Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 pomohla odhaliť kľúčové faktory účinného digitálneho vzdelávania a odbornej prípravy: pripojiteľnosť a vhodné digitálne vybavenie pre vzdelávajúce sa osoby a pedagógov; učitelia a školitelia, ktorí sú sebavedomí a zruční pri používaní digitálnych technológií na podporu svojej výučby a prispôsobenej pedagogiky; vedenie; spolupráca a výmena osvedčených postupov a inovatívnych vyučovacích metód. Zo skúseností z tohto obdobia vyplýva, že systémy vzdelávania a odbornej prípravy a inštitúcie, ktoré predtým investovali do svojej digitálnej kapacity, boli lepšie pripravené prispôsobiť pedagogické prístupy, udržať angažovanosť vzdelávajúcich sa osôb a pokračovať v procese vzdelávania a odbornej prípravy. V núdzovej situácii sa potvrdilo najmä to, že je potrebné, aby mali všetci pedagógovia dostatočné zručnosti na účinné využívanie digitálnych technológií vo svojich procesoch výučby a odbornej prípravy a aby sa zabezpečilo, že všetky deti sa môžu zúčastňovať na digitálnom vzdelávaní. Takisto sa potvrdilo, že pri online výučbe sú potrebné rôzne pedagogické prístupy. Učitelia a vzdelávajúce sa osoby si musia takisto rozvíjať zručnosti a know-how pre tento odlišný spôsob vzdelávania. Teraz, po neplánovanej a núdzovej fáze, ktorú museli poskytovatelia vzdelávania, učitelia, študenti, rodiny a vzdelávací systém ako celok dodržať, ideme ďalej. Mal by sa vymedziť strategický a dlhodobý prístup k digitálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave.

Kríza si vyžaduje, aby sme prehodnotili, ako sa vzdelávanie a odborná príprava, a to vo všetkých disciplínach, navrhujú a poskytujú tak, aby uspokojili požiadavky rýchlo sa meniaceho a čoraz digitalizovanejšieho sveta. Kvalitné a inkluzívne vzdelávanie by v súčasnosti malo vychádzať z potrieb našej spoločnosti v súčasnosti aj v budúcnosti. Na tento účel je dôležité zvážiť, ako sa môžu do vzdelávacích postupov vo všetkých fázach a na všetkých stupňoch vzdelávania a odbornej prípravy zámerne a strategicky začleniť digitálne technológie.

Úsilie o obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 viedlo k zatvoreniu budov, v ktorých sa poskytuje vzdelávanie a odborná príprava, ako aj kampusov a iných lokalít, a k nútenému prechodu na núdzové spôsoby digitálneho vzdelávania. Tieto núdzové spôsoby zahŕňali široké využívanie online vzdelávania a dištančného vzdelávania. Toto masové a bezprecedentné využívanie technológií na vzdelávanie odhalilo mnoho možností pre učiteľov ako zorganizovať výučbu inak a komunikovať so študentmi na individuálnejšom základe, pričom sa môžu zamerať na ich osobitné potreby. Mnohé členské štáty zároveň zaznamenali nedostatky v systéme a rozsiahlu nedostatočnú digitálnu pripravenosť. Hoci digitálne technológie umožnili mnohým žiakom, študentom a vzdelávajúcim sa dospelým pokračovať vo vzdelávaní, ukázali sa aj ako hlavná prekážka pre iných, ktorí nemali vybavenie ani zručnosti, ktorí sa nemohli pripojiť, a teda nemali prístup. V niektorých členských štátoch mala veľká väčšina pedagógov a vzdelávajúcich sa osôb málo skúseností, ak vôbec nejaké, s online vyučovaním a učením sa a boli potrebné rôzne pedagogické prístupy pre tento spôsob výučby. Nie všetky nástroje alebo obsah boli prístupné a vzdelávajúce sa osoby so zdravotným postihnutím čelili osobitným výzvam.

V posledných desaťročiach sa uskutočnilo mnoho iniciatív a investícií v oblasti vzdelávacích technológií a rozvoja digitálnych zručností. Napriek pokroku a vynikajúcim príkladom inovácií boli tieto iniciatívy často krátkodobé alebo mali obmedzený rozsah a nevýrazný vplyv na systémových úrovniach. Čiastočne to môže byť spôsobené tým, že potenciál digitalizácie vzdelávania nebol všeobecne viditeľný a chápaný. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 nás po prvýkrát dostala do situácie, keď sme nemali na výber a na poskytovanie vzdelávania a odbornej prípravy sme museli využívať digitálne technológie. Veľa sme sa naučili a mnohí učitelia, študenti a rodičia museli v krátkom čase zvládnuť nové vzdelávacie výzvy. Táto pandémia zároveň odhalila nedostatky, ktoré je potrebné riešiť, aby sa digitálne technológie úspešne začlenili do systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

Digitálne technológie, ak ich pedagógovia zavádzajú premyslene, spravodlivo a účinne, môžu plne podporiť program vysokokvalitného a inkluzívneho vzdelávania a odbornej prípravy pre všetky vzdelávajúce sa osoby. Môžu uľahčiť personalizovanejšie a flexibilnejšie vzdelávanie zamerané na študentov vo všetkých fázach a na všetkých stupňoch vzdelávania a odbornej prípravy. Technológia môže byť silným a stimulujúcim nástrojom pre kolaboratívne a tvorivé vzdelávanie. Môže pomôcť vzdelávajúcim sa osobám a pedagógom pri prístupe k digitálnemu obsahu, jeho tvorbe a spoločnom využívaní. Môže tiež umožniť, aby sa vzdelávanie uskutočňovalo mimo prednáškovej sály, triedy alebo pracoviska, čím sa zabezpečí väčšia voľnosť, čo sa týka fyzického miesta a harmonogramu. Vzdelávanie môže prebiehať plne online alebo zmiešaným spôsobom, a to v čase, na mieste a tempom, ktoré zodpovedá potrebám danej vzdelávajúcej sa osoby. Druh a dizajn technologických nástrojov a platforiem, ako aj použitá digitálna pedagogika však majú priamy vplyv na to, či sú jednotlivci zahrnutí alebo vylúčení zo vzdelávania. Napríklad, aby mali študenti so zdravotným postihnutím prospech z digitálnej transformácie, potrebujú nástroje, ktoré sú plne prístupné.

„Kľúčovým ponaučením z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 je, že digitálne vzdelávanie by sa už nemalo považovať za individuálnu zložku, ale malo by sa považovať za neoddeliteľnú súčasť celého vzdelávania a odbornej prípravy.“ Učiteľ

Toto obdobie rozsiahleho narušenia vzdelávania vyvolalo pocit naliehavosti v súvislosti s digitálnym vzdelávaním. 95 % respondentov považuje krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 za „zlomový bod“, pokiaľ ide o spôsob, akým sa využívajú technológie vo vzdelávaní a odbornej príprave. Kríza poukázala na to, že je potrebné, aby bol pre vzdelávajúce sa osoby a pedagógov ľahko a cenovo dostupný digitálny obsah vysokej kvality. Zvýšila aj potrebu zapojiť všetky časti systému vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj všetky osoby, ktoré v ňom pôsobia, do spoločného úsilia s cieľom zabezpečiť, aby sa technológia využívala účinným spôsobom tak, aby sa stala prostriedkom umožňujúcim vysokokvalitné inkluzívne vzdelávanie, a nie prekážkou tohto vzdelávania.

Poskytovatelia vzdelávania dospelých zaznamenali veľký pokles počtu študentov navštevujúcich jednotlivé kurzy, ktorý v niektorých prípadoch predstavoval až tri štvrtiny skupiny. V niektorých krajinách poskytovali regionálne alebo miestne samosprávy vzdelávajúcim sa dospelým a poskytovateľom vzdelávania digitálne vybavenie a nástroje. Hoci to pomohlo, tieto opatrenia neriešili značné potreby v tomto sektore. Niektorí poskytovatelia museli ukončiť všetky činnosti na niekoľko týždňov a mesiacov, najmä pokiaľ ide o učenie sa prácou, keďže to si často vyžaduje fyzickú prítomnosť.

Ťažkosti nahlásili aj osoby so zdravotným postihnutím: v súvislosti s dostupnosťou technológie a digitálneho vzdelávacieho materiálu; dostupnosťou podpornej technológie; technickou podporou poskytovanou študentom so zdravotným postihnutím a spôsobilosťou učiteľov v otázkach zdravotného postihnutia a prístupnosti.

V rámci otvorenej verejnej konzultácie o akčnom pláne digitálneho vzdelávania, ktorá sa uskutočnila od 18. júna do 4. septembra 2020, bolo prijatých viac ako 2 700 príspevkov. Stredobodom konzultácie boli skúsenosti so vzdelávaním počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, pričom konzultácia sa zamerala na študentov; rodičov a opatrovateľov; širokú verejnosť; zamestnávateľov a spoločnosti a pedagógov a inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy.

Komisia zorganizovala širokú škálu konzultácií so zainteresovanými stranami s cieľom získať informácie a zhromaždiť dôkazy na účely tejto iniciatívy. Konzultácie sa uskutočnili od februára do septembra 2020 a zapojili sa do nich organizácie verejného a súkromného sektora, organizácie vzdelávania a odbornej prípravy a rôzne ďalšie zainteresované strany vrátane výskumných inštitúcií a občianskej spoločnosti.

So zrýchľovaním digitálnej zmeny je nevyhnutné, aby sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy zodpovedajúcim spôsobom prispôsobili. Zatiaľ čo zodpovednosť za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov nesú v prvom rade členské štáty, v posledných rokoch sa zvýšila dynamika šírenia a výmeny najlepších postupov v oblasti digitálneho vzdelávania a rozvíjania spoločných nástrojov a rámcov na úrovni EÚ. Spájanie síl a spolupráca v oblasti digitálneho vzdelávania neboli nikdy dôležitejšie. EÚ môže zohrávať aktívnejšiu úlohu pri identifikácii, výmene a rozširovaní osvedčených postupov a podpore členských štátov a komunít pôsobiacich v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy ako celku, a to zabezpečením nástrojov, rámcov, usmernení, technických odborných znalostí a výskumu.

Podľa respondentov by opatrenia na úrovni EÚ mali podporovať profesijný rozvoj učiteľov; poskytovať usmernenia v oblasti digitálneho vzdelávania; zvýšiť úsilie členských štátov o zlepšenie pripojiteľnosti a infraštruktúry, poskytovať podporu inštitúciám vzdelávania a odbornej prípravy na rozvoj stratégií digitálneho vzdelávania a osobitných opatrení pre znevýhodnené skupiny. Respondenti z niekoľkých členských štátov považujú za nevyhnutné investovať do infraštruktúry, digitálnych zručností, digitálnej gramotnosti a bezpečného online prostredia (platformy/nástroje) s vysokokvalitným obsahom. Respondenti uviedli, že vzdelávacie inštitúcie by to mali zabezpečiť tak, že čo najlepšie využijú inovatívne riešenia, ktoré ponúkajú súkromní poskytovatelia vzdelávania a vývojári technológií.

Podľa respondentov by sa digitálne technológie mali začleniť do systému vzdelávania a odbornej prípravy na základe konzistentného súboru noriem a usmernení kvality, ktorým sa zabezpečí vhodná kombinácia digitálnych a osobných vzdelávacích skúseností. Hoci mnohí respondenti považujú osobnú interakciu za zásadnú, očakávajú, že kríza urýchli prechod na zmiešané alebo hybridné vzdelávanie a odbornú prípravu.

„Žijeme v digitálnej ére, čo je obrovská výhoda. Digitálna gramotnosť a digitálne zručnosti sú nevyhnutné a nemali by sa viac ignorovať. Tieto zručnosti by sa mali neustále rozvíjať zároveň s digitálnou infraštruktúrou. Je to jediný spôsob, ako dosiahnuť, aby boli investície do technológie účinné.“ Zástupca odvetvia

Sociálno-ekonomická situácia rodičov zohrala kľúčovú úlohu v ich schopnosti pomáhať žiakom a študentom pokračovať v procese vzdelávania. Rodičia s dosiahnutým vysokoškolským vzdelaním mali vo všeobecnosti lepšie predpoklady pomôcť študentom tým, že pre nich doma zabezpečili priaznivé vzdelávacie prostredie. Nezaujímavosť učebných materiálov, chýbajúce usmernenie a štruktúra učenia a hodnotenia viedli k tomu, že niektorí študenti, učitelia a rodičia sa prestali angažovať. Podľa respondentov online vzdelávacie zdroje a obsah musia byť relevantnejšie, interaktívnejšie a ľahšie použiteľné. Respondenti sa takisto domnievajú, že tieto zdroje by mali poskytovať relevantné zručnosti pre trh práce, mali by byť kvalitné a mali by byť uznané vnútroštátnymi orgánmi.

·Strategickým cieľom všetkých orgánov a agentúr pôsobiacich v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy musí byť kvalitné a inkluzívne digitálne vzdelávanie rešpektujúce ochranu osobných údajov a etické zásady. Pred pandémiou bol za digitálne vzdelávanie často zodpovedný tím alebo oddelenie v rámci vzdelávacích inštitúcií, ministerstiev alebo verejných orgánov. Kríza ukázala, že digitálne vzdelávanie nie je okrajovou otázkou, ale ústredným prvkom učenia sa, výučby a hodnotenia v 21. storočí. Všetky subjekty pôsobiace v oblasti vzdelávania musia strategicky uvažovať o tom, ako možno digitálne technológie začleniť do vzdelávania a odbornej prípravy.

·Transformácia vzdelávania v digitálnom veku je úlohou celej spoločnosti. Táto transformácia by mala zahŕňať posilnený dialóg a silnejšie partnerstvá medzi pedagógmi, súkromným sektorom, výskumnými pracovníkmi, obcami a verejnými orgánmi. Rodičia, podniky, občianska spoločnosť a samotní študenti vrátane mladších študentov by mali byť viac zapojení do úsilia o to, aby sa vysokokvalitné, dostupné a inkluzívne digitálne vzdelávanie a odborná príprava stali realitou pre všetkých. Toto úsilie by sa malo opierať o dôkazy a údaje s cieľom monitorovať pokrok a zlepšiť naše chápanie výziev a príležitostí, ktoré prináša digitálna transformácia vo vzdelávaní.

·Primerané investície do pripojiteľnosti, vybavenia a organizačných kapacít a zručností by mali zabezpečiť, aby k digitálnemu vzdelávaniu mali prístup všetci. Vzdelávanie je základným ľudským právom a prístup k nemu musí byť zaručený, a to bez ohľadu na prostredie, v ktorom sa uskutočňuje – fyzické, digitálne alebo kombinované. Právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie je prvou zásadou Európskeho piliera sociálnych práv, zatiaľ čo piata zásada piliera poskytuje pracovníkom právo na odbornú prípravu.

·Digitálne vzdelávanie by malo zohrávať kľúčovú úlohu pri zvyšovaní rovnosti a inkluzívnosti. Digitálne zručnosti sú nevyhnutné na to, aby bolo možné vyvíjať a zavádzať digitálne prístupné a inkluzívne systémy. Podobne nedostatok digitálnych zručností a nedostatočná prístupnosť spôsobili, že mnohé znevýhodnené skupiny, učitelia a rodiny neboli schopné pokračovať v práci a vo vzdelávaní počas obmedzenia pohybu. Nielenže sa tým zvýšilo riziko chudoby a znevýhodnenia, ale prehĺbila sa aj nerovnosť vo vzdelávaní a odbornej príprave.

·Digitálna kompetencia by mala byť základnou zručnosťou pre všetkých pedagógov a zamestnancov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a mala by byť zakotvená vo všetkých oblastiach profesijného rozvoja učiteľov vrátane počiatočného vzdelávania učiteľov. Pedagógovia sú vysoko vzdelaní a zruční odborníci, ktorí potrebujú sebadôveru a zručnosti na účinné a kreatívne využívanie technológií s cieľom zapojiť a motivovať svojich študentov, podporovať nadobúdanie digitálnych zručností študentmi a zabezpečiť, aby boli použité digitálne nástroje a platformy prístupné všetkým študentom. Učitelia a školitelia by mali mať prístup k neustálym príležitostiam na odborné vzdelávanie a rozvoj prispôsobeným ich potrebám a odbornosti. Digitálne vyučovacie metódy a inovácia v digitálnom vzdelávaní by sa mali začleniť do všetkých programov počiatočného vzdelávania učiteľov a mali by sa podporovať vo vzdelávaní a odbornej príprave pracovníkov s mládežou.

·Vedúci pracovníci v oblasti vzdelávania zohrávajú v digitálnom vzdelávaní kľúčovú úlohu. Musia pochopiť, ako a kde môžu digitálne technológie zlepšiť vzdelávanie; poskytovať primerané zdroje a investície; posilniť postavenie pedagógov; poučiť sa z najlepších postupov a podporovať primeranú organizačnú zmenu a kultúru, ktorá oceňuje a odmeňuje inovácie a experimentovanie. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy sa musia vyvíjať a prispôsobovať, čo si vyžaduje, aby túto zmenu viedli všetci aktéri vrátane vedúcich pracovníkov inštitúcií a tvorcov politiky.

·Digitálna gramotnosť je nevyhnutná pre život v digitalizovanom svete. Keďže počítače a algoritmy sprostredkúvajú mnohé každodenné činnosti, je dôležité vzdelávať ľudí v každom veku o vplyve digitálnych technológií na kvalitu života a o spôsobe fungovania technologických systémov. Je to dôležité na pochopenie rizík a príležitostí, ktoré prinášajú digitálne technológie, a podporu zdravého, bezpečného a zmysluplného využívania digitálnych technológií. Zahlcovanie informáciami a nedostatok účinných spôsobov overovania informácií spôsobujú, že je o to potrebnejšie, aby jednotlivci vedeli kriticky pristupovať k informáciám, posudzovať ich a filtrovať a aby boli odolnejší voči manipulácii. Digitálne vzdelávanie a zručnosti by mali zohľadňovať aj vplyv vývoja a používania digitálneho vybavenia a služieb na životné prostredie a klímu.

·Základné digitálne zručnosti by sa mali stať súčasťou kľúčových prenosných zručností, ktoré by mal byť každý schopný samostatne rozvíjať; aby sa mohol angažovať v spoločnosti ako aktívny občan; využívať verejné služby; a uplatňovať základné práva. Dobré chápanie digitálneho sveta by malo byť súčasťou formálneho a neformálneho vzdelávania poskytovaného v každej inštitúcii vzdelávania a odbornej prípravy. Základné verejné služby sa čoraz viac poskytujú prostredníctvom elektronickej verejnej správy, vďaka čomu sú základné digitálne zručnosti nevyhnutné pre každodenný život.

·Na podporu konkurencieschopnosti potrebujeme, aby ľudia mali najnovšie pokročilé digitálne zručnosti na zvládnutie súbežnej ekologickej a digitálnej transformácie spoločnosti, verejných služieb a všetkých častí hospodárstva. Zavádzanie technológií ovplyvňuje pracovné miesta a každodenný život. Preto je ešte dôležitejšie investovať do celoživotného vzdelávania tým, že sa bude podporovať, poskytovať a uznávať zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností pre digitálne hospodárstvo.

·Na zvýšenie relevantnosti, kvality a inkluzívnosti európskeho vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach je potrebný vysokokvalitný obsah vzdelávania. Vzdelávacie inštitúcie zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu ako poskytovatelia celoživotného vzdelávania. Digitálne technológie by sa mali využívať na uľahčenie poskytovania flexibilných a prístupných vzdelávacích možností, a to aj pre dospelých študentov a odborníkov, čo by im pomohlo pri získavaní nových zručností, zvyšovaní úrovne zručností alebo zmene kariéry. V oblasti digitálneho vzdelávacieho obsahu, nástrojov a platforiem je potrebné ambicióznejšie úsilie. Toto úsilie by malo podporovať využívanie, zabezpečovanie kvality, potvrdzovanie a uznávanie kurzov a vzdelávacích možností vo všetkých sektoroch vzdelávania a odbornej prípravy. Podpora krátkych vzdelávacích kurzov, ktoré sú uznávané, môže zohrávať kľúčovú úlohu pri zvyšovaní úrovne zručností a získavaní nových zručností. Možno to podporiť prostredníctvom mikrocertifikátov, ktoré zachytávajú vzdelávacie výstupy krátkodobého vzdelávania. V súvislosti s mikrocertifikátmi Komisia rozvíja európsky prístup.

4.Prioritné oblasti a opatrenia

EÚ by mala ambiciózne riešiť príležitosti a výzvy digitálnej transformácie vo vzdelávaní a v odbornej príprave. Uvedené hlavné zásady sú základom dvoch strategických priorít, ktoré sa majú realizovať na úrovni EÚ, pričom sa v plnej miere dodržiava zásada subsidiarity:

4.1.Strategická priorita č. 1: Podpora rozvoja vysokovýkonného ekosystému digitálneho vzdelávania

Podpora vysokokvalitného a inkluzívneho digitálneho vzdelávania musí byť spoločným úsilím celej spoločnosti. Vlády, inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, súkromný sektor a verejnosť sa musia zapojiť do tohto úsilia s cieľom vytvoriť vysokovýkonný ekosystém digitálneho vzdelávania. Politiky, ktoré sú relevantné z hľadiska digitálneho vzdelávania, musia byť lepšie prepojené a v tejto veci môže EÚ prispieť na všetkých úrovniach. V ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 sa už zdôraznila potreba bezprecedentných investícií do zručností a pripojiteľnosti a každá z nich sa stala jednou zo siedmich hlavných investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Kľúčoví aktéri, najmä učitelia a školitelia, by mali byť lepšie vybavení a vyškolení, aby sa účinnejšie zapájali do digitálnej transformácie vzdelávania a chápali príležitosti, ktoré to môže priniesť, ak sa využívajú účinne.

Účinné plánovanie a rozvoj digitálnej kapacity má zásadný význam pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy. To si vyžaduje rozvoj a prebiehajúcu revíziu a aktualizáciu digitálnych stratégií, ktorými sa riešia technologické medzery v infraštruktúre, vo vybavení a v rozvoji príslušných organizačných spôsobilostí vo vzdelávaní vrátane schopnosti poskytovať hybridné spôsoby vzdelávania a výučby (dištančné a na mieste). Mala by sa rozvíjať kapacita na zabezpečenie dostupnosti podporných technológií a dostupného digitálneho obsahu a všeobecnejšie by sa mal riešiť nerovný prístup, napr. zo sociálno-ekonomických dôvodov alebo na základe vidieckeho-mestského pôvodu. Pre takéto plánovanie a rozvoj je nevyhnutná inštitucionalizovaná podpora, ako aj interdisciplinárne tímy vrátane manažmentu, technológov a inštruktážnych dizajnérov s dôrazom na potreby a skúsenosti zamestnancov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

Vysokokapacitné internetové pripojenie má pre vzdelávanie zásadný význam. Dopyt po pripojiteľnosti rastie vďaka aplikáciám náročným na šírku pásma, ako je video stríming, videokonferencie, cloud computing a iné vznikajúce aplikácie (ako napríklad virtuálna a rozšírená realita). Poskytovanie rýchleho a spoľahlivého internetu vzdelávacím inštitúciám a vzdelávajúcim sa osobám je dôležité na zabezpečenie účinnej a stimulujúcej vzdelávacej skúsenosti. To znamená, že treba zabezpečiť, aby prístup na internet nebol obmedzený na konkrétnu triedu alebo počítačové laboratórium. Okrem toho pedagógovia považujú spoľahlivé Wi-Fi pripojenie za nevyhnutný predpoklad, ak majú vo vyučovaní používať technológiu bez pochybností. Nedávne obdobie narušenia vzdelávania a zatvorenie fyzických priestorov poukázalo na potrebu vzdelávajúcich osôb mať prístup k vybaveniu a internetu, aby mohli pokračovať vo vzdelávaní sa doma alebo na inom mieste.

Obsah digitálneho vzdelávania a odborná príprava v oblasti digitálnych zručností – vrátane digitálnych vyučovacích metód – budú pre zamestnancov nevyhnutné. V závislosti od kontextu a potrieb vzdelávajúcej sa osoby budú mať zamestnanci väčšiu podporu pri online, prezenčnom alebo zmiešanom vyučovaní. Pedagógovia by mali mať možnosť využívať inovačné metódy; vedieť o vplyve digitálnych technológií a služieb na životné prostredie a klímu, aby mohli prijímať čo najudržateľnejšie rozhodnutia; zapojiť sa do partnerského učenia a podeliť sa o svoje skúsenosti. Dôveryhodný ekosystém digitálneho vzdelávania si vyžaduje kvalitný obsah, ľahko použiteľné nástroje, služby s pridanou hodnotou a bezpečné platformy, ktoré zachovávajú súkromie a dodržiavajú etické normy. Prístupnosť, inkluzívnosť a dizajn zameraný na vzdelávajúce sa osoby sú nevyhnutné. V rámci rozvoja európskeho digitálneho obsahu vzdelávania by sa mala podporovať najvyššia pedagogická a vzdelávacia kvalita a rešpektovať rozmanitosť a kultúrne bohatstvo členských štátov.

Európska komisia bude v záujme podpory vysokovýkonného ekosystému digitálneho vzdelávania vykonávať tieto opatrenia: