ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Z uvedenej sumy by sa malo poskytnúť 1 020 miliónov EUR k dispozícii všetkým členským štátom prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) s cieľom zabezpečiť rozvoj širokopásmového internetového pripojenia vo vidieckych oblastiach a posilnenie činností súvisiacich s prioritami ustanovenými v článku 16a ods. 1 písm. a) až f) nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (ďalej len „nové výzvy“). V roku 2009 by malo byť z tejto sumy k dispozícii 850 miliónov EUR a v roku 2010 by malo byť k dispozícii 170 miliónov EUR, ktoré sa zabezpečia prostredníctvom kompenzačného mechanizmu v kontexte zmierovacieho konania o rozpočte na rok 2010.

Rozpočtový orgán navýšil prostriedky v rozpočtovom riadku na rozvoj vidieka na rok 2009 o 249 840 000 EUR. Tieto dodatočné rozpočtové prostriedky by sa mali vyčleniť na opatrenia patriace do Plánu hospodárskej obnovy Európy, ktoré sú financované z EPFRV.

(6) V záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 12. decembra 2008 je zaznamenané, že Európska rada podporuje v rámci EERP predovšetkým rozvoj širokopásmového internetu vrátane oblastí, ktoré sú slabo pokryté. Keďže vidiecke oblasti často trpia nedostatočným prístupom k internetu, mala by sa podpora širokopásmových infraštruktúr vo vidieckych oblastiach posilniť o pomoc z EPFRV. Vzhľadom na význam tejto priority by členské štáty mali do konca roku 2009 zabezpečiť vo svojich programoch činnosti súvisiace s touto prioritou. Mal by sa zostaviť zoznam druhov činností súvisiacich so širokopásmovými infraštruktúrami, aby členské štáty mohli určiť príslušné činnosti v súvislosti s právnym rámcom rozvoja vidieka.
Komisia začala súčasný dialóg o liberalizácii vízového režimu založený na regionálnom prístupe a európskej perspektíve, zahŕňajúci krajiny západného Balkánu za rovnakých podmienok a bez akejkoľvek diskriminácie. Zloženie zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II k nariadeniu Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 by malo byť a zostať v súlade s kritériami uvedenými v jeho odôvodnení 5. Niektoré krajiny západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko) , pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali presunúť z jednej prílohy do druhej. Tie isté kritériá, stanovené v plánoch liberalizácie vízového režimu, by sa mali uplatniť pri všetkých týchto krajinách.

Zloženie zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II k nariadeniu Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 by malo byť a zostať v súlade s kritériami uvedenými v jeho odôvodnení 5. Niektoré tretie krajiny, pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali presunúť z jednej prílohy do druhej.

Všetkým krajinám západného Balkánu, ktoré splnili kritériá, by sa mal povoliť bezvízový styk od začiatku roku 2010. Krajinám, ktoré napriek významnému pokroku nesplnili kritériá v plnom rozsahu, by sa mala udeliť rovnaká výsada hneď po tom, ako splnia kritériá stanovené v príslušnýchplánoch liberalizácie vízového režimu.

V záujme podpory plnenia solúnskej agendy a ako súčasť svojho regionálneho prístupu by mala Komisia v rozsahu svojich právomocí a so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1244(1999) začať dialóg o vízovej povinnosti s Kosovom s cieľom pripraviť plán zjednodušenia a liberalizácie vízového režimu podobný tým, ktoré sú stanovené pre krajiny západného Balkánu.

(4) Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko [pričom dve posledne menované krajiny splnia všetky kritériá do dňa prijatia tohto nariadenia] by sa preto mali presunúť do prílohy II k nariadeniu (ES) č. 539/2001. Toto zrušenie vízovej povinnosti by sa malo vzťahovať iba na držiteľov biometrických pasov vydaných dotknutými troma krajinami.
(15b)

Európsky rok dobrovoľníckej práce by mal opätovane potvrdiť základnú úlohu dobrovoľníckych činností a zároveň pripomenúť členským štátom, že tieto činnosti by sa nemali využívať ako prostriedok na krytie základných potrieb uspokojovaných obvykle sociálnymi službami ani by nemali nahrádzať činnosť orgánov verejnej moci.
(4a)

Spoločenstvo nedávno prijalo smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (1). Podľa tejto smernice by sa geologické ukladanie oxidu uhličitého malo vykonávať pod podmienkou, že má podporu zo súkromného sektora, od štátu a od Spoločenstva a ukáže sa ako environmentálne bezpečná technológia; malo by sa neustále vyhodnocovať z pohľadu vplyvu na životné prostredie a z pohľadu bezpečnosti a v žiadnom prípade by nemalo podporovať zvyšovanie spotreby fosílnych palív.
(11)

Keďže cieľ tejto smernice, a to zníženie administratívneho zaťaženia mikrosubjektov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu jeho dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(13)

S cieľom vyhnúť sa neprimeranej administratívnej záťaži a minimalizovať náklady pre členské štáty a podniky, predovšetkým pre malé a stredné podniky, by toto nariadenie malo umožňovať oslobodenie členských štátov a podnikov od povinnosti predkladať správy za predpokladu, že sa rovnocenné a porovnateľné informácie poskytujú Komisii v zmysle osobitných právnych predpisov pre odvetvie energetiky EÚ, ktoré prijali inštitúcie Európskej únie a ktoré sa zameriavajú na dosiahnutie cieľov konkurencieschopných energetických trhov EÚ, udržateľnosti európskeho energetického systému EÚ a bezpečnosti dodávok energie do Európskej únie. Malo by sa preto predchádzať každému zdvojeniu požiadaviek na podávanie oznámení podrobne opísaných v treťom balíku predpisov o liberalizácii energetiky (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (4), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (5), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny (6) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (7). Komisia by mala vysvetliť uplatňovanie tejto výnimky, aby sa skutočne znížila záťaž spôsobená povinnosťou oznamovania a aby objasnila obsah, formu a časový harmonogram oznamovacích povinností, ako aj to, ktorým osobám či subjektom sa ukladajú a kto je zodpovedný za správu systému oznamovania.
(11a)

Tieto informácie by mali byť taktiež chránené smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, (1) ako aj nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov. (2) Členské štáty a Komisia by mali zúčastneným stranám zabezpečiť dodržiavanie záruk týkajúcich sa transparentnosti a poskytovania informácií pri vyhľadávaní osobných údajov. Mala by sa zabezpečiť primeraná úroveň ochrany, obmedzená doba uchovávania a zodpovednosť inštitúcie alebo orgánu, ktorý bude mať údaje k dispozícii.
(7)

Na transparentné vyhodnotenie vplyvu uplatňovania uvedeného mechanizmu na podvodné aktivity je potrebné, aby sa hodnotiace správy členských štátov opierali o vopred definované kritériá. V záujme zabezpečenia jednotného uplatňovania by mala mať Komisia právomoc prijať opatrenia, v ktorých na základe podnetov členských štátov a s prihliadnutím na odporúčania Výboru pre DPH špecifikuje hodnotiace kritériá, ktoré budú členské štáty používať pri posudzovaní vplyvu uplatňovania mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na podvodné aktivity. Tieto kritériá by mala Komisia stanoviť do 30. júna 2010. V každom takomto hodnotení by sa mala jasne posúdiť miera podvodu pred obdobím uplatňovania mechanizmu a po ňom, ako aj všetky zmeny v trendoch podvodných aktivít vrátane dodaní iného tovaru a služieb, dodaní na maloobchodnej úrovni a dodaní v iných členských štátoch.
(8)

Značka „Európske dedičstvo“ by mala dopĺňať , ale nezdvojovať iniciatívy , ako sú Zoznam svetového dedičstva UNESCO , Reprezentatívny zoznam nehmotného kultúrneho dedičstva ľudstva UNESCO a „Európske kultúrne trasy“ Rady Európy ▐. Pridaná hodnota novej značky „Európske dedičstvo“ by mala byť založená na príspevku vybraných pamiatok k európskej histórii a kultúre vrátane založenia Únie , jasným vzdelávacím rozmerom by mala oslovovať občanov, najmä mladých ľudí, a mala by spočívať v rozvíjaní kontaktov medzi pamiatkami s cieľom vymieňať si skúsenosti a najlepšie postupy. Iniciatíva by sa mala zameriavať skôr na propagáciu pamiatok a prístup k nim , čím by prispievala k spoločnému historickému a kultúrnemu dedičstvu v Únii, a na kvalitu poskytovaných informácií a navrhovaných činností, než na ochranu pamiatok, ktorú by mali zabezpečovať existujúce režimy ochrany.
Streda 15. decembra 2010

Zrušenie smerníc týkajúcich sa metrológie ***I

P7_TA(2010)0479

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2010 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zrušujú smernice Rady 71/317/EHS, 71/347/EHS, 71/349/EHS, 74/148/EHS, 75/33/EHS, 76/765/EHS, 76/766/EHS a 86/217/EHS týkajúce sa metrológie (KOM(2008)0801 – C6-0467/2008 – 2008/0227(COD))

2012/C 169 E/43

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0801),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0467/2008),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. mája 2009 (1) ,

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 10. novembra 2010, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0050/2010),

(1) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 49.

Streda 15. decembra 2010

PRÍLOHA

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie

Európsky parlament a Rada vyzývajú Komisiu v súlade s článkom 25 smernice 2004/22/ES o meradlách, aby do 30. apríla 2011 predložila správu o vykonávaní uvedenej smernice a v prípade potreby aj legislatívny návrh.

V tejto súvislosti a v súlade so zásadami lepšej tvorby práva (v prípade potreby vrátane posúdenia vplyvu a otvorenej konzultácie) sa vykoná posúdenie s cieľom stanoviť, či a do akej miery by sa mal rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice 2004/22/ES tak, aby zahŕňala všetky meradlá, na ktoré sa v súčasnosti vzťahujú smernice 71/317/EHS, 71/347/EHS, 74/148/EHS, 75/33/EHS, 76/765/EHS, 76/766/EHS a 86/217/EHS.

Stanovený dátum zrušenia týchto smerníc sa tiež preskúma na základe výsledku uvedeného posúdenia s cieľom zabezpečiť súlad legislatívnych krokov Únie v oblasti meradiel.
(17)

Na účely zabránenia spáchaniu trestného činu alebo nového trestného činu voči obeti vo vykonávajúcom štáte by sa uvedenému štátu mal poskytnúť právny základ na uznanie rozhodnutia, ktoré sa predtým prijalo v prospech obete v štáte pôvodu, a zároveň by sa malo zabrániť tomu, aby obeť musela vo vykonávajúcom štáte znovu začať konanie alebo predložiť dôkazy, akoby sa v štáte pôvodu neprijalo rozhodnutie. Uznanie európskeho ochranného príkazu vykonávajúcim štátom okrem iného znamená, že príslušný orgán tohto štátu s výhradou obmedzení ustanovených v tejto smernici akceptuje existenciu a platnosť ochranného opatrenia prijatého štátom pôvodu, uznáva skutkový stav opísaný v európskom ochrannom príkaze a súhlasí, že by sa mala poskytnúť ochrana a malo by sa pokračovať v jej poskytovaní v súlade s jeho vnútroštátnym právom.
(22)

Toto nariadenie sa obmedzuje na pravidlá týkajúce sa harmonizácie názvov textilných vlákien a označovania vláknového zloženia textilných výrobkov etiketami. Aby sa odstránili možné prekážky riadneho fungovania vnútorného trhu spôsobené rozdielnymi ustanoveniami alebo postupmi členských štátov a aby sa udržal krok s rozvojom elektronického obchodu a budúcimi výzvami na trhu s textilnými výrobkami, mala by sa preskúmať harmonizácia alebo normalizácia ostatných aspektov označovania textilných výrobkov etiketami. Na tento účel by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o prípadných nových požiadavkách na označovanie etiketami, ktoré by sa mali zaviesť na úrovni Únie, aby sa uľahčil voľný pohyb textilných výrobkov na vnútornom trhu a dosiahla vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa v celej Únii. V správe by sa mali preskúmať najmä názory spotrebiteľov na množstvo informácií, ktoré by sa malo na etikete textilných výrobkov uviesť, a malo by sa zistiť, ktoré iné spôsoby okrem označenia etiketami možno použiť na poskytnutie dodatočných informácií spotrebiteľom. Správa by mala vychádzať z rozšírených konzultácií so všetkými zainteresovanými subjektmi, zo spotrebiteľských prieskumov a z dôslednej analýzy nákladov a prínosov a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. V správe by sa mala preskúmať najmä pridaná hodnota možných požiadaviek označovania etiketami pre spotrebiteľa, čo sa týka údajov o starostlivosti, veľkosti, nebezpečných látkach, horľavosti a environmentálnom vplyve textilných výrobkov, využitia jazykovo nezávislých symbolov na identifikáciu textilných vlákien, sociálneho a elektronického označovania, ako aj pripojenia identifikačného čísla na etiketu na získanie dodatočných informácií o vlastnostiach výrobkov na požiadanie, najmä prostredníctvom internetu.
(4)

Keďže metódy financovania alebo určovania a vyberania súm určených na pokrytie nákladov na bezpečnosť sa v Únii líšia, treba uviesť do súladu základ spoplatňovania nákladov na bezpečnosť na letiskách Únie, kde sa náklady na bezpečnosť premietajú do poplatkov za bezpečnostnú ochranu. Na týchto letiskách by mal poplatok súvisieť s nákladmi na zaistenie bezpečnosti zohľadňujúc pritom každé verejné financovanie nákladov na bezpečnosť s cieľom zamedziť akémukoľvek zisku a zabezpečiť vhodné a nákladovo efektívne bezpečnostné služby a zariadenia na príslušných letiskách .
25a.

Článok 237 sa nahrádza takto: „Článok 237 Každý členský štát predloží Komisii do 31. decembra 2013 hodnotiacu správu o vykonávaní elektronickej fakturácie. V týchto správach sa uvedú najmä technické problémy a nedostatky, s ktorými sa zdaniteľné osoby a daňové úrady stretli, vrátane posúdenia vplyvu akýchkoľvek podvodov spojených s elektronickou fakturáciou, ku ktorým došlo v dôsledku zrušenia požiadavky začleniť elektronickú výmenu údajov (EDI) alebo elektronický podpis do elektronických faktúr. Komisia do 1. júla 2014 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu spolu s príslušnými návrhmi, ktorú vypracuje na základe hodnotiacich správ členských štátov.“
Utorok 9. marca 2010

PRÍLOHA

VYHLÁSENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

Rada a Európsky parlament uznávajú dôležitosť existencie komplexného a koherentného súboru pravidiel na úrovni Európskej únie, ktorým sa zabezpečí vysoký stupeň ochrany osobných údajov v rámci druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II).

Ak by pri vykonávaní SIS II došlo k ďalšiemu významnému omeškaniu, ktoré by siahalo za rok 2012, Európsky parlament a Rada vyzývajú Komisiu, aby predložila potrebné legislatívne návrhy na zmenu príslušných ustanovení Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, s cieľom zabezpečiť úroveň ochrany osobných údajov vložených do Schengenského informačného systému, ktorá by zodpovedala normám stanoveným pre SIS II.
a)

dátum minimálnej trvanlivosti: i) pred dátumom sa uvedú tieto slová: — „Minimálna doba trvanlivosti do …“ v prípade, keď dátum obsahuje určenie dňa; alebo — „Minimálna doba trvanlivosti do konca …“ v ostatných prípadoch; ii) v texte uvedenom v bode i) sa uvedie buď: — samotný dátum; alebo — odkaz na miesto, kde sa dátum uvádza na označení. Ak je to potrebné, po týchto údajoch sa uvedie opis podmienok skladovania, ktoré je nutné dodržať, ak sa má výrobok uchovať počas určeného obdobia; iii) dátum pozostáva zo dňa, mesiaca a roku v nekódovanej podobe v tomto uvedenom poradí. Avšak v prípade potravín: — ktorých trvanlivosť je kratšia ako tri mesiace, sa uvádza deň a mesiac; — ktorých trvanlivosť je dlhšia ako tri mesiace, najviac však osemnásť mesiacov, sa uvádza mesiac a rok; — ktorých trvanlivosť je dlhšia ako 18 mesiacov, postačuje označenie roku. Podrobné pravidlá pre uvádzanie dátumu minimálnej trvanlivosti uvedeného v bode iii) sa môžu prijať v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 41 ods. 2; iv) dátum minimálnej trvanlivosti sa uvádza na každej jednotlivej spotrebiteľsky zabalenej porcii; v) s výhradou ustanovení Únie, ktoré nariaďujú iné typy uvádzania dátumu, sa uvedenie dátumu minimálnej trvanlivosti nevyžaduje pre: — čerstvé ovocie a zeleninu vrátane zemiakov, ktoré nie sú ošúpané, krájané alebo podobne spracované; táto výnimka sa nevzťahuje na naklíčené semená a podobné produkty, ako sú napríklad klíčky strukovín; — vína, likérové vína, šumivé vína, aromatizované vína a podobné výrobky z iného ovocia ako hrozno, a nápoje vyrábané z hrozna alebo hroznových muštov, na ktoré sa vzťahujú kódy KN 2206 00 91, 2206 00 93 a 2206 00 99; — nápoje obsahujúce 10 alebo viac objemových percent alkoholu; — nealkoholické nápoje, ovocné džúsy, ovocné nektáre a alkoholické nápoje obsahujúce viac ako 1,2 objemového percenta alkoholu v osobitných nádobách s obsahom viac ako päť litrov, ktoré sú určené na zásobovanie zariadení hromadného stravovania; — pekárenské alebo cukrárenské výrobky, ktoré sa vzhľadom na svoj obsah bežne spotrebujú do 24 hodín od ich výroby; — vínny ocot; — kuchynská soľ; — tvrdý cukor; — cukrovinky pozostávajúce takmer výlučne z ochutených a/alebo prifarbených cukrov; — žuvačky a podobné výrobky určené na žuvanie;
I.

keďže takáto posilnená spolupráca sa môže považovať za spoluprácu rozširujúcu ciele Únie, ochraňujúcu jej záujmy a posilňujúcu jej integračný proces v zmysle článku 20 Zmluvy o Európskej únii, so zreteľom na široké konzultácie so zainteresovanými stranami, ktoré Komisia uskutočnila v rámci posudzovania vplyvu v súvislosti so zelenou knihou (KOM(2005)0082), vysokým počtom „medzinárodných“ manželstiev a približne 140 000„medzinárodnými“ rozvodmi v Únii v roku 2007, pričom netreba zabúdať, že dve z krajín, ktoré sa mienia zapojiť do posilnenej spolupráce, Nemecko a Francúzsko, majú najvyšší podiel v celkovom množstve „medzinárodných rozvodov“ v uvedenom roku,
1.

článok 13 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 5 sa stáva odsekom 3; b) odsek 3 sa stáva odsekom 4 a nahrádza sa takto: „4. Členské štáty dostanú pevnú sumu 4 000 EUR na každú osobu presídlenú v súlade so spoločnými ročnými prioritami Únie v oblasti presídľovania, stanovenými podľa odsekov 6 a 7 , s ohľadom na geografické regióny a štátnu príslušnosť ▐. Tieto kategórie ohrozených skupín utečencov sú považované za spoločné ročné priority Únie podľa odsekov 6 a 7, nezávisle od ročných priorít zohľadňujúcich geografické regióny a štátnu príslušnosť: — deti a ženy, ktoré sú ohrozené, a to predovšetkým psychologickým, fyzickým alebo sexuálnym násilím alebo vykorisťovaním; — maloleté osoby bez sprievodu, pre ktoré je presídlenie v ich najlepšom záujme v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa; — osoby, ktorých vážny zdravotný stav si vyžaduje osobitnú liečbu, najmä choroby, ktoré možno liečiť len po presídlení; — obete násilia a mučenia; — osoby, ktoré treba núdzovo alebo bezodkladne presídliť z právnych dôvodov a dôvodov ochrany. “; c) vkladá sa tento odsek: „4a. Pre členské štáty, ktoré sa prvýkrát uchádzajú o financovanie podľa tohto článku, bude pevná suma na každú presídlenú osobu dosahovať 6 000 EUR v prvom kalendárnom roku a 5 000 EUR v druhom kalendárnom roku. V nasledujúcich rokoch bude pevná suma dosahovať výšku 4 000 EUR na každú presídlenú osobu. Dodatočná suma, ktorú nové zúčastňujúce sa členské štáty získajú počas prvých dvoch rokov svojej účasti, sa investuje do rozvoja udržateľného programu presídľovania.“ ; d) odsek 4 sa stáva odsekom 5 a nahrádza sa takto: „5. Ak členský štát presídli osobu, ktorá patrí do viac ako jednej z kategórií uvedených v spoločných ročných prioritách Únie v oblasti presídľovania, stanovených v súlade s odsekmi 6 a 7 , dostane pevnú sumu na túto osobu len raz.“; e) odsek 6 sa nahrádza takto: „6. V záujme splnenia cieľa tohto rozhodnutia urobiť presídlenie účinným nástrojom ochrany Komisia prijme rozhodnutie, ktorým stanoví spoločné ročné priority Únie v oblasti presídľovania prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 52a a za podmienok uvedených v článkoch 52b a 52c.“ ; f) dopĺňajú sa tieto odseky: „ 7. V prípade nepredvídaných mimoriadnych udalostí, ktoré si vyžadujú urýchlenú aktualizáciu spoločných ročných priorít Únie v oblasti presídľovania, sa na delegované akty prijaté podľa tohto článku uplatňuje postup ustanovený v článku 52d. 8. Do dvadsiatich kalendárnych dní po oznámení rozhodnutia Komisie stanovujúceho spoločné ročné priority Únie v oblasti presídľovania v súlade s odsekmi 6 a 7 členské štáty poskytnú Komisii odhad počtu osôb, ktoré presídlia v súlade s daným rozhodnutím počas budúceho kalendárneho roka. Komisia oznámi tieto odhady Európskemu parlamentu a Rade . 9. Výsledky a dosah finančného stimulu na činnosť týkajúcu sa presídľovania v súlade so spoločnými ročnými prioritami Únie zahrnú členské štáty do svojich správy podľa článku 50 ods. 2 a Komisia do svojej správy podľa článku 50 ods. 3.“;
(1) Bulharsko sa zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 a bloky 3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky.

(1) Počas prístupových rokovaní v roku 2005 Bulharsko súhlasilo s odstavením blokov 1 a 2 a blokov 3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky. Európska únia v tom čase tiež poskytla záruky, že finančná pomoc sa zváži pri celkovom preskúmaní podpory Spoločenstva na obdobie rokov 2007 až 2013.