, keď je tento osobitný koeficient predmetom aktualizácií smerom nadol. Jediným cieľom opravných koeficientov je v priebehu času zachovať rovnosť kúpnej sily zamestnancov pracujúcich v rôznych členských štátoch a zamestnancov pracujúcich v Bruseli. Naopak, cieľom opravných koeficientov nie je zachovať kúpnu silu na určitej úrovni. Teda keď sa znížila kúpna sila zamestnancov v Bruseli (zníženie o 10,5 % od roku 2004 do roku 2018), rovnakou mierou sa znížila kúpna sila zamestnancov na všetkých miestach výkonu práce.

Uvedené vnímanie opravných koeficientov zároveň zostáva otázkou súvisiacou s atraktívnosťou verejnej služby EÚ v niektorých členských štátoch. V tomto ohľade viaceré agentúry EÚ oznámili Komisii viditeľný negatívny vplyv na svoju schopnosť prijímať a udržať si vysoko kvalifikovaných zamestnancov a ich geografickú vyváženosť. 5.2.2.Nedostatočné zohľadnenie výdavkov vynaložených mimo miesta výkonu práce Existujúca metodika, ktorú vypracoval Eurostat v spolupráci s vnútroštátnymi štatistickými úradmi, vychádza z predpokladu, že výdavky zamestnancov sú v plnej miere vynaložené v mieste výkonu práce. Toto zjednodušenie bolo predmetom určitých otázok, keďže možno usúdiť, že v plnej miere neodráža všeobecné modely spotreby zamestnancov, ktorých súčasťou sú aj výdavky mimo miesta výkonu práce. Eurostat a vnútroštátne štatistické úrady začali diskusie o možnosti aktualizácie štatistickej metodiky výpočtu opravných koeficientov s cieľom zohľadniť výdavky vynaložené mimo miesta výkonu práce. 5.2.3.Životné náklady v Luxembursku Pri poslednej reforme služobného poriadku spoluzákonodarcovia zachovali dlhotrvajúce legislatívne riešenie, že s prihliadnutím na osobitnú referenčnú úlohu daných miest výkonu práce ako hlavných a pôvodných sídiel väčšiny inštitúcií sa na odmeny zamestnancov v Bruseli a Luxemburgu neuplatňuje opravný koeficient. Spoluzákonodarcovia sa zároveň rozhodli náležite zohľadňovať infláciu v Luxembursku vytvorením spoločného indexu (pozri časť 4). Toto legislatívne riešenie bolo predmetom kritiky niektorých zamestnancov, ktorých miestom výkonu práce je Luxembursko a ktorí argumentovali, že dostatočne nezohľadňuje údajné rozdiely v životných nákladoch medzi Bruselom a Luxemburgom. Nedávno zamestnanci argumentovali zavedením osobitného opravného koeficientu pre Luxembursko Európskym združením voľného obchodu, ktoré má vlastné pravidlá pre zamestnancov. Absencia opravného koeficientu v Luxembursku v rámci služobného poriadku EÚ bola aj predmetom viacerých námietok na súdoch EÚ. Na základe posledného rozsudku, ktorý vydal Všeobecný súd EÚ v októbri 2018, je toto legislatívne riešenie potvrdené, pokiaľ bude v platnosti služobný poriadok v znení zmien z roku 2013. 6.Závery Komisia úspešne vykonáva prílohu XI k služobnému poriadku a jeho článok 66a od ich zavedenia v roku 2014. Metóda na aktualizáciu odmien a dôchodkov stanovená Európskym parlamentom a Radou počas piatich ročných cyklov jej vykonávania (2014 – 2018) preukázala svoju účinnosť a efektívnosť. Metóda dosiahla svoje ciele a zároveň sa pomocou nej odstránilo napätie medzi inštitúciami a súdne prípady známe z minulosti. V súvislosti s vykonávaním prílohy XI k služobnému poriadku a článku 66a v období rokov 2014 – 2018 možno vyvodiť najmä tieto závery: 1.V rokoch 2013 a 2014 boli mzdy a dôchodky úradníkov EÚ „zmrazené“ v nominálnom vyjadrení. Toto zmrazenie sa vykonalo popri obmedzených úpravách miezd v roku 2012 (0,8 %) a nulovej úprave v roku 2011. 2.Od 1. januára 2014 bola opäť zavedená solidárna daň vo zvýšenej sadzbe. Táto solidarita sa prejavila zvýšeným príspevkom úradníkov EÚ k všeobecnému rozpočtu EÚ v období po hospodárskej kríze. Tento príspevok v priebehu času narastal, aj keď sa hospodárska a sociálna situácia v Únii značne zlepšila. 3.Od roku 2015 pocítili štátni zamestnanci 11 referenčných členských štátov zvýšenie kúpnej sily svojich miezd o 2,1 %. V dôsledku uplatňovania zásady paralelnosti spojenej s predmetnou metódou sa od roku 2015 kúpna sila úradníkov EÚ zvýšila paralelne so zvýšením kúpnej sily štátnych zamestnancov v daných 11 referenčných členských štátoch. Použitím údajov všetkých 28 členských štátov EÚ by sa však dospelo k iným číselným údajom (+5,4 %). 4.Po počiatočnej fáze nadpriemerného zvýšenia číselných údajov týkajúcich sa aktualizácie v rokoch 2015 a 2016, ktoré možno opísať ako účinok „doháňania“ v členských štátoch po hospodárskej a sociálnej kríze, viedla realizácia následných ročných opatrení v rokoch 2017 a 2018 k miernemu zvýšeniu nominálnej mzdy. 5.V čistej hodnote v roku 2018 viedla metóda k zníženiu kúpnej sily zamestnancov EÚ o 0,4 %. 6.Keďže metóda obsahuje doložku o automatickej ročnej aktualizácii a automatickú krízovú doložku, účinne napravila ťažkosti súvisiace s vykonávaním predchádzajúcich metód. Európsky parlament a Rada zároveň metódu nepretržite skúmali prostredníctvom výročných správ predkladaných Komisiou. 7.V rámci právneho preskúmania pred európskymi súdmi daná metóda úspešne obstála aj v niekoľkých individuálnych prípadoch námietok proti nej. Okrem toho zabránila sociálnemu napätiu, keďže počas posudzovaného obdobia nedošlo v inštitúciách k žiadnym rozsiahlym štrajkom. 8.Pokiaľ ide o úplné vykonávanie zásady rovnosti kúpnej sily medzi zamestnancami EÚ na rôznych miestach výkonu práce prostredníctvom systému opravných koeficientov, identifikovalo sa niekoľko problémov, ktoré sa budú počas ďalšieho obdobia vykonávania dôsledne monitorovať.