/* KOM/2010/0513 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2009 SEK(2010) 1117 final





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 30.9.2010 KOM(2010) 513 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2009SEK(2010) 1117 final OBSAH 1. Úvod 3 2. Súvislosti 3 2.1. Globálna finančná kríza a jej pretrvávajúce vplyvy 3 2.2. Nové legislatívne prostredie 4 3. Prehľad 5 3.1. Makrofinančná pomoc v roku 2009 5 3.2. Súhrn najnovších operácií v prijímajúcich krajinách 5 3.2.1. Západný Balkán 5 3.2.2. Východné susedné krajiny 6 3.2.3. Krajiny z oblasti Stredozemného mora 7 4. Hodnotenia 7 5. Zlepšovanie finančného hospodárenia v prijímajúcich krajinách: operačné hodnotenia 9 6. Žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie 11 ÚVOD V tejto správe sa predkladá všeobecný prehľad makrofinančnej pomoci (MFA) Európskej únie tretím krajinám v roku 2009. Sú v nej spolu s tabuľkami štatistík o rôznych operáciách MFA vykonaných od roku 2000 obsiahnuté aj informácie o posledných operáciách na západnom Balkáne, v nových nezávislých štátoch a v krajinách z oblasti Stredozemného mora. Komisia okrem toho v reakcii na odporúčanie Dvora audítorov v jeho osobitnej správe z marca 2002 o zlepšení finančného hospodárenia v prijímajúcich krajinách vykonala od roku 2004 niekoľko operačných hodnotení finančných tokov a postupov súvisiacich s makrofinančnou pomocou v každej prijímajúcej krajine. Závery vyvodené z týchto hodnotení, ktoré boli vykonané s podporou profesionálnej audítorskej firmy, sa náležite zohľadňujú pri vypracúvaní politických podmienok, ktoré sú spojené s vykonávaním tejto pomoci. Do tejto správy sú zahrnuté aj výsledky hodnotení ex post, ktoré vykonala Komisia v roku 2009. Cieľom týchto hodnotení, ktoré sa vyžadujú nariadením o rozpočtových pravidlách, je posúdiť vplyv makrofinančnej pomoci na proces hospodárskej stabilizácie a na štrukturálne reformy vykonané v prijímajúcich krajinách. Z tohto hľadiska sa v pokroku odzrkadľuje aj miera, do akej sa splnili zodpovedajúce podmienky hospodárskej politiky spojené s makrofinančnou pomocou EÚ. Napokon sa v správe spolu s analýzou zmien, ktoré sa zavedú v riadení ďalších operácií MFA po prijatí Lisabonskej zmluvy, uvádzajú informácie týkajúce sa nových žiadostí o pomoc MFA a prípadných návrhov Komisie. Táto správa sa predkladá v súlade s rozhodnutiami Rady o makrofinančnej alebo výnimočnej finančnej pomoci Spoločenstva tretím krajinám a nadväzuje na správy z minulých rokov. Zároveň sa pripravuje podrobnejšia správa [pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2010) 1117], v ktorej sa predkladajú hospodárske a finančné informácie o prijímajúcich krajinách, spolu s podrobnými štatistickými údajmi o rozličných operáciách vykonaných od roku 1990. SÚVISLOSTI Globálna finančná kríza a jej pretrvávajúce vplyvy Globálna finančná kríza, ktorá vznikla v roku 2007 a dramaticky sa zhoršila v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009, vyvolala najvážnejšiu globálnu recesiu od druhej svetovej vojny. Napriek tomu, že prvotné účinky krízy pocítil predovšetkým finančný sektor vyspelých hospodárstiev, vážne ovplyvnené boli aj nové sa a rozvojové hospodárstva. Nové a rozvojové hospodárstva boli ovplyvnené kolapsom svetového obchodu, poklesom prevodov finančných prostriedkov, zvýšenou neistotou a zmenami v kapitálových tokoch. V dôsledku toho sa mnohým z nich zhoršila platobná bilancia a fiškálne pozície. Rizikové prirážky a náklady na prijaté úvery a pôžičky sa zvýšili, zatiaľ čo sa výmenné kurzy a pozície devízových rezerv vo všeobecnosti ocitli pod veľkým tlakom. Kríza mala preto na tieto krajiny hlboký vplyv a tvorcovia politík čelia závažným výzvam, aby zabezpečili ekonomickú stabilitu a naďalej podporovali rozvoj. Najprv mala politika tendenciu zameriavať sa na stabilizáciu, ochranu finančnej stability a na boj proti vplyvu prvotnej fázy krízy. Budúcnosť však patrí významným politickým výzvam, pretože sa očakáva, že kríza bude mať dlhodobejšie vplyvy. Tieto krajiny tak budú konfrontované s náročnejším medzinárodným prostredím, predovšetkým pokiaľ ide o dopyt, ochotu riskovať a súkromné kapitálové toky z vyspelých hospodárstiev. Kríza okrem toho zdôraznila potrebu zaviesť štrukturálne reformy zamerané na zvyšovanie udržateľného rastu a ochranu stability finančného sektora. V tejto súvislosti je makrofinančná pomoc ako nástroj krátkodobej odozvy na krízu obzvlášť vhodným prostriedkom, ktorý prijímajúcim krajinám pomôže vysporiadať sa s vážnymi deficitmi platobnej bilancie a rozpočtu, ktoré zapríčinila alebo zhoršila globálna kríza. Z tohto dôvodu požiadalo o makrofinančnú pomoc EÚ niekoľko krajín čeliacich závažným výzvam, ktoré nielen že museli reagovať na krízu, ale museli aj nasmerovať svoje hospodárstva späť na cestu udržateľného rastu. Operácie MFA majú formu strednodobých/dlhodobých pôžičiek alebo grantov (alebo príslušnú kombináciu obidvoch). Riadia sa zásadami, ktoré Rada opäť potvrdila vo svojich záveroch z 8. októbra 2002, v ktorých sa zdôrazňuje výnimočná povaha tejto pomoci, jej doplňujúci charakter k financovaniu poskytnutému medzinárodnými finančnými inštitútmi a jej politická podmienenosť. Pomoc MFA dopĺňa financovanie, ktoré poskytol MMF a vo všeobecnosti Svetová banka na financovanie primeranej úpravy alebo reformných programov. Od roku 2000 sa pomoc MFA poskytuje výlučne krajinám západného Balkánu a východným susedným krajinám. Jedinú výnimku predstavuje rok 2007, kedy Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa programu pomoci v prospech Libanonu. Nové legislatívne prostredie Dňa 1. decembra 2009 nadobudla platnosť Lisabonská zmluva, ktorou sa zmenil právny základ pomoci MFA. Zmluva obsahuje predovšetkým dva články, ktoré sa vzťahujú na pomoc MFA: V článku 212 sa uvádza, že Parlament a Rada konajúce na základe návrhu Komisie príjmu každú operáciu MFA v súlade s bežným legislatívnym postupom (spolurozhodovania opísaného v článku 294). V článku 213 sa uvádza, že v prípade urgentnej finančnej pomoci na základe riadne odôvodnenej ekonomickej alebo politickej situácie v prijímajúcej krajine samotná Rada príjme rozhodnutie na základe návrhu Komisie, pričom použije hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. Tento právny základ sa má použiť len vo výnimočných situáciách. Komisia pripravuje v súvislosti s Lisabonskou zmluvou rámcové nariadenie, ktoré má zjednodušiť rozhodovací proces nástroja MFA, aby bol flexibilnejší a efektívnejší, a ktoré má lepšie objasniť princípy a kritériá usmerňujúce tento typ operácií. Uvedenému nástroju by to malo poskytnúť transparentnejší právny základ a Komisii rozsiahlejšie vykonávacie právomoci. Týmto nariadením by sa mala zvýšiť včasnosť a tým aj účinnosť nástroja MFA v porovnaní so súčasnými postupmi, ktoré sú založené na schvaľovaní legislatívnych rozhodnutí na individuálnej báze. Komisia má v úmysle predložiť návrh Parlamentu a Rade koncom roku 2010 alebo začiatkom roku 2011. PREHľAD Makrofinančná pomoc v roku 2009 V roku 2009 sa vykonali štyri nové operácie. Rada 30. novembra rozhodla o poskytnutí MFA: - Gruzínsku (rozhodnutie Rady 2009/889/ES) – až do výšky 46 miliónov EUR vo forme grantov - Arménsku (rozhodnutie Rady 2009/890/ES) – až do výšky 35 miliónov EUR vo forme grantov a 65 miliónov EUR vo forme pôžičiek - Bosne a Hercegovine (rozhodnutie Rady 2009/891/ES) – až do výšky 100 miliónov EUR vo forme pôžičiek - Srbsku (rozhodnutie Rady 2009/892/ES) – až do výšky 200 miliónov EUR vo forme pôžičiek Pokiaľ ide o vykonávanie prebiehajúcich operácií MFA, v júni 2009 sa v rámci MFA uskutočnila druhá platba Libanonu vo výške 25 miliónov EUR vo forme pôžičky, ktorú pre túto krajinu schválila Rada v decembri 2007. Gruzínsku sa v decembri 2009 (15,3 milióna EUR) a januári 2010 (7,7 milióna EUR) uvoľnila prvá časť tranže (zodpovedajúca 23 miliónom EUR vo forme grantu) pomoci schválenej Radou v novembri 2009. Súhrn najnovších operácií v prijímajúcich krajinách Západný Balkán Bosna a Hercegovina Rada Európskej únie prijala 30. novembra 2009 rozhodnutie sprístupniť makrofinančnú pomoc Bosne a Hercegovine vo forme pôžičky až do výšky 100 miliónov EUR (rozhodnutie 2009/891/ES). Cieľom tejto pomoci je pomôcť orgánom riešiť potreby financovania zostatkovej sumy z vonkajších zdrojov a potreby rozpočtu, ktoré vznikajú v dôsledku silného spomalenia hospodárstva ovplyvňujúceho krajinu. Uvedená pomoc dopĺňa programy MMF a Svetovej banky. Vyplatenie sa plánuje v dvoch tranžiach, ktoré sa predbežne plánujú na tretí a štvrtý kvartál 2010 pod podmienkou uspokojivého plnenia požiadaviek podmienenosti. Kosovo Výnimočná finančná pomoc Kosovu schválená Radou v novembri 2006 vo forme rozpočtových grantov vo výške 50 miliónov EUR mala skončiť v decembri 2009. Avšak v zmysle ustanovenia v rozhodnutí Rady 2006/880/ES Komisia následne predĺžila toto obdobie dostupnosti pomoci o jeden dodatočný rok do 11. decembra 2010. Podmienky schválené v memorande o porozumení, ktoré príslušné orgány podpísali v decembri 2007, sa ešte v plnej miere nesplnili. Predovšetkým jedna kľúčová požiadavka, a to potreba dohodnúť sa na hospodárskom programe s MMF, nebola doteraz splnená. V dôsledku toho nebolo možné, podobne ako v minulých rokoch, vydať grant ani v roku 2009. Čierna hora S Čiernou horou bola v roku 2009 podpísaná samostatná dohoda o pôžičke, ktorá nadobudla platnosť 4. februára 2010. Vykonáva sa ňou rozhodnutie Rady 2008/784/ES, podľa ktorého časť záväzkov vyplývajúcich z dlhodobých pôžičiek[1], ktoré EÚ poskytla Štátnej únii Srbska a Čiernej Hory – bývalej Federatívnej republike Juhoslávia – bola pridelená Čiernej hore. To isté rozhodnutie zodpovedajúcim spôsobom znížilo záväzky Srbska, pokiaľ ide o tieto pôžičky z EÚ[2]. Toto oddelenie nárokov EÚ voči Čiernej hore od nárokov voči Srbsku bolo výsledkom vyhlásenia nezávislosti Čiernej hory v júni 2006 a dohody medzi Srbskom a Čiernou horou z júla 2006 rozdeliť externé záväzky medzi dva samostatné štáty. EÚ tým nevznikli žiadne nové povinnosti. Uvedená dohoda nemala ani žiadny vplyv na rozpočet. Srbsko Rada Európskej únie prijala 30. novembra 2009 rozhodnutie sprístupniť makrofinančnú pomoc Srbsku vo forme pôžičky až do výšky 200 miliónov EUR (rozhodnutie 2009/892/ES). Cieľom tejto pomoci je pomôcť príslušným orgánom riešiť potreby financovania zostatkovej sumy z vonkajších zdrojov a potreby rozpočtu, ktoré vznikli v súvislosti s globálnou krízou v krajine. Uvedená pomoc dopĺňa programy MMF a Svetovej banky. Očakáva sa, že uvedená pomoc sa uvoľní v roku 2010 pod podmienkou uspokojivého plnenia požiadaviek podmienenosti v minulosti. Vydanie sa plánuje v dvoch tranžiach, ktoré sa predbežne plánujú treťom a štvrtom kvartáli 2010. Okrem toho, ako sa už uviedlo, záväzky Srbska vyplývajúce z predošlej pomoci MFA bývalej Federatívnej republike Juhoslávia sa prostredníctvom pridelenia ich časti Čiernej hore v zmysle rozhodnutia Rady 2008/784/ES znížili. Východné susedné krajiny Arménsko Globálny ekonomický pokles a predovšetkým rýchle zhoršovanie ruského hospodárstva mali výrazný vplyv na arménske hospodárstvo, ktoré sa v roku 2009 prepadlo o 15 %. V reakcii na túto skutočnosť sa rozhodnutím Rady z 30. novembra 2009 Arménsku poskytla makrofinančná pomoc pozostávajúca z grantu vo výške 35 miliónov EUR a pôžičky vo výške 65 miliónov EUR. Pomoc MFA EÚ bude dopĺňať pomoc iných darcov a jej cieľom je pomôcť kryť finančné potreby Arménska na roky 2010 – 2011. Podmienky poskytnutia pomoci MFA budú dopĺňať podmienenosť programu MMF a zahŕňať uspokojivé vykonávanie tohto programu vrátane reforiem v oblasti riadenia verejných financií, spravovania dlhu, politiky verejného obstarávania a colnej politiky. Gruzínsko V rozhodnutí Rady z 30. novembra 2009 sa predpokladala makrofinančná pomoc Gruzínsku vo výške 46 miliónov EUR vo forme grantov. Pomoc predstavovala časť medzinárodného balíčka pomoci predstavujúcej 4,5 miliardy USD, ku ktorému EÚ prispela až 500 miliónmi (vrátane pomoci MFA) na podporu obnovy gruzínskeho hospodárstva po ozbrojenom konflikte s Ruskom v auguste 2008. Uvedená pomoc MFA doplnila pohotovostný úver, na ktorom sa dohodli gruzínska vláda a MMF s cieľom pomôcť krajine počas globálnej krízy. Pomocou MFA sa prispelo na pokrytie vonkajších finančných potrieb Gruzínska na roky 2009 – 2010. Komisia uvoľnila prvú tranžu vo výške 23 miliónov EUR v decembri 2009 a januári 2010. Podmienenosť pomoci MFA, ktorá sa zhoduje s podmienenosťou programu MMF, má dve kľúčové zložky: musí pokračovať vykonávanie programu iniciatívy „Small Business Act” pre Európu, ktorý zastrešuje MMF, a musí dôjsť k uspokojivému pokroku v súvislosti s reformami v oblasti riadenia verejných financií. Krajiny z oblasti Stredozemného mora Libanon Začiatkom júna 2009 Komisia uvoľnila prvú tranžu programu makrofinančnej pomoci roku 2007 – pôžičku vo výške 25 miliónov EUR. V decembri 2009 Komisia predĺžila obdobie dostupnosti druhej tranže programu pomoci, ktorá teraz skončí 21. decembra 2010. Uvoľnenie druhej tranže podlieha splneniu podmienok zahrnutých do memoranda o porozumení, ktoré bolo dohodnuté s vnútroštátnymi orgánmi. Vykonávanie reformnej agendy načrtnutej v programe Paríž III sa zastavilo v súvislosti s vnútornými politickými nezhodami a paralýzou legislatívnej činnosti pred parlamentnými voľbami v júni 2009 a počas následných zdĺhavých rokovaní pri vytváraní novej vlády. Počas obdobia, na ktoré sa táto správa vzťahuje, došlo preto len k malému pokroku v súvislosti s plnením podmienok na uvoľnenie pomoci MFA. HODNOTENIA V súvislosti s nariadením o rozpočtových pravidlách Komisia vykonala rad vyhodnocovacích programov, aby sa posúdil vplyv pomoci MFA v každej prijímajúcej krajine. Analýzy vykonávajú externí poradcovia vybraní prostredníctvom otvorenej výzvy na predloženie ponúk, pod dohľadom riadiaceho výboru zloženého z úradníkov rôznych útvarov Komisie, ako sú GR AIDCO a GR RELEX. Od roku 2004 sa uskutočnilo spolu 10 hodnotení. Posledné dve hodnotenia týkajúce sa Gruzínska a Moldavska sa ukončili v roku 2009. V týchto hodnoteniach sa používa metodológia, ktorá opisuje ciele, ktoré sa majú pomocou MFA dosiahnuť, identifikuje celkové makroekonomické a štrukturálne vplyvy a porovnáva ich výsledky s fiktívnym scenárom, v ktorom sa predpokladá absencia uvedenej pomoci MFA. Z hodnotenia potom vyplývajú hlavné závery a odporúčania. Práca hodnotiteľov je založená na rôznych metódach vrátane analýzy dokumentov, zhromažďovania príslušných štatistických údajov, rozhovorov s kľúčovými úradníkmi a makroekonomickej analýzy. Gruzínsko Hodnotenie sa týkalo pomoci MFA vo výške až do 33,5 milióna EUR vo forme grantov, ktoré Gruzínsku poskytla Európska komisia v rokoch 2006 – 2008. Cieľom tejto pomoci bolo „ podporiť ekonomické reformy a pomôcť Gruzínsku zlepšiť udržateľnosť dlhu “. Pomoc sa mala uvoľniť v troch tranžiach, pričom každá z nich súvisela s podmienkami reforiem riadenia verejných financií (PFM). Prvé dve tranže (každá vo výške 11 miliónov EUR) sa uvoľnili v auguste a v decembri 2006. Gruzínsko zároveň znížilo objem svojich pohľadávok voči Spoločenstvu o 13 a o 15 miliónov EUR. Tretia tranža nebola uvoľnená vzhľadom na nesplnenie podmienky týkajúcej sa zákona o kontrolnej komore. Čistý vplyv pomoci MFA na výšku gruzínskeho dlhu v percentách HDP bol podľa hodnotení malý, ale pozitívny. Vplyv na reformu riadenia verejných financií bol významný, avšak menší, ako sa plánovalo. Opatrenia podporené pomocou teda prispeli k posilneniu funkcií vnútorného auditu a kontroly a k prijatiu zákona o kontrolnej komore, aj keď zmeny v tejto oblasti boli pomalé. Proces prípravy rozpočtu sa takisto zlepšil prostredníctvom zavedenia prípravy rozpočtu na základe jednotlivých politík. Snahy o zlepšenie plnenia rozpočtu sa teraz zameriavajú na zavedenie medzinárodných účtovných štandardov. Podľa názoru hodnotiteľov by sa bez operácie MFA uvedené reformy neuskutočnili alebo by ich realizácia trvala dlhšie. Moldavsko V hodnotení bola posúdená makrofinančná pomoc, ktorú EÚ poskytla Moldavsku v období od septembra 2007 do decembra 2008. Pomoc pozostávala z grantu 45 miliónov EUR, ktorý bol uvoľnený v troch tranžiach. Cieľom tejto pomoci bola podpora moldavskej platobnej bilancie a implementácia hospodárskeho prispôsobenia a reformného programu. Prvá tranža predstavujúca 20 miliónov EUR bola uvoľnená v septembri 2007, druhá tranža vo výške 10 miliónov EUR v auguste 2008 a tretia, posledná tranža v decembri 2008. Z hodnotenia vyplynulo, že operácia MFA pomohla krajine zlepšiť hospodársku situáciu a takisto čeliť dôsledkom sucha, ktoré postihlo moldavskú poľnohospodársku výrobu (zistilo sa, že pomoc MFA zvýšila kumulatívny hospodársky rast o približne 0,6 percenta) a čiastočne prispela k vyriešeniu problémov súvisiacich s platobnou bilanciou. Makroekonomická a finančná situácia sa však následne zhoršila v dôsledku globálnej krízy. Napriek tomu, že pomoc MFA EÚ krátkodobo prispela k zmierneniu finančných problémov krajiny a podporila jej snahy o prispôsobenie sa, jej strednodobý a dlhodobý vplyv sa považuje za obmedzenejší. Meta hodnotenie Komisia sa v roku 2008 rozhodla vykonať „meta hodnotenie“ s cieľom posúdiť všeobecný vplyv operácií MFA v prijímajúcich krajinách. Konkrétne na tento účel sa vybral poradca. Vykonaná štúdia predstavovala v zásade syntézu metodológie a výsledkov siedmich hodnotení MFA ex post ukončených v rozmedzí rokov 2004 a 2008. Podľa meta hodnotenia sa zdá, že pomoc MFA mala z krátkodobého až strednodobého hľadiska pozitívny, ale nerovnomerný vplyv na vykonávanie štrukturálnych reforiem v prijímajúcich krajinách. Pomoc MFA prispela k úspechu štrukturálnych reforiem tým, že vládam poskytla dodatočný príjem, čo pomohlo ušetriť zdroje na sociálne výdavky znížením nákladov na splácanie zahraničného dlhu. Napriek tomu môže trvať značný čas, kým sa štrukturálne reformy zrealizujú a vzhľadom na to, že pomoc MFA je krátkodobý a krízový nástroj, môže urýchleniu reformného procesu významne prispieť len v krátkodobom časovom horizonte. Zistilo sa, že vplyv pomoci MFA na dlhodobú vonkajšiu udržateľnosť prijímajúcich krajín je síce malý a nepriamy, ale pozitívny. Štrukturálne reformy, ktoré spustila makrofinančná pomoc, prispeli celosvetovo k zlepšeniu kapacity rastu daných krajín. Globálna finančná kríza zdôraznila skutočnosť, že v prijímajúcich krajinách je potreba krátkodobého krízového finančného nástroja, ktorý sa líši od tradičných dlhodobých rozpočtových nástrojov poskytnutých medzinárodnými finančnými inštitúciami. Je preto veľmi pravdepodobné, že v prípade, ak by neexistovala predchádzajúca pomoc MFA, vplyv súčasnej finančnej krízy mohol byť v týchto krajinách výraznejší. Podľa meta hodnotenia sú najvýznamnejšími vylepšeniami, ktoré MFA pomohla realizovať, reformy spojené s riadením verejných financií. Kľúčovým záverom štúdie je takisto poznatok, že je potrebné rámcové nariadenie pre nástroj pomoci MFA na zabezpečenie jasného a stabilného právneho základu a zosúladenie rozhodovacieho procesu s cieľom zvýšiť efektivitu. ZLEPšOVANIE FINANčNÉHO HOSPODÁRENIA V PRIJÍMAJÚCICH KRAJINÁCH: OPERAčNÉ HODNOTENIA Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje k rozpočtu EÚ, Komisia musí pred uvoľnením fondov prijímajúcim krajinám vykonať inšpekcie. Aby Komisia doplnila fiduciárne informácie, ktoré sú často k dispozícii v správach už vydaných medzinárodnými finančnými inštitúciami, ako sú štúdie verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA)[3], správy o dodržiavaní noriem a kódexov (ROSC)[4] a hodnotenia finančnej zodpovednosti krajín (CFAA)[5], vykonáva Komisia operačné hodnotenia. Cieľom operačných hodnotení je získať primerané uistenie o fungovaní administratívnych postupov a finančných tokov prijímajúcich krajín pred tým, ako sa uvoľnia fondy EÚ. Pri vykonávaní týchto hodnotení pomáhajú úradníkom Komisie poradcovia z medzinárodných audítorských firiem. Operačné hodnotenia sa môžu považovať za jeden z audítorských systémov Komisie a ich hlavné výsledky spoločne využívajú generálne riaditeľstvá. Pre každú krajinu sa pred uvoľnením prvej tranže pomoci MFA vykonáva operačné hodnotenie. Pracovný program pripravujú úradníci Komisie v úzkej spolupráci s poradcami, pričom zohľadňujú špecifiká každej krajiny. Počas misií na mieste sa prešetrovania zameriavajú na organizáciu centrálnej banky a konkrétnejšie na riadenie účtov, na ktoré sa zasielajú fondy EÚ. Existujúce postupy ministerstiev financií sa takisto opisujú a posudzujú v oblastiach, ako napr. rozpočtové postupy, fungovanie štátnej pokladne a účtovných oddelení, interný audit, ľudské zdroje a informačné technológie. V každom prípade sa osobitná pozornosť venuje tomu, ako fungujú externé audítorské inštitúcie, ich nezávislosti, ich pracovným programom a účinnosti ich kontrol. V najaktuálnejších operačných hodnoteniach sa vykonala aj analýza existujúcich postupov v agentúrach verejného obstarávania. Závery operačných hodnotení sa oznamujú vnútroštátnym orgánom, ktoré majú príležitosť vyjadriť pripomienky k analýze a odporúčaniam obsiahnutým v uvedených správach. Pred uvoľnením druhej alebo tretej tranže sa väčšinou vykonávajú následné inšpekcie s cieľom posúdiť vylepšenia zavedené vo vnútroštátnych správach po prvej misii. Medzi rokom 2004 a koncom roka 2009 sa vypracovalo spolu deväť operačných hodnotení v krajinách využívajúcich makrofinančnú pomoc a vo väčšine z nich sa uskutočnili aj následné misie. Vo všetkých prípadoch vydali poradcovia stanovisko, že „rámec pre zdravé finančné riadenie bol účinný“. Tieto hodnotenia však poukázali na potrebu zaviesť zlepšenia na rôznych stupňoch vnútroštátnej správy. Medzi hlavné slabé stránky zistené na ministerstvách financií patria obvykle kapacity oddelení interného auditu, ktoré sa musia vo všeobecnosti posilniť prijatím skúsených audítorov a formálnym uznaním ich nezávislosti. V niektorých prípadoch sa musí súčasný rozpočtový proces zlepšiť zavedením reálneho dialógu s príslušnými ministerstvami vrátane dialógu o finančných potrebách. Okrem toho oddelenia zodpovedné za makroekonomické predpovede sú v mnohých prípadoch neschopné riadne plniť svoju funkciu. Pre externé audítorské inštitúcie sa musí zaručiť nezávislosť (politická aj finančná) a ich správy musia pred hlasovaním o ročných výdavkoch preskúmať parlamenty daných krajín. Existujúce postupy obstarávania pozorované v krajinách, ktoré využívajú makrofinančnú pomoc, sa musia zlepšiť, aby boli v súlade s dohodou o verejnom obstarávaní vymedzenou Svetovou obchodnou organizáciou. Vnútroštátnym orgánom sa adresovali odporúčania, aby sa opravili slabé stránky v riadení verejných financií v prijímajúcich krajinách. Niektoré z odporúčaní možno považovať za prioritné opatrenia, ktoré je potrebné splniť pred uvoľnením pomoci. To platí o posilnení oddelení vnútornej kontroly v rámci ministerstiev financií. Tieto operačné hodnotenia poskytli príležitosť na otvorenie dialógu medzi Európskou komisiou a vnútroštátnymi orgánmi. Okrem toho útvarom Komisie umožnili predávať vedomosti a zohrávať podpornú úlohu v oblasti riadenia verejných financií, predovšetkým v oblasti verejnej vnútornej finančnej kontroly a externého auditu. Odporúčania a rady od zástupcov EÚ pomohli vnútroštátnym orgánom a úradníkom zaviesť prepotrebné zmeny na rôznych úrovniach miestnej správy. Päť rokov po začatí týchto operačných hodnotení a napriek určitým odkladom vo vykonávaní niektorých požadovaných úprav Komisia zaznamenala skutočné vylepšenia v riadení verejných financií na všetkých úrovniach v prijímajúcich krajinách. Vykonávanie reforiem riadenia verejných financií odporúčaných v operačných hodnoteniach v niektorých prípadoch podporila EÚ prostredníctvom poskytnutia technickej pomoci financovanej nástrojmi Spoločenstva v oblasti spolupráce. Hlavné závery rôznych vykonaných operačných hodnotení sú spísané v pracovnom dokumente vydanom zároveň s touto správou. ŽIADOSTI O POMOC A BUDÚCE NÁVRHY KOMISIE V súvislosti s finančnou krízou požiadalo niekoľko susedných krajín o podporu MFA s cieľom zmierniť tlak na svoje devízové rezervy a prispieť k ekonomickej stabilite a reformám. V novembri 2009 Rada prijala rozhodnutia o MFA pre Arménsko (100 miliónov EUR), Gruzínsko (46 miliónov EUR), Srbsko (200 miliónov EUR) a Bosnu a Hercegovinu (100 miliónov EUR). Okrem toho Komisia v októbri 2009 prijala návrh na pomoc MFA vo výške 500 miliónov EUR pre Ukrajinu (táto suma sa má pripočítať k 110 miliónom EUR, ktoré sú stále k dispozícii na základe rozhodnutia z roku 2002) a 9. júna 2010 prijala návrh na pomoc MFA pre Moldavsko vo výške 90 miliónov EUR. Návrh pre Ukrajinu prijala Rada 29. júna 2010 a Parlament ho podpísal 7. júla 2010. Ďalšie susedné krajiny (Gruzínsko a Bielorusko), ako aj iné tretie krajiny (Island, Kirgizská republika a Tadžikistan) takisto žiadali od EÚ pomoc MFA. Žiadosť Gruzínska sa vzťahuje na druhú časť podmieneného prísľubu EÚ na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa pre túto krajinu zorganizovala v októbri 2008. Komisia stále skúma tieto žiadosti a je možné, že v roku 2010 predloží príslušné návrhy. Vzhľadom na tento nárast operácií MFA je možné, že podstatné obmedzenia pomoci, ktoré navrhla Rada v návrhu rozpočtu na obdobie 2010 a 2011, spôsobia ťažkosti pri budúcej implementácii tohto nástroja. [pic] [pic] [pic] [pic] [1] Tieto pôžičky sa schválili rozhodnutiami Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES. [2] Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2008, s. 8. [3] Diagnostický nástroj Verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA), ktorý bol vytvorený Svetovou bankou v spolupráci s Komisiou a bilaterálnymi darcami, sa používa na stanovenie základných hodnôt, podľa ktorých sa meria pokrok krajín v systéme riadenia ich verejných financií. [4] Správy o dodržiavaní noriem a predpisov (ROSC) zhŕňajú mieru, do akej krajiny dodržiavajú určité medzinárodne uznávané normy a kódexy, napr. v oblasti auditu, predpisov proti praniu špinavých peňazí, bankového dohľadu, fiškálnej transparentnosti, dohľadu nad poisťovníctvom a regulácie platobných systémov a cenných papierov. Používajú sa, aby pomohli zaostriť diskusie inštitúcií o politikách s vnútroštátnymi orgánmi, ako aj v súkromnom sektore. [5] Cieľom hodnotenia finančnej zodpovednosti štátu (CFAA) je vyhodnotiť účtovný a audítorský rámec krajiny z hľadiska jeho zlučiteľnosti s medzinárodnými štandardmi a vlastnými potrebami krajiny. V týchto správach sú tiež navrhnuté akčné plány, ktoré opisujú technickú pomoc, ako aj poradie reforiem potrebných na posilnenie existujúceho právneho, účtovného a audítorského rámca.