Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014 /* COM/2014/0404 final - 2014/ () */





Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 2, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2012 – 2016. (5) Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu[4], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej neurčila Českú republiku za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7) Česká republika predložila 16. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 28. apríla 2014 svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (8) Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v konvergenčnom programe na rok 2014 je udržať deficit verejných financií počas programového obdobia pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa uvádza strednodobý cieľ vo výške –1 % HDP, ktorý odráža požiadavky Paktu stability a rastu. Hoci rozpočtová stratégia v roku 2014 je v súlade s Paktom stability a rastu, v roku 2015 sa nepredpokladá splnenie požadovaných úprav v štrukturálnom vyjadrení, keďže sa očakáva zhoršenie prepočítaného štrukturálneho salda o 0,6 percentuálneho bodu. Navyše sa očakáva zvýšenie výdavkov verejnej správy, a to takým tempom, ktoré nie je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky. Predpokladá sa, že prepočítané štrukturálne saldo sa od požadovaného postupu úprav odchýli aj v rokoch 2016 a 2017, v ktorých sa predpokladá prepočítané štrukturálne saldo vo výške –1,6 %, resp. –1,9 % HDP. Celkovo sa od roku 2015 očakáva riziko odchýlenia sa od postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu. Podľa programu sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP, ktorý je pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP, v roku 2014 prechodne klesne o 1,1 percentuálneho bodu na 45 % HDP a v roku 2015 stúpne na 46 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v programe, je realistický. Oproti hodnotám 2 %, resp. 2,4 % uvedeným v prognóze Komisie z jari 2014 sa podľa programu očakáva, že české hospodárstvo v roku 2014 porastie o 1,7 % a v roku 2015 o 2 %. Hlavné riziká rozpočtového výhľadu vyplývajú z vysokej miery neistoty, pokiaľ ide o budúci vývoj verejných investícií, a z potenciálnych jednorazových výdavkov v súvislosti s plánovanou zmluvou o prenájme bojových stíhačiek s predpokladaným vplyvom na zvýšenie deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2015. Podľa prognózy Komisie hrozí v roku 2015 značná odchýlka od strednodobého cieľa. Rozdiel oproti scenáru v programe spočíva v odlišných predpokladoch, pokiaľ ide o politiky a diskrečné opatrenia v roku 2015. Vychádzajúc zo svojho posúdenia programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že deficit bol v roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady udržateľným spôsobom znížený pod hranicu 3 % HDP a že, zatiaľ čo v roku 2014 sa očakáva dosiahnutie strednodobého cieľa, hrozí, že v roku 2015 dôjde k výraznému odchýleniu sa od tohto cieľa. (9) Česká republika sa vymanila z dvojročnej recesie a v súčasnosti čelí výzve dosiahnutia udržateľného vysokého rastu v situácii, keď obyvateľstvo rýchlo starne. Verejné investície počas posledných rokov prudko klesali, pričom predovšetkým trpeli investície do infraštruktúry. Model rastu českého hospodárstva pred krízou sa opieral o silný prílev zahraničného kapitálu a výrazné zameranie na vývoz. Keďže priestor na dobiehanie založené na akumulácii výrobných faktorov (vrátane zahraničného kapitálu) sa ukazuje ako obmedzený, zmena orientácie hospodárstva na domáce hybné sily rastu by otvorila nové cesty k zvýšeniu produktivity. Základné prvky tohto procesu zahŕňajú podporu vzdelávania, odbornej prípravy a inovácií, ako aj posilnenie inštitúcií. (10) Vláda nedávno schválila Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe, aj keď na jej ratifikáciu v parlamente sa stále čaká. Práca na komplexnej reforme fiškálneho rámca sa začala v roku 2011, jej prijatie a zavedenie je však stále neisté. Odložené bolo aj prijatie príslušných právnych predpisov na zabezpečenie dodržiavania smernice Rady 2011/85/EÚ o požiadavkách na rozpočtové rámce. (11) V oblasti daňového systému stoja pred Českou republikou kľúčové výzvy v podobe zefektívnenia výberu daní a dosiahnutia daňovej štruktúry priaznivejšej pre rast. Česká republika prijala niektoré opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, a to najmä v oblasti nepriamych daní, celkové náklady na dodržiavanie predpisov sú však ešte stále príliš vysoké. V tejto súvislosti ešte stále nedošlo k harmonizácii daňových základov (dane z príjmu, príspevky na zdravotné poistenie a sociálne zabezpečenie) a bolo zrušené zavedenie jednotného miesta na výber daní a odvodov plánované na rok 2015. Česká vláda však vyjadrila svoj zámer riešiť otázku harmonizácie daňových základov. Odporúčania z roku 2013 týkajúce sa daňovej štruktúry neboli zohľadnené. Zdaňovanie práce zostáva na vysokej úrovni, najmä pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami vrátane zamestnancov na kratší pracovný čas, a to hlavne z dôvodu zvýšenia príspevkov na sociálne zabezpečenie. Existuje určitý potenciál na posun zdaňovania od práce k iným oblastiam, ako sú napríklad environmentálne dane a periodické dane z nehnuteľného majetku, ktoré sú v obidvoch prípadoch relatívne nízke. Pretrvávajú podstatné rozdiely v daňovo-odvodovom zaťažení a sociálnych príspevkoch v prípade zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, čo vedie k zužovaniu daňového základu a vytvára stimuly na zakladanie fiktívnej samostatne zárobkovej činnosti s nespravodlivými dôsledkami pre osoby, zamestnané na základe riadnej pracovnej zmluvy. (12) Z dlhodobého hľadiska Česká republika čelí stredne vysokým rizikám udržateľnosti spôsobeným vo veľkej miere predpokladaným zvýšením výdavkov v oblasti dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti. Podľa platných právnych predpisov sa v dlhodobom výhľade plánuje zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, zo strednodobého hľadiska je však tento postup príliš pomalý. Vláda zamýšľa zaviesť revízny mechanizmus na prispôsobovanie veku odchodu do dôchodku zmenám strednej dĺžky života, ide však len o čiastočnú reakciu na výzvu v podobe medzery udržateľnosti. V roku 2015, teda o rok skôr než sa plánovalo, okrem toho dôjde k ukončeniu dočasného zníženia indexácie dôchodkov, pričom štandardný mechanizmus indexácie dôchodkov (ceny plus tretina rastu reálnych miezd) nebol revidovaný. Obmedzený pokrok bol zaznamenaný pri podpore zamestnateľnosti starších pracovníkov. K žiadnemu pokroku nedošlo pri zlepšovaní nákladovej účinnosti verejných výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti. Sektor nemocničnej starostlivosti sa vyznačuje prebytkom kapacity, čo poukazuje na priestor pre potenciálne zlepšenie nákladovej účinnosti a riadenia. (13) Bolo vykonaných niekoľko počiatočných krokov na zvýšenie kapacity a zlepšenie kvality verejných služieb zamestnanosti. Uberajú sa správnym smerom, musí sa však posúdiť ich vplyv. Aktívne politiky trhu práce naďalej trpia nedostatočným financovaním a nie sú efektívne zacielené na ženy s malými deťmi, mladých ľudí a starších pracovníkov. Napriek relatívne vysokej celkovej miere zamestnanosti tieto skupiny nemajú na trhu práce zodpovedajúce zastúpenie. Obmedzený prístup k finančne dostupným zariadeniam a službám starostlivosti o deti a pomerne nízke využívanie práce na kratší pracovný čas brzdí účasť žien na trhu práce. Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov bol v roku 2012 ešte stále jeden z najvyšších v EÚ. (14) Znepokojujúca je kvalita českého vzdelávacieho systému a jeho relevantnosť pre trh práce. Boli prijaté určité opatrenia na zlepšenie rámca pre hodnotenie v oblasti povinnej školskej dochádzky, výzvou však zostávajú nadväzujúce opatrenia v školách a pri práci so žiakmi so slabšími výsledkami. Problémom, ktorý chce vláda riešiť, je aj atraktívnosť učiteľských povolaní. Nízke zapojenie rómskych detí do všeobecného inkluzívneho predprimárneho vzdelávania, ako aj do primárneho vzdelávania zostáva výzvou na ceste k ich integrácii. Reforma vysokoškolského vzdelávania bola odložená a žiadny pokrok nebol dosiahnutý ani pri zlepšovaní systému akreditácie a financovania vysokoškolského vzdelávania. Boli zavedené len malé zmeny, pokiaľ ide o financovanie výskumných inštitúcií. Uvedená reforma pritom zohráva kľúčovú úlohu pri vytváraní správnych stimulov pre výskumných pracovníkov z verejného sektora v úsilí o dosiahnutie excelentnosti, pri riešení spoločenských výziev a spolupráci s podnikateľským sektorom. (15) Začal sa proces deregulácie veľkého počtu regulovaných profesií, pokračuje však pomalým tempom a neprináša bezprostredný úžitok vyplývajúci zo zosilnenia konkurencie v sektore služieb. Česká republika prijala niekoľko počiatočných opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to najmä prostredníctvom stimulov z verejných zdrojov na podporu sektora stavebníctva. Potenciál úspor energie je stále značný a ambicióznejšie opatrenia by mohli prispieť aj k zníženiu energetickej závislosti. (16) Výzvu s negatívnymi hospodárskymi dôsledkami naďalej predstavuje kvalita a efektívnosť verejnej správy. Dlho očakávaný zákon o štátnej službe ešte nebol prijatý, pričom jeho prijatie je kľúčovou prioritou vlády. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý v boji proti korupcii. Najvýznamnejšie právne predpisy, ktoré sú súčasťou stratégie boja proti korupcii na roky 2013 – 2014, neboli prijaté. Stále ešte nebola sformulovaná jasná dlhodobá vízia trvalých riešení tejto otázky, ktorá má veľký význam pre rozvoj hospodárstva a spoločnosti. Realizácia verejných obstarávaní na miestnej a regionálnej úrovni je poznačená zbytočnými prieťahmi. Nové pravidlá verejného obstarávania sú krokom späť, pretože odstraňujú niektoré zo záruk transparentnosti. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý pri zlepšovaní využívania fondov EÚ. Vysoké miery chybovosti, o ktorých orgán auditu informoval v prípade niekoľkých programov koncom roka 2013, však poukazujú na potrebu ďalšieho úsilia. (17) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7. (18) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej stanovisko[6] je premietnuté najmä do odporúčania 1. TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika prijala v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu udržať zdravú fiškálnu pozíciu v roku 2014. V záujme zabezpečenia dosiahnutia strednodobého cieľa významným spôsobom posilniť rozpočtovú stratégiu v roku 2015 a potom zostať na úrovni strednodobého cieľa. Uprednostniť výdavky podporujúce rast v záujme podpory oživenia a zlepšenia rastových vyhliadok. Prijať a vykonávať opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca, a najmä zriadiť nezávislú fiškálnu inštitúciu na monitorovanie fiškálnych politík, zaviesť fiškálne pravidlá pre miestnu a regionálnu samosprávu a zlepšiť koordináciu medzi všetkými stupňami verejnej správy. 2. Zlepšiť daňovú disciplínu s osobitným zameraním na DPH a znížiť náklady na výber a platenie daní prostredníctvom zjednodušenia daňového systému a harmonizácie daňových základov dane z príjmu fyzických osôb a príspevkov na zdravotné poistenie a sociálne zabezpečenie. Znížiť vysokú úroveň zdanenia práce, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami. Posunúť zdaňovanie smerom k oblastiam, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú periodické dane z nehnuteľného majetku a environmentálne dane. Ďalej znižovať rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. 3. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejného dôchodkového systému, a to najmä zrýchlením zvyšovania zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a jeho jednoznačnejším napojením na zmeny strednej dĺžky života. Podporiť zamestnateľnosť starších pracovníkov a revidovať mechanizmus valorizácie dôchodkov. Prijať opatrenia na významné zlepšenie nákladovej účinnosti a riadenia v sektore zdravotnej starostlivosti, najmä v prípade nemocničnej starostlivosti. 4. Posilniť efektívnosť a účinnosť verejných služieb zamestnanosti, a to najmä vytvorením systému merania výkonnosti. Osloviť neevidovaných mladých ľudí a poskytnúť im individualizované služby. Podstatným spôsobom zlepšiť prístupnosť finančne dostupných a kvalitných zariadení a služieb starostlivosti o deti so zameraním na deti do troch rokov. 5. Zabezpečiť, aby systém akreditácie, riadenia a financovania vysokoškolského vzdelávania prispieval k zvyšovaniu jeho kvality a relevantnosti pre trh práce. Zrýchliť vývoj a zavedenie novej metodiky hodnotenia výskumu a prideľovania finančných prostriedkov v záujme zvýšenia podielu financovania výskumných inštitúcií na základe výkonnosti. V oblasti povinnej školskej dochádzky zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania, zaviesť komplexný rámec hodnotenia a podporiť školy a žiakov so slabšími výsledkami. Zvýšiť inkluzívnosť vzdelávania, a to najmä prostredníctvom podpory zapojenia sociálne znevýhodnených a rómskych detí predovšetkým do predprimárneho vzdelávania. 6. Urýchliť reformu regulovaných profesií so zameraním na odstránenie neodôvodnených a neprimeraných požiadaviek. Znásobiť úsilie o zvýšenie energetickej účinnosti v hospodárstve. 7. V roku 2014 prijať a vykonávať zákon o štátnej službe, ktorým sa zabezpečí stabilná, efektívna a profesionálna služba v štátnej správe. Urýchliť a podstatným spôsobom posilniť boj proti korupcii, a to zavedením zostávajúcich legislatívnych opatrení stanovených v stratégii boja proti korupcii na roky 2013 – 2014 a vypracovaním plánov na nasledujúce obdobie. Ďalej zlepšovať riadenie finančných prostriedkov z fondov EÚ zjednodušovaním štruktúr na ich využívanie, zvyšovaním kapacity a riešením konfliktov záujmov. Zvýšiť transparentnosť verejného obstarávania a zlepšiť realizáciu verejných obstarávaní poskytnutím primeraného usmernenia a dohľadu. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2014) 404 final. [3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.