OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV SPRÍSTUPNENIE SUROVÍN PRE BUDÚCI BLAHOBYT EURÓPYNÁVRH EURÓPSKEHO PARTNERSTVA PRE INOVÁCIE V OBLASTI SUROVÍN /* COM/2012/082 final */





SPRÍSTUPNENIE SUROVÍN PRE BUDÚCI BLAHOBYT EURÓPY NÁVRH EURÓPSKEHO PARTNERSTVA PRE INOVÁCIE V OBLASTI SUROVÍN 1. Úvod Strategický význam udržateľných dodávok surovín do EÚ, pre priemysel a spoločnosť ako celok, je široko uznávaný v rôznych strategických dokumentoch politiky, ako sú napríklad Iniciatíva v oblasti surovín[1], ktorú navrhla Európska komisia, príslušné závery Rady[2] a správa z EP[3]. V stratégii Európa 2020 sa poukázalo na význam tejto otázky v rámci hlavných iniciatív „Priemyselná politika“[4] a „Efektívne využívanie zdrojov“[5]. Okrem toho sa na význam efektívneho využitia zdrojov poukázalo v pridruženom pláne v oblasti efektívneho využívania zdrojov[6]. V týchto dokumentoch sú jasne stanovené nové výzvy a riziká súvisiace s nedostatkom dodávok a neefektívnym využívaním zdrojov, ktorým čelí EÚ vzhľadom na rastúcu celosvetovú hospodársku súťaž v oblasti surovín. Európa sa paradoxne vidí už pár desaťročí v pozícií dodávateľa surovín, ktorého dodávky sa postupne znižujú. Náročnosť a naliehavosť príslušných otázok jednoznačne dokázali, že pokračovanie „vo zvyčajnej činnosti“ nie je pre Európu ďalej možné. Práve tu sa do popredia dostáva uplatňovanie inovácie. V 21. storočí prichádza nová paradigma, ktorou sa nám ponúka nový smer k inovácii ako k hnacej sile, ktorá je zatiaľ v Európe v oblasti surovín vo veľkej miere nevyužitá. Komisia stanovila v roku 2010 vhodný rámec európskych partnerstiev pre inovácie (ďalej len „EIP“) ako časť hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii[7]. Takéto partnerstvá sa nadviažu v prípadoch potreby spoločného potenciálu verejného a súkromného úsilia na regionálnych a vnútroštátnych úrovniach a úrovni EÚ v oblasti inovácie, výskumu a vývoja a opatrení na strane dopytu na účely rýchlejšieho a účinnejšieho dosiahnutia spoločenských cieľov. Ako sa uvádza v tomto oznámení, toto platí pre prípad surovín. Toto partnerstvo sa bude zameriavať na neenergetické a nepoľnohospodárske suroviny vrátane zoznamu EÚ týkajúceho sa kritických surovín[8]. Z toho dôvodu zahŕňa aj kovové rudy, priemyselné a stavebné nerasty, ako aj iné priemyselné suroviny napríklad prírodný kaučuk a drevo. Mnoho týchto materiálov zohráva zásadnú úlohu v inovačných technológiách, ktoré poskytujú ekologické a technické aplikácie citlivé k životnému prostrediu. Sú tiež dôležité na výrobu kľúčových zliatin, nových a inovačných výrobkov, ktoré si vyžaduje naša moderná spoločnosť, ako napríklad batérie pre elektrické vozidlá, fotovoltické systémy a zariadenia pre veterné turbíny, ktorými sa umožňujú plniť ciele obnoviteľnej energie. Spoločným cieľom tohto partnerstva bude, že Európa do roku 2020 urobí veľký krok smerom k zníženiu svojej závislosti na dovoze surovín. Dosiahne sa to prostredníctvom urýchlenia inovácií, ktorými sa zabezpečia bezpečné a udržateľné dodávky primárnych aj sekundárnych surovín alebo ktorými sa predíde plytvaniu kľúčovými surovinami počas ich celého životného cyklu. V tomto návrhu sa zohľadňujú nadobudnuté skúsenosti v kontexte pilotného EIP „Aktívne a zdravé starnutie“. Buduje sa tiež na základe rôznych príspevkov z členských krajín, výskumných komunít a iných zainteresovaných strán, ktoré sa zbierajú v kontexte rôznych stretnutí, seminárov a podujatí, ako aj verejných konzultácií, ktoré sa organizovali počas rokov 2010 a 2011. 2. príležitosti inovácie v rámci hodnotového reťazca surovín Geologický prieskum a mapovanie sa v EÚ mnoho rokov vykonávajú prostredníctvom vnútroštátnych geologických prieskumov, ktoré musia prebiehať s obmedzením vnútroštátnych rámcov a nariadení. Doteraz sa v plnej miere nedospelo k výhodám vhodnej koordinácie alebo dokonca k integrácii aktivít v rámci rozličných 27 geologických prieskumov v EÚ. Napriek tomu však inovačné myslenie založené na zvýšenom budovaní sietí a spolupráce ponúka obrovský potenciál posunúť sa dopredu. Stanovením európskych noriem sa zjednoduší vytvorenie jednotnej geologickej vedomostnej základne v EÚ, čo môže tiež viesť k nákladovo efektívnejšiemu rozvoju a použitiu požadovaných moderných technológií, akými sú napríklad satelitné zdroje informácií a pokročilé 4D počítačové modelovacie systémy. Podiel EÚ na celosvetovom baníctve sa za posledných 50 rokov podstatne zmenšil. Viedlo to k strate nevyhnutnej odbornosti a zručností. Takéto zručnosti sú však potrebné, aby sa zaistila bezpečnosť baníckych činností a aby sa splnila potenciálna rastúca potreba ťažiť hlbšie, vo vzdialenejších oblastiach a za ťažších podmienok (napr. na morskom dne, v arktickej oblasti). Vysoká úroveň bezpečnejších a ekologicky priaznivejších techník ťažby predstavuje nové výzvy a zároveň vytvára nové trhové príležitosti. Znížilo by sa tak aj riziko závažných nehôd v baníctve. Táto odbornosť a zručnosti však nie sú požadované iba v oblasti ťažby, ale v celom hodnotovom reťazci (prieskum, spracovanie, recyklácia, náhrada). Aj keď Európa ako celok urobila významný pokrok, najmä pokiaľ ide o recykláciu odpadov, dá sa urobiť viac na zabránenie plytvania cennými surovinami vo všetkých fázach ich životného cyklu. Plným uplatnením prvých krokov európskej „hierarchie odpadov“ (prevencia, po ktorej nasleduje príprava na opakované využitie a recykláciu) by sa mohlo zabrániť nenapraviteľnej strate cenných zdrojov a mohli by sa vytvoriť nové podnikateľské a pracovné príležitosti v EÚ. Inovácia môže byť silnou hnacou silou pri zvládnutí týchto výziev. Odbornosť v inžinierstve a spracovaní sa rozvinula aj v iných nových oblastiach, ako napríklad v oblastiach robotiky a iných základných podporných technológii (KET – key enabling technologies). Zavedenia pokročilých diaľkovo ovládateľných operácií a automatizácia v podzemných baniach a inovatívne používanie bioluhovania na ťažbu niklu a iných kovov spôsobom, ktorý je citlivý k životnému prostrediu a je nákladovo efektívny, umožňujú konkurencieschopnejšie a udržateľnejšie baníctvo v EÚ. Nové monitorovacie techniky vrátane používania satelitných technológií by mohli pomáhať v zabránení vážnym nehodám. Inovácia je tiež veľmi dôležitá vo fáze spracovania, v ktorej sú potrebné pokročilé technologické riešenia na efektívne vodné hospodárstvo, spotrebu energie a recykláciu (ako napríklad v prípade kritických surovín ako indium a gálium, ktoré sú derivované zo základných kovov). Čím viac bude EÚ pokročilejšia v rozvoji tohto inovačného prístupu, tým lepšie bude pripravená na zohrávanie vedúcej úlohy v zavedení nových technológií, ktoré sú citlivé k životnému prostrediu a zdrojovo efektívne, v Európe a tretích krajinách. Dodatočný pozitívny vedľajší účinok môže predstavovať šírenie najlepších postupov, ktorými sa zase prispeje k celosvetovo lepšiemu zachovávaniu životného prostredia. Udržateľné a zdrojovo efektívne riadenie surovín, zvýšená príprava na opakované využitie a recykláciu, zber a mobilizácia materiálov na báze dreva môžu prispieť nielen k zastaveniu straty biodiverzity, k zníženiu celosvetových emisií skleníkových plynov, ale aj k zaisteniu dodávok surovín a riešeniu ich nedostatku v Európe, napr. vlákno na báze dreva na recyklovanie v Európe. Obrovským nárastom v predaji moderných komunikačných zariadení, akými sú napríklad mobilné telefóny a prenosné počítače, ktorých miera výmeny je tendenčne vysoká, sa vytvoril enormný potenciál cenného odpadu („naše mestské bane“). Mobilný telefón sa dnes skladá z viac ako 40 rôznych surovín, ako napríklad z kobaltu, gália, platiny a vzácnych zemín. Každý občan v EÚ generuje v súčasnosti ročne okolo 17 kg odpadu z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ), pričom sa predpovedá, že toto číslo narastie do roku 2020[9] na 24 kg. Recyklovanie vzácnych zemín z elektronických zariadení je však napr. veľmi náročné z technologického, ale aj ekonomického hľadiska. Separovaný zber odpadu sa musí ďalej podporovať a trhy treba povzbudiť k pokroku. Zabránenie ilegálnemu vývozu a nevhodnému spracovaniu odpadu môže okrem toho viesť k značným výhodám pre životné prostredie a k rekuperácii cenných materiálov (napr. kovový odpad, zozbieraný papier na recykláciu). Nové nákladovo efektívne techniky recyklácie, ktoré sú citlivé k životnému prostrediu, a najlepšie postupy v súvislosti so zberom a spracovaním odpadov, ponúkajú možnosť zlepšiť recykláciu hlavných surovín. Na ilustráciu, nedávny rozvoj špeciálnych lepidiel, ktoré obsahujú zakódované informácie na základe jedinečných chemických identifikátorov, môže prispieť k boju proti nelegálnemu obchodovaniu s kovovými výrobkami a so šrotom a proti ich krádežiam. Niektoré členské štáty okrem toho podstatne zvýšili mieru zberu a recyklácie zavedením vhodných hospodárskych nástrojov vrátane realizovania systémov zodpovednosti výrobcu, aby sa podporoval separovaný zber, opakované využitie a recyklácia. Veľa uplatnení okrem toho závisí od hlavných surovín, ktoré je v súčasnosti veľmi náročné až takmer nemožné nahradiť pre ich osobitné fyzikálne a chemické vlastnosti. Môže sa využiť náhrada na vývoj alternatívnych materiálov v určitých uplatneniach alebo na výmenu uplatnení rovnocennou technológiou, pri ktorej sa netreba spoliehať na hlavné suroviny. Napríklad vývoj keramických vysokoteplotných supravodičov by mohol predstavovať náhradu trvalých magnetov vo veterných turbínach, ktoré v súčasnosti používajú vzácne zeminy ako napríklad neodým a dysprózium. V skratke sa v uvedených príkladoch ukazuje, že: · inovácia je nevyhnutnou podmienkou pre Európu, aby znovu získala úlohu a miesto v zdrojovo efektívnom využívaní a udržateľnom dodávaní surovín, bez ktorých bude narušená udržateľnosť celého jej hospodárstva; · inovácia je potrebná, aby sa zachovala a zlepšila konkurencieschopnosť priemyslu v EÚ a zaistilo sa účinné využívanie zdrojov v Európskej únií; · inovácia je potrebná pozdĺž celého hodnotového reťazca surovín, teda je potrebný komplexný prístup, aby sa riešili rôzne výzvy, ktorým bude EÚ čeliť v nasledujúcich rokoch. V tejto situácii sa požadujú cielené snahy v oblasti inovácie a výskumu, nové technológie a multidisciplinárne prístupy na preklenutie rozdielov v našich znalostiach. 3. Pridaná hodnota európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti surovín Podpora, ktorú už poskytli Rada a Európsky parlament, v súvislosti so surovinami a zdrojovo efektívnymi stratégiami EÚ, ktoré predložila Komisia, ukazuje, že existuje narastajúce povedomie potreby riešiť uvedené výzvy na vnútroštátnej a aj európskej úrovni. Užšia spolupráca v EÚ medzi verejnými orgánmi, ale aj medzi verejnými a súkromnými subjektmi, poskytne podnet potrebný na prekonanie veľkých prekážok. Medzi tieto prekážky patrí (pozri tiež bod 1.3 v prílohe): · nedostatočná kritická kapacita na dosiahnutie jednotného cieľa; · nedostatočná spolupráca medzi členskými štátmi v rôznych oblastiach v súvislosti so surovinami; · chýbajúci integrovaný prístup k „hodnotovým reťazcom“ od ťažby a spracovania suroviny, návrhu výrobku a použitia až po koniec životnosti; · veľmi obmedzená spolupráca medzi vnútroštátnymi výskumnými organizáciami a vysoká fragmentácia európskeho výskumného priestoru v tejto oblasti; · nedostatočne rozvinutá geopolitická úloha EÚ v zaistení prístupu európskych spoločností k surovinám vo svete, pri čo najväčšom možnom zohľadnení európskych environmentálnych noriem. Skutočnú pridanú hodnotu európskeho partnerstva pre inovácie poskytnú platformy, ktorých cieľom bude združiť príslušné politiky a subjekty na úrovni Spoločenstva, ale bez nahradenia existujúceho právneho rozhodovacieho procesu na úrovni EÚ. 3.1. Rozsah pôsobnosti a ciele Toto EIP prispeje k strednodobej a dlhodobej bezpečnosti udržateľných dodávok surovín (vrátane kritických surovín, priemyselných materiálov a materiálov na báze dreva), ktoré sú potrebné na splnenie zásadných potrieb modernej spoločnosti, ktorá využíva zdroje efektívne. Predstavuje nevyhnutný príspevok ku konkurencieschopnosti európskych odvetví, k zvýšenej efektívnosti zdrojov v EÚ a k rozvoju nových európskych aktivít v oblasti recyklácie. Celkovým cieľom EIP je znížiť závislosť Európy na dovoze surovín, ktoré sú kritické pre európske odvetvia. Dosiahne sa to poskytnutím dostatočnej pružnosti a alternatív pri dodávaní dôležitých surovín do Európy, pri zohľadnení dôležitosti zmiernenia negatívneho účinku niektorých materiálov počas ich životného cyklu na životné prostredie, a čím sa z Európy stane svetový líder v spôsobilostiach týkajúcich sa prieskumu, ťažby, spracovania, recyklácie a náhrady do roku 2020. Od EIP sa očakáva, že v rámci svojho strategického vykonávacieho plánu (SIP) stanoví ciele vplyvu na meranie úspechu, napríklad pokiaľ ide o veľké zníženie závislosti na dovoze niektorých z najkritickejších surovín. Komisia okrem toho navrhuje niektoré osobitné a konkrétne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť najneskôr v roku 2020, napríklad: · európske normalizované štatistické nástroje určené na prieskum zdrojov a rezerv (pozemné a morské) a 3-D geologická mapa; · dynamický modelovací systém, ktorý spája trendy v zásobovaní a dopyt s hospodársky využiteľnými rezervami a analýzou celého životného cyklu vrátane vyhodnotenia environmentálnych, hospodárskych a sociálnych účinkov rôznych scenárov; · desať pilotných opatrení (napr. ukážkové zariadenia) v oblasti prieskumu, ťažby a spracovania, zberu a recyklácie; · náhrada aspoň za tri hlavné použitia kritických a vzácnych surovín; · sieť výskumných, vzdelávacích a školiacich stredísk v oblasti udržateľného baníctva a riadenia materiálov (M³), pri zaistení vhodnej kooperácie s možným Európskym inovačným a technologickým inštitútom (EIT), znalostným a inovačným spoločenstvom (ZIS) v oblasti udržateľného prieskumu, ťažby, spracovania a recyklácie; · zdokonalená efektívnosť pri využívaní materiálov a prevencii, opakovanom využití a recyklácii cenných surovín z toku odpadu, s osobitným zreteľom na materiály, ktoré majú možný negatívny účinok na životné prostredie; · určené príležitosti a vývoj nových myšlienok v oblasti inovačných surovín a výrobkov s trhovým potenciálom; · proaktívna stratégia EÚ vo viacstranných organizáciách a v dvojstranných vzťahoch, napr. s USA, Japonskom a Austráliou v rôznych oblastiach, ktoré pokrýva EIP. Týmito cieľmi sa tiež umožní vhodná kontrola a monitorovanie fungovania EIP vrátane práce, ktorá má byť vykonaná a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť. 3.2. Mechanizmy Pridaná hodnota EIP spočíva v tom, že sa budú uplatňovať veľké inovačné mechanizmy[10] vrátane nasledujúcich širších kategórií, aby sa dosiahli spoločné ciele (ako sú uvedené v bode 3.1): · podpora rozvoja technických aj netechnických inovácií , napr. nové kombinácie výrobkov a služieb, nových služieb, lepšieho návrhu výrobkov, aby sa zaistila ich recyklovateľnosť na konci ich života, návrhy ovplyvnené používateľmi, nové nástroje politiky na výskum a inováciu; · povzbudenie excelentnosti vo vedeckej základni a investovanie do ľudí (zručností); · podpora cielených inovačných regulačných opatrení a/alebo spolupráca s členskými štátmi s cieľom zlepšiť podmienky regulačného rámca, ktoré sú zamerané na inováciu; · podpora cielenej normalizácie a nástrojov verejného obstarávania; · spojenie nástrojov politiky a organizácií (tvorcovia politík, agentúry, odvetvia, výskumníci), ktoré spolupracujú na stranách zásobovania a dopytu, aby sa urýchlil čas vstupu na trh a rozšírili inovácie. Uvedené nástroje môžu pôsobiť buď na strane ponuky, alebo na strane dopytu trhu. Primerané monitorovanie výsledkov sa však musí zabezpečiť na oboch stranách. Strana ponuky: Na vnútroštátnej úrovni Financovanie výskumu a inovácie členskými štátmi a regiónmi Zručnosti a školenie v členských štátoch Na medzinárodnej úrovni (úroveň EÚ) Eureka, Eurostars, ERANet Rámcové programy EÚ RP7 (Spolupráca, PPP, Cost, JTI, ERANet, ESFRI…) EIT ZIS CIP Nástroje EIB Štrukturálne fondy || Veda, VTRI || Strana dopytu: Na vnútroštátnej úrovni Regulácia (vrátane regulačného vykonávania) Obstarávanie v členských štátoch a regiónoch Na medzinárodnej úrovni (úroveň EÚ) Normy/Označovania Regulácia (vrátane regulačného vykonávania) Verejné obstarávanie IP a prenos vedomostí Monitorovanie trhu Na medzinárodnej úrovni (celosvetovo) Obchodná politika Politický dialóg || Trh, spotrebitelia Na „strane ponuky“ musia byť investície do výskumu v oblasti baníctva, náhrady, efektívnosti zdrojov a recyklácie lepšie prispôsobené spoločným cieľom partnerstva pre inovácie, aby sa vytvorila potrebná kritická masa, pretože žiadny vnútroštátny ani európsky výskumný program nemôže zahrnúť všetky aspekty a investície do výskumu a riziká sú príliš rozsiahle pre mnoho súkromných spoločností. Toto si vyžaduje intenzívne zapojenie existujúcich sietí (napr. ERANET pri materiáloch, Európska technologická platforma pre udržateľné minerálne zdroje, technologická platforma drevospracujúceho sektoru a iné európske technologické platformy) a podporu nových sietí výskumníkov a verejných aj súkromných organizácií financovania v Európe. Komisia navrhla pre budúci program EÚ pre výskum a inovácie Horizont 2020, osobitný cieľ, ktorým sa rieši spoločenská výzva – „opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny“. Aj keď má Európa určitú tradíciu vo financovaní výskumu a inovácie v tejto oblasti, existuje ďalší významný potenciál[11] na strane dopytu na umiestnenie nových výrobkov a služieb na trh. Obzvlášť dôležité pre MSP je urýchlenie času vstupu na trh. Toto EIP by preto mala stimulovať inovácie tak na strane ponuky, ako aj na strane dopytu, ak je to možné a vhodné, prostredníctvom nástrojov, ako sú právne predpisy, verejné obstarávanie, analýza životných cyklov, práva duševného vlastníctva a normy. Inovácii súvisiacej s politikami udržateľnej spotreby a výroby by sa mal pripisovať osobitný význam. Stimuly pre udržateľné verejné obstarávanie, ktoré je zamerané na inováciu, už existuje v Európe a siete typu verejných obstarávateľov[12] v oblasti iniciatívy vedúcich trhov by mohli byť zavedené a na EIP by sa mohlo uplatniť širšie využitie kritéria ekologického verejného obstarávania[13] s cieľom podporiť zavedenie a rozšírenie (ekologických) inovácií. 3.3. Pracovné balíky Na základe informácií od zainteresovaných strán a od tvorcov politík sú možné akcie, ktoré sa majú prijať, zoskupené do piatich častí alebo „pracovných balíkov“ (ďalej len „PB“). Tieto PB, v ktorých budú zahrnuté akcie na strane ponuky aj dopytu, nebudú fungovať na základe samostatnosti a vzájomného vylučovania. Individuálne PB budú skôr na seba vzájomne pôsobiť a je medzi nimi aj zámerné prelínanie. Okrem toho môžu byť prijaté na riešenie meniacich sa potrieb a na zachytenie nových príležitosti. Štruktúra riadenia povzbudí spoluprácu, čím sa odstráni prekážka medzi politikami, sektormi, geografickou vzdialenosťou alebo organizačnými kultúrami. Niektoré banícke technológie by mohli byť napr. uplatnené v recyklácii alebo naopak. Bude to tiež spôsob zavedenia lepšej spolupráce medzi veľkými spoločnosťami a MSP, ako aj medzi samotnými MSP, napríklad prostredníctvom regionálnych klastrov. Pre EIP sa navrhujú tieto pracovné balíky (podrobný opis každého PB je uvedený v bode 2 v prílohe): Oblasti politiky zamerané na technológie PB 1 – vývoj inovačných technológií a riešení na udržateľné a bezpečné dodávanie surovín, ťažbu, spracovanie a recykláciu. Tento PB je zameraný na výrobu normalizovaných plánov pre tieto oblasti, pri zohľadnení nákladov pre podniky a predstavuje doplnenie technologického rozvoja. PB 2 – vývoj inovačných technológií a riešení na vhodnú náhradu kritických a vzácnych materiálov. Prvý súbor prioritných opatrení môže byť odvodený zo zoznamu kritických surovín a z hospodársky najdôležitejších a ekologicky najcitlivejších uplatnení. Oblasti politiky nezamerané na technológie PB 3 – zlepšenie európskeho regulačného rámca surovín, znalostí a infraštruktúry. Tento PB je zameraný na vytvorenie a normalizovanie geologických údajov a na určovanie a výmenu najlepších postupov vo vymedzení politík v oblasti nerastov, územného plánovania a príslušnej regulácie v členských štátoch. Podporia sa nim aj opatrenia na podporu technickej excelentnosti a zručností, ktoré sú potrebné v Európe. PB 4 – zlepšenie podmienok regulačného rámca, najmä podporovaním kvality a prevencie, prípravy na opakované využitie a recykláciu verejnými (napr. obstarávanie) a súkromnými iniciatívami. Tento PB je zameraný na optimalizáciu pridanej hodnoty surovín, zlepšenie rentability a zníženie nákladov recyklácie prostredníctvom zvýšenej efektívnosti zberu, triedenia a recyklácie cenných surovín z tokov odpadu. Uplatnia sa ním tiež politiky v oblasti výrobkov, normalizácie a osvedčovania, ako aj hospodárske nástroje pre tento cieľ. Medzinárodná spolupráca – horizontálny prístup PB 5 – uznáva sa v ňom, že celosvetový trh je miesto, kde sa zabezpečuje prístup k surovinám a podporuje sa využitie ekologicky citlivých technológií ťažby a spracovania a môže sa zaoberať riešením výskumu a inovácie, zlepšiť vedomostný základ, obchodnú politiku a politický dialóg s medzinárodnými organizáciami, ako napríklad s Africkou úniou, OECD, Svetovou bankou, G20 a v dvojstranných vzťahoch. Osobitná pozornosť sa bude venovať možnosti lepších synergií medzi touto iniciatívou a rôznymi politikami v súvislosti so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ). 3.4. Štruktúra riadenia Štruktúra riadenia EIP bude v súlade so zásadami stanovenými v iniciatíve Inovácia v Únii. Je zameraná takisto na zladenie potreby záväzku na vysokej úrovni a fungujúcej koordinácie na jednej strane so silnými decentralizovanými operačnými povinnosťami s cieľom zabezpečiť účinnú zodpovednosť profesionálov z praxe a iných kľúčových zainteresovaných strán na druhej strane. Na účely splnenia potrieb tohto EIP sa uplatnili ponaučenia získané v rámci pilotného EIP „Aktívne a zdravé starnutie“[14] o vymedzení riadenia, rozsahu pôsobnosti, plánovania a zahrnutia zainteresovaných strán. Toto EIP spojí všetkých zástupcov verejného sektora (od úrovne EÚ až po vnútroštátnu, regionálnu a miestnu úroveň), priemysel (vrátane MSP), občiansku spoločnosť a iné zainteresované strany, aby sa podporil rozvoj inovácií a ich použitie a rozšírenie na trhu. Základná zásada však je, že EIP poskytne pragmatické, flexibilné a nebyrokratické prostredie, čo umožní zastupovať rôzne záujmy. Tento prístup je vyjadrený v týchto pracovných metódach na operatívnej úrovni (podrobnejšie v bode 3 v prílohe): Riadiaca skupina na vysokej úrovni (High Level Steering Group, ďalej len „HLSG“) poskytne strategické poradenstvo a usmernenie pre toto EIP na základe jasne vymedzeného mandátu. HLSG však nebude zasahovať do formálneho rozhodovacieho procesu, ktorý je stanovený podľa práva Spoločenstva. Jej zloženie bude odrážať hlavné subjekty tohto partnerstva vrátane zástupcov členských krajín vymenovaných na základe ich osobných schopností, EP, spoločností, akademickej obce, výskumných stredísk, MVO a iných inštitúcií. Skupina bude zároveň z hľadiska počtu obmedzená, aby sa zaistila jej účinnosť. HLSG bude poverená vyvinutím plánu SIP vrátane odporúčaných prioritných akčných línii. V reakcii na tento plán HLSG pomôže zabezpečiť pokrok počas úvodnej fázy vykonávania, bude riadiť a podávať správy o pokroku a aktualizovať SIP. S cieľom monitorovať pokrok, práca HLSG bude takisto zahŕňať vyvinutie cieľov vplyvu, ktoré má EIP dosiahnuť Skupina Sherpa, ktorá je tvorená osobnými zástupcami HSLG, poskytne spojenie medzi strategickou a operatívnou úrovňou. Jej hlavnou úlohou bude zaistiť plynulý priebeh partnerstva vrátanie plánovania hlavných akcií, celkovej koordinácie pracovných balíkov a prípravy stretnutí a nadväzujúcich činností riadiacej skupiny na vysokej úrovni. Operatívne skupiny sa zriadia podľa osobitných tém, aby mohli HLSG poskytovať poradenstvo a aby strategický vykonávací plán vyústil do úloh a akcií. Budú pôsobiť na základe flexibilných štruktúr, na určitý čas a v úzkej vzájomnej spolupráci, ak to je potrebné. Aby sa zaistilo, že EIP môže plne čerpať výhody z existujúcej excelentnosti v rámci EÚ, operatívne skupiny by sa mali po transparentnom postupe menovania zamerať na čo najširšie pokrytie (geografické pokrytie 27 členských štátov a rôznych oblastí s požadovanou odbornosťou). Stretnutia sa budú organizovať takým spôsobom, aby sa maximalizovali príspevky odborníkov. 3.5. Dosah S cieľom maximalizovať transparentný informačný tok a zodpovednosť počas času trvania EIP bude nevyhnutné zabezpečiť interakciu s politickou úrovňou, ako aj spoločnosťou všeobecne (pozri aj prílohy 4 a 5). Tento cieľ sa dosiahne dvoma spôsobmi. Na politickej úrovni má Komisia v úmysle predložiť Rade a EP každoročne správu. Na úrovni spoločnosti sa bude EIP snažiť o účasť širokej verejnosti prostredníctvom organizovania verejného podujatia raz za rok. Splní teda hlavný cieľ partnerstiev pre inovácie, ktorým je zaistiť najširšie spoločenské zapojenie. 3.6. Harmonogram Komisia víta ďalšie názory Európskeho parlamentu a Rady, ako aj širšieho okruhu zainteresovaných strán na toto európskeho partnerstvo pre inovácie. S výhradou doručených názorov plánujú tieto medzníky (podrobnosti v bode 6 prílohy): · od polovice roku 2012: vymenuje sa HLSG, skupiny Sherpa a operačnej skupiny EK; · začiatok roku 2013 : HSLG dokončí strategický vykonávací plán a Komisia ho bude prezentovať EP a Rade (prvý polrok 2013); · od polovice roku 2013: začne sa vykonávanie a uskutoční sa prvá výročná konferencia; · posúdi sa stavu pokroku (vrátane štruktúry riadenia); koniec roku 2014 (s cieľom vziať do úvahy nový viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020 a novú menovanú Komisiu). Na podporu práce tohto EIP bol už v roku 2011 spustený celý rad prípravných akcií a štúdií. Prvé výsledky budú k dispozícii počas rokov 2012 a 2013, aby sa umožnilo EIP preukázať konkrétny pokrok už v skorej fáze. Komisia zorganizuje preskúmanie európskeho partnerstva pre inovácie počas roku 2013 na zhodnotenie pokroku. [1] KOM(2008) 699 a KOM(2011) 25. [2] Závery Rady 6909/11 z 10. marca 2011. [3] Rezolúcia Európskeho parlamentu z 13. septembra 2011. [4] KOM(2010) 614. [5] KOM(2011) 21. [6] KOM(2011) 571 v konečnom znení. [7] KOM(2010) 546. [8] V zmysle KOM(2011) 25. [9] Zdroj IPA (International Platinum Group Metals Association): www.ipa-news.com [10] V zmysle KOM(2010) 546. [11] Pozri správu od p. Ahoa „Vytvorenie inovačnej Európy“ z roku 2006, Iniciatívu vedúcich trhov z roku 2007 a Inovačnú stratégia OECD z roku 2010 [12] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/public-procurement/pp-networks_en.htm [13] http://ec.europa.eu/environment/gpp/gpp_criteria_en.htm [14] SEK(2011) 1028 v konečnom znení