Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie /* KOM/2011/0814 v konečnom znení - 2011/0392 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Nariadením (ES) č. 683/2008, ktoré nadobudlo účinnosť 25. júla 2008, sa ustanovuje rámec verejného riadenia a financovania programov Galileo a EGNOS[1]. Predovšetkým sa ním prideľuje na tieto programy na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 suma 3 405 mil. EUR. Ako sa ustanovuje v článku 22 nariadenia (ES) č. 683/2008, Komisia prijala 18. januára 2011[2] správu o strednodobom preskúmaní európskych programov satelitnej navigácie určenú Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe sa podrobne rozoberá priebeh programov od reformy ich riadenia v roku 2007, uvádzajú sa odhady nákladov a budúce výzvy predovšetkým v oblasti rizík a načrtávajú sa návrhy, ako týmto výzvam čeliť najmä z hľadiska prevádzkových potrieb obidvoch systémov zriadených v rámci uvedených programov. Rada vo svojich návrhoch, ktoré prijala 31. marca 2011 v nadväznosti na správu Komisie z 18. januára 2011, okrem iného opätovne vyjadrila svoju podporu európskym programom satelitnej navigácie, ako sú vymedzené v nariadení (ES) č. 683/2008. Zároveň vzala na vedomie odhady celkových nákladov na ne a skutočnosť, že v súvislosti s nasledujúcim viacročným finančným rámcom Komisia pravdepodobne predloží návrh, ktorý bude zahŕňať vývoj schémy riadenia. V tejto súvislosti Rada požiadala Komisiu, aby zracionalizovala a zabezpečila optimálne využívanie existujúcich štruktúr. Európske programy satelitnej navigácie opätovne podporil aj Parlament vo svojej rezolúcii z 8. júna 2011, pričom usúdil, že by mali byť financované hlavne z rozpočtu Únie. Zdôraznil význam zavedenia politík prísnej kontroly nákladov a zmierňovania rizika. Požiadal Komisiu, aby urýchlene predložila legislatívne návrhy, pričom nástojil najmä na nutnosti stanoviť dlhodobý stabilný rámec predovšetkým pre prevádzku systémov. Komisia vo svojom oznámení z 29. júna 2011[3], ku ktorému je pripojený návrh nariadenia Rady z toho istého dňa[4], navrhla prideliť na financovanie európskych programov satelitnej navigácie počas nasledujúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 sumu [7 000] mil. EUR. Uvádza v ňom však, že je nevyhnutné pokračovať v úsilí o kontrolu nákladov a pouvažovať o nových pravidlách riadenia v dlhodobejšom časovom horizonte. Treba uviesť, že táto suma [7 000] mil. EUR stanovená podľa stálych cien z roku 2011 predstavuje strop, ktorý podľa článku [14 návrhu] uvedeného nariadenia Rady nemožno prekročiť a ktorý zodpovedá sume [7 897] mil. EUR v bežných cenách. Je potrebné zdôrazniť, že takémuto typu komplexných programov je vlastná existencia nepredvídateľných rizík, ktoré môžu viesť k prekročeniu nákladov a k omeškaniam. Existencia takýchto rizík si vyžaduje zavedenie účinného systému riadenia rizík a môže viesť k prijatiu citlivých rozhodnutí. Dodatočné náklady na fázu vývoja, ktorú riadi Európska vesmírna agentúra, predstavujú celkovo približne 500 mil. EUR. Komisia na žiadosť členských štátov súhlasila, že ich uhradí, aby zabezpečila kontinuitu programu. V skutočnosti je základným kameňom programu Galileo validácia systému na obežnej dráhe a chýbajúce finančné prostriedky by bránili v jeho pokračovaní, čím by došlo k strate priemyselného know-how a čiastočne zostrojených zariadení. Nariadenie, ktoré je predmetom návrhu, spĺňa požiadavky Parlamentu a Rady, pričom zohľadňuje prvky obsiahnuté v oznámení Komisie z 29. júna 2011. Je základným právnym aktom európskych programov satelitnej navigácie počas obdobia nasledujúceho viacročného finančného rámca, ktorým sa ustanovuje najmä financovanie a schéma riadenia programov. So zreteľom na dôležitosť zmien a doplnení, ktoré treba vykonať v nariadení (ES) č. 683/2008, sa ukázalo ako nevyhnutné navrhnúť skôr jeho nahradenie novým nariadením, než jeho zmenu alebo doplnenie. Treba pripomenúť, že programy Galileo a EGNOS sú hlavnými projektmi Únie. Propagácia tejto technológie, ktorá je účinným prostriedkom na prekonanie krízy, je plne v súlade so stratégiou Európa 2020 a s politikami udržateľného rozvoja. Nové generácie služieb vysokovýkonnej satelitnej navigácie ponúkajú významné príležitosti pre všetky oblasti činnosti a vytvárajú mnohé pracovné miesta súvisiace s expanziou trhov, ktoré v posledných rokoch každoročne vzrástli o 30 %. Komisia v tejto súvislosti pracuje na vytvorení ekosystému aplikácií, ktorý by optimalizoval využívanie služieb poskytovaných systémami a maximalizoval sociálno-ekonomické prínosy. Na tento účel uskutočňuje 24 opatrení, ktoré sú uvedené v akčnom pláne pre aplikácie GNSS zo14. júna 2010[5]. V tomto pláne sa stanovuje najmä financovanie projektov v oblasti výskumu a vývoja, zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financiám a rôzne akcie na podporu programov Galileo a EGNOS v prioritných oblastiach rastu, inovácií a zamestnanosti. Tiež treba zdôrazniť, že európske programy satelitnej navigácie sa netýkajú iba členských štátov, ktoré sa v danej oblasti zapájajú najviac: priamo sa týkajú všetkých členských štátov Únie. V skutočnosti budú mať zo služieb poskytovaných zriadenými infraštruktúrami prospech všetci občania Únie. Okrem toho malé a stredné podniky všade v Európe v programoch zohrávajú dôležitú úlohu, pretože jedným z cieľov Únie je podporovať čo najrozsiahlejšiu a najotvorenejšiu účasť všetkých podnikov na verejných zákazkách. Komisia sa týmto vyzýva, aby v rámci hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“ v rámci stratégie Európa 2020 „vypracovala účinnú vesmírnu politiku, ktorá poskytne nevyhnutné nástroje na riešenie niektorých kľúčových globálnych výziev a najmä na realizáciu projektu Galileo“. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Tento návrh nadväzuje na početné rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a verejnosťou. Doplňuje ho posúdenie vplyvu. So zainteresovanými stranami sa prekonzultovali rôzne technické, právne a prevádzkové aspekty týkajúce sa programov, akými sú poskytovanie služieb, náklady na infraštruktúru a jej prevádzku, hodnotenia rizika a možné schémy riadenia. Uskutočnili sa tematické semináre a konferencie s používateľmi, ako aj účelovo zamerané stretnutia pracovných skupín s expertmi z Európskej vesmírnej agentúry, Agentúry pre európsky GNSS a členských štátov. Uskutočnili sa aj rozhovory s expertmi z vesmírneho sektora a zástupcami priemyselných kruhov. Do konzultácií bola zapojená aj verejnosť v rámci prieskumov Eurobarometra z rokov 2007 a 2009, ako aj v rámci posúdenia vplyvu týkajúceho sa európskej vesmírnej politiky. Všetky tieto výmeny názorov ukázali, že: · občania podporujú rozvoj nezávislého systému satelitnej navigácie a uznávajú, že moderné spoločnosti v zvýšenej miere závisia od navigačných služieb; · malo by sa zaviesť stabilné riadenie na dlhé obdobie, aby sa zabezpečilo efektívne riadenie programov; · služba ochrany života (Safety of Life Service – SoL) poskytovaná systémom zriadeným v rámci programu Galileo by sa mala opätovne vymedziť na základe vývoja očakávaní používateľov; · napokon zainteresované strany v civilnom letectve nástoja na potrebe dlhodobo sa zaviazať k poskytovaniu služieb EGNOS. Prijatie takéhoto záväzku je predpokladom skutočného preniknutia služieb EGNOS na trhy. Okrem toho so zreteľom na najnovší dosiahnutý pokrok a výzvy, ktoré treba prekonať, sa posúdenie vplyvu zameralo na pokračovanie vo vykonávaní programov a na dva veľké problémy: jednak na konfiguráciu budúcich služieb s vedomím, že rozpočet pridelený na obdobie rokov 2008 – 2013 nestačí na dokončenie infraštruktúry systému zriadeného v rámci programu Galileo a na zabezpečenie prevádzky systému EGNOS, a jednak na vymedzenie schémy riadenia a potrebné financovanie. Pokiaľ ide o prvý problém, z posúdenia jednotlivých možností vyplynulo, že v prípade systému zriadeného v rámci programu Galileo je najlepšou možnosťou zaviesť služby vymedzené na začiatku, s výnimkou služby SoL. Takéto riešenie si vyžaduje menšiu infraštruktúru na Zemi a menšie náklady. Systém EGNOS je už v prevádzke a mnohí používatelia už využívajú jeho výhody. Okrem toho po vyhlásení, že služba SoL začala svoju prevádzku, sa Komisia zaviazala zabezpečiť nepretržité poskytovanie tejto služby používateľom, ktorí na základe toho uskutočnili veľké investície. V tejto súvislosti nie je ukončenie programu EGNOS riešením, ktoré by pripadalo do úvahy. Pokiaľ ide o druhý problém, v posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že Komisia by ako zástupca Únie vždy mala zodpovedať za programy, zatiaľ čo financovanie programov bude naďalej zabezpečovať sama Únia tak, ako to navrhuje Komisia v uvedenom oznámení z 29. júna 2011. Samotným riadením prevádzky by mala byť poverená regulačná agentúra. Tým by sa umožnilo jednak maximalizovať očakávané sociálno-ekonomické vplyvy prevádzky systémov a zabezpečiť lepší súlad s ostatnými politikami Únie, a jednak presne vymedziť finančnú a politickú zodpovednosť jednotlivých zainteresovaných strán. Z tohto hľadiska a so zreteľom na uvedené závery Rady z 31. marca 2011 je podľa všetkého najprirodzenejším riešením Agentúra pre európsky GNSS, ktorá bola zriadená nariadením Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 z 22. septembra 2010, aby plnila úlohy spojené s priebehom programov, a ktorá je už vybudovaná a okrem toho pôsobí v oblasti satelitnej navigácie. Pravdepodobne však bude potrebné prerozdeliť úlohy a zdroje tejto agentúry. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Podľa vzoru nariadenia (ES) č. 683/2008 a ostatných textov acquis Únie týkajúcich sa európskych programov satelitnej navigácie návrh Komisie zákonite vychádza z článku 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pôvodne článku 156 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Návrh má okrem toho formu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, pretože jeho text má rovnako ako nariadenie (ES) č. 683/2008, ktoré má nahradiť, všeobecnú pôsobnosť a jeho obsah musí byť priamo uplatniteľný vo všetkých členských štátoch. Vymedzenie programov a systémov, stanovenie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa na ne pridelia a určenie schémy ich riadenia predstavujú hlavné opatrenia návrhu, ktorým sa v záujme racionalizácie acquis Únie ustanovuje aj zmena a doplnenie alebo zrušenie iných legislatívnych textov vzťahujúcich sa na európske programy satelitnej navigácie. Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. Cieľ návrhu, a to zriadenie a prevádzka systémov satelitnej navigácie, prekračuje finančné a technické možnosti jednotlivých členských štátov, a je možné ho uspokojivo dosiahnuť len na úrovni Únie. Neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa jednak preto, lebo stanovené rozpočtové zaťaženie zodpovedá nákladom odhadnutým na základe hĺbkových analýz, a jednak preto, lebo vybraná schéma riadenia sa javí ako najvhodnejšia. 4. VPLYV NA ROZPOČET Ako sa uvádza v bode 2, Únia bude naďalej sama zabezpečovať financovanie programov Galileo a EGNOS. Jej príspevok na programy na obdobie rokov 2014 – 2020 neprekročí [7 897] mil. EUR v bežných cenách podľa článku [14 návrhu ] nariadenia Rady uvedeného v bode 1 . Vzťahuje sa na tri hlavné činnosti, t. j. na dokončenie fázy budovania programu Galileo, na fázu prevádzky predmetného programu a na prevádzku systému EGNOS. Táto posledná činnosť zahŕňa nepretržité zdokonaľovanie služieb ponúkaných systémom s cieľom reagovať na vývoj potrieb používateľov. Odhad nákladov na programy vychádza z hĺbkových analýz. Opiera sa aj o výsledky diskusií s expertmi, najmä s expertmi z členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry a Agentúry pre európsky GNSS. Uskutočnili sa aj konzultácie s jednotlivými zainteresovanými stranami, ako sú subjekty sektora vesmírneho priemyslu. Dôležitým predpokladom kontinuity programov je zachovanie nadobudnutých odborných znalostí v rámci Komisie. Komisia preto predĺži zmluvy dočasným zamestnancom, ktorých v súčasnosti zamestnáva, o obdobia, ktoré sa stanovia podľa jednotlivých fáz programov a presunie zamestnancov do Agentúry pre európsky GNSS. 5. NEPOVINNÉ PRVKY NÁVRHU Treba zdôrazniť, že týmto nariadením sa ustanovuje schéma riadenia programov a ich financovania v období rokov 2014 – 2020. Podľa tejto schémy sa podstatné úlohy spojené s prevádzkou systémov budú môcť zveriť Agentúre pre európsky GNSS, ktorá je agentúrou Únie v zmysle článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpoctových pravidlách, ktoré sa vztahujú na všeobecný rozpocet Európskych spolocenstiev. Na tento účel Komisia zamýšľa uzavrieť s agentúrou jednu alebo viacero dohôd o delegovaní právomocí. Podľa stanoviska Komisie sú dohody o delegovaní právomocí, ktoré obsahujú všeobecné podmienky riadenia finančných prostriedkov, ktoré sú agentúre zverené, a opatrenia pre dohľad a kontrolu, nejlepším spôsobom, ktorý Komisii, Európskemu parlamentu a Rade umožní plne vykonávať právo kontroly. Aby mohli mať Európsky parlament a Rada úplný prehľad o podmienkach, za ktorých bude Agentúra pre európsky GNSS povinná vykonávať úlohy, ktoré jej budú zverené v rámci nových pravidiel pre verejnú správu, a to najmä v oblasti zdrojov, predloží Komisia v priebehu roku 2012 návrh na zmenu nariadenia (EÚ) č. 912/2010 a súvisiaceho finančného výkazu. Treba poznamenať, že rozpočet pridelený na programy, t. j. [7 897] mil. EUR v bežných cenách, už zohľadňuje náklady spojené s prevádzkou systémov i náklady na prevádzku subjektov, ktoré budú poverené riadením prevádzky systémov. Plnenie úloh delegovaných na agentúru tak v žiadnom prípade neprinesie žiadne dodatočné rozpočtové výdavky. Komisia okrem toho zhodnotí zlučiteľnosť nariadenia (EÚ) č. 912/2010 s novou schémou riadenia v oblasti akreditácie bezpečnosti systémov. Zároveň by sa mala aktualizovať jednotná akcia Rady 2004/552/SZBP z 12. júla 2004 o aspektoch fungovania Európskeho satelitného rádionavigačného systému, ktorý má vplyv na bezpečnosť Európskej únie[6]. Zjednodušenie pravidiel je jedným z kľúčových cieľov novej stratégie v oblasti rozpočtových výdavkov Únie, ktorú navrhuje Komisia. Vo svojej súčasnej podobe text zavádza zjednodušujúce opatrenia, najmä pokiaľ ide o tieto aspekty: – zosúladenie ukazovateľov s cieľmi stratégie 2020, – delegovanie činností spojených s prevádzkou systémov, najmä riadenia zmlúv, na Agentúru pre európsky GNSS. 2011/0392 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie EURÓPSKY PARLAMENT A RADA, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[7], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[8], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Cieľom európskej politiky v oblasti satelitnej navigácie je poskytnúť Únii dva systémy satelitnej navigácie – systém vytvorený v rámci programu Galileo a systém EGNOS (ďalej len „systémy“). Tieto systémy sa zriaďujú v rámci programov Galileo a EGNOS (ďalej len „programy“). Obidve infraštruktúry tvoria satelity a sieť pozemných staníc. (2) Cieľom programu Galileo je zriadiť a prevádzkovať prvú infraštruktúru satelitnej navigácie a určovania polohy špecificky navrhnutú na civilné účely. Systém zriadený v rámci programu Galileo je plne nezávislý od ostatných existujúcich alebo potenciálnych systémov. (3) Cieľom programu EGNOS je zlepšiť kvalitu signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“ – Global Navigation Satellite Systems). (4) Európsky parlament, Rada, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov trvalo poskytujú týmto programom plnú podporu. (5) Keďže programy už značne pokročili a vyúsťujú do systémov vo fáze prevádzky, je potrebné poskytnúť im osobitný právny základ, ktorý lepšie naplní ich potreby najmä z hľadiska riadenia a vyhovie požiadavke riadneho finančného hospodárenia. (6) Systémy vytvorené v rámci európskych programov satelitnej navigácie, ktorých využívanie výrazne presahuje hranice členských štátov, sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske siete. Služby poskytované týmito systémami okrem toho prispievajú najmä k rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. (7) Programy Galileo a EGNOS predstavujú nástroj priemyselnej politiky a ako vyplýva z oznámenia Komisie zo 17. novembra 2010 s názvom „Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie – Konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu“[9], zapadajú do rámca stratégie Európa 2020. Uvádzajú sa aj v oznámení, ktoré Komisia prijala 4. apríla 2011 pod názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“[10]. Tieto programy poskytujú hospodárstvu a občanom Únie mnohé výhody, ktorých celková hodnota za obdobie rokov 2014 – 2034 bola odhadnutá na približne 130 mld. EUR. (8) So zreteľom na rastúce využívanie satelitnej navigácie v mnohých oblastiach činnosti môže prerušenie dodávky služieb spôsobiť v súčasných spoločnostiach značné škody. Vzhľadom na svoj strategický rozmer systémy satelitnej navigácie okrem toho predstavujú citlivé infraštruktúry, ktoré môžu byť najmä predmetom zneužitia. Uvedené aspekty môžu mať vplyv na bezpečnosť Únie a jej členských štátov. Bezpečnostné požiadavky by sa preto mali zohľadniť pri koncipovaní, zriaďovaní a prevádzke infraštruktúr v rámci programov Galileo a EGNOS. (9) Program Galileo pozostáva z fázy vymedzenia, ktorá je ukončená, fázy vývoja a validácie, ktorá by mala skončiť v roku 2013, fázy rozmiestňovania, ktorá sa začala v roku 2008 a mala by skončiť v roku 2020 a z fázy prevádzky, ktorá by sa mala začať postupne od roku 2014/2015, aby bol celý systém plne prevádzkyschopný v roku 2020. (10) Program EGNOS je vo fáze prevádzky od chvíle, kedy bola vyhlásená za prevádzkyschopnú jeho verejne prístupná služba v októbri 2009 a jeho služba nazývaná „Safety of Life“ v marci 2011. (11) S cieľom optimalizovať využívanie poskytovaných služieb by systémy, siete a služby zriadené v rámci programov Galileo a EGNOS mali byť podľa možnosti vzájomne kompatibilné a interoperabilné aj s inými systémami satelitnej navigácie, ako aj s konvenčnými prostriedkami navigácie. (12) Keďže Únia v podstate zabezpečuje celé financovanie programov, mala by byť vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci týchto programov. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné zmluvy, najmä pre hlavné časti infraštruktúr a ich bezpečnosť. Osobitne v sociálno-ekonomickej oblasti je potrebné zabezpečiť, aby tretie strany mohli optimálne využívať práva duševného vlastníctva, ktoré plynú z programov a prislúchajú Únii, aby sa uľahčilo prijatie satelitnej navigácie trhmi. (13) Fázy rozmiestňovania a prevádzky programu Galileo a fázu prevádzky programu EGNOS by v zásade mala plne financovať Únia. V súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 15. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[11], by však členské štáty mali mať možnosť na základe príslušných zmlúv dodatočne finančne alebo vecne prispieť na programy na účely financovania dodatočných prvkov programov, ktorých realizáciu požadujú, pokiaľ ide napríklad o štruktúru systémov alebo niektoré dodatočné potreby súvisiace s bezpečnosťou. Na programy by mali mať možnosť prispieť aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie. (14) V záujme zabezpečenia pokračovania programov je nevyhnutné zriadiť vhodný finančný rámec, aby Únia mohla tieto programy naďalej financovať. Mala by sa tiež stanoviť suma, ktorá bude v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 potrebná na financovanie dokončenia fázy rozmiestňovania programu Galileo, ako aj na financovanie prevádzky systémov. (15) Európsky parlament a Rada sa na návrh Komisie z 29. júna 2011 [rozhodli] prideliť maximálnu sumu [7 897] mil. EUR v bežných cenách na financovanie činností súvisiacich s programami v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Treba upresniť, že tieto činnosti zahŕňajú aj ochranu systémov a ich fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Príspevok na náklady požadované na účely využívania služieb, ktoré túto ochranu môžu zabezpečiť, ako sú služby poskytované programom Informovanosť o situácii vo vesmíre (Space Situational Awareness alebo SSA), by sa preto mohol financovať z rozpočtu prideleného na programy v medziach dostupnosti danej prísnou kontrolou nákladov a s ohľadom na celkovú sumu, ktorá je uvedená vyššie a stanovená v článku [x] nariadenia Rady XYZ, ktorým se stanovuje finančný rámec na obdobie 2014 - 2020. Týmto nariadením sa na účely pokračovania programov ustanovuje finančné krytie, ktoré predstavuje základnú referenčnú sumu v zmysle bodu [17] Medziinštitucionálnej dohody z xx. yy. 201z medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu oblasti a riadnom finančnom hospodárení a v zmysle článku 14 [návrhu nariadenia Rady z 29. júna 2011], ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020[12]. (16) Mali by sa špecifikovať činnosti, na ktoré sa poskytnú rozpočtové prostriedky Únie pridelené na programy na obdobie rokov 2014 – 2020 podľa tohto rozhodnutia. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali poskytnúť predovšetkým na činnosti súvisiace s fázou rozmiestňovania programu Galileo vrátane činností v oblasti riadenia a monitorovania tejto fázy a tiež činností spojených s prevádzkou systému zriadeného v rámci programu Galileo vrátane predbežných a prípravných činností pred touto fázou a systému EGNOS. Mali by sa poskytnúť aj na financovanie niektorých ďalších činností potrebných na riadenie a uskutočňovanie cieľov programov. (17) Je potrebné zdôrazniť, že odhadované investičné a prevádzkové náklady na systémy v období rokov 2014 – 2020 nezahŕňajú neplánované finančné záväzky, ktoré môžu Únii vzniknúť, najmä záväzky súvisiace s mimozmluvnou zodpovednosťou vyplývajúcou z verejného vlastníctva systémov, osobitne pokiaľ ide o zásah vyššej moci alebo závažné zlyhanie. Tieto záväzky sú predmetom osobitnej analýzy zo strany Komisie. (18) Zároveň treba zdôrazniť, že rozpočtové prostriedky ustanovené týmto nariadením nepokrývajú práce financované z prostriedkov pridelených na program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inovácie, ako sú práce spojené s vývojom aplikácií odvodených od systémov. Tieto práce umožnia dosiahnuť optimálnu úroveň využívania služieb ponúkaných v rámci programov, zabezpečiť primeranú návratnosť investícií Únie v oblasti sociálnych a ekonomických výhod a rozšíriť know-how podnikov Únie o technológiách satelitnej navigácie. (19) Okrem toho príjmy zo systémov by mala vyberať Únia, aby sa zaistila kompenzácia jej predchádzajúcich investícií. V zmluvách uzatvorených s podnikmi zo súkromného sektora by okrem toho malo byť možné stanoviť mechanizmus rozdeľovania príjmov. (20) S cieľom zamedziť prekročeniu nákladov a omeškaniam, ktoré v posledných rokoch ovplyvnili priebeh programov, je potrebné zvýšiť úsilie v oblasti kontroly rizík zvýšenia nákladov, ako to požaduje Rada vo svojich záveroch z 31. marca 2011 a Parlament vo svojej rezolúcii z 8. júna 2011 a ako to vyplýva z oznámenia Komisie Európskemu parlamentu a Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 29. júna 2011 Rozpočet na stratégiu Európa 2020[13]. (21) Dobré verejné riadenie programov Galileo a EGNOS si vyžaduje jednak prísne rozdelenie úloh najmä medzi Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a Európsku vesmírnu agentúru, a jednak postupné prispôsobenie tohto riadenia potrebám prevádzky systémov. (22) Komisia by ako zástupkyňa Únie, ktorá v podstate sama zabezpečuje financovanie programov a je vlastníkom systémov, mala zodpovedať za priebeh programov a zabezpečovať nad ním politický dohľad. Mala by tiež hospodáriť s finančnými prostriedkami pridelenými na programy na základe tohto nariadenia a zabezpečiť vykonávanie všetkých činností programu a jasné rozdelenie úloh najmä medzi Agentúru pre európsky GNSS a Európsku vesmírnu agentúru. Na tento účel je Komisii potrebné prideliť okrem úloh spojených s touto všeobecnou zodpovednosťou a úloh, ktoré jej prislúchajú v zmysle tohto nariadenia, aj určité rámcovo vymedzené osobitné úlohy. V záujme optimalizácie zdrojov a odborných znalostí jednotlivých zainteresovaných strán by Komisia mala mať možnosť delegovať určité úlohy prostredníctvom dohôd o delegovaní právomocí v súlade nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002, a najmä jeho článku 54. (23) Agentúra pre európsky GNSS bola zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[14], na účely plnenia cieľov programov Galileo a EGNOS a vykonávania určitých úloh spojených s priebehom programov. Je agentúrou Únie, ktorá ako orgán v zmysle článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 podlieha povinnostiam vzťahujúcim sa na agentúry Únie. Mali by sa jej stanoviť určité úlohy spojené s bezpečnosťou programov, s jej prípadným vymenovaním za zodpovedný orgán PRS a jej prínosom k uvedeniu systémov na trh. Zároveň by mala plniť úlohy, ktorými ju Komisia môže poveriť prostredníctvom jednej alebo niekoľkých dohôd o delegovaní právomocí, ktoré by sa vzťahovali na rôzne osobitné úlohy súvisiace s programami vrátane úloh spojených s fázami prevádzky systémov a propagácie aplikácií a služieb na trhu satelitnej navigácie. Aby mohla Komisia ako zástupca Únie v plnej miere vykonávať svoju kontrolnú právomoc, mali by tieto dohody o delegovaní právomocí obsahovať najmä všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými Agentúre pre európsky GNSS. (24) Únia by mala uzavrieť s Európskou vesmírnou agentúrou viacročnú dohodu o delegovaní právomocí, ktorá by sa vzťahovala na technické aspekty a aspekty plánovania. Aby mohla Komisia ako zástupca Únie v plnej miere vykonávať svoju kontrolnú právomoc, mala by táto dohoda o delegovaní právomocí obsahovať najmä všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými Európskej vesmírnej agentúre. Keďže ide o činnosti, ktoré sú financované výlučne Úniou, tieto podmienky by mali zaistiť stupeň kontroly porovnateľný so stupňom, ktorý by sa požadoval, keby Európska vesmírna agentúra bola agentúrou Únie. (25) Zodpovednosť za priebeh programov zahŕňa najmä zodpovednosť za ich bezpečnosť, za bezpečnosť systémov a ich prevádzky. Okrem prípadov, kedy sa uplatňuje jednotná akcia 2004/552/SZBP z 12. júla 2004 o aspektoch fungovania Európskeho satelitného rádionavigačného systému, ktorý má vplyv na bezpečnosť Európskej únie[15], ktorú bude v prípade potreby možné zmeniť so zreteľom na vývoj programov, ich riadenie a Lisabonskú zmluvu, zodpovednosť za bezpečnosť nesie Komisia, aj keď sú určité úlohy v oblasti bezpečnosti zverené Agentúre pre európsky GNSS. Komisia je predovšetkým povinná zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie primeranej koordinácie medzi jednotlivými subjektmi zodpovednými za bezpečnosť. (26) Európska služba pre vonkajšiu činnosť je vzhľadom na svoje špecifické odborné znalosti a svoje pravidelné styky s úradmi tretích krajín a medzinárodných organizácií podľa všetkého orgánom, ktorý by mohol pomáhať Komisii pri plnení niektorých úloh týkajúcich sa bezpečnosti systémov a programov v oblasti vonkajších vzťahov v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť[16], a najmä s jeho článkom 2 ods. 2. (27) Pri prideľovaní finančných prostriedkov Únie poskytovaných na programy, ktorých výška predstavuje strop, ktorý Komisia nesmie prekročiť, sú nevyhnutné účinné postupy verejného obstarávania, predovšetkým rokovania o udelení zákazky, ktoré prinesú najlepší pomer medzi kvalitou a cenou, uspokojivé výkony, hladkú kontinuitu programov, správne riadenie rizík a dodržiavanie navrhnutého harmonogramu. Verejný obstarávateľ by sa mal usilovať splniť tieto požiadavky. (28) Keďže programy budú v podstate financované Úniou, verejné zákazky uzatvorené v rámci týchto programov by mali byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti verejného obstarávania a mali by predovšetkým priniesť najlepší pomer medzi kvalitou a cenou, znížiť náklady a zmierniť riziká, a tiež zlepšiť efektívnosť a znížiť závislosť od jedného dodávateľa. Mal by sa presadzovať otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyselných odvetví na všetkých úrovniach, najmä malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“). Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia alebo dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programov, ich nákladov a harmonogramov je potrebné získavať vždy, keď je to možné, dodávky z viacerých zdrojov. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programov a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré boli získané počas fáz vymedzenia, vývoja a validácie programov, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže. (29) Satelitná navigácia je nová komplexná technológia, ktorá sa neustále vyvíja. V súvislosti s verejnými zákazkami uzatvorenými v rámci programov to vyvoláva neistotu a riziká vzhľadom na skutočnosť, že sa tieto zákazky môžu týkať zariadení alebo dlhodobého poskytovania služieb. Takéto charakteristiky si vyžadujú prijatie osobitných opatrení, ktoré sa budú uplatňovať popri pravidlách stanovených nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002. Okrem toho, verejný obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s touto verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel zákazky so subdodávateľským plnením. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre programy príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná a konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie. (30) Malo by sa potvrdiť, že v súlade s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by sa členské štáty mali zdržať akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli narušiť hladký priebeh programov, najmä v oblasti práv duševného vlastníctva a pokiaľ ide o nepretržitú prevádzku infraštruktúr. Malo by sa tiež potvrdiť, že dotknuté členské štáty by mali prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby pozemné stanice systémov boli označené za európske kritické infraštruktúry. (31) So zreteľom na svetový rozmer systémov je dôležité, aby Únia mohla v rámci programov uzatvárať dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v súlade s článkom 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, predovšetkým s cieľom zaistiť ich hladký priebeh, optimalizovať služby poskytované občanom Únie a splniť potreby tretích krajín a medzinárodných organizácií. Zároveň je v relevantných prípadoch potrebné prispôsobiť existujúce dohody vývoju programov. Pri príprave alebo vykonávaní týchto dohôd môže Komisia v rozsahu úloh, ktoré jej boli zverené týmto nariadením, požiadať o pomoc Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, Európsku vesmírnu agentúru a Agentúru pre európsky GNSS. (32) Malo by sa potvrdiť, že Komisia pri plnení niektorých svojich úloh neregulačnej povahy môže v prípade potreby využiť v nevyhnutnom rozsahu technickú pomoc určitých externých strán. Rovnakú technickú pomoc môžu využívať aj iné subjekty zapojené do verejného riadenia programov pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa tohto nariadenia. (33) V rámci programov by sa mala zabezpečiť ochrana osobných údajov a súkromia. (34) Finančné záujmy Európskej únie musia byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení počas celého výdavkového cyklu, najmä formou predchádzania a zisťovania nezrovnalostí, vykonávania vyšetrovaní, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov, a prípadne uplatňovaním sankcií. (35) Európsky parlament a Rada musia byť pravidelne informovaní o vykonávaní programov. Európsky parlament, Rada a Komisia okrem toho zasadnú v medziinštitucionálnom výbore programu Galileo v súlade so spoločným prehlásením o medziinštitucionálnom výbore programu Galileo z 9. júla 2008. (36) Komisia by mala vyhodnocovať účinnosť a efektívnosť opatrení prijatých na účely uskutočňovania cieľov programov. (37) S cieľom vymedziť nevyhnutné opatrenia na zaistenie kompatibility a interoperability systémov s ostatnými systémami satelitnej navigácie, ako aj s klasickými prostriedkami satelitnej navigácie, a zaistiť bezpečnosť systémov a ich fungovania je potrebné delegovať na Komisiu právomoc prijímať právne akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v oboch uvedených oblastiach pôsobnosti. Osobitne dôležité je, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočnila vhodné konzultácie vrátane konzultácií s expertmi. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť, aby relevantné dokumenty boli zaslané Európskemu parlamentu a Rade súčasne, včas a vhodným spôsobom. (38) V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na vykonávanie tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali udeliť Komisii. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[17]. (39) Keďže dobré verejné riadenie si vyžaduje jednotné riadenie programov, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci Výboru pre európske programy GNSS zriadeného článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo)[18] by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS a Európskej vesmírnej agentúry. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci Výboru pre európske programy GNSS zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu. Títo zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS, Európsku vesmírnu agentúru, tretích krajín a medzinárodných organizácií sa nemôžu zúčastňovať hlasovania výboru. (40) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie a prevádzku systémov satelitnej navigácie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože presahuje finančné a technické možnosti jednotlivých členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (41) Spoločný podnik Galileo vytvorený nariadením Rady (ES) č. 876/2002 z 21. mája 2002, ktorým sa zakladá spoločný podnik Galileo[19], ukončil svoju činnosť 31. decembra 2006 a postup zrušenia spoločnosti je už ukončený. Nariadenie (ES) č. 876/2002 by sa preto malo zrušiť. (42) Vzhľadom na potrebu vyhodnocovať programy, rozsah zamýšľaných zmien a doplnení textu a v záujme jasnosti a právnej istoty by sa nariadenie (ES) č. 683/20108 malo zrušiť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Európske systémy a programy satelitnej navigácie 1. Programy Galileo a EGNOS zahŕňajú všetky činnosti potrebné na vymedzenie, vývoj, validáciu, vybudovanie, prevádzku, obnovu a zdokonalenie dvoch európskych systémov satelitnej navigácie, a to systému zriadeného v rámci programu Galileo a systému EGNOS, ako aj na zaistenie ich bezpečnosti. 2. Systém zriadený v rámci programu Galileo je nezávislá infraštruktúra globálneho navigačného satelitného systému (GNSS), ktorú tvorí sústava satelitov a globálna sieť pozemných staníc. 3. Systém EGNOS je infraštruktúra na monitorovanie a korekciu signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie. Zahŕňa pozemné stanice a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch. 4. Špecifické ciele programu Galileo majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom zriadeným v rámci tohto programu mohli využívať na plnenie týchto piatich funkcií: a) poskytovanie verejne prístupnej služby (Open Service – OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácii, určenej na masové používanie satelitnej navigácie; b) poskytovanie služby ochrany života (Safety of Life – SoL) určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná bezpečnosť; táto služba zároveň spĺňa požiadavky určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a zahŕňa funkciu integrity, ktorá umožňuje upozorniť používateľa na poruchy systému; c) poskytovanie komerčnej služby (Commercial Service – CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s verejne prístupnou službou; d) poskytovanie verejne regulovanej služby (Public Regulated Service – PRS) určenej len pre používateľov schválených vládou na účely citlivých aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti poskytovania služby; táto služba využíva odolné a šifrované signály; e) podieľanie sa na pátracej a záchrannej službe (Search and Rescue Support Service – SAR) systému COSPAS-SARSAT prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi a spätného zasielania správ. 5. Špecifické ciele programu EGNOS majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom EGNOS mohli využívať na plnenie týchto troch funkcií: a) poskytovanie verejne prístupnej služby (OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácie, určenej na masové používanie satelitnej navigácie v oblasti pokrytej systémom; b) poskytovanie služby šírenia komerčných údajov (EGNOS Data Access Service – EDAS) na podporu vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s verejne prístupnou službou; c) poskytovanie služby ochrany života (SoL) určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná bezpečnosť; táto služba osobitne vyhovuje požiadavkám určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a zahŕňa správu o integrite, ktorá umožňuje upozorniť používateľa na poruchy systému v oblasti pokrytia. Špecifickým cieľom programu EGNOS je aj rozšíriť geografické pokrytie týmito službami na celé územie Únie a v rozsahu technických obmedzení a na základe medzinárodných dohôd na ostatné oblasti sveta vrátane území tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje jednotné európske nebo. Článok 2 Predmet Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá zriadenia a prevádzky systémov v rámci európskych programov satelitnej navigácie vrátane pravidiel riadenia a finančného príspevku Únie. Článok 3 Fázy programu Galileo Program Galileo pozostáva z týchto fáz: a) fáza vymedzenia, ktorá sa skončila v roku 2001 a počas ktorej bola navrhnutá štruktúra systému a boli stanovené jej prvky; b) fáza vývoja a validácie, ktorá zahŕňa výrobu a vypustenie prvých satelitov, zriadenie prvých pozemných infraštruktúr a všetky činnosti a úkony potrebné na validáciu systému na obežnej dráhe; cieľom je, aby sa táto fáza skočila v roku 2013; c) fáza rozmiestňovania , ktorá zahŕňa zriadenie a ochranu všetkých vesmírnych a pozemných infraštruktúr, ako aj činnosti spojené s týmto zavádzaním, súčasťou ktorej je príprava na fázu prevádzky; cieľom je, aby sa táto fáza, ktorá sa začala v roku v roku 2008, ukončila v roku 2020; d) fáza prevádzky, ktorá zahŕňa riadenie infraštruktúry, údržbu, neustále zdokonaľovanie, obnovu a ochranu systému, certifikačné a štandardizačné úkony súvisiace s programom, poskytovanie a uvedenie na trh služieb a všetky ostatné činnosti potrebné na rozvoj systému a zabezpečenie hladkého priebehu programu; cieľom je, aby sa táto fáza začala postupne v rokoch 2014 až 2015 poskytovaním prvých služieb. Článok 4 Prevádzka systému EGNOS Prevádzka systému EGNOS zahŕňa najmä riadenie infraštruktúry, údržbu, neustále zdokonaľovanie, obnovu a ochranu systému, akreditačné, certifikačné a normalizačné činnosti súvisiace s programom, všetky prvky podávajúce dôkaz o spoľahlivosti systému a jeho prevádzky, ako aj poskytovanie a uvádzanie služieb na trh. Článok 5 Kompatibilita a interoperabilita systémov 1. Systémy, siete a služby zriadené v rámci z programov Galileo a EGNOS sú vzájomne kompatibilné a interoperabilné. 2. Systémy, siete a služby zriadené v rámci programov Galileo a EGNOS sú, pokiaľ je to možné, kompatibilné a interoperabilné s inými systémami satelitnej navigácie, ako aj s konvenčnými navigačnými prostriedkami. 3. Komisia prostredníctvom delegovaných aktov stanoví v súlade s článkom 34 príslušné požiadavky a normy na zabezpečenie kompatibility a interoperability uvedených v odseku 2. Článok 6 Vlastníctvo Únia je vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programov, na základe čoho sa v prípade potreby uzavrú s tretími stranami dohody týkajúce sa existujúcich vlastníckych práv. Komisia predovšetkým dohliada na optimálne využívanie práv duševného vlastníctva Únie. KAPITOLA II ROZPOČTOVÝ PRÍSPEVOK A MECHANIZMY Článok 7 Dotknuté činnosti 1. Rozpočtové prostriedky Únie pridelené na programy na obdobie rokov 2014 – 2020 podľa tohto nariadenia sa poskytujú na účely financovania: a) činností súvisiacich s fázou rozmiestňovania programu Galileo vrátane činností riadenia a monitorovania tejto fázy; b) činností súvisiacich s prevádzkou systému zriadeného v rámci programu Galileo vrátane činností predchádzajúcich tejto fáze alebo prípravných činností na túto fázu; c) činností súvisiacich s prevádzkou systému EGNOS. 2. Tieto rozpočtové prostriedky Únie pridelené na programy môžu pokryť aj výdavky Komisie na činnosti v oblasti prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a vyhodnocovania nevyhnutné na riadenie programov a uskutočňovanie ich cieľov, najmä výdavky na: a) štúdie a stretnutia expertov; b) informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ priamo súvisia s cieľmi tohto nariadenia; c) siete informačných technológií (IT), ktorých cieľom je spracovanie alebo výmena informácií; d) akúkoľvek technickú alebo administratívnu pomoc Komisii na účely riadenia programov. 3. V záujme jasnej identifikácie nákladov na programy a na jednotlivé fázy programov Komisia v súlade so zásadou transparentného hospodárenia každoročne informuje výbor uvedený v článku 35 ods. 1 o pridelení finančných prostriedkov Únie na každú činnosť uvedenú v odseku 1 a 2. Článok 8 Financovanie programu Galileo 1. Fázu rozmiestňovania a fázu prevádzky financuje Únia v súlade s článkom 10 ods. 1 bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3 tohto článku. 2. Členské štáty môžu na program Galileo prispievať dodatočnými finančnými prostriedkami. Príjmy z týchto príspevkov predstavujú pripísané príjmy v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa zásady transparentného hospodárenia Komisia informuje výbor uvedený v článku 35 ods. 1 tohto nariadenia o akýchkoľvek vplyvoch uplatňovania tohto odseku na program Galileo. 3. Dodatočnými finančnými prostriedkami môžu na program Galileo prispievať aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie. Podmienky a podrobné pravidlá príspevku týchto tretích krajín a medzinárodných organizácií sa ustanovia dohodami uvedenými v článku 28. Článok 9 Financovanie prevádzky systému EGNOS 1. Únia zabezpečuje financovanie prevádzky systému EGNOS v súlade s článkom 10 ods. 1 bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek príspevok z iného zdroja financovania vrátane príspevkov uvedených v odsekoch 2 a 3 tohto článku. 2. Členské štáty môžu na program EGNOS prispieť dodatočnými finančnými prostriedkami. Príjmy z týchto príspevkov predstavujú pripísané príjmy v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa zásady transparentného hospodárenia Komisia informuje výbor uvedený v článku 35 ods. 1 tohto nariadenia o akomkoľvek vplyve uplatňovania tohto odseku na program EGNOS. 3. Dodatočnými finančnými prostriedkami môžu na program EGNOS prispieť aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie. Podmienky a podrobné pravidlá ich prispievania sa stanovujú v dohodách uvedených v článku 28. Článok 10 Zdroje 1. Maximálna suma pridelená Úniou na vykonávanie činností uvedených v článku 7 ods. 1 a 2 v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je [7 897] mil. EUR v bežných cenách. 2. Tieto rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia a nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. 3. Rozpočtové záväzky týkajúce sa programov sa realizujú v ročných splátkach. Článok 11 Príjmy plynúce z programov 1. Príjmy plynúce z prevádzky systémov vyberá Únia, odvádzajú sa do rozpočtu Únie a prideľujú sa na programy. Ak sa ukáže, že príjmy presahujú rámec toho, čo je potrebné na financovanie fáz prevádzky programov, akúkoľvek úpravu zásady prideľovania musí na návrh Komisie schváliť rozpočtový orgán. 2. V zmluvách uzatvorených s podnikmi zo súkromného sektora sa môže ustanoviť mechanizmus rozdeľovania príjmov. 3. Úroky získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní právomocí alebo zmluvy uzatvorenej medzi Komisiou a dotknutým subjektom. V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia identifikáciu finančných prostriedkov a príslušných úrokov. KAPITOLA III VEREJNÉ RIADENIE PROGRAMOV Článok 12 Všeobecný rámec riadenia programov Verejné riadenie programov vychádza zo zásady prísneho rozdelenia úloh medzi jednotlivé zúčastnené subjekty, najmä medzi Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a Európsku vesmírnu agentúru. Článok 13 Úloha Komisie 1. Komisia zodpovedá za priebeh programov. Hospodári s finančnými prostriedkami, ktoré boli poskytnuté na tieto programy na základe tohto nariadenia a zabezpečuje vykonávanie všetkých činností programov. 2. Okrem všeobecných úloh uvedených v odseku 1 a úloh uvedených v iných ustanoveniach tohto nariadenia Komisia plní v rámci tohto nariadenia aj tieto špecifické úlohy: a) zabezpečuje jasné rozdelenie úloh medzi jednotlivé subjekty zapojené do programov a najmä prostredníctvom dohôd o delegovaní právomocí zveruje na tento účel Agentúre pre európsky GNSS a Európskej vesmírnej agentúre úlohy uvedené v článku 15 ods. 1 písm. d) a v článku 16 v uvedenom poradí, b) zavádza vhodné nástroje a štrukturálne opatrenia potrebné na identifikáciu, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík spojených s programami najmä z hľadiska nákladov a harmonogramu, c) v rámci svojej pôsobnosti riadi v mene Únie vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, d) zaisťuje bezpečnosť programov a zavádza mechanizmy na koordináciu medzi jednotlivými zúčastnenými subjektmi. 3. V prípadoch, keď si to vyžaduje hladký priebeh fáz programu Galileo a prevádzky systému EGNOS, ktoré sú uvedené v článku 3 a 4, Komisia prijme nevyhnutné opatrenia na: a) určenie lokalizácie a zabezpečenie fungovania pozemnej infraštruktúry systémov; b) vymedzenie fáz rozhodovania rozhodujúcich pre hodnotenie vykonávania programov; c) zmenšenie rizík spojených s priebehom programov. Tieto vykonávacie opatrenia sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 35 ods. 3. Článok 14 Bezpečnosť systémov a ich fungovania 1. Systémy a ich fungovanie je bezpečné. 2. Bez toho, aby boli dotknuté články 15 a 17 tohto nariadenia a článok 8 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 1104/2011/EÚ[20], Komisia môže prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 34 stanoviť potrebné požiadavky a normy na zaistenie bezpečnosti systémov a ich fungovania uvedené v odseku 1. Komisia pritom zohľadňuje nutnosť dohľadu a začlenenia bezpečnostných požiadaviek do súboru programov, ako aj vplyv týchto požiadaviek na hladký priebeh programov, najmä z hľadiska nákladov a harmonogramu. 3. V súlade s článkom 2 ods. 2 rozhodnutia 2010/427/EÚ Komisii pomáha pri plnení jej úloh súvisiacich s bezpečnosťou v oblasti vonkajších vzťahov Európska služba pre vonkajšiu činnosť. V tejto oblasti bude Európska služba pre vonkajšiu činnosť pomáhať Komisii aj pri monitorovaní dodržiavania spoločných minimálnych noriem stanovených v rozhodnutí 1104/2011/EÚ. Na tento účel sa jej poskytnú primerané prostriedky a stanovia sa prechodné obdobia na zabezpečenie kontinuity programov a nepretržitého poskytovania služieb. Článok 15 Úloha Agentúry pre európsky GNSS 1. V záujme dosiahnutia cieľov programov sa Agentúra pre európsky GNSS zúčastňuje na ich uskutočňovaní a plní v súlade s usmerneniami Komisie tieto úlohy: a) v oblasti bezpečnosti programov a bez toho, aby boli dotknuté články 14 a 17: i) najneskôr do 30. júna 2016 zabezpečí bezpečnostnú akreditáciu v súlade s kapitolou III nariadenia (EÚ) č. 912/2010; na tento účel bude iniciovať bezpečnostné postupy, dohliadať na ich vykonávanie a vykoná audity bezpečnosti systému; ii) zabezpečuje prevádzku bezpečnostného strediska Galileo v súlade s normami a požiadavkami uvedenými v článku 14 ods. 3 a podľa pokynov poskytnutých v zmysle jednotnej akcie 2004/552/SZBP uvedenej v článku 17; b) plní úlohy zodpovedného orgánu PRS ustanovené v článku 5 rozhodnutia č. 1104/2011/EÚ, ak je určená za takýto orgán, a pomáha Komisii pri monitorovaní dodržiavania spoločných minimálnych noriem v súlade s článkom 8 ods. 6 uvedeného rozhodnutia; c) v rámci prevádzky systémov sa podieľa na uvádzaní služieb na trh vrátane potrebnej analýzy trhu; d) plní aj iné úlohy osobitne spojené s programami, ktorými ju Komisia môže poveriť prostredníctvom dohody o delegovaní právomocí prijatej na základe rozhodnutia o delegovaní v súlade s článkom 54 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 v súvislosti so špecifickými otázkami týkajúcimi sa programov, ktoré zahŕňajú: i) prevádzkové činnosti spojené s riadením infraštruktúry, údržbou, nepretržitým zdokonaľovaním a obnovou systémov, s certifikačnými a štandardizačnými úkonmi v rámci programov a s poskytovaním služieb uvedených v článku 3 písm. d) a v článku 4; ii) propagáciu aplikácií a služieb na trhu satelitnej navigácie. 2. Okrem úloh uvedených v odseku 1 a v rozsahu svojho poslania Agentúra pre európsky GNSS poskytuje Komisii svoje odborné znalosti a všetky informácie potrebné na plnenie jej úloh v rámci tohto nariadenia. 3. Rozhodnutie o delegovaní právomocí uvedené v odseku 1 písm. d) tohto článku sa prekonzultuje s výborom uvedeným v článku 35 ods. 1 v súlade s konzultačným postupom podľa článku 35 ods. 2. Výbor bude informovaný o dohodách o delegovaní právomocí, ktoré majú uzavrieť Únia zastúpená Komisiou a Agentúra pre európsky GNSS. Článok 16 Úloha Európskej vesmírnej agentúry 1. Komisia uzavrie na základe rozhodnutia o delegovaní právomocí prijatého Komisiou v súlade s článkom 54 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 s Európskou vesmírnou agentúrou viacročnú dohodu o delegovaní právomocí. Táto dohoda sa bude vzťahovať na plnenie delegovaných úloh a rozpočtu v rámci vykonávania programov, najmä na dokončenie infraštruktúry zriadenej v rámci programu Galileo. 2. Pokiaľ si to vyžaduje plnenie úloh a rozpočtu delegovaných podľa odseku 1, v dohode o delegovaní právomocí sa ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými Európskej vesmírnej agentúre, a najmä činnosti, ktoré sa majú vykonať, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného plnenia zmlúv a pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku. Opatrenia na monitorovanie a kontrolu ustanovia najmä schému zálohových platieb na úhradu nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a v prípade rozdielu medzi stanovenými rozpočtami a vynaloženými nákladmi nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vybudovanie infraštruktúr v rozsahu pridelených rozpočtov. 3. Rozhodnutie o delegovaní právomocí uvedené v odseku 1 tohto článku sa prekonzultuje s výborom uvedeným v článku 35 ods. 1 v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 35 ods. 2. Výbor bude informovaný o viacročnej dohode o delegovaní právomocí, ktorú majú uzavrieť Komisia a Európska vesmírna agentúra. 4. Komisia oznámi výboru uvedenému v článku 35 ods. 1 predbežné a konečné výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv s podnikmi, ktoré Európska vesmírna agentúra uzavrie. KAPITOLA IV ASPEKTY SÚVISIACE S BEZPEČNOSŤOU ÚNIE A JEJ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV Článok 17 Jednotná akcia Vo všetkých prípadoch, keď prevádzka systémov môže mať vplyv na bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov, sa uplatnia postupy ustanovené jednotnou akciou 2004/552/SZBP. Článok 18 Uplatňovanie predpisov o utajovaných informáciách 1. Každý členský štát zabezpečí, aby sa na všetky fyzické osoby s pobytom na jeho území a na všetky právnické osoby usadené na jeho území, ktoré narábajú s utajovanými informáciami Únie týkajúcimi sa programov, uplatňovali bezpečnostné predpisy zabezpečujúce aspoň taký stupeň ochrany, aký zaručujú bezpečnostné predpisy Komisie stanovené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom[21] a bezpečnostné nariadenia Rady stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2011/292/EÚ[22]. 2. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o prijatí vnútroštátnych bezpečnostných predpisov uvedených v odseku 1. 3. Fyzické osoby s pobytom v tretích krajinách a právnické osoby usadené v tretích krajinách môžu narábať s utajovanými informáciami Únie týkajúcimi sa programov, len ak sa na ne v týchto krajinách vzťahujú bezpečnostné predpisy zabezpečujúce aspoň taký stupeň ochrany, aký zaručujú bezpečnostné predpisy Komisie ustanovené v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostné nariadenia Rady ustanovené v prílohe k rozhodnutiu 2011/292/EÚ. Bezpečnostné predpisy Európskej vesmírnej agentúry a rozhodnutie 2011/C 304/05 vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku[23] sa považujú za rovnocenné s uvedenými predpismi a nariadeniami. Rovnocennosť bezpečnostných predpisov uplatňovaných v tretích krajinách sa môže uznať v dohode uzavretej s danou krajinou. KAPITOLA V VEREJNÉ OBSTARÁVANIE ODDIEL 1 Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejných zákaziek uzavretých v rámci fáz rozmiestňovania a prevádzky programov Článok 19 Všeobecné zásady Vo fáze rozmiestňovania programu Galileo a vo fázach prevádzky programov sa bez toho, aby boli dotknuté opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, uplatňujú pravidlá Únie pre verejné obstarávanie ustanovené v nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002, najmä otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe transparentných a aktualizovaných informácií, jasné oznamovanie uplatniteľných pravidiel obstarávania, výberových kritérií a kritérií prideľovania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých potenciálnych uchádzačov. Článok 20 Konkrétne ciele Počas verejného obstarávania sa budú sledovať tieto ciele: a) presadzovanie čo najširšej a čo najviac otvorenej účasti všetkých podnikov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii; b) zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa; c) využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré sa získali počas fázy vymedzenia, fázy vývoja a validácie a fázy budovania programov, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže. ODDIEL 2 Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejných zákaziek uzavretých v rámci fáz rozmiestňovania a prevádzky programov Článok 21 Stanovenie spravodlivých súťažných podmienok Verejný obstarávateľ je povinný prijať vhodné opatrenia na stanovenie spravodlivých súťažných podmienok v prípade, že predchádzajúca účasť podniku na činnostiach súvisiacich s činnosťami, ktoré sú predmetom verejnej súťaže: a) môže tento podnik značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť zaobchádzania; alebo b) má vplyv na obvyklé súťažné podmienky alebo na nestrannosť a objektívnosť alebo plnenie zmlúv. Uvedené opatrenia nesmú narúšať spravodlivú hospodársku súťaž, rovnosť zaobchádzania a dôvernosť zozbieraných informácií o podnikoch, ich obchodných vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti predmetné opatrenia prihliadajú na druh a podmienky navrhovanej zmluvy. Článok 22 Zákazky rozdelené na podmienené časti 1. Verejný obstarávateľ môže uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti. 2. Zákazka rozdelená na podmienené časti obsahuje pevnú časť, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok, a jednu alebo niekoľko podmienených častí. V súťažných podkladoch sa uvedú informácie špecifické pre zákazky rozdelené na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä predmet zákazky, cena zákazky alebo pravidlá uskutočnenia výkonov v rámci jednotlivých častí. 3. Výkony uskutočňované v rámci pevnej časti zákazky musia tvoriť súdržný celok; to isté platí pre výkony uskutočňované v rámci jednotlivých podmienených častí so zreteľom na výkony uskutočnené v rámci všetkých predchádzajúcich častí. 4. Plnenie každej podmienenej časti zákazky podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi za podmienok stanovených v zmluve. V prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej časti zákazky alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za čakanie alebo za nedodržanie zmluvy. Článok 23 Zákazky s nákladovo kalkulovanou cenou 1. Verejný obstarávateľ si vo výnimočných prípadoch môže zvoliť zákazku s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých výkonov alebo ich časti v rozsahu cenového stropu za okolností ustanovených v odseku 2. Na rozdiel od zákazky, pri ktorej sa platí za výsledok a pri ktorej sa cena alebo podrobné pravidlá jej určenia stanovujú na začiatku v súťažných podkladoch, pri zákazke s nákladovo kalkulovanou cenou sa uhradia vynaložené finančné prostriedky, a nie hotový produkt alebo poskytnutá služba. Cenu, ktorá sa má zaplatiť, tvorí náhrada všetkých skutočných výdavkov, ktoré vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zmluvy, ako sú výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál, používanie zariadení a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zmluvy. K týmto výdavkom sa pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca všeobecné výdavky a zisk, alebo suma pokrývajúca všeobecné výdavky a odmena v závislosti od splnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania harmonogramu. 2. Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých výkonov alebo ich časti v prípade, že objektívne nie je možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej s realizáciou zákazky, pretože: a) zákazka sa buď vzťahuje na prvky, ktoré sú veľmi komplexné alebo sa v spojitosti s nimi využíva nová technológia, a preto sú s ňou spojené značné technické riziká; b) alebo činnosti, ktoré sú predmetom zákazky, musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď ešte nemožno stanoviť celkovú pevnú a konečnú cenu, pretože jestvujú značné riziká alebo plnenie zmluvy sčasti závisí od plnenia iných zmlúv. 3. Cenovým stropom je v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim súhlasom verejného obstarávateľa. 4. V súťažných podkladoch týkajúcich sa zákaziek s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov sa spresnia: a) povaha zákazky, t. j. že je to zákazka s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov v rozsahu cenového stropu; b) v prípade zákazky s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov položky zákazky, ktoré sú zahrnuté do kontrolovaných nákladov; c) výška cenového stropu; d) kritériá na vyhodnotenie ponuky, na základe ktorých sa musí dať posúdiť pravdepodobnosť dodržania plánovaného rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, zisku uvedeného v ponuke; e) druh sumy uvedenej v odseku 1, ktorá sa pripočíta k výdavkom; f) pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov na plnenie zmluvy plánovaných uchádzačom v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5; g) účtovné pravidlá, ktorými sa musia riadiť uchádzači; h) parametre zmeny v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov, ktorá sa má zmeniť na zmluvu s pevnou a konečnou cenou. 5. Náklady dodávateľa vynaložené počas plnenia zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov sú oprávnené iba v prípade, ak: (a) boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej hodnoty; (b) sú uvedené v plánovanom rozpočte, ktorý bol prípadne upravený dodatkami k pôvodnej zmluve; (c) sú nevyhnutné na plnenie zmluvy; (d) vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou; (e) dajú sa identifikovať, overiť, vykázať v účtovníctve dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými normami uvedenými v technických špecifikáciách a v zmluve; (f) sú v súlade s ustanoveniami platných daňových predpisov a predpisov sociálneho zabezpečenia; (g) neodchyľujú sa od podmienok zmluvy; (h) sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť. Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie svojich nákladov, riadne vedenie svojich účtovných kníh alebo akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že náklady, o ktorých náhradu žiada, mu skutočne vznikli a sú v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré dodávateľ nemôže preukázať, sa považujú za neoprávnené a ich náhrada bude zamietnutá. 6. Verejný obstarávateľ plní nasledujúce úlohy, aby zaistil riadne plnenie zmlúv s nákladovo kalkulovanou cenou: (a) určí čo možno najrealistickejší cenový strop, pričom vezme do úvahy flexibilitu potrebnú na zohľadnenie technických rizík; (b) zmení zmluvu s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov na zmluvu s celkovou pevnou a konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné stanoviť takúto pevnú a konečnú cenu; na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa uzavretá zmluva s nákladovo kalkulovanou cenou zmení na zmluvu s pevnou a konečnou cenou; (c) prijme opatrenia na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä schému zálohových platieb na úhradu nákladov; (d) určí príslušné zásady, nástroje a postupy na vykonávanie zmlúv, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vynaložených dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely pripojenia dodatkov k zmluve; (e) kontroluje, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými normami stanovenými v zmluve a povinnosťou predložiť preukazné účtovné doklady; (f) počas plnenia zmluvy nepretržite kontroluje účinnosť zásad, nástrojov a postupov uvedených v písm. d). Článok 24 Dodatky Zmluvu je možné zmeniť alebo doplniť dodatkom za predpokladu, že tento dodatok spĺňa všetky tieto podmienky: a) nemení predmet zmluvy; b) nenarúša ekonomickú rovnováhu zmluvy; c) nezavádza podmienky, ktoré by umožnili, ak by boli na začiatku stanovené v súťažných podkladoch, prijatie iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky. Článok 25 Zadanie zákazky subdodávateľom 1. Verejný obstarávateľ môže požiadať každého uchádzača, aby zadal časť zákazky na jednotlivých úrovniach subdodávateľom – spoločnostiam, ktoré nepatria k rovnakej skupine ako on. Táto minimálna časť zákazky, ktorá má byť splnená subdodávateľsky, sa vyjadrí ako rozpätie minimálneho a maximálneho percentuálneho podielu. Toto rozpätie je primerané hodnote zákazky a povahe dotknutého odvetvia činnosti, najmä zistenému stavu hospodárskej súťaže a priemyselnému potenciálu. 2. Verejný obstarávateľ môže odmietnuť subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze pridelenia pôvodnej zmluvy alebo uchádzač počas plnenia zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zmluvu, odôvodní písomne. KAPITOLA VI RÔZNE USTANOVENIA Článok 26 Plánovanie Komisia zostavuje viacročný pracovný program, v ktorom sú vymedzené hlavné činnosti, plánovaný rozpočet a harmonogram, ktoré sú potrebné na splnenie cieľov programov Galileo a EGNOS stanovených v článku 1 ods. 4 a 5. Na základe viacročného pracovného programu Komisia prijíma ročný pracovný program, ktorý obsahuje plán vykonávania viacročného programu a príslušné financovanie. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 35 ods. 3 Článok 27 Činnosť členských štátov 1. Členské štáty sa zdržia akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli narušiť hladký priebeh programov, najmä v oblasti práv duševného vlastníctva a pokiaľ ide o nepretržitú prevádzku infraštruktúr. 2. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby boli pozemné stanice systémov označené za európske kritické infraštruktúry v zmysle ustanovení smernice Rady 2008/114/ES[24]. Článok 28 Medzinárodné dohody Únia môže v rámci programov uzatvárať s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami dohody, najmä dohody o spolupráci v súlade s postupom podľa článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Článok 29 Technická pomoc Na účely plnenia úloh technickej povahy uvedených v článku 13 ods. 2 Komisia môže využívať nevyhnutnú pomoc, osobitne pomoc expertov z príslušných vnútroštátnych agentúr pre oblasť vesmíru, nezávislých expertov, subjektov schopných poskytovať nezávislé analýzy a stanoviská o priebehu programov. Rovnakú technickú pomoc môžu okrem Komisie využívať aj subjekty zapojené do verejného riadenia programov, najmä Agentúra pre európsky GNSS a Európska vesmírna agentúra pri plnení úloh, ktoré im boli zverené na základe tohto nariadenia. Článok 30 Ochrana osobných údajov a súkromia 1. Komisia zabezpečí, aby pri navrhovaní a zavádzaní systémov bola zaručená ochrana osobných údajov a súkromia a aby jej primerané záruky boli začlenené do týchto systémov. 2. Každé spracovanie osobných údajov v rámci vykonávania úloh a činností ustanovených týmto nariadením sa vykonáva v súlade s platnými právnymi predpismi v oblasti ochrany osobných údajov, najmä nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[25] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES[26]. Článok 31 Ochrana finančných záujmov Únie 1. Komisia prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto nariadenia, a to prostredníctvom uplatňovania opatrení na predchádzanie podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti formou účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí formou vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne uplatňovaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. 2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audity na základe dokladov a kontroly na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorí na základe tohto nariadenia získali finančné prostriedky Únie. Európsky úrad pre boj proti podvodom (Office européen de lutte antifraude, OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov priamo alebo nepriamo dotknutých takýmto financovaním, a to podľa pravidiel ustanovených v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[27], s cieľom preukázať prípadnú existenciu sprenevery, korupčného konania alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie v spojitosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o pridelení grantu alebo zmluvou o financovaní Úniou. Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, v medzinárodných dohodách uzavretých s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, v dohodách o grante, v rozhodnutiach o pridelení grantu a v zmluvách uzavretých v rámci uplatňovania tohto nariadenia, sa výslovne ustanovuje právo Komisie, Dvora audítorov a OLAF-u vykonávať takéto audity a takéto kontroly a inšpekcie na mieste. Článok 32 Informovanie Európskeho parlamentu a Rady Komisia zabezpečí vykonávanie tohto nariadenia. Každoročne pri predkladaní predbežného návrhu rozpočtu predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní programov. Článok 33 Hodnotenie vykonávania tohto nariadenia 1. Komisia najneskôr do 30. júna 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu na účely rozhodnutia o predĺžení, zmene a doplnení alebo pozastavení opatrení prijatých na základe tohto nariadenia, ktorá sa bude týkať: a) uskutočňovania cieľov týchto opatrení z hľadiska výsledkov, ako aj z hľadiska vplyvov; b) efektívnosti využívania zdrojov; c) európskej pridanej hodnoty. Okrem toho hodnotenie preskúma možnosti zjednodušenia, vnútorný i vonkajší súlad, relevantnosť všetkých cieľov, ako aj prínos opatrení k prioritám Únie v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zohľadní výsledky hodnotení dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení. 2. Hodnotenie zohľadňuje pokrok dosiahnutý v plnení cieľov programov Galileo a EGNOS stanovených v článku 1 ods. 4 a 5 na základe týchto ukazovateľov výkonnosti: a) v prípade programu Galileo: počet satelitov v prevádzke, verzia vybudovanej pozemnej infraštruktúry a počtu poskytovaných služieb; b) v prípade programu EGNOS : počet zmien v špecifikáciách služieb, ktoré boli predložené certifikačným orgánom. 3. Subjekty zúčastnené na vykonávaní tohto nariadenia Komisii poskytujú potrebné údaje a informácie na účely monitorovania a vyhodnocovania dotknutých činností. KAPITOLA VII DELEGOVANIE PRÁVOMOCÍ A VYKONÁVACIE OPATRENIA Článok 34 Výkon delegovania 1. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 5 a 14 sa udeľuje Komisii od 1. januára 2014 na neurčitý čas. 3. Európsky parlament alebo Rada môže delegovanie právomocí uvedené v článkoch 5 a 14 kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré je v ňom uvedené. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo v neskorší deň, ktorý sa spresní v predmetnom rozhodnutí. Nemá vplyv na platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť. 4. Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 5 a 14 nadobúda účinnosť len vtedy, ak v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky parlament a Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada oznámia Komisii, že námietky nevznesú. Z podnetu Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 35 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre európske programy GNSS (ďalej len „výbor") zriadený článkom 19 nariadenia (ES) č. 683/2008. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 4. Na práci výboru sa môžu ako pozorovatelia zúčastňovať zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS a Európskej vesmírnej agentúry za podmienok stanovených v rokovacom poriadku výboru. 5. V medzinárodných dohodách uzavretých s Úniou podľa článku 28 sa môže ustanoviť účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na práci výboru za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku. KAPITOLA VIII ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 36 Zrušenie 1. Nariadenie (ES) č. 876/2002 sa zrušuje od 1. januára 2014. Všetky prebiehajúce opatrenia prijaté na základe nariadenia (ES) č. 876/2002 sa ďalej riadia predmetným nariadením. 2. Nariadenie (ES) č. 683/2008 sa zrušuje od 1. januára 2014. Všetky prebiehajúce opatrenia prijaté na základe nariadenia (ES) č. 683/2008 zostávajú v platnosti a ďalej sa riadia predmetným nariadením. Odkazy na zrušené nariadenie sa budú chápať ako odkazy na toto nariadenie a budú sa interpretovať v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe. Článok 37 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Tabuľka zhody Staré číslovanie (nariadenie (ES) č. 683/2008[28]) || Nové číslovanie (toto nariadenie) Článok 1 || Článok 1 Článok 2 || Článok 2 Článok 3 || Článok 3 Článok 4 || Článok 8 Článok 5 || Článok 4 Článok 6 || Článok 9 Článok 7 || Článok 5 Článok 8 || Článok 6 Článok 9 || Článok 7 Článok 10 || Článok 10 Článok 11 || Článok 11 Článok 12 ods. 1 Článok 12 ods. 2 a 3 || Článok 12 Článok 13 Článok 13 ods. 1 Článok 13 ods. 2 a 3 Článok 13 ods. 4 || Článok 13 Článok 14 Článok 17 Článok 14 || Článok 18 Článok 15 || Článok 26 Článok 16 || Článok 15 Článok 17 || Články 19 až 25 Článok 18 || Článok 16 Článok 19 || Článok 35 Článok 20 || Článok 30 Článok 21 || Článok 31 Článok 22 || Článok 32 Článok 23 || Článok 24 || Článok 37 Príloha || Článok 1 LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Európske programy satelitnej navigácie – GALILEO a EGNOS (Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba) 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[29] Hlava 02: podnikanie Kapitola 02 05: európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) 1.3. Druh návrhu/iniciatívy Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[30] þ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Je dôležité pripomenúť, že programy satelitnej navigácie (ďalej len „programy“) sú poprednými projektmi Únie. Zapadajú do rámca stratégie Európa 2020 a politík udržateľného rozvoja. Majú poskytovať navigačné služby umožňujúce značný rozvoj v mnohých oblastiach činnosti, ktoré sú faktorom technologických inovácií a rastu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva ako zdroja vytvárania pracovných miest, príjmov z obchodnej činnosti a sociálno-ekonomických výhod. Cieľom návrhu je podporiť európsku prítomnosť vo vesmíre a rozvoj satelitných služieb a konkrétnejšie poskytnúť dva systémy satelitnej navigácie. Presnejšie je program Galileo zameraný na vytvorenie európskeho globálneho systému satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“). Tento program umožní poskytovať používateľom na celom svete služby určovania polohy, synchronizácie a navigácie pre širokú škálu aplikácií od dopravy po prevody cenných papierov vrátane dodávok elektrickej energie, predpovedí počasia a cestného mýta. EGNOS je európsky systém navrhnutý tak, aby zlepšoval výkonnosť amerického GPS v európskej oblasti jeho pokrytia. Zlepšuje existujúce služby satelitnej navigácie vyhovujúce kritickým aplikáciám z hľadiska bezpečnosti, ako sú aplikácie v leteckej alebo námornej doprave, napr. na riadenie a pristávanie lietadla alebo preplávanie prieplavu loďou. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1 Vývoj a poskytovanie globálnych infraštruktúr a služieb v oblasti satelitnej navigácie (Galileo) do roku 2019 Konkrétne ciele programu Galileo, ako sú vymedzené v návrhu nariadenia, majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom zriadeným v rámci tohto programu mohli využívať na plnenie týchto piatich funkcií: – poskytovanie verejne prístupnej služby (Open Service – OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizačné informácie určené pre satelitné navigačné aplikácie na masové používanie, – poskytovanie služby ochrany života (Safety of Life – SoL) určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná bezpečnosť; táto služba zároveň spĺňa požiadavky určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a zahŕňa správu o integrite, ktorá upozorňuje používateľa na poruchy systému; bude sa pokračovať vo výskumoch zameraných na nové vymedzenie služby SoL s cieľom lepšie vyhovieť požiadavkám používateľov, zmenšiť vplyv tejto služby na náklady a zohľadniť doplnkovosť so službou SoL programu EGNOS, – poskytovanie komerčnej služby (Commercial Service – CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou, než akú vytvára verejne prístupná služba, – poskytovanie verejne regulovanej služby (Public Regulated Service – PRS) určenej len pre používateľov schválených vládnymi orgánmi na účely citlivých aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti poskytovania služby; verejne regulovaná služba využíva odolné, šifrované signály, – podieľanie sa na pátracej a záchrannej podpornej službe (Search and Rescue Support Service – SAR) systému COSPAS-SARSAT prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi a spätného zasielania správ. Čiastkový cieľ č. 1: Vývoj infraštruktúr satelitnej navigácie a poskytovanie počiatočných služieb programu Galileo do roku 2014 – 2015 Cieľom programu Galileo je poskytovať do roku 2014 – 2015 všetky tri počiatočné služby (OS, PRS a SAR). Konkrétny cieľ č. 2 Poskytovanie satelitných služieb, ktoré do roku 2020 umožnia zlepšiť výkonnosť systému GPS (EGNOS) a ktoré postupne pokryjú celý región Európskej konferencie civilného letectva (CEAC) Cieľom programu EGNOS, ktorý dopĺňa signály amerického GPS na účely zabezpečenia pre používateľov presnejšieho určovania polohy v európskej oblasti pokrytia[31], je poskytovať tieto tri služby: — verejne prístupnú službu (OS): pre príjemcov z radov širokej verejnosti a bežné užívateľské aplikácie. Poskytuje voľne dostupné signály pre určovanie polohy. Za prevádzkyschopnú[32] bola vyhlásená v októbri 2009 a už sa využíva v niektorých odvetviach, ako napr. poľnohospodárstvo, — službu ochrany života (Safety-of-Life – SoL): pre kritické aplikácie z hľadiska bezpečnosti života v oblasti dopravy vrátane civilnej leteckej dopravy. Poskytuje väčšiu záruku výkonnosti a zahŕňa systém varovania týkajúci sa integrity. Za prevádzkyschopnú bola vyhlásená v marci 2011 a využíva sa v odvetviach leteckej dopravy v Európe; službu prístupu k údajom EGNOS (EDAS) pre rozširujúce aplikácie vrátane poskytovania komerčných údajov, ku ktorým je kontrolovaný prístup (napr. prostredníctvom internetu alebo prostredníctvom mobilných telefónov). Čiastkový cieľ č. 2 Prijatie nevyhnutných opatrení na zabezpečenie nepretržitosti činností po roku 2014 a postupné zlepšenie kvality služieb do roku 2020. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Kapitola 02 05: európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Európske programy satelitnej navigácie sa začali pred vyše desaťročím, pričom ich politickým cieľom bolo vyvinúť a prevádzkovať systém pokrývajúci celý svet, ktorý by Európskej únii poskytoval strategické a hospodárske výhody a umožnil by jej poskytovať služby satelitnej navigácie dokonale prispôsobené používaniu na civilné účely. Galileo a EGNOS prinesú Európskej únii veľké sociálno-ekonomické výhody vďaka: i) priamym výhodám, ktoré vyplynú z rastu dolného trhu GNSS (prijímače a aplikácie). Napríklad, ak bude viac lietadiel vybavených prijímačmi GNSS, výrobcovia týchto prijímačov budú mať ďalšie príjmy; ii) nepriamym výhodám, ktoré vyplynú zo vzniku nových aplikácií. Ak sa vďaka lepšej navigácii skráti trvanie letov, lietadlá budú menej znečisťovať životné prostredie a cestujúci ušetria vzácny čas. Okrem toho bezpečnejšie spôsoby dopravy a efektívnejšie záchranné služby umožnia zachrániť viacej životov; iii) priamym výhodám plynúcim z rastu horného trhu a z vplyvu technológií na ďalšie odvetvia. Investície vložené do dodávateľského segmentu GNSS prinesú zisk priemyslu. Avšak z nového rozvoja vesmírneho odvetvia budú mať zisk aj ďalšie odvetvia; napríklad nástroje navrhnuté na vyhodnocovanie a monitorovanie stavu štruktúry nosných rakiet alebo zásobníkov sa môžu využiť v podnikoch v automobilovom odvetví, v odvetví stavebníctva a energetiky a vo verejnoprospešných podnikoch. Napriek tomu, že systém zriadený v rámci programu Galileo bude nezávislý, jeho služby sa budú optimalizovať vďaka jeho interoperabilite s inými systémami, ako je americký GPS alebo ruský GLONASS. Spolupráca s ostatnými krajinami poskytujúcimi služby satelitnej navigácie teda umožní optimalizovať výhody pre používateľov, občanov alebo hospodárstvo vo všeobecnosti. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Konkrétny cieľ č. 1 Cieľom programu Galileo je vyvinúť a poskytovať globálne infraštruktúry a služby v oblasti satelitnej navigácie. Na účely tohto cieľa sa vyvinutá infraštruktúra musí stále udržiavať a jej zložky sa v prípade potreby musia obnoviť. Ukazovateľ súvisiaci s infraštruktúrou Galileo: – celkový počet satelitov v prevádzke: 18 satelitov do roku 2015, 30 do roku 2019, – verzia vybudovanej pozemnej infraštruktúry: v2 do roku 2015. Ukazovateľ súvisiaci s poskytovaním služieb Galileo: – počet zavedených služieb: tri počiatočné služby do roku 2015, päť služieb do roku 2020. Konkrétny cieľ č. 2 Cieľom programu EGNOS je poskytovať vylepšené služby v oblasti satelitnej navigácie v celej Európe. Jeho infraštruktúra by sa mala udržiavať v prevádzkyschopnom stave a súčasné pokrytie by sa malo rozšíriť na celú Európsku úniu, aby používatelia mohli využívať jej služby v celej Únii bez diskriminácie. Ukazovatele súvisiace s kvalitou poskytovanej služby a s geografickým rozšírením EGNOS-u: – počet zmien v službách predložených certifikačným orgánom: 3 za obdobie rokov 2014 – 2020. Tieto zmeny sa zapracujú do dokumentov, ktorými sa vymedzujú služby a ktoré sú prístupné verejnosti. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Technológie GNSS sú vďaka svojej schopnosti určiť polohu, rýchlosť a čas s veľmi vysokou presnosťou podstatnými prvkami na zlepšenie efektívnosti v mnohých oblastiach. Získané skúsenosti s americkým GPS (globálny systém určovania polohy) ukázali výhody satelitnej navigácie vzhľadom na to, že GPS sa v Spojených štátoch považuje za piatu najrozšírenejšiu verejnoprospešnú službu po službách v oblasti dodávok vody, elektrickej energie, plynu a v oblasti telekomunikácií. U amerických vojenských a civilných používateľov sa vyvinula veľká závislosť od GPS. Túto ich závislosť si uvedomilo viacero krajín, ktoré v súčasnosti budujú svoj prvý globálny systém satelitnej navigácie (GNSS). V súčasnosti používatelia satelitnej navigácie v Európe nemajú na určovanie polohy a navigáciu inú možnosť než používať satelitné signály amerického GPS alebo ruského GLONASS-u. Európske hospodárstvo je preto čoraz viac závislé od vojenskej infraštruktúry, ktorá nie je Európou kontrolovaná a ktorá predovšetkým nie je navrhnutá na to, aby slúžila európskym hospodárskym záujmom. Okrem toho tieto systémy vykazujú nedostatky týkajúce sa ich dostupnosti najmä v husto osídlených mestských oblastiach[33]. Zároveň neposkytujú dostatočnú záruku kvality a nepretržitosti poskytovania služby ponúkanej európskym civilným používateľom. Z politického hľadiska, keď sa systém GPS stal na začiatku 90-tych rokov 20. storočia plne prevádzkyschopným, Európska únia si uvedomila, že Európa potrebuje svoj vlastný globálny systém satelitnej navigácie[34]. Dlho pred všeobecným rozšírením aplikácií založených na GNSS, akými sú lokalizačné služby alebo navigačné systémy vo vozidlách, Rada a Parlament určili zvýšenú potrebu nástrojov navigačnej pomoci. Tento krok smeroval predovšetkým k nezávislosti Európy v oblasti satelitnej navigácie. Táto politická vízia sleduje nasledujúce ciele: • vybudovanie prvej globálnej infraštruktúry satelitnej navigácie a určovania polohy, ktorá by bola nezávislá, podliehala by civilnej kontrole a nepretržite by zabezpečovala služby GNSS a Európe by priniesla strategickú výhodu. Ako sa však následne ukázalo, je potrebné pokračovať[35] v zabezpečovaní interoperability s ostatnými systémami, najmä s americkým GPS, aby sa optimalizovala kvalita služieb, ktoré sa budú poskytovať používateľom a sociálno-ekonomické výhody; • posilnenie odolnosti európskej ekonomickej infraštruktúry zavedením systému backup pre prípad porúch v iných systémoch; • optimalizácia nepriamych hospodárskych výhod tým, že európska občianska spoločnosť bude môcť využívať presnejšie, dostupnejšie a silnejšie signály a nové príležitosti, ktoré so sebou prináša vysokopresná satelitná navigácia, v oveľa väčšej miere, ako je v súčasnosti možné; • preukázanie schopnosti Európy vyvinúť, vybudovať a prevádzkovať komplexné vesmírne infraštruktúry vo veľkom meradle. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Právo EÚ pôsobiť v tomto smere vychádza z článku 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a z nariadenia GNSS o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo). Systémy zriadené v rámci európskych programov satelitnej navigácie sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske siete, ktorých využívanie výrazne presahuje hranice členských štátov. Služby ponúkané týmito systémami okrem toho prispievajú najmä k rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Zriadenie systémov satelitnej navigácie nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože prekračuje ich finančné a technické možnosti. Je teda možné ho uspokojivo dosiahnuť len na úrovni Únie. Okrem toho sa v nariadení GNSS ustanovuje, že Európska únia bude vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvorí alebo vyvinie v rámci programov. Ako vlastník všetkých hmotných a nehmotných aktív súvisiacich s týmito programami by Európska únia mala zabezpečiť, aby všetky požadované podmienky pre riadenie a prevádzkovanie systémov boli vytvorené do dátumu zavedenia prvých služieb určovania polohy v roku 2014 – 2015. Riadenie je teda v skutočnosti európskeho charakteru. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Napriek tomu, že je to po prvýkrát, čo je Únia jediným vlastníkom infraštruktúry takéhoto rozsahu a Komisia riadi tak komplexný program, skúsenosti získané od roku 2007 umožnia významnejšie zlepšiť pokračovanie vo vykonávaní programov Galileo a EGNOS. Ako sa uvádza v správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o strednodobom preskúmaní európskych programov satelitnej navigácie[36] a v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o pokračovaní v implementácii a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie, možno vyvodiť tieto poznatky: <Riadenie programu> Po vyprofilovaní programov v roku 2008 Komisia vytvorila v rámci svojich útvarov štruktúru, ktorá umožňuje riadiť programy v ich súčasnej fáze. Od tej doby sa podarilo dosiahnuť veľký pokrok, ale riadenie programov sa bude musieť ďalej vyvíjať, aby umožnilo začlenenie operatívnejších funkcií súvisiacich s prevádzkou systémov. Z hľadiska súčinnosti medzi jednotlivými zainteresovanými stranami, t. j. najmä medzi Európskou vesmírnou agentúrou a Agentúrou pre európsky GNSS, nové rozdelenie právomocí, v rámci ktorého sa Európska vesmírna agentúra stala v skutočnosti výkonnou agentúrou konajúcou v mene EÚ, prináša dobré výsledky, ale bude sa musieť prispôsobiť vývoju programov a budúcim výzvam týkajúcim sa prevádzky. <Kontrola nákladov a finančné nástroje> Galileo a EGNOS sú zložité projekty. Ich vývoj sa zväčša zakladá na nových technológiách špeciálne navrhnutých tak, aby vyhovovali potrebám programov. Preto je ťažké uprednostniť jedinú stratégiu kontroly nákladov; na náklady vplýva viacero faktorov a bezproblémové vykonávanie programov môže ohrozovať veľmi veľa rizík. V minulosti programy zaznamenali omeškania a zvýšené náklady najmä kvôli bezpečnostným požiadavkám členských štátov. Ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[37] a ako požadujú Rada a Európsky parlament, bude potrebné pokračovať v snahe o kontrolu nákladov. Táto potreba sa prejavila v novom rámci riadenia a v súčasnosti už Komisia podniká kroky s cieľom kontrolovať riziká a náklady. – Všetky riziká vyplývajúce z programov sú centrálne evidované v registri, ktorý zahŕňa riziká súvisiace s priemyselným dodávateľským reťazcom, s Európskou vesmírnou agentúrou a Agentúrou pre európsky GNSS, s externými faktormi, ako sú vplyv politických inštitúcií a bezpečnostných požiadaviek a s internými faktormi, ako je organizácia programov. Ku každému riziku je priradená pravdepodobnosť výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík obsahuje aj zoznam činností zameraných na zníženie pravdepodobnosti výskytu rizík; – Komisia uvažuje o možnosti znovu vymedziť službu SoL tak, aby zmiernila jej vplyv na celkové náklady; – zasadzuje sa aj o zabezpečenie efektívneho riadenia programov, ktorým by sa malo zabrániť odchýlkam a do budúcnosti by sa malo umožniť zostaviť solídny program riadenia. Komisia spolu s Európskou vesmírnou agentúrou vyvíja tlak na priemysel, aby kontroloval ceny jednotlivých zložiek infraštruktúry Galileo; – prijali sa aj dodatočné opatrenia týkajúce sa programu a zamerané na kontrolu nákladov, napríklad optimálne trvanie zmluvy, nová zákazka na nákup prídavných satelitov alebo tiež dva zdroje dodávok nosných rakiet; – Komisia sa napokon zasadzuje o posilnenie spolupráce s expertmi (nezávislými expertmi a expertmi z členských štátov) s cieľom analyzovať technické potreby systémov, súvisiace náklady a možné alternatívy. <Požiadavky na bezpečnosť> Pokiaľ ide o bezpečnosť, treba pripomenúť, že hoci je Komisia v súlade s nariadením zodpovedná za riadenie bezpečnosti systémov, jej právomoci sú v tejto oblasti obmedzené dvoma spôsobmi: – Po prvé, v skutočnosti sú to členské štáty, kto určuje potreby v oblasti bezpečnosti. Hrozby, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť citlivých infraštruktúr, akou je infraštruktúra satelitnej navigácie, sa neustále menia. Preto je tomuto vývoju potrebné neustále prispôsobovať koncepciu systémov. Krytie časti týchto rizík patrí do pôsobnosti členských štátov. – Po druhé, nariadením GNSS (ES) č. 683/2008, ktoré je v súčasnosti v platnosti, sa zveruje zodpovednosť za akreditáciu bezpečnosti systémov agentúre EÚ. Takéto oddelenie funkcie riadenia a funkcie akreditácie vyplýva z praxe dobrej správy vecí verejných a pri tomto type projektov je bežným a nevyhnutým postupom. V oboch prípadoch môže mať uskutočnený výber alebo prijaté rozhodnutia značný vplyv na náklady a lehoty skončenia programov. Vzhľadom na vplyv bezpečnostných požiadaviek na náklady a omeškania Komisia zdôrazňuje význam zmeny a doplnenia rámca riadenia programov a udelenia jednotlivým zainteresovaným stranám väčšej zodpovednosti (najmä voči ich zmluvným partnerom a v rámci všeobecných ustanovení dohôd o delegovaní právomocí). 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Synergie s inými existujúcimi alebo budúcimi vesmírnymi programami je možná, napr. na účely rozvoja užívateľských segmentov (aplikácie pre dolný trh) alebo ochrany prvkov systému zriadeného v rámci programu Galileo vo vesmíre alebo počas vypúšťania satelitov. Zároveň bude potrebné usilovať sa o dosiahnutie synergie s ostatnými riaditeľstvami Európskej komisie v oblasti výskumu a inovácií. Aplikácie a technológie GNSS použité v systémoch satelitnej navigácie môžu mať vplyv na rôzne odvetvia hospodárstva a oblasti života spoločnosti, akými sú poskytovanie informácií, doprava a energetika. Je potrebné zabezpečiť koordináciu výskumných a inovačných programov na úrovni Komisie, aby sa dosiahla optimálna návratnosť investícií. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu ¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním ¨ Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [] do [] ¨ Finančný vplyv trvá od roku 2014 do RRRR þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním[38] – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od roku 2008 do roku 2020, – – a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[39] þ Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ výkonné agentúry – þ subjekty zriadené spoločenstvami[40] – þ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby[41] – þ medzinárodná organizácia[42] – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia, uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky Súčasný rámec riadenia bol vytvorený pre fázu navrhovania a budovania systému Galileo, ako aj pre počiatočnú prevádzku systému EGNOS, t. j. na obdobie rokov 2008 – 2013. Tento rámec by bolo potrebné revidovať vzhľadom na to, že fáza budovania systému Galileo bude trvať aj po roku 2013 a nová fáza programu, v ktorej sa budú poskytovať počiatočné služby, sa začne v roku 2014. Zároveň bude potrebné stanoviť riadenie systému EGNOS, pretože vstúpil do fázy prevádzky. Pre fázu prevádzky systému Galileo treba stanoviť stabilný, udržateľný a dlhodobý rámec riadenia. Tento rámec bude optimalizovať a zracionalizuje využívanie existujúcich infraštruktúr a zabezpečí postupný prechod z fázy budovania do fázy prevádzky pri zaistení nepretržitého poskytovania služby. Riadenie sa zároveň prispôsobí jednotlivým poskytovaným službám, pretože požiadavky na ne a ich používatelia sa rôznia. Európska komisia bude zodpovedná hlavne za všeobecný politický dohľad nad programami. Riadenie prevádzkových činností bude môcť delegovať na Agentúru pre európsky GNSS a na Európsku vesmírnu agentúru podľa oblastí ich pôsobnosti. Bude mať tiež možnosť radiť sa s expertmi a vesmírnymi agentúrami jednotlivých krajín o konkrétnych technických otázkach. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Komisia zabezpečí, aby bol vo všetkých zmluvách a dohodách uzavretých v rámci programov GNSS ustanovený dohľad a finančný audit. V rámci všetkých mechanizmov monitorovania a vyhodnocovania sa bude venovať osobitná pozornosť kontrole nákladov na programy pri poskytovaní služieb bez časových limitov. V prípade potreby sa na účely monitorovania vykonávania programov vyžiada pomoc externých technických expertov. Na základe výsledkov kontrol na mieste Komisia prípadne zabezpečí úpravu objemu alebo podmienok pre poskytnutie pôvodne schválených finančných príspevkov. Komisia predloží: – strategický rámec zahŕňajúci hlavné akcie, predbežný rozpočet a harmonogram potrebné na uskutočňovanie cieľov programov Galileo a EGNOS, najneskôr do 30. júna 2014, – ročný pracovný program zohľadňujúci strategický rámec v opatreniach a podrobných ukazovateľoch, ktoré sa navrhnú rok predtým 15. decembra, – ročnú správu o vykonávaní s vyhodnotením plnenia ročného pracovného programu, ktorú sa treba predložiť najneskôr do 15. marca po uplynutí daného roka, – strednodobé hodnotenie programov Galileo a EGNOS zamerané na dosiahnuté kvantitatívne a kvalitatívne výsledky najneskôr do 30. júna 2018, ale v dostatočnom časovom predstihu, aby bolo možné pripraviť budúci viacročný finančný rámec. Okrem týchto štandardných opatrení Komisia pri vykonávaní svojich právomocí politického dohľadu nad programami Galileo a EGNOS posilní mechanizmy na monitorovanie a vyhodnocovanie subjektu zodpovedného za riadenie programu tým, že bude od neho požadovať ročné plány riadenia a správy o vykonávaní programu, pričom bude usporadúvať pravidelné zasadnutia na tému pokroku dosiahnutého vo vykonávaní programov a uskutočňovať finančné a technologické audity. Okrem toho je potrebné zapojiť do monitorovania programov členské štáty napr. tak, že sa od nich bude vyžadovať technická spôsobilosť poskytovať údaje o technickom monitorovaní programov a navrhovať kľúčové výkonové ukazovatele, na základe ktorých sa budú programy vyhodnocovať. Napokon v rámci každodenného riadenia bude Komisia uplatňovať mechanizmus riadenia rizík a používať vhodné manažérske nástroje s cieľom kontrolovať náklady spojené s programami na základe lepšieho odhadu nákladov, pričom uskutoční rozbor skúseností z minulosti a skutočnej implementácie systému. 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Komisia zaradila medzi svoje najdôležitejšie úlohy otázku riadenia rizík, ktorej význam zdôraznila počas reformy riadenia, ktorá sa uskutočnila v roku 2007. Všetky riziká vyplývajúce z programov sa centrálne evidujú v registri, vrátane rizík súvisiacich s priemyselným dodávateľským reťazcom, s ESA a agentúrou EÚ, s externými faktormi, akými sú vplyv politických inštitúcií a bezpečnostných požiadaviek a s internými faktormi, ako je organizácia programov. Ku každému riziku je priradená pravdepodobnosť výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík obsahuje aj zoznam činností zameraných na zníženie pravdepodobnosti