SK Úradný vestník Európskej únie C 182/60

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Riešenie problémov so zásobovaním ropou“

(2009/C 182/13)

Hlavný spravodajca: pán OSBORN

Európsky parlament sa dňa 21. novembra 2008 rozhodol v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument na tému

„Riešenie problémov so zásobovaním ropou“.

Grémium výboru poverilo 12. novembra 2008 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Vzhľadom na naliehavosť danej témy Európsky hospodársky a sociálny výbor na 450. plenárnom zasadnutí 14. a 15. januára 2009 (schôdza zo 14. januára 2009) vymenoval pána OSBORN za hlavného spravodajcu a prijal nasledujúce stanovisko 140 hlasmi za, pričom 6 členovia hlasovali proti a 2 sa zdržali hlasovania.

1. Zhrnutie a závery

1.1 K dvom kritickým faktorom, ktoré budú ovplyvňovať budúcnosť ropného priemyslu počas nasledujúcich desaťročí patria:

— zrýchľovanie zmeny klímy, do veľkej miery poháňané zvyšovaním emisií CO2 zo spaľovania fosílnych palív,

— celosvetové obmedzené zásoby zdrojov a postupne sa zvyšujúce technické a politické ťažkosti pri získavaní bezpečného a ľahkého prístupu k ostávajúcim zdrojom.

1.2 Vzájomné pôsobenie týchto dvoch faktorov v súčasnosti vedie svet do čoraz nestabilnejšej pozície, keďže vplyvom zvyšovania uhlíkových emisií sa zrýchľuje zmena klímy a rastúca spotreba ropy nás privádza bližšie k stavu, keď obmedzenie dodávok môže viesť ku kritickému nedostatku a hospodárskemu rozvratu.

1.3 Jediné úspešné východisko z krízy zmeny klímy bude pre globálne hospodárstvo zariadiť rýchlu transformáciu energetickej základne od súčasnej nadmernej závislosti od spaľovania fosílnych palív. Je potrebné, aby sa celosvetový dopyt po rope prestal zvyšovať v priebehu niekoľkých rokov a potom aby neustále klesal na omnoho nižšie úrovne v polovici storočia. Táto výzva je naliehavá osobitne pre Európu, lebo je veľmi závislá od dovozu ropy.

1.4 Nové náleziská ropy sú čoraz zriedkavejšie a často so sebou prinášajú politické a environmentálne problémy. Svet vo všeobecnosti (a Európa osobitne) bude na tom lepšie a bezpečnejšie, ak sa zníži závislosť od ropy.

1.5 Európsky dopyt treba znížiť aspoň o 50 % do roku 2050 a pravdepodobne ešte viac.

1.6 Trh nie je schopný sám dosiahnuť potrebnú transformáciu odklonu od ropy.

1.7 Daňové opatrenia na zvýšenie ceny ropy (1) (a ďalších fosílnych palív) vo vzťahu k ostatným zdrojom energie prostredníctvom uhlíkového alebo ropného zdanenia alebo povolení na obchodovanie s emisiami CO2 zohrávajú významnú úlohu a treba ich ďalej rozvíjať. Budú však potrebné aj ďalšie opatrenia, rozlíšené podľa jednotlivých sektorov.

1.8 Systém obchodovania s emisiami Európskej únie treba rozvinúť takým spôsobom, aby sa stanovila minimálna cena za emisie CO2, čím sa zabezpečí väčšia istota na trhu. Minimálna cena by sa mala v nasledujúcich troch desaťročiach pravidelne zvyšovať, aby sa zabezpečilo neustále stupňovanie tlaku trhu na subjekty každého druhu, aby sa odklonili od spotreby fosílnych palív.

1.9 V odvetví dopravy k požadovaným kľúčovým zmenám patrí:

— plánovanie miest, obcí a ďalších sídel tak, aby sa tam, kde je to možné, znížili prepravné vzdialenosti a čas;

— sústavné zlepšovanie energetickej účinnosti lietadiel, lodí, vlakov a cestných vozidiel všetkých druhov a znižovanie ich uhlíkových emisií;

— uprednostňovanie: — železničnej dopravy pred leteckou, — verejnej dopravy pred súkromnou prepravou, — vozidiel s elektrickým alebo vodíkovým pohonom pred spaľovacími motormi, — bicyklovania a chôdze všade tam, kde je to možné.

1.10 V domácnostiach a ďalších budovách sa bude musieť použitie ropy (a ďalších fosílnych palív) na kúrenie, chladenie a varenie postupne nahradiť elektrickou energiou z ekologických zdrojov.

1.11 Pri výrobe energie je potrebné čo najrýchlejšie rozšíriť využitie obnoviteľných zdrojov energie. Fosílne palivá však budú nevyhnutne aj naďalej hlavným palivom na výrobu energie počas nasledujúcich rokov, a preto je mimoriadne dôležité čo najrýchlejšie rozvinúť a zaviesť technológie na zachytávanie a uskladňovanie uhlíka. Využitie ropných produktov ako paliva na výrobu energie treba obmedziť, ale tam, kde sa naďalej používajú, treba uplatňovať technológie na zachytávanie uhlíka podobne, ako v prípade uhlia.

1.12 Nová generácia jadrových elektrární môže v niektorých krajinách zohrať úlohu pri uľahčení prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Investovanie do tohto sektora však nesmie odkloniť zdroje a politickú pozornosť od rozvoja obnoviteľných zdrojov energie.

1.13 Európska únia a jej členské štáty sa včas ujali vedenia v nasmerovaní politík správnym smerom vo všetkých týchto otázkach, ale aj tak je potrebné ísť ešte ďalej a napredovať rýchlejšie. Takisto je potrebné, aby sa usilovali o rovnaké záväzky od ďalších rozvinutých krajín a aby vyčlenili veľké finančné zdroje na podporu porovnateľného úsilia v rozvojových krajinách.

1.14 Občiansku spoločnosť treba dôkladnejšie a systematickejšie zapojiť do procesu šírenia informovanosti a prijímania nevyhnutných zmien, najmä tých, ktoré ovplyvnia životný štýl a správanie.

1.15 Globálny ropný priemysel čelí dvojakej výzve do budúcnosti:

— pomôcť svetu prispôsobiť sa situácii sústavného znižovania závislosti od ropy,

— využiť svoje ohromné zdroje poznatkov, odbornosti a finančný potenciál, aby sa stal (alebo pomohol ďalším stať sa) priekopníkom nových technológií nefosílnych palív.

2. Emisie CO2 a zmena klímy

2.1 Riziko devastujúcej zmeny klímy poháňanej zvyšujúcimi sa emisiami skleníkových plynov je jednou z najväčších výziev, pred ktorými stojí svet v 21. storočí.

2.2 Podľa IPCC, ak sa má zvýšenie globálnej teploty spôsobené emisiami skleníkových plynov udržať na úrovni nie viac než 2 °C nad úrovňou pred nástupom industrializácie, musia sa emisie CO2 prestať zvyšovať do 5 – 10 rokov a do roku 2050 musia postupne klesnúť zhruba o 50 až 85 % oproti úrovni v roku 2000.

2.3 Na to bude potrebná rázna transformácia súčasných spotrebiteľských a výrobných vzorcov na celom svete – v rozsahu novej priemyselnej revolúcie. Zníženie úrovne emisií pochádzajúcich zo spaľovania ropy musí zohrať úlohu v celkovom obmedzení oxidov uhlíka. Bolo by vhodné stanoviť všeobecne schválený postup alebo referenčnú hodnotu na progresívne znižovanie globálneho dopytu po rope počas nasledujúcich štyroch desaťročí a v rámci toho aj osobitný postup pre Európu. Európsku spotrebu ropy treba znížiť do roku 2050 aspoň o 50 % a pravdepodobne ešte omnoho viac.

2.4 V súčasnosti krivka globálnej spotreby ropy z roka na rok stále stúpa, pričom nárast je teraz poháňaný hlavne rýchlym rozširovaním dopytu v nových rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstvach. Hoci je dopyt v Európe teraz takmer stabilizovaný, ešte sme sa nedostali do zostupnej fázy, ktorá bude potrebná.

2.5 Opatrenia, ktoré Európa zavádza v energetickom balíku predstavujú začiatok, ale podľa názoru výboru by Komisia mala čoskoro predložiť druhý balík na dosiahnutie správnej úrovne zníženia.

2.6 Podiel Európy na celosvetovom dopyte po rope dosahuje menej než 20 %. Bude rovnako dôležité zabezpečiť v rámci súčasných rokovaní o zmene klímy podobné záväzky na zníženie dopytu od ďalších rozvinutých krajín a od nových rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev.

3. Dodávky ropy

3.1 Svetové zdroje ropy sú obmedzené a nemôžu trvať večne. Nové zdroje ropy vo svete sa stále objavujú, ale nové nálezy sú zvyčajne menšie a ťažšie využiteľné, a niekedy sa nachádzajú v politicky nestabilných alebo nepriateľských častiach sveta. Ich využitie môže byť nákladnejšie.

3.2 Niektoré nové zdroje sa nachádzajú v citlivých oblastiach z hľadiska životného prostredia, ako je Severný ľadový oceán. Ďalšie, napríklad kanadské bitúmenové piesky, bude ťažšie sprevádzkovať a už pri samotnej ťažbe sa budú produkovať emisie CO2. Bolo by potrebné vyhnúť sa použitiu takýchto zdrojov, ak to bude možné, alebo aspoň odložiť ich využívanie, kým sa nevytvoria lepšie záruky z hľadiska životného prostredia a zachytávania CO2.

3.3 Európa čelí osobitným problémom v súvislosti s dodávkami ropy. Zdroje ropy v rámci Európy sú pomaly vyčerpané a Európa je čoraz závislejšia od dovozu, ktorý teraz tvorí viac než 80 % dodávok.

3.4 V budúcnosti môže byť postavenie Európy ešte ťažšie. Dodávky ropy môžu byť čoraz menej bežne dostupné alebo len za oveľa vyššie ceny. Stále častejšie môže dochádzať k nestálosti dodávok a cien.

3.5 Táto možná problematická stránka zásobovania pridáva dodatočnú váhu významu dosiahnutia rýchleho pokroku v Európe v oblasti zníženia našej závislosti od ropy. Čím rýchlejšie budeme môcť znížiť celkový dopyt a presmerovať sa na ľahšie dostupné zdroje energie, tým väčšia bude naša nezávislosť a bezpečnosť a o to silnejšie budeme schopní tlačiť na ostatných, aby sa takisto podujali znížiť dopyt s cieľom bojovať proti zmene klímy.

4. Čo treba urobiť? – Odkloniť sa od ropy

4.1 Ropa sa používa najmä v odvetví dopravy, ale významný podiel tvorí aj kúrenie a varenie v domácnostiach, kúrenie a chladenie v ďalších budovách, pri výrobe energie a ako východisková surovina sa používa tiež v petrochemickom priemysle. Vo všetkých týchto odvetviach bude potrebné znížiť alebo odstrániť závislosť od ropy, a to čo najskôr.

4.2 Odvetvie dopravy – potrebné sú tri zmeny

— plánovanie miest, obcí a ďalších sídel tak, aby sa tam, kde je to možné, znížili prepravné vzdialenosti a čas;

— sústavné zlepšovanie energetickej účinnosti lietadiel, lodí, vlakov a cestných vozidiel všetkých druhov a znižovanie ich uhlíkových emisií;

— uprednostňovanie: — železničnej dopravy pred leteckou, — verejnej dopravy pred súkromnou prepravou, — vozidiel s elektrickým alebo vodíkovým pohonom pred spaľovacími motormi, — bicyklovania a chôdze všade tam, kde je to možné.

4.3 Letectvo zrejme ostane prednostným používateľom ropy prinajmenšom počas nasledujúcich dvoch alebo troch desaťročí na základné použitie. Malo by však dosiahnuť čo najväčšie zlepšenie energetickej účinnosti a rozšírenie vysokorýchlostných železničných služieb treba uprednostňovať pred leteckou dopravou. Takisto sa treba vyhnúť ďalšiemu rozširovaniu leteckej dopravy a letísk.

4.4 Pokiaľ ide o lodnú dopravu, treba neustále hľadať zlepšenia energetickej účinnosti a aktívne podporovať inovačné myšlienky, ako je pridávanie dodatočnej veternej energie na zníženie spotreby paliva.

4.5 Spotreba ropy v domácnostiach

Priame spaľovanie fosílnych palív v kachliach, kotloch alebo pri varení bude potrebné postupne vyradiť z činnosti a elektrická energia (využívajúca vo zvýšenej miere miestnu výrobu z obnoviteľných zdrojov, ako aj rozvodnú sieť) alebo drevo rastúce udržateľným spôsobom sa budú musieť stať v domácnostiach štandardným palivom. Je potrebné stanoviť harmonogram na tento prechod.

4.6 Ropa v podnikovom sektore

Rovnaký prechod bude potrebný v priemyselnej a obchodnej oblasti hospodárstva na celkové vykurovanie a ďalšie účely. Tam, kde sa priemyselný proces v súčasnosti spolieha na využívanie fosílnych palív ako východiskovej suroviny, bude potrebné uskutočniť analýzy vo všetkých sektoroch, aby sa určilo, do akej miery je možné zachytiť a uskladniť uhlíkové emisie z týchto procesov, alebo kde sa používanie týchto palív môže nahradiť procesmi s využitím nefosílnych palív.

4.7 Výroba energie

V oblasti výroby energie bude potrebné veľké úsilie na rozšírenie obnoviteľných zdrojov energie všetkých druhov, a to čo najrýchlejšie. Ciele, ktoré si Európa stanovila, sú dobrým začiatkom, ale treba urobiť viac na prenesenie rôznych technológií na trh za prijateľnú cenu.

4.8 Uhlie (a v menšej miere ostatné fosílne palivá) bude aj naďalej významným palivom na výrobu energie počas niekoľkých nasledujúcich desaťročí. Zachytávanie a uskladňovanie oxidov uhlíka je potrebné vyvinúť čo najskôr. Potom by sa to malo nariadiť aj všetkým zvyšným elektrárňam využívajúcim ako palivo naftu.

4.9 Nová generácia jadrových elektrární môže takisto zohrať určitú úlohu. Technológia jadrovej energie však má vlastné problémy s trvalou udržateľnosťou a nesmie sa jej umožniť odkloniť investičné zdroje a politickú pozornosť od významného rozšírenia obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti, ktoré sú prvoradým cieľom tejto zmeny.

4.10 Na pomoc všetkým zúčastneným stranám naplánovať tieto zmeny bude užitočné stanoviť orientačné cesty pre úrovne úspor, ktoré sa majú dosiahnuť v každom podsektore využívajúcom ropu, a pravdepodobné časové plány na tieto prechody na globálnej, ako aj regionálnej úrovni.

5. Čo treba urobiť? Politické opatrenia na zníženie závislosti od fosílnych palív a podporu diverzifikácie dodávky energie

5.1 Mnohé z opatrení potrebných na povzbudenie a podporu transformácií sú už dobre známe. Súbor opatrení obsiahnutých v nedávnom energetickom balíku Komisie sa vzťahuje na mnohé body a mal by poskytnúť dobrý začiatok na ďalší rozvoj. Všade na svete, Európu nevynímajúc, je potrebné rozšíriť rozsah opatrení a zabezpečiť ich dôraznejšie a naliehavejšie uplatňovanie.

5.2 Fiškálne opatrenia na stanovenie primeranej ceny za emisie oxidov uhlíka

Fosílne palivá by mali znášať plné náklady za zaťaženie, ktoré emisie oxidu uhličitého uvaľujú na svet. Na to je potrebné buď zdanenie produktov, ktoré spôsobujú emisie oxidu uhličitého (napr. benzínu) alebo systém prideľovania a obchodovania s povoleniami na vypúšťanie oxidu uhličitého, alebo obidve možnosti.

5.3 Systém obchodovania s emisiami CO2 Európskej únie je potrebné rázne popohnať dopredu, aby sa vytvoril jasný a stabilný trhový signál v prospech znižovania spotreby fosílnych palív a odklonu smerovania k iným palivám. Odchýlky treba napraviť a výnimky obmedziť. Predovšetkým je potrebné rozšíriť systém do zvyšku rozvinutého sveta a, hneď ako to bude možné, aj do nových rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev. To by malo byť kľúčovým cieľom v kontexte medzinárodných rokovaní o zmene klímy.

5.4 Je žiaduce rozvinúť systém takým spôsobom, aby sa stanovila minimálna cena za oxidy uhlíka, čím sa zabezpečí väčšia istota na trhu. Minimálna cena sa môže v nasledujúcich troch desaťročiach pravidelne zvyšovať, aby sa zabezpečilo neustále stupňovanie trhového tlaku na subjekty každého druhu, aby sa odklonili od spotreby fosílnych palív.

5.5 Regulačné opatrenia

Samotné daňové opatrenia nie sú dostatočné na nevyhnutný odklon od ropy. Dopyt je príliš nepružný a politické obmedzenia stoja v ceste prirýchlemu zvýšeniu cien ropných produktov. Je potrebné vytvoriť komplexný program regulačných opatrení na zvýšenie noriem a odstavenie neefektívnych procesov a výrobkov. Takisto je potrebné podporiť výskum, vývin a zavedenie potrebných nových technológií.

5.6 Pre väčšiu účinnosť je potrebný komplexný a naliehavý program na zvýšenie noriem energetickej účinnosti všetkých výrobkov a služieb spotrebúvajúcich energiu. Európa musí ďalej napredovať, a to pri určovaní noriem, ako aj pri zabezpečovaní, aby boli vyhovujúce. Napríklad vykurovanie a chladenie budov je stále značne neúčinné a je potrebný rázny akčný program na zaistenie rýchlej nápravy.

5.7 Normy na zlepšenie emisií oxidov uhlíka z vozidiel sú osobitne dôležité. EHSV víta nové normy, ktoré sa teraz schválili, ale nalieha na skoré vytvorenie ešte prísnejších noriem na ďalšie roky, aby sa vytvoril pevný plánovací rámec, ktorému sa bude priemysel motorových vozidiel môcť prispôsobiť. Ďalším naliehavo potrebným krokom je vytvorenie rovnako prísneho programu na postupné zlepšovanie emisií z väčších vozidiel a ťažkých nákladných automobilov. Aj tu je potrebné spojiť činnosť Európy s porovnateľným úsilím v ostatných častiach sveta.

5.8 Výskum, vývoj a finančná podpora

Niektoré nové potrebné technológie sú stále vo fáze vývoja a budú potrebovať významnú podporu a povzbudenie z verejného sektora, aby sa zabezpečilo ich skoré zavedenie a veľké rozšírenie. Do tejto kategórie patrí zachytávanie a uskladňovanie oxidov uhlíka, ďalší rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, tretia a štvrtá generácia obnoviteľných zdrojov energie, vozidlá na elektrický (alebo vodíkový) pohon a príslušná infraštruktúra a na toto všetko bude potrebná významná verejná podpora, aby sa začali uplatňovať vo svete čo najskôr.

5.9 Veľké investície sú potrebné v oblasti železničnej prepravy, aby sa rozšírila elektrifikácia a aby sa cestovanie vlakom uprednostňovalo pred leteckou dopravou na väčšine krátkych prepravných trás v Európe a v iných častiach sveta.

5.10 Zapojenie občianskej spoločnosti

Je potrebné vyvinúť oveľa väčšiu snahu na zapojenie širokej verejnosti, podnikov, odborových zväzov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti do partnerstva a účasti na spoločnom úsilí.

— Treba podporiť a podnietiť občanov, aby zohrali úlohu prostredníctvom takých prostriedkov, ako je zlepšenie energetickej účinnosti ich domovov a vozidiel, používanie ekologickejších foriem energie na svietenie a kúrenie, nákup energeticky účinnejších tovarov a služieb a zníženie množstva CO2 pri ich pravidelnom cestovaní a trávení dovolenky. Podľa nášho názoru sa už zvyšuje podiel verejnosti a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by boli pripravené a ochotné podniknúť kroky, ak by sa im poskytlo pevné a účinné politické usmernenie, pokiaľ ide o to, čo sa od nich očakáva, spolu s primeranými podnetmi na činnosť.

— Mnohé orgány miestnej a regionálnej správy už v tejto otázke preukázali odvážnu politickú iniciatívu. Treba ich povzbudiť a podnietiť k ďalšej činnosti.

— Aj podniky treba motivovať, aby dosiahli ďalší pokrok. Je potrebné na ne naliehať a stimulovať ich, aby sústavne zlepšovali energetickú účinnosť svojej činnosti a získavali energiu z nízkouhlíkových zdrojov. Treba systematickejšie a dôraznejšie používať reguláciu na zvýšenie energetickej výkonnosti všetkých druhov produktov a služieb.

— Úloha odborových zväzov je takisto dôležitá. Mnohí z ich členov sú v poprednej línii pri poskytovaní zlepšení energetickej účinnosti a pri šírení praktických informácií a ich možný príspevok treba oceniť a podporiť. Pri správnom riadení by nové formy výroby mali poskytnúť práve toľko pracovných príležitostí ako staré spôsoby výroby s vysokým množstvom emisií oxidov uhlíka, pri zachovaní dobrých pracovných podmienok.

5.11 Všetky tieto opatrenia bude potrebné prijať a dôkladne vykonávať v rámci Európy s cieľom znížiť dopyt po fosílnych palivách všeobecne, a konkrétne po rope. Takisto ich bude potrebné podporiť s ďalšími partnermi v rozvinutom svete a vo zvýšenej miere aj v rýchlo sa rozvíjajúcich a rozvojových hospodárstvach.

5.12 Rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva a rozvojový svet sa takisto môžu stať novátormi a priekopníkmi nízkouhlíkového hospodárstva, a treba ich aktívne podporovať. Obchodné politiky by sa nikdy nemali používať na ochranu staršieho, uhlíkovo menej efektívneho priemyslu kdekoľvek na svete.

6. Prispôsobovanie v ropnom a plynárskom priemysle

6.1 Kým je svetové hospodárstvo aj naďalej závislé od ropy, ropný priemysel musí, samozrejme, pracovať na uspokojení tejto potreby. Napriek tomu by pokračovanie v obvyklej obchodnej činnosti nebolo primeranou odpoveďou ropného priemyslu. Existuje niekoľko oblastí, v ktorých sa od svetového ropného priemyslu môže a má očakávať pomoc pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo, preto by mal:

— uznať potrebu prechodu globálneho hospodárstva na klesajúce používanie fosílnej ropy počas nasledujúcich desaťročí a uvažovať, plánovať a správať sa podľa toho;

— naďalej zlepšovať vlastnú prevádzkovú výkonnosť ropného priemyslu, pokiaľ ide o množstvo emisií oxidov uhlíka;

— nahradiť používanie fosílnych palív vo výrobkoch biomasou alebo inými uhlíkovo neutrálnymi zdrojmi, ak je to možné a udržateľné;

— využiť obrovské zdroje skúseností a finančný potenciál ropného priemyslu na pomoc ďalším aspektom prechodu a čo najskoršie vyvinutie a uplatnenie zachytávania a uskladňovania uhlíkových emisií;

— úzko spolupracovať s automobilovým priemyslom s cieľom pomôcť urýchliť prechod na nízkouhlíkové vozidlá alebo vozidlá s nulovými emisiami oxidov uhlíka.

6.2 Pokiaľ ide o Európsku úniu, členské štáty a ďalšie vlády, mali by naďalej viesť intenzívny dialóg s globálnym ropným priemyslom a pokúšať sa vytvoriť spoločné porozumenie postupu klesajúceho používania ropy, ktorý je potrebné vytvoriť, a poskytnúť primerané stimuly na povzbudenie (alebo v prípade potreby vynútenie) priemyslu, aby sa vydal týmito štyrmi kľúčovými smermi.

6.3 V oblasti investícií by si EHSV želal, aby priemysel vynakladal väčšie úsilie na pomoc pri prechode k svetu s nižším dopytom po rope v budúcnosti, a menej sa zameriaval na rozvoj marginálnejších zdrojov ropy, najmä ak by mohli vážne poškodzovať životné prostredie.

6.4 EHSV sa domnieva, že existuje priestor na rozvoj biopalív (a najmä na väčšie využívanie biomasy), ale že treba uplatňovať kritériá trvalej udržateľnosti, ktoré môžu obmedzovať rozsah rozšírenia tejto technológie. Sľubne vyzerá pyrolýza biomasy na výrobu tzv. biocharu, ktorý sa môže použiť v pôde ako zúrodňujúca látka, čím sa pôda stane úložiskom uhlíka. V oblasti dopravy sa elektrická energia a vodík zdajú byť sľubnejšie ako dlhodobé riešenia. Treba pokračovať v intenzívnej diskusii s príslušnými priemyselnými odvetviami a pokúsiť sa určiť optimálne cesty na tieto zmeny.

6.5 Keďže cena ropy sa zvýšila, priemysel už má silný finančný podnet na zlepšenie účinnosti ťažby a rafinácie a na minimalizovanie prepravných nákladov. Smernica o kvalite paliva poskytne ďalšie užitočné podnety v tomto smere, ako aj podporu zavedeniu biopalív.

6.6 Zdaňovanie ropných produktov už prináša vládam veľké zisky, ktoré sa možno ešte zvýšia, keď sa bude vo väčšej miere obchodovať s povoleniami na emisie oxidov uhlíka. Časť z tohto výnosu by mala smerovať na podporu rozvoja potrebných nových energetických technológií. Takisto možno zvážiť stimulovanie ropného priemyslu prostredníctvom daňových úľav alebo odpisov z daní korporácií v súvislosti s nevyhnutnými investíciami, aby ropný priemysel sám zohral väčšiu úlohu pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo.

V Bruseli 14. januára 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) EHSV sa podrobnejšie zaoberá témou cien ropy v blížiacom sa stanovisku CESE 348/2008 s názvom Pred výzvou vyšších cien ropy, ktoré je odpoveďou EHSV na oznámenie Pred výzvou vyšších cien ropy.