SK Úradný vestník Európskej únie C 162/28

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2018/C 162/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SCRUMBIE DE DUNĂRE AFUMATĂ“

EÚ č.: PGI-RO-02234 – 26.10.2016

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Scrumbie de Dunăre afumată“ (RO)

2. Členský štát alebo tretia krajina

Rumunsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.7. Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Názvom „Scrumbie de Dunăre afumată“ sa označuje údená alóza neškvrnitá pochádzajúca z delty Dunaja. Táto ryba patrí do čeľade Clupeidae, druh: alóza neškvrnitá (Alosa pontica), poddruh: alosa pontica var. Danubii. Ryby s hmotnosťou najmenej 250 g a najviac 400 g a s dĺžkou od 25 do 30 cm sa spracúvajú celé, a to tak, že sa nasolia a vyúdia studeným dymom s využitím starodávnej metódy, ktorá je typická pre vymedzenú zemepisnú oblasť. Ryby v procese údenia nadobudnú na celom povrchu kovovozlatú farbu, majú šťavnatú textúru a jemne slanú chuť údenej ryby s olejovou konzistenciou.

Fyzikálne a chemické vlastnosti

Celkový obsah tuku: minimálne 11 %.

Organoleptické vlastnosti

Vzhľad : Má vonkajší vzhľad údenej ryby, je vcelku, zbavená šupín a vnútorností, má čistú a suchú kožu bez stôp soli. Ryba je hladká bez prasklín na koži. Vonkajšia farba : zlatá s jednoliatym kovovým leskom. Farba na reze : biela – žltkastá – ružovkastá Chuť a vôňa : jednotná, jemne slaná chuť údenej ryby. Vzhľadom na spôsob spracovania ryba chutí spočiatku sladko, neskôr nasleduje jemne slaná a kyslá príchuť. Konzistencia : hustá, pružná, krémová. Textúra : šťavnatá.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Suroviny

Alóza neškvrnitá je voľne žijúca ryba, ktorá žije v Čiernom mori a migruje do Dunaja, kde sa neresí. Počas cesty tam a naspäť ryba neprijíma potravu. Tento druh nemožno chovať v akvakultúrnych zariadeniach a ryby sa lovia len počas migrácie do Dunaja. Alóza neškvrnitá dosahuje dospelosť a možno ju konzumovať vo veku 2 až 3 rokov, keď dosiahne dĺžku tela 25 až 30 cm. Výrobok „Scrumbie de Dunăre afumată“ sa vyrába výhradne z alózy neškvrnitej (alosa pontica var. Danubii).

Alózy, ktoré sa používajú ako surovina na výrobu „Scrumbie de Dunăre afumată“, sa lovia tradičným spôsobom, a to výhradne v Dunaji, od ústia Dunaja (hĺbnica 20 m) po meander Cotul Pisicii (námorná míľa 75 – 75). Z analýzy alóz neškvrnitých ulovených mimo uvedeného územia vyplynulo nielen zníženie obsahu tuku, ktoré má nepriaznivý vplyv na chuť, ale aj výrazné zaťaženie parazitmi. Hneď po ulovení sa alóza umiestni do nádrží chladených ľadovou triešťou.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky procesu výroby „Scrumbie de Dunăre afumată“ sa uskutočňujú vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Proces výroby „Scrumbie de Dunăre afumată“ zahŕňa tieto konkrétne kroky: lov, príjem suroviny, zložiek a pomocných látok; zmrazenie a skladovanie (prvotné spracovanie), rozmrazenie, odstránenie šupín a vnútorností, odkrvenie, nasolenie, odsolenie, odkvapkanie, údenie (sušenie, údenie, chladenie a zrenie).

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Ide o dve správne oblasti:

prvou z nich je prírodná biosférická rezervácia v delte Dunaja, ktorá začína pri meandri Cotul Pisicii (v Grindu v župe Tulcea) a pokračuje po hĺbnicu 20 m v ústiach Dunaja, a to len v troch ramenách Dunaja a príslušnej časti samotného Dunaja.

Druhou oblasťou je obec Frecăței (dedina Cataloi), ktoré nadväzuje na prvú spomínanú oblasť.

Tieto dve správne oblasti tvoria súvislý celok v rámci župy Tulcea.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Vlastnosti výrobku „Scrumbie de Dunăre afumată“ súvisia so zemepisnou oblasťou výroby, a to vďaka osobitnej výrobnej metóde, ktorá sa používa v danej oblasti, ako aj vďaka povesti výrobku.

Podnebie v delte Dunaja je odlišné od zvyšnej časti Rumunska, keďže ide o mierne vnútrozemské suché podnebie s vplyvmi Stredozemného a Čierneho mora, čo súvisí s jeho zemepisnou polohou (45° s. z. š.), s nízkou nadmorskou výškou (0 – 12 m), s rozsiahlou vodnou plochou a močiarnou vegetáciou, s prirodzenými hrádzami a výbežkami a so širokým otvorom smerom k čiernomorskej oblasti.

Alóza neškvrnitá, ktorá sa loví v Dunaji, žije v západnej časti Čierneho mora, prevažne v pobrežnom regióne. Alózy sa dostávajú až do ústí Dunaja, kde si privykajú na sladkú vodu a čakajú, kým rieka dosiahne vhodnú teplotu. Do Dunaja začnú vstupovať začiatkom marca, sú však citlivé na chlad, a ak chladné počasie pretrváva niekoľko dní, stiahnu sa naspäť do mora.

Keď sa vykŕmia v ústiach Dunaja, vo všeobecnosti stmavnú a zväčšia sa im chrbtové plutvy. Živia sa organickým materiálom z rieky a vytvoria si veľké vrstvy tuku (alóza je vo svojej veľkostnej triede najmastnejšou rybou), čo hotovému výrobku dáva jeho jedinečnú chuť.

Krmivo dospelých rýb pozostáva zo 70 – 75 % z rýb z Čierneho mora (Engraulis, Clupeonella, Sprattus) a z ústí Dunaja (Cyprinidae), zvyšok tvoria kôrovce (Crangon, Upogebia, Idotheia) a iné organizmy podľa výskytu a dostupnosti.

Ako v roku 1916 poznamenal Grigore Antipa, metódy konzervovania rýb prostredníctvom solenia a údenia studeným dymom sa v delte Dunaja používajú vďaka zručnostiam a skúsenostiam miestnych obyvateľov odovzdávaným z generácie na generáciu.

V návode na údenie studeným dymom, ktorý v roku 1942 vypracoval Rumunský inštitút pre výskum rybolovu, bola alóza neškvrnitá uvedená ako osobitne vhodný a typický druh.

Solenie sa vykonáva ručne, ryby sa posypú kamennou soľou, z ktorej sa časť absorbuje. Postup solenia sa vykonáva v priestoroch s teplotou približne +40 °C, a to počas najviac piatich dní.

Výrobok „Scrumbie de Dunăre“ sa nasolí v nádobách v množstvách, ktoré sa líšia v závislosti od toho, koľko rýb sa ulovilo v daný deň, pričom jednotlivé dávky sa nemiešajú. Na dno nádrže sa rozsype tenká vrstva soli, jednotlivé kusy rýb sa umiestnia na túto vrstvu chrbtovou plutvou nadol a hlavami uloženými v tom istom smere. Potom sa pridá soľ tak, aby sa vyplnili medzery medzi jednotlivými rybami a vytvorila sa ďalšia tenká vrstva soli. Vrstvy rýb a soli sa striedajú dovtedy, kým sa nádoba nenaplní. Nakoniec sa navrch pridá hrubá vrstva soli. Na ďalší deň sa do vytvoreného slaného nálevu pridá čerstvý nálev a na soľ a ryby sa položí mriežka so závažiami, ktorá slúži na to, aby ryby zostali úplne ponorené v slanom náleve.

Po nasolení sa ryby vyberú a vysušia.

Ryby sa podrobia organoleptickej skúške, a ak majú jemne zreteľnú slanú chuť, sú pripravené na údenie.

Ak je to potrebné, presolené ryby „Scrumbie de Dunăre“ sa počas 3 až 16 hodín odsolia v nádobách s veľkým množstvom ľadovej vody. Počas odsáľania sa voda vymieňa na základe organolepických skúšok.

Solenie a odsáľanie môžu vykonávať iba miestni obyvatelia, ktorí poznajú spomínané tradičné postupy, ktoré sa odovzdávajú z generácie na generáciu. Odsolenie sa vykonáva len v prípade potreby.

Po odkvapkaní sa ryby napichnú cez oko na háčik a zavesia sa na tyče. Medzi rybami sa ponechajú odstupy 15 cm, aby pomedzi ne mohol prúdiť dym. Prvý a ďalšie rady sa ukladajú tak, aby medzi rybami vždy zostal priestor.

Hoci údenie je bežný proces, na výrobu výrobku „Scrumbie de Dunăre afumată“ sa používa údenie studeným dymom. Tento proces je špecifický pre danú zemepisnú oblasť, pretože alózy neškvrnité sú veľmi mastné ryby a pri údení studeným dymom sa v rybách zachováva veľké množstvo tuku. Údenie trvá najmenej 9 hodín pri maximálnej teplote 35 °C; cieľom je, aby ryby nestratili tuk a zachovali si svoje výživové a senzorické vlastnosti.

Údenie studeným dymom pozostáva zo štyroch krokov: sušenie, údenie, chladenie a zrenie.

Sušenie prebieha v otvorenom prístrešku alebo v sušiarni, cez ktorú prúdi vzduch (v noci, pretože je chladnejšie) počas 6 až 10 hodín, kým sa koža nevysuší a nenadobudne lesk.

Ryby sa skontrolujú, či sa dostatočne vysušili (t. j. pevná konzistencia; pri stlačení z nich nevyteká tekutina, čo znamená, že stratili dostatočné množstvo vody; chvosty by mali byť pevné). Ak sú tieto kritériá splnené, ryby sa môžu údiť. Ak nie, proces sušenia pokračuje.

Na údenie sa používajú suché piliny z tvrdého dreva.

Tyče so zavesenými rybami sa umiestnia do udiarne. Dym vzniká pri tlení suchých pilín z tvrdého dreva. Teplota sa overuje teplomerom, a ak prekročí +35 °C, znižuje sa. Dĺžka údenia závisí od teploty a vlhkosti prostredia a môže trvať 2 až 48 hodín. Údenie sa považuje za ukončené, keď koža ryby nadobudne zlatú farbu a keď sa dosiahnu požadované organoleptické vlastnosti.

Po údení sa tyče s údenými rybami vyberú z udiarne a umiestnia sa na vozíky, aby vychladli.

Zrenie sa uskutočňuje v chladiarenskom zariadení s pôsobením vzduchu dovtedy, kým sa nedosiahne „pružná“ textúra.

Úspešné ukončenie týchto krokov závisí od znalosti organoleptických vlastností výrobku „Scrumbie de Dunăre“ po každej fáze. Tieto vlastnosti sa nestanovujú v laboratóriu (napr. údenie rýb sa zastaví, keď nadobudnú zlatú farbu), ale dosahujú sa vďaka odborným znalostiam odovzdávaným z generácie na generáciu.

Vymedzená zemepisná oblasť profituje zo skutočnosti, že ryby vhodné na údenie možno získať práve na tomto území. Podmienkou úspešného údenia je zohľadnenie viacerých premenných súvisiacich s fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami rýb, časom úlovku a metódou rybolovu.

Udiarne rýb vo vymedzenej zemepisnej oblasti sa môžu opierať o odborné znalosti odovzdávané z generácie na generáciu, ktoré im umožňujú vyrobiť výrobok konzistentne vysokej kvality len na základe hmatového a zrakového vnemu.

Na výrobu „Scrumbie de Dunăre afumată“ nemožno použiť alózy neškvrnité ulovené v Dunaji mimo vymedzenej zemepisnej oblasti, keďže u týchto rýb sa znižuje obsah tuku v dôsledku väčšieho úsilia, ktoré musia vynaložiť na pohyb proti prúdu, pričom po reprodukcii väčšina dospelých osôb uhynie na vyčerpanie, a tie, ktoré prežijú, majú oveľa horšie organoleptické vlastnosti než ryby ulovené vo vymedzenej oblasti.

Rybolov je hlavným a najstarším povolaním miestnych obyvateľov v regióne delty Dunaja. Ryby sú významným zdrojom potravy a ich spracovanie je zdrojom dodatočných príjmov, ktoré ľuďom pomáhajú zarobiť si na živobytie.

Táto činnosť je hlboko zakorenená v kultúre delty Dunaja a ako typická črta regiónu zanecháva hlboký dojem na mnoho turistov z celého sveta.

Povesť výrobku „Scrumbie de Dunăre afumată“ a rozvoj jeho výroby možno pripísať skutočnosti, že ide o starý regionálny výrobok, ktorý sa teší uznaniu v celom Rumunsku. Receptúra výrobku vyplýva z miestnych odborných znalostí, ktoré sa odovzdávajú z generácie na generáciu a sú úzko spojené s vymedzenou zemepisnou oblasťou.

Spomínané kvalitatívne vlastnosti spolu s dlhoročnou povesťou výrobku „Scrumbie de Dunăre afumată“ v kuchyni vymedzenej zemepisnej oblasti, znamenajú, že ide o špecialitu, ktorú si spotrebitelia cenia a vnímajú ju ako úzko spätú s daným regiónom. Výrobok získal svoju povesť vďaka viac ako sto rokom výroby a predaja vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Povesť výrobku „Scrumbie de Dunăre afumată“, ktorý sa vyrába v danej zemepisnej oblasti, opísal vedec Grigore Antipa, ktorý vo svojom diele z roku 1916 s názvom „Rybárstvo a rybolov v Rumunsku“ (Rumunská akadémia, „Publicațiunile Fondului Vasile Adamachi“, zväzok XIII, č. XLVI) napísal: „[…] V posledných rokoch v Rumunsku dochádza k stabilnému nárastu odvetvia konzervácie rýb. Popri rybároch, ktorí sa podieľajú na rozsiahlej výrobe solených rýb (najjednoduchší a najčastejší spôsob konzervácie rýb v Rumunsku) a ponúkajú sudy alózy, tresky, jesetera a údenej parmice atď., v regióne už nejaký čas vznikajú továrne na konzerváciu rýb, ako aj dielne v blízkosti trhovísk. Na jednej strane existujú udiarne na výrobu údenej tresky, ‚Scrumbie de Dunăre‘ a rôznych druhov údených morských rýb…“

V tej istej zemepisnej oblasti sa v roku 1919 výrobok „Scrumbie de Dunăre afumată“ spomínal v listoch o výmene rýb za obilniny zasielaných z prefektúry župy Tulcea. V listoch sa uvádza ministerská vyhláška č. 740 z 20. mája 1919 a „Tabuľka maximálnych cien za čerstvé, solené, údené ryby“.

V návode na údenie studeným dymom, ktorý v roku 1942 vypracoval Rumunský inštitút pre výskum rybolovu, bola alóza neškvrnitá uvedená ako osobitne vhodný a typický druh.

Výrobok „Scrumbie de Dunăre afumată“ sa v nasledujúcich rokoch, v čase sociálneho a hospodárskeho rozvoja Rumunska, naďalej v zemepisnej oblasti vyrábal a predával, čo potvrdzujú rozličné dokumenty o výrobe. V roku 1958 sa výrobok „Scrumbie de Dunăre afumată“ predával v celom Rumunsku, ako vyplýva zo súhrnnej tabuľky rozvojových plánov, ktoré vydal podnik pre industrializáciu a rozvoj rybolovu v Tulcea. V roku 1965 výroba pokračovala a uvádzala sa vo výrobnom pláne spomínaného podniku, inventárne č. 69, Národný archív v župe Tulcea. V tradícii výroby „Scrumbie de Dunăre afumată“ od roku 2011 pokračujú členovia združenia RO-Pescador, ktoré je jediným výrobcom vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

V súvislosti s výrobkom „Scrumbie de Dunăre afumată“ bolo uverejnených viacero článkov vrátane článku Angeliky Sontheimer s názvom „Regionale Produkte auch in Rumänien zunehmend beliebt – Geräucherter Hering aus dem Donaudelta“ [Regionálne výrobky sú aj v Rumunsku čoraz obľúbenejšie – údené slede z delty Dunaja] uverejnenom v LZ Rheinland, č. 34/2017 (Landwirtschaftliche Zeitschrift Rheinland), čo je nemecký časopis o vidieckom a mestskom prostredí pri rieke Rýn (odkaz: https://www.lz-rheinland.de); článku s názvom „Geräucherter Hering aus dem Donaudelta“ uverejnenom v online publikácii „BWagrar“, č. 43/2017 (Baden-Württemberg Agrar), ktorú vydáva Spolkové združenie poľnohospodárov z Bádenska-Württemberska (odkaz: https://www.bwagrar.de/) a správy s názvom „Pe urmele scrumbiei de Dunăre“ [Po stopách alózy neškvrnitej] zverejnenej v National Geographic Traveler (editorka: Domnica Macri, ilustrácie: umelecký fotograf Ionut Macri), zv. 37, leto 2017.

Výrobok „Scrumbie de Dunăre afumată“ je oceňovaný na špecializovaných vnútroštátnych a medzinárodných veľtrhoch, pričom jeho prítomnosťou na veľtrhoch sa propaguje prírodná biosférická rezervácia v delte Dunaja: Seafood Expo Global/Seafood Processing Global (Brusel, Belgicko); Donaufest Ulm/Neu-Ulm (Nemecko); Polfish – Medzinárodný veľtrh spracovania morských plodov a výrobkov z nich (Gdaňsk, Poľsko): INDAGRA (Bukurešť); FAO World Food Day (Bukurešť – Casa Poporului); Vidiecky festival (Bukurešť); Festival trhu s rybami z delty Dunaja (Tulcea); Gastronomický a etnicko-kultúrny festival v delte Dunaja (Tulcea).

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/documentatie-2016/Documentatie-caiet-de-sarcini-Scrumbie-afumata-de-Dunare-IGP.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.