Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0371 final - 2013/ () */





Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2012 – 2016 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 2, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o spustení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 na základe návrhov Komisie prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[4], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 6. júla 2012 prijala odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Poľska na rok 2011 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2011 – 2015. (5) Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu[5], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (7) Poľsko 30. apríla 2013 predložilo svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje na roky 2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (8) Poľsko uskutočnilo rozsiahle konsolidačné úsilie v rokoch 2011 – 2012 v súlade s odporúčaním Rady. V súvislosti so zhoršovaním globálnej hospodárskej situácie sa termín na odstránenie nadmerného deficitu premeškal a na jeho odstránenie bol potrebný dlhší čas. Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je optimistický. Očakáva sa najmä výraznejšie zvýšenie súkromnej spotreby a súkromných investícií, než sa uvádza v prognóze útvarov Komisie z jari 2013, ktoré povedie k celkovému vyššiemu tempu rastu v roku 2013 (1,5 % podľa očakávaní v porovnaní s 1,1 % v prognóze). Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je dosiahnuť deficit vo výške 3,5 % HDP do roku 2013 (jeden rok po pôvodnom termíne postupu pri nadmernom deficite v roku 2012) a strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2016. V konvergenčnom programe na rok 2013 sa však plánuje zníženie celkového deficitu pod 3 % HDP až do roku 2015. Vzhľadom na nadmerne optimistickú prognózu rastu a prognózy príjmov v programe sa Rada domnieva, že fiškálne úsilie, ktoré predpokladajú orgány, nie je v súlade s aktuálnym odstránením nadmerného deficitu do roku 2013, pokiaľ sa neprijmú významné dodatočné opatrenia na posilnenie úsilia pre tento rok. Program vychádza z optimistického scenára a nie je dostatočne podporený podrobnými opatreniami s cieľom dôveryhodne zaistiť odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2014. Na základe podrobných opatrení na roky 2013 a 2014 sa preto požaduje ďalšie úsilie. Orgány dostatočne nevyužili predkrízové prostredie rastu na reformovanie štruktúry verejných výdavkov s cieľom stanoviť za prioritné tie položky, ktoré podporujú rast. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ vo výške –1 % HDP, v ktorom sa odzrkadľujú ciele paktu. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho deficitu sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2016 podľa plánu v programe, pretože plánovaný ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu 0,3 % HDP (v štrukturálnom vyjadrení) v roku 2015 a 0,7 % HDP v roku 2016 nie je dostatočný. Tempo rastu verejných výdavkov je po zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou v Pakte stability a rastu počas celého programového obdobia. Môže sa vyžadovať ďalšie úsilie, ako aj zmeny v zložení úpravy aj v ďalších rokoch programového obdobia, pretože pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je predovšetkým spojený s rozsiahlymi škrtmi verejných investičných výdavkov a nie je dostatočne podporený podrobnými opatreniami. Verejný dlh v Poľsku podľa predpokladov zostane pod 60 % HDP počas programového obdobia. Vnútroštátne orgány predpokladajú, že verejný dlh zostane zhruba konštantný, a to mierne nad úrovňou 55,5 % HDP počas rokov 2014 – 2015 (a v roku 2016 sa zníži), zatiaľ čo Komisia po zohľadnení možných rizík týkajúcich sa konsolidačných plánov a položiek znižujúcich dlh očakáva zvýšenie približne na 59 % HDP v roku 2014. Kľúčovou otázkou v oblasti boja proti daňovým únikom, ktorý takisto vyžaduje zníženie administratívnej záťaže na daňovníkov a zlepšenie efektívnosti daňovej správy, zostáva daňová disciplína. S cieľom zaistiť úspešnosť fiškálnej konsolidačnej stratégie je dôležité, aby fiškálnu konsolidáciu podporili komplexné štrukturálne reformy. (9) Dlhodobé vyhliadky rastu brzdí nízky podiel výdavkov podporujúcich rast (vzdelanie, výskum a inovácie) a znižovanie verejných investícií. Odvetvie zdravotníctva v Poľsku čelí obmedzeniam v prístupe k starostlivosti a nákladovej neefektívnosti, pričom sa očakáva významný nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť v strednodobom a dlhodobom horizonte, a to z dôvodu starnutia obyvateľstva a zvyšovania záťaže na verejné financie. Systém by sa mohol zlepšiť posilnením primárnej starostlivosti a referenčných systémov a využívaním potenciálu zvyšovania nákladovej efektívnosti v oblasti nemocničnej starostlivosti. (10) Poľská vláda ešte nezaviedla trvalé výdavkové pravidlo v súlade s Európskym systémom účtov (ESA). Poľsko nedosiahlo žiadny pokrok ani v strednodobom plánovaní ani pri zlepšovaní koordinácie medzi rôznymi úrovňami štátnej správy v prípade rozpočtového procesu. (11) Rastie nezamestnanosť mladých, čo je zväčša dôsledkom nedostatočného súladu medzi výstupmi zo vzdelávacieho systému a potrebami trhu práce. Zatiaľ čo vykonávané reformy vzdelávacích systémov sú určené na riešenie nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, stále existuje potreba zvýšiť dostupnosť učňovského vzdelávania a vzdelávania na pracovisku, posilniť spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a zlepšiť kvalitu vyučovania. Zavedenie záruky pre mládež vychádzajúcej zo súčasného úsilia by prispelo k podpore zamestnávania mladých ľudí. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na celoživotnom vzdelávaní, zostáva veľmi nízky a na prijatí stratégie celoživotného vzdelávania sa ešte len pracuje. (12) V súvislosti so zariadeniami pre najmenšie deti sa úsilie vlády sústredilo na zavedenie „programu pre batoľatá“, v dôsledku čoho sa za posledné dva roky takmer zdvojnásobil počet jaslí, v relatívnom vyjadrení je však stále mimoriadne nízky a neuspokojuje dopyt. Poľsko prijalo iba menšie opatrenia na riešenie rozsiahleho využívania krátkodobého zamestnania. Krajina má tretí najvyšší podiel pracovných zmlúv uzavretých nedobrovoľne na dobu určitú v rámci EÚ, a to najmä vo vekovej skupine 15 – 24 rokov. Zatiaľ čo sa často tvrdí, že pracovné zmluvy na dobu určitú sú nástrojom, ktorý slúži nezamestnaným na to, aby mohli vstúpiť na trh práce s tým, že sa neskôr zmenia na pracovné zmluvy na dobu neurčitú, zdá sa, že v prípade väčšiny pracovníkov v Poľsku sa tak nestane. Namiesto toho sa javí, že rozsiahle využívanie takýchto zmlúv má negatívny vplyv na kvalitu ľudského kapitálu a na produktivitu, pretože dočasní zamestnanci majú obyčajne horší prístup k odbornému vzdelávaniu. Mzdové znevýhodnenie v prípade pracovných zmlúv na dobu neurčitú je takisto pomerne vysoké, čo vedie k chudobe zamestnaných, ktorá je jedna z najvyšších v Únii. Okrem toho je rozšírené využívanie revolvingových občianskoprávnych zmlúv s výrazne zníženou sociálnou ochranou. Podľa správy „Mládež v roku 2011“, ktorú vydala vláda, je na základe takýchto zmlúv zamestnaných viac než 50 % mladých pracovníkov. (13) Poľsko čelí nízkej zamestnanosti starších pracovníkov. Zatiaľ čo možnosti predčasného odchodu do dôchodku sa podstatne znížili a uskutočnila sa všeobecná dôchodková reforma, osobitný dôchodkový systém pre baníkov pretrváva. Systém sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov (KRUS) okrem toho vytvára stimuly pre malých poľnohospodárov, aby zostali v odvetví poľnohospodárstva hlavne preto, lebo individuálne príjmy poľnohospodárov nie je možné v systéme presne vypátrať. To vedie k skrytej nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach, zdržiava rast produktivity a bráni regionálnej a odvetvovej mobilite pracovnej sily. (14) Poľsko patrí medzi krajiny EÚ s najnižšou úrovňou výdavkov na výskum a vývoj a pokiaľ ide o širšie inovačné ukazovatele, je medzi tými, ktorí dosahujú najhoršie výsledky. Celkový pomer výdavkov na výskum a vývoj k HDP v Poľsku vo výške 0,77 % v roku 2011 patril medzi najnižšie v EÚ. Najmä výdavky súkromného sektora na výskum a vývoj sú nízke (0,2 % HDP v roku 2011). Poľské podniky sa do veľkej miery spoliehajú na rozsiahle využívanie technológií, t. j. uplatňovanie už existujúcich technológií prostredníctvom fixných kapitálových investícií. Zatiaľ čo tento postup bol úspešný pri zabezpečovaní rastu produktivity a hospodárskeho rastu, Poľsko teraz potrebuje prejsť na domáci model založený vo väčšej miere na inováciách. V dôsledku reforiem systému vedy a vyššieho vzdelávania došlo k zásadnej reštrukturalizácii, ktorá viedla k spolupráci medzi vedou a priemyslom. Zatiaľ nie je k dispozícii žiadne hodnotenie uvedených reforiem. Na harmonizovanie úsilia v oblasti výskumnej, inovačnej a priemyselnej politiky je potrebný komplexnejší prístup a zabezpečenie primeraných nástrojov na podporu celého inovačného cyklu. (15) Stále je tu veľmi vysoký potenciál prínosov zo zlepšení energetickej efektívnosti vo všetkých odvetviach poľského hospodárstva, najmä prostredníctvom zatepľovania budov, a takéto prínosy by mohli podporiť rast. Domáca rozvodná sieť je stále preťažená, vypracúvajú sa však plány na vytvorenie väčšieho prepojenia so susednými trhmi. Konkurenciu na trhu s plynom stále brzdí viacero faktorov, konkrétne treba postupne zrušiť regulované ceny, existujúcu držbu trhového podielu na úrovni približne 97 % na maloobchodných i veľkoobchodných trhoch a 90 % podiel dovozu zemného plynu je z Ruska. (16) Napriek určitému pokroku zásadným problémom hospodárskeho rastu v Poľsku zostáva nedostatočne rozvinutá dopravná infraštruktúra. Pokročilo sa v oblasti väčších infraštruktúrnych projektov, ale železničné investičné projekty stále do veľkej miery zaostávajú. Poškodená železničná infraštruktúra vyžaduje značné zvyšujúce sa investície, pretože len 36 % z približne 20 000 km železničných tratí v prevádzke je v dobrom technickom stave. Napriek najnovšiemu úsiliu Poľsko stále výrazne zaostáva za ostatnými členskými štátmi, pokiaľ ide o dosiahnutie rastového potenciálu informačných a komunikačných technológií (IKT). Pevné širokopásmové pripojenie je najnižšie v EÚ, a to na celoštátnej úrovni aj vo vidieckych oblastiach. Investície do vodných sietí zostávajú nedostatočné. (17) Výsledky poľskej verejnej správy nedosahujú priemer EÚ. Medzi kľúčové problémy patrí transparentnosť, zložitosť daňového systému a náklady na dodržiavanie predpisov, zvyšovanie priemernej dĺžky konaní v občianskoprávnych a obchodných veciach, ako aj dlhotrvajúce konkurzné konania a nízky podiel vrátených prostriedkov. Využívanie služieb elektronickej verejnej správy zostáva takisto pod priemerom EÚ. Poľsko iniciovalo reformu na uľahčenie prístupu k regulovaným profesiám, ktorej realizácia zaostáva za pôvodne oznámeným harmonogramom. (18) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7. (19) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Poľska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1, TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom: 1. Posilniť a vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2013 a nasledujúce roky, podporenú dostatočne špecifikovanými opatreniami na obidva roky 2013 a 2014, zaistiť včasné odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 udržateľným spôsobom a dosiahnutie fiškálneho úsilia špecifikovaného v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Trvalé odstránenie fiškálnych nerovnováh vyžaduje dôveryhodné vykonanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktorými by sa zvýšila kapacita úpravy a oživil by sa potenciálny rast a zamestnanosť. Po odstránení nadmerného deficitu pokračovať v úsilí o štrukturálnu úpravu, ktoré umožní Poľsku dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2016. S cieľom zlepšiť kvalitu verejných financií minimalizovať škrty v investíciách podporujúcich rast, prehodnotiť výdavkové politiky prostredníctvom zlepšeného zacielenia sociálnych politík a zvýšenia nákladovej účinnosti a efektívnosti výdavkov v sektore zdravotníctva. Zlepšiť daňovú disciplínu, najmä zvýšením efektívnosti daňovej správy. 2. Zaistiť prijatie trvalého výdavkového pravidla v roku 2013 v súlade s pravidlami Európskeho systému účtov. Prijať opatrenia na posilnenie ročného a strednodobého koordinačného mechanizmu medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. 3. Posilniť úsilie na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí, napríklad prostredníctvom záruk pre mladých, zvýšiť dostupnosť učňovského vzdelávania a vzdelávania na pracovisku, posilniť spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a zlepšiť kvalitu vyučovania. Prijať navrhovanú stratégiu celoživotného vzdelávania. Odstrániť chudobu zamestnaných a segmentáciu trhu práce lepším prechodom od pracovných zmlúv na dobu určitú k pracovným zmluvám na dobu neurčitú a znížením nadmerného využívania občianskoprávnych zmlúv. 4. Pokračovať v úsilí pri zvyšovaní účasti žien na trhu práce, najmä investovaním do cenovo dostupnej, kvalitnej starostlivosti o deti a predškolského vzdelávania, a to zaistením stabilného financovania a kvalifikovaných pracovníkov. S cieľom zlepšiť odvetvovú mobilitu pracovnej sily prijať trvalé opatrenia na reformovanie systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov KRUS. Postupne zrušiť osobitný dôchodkový systém pre baníkov s cieľom ich integrácie do všeobecného systému. Podporiť všeobecnú dôchodkovú reformu opatreniami na podporu zamestnanosti starších pracovníkov s cieľom zvýšiť vek odchodu z trhu práce. 5. Prijať dodatočné opatrenia na zabezpečenie podnikateľského prostredia, ktoré podporuje inovácie, posilnením prepojenia medzi výskumnou, inovačnou a priemyselnou politikou, ďalším rozvojom revolvingových nástrojov a daňových stimulov, ako aj lepším zacielením existujúcich nástrojov do rôznych fáz inovačného cyklu. 6. Obnoviť a rozšíriť kapacitu na výrobu energie a zlepšiť energetickú efektívnosť v celom energetickom reťazci. Zrýchliť a rozšíriť vývoj elektrickej rozvodnej siete vrátane cezhraničných prepojení a odstrániť prekážky pri cezhraničnej výmene elektrickej energie. Posilniť hospodársku súťaž v odvetví plynárenstva postupným odstraňovaním regulovaných cien. Posilniť úlohu a zdroje regulátora železničného trhu a bez ďalšieho zdržania zabezpečiť účinné vykonávanie železničných investičných projektov. Zrýchliť úsilie na zvýšenie širokopásmového pripojenia. Zlepšiť odpadové a vodné hospodárstvo. 7. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia zjednodušením vymáhania plnení zo zmlúv a požiadaviek na získanie stavebného povolenia a znížením nákladov na dodržiavanie daňovej disciplíny. Prijať a vykonať plánovanú liberalizáciu prístupu k profesionálnym službám. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2013) 371 final. [3] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [4] Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.