EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 31. 1. 2012  
SEK(2011) 1546 final 
 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice Európskeho pa rlamentu a Rady 2000/60/ES 
a 2008/105/ES, pokia ľ ide o prioritné látky v oblasti vodnej politiky 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
SK 2   SK Vyhlásenie:  Týmto zhrnutím sa zaväzujú iba útva ry Komisie, ktoré sú zapojené do jeho 
prípravy, a nepredur čuje sa ním kone čná podoba nijakého rozhodnutia prijatého Komisiou. 
 
SK 3   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
1.1. Chronológia 
V rámcovej smernici o vode 2000/60/ES sa  ustanovuje komplexný rámec pre ochranu 
povrchových a podzemných vôd a stanovujú sa envi ronmentálne ciele vrátane dosiahnutia 
dobrého chemického a ekologického stavu a zabr ánenia zhoršovaniu stavu. Vodné útvary 
musia na dosiahnutie dobrého chemického stavu sp ĺňať environmentálne normy kvality 
(ENK) stanovené pre ur čité chemikálie – prioritné látky (PS) – ur čené podľa rámcovej 
smernice o vode ako látky, predstavujúce riziko  na úrovni EÚ pre vodné prostredie alebo 
prostredníctvom vodného prostredia. Niektoré prio ritné látky sú identifikované ako prioritné 
rizikové látky (PHS) pre ich perzistentnos ť, bioakumulatívnos ť a/alebo toxicitu alebo 
vyvolávajú rovnakú úrove ň obáv. V rámcovej smernici o vode sa popri cieli dobrého 
chemického stavu požaduje aj prijatie regula čných opatrení zameraných na postupné 
znižovanie prioritných látok a zastavenie alebo postupné ukon čenie vypúš ťania, emisií 
a únikov prioritných rizikových látok do vodného prostredia. Členské štáty v sú časnosti 
prijímajú regula čné opatrenia, opatrenia na úrovni EÚ  závisia od iných právnych predpisov 
(napríklad REACH, prostriedky na ochranu rastlín, biocídy). Rámcová smernica o vode 
umožňuje aj výnimku zo splnenia dobrého chemického stavu v špecifických vodných 
útvaroch na základe technickej uskuto čniteľnosti, neúmerných nákladov alebo prírodným 
podmienok. 
 V článku 16 ods. 4 rámcovej smernice o vode sa požaduje, aby Komisia preskúmala zoznam 
prioritných látok aspo ň každé štyri roky, a v článku 8 smernice o environmentálnych normách 
kvality 2008/105/ES (EQSD) sa požaduje,  aby Komisia v roku 2011 podala správu 
o výsledkoch svojho prvého preskúmania Európs kemu parlamentu a Rade. Komisia má 
v rámci tohto preskúmania okrem iného zváži ť látky uvedené v prílohe III k tejto smernici 
z hľadiska ich možného zahrnutia do zoznamu. Požaduje sa tiež, aby v prípade potreby 
identifikovala nové prioritné látky alebo prioritné rizikové látky a ur čila environmentálne 
normy kvality pre povrchové vody, sedimenty alebo biotu a preskúmala existujúce prioritné 
látky. Predpokladá sa, že vpl yv navrhovaných nových látok a zmie n existujúcich látok sa 
prejaví v roku 2015 v aktualizovaných plánoch RBMP
1 a v programoch opatrení. 
Požadované preskúmanie sa uskuto čnilo s pomocou pracovnej skupiny E pre chemické 
aspekty (WG E) v rámci Spolo čnej stratégie pre vykonávanie smernice rámcová smernica 
o vode2 vrátane ú časti všetkých členských štátov a širokého ok ruhu zainteresovaných strán3. 
Toto preskúmanie bolo vedecko-technickým po stupom zameraným na identifikáciu rizík, 
ktoré chemické látky predstavujú pre vodné prostredie, a stanoveni e environmentálnych 
noriem kvality pre ne. Metodika stanovenia environmentálnych noriem kvality a odvodené 
environmentálne normy kvality boli predložené na posúdenie Vedeckému výboru pre 
                                                 
1 Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf . 
3 http://ec.europa.eu/transparency/regexpe rt/detailGroup.cfm?groupID=371&lang=SK , na karte 
„Podskupiny“ v časti „Priority Substances“. 
 
SK 4   SK zdravotné a environmentálne riziká (SCHER)4). Posúdenie vplyvu vychádza z výsledkov tejto 
vedecko-technickej činnosti. 
Počas preskúmania zoznamu prioritných láto k boli identifikované možné zlepšenia vo 
fungovaní smernice o environmentálnych normách kvality a možný mechanizmus na zlepšenie ur čovania ďalších prioritných látok v rámci budúc ich preskúmaní, a tieto zlepšenia 
sú zahrnuté do samostatných súborov možností. Uprednost ňovanou možnos ťou je preto balík 
možností. 
1.2. Ktorý problém si vyžaduje prijatie opatrení? 
Prijatie opatrení si vyžaduj ú tri hlavné problémy:  
i) Dostupnos ť nových informácií o rizikách spôsobených existujúcimi prioritnými látkami 
a novými chemikáliami. Neustále sa vyví jajú nové chemikálie, preto sa po čas prvého 
určovania prioritných látok nezvážia všetky a v prípade tých látok, ktoré boli zvážené, sa 
môžu objavi ť nové informácie. 
ii) Skuto čnosť, že niektoré z najviac škodlivých chemikálií, ktoré už sú na zozname 
prioritných látok, alebo boli navrhnuté na pridanie
5 sú ubikvitné perzistentné, 
bioakumulatívne a toxické látky (PBT). Opatrenia,  ktoré už boli v prípade týchto látok prijaté, 
veľmi významne znížili emisie. V dôsledku ich v nútorných vlastností, rozsiahleho používania 
a všeobecného potenciálu na prenos na dlhé vzdi alenosti, sa však niektoré z nich ešte stále 
nachádzajú vo vodnom prostredí, vä čšinou v sedimente a/alebo v biote v koncentráciách 
prevyšujúcich environmentálne normy kvality , a preto spôsobujú rozsiahle problémy pri 
dosahovaní cie ľa dobrého chemického stavu. Je potrebné zváži ť tieto tri čiastkové problémy: 
• Prezentačný problém: všeobecné prekra čovanie environmentálnych noriem kvality 
ubikvitnými PBT zakryje zlepšenia, ktoré sa  dosiahli v súvislosti s inými látkami, 
pretože o chemickom stave vodných útvarov sa pod ľa rámcovej smernice o vode 
musí informova ť na základe všetkých prioritných látok.  
• Výber monitorovacej matrice medzi vodou, sedimentom alebo biotou: smernica 
o environmentálnych normách kvality umož ňuje v súčasnosti členským štátom, aby 
si vybrali matricu pre každú prioritnú lá tku. Látky PBT majú tendenciu akumulova ť 
sa v sedimente a/alebo biote a vo vode môžu by ť ťažko zistite ľné aj pri použití 
najnovších analytických metód. Členské štáty, ktoré uplat ňujú environmentálne 
normy kvality pre vodu, by mohli nesprávne zaradi ť vodné útvary do kategórie 
„dobrý chemický stav“ aj v prípade, ke ď úroveň obsahu prioritných látok 
v sedimente a/alebo biote stále predstavuje riziko. 
• Obmedzenie úsilia vynaloženého na m onitorovanie ubikvitných PBT. K akýmko ľvek 
zmenám koncentrácií ubikvitných PBT látok v životnom prostredí pravdepodobne 
dôjde len po čas dlhého obdobia a ako odôvodnené by sa  javili nižšia frekvencie 
monitorovania a menší po čet monitorovacích, miest než sú obvyklé pod ľa rámcovej 
smernice o vode.  
iii) Skuto čnosť, že je nedostatok údajov z monitorovania vhodných na daný ú čel, z ktorých by 
mohlo vychádza ť hodnotenie expozície, a teda postup ur čovania nových prioritných látok 
                                                 
4 Výbor SCHER je jedným z vedeckých výborov, ktor é poskytujú Komisii nezávis lé poradenstvo. Výbor 
tvorí 17 vedeckých pracovníkov. Viac informácií nájdete na adrese 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm  
5 Látky PBT zahrnuté do zoznamu prioritných látok sú pod ľa definície prioritné rizikové látky (PHS). 
 
SK 5   SK v budúcich preskúmaniach. Pre sú časný postup ur čovania prioritných látok bola zostavená 
veľmi veľká monitorovacia databáza, dalo by sa však urobi ť viac na prekonanie bludného 
kruhu, ktorý spo číva v tom, že pokia ľ sa nejaká látka už regulu je, je nepravdepodobné, že sa 
bude vo ve ľkej miere monitorova ť, ale ak sa nemonitoruje a ani sa nedajú spo ľahlivo 
modelova ť koncentrácie v životnom prostredí, odhad ri zika, ktoré látka predstavuje na úrovni 
EÚ, nemusí by ť dostatočne robustný, aby odôvod ňoval reguláciu. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Znečisťovanie vôd má ve ľmi dôležitý cezhrani čný charakter. 60 % územia EÚ leží 
v spoločných povodiach (EK, 2007). Politika Únie v oblasti regulácie zne čistenia 
povrchových vôd je stanovená v článku 16 rámcovej smernice o vode, ktorý spolu 
s článkom 8 smernice o environmentálnych normách kvality poskytuje základ pre zoznam 
prioritných látok a jeho preskúmanie. Súvisiace problémy, ktorými sa zaoberajú možnosti, sa 
týkajú fungovania právnych predpisov. 
3. CIELE  
 
V nasledujúcej tabu ľke sú uvedené všeobecné a osobitné ciele vzh ľadom na problémy, 
čiastkové problémy a možnosti. 
 
Problém  Čiastkový 
problém  Všeobecný cie ľ Osobitné ciele  Možnos
ti 
 
Existujúce 
látky. Zvážiť najnovšie vedecké poznatky.  
Zlepšiť poznatky (o rizikách 
a o účinnosti prijatých opatrení na 
zníženie alebo odstránenie emisií) 
prostredníctvom monitorovania.  A2  
Nové informácie 
o rizikách pre 
životné prostredie 
a zdravie ľudí. 
 
Navrhované 
látky.  
Znížiť riziká, ktoré predstavujú 
určité látky pre vodné 
prostredie alebo 
prostredníctvom vodného 
prostredia.  
Určiť nové látky, ktoré spôsobujú 
riziká a stanovi ť pre ne 
environmentálne normy kvality. 
Zlepšiť poznatky (ako bolo uvedené) 
prostredníctvom monitorovania.  A3a-A3c 
 
Problémy 
s prezentáciou.  Zlepšiť komunikáciu o pokroku 
v oblasti kvality vody v rámci 
vykonávania smernice rámcová 
smernica o vode.  B2a-B2b  
 
Osobitné problémy 
s ubikvitnými PBT.   
Výber matrice.    
Zlepšiť fungovanie smernice 
o environmentálnych normách 
kvality.
 Posilniť súčasné právne predpisy 
o výbere najvhodnejšej matrice pre 
monitorovanie.  B3a-
B3b 
 
SK 6   SK Problém  Čiastkový 
problém  Všeobecný cie ľ Osobitné ciele  Možnos
ti 
 
Úsilie 
vynaložené na 
monitorovanie.  Znížiť administratívne náklady 
členských štátov poskytnutím ďalšej 
flexibility pri monitorovaní 
ubikvitných PBT látok a zárove ň 
zachovať účinnosť monitorovania.  B4a-
B4b 
Báza poznatkov.  - Poskytnú ť primerané nástroje 
na zlepšenie budúcej 
identifikácie látok, ktoré 
predstavujú riziko na úrovni 
EÚ pre vodné prostredie alebo 
prostredníctvom vodného 
prostredia.  Poskytnúť mechanizmus na zlepšenie 
bázy poznatkov a zvýši ť účinnosť 
budúcej identifikácie prioritných 
látok. C2-C3  
 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Možnosti politiky vzh ľadom na látky 
Prvý súbor možností politiky sa týka zaraden ia látok do prílohy X rámcovej smernice o vode, 
(opätovného) ur čenia ich stavu (pri oritné látky alebo prioritné ri zikové látky) a revízie alebo 
zavedenia environmentálnych noriem kvality pre tieto látky na úrovni EÚ. Tieto možnosti sa 
plne zakladajú na výsledku odbornej technickej práce. Sú kumulatívne na základe teoreticky 
rastúcich vplyvov, pri čom ako posledné boli zaradené lieky, pretože dosia ľ neboli v rámci 
rámcovej smernice o vode regulované. Možnos ť A1: bez zmeny sú časného zoznamu. 
Možnosť Látka  Zmena alebo 
zavedenie environmentá
lnych noriem 
kvality pre vodu? 
 Navrhnuté environm
entálne 
normy kvality 
pre biotu? 
 Zmena 
z prioritných látok alebo 
identifikova
né ako prioritné 
rizikové 
látky?
 
antracén  áno nie nie 
poly-BDE  áno* áno  nie 
bis(2-etylhexyl)-ftalát 
(DEHP)  nie nie áno 
olovo áno nie nie 
naftalén áno nie nie 
nikel áno* nie nie Možnosť A2: Zmena 
environmentálnych noriem 
kvality a/alebo stavu existujúcej prioritnej látky.
 
polyaromatické uh ľovodíky 
(Pah)    
 
SK 7   SK Možnosť Látka  Zmena alebo 
zavedenie 
environmentálnych noriem 
kvality pre 
vodu? 
 Navrhnut
é 
environmentálne 
normy 
kvality pre biotu? 
 Zmena 
z prioritných 
látok alebo identifikova
né ako 
prioritné rizikové 
látky?
 
benzo(a)pyrén áno* 
benzo(b)fluorantén áno* 
benzo(k)fluorantén áno* 
indeno(1,2,3-cd)pyrén áno* áno 
benzo(g,h,i)perylén áno* nie nie 
fluorantén áno* áno  nie 
trifluralín  nie nie áno 
dikofol  áno áno áno 
perfluorooktán-sulfónová 
kyselina (PFOS)  áno áno áno 
chinoxyfén  áno nie áno Možnosť A3: Zmeny 
existujúcich prioritných látok plus (vybraných) látok 
uvedených v prílohe III.
 
dioxíny a PCB-DL  nie áno áno 
aklonifen áno nie nie 
bifenox áno nie nie 
cybutrín  áno nie nie 
cypermetrín  áno nie nie 
dichlórvos  áno nie nie 
hexabrómcyklododekán (HBCDD)
 áno áno áno 
heptachlór/heptachlór 
epoxid  áno áno áno Možnosť A3b: Zmeny 
existujúcich prioritných látok 
plus (vybraných) látok uvedených v prílohe III plus 
ďalších nových látok okrem 
liekov.
 
terbutrín  áno nie nie 
17-alfa-etinylestradiol (EE2)  áno nie nie 
17-beta-estradiol (E2)  áno nie nie Možnosť A3c: Zmeny 
existujúcich prioritných látok 
plus (vybraných) látok 
uvedených v prílohe III plus ďalších nových látok vrátane 
liekov.
 diklofenak  áno nie nie 
 
SK 8   SK Pre existujúce prio ritné látky znamená áno* zmenu e nvironmentálnych noriem kvality vä čšiu 
ako o jeden rád. Ostatné zmeny environmentálnych noriem kvality pre existujúce prioritné látky (ozna čené len „áno“) sú menej významné. 
4.2. Možnosti politiky vzh ľadom na ubikvitné PB T a bázu poznatkov 
Tri čiastkové problémy spojené s ubikv itnými PBT sa riešia v rámci čiastkových možností 
B2a a B2b, B3a a B3b, B4a a B4b. Tieto čiastkové možnosti, možnosti látky A2-A3c 
a možnosti bázy poznatkov C2-C3 sú nezáv islé. Možnosti B3a a B3b sa môžu vz ťahovať na 
ľubovoľnú prioritnú látku, niel en na ubikvitné PBT. 
 
Možnosť Opis:  
B1: Bez zmeny.  Bez zmeny sú časného fungovania smernice o environmentálnych normách kvality 
a rámcovej smernice o vode.  
B2a: Umožni ť 
samostatnú prezentáciu 
ubikvitných PBT.
 Umožniť členským štátom, aby v hodnoteniach svojich plánov vodohospodárskeho 
manažmentu povodia (RBMP) prezentovali ubikvitné PBT oddelene od ostatných prioritných látok/prioritných rizikových látok, pri čom by ich stále zara ďovali do 
chemického a celkového hodnotenia.
 
B2b: Vy ňať ubikvitné 
PBT z chemického 
stavu.  Úplne vy ňať ubikvitné PBT z chemického stavu, ale zachova ť povinnos ť 
monitorova ť a oznamova ť trendy. Dobrý stav by sa mohol dosiahnu ť na základe 
splnenia environmentálnych noriem kvality pre ostatné prioritné látky.  
B3a: Výber matrice 
spojený s analytickou citlivosťou.
 Členské štáty by mali ma ť možnosť výberu matrice, okrem prípadu ke ď dostupná 
analytická metóda sp ĺňa pracovné kritériá6 v jednej matrici, ale v inej (ostatných) ich 
nespĺňa, alebo ke ď pracovné kritériá nesp ĺňa žiadna analytická metóda, ale metóda 
má pri jednej matrici podstatne lepšiu výkonnos ť ako pri ostatných matriciach a na 
úrovni EÚ sú k dispozícii environmentálne normy kvality prinajmenšom pre matricu, ktorá dáva najlepšie výsledky.
 
 
B3b: Pevne stanovená matrica.
 Výber matrice pre monitorovanie a kontrolu dodržiavania by bol pre každú látku pevne stanovený na úrovni EÚ.
 
B4a: Podmiene čné 
obmedzenie 
monitorovania 
ubikvitných PBT.  Obmedziť povinnosti monitorovania ubikvitných PBT, ak sú splnené ur čité 
stanovené podmienky: dostato čné informácie o prítomnosti látky vo vodných 
útvaroch (najmä v sedimente a/alebo biote), t. j. robustný základ na monitorovanie.  
B4b: Bezpodmiene čné 
obmedzenie 
monitorovania 
ubikvitných PBT.  Požiadavky na obmedzené monitorovanie ubikvitných PBT by sa špecifikovali v smernici o environmentálnych normách kvality bez podmienok.
 
C2: Báza poznatkov: zoznam sledovaných 
látok bez zákonnej Ustanoviť dobrovoľný mechanizmus na monitorovanie látok predstavujúcich možné 
riziko na úrovni EÚ pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia 
pomocou „dynamického“ zoznamu (látky by sa do zoznamu pravidelne pridávali a 
                                                 
6 V smernici Komisie 2009/90/ES sa požaduje od členských štátov, aby používali analytické metódy, 
ktoré vzh ľadom na environmentálne normy kvality sp ĺňajú určité minimálne požiadavky na kvalitu. Ak 
neexistujú metódy, ktoré sp ĺňajú tieto minimálne kritériá, mali by sa použi ť najlepšie dostupné metódy, 
ktoré nespôsobujú prílišné zvyšovanie nákladov. 
 
SK 9   SK Možnosť Opis:  
povinnosti.  odstraňovali z neho), aby sa zabezpe čilo poskytovanie kvalitných údajov 
z monitorovania v rámci celej EÚ pre postup identifikácie prioritných látok. 
V ľubovoľnom čase by malo by ť na zozname okolo 20 látok, ktoré by monitorovali 
členské štáty na 250 – 300 reprezentatívnych miestach v celej EÚ pod ľa schválených 
technických usmernení.  
C3: Báza poznatkov:  
zoznam sledovaných 
látok so zákonnou 
povinnos ťou. Ustanoviť mechanizmus ako v C2, ale členské štáty by mali zákonnú povinnos ť látky 
monitorova ť. 
5. POSÚDENIE VPLYVU  
5.1. Vplyv možností v súvislosti s látkami 
Možnosť Pozitívny vplyv  Negatívny vplyv  
A2 Lepšie a spo ľahlivejšie poznatky 
o rozsahu rizík súlade s najnovším 
vedeckým pokrokom umož ňujúce, aby sa 
v rámci politík členských štátov a iných 
politík mohli prija ť potrebné opatrenia na 
zníženie rizík spôsobených týmito 
látkami. 
Zvýšená ochrana zdravia ľudí a vodnej 
biodiverzity.  Potenciálne významné náklady (v závislosti 
od miestnych podmienok) na modernizáciu 
niektorých čističiek priemyselných 
a komunálnych odpadových vôd 
(UWWTP) (pre nikel), aby sp ĺňali RP-
ENK 2 μg/l. (Spojené krá ľovstvo odhaduje 
investície po čas celej d ĺžky ich životnosti 
približne na 2 miliardy EUR plus následné dodatočné prevádzkové náklady.) Nižšie 
náklady, ak sa stanoví RP-ENK 4 μg/l.
 
 
A3a Ako bolo uvedené plus dopl ňujúce 
informácie o riziku, ktoré predstavujú 
ďalšie látky, a o ú činnosti príslušných 
opatrení.  
Cenné údaje a informácie pre 
rozhodovanie v kontexte politiky 
v oblasti prípravkov na ochranu rastlín, 
chemikálií, priemyselných emisií 
a odpadov. 
Dodatočná ochrana zdravia ľudí a vodnej 
biodiverzity.  Potenciálne významné náklady (v závislosti 
od miestnych podmienok) na modernizáciu 
niektorých čističiek priemyselných 
a komunálnych odpadových vôd (UWWTP) (pre nikel). 
Dodatočné náklady na monitorovanie vo 
výške 4 – 9,6 milióna EUR ro čne pre celú 
EÚ. 
Náklady na náhradu za chinoxyfén, ak nie 
je na základnej úrovni.
 
A3b Ako bolo uvedené plus  cenné údaje 
a informácie pre rozhodovanie v kontexte politiky v oblasti biocídov. 
Dodatočná ochrana zdravia ľudí a vodnej 
biodiverzity.
 Dodatočné kumulatívne náklady na 
monitorovanie (okrem nákladov uvedených pri možnosti A2) vo výške 12 –
 28,8 milióna EUR ro čne pre celú EÚ. 
Okrem nákladov, ktoré nesúvisia 
s monitorovaním a sú uvedené v možnosti 
A3a: potenciálne náklady na náhradu (pri 
chove lososa za cybutrín a terbutrín, možno cypermetrín, v prípade potreby).
 
 
SK 10   SK A3c Ako bolo uvedené plus  lepšie informácie 
o rozsahu zne čistenia liekmi, 
environmentálne normy kvality pre celú EÚ ako kritériá pre rozhodovanie 
o možných opatreniach na úrovni 
členských štátov. 
 
Dodatočná ochrana zdravia ľudí a vodnej 
biodiverzity.  Dodatočné kumulatívne náklady na 
monitorovanie (okrem nákladov uvedených 
pri možnosti A2) vo výške 15 – 36 miliónov EUR ro čne pre celú EÚ. 
 
Okrem nákladov ktoré nesúvisia 
s monitorovaním a sú uvedené v možnosti A3a: 
 
Možné náklady na ďalšiu modernizáciu 
čističiek komunálnych odpadových vôd 
(UWWTP) na odstránenie 17-beta-
estradiolu (E2), ak je to potrebné na 
miestnej úrovni a možnos ť A2 to 
nezaisťuje v dostato čnej miere, a na 
zníženie emisií E2 z hospodárskych zvierat 
do vody  
V prípade možností, ktoré zah ŕňajú viac látok, sú náklady na  monitorovanie pravdepodobne 
nadhodnotené, pretože napríklad náklady na  odber vzoriek rastú so zvyšovaním po čtu vzoriek 
pomalšie. 
5.2. Vplyv možností v súvislosti s ubi kvitnými PBT a bázou poznatkov 
Možno
sť Pozitívny vplyv  Negatívny vplyv  
B2a Členské štáty napriek problémom v súvislosti 
s ubikvitnými PBT látkami ľahšie preukážu 
zníženie zne čistenia inými prioritnými látkami. 
Zachovanie právnej istoty  bez zmeny definície 
chemického stavu.  Neboli zistené žiadne významné negatívne vplyvy, aj keď by mohol existova ť nesúlad medzi prístupmi 
prijatými rôznymi členskými štátmi. 
 
B2b Veľmi priama cesta umož ňujúca členským 
štátom preukáza ť pokrok pri znižovaní 
znečistenia ďalšími prioritnými látkami.  Menšia ochrana životného prostredia, pretože by 
neexistovali žiadne environmentálne normy kvality na úrovni EÚ a žiadny podnet na prijímanie 
opatrení. Právna neistota
 
B3a  
 Lepšia harmonizácia hodnotenia chemického 
stavu; lepší obraz o rozsahu problému. Flexibilita na rýchle prispôsobenie stratégií 
monitorovania novým analytickým metódam. 
 Možné obmedzené náklady na prispôsobenie sa 
v prípade niektorých členských štátov, ktoré 
nemajú skúsenosti v oblasti monitorovania 
a analýzy ur čitých matríc. Nedostato čná právna 
jasnosť, keď neexistujú normalizované analytické 
metódy pre ur čité látky.  
B3b  
 Vysoká úrove ň harmonizácie hodnotenia 
chemického stavu a dobrý obraz o rozsahu 
problému. Právna jasnos ť. Možné náklady na prispôsobenie sa v prípade 
niektorých členských štátov, ktoré nemajú 
skúsenosti v oblasti monitorovania a analýzy 
určitých matríc. Nemožnos ť rýchleho 
prispôsobenia sa novým analytickým technikám.  
B4a Úspory nákladov v EÚ vo výške 0,8 až 2,9 milióna EUR ro čne. 
 Neboli zistené žiadne význ amné negatívne vplyvy.  
B4b Úspory nákladov v EÚ vo výške 0,8 až 
2,9 milióna EUR ro čne.  Mohli by sa prehliadnu ť niektoré nežiaduce trendy 
alebo problematické miesta.  
 
SK 11   SK Možno
sť Pozitívny vplyv  Negatívny vplyv  
C2 Pravdepodobne sa aspo ň čiastočne splní cie ľ 
týkajúci sa zabezpe čenia údajov 
z monitorovania v celej EÚ vhodných na 
podporu postupu identifikácie prioritných látok.  Náklady na monitorovanie: 2 až 4 milióny EUR 
ročne pre EÚ. Náklady na vypracovane 
technických špecifikácií pre monitorovanie (menej 
ako 0,2 milióna EUR ro čne pre celú EÚ).  
C3 Zákonná povinnos ť by zabezpe čila istejší 
výsledok (bez nej by členské štáty preferovali 
vo svojich rozpo čtoch (iné) zákonné 
povinnosti).  Podobne ako v prípade možnosti C2 plus menšie 
dodatočné administratívne náklady v Európskej 
komisii. 
 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnanie možností v súvislosti s látkami 
Pokiaľ ide o ú činnosť pri dosahovaní cie ľov, najrozsiahlejšia možnos ť (A3c) najviac 
zohľadňuje najnovšie vedecké informácie zahrnuté v preskúmaní, významne zlepšuje 
poznatky o rizikách, ktoré predstavujú všet ky nové identifikované látky, a optimalizuje 
ochranu proti nim. Na úrovni EÚ sa nenavrhujú žiadne dodato čné opatrenia. Všetky potrebné 
opatrenia by sa s najvä čšou pravdepodobnos ťou prijímali na miestnej úrovni, ak by si to však 
vyžadovali informácie z monitorovania, mohlo by by ť potrebné v náležitom čase prijať 
opatrenia na úrovni EÚ pod ľa iných právnych predpisov. Na základnej úrovni sa zoh ľadňujú 
existujúce opatrenia a o čakávané rozhodnutia pod ľa iných právnych predpisov EÚ. 
Neboli zistené žiadne neúmerné náklady na úrovni EÚ. Ak by na miestnej úrovni vznikli 
neúmerné náklady, mohli by sa pre jednotlivé vodné útvary využi ť výnimky pod ľa rámcovej 
smernice o vode, pri splnení podmienok stanovených v smernici. 
6.2. Porovnanie možností v súvislosti s ubikvitnými PBT a bázou poznatkov 
Možno
sť Účinnosť Efektívnos ť  Konzistentnos ť Celkov
á 
známka  
B1 0 0 0 0 
Možnosti týkajúce sa prezentácie  
B2a ++ 
Zabraňuje prezenta čnému problému, 
aj keď by chemický stav bol formálne 
stále ovplyvnený ubikvitnými PBT.  ++ 
Nevyžaduje si žiadne vä čšie 
náklady a znižuje sa 
administratívna zá ťaž členských 
štátov.  + 
V súlade s rámcovou 
smernicou o vode, 
poskytuje vä čšiu 
flexibilitu z h ľadiska 
prezentácie.  +++++ 
B2b + 
Úplne zabra ňuje prezenta čnému 
problému, ale narúša cie ľ znižovania 
rizík, ktoré predstavujú ur čité látky.  ++ 
Nevyžaduje si žiadne vä čšie 
náklady a znižuje administratívnu 
záťaž členských štátov.  -- 
Nie je v súlade 
s rámcovou smernicou 
o vode a politikou 
v oblasti chemikálií.  + 
 
SK 12   SK Možnosti týkajúce sa monitorovacej matrice  
B3a ++ 
Silný stimul na používanie 
najvhodnejšej matrice. Prispieva 
k zlepšeniu poznatkov o rizikách látok 
a účinnosti opatrení. Umož ňuje 
zohľadniť miestnu situáciu. možnos ť 
právnej neistoty v prípade, ak 
neexistujú medzinárodné analytické 
normy.  + 
Zachovanie ur čitej flexibility by 
členským štátom umožnilo 
prispôsobi ť sa miestnym 
okolnostiam 
a tradícii/skúsenostiam. V prípade 
niektorých členských štátov 
menšie náklady na prispôsobenie 
sa. + 
Posilňuje úlohu 
smernice 2009/90/ES. 
Prispieva k zlepšeniu 
hodnotenia ú činnosti 
opatrení prijatých 
v rámci iných politík.  ++++ 
B3b ++ 
Silný stimul na používanie 
najvhodnejšej matrice. Prispieva 
k zlepšeniu poznatkov o rizikách látok 
a účinnosti opatrení. Neumož ňuje 
zohľadniť miestne podmienky. Právna 
istota. - 
Vyššie náklady na prispôsobenie 
sa v prípade členských štátov, 
ktoré nemajú tradíciu/skúsenosti 
v oblasti monitorovania v biote.  ≈ 
Menej pružná pri 
prispôsobení sa 
pokroku v oblasti 
analytických techník. 
Mohla by bráni ť 
pokroku v oblasti 
analytických techník 
pre iné matrice.  + 
Možnosti týkajúce sa obmedzenia monitorovania  
B4a + 
Znižuje administratívnu zá ťaž 
členských štátov a náklady na 
monitorovanie.  + 
Zabezpečuje dostupnos ť 
robustného základu na 
monitorovanie, a preto prispieva 
k dobrým poznatkom o rizikách, 
ktoré predstavujú ubikvitné PBT 
pre vodné prostredie alebo 
prostredníctvom vodného 
prostredia.  ≈ ++ 
B4b + 
Znižuje administratívnu zá ťaž 
členských štátov a náklady na 
monitorovanie.  ≈ 
Nezaručuje robustný základ na 
monitorovanie vo všetkých 
členských štátoch, a preto 
nezabezpe čuje dobré poznatky 
o rizikách, ktoré predstavujú 
ubikvitné PBT pre vodné 
prostredie alebo prostredníctvom 
vodného prostredia.  ≈ + 
C2 + 
Zvýšenie poznatkov, ale 
pravdepodobne sa budú vyskytova ť 
medzery v dôležitých údajoch 
(neúplné pokrytie členských štátov) 
a nedostato čné dodržiavanie 
technických špecifikácií v dôsledku 
dobrovoľného charakteru.  + 
Zníženie úžitkovej hodnoty 
v dôsledku pravdepodobných 
medzier v údajoch.  NA ++ 
 
C3 ++ 
Zvýšenie poznatkov a pravdepodobné 
pokrytie všetkých alebo vä čšiny krajín 
EÚ harmonizovaným spôsobom.  ++ 
Poskytuje cielené kvalitné súbory 
údajov EÚ vhodné na identifikáciu 
prioritných látok.  NA ++++ 
 
 
SK 13   SK Veľkosť vplyvu v porovnaní so základným scenárom (základná úrove ň je označená ako 0): ++ = ve ľmi 
pozitívny; + = pozitívny; – – = ve ľmi negatívny; – = negatívny; ≈ = málo významný/neutrálny; NA = 
neuplatňuje sa 
 
6.3. Súhrn uprednost ňovaných možností a vplyvov 
Uprednost ňované možnosti: 
A3c – všetky látky; 
B2a – flexibilná prezentácia ubikvitných PBT; B3a – výber matrice spojen ý s analytickou citlivos ťou; 
B4a – podmiene čné obmedzenie monitorovania ubikvitných PBT; 
C3 – zoznam sledovaných lá tok so zákonnou povinnos ťou. 
 
Tieto možnosti by sa vykonávali prostre dníctvom zmeny a doplnenia smernice 
o environmentálnych normách kvality 2008/105/ES a prílohy X k rámcovej smernici o vode. Prínosy, náklady a distribu čné vplyvy vzh ľadom na základnú úrove ň sú zhrnuté 
v nasledujúcej tabu ľke, pričom sa zoh ľadňuje vzájomné pôsobenie medzi možnos ťami. 
 
Prínosy  
• Zohľadnili by sa všetky najnovšie preverené vedeck é informácie; 
• členské štáty by boli nabádané, aby v prípade, ke ď je to najvhodnejšie, monitorovali biotu; 
• získal by sa presnejší obraz o zne čistení ubikvitnými PBT; 
• významne by sa zlepšili poznatky o rizikách, ktoré pred stavuje všetkých 15 prioritných látok a ubikvitných PBT 
spomedzi existujúcich prioritných látok a o ú činnosti opatrení pre tieto látky, čo by umožnilo zavedenie/zlepšenie 
opatrení na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov, lepšie zameranie oz dravenia sedimentov a optimalizáciu 
ochrany pred zistenými rizikami – čo by viedlo k prínosom pre biodiverzitu a zdravie ľudí; 
• opatrenia uplatnené na zníženie rizík spôsobených niektorými látkami (napríklad  niklom) by prispeli aj k zníženiu 
rizík spôsobených inými lá tkami (napríklad E2); 
• harmonizáciou environmentá lnych noriem kvality pre vä čší počet látok by sa zabezpe čili rovnaké podmienky pre 
podniky v rôznych členských štátoch; 
• znížila by sa administratívna zá ťaž spojená s vysvet ľovaním nesplnenia cie ľa týkajúceho sa chemického stavu 
v dôsledku ubikvitných PBT látok a verejnos ť by dostávala jasnejšie informácie a 
• očakávané úspory v oblasti monitorovania ubikvit ných PBT látok, ktoré by sa mohli investova ť do zlepšenia 
informačnej databázy pre budúce postupy ur čovania prioritných látok, t. j. zoznam sledovaných látok.  
Náklady  
• Dodatočné náklady verejných orgánov na monitorovanie; 
 
SK 14   SK • náklady verejných orgánov a súkromných spolo čnosti, ktoré sa pravdepodobne prenesú na spotrebite ľov, náklady 
na dodato čné čistenie komunálnych odpadových vôd na odstránenie niklu a E2, náklady priemyslu na zníženie 
priemyselných emisií niklu z bodových zdrojov a náklady chovate ľov hospodárskych zvierat na inštaláciu 
oplotenia, aby zvieratá nemali prístup k vodným tokom a znížili sa emisie E2 do vody, aj ke ď by niektoré 
z týchto nákladov mohli patri ť do pôsobnosti iných právnych predpisov;  
• možné náklady, ktorých výška nie je známa, ale pravdepodobne nebudú významné, na náhradu chinoxyfénu 
v prípade, ak by predsa len nebolo odobraté povolenie pod ľa právnych predpisov pre prostriedky na ochranu 
rastlín, tieto náklady by sa mohli v závislosti od použitej náhrady prenies ť na výrobcov, pripravovate ľov zmesi, 
chovateľov a/alebo spotrebite ľov; 
• náklady na vedenie zo znamu sledovaných látok.  
Hlavné distribu čné vplyvy  
Najvýznamnejšie distribu čné vplyvy sú zhrnuté na tomto mieste, okrem  všeobecných environmentálnych a zdravotných 
prínosov. Vä čšina sa týka skôr možnosti uprednost ňovanej látky (A3c) než možností, ktoré sa zaoberajú ostatnými 
všeobecnými cie ľmi. Existuje neistota v tom, ko ľko by ich bolo na základnej úrovni.  
Vplyv na odvetvia: 
• môžu sa vyskytnú ť v poľnohospodárstve a v odvetví prípravkov na ochr anu rastlín v dôsledku zahrnutia štyroch 
v súčasnosti používaných prípravkov na oc hranu rastlín do balíka uprednost ňovaných možností; predpokladá sa 
však, že vä čšina opatrení, ktoré by mohli by ť potrebné, by bola na základnej úrovni; 
• môžu sa vyskytnú ť aj vo vodnom hospodárstve v dôsledku potreby sp ĺňať prísnejšie environmentálne normy 
kvality pre nikel a E2; 
• vznikli by vo verejnom sektore v dôsledku potreby monitorova ť ďalšie látky a pravdepodobne tiež pokry ť 
investície do čistiarní komunálnych odpadových vôd (tieto náklady, by sa pravdepodobne preniesli na 
spotrebite ľov); 
• môžu sa vyskytnú ť v ďalších odvetviach, napríklad v akvakultúre , kovopriemysle, preprave a manipulácii 
s odpadom, ale nepredpokladá sa, že by boli významné. 
Špecifické ú činky na výrobcov a používate ľov: 
• môžu vzniknú ť v prípade výrobcov a pripravovate ľov zmesí pesticídov a biocídov, opä ť v závislosti od základnej 
úrovne; 
• mohli by ma ť vplyv na vývoz ur čitých látok, ktoré sa stále vy rábajú v EÚ na vývoz, vrátane 
hexabrómcyklododekánu (HBCDD) a trifluralínu, aj ke ď by sa tento vývoz mohol zastavi ť v každom prípade pod 
základnou úrov ňou. 
Špecifické vplyvy na členské štáty a regióny: 
• môžu zah ŕňať menšie následky pre obchod v súvislosti s vyvážaný mi a dovážanými látkami, ale tieto následky by 
boli väčšinou na základnej úrovni; 
• môžu vzniknú ť vzhľadom na prípravky na ochranu rastlín, pretože niektoré členské štáty ich používajú vo vä čšej 
miere a majú na trhu vä čší počet výrobkov; 
• môžu zah ŕňať vplyvy súvisiace s relatívnou spotrebou liekov, ve ľkosťou pobrežia, roz vojom a hustotou 
mestských aglomerácií, intenzitou chovu hosp odárskych zvierat a prírodnými podmienkami ovplyv ňujúcimi 
biologickú dostupnos ť. 
Celkove by uprednost ňované možnosti  dosiahli  väčšinu cieľov s najvä čšou účinnosťou 
a súčasne by zabezpe čili súlad s existujúcimi právnymi predpismi a zabránili významným 
nepriaznivým distribu čným vplyvom. 
 
SK 15   SK 7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Postupy monitorovania a hodnotenia sú štandardnou sú časťou rámcovej smernice o vode. 
V smernici je stanovené pravidelné mon itorovanie environmentálnych koncentrácií 
prioritných látok a priori tných rizikových látok.