V druhej fáze, keď Jordánsko dosiahne cieľový počet približne 200 000 pracovných miest pre sýrskych utečencov stanovený v rámci londýnskej konferencie, sa navrhuje, aby EÚ a Jordánsko ďalej zjednodušili toto podporné opatrenie zrušením podmienok, ktoré sa týkajú miesta výroby a podielu sýrskych zamestnancov v príslušných výrobných zariadeniach. Tým by sa prakticky rozšírila možnosť uplatňovať alternatívne pravidlá pôvodu na všetkých výrobcov v Jordánsku ako uznanie za vynaloženie významného úsilia pri integrácii takého veľkého počtu sýrskych utečencov do oficiálneho trhu práce v rámci celého hospodárstva. Táto zmena by bola predmetom nového rozhodnutia asociačného výboru.

Alternatívne pravidlá pôvodu zavádzané týmto návrhom predstavujú pravidlá, ktoré EÚ uplatňuje na dovoz z najmenej rozvinutých krajín v zmysle všeobecného systému preferencií (GSP) iniciatívy „Všetko okrem zbraní“ (EBA). V prípade priemyselných výrobkov to znamená, že maximálny limit pre nepôvodné materiály, ktoré môžu jordánski vývozcovia použiť, aby sa na nich vzťahovalo preferenčné zaobchádzanie v EÚ, by sa výrazne zvýšil (vo všeobecnosti až na 70 % namiesto 40 %). V prípade oblečenia sú tieto zmiernené pravidlá založené na zásade jedinej transformácie, nie na zásade dvojitej transformácie.

Jordánsko sa obracia na medzinárodné spoločenstvo, a najmä EÚ, aby podporili jeho úsilie v tomto smere. Dôležitou súčasťou návrhov Jordánska, ktoré majú prispieť k dosiahnutiu vyššie uvedeného cieľa, je žiadosť, aby EÚ zmiernila preferenčné pravidlá pôvodu uplatňované v bilaterálnej obchodnej výmene, čo by Jordánsku umožnilo prilákať väčší objem investícií do výrobných činností, ktorých produkty sú určené pre trh EÚ. Jordánsko sa domnieva, že preferenčné pravidlá pôvodu uvedené v dohode o pridružení sú v praxi prekážkou rozvoja jeho obchodnej výmeny s EÚ.

V rámci londýnskej konferencie Jordánsko oznámilo úmysel povoliť sýrskym utečencom zapojiť sa do oficiálneho trhu práce a stanovilo viaceré kroky, ktoré podnikne na dosiahnutie cieľa vytvoriť v nadchádzajúcich rokoch približne 200 000 pracovných miest pre sýrskych utečencov. Keďže podľa odhadov Svetovej banky predstavovala pracovná sila v Jordánsku v roku 2014 približne 1,78 mil. obyvateľov, uvedený počet pracovných miest by predstavoval asi 11 % súčasnej pracovnej sily.

Dlhotrvajúci občiansky konflikt v Sýrii spôsobuje v regióne zložité a vážne humanitárne problémy, keďže sa odhaduje, že do dnešného dňa bola viac ako polovica sýrskeho obyvateľstva násilne presídlená, pričom niekoľko miliónov obyvateľov Sýrie ušlo do susedných štátov. Rozsah presídlenia a neustále sa predlžujúci konflikt v Sýrii majú dramatický vplyv na susedné štáty, ktoré prijímajú sýrskych utečencov, vrátane Jordánska.

Rámec pre dvojstranné obchodné vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „EÚ“) a Jordánskym hášimovským kráľovstvom (ďalej len „Jordánsko“) tvorí dohoda o pridružení uzavretá medzi EÚ a Jordánskom (ďalej len „dohoda o pridružení“), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2002. Dohodou o pridružení sa vytvára zóna voľného obchodu, v rámci ktorej Jordánsko využíva rozsiahly preferenčný prístup na trh EÚ, pričom len veľmi obmedzený počet výrobkov nemôže vstupovať na trh EÚ v bezcolnom a bezkvótovom režime. Jordánsky vývoz do EÚ však nezareagoval na príležitosť, ktorú tento preferenčný prístup ponúka, a ostáva na trvalo nízkej úrovni. Dovoz do EÚ z Jordánska predstavoval v priemere 323 mil. EUR v rokoch 2012 – 2015. Na celkovom dovoze tovarov do EÚ sa podieľal len 0,02 %. V roku 2014 bola EÚ piatym najvýznamnejším cieľovým trhom pre jordánsky vývoz (4,1 % z celkového vývozu Jordánska).

Podľa článku 39 protokolu č. 3 k dohode o pridružení, týkajúceho sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce, v znení rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Jordánsko č. 1/2006 z 15. júna 2006, zmluvné strany môžu meniť ustanovenia tohto protokolu spoločným rozhodnutím Asociačného výboru EÚ – Jordánsko. Právnym základom rozhodnutia Rady je článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

Podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ „Rada prijme na návrh Komisie alebo vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku rozhodnutie [...], ktorým sa určujú pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

Postup, ktorý sa predpokladá v článku 218 ods. 9 ZFEÚ, by sa mal dodržať vždy, keď sú splnené podmienky v ňom uvedené.

•Proporcionalita

Cieľom navrhovaného opatrenia je poskytnúť Jordánsku podporu v súvislosti so sýrskou utečeneckou krízou poskytnutím stimulu na vytvorenie dodatočných investícií, hospodárskej aktivity a pracovných miest, predovšetkým pre sýrskych utečencov, v konkrétnych rozvojových zónach. Keďže Jordánsko už na základe dohody o pridružení využíva preferenčný prístup na trh EÚ, dočasné zmiernenie platných pravidiel pôvodu predstavuje najvhodnejší spôsob na stimulovanie hospodárskej aktivity v súvislosti s výrobou tovarov určených na vývoz do EÚ a zvýšením zamestnanosti sýrskych utečencov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Neuplatňuje sa.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Neuplatňuje sa.

•Získavanie a využívanie odborných znalostí

Neuplatňuje sa.

•Posúdenie vplyvu

Nevykonalo sa žiadne posúdenie vplyvu. EÚ má veľký záujem podporovať Jordánsko počas súčasnej utečeneckej krízy. Navrhované opatrenie predstavuje popri humanitárnej a rozvojovej pomoci časovo obmedzenú a cielenú iniciatívu, ktorá pomôže Jordánsku pri vytváraní stimulov pre väčšie investície a zvyšovanie zamestnanosti spôsobom, ktorý počas trvania konfliktu v Sýrii priamo prospeje sýrskym utečencom nachádzajúcim sa v súčasnosti na území Jordánska. Z hľadiska trhu EÚ je Jordánsko len veľmi okrajovým dodávateľom (ktorého podiel na celkovom dovoze do EÚ tvorí 0,02 %), pričom štruktúra jeho vývozu sa sústreďuje len na obmedzený počet odvetví, ako sú odevy (vyvážané najmä do USA), fosfáty a hnojivá na báze fosfátov, chemické látky, stroje a dopravné zariadenia. Jedinými odvetviami, v ktorých podiel Jordánska na dovoze do EÚ presahuje aspoň 0,1 %, sú hnojivá (kapitola 31 – 1,28 %), chemické látky (kapitola 28 – 0,33 %) a lietadlá, kozmické lode a ich časti a súčasti (kapitola 88 – 0,17 %). Vzhľadom na veľmi nízky objem obchodu nie je pravdepodobné, že akékoľvek zvýšenie dovozu v rámci tejto iniciatívy by mohlo mať negatívny vplyv na produkciu EÚ, na druhej strane však môže viesť k významnému zvýšeniu vlastného vývozu z Jordánska.

4.INÉ PRVKY

•Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

Táto iniciatíva sa po zapracovaní do dohody o pridružení a jej uplatnení bude vykonávať a monitorovať tak v Jordánsku, ako aj na hraniciach EÚ, a to v súlade s článkom 1 prílohy IIa k protokolu č. 3 k dohode o pridružení, ktorý sa nachádza v prílohe I k návrhu spoločného rozhodnutia Asociačného výboru EÚ – Jordánsko.

Zaviedli sa miestne overovania a kontroly, ako aj povinnosti pravidelného podávania správ zo strany Jordánska. Ďalšie rokovania s Jordánskom o podmienkach pravidelného podávania správ budú prebiehať súbežne s posudzovaním tohto návrhu spoločného rozhodnutia, pričom výsledky týchto rokovaní by sa mali odzrkadliť v konečnej verzii spoločného rozhodnutia, na ktorom sa dohodne asociačný výbor. EÚ a Jordánsko by mali takisto zvážiť spôsob, ktorým by bolo možné zapojiť do posilňovania vnútroštátnych kapacít a budúceho procesu monitorovania relevantné medzinárodné organizácie, ktoré disponujú odbornými znalosťami v oblastiach, ktoré sú predmetom spoločného rozhodnutia. Ide najmä o Medzinárodnú organizáciu práce (MOP), ktorá v Jordánsku získala široké odborné znalosti v rámci projektu „Better Work Jordan“, Medzinárodnú finančnú korporáciu (IFC), ktorá sa takisto zapojila do uvedeného projektu, ako aj Svetovú banku.