Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH,program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport /* KOM/2011/0788 v konečnom znení - 2011/0371 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Európska rada schválila v júni 2010 stratégiu Európa 2020, reformný program zameraný na pomoc Európe zotaviť sa z krízy a vyjsť z nej silnejšia prostredníctvom koordinovanej komplexnej stratégie zameranej na inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast. Vzdelanie a odborná príprava tvoria základ stratégie „Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a integrovaných usmernení pre hospodársku politiku a politiku zamestnanosti v členských štátoch a Európskej únii“[1]. Pravdepodobne žiadny z hlavných či čiastkových cieľov stratégie Európa 2020 sa nedosiahne bez značných investícií do ľudského kapitálu. Päť z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 závisí od modernizácie vzdelania a odbornej prípravy: Mládež v pohybe, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, ako aj Digitálna agenda, Inovácia v Únii a Platforma proti chudobe. Komisia vo svojom oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“[2] poukazuje na to, že existujú možnosti zvýšenia podpory Únie na vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom zlepšovať zručnosti občanov a pomáhať pri riešení vysokej úrovne nezamestnanosti v mnohých členských štátoch. Komisia tiež zdôrazňuje, že pri svojich vonkajších činnostiach sa bude sústreďovať na podporu a ochranu hodnôt Únie v zahraničí, podporovať prechodové a demokratické procesy a zohľadňovať vonkajší rozmer vnútorných politík. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultácie Od začiatku roku 2010 do polovice roka 2011 sa uskutočnili rozsiahle verejné konzultácie a konzultácie so zúčastnenými stranami v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu. Pokiaľ ide o vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež, je možné všimnúť si výrazné zbližovanie stanovísk medzi rôznymi zúčastnenými stranami, s ktorými sa uskutočnili konzultácie, a spoločné prvky príspevkov je možné zhrnúť takto: · veľmi pozitívne hodnotenie výsledkov dosiahnutých v programe celoživotného vzdelávania, programe Mládež v pohybe a programe Erasmus Mundus, · potreba vytvoriť integrovanejší prístup, ktorý je medzi sektormi vzdelávania, a ostatnými programami zameranými na mládež, a medzi rôznymi existujúcimi vysokoškolskými programami Únie, či ide o programy vnútroeurópske (Erasmus), celosvetové (Erasmus Mundus), regionálne (Tempus, Alfa, Edulink), alebo bilaterálne (napríklad s USA a Kanadou), · potreba ustanoviť pevnejšie väzby medzi vývojom politiky a podporovanými činnosťami programu, · význam pokračujúceho zamerania na kvalitu, najmä vo vysokoškolskom vzdelávaní v Únii a mimo nej, · význam udržiavania nástrojov Únie na podporu formálneho, ako aj neformálneho vzdelávania mladých ľudí, a potreba zlepšiť uznávanie výsledkov vzdelávania, · potreba administratívneho zjednodušenia a zefektívnenia činností a priorít, · potreba zlepšiť viditeľnosť programu. Pokiaľ ide o šport, hlavné body, ktoré zdôraznili zainteresované strany, možno zhrnúť takto: · nedostatočná dostupnosť športových a fyzických aktivít na všetkých úrovniach vzdelávania, · nedostatočné uznávanie dobrovoľnej činnosti v športe, · doping ako závažná hrozba spravodlivosti v športových súťažiach, · nedostatočná pozornosť venovaná spoločenskej hodnote športu v porovnaní s jej komerčnými aspektmi, · komerčný tlak ohrozujúci pôvodný význam športu založený na zásadách fair play. Výsledky posúdenia vplyvu Štyrmi posúdeniami vplyvu sa skúmala činnosť troch existujúcich programov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (konkrétne akčný program celoživotného vzdelávania, program Mládež v pohybe a program Erasmus Mundus) a v prípade športu sa preskúmali prípravné opatrenia, o ktorých hlasoval rozpočtový orgán. Vzhľadom na podobnosť cieľov, právneho základu a právomocí Únie v týchto oblastiach sa v každom posúdení skúmajú podobné možnosti: ukončenie existujúcich opatrení alebo programov; ich pokračovanie v súčasnej podobe; podstatné posilnenie ich zamerania na politiku a prepojenie programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programu Erasmus Mundus do jediného zjednodušeného programu. Uprednostnenou možnosťou zistenou v každom zo štyroch posúdení vplyvu je zlúčenie do jediného programu, ktorý je v súlade s oznámením Komisie o viacročnom finančnom rámci prijatým 29. júna 2011. Táto možnosť by bola najviac koherentná a nákladovo efektívna z týchto základných dôvodov: – reaguje na potrebu vyšších investícií Únie do vzdelávania a odbornej prípravy v časoch finančnej a hospodárskej krízy, keďže rast hospodárstva závisí od ponuky vysoko kvalifikovaných pracovníkov a od mobilizácie zručností a kompetenmcií nezamestnaných, – rozvíja a zameriava sa na tie akcie, ktoré sú v súčasných programoch označené ako akcie s najvyššou európskou pridanou hodnotou a najväčšími multiplikačnými účinkami, ktoré majú zreteľný vplyv na európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy, a tým značne zvyšujú návratnosť investícií, – sústredenie úsilia v novej zjednodušenej štruktúre programov umožní vyšší synergický účinok medzi existujúcimi programami a rôznymi sektormi vzdelávania, a tým upevní celoživotný prístup k vzdelávaniu, zvýši súdržnosť a zlepší prístup k potenciálnym príjemcom prostredníctvom jednoduchšieho súboru základných prierezových akcií, – nad rámec spolupráce medzi samotnými vzdelávacími inštitúciami, kladie väčší dôraz na rozhodujúcu úlohu vzdelania a ľudského kapitálu pre inováciu podporou partnerstiev medzi sférou vzdelávania a podnikateľskou sférou, pričom sa zameriava na excelentnosť vo vyučovaní a učení, zamestnateľnosť a podnikanie, – a napokon, znamená racionalizáciu a zjednodušenie plnenia a postupov riadenia, pričom prináša značný potenciál zníženia nákladov na vykonávanie v porovnaní so súčtom nákladov na vykonávanie súčasných programov (t. j. programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programov spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdelávania s tretími krajinami). Zjednodušenie V kontexte viacročného finančného rámca (VFR) je jednou z priorít tohto programu zdôrazniť zefektívnenie, zjednodušenie a prideľovanie finančných prostriedkov na základe výkonnosti. Tento prístup sa v programe „Erasmus pre všetkých“ uplatňuje na základe pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách. Týmto programom sa zníži počet podporovaných činností. V snahe zvýšiť efektívnosť sa v ňom bude využívať viac grantov s paušálnou sadzbou; pre akcie v oblasti mobility sa budú v širokej miere využívať úspešné príklady, ako napr. paušálne granty na mobilitu študentov v rámci programu Erasmus. Národné agentúry už nebudú riadiť individuálnu mobilitu, čím sa zníži administratívna záťaž. Národné agentúry sa stanú hlavným vstupným miestom činností mobility v oblasti vzdelávania a budú otvorené pre mladých ľudí bez ohľadu na to, či sa zúčastňujú ako študenti, stážisti alebo dobrovoľníci. Užívateľská prístupnosť sa zlepší aj pre zúčastňujúce sa inštitúcie vysokoškolského vzdelávania na medzinárodnej úrovni integráciou rôznych programov medzinárodnej spolupráce. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU „Erasmus pre všetkých“ – jednotný program v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu vychádza z cieľov stanovených v článkoch 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a zo zásady subsidiarity. V článku 165 ZFEÚ sa vyzýva, aby Európska únia prijala opatrenia s cieľom „prispievať k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť.“ V článku 166 sa stanovuje, že „Únia uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania“. V oboch článkoch sa stanovuje, že Únia a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti vzdelávania a športu (článok 165 ods. 3) a odborného vzdelávania (článok 166 ods. 3). Ako sa zdôrazňuje v predbežných hodnoteniach programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programu Erasmus Mundus, európska pridaná hodnota programu spočíva v inovačnom a nadnárodnom charaktere realizovaných činností, produktov a partnerstiev, ktoré pomáha rozvíjať v rámci Európy. Podpora úspešnej spolupráce medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy členských štátov, ako aj v oblastiach mládeže a športu, pomôže navrhnúť a vykonávať politiky a postupy, ktoré fungujú a podnecujú k vzájomnej výmene skúseností. V nariadení sa ustanovuje, že pri prijímaní vykonávacích opatrení, najmä opatrenia týkajúceho sa prideľovania finančných prostriedkov, sa uplatňujú postupy preskúmania v súlade s ustanoveniami uvedenými v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Rozhodnutia o výbere sa zašlú Európskemu parlamentu a výboru pre informácie. V nariadení sa zavádza aj delegovanie právomocí na základe článku 290 ZFEÚ. Používanie tohto nového právneho nástroja sa obmedzuje na zmenu a doplnenie ustanovení týkajúcich sa kritérií výkonnosti a na akcie riadené národnými agentúrami. Zo skúseností z predchádzajúcich programov vyplýva, že počas trvania programu môže vzniknúť potreba preskúmania ustanovení článku 13 ods. 7 a článku 22 ods. 2, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, resp. ustanovení o akciách riadených národnými agentúrami. Hlavné zainteresované strany z príslušných oblastí kritizovali nedostatočnú pružnosť programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programu Erasmus Mundus, ako aj skutočnosť, že neexistujú nástroje na úpravu programu podľa meniacich sa potrieb našej spoločnosti. Stanovisko členských štátov sa primerane zohľadňuje prostredníctvom systematických konzultácií s odborníkmi. Tieto konzultácie sa v snahe zabezpečiť vysokú úroveň reprezentatívnosti rozšíria o odborníkov vymenovaných Európskym parlamentom. Komisia bude podľa potreby konzultovať aj s príslušnými zainteresovanými stranami v príslušných oblastiach. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu Komisie na viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020 sa na jednotný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport predpokladá suma 17 299 000 000 EUR (v súčasných cenách), a dodatočná suma z nástrojov okruhu 4, zodpovedajúca výške 1 812 100 000 EUR (v súčasných cenách). Minimálne pridelené finančné prostriedky na sektor S cieľom zabezpečiť, aby sa úroveň finančných prostriedkov pridelených na hlavné kategórie zainteresovaných strán a príjemcov neznížila pod úrovne zaručené programom celoživotného vzdelávania, programom Mládež v pohybe a programom Erasmus Mundus na obdobie rokov 2007 – 2013, vykonávanie programu nebude viesť k nižšiemu prídelu rozpočtových prostriedkov na hlavné sektory vzdelávania ako: – vysokoškolské vzdelávanie: 25 %, – odborné vzdelávanie a príprava a vzdelávanie dospelých: 17 %, z toho vzdelávanie dospelých: 2 %, – školské vzdelávanie: 7 % – mládež: 7 %. 5. ZHRNUTIE NARIADENIA V nariadení sú uvedené ustanovenia pre nový jednotný program zahŕňajúci vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, nazvaný „Erasmus pre všetkých“. Tento program, ktorý vychádza zo širokého uznávania sektorového programu Erasmus, je zameraný na podporu všetkých sektorov vzdelávania (konkrétne vysokoškolské vzdelávanie, odborné vzdelávanie a príprava, vzdelávanie dospelých, vzdelávanie na školách a mládež) z pohľadu celoživotného vzdelávania. Program „Erasmus pre všetkých“ sa sústreďuje na tri druhy kľúčových akcií, a to na nadnárodnú a medzinárodnú mobilitu študentov, mladých ľudí, učiteľov a zamestnancov v oblasti vzdelávania; spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami v oblasti inovácie a osvedčených postupov aj prostredníctvom spolupráce s orgánmi pôsobiacimi v oblasti mládeže; a na podporu politických programov, ako aj na podporu posilňovania kapacít v tretích krajinách, vrátane prístupových krajín, s osobitným dôrazom na susedské krajiny a medzinárodný politický dialóg. V súlade s oznámením „Rozpočet stratégie Európa 2020“ budú do programu „Erasmus pre všetkých“ zlúčené existujúce medzinárodné programy (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink and Alfa) a programy spolupráce s priemyselnými krajinami. Na tento účel bude rozpočet doplnený o finančné prostriedky pochádzajúce z rozličných nástrojov vonkajšej spolupráce. Finančné prostriedky sa sprístupnia vo forme dvoch viacročných príspevkov na pokrytie 4, resp. 3 rokov v záujme zaručenia stability a predvídateľnosti. Tieto príspevky by mali vychádzať z priorít vonkajšej činnosti EÚ, prípadne aj z rozvojových cieľov. V prípade závažných nepredvítateľných okolností alebo dôležitých politických zmien bude možné ich výšku upraviť vzhľadom na význam zmien politických priorít. Excelentnosť vo výučbe a výskume v európskych štúdiách rieši osobitný článok o programe „Jean Monnet“. Športu je venovaná kapitola, ktorá je zameraná na boj proti dopingu, násiliu a rasizmu, a ktorá podporuje nadnárodné činnosti na podporu dobrého riadenia a správy športových organizácií. Zavádza sa nový finančný nástroj – nástroj záruk na pôžičky – určený osobitne pre študentov, ktorí si chcú druhý stupeň vysokoškolského vzdelania dokončiť v inej európskej krajine. Finančné prostriedky na takéto štúdium sa v súčasnosti získavajú ťažko, pretože národné granty a pôžičky sa často nedajú preniesť cez hranice štátu, prípadne nie sú na druhom stupni vysokoškolského štúdia dostupné a bankové pôžičky sú neúnosne drahé. V snahe vyriešiť tieto problémy EÚ poskytne čiastočnú záruku finančným inštitúciám (bankám alebo iným subjektom poskytujúcim študentské pôžičky), ktoré budú súhlasiť s poskytnutím pôžičiek na štúdium druhého stupňa vysokoškolského štúdia v inej účastníckej krajine za podmienok prijateľných pre študentov. Pokiaľ ide o riadenie, program bude riadený v súlade so zásadou nepriameho riadenia. Zodpovednosť sa bude deliť medzi členské štáty a Komisiu. Za hlavnú časť finančných prostriedkov, najmä za prostriedky pridelené na akcie v oblasti mobility a spolupráce, budú zodpovedať národné agentúry. Riadenie väčších projektov spolupráce, politickú podporu, sieť Eurydice, ako aj činnosti programu „Jean Monnet“ a programu v oblasti športu Komisia deleguje na výkonnú agentúru. Komisia preto môže na základe analýzy nákladov a prínosov využívať na realizáciu programu „Erasmus pre všetkých“ na obdobie rokov 2014 – 2020 existujúcu výkonnú agentúru v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003[3] z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva. 2011/0371 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[4], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[5], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[6] z 29. júna 2011 sa požaduje jednotný program v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, zahŕňajúci medzinárodné aspekty vysokoškolského vzdelávania, ktorý spája akčný program celoživotného vzdelávania, ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES z 15. novembra 2006[7], a program Mládež v pohybe, ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES z 15. novembra 2006[8], akčný program Erasmus Mundus, ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES zo 16. decembra 2008[9], program ALFA III, ustanovený nariadením č. 1905/2006/ES z 18. decembra 2006[10], a programy TEMPUS a EDULINK, s cieľom zabezpečiť vyššiu efektívnosť, výraznejšie strategické zameranie a súčinnosť, ktorá sa má uplatniť medzi rôznymi aspektmi jednotného programu. Ako súčasť tohto jednotného programu sa ďalej navrhuje šport. (2) V priebežných hodnotiacich správach existujúceho programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programu Erasmus Mundus, a vo verejných konzultáciách o budúcnosti činnosti Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako aj vysokoškolského vzdelávania, sa zistila vysoká, a v niektorých ohľadoch rastúca potreba pokračujúcej spolupráce a mobility v týchto oblastiach na európskej úrovni. V hodnotiacich správach sa zdôraznila dôležitosť vytvorenia pevnejších väzieb medzi programami Únie a rozvojom politiky v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, vyjadrilo sa želanie, aby činnosť Únie bola lepšie štruktúrovaná v záujme vyššieho súladu s paradigmou celoživotného vzdelávania, a presadzoval sa jednoduchší, užívateľsky prístupnejší a pružnejší prístup k vykonávaniu tejto činnosti a ukončenie roztrieštenosti medzinárodných programov spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdelávania. (3) Široké uznávanie značky Erasmus v radoch širokej verejnosti v členských štátoch a v účastníckych tretích krajinách ako synonyma mobility študujúcich v Únii si zasluhuje rozsiahlejšie využívanie tejto značky hlavnými sektormi vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu. (4) Verejné konzultácie o strategických voľbách Únie pri vykonávaní nových právomocí EÚ v oblasti športu a hodnotiaca správa o prípravných opatreniach v oblasti športu poskytli užitočnú orientáciu, pokiaľ ide o prioritné oblasti činnosti Únie, a ukázali pridanú hodnotu, ktorú môže Únia priniesť pri podpore činností zameraných na budovanie, využívanie a šírenie skúseností a poznatkov o rôznych problémoch, ktoré negatívnym spôsobom vplývajú na šport na európskej úrovni. (5) V Európskej stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (stratégia Európa 2020) sa vymedzuje stratégia rastu Únie pre nadchádzajúce desaťročie na podporu inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, stanovujúca päť ambicióznych cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, najmä v oblasti vzdelávania, s cieľom znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky pod 10 % a umožniť, aby najmenej 40 % osôb vo veku od 30 do 34 rokov malo ukončené vysokoškolské vzdelanie[11]. To sa týka aj jej hlavných iniciatív, najmä Mládež v pohybe[12] a Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta[13]. (6) Rada Európskej únie predložila 12. mája 2009 výzvu na zriadenie strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), ktorým sa stanovujú štyri strategické ciele v snahe riešiť náročné úlohy, ktoré zostávajú pri vytváraní znalostnej Európy a pri sprístupňovaní celoživotného vzdelávania pre všetkých. (7) V súlade s článkami 8 a 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj článkami 21 a 23 Charty základných práv program podporuje rovnosť medzi ženami a mužmi a boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. (8) Program by mal obsahovať silný medzinárodný rozmer, najmä pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie, a nielen zvyšovať kvalitu európskeho vysokoškolského vzdelávania pri presadzovaní širších cieľov strategického rámca ET 2020 a atraktívnosti Únie ako študijnej destinácie, ale aj podporovať porozumenie medzi ľuďmi a prínos k udržateľnému rozvoju vysokoškolského vzdelávania v tretích krajinách. (9) Obnovený rámec spolupráce v oblasti mládeže (2010 – 2018)[14] by mal považovať všetkých mladých ľudí za zdroj pre spoločnosť a rešpektovať ich právo zúčastňovať sa na rozvoji politík, ktoré majú na nich dosah, prostredníctvom nepretržitého štruktúrovaného dialógu medzi subjektmi prijímajúcimi rozhodnutia a mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami na všetkých úrovniach. (10) V snahe podporiť mobilitu, rovnosť a špičkovú kvalitu štúdia by Únia mala zriadiť Európsky nástroj záruk na pôžičky, aby študentom bez ohľadu na ich sociálne zázemie umožnila absolvovať štúdium druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania v inej účastníckej krajine. Tento nástroj by mal byť k dispozícii finančným inštitúciám, ktoré budú súhlasiť s poskytnutím pôžičiek na štúdium druhého stupňa vysokoškolského štúdia v inej účastníckej krajine za podmienok prijateľných pre študentov. (11) Členské štáty by sa mali snažiť prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok správneho fungovania programu. Z toho tiež vyplýva, že víza pre účastníkov by sa mali vydávať bez meškania, v snahe zabezpečiť, aby žiadny účastník nevynechal čiastočne alebo úplne štúdium, program odbornej prípravy alebo výmeny, a aby nedošlo k zrušeniu akcií a projektov v oblasti mobility. V súlade s článkom 19 smernice Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby[15] sa členské štáty podnecujú, aby zaviedli zrýchlené postupy prijímania. (12) V oznámení „Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania“ je stanovený rámec, v ktorom Európska únia, členské štáty a vysokoškolské vzdelávacie inštitúcie môžu spolupracovať s cieľom zvýšiť počet absolventov, zlepšiť kvalitu vzdelávania a maximalizovať prínos, ktorým vysokoškolské vzdelávanie a výskum môžu pomôcť našim ekonomikám a spoločnostiam tak, aby vyšli z krízy silnejšie. (13) V Bolonskej deklarácii, ktorú 19. júna 1999 podpísali ministri školstva 29 európskych krajín, sa ustanovil medzivládny proces zameraný na vytvorenie „európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania“, ktorý vyžaduje podporu na úrovni EÚ. (14) V obnovenom kodanskom procese (2011 – 2020) sa vymedzila náročná a globálna vízia politiky odborného vzdelávania a prípravy v Európe a žiadala podpora zo vzdelávacích programov Únie pre dohodnuté priority vrátane medzinárodnej mobility a reforiem realizovaných členskými štátmi. (15) Je potrebné posilniť intenzitu a rozsah európskej spolupráce medzi školami, ako aj mobility pracovníkov škôl a študujúcich sa s cieľom riešiť priority stanovené v agende pre európsku spoluprácu v školstve pre 21. storočie[16], a to zlepšiť kvalitu školského vzdelávania v Únii v oblastiach rozvoja kompetencií, zlepšiť rovnosť a začlenenie v školských systémoch a inštitúciách, ako aj posilniť profesiu učiteľa a vedenie škôl[17]. V tejto súvislosti by sa osobitná pozornosť mala venovať strategickým cieľom týkajúcim sa predčasného ukončenia školskej dochádzky, zlepšenia výsledkov v základných zručnostiach, zlepšenia účasti a kvality vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve[18], ako aj cieľom posilnenia odbornej spôsobilosti školských učiteľov a vedenia školy[19] a zlepšenia šancí na vzdelanie detí s prisťahovaleckým pôvodom a so spoločensko-ekonomickým znevýhodnením[20]. (16) Cieľom obnoveného Európskeho programu pre vzdelávanie dospelých, zahrnutého v uznesení Rady z [….][21], je umožniť, aby všetci dospelí rozvíjali a zlepšovali svoje zručnosti a kompetencie počas života, pričom osobitná pozornosť sa venuje zlepšeniu vzdelávania poskytovaného veľkému počtu Európanov s nízkou kvalifikáciou, na ktorých sa zameriavajú ciele stratégie Európa 2020. (17) Činnosť Európskeho fóra mládeže, národných informačných centier pre uznávanie dokladov o akademickom vzdelaní (NARIC), sietí Eurydice, Euroguidance a Eurodesk, ako aj národných podporných stredísk pre akciu eTwinning, národných stredísk Europass a národných informačných úradov v susedských krajinách, je podstatná pre dosiahnutie cieľov tohto programu, najmä poskytovaním pravidelných a aktualizovaných informácií o rôznych oblastiach ich činnosti Komisii a šírením výsledkov programu v Únii a v tretích účastníckych krajinách. (18) Je potrebné posilniť spoluprácu medzi programom a medzinárodnými organizáciami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, najmä s Radou Európy. (19) Program by mal prispievať k rozvoju excelentnosti v štúdiách európskej integrácie na celom svete; mal by predovšetkým podporovať inštitúcie s európskou štruktúrou riadenia, ktoré sú neziskovými organizáciami, poskytujú uznávané akademické tituly a ktoré pokrývajú celé spektrum oblastí politík, ktoré sú v záujme Únie. (20) V oznámení Komisie o rozvíjaní európskeho rozmeru v športe[22] z 18. januára 2011 sa uvádzajú predstavy Komisie o činnosti na úrovni Únie v oblasti športu po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy a navrhuje sa zoznam konkrétnych akcií pre Komisiu a členské štáty v troch širokých kapitolách: spoločenská úloha športu, hospodársky rozmer športu a organizácia športu. (21) Vyššia transparentnosť kvalifikácií a kompetencií a rozsiahlejšie prijímanie nástrojov Únie by mali uľahčiť mobilitu v rámci Európy na účely celoživotného vzdelávania, a tým prispieť k rozvoju kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy a takisto uľahčiť mobilitu medzi krajinami, ako aj jednotlivými sektormi na účely zamestnania. Umožniť mladým študentom (vrátane študentov odborného vzdelávania a prípravy) prístup k metódam, postupom a technológiám používaným v iných krajinách môže zlepšiť ich zamestnateľnosť v odvetviach svetovej ekonomiky a zároveň zvýšiť atraktívnosť pracovných miest vyžadujúcich medzinárodné skúsenosti. (22) Na tento účel sa odporúča rozšíriť používanie jednotného rámca pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004[23], európskeho kvalifikačného rámca (EQF) na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008[24], európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009[25], ako aj európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS). (23) V snahe zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a zvýšiť synergie komunikačných aktivít realizovaných na podnet Komisie, zdroje pridelené na komunikáciu podľa tohto nariadenia budú prispievať aj k zahrnutiu inštitucionálnej komunikácie politických priorít Európskej únie za predpokladu, že súvisia so všeobecnými cieľmi tohto nariadenia. (24) Je potrebné zabezpečiť európsku pridanú hodnotu všetkých akcií vykonávaných v rámci programu a súčinnosť s činnosťami členských štátov v súlade s článkom 167 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a s ostatnými činnosťami, najmä v oblasti kultúry, výskumu, priemyselnej politiky a politiky súdržnosti, politiky rozširovania a zahraničných vzťahov. (25) Účinné riadenie výkonnosti, zahŕňajúce hodnotenie a monitorovanie, si vyžaduje vypracovanie osobitných ukazovateľov výkonnosti, ktoré je možné merať dlhodobo a ktoré sú realistické a zároveň zohľadňujú aj logiku intervencie; a ktoré sú dôležité pre príslušnú hierarchiu cieľov a aktivít. (26) Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania programu stanovuje finančné krytie predstavujúce základný referenčný bod v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z XX/YY/201Z medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových záležitostiach a riadnom finančnom hospodárení pre rozpočtový orgán v rámci každoročného rozpočtového postupu. (27) Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa rozdelenie rozpočtu medzi členské štáty na akcie riadené národnými agentúrami malo zakladať. (28) Kandidátske krajiny na vstup do Únie a krajiny EZVO, ktoré sú členmi EHP, sa môžu podieľať na programoch Únie na základe rámcových dohôd, rozhodnutí Asociačnej rady alebo podobných dohôd. (29) Švajčiarska konfederácia sa môže podieľať na programoch Únie v súlade s dohodou, ktorá sa má podpísať medzi Úniou a touto krajinou. (30) Európska komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v spoločnom oznámení o novej reakcii na meniace sa Susedstvo[26] načrtli, okrem iného, cieľ ďalej uľahčovať účasť krajín Susedstva na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvárať budúci vzdelávací program susedským krajinám. (31) Finančné záujmy Európskej únie by mali byť chránené primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania, odhaľovania a preskúmavania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne využitých finančných prostriedkov, a tam, kde je to vhodné, aj udeľovania sankcií. Kým vonkajšia pomoc Únie má rastúce potreby financovania, hospodárska a rozpočtová situácia Únie obmedzuje zdroje dostupné pre túto pomoc. Komisia by sa preto mala snažiť o čo najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov, najmä využívaním finančných nástrojov s pákovým efektom. (32) Komisia vo svojom oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“ z 29. júna 2011 zdôraznila svoj záväzok zjednodušiť financovanie Únie. Zriadenie jednotného programu pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport by malo zabezpečiť významné zjednodušenie, racionalizáciu a synergický účinok pri riadení programu. Vykonávanie by sa malo ďalej zjednodušiť používaním jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo financovania s paušálnou sadzbou, ako aj znížením formálnych požiadaviek na príjemcov a členské štáty. (33) S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas celej dĺžky trvania programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v zmysle článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, a s akciami riadenými národnými agentúrami. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce viedla vhodné konzultácie, vrátane tých na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (34) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky pre vykonávanie tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. (35) Vykonávacie právomoci týkajúce sa pracovného programu by sa mali plniť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[27]. (36) Je vhodné zabezpečiť správne ukončenie programu, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných mechanizmov jeho riadenia, akým je financovanie technickej a administratívnej pomoci. Od 1. januára 2014 by technická a administratívna pomoc mala v prípade potreby zabezpečovať riadenie akcií, ktoré do konca roka 2013 ešte neboli skončené v rámci predchádzajúcich programov, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 1 Rozsah pôsobnosti programu 1. Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „Erasmus pre všetkých“ (ďalej len „program“). 2. Program sa realizuje v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. 3. Program sa zaoberá vzdelávaním na všetkých úrovniach z pohľadu celoživotného vzdelávania, najmä vysokoškolským vzdelávaním, odborným vzdelávaním a prípravou, vzdelávaním dospelých, vzdelávaním na školách a mládežou. 4. Obsahuje medzinárodný rozmer v súlade s článkom 21 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a bude podporovať aj činnosti v oblasti športu. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1. „celoživotné vzdelávanie“ je všetko všeobecné vzdelávanie, odborné vzdelávanie a príprava, neformálne a informálne vzdelávanie, ktoré človek absolvuje počas života a ktorého výsledkom je zlepšenie vedomostí, zručností a kompetencií z osobného, občianskeho, spoločenského a/alebo profesijného hľadiska, vrátane poskytovania služieb profesijnej orientácie a poradenstva; 2. „neformálne prostredie“ je kontext vzdelávania, ktorý je často plánovaný a organizovaný, ale nie je súčasťou formálneho systému vzdelávania a odbornej prípravy; 3. „vzdelávacia mobilita“ je fyzický presun do inej krajiny ako je krajina pobytu s cieľom študovať, vykonávať odbornú prípravu alebo inú vzdelávaciu činnosť vrátane stáží a neformálneho vzdelávania, alebo výučby alebo účasti v nadnárodných činnostiach profesijneho rozvoja. Môže zahŕňať prípravu v jazyku hostiteľskej krajiny. Mobilita v oblasti vzdelávania zahŕňa aj výmeny mládeže a činnosti nadnárodného profesijného rozvoja, do ktorých sú zapojení pracovníci s mládežou; 4. „spolupráca v oblasti inovácie a osvedčených postupov“ sú projekty nadnárodnej spolupráce zahŕňajúce organizácie pôsobiace v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy a/alebo mládeže, kam môžu patriť aj iné organizácie; 5. „podpora reformy politiky“ je akýkoľvek druh činnosti zameranej na podporu a uľahčenie modernizácie systémov vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom procesu spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti politiky, najmä otvorenej metódy koordinácie; 6. „virtuálna mobilita“ je súbor činností podporovaných informačnými a komunikačnými technológiami, ktoré sú organizované na inštitucionálnej úrovni na realizáciu alebo uľahčenie medzinárodných spoločných skúseností s vyučovaním a/alebo učením sa; 7. „pracovníci v oblasti vzdelávania“ sú osoby, ktoré sú na profesionálnom alebo dobrovoľnom základe zapojené do procesu vzdelávania, odbornej prípravy alebo neformálneho vzdelávania mládeže. Môžu zahŕňať učiteľov, školiteľov, vedenie školy, pracovníkov s mládežou a nepedagogických pracovníkov; 8. „pracovník s mládežou“ je profesionálny alebo dobrovoľný pracovník zapojený do neformálneho vzdelávania; 9. „mladí ľudia“ sú osoby vo veku od trinásť do tridsať rokov; 10. „inštitúcia vysokoškolského vzdelávania“ je: (a) akýkoľvek druh inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo postupmi, ktorá ponúka uznávané tituly alebo iné uznávané kvalifikácie terciárneho stupňa, bez ohľadu na to, ako sa dané zariadenie nazýva; (b) akákoľvek inštitúcia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo postupmi, ktorá ponúka odborné vzdelávanie alebo prípravu na terciárnom stupni; 11. „škola“ sú všetky druhy inštitúcií, ktoré poskytujú všeobecné (predškolské, základné alebo stredoškolské), odborné a technické vzdelanie; 12. „akademická inštitúcia“ je každá vzdelávacia inštitúcia, ktorá sa venuje vzdelávaniu a výskumu; 13. „odborné vzdelávanie“ je každá forma počiatočného odborného vzdelávania alebo prípravy vrátane technickej a odbornej výučby a učňovského vzdelávania, ktorá prispieva k dosiahnutiu odbornej kvalifikácie uznávanej príslušnými orgánmi v členskom štáte, v ktorom sa získa, ako aj každé ďalšie odborné vzdelávanie alebo príprava, ktorú človek absolvuje počas svojho pracovného života; 14. „vzdelávanie dospelých“ je každá forma vzdelávania dospelých okrem odborného, pričom môže mať formálny, neformálny alebo informálny charakter; 15. „spoločný diplom“ je integrovaný študijný program poskytovaný aspoň dvoma inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, ktorý vedie k jedinému diplomu vydanému a uznávanému oficiálne v krajinách, v ktorých sa účastnícke inštitúcie nachádzajú; 16. „dvojitý/viacnásobný akademický titul“ je študijný program poskytovaný najmenej dvoma (dvojitý) alebo viacerými (viacnásobný) inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, po ktorého absolvovaní dostáva študent osobitný diplom z každej zúčastnenej inštitúcie; 17. „činnosť mládeže“ je mimoškolská činnosť (napríklad mládežnícke výmeny, dobrovoľnícka práca) vykonávaná mladou osobou individuálne alebo v skupine, charakterizovaná prístupom, ktorý sa zakladá na neformálnom vzdelávaní; 18. „partnerstvo“ je dohoda medzi skupinou inštitúcií alebo organizácií z rôznych členských štátov na výkon spoločných európskych činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže alebo dohoda, ktorou sa zakladá formálna alebo informálna sieť v príslušnej oblasti. V prípade športu ide o dohodu s jednou alebo viacerými tretími stranami, ako sú profesionálne športové organizácie alebo sponzori v rôznych členských štátoch s cieľom získať dodatočné zdroje na podporu získania požadovaných výsledkov programu; 19. „podnik“ je každý podnik zapojený do hospodárskej činnosti vo verejnom alebo súkromnom sektore, bez ohľadu na veľkosť, právne postavenie alebo odvetvie hospodárstva, v ktorom pôsobí, vrátane sociálneho hospodárstva; 20. „zručnosti“ sú spôsobilosť uplatňovať vedomosti a využívať know how na splnenie úloh a riešenie problémov; 21. „kompetencia“ je preukázaná schopnosť zodpovedne a samostatne používať vedomosti, zručnosti a postoje vo vzdelávacom, sociálnom a profesionálnom kontexte. 22. „kľúčové kompetencie“ sú základný súbor vedomostí, zručností a postojov, ktoré potrebujú všetky osoby na osobné uspokojenie a rozvoj, aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a zamestnanosť; 23. „výsledky“ sú údaje, vedomosti a informácie bez ohľadu na ich formu alebo povahu, respektíve či môžu alebo nemôžu byť chránené, ktoré sa vytvárajú v rámci akcie, ako aj s nimi spojené práva vrátane práv duševného vlastníctva; 24. „šírenie výsledkov“ je zverejňovanie výsledkov programu a jeho predchodcov akýmkoľvek vhodným spôsobom určeným na zabezpečenie toho, aby sa výsledky riadne uznávali, preukazovali a vo veľkej miere realizovali; 25. „otvorená metóda koordinácie“ je medzivládna metóda zabezpečujúca rámec spolupráce medzi členskými štátmi, ktorých vnútroštátne politiky je na základe toho možné nasmerovať na plnenie určitých spoločných cieľov. V rámci tohto programu sa otvorená metóda koordinácie vzťahuje na vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež; 26. „nástroje transparentnosti EÚ“ sú nástroje, ktoré pomáhajú zainteresovaným stranám chápať, hodnotiť a podľa potreby uznávať kvalifikácie a výsledky vzdelávania na úrovni Únie; 27. „susedské krajiny“ sú krajiny a územia uvedené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady č. XX/2012 z X. YY. 2012[28], ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva: Alžírsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Moldavsko, Maroko, okupované palestínske územia, Sýria, Tunisko a Ukrajina. Okrem toho, pokiaľ ide o činnosti podporované v oblasti mládeže, sa za susedskú krajinu považuje aj Rusko; 28. „dvojitá kariéra“ je kombinácia vrcholového športového tréningu so všeobecným vzdelávaním alebo prácou. Článok 3 Európska pridaná hodnota 1. Program podporuje len tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu všeobecného cieľa uvedeného v článku 4. 2. Európska pridaná hodnota akcií a činností programu je zabezpečená najmä: (a) ich nadnárodným charakterom, najmä nadnárodnou mobilitou a spoluprácou zameranou na dlhodobý systémový vplyv; (b) ich súčinnosťou a spolupôsobením s ostatnými vnútroštátnymi, medzinárodnými a inými programami a politikami Únie, čo umožňuje dosiahnuť úspory z rozsahu a kritické množstvo; (c) ich prínosom k účinnému využívaniu nástrojov Únie na uznávanie kvalifikácií a dosiahnutie transparentnosti. Článok 4 Všeobecný cieľ programu 1. Cieľom programu je prispievať k cieľom stratégie Európa 2020 a strategického rámca pre vzdelávanie a odbornú prípravu do roku 2020 (ET 2020), vrátane zodpovedajúcich referenčných štandardov ustanovených v týchto nástrojoch, k obnovenému rámcu pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018), k udržateľnému rozvoju tretích krajín v oblasti vysokoškolského vzdelávania a k rozvoju európskeho rozmeru v športe. 2. Jeho zámerom je najmä prispievať k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020: (a) zníženie podielu ľudí, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku; (b) zvýšenie počtu študentov vo veku 30 – 34 rokov, ktorí ukončili vysokoškolské vzdelanie. KAPITOLA II Vzdelávanie, odborná príprava a mládež Článok 5 Špecifické ciele Program sleduje nasledujúce konkrétne ciele v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže: (a) zlepšiť úroveň kľúčových kompetencií a zručností, najmä v súvislosti s ich relevantnosťou pre trh práce a spoločnosť, ako aj účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe, najmä prostredníctvom väčších príležitostí mobility v oblasti vzdelávania pre mladých ľudí, vzdelávajúce sa osoby, pracovníkov a pracovníkov s mládežou, a prostredníctvom lepšej spolupráce medzi vzdelávaním mládeže a trhom práce; – súvisiace ukazovatele: – % účastníkov, ktorí zlepšili svoje kľúčové kompetencie a/alebo svoje zručnosti dôležité pre ich zamestnateľnosť, – % mladých účastníkov, ktorí vyhlásia, že sú lepšie pripravení na účasť na sociálnom a politickom živote; (b) podporovať zlepšovanie kvality, excelentnosť v inovácii a internacionalizáciu na úrovni vzdelávacích inštitúcií, ako aj pri práci s mládežou, najmä zlepšením nadnárodnej spolupráce medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy/mládežníckymi organizáciami a ostatnými zainteresovanými stranami; – súvisiaci ukazovateľ: % organizácií, ktoré sa zúčastnili na programe a vypracovali/prijali inovačné metódy, (c) podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov uznávania a transparentnosti a rozširovaním osvedčených postupov; – súvisiaci ukazovateľ: počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorených metód koordinácie pri rozvoji svojej vnútroštátnej politiky, (d) zlepšiť medzinárodný rozmer vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, najmä vo vysokoškolskom vzdelávaní, zvýšením atraktívnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v Únii a podporou vonkajšej činnosti Únie vrátane jej rozvojových cieľov presadzovaním mobility a spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania EÚ a tretích krajín a zacieleného posilňovania kapacít v tretích krajinách; – súvisiaci ukazovateľ: počet inštitúcií vysokoškolského vzdelávania EÚ zapojených do akcií mobility a spolupráce, (e) zlepšovať výučbu a učenie sa jazykov a podporovať jazykovú rozmanitosť; – súvisiaci ukazovateľ: % účastníkov, ktorí zlepšili svoje jazykové znalosti, (f) podporovať excelentnosť v činnostiach vyučovania a výskumu v európskej integrácii prostredníctvom činností programu Jean Monnet na celom svete podľa článku 10. – súvisiaci ukazovateľ: počet študentov, ktorí získavajú odborné vzdelávanie prostredníctvom činností programu Jean Monnet. Článok 6 Akcie programu 1. V oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže sa ciele programu presadzujú prostredníctvom týchto troch akcií: (a) mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania; (b) spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov; (c) podpora reformy politiky. 2. Osobitné činnosti iniciatívy Jean Monnet sa uvádzajú v článku 10. Článok 7 Mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania 1. Akcia mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania podporuje: a) nadnárodnú mobilitu študentov vysokoškolského a odborného vzdelávania, ako aj mladých ľudí zapojených do neformálnych činností, medzi účastníckymi krajinami podľa článku 18. Táto mobilita môže nadobudnúť formu štúdia v partnerskej inštitúcii, zahraničnej stáže alebo účasti v mládežníckych činnostiach, najmä v dobrovoľníckej práci. Mobilita na magisterskej úrovni sa podporuje nástrojom záruk na študentské pôžičky podľa článku 14 ods. 3; b) nadnárodnú mobilitu pracovníkov v účastníckych krajinách podľa článku 18. Táto mobilita môže nadobudnúť podobu vyučovania alebo účasti na činnostiach profesijného rozvoja v zahraničí. 2. Táto akcia bude podporovať aj medzinárodnú mobilitu študentov, mladých ľudí a pracovníkov do tretích krajín a z tretích krajín v súvislosti s vysokoškolským vzdelávaním, vrátane mobility organizovanej na základe kvalitných spoločných, dvojnásobných alebo viacnásobných titulov alebo spoločných výziev, ako aj v súvislosti s neformálnym vzdelávaním. Článok 8 Spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov 1. Akcia spolupráce v oblasti inovácií a osvedčených postupov podporuje: (a) nadnárodné strategické partnerstvá medzi organizáciami zapojenými do činností vzdelávania, odbornej prípravy a/alebo mládeže, alebo iné príslušné sektory, ktoré vypracúvajú a vykonávajú spoločné iniciatívy a podporujú výmenu skúseností a know how; (b) nadnárodné partnerstvá medzi podnikmi a vzdelávacími inštitúciami v podobe: – znalostných aliancií medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a podnikmi, ktoré podporujú kreativitu, inováciu a podnikavosť, poskytovaním príslušných príležitostí na vzdelávanie vrátane vypracovania nových školských vzdelávacích a študijných programov; – aliancií pre sektorové zručnosti medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a podnikmi, ktoré podporujú zamestnateľnosť, vypracúvajú osobitné školské vzdelávacie a študijné programy pre nové sektory, rozvíjajú inovačné spôsoby odborného vyučovania a vzdelávania a zavádzajú do praxe nástroje uznávania pre celú Úniu. (c) platformy IT podpory, vrátane e-Twinning, ktoré sa vzťahujú na sektory vzdelávania a mládeže a umožňujú partnerské učenie, virtuálnu mobilitu, výmenu osvedčených postupov a otvárajú prístup účastníkom zo susedných krajín. 2. Táto akcia podporuje aj rozvoj, posilňovanie kapacít, regionálnu integráciu, výmenu znalostí a procesy modernizácie prostredníctvom partnerstiev medzi Úniou a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania tretích krajín, ako aj v sektore mládeže, najmä v prípade partnerského učenia a spoločných vzdelávacích projektov, a bude podporovať aj regionálnu spoluprácu, najmä so susedskými krajinami. Článok 9 Podpora reformy politiky 1. Akcia podpora reformy politiky obsahuje činnosti iniciované na úrovni Únie, ktoré sa týkajú: a) činností týkajúcich sa vykonávania politického programu Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (otvorené metódy koordinácie), ako aj bolonského a kodanského procesu a štruktúrovaného dialógu s mladými ľuďmi; b) zavádzania nástrojov transparentnosti Únie v účastníckych krajinách, najmä Europass, európskeho kvalifikačného rámca (EQF), Európskeho systému prenosu a započítavania kreditov (ECTS), Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET), a podpory sietí na úrovni EÚ; c) dialógu v rámci politiky s príslušnými európskymi zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže; d) Európskeho fóra mládeže, národných informačných centier pre uznávanie dokladov o akademickom vzdelaní (NARIC), sietí Eurydice, Euroguidance a Eurodesk, ako aj národných podporných stredísk pre akciu eTwinning, národných stredísk Europass a národných informačných úradov v susedských krajinách a pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, ktoré nie sú úplne zapojené do programu. 2. Táto akcia podporuje aj dialóg v rámci politiky s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. Článok 10 Činnosti programu Jean Monnet Činnosti programu Jean Monnet sú zamerané na: (a) podporu vyučovania a výskumu v oblasti európskej integrácie na celom svete medzi špecializovanými akademikmi, vzdelávajúcimi sa osobami a občanmi, najmä prostredníctvom vytvárania katedier Jean Monnet a iných akademických činností, ako aj poskytovaním pomoci pre ostatné činnosti budovania znalostí v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania; (b) podporu činností akademických inštitúcií alebo združení pôsobiacich v oblasti štúdií európskej integrácie a na podporu značky Jean Monnet pre excelentnosť, (c) podporu nasledujúcich európskych akademických inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu: i) Európsky univerzitný inštitút vo Florencii; ii) College of Europe (v Bruggách a Natoline); (d) podporu politických diskusií a výmen medzi akademickým svetom a tvorcami politiky o prioritách politiky Únie. KAPITOLA III Šport Článok 11 Osobitné ciele Program presadzuje v súlade so všeobecným cieľom tieto osobitné ciele v oblasti športu: (a) riešiť nadnárodné hrozby pre šport, ako doping, dohodnuté zápasy, násilie, rasizmus a intolerancia; – súvisiaci ukazovateľ: % účastníkov, ktorí používajú výsledky cezhraničných projektov na boj proti hrozbám pre šport; (b) podporovať dobrú správu vecí verejných v športe a dvojitú kariéru športovcov; – súvisiaci ukazovateľ: % účastníkov, ktorí používajú výsledky cezhraničných projektov na zlepšenie dobrej správy vecí verejných a dvojitých kariér; (c) podporovať sociálne začlenenie, rovnaké príležitosti a telesnú aktivitu posilňujúcu zdravie prostredníctvom vyššieho zapojenia sa do športu; – súvisiaci ukazovateľ: % účastníkov, ktorí používajú výsledky cezhraničných projektov na zlepšenie sociálneho začlenenia, rovnakých príležitostí a miery účasti. Článok 12 Aktivity 1. Ciele spolupráce v športe sa presadzujú prostredníctvom týchto nadnárodných činností: (a) podpora nadnárodných projektov spolupráce; (b) podpora nekomerčných európskych športových podujatí, v ktorých sú zapojené viaceré európske krajiny; (c) podpora posilňovania informačnej základne pre tvorbu politiky; (d) podpora posilňovania kapacít športových organizácií; (e) dialóg s príslušných európskymi zainteresovanými stranami. 2. Podporované športové činnosti podľa potreby získavajú doplňujúce financovanie prostredníctvom partnerstiev s tretími stranami, napríklad so súkromnými podnikmi. KAPITOLA IV Finančné ustanovenia Článok 13 Rozpočet 1. Finančné krytie na vykonávanie tohto programu od 1. januára 2014 je stanovené na 17 299 000 000 EUR. Na akcie programu sa pridelia tieto sumy: a) 16 741 738 000 EUR na akcie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže podľa článku 6 ods. 1; b) 318 435 000 EUR na činnosti programu Jean Monnet podľa článku 10; c) 238 827 000 EUR na akcie týkajúce sa športu podľa kapitoly III. 2. Navyše k finančnému krytiu uvedenému v odseku 1 a s cieľom podporovať medzinárodný rozmer, najmä v oblasti vysokoškolského vzdelávania sa pridelí orientačná suma vo výške 1 812 100 000 EUR[29] z rôznych externých nástrojov (nástroj financovania rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) na akcie moblity v oblasti vzdelávania do alebo z krajín iných ako sú krajiny podľa článku 18 ods. 1 a na spoluprácu a dialóg v rámci politiky s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia tohto nariadenia. Finacovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom orientačnom plánovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov. Spolupráca s neúčastníckymi krajinami môže byť podľa potreby založená na dodatočných rozpočtových prostriedkoch z partnerských krajín, ktoré sa sprístupnia v súlade s postupmi, ktoré sa dohodnú s týmito krajinami. 3. V súlade s očakávanou pridanou hodnotou troch druhov akcií podľa článku 6 ods. 1 a so zásadami kritického množstva, koncentrácie, efektívnosti a výkonnosti sa suma uvedená v článku 13 ods. 1 rozdelí takto: – [65 %] tejto sumy sa pridelí na mobilitu jednotlivcov v oblasti vzdelávania, – [26 %] tejto sumy sa pridelí na spoluprácu v oblasti inovácií a overených postupov, – [4 %] tejto sumy sa pridelí na podporu reformy politiky, – [3 %] tejto sumy bude pokrývať granty na prevádzku národných agentúr, – [2 %] tejto sumy bude pokrývať administratívne výdavky. 4. Z finančných prostriedkov pridelených na program sa môžu kryť aj výdavky spojené s činnosťami prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov; najmä štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie vrátane komunikácie politických priorít Európskej únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavky spojené s IT, zamerané na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými výdavkami technickej a administratívnej pomoci vynaloženými Komisiou na riadenie programu. 5. Z pridelených finančných prostriedkov sa môžu kryť aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č. 1720/2006/ES, ktorým sa ustanovuje program celoživotného vzdelávania, rozhodnutia č. 1719/2006/ES, ktorým sa ustanovuje program Mládež v pohybe, a rozhodnutia č. 1298/2008/ES, ktorým sa ustanovuje program Erasmus Mundus. V prípade potreby by sa rozpočtové prostriedky mohli zahrnúť do rozpočtu po roku 2020 na krytie podobných výdavkov s cieľom umožniť riadenie akcií, ktoré ešte nie sú dokončené 31. decembra 2020. 6. Finančné prostriedky na mobilitu jednotlivcov v oblasti vzdelávania podľa článku 6 ods. 1 písm. a), s ktorými má hospodáriť národná agentúra, sa prideľujú na základe počtu obyvateľov a nákladov na živobytie v členskom štáte, na základe vzdialenosti medzi hlavnými mestami členských štátov a na základe výkonnosti. Parameter výkonnosti predstavuje 25 % z celkových finančných prostriedkov v súlade s kritériami podľa odsekov 7 a 8. 7. Prideľovanie finančných prostriedkov na základe výkonnosti sa uplatňuje s cieľom podporovať efektívne a účinné využívanie zdrojov. Kritériá používané na meranie výkonnosti sa zakladajú na najnovších dostupných údajoch. Týmito kritériami sú: (a) úroveň ročných realizovaných výstupov, ktoré súvisia s dohodnutými výstupmi a výsledkami; (b) úroveň ročných realizovaných platieb. Tieto kritériá môžu byť podrobené revízii počas obdobia trvania programu v súlade s postupom podľa článku 28 týkajúcim sa delegovaných aktov. 8. Prideľovanie finančných prostriedkov na rok 2014 sa zakladá na najnovších dostupných údajoch o výstupoch a čerpaní rozpočtových prostriedkov v rámci programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v pohybe a programu Erasmus Mundus, realizovaných do 1. januára 2014. 9. Program môže poskytnúť podporu prostredníctvom osobitných inovačných spôsobov financovania, najmä spôsobov stanovených v článku 14 ods. 3. Článok 14 Osobitné spôsoby financovania 1. Komisia realizuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením č. XX/2012 [nariadenie o rozpočtových pravidlách]. 2. Komisia môže vydať spoločné výzvy s tretími krajinami alebo ich organizáciami a agentúrami na spoločné financovanie projektov. Projekty sa môžu hodnotiť a vyberať prostredníctvom spoločných postupov hodnotenia a výberu, ktoré dohodnú zapojené financujúce agentúry, v súlade so zásadami stanovenými v nariadení XX/2012[30] [nariadenie o rozpočtových pravidlách]. 3. Komisia poskytne finančné prostriedky na záruky na pôžičky študentom so sídlom v účastníckej krajine v zmysle článku 18 ods. 1 absolvujúcim úplné magisterské štúdium v inej účastníckej krajine, ktoré sa majú poskytnúť prostredníctvom správcu s mandátom na jeho vykonávanie na základe dohôd o splnomocnení, v ktorých sa stanovujú podrobné pravidlá a požiadavky upravujúce realizáciu finančného nástroja, ako aj príslušné povinnosti strán. Finančný nástroj musí dosahovať súlad s ustanoveniami týkajúcimi sa finančných nástrojov v nariadení o rozpočtových pravidlách a v delegovanom akte, ktorý nahrádza vykonávacie predpisy. Podľa článku 18 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 by sa výnosy a splátky dosiahnuté v rámci záruk mali pripísať k finančnému nástroju. Tento finančný nástroj spolu s trhovými potrebami a jeho prijatím na trhu budú predmetom monitorovania a hodnotenia podľa článku 15 ods. 2. 4. Predpokladá sa, že verejné orgány, ako aj školy, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a organizácie v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, ktoré dostali viac ako 50 % svojich ročných príjmov z verejných zdrojov počas posledných dvoch rokov, majú potrebnú finančnú, odbornú a administratívnu spôsobilosť vykonávať činnosti v rámci programu. Na dokázanie toho nie sú povinné predložiť ďalšiu dokumentáciu. 5. Granty na mobilitu v oblasti vzdelávania pridelené jednotlivcom sú oslobodené od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Tá istá výnimka sa vzťahuje na sprostredkovateľské orgány, ktoré postupujú tieto granty príslušným jednotlivcom. 6. Suma uvedená v článku [127 ods. 1] nariadenia o rozpočtových pravidlách sa nevzťahuje na finančnú podporu na mobilitu v oblasti vzdelávania udelenú jednotlivcom. KAPITOLA V Výsledky v oblasti výkonnosti a rozširovanie informácií Článok 15 Monitorovanie a hodnotenie výkonnosti a výsledkov 1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi pravidelne monitoruje výkonnosť a výsledky programu z hľadiska plnenia jeho cieľov, najmä pokiaľ ide o: (a) európsku pridanú hodnotu podľa článku 3; (b) rozdelenie finančných prostriedkov spojených s hlavnými sektormi vzdelávania s cieľom zabezpečiť do konca programu prideľovanie finančných prostriedkov, ktoré zaručuje významný systémový vplyv. 2. Komisia navyše k pokračujúcemu monitorovaniu vypracuje najneskôr do konca roka 2017 hodnotiacu správu s cieľom posúdiť účinnosť dosahovania cieľov, efektívnosť programu a jeho európsku pridanú hodnotu z hľadiska rozhodnutia o obnovení, úprave alebo pozastavení programu. Hodnotenie sa zameria na možnosti zjednodušenia, vnútornú a vonkajšiu súdržnosť programu, pokračujúcu významnosť všetkých cieľov, ako aj prínos opatrení k prioritám Únie priznaným inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Zohľadnia sa v ňom aj výsledky hodnotení dlhodobého vplyvu predchádzajúcich programov (program celoživotného vzdelávania, Mládež v pohybe, Erasmus Mundus a ostatné medzinárodné programy v oblasti vysokoškolského vzdelávania). 3. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v kapitole VII a povinnosti národných agentúr podľa článku 22, členské štáty predložia Komisii do 31. marca 2017 a do 30. júna 2019 správu o vykonávaní programu a správu o vplyve programu, v uvedenom poradí. Článok 16 Oznamovanie a rozširovanie informácií 1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí rozširovanie informácií, propagáciu a následnú kontrolu v súvislosti a akciami podporovanými v rámci programu, ako aj rozširovanie výsledkov predchádzajúceho programu celoživotného vzdelávania, programu Erasmus Mundus a programu Mládež v pohybe. 2. Príjemcovia podporovaných projektov by prostredníctvom akcií a činností uvedených v článkoch 6, 10 a 12 mali zabezpečiť primerané oznamovanie a rozširovanie získaných výsledkov a vplyvov. 3. Národné agentúry podľa článku 22 vypracujú jednotnú politiku, pokiaľ ide o účinné rozširovanie informácií a využívanie výsledkov činností podporovaných v rámci akcií, ktoré riadia v rámci programu, a pomáhajú Komisii pri všeobecnej úlohe rozširovania informácií o programe a jeho výsledkoch. 4. Verejné a súkromné orgány v hlavných sektoroch vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu, používajú značku Erasmus na účely komunikácie a rozširovania informácií týkajúcich sa programu; táto značka sa spája s týmito hlavnými sektormi vzdelávania: – „Erasmus vysokoškolské vzdelávanie“, spojený so všetkými druhmi vysokoškolského vzdelávania v Európe a na medzinárodnej úrovni, – „Erasmus odborná príprava“, spojený s odborným vzdelávaním a prípravou a so vzdelávaním dospelých, – „Erasmus školy“, spojený so školským vzdelávaním, – „Erasmus účasť mládeže“, spojený s neformálnym vzdelávaním mládeže. 5. Komunikačné činnosti prispievajú aj k oznamovaniu politických priorít Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia. KAPITOLA VI Prístup k programu Článok 17 Prístup 1. V rámci tohto programu môže podať žiadosť každý verejný alebo súkromný orgán pôsobiaci v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu. 2. Komisia a členské štáty zabezpečia pri vykonávaní programu osobitné úsilie na uľahčenie účasti ľudí s ťažkosťami z dôvodov vzdelávania, sociálnych dôvodov, dôvodov pohlavia a fyzických, psychologických, zemepisných, ekonomických a kultúrnych dôvodov. Článok 18 Účasť krajiny 1. Účasť na programe je otvorená pre tieto krajiny (ďalej len „účastnícke krajiny“): (a) členské štáty; (b) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny využívajúce výhody predprístupovej stratégie, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie, stanovenými v príslušných rámcových dohodách, rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách; (c) štáty EZVO, ktoré sú stranou Dohody o EHP, v súlade s ustanoveniami uvedenej dohody; (d) Švajčiarska konfederácia, pokiaľ sa s touto krajinou uzatvorila dvojstranná dohoda, v ktorej sa ustanovuje jej účasť. 2. Účastnícke krajiny uvedené v odseku 1 podliehajú všetkým povinnostiam stanoveným v tomto nariadení vo vzťahu k členským štátom a musia spĺňať všetky úlohy stanovené v tomto nariadení. 3. Program podporuje spoluprácu s partnermi z tretích krajín, najmä s partnermi zo susedských krajín, na akciách a činnostiach podľa článkov 6 a 10. KAPITOLA VII Systém riadenia a auditu Článok 19 Súčinnosť Komisia zabezpečí v spolupráci s členskými štátmi úplný súlad a súčinnosť s: (a) príslušnými politikami Únie, najmä s politikami v oblastiach kultúry a médií, zamestnanosti, zdravia, výskumu a inovácií, podnikania, spravodlivosti, ochrany spotrebiteľa, rozvoja a súdržnosti; (b) ostatnými príslušnými zdrojmi financovania Únie v oblasti politík vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, najmä s Európskym sociálnym fondom a ostatnými finančnými nástrojmi týkajúcimi sa zamestnania a sociálneho začlenenia, Európskym fondom regionálneho rozvoja, výskumnými a inovačnými programami, ako aj s finančnými nástrojmi týkajúcimi sa spravodlivosti, občianstva a zdravia, s programami externej spolupráce a s predvstupovými nástrojmi. Článok 20 Vykonávajúce orgány Program vykonávajú tieto orgány: (g) Komisia na úrovni Únie; (h) národné agentúry na vnútroštátnej úrovni, ktorá sa má vykonávať v účastníckych krajinách podľa článku 18 ods. 1. Článok 21 Národný orgán 1. Do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia členské štáty oznámia Komisii osobu(-y), ktorá(-é) je (sú) splnomocnená(-é) konať v svojom mene ako „národný orgán“ na účely tohto nariadenia, oficiálnym oznámením, ktoré zašle ich stále zastúpenie. V prípade nahradenia národného orgánu počas trvania programu to členský štát okamžite oznámi Komisii tou istou cestou. 2. Členské štáty príjmu všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok správneho fungovania programu vrátane udeľovania víz. 3. Národný orgán do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia určí jediný koordinačný orgán, ďalej nazývaný „národná agentúra“. Národný orgán predloží Komisii primerané ex ante hodnotenie súladu, že národná agentúra spĺňa ustanovenia článku 55 ods. 1 písm. b) bod vi), článku 57 ods. 1, 2 a 3 nariadenia č. XX/2012 a článku X jeho delegovaného nariadenia č. XX/2012, ako aj požiadavky Únie na normy vnútornej kontroly pre národné agentúry a pravidlá riadenia finančných prostriedkov programu na grantovú podporu. 4. Národný orgán určí nezávislý audítorský orgán podľa článku 24. 5. Národný orgán monitoruje riadenie programu a vykonáva nad ním dohľad na vnútroštátnej úrovni. Informuje Komisiu a konzultuje s ňou s dostatočným predstihom pred tým, ako prijme rozhodnutie, ktoré môže mať vplyv na riadenie programu, najmä rozhodnutie týkajúce sa jeho národnej agentúry. 6. Národný orgán zakladá svoje ex ante hodnotenie súladu na vlastných kontrolách a auditoch, a/alebo na kontrolách a auditoch vykonaných nezávislým orgánom podľa článku 24. 7. V prípade, že národná agentúra určená pre program je tá istá ako národná agentúra určená pre predchádzajúci program celoživotného vzdelávania alebo program Mládež v pohybe, rozsah kontrol a auditov pre ex ante hodnotenie súladu sa môže obmedzovať na požiadavky, ktoré sú nové a špecifické pre program. 8. V prípade, že Komisia na základe svojho hodnotenia ex ante hodnotenia súladu odmietne určiť národnú agentúru, národný orgán zabezpečí prijatie potrebných nápravných opatrení, aby orgán určený ako národná agentúra spĺňal minimálne požiadavky stanovené Komisiou, alebo určí iný orgán ako národnú agentúru. 9. Národný orgán poskytne primerané spolufinancovanie pre operácie svojej národnej agentúry s cieľom zabezpečiť, aby sa program riadil s ohľadom na uplatniteľné pravidlá Únie. 10. Národný orgán na základe ročného vyhlásenia národnej agentúry o vierohodnosti, nezávislého audítorského stanoviska k nemu a analýzy súladu a výkonnosti národnej agentúry vykonanej Komisiou informuje Komisiu každoročne do 30. októbra o svojich činnostiach monitorovania činností programu a dohľadu nad nimi. 11. Národný orgán preberá zodpovednosť za správne hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie postúpenými Komisiou národnej agentúre na podporu vo forme grantov, ktorá sa má poskytnúť na základe programu. 12. V prípade akejkoľvek nezrovnalosti, nedbalosti alebo podvodu priraditeľnému národnej agentúre, ako aj v prípade závažných nedostatkov alebo nedostatočnej výkonnosti národnej agentúry, a ak to vedie k uplatneniu si nárokov Komisie voči národnej agentúre, národný orgán zodpovedá Komisii za finančné prostriedky, ktoré nie sú získané späť. 13. V prípadoch uvedených v odseku 11 môže národný orgán odvolať národnú agentúru buď z vlastného podnetu alebo na žiadosť Komisie. V prípade, že národný orgán chce odvolať národnú agentúru z iných opodstatnených dôvodov, oznámi to Komisii najmenej šesť mesiacov pred stanoveným dátumom ukončenia mandátu národnej agentúry. V takom prípade sa národný orgán a Komisia oficiálne dohodnú na osobitných a včasných prechodných opatreniach. 14. V prípade odvolania vykoná národný orgán potrebné kontroly týkajúce sa finančných prostriedkov Únie zverených odvolanej národnej agentúre a zabezpečí nerušený prevod týchto finančných prostriedkov, ako aj všetkých dokumentov a nástrojov riadenia požadovaných na riadenie programu, na novú národnú agentúru. Národný orgán poskytne odvolanej agentúre potrebnú finančnú podporu na pokračovanie plnenia jej zmluvných záväzkov voči príjemcom programu a Komisii, a to až do prevodu týchto záväzkov na novú národnú agentúru. Článok 22 Národná agentúra 1. Národná agentúra: (a) má právnu subjektivitu, alebo je súčasťou subjektu, ktorý má právnu subjektivitu, a vzťahuje sa na ňu právo príslušného členského štátu. Ministerstvo nemôže byť určené ako národná agentúra; (b) má primeranú kapacitu na riadenie, pracovníkov a infraštruktúru na úspešné plnenie jej úloh, pričom zabezpečuje efektívne a účinné riadenie programu a správne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie; (c) má prevádzkové a právne prostriedky na uplatňovanie administratívnych pravidiel, zmluvných pravidiel a pravidiel finančného riadenia stanovených na úrovni Únie; (d) poskytuje primerané finančné záruky, vydané prednostne verejným orgánom, zodpovedajúce úrovni finančných prostriedkov Únie, na spravovanie ktorých bude vyzvaná; (e) je určená na obdobie trvania programu. 2. Národná agentúra zodpovedá za určité akcie programu riadené na vnútroštátnej úrovni v súlade s článkom 55 ods. 1 písm. b bod vi) nariadenia č. XXX/2012 [budúce nariadenie o rozpočtových pravidlách] a článkom X jej delegovaného nariadenia č. XXX/2012 [budúce vykonávacie predpisy]. Týmito akciami sú: (a) všetky akcie programu v rámci kľúčovej akcie Mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania, s výnimkou mobility organizovanej na základe spoločného alebo dvojnásobného/viacnásobného titulu a systému záruk na úvery Únie; (b) akcia programu Strategické partnerstvá v rámci kľúčovej akcie Spolupráca pre inováciu a overené postupy; (c) riadenie základných činností v kľúčovej akcii Podpora pre reformu politiky. 3. Národná agentúra zodpovedá za riadenie všetkých etáp existencie projektov príslušných akcií programu podľa bodu 2, s možnou výnimkou rozhodnutia o výbere a pridelení prostriedkov pre strategické partnerstvá uvedené v tom istom odseku. 4. Národná agentúra vydá grantovú podporu príjemcom buď formou dohody o grante alebo rozhodnutia o grante, ako Komisia stanoví pre príslušnú akciu programu. 5. Národná agentúra raz ročne podáva Komisii a svojmu národnému orgánu správy v súlade s ustanoveniami uvedenými v článku 57 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách č. XX/2012. Národná agentúra zodpovedá za realizáciu komentárov vydaných Komisiou v nadväznosti na jej analýzu vyhlásenia národnej agentúry o vierohodnosti, ako aj nezávislého audítorského stanoviska k nemu. 6. Národná agentúra nesmie bez predchádzajúceho písomného schválenia národného orgánu a Komisie delegovať na tretiu stranu žiadnu úlohu programu ani plnenie rozpočtu, ktoré jej boli zverené. Národná agentúra si zachováva výhradnú zodpovednosť za úlohy delegované na tretiu stranu. 7. V prípade nahradenia národnej agentúry zrušená národná agentúra zostáva právne zodpovedná za plnenie jej zmluvných záväzkov voči príjemcom programu a Komisii až do prevodu týchto záväzkov na novú národnú agentúru. 8. Národná agentúra zodpovedá za riadenie a ukončovanie finančných dohôd týkajúcich sa predchádzajúceho programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v pohybe (2007 – 2013), ktoré budú na začiatku programu ešte otvorené. Článok 23 Európska komisia 1. Komisia do dvoch mesiacov od doručenia ex ante hodnotenia súladu podľa článku 21 ods. 3 od národného orgánu prijme, podmienečne prijme alebo zamietne určenie národnej agentúry. Komisia uzatvorí zmluvný vzťah s národnou agentúrou až po prijatí ex ante hodnotenia súladu. V prípade podmienečného prijatia môže Komisia uplatniť v rámci svojho zmluvnému vzťahu s národnou agentúrou primerané preventívne opatrenia. 2. Komisia oficiálne potvrdí právne povinnosti v súvislosti s finančnými dohodami, ktoré sa týkajú predchádzajúceho programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v pohybe (2007 – 2013) a ktoré sú na začiatku programu ešte otvorené, na základe jej prijatia ex ante hodnotenia súladu národnej agentúry určenej pre program. 3. Dokument, ktorý upravuje zmluvný vzťah medzi Komisiou a národnou agentúrou: (a) stanovuje normy vnútornej kontroly pre národné agentúry a pravidlá riadenia finančných prostriedkov Únie na grantovú podporu realizovanú národnými agentúrami; (b) obsahuje pracovný program národnej agentúry, obsahujúci aj úlohy národnej agentúry, ktorej sa poskytuje podpora EÚ, týkajúce sa riadenia; (c) stanovuje požiadavky na národnú agentúru, týkajúce sa podávania správ. 4. Komisia ročne sprístupní národnej agentúre tieto finančné prostriedky programu: (a) finančné prostriedky na grantovú podporu v členskom štáte pre akcie programu, ktorých riadenie je zverené národnej agentúre; (b) finančný príspevok na podporu úloh národnej agentúry pri riadení programu. Tento príspevok sa poskytne vo forme príspevku s paušálnou sadzbou na prevádzkové náklady národnej agentúry. Určí sa na základe výšky finančných prostriedkov Únie zverených národnej agentúre. 5. Komisia stanoví požiadavky na pracovný program národnej agentúry. Komisia sprístupní národnej agentúre finančné prostriedky programu až po formálnom schválení príslušného pracovného programu národnej agentúry Komisiou. 6. Komisia preskúma vnútroštátny systém riadenia a kontroly na základe požiadaviek na dodržiavanie podmienok národnými agentúrami podľa článku 21 ods. 3, najmä na základe posúdenia ex ante hodnotenia súladu národného orgánu, ročného vyhlásenia národnej agentúry o vierohodnosti a stanoviska nezávislého audítorského orgánu k nemu, s náležitým zohľadnením ročných informácií národného orgánu o ním vykonanom monitorovaní činností programu a dohľade nad nimi. 7. Komisia na základe svojho posúdenia ročného vyhlásenia o vierohodnosti a stanoviska nezávislého audítorského orgánu k nemu zašle svoje stanovisko a zistenia vo vzťahu k nim národnej agentúre a národnému orgánu. 8. V prípade, že Komisia nemôže prijať vyhlásenie národnej agentúry o vierohodnosti alebo stanovisko nezávislého audítorského orgánu k nemu, alebo v prípade neúspešnej realizácie komentárov Komisie národnou agentúrou môže Komisia vykonať preventívne a nápravné opatrenia potrebné na ochranu finančných záujmov Únie v zmysle článku 57 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách č.°XX/2012. 9. Komisia organizuje pravidelné stretnutia so sieťou národných agentúr s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie programu vo všetkých účastníckych krajinách. 10. Komisia môže požiadať, aby národné orgány určili inštitúcie alebo organizácie, alebo druhy takýchto inštitúcií a organizácií, ktoré sa považujú za oprávnené na účasť na konkrétnych akciách programu na ich príslušných územiach. Článok 24 Audítorský orgán 1. Nezávislý audítorský orgán vydáva audítorské stanovisko k ročnému vyhláseniu hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti podľa článku 57 ods. 5 písm. d) a e) nariadenia o rozpočtových pravidlách č. XX/2012. 2. Nezávislý audítorský orgán: (a) má potrebnú odbornú spôsobilosť na vykonávanie auditov vo verejnom sektore; (b) zabezpečí, aby sa pri audítorskej činnosti zohľadňovali medzinárodne uznávané štandardy na vykonávanie auditu; (c) nie je v pozícii konfliktu záujmov vo vzťahu k právnemu subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra. Predovšetkým je funkčné nezávislý vo vzťahu k právnemu subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra, a nevykonáva žiadne iné kontroly alebo audity tohto právneho subjektu alebo pre tento právny subjekt. 3. Nezávislý audítorský orgán poskytne Komisii a jej zástupcom, ako aj Dvoru audítorov, úplný prístup ku všetkým dokumentom a správam na podporu audítorského stanoviska, ktoré vydáva vo vzťahu k ročnému vyhláseniu národnej agentúry o vierohodnosti. KAPITOLA VIII Systém kontroly Článok 25 Zásady systému kontroly 1. Komisia prijme primerané opatrenia, ktoré zabezpečia, aby pri výkone akcií financovaných na základe tohto nariadenia boli finančné záujmy Európskej únie chránené, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, a ak sa zistia nezrovnalosti, spätným získaním nesprávne vyplatených súm, a podľa potreby účinnými, primeranými a odstrašujúcimi pokutami. 2. Komisia zodpovedá za dozorné kontroly vo vzťahu k akciám programu riadeným národnými agentúrami. Stanoví minimálne požiadavky na kontroly vykonávané národnou agentúrou a nezávislým audítorským orgánom. 3. Národná agentúra zodpovedá za primárne kontroly príjemcov grantov za akcie programu podľa článku 22 ods. 2. Tieto kontroly musia poskytnúť primeranú istotu, že udelené granty sa využívajú v súlade s určením a s platnými pravidlami Únie. 4. Pokiaľ ide o finančné prostriedky programu postúpené národným agentúram, Komisia zabezpečí správnu koordináciu svojich kontrol s národnými orgánmi a národnými agentúrami na základe zásady jednotného auditu a v nadväznosti na analýzu založenú na hodnotení rizika. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prešetrovanie Európskeho úradu pre boj proti podvodom. Článok 26 Ochrana finančných záujmov Európskej únie 1. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonať audit na základe dokladov a audit na mieste všetkých príjemcov pomoci, dodávateľov a subdodávateľov, ktorí dostali finančné prostriedky Únie. Môžu vykonávať aj audity a kontroly národných agentúr. 2. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v hospodárskych subjektoch, ktorých sa priamo alebo nepriamo týka takéto financovanie, v súlade s postupom ustanoveným v nariadení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cieľom stanoviť, že nastal podvod, korupcia alebo iná protiprávna činnosť dotýkajúca sa finančných záujmov Európskej únie v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo zmluvou, ktoré sa týkajú finančných prostriedkov Únie. 3. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 a 2, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a OLAF vykonávať takéto audity a kontroly a inšpekcie na mieste. KAPITOLA IX Delegovanie právomoci a vykonávacie predpisy Článok 27 Delegovanie právomocí na Komisiu Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v zmysle článku 28, pokiaľ ide o zmenu a doplnenie článku 13 ods. 7 a článku 22 ods. 2, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti a ustanovení o akciách riadených národnými agentúrami, v uvedenom poradí. Článok 28 Výkon delegovania právomoci 1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Delegovanie právomoci uvedené v článku 27 sa prenáša na Komisiu na obdobie 7 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a na obdobie trvania programu. 3. Európsky parlament alebo Rada môžu kedykoľvek zrušiť delegovanie právomocí uvedené v článku 27. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomocí uvedené v danom rozhodnutí. Účinnosť nadobudne dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu uvedenému v ňom. Nemá vplyv na účinnosť už platných delegovaných aktov. 4. Prijatie delegovaného aktu Komisia ihneď oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 27 nadobúda účinnosť len vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace. Článok 29 Vykonávanie programu Komisia na vykonávanie programu prijíma ročné pracovné programy vo forme vykonávacích právnych predpisov v súlade s postupom preskúmania podľa článku 30 ods. 2. V nich sa stanovia sledované ciele, očakávané výsledky, metóda vykonávania a ich celková suma. Obsahujú aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, údaje o sume pridelenej na každú akciu, ako aj rozdelenie finančných prostriedkov medzi členské štáty v prípade akcií, ktoré sa riadia prostredníctvom národných agentúr, a orientačný harmonogram realizácie. Obsahujú priority, základné kritériá hodnotenia a maximálnu mieru spolufinancovania za jednotlivé granty Článok 30 Komitologický postup 1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. KAPITOLA X Záverečné ustanovenia Článok 31 Zrušenie – prechodné ustanovenia 1. Rozhodnutie č. 1720/2006/ES, ES, ktorým sa ustanovuje program celoživotného vzdelávania, rozhodnutie č. 1719/2006/ES, ktorým sa ustanovuje program Mládež v pohybe a rozhodnutie č. 1298/2008/ES, ktorým sa ustanovuje program Erasmus Mundus, sa zrušujú od 1. januára 2014. 2. Akcie, ktoré sa začali 31. decembra 2013 alebo po tomto dátume na základe rozhodnutia č. 1720/2006/ES, rozhodnutia č. 1719/2006/ES a rozhodnutia č. 1298/2008/ES, sa spravujú v prípade, že je to relevantné, v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. 3. Členské štáty zabezpečia na vnútroštátnej úrovni nerušený prechod medzi akciami vykonávanými v súvislosti s predchádzajúcimi programami v oblastiach celoživotného vzdelávania, mládeže a medzinárodnej spolupráce vo vysokoškolskom vzdelávaní, a akciami, ktoré sa majú vykonávať v rámci programu. Článok 32 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY [ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré sa predkladajú legislatívnemu orgánu (článok 28 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 22 vykonávacích predpisov)] 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Cieľ (ciele) 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje akcia Erasmus pre všetkých, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[31] Hlava 15 Vzdelávanie a kultúra 1.3. Druh návrhu/iniciatívy x Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[32] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Stratégia Európa 2020 Priorita: Inteligentný a inkluzívny rast, Jednotný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport Ciele: vzdelávanie/zručnosti Hlavné iniciatívy: Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, Mládež v pohybe 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1 Zlepšiť úroveň kľúčových kompetencií a zručností, najmä v súvislosti s ich relevantnosťou pre trh práce a spoločnosť, ako aj účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe, najmä prostredníctvom väčších príležitostí mobility v oblasti vzdelávania pre mladých ľudí, vzdelávajúce sa osoby, pracovníkov a pracovníkov s mládežou, a prostredníctvom lepšej spolupráce medzi vzdelávaním/mládežou a svetom trhu práce. Konkrétny cieľ č. 2: Podporovať zlepšovanie kvality, excelentnosť v inovácii a internacionalizáciu na úrovni vzdelávacích inštitúcií, ako aj pri práci s mládežou, najmä zlepšením nadnárodnej spolupráce medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy/mládežníckymi organizáciami a ostatnými zainteresovanými stranami. Konkrétny cieľ č. 3: Podporovať zrod európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním uznávania a nástrojov transparentnosti a rozširovaním overených postupov. Konkrétny cieľ č. 4: Zlepšiť medzinárodný rozmer vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, najmä vo vysokoškolskom vzdelávaní, zvýšením atraktívnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a podporou cieľov rozvoja Únie prostredníctvom podpory mobility a spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania EÚ a tretích krajín a cieleného posilňovania kapacít v tretích krajinách. Konkrétny cieľ č. 5: Zlepšovať výučbu a učenie sa jazykov a podporovať jazykovú rozmanitosť. Konkrétny cieľ č. 6: Podporovať excelentnosť v činnostiach vyučovania a výskumu v európskej integrácii prostredníctvom činností programu Jean Monnet na celom svete. Konkrétny cieľ č. 7: Riešiť nadnárodné hrozby športu, ako doping, dohodnuté zápasy, násilie, rasizmus a intolerancia. Konkrétny cieľ č. 8: Podporovať dobrú správu vecí verejných v športe a dvojitú kariéru športovcov. Konkrétny cieľ č. 9: Podporovať sociálne začleňovanie, rovnosť príležitosti a telesnú aktivitu posilňujúcu zdravie prostredníctvom vyššieho zapojenia sa do športu. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Navrhovaná nová činnosť v rámci ABM/ABB: 15.02 Vzdelávanie, odborná príprava, mládež a šport 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Program Erasmus pre všetkých bude prostredníctvom podpory nadnárodnej formálnej a neformálnej mobility v oblasti vzdelávania a prostredníctvom spolupráce na úrovni Únie, ako aj medzinárodnej úrovni, pomáhať členským štátom dosahovať významný systémový vplyv na ich systémy vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže. Očakávané výhody vysoko presiahnu rámec príslušných jednotlivcov; pomôžu mladým ľuďom nadobúdať nové zručnosti a zvyšovať schopnosť zamestnať sa; zabezpečia vyššiu efektívnosť, otvorenosť a medzinárodný charakter vzdelávacích inštitúcií, a poskytnú kvalitné nástroje, analýzu a výskum. V oblasti neformálneho vzdelávania a práce s mládežou sa najsilnejšie vplyvy očakávajú na vzdelanostný a odborný rozvoj jednotlivcov vrátane podpory účasti mládeže na spoločenskom, ako aj športovom živote. Program bude tiež usmerňovať politické iniciatívy, ako je Európska dobrovoľnícka služba, a zlepšovať spoluprácu v oblasti dobrovoľníckej činnosti mladých ľudí. V prípade kandidátskych a tretích krajín návrh zvýši ich potenciál pre partnerstvá, so zámerom dosiahnuť užšiu spoluprácu, najmä v činnostiach v oblasti mobility. Účinnejšia spolupráca bude podporovať posilňovanie kapacít a modernizáciu vysokoškolského vzdelávania v partnerských krajinách, a bude prispievať k atraktívnosti Európy. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Ukazovatele || Zdroje údajov || Cieľ · Absolventi vysokých škôl · Osoby, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku || Stratégia Európa 2020 Správy ET2020 Eurostat || Do roku 2020 aspoň 40 % osôb vo veku 30 – 34 rokov by mali byť absolventi vysokoškolského vzdelávania. Do roku 2020 najviac 10 % osôb vo veku 18 – 24 rokov má len nižšie stredoškolské vzdelanie a nie sú prihlásení na vzdelávanie alebo odbornú prípravu. % účastníkov, ktorí zvýšili svoje kľúčové kompetencie a/alebo zručnosti relevantné pre ich schopnosť zamestnať sa || Eurostat Záverečná správa príjemcu Prieskumy/Eurobarometer || Do roku 2020 95 % mladých ľudí, ktorí uvádzajú, že získali alebo zlepšili svoje kľúčové kompetencie prostredníctvom účasti na projekte programu Mládež v pohybe. % mladých účastníkov, ktorí uvádzajú, že sú lepšie pripravení na účasť na sociálnom a politickom živote || Záverečná správa príjemcu Prieskumy/Eurobarometer || Do roku 2020, 70 % mladých ľudí, ktorí uvádzajú, že sú na základe účasti na projekte programu lepšie pripravení na účasť na sociálnom a politickom živote. % organizácií, ktoré sa zúčastnili na programe a vypracovali/upravili inovačné metódy || Prieskumy/Eurobarometer Záverečná správa || Ročné zvýšenie Počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorenej metódy koordinácie vo svojom rozvoji vnútroštátnej politiky || ET 2020 || Všetky členské štáty systematicky zohľadňujú príslušné informácie/výsledky dostupné z otvorenej metódy koordinácie (OMK) vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 Počet inštitúcií vysokoškolského vzdelávania nečlenských krajín EÚ zapojených do akcií v oblasti mobility a spolupráce || Záverečná správa IT nástroj na monitorovanie Prieskumy/Eurobarometer || Ročné zvýšenie % účastníkov, ktorých jazykové znalosti sa zlepšili || || Do roku 2020 sa najmenej 80 % žiakov nižšieho stredoškolského vzdelávania učí dva alebo viac cudzích jazykov % zvýšenia počtu projektov programu Jean Monnet na celom svete || Záverečná správa IT nástroj na monitorovanie Prieskumy/Eurobarometer || Ročné zvýšenie – % účastníkov, ktorí využívajú výsledky cezhraničných projektov na boj proti hrozbám pre šport – % účastníkov, ktorí využívajú výsledky cezhraničných projektov na zlepšenie dobrej správy vecí verejných a dvojitej kariéry – % účastníkov, ktorí využívajú výsledky cezhraničných projektov na zlepšenie sociálneho začlenenia, rovnosti príležitostí a miery účasti || Záverečná správa IT nástroj na monitorovanie Prieskumy/Eurobarometer || Ročné zvýšenie 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte – Poskytovať väčšie množstvo príležitostí mobility v oblasti vzdelávania pre študentov, mladých ľudí, učiteľov, školiteľov, ako aj pracovníkov s mládežou. – Presadzovať nadnárodnú spoluprácu medzi organizáciami pôsobiacimi v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže s cieľom podporovať inovačné metódy učenia a výmeny overených postupov. – Posilniť medzinárodný rozmer vzdelávania prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce s určitými regiónmi sveta, najmä so susedmi Únie. – Podporovať politickú reformu v členských štátoch. – Podporovať športové činnosti zamerané na boj proti dopingu, násiliu a rasizmu a podnecovať nadnárodné činnosti. 1.5.2. Prínos zapojenia Únie Ako sa poukazuje v preskúmaní rozpočtu Únie, „rozpočet Únie sa má využiť na financovanie verejného majetku Únie, opatrení, ktoré členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“. Z predbežných hodnotení súčasných programov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (najmä programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v pohybe) vyplynulo, že hlavný európsky prínos programu pramení z nadnárodného, ako aj inovačného charakteru vykonávaných činností, produktov a partnerstiev, ktoré pomáha rozvíjať. Podnecovanie úspešnej spolupráce medzi systémami vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže členských štátov pomôže stanoviť a realizovať politiky a postupy, ktoré fungujú a podnecujú vzájomnú výmenu skúseností. Právny návrh rešpektuje zásadu subsidiarity, keďže úlohy na prijatie stimulačného opatrenia v príslušnej oblasti sú stanovené v zmluve (články 165 a 166 ZFEÚ). Politiky sa vykonávajú pri úplnom dodržiavaní zodpovednosti členských štátov, najmä pokiaľ ide o obsah vyučovania a organizáciu vzdelávacích systémov jednotlivých členských štátov, ako aj o kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, a v súlade so zásadou nepriameho centralizovaného hospodárenia. Nástroj Únie sa bude zameriavať na mobilitu študentov a učiteľov, rozvoj výmen informácií a overených postupov, prispôsobovanie sa zmenám v priemysle prostredníctvom odborného vzdelávania a rekvalifikácie, a na uľahčovanie prístupu k nemu. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti V oblasti vzdelávania a kultúry bol existujúci program celoživotného vzdelávania výsledkom zlúčenia troch predchádzajúcich programov[33] do jedného. Ako sa uvádza v priebežnom hodnotení programu celoživotného vzdelávania, toto zlúčenie bolo úspešné najmä vo vzťahu k celkovému hospodáreniu vďaka značnému administratívnemu zjednodušeniu, ako aj rozširovaniu informácií cieľovým skupinám. Ďalšie zjednodušenie sa v súčasnosti očakáva zo zlúčenia programu celoživotného vzdelávania s programom Mládež v pohybe a rôznymi programami medzinárodnej spolupráce. Tieto fakticky už majú podobné štruktúry riadenia (národné agentúry, výkonná agentúra) a zahŕňajú veľmi podobné druhy akcií (najmä mobilita a projekty spolupráce). Pokiaľ ide o politický obsah, z hodnotení vyplýva, že súčasné programy Spoločenstva na podporu nadnárodnej mobility a spolupráce v oblasti formálneho a neformálneho vzdelávania na úrovni Únie, ako aj na medzinárodnej úrovni, už dosiahli značný systémový vplyv, ďaleko presahujúci výhody plynúce pre príslušných jednotlivcov. Z hodnotení jednotne vyplýva, že zložitosť spojená so zostávajúcim roztrieštením súčasného programu celoživotného vzdelávania (LLP) na 6 podprogramov, viac ako 50 cieľov a vyše 60 akcií je príliš veľká; znamená riziko prelínania, brzdí rozvoj jednotného prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a obmedzuje možnosti zlepšovania efektívnosti a účinnosti vynakladania prostriedkov. Niektoré súčasné akcie nemajú kritické množstvo potrebné pre dlhodobý vplyv. Okrem toho sa musí v úplnej miere zužitkovať podobnosť medzi všeobecnými cieľmi a mechanizmami poskytovania podpory v rámci podprogramov programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v pohybe, ktoré sú zamerané na mobilitu, spoluprácu a ľudský kapitál, najmä pokiaľ ide o riadenie a realizáciu programu. Zo strednodobého hodnotenia programu celoživotného vzdelávania vyplýva, že jednotný program bude mať potenciál zvýšiť súdržnosť medzi rôznymi možnosťami financovania ponúkanými príjemcom a posilniť prístup vychádzajúci z celoživotného vzdelávania prepojením všetkých programov zaoberajúcich sa formálnym a neformálnym vzdelávaním vo všetkých etapách spektra vzdelávania a odbornej prípravy. Rozšíri možnosti štruktúrovaných partnerstiev, a to v rámci rôznych sektorov vzdelávania, ako aj so svetom práce a ostatnými príslušnými aktérmi. Úspory z rozsahu na úrovni riadenia môžu byť značné, ak akcie podobnej povahy majú podobné vykonávacie predpisy a postupy, a prinášajú zjednodušenie príjemcom, ako aj riadiacim orgánom na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni. Program bude poskytovať aj pružnosť a stimuly, aby rozpočtové prostriedky pridelené na akcie, príjemcov a krajiny lepšie odrážali výkonnosť a potenciálny vplyv. To isté sa vzťahuje na medzinárodnú spoluprácu vo vysokoškolskom vzdelávaní, ktoré je tiež poznačené roztrieštením nástrojov Únie, čo pre študentov a inštitúcie sťažuje prístup k rôznym príležitostiam a pre Úniu medzinárodné zviditeľnenie. Podobné programy majú rôzne ciele, rozsah pôsobnosti, formy vykonávania a kalendár, a ich vzájomná interakcia nie je ľahká; nepredvídateľnosť a prerušovaný ročný cyklus financovania určitých akcií sťažuje účasť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania na dlhodobej spolupráci. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Erasmus pre všetkých nie je jediný program Únie, ktorý sa venuje oblastiam vzdelávania a mládeže. Štrukturálne fondy a budúci program Horizont 2020 – program pre výskum a inovácie sú tiež silne orientované na stratégiu Európa 2020 a jej súvisiace hlavné ciele, najmä v oblastiach vysokoškolského vzdelávania a predčasného ukončenia školskej dochádzky. Synergia medzi nástrojmi sa zabezpečí jasným rozlišovaním medzi podporovanými druhmi investícií/cieľovými skupinami: infraštruktúru vzdelávania bude podporovať ERDF, mobilitu v oblasti odbornej prípravy ľudí na trhu práce a dospelých vzdelávajúcich sa ESF, a mobilitu výskumných pracovníkov program Horizont 2020. Okrem toho, Erasmus pre všetkých podporuje len nadnárodné projekty, kým zameranie štrukturálnych fondov má vnútroštátny alebo regionálny rozmer. Snahou je umožniť členským štátom testovať nástroje a metódy vyplývajúce z nadnárodnej spolupráce prostredníctvom programu Erasmus pre všetkých a experimentovať s nimi, a potom ich zavádzať na svojom území prostredníctvom štrukturálnych fondov. Súčinnosť s programom Horizont 2020 bude veľmi dôležitá pre vysokoškolské vzdelávanie vrátane jeho medzinárodného rozmeru, keď sa bude posilňovať excelentnosť a výskum na univerzitách. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – x Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – x Finančný vplyv od roku 2014 do roku 2025 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania od roku RRRR do roku RRRR, – po ktorej nasleduje fungovanie v celom rozsahu. 1.7. Plánované spôsoby riadenia[34] x Centralizované priame riadenie Komisiou x Centralizované nepriame riadenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – x výkonné agentúry – ¨ orgány ustanovené Spoločenstvami[35] – x národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané riadenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované riadenie s tretími krajinami x Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (ako je uvedené ďalej) V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky Pokiaľ ide o iniciatívu mobility študentov magisterského štúdia v rámci Erasmus Masters podľa článku 14 ods. 3, Komisia plánuje spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami. Je pravdepodobné, že vo väzbe na podrobné rokovania o zmluvných podmienkach sa vyberie skupina európskych investičných bánk, ktorá bude konať ako správca pre uplatňovanie záruky. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá monitorovania a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Pravidlá monitorovania a predkladania správ sa stanovia na základe skúseností získaných zo súčasných programov s ohľadom na efektívnosť a na účinnosť vynakladania prostriedkov. V snahe dosiahnuť tento cieľ sa v procese spravovania grantov zavedie mnoho zjednodušení, ktorých hlavným cieľom je znížiť administratívne zaťaženie a súvisiace náklady pre účastníkov programu, znížiť náklady na monitorovanie a kontrolu pre riadiace orgány, zvýšiť kvalitu zhromaždených údajov a znížiť chybovosť. Na dosiahnutie tohto zjednodušenia sa vykonajú tieto opatrenia: – Racionalizácia štruktúry a akcií programu: radikálne zníženie počtu rôznych akcií s rozdielnymi pravidlami riadenia; back office pre rôzne akcie by sa mal zjednotiť a zjednodušiť. – V maximálnej miere sa zovšeobecní používanie grantov s paušálnou výškou a paušálnou sadzbou/grantov založených na jednotkových nákladoch. Granty pre jednotlivcov na akcie zamerané na mobilitu v oblasti vzdelávania budú mať bez výnimky formu grantov s paušálnou sumou. Predkladanie správ a kontrola sa preto budú sústrediť na realizáciu podporovanej činnosti a na dosiahnuté výsledky, a nie na oprávnenosť vzniknutých nákladov, čím sa zníži pracovná záťaž a možností chýb účastníkov programu aj riadiacich orgánov. – V prípade projektov týkajúcich sa spolupráce a podpory pre reformu politiky sa bude klásť väčší dôraz na výsledky, čo umožní zvýšiť granty s paušálnou výškou. Ak sa budú granty zakladať na skutočných nákladoch, grantovým príspevkom budú v zásade priame náklady. – Príjemcovia programu budú poskytovať potrebné informácie pre riadenie vo svojej žiadosti o grant a vo svojich správach. Požiadavky na predkladanie správ budú primerané veľkosti grantu, dĺžke trvania a zložitosti podporovanej akcie. Ukazovatele sú stanovené v právnom základe, s cieľom zabezpečiť stabilný základ pre zber a využívanie údajov s ohľadom na monitorovanie a predkladanie správ. – Menší počet akcií bude podporovaný elektronickými formulármi na podávanie žiadosti a predkladanie správ príjemcami. To uľahčí zber a využívanie údajov na monitorovanie a predkladanie správ na vnútroštátnej úrovni, ako aj ja úrovni Únie. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Zistené riziká pri vykonávaní súčasných programov budú patriť najmä do týchto kategórií: – Chyby vyplývajúce zo zložitosti pravidiel: zo súčasných programov vyplýva, že chybovosť a finančné úpravy sú vyššie v prípade akcií so zložitejšími pravidlami finančného riadenia, najmä keď sa grant zakladá na skutočných nákladoch. – Spoľahlivosť reťazca kontroly a udržiavanie audit trail: súčasné programy riadi veľký počet sprostredkovateľov, národné agentúry, audítorské orgány a členské štáty. – Neefektívne využívanie administratívnych zdrojov: zo štúdie nákladov na kontrolu akcií riadených národnými agentúrami v súčasných programoch vyplynulo, že v mnohých krajinách národné agentúry v súčasnosti vykonávajú podstatne náročnejšie a početnejšie kontroly, ako vyžaduje Komisia. Okre