SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 8.10.2008 
SEK(2008) 2545 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument 
Návrhu 
 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
 
o právach spotrebite ľov 
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
{KOM(2008) 614 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2544} {SEK(2008) 2547} 
 
SK 2   SK 1. K ONZULTÁCIE A  ODBORNÝ POSUDOK  
Komisia prijala 8. februára 2007 Zelenú knihu o revízii spotrebite ľského acquis, ktorou za čala 
verejné konzultácie1. Komisia prijala viac ako 300 odpovedí od združení spotrebite ľov 
a podnikov, členských štátov, Eur ópskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho 
a sociálneho výboru a od iných zú častnených strán, akými sú napríklad akademická obec 
alebo právnici. 
Generálne riadite ľstvo pre zdravie a ochranu spotrebite ľa 14. novembra 2007 zorganizovalo 
celodennú konferenciu so zú častnenými stranami s cie ľom určiť regulačné problémy 
a prediskutova ť rôzne otázky, ktoré sa objavili v odpove diach na konzultácie o zelenej knihe. 
V súvislosti s vykonaním posúdenia vplyvu sa v období od decembra 2007 do marca 2008 
viedli so zú častnenými stranami rozsiahle konzultácie. Tieto konzultácie priniesli informácie 
dôležité pre vymedzenie problémov a posúdenie politických možností.  
Dňa 20. decembra 2007 rozposlal zmluvný subjekt Komisie viacerým zú častneným stranám 
z radov spotrebite ľov a podnikov dva dotazníky (prvý zameraný na podniky, druhý 
na spotrebite ľov). Okrem toho tento zmluvný subjek t prihliadol na výsledky dvoch 
prieskumov Eurobarometra, ktoré Komisia zadala, aby zistila stanovisko spotrebite ľov 
a maloobchodníkov. 
V januári a februári 2008 uskuto čnil zmluvný subjekt pod doh ľadom Komisie viac ako 20 
osobitných stretnutí s k ľúčovými zúčastnenými stranami zastupujúcimi podniky.  
Bola zriadená skupina odborníkov, zložená z odborníkov z oblasti práva a ekonomiky 
a zástupcov spotrebite ľov, aby sa vyjadrila k politickým možnostiam a ich pravdepodobnému 
vplyvu.  
Dňa 6. februára sa konal celodenný workshop zú častnených strán, po čas ktorého diskutovalo 
viac ako 40 zástupcov podnikov o ú činkoch zmien v právnych predpisoch EÚ v oblasti 
ochrany spotrebite ľa na spolo čnosti.  
Dňa 13. februára 2008 sa konalo st retnutie skupiny spotrebite ľov, na ktorom sa zú častnilo 
viac ako 20 spotrebite ľov. Skupina spotrebite ľov posúdila vplyv sú časných pravidiel v oblasti 
ochrany spotrebite ľa na správanie spotrebite ľov a vykonala odhad ú činkov navrhovaných 
legislatívnych zmien na ich dôveru v cezhrani čné nakupovanie. 
29. februára 2008 usporiadal zmluvný subjekt wo rkshop v rámci Európskej poradnej skupiny 
spotrebite ľov s cieľom prediskutova ť účinky zmien v právnych predpisoch EÚ v oblasti 
ochrany spotrebite ľa na ochranu a dôveru spotrebite ľov, najmä pokia ľ ide o cezhrani čné 
transakcie.  
Navyše sa útvary Komisie zú častnili na bilaterálnych stretn utiach s Európskou organizáciou 
spotrebite ľov a jej zástupcami, ktorí boli členmi skupiny spotrebite ľov a skupiny odborníkov 
a ktorí sa zú častnili na stretnutí podskupiny Európskej poradnej skupiny spotrebite ľov.  
Komisia usporiadala dve samostatné konzultáci e týkajúce sa smerníc o predaji na dia ľku 
a o podomovom predaji. Všetky zú častnené strany boli vyzvané,  aby zaslali svoje odpovede 
Komisii do 21. novembra 2006, respektíve do 4. decembra 20072. 
                                                 
1 Zelená kniha o revízii spotrebite ľského acquis (KOM(2006) 744 v kone čnom znení, 8.2.2007). Zelená 
kniha a výsledky konzultácií sú k dispozícii na internetovej stránke 
http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm  
2 Výsledky oboch konzultácií sú k dispozícii na internetovej stránke http://ec.europa.eu/consumers/rights 
 
SK 3   SK Ostatné generálne riadite ľstvá sa podie ľali na procese posúdeni a vplyvu prostredníctvom 
medziútvarovej riadiacej skupiny pre pos údenie vplyvu preskúmania acquis.  
2. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Problémom, ktorý je predmetom t ohto posúdenia vp lyvu, je nedokon čený spotrebite ľský 
vnútorný trh. Spotrebitelia ešte nevyuž ívajú výhody jednotného maloobchodného trhu, ktorý 
ponúka vä čší výber a nižšie ceny. Na vnútornom trhu existuje nieko ľko praktických 
a štrukturálnych prekážok, ako sú  jazykové, logistické a regula čné prekážky.  
Významnú regula čnú prekážku predstavuje fragmentáci a vnútroštátnych právnych predpisov 
upravujúcich spotrebite ľské transakcie. Týmito právnymi predpismi sa transponuje nieko ľko 
smerníc, ktoré tvoria spotrebite ľské acquis EÚ. Pod ľa prieskumu Eurobarometra z roku 2008 
považuje 60 % obchodníkov dodato čné náklady na zabezpe čenie súladu s vnútroštátnymi 
právnymi predpismi upravujúcimi spotrebite ľské transakcie, ktoré sú v jednotlivých 
členských štátoch rozdielne, za významnú prekážku cezhrani čného obchodu medzi podnikmi 
a spotrebite ľmi.  
Hlavnou prí činou tejto fragmentácie sú doložky o minimálnej harmonizácii uvedené 
v smerniciach týkajúcich sa spotrebite ľov. Tieto doložky výslovne uznávajú právo členských 
štátov ponecha ť v platnosti alebo prija ť prísnejšie pravidlá o ochrane spotrebite ľa v rámci ich 
vnútroštátnych právnych predpisov. Členské štáty v zna čnej miere túto možnos ť využili 
na zabezpe čenie vysokej úrovne ochrany svojich spotrebite ľov. Problém právnej fragmentácie 
zhoršujú ďalšie dva aspekty: skuto čnosť, že regula čný rámec EÚ nie je dokonale 
koordinovaný, a skuto čnosť, že niektoré pravidlá v smerni ciach sú zastarané. Nekoordinované 
pokusy vnútroštátnych regula čných orgánov o riešenie týchto problémov spôsobili ďalšiu 
fragmentáciu. Toto posúdenie vplyvu sa zameriava výlu čne na otázky súvisiace s ú činkami 
fragmentácie, najmä pokia ľ ide o spotrebite ľov a podniky.  
Účinky fragmentácie na vnútorný  trh sú dvojaké. Po prvé, vedú k nezáujmu podnikov 
predávať spotrebite ľom v zahrani čí. Účinky tejto fragmentácie poci ťujú podniky kvôli 
kolíznym normám, najmä nariadeniu Rím I, ktoré ukladá obchodníkom povinnos ť poskytnú ť 
zahraničným spotrebite ľom aspoň rovnakú úrove ň ochrany, ktorá im je zaru čená v ich krajine. 
Obchodník, ktorý chce predáva ť v zahrani čí, musí vynaloži ť náklady na právne poradenstvo 
a iné náklady na zabezpe čenie súladu s pravidlami, aby dodržal úrove ň ochrany spotrebite ľa 
v uvedenej krajine. Tieto náklady sú  prípadne presúvané na spotrebite ľov, alebo v horšom 
prípade podniky odmietajú predáva ť v zahrani čí.  
Po druhé, vplyv fragmentácie sa premieta aj do nízkej dôvery spotrebite ľov v cezhrani čné 
nakupovanie. Nízka dôvera spotrebite ľov má nieko ľko príčin, vrátane nedostato čnej 
informovanosti spotrebite ľov o ich právach a ich dojmu, že sú menej chránení, ak nakupujú 
od obchodníkov zo zahrani čia, a že presadzovanie práv a mediácia sú v zahrani čí zložitejšie. 
Právna fragmentácia a súvisiaca rozdielna úrove ň ochrany spotrebite ľa v EÚ spôsobujú 
problémy pri realizácii paneurópskych vzde lávacích kampaní o právach spotrebite ľov 
a uplatňovaní mechanizmov alternatívneho riešenia sporov.  
3. P RÁVO EÚ KONAŤ 
V článku 153 ods. 1 a ods. 3 písm. a) zmluvy sa ustanovuje, že Spolo čenstvo prispieva 
k dosiahnutiu vysokej úrovne ochrany spotrebite ľa prostredníctvom opatrení prijímaných 
podľa článku 95 zmluvy na ú čely vytvorenia a fungova nia vnútorného trhu. 
V dôsledku fragmentácie bude musie ť obchodník, ktorý chce predáva ť v zahrani čí, vynaloži ť 
náklady na právne poradenstvo a iné ná klady na súlad s pravidlami, aby zaru čil dodržanie 
 
SK 4   SK takej úrovne ochrany spotrebite ľa, aká je zaru čená v krajine spotrebite ľa, ako sa to ustanovuje 
v nariadení Rím I. Táto skuto čnosť predstavuje regula čnú prekážku pre dokon čenie 
vnútorného trhu.  
Tento problém možno vyrieši ť iba koordinovaným zásahom EÚ, ke ďže nekoordinované 
používanie doložiek o minimálnej harmonizácii členskými štátmi je kore ňom problému. 
Podobne, riešenie nového vývoja na trhu, regula čných medzier a rozdielov v spotrebite ľských 
právnych predpisoch EÚ nekoor dinovaným spôsobom vytvára vä čšiu fragmentáciu 
a prehlbuje problém. 
4. C IELE  
Všeobecný cie ľ: prispieť k lepšiemu fungovaniu spotrebite ľského vnútorného trhu 
a dosiahnu ť vysokú úrove ň ochrany spotrebite ľa. 
Súvisiaci konkrétny cie ľ: 
podnietiť cezhraničnú hospodársku sú ťaž a tak poskytnú ť spotrebite ľom širší sortiment tovaru 
a služieb za nižšie ceny.  
Súvisiaci operatívny cie ľ: 
zlepšiť právne predpisy v oblasti ochrany spotrebite ľa ich zjednodušením a jednotnejšou 
úpravou.  
Všeobecný cie ľ 1: znížiť nezáujem podnikov 
o cezhrani čné obchodovanie. 
Súvisiaci konkrétny cie ľ:  
znížiť náklady podnikov na súlad 
s pravidlami. 
Súvisiace operatívne ciele: 
znížiť právnu neistotu podnikov tým, že sa 
odstráni regula čná fragmentácia3, a že sa 
znížia administratívne  náklady a náklady, 
ktoré im vznikajú v dôsledku dodržiavania 
požiadaviek právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebite ľa;  
zvýšiť počet cezhrani čných transakcií medzi 
podnikmi a spotrebite ľmi.  Všeobecný cie ľ 2: zvýši ť dôveru 
spotrebite ľov vo vnútorný trh. 
Súvisiace konkrétne ciele: 
poskytnúť spotrebite ľom jednotnú úrove ň 
ochrany pri cezhrani čnom nakupovaní; 
zabezpečiť vysokú úrove ň ochrany 
spotrebite ľa. 
Súvisiace operatívne ciele: 
znížiť právnu neistotu spotrebite ľov; 
zvýšiť motiváciu spotrebite ľov nakupova ť 
v zahraničí 
5. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
Na základe výsledkov konzultácií boli vytvorené rôzne politické možnosti. Niektoré z nich, 
napr. zavedenie dvojitého režimu pre domáce a cezhrani čné transakcie medzi podnikmi 
a spotrebite ľmi sa zamietli už v po čiatočnej fáze. Dvojitý režim pre domáce a cezhrani čné 
transakcie by spôsobil ďalšiu fragmentáciu a problémy spotrebite ľom, ktorí by sa museli 
oboznamova ť s regulačným rámcom, a ktorí už teraz nie sú dostato čne informovaní o svojich 
                                                 
3 Fragmentáciou sa tu myslia rozdiely medzi existujúcimi právnymi predpismi, ktoré možno uplat ňovať 
pri konkrétnych transakciách. 
 
SK 5   SK právach. Zvýšili by sa ďalšie náklady na súlad s pravidla mi, ako sú náklady na riadenie 
podnikových procesov (napr. vracanie tovaru), čo by bolo v rozpore s cie ľom zjednodušenia 
a narušila by sa hospodárska sú ťaž medzi podnikmi obchodujúc imi len doma a podnikmi 
obchodujúcim doma aj v zahrani čí.  
Výsledky analýzy nazna čujú, že status quo (politická možnos ť č. 1), ktorý by viedol 
k fragmentácii, by mal negatívne ú činky na vnútorný trh. Nelegislat ívne opatrenia (politická 
možnosť č. 2) spočívajúce vo zvyšovaní informovanos ti a v samoregulácii by mali ur čitý 
pozitívny vplyv na spotrebite ľov, ale v praxi by regula čná fragmentácia obmedzila výhody 
vyplývajúce z týchto opatrení pre podniky; negatí vne aspekty fragmentáci e by sa neodstránili. 
Politická možnos ť č. 2 by sa mohla takisto implementova ť ako doplnok do legislatívnych 
možností č. 3, 4 a 5, a tým by sa pos ilnili ich pozitívne ú činky.  
Legislatívne zmeny zavedené v politických možnostiach č. 3, 4 a 5 sú založené na úplnej 
harmonizácii. Politická možnos ť č. 4 zahŕňa politickú možnos ť č. 3 spolu s niektorými 
ďalšími regula čnými otázkami. Politická možnos ť č. 5 obsahuje politickú možnos ť č. 4 spolu 
s niektorými ďalšími regula čnými zmenami.  
Štyri legislatívne zmeny navrhnuté v politickej možnosti č. 3 by priniesli obmedzené 
pozitívne ú činky z hľadiska lepšieho fungovania vnútorného  trhu a lepšej regulácie. Výhody 
by sa obmedzili len na objasnenie al ebo „upratanie“ právnych predpisov.  
Politická možnos ť č. 4 zahŕňa spolu 20 legislatívnych zmien stredne ve ľkého rozsahu (t. j. 
štyri zmeny navrhnuté v rámci možnosti č. 3 + 16 ďalších zmien), okrem iného: 
i) vymedzenie pojmu „dodávka“ a ur čenie toho, kto nesie rizi ko straty alebo poškodenia, 
najmä po čas prepravy tova ru k spotrebite ľovi, ii) prispôsobenie a zjednodušenie rozsahu 
pôsobnosti pravidiel pre zm luvy uzatvorené na dia ľku a zmluvy uzatvorené mimo 
prevádzkových priestorov, iii) ha rmonizáciu požiadaviek na info rmácie a pravidiel týkajúcich 
sa práva na odstúpenie od zmluvy uzatvorenej na dia ľku a zmluvy uzatvorenej mimo 
prevádzkových priestorov, iv) harmonizáciu možností nápravy v prípade chybného výrobku 
a v) zavedenie harmonizovaného čierneho a šedého zoznamu neprijate ľných zmluvných 
podmienok, ktoré by platili na úrovni EÚ, namiesto sú časného zoznamu, ktorý je iba 
orientačný. 
Očakáva sa, že výhody, ktoré by priniesla politická možnos ť č. 4, by vyvážili náklady s ňou 
spojené. Harmonizáciou, zlepšením efektivity a znížením za ťaženia podnikov, najmä malých 
a stredných podnikov, ktoré chcú obchodova ť v zahrani čí, by návrh výrazne prispel 
k lepšiemu fungovaniu vnútor ného trhu. Táto možnos ť by všeobecne posilnila dôveru 
spotrebite ľov v cezhrani čné i domáce nakupovanie, najmä v ďaka nižším cenám a vä čšiemu 
výberu. Táto politická možnos ť by výrazne zlepšila kvalitu  právnych predpisov a úrove ň 
ochrany spotrebite ľa, najmä v prípade transakcií na dia ľku a mimo prevádzkových priestorov, 
keďže by sa stanovili spolo čné pravidlá a vymedzenia pojmov, a tým by sa odstránili rozdiely 
a medzery. 
Návrhy ďalších legislatívnyc h zmien, ktoré sú sú časťou politickej možnosti č. 5, by mali 
ďalekosiahly vplyv (obsahujú napríklad prav idlá o opakujúcich sa chybách alebo 
o dostupnosti náhradných dielov) a spôsobili  by podnikom náklady, ktoré by nevyvážili 
výhody pre spotrebite ľov, a preto nezodpovedajú dvom cie ľom preskúmania (t. j. zníženie 
nákladov na súlad s pravidlami pr e podniky a posilnenie dôvery spotrebite ľov).  
Politická možnos ť č. 6 je kombináciou doložky o vnútornom trhu a bu ď možnosti č. 3 
(čiastková možnos ť č. 1) alebo možnosti č. 4 (čiastková možnos ť č. 2). Medzi týmito dvoma 
čiastkovými možnos ťami by však bolo možné nájs ť mnoho ďalších možností so súvisiacimi 
vplyvmi. Takáto doložka o vnútornom trhu by bola v rozpore s nariadením Rím I, ke ďže by 
 
SK 6   SK obchodníkom, ktorí sa zaoberajú cezhrani čným obchodovaním, umožnila vybra ť si ľubovoľne 
právo rozhodné pre zmluvu. Po čas verejných konzultácií tú to doložku o vnútornom trhu 
podporili podniky, ale ve ľká väčšina členských štátov a spotrebite ľských organizácií ju 
odmietla.  
Aj keď by táto politická možnos ť odstránila regula čné prekážky na vnútornom trhu a viedla 
by k zna čnému zníženiu za ťaženia podnikov, problém právne j neistoty by sa presunul 
na spotrebite ľov, čo by malo negatívny vplyv na ich dôveru: úrove ň ochrany pri ich 
nakupovaní od zahrani čných obchodníkov by bola odlišná. Táto možnos ť by spôsobila 
problémy súdom a sprostredkovate ľom; nezlepšila by kvalitu právnych predpisov 
a vyžadovala by si zásadnú strategickú zmenu nariadenia Rím I už nieko ľko mesiacov po jeho 
prijatí, pri čom uvedené nariadenie obsahuje doložku o preskúmaní, ktorá umož ňuje Komisii 
posúdiť jeho uplat ňovanie v praxi.  
Nie je potrebné posudzova ť kombináciu doložky o vnútorno m trhu a politickej možnosti č. 5, 
keďže, ako vyplýva z posúdenia tejto politickej možnosti, možnos ť č. 5 je druhoradou 
regulačnou možnos ťou.  
Na základe vyššie uvedených dôvodov sa za naj vhodnejšie riešenie problémov zistených 
počas preskúmania navrhuje politická možnos ť č. 4 (legislatívne zmeny stredne ve ľkého 
rozsahu). Iba táto možnos ť by splnila oba ciele preskúmania. Tým nie je vylú čené súčasné 
uplatnenie nelegislatívnych  doplnkov v rámci možnosti č. 2.  
6. A DMINISTRATÍVNE ZA ŤAŽENIE  
Vzhľadom na prístup spo čívajúci v úplnej harmonizácii zvolenej politickej možnosti 
(politická možnos ť č. 4) vznikne v dôsledku návrhu existujúcim predajcom na dia ľku 
dodatočné zaťaženie (náklady na zmenu) vo výške 2 153 EUR na spolo čnosť. Pre existujúcich 
podomových predajcov budú ti eto náklady predstavova ť sumu 3 653 EUR na spolo čnosť. 
Maloobchodníkom, ktorí majú priamy kontakt so zákazníkmi, nevznikne žiadne ďalšie 
zaťaženie. Existujúce podniky, ktoré tieto náklady na zmeny vynaložia, tým splnia príslušné 
zákonné požiadavky pre celú EÚ a budú môc ť neobmedzene obchodova ť v 27 členských 
štátoch. Tým sa výrazne zníži za ťaženie spolo čností, ktoré sa chcú venova ť cezhrani čnému 
predaju v EÚ.  
Napríklad predajca na dia ľku, ktorý už obchoduje vo svojej krajine, bude môc ť predávať 
tovar do 27 členských štátov, pri čom mu namiesto nákladov vo výške 70 526 EUR vzniknú 
náklady len vo výške 2 153 EUR. Podobne, podomový predajca obchodujúci vo svojej krajine 
bude môc ť rozšíriť svoju činnosť do 27 krajín za 3 653 EUR namiesto sumy 71 625 EUR, 
ktorú by musel vynaloži ť na základe sú časného fragmentovaného rámca.  
Náklady pre novú spolo čnosť, ktorá chce by ť v súlade s právnymi predpismi v 27 členských 
štátoch, sa znížia. Pre novozriadené podni ky zaoberajúce sa predajom na dia ľku budú náklady 
predstavova ť 5 526 EUR namiesto 70 526 EUR. Pre novozriadené podniky zaoberajúce sa 
podomovým predajom budú náklady predstavova ť 6 625 EUR namiesto 71 625 EUR. 
Spoločnosti, ktoré sa už zaoberajú cezhrani čným predajom, budú musie ť počas prechodného 
obdobia medzi nadobudnutím ú činnosti nariadenia Rím I a implementáciou prípadného 
legislatívneho návrhu o právach spotrebite ľov ešte znáša ť náklady na fragmentáciu.  
Podľa prieskumu Eurobarometra z roku 2008 takmer polovica zo 75 % obchodníkov, ktorí 
v súčasnosti nepredávajú do zahrani čia s vyžitím prostriedkov komunikácie na dia ľku, 
uviedla, že by s týmto predajom za čali, keby sa predpisy ha rmonizovali. Keby sa po čet 
predajcov na dia ľku zaoberajúcich sa cezhrani čným obchodovaním zvýšil o 31 % (pri čom sa 
 
SK 7   SK neberú do úvahy prípadné multiplika čné účinky), vplyv na objem  obchodu by mohol by ť 
veľmi výrazný.  
Vyjadrené jednoducho z h ľadiska ví ťazov a porazených, najdôležitejšími závermi tejto 
analýzy sú: 
• spoločnosti, ktoré v sú časnosti obchodujú iba na domácom trhu, ale uvažujú 
o tom, že by svoju činnosť rozšírili za hranice, budú ví ťazi, keďže budú ma ť 
výhody z ove ľa nižších nákladov v ďaka úplnej harmonizácii; 
• spoločnosti, ktoré v sú časnosti obchodujú s jedným až dvoma členskými štátmi, 
ale uvažujú o tom, že by svoju činnosť rozšírili do ďalších členských štátov, budú 
takisto čerpať výhody z ove ľa nižších nákladov v ďaka úplnej harmonizácii. 
Niektoré spolo čnosti, ktoré obchodujú iba doma a ktoré nemajú záujem o rozšírenie svojej 
činnosti za hranice, budú mierne znevýhodnen é, pretože im vzniknú nízke jednorazové 
náklady na prispôsobenie sa regula čným zmenám. Predajcovia na dia ľku aj priami 
predajcovia budú musie ť znášať (jednorazové) náklady na pris pôsobenie sa na úrovni EÚ, 
keďže budú musie ť zohľadniť novú smernicu, zoznámi ť sa so svojimi povinnos ťami 
a vypracova ť štandardné zmluvné podmienky. Menšie za ťaženie pravdepodobne vznikne 
maloobchodníkom, ktorí majú priamy kontakt so zákazníkmi (naprí klad obchody s použitým 
tovarom konajúce v mene spotrebite ľov). Všetky náklady súvisiace s týmto prispôsobením sa 
sú jednorazové. Neo čakáva sa žiadny významný vplyv, pokia ľ ide o administratívne 
zaťaženie verejných orgánov.  
7. H ODNOTENIE A MONITOROVANIE  
Proces hodnotenia a monitorovania by mal zah ŕňať najmä: 
• systematické prípadové štúdie o konkrét nych obchodníkoch, ktor í rozširujú svoje 
cezhraničné obchodovanie; 
• mohla by sa zriadi ť skupina(-y) obchodníkov, ktorá(-é ) by preskúmala(-i) náklady 
spojené so zvolenou možnos ťou;  
• mohla by sa zriadi ť malá skupina „právnych od borníkov“, ktorá by preskúmala 
fungovanie zvolenej možnosti z právneho h ľadiska. Doh ľad nad spotrebite ľskými 
trhmi, ktorý Komisia nedávno zaviedla, by mohol hra ť úlohu pri monitorovaní 
zvolenej možnosti v budúcnosti. 
GR SANCO plánuje vo svojom viacro čnom programe hodnotenia vykonanie hodnotenia 
právnych predpisov v obla sti ochrany spotrebite ľa v roku 2016.