Hlavným cieľom únie kapitálových trhov je zlepšiť prístup malých a veľkých podnikov k trhovým zdrojom financovania. To by im pomohlo rásť a diverzifikovať svoje financovanie, čo je obzvlášť dôležité pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré sa nadmerne spoliehajú na bankové úvery. Pokiaľ to obmedzuje možnosti financovania spoločností, nedostatok trhového financovania ovplyvňuje reálnu ekonomiku, pretože vedie k ušlým investíciám a nižším úrovniam hospodárskeho rastu, tvorby pracovných miest a inovácií. Kapitálové trhy EÚ sú v porovnaní s inými významnými jurisdikciami aj naďalej nedostatočne rozvinuté, pričom burzy cenných papierov v EÚ niekedy čelia ťažkostiam pri získavaní nových kotácií, o čom svedčí niekoľko spoločností z EÚ, ktoré uprednostnili kotácie na burze v tretej krajine.

Od prvého akčného plánu únie kapitálových trhov z roku 2015 sa prístup na verejné trhy pre spoločnosti, a najmä pre MSP, zjednodušil a zlacnil. Zainteresované strany však naďalej argumentujú, že treba zvážiť ďalšie regulačné opatrenia, najmä s cieľom zefektívniť proces kótovania a dosiahnuť primeranejšie regulačné zaobchádzanie najmä s menšími spoločnosťami.

Súčasná iniciatíva nadväzuje na záväzok Komisie zjednodušiť pravidlá kótovania, ako sa podrobne uvádza v opatrení 2 akčného plánu únie kapitálových trhov z roku 2020. Jeho cieľom je zmierniť požiadavky, ktoré sa uplatňujú v čase kótovania aj po kótovaní, a zabezpečiť, aby boli primeranejšie pre spoločnosti rôznych veľkostí. Cieľom navrhovaných úľav je zároveň zachovať dostatočný stupeň transparentnosti, ochrany investorov a integrity trhu. Okrem toho sa iniciatíva zameriava na riešenie problému fragmentácie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorá obmedzuje flexibilitu spoločností pri vydávaní akcií dvojakej triedy.

V rámci tohto posúdenia vplyvu sa identifikujú a posudzujú dva problémy: 1. zakladatelia niektorých spoločností z EÚ si pri kótovaní nemôžu zachovať požadovanú úroveň kontroly, a to z dôvodu obmedzenia hlasovacích práv (akcie s viacerými hlasovacími právami) v niektorých členských štátoch; 2. v súčasnosti existuje určitý stupeň zbytočnej regulačnej záťaže pre spoločnosti, ktoré sa uchádzajú o kótovanie alebo už sú kótované.

Posúdenie vplyvu sa zameriava na identifikovanie a riešenie konkrétnych regulačných prekážok v každej fáze procesu kótovania. Rozoberajú sa v ňom prekážky vo fáze pred IPO vyplývajúce z práva obchodných spoločností, a najmä z toho, že v niektorých členských štátoch nie je možné kótovanie na základe akciovej štruktúry s viacnásobnými hlasovacími právami. Ďalej sa zameriava na prekážky vo fáze IPO vyplývajúce z nariadenia o prospekte, a to najmä z vysokých nákladov na vypracovanie prospektu. A napokon sa v ňom riešia prekážky vo fáze po IPO vyplývajúce z nariadenia o zneužívaní trhu, najmä náklady v dôsledku právnej neistoty týkajúcej sa povinnosti emitentov zverejňovať dôverné informácie.

V posúdení vplyvu sa identifikuje potreba konať na úrovni EÚ. Členské štáty majú len obmedzenú možnosť riešiť zistené problémy prostredníctvom zmien na vnútroštátnej úrovni, a to buď preto, že finančné právne predpisy vzťahujúce sa na emitentov a obchodné miesta sú vo veľkej miere harmonizované na úrovni EÚ, alebo preto, že členské štáty samy pravdepodobne nezavedú reformy (t. j. v oblasti práva obchodných spoločností). Očakáva sa, že regulačné zmeny právnych predpisov EÚ uvedené v posúdení vplyvu prispejú k tomu, aby bolo kótovanie na verejných trhoch EÚ a zotrvanie na týchto trhoch pre spoločnosti atraktívnejšie, a to zmiernením zistených prekážok a nákladov. Samotnými navrhovanými opatreniami však nebude možné riešiť všetky výzvy, ktorým v súčasnosti čelia verejné trhy EÚ. Mali by však prispieť k zlepšeniu prístupu spoločností na verejné trhy a k ďalšiemu rozvoju kapitálových trhov EÚ vo všeobecnosti.

Možné riešenia

Pre každú fázu procesu kótovania sa v posúdení vplyvu stanovujú dve alternatívne možnosti politiky, a to na základe analýzy dostupných empirických dôkazov a s prihliadnutím na názory zainteresovaných strán. Táto dôkazová základňa, ktorá sa použila na posúdenie a porovnanie možností politiky, zahŕňa vstupy získané od Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), od dvoch skupín expertov, zo zadanej štúdie o fungovaní primárnych a sekundárnych akciových trhov EÚ, z výskumných prác a konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane cielených seminárov.

Vo fáze pred IPO sa v rámci možnosti politiky 1 odporúča minimálna harmonizácia akciových štruktúr s viacnásobnými hlasovacími právami v celej EÚ prostredníctvom všeobecných zásad, zatiaľ čo možnosť politiky 2 dopĺňa tieto všeobecné zásady podrobným súborom záruk pre menšinových investorov. V súvislosti s fázou IPO sa v rámci možnosti politiky 1 navrhuje: 1. aby sa preskúmanie kótovacích dokumentov (vrátane prospektu) prenieslo na burzy, čím sa umožní zjednodušenie obsahu len v konkrétnych prípadoch (t. j. v prípade kótovania na rastových trhoch MSP a v prípade sekundárnych emisií). V možnosti politiky 2 sa navrhuje kratší prospekt (alebo dokument o prijatí) za každých okolností a zjednodušený proces preskúmania príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. V súvislosti s fázou po IPO sa možnosť politiky 1 usiluje o objasnenie povinnosti zverejňovania informácií podľa nariadenia o zneužívaní trhu, a to aj preskúmaním podmienok odloženia takéhoto zverejnenia, a zabezpečenie lepšej primeranosti sankčného režimu pre MSP, pričom v možnosti politiky 2 sa navrhuje obmedziť zverejňovanie dôverných informácií podľa nariadenia o zneužívaní trhu na uzavretý a vopred stanovený zoznam udalostí.

Porovnanie možností a vplyvov uprednostňovaných možností

V posúdení vplyvu sa analyzujú možnosti v súvislosti s tromi cieľmi, teda či sa nimi: i) znižujú regulačné náklady a náklady na dodržiavanie predpisov spoločností, ktoré sa uchádzajú o kótovanie, alebo tých, ktoré sú už kótované; ii) zabezpečuje dostatočná úroveň ochrany investorov a integrity trhu a iii) poskytujú emitentom ďalšie stimuly na kótovanie. Uprednostňovaná možnosť (pre každú fázu procesu kótovania) by teda mala byť nákladovo efektívna a účinná pri riešení identifikovanej prekážky a zároveň by mala zabezpečovať dostatočne vysokú úroveň ochrany investorov a integrity trhu. Pri identifikovaní a posudzovaní možností sa prihliadalo na primeranosť opatrení pre menšie spoločnosti.

V súvislosti s fázou pred IPO sa v rámci uprednostňovanej možnosti navrhuje minimálna harmonizácia režimu akcií s viacnásobnými hlasovacími právami. V súvislosti s fázou IPO z analýzy vyplynulo, že zavedenie kratšieho prospektu v kombinácii so zjednodušeným preskúmaním príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ako sa to navrhuje v možnosti 2, by bolo na riešenie identifikovaných regulačných prekážok najvhodnejšie. Napokon, pokiaľ ide o fázu po IPO, za uprednostňovanú možnosť politiky sa označilo objasnenie povinnosti zverejňovania podľa nariadenia o zneužívaní trhu a primeranejší sankčný režim pre MSP, ako sa uvádza v možnosti 1.

Navrhované opatrenia by celkovo zvýšili príťažlivosť kótovania a zotrvania na trhoch. Zakladatelia spoločností a rodinných spoločností by sa mohli uchádzať o kótovanie v ktoromkoľvek členskom štáte, pričom by si zachovali väčšiu kontrolu nad svojou spoločnosťou prostredníctvom využívania akcií s viacnásobnými hlasovacími právami. Okrem toho by sa vďaka možnosti vypracovať kratšie a menej nákladné prospekty zjednodušili požiadavky na kótovanie počas procesu IPO a zlacnilo by sa ich dodržiavanie, zatiaľ čo efektívnejší postup preskúmania a schvaľovania povedie k rýchlejšiemu procesu kótovania. Objasnenie týkajúce sa zverejnenia (a odkladu zverejnenia) dôverných informácií uľahčí (a zníži náklady na) zverejnenie informácií v správnom momente. Okrem toho by menší emitenti mali prospech aj zo zavedenia primeranejšieho sankčného režimu.

Z kvalitatívneho a kvantitatívneho posúdenia vyplýva, že je možné prijať opatrenia identifikované v rámci uprednostňovaných možností a zároveň zachovať dostatočne vysokú úroveň integrity trhu, ochrany investorov a primeranosti pre menšie kótované spoločnosti.

Iniciatíva by mala priniesť emitentom vrátane MSP ročné úspory nákladov vo výške približne 167 miliónov EUR. Očakáva sa, že príslušné vnútroštátne orgány budú mať možnosť znížiť svoje náklady, pretože jednoduchšie a zrozumiteľnejšie požiadavky im umožnia vykonávať činnosti dohľadu efektívnejšie. Plánované regulačné zmeny by boli prínosné aj pre investorov, keďže informácie o podnikoch (v čase kótovania a potom) budú stručnejšie, včasnejšie a bude sa v nich dať jednoduchšie orientovať. Pokiaľ ide o rozsiahlejšie dôsledky, iniciatíva môže pozitívne, hoci len okrajovo, ovplyvniť trh práce EÚ a ciele udržateľného rozvoja a zároveň viesť k lepšie integrovaným, hlbším a likvidnejším kapitálovým trhom EÚ.