SK Úradný vestník Európskej únie C 345/102

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Úloha energetického zhodnocovania odpadu v obehovom hospodárstve

[COM(2017) 34 final]

(2017/C 345/17)

Spravodajca: Cillian LOHAN Pomocný spravodajca: Antonello PEZZINI

Konzultácia Európska komisia, 17. 2. 2017 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Prijaté v sekcii 15. 6. 2017 Prijaté v pléne 5. 7. 2017 Plenárne zasadnutie č. 527 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 140/0/2

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (ďalej len „EHSV“) podporuje dodržiavanie hierarchie odpadového hospodárstva pri prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa nakladania s odpadom (1), vrátane možností energetického zhodnocovania odpadu.

1.2. Mala by existovať koordinovaná stratégia na šírenie hlavnej myšlienky, podľa ktorej je prvým krokom v hierarchii odpadového hospodárstva predovšetkým predchádzanie vzniku odpadu.

1.3. EHSV sa vzhľadom na ciele trvalo udržateľného rozvoja (2) stotožňuje so zásadou overovania udržateľnosti vo verejných financiách EÚ a so zásadou, podľa ktorej by akékoľvek verejné financovanie malo zlepšovať kvalitu života občanov Európy. Vo verejnom financovaní by sa mala dodržiavať aj zásada, podľa ktorej sa nepodporujú žiadne činnosti poškodzujúce občanov.

1.4. Vo všetkých budúcich právnych predpisoch sa musia odstrániť nedostatky, ktoré obsahujú súčasné smernice o spracovaní odpadu, aby sa zabezpečil spravodlivý, jednotný a systémový prechod na model obehového hospodárstva.

1.5. Pri dosahovaní vyššej miery recyklácie je dôležité, aby sa prostredníctvom investícií do zastaraných procesov energetického zhodnocovania odpadu nevytvárali infraštruktúrne prekážky.

1.6. Hoci prioritou je separovaný zber odpadu, najmä v prípade členských štátov, ktoré sa do veľkej miery spoliehajú na skládky, musí tomu zodpovedať aj zvýšenie miery recyklácie tak, aby sa pri dosahovaní prechodu k lepšej obehovosti vytvoril prínos.

1.7. Členské štáty, ktoré majú veľký počet spaľovní odpadov, vykazujú v súčasnosti nesúlad s ambíciou vyšších cieľov v oblasti recyklácie navrhnutých v rámci akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo (3). Úlohou bude, aby sa tieto členské štáty postupne zbavili svojej závislosti od spaľovania a postupne prešli na rôzne riešenia v oblasti nakladania s odpadom, a to prostredníctvom politiky založenej na motivačných a nátlakových nástrojoch, ako sú napríklad: — zavedenie daní, — postupné rušenie systémov podpory, — moratórium na nové zariadenia a vyradenie starších zariadení.

1.8. Prechodu na obehové hospodárstvo v EÚ bráni nedostatok správnych cenových signálov. Tento stav sa prehlbuje aj vzhľadom na pokračujúce neodôvodnené dotácie do neudržateľných výrobných systémov, konkrétne do odvetvia fosílnych palív (4). EHSV víta, že v oznámení sa výslovne uvádza prepojenie medzi prístupom k fondom politiky súdržnosti a národnými plánmi odpadového hospodárstva, ako aj európskym akčným plánom pre obehové hospodárstvo. Prepojenie s Európskym fondom pre strategické investície by mohlo byť silnejšie.

1.9. Bioplyn ponúka na úrovni EÚ príležitosti v mnohých oblastiach, ako napríklad pri vytváraní pracovných miest, znižovaní emisií, zvyšovaní palivovej bezpečnosti atď. S použitím príkladov osvedčených postupov z členských štátov a mimo nich by sa mal vypracovať legislatívny a politický rámec, ktorý najlepšie podporuje optimalizáciu spojených príležitostí.

1.9.1. Využívanie anaeróbnej digescie na výrobu biometánu na pohon automobilov je v súlade s Parížskou dohodou. Z nedávneho posúdenia Komisie (5) vyplýva, že výroba bioplynu v EÚ by sa do roku 2030 mohla oproti súčasnej úrovni minimálne zdvojnásobiť a prípadne strojnásobiť.

1.10. Zmeny v správaní a kultúrna zmena sú nevyhnutné a možno ich dosiahnuť prostredníctvom vzdelávania na všetkých úrovniach spoločnosti.

2. Súvislosti

2.1. Komisia 2. decembra 2015 prijala európsky akčný plán pre obehové hospodárstvo, v ktorom navrhla transformačný program s významným potenciálom rastu a nových pracovných miest s cieľom podporovať udržateľné modely spotreby a výroby v súlade so záväzkami EÚ v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030. Toto oznámenie sa zameriava na energetické zhodnocovanie odpadu a jeho miesto v obehovom hospodárstve. Energetické zhodnocovanie odpadu je široký pojem, ktorý znamená oveľa viac než len spaľovanie odpadu.

2.2. Hlavným cieľom tohto oznámenia je zabezpečiť, aby energetické zhodnocovanie odpadu v EÚ podporovalo ciele akčného plánu pre obehové hospodárstvo a aby sa pevne riadilo hierarchiou odpadového hospodárstva EÚ. V oznámení sa skúma aj to, ako možno optimalizovať procesy energetického zhodnocovania odpadu tak, aby mohli zohrávať úlohu pri plnení cieľov stanovených v stratégii energetickej únie a v Parížskej dohode. Zamýšľaným cieľom prístupu k energetickému zhodnocovaniu odpadu, ktorý sa uvádza v tomto oznámení, je zároveň stimulovať inovácie a napomáhať tvorbe kvalitných trvalých pracovných miest, a to prostredníctvom dôrazu na overené energeticky účinné technológie.

2.3. EHSV v tomto stanovisku vyjadruje svoj postoj ku všetkým trom častiam oznámenia, a to konkrétne: — k postaveniu procesov energetického zhodnocovania odpadu v hierarchii odpadového hospodárstva a úlohe verejnej finančnej podpory, — k procesom energetického zhodnocovania odpadu pri spracúvaní zvyškového odpadu a nájdeniu správnej rovnováhy, — k optimalizácii príspevku procesov energetického zhodnocovania odpadu k cieľom EÚ v oblasti klímy a energetiky v obehovom hospodárstve.

Uvádzajú sa v ňom aj ďalšie aspekty, ktoré si z hľadiska občianskej spoločnosti zasluhujú začlenenie a ktoré vychádzajú zo súčasných postojov prijatých EHSV.

2.4. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné riešiť okamžité potreby EÚ v oblasti nakladania s odpadom v rámci platných právnych predpisov a existujúcej infraštruktúry. Hoci sa budú naďalej používať niektoré postupy, ktoré nie sú optimálne, celkovým dlhodobým trendom je model s nízkou produkciou odpadu, v ktorom po fáze použitia materiálových tokov dominuje predchádzanie odpadu, opätovné použitie, repasovanie a recyklovanie. Výzvou je podporovať rýchly a trvalý spravodlivý prechod smerom k dlhodobým cieľom.

2.5. V roku 2015 predstavoval priemerný vyprodukovaný mestský odpad v EÚ približne 480 kg na obyvateľa, pričom množstvo skládkovaného odpadu sa môže líšiť v závislosti od krajiny – od 3 kg v najvzornejších krajinách po 150 kg v najmenej vzorných krajinách.

3. Postavenie procesov energetického zhodnocovania odpadu v hierarchii odpadového hospodárstva a úloha verejnej finančnej podpory

3.1. EHSV podporuje dodržiavanie hierarchie odpadového hospodárstva pri prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa nakladania s odpadom (6), vrátane možností energetického zhodnocovania odpadu.

3.2. Je dôležité poznamenať, že energetické zhodnocovanie odpadu nie vždy možnosťou, ktorá je v súlade s cieľmi alebo so zásadami obehového hospodárstva. Napríklad z hľadiska efektívnosti zdrojov alebo najlepšieho využitia surovín nie je optimálnou voľbou spaľovanie odpadových materiálov, ktoré sa mohli pripraviť na opätovné použitie alebo recykláciu. Takisto preprava odpadu do veľkých vzdialeností pri vysokých energetických nákladoch, aby sa prostredníctvom procesu energetického zhodnocovania dosiahla porovnateľne nižšia energetická návratnosť, by priniesla čisté energetické náklady a s tým súvisiaci vplyv na klímu. Existujú ďalšie príklady.

3.3. Obrázok v oznámení znázorňuje vzťah medzi procesmi energetického zhodnocovania odpadu a hierarchiou odpadového hospodárstva.

3.4. Hierarchia odpadového hospodárstva sama osebe nestačí na stanovenie vhodnosti alebo iných aspektov procesov energetického zhodnocovania odpadu. EHSV sa vzhľadom na ciele trvalo udržateľného rozvoja stotožňuje so zásadou overovania udržateľnosti vo verejných financiách EÚ a so zásadou, podľa ktorej by akékoľvek verejné financovanie malo zlepšovať kvalitu života občanov Európy. Vo verejnom financovaní by sa mala dodržiavať aj zásada, podľa ktorej sa nepodporujú žiadne činnosti poškodzujúce občanov.

3.5. Je dôležité, aby iniciatívy v oblasti obehového hospodárstva neobsahovali nedostatky rámcovej smernice o odpade, napríklad pokiaľ ide o možnosť vyňať členský štát z povinnosti separovaného zberu odpadu z dôvodu technickej alebo finančnej neschopnosti plniť si túto povinnosť. Dôraz by sa mal klásť na to, aby sa pomocou verejného financovania odstránili technické ťažkosti alebo s použitím nástrojov hospodárskej politiky odstránili finančné prekážky brániace realizácii najlepšieho riešenia. Pri materiáloch s toxickými látkami existujú opodstatnené dôvody na to, aby sa uprednostnilo ich zneškodňovanie alebo energetické zhodnocovanie pred ich opätovným použitím alebo recykláciou.

3.6. Toto oznámenie je rozhodujúcim krokom vo vývoji od začiatku akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Stanovujú sa v ňom vysoké ambície na zlepšenie efektívnosti procesov energetického zhodnocovania odpadu, ako aj silnejší dôraz na hierarchiu odpadového hospodárstva ako rozhodujúci faktor obehovosti jednotlivých procesov. Právne predpisy, z ktorých oznámenie vychádza, konkrétne rámcová smernica o odpade, však majú určité historické nedostatky, ktoré pokiaľ sa nevyriešia, budú naďalej spôsobovať ťažkosti a oslabovať zámer oznámenia. Klasifikácia odpadov sa musí prehodnotiť, prípadne na základe možností, ktoré ponúkajú nové technológie na výrobu energie v zariadeniach na energetické zhodnocovanie odpadu (napr. na trh sa nedávajú poškodené rajčiny, avšak nepredaná rajčina sa považuje za odpad), eventuálne aj využívanie kalu z mestských odpadových vôd na biodigesciu. Ambícia riešiť tieto otázky v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo sa musí prejaviť v nevyhnutných legislatívnych zmenách na všetkých príslušných úrovniach.

3.7. Vzhľadom na obmedzenia spojené s právnou úpravou procesov energetického zhodnocovania odpadu môže byť ich postavenie v hierarchii odpadového hospodárstva zavádzajúce. Postavenie sa vymedzuje podľa definícií, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch, než na základe vedeckej analýzy skutočného vplyvu takýchto procesov energetického zhodnocovania odpadu

3.8. S vymedzeniami pojmov a prahovými hodnotami stanovenými v rámcovej smernici o odpade súvisia aj technické aspekty metodiky výpočtu. Ide o metódy výpočtu, ktoré určujú postavenie procesov energetického zhodnocovania odpadu v hierarchii odpadového hospodárstva. Komisia by uvedené podrobné výpočty mala preskúmať, aby zabezpečila, že budú spoľahlivé v kontexte obehového hospodárstva, ale aj vzhľadom na ciele trvalo udržateľného rozvoja, energetickej únie a Parížskej dohody.

3.9. Kritickým aspektom pri dosahovaní lepšieho nakladania s odpadom je povinnosť separovaného zberu odpadu, ktorá je súčasťou európskych právnych predpisov o odpadoch (7).

3.10. Technologický pokrok bude naďalej ponúkať lepšie možnosti na maximalizáciu účinnosti výrobkov a energetických tokov, čo povedie k inovatívnym riešeniam v oblasti účinnejších postupov.

3.11. Keď sa obehové hospodárstvo stane realitou, ekodizajn výrobkov a služieb, ktorý bude zahŕňať všetky aspekty ako súčasť celoeurópskeho systému, umožní znížiť objem odpadu na minimum. Ekodizajn má zásadný význam pre zabezpečenie čistých opraviteľných, opätovne použiteľných, recyklovateľných a modulárnych výrobkov a v konečnom dôsledku povedie k odstráneniu odpadu tak, ako ho v súčasnosti chápeme.

3.12. Vzhľadom na uvedené aspekty budú spaľovne disponovať menším objemom zmiešaného odpadu ako zdroja, a preto by sa na vnútroštátnej úrovni mali dotácie na spaľovne postupne ukončiť a nemalo by sa uvažovať o žiadnych nových investíciách v tejto oblasti s výnimkou investícií do modernizácie existujúcej infraštruktúry a zvyšovania jej efektívnosti pri využívaní energie a zdrojov.

4. Procesy energetického zhodnocovania odpadu pri spracúvaní zvyškového odpadu a nájdenie správnej rovnováhy

4.1. Pri dosahovaní vyššej miery recyklácie je dôležité, aby sa prostredníctvom investícií do zastaraných a energeticky nehospodárnych procesov energetického zhodnocovania odpadu nevytvárali infraštruktúrne prekážky.

4.2. V roku 2013 sa medzi členskými štátmi na účely energetického zhodnocovania (8) prepravilo 2,5 milióna ton paliva, a to prevažne paliva z odpadu.

4.3. Pri posúdeniach energetického zhodnocovania odpadu sa musí myslieť na zložku prepravy, pretože zohľadnením aspektu prepravy v meraniach emisií sa môže stanoviť skutočný vplyv daného procesu z hľadiska emisií.

4.4. Z hľadiska rozdelenia spaľovní možno v Európe pozorovať zemepisný nesúlad. Najväčší počet aktívnych spaľovní v Európe sa nachádza v Nemecku, Holandsku, Dánsku, vo Švédsku a v Taliansku. Vo všeobecnosti je mnoho členských štátoch naďalej nadmerne závislých od skládok. Táto situácia sa musí zmeniť, aby bolo možné reagovať na nové výzvy a ciele stanovené v právnych predpisoch o odpade, ktoré súvisia s akčným plánom pre obehové hospodárstvo.

4.5. Členské štáty, ktoré sa vo veľkej miere spoliehajú na skládky a v malej miere používajú spaľovanie alebo ho nepoužívajú vôbec, by sa v prvom rade mali zamerať na separovaný zber. Separovaný zber pri zdroji by sa mal podporovať, pretože má zásadný význam pre poskytovanie kvalitného a hodnotného odpadu na recykláciu.

4.6. Na úrovni členských štátov však existuje mnoho príkladov, keď vysoká miera separovaného zberu nezodpovedá miere recyklácie. Na riešenie tohto zjavného rozporu sú potrebné cielené politické nástroje.

4.7. V tomto oznámení sa národné vlády nabádajú, aby v rámci svojej finančnej podpory a stratégií hľadali aj iné riešenia ako len spaľovne, a to preskúmaním času návratnosti investícií, dostupnosti východiskových surovín a kapacity v susediacich štátoch.

4.8. V niektorých prípadoch sa môže javiť použitie susednej spaľovne ako najlepšia možnosť, ale predtým, ako sa k tomu pristúpi, mala by sa vykonať úplná analýza životného cyklu, ktorá by mala nevyhnutne zahŕňať aj súvisiace náklady na prepravu z hospodárskeho a environmentálneho hľadiska.

4.9. Okrem niekoľkých veľmi špecifických okolností a vzhľadom na technologický pokrok je nepravdepodobné, že by spaľovanie odpadu bolo z hľadiska využívania zdrojov alebo osvedčených postupov najúčinnejšie riešenie problémov spojených s nakladaním s odpadom.

4.10. Členské štáty, ktoré majú veľký počet spaľovní odpadov, vykazujú v súčasnosti nesúlad s ambíciou vyšších cieľov v oblasti recyklácie. Úlohou bude, aby tieto členské štáty postupne upustili od spaľovania, a to prostredníctvom politiky založenej na motivačných a nátlakových nástrojoch, ako sú napríklad: — zavedenie daní, — postupné rušenie systémov podpory, — moratórium na nové zariadenia a vyradenie starších zariadení.

4.11. EHSV zdôrazňuje, že zavedenie všeobecnej dane zo spaľovania bez toho, aby boli pre koncového užívateľa dostupné cenovo prístupné alternatívy, bude jednoducho viesť k vyšším nákladom pre občanov. Používanie zdaňovania ako hospodárskeho nástroja musí byť cielené a inteligentné.

4.12. V každom členskom štáte musí existovať účinný postup na podávanie žiadostí o povolenie vykonávať činnosti súvisiace s nakladaním s odpadom a na jeho udeľovanie.

5. Optimalizácia príspevku procesov energetického zhodnocovania odpadu k cieľom EÚ v oblasti klímy a energetiky v obehovom hospodárstve

5.1. EHSV súhlasí s tým, že len dodržiavaním hierarchie odpadového hospodárstva môže v súlade so stratégiou energetickej únie a s Parížskou dohodou energetické zhodnocovanie odpadu maximalizovať príspevok obehového hospodárstva k dekarbonizácii. Využívanie anaeróbneho rozkladu na výrobu biometánu na pohon automobilov je v súlade s Parížskou dohodou. Účinný prostriedkom pri dekarbonizácii dopravy v Európe môžu byť vozidlá s pohonom na biometán.

5.2. Ak majú v rámci obehového hospodárstva procesy energetického zhodnocovania odpadu optimálnym spôsobom prispieť k cieľom EÚ v oblasti klímy a energetiky, je potrebné zabezpečiť používanie najúčinnejšej techniky a technológií vždy, keď sú tieto procesy potrebné. Tento postup je v súlade so zmenami smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, ktoré navrhuje Komisia; uvedené kritériá by sa však mali podporovať pri všetkých nových zariadeniach bez ohľadu na ich veľkosť vrátane malých zariadení vyrábajúcich menej ako 20 MW.

5.3. Zdaňovanie zberu odpadu ovplyvňuje čoraz viac zdroje rodín a podnikov; malo by sa preto používať perspektívnym spôsobom a mala by sa pri ňom zohľadniť ochrana životného prostredia.

5.4. Verejný a súkromný sektor by mal mať možnosť spolupracovať na dlhodobých projektoch, aby kultúra obehovosti získala konkrétnu podobu. Pri prechode na udržateľnejšie spôsoby nakladania s odpadom môže dôležitú úlohu zohrávať aj sociálna zodpovednosť podnikov.

5.5. Prechodu na obehové hospodárstvo v EÚ bráni nedostatok správnych cenových signálov. Tento stav sa prehlbuje aj vzhľadom na pokračujúce neodôvodnené dotácie do neudržateľných výrobných systémov, konkrétne do odvetvia fosílnych palív (9). EHSV víta, že v oznámení sa výslovne uvádza prepojenie medzi prístupom k fondom politiky súdržnosti a národnými a regionálnymi plánmi odpadového hospodárstva, ako aj európskym akčným plánom pre obehové hospodárstvo.

5.6. Prepojenie na financovanie z Európskeho fondu pre strategické investície by mohlo byť silnejšie, aby sa pri týchto investíciách uprednostňovali možnosti, ktorými sa presadzujú ciele akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Mohli by sa preskúmať niektoré formy stimulov, aby sa vytvoril vhodný reťazec nadväzujúcich zariadení, ako sú distribúcia paliva a/alebo druhotných surovín, alebo ďalšie výrobky na prípadné použitie.

6. Ďalšie možnosti

6.1. Biometán

6.1.1. V oznámení sa uvádzajú možnosti vyrábať bioplyn anaeróbnou digesciou. Niektoré členské štáty by túto možnosť mohli využiť a rozvíjať ju. Z nedávneho posúdenia Komisie (10) vyplýva, že výroba bioplynu v EÚ by sa do roku 2030 mohla oproti súčasnej úrovni minimálne zdvojnásobiť a prípadne strojnásobiť.

6.1.2. Bioplyn je fungujúci pracovný model v mnohých členských štátoch, najmä v Nemecku a Taliansku. Tieto krajiny sú pracovnými príkladmi a môžu ponúknuť aj cenné skúsenosti získané z praktických aspektov realizácie.

6.1.3. V súčasnosti je cena biometánu vyššia ako cena metánu získaného z fosílnych zdrojov. Používanie biometánu je však odôvodnené vzhľadom na nepriame náklady spojené s mutagénnymi a karcinogénnymi látkami (napr. NOx a dym, ktorý vzniká pri spaľovaní fosílnych palív (11)).

6.1.4. Možné vyššie náklady na biometán sú predovšetkým v súlade s cieľmi stanovenými v Parížskej dohode o znížení emisií skleníkových plynov pochádzajúcich z tradičných palív (12).

6.1.5. Je dôležité, aby východiskové suroviny používané pri anaeróbnej digescii mali nízky alebo žiadny nepriamy vplyv na zmenu využívania pôdy a aby negatívne nevplývali na výrobu potravín. Najlepšia poloha pre zariadenia na výrobu bioplynu je v blízkosti dodávky surovín (najmä poľnohospodárskeho odpadu) a kde je potrebné nájsť riešenie v oblasti odpadového hospodárstva a energetiky. Treba sa vyhnúť výstavbe anaeróbnych digestorov, a teda vytváraniu dopytu po nových dodávkach surovín, či už ide o odpad alebo plodiny.

6.1.6. Poloha zariadenia na výrobu bioplynu je rozhodujúca. Musí sa nájsť efektívne využitie vyrobenej energie, aby naopak nedochádzalo k plytvaniu účinne vyrobenej energie. Treba tiež poznamenať, že anaeróbne digestory nie sú štandardným riešením pre všetky poľnohospodárske regióny v EÚ a ich propagovanie by sa malo obmedziť tam, kde existuje hotová východisková surovina, ktorá je v súčasnosti problematickým odpadom.

6.1.7. Avšak rozvoj dobre naplánovanej výroby bioplynu a využitia infraštruktúry môže byť veľmi účinným spôsobom riešenia poľnohospodárskeho odpadu, dokonca potenciálne škodlivých látok pre životné prostredie, a uľahčenia ich bezpečného zneškodnenia. Môže tiež pomôcť pri riešení potrieb spoločenstiev, pokiaľ ide o palivo na vykurovanie a dopravu.

6.1.8. Anaeróbna digescia môže pomôcť pri riešení otázok verejného zdravia, poskytnúť hnojivá pre pôdu, predstavovať zníženie emisií a byť praktickým príkladom obehovosti.

6.1.9. Anaeróbna digescia môže byť najúčinnejšia vtedy, ak sa uplatňujú zásady obehového hospodárstva, konkrétne koncepcia tzv. malých slučiek, keď surovina pre digestory pochádza z miestnych zdrojov a energetický výstup sa používa na mieste (výnimkou je plyn používaný ako palivo v nákladných vozidlách). Investíciami sa musí podporovať cieľ, ktorým je zníženie prepravnej vzdialenosti odpadu čo najbližšie k nule.

6.1.10. Zanalyzovať a zdôrazniť by sa malo oživenie zamestnanosti a hospodárstva v kombinácii so zahrnutím prvku bioplynu do národného alebo regionálneho energetického mixu. Mali by sa zvážiť alternatívy uľahčujúce a urýchľujúce administratívne postupy pri udeľovaní povolenia na výstavbu projektov týkajúcich sa digestora s bioodpadom.

6.1.11. Politická a ekonomická podpora projektov, ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá, bude hnacou silou inovácií a môže byť jedným z mnohých nástrojov, ktoré môžu pomôcť pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo.

6.1.12. Preskúmanie mandátu M/475 Európskeho výboru pre normalizáciu by sa malo rozšíriť tak, aby sa do sietí zemného plynu mohol vstrekovať biometán zo zdrojov, ktoré nie sú v súčasnosti povolené (napríklad skládkový plyn, plyn z čistiarní odpadových vôd, plyn z kalu a z netriedeného mestského a iného odpadu). Biometán tohto druhu je už dostupný.

6.1.13. Európsky fond pre strategické investície má zásadný význam pre zavedenie anaeróbnej digescie pri projektoch, ktoré z finančného hľadiska zatiaľ nie sú životaschopné.

6.1.14. Používanie vozidiel poháňaných bioplynom by sa malo podporovať podobnými stimulmi, aké sa tradične používajú pre odvetvie fosílnych palív. Tieto stimuly by mali prinášať úžitok konečnému používateľovi a z hľadiska cien a dostupnosti by mali spotrebiteľovi ponúkať alternatívne možnosti dopravy.

6.2. Kultúrna zmena a vzdelávanie

6.2.1. Je potrebné uznať, že kultúrne rozdiely predstavujú výzvu. Zmeny správania z hľadiska separovania odpadu pri zdroji by sa mali riešiť ako potreba kultúrnej zmeny. Na dosiahnutie tohto cieľa možno použiť mnoho nástrojov, v neposlednom rade napríklad koncepciu nudge (13).

6.2.2. Mala by existovať koordinovaná stratégia na šírenie tejto hlavnej myšlienky, podľa ktorej je prvým krokom v hierarchii odpadového hospodárstva predovšetkým predchádzanie vzniku odpadu.

6.2.3. Zmenu správania možno dosiahnuť aj prostredníctvom navrhovania programov na tieto témy v školách. Malo by sa to týkať všetkých úrovní škôl – od materských a základných škôl až po univerzity a odbornú prípravu na pracovisku – a malo by ísť o dlhodobý prístup zameraný na vzdelávanie a osvetu detí a občanov.

6.2.4. Univerzity a verejné orgány môžu prispievať k opodstatnenosti nových technológií a postupov a plniť tak funkciu príkladov osvedčených postupov a regionálnych vyslancov v oblasti procesov energetického zhodnocovania odpadu (14).

V Bruseli 5. júla 2017 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Stanovisko EHSV k balíku pre obehové hospodárstvo, bod 4.3 (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98).

(2) Stanovisko EHSV na tému Trvalo udržateľný rozvoj: Mapovanie vnútorných a vonkajších politík EÚ, bod 4.3.5.5 (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 41).

(3) Oznámenie Európskej komisie – Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo, COM(2015) 614 final, 2. decembra 2015.

(4) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, pracovný dokument MMF, WP/15/105, máj 2015.

(5) Európska komisia, štúdia Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020, marec 2017.

(6) Stanovisko EHSV k balíku pre obehové hospodárstvo, bod 4.3 (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98).

(7) Smernica 2008/98/ES, najmä článok 11 (papier, kov, plasty, sklo, stavebný odpad a odpad z demolácií) a článok 22 (biologický odpad) (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

(8) Európske tematické centrum pre odpady a materiály v ekologickom hospodárstve (ETC/WMGE), Assessment of waste incineration capacity and waste shipments in Europe (Posúdenie kapacity spaľovania odpadu a preprava odpadu v Európe), január 2017.

(9) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, pracovný dokument MMF, WP/15/105, máj 2015.

(10) Európska komisia, štúdia Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020, marec 2017.

(11) COM(2017) 011 final – 2017/04 (COD).

(12) „Dielo majstra chváli“, povedal Machiavelli.

(13) Stanovisko EHSV na tému Smerom k uplatňovaniu koncepcie nudge v politikách EÚ (Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 28).

(14) Príklady existujú v rôznych členských štátoch, pričom jedným z nich je University College Cork v Írsku, ktorá má svoje vlastné anaeróbne digestory malého rozsahu používané pri výskume.