1.Úvod

Rýchla, koordinovaná a jednotná reakcia hospodárskej politiky na pandémiu sa vyplatila: obnova hospodárstva EÚ po pandémii COVID-19 bola najrýchlejšia od povojnovej konjunktúry, pričom reálny HDP sa v roku 2021 zvýšil o 5,4 %. Napriek hospodárskemu otrasu spôsobenému vojenskou agresiou Ruska voči Ukrajine zostal rast HDP v EÚ v prvom polroku 2022 silný a v treťom štvrťroku zostal pozitívny, čím prekonal očakávania. Trhy práce preukázali mimoriadnu odolnosť, a to vďaka režimom skráteného pracovného času, ktoré podporuje aj EÚ prostredníctvom nástroja SURE, a aj vďaka reformám a politikám, ktoré sa zaviedli za toto posledné desaťročie Nezamestnanosť dosiahla rekordne nízku úroveň a zamestnanosť je rekordne vysoká.

Hospodárstvo EÚ sa však v súčasnosti nachádza v zlomovom bode. Očakáva sa, že silné tlaky na ceny energií, úpadok kúpnej sily domácností, slabšie vonkajšie prostredie a prísnejšie podmienky financovania privedú EÚ túto zimu do hospodárskej recesie. Keďže inflácia predbehla rast miezd, rýchlo oslabuje kúpnu silu domácností, čo má negatívny vplyv na spotrebu. Zvyšovanie nákladov, narušenia dodávateľského reťazca a prísnejšie podmienky financovania majú negatívny vplyv na investície. Keďže silné inflačné tlaky stále znižujú dopyt v mnohých rozvíjajúcich sa aj vyspelých ekonomikách, vonkajšie prostredie pravdepodobne nebude podporujúce pre rast v EÚ. Rast reálneho HDP v EÚ sa má na ročnom základe spomaliť z 3,3 % v roku 2022 až na 0,3 % v roku 2023, pričom v roku 2024 sa má zvýšiť na 1,6 %. Očakáva sa, že inflácia zostane veľmi vysoká: vrchol vo výške 10,7 % má dosiahnuť v štvrtom štvrťroku 2022. Keďže inflačné tlaky sa rozširujú na základné tovary a služby, očakáva sa, že inflácia sa bude znižovať len postupne na 7,0 % v roku 2023 a na 3 % v roku 2024. Trhy práce zostanú pravdepodobne stabilné, keďže dopyt po pracovnej sile zostáva stále vysoký aj napriek tomu, že začal klesať. Očakáva sa, že nezamestnanosť bude počas prognózovaného obdobia stúpať len mierne a zostane na úrovni približne 6,5 %, čo sa blíži k rekordne nízkej úrovni. Predpokladá sa, že pomer verejného dlhu k HDP v EÚ, ktorý sa počas pandémie výrazne zvýšil, v roku 2024 mierne klesne na 84,1 % HDP. Hospodársky výhľad stále sprevádza výnimočná miera neistoty, pričom hrozí riziko ešte nepriaznivejšieho vývoja. Najväčšiu hrozbu predstavuje nepriaznivý vývoj na trhu s plynom a riziko, že jeho nedostatok bude najmä v zime 2023 – 2024 ochromujúci. Z modelových simulácií vyplýva, že naplnenie týchto rizík by viedlo k vysokým makroekonomickým nákladom. Okrem šokov spôsobených plynom je EÚ aj naďalej priamo a nepriamo vystavovaná opakujúcim sa otrasom na komoditných trhoch, ktoré pramenia z geopolitického napätia.

Vzhľadom na túto kombináciu výziev musia hospodárske a sociálne politiky zostať koordinované a pružné, a popritom by mali naďalej sledovať plnenie našich dlhodobých cieľov. EÚ sa po ruskej agresii voči Ukrajine postavila na jej stranu a je s ňou plne solidárna. K okamžitým prioritám v príslušných oblastiach politiky, ktoré si vyžadujú koordinované opatrenia na úrovni EÚ aj na národnej úrovni, patrí zabezpečenie primeraných a cenovo dostupných dodávok energie, zaistenie hospodárskej a finančnej stability a ochrana zraniteľných domácností a spoločností. Súčasne s tým sa musí zachovať udržateľnosť verejných financií a integrita jednotného trhu, ktorý tvorí základ rastu a prosperity v EÚ. Zároveň je nutné, aby sme rýchlejšie prijímali opatrenia, ktoré stimulujú potenciálny rast a tvorbu kvalitných pracovných miest, prispievajú k dosiahnutiu zelenej a digitálnej transformácie, posilňujú odolnosť a zvyšujú naše obranné spôsobilosti v meniacom sa globálnom kontexte. Pokiaľ chceme dosiahnuť hlavné ciele, ktoré si EÚ vytýčila do roku 2030 v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, bude dôležité, aby sme pokračovali aj v implementácii Európskeho piliera sociálnych práv. Vykonávanie stratégií Únie rovnosti má takisto zásadný význam pre dosiahnutie väčšej sociálnej a hospodárskej odolnosti.

Reakcia na energetickú krízu v príslušných oblastiach politiky si vyžaduje, aby sa úsilie vyvíjalo na úrovni členských štátov aj na úrovni EÚ. Toto kombinované úsilie bude čerpať z nástroja NextGenerationEU a viacročného finančného rámca. Účinnosť opatrení, ktoré EÚ prijme pri obnove k lepšiemu, bude závisieť od toho, či sa skombinujú s účinnými politikami na národnej a regionálnej úrovni. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorý tvorí základ nástroja NextGenerationEU, zabezpečí nepretržitý tok investícií do európskych podnikov, infraštruktúry a zručností do roku 2026 a zároveň podporí ambiciózny program reforiem. Doteraz sa v rámci tohto mechanizmu vyplatili platby v hodnote viac ako 137 miliárd EUR. Plán REPowerEU poskytne okrem toho dodatočné zdroje na zvýšenie odolnosti energetických systémov EÚ a na riešenie problému energetickej chudoby prostredníctvom cielených investícií a reforiem. To ide ruka v ruke s vykonávaním programov politiky súdržnosti, v rámci ktorých sa od vypuknutia pandémie vyplatilo na zvýšenie odolnosti a posilnenie sociálnej a regionálnej konvergencie viac než 160 miliárd EUR, a s národnými energetickými a klimatickými plánmi, ktoré majú členské štáty aktualizovať do júna 2023.

Európsky semester a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti naďalej poskytujú spoľahlivý rámec pre účinnú koordináciu politík so zreteľom na súčasné výzvy. Okamžité priority opatrení, ktoré sa prijímajú v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky EÚ, sú konzistentné s existujúcimi prioritami vytýčenými v rámci Európskeho semestra, t. j.: posilňovanie environmentálnej udržateľnosti, produktivity, spravodlivosti a makroekonomickej stability. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorý je začlenený do európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti, bude aj naďalej zohrávať hlavnú úlohu pri podporovaní reformných a investičných programov, ktoré sa budú realizovať v nadchádzajúcich rokoch. Spolu s politikou súdržnosti, Programom InvestEU a ďalšími programami financovania, ako sú Horizont Európa alebo Digitálna Európa, urýchľuje súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu, posilňuje sociálnu a územnú súdržnosť, a tým posilňuje aj odolnosť členských štátov. V tejto súvislosti sa do plánov obnovy a odolnosti čoskoro vložia aj osobitné kapitoly plánu REPowerEU s cieľom riešiť bezprostredné priority súvisiace s energetikou, ako aj opatrenia podporované z politiky súdržnosti a iných vnútroštátnych fondov alebo fondov EÚ.

V tohtoročnom prieskume udržateľného rastu sa načrtáva program hospodárskej politiky, ktorý sa zameriava na zmiernenie negatívnych vplyvov energetických šokov v krátkodobom horizonte a na pokračovanie v úsilí o podporu udržateľného a inkluzívneho rastu a o zvýšenie odolnosti v strednodobom horizonte, pričom sa zachová flexibilita pri riešení nových výziev. Tento prístup je podobne ako v predchádzajúcich rokoch štruktúrovaný podľa štyroch rozmerov konkurencieschopnej udržateľnosti a je v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho semestra. V prípade členských štátov eurozóny sa priority v príslušných oblastiach politík premietajú do odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny. V oznámení sa načrtávajú aj hlavné charakteristiky cyklu európskeho semestra 2023 a vysvetľujú hlavné zmeny v porovnaní s predchádzajúcimi cyklami, pričom sa zohľadňujú priority plánu REPowerEU a potreba prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam.

2.Štyri rozmery konkurencieschopnej udržateľnosti: trvalé ukotvenia základnej transformácie v ťažkých geopolitických časoch

Štyri rozmery konkurencieschopnej udržateľnosti predstavujú trvalé ukotvenia koordinačného rámca hospodárskych politík a politík zamestnanosti EÚ vzhľadom na štrukturálne zmeny a zároveň poskytujú relevantné smerovanie pri riešení krátkodobých výziev v týchto turbulentných časoch. EÚ sa musí aj naďalej usilovať o konkurencieschopnú udržateľnosť a súčasne o sociálnu a hospodársku odolnosť. V blízkej budúcnosti budú potrebné podporné opatrenia na zmiernenie vplyvu ruskej agresie voči Ukrajine na Európanov a firmy v EÚ, a to najmä na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia musia byť dobre zacielené na zraniteľné domácnosti a obzvlášť ohrozené podniky. Verejné a súkromné investície majú navyše spolu s reformami zásadný význam pri zabezpečovaní bezpečnejších a cenovo dostupnejších dodávok energie, zvyšovaní odolnosti našich hospodárstiev a spoločností a využívaní príležitostí vyplývajúcich zo zelenej a digitálnej transformácie. S tým súvisí dosiahnutie záväzných cieľov európskeho právneho predpisu v oblasti klímy. Vykonávanie tejto hĺbkovej transformácie hospodárstva EÚ spôsobom, ktorý je efektívny a účinný, a zároveň aj spravodlivý, inkluzívny a demokratický, si vyžaduje koordinovanú činnosť členských štátov.

Graf 1: Štyri rozmery konkurencieschopnej udržateľnosti – riešenie krátkodobých a strednodobých výziev

2.1. Environmentálna udržateľnosť

Súčasná energetická kríza nám jasne ukázala, že potrebujeme spoľahlivé a čisté zdroje energie, ako aj dobre fungujúce energetické trhy EÚ, a to s ešte väčším dôrazom na ciele, ktoré si EÚ vytýčila v oblasti klímy. Komisia navrhla niekoľko výnimočných iniciatív v príslušných oblastiach politiky, ktoré sú zamerané na riešenie bezprostredných dôsledkov súčasnej energetickej krízy na domácnosti a podniky. Zároveň sa nimi usiluje zabezpečiť dostatočné dodávky čistej, bezpečnej a cenovo dostupnej energie a prístup ku kritickým surovinám. Kľúčovou súčasťou reakcie v rámci tejto oblasti politiky je plán REPowerEU, ktorého cieľom je ukončiť závislosť EÚ od ruských fosílnych palív a urýchliť prechod na čistú energiu. Plán REPowerEU je postavený na troch pilieroch, ktorými sú diverzifikácia dodávok energie, úspory energie a energetická efektívnosť a rýchlejšie zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov. Funguje v plnom súlade s Európskou zelenou dohodou a vychádza z cieľov stanovených v balíku Fit for 55, keďže sa v ňom navrhuje zvýšenie ambícií v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie. V nadväznosti na oznámenie o pláne REPowerEU Komisia a členské štáty zriadili energetickú platformu EÚ na posilnenie bezpečnosti dodávok za dostupné ceny. Rada na základe návrhov Komisie urýchlene prijala nariadenie o skladovaní plynu a núdzových zásahoch vrátane nového legislatívneho nástroja a európskeho plánu na zníženie dopytu po plyne s cieľom znížiť do nasledujúcej jari dopyt po plyne v EÚ o 15 %. Po ňom nasledovala 6. októbra 2022 dohoda Rady o núdzových opatreniach na zníženie cien energií (pozri ďalej). Komisia 18. októbra predložila návrh týkajúci sa mechanizmu spoločného nákupu plynu, doplnkovej referenčnej hodnoty pre dodávky skvapalneného zemného plynu (LNG), trhového korekčného mechanizmu a uplatniteľných opatrení súvisiacich s dohodami o solidarite.

EÚ musí v krátkodobom horizonte zabezpečiť rovnováhu medzi dodávkami energie a dopytom po nej, vyriešiť problém rastúcich nákladov na energie a zároveň zachovať stimuly podporujúce zelenú transformáciu. V nadväznosti na návrhy Komisie Rada 5. augusta 2022 prijala nové pravidlá koordinovaných opatrení na zníženie dopytu po plyne a 6. októbra 2022 prijala núdzový zásah s cieľom riešiť vysoké ceny energií znížením dopytu po elektrickej energii v čase špičky, ale aj znížením všeobecného dopytu po nej. Medzi dané opatrenia patrí aj dočasný príjmový strop vzťahujúci sa na inframarginálnych výrobcov elektrickej energie, konkrétne v prípade technológií s nižšími nákladmi, a dočasný solidárny príspevok z nadmerných ziskov z činností v odvetviach ropy, zemného plynu, uhlia a rafinérií, na ktoré sa nevzťahuje inframarginálny príjmový strop. Príjmy získané zo solidárneho príspevku by sa presmerovali okrem iného na spotrebiteľov energie, a to najmä na zraniteľné domácnosti, ťažko zasiahnuté podniky či kritické ekosystémy, ako sú energeticky náročné odvetvia, pričom by sa zachovali investičné stimuly podporujúce zelenú transformáciu. Keďže opatrenia zamerané na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu vysokých cien energie v jednom členskom štáte majú vplyv aj na iné členské štáty, mali by sa v záujme zabezpečenia ich účinnosti koordinovať na úrovni EÚ a zahŕňať investície do cezhraničných projektov. V záujme ochrany jednotného trhu, využívania možných synergií a predchádzania fragmentácii by sa mali využívať spoločné riešenia na úrovni EÚ. Podpora je určená na riešenie súčasných krízových podmienok, a preto by mala zostať dočasná, no v súlade so strednodobým cieľom postupného zrušenia dotácií na fosílne palivá a iných dotácií škodlivých pre životné prostredie.

Súčasná energetická kríza svedčí o potrebe dosiahnuť rýchly pokrok v oblasti zelenej transformácie, a to aj rozšírením a urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie. Budeme musieť zmeniť nás zaužívaný prístup k výrobe energie, obchodovaniu s ňou, k zaisťovaniu jej bezpečnosti a k jej využívania v súlade so strednodobými a dlhodobými cieľmi EÚ. Od roku 2015 sa energetická únia riadi cieľmi zameranými na energetickú bezpečnosť, cenovú dostupnosť energií a čistú energiu, ktorých plnenie zároveň predstavuje východisko zo súčasnej krízy. Požadovanou systémovou transformáciou sa usilujeme dosiahnuť naše klimatické a environmentálne ciele a súčasne vytvárať príležitosti pre naše hospodárstvo a dlhodobú konkurencieschopnosť. Zníženie závislosti od dovozu ruských fosílnych palív a urýchlenie energetickej transformácie EÚ s odklonom od fosílnych palív si do konca roka 2027 podľa odhadov vyžiada dodatočné investície v objeme 210 miliárd EUR. Tieto prostriedky treba pripočítať k ročným investičným potrebám identifikovaným v balíku Fit for 55. Tieto investície budú prínosom pre priemyselné odvetvia EÚ, ktoré sa zaoberajú vývojom transformačných technológií a inovácií, a zvýšia kapacitu pre dekarbonizovanú, domácu a cenovo dostupnú energiu, predovšetkým v kombinácii s opatreniami slúžiacimi na zjednodušenie a urýchlenie postupov udeľovania povolení a na odstraňovanie ďalších administratívnych prekážok, ktoré spomaľujú zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie. Na druhej strane podnietia vytváranie pracovných miest, ako aj príležitosti na prechod zo zamestnania do zamestnania vďaka zvyšovaniu kvalifikácie a rekvalifikácii pracovnej sily a zároveň zvýšia otvorenú strategickú autonómiu EÚ. Okrem posilnenia opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a urýchlenia zavádzania obnoviteľných zdrojov energie sa prostredníctvom plánu REPowerEU takisto zvýši úroveň ambícií spočívajúcich vo využívaní vodíka z obnoviteľných zdrojov, ktorý je kľúčovým prvkom plánu nahradenia zemného plynu, uhlia a ropy v ťažko dekarbonizovateľných priemyselných odvetviach a doprave. V pláne REPowerEU sa stanovuje cieľová hodnota 10 miliónov ton obnoviteľného vodíka z domácej výroby a 10 miliónov ton obnoviteľného vodíka z dovozu do roku 2030. V záujme podpory výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov oznámila Komisia vytvorenie Európskej vodíkovej banky. Tieto investície by sa dali zintenzívniť aj pomocou štrukturálnych reforiem, napríklad zosúladením daňových systémov s environmentálnymi cieľmi, uplatňovaním zásady „znečisťovateľ platí“ či racionalizáciou postupov.

Keďže zmena klímy a zhoršovanie stavu životného prostredia sú existenčnou výzvou a závislosť od fosílnych palív ohrozuje našu spoločnosť, naším kompasom aj naďalej zostáva Európska zelená dohoda. Tento rok Európa čelila silným vlnám horúčav a extrémnym suchám, ktoré viedli k ničivejším lesným požiarom. Z toho je zrejmé, aký vplyv má zmena klímy na naše životy a životné podmienky. Prostredníctvom Európskej zelenej dohody sa od decembra 2019 podporuje dekarbonizácia, prechod na obehové hospodárstvo, ochrana biodiverzity a ekosystémov a spravodlivá transformácia. Balík Fit for 55 bude pôsobiť ako hybná sila hlbokej transformácie hospodárstva EÚ vrátane energetiky, dopravy a priemyslu v súlade s cieľmi EÚ zakotvenými v európskom právnom predpise v oblasti klímy s cieľom znížiť do roku 2030 emisie aspoň o 55 % a stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Členské štáty by mali tieto vyššie ambície pretaviť do intenzívnejších opatrení vo svojich aktualizovaných národných energetických a klimatických plánoch, ktorých navrhované znenie treba predložiť do júna 2023 a konečné znenie do júna 2024. Pokiaľ ide o dekarbonizáciu, členské štáty sú vyzývané k tomu, aby zvýšili svoju odolnosť voči zmene klímy. Stratégie v oblasti biodiverzity, obehového hospodárstva, nulového znečistenia, udržateľného poľnohospodárstva a potravín, udržateľnej mobility a adaptácie na zmenu klímy sú kľúčovými politikami aktuálne vykonávanej Európskej zelenej dohody.

Komplementárne k iným fondom EÚ, ako je politika súdržnosti či Program InvestEU, bude Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti predstavovať základný nástroj na vykonávanie plánu REPowerEU na vnútroštátnej úrovni a zároveň bude pomáhať pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody. Členské štáty sa budú podieľať na spoločnej reakcii EÚ na súčasné výzvy, a to posilňovaním existujúcich plánov obnovy a odolnosti v súlade s cieľmi stanovenými v pláne REPowerEU, ako aj v súlade s jeho špecifickými kapitolami. Tieto kapitoly by mali byť venované príslušným reformám a investíciám s cieľom podporiť zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a iných čistých technológií a zavádzanie potrebnej infraštruktúry v odvetví energetiky, ako aj s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť v záujme zníženia spotreby energie. Opatrenia v rámci plánu REPowerEU budú ťažiť zo synergií s opatreniami v oblasti zelenej transformácie, ktoré sú už podporované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v jeho súčasnej podobe, ako aj z fondov politiky súdržnosti a z čiastkových programov Programu InvestEU, napríklad pri znižovaní znečistenia ovzdušia, podpore obehového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov či pri obnove a ochrane biodiverzity. Ich realizáciu by malo sprevádzať ďalšie úsilie zamerané na posilňovanie zručností v záujme dvojakej transformácie.

2.2. Produktivita