Oznámenie Komisie Rade - Návrh Spoločnej správy o zamestnanosti 2004–2005 {SEC (2005) 67} /* KOM/2005/0013 v konečnom znení */





Brusel 27.01.2005 KOM(2005)13 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE Návrh Spoločnej správy o zamestnanosti 2004–2005 {SEC(2005)67} ZHRNUTIE Tento návrh Spoločnej správy o zamestnanosti (Joint Employment Report; JER) je súčasťou „implementačného balíka“ a je pripojený k jarnej správe Komisie 2005 s cieľom zhodnotiť lisabonskú stratégiu v polčase jej implementácie. Je odpoveďou na výzvu Európskej rady z jari 2004, adresovanú Rade a Komisii, aby na jej zasadnutie v roku 2005 predložili stručnú správu o implementácii Európskych zásad zamestnanosti a odporúčaní Rady. Predchádzajúce reformy trhu práce posilnili odolnosť zamestnanosti voči spomaleniu hospodárstva. Faktory súvisiace s dobiehaním taktiež zohrali úlohu pri zvyšovaní produktivity práce v niektorých relatívne chudobnejších členských štátoch. V poslednej dobe sa dosiahol malý pokrok v plnení troch cieľov Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ), ktorými sú: plná zamestnanosť, zvyšovanie kvality a produktivity práce a posilňovanie sociálnej kohézie a inklúzie. - Celková miera zamestnanosti stagnovala na úrovni 63 %, napriek pokračujúcemu nárastu miery zamestnanosti žien a v poslednej dobe aj miery zamestnanosti starších pracovníkov. Zdá sa, že lisabonský cieľ 70%-nej celkovej miery zamestnanosti do roku 2010 je čoraz väčšou výzvou. V oblasti miery zamestnanosti starších pracovníkov, ktorá sa vyšplhala na trochu viac ako 40 % v roku 2003, je potrebné prekonať najväčšiu vzdialenosť k cieľu 50 % do roku 2010, zatiaľ čo pokrok v dosahovaní cieľa 60%-nej miery zamestnanosti žien sa spomalil. - Rast produktivity práce prudko klesol. Tento trend treba bezodkladne zvrátiť. Pokrok vo zvyšovaní kvality práce je zmiešaný. Synergia medzi kvalitou práce a produktivitou nie je plne využívaná. - V dôsledku spomalenia hospodárstva sa problémy týkajúce sa sociálneho začleňovania zviditeľnili a rozšírenie spôsobilo, že situácia v EÚ je zložitejšou a rozmanitejšou, najmä pokiaľ ide o stav zamestnanosti a nezamestnanosti na národnej a regionálnej úrovni. Schopnosť EÚ podporiť súčasne rast zamestnanosti a rast produktivity bude závisieť od ďalších štrukturálnych reforiem nielen na trhu práce, ale aj na trhu služieb, trhu tovaru a na finančnom trhu. Táto schopnosť je v súčasnosti obmedzovaná nízkym domácim dopytom a makroekonomickými úpravami, ktoré súvisia s globálnou nerovnováhou. Pokiaľ ide o trh práce, kľúčovými sú zvyšovanie produktivity práce a zvyšovanie najmä miery zamestnanosti starších pracovníkov. Táto správa potvrdzuje závery správy Pracovnej skupiny pre zamestnanosť, na základe ktorých sa činnosť musí zamerať na štyri priority: zvyšovanie prispôsobivosti pracovníkov a podnikov; prilákanie väčšieho množstva ľudí na trh práce a zotrvanie na ňom; väčšie a efektívnejšie investície do ľudského kapitálu a celoživotného vzdelávania a zabezpečovanie efektívnej implementácie reforiem prostredníctvom lepšieho riadenia. Bola vyhodnotená reakcia členských štátov, ktorým boli adresované špecifické odporúčania. Toto vyhodnotenie neodráža hodnotenie celkovej politiky alebo systémov v príslušných oblastiach. Najdôraznejšími politickými opatreniami prijatými členskými štátmi v reakcii na zásady zamestnanosti a odporúčania sú: - finančné stimuly na dosiahnutie toho, aby bolo výhodné pracovať; - reforma verejných služieb zamestnanosti; - navrhovanie a revidovanie stratégií celoživotného vzdelávania; - podporovanie vzniku a rozvoja podnikania. Významné opatrenia sa prijali aj s cieľom: - zabezpečiť, aby mzdy a iné náklady na pracovnú silu podporovali zamestnanosť; - podporovať flexibilitu a súčasne bezpečnosť na trhu práce, hoci riziká segmentácie pretrvávajú; - podporovať starostlivosť o deti a iné služby v oblasti starostlivosti, aby sa zvýšila účasť žien na trhu práce; - posilňovať aktívne politiky trhu práce, hoci toto úsilie sa pri zvyšujúcej sa nezamestnanosti, najmä mladých ľudí, zdá byť nedostatočné; - riešiť situáciu znevýhodnených ľudí na trhu práce. Omnoho menej významné politické opatrenia boli prijaté v oblasti: - rozvoja stratégií aktívneho starnutia; - zvyšovania objemu, efektívnosti a spolupodieľania sa na investíciách do ľudského kapitálu vrátane redukovania predčasného opúšťania školy a zvyšovania účasti nízko kvalifikovaných osôb na odbornej príprave; - riešenia problematiky rozdielov v odmeňovaní mužov a žien; - riešenia problematiky nedeklarovanej práce; - anticipovania a riadenia hospodárskej reštrukturalizácie. Je potrebné preklenúť rozdiel medzi prioritami v oblasti zamestnanosti na úrovni EÚ a implementáciou v členských štátoch. Je veľmi dôležité, aby vlády prijali ciele EÚ za svoje a rozvíjali verejnú mienku o potrebe premeniť záväzky EÚ na činnosť na národnej a miestnej úrovni. Partnerstvá pre reformy, národné ciele a primeraná finančná podpora sú kľúčovými. Národné akčné plány zamestnanosti (NAPZ) musia získať väčšiu politickú legitimitu a byť integrálnou súčasťou rozhodovacieho procesu. Reakcia mnohých nových členských štátov je jednoznačne povzbudivá. Transparentnosť a viditeľnosť NAPZ je potrebné ďalej posilniť, aby podporili učenie sa navzájom v členských štátoch i v celej EÚ. ESZ zohráva hlavnú úlohu v implementácii cieľov zamestnanosti lisabonskej stratégie. Je to potrebné zviditeľniť. Hodnotenie v polčase implementácie je príležitosťou na jej zviditeľnenie na všetkých úrovniach, zjednodušenie koordinačného procesu a väčšie zameranie sa na implementáciu. 1. ÚLOHA SPOLOčNEJ SPRÁVY O ZAMESTNANOSTI 2004–2005 Po Spoločnej správe o zamestnanosti (JER) 2003–2004 a správe Pracovnej skupiny pre zamestnanosť[i] požadovala Európska rada na jar 2004 skutočný pokrok v implementácii Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ). Európska rada oznámila svoj zámer zhodnotiť pokrok a vyžiadala si stručnú správu na svoje zasadnutie v roku 2005 Skupina na vysokej úrovni pre lisabonskú stratégiu zdôraznila potrebu zamerať sa na implementáciu odporúčaní. Hlavným informačným zdrojom pre túto správu sú Národné akčné plány zamestnanosti (NAPZ), ktoré boli predložené na jeseň 2004 a ktoré sa zakladajú na zásadách zamestnanosti a na odporúčaniach. Členské štáty, ktoré vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004, predložili NAPZ prvýkrát. Pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je priložený k tejto správe, poskytuje podrobnejšie zhodnotenie pokroku týkajúceho sa stavu zamestnanosti a implementácie politiky. Táto správa je integrálnou súčasťou „implementačného balíka“ Komisie, obsahujúceho tiež správy o implementácii Všeobecných usmernení hospodárskej politiky a Stratégiu vnútorného trhu, ktoré prispejú k zhodnoteniu lisabonskej stratégie v polčase jej implementácie v roku 2005. 2. Hospodársky kontext a pokrok smerom k splneniu cieľov zamestnanosti EÚ V rámci ESZ sa členské štáty zaviazali rovnomerne presadzovať tri globálne a navzájom súvisiace ciele: plná zamestnanosť; kvalita a produktivita práce; sociálna súdržnosť a začleňovanie. Po období priaznivého hospodárskeho rastu v období 1997-2001 bola výkonnosť trhu práce ovplyvnená jeho spomalením. Pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov zamestnanosti EÚ sa spomalil[ii]. Hospodárske oživenie je kľúčové, nebude však stačiť. Základný hospodársky potenciál Európy závisí od jej schopnosti oživiť súčasne rast zamestnanosti a hospodársky rast. Bude to závisieť od ďalších štrukturálnych reforiem nielen na trhu práce, ale aj na trhu služieb, trhu tovaru a na finančnom trhu. Zlepšovanie fungovania trhu práce, zvyšovanie kvality práce, riešenie problematiky sociálneho vylúčenia a vyrovnávanie sa s regionálnymi rozdielmi sú nevyhnutné na prilákanie väčšieho počtu ľudí do zamestnania a ich udržanie v ňom, ako aj na zvýšenie produktivity. EÚ musí zvýšiť svoje úsilie a plne využiť synergiu medzi tromi cieľmi zamestnanosti EÚ, ako aj medzi ESZ a aktivitami v oblasti sociálnej inklúzie. DOSAHOVANIE PLNEJ ZAMESTNANOSTI Na to, aby EÚ splnila svoj dosiahnuť 70%-nú mieru zamestnanosti v roku 2010, je stále potrebné vytvoriť viac ako 22 miliónov pracovných miest. EÚ nesplní svoj čiastkový cieľ miery zamestnanosti na rok 2005 (67 %) a ak nedôjde k oveľa pozitívnejším trendom, nebude cieľ roku 2010 dosiahnutý. V dôsledku dlhotrvajúceho hospodárskeho poklesu sa rast celkovej miery zamestnanosti zastavil, pričom v EÚ 25 stagnovala miera celkovej zamestnanosti v roku 2003 na úrovni 63% (zamestnanosť žien na úrovni 55 % a zamestnanosť starších pracovníkov na úrovni 40 %). Predchádzajúce reformy trhu práce však posilnili odolnosť zamestnanosti. Konkrétne, počas nedávneho hospodárskeho poklesu v EÚ 15 nezanikli žiadne pracovné miesta, zatiaľ čo počas recesie v rokoch 1992-1993 zaniklo viac ako 3 milióny pracovných miest. Nové členské štáty dosiahli v posledných rokoch pomerne vysoký hospodársky rast, ale tento hospodársky rast je i naďalej spôsobovaný veľkým nárastom produktivity, zatiaľ čo rast zamestnanosti bol buď veľmi malý, alebo záporný. Tabuľka 1. Celková miera zamestnanosti Tempo pokroku od roku 1997 Mierav roku 2003 (%) | nízke | blíži sa k priemeru | Vysoké | < 70 | DK | SE, UK | NL | 65-70 | AT, CY, DE, PT | FI, IE | < 65 | CZ, EE, LT, MT, PL, SI, SK | BE, EL, FR, LU, LV | ES, HU, IT | Miera zamestnanosti žien sa v roku 2003 naďalej zvyšovala, ale pokrok sa spomalil. Na dosiahnutie cieľa miery zamestnanosti žien - najmenej 60 % - je potrebné každý rok až do roku 2010 zachovať priemerný ročný nárast pozorovaný v miere zamestnanosti žien od roku 1997. Tabuľka 2. Miera zamestnanosti žien Tempo pokroku od roku 1997 Mierav roku 2003 (%) | nízke | blíži sa k priemeru | Vysoké | < 60 | DK | AT, FI, PT, SE, UK | CY, NL | 55-60 | CZ, EE, LT, SI | DE, FR, LV | IE | < 55 | MT, PL, SK | BE, EL HU | ES, IT, LU | Napriek zjavnému pokroku je cieľ miery zamestnanosti starších pracovníkov vo výške 50 % vzdialený. Bez výrazného zvýšenia tejto miery ostane cieľ celkovej miery zamestnanosti stanovený na 70 % nedosiahnuteľný. Tabuľka 3. Miera zamestnanosti starších pracovníkov (55-64) Tempo pokroku od roku 1997 Mierav roku 2003 (%) | nízke | blíži sa k priemeru | Vysoké | < 50 | CY, EE | PT, SE | DK, UK | 40-50 | EL | CZ, ES, LT | FI, IE, LV, NL | < 40 | AT, DE, PL, SI, SK | BE, IT, LU, MT | FR, HU | Hospodárske oživenie v EÚ sa posilnilo, ale rast zamestnanosti bol v roku 2004 utlmený a vyhliadky na rok 2005 ostávajú skromné. Návrat k vyššiemu rastu zamestnanosti, aj ako hospodárskemu rastu, bude v rozhodujúcej miere závisieť od vývoja domáceho a vonkajšieho dopytu, pričom nerovnováha v hospodárstve USA môže pôsobiť ako brzda. ZVYšOVANIE KVALITY A PRODUKTIVITY PRÁCE Zatiaľ čo je rast produktivity práce pre konkurencieschopnosť EÚ a pre jej schopnosť vytvárať udržateľný rast kľúčový, v EÚ 15 prudko klesol. Začiatkom 90. rokov podávala EÚ lepší výkon ako USA, ale situácia sa od polovice 90. rokov obrátila. Zatiaľ čo USA boli schopné spojiť veľký rast zamestnanosti a produktivity, v EÚ sa zvýšenie zamestnanosti spája so znížením rastu produktivity. Svoju úlohu mohol zohrať vstup pracovníkov do sektorov s nižšou úrovňou produktivity, ale spomalenie produktivity poukazuje na hlbšie ťažkosti všeobecnejšieho charakteru ekonomík EÚ podporovať a absorbovať inovácie. Tabuľka 4. Rast HDP, zamestnanosti a produktivity práce (ročné priemery) 1990-1996 EÚ 15 USA | 1997-2000 EÚ 15 USA | 2001-2003 EÚ 15 USA | 1. HDP | 1.5 3 | 3.2 4.1 | 1.0 2.5 | 2. Zamestnanosť | -0.4 1.6 | 1.9 2.1 | 0.4 0.5 | 3. Produktivita práce (na pracovníka) | 1.9 1.7 | 1.3 2.0 | 0.6 2.9 | 4. Hodinová produktivita práce | 2.2 1.3 | 1.9 1.4 | 1.1 3.3 | Úroveň produktivity a dynamika sa v rámci EÚ značne líšia, pričom nové členské štáty jasne dobiehajú. Tabuľka 5. Rast a úrovne produktivity práce (na zamestnanú osobu) Priemerná ročná miera rastu reálneho HDP na zamestnanú osobu (1997-2003) HDP na zamestnanú osobu v PPP v roku 2003 (EÚ25= 100) | nízka | stredná | vysoká | ≥ 110 | IT | AT, FI, BE, FR, LU, NL | IE | 75-110 | ES | DE, DK, SE, UK | CY, EL, MT | 50-75 | PT | CZ, HU, PL, SI, SK | ≤ 50 | EE, LV, LT | Hoci existuje pozitívny vzťah medzi produktivitou a kvalitou práce, nedávny pokrok v zlepšovaní kvality práce bol zmiešaný. Vzorce zmien postavenia na trhu práce, ako aj rozsah nedeklarovanej práce sa značne líšia, pričom v mnohých krajinách je segmentácia zjavná. Priemerné príjmy mužov a žien sa veľmi líšia; priemerný rozdiel v odmeňovaní mužov a žien je už niekoľko rokov na úrovni 16 %. Nízka účasť dospelých na odbornej príprave je znepokojivá a ľudia, ktorý ju najviac potrebujú (nízko kvalifikovaní ľudia, starší pracovníci a zamestnanci v malých a stredných podnikoch), majú najmenšiu šancu zúčastniť sa jej. Hoci sa počet pracovných úrazov znižuje, je naďalej vysoký a pokrok v tejto oblasti je nerovnomerný. POSILňOVANIE SOCIÁLNEJ KOHÉZIE A INKLÚZIE Hospodársky pokles spôsobil, že nezamestnanosť sa mierne zvýšila. Po ustavičnom znižovaní od roku 1997 sa dlhodobá nezamestnanosť taktiež zvýšila a existujú znepokojivé signály o zhoršujúcich sa pracovných vyhliadkach mladých ľudí, nízko kvalifikovaných ľudí a ďalších zraniteľných skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, imigranti a menšiny, ktoré čelia kumulovaným nevýhodám vrátane rizika diskriminácie. Týmto trendom treba čeliť prostredníctvom obnoveného dôrazu na integráciu ľudí vylúčených z trhu práce, najmä prostredníctvom politík spájajúcich aktívne politiky trhu práce, záchranné siete a prístup k sociálnym službám. Hoci je zamestnanie najlepšou ochranou pred sociálnym vylúčením, približne ¼ ľudí v EÚ 25, ktorým hrozí chudoba, má zamestnanie. Pre sociálnu inklúziu je kľúčovou podpora prístupu ku kvalitnému zamestnaniu vrátane prístupu k odbornej príprave a príjem, ktorý umožňuje plnú účasť na zamestnanosti a na živote spoločnosti. Rozšírením únie sa výzvy týkajúce sakohézie stali závažnejšími. Regionálne rozdiely v zamestnanosti a nezamestnanosti sú i naďalej rozšírené; v mnohých regiónoch pretrváva vysoká miera nezamestnanosti. Regióny s nízkou úrovňou zamestnanosti sú tiež často regiónmi s nižšou úrovňou produktivity. 3. IMPLEMENTÁCIA ZÁSAD A ODPORÚčANÍ Odporúčania Rady 2004 boli členené podľa štyroch priorít činností, ktoré identifikovala Pracovná skupina pre zamestnanosť. Táto časť je zhrnutím toho najdôležitejšieho vývoja v poslednom období. Príloha 1 tejto správy sumarizuje zhodnotenie politických opatrení prijatých každým členským štátom v reakcii na odporúčania. Toto zhodnotenie sa týka implementácie špecifických odporúčaní v každej kategórii, ktoré boli určené každému členskému štátu. Neodráža hodnotenie celkovej politiky alebo systémov v príslušnej kategórii. 3.1 ZLEPšOVANIE PRISPÔSOBOVANIA PRACOVNÍKOV A PODNIKOV Podpora flexibility spojenej s bezpečnosťou na trhu práce Členské štáty sa čoraz viac snažia podporovať rovnováhu medzi flexibilitou a bezpečnosťou, často prostredníctvom dialógu so sociálnymi partnermi. Prispôsobovanie pracovného času sa využíva na to, aby lepšie odrážalo potreby podniku a potreby zamestnanca. Modernizácia organizácie práce sa zdôrazňuje vo Fínsku a vo Švédsku. Avšak segmentácia trhu práce sa v EÚ podstatne nerieši a medzi typmi zmlúv, profesionálnym štatútom a vekovými skupinami existujú veľké rozdiely. Ostáva ešte veľa urobiť predovšetkým pre zlepšenie organizácie práce, podporu mobility a zmien postavenia na trhu práce, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí. Desať členských štátov dostalo špecifické odporúčanie týkajúce sa modernizácie pracovného práva. Väčšina nových členských štátov zavádza väčšiu rozmanitosť v oblasti pracovného času a zmlúv. Zvyšovanie príťažlivosti práce na čiastočný úväzok sa stále viac vníma ako priorita, ale opatrenia prijímané v tejto oblasti sú stále nedostatočné. Implementácia reformy zákonníka práce v Portugalsku otvára možnosť lepšej kontroly zmlúv na dobu určitú a samostatne zárobkovej činnosti. Vysoký podiel zmlúv na dobu určitú je potrebné v Španielsku v blízkej dobe riešiť prostredníctvom sociálneho dialógu, a to prispôsobením úrovne ochrany v štandardnom pracovnom pomere, aby sa táto forma stala aktraktívnejšou. Taliansko ešte musí implementovať veľkú časť reforiem zameraných na prevenciu a riešenie otázky segmentácie trhu práce. Francúzsko len začalo prijímať politické opatrenia. Tri členské štáty dostali špecifické odporúčanie týkajúce sa modernizácie organizácie práce a rozširovania inovácií. Tieto oblasti i naďalej predstavujú značnú výzvu, najmä pre malé a stredné podniky. Zapojenie sociálnych partnerov je pre dosiahnutie skutočného pokroku kľúčovým. Podávanie správ o opatreniach vykonaných na zlepšenie pracovných podmienok je vo všeobecnosti slabé, hoci stanovovanie národných cieľov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a znižovania pracovných úrazov[iii] je vítané. Podpora rozvoja podnikania Členské štáty celkovo dosiahli dobré výsledky v zlepšovaní svojho podnikateľského prostredia, sústrediac sa na znižovanie administratívnych a regulačných prekážok pri zakladaní nových podnikov, pričom menšia pozornosť je venovaná rozširovaniu a udržateľnosti podnikania. Dánsko, Holandsko a Švédsko spolupracovali pri zisťovaní miery administratívnej záťaže právnych predpisov. Desať členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Systém komplexného vybavenia klienta na jednom mieste (one-stop shops), služby on-line a podnikateľské poradenstvo zaznamenávajú pokrok, ale vážnymi prekážkami sú i naďalej prístup k financiám a nízke investície do inovácií a do vedy a výskumu. Z tohto dôvodu, napriek tomu, že väčšina členských štátov prijala opatrenia na podporu podnikania, ako aj samostatne zárobkovej činnosti, je potrebné zlepšiť ich výkonnosť v týchto oblastiach. Naviac je potrebné plne implementovať prioritu znižovať administratívnu záťaž, najmä prostredníctvom zjednodušovania postupov najímania pracovníkov. Zabezpečovanie nákladov na pracovnú silu, ktoré podporujú zamestnanosť V rokoch 2003–2004 zodpovedal celkový vývoj miezd vo všeobecnosti vývoju produktivity a cenovej stability v strednodobom horizonte a pokračovalo úsilie o zníženie nemzdových pracovných nákladov alebo ich udržanie na rovnakej úrovni. Deväť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie týkajúce sa vývoja miezd a systému vyjednávania o mzdách. V krajinách, ktoré dostali odporúčanie zamerané konkrétne na ne, sú pozorovateľné určité pozitívne kroky, ale pokrok je potrebné monitorovať. Napriek výzve prehodnotiť mechanizmy stanovovania miezd, v Španielsku a v Taliansku, kde je hlavná zodpovednosť presunutá na sociálnych partnerov, neboli zaznamenané žiadne dôležitejšie iniciatívy. Flexibilita, ktorá je v Nemecku povolená v kolektívnych zmluvách, sa tam čoraz väčšmi využíva na riešenie tejto otázky. Štrnásť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie týkajúce sa zníženia nemzdových pracovných nákladov, najmä pokiaľ ide o pracujúcich s nízkymi príjmami. Väčšina prijala opatrenia, najmä pokiaľ ide o príspevky zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie. Pokrok je však stále malý, najmä v mnohých nových členských štátoch. Anticipovanie a riadenie hospodárskej reštrukturalizácie Potreba pozitívneho riadenia reštrukturalizácie, najmä hromadných prepúšťaní z práce, sa zdôrazňuje v mnohých NAPZ, ale je potrebné vykonať omnoho viac. Prijímajú sa opatrenia na zvýšenie schopnosti orgánov verejnej moci anticipovať a reagovať koordinovane. V Slovinsku je účelom zriadenia „fondov práce“ ponúknuť služby pracovníkom, ktorým hrozí prepustenie. Päť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Belgicko, Francúzsko a Portugalsko s rôznou mierou úspešnosti vyzvali sociálnych partnerov, , aby implementovali efektívne mechanizmy na sektorovej a miestnej úrovni. Premena nedeklarovanej práce na pravidelnú zamestnanosť Snahy o zmenu nedeklarovanej práce na pravidelnú zamestnanosť sú nerovnomerné. Francúzsko preukazuje osobitné úsilie o lepšie zdokumentovanie charakteru nedeklarovanej práce. Osem členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Počiatočný pokrok bol zaznamenaný v Taliansku a Lotyšsku. Mnohé nové členské štáty nevenujú tejto otázke prioritnú pozornosť, čo vyvoláva obavy. 3.2 PRILÁKANIE VÄčšIEHO POčTU ľUDÍ NA TRH PRÁCE A ZOTRVANIE NA ňOM: DOSIAHNUTIE TOHO, ABY SA PRÁCA STALA SKUTOčNOU MOžNOSťOU PRE VšETKÝCH Posilnenie aktívnych politík trhu práce (ATPT) Pokrok v poskytovaní preventívnych služieb pre nezamestnaných je zmiešaný. Desať členských štátov spĺňa cieľ, ktorým je 25 % aktivácia dlhodobo nezamestnaných[iv], hoci v Rakúsku, Dánsku, Nemecku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve a Slovinsku[v] sa aktívneho opatrenia zúčastnil nižší podiel ako minulý rok. Desať členských štátov neposkytuje porovnateľné údaje[vi]. Dvadsať členských štátov dostalo odporúčanie modernizovať verejné služby zamestnanosti (VSZ) a zlepšiť prístup k ATPT, ako aj uľahčiť integráciu znevýhodnených osôb a zvýšiť profesijnú a geografickú mobilitu. V súčasnosti prebieha reforma VSZ, avšak v prípade ATPT sú reakcie nerovnomerné. Osobitne to vzbudzuje obavy v kontexte zvyšujúcej sa nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých ľudí. Aby sa oplatilo pracovať Členské štáty prijali významné politické opatrenia, ale výsledky sú rôzne. Mnohé sa zaviazali zlepšiť kombinovaný vplyv daní a dávok na zamestnanosť a ich prepojenie na aktiváciu. Existuje aj viditeľnejší záväzok na riešenie otázky chudobných pracujúcich prostredníctvom dávok pre zamestnané osoby a zvýšenia minimálnych miezd. K zlepšovaniu pracovných stimulov v systémoch dávok vrátane pravidiel oprávnenosti a súvisiacich finančných stimulov (ako sú náklady na dopravu a bývanie) sa pristupuje menej dôrazne. Pätnásť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Väčšina z nich prijala opatrenia. V prípade niektorých nových členských štátov je pokrok v tejto oblasti kľúčový na zníženie nedeklarovanej práce. V prípade ďalších sa pozornosť sústreďuje na reformu systémov nemocenských dávok a dávok súvisiacich so zdravotným postihnutím. Zvyšovanie účasti žien Miera zamestnanosti žien sa zvyšuje a poskytovanie starostlivosti o deti a iných služieb v oblasti starostlivosti sa zlepšilo. Rozdiely v odmeňovaní mužov a žien sú stále veľmi veľké a riešia sa len v malej miere. Polovica členských štátov má v tejto oblasti stanovené národné ciele[vii]. Politika uplatňovania rodového hľadiska je viditeľná len vo Švédsku. Sedem členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Rozdiely v zamestnanosti a nezamestnanosti mužov a žien sú ako ciele značne zanedbávané. Hoci sa rozdiely v odmeňovaní mužov a žien vo všeobecnosti považujú za vážny problém, nové konkrétne ciele a činnosť sú zriedkavé. Rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom sa venuje všeobecná pozornosť, ale rovnaká miera zodpovednosti žien a mužov sa prehliada. Budovanie komplexných stratégií aktívneho starnutia Napriek určitému pokroku EÚ zďaleka neplní cieľ na rok 2010 týkajúci sa miery zamestnanosti starších pracovníkov a uplatňované politiky zaostávajú za očakávaniami. Miera zamestnanosti v EÚ teraz presahuje 40 %, ale v mnohých členských štátoch ostáva stále nízka, najmä pokiaľ ide o mieru zamestnanosti žien. Väčšina členských štátov dostala špecifické odporúčanie. Existujú snahy o definovanie národných stratégií aktívneho starnutia[viii], ale táto činnosť často spočíva na čiastkových opatreniach v oblasti reformy daní a dávok a v oblasti dôchodkovej reformy, ktoré skôr bránia skorému odchodu do dôchodku, ako zvyšujú zamestnateľnosť a účasť počas celého života, vrátane pokiaľ ide o mladých ľudí. Zdá sa, že existuje vysoký stupeň dôvery v účinok dôchodkových reforiem (Francúzsko, Taliansko). Navyše, záväzok niektorých členských štátov sa v podstate obmedzil na návrhy pre tripartitný sociálny dialóg (Belgicko, Luxembursko). Podporovanie integrácie imigrantov a znevýhodnených osôb Potenciál migrujúcich a znevýhodnených ľudí, ako sú menšiny a ľudia so zdravotným postihnutím, nie je stále dostatočne rozpoznaný a vylúčenie z trhu práce je i naďalej problémom. Šesť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Niektoré členské štáty vypracovali stratégie na zvýšenie účasti na trhu práce všetkých skupín, ktoré sú na ňom nedostatočne zastúpené. Vypracovávajú sa špecifické politiky na integráciu migrujúcich osôb a menšín, s dôrazom na asimiláciu a prístup na trh práce, vrátane jazykových kurzov, programov gramotnosti alebo poradenstva pri voľbe povolania. Často však bremeno spočívajúce v prispôsobení nesú jednotlivci. Často sa zdá, že napr. Rómovia alebo migrujúce osoby sa vykresľujú ako skupiny, ktoré sú vo veľkej miere zodpovedné za situáciu, v ktorej sa nachádzajú. 3.3 VÄčšIE A EFEKTÍVNEJšIE INVESTÍCIE DO ľUDSKÉHO KAPITÁLU A CELOžIVOTNÉHO VZDELÁVANIA Vypracovávanie stratégií celoživotného vzdelávania a investície do ľudského kapitálu EÚ nedosahuje výsledky v oblasti „zvýšených investícií do ľudských zdrojov“, ktoré sa požadujú. NAPZ poskytujú málo systematických informácií o úrovni alebo efektívnosti zdrojov. Verejné investície v tejto oblasti vykazujú iba veľmi malé zvýšenie (5,1 % HDP pre EÚ 15). Ich úroveň je v rozmedzí od 8,5 % v Dánsku do 3,9 % v Grécku a Luxembursku. Švédsko, Fínsko a Dánsko podávajú výkony merané v ukazovateľoch EÚ a zaväzujú sa dosiahnuť úroveň investícií podstatne vyššiu, ako je priemer EÚ. Opak je tiež pravdou. Členské štáty so slabou výkonnosťou majú sklon investovať menej do zvýšenia ľudského kapitálu a majú v tejto oblasti nedostatočne rozpracované stratégie. Hoci sa uznáva, že aktéri sa musia spoločne podieľať na zodpovednosti, žiaden z členských štátov neprejavuje skutočne komplexný prístup. Niektoré vyberajú poplatky, aby podporili investície zamestnávateľov (predovšetkým pokiaľ ide o malé a stredné podniky). Využívajú sa aj sektorové fondy (Belgicko, Taliansko, Holandsko). Iné členské štáty zvažujú daňovú reformu (Estónsko, Írsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo). Mnoho členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Činnosti sú stále vo veľkej miere vo fáze navrhovania a rozvoja. Je dôležité rýchlejšie prejsť do fázy implementácie, keďže väčšina z nich stále potrebuje zaviesť systémy a kapacity na vytvorenie príležitostí na celoživotné vzdelávanie pre všetkých. Zvyšovanie účasti na vzdelávaní a odbornej príprave a ich poskytovanie Cieľ stanovený pre EÚ na rok 2010, aby 85 % 22-ročných ľudí ukončilo vyššie stredoškolské vzdelanie, je veľkou výzvou. Priemer EÚ (76,7 % v roku 2003) sa od roku 2000 sotva zvýšil. Existujú veľké rozdiely, v rozmedzí od 94,1 % na Slovensku až do 43 % na Malte. Podiel ukončeného vzdelania je tiež veľmi nízky v Španielsku, Taliansku, Luxembursku a Portugalsku. Napriek nedávnym povzbudzujúcim výsledkom si cieľ na rok 2010 stanovujúci 12,5%-nú mieru účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní vyžiada pokračujúce úsilie. Na povzbudenie účasti vo väčšine členských štátov sú potrebné ďalšie reformy politiky. Miera účasti sa od roku 2001 (7,9 %) rovnomerne zvyšovala na súčasnú úroveň 9,3 % (2003). Avšak účasť je i naďalej obzvlášť nízka v Českej republike, v Grécku, v Taliansku, v Litve, na Malte, v Portugalsku a na Slovensku a veľmi sa líši v závislosti od veku a dosiahnutého vzdelania. Chýba systematický záväzok na riešenie situácie znevýhodnených ľudí. Pozoruhodnou výnimkou je prípad Švédska, kde sú mestské úrady povinné ponúkať vyššie stredoškolské vzdelanie všetkým mladým ľuďom do veku 20 rokov. Po prekročení tohto veku môžu získať kvalifikáciu v oblasti vzdelávania dospelých, pričom všetci zamestnanci majú nárok na študijné voľno. Dvadsať členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Cyprus reformuje svoj systém učňovského vzdelávania. Z dôvodu nedostatku učňovských miest uzavrelo Nemecko na národnej úrovni dohodu s priemyslom, aby zabezpečilo, že všetci mladí ľudia, ktorí požiadajú o odborné vzdelávanie, získajú miesto. Maďarsko oznámilo významný nárast vo financovaní vzdelávania dospelých. Znižovanie počtu žiakov, ktorí opúšťajú školu predčasne Napriek uznaniu dôležitosti tejto otázky sú činnosti často nesystematické. Väčšina politík pozostáva z osobitných opatrení na podporu najviac zraniteľných študentov mimo hlavného prúdu systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Sedemnásť členských štátov dostalo špecifické odporúčanie. Podiel žiakov, ktorí opúšťajú školu predčasne[ix], sa v roku 2003 mierne znížil na 15,9 %, čo je omnoho viac, ako je cieľ na rok 2010 vo výške 10 %. V siedmich členských štátoch[x] sa od roku 2002 podiel zvýšil. Pokrok v smere splnenia cieľov EÚ rozhodujúcim spôsobom závisí od pokroku vo Švédsku, v Taliansku, na Malte a v Portugalsku, ktorých úrovne sú výrazne nad priemerom EÚ. V členských štátoch s najvyššou mierou, najmä v Portugalsku a na Malte (stále nad 40 %), došlo k výraznému zníženiu. 3.4 ZABEZPEčENIE EFEKTÍVNEJ IMPLEMENTÁCIE REFORIEM PROSTREDNÍCTVOM LEPšIEHO RIADENIA Vytváranie partnerstiev pre reformu Plnenie lisabonskej stratégie a ESZ si vyžaduje koordinovanú činnosť a získanie verejnosti pre obsažnejšiu reformnú agendu, najmä pokiaľ ide o riadenie hospodárskych zmien. Európska rada vyzvala členské štáty, aby vytvárali partnerstvá pre reformy. Zatiaľ čo prístupy zakladajúce sa na princípe partnerstva existujú v mnohých členských štátoch, Írsko bolo jediným štátom, ktorý vo svojom NAPZ spomenul vytváranie partnerstiev pre reformu. Podporovanie úlohy a viditeľnosti Národných akčných plánov Na to, aby boli NAPZ účinné, musia mať politickú legitimitu. Zapojenie parlamentov je nedostatočné, keďže nezohrávajú takmer žiadnu úlohu v schvaľovacom postupe; pozoruhodnou výnimkou je Malta. Toto nedostatočné zviditeľnenie môže byť jedným z dôvodov, prečo do NAPZ výrazne neprispieva alebo prečo NAPZ výrazne nepodporuje občianska spoločnosť. NAPZ sú väčšinou súhrnné správy. V mnohých nových členských štátoch, kde sú viac zamerané do budúcnosti a zohrávajú ústrednú úlohu v politickom cykle, sa však tešia väčšej viditeľnosti. Musia sa stať príťažlivými a verejne dostupnými (napr. Belgicko). Definovanie národných záväzkov a cieľov Členským štátom bolo odporučené, aby definovali národné ciele, ktoré budú odrážať ciele dohodnuté na úrovni EÚ V roku 2004 došlo k niekoľkým pozitívnym krokom; Švédsko a sedem nových členských štátov si stanovili národné ciele zamestnanosti[xi]. Menej ako polovica členských štátov si stanovila ciele na zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov. Francúzsko, Fínsko a Portugalsko už mali stanovené ciele v oblasti veku odchodu z trhu práce a Cyprus si stanovil nový cieľ. Viac členských štátov si stanovilo ciele na zvýšenie ľudského kapitálu. Adekvátnosť, transparentnosť a rentabilita v oblasti prideľovania finančných prostriedkov Reformy musia byť podporované adekvátnymi finančnými prostriedkami a efektívnym využívaním verejných prostriedkov. Informácie poskytované v NAPZ sú nedostatočné. Mali by zahŕňať samotné výdavky, pridelené finančné prostriedky a finančné prognózy pre hlavné opatrenia. Približne polovica členských štátov poskytuje určité porovnateľné údaje o výdavkoch na ATPT a v menšej miere o investíciách do ľudských zdrojov[xii]. Dánsko a Cyprus poskytujú celkom dobrý obraz, ktorý sa zakladá na národných údajoch. Niekoľko členských štátov[xiii] poskytuje finančné údaje rozdelené podľa zásad. Úloha Európskeho sociálneho fondu (ESF) sa zdôrazňuje, ale podávanie správ je nerovnomerné. Rozvíjanie efektívnejšieho učenia sa navzájom Účelom učenia sa navzájom a spoločných expertíz je obohatiť tvorbu politiky. Niektoré členské štáty porovnávajú svoju výkonnosť v oblasti zamestnanosti s priemerom EÚ a výkonnosťou iných. NAPZ zriedkavo citujú príklady politík, ktoré sú motivované skúsenosťami iných. Nový program EÚ týkajúci sa učenia sa navzájom poskytuje príležitosť na posilnenie tohto kľúčového prvku. [i] Spoločná správa o zamestnanosti (JER) skúma, ako členské štáty postupujú v implementácii zásad zamestnanosti a odporúčaniach prijatých na základe článku 128 Zmluvy. Všetky dokumenty týkajúce sa Európskej stratégie zamestnanosti vrátane správy Pracovnej skupiny pre zamestnanosť, zásad a odporúčaní EÚ a národných akčných plánov zamestnanosti 2004 sú prístupné na internetovej stránke http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/index_en.htm [ii] Podrobná analýza nedávnych trendov a výkonnosti trhu práce EÚ sa nachádza na internetovej stránke Európskej komisie „Zamestnanosť v Európe“ (“Employment in Europe 2004”) (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/employ_en.htm). Posledná aktualizácia oblasti makroekonomiky sa nachádza na internetovej stránke Európskej Komisie „Ekonomické predpovede – jeseň 2004“ ("Economic Forecasts Autumn 2004") (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm). Zdroj tabuliek uvedených v tejto správe a metodológia ich vypracovania sú opísané v priloženom Pracovnom dokumente útvarov Komisie. [iii] DK, CY, EL, FR, LV, PT and UK [iv] BE, DE, ES, FI, IT, LU, LV, SE, UK a FR (na základe údajov pre rok 2002). [v] Údaj pre SI bude ešte potvrdený [vi] CY, CZ, EE, IE, MT, NL, PL, PT, SI, SK [vii] AT, CY, EE, ES, FR, HU, IE, IT, LT, LV, PL, PT (EL nepotvrdilo cieľ stanovený vo svojom NAP 2003) [viii] CY, CZ, EE, FI, FR, LV, NL, PT, UK [ix] Percento osôb vo veku 18-24 rokov, ktorí dosiahli maximálne nižšie stredoškolské vzdelanie a ďalej sa nevzdelávajú ani neškolia. [x] BE, CZ, CY, DE, DK, ES, FR [xi] CY, EE, HU, LT, LV, SI, SK [xii] AT, BE, DE, EE, FI, FR, HU, IE, IT, LT, LV, PT, SE [xiii] BE, ES, HU, IE, PL