Globálne riadenie si bude vyžadovať nové zameranie na udržanie silného a vnímavého multilaterálneho systému, ktorého základ bude tvoriť Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) charakterizovaná udržateľným financovaním, zodpovednosťou a účinnosťou. Mal by sa budovať konsenzus cestou prehĺbenej spolupráce v skupinách G7, G20 a s ďalšími globálnymi, regionálnymi a dvojstrannými partnermi. EÚ by mala byť hybnou silou nevyhnutného procesu vypĺňania súčasných medzier v globálnom riadení, pričom by sa mala vyhnúť duplicite a zaistiť súdržnosť činností. Bude na to potrebná úzka spolupráca so súkromným sektorom, filantropickými organizáciami, občianskou spoločnosťou a ďalšími zainteresovanými stranami, aby sa podporili ciele tejto stratégie.

Keďže meníme zameranie na to, čo treba urobiť, musí nastať rovnako základná zmena v tom, ako to urobíme. V oblasti globálneho zdravia vzniká nový poriadok – a EÚ sa musí strategickejšieho a účinnejšieho zapojiť do jeho formovania.

Z pohľadu základných hodnôt sú prvými dvomi zásadnými prioritami: investovanie do blahobytu všetkých ľudí a dosiahnutie všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti so silnejšími systémami zdravotnej starostlivosti. Na dosiahnutie týchto dvoch cieľov musíme upraviť svoje zameranie, keďže od roku 2010 sa prostredie veľmi zmenilo:

Stoja pred nami významné výzvy. V oblasti globálneho zdravia to je rozsiahly nedokončený program, keďže v mnohých krajinách došlo k zvráteniu pokroku okrem iného aj v dosahovaní všeobecných cieľov v oblasti zdravia zakotvených v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj a jeho ciele: krajiny kolektívne dosiahli iba asi štvrtinu toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v oblasti zdravia do roku 2030. Mnohé krajiny výrazne zaťažujú závažné infekčné choroby, ďalšie trápi vysoká dojčenská a materská úmrtnosť a podvýživa. Zároveň je dôležité rýchlo a komplexne riešiť globálnu zdravotnú bezpečnosť, aby sme vedeli lepšie predchádzať pandémiám a byť voči nim odolnejší. Kvalitná pripravenosť na riziká v odvetví zdravotníctva sa bude mať výrazne priaznivý vplyv na odolnosť ostatných kľúčových odvetví.

Stratégia vychádza z dôležitého príspevku Európskeho parlamentu, po sebe nasledujúcich predsedníctiev Rady, tieňovej stratégie občianskej spoločnosti v oblasti zdravia do roku 2020 a príspevkov ďalších kľúčových zainteresovaných strán – vrátane vstupných informácií prijatých počas rozsiahlej verejnej konzultácie. Táto stratégia by sa mala čítať spolu s prvou správou o stave pripravenosti v oblasti zdravia, ktorá sa uverejňuje súbežne.

Úspech bude prirodzene závisieť od príspevku našich partnerov – no EÚ v plnej miere prevezme svoju zodpovednosť. Týka sa to aj zlepšenia pripravenosti a reakcie v oblasti zdravia doma v rámci európskej zdravotnej únie, keďže vývoj v oblasti zdravia v EÚ ovplyvňuje partnerov na celom svete a naopak. V EÚ sa bude pokračovať v prebiehajúcich alebo pripravovaných kľúčových iniciatívach, a teda naďalej sa bude rozvíjať všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť a silný rámec EÚ pre zdravotnú bezpečnosť. K týmto iniciatívam patrí európsky plán na boj proti rakovine, farmaceutická stratégia EÚ a plánovaný európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia. Komplexnejší boj proti ohrozeniam zdravia bude možný vďaka vykonávaniu nového nariadenia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, posilneným mandátom Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb a Európskej agentúry pre lieky, práci nového Úradu pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie, ktorá chce zlepšiť pripravenosť a reakciu v oblasti zdravotníckych protiopatrení, a sieti „jedno zdravie“, ktorá bude pôsobiť proti všetkým patogénnym ohrozeniam pomocou integrovaného dohľadu. Pevný základ silnej pozície EÚ vo svete bude tvoriť aj lepšie poskytovanie zdravotnej starostlivosti, strategická autonómia v hodnotových reťazcoch súvisiacich so zdravím a dôrazné opatrenia týkajúce sa antimikrobiálnej rezistencie. Budeme pokračovať v podporovaní členských štátov pri vykonávaní reforiem a investícií v zdravotníctve v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. A budeme vykonávať Európsku zelenú dohodu, a najmä akčný plán nulového znečistenia a Chemikálie – stratégiu udržateľnosti, aby sme uspeli v boji proti základným príčinám zlého zdravotného stavu v EÚ. Toto všetko spolu s tou novou stratégiou bude na seba plynulo nadväzovať v záujme ochrany zdravia v EÚ a vo svete.

ØPodporovať investície do systémov zdravotnej starostlivosti zavedením cielených stimulov a zvýšením zodpovednosti. EÚ by mala považovať zlepšenie systémov zdravotnej starostlivosti a verejného zdravia za kľúčový aspekt medzinárodnej spolupráce s partnermi, a to vrátane finančnej pomoci.

ØSpolupracovať s partnerskými krajinami na rozšírení prístupu k základnému balíku služieb zdravotnej starostlivosti, ktorý by zahŕňal prevenciu a starostlivosť s osobitným zameraním na chudobné a marginalizované obyvateľstvo prostredníctvom bilaterálnych a regionálnych programov. Partnerstvo pre všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť v rámci WHO umožňuje cielenú technickú podporu v 119 krajinách, a zároveň preberá iniciatívu pri harmonizácii úsilia jednotlivých štátov o dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja č. 3.

ØPosilniť podporu všeobecného prístupu k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam so zameraním na ženy, dievčatá, mladých ľudí a osoby so zdravotným postihnutím, a to aj prostredníctvom navrhnutia iniciatívy Tímu Európa pre SRZP v Afrike a podpory pre partnerstvo s Populačným fondom OSN (UNFPA). To zahŕňa riešenie rodovo motivovaného násilia, škodlivých praktík, neuspokojených potrieb v oblasti plánovaného rodičovstva, odvrátiteľnej úmrtnosti matiek a rodových rozdielov. Táto práca spočíva v zaistení spravodlivého prístupu ku kvalitným službám, výrobkom a informáciám, ako aj v posilnení systémov zdravotnej starostlivosti smerom k všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti a službám vhodným pre mládež.

Øpomáhať predchádzať neprenosným ochoreniam a zvládať ich, čo je čoraz dôležitejšie v starnúcom svete, v ktorom majú osoby vo veku nad 65 rokov a nad 80 rokov stále väčší podiel na svetovom obyvateľstve. Budeme to podporovať v rámci partnerstva všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti s WHO a uplatňovať viacodvetvové prístupy, ktorými sa riešia hlavné rizikové faktory, ako zneužívanie návykových látok, výživa, pohybová nečinnosť a znečistenie ovzdušia. Týka sa to najmä rakoviny.

Øv celej stratégii dodržiavať prístup založený na ľudských právach s osobitnou pozornosťou zameranou na potreby a práva žien, detí a mladých ľudí v súlade s akčným plánom pre rodovú rovnosť III a akčným plánom pre mládež, osôb so zdravotným postihnutím v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ako aj na prístup k zdravotnej starostlivosti pre iné zraniteľné skupiny, ako sú LGBTIQ osoby, staršie osoby, migranti, utečenci a vnútorne vysídlené osoby vrátane osôb vysídlených v súvislosti s prírodných katastrofami alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou a dôsledkami zmeny klímy.

ØRiešiť nedostatočné investície do elektronického zdravotníctva a starostlivosti v krajinách so strednými príjmami pomocou iniciatívy Tímu Európa v oblasti elektronického zdravotníctva, ktorá bude vychádzať zo zásad plánovaného európskeho priestoru pre zdravotné údaje. Cieľom iniciatívy by bolo dosiahnuť transformačný vplyv na ďalší rozvoj všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, primárnej zdravotnej starostlivosti, pripravenosti na pandémie a reakcie na ne, diagnostiky a personalizovanej medicíny a kontinuity starostlivosti. Konkrétnym príkladom je to, ako môže poskytovanie služieb elektronického zdravotníctva a inej starostlivosti uľahčiť prístup k odbornosti aj v geograficky vzdialených oblastiach, napr. prostredníctvom m-zdravotníctva (mobilné zdravotníctvo) a telezdravotníctva. Podporí sa vývoj a/alebo realizácia národných a regionálnych stratégií, ako sú nadchádzajúce stratégie Africkej únie/Afrického centra na kontrolu chorôb zamerané na elektronické zdravotníctvo.

Hlavná zásada č. 8. Pracovať na vytvorení stáleho globálneho mechanizmu, ktorý by podporoval vývoj vakcín a protiopatrení a spravodlivý prístup k nim pre krajiny so strednými príjmami.

ØPodporovať regionálne a národné úsilie o posilnenie farmaceutických systémov a výrobnej kapacity pre vakcíny a iné medicínske produkty a technológie s cieľom zvýšiť kvalitu, bezpečnosť, spravodlivý prístup a suverenitu v oblasti zdravia. Na tento účel podporiť prebiehajúcu iniciatívu Tímu Európa zameranú na výrobu vakcín, liekov a zdravotníckych technológií v Afrike a prístup k nim a partnerstvo medzi EÚ a Latinskou Amerikou a Karibikom zamerané na výrobu a zdravie. EÚ bude investovať do posilnenia trhov so zdravotníckymi komoditami a do podpory verejného obstarávania v celom procese a riadenia dodávateľského reťazca vrátane transparentnosti a monitorovania, pričom využije okrem iného siete na podporu podnikania s cieľom pomôcť pri spájaní partnerov, uľahčiť výmenu na trhu a sprostredkovať dialóg priemyselných aktérov.

Ochorenie COVID-19 ukázalo, že na záchranu životov je dôležité mať spoľahlivé kapacity pripravenosti a reakcie a primerané finančné prostriedky. Pandémia takisto preukázala, že vynaložením miliárd by sa ušetrili bilióny. Bude nevyhnutné poskytnúť WHO udržateľné financovanie a raziť cestu inovatívnym metódam vyplnenia medzier, akou je napríklad Pandemický fond, ktorý ako hlavní prispievatelia spoločne založili Komisia a niektoré členské štáty EÚ.

EÚ nadviazala na prvé ponaučenia z pandémie, keď prijala nové nariadenie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a zlepšila pripravenosť a reakciu v oblasti zdravotníckych protiopatrení, najmä vďaka zriadeniu Úradu pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA). Pokiaľ ide o takéto protiopatrenia, rozsiahle prijaté opatrenia, a to aj na globálnej úrovni, sa uvádzajú v správe o stave pripravenosti v oblasti zdravia predloženej súbežne so stratégiou.

Boj proti ohrozeniam zdravia sa stal najvyššou prioritou. Svet vstupuje do éry, ktorá vzhľadom na vzájomnú prepojenosť dnešných spoločností a našu interakciu s klímou, životným prostredím a zvieratami, môže byť érou pandémií. Ohrozenia zdravia môžu mať rôzny pôvod vrátane znečisťovania životného prostredia a chemických, biologických, rádiologických alebo nukleárnych ohrození (CBRN), čo si vyžaduje komplexný prístup zohľadňujúci všetky riziká. V júli 2022 Komisia zostavila zoznam troch hlavných závažných cezhraničných ohrození zdravia (patogény s vysokým pandemickým potenciálom, CBRN a antimikrobiálna rezistencia), na ktoré sa treba pripraviť a ktoré by mali usmerňovať vnútorné aj vonkajšie činnosti.

Komisia bude v plnej miere integrovať úvahy o globálnom zdraví do všetkých oblastí politiky EÚ, ktoré majú vplyv na globálne zdravie, a to posilňovaním vnútornej koordinácie pri mapovaní úloh a zodpovednosti, politík a nástrojov a spôsobu, akým budú pomáhať dosahovať priority tejto stratégie.

Dosiahnutie cieľov tejto stratégie si vyžaduje rozvážnejší spôsob práce v rámci Komisie a s členskými štátmi a partnermi. Je to preto, lebo globálne zdravie čoraz viac formujú viaceré politiky (napr. v oblastiach klímy, životného prostredia, výživy, potravinovej bezpečnosti, sociálnej ochrany, demografie, vzdelávania, výskumu, humanitárnej pomoci, financií, obchodu, priemyselnej politiky alebo zahraničnej a bezpečnostnej politiky), ktoré buď ovplyvňujú zdravie, alebo umožňujú riešenie výziev týkajúcich sa zdravia, do ktorých sa aktívne zapájajú rôzne agentúry a orgány na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni a rôzne finančné inštitúcie. To si vyžaduje posilnenú koordináciu s cieľom pomôcť dosiahnuť priority tejto stratégie a zaviesť skutočné riadenie „zdravia vo všetkých politikách“ – novinku tejto stratégie.

ØZintenzívniť spoluprácu so štvorstrannou organizáciou, ktorú tvoria WHO, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), Svetová organizácia pre zdravie zvierat (WOAH) a Program OSN pre životné prostredie (UNEP) s cieľom realizovať jej spoločný akčný plán „jedno zdravie“.

V posledných rokoch sa stali naliehavejšími dve kritické výzvy. Prvá sa týka komplexnosti a dôsledkov interakcií medzi zvieratami, životnými prostredím a človekom, ktoré si vyžadujú multisektorový, integrovaný a transdisciplinárny prístup „jedno zdravie“. Zahŕňa to zvýšené riziko vypuknutia veľkých pandémií spôsobné najmä zmenami využívania pôdy, zhoršovaním stavu životného prostredia, zložitými systémami potravinárskej výroby a zintenzívnením obchodu a cestovania, ale aj záťaž v krajinách so strednými príjmami v dôsledku zanedbaných chorôb súvisiacich so znečistením alebo endemických chorôb, ktorých väčšina môže byť zoonotická, prenášať sa vodou alebo vektormi.

Stratégia podporuje vytvorenie novej spoľahlivej siete, v rámci ktorej sa skúmajú a zisťujú patogény v kľúčových ohniskách a ktorá nielen identifikuje hrozby, ale aj radí opatrenia, ktoré je potrebné prijať. Túto prácu by v teréne podporovali delegácie EÚ a bola by doplnkom iniciatívy G7, ktorá spája existujúce siete. Práca bude zahŕňať digitalizáciu a integráciu systémov dohľadu nad celým spektrom ľudí, zvierat a životného prostredia, pričom sa posilnia laboratórne kapacity a schopnosti celogenómového sekvenovania, ako aj odborná príprava pracovnej sily.

Týmto sa vyplnia medzery v medzinárodnom súbore pravidiel pre pripravenosť a reakciu na pandémie, pričom od krajín sa vyžaduje rýchle nahlasovanie a vyšetrovanie hrozieb pandémie a WHO sa tým splnomocňuje. Dohoda o pandémiách by mala obsahovať konkrétne ustanovenie o antimikrobiálnej rezistencii.

ØUsilovať sa o dosiahnutie globálnej klimatickej neutrality do roku 2050, zvyšovať schopnosť prispôsobiť sa, posilňovať odolnosť a znižovať zraniteľnosť voči zmene klímy v súlade s Parížskou dohodou.

ØPodporovať ambicióznu globálnu akciu proti strate biologickej diverzity, nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi, znečisťovaniu ovzdušia, vody a pôdy, vystaveniu toxickým látkam. Podporovanie prístupu „jedno zdravie“ v budúcom globálnom rámci pre biologickú diverzitu, ktorý sa má dohodnúť na Konferencii zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite (COP15) a v rámci globálnej akcie proti nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi na zníženie rizika zoonóz. Podporovať biologickú diverzitu pôdy, medzinárodné snahy o zníženie znečisťovania ovzdušia a zmiernenie globálnych emisií, presadzovanie kľúčových medzinárodných nástrojov a globálneho mechanizmu na hospodárenie s chemikáliami a odpadom po roku 2020, rokovanie o novom právne záväznom nástroji na ukončenie znečisťovania plastmi a o ambicióznych výsledkoch týkajúcich sa vody a zdravia na blížiacej sa konferencii OSN o vode v roku 2023.

ØPodporovať účinné normy v oblasti zdravia a bezpečnosti na celom svete pokračovaním v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou práce (MOP) pri podporovaní integrácie práva na bezpečné a zdravé pracovné podmienky do rámca MOP pre základné zásady a práva pri práci.

ØZintenzívniť humanitárnu pomoc a podporu regiónom a obyvateľstvu, ktoré sú najviac ovplyvnené potravinovou a výživovou neistotou, sledovať ceny potravín a vytvárať dostupné zásoby pre krajiny v núdzi, ako bolo v marci 2022 uvedené v oznámení Komisie o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov a v oznámení o hnojivách. Prijať systémový prístup urýchlením prechodu na udržateľný potravinový systém, ktorý môže priniesť zdravotné, environmentálne a sociálne prínosy.

ØVyužiť investície do vzdelávania na krátkodobú aj dlhodobú podporu zdravia, napríklad na základe záväzkov prijatých na samite o transformácii vzdelávania, a zároveň dať prioritu rozvoju v ranom detstve, vzdelávaniu v oblasti zdravia, SRZP a školskému stravovaniu prostredníctvom príslušných programov v partnerských krajinách.

ØPosilniť humanitárnu pomoc a operácie civilnej ochrany v súvislosti s globálnym zdravím v núdzových a krízových situáciách, a to zvýšením operačných, analytických, monitorovacích a komunikačných možností Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie a európskej kapacity humanitárnej reakcie a vysielaním väčšieho počtu expertov na verejné zdravie, aby zasiahli v krízových oblastiach. Podporovať budovanie kapacít zvládania katastrof s organizáciami, ako je Koordinačné centrum ASEAN pre humanitárnu pomoc. Posilňovať dostupnosť kapacít zdravotníckej reakcie v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, rozvíjať nové zdravotnícke kapacity a kapacity týkajúce sa CBRN v rámci európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a systému RescEU a posilňovať spoluprácu s WHO v oblasti reakcie na núdzové situácie, ako aj pokračovať v podpore jej práce na vývoji noriem a na klasifikačných procesoch pre tímy urgentnej zdravotnej starostlivosti využiteľné na celom svete.

ØOvplyvňovať správanie zainteresovaných strán verejného a súkromného sektora, aby pracovali v prospech globálneho zdravia pri celom rade opatrení súvisiacich s financiami, a to i) podporou správania domácich a zahraničných spoločností v záujme zdravia zahrnutím vplyvov na zdravie do smernice EÚ o zverejňovaní nefinančných informácií; ii) spoluprácou s medzinárodnými finančnými inštitúciami a ratingovými agentúrami v tom zmysle, aby začlenili rovnaké zdravotné kritériá do svojich rozhodnutí a iii) zapojením Medzinárodného menového fondu (MMF), aby zaradil investície do zdravia do svojho pravidelného hodnotenia makroekonomickej stability krajín – a podporil investovanie do verejného zdravia.

ØZaistiť, aby sa medzinárodná obchodná politika uplatňovala v prospech globálneho zdravia, aby sa neprerušovali medzinárodné farmaceutické dodávateľské reťazce, aby partneri mali prospech z liekov, zdravotníckych pomôcok a služieb – posilnenie odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti prostredníctvom iniciatívy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v oblasti obchodu a zdravia a výmena skúseností s partnermi WTO pri uľahčovaní obchodu. To si vyžaduje vykonávať s partnermi WTO ročnú inventúru poznatkov získaných z pandémie a monitorovanie vykonávania ministerského rozhodnutia o dohode WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (Dohoda TRIPS), ktoré umožňuje povoliť výrobu a vývoz vakcín proti ochoreniu COVID-19 rýchlym a zjednodušeným spôsobom bez súhlasu vlastníka patentu. Budeme konštruktívne diskutovať o prípadnom rozšírení tohto mechanizmu na terapeutiká a diagnostiku ochorenia COVID-19 a podporovať zvyšovanie výrobnej kapacity vakcín a iných produktov v rozvojových krajinách.

ØV rámci podpory vysokého predstaviteľa formovať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a podporovať vykonávanie tejto politiky v plnom rozsahu zaradením zdravia do politických dialógov s partnermi v záujme uľahčenia spolupráce. Vonkajšie činnosti môžu slúžiť ako vektor podpory globálneho zdravia takými prostriedkami, akým je mapovanie vonkajších bezpečnostných hrozieb. Globálne zdravie by sa malo zosúladiť s ďalšími faktormi, ktoré ovplyvňujú zdravie, ako životné prostredie, migrácia, demografia alebo potravinová bezpečnosť. Budúce línie činnosti by mali obsahovať: i) podporu vytvorenia mechanizmov dohľadu nad pandémiou v krajinách mimo EÚ; ii) šírenie vzájomných informácií o plánoch partnerov presadzovať zahraničnú politiku a komerčné ciele prostredníctvom zdravia; iii) zabezpečenie spolupráce s podobne zmýšľajúcimi partnermi v Ženeve, New Yorku a na celom svete a iv) predchádzanie manipulácii s informáciami a zasahovaniu zo zahraničia, ktoré môže zmeniť globálne zdravie na zbraň, a reakciu na ne. Účinná komunikácia o činnosti EÚ v oblasti zdravia sa z tohto hľadiska ukázala ako veľmi užitočný nástroj.

ØZaistiť aktívny postoj delegácií EÚ pri vykonávaní tejto stratégie. Počas pandémie ochorenia COVID-19 sa delegácie EÚ osvedčili ako účinný zdroj, keď zhromažďovali informácie súvisiace so zdravím po celom svete, a oznamovali a dosahovali priority EÚ, pričom zvyšovali politickú informovanosť. Potrebné bude posilniť úlohu delegácií EÚ zaistením konkrétnych odborných znalostí v geostrategicky dôležitých oblastiach súvisiacich so zdravím. Zvýšenie konkrétnych odborných znalostí v oblasti zdravotníctva v delegáciách aj prostredníctvom vysielania expertov sa bude skúmať.

Hlavná zásada č. 13. Lepšie prepojiť a koordinovať politiky a opatrenia EÚ a jej členských štátov v záujme jednotného vystupovania a vykonávania účinných opatrení na celom svete.

Vedúce postavenie EÚ zohralo kľúčovú úlohu v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 na celom svete vďaka prístupu Tím Európa, pri ktorom EÚ a členské štáty konali v rámci svojich príslušných právomocí. Posilnenie tohto vedúceho postavenia má zásadný význam pre zvýšenie vplyvu príspevku EÚ ku globálnemu zdraviu a k formovaniu nového poriadku v oblasti globálneho zdravia, ktorý je založený na našich základných hodnotách. Existuje široká zhoda medzi členskými štátmi EÚ a zainteresovanými stranami, že je potrebná užšia koordinácia praktických spôsobov, ktoré by nielen zohľadňovali konkrétne právomoci, ale aj uľahčovali rozhodovanie uskutočňované prostredníctvom ustanovených štatutárnych kanálov.

Vychádzajúc z ideí členských štátov EÚ sa v tejto stratégii navrhuje vymedzenie praktických spôsobov rozšírenia koordinácie v roku 2023 s týmito líniami činnosti:

ØZaistiť synergiu medzi vnútroštátnymi stratégiami a stratégiami EÚ v oblasti globálneho zdravia.

ØUľahčiť výmenu informácií a spravodajstva medzi EÚ a členskými štátmi v mnohých kontaktných miestach, ktoré sa zaoberajú globálnym zdravím (Brusel, hlavné mestá členských štátov, Ženeva a New York), s tým, že v Ženeve a New Yorku sa zvýšia kapacity a/alebo odbornosť v oblasti zdravia. Nadviaže sa tak na prebiehajúcu iniciatívu českého predsedníctva Rady, ktorá sa zameriava na túto potrebu.

ØZhromažďovať názory z členských štátov s cieľom uľahčiť formovanie stanovísk, a to aj uskutočňovaním periodických prieskumov na konkrétne témy.

ØNeustále mapovať kľúčové opatrenia a financovanie EÚ a jej členských štátov s cieľom lepšie pochopiť, ktoré činnosti sa uskutočňujú, a umožniť viazať prostriedky podľa priorít stratégie, prípadne zvážiť využitie spoločných zasadnutí ministrov zdravia, financií, zahraničných vecí a rozvoja.

ØPosilniť predchádzajúcu koordináciu s členskými štátmi najmä na fórach, na ktorých sa priamo nezúčastňujú všetky členské štáty [napr. G7, G20 a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)].

ØZlepšiť koordináciu EÚ a získať spojencov na zaistenie náležitej prítomnosti EÚ a jej rozhodovacej úlohy v medzinárodných organizáciách.

ØPosilniť externú komunikáciu prispôsobenú stratégii, aby tak úsilie EÚ a jej členských štátov dostalo primerané uznanie s tým, že prístup Tímu Európa bude značkou účinných opatrení EÚ v oblasti zdravia v súlade so stratégiou Global Gateway.