SK ECB -PUBLIC  
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY  
z 1. marca 2022  
o zriadení a prevádzke centrálneho registra účtov
(CON/2022/ 7) 
Úvod a právny základ  
Európska centrálna banka (ECB) prijala 3. januára 2022 žiadosť ministra vnútra Slovenskej republiky o 
stanovisko k návrhu zákona o centrálnom registri účtov1 (ďalej len „návrh zákona“).  
Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie a na článku 2 ods. 1 tretej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES2, keďže sa návrh zákona 
týka Národnej banky Slovenska (NBS). V  súlade s  článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku 
Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.  
1. Ú
čel návrhu zákona
1.1 Cieľom návrhu zákona je implementácia požiadavky uvedenej v článku 32a smernice Európskehoparlamentu a Rady (EÚ) 2015/849
3 (ďalej len „štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí“), 
ktorá bola zavedená zmenou uvedenej smernice z roku 20184, zriadením centrálneho registra účtov 
(ďalej len „register“), ktorý bude prevádzkovať a spravovať Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“).   
1.2 Register bude obsahovať tieto informácie: identifikáciu finančnej inštitúcie, ktorá vedie účet alebo 
prenajíma bezpečnostnú schránku, dátum založenia účtu alebo začatia prenájmu bezpečnostnej 
schránky, číslo účtu, medzinárodné bankové číslo účtu (IBAN) (ak bolo pridelené) alebo označenie bezpečnostnej schránky, identifikačné údaje klienta, identifikačné údaje konečného užívateľa výhod, 
informácie o oprávnení klienta na nakladanie s finančnými prostriedkami na účte, dátum zrušenia 
účtu a dátum ukončenia prenájmu bezpečnostnej schránky (ďalej spoločne len „informácie o účtoch“).  
1.3 V návrhu zákona sa stanovuje,  že informácie o účtoch sú povinné poskytovať finančné inštitúcie ( t. 
j
.bank
y a pobočky zahraničných bánk, platobné inštitúcie a pobočky zahraničných platobných
1 Návrh zákona o centrálnom registri účtov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
2 Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o  poradení sa s Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 42).  
3 Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 zo  20. mája 2015 o  predchádzaní využívaniu finančného 
systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES  a smernica 
Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141 5.6.2015, s. 73) . 
4 Pozri smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica  (EÚ) 
2015/849  o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania 
terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú.  v. EÚ L  156, 19.6.2018, s.  43). 
ECB -PUBLIC  
2 inštitúcií, inštitúcie elektronických peňazí a pobočky zahraničných inštitúcií elektronických peňazí, 
obchodníci s cennými papiermi a pobočky zahraničných obchodníkov s cennými papiermi), centrálne 
depozitáre a NBS (ďalej spoločne len „oznamujúce subjekty“).  Informácie o účtoch sa majú registru 
poskytnúť do konca dňa nasledujúceho od vzniku, zmeny alebo zániku príslušných informácií o 
účtoch.  
1.4 Podľa návrhu zákona nie je NBS povinná poskytovať informácie o účtoch, ktoré NBS zriaďuje podľa 
osobitných predpisov alebo na základe zmluvného vzťahu s medzinárodnými inštitúciami. V návrhu 
zákona sa uvádzajú príklady takýchto účtov v poznámke pod čiarou s odkazom na ustanovenia 
týkajúce sa účtov, ktoré NBS zriaďuje pre Štátnu pokladnicu5, účtov v platobných systémoch 
prevádzkovaných NBS6 a účtov, ktoré NBS zriaďuje ako agent pre vyrovnanie7. V dôvodovej spr áve 
k návrhu zákona sa objasňuje, že tieto vyňaté účty sú účty, ktoré NBS zriaďuje ako menová autorita 
alebo ako prevádzkovateľ platobných systémov (napr. účet vedený pre Štátnu pokladnicu, 
Kanceláriu rady pre rozpočtovú zodpovednosť, Garančný fond investí cií a Fond ochrany vkladov), 
ako aj účty vedené pre iné finančné inštitúcie (napr. účty vedené v súvislosti s TARGET službami, 
ktorými sú PM účty na účely zúčtovania platieb účastníkov TARGET2, T2S DCA účty na účely 
obchodov s cennými papiermi a TIPS DCA účty na účely okamžitých platieb).  
1.5 Oznamujúce subjekty zodpovedajú za správnosť a úplnosť informácií o účtoch poskytovaných do registra. Informácie o účtoch sa považujú za správne a aktuálne, ak sú rovnaké ako údaje, ktoré 
oznamujúce subjekty uchovávajú vo svojich informačných systémoch. Ministerstvo financií nebude 
kontrolovať správnosť a úplnosť informácií o účtoch poskytovaných do registra, ani nebude 
zodpovedať za ich správnosť a úplnosť.  
1.6 Informácie o účtoch v registri sa budú poskytovať priamym, nepretr žitým a diaľkovým spôsobom 
týmto orgánom: i) osobitnému útvaru služby finančnej polície na účel plnenia úloh podľa zákona 
ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu
8, 
ii) orgánu činnému v trestnom konaní alebo súdu na účel trestného konania, iii) finančnému 
riaditeľstvu na účel výkonu správy daní a odhaľovania trestnej činnosti, iv) colnému úradu a 
daňovému úradu na účel výkonu správy daní a colného dohľadu, v) službe kriminálnej polície, službe 
finančnej polície a policajnej inšpekcii na účel ich právomocí pri vyšetrovaní trestnej činnosti, 
vi) službe finančnej polície na účel preukazovania pôvodu majetku, vii) Národnému bezpečnostnému 
úradu, Slovenskej informačnej službe, Vojenskému spravodajstvu a Policajnému zboru na účel 
vykonávania bezpečnostných previerok, viii) Slovenskej informačnej službe na účel boja proti 
organizovanej trestnej činnosti a terorizmu, ix) Vojenskému spravodajstvu na účel plnenia jeho zákonných úloh, x)  Kriminálnemu úradu finančnej správy na účel odhaľovania trestných činov a 
výmeny informácií s Európskym úradom pre boj proti podvodom a (xi) ministerstvu financií v súvislosti s uplatňovaním medzinárodných sankcií (ďalej len „oprávnené orgány“).  
 
5 Odkazom na § 25 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska.  
6 Odkazom na § 45 ods. 3 písm. a) zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých 
zákonov.  
7 Odkazom na § 47 ods. 3 zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
8  Zákon 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
ECB -PUBLIC  
3 1.7 Informácie o účtoch poskytované registru alebo prostredníctvom registra sa považujú za bankové 
tajomstvo a chránené údaje podľa osobitného predpisu9. Ministerstvo financií bude  uplatňovať 
primerané organizačné, personálne, kontrolné a technické opatrenia, aby bola zabezpečená 
primeraná bezpečnosť údajov uchovávaných v registri vrátane ochrany údajov pred neoprávneným 
spracúvaním, zneužitím, stratou, zničením a poškodením. To isté sa vyžaduje od orgánov 
oprávnených na prístup k informáciám, ako aj od oznamujúcich subjektov pri zasielaní ú dajov do 
centrálneho registra účtov. Ministerstvo financií je oprávnené požadovať od oprávnených orgánov a 
oznamujúcich subjektov preukázanie splnenia týchto opatrení.  
1.8 Návrh zákona zveruje NBS úlohu dohľadu nad plnením povinnosti finančných inštitúcií a všetkých 
centrálnych  depozitár ov cenných papierov (ďalej len „subjekty podliehajúce dohľadu“) pri 
poskytovaní informácií o účtoch do registra. NBS bude mať prístup k informáciám o účtoch v registri 
na účely vykonávania tohto dohľadu. A k dohliadaný subjekt poskytne do registra nekompletné, 
neúplné alebo nepravdivé informácie o účtoch, neposkytne do registra informácie o účte 
predpísaným spôsobom alebo v stanovenej lehote, alebo ak neposkytne historické informácie o účtoch, NBS bude môcť uložiť pokuty až do výš ky 500 000 EUR
 10. V prípade porušenia predpisov 
opakovane do dvoch rokov uloží NBS pokuty od 10 000 EUR do 1 000 000 EUR.  
 
2. Poverenie NBS novou úlohou  
2.1 Nová úloha NBS  
2.1.1  Dohľad nad dodržiavaním povinnosti dohliadaných subjektov poskytovať informácie o účtoch do 
registra sa nezdá byť len pomocným prvkom existujúcej úlohy NBS ako príslušného orgánu 
určeného podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí na vykonávanie dohľadu nad 
dodržiavaním požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo 
strany úverových a finančných inštitúcií11. Zatiaľ čo v článku 32a štvrtej smernice o boji proti praniu 
špinavých peňazí sa vyžaduje, aby boli informácie obsiahnuté v centralizovanej databáze 
sprístupnené príslušným orgánom určeným podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, register uľahčí aj vyšetrovaci e úlohy  orgánov činných v trestnom konaní, ako aj 
bezpečnostných, vojenských, daňových a colných orgánov na Slovensku.  
2.1.2  ECB zdôrazňuje, že navrhované zverenie nových úloh národnej centrálnej banke v Európskom systéme centrálnych bánk (ESCB) je potrebné posúdiť s ohľadom na zákaz menového financovania 
ustanovený v článku 123 ods. 1 zmluvy. Na tieto účely článok 1 ods. 1 písm. b) bod ii) nariadenia 
Rady (ES) č . 3603/93
12 vymedzuje „iné druhy úverov“ ako okrem iného „každé financovanie 
záväzkov verejného sektora voči tretím stranám“.  
 
9 § 109 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
(zákon o cenných papieroch).  
10 § 11 ods. 2 návrhu zákona.  
11  Ustanovenia § 29 a § 31 zákona č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane 
pred financovaním terorizmu.  
12 Nariadenie Rady (ES) č. 3603/93 z 13. decembra 1993, ktorým sa stanovujú definície na uplatňovanie zákazov 
uvedené v článkoch 104 a 104b ods. 1 zmluvy (Ú. v. E S L 332, 31.12.1993, s. 1).  
ECB -PUBLIC  
4 2.1.3  Jedným z hlavných cieľov zákazu menového financovania, ktorý nemožno obchádzať, je, aby 
členské štáty vykonávali zdravú rozpočtovú politiku13. Vzhľadom na to nemôže byť národným 
centrálnym bankám zverená úloha financovať opatrenia, za ktoré spravidla zodpovedajú členské 
štáty a ktoré sú financované z ich rozpočtových zdrojov a nie zo zdrojov národných centrálnych bánk. 
Aby bolo možné rozhodnúť, čo predstavuje financovanie záväzkov verejného sektora voči tretím 
osobám, ktoré je možno chápať ako poskytnutie financovania centrálnou bankou, ktoré nespadá pod 
úlohy centrálnej banky, je potrebné individuálne posúdiť, či je úloha, ktorú má vykonávať národná 
centrálna banka, úlohou centrálnej banky alebo úlohou vlády, t. j. úlohou patriacou do pôsobnosti 
členských štátov.  
2.1.4  Rada guvernérov pri uplatňovaní voľnej úvahy pri výkone svojej povinnosti na základe článku 271 
písm. d) zmluvy a článku 35.6 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej 
banky (ďalej len „štatút ESCB“), ktorou je zabezpečiť, aby si národné centrálne banky plnili svoje 
povinnosti ustanovené v  zmluve, schválila v tejto súvislosti kritériá na stanovenie, čo predstavuje 
záväzky verejného sektora v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) bod ii) nariadenia (ES) č. 3603/93, 
alebo, inými slovami, čo predstavuje úlohu vlády v zmysle nasledujúcich záverov.  
Po prvé úlohy centrálnej banky sú najmä tie úlohy, ktor é súvisia s úlohami, ktorými bola poverená 
ECB a národné centrálne banky zmluvou a štatútom ESCB. Tieto úlohy sú vymedzené v článku 127 ods. 2, 5 a 6 a článku 128 ods. 1 zmluvy, ako aj v článku 22 a článku 25.1 štatútu ESCB.  
Po druhé článok 14.4. štatútu E SCB umožňuje národným centrálnym bankám vykonávať „iné 
funkcie“, nové úlohy, t. j. úlohy, ktoré nesúvisia s úlohami, ktorými bola poverená ECB a národné 
centrálne banky, sa tým nevylučujú. Nové úlohy, ktoré uskutočňuje národná centrálna banka, a ktoré 
nie sú typickými úlohami národnej centrálnej banky, alebo ktoré sa jednoznačne vykonávajú v mene 
a vo výlučnom záujme vlády alebo iných subjektov verejného sektora, by sa však mali považovať za 
úlohy vlády.  
Po tretie dôležitým kritériom pre stanovenie, že nová úloha nie je typickou úlohou národnej centrálnej 
banky, alebo že sa vykonáva jednoznačne v mene a vo výlučnom záujme vlády alebo iných subjektov 
verejného sektora, je vplyv tejto úlohy na inštitucionálnu, finančnú a personálnu nezávislosť národnej 
centrálnej banky.  
Je potrebné zohľadniť najmä nasledujúce aspekty:  
a) či výkon novej úlohy nevytvára konflikty záujmov vo vzťahu k existujúcim úlohám centrálnej 
banky, ktoré nie sú primerane riešené, a nedopĺňa nutne dané existujúce úlohy centrálnej banky. Ak dochádza ku konfliktu záujmov medzi existujúcimi a novými úlohami, mali by sa zaviesť dostatočné záruky, ktoré takýto konflikt riešia. Doplnkový charakter novej úlohy vo 
vzťahu k existujúcim úlohám centrálnej banky by sa nemal vykladať extenzí vne, inak by to 
mohlo viesť k vzniku nekonečného radu súvisiacich úloh. Takýto doplnkový charakter by sa 
mal skúmať v súvislosti s financovaním týchto úloh;  
 
13 Článok 123 zmluvy prispieva tiež k dosiahnutiu cieľa udržiavať cenovú stabilitu a posilňuje nezávislosť centrálnych 
bánk.  
ECB -PUBLIC  
5 b) či nie je výkon novej úlohy bez pridelenia nových finančných prostriedkov neprimeraný 
finančnej a organizačnej kapacite národnej centrálnej banky a nemôže nepriaznivo ovplyvniť jej schopnosť riadne vykonávať existujúce úlohy centrálnej banky;  
c) či výkon novej úlohy zapadá do inštitucionálneho usporiadania národnej centrálnej banky vo svetle úvah o nezávis losti a zodpovednosti centrálnej banky;  
d) či s výkonom novej úlohy nie sú spojené podstatné finančné riziká;  
e) či členovia orgánov národnej centrálnej banky s rozhodovacou právomocou nie sú výkonom novej úlohy vystavení neprimeraným politickým rizikám, ktoré by mohli mať vplyv aj na ich 
osobnú nezávislosť a najmä záruku trvania funkčného obdobia uvedeného v článku 14.2 
štatútu ESCB.  
2.1.5  Na základe uvedených kritérií sa v nasledujúcich odsekoch posudzuje, či je nová úloha NBS v súlade so zákazom menového financovani a. 
2.2 Úlohy, ktoré súvisia s úlohami, ktorými bola poverená ECB a národné centrálne banky zmluvou a 
štatútom ESCB  
Úloha vykonávať dohľad nad dodržiavaním povinnosti dohliadaných subjektov poskytovať 
informácie o účtoch do registra na účely prechádzania možnému praniu špinavých peňazí alebo 
financovaniu terorizmu, ich odhaľovania alebo vyšetrovania, ako aj uľahčenia vy šetrovacej úlohy 
orgánov činných v trestnom konaní, ako aj bezpečnostných, vojenských, daňových a colných 
orgánov na Slovensku nesúvisí s úlohami, ktorými bola poverená ECB a národné centrálne banky 
zmluvou a Štatútom ESCB.  
2.3 Úlohy, ktoré nie sú typickými úl ohami centrálnej banky   
Úloha vykonávať dohľad nad dodržiavaním povinnosti dohliadaných subjektov poskytovať informácie o účtoch do registra na účely prechádzania možnému praniu špinavých peňazí alebo 
financovaniu terorizmu, ich odhaľovania alebo vyšetrovania, ako aj uľahčenia vyšetrovacej úlohy 
orgánov činných v trestnom konaní, ako aj bezpečnostných, vojenských, daňových a colných 
orgánov na Slovensku sa javí ako úloha, ktorá nie je typickou úlohou národnej centrálnej banky
14. 
2.4 Úlohy jasne vykonávané v mene a vo výlučnom záujme vlády  
Bez ohľadu na existujúcu úlohu NBS ako príslušného orgánu určeného podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa nová úloha v návrhu zákona javí ako úloha vykonávaná v mene a 
v záujme slovenskej vlády, keďže jej účelom je podporiť záujem slovenskej vlády o účinný prístup k 
informáciám na predchádzanie praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu, ich 
odhaľovanie alebo vyšetrovanie, ako aj na uľahčenie vyšetrovacej úlohy orgánov činných v trestnom 
konaní,  ako aj bezpečnostných, vojenských, daňových a colných orgánov na Slovensku.  
2.5 Rozsah, v akom výkon novej úlohy vytvára konflikt záujmov s existujúcimi úlohami centrálnej banky  
Plnenie úlohy vykonávať dohľad nad plnením povinnosti dohliadaných subjektov posk ytovať 
 
14 Hoci ECB v minulosti zastávala názor, že úlohy zverené národnej centrálnej banke  v súvislosti so zriadením 
centrálneho registra bankových účtov nie sú úlohami centrálnej banky ani neuľahčujú presadzovanie týchto úloh, zatiaľ 
sa nezaoberala úlohou dohľadu nad dodržiavaním povinnosti dohliadaných subjektov poskytovať informácie o účtoch 
do registra. Pozri odsek 2.1 stanoviska CON/2011/30, odsek 3.1.3 stanoviska CON/2015/36, odsek 3.1.3 stanoviska 
CON/2015/46 a odsek 2.2.5.1 Konvergenčnej správy ECB, máj 2018.  Všetky stanoviská ECB sú uverejnené na 
webových stránkach EUR -Lex. 
ECB -PUBLIC  
6 informácie o účtoch do registra pravdepodobne nepovedie ku konfliktu záujmov NBS s jej 
existujúcimi úlohami centrálnej banky.  
2.6 Rozsah, v akom je výkon novej úlohy neprimeraný finančnej alebo organizačnej kapacite NBS  
2.6.1  Ako už ECB v minulosti uviedla15, členské štáty nesmú vystaviť svoje národné centrálne banky 
situácii, v ktorej by nemali dostatočné prostriedky na plnenie tak svojich úloh súvisiacich s ESCB, 
ako aj svojich vnútroštátnych úloh, a to z prevádzkového a z finančného hľadiska. Navyše, v prí pade 
poverenia národných centrálnych bánk konkrétnymi novými úlohami by každá dotknutá národná centrálna banka mala mať k dispozícii dostatočné finančné prostriedky a ľudské zdroje, aby sa 
zabezpečilo, že úlohy môžu byť vykonávané bez ovplyvnenia finančnej  alebo prevádzkovej kapacity 
národnej centrálnej banky  potrebnej na plnenie svojich úloh súvisiacich s ESCB. Aby bol možné 
zabezpečiť, aby nebola dotknutá kapacita NBS vykonávať svoje úlohy súvisiace s ESCB, musí byť 
NBS schopná využiť potrebné prostriedky  na plnenie svojich povinností vyplývajúcich z návrhu 
zákona.  
2.6.2  Návrh zákona sa nezaoberá financovaním novej úlohy NBS. Dôvodová správa k návrhu zákona však výslovne začleňuje novú úlohu do širšieho rámca úloh dohľadu NBS podľa zákona o dohľade nad 
finančný m trhom
16, na základe ktorého je NBS povinná vykonáva ť dohľad nad všetkými subjektmi 
na finančnom trhu, pričom zabezpečuje dodržiavanie ustanovení zákonov, ktoré sa vzťahujú na 
dohliadané subjekty alebo ich činnosti, ako aj dodržiavanie právne záväzných aktov Únie17. V tejto 
súvislosti ECB poznamen áva, že „su bjekt, ktorý nadobudol povolenie alebo iné oprávnenie na 
vykonávanie činnosti v oblasti finančného trhu“, je NBS povinný uhrádzať ročné príspevky18. V tejto 
súvislosti ECB vyzýva konzultačný orgán, aby posúdil vplyv návrhu zákona na zdroje NBS a zvážil, 
či by súčasné mechanizmy financovania, t. j. ročné  príspevk y uhrádzané Národnej banke Slovenska,  
dostatočne pokryli aj náklady spojené s novou úlohou podľa návrhu zákona.  
2.7 Rozsah, v akom výkon novej úlohy zapadá do inštitucionálneho usporiadania NBS vo svetl e úvah o 
nezávislosti a zodpovednosti centrálnej banky  
Ako už bolo uvedené, dôvodová správa k návrhu zákona výslovne začleňuje novú úlohu do širšieho 
kontextu úloh dohľadu NBS podľa zákona o dohľade nad finančným trhom.  V dôvodovej správe k 
návrhu zákona je tiež vyjadrené očakávanie, že dohľad podľa návrhu zákona sa bude vykonávať v 
rámci už zavedených činností útvaru NBS pre dohľad nad finančným trhom. V tejto súvislosti sa zdá, že vykonávanie novej úlohy dohľadu nie je v rozpore s inštitucionálnym usporiadaním NBS.  
2.8 Rozsah, v akom výkon úloh predstavuje podstatné finančné riziká  
Návrh zákona sa nezaoberá potencionálnou zodpovednosťou NBS v prípade žaloby, uplatnenia nároku alebo iného súdneho konania o náhradu škody v súvislosti s vykonávaním (alebo  
nevykonávaním) jej právomocí podľa návrhu zákona. Vzhľadom na to, že návrh zákona neobsahuje 
ustanovenia, ktoré by vylučovali zodpovednosť NBS za uskutočňovanie úloh podľa návrhu zákona, 
bola by NBS podľa slovenských zákonov o zodpovednosti štátu za škodu zodpovedná za prípadné 
 
15 Pozri napríklad odsek 4.6.1 stan oviska CON/2018/21.  
16  Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon 
o dohľade nad finančným trhom“).  
17 § 1 ods. 3 písm. a) bod 2 zákona o dohľade nad finančným trhom.  
18 § 40 ods. 1 zákona o dohľade nad finančným trhom.  
ECB -PUBLIC  
7 škody. Preto by nová úloha zverená NBS návrhom zákona predstavovala ďalšie finančné riziko. 
Takéto riziko by sa však nemalo považovať za značné, pretože podstatne nezvyšuje finančné riziká 
úloh dohľadu, ktoré NBS už prevzala, pri vý kone dohľadu podľa zákona o dohľade nad finančným 
trhom.  
2.9 Rozsah, v akom výkon novej úlohy, vystaví členov orgánov NBS s rozhodovacou právomocou 
neprimeraným politickým rizikám a má vplyv na ich osobnú nezávislosť  
Výkon novej úlohy zverenej návrhom zákona p odľa všetkého nevystaví členov orgánov NBS s 
rozhodovacou právomocou žiadnym neprimeraným politickým rizikám ani nemá vplyv na ich osobnú 
nezávislosť.  
2.10 Závery v súvislosti s menovým financovaním  
Bez ohľadu na existujúcu úlohu NBS ako príslušného orgánu urč eného podľa štvrtej smernice o boji 
proti praniu špinavých peňazí sa nová úloha v návrhu zákona v podstate vykonáva v mene a v 
záujme slovenskej vlády, keďže jej účelom je podporiť záujem slovenskej vlády o zabezpečenie, aby 
mali príslušné orgány účinný pr ístup k informáciám na predchádzanie praniu špinavých peňazí alebo 
financovaniu terorizmu, ich odhaľovanie alebo vyšetrovanie, ako aj na uľahčenie vyšetrovacej úlohy 
orgánov činných v trestnom konaní, ako aj bezpečnostných, vojenských, daňových a colných 
orgánov na Slovensku. Za účelom zabezpečenia súladu so zákazom menového financovania musí 
byť NBS pri výkone úlohy v  súvislosti s registrom podľa návrhu zákona poskytnutá úplná a primeraná 
kompenzácia19. ECB preto vyzýva konzultačný orgán, aby posúdil vplyv  návrhu zákona na zdroje 
NBS a zabezpečil, aby súčasný rámec financovania prostredníctvom ročných príspevkov uhrádzaných Národnej banke Slovenska podľa zákona o dohľade nad finančným trhom dostatočne 
pokryl náklady spojené s novou úlohou podľa návrhu zákona.  
 
3. Povinnosti NBS ako oznamujúceho subjektu  
3.1 ECB víta vyňatie účtov, ktoré vedie NBS pre Štátnu pokladnicu, Kanceláriu rady pre rozpočtovú 
zodpovednosť, Garančný fond investícií a Fond ochrany vkladov, a účtov, ktoré vedie v súvislosti so 
TARGET službami (PM účty, T2S DCA účty na účely obchodov s cennými papiermi a TIPS DCA 
účty na účely okamžitých platieb), z rozsahu poskytovania informácií do registra. S cieľom presnejšie 
upraviť toto vyňatie ECB navrhuje konzultujúcemu orgánu zahrnúť príklady uvedené v dôvodovej 
správe priamo do znenia návrhu zákona.  
3.2 Návrh zákona stanovuje, že NBS je povinná poskytnúť informácie o účtoch registru do konca dňa 
nasledujúceho od vzniku, zmeny alebo zániku príslušných informácií o účtoch. NBS je tiež povinná uplatňovať primerané organizačné, personálne, kontrolné a technické opatrenia, aby bola 
zabezpečená primeraná bezpečnosť údajov zasielaných do registra vrátane ochrany údajov pred 
neoprávneným spracúvaním, zneužitím, stratou, zničením a poškodením. ECB chápe, že zasielanie 
údajov do registra, ako aj opatrenia na zabezpečenie primeranej bezpečnosti údajov zasielaných do 
 
19  Pozri  odsek 2  stanoviska CON/2011/30 , odsek 2 stanoviska CON/2011/ 98, odsek 3.2 stanoviska CON/201 5/36, 
odseky 2.2, 3.2 a 3.8 stanoviska CON/2016 /35, odsek 4. 2 stanoviska CON/201 7/20, odsek 2.3 stanoviska 
CON/201 8/4, odsek 2.1 stanoviska CON/201 8/57, odsek 2.10 stanoviska CON/2022 /2 a odsek 2.2.5 Konvergenčnej 
správy ECB , jún 2020.  
ECB -PUBLIC  
8 registra podrobne upraví mini sterstvo financií. ECB vyzýva ministerstvo financií, aby s NBS vopred 
detailne konzultovalo túto podrobnejšiu úpravu.  
 
Toto stanovisko sa uverejní na webových stránkach EUR -Lex. 
 
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 1. marca 2022  
 
[podpis]  
 
Prezidentka ECB  
Christine LAGARDE