EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli5. 6. 2019 COM(2019) 530 final SPRÁVA KOMISIE Cyprus



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie



SPRÁVA KOMISIE Cyprus



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie 1. Úvod V článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa stanovuje postup pri nadmernom deficite. Tento postup sa ďalej spresňuje v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku , ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Osobitné ustanovenia pre členské štáty eurozóny v rámci postupu pri nadmernom deficite sú stanovené v nariadení (EÚ) č. 473/2013 . Podľa článku 126 ods. 2 zmluvy Komisia musí monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií, a to: a) či pomer plánovaného alebo skutočného deficitu verejných financií k hrubému domácemu produktu (HDP) neprekračuje referenčnú hodnotu 3 %, okrem prípadov, ak tento pomer podstatne klesol alebo ak sa stále znižuje a dosahuje úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote, alebo ak sa referenčná hodnota prevýši len výnimočne a dočasne a miera deficitu sa pohybuje tesne okolo referenčnej hodnoty a b) či pomer verejného dlhu k HDP neprekračuje referenčnú hodnotu 60 %, okrem prípadov, keď sa tento pomer dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom sa približuje k referenčnej hodnote. V článku 126 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že ak členský štát nesplní požiadavky vyplývajúce z jedného alebo z oboch uvedených kritérií, Komisia pripraví správu. Uvedená správa „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“. V tejto správe, ktorá predstavuje prvý krok v rámci postupu pri nadmernom deficite, sa analyzuje dodržiavanie kritéria deficitu a dlhového kritéria stanovených v zmluve zo strany Cypru s náležitým zreteľom na ekonomický kontext a ďalšie závažné faktory. Z údajov, ktoré poskytli cyperské orgány 29. marca 2019 a ktoré následne overil Eurostat , vyplýva, že celkový deficit verejných financií na Cypre dosiahol v roku 2018 úroveň 4,8 % HDP, zatiaľ čo dlh bol na úrovni 102,5 % HDP, čo je viac, ako sú referenčné hodnoty 3 %, resp. 60 % HDP uvedené v zmluve. V oznámení sa na rok 2019 predpokladal celkový prebytok verejných financií vo výške 3,4 % HDP a pomer dlhu k HDP vo výške 95,9 % HDP. V cyperskom programe stability na rok 2019, ktorý Komisia prijala 30. apríla 2019, je naplánovaný celkový prebytok vo výške 3,0 % HDP a pomer dlhu k HDP vo výške 95,7 % HDP. Z oznámených údajov vyplýva, že Cyprus v roku 2018 nedodržal kritérium deficitu (pozri tabuľku č. 1), keďže oznámený celkový deficit verejných financií bol vyšší ako referenčná hodnota 3 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2019, ktorá bola zverejnená 7. mája 2019, sa očakáva, že Cyprus v rokoch 2019 a 2020 dodrží kritérium deficitu, keďže sa predpokladá, že jeho celkové saldo dosiahne prebytok vo výške 3 % HDP, resp. 2,8 % HDP. Na základe scenára uvedeného v programe stability sa takisto očakáva, že Cyprus od roku 2019 dodrží kritérium deficitu s plánovaným celkovým prebytkom 3,0 % HDP v roku 2019 a 2,6 % HDP v roku 2020. So zreteľom na všetky faktory uvedené nižšie však nedodržanie kritéria deficitu zo strany Cypru v roku 2018 poskytuje dôkazy prima facie o predchádzajúcom nadmernom deficite na účely Paktu stability a rastu. Hoci jeho pomer dlhu k HDP je v roku 2018 vyšší ako 60 % HDP, Cyprus v roku 2018 dodržal prechodné pravidlo týkajúce sa dlhu a predpokladá sa, že v rokoch 2019 a 2020 dodrží referenčnú hodnotu pre úpravu pomeru dlhu k HDP. Z toho vyplýva, že Cyprus dodržal dlhové kritérium na účely Paktu stability a rastu. Tabuľka č. 1: Deficit verejných financií a verejný dlh (% HDP) 2016 2017 2018 2019 2020 KOM PS KOM PS Saldo verejných financií 0,3 1,8 -4,8 3,0 3 2,8 2,6 Hrubý dlh verejnej správy 105,5 95,8 102,5 96,4 95,7 89,9 89,1 Zdroj: Program stability z roku 2019 (PS) a prognóza Komisie z jari 2019 (KOM) Komisia preto vypracovala túto správu s cieľom dôkladne posúdiť odchýlenie sa od kritéria deficitu a preskúmať, či je opodstatnené začať postup pri nadmernom deficite. V oddiele 2 správy sa skúma kritérium deficitu. V oddiele 3 sa skúma dlhové kritérium. Oddiel 4 sa týka verejných investícií a ďalších závažných faktorov vrátane posúdenia postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu. V správe sa zohľadňuje prognóza Komisie z jari 2019. 2.Kritérium deficitu Celkové saldo verejných financií Cypru sa zmenilo z prebytku vo výške 1,8 % HDP v roku 2017 na deficit vo výške 4,8 % HDP v roku 2018. Tento deficit zahŕňa jednorazový vplyv vládnej podpory pri predaji a riadnej likvidácii Cyperskej družstevnej banky vo výške 8,3 % HDP. Bez jednorazových vplyvov dosiahlo celkové saldo v roku 2018 prebytok vo výške 3,5 % HDP. V prognóze Komisie z jari 2019 sa očakáva, že saldo verejných financií v roku 2019 opäť vykáže prebytok vo výške 3,0 % HDP. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva celkový prebytok vo výške 2,8 % HDP za predpokladu, že sa nezmení politika. Viacročné smerovanie zahrnuté v programe stability je zamerané na dosiahnutie celkových prebytkov v predpovedanom horizonte. V programe stability sa konkrétne plánuje, že celkový prebytok dosiahne v roku 2019 úroveň 3,0 % HDP a v roku 2020 úroveň 2,6 % HDP. V programe stability a prognóze Komisie z jari 2019 sa tak na rok 2019 predpokladajú podobné celkové prebytky. Mierny rozdiel medzi predpokladmi na rok 2020 v prognóze Komisie a programe stability vyplýva z makroekonomických predpokladov, dynamickejších výnosov na základe skúseností z minulosti a konzervatívnejších predpokladov v prognóze Komisie, pokiaľ ide o výdavky.

Celkový deficit verejných financií dosiahol v roku 2018 úroveň 4,8 % HDP, čo sa nepribližuje k referenčnej hodnote 3 % HDP uvedenej v zmluve, ale je vysoko nad ňou. Prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2018 nepredstavuje výnimku na účely zmluvy a Paktu stability a rastu, keďže nevyplýva ani z neobvyklej udalosti, ani z prudkého hospodárskeho poklesu. V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá nepretržitý silný rast do výšky 3,1 % v roku 2019 a určité spomalenie na hodnotu 2,7 % v roku 2020. Prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP sa na účely zmluvy a Paktu stability a rastu považuje za dočasné. Rozpočtové prognózy, ktoré poskytla Komisia a program stability, konkrétne ukazujú, že saldo verejných financií sa od roku 2019 vráti do prebytku, čiže neprekročí referenčnú hodnotu. Stručne povedané, deficit z roku 2018 bol nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve a nepribližoval sa k nej. Prekročenie sa nepovažuje za výnimočné, hoci sa na účely zmluvy a Paktu stability a rastu považuje za dočasné. Z analýzy teda vyplýva, že na základe predošlých údajov o výsledkoch hospodárenia za rok 2018 nie je kritérium deficitu na účely zmluvy a nariadenia (ES) č. 1467/97 prima facie splnené, zohľadňujú sa však všetky závažné faktory uvedené nižšie. 3.Dlhové kritérium Pomer hrubého dlhu verejnej správy k HDP sa v roku 2018 zvýšil na 102,5 %, čím sa čiastočne zvrátil prudký pokles na 95,8 % HDP v roku 2017. Dôvodom tohto zvýšenia bolo predovšetkým vydanie série štátnych dlhopisov v apríli a júli 2018 súvisiace s opatreniami štátnej podpory na predaj a riadnu likvidáciu Cyperskej družstevnej banky, ktoré dosiahli hodnotu 15 % HDP (3,2 miliardy EUR). Tento vývoj sa odrazil v rozsiahlom pozitívnom zosúladení dlhu a deficitu v roku 2018, čo predstavovalo výrazný posun nahor v rámci trajektórie verejného dlhu. Pomer dlhu k HDP sa však v roku 2018 oproti predchádzajúcemu roku zvýšil len o 7 percentuálnych bodov HDP, keďže silné základné fiškálne výsledky, lavínový efekt a operácie na aktívne riadenie dlhu čiastočne vykompenzovali nárast dlhu súvisiaci s Cyperskou družstevnou bankou. Dynamika dlhu je podrobnejšie opísaná v oddiele 4.3. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa v nasledujúcich rokoch očakáva rovnomerné znižovanie dlhu na 96,5 % HDP v roku 2019 a menej ako 90 % v roku 2020. Podľa programu stability sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP v období 2019 – 2022 prudko klesne, a to najmä z dôvodu predpokladaných vysokých primárnych prebytkov (nad 4,0 % HDP) a silného nominálneho rastu HDP. Predpokladá sa, že verejný dlh klesne v roku 2019 na 95,7 % HDP a ďalej na menej ako 90 % v roku 2020. Rozdiel v porovnaní s predpokladmi Komisie za nezmenenej politiky vyplýva predovšetkým z optimistickejších predpovedí týkajúcich sa rastu a inflácie a z nižšej miery zosúladenia dlhu a deficitu. Tabuľka č. 2: Súlad s referenčnou hodnotou pre úpravu pomeru dlhu k HDP 2017 2018 2019 2020 KOM PS KOM PS Pomer hrubého dlhu 95,8 102,5 96,4 95,7 89,9 89,1 Rozdiel oproti referenčnej hodnote pre úpravu pomeru dlhu k HDP 1,2 -6,5 -9,1 -4,7 -8,7 Štrukturálna úprava 3 0,2 0,7 Porovnať s: Požadovaná úprava 4 -1,2 -3,7 Zdroj: Program stability z roku 2019 (PS) a prognóza Komisie z jari 2019 (KOM), výpočty Komisie. Poznámky: 1 Nevzťahuje sa na členské štáty, ktoré v novembri 2011 podliehali postupu pri nadmernom deficite, a na obdobie troch rokov po úprave nadmerného deficitu. 2 Ukazuje rozdiel medzi pomerom dlhu k HDP a referenčnou hodnotou pre úpravu pomeru dlhu k HDP. Ak je kladný, predpokladaný pomer hrubého dlhu k HDP nie je v súlade s referenčnou hodnotou pre úpravu pomeru dlhu k HDP. 3 Uplatňuje sa len počas prechodného obdobia troch rokov od úpravy nadmerného deficitu pre postupy pri nadmernom deficite, ktoré prebiehali v novembri 2011. 4 Definuje zvyšnú ročnú štrukturálnu úpravu počas prechodného obdobia, ktorou sa zabezpečuje, že – v prípade dodržania – členský štát na konci prechodného obdobia dodrží referenčnú hodnotu pre úpravu pomeru dlhu k HDP za predpokladu, že sa dosiahli rozpočtové predpoklady Komisie (PS) na predchádzajúce roky. Po zrušení postupu pri nadmernom deficite v roku 2015 sa pre Cyprus stanovilo trojročné prechodné obdobie na splnenie referenčnej hodnoty pre úpravu pomeru dlhu k HDP. Toto prechodné obdobie sa začalo v roku 2016 a trvalo do roku 2018. Od roku 2019 sa uplatňuje referenčná hodnota pre úpravu pomeru dlhu k HDP, keďže sa predpokladá, že verejný dlh zostane vyšší ako 60 % HDP. Z oznámených údajov vyplýva, že Cyprus v roku 2018 významne pokročil smerom k dodržaniu referenčnej hodnoty pre úpravu pomeru dlhu k HDP (pozri tabuľku č. 2), keďže sa odhaduje, že zmena v štrukturálnom salde prekročila v roku 2018 požadovanú minimálnu lineárnu štrukturálnu úpravu (o 4,3 % HDP). Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa takisto predpokladá, že Cyprus dodrží referenčnú hodnotu pre úpravu pomeru dlhu k HDP v rokoch 2019 a 2020, keďže sa očakáva, že jeho pomer dlhu k HDP bude nižší ako referenčná hodnota, so záporným rozdielom oproti referenčnej hodnote pre úpravu pomeru dlhu vo výške 6,5 % HDP, resp. 4,7 % HDP. Na základe scenára uvedeného v programe stability sa takisto očakáva, že Cyprus v rokoch 2019 a 2020 dodrží dlhové kritérium. Očakáva sa, že Cyprus dodrží referenčnú hodnotu pre úpravu pomeru dlhu k HDP, na čo poukazuje záporný rozdiel oproti tejto referenčnej hodnote vo výške 9,1 % HDP, resp. 8,7 % HDP. Cyprus teda spĺňa dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97. 4. Závažné faktory V článku 126 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že správa Komisie „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“. Uvedené faktory sú ďalej objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97, v ktorom sa takisto stanovuje, že treba náležite zohľadniť „všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii“. Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa závažné faktory zohľadnia pri posudzovaní dodržania na základe dlhového kritéria. Pokiaľ však pomer verejného dlhu k HDP prekročí referenčnú hodnotu, zohľadnia sa tieto faktory v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o nadmernom deficite (ako sa stanovuje v odsekoch 4, 5 a 6 článku 126 zmluvy) len v prípade, ak je plne splnená táto dvojitá podmienka, a to, že deficit verejných financií sa pohybuje blízko referenčnej hodnoty a jeho prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné. Keďže pomer verejného dlhu k HDP je 102,5 % HDP a deficit predstavuje 4,8 % HDP, čiže sa nepohybuje v blízkosti referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve, v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na Cypre nie je možné zohľadniť závažné faktory. Ak podľa článku 2 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1467/97 Rada rozhodne, že v členskom štáte existuje nadmerný deficit, v nasledujúcich procesných krokoch sa zohľadnia závažné faktory, a to najmä pri určovaní lehoty na nápravu nadmerného deficitu a pri jej prípadnom predĺžení. Nasledujúce pododdiely sú venované 1. strednodobej rozpočtovej pozícii vrátane posúdenia dodržiavania požadovaných úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu a rozvoja verejných investícií; 2. vývoju strednodobej pozície verejného dlhu, jej dynamike a udržateľnosti; 3. strednodobej hospodárskej pozícii; 4. iným faktorom, ktoré Komisia považuje za závažné; a 5. iným faktorom predloženým členským štátom.

4.1. Strednodobá rozpočtová pozícia V hodnotení ex-post toho, ako Cyprus dodržiava preventívnu časť, sa zistilo, že štrukturálne saldo dosiahlo v roku 2018 prebytok 2,0 % HDP, čo je zo štrukturálneho hľadiska vysoko nad strednodobým cieľom vyváženej rozpočtovej pozície. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Cyprus zostane aj v rokoch 2019 a 2020 nad svojím strednodobým rozpočtovým cieľom. Celkové a štrukturálne saldo a úpravy smerujúce k strednodobému rozpočtovému cieľu Celkové saldo Celkové saldo Cypru sa v roku 2018 prepadlo do deficitu vo výške 4,8 % HDP, a to z prebytku vo výške 1,8 % HDP v roku 2017 a 0,3 % HDP v roku 2016. Pomer príjmov k HDP stúpol o 0,8 percentuálneho bodu HDP vďaka silnému hospodárskemu rastu vrátane rastúcich príjmov z daní a priaznivého vývoja na trhu práce. Pomer výdavkov k HDP sa zvýšil o 7,3 percentuálneho bodu HDP, a to najmä vplyvom opatrení štátnej podpory na predaj a riadnu likvidáciu Cyperskej družstevnej banky. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 by mal prebytok verejných financií v roku 2019 dosiahnuť úroveň 3,0 % HDP a v roku 2020 úroveň 2,8 % HDP. Cieľom programu stability je celkový prebytok vo výške 3,0 % HDP v roku 2019 a 2,6 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ a štrukturálne saldo Štrukturálne saldo Cypru dosiahlo v roku 2018 prebytok vo výške 2,0 % HDP oproti 1,3 % HDP v roku 2017 a 1,1 % HDP v roku 2016. Štrukturálne saldo z roku 2018 bolo preto zo štrukturálneho hľadiska vysoko nad strednodobým rozpočtovým cieľom vyváženej rozpočtovej pozície. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že štrukturálny prebytok sa zníži na 1,1 % HDP v roku 2019 a 0,7 % HDP v roku 2020, čo sa čiastočne vysvetľuje rozšírením pozitívnej produkčnej medzery. Na základe informácií uvedených v programe stability sa predpokladá, že prepočítané štrukturálne saldo dosiahne v roku 2019 úroveň 1,5 % HDP a v roku 2020 úroveň 1,0 % HDP a že sa v priebehu časového horizontu programu ešte zníži. V prognóze Komisie z jari 2019 aj v programe stability sa očakáva, že štrukturálne saldo zostane v rokoch 2019 a 2020 nad strednodobým cieľom. Dôvodom odchýlky v porovnaní s prognózou Komisie je rozdiel v plánovanom celkovom prebytku a predpoklad užšej produkčnej medzery, ktorej dôsledkom je menšia cyklická úprava. Verejné investície Verejné investície na Cypre vzrástli z najnižšej úrovne 2,1 % HDP v roku 2014 na 2,7 % HDP v roku 2017, čím sa dostali do súladu s priemerom EÚ. V roku 2018 verejné investície ďalej stúpli na 5,5 % HDP, hoci tento vzostup sa väčšinou vysvetľuje začlenením dvoch nových subjektov (Sedipes a Kedipes) do sektora verejnej správy v dôsledku predaja a riadnej likvidácie Cyperskej družstevnej banky. Tieto subjekty konkrétne zaznamenali investície vo výške približne 670 miliónov EUR, čo zodpovedá fixnému kapitálu získanému ako kolaterál od bývalej Cyperskej družstevnej banky. Ako podiel na celkových vládnych výdavkoch dosiahli verejné investície na Cypre 7,3 % v roku 2017 a 12,4 % v roku 2018. Podľa programu stability z roku 2019 sa predpokladá, že verejné investície klesnú v období, ktorého sa prognóza týka, približne na 2,0 % HDP. Hlavné investičné priority vlády sú načrtnuté v strategickom vyhlásení vlády. V súlade s národným programom reforiem (NPR) na rok 2019 je celkovým cieľom stratégie zvýšiť potenciál rastu, zlepšiť konkurencieschopnosť a zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť rastu. V záujme zatraktívnenia Cypru pre investorov sa kladie dôraz na reformy, ktorých cieľom je vytvoriť fungujúce podnikateľské prostredie, uľahčiť investície, podporiť lepšiu reguláciu a zjednodušiť procesy. Ďalšie priority sa týkajú reforiem, ktorých cieľom je zvýšiť efektivitu verejného sektora, podporiť MSP a podnikanie a zlepšiť účinnosť vynášania súdnych rozsudkov. Tieto reformy sa takisto zohľadňujú v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. V budúcnosti sa očakáva, že sa investície (verejné aj súkromné) zamerajú na oblasti energetiky, cestovného ruchu, lodnej dopravy, priemyslu, vzdelávania, zdravotníctva, spravodlivosti, výskumu a inovácie, digitalizácie a životného prostredia. 4.2. Strednodobá pozícia verejného dlhu Napriek zvýšeniu v roku 2018 z dôvodu opatrení na podporu bankového sektora, čím sa čiastočne zvrátil pokles z roku 2017, sa predpokladá, že verejný dlh bude od roku 2019 rovnomerne klesať vplyvom predpokladaných nepretržite vysokých primárnych rozpočtových prebytkov a silného nominálneho rastu HDP. Podľa analýzy fiškálnej udržateľnosti, ktorú vypracovala Komisia, sú tu však stále prítomné fiškálne riziká. Konkrétne je Cyprus pre vysoký verejný dlh zraniteľný pri potenciálnych finančných alebo hospodárskych otrasoch. Tieto riziká čiastočne znižujú zmiernené strednodobé finančné potreby a lepšie chápanie rizika štátneho dlhu na Cypre zo strany finančného trhu. Dynamika dlhu Po značnom znížení (takmer o 10 percentuálnych bodov HDP) na 95,8 % HDP na konci roku 2017 sa verejný dlh v roku 2018 zvýšil na 102,5 % HDP. Hlavným dôvodom tohto nárastu bola jednorazová štátna podpora pri predaji a riadnej likvidácii Cyperskej družstevnej banky, a to konkrétne vydanie série štátnych dlhopisov v apríli a júli 2018, ktoré dosiahli výšku 15 % HDP (3,2 miliardy EUR). Táto transakcia predstavovala výrazný posun cyperského verejného dlhu nahor. Pomer dlhu k HDP sa však v roku 2018 zvýšil len o 7 percentuálnych bodov HDP v porovnaní s rokom 2017, keďže silné základné fiškálne výsledky, lavínový efekt (t. j. zmeny pomeru dlhu k HDP súvisiace s rozdielom medzi nominálnym rastom a úrokovou mierou) a operácie na aktívne riadenie dlhu čiastočne vykompenzovali nárast dlhu súvisiaci s Cyperskou družstevnou bankou. Operácie na aktívne riadenie dlhu zahŕňali preplatenie časti dlhu z nahromadených pokladničných hotovostí, konkrétne vláda v decembri 2018 preplatila dlh voči Centrálnej banke Cypru (vo výške 483 miliónov EUR alebo 2,3 % HDP). Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP rovnomerne klesne na 96,4 % HDP v roku 2019 a ďalej až pod 90 % HDP v roku 2020. Tento pokles sa vysvetľuje predovšetkým predpokladanými vysokými primárnymi rozpočtovými prebytkami vo výške približne 5 % HDP a silným nominálnym rastom HDP. Podľa programu stability sa predpokladá, že verejný dlh v priebehu rokov 2019 – 2022 prudko klesne. Predpokladá sa, že verejný dlh v roku 2019 prudko klesne na 95,7 % HDP a ďalej na menej ako 90 % v roku 2020. V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pokles dlhu v roku 2019 bude o niečo menší než v predpoklade programu stability, a to najmä z dôvodu konzervatívnejších predpovedí týkajúcich sa rastu a inflácie a vyššej miery zosúladenia dlhu a deficitu (v podobe akumulácie finančných aktív). Úrokové výdavky

V súlade so všeobecným trendom v eurozóne sú úrokové miery pre cyperské dlhové nástroje na historicky najnižších hodnotách. Sedemročný dlhopis dosiahol na konci apríla 2019 výnosy vo výške približne 0,9 %, pričom výnos z desaťročného dlhopisu dosiahol približne 1,4 %, čo predstavuje rekordne nízke úrovne od roku 2015. Na základe oznámených údajov sa implicitná úroková miera v uplynulých rokoch znížila z 3,0 % v roku 2015 na 2,4 % v roku 2018. Predpokladá sa, že v roku 2019 sa bude stále pohybovať približne na úrovni 2,4 %. Udržateľnosť dlhovej služby Cyperské orgány využívajú priaznivé podmienky na trhu na refinancovanie zostávajúceho dlhu v rámci oveľa nižších sadzieb so značne dlhšou splatnosťou. V analýze fiškálnej udržateľnosti sa poukazuje na krátkodobé fiškálne riziká, hoci predpokladané veľké primárne prebytky by mali v roku 2019 umožniť značne znížiť verejný dlh, a tým do určitej miery zmierniť toto riziko. Ukazovateľ S0 upozorňuje na riziko fiškálneho stresu v horizonte jedného roka. Konkrétne hrozí zraniteľnosť z fiškálnej strany aj zo strany finančnej konkurencieschopnosti. Vysvetľuje sa to predovšetkým jednorazovými opatreniami na podporu bankového sektora, ktoré viedli k zhoršeniu viacerých fiškálnych premenných, ako je primárne saldo a čistý a hrubý verejný dlh v roku 2018, ako aj vysokým zadlžením súkromného sektora. A napokon sa zlepšilo vnímanie rizika štátneho dlhu na Cypre zo strany finančného trhu, čím sa ďalej zmiernili krátkodobé riziká. Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska čelí Cyprus stredne veľkým rizikám pre fiškálnu udržateľnosť. Záporná hodnota ukazovateľa S1 pre medzeru udržateľnosti poukazuje na skutočnosť, že do roku 2033 nie je potrebná žiadna počiatočná fiškálna úprava zameraná na zníženie dlhu pod referenčnú hodnotu 60 % HDP, čo ukazuje na nízke riziko v strednodobom horizonte. Z analýzy udržateľnosti dlhovej služby však vyplýva, že pomer dlhu k HDP by sa do roku 2029 znížil mierne nad kritickú prahovú hodnotu 60 %, čo poukazuje na stredne veľké riziko. Z dlhodobého hľadiska sa Cyprus považuje za krajinu so stredne veľkým rizikom pre fiškálnu udržateľnosť. Ukazovateľ S2 pre medzeru udržateľnosti poukazuje na nízke riziko, kým analýza udržateľnosti dlhovej služby naznačuje v dlhodobom horizonte stredné riziko z dôvodu zraniteľnosti súvisiacej s vysokým dlhovým bremenom. Riziká uvedené vyššie a vysoká úroveň verejného dlhu zdôrazňujú význam zachovania fiškálnej disciplíny v strednodobom až dlhodobom horizonte a udržania štrukturálnych reforiem na posilnenie rastu s cieľom zabezpečiť klesajúcu trajektóriu verejného dlhu. 4.3. Strednodobá hospodárska pozícia Napriek vykonaniu viacerých štrukturálnych reforiem zostáva potenciálny rast Cypru stále obmedzený, keďže pretrvávajú problémy z minulosti, napríklad veľmi vysoký podiel zlyhaných úverov vo finančnom sektore a vysoká súkromná a verejná zadlženosť. Cyprus do istej miery pokročil pri zohľadňovaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny z roku 2018, a to najmä vykonaním dôležitých opatrení v kontexte komplexnej stratégie na zníženie počtu zlyhaných úverov, zjednodušením prístupu MSP k finančným prostriedkom a prípravou vykonávania prvej fázy národného systému zdravotného poistenia. Cyklické podmienky, potenciálny rast a inflácia Cyprus bol jednou z európskych krajín, ktoré najvážnejšie zasiahla hospodárska kríza, a tak požiadal o vonkajšiu finančnú pomoc. V rokoch 2013 – 2015 prešiel programom makroekonomických úprav s dôrazom na finančný sektor. Problémy z minulosti však stále pretrvávajú, o čom svedčí predaj a riadna likvidácia druhej najväčšej banky (t. j. Cyperskej družstevnej banky) v roku 2018. V rokoch 2012 – 2014 zažil Cyprus recesiu, ale od roku 2015 sa obnovil reálny rast. Od roku 2016 zažíva Cyprus cyklický vzostup s ročným reálnym rastom v rokoch 2016 – 2017 viac ako 4 % a v roku 2018 takmer 4 %. Trh práce sa výrazne zotavil a zamestnanosť nedávno vrástla približne o 4 % ročne, pričom sa mierne zvyšovali mzdy. Nezamestnanosť klesla z takmer 17 % na vrchole krízy na 7,1 % vo februári 2019. Dlhodobá nezamestnanosť sa tiež nedávno znížila. Tabuľka č. 3: Makroekonomický a rozpočtový vývoj (% HDP) 2016 2017 2018 2019 2020 KOM PS KOM PS Reálny HDP (zmena v %) 4,8 4,5 3,9 3,1 3,6 2,7 3,2 Potenciálny HDP (zmena v %) 0,8 2,1 1,9 2,1 2,8 2,1 3,1 Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) -1,5 0,8 2,8 3,8 3,0 4,3 3,1 Saldo verejných financií 0,3 1,8 -4,8 3,0 3 2,8 2,6 Primárne saldo 3,1 4,3 -2,3 5,4 5,3 4,9 4,8 Jednorazové a iné dočasné opatrenia -0,1 0,0 -8,2 0,0 0,0 0,0 0,0 Tvorba hrubého fixného verejného kapitálu 2,5 2,7 5,5 2,2 2,1 2,2 2 Saldo očistené od cyklických vplyvov 1,1 1,3 -6,2 1,1 1,5 0,7 1,0 Primárne saldo očistené od cyklických vplyvov 3,8 3,9 -3,7 3,5 3,8 2,7 2,2 Štrukturálne saldo i) 1,1 1,3 2,0 1,1 1,5 0,7 1 Štrukturálne primárne saldo 3,9 3,9 4,5 3,5 3,8 2,7 2,2 Zdroj: Program stability z roku 2019 (PS) a prognóza Komisie z jari 2019 (KOM). Poznámky: i) Saldo očistené od cyklických vplyvov s vylúčením jednorazových a iných dočasných opatrení. V budúcnosti sa očakáva, že reálny rast bude pevne založený na domácom dopyte, konkrétne na súkromnej spotrebe a investíciách. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že rast HDP dosiahne v roku 2019 úroveň 3,1 % a v roku 2020 úroveň 2,7 %. Inflácia na Cypre je už niekoľko rokov utlmená a očakáva sa, že taká zostane aj naďalej. HICP by mal v roku 2019 stúpnuť na 0,9 % (po 0,8 % inflácii v roku 2018) a ďalej v roku 2020 na 1,1 %. Napriek vykonaniu viacerých štrukturálnych reforiem zostáva potenciálny rast Cypru stále obmedzený, keďže pretrvávajú problémy z minulosti vrátane veľmi vysokého podielu zlyhaných úverov vo finančnom sektore a vysokej súkromnej a verejnej zadlženosti. Potenciálny rast v období 2018 – 2020 sa odhaduje na približne 2 %, pričom najviac k tomu bude prispievať akumulovanie kapitálu a následne celkový príspevok práce (ktorého hnacou silou je zvyšujúca sa zamestnanosť). Odhaduje sa, že celková produktivita faktorov sa po rokoch záporných príspevkov vráti v rokoch 2019 a 2020 do kladných hodnôt, ale stále sa bude pohybovať veľmi blízko nuly. Produkčná medzera je kladná a stále sa zvyšuje. Predpokladá sa, že stúpne z 2,8 % v roku 2018 na 4,3 % v roku 2020. Štrukturálne reformy V národnom programe reforiem (NPR) prijatom 15. apríla 2019 cyperská vláda potvrdila svoj záväzok vykonať rozsiahly program štrukturálnych reforiem, ktorý pomôže zachovať udržateľný rast v dlhodobom horizonte. Hlavné priority reforiem načrtnutých v NPR sa zameriavajú na riešenie problémov uvedených v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny z roku 2018 a v správe o Cypre z roku 2019. V správe o Cypre z roku 2019 sa dospelo k záveru, že tento členský štát celkovo vykonal určitý pokrok pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny z roku 2018. Konkrétne došlo k značnému pokroku pri vykonávaní významných opatrení v kontexte komplexnej stratégie zameranej na zníženie počtu zlyhaných úverov vrátanie posilnenia právnych rámcov pre platobnú neschopnosť, zabavenie a predaj úverov. Cyprus dosiahol určitý pokrok, pokiaľ ide o prístup MSP k finančným prostriedkom, tým, že zaviedol nové finančné nástroje, ako aj prípravou na vykonávanie prvej fázy národného systému zdravotného poistenia. V týchto oblastiach došlo len k obmedzenému pokroku: i) reforma verejnej správy a miestnych samospráv, ii) vykonanie plánovaných projektov privatizácie, iii) riešenie nedostatkov v súdnictve, iv) zriadenie spoľahlivého systému na prenos a vydávanie listov vlastníctva, v) zlepšenie účinnosti verejných služieb zamestnanosti pri oslovovaní mladých ľudí a vi) reforma systému vzdelávania. K žiadnemu pokroku nedošlo, pokiaľ ide o posilnenie dohľadu nad poisťovňami a dôchodkovými fondmi a zjednodušenie administratívnych postupov pri väčších investíciách. Komisia navyše vo februári 2019 dospela k záveru, že Cyprus podlieha nadmernej makroekonomickej nerovnováhe, konkrétne v podobe vysokej úrovne súkromného, verejného a zahraničného dlhu a zlyhaných úverov v kontexte stále relatívne vysokej, hoci klesajúcej, nezamestnanosti a slabého potenciálneho rastu. 4.4. Iné faktory, ktoré Komisia považuje za závažné