SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Druhá správa o vykonávaní národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (2007 – 2013) /* COM/2013/0640 final */





OBSAH 1........... Východiská a prehľad.................................................................................................... 4 2........... Vykonávanie priorít Spoločenstva................................................................................... 8 3........... Výhľad......................................................................................................................... 15 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Druhá správa o vykonávaní národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (2007 – 2013) Táto správa je druhou správou Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní národných strategických plánov[1] a strategických usmernení Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (2007 – 2013)[2]. Správa Komisie[3] vychádza z analýzy a hodnotenia súhrnných správ predložených členskými štátmi v roku 2012[4], ako aj z ďalších dostupných informácií, predovšetkým spoločných ukazovateľov finančného a materiálneho monitorovania, ako aj niektorých materiálov Európskej siete pre rozvoj vidieka. Uvádza sa v nej prehľad hlavných bodov súčasného vývoja, trendov a výziev týkajúcich sa vykonávania národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva. Treba poznamenať, že údaje použité v súhrnných správach členských štátov z roku 2012 predstavujú súhrn údajov od začiatku programovacieho obdobia v roku 2007 do konca roka 2011. V tejto správe sa zohľadňujú úpravy národných strategických plánov a príslušných programov rozvoja vidieka, ktoré vyplynuli z kontroly stavu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky a z európskeho plánu na oživenie hospodárstva[5] dokončeného v roku 2010. 1. Východiská a prehľad 1.1 Priority Spoločenstva pre rozvoj vidieka na obdobie 2007 – 2013 Rada Európskej únie prijala vo februári 2006 strategické usmernenia Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 20132 obsahujúce tri základné tematické priority: Zlepšenie konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV[6]) by mal prispieť k vzniku silného a dynamického európskeho agropotravinárskeho odvetvia tým, že sa sústredí na priority odovzdávania vedomostí, modernizácie, inovácie a kvality v potravinovom reťazci a na prioritné odvetvia z hľadiska investícií do materiálneho a ľudského kapitálu. Opatrenia zoskupené v osi 1 prispejú predovšetkým k dosiahnutiu cieľa konkurencieschopnosti stanoveného v programoch rozvoja vidieka. Zlepšenie životného prostredia a vidieka. V záujme ochrany a zlepšenia prírodných zdrojov a typov krajiny vo vidieckych oblastiach EÚ by mali prostriedky určené na túto prioritu prispieť k trom prioritným oblastiam na úrovni EÚ: biodiverzita, ochrana a rozvoj poľnohospodárskych a lesníckych systémov s vysokou prírodnou hodnotou a tradičných poľnohospodárskych krajín; voda a zmena klímy. Opatrenia zoskupené v osi 2 programov rozvoja vidieka prispejú predovšetkým k cieľu ochrany životného prostredia. Zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora diverzifikácie vidieckeho hospodárstva. Prostriedky určené na tieto oblasti by mali prispieť k zastrešujúcej priorite, ktorou je tvorba pracovných príležitostí a podmienok pre rast. Zásahy by sa mali využiť najmä na podporu budovania kapacít, získavanie zručností a organizáciu miestneho strategického rozvoja a mali by pomôcť pri udržiavaní príťažlivosti vidieckych oblastí pre budúce generácie. Pri podpore odbornej prípravy, informovanosti a podnikania by sa mali zohľadniť osobitné potreby žien, mladých ľudí a starších pracovníkov. Opatrenia zoskupené v osi 3 programov rozvoja vidieka prispejú spolu s osou 4 najmä k širším cieľom rozvoja vidieka. Strategické usmernenia zdôrazňujú okrem tematických priorít taktiež potrebu: – budovať miestne kapacity pre zamestnanosť a diverzifikáciu a zároveň prispievať k tematickým prioritám. Táto horizontálna os, ktorá sa nazýva taktiež „os Leader“ (os 4), by mala zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní verejnej správy a mobilizácii vnútorného rozvojového potenciálu vidieckych oblastí prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja. – zaručiť konzistentnosť v programovaní. Mala by sa maximalizovať synergia medzi osami a v rámci nich. Podľa potreby by sa mali zohľadniť ostatné stratégie na úrovni EÚ. Mali by sa mobilizovať prostriedky na zlepšenie verejnej správy a realizácie politík. Konkrétne by sa mali zriadiť európske a vnútroštátne siete pre rozvoj vidieka ako fóra na výmenu najlepších postupov a odborných poznatkov týkajúcich sa všetkých aspektov tvorby politík, riadenia a vykonávania medzi zúčastnenými stranami. – dosiahnuť komplementárnosť nástrojov Spoločenstva. V záujme posilnenia synergie medzi štrukturálnymi politikami, politikami zamestnanosti a politikami rozvoja vidieka by členské štáty mali zabezpečiť komplementárnosť a súdržnosť opatrení, ktoré sa budú financovať z rôznych fondov EÚ. Tieto strategické usmernenia tvoria rámec, na základe ktorého členské štáty pripravili svoje národné strategické plány premietajúce priority EÚ do priorít jednotlivých členských štátov a slúžiace ako referencia pre programy rozvoja vidieka. V rámci týchto programov sa vykonávajú priority prostredníctvom súboru vybraných opatrení zoskupených podľa osí (pozri tabuľku 1[7] so zoznamom opatrení pre jednotlivé osi). Môže ísť o štátne aj regionálne programy, ktoré schvaľovala Komisia v rokoch 2007 a 2008. Ich vykonávanie sa monitoruje a hodnotí na základe spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF). 1.2 Prehľad rozpočtu a operačných cieľov Celkový rozpočet EPFRV predstavoval 96,2 miliardy EUR[8] na celé programovacie obdobie 2007 – 2013 po pripočítaní 4,95 miliardy EUR z kontroly stavu SPP a európskeho plánu na oživenie hospodárstva. V záujme dosiahnutia vyváženej stratégie má EPFRV minimálnu úroveň výdavkov pre každú tematickú os, ktorá sa má uplatniť v jednotlivých programoch rozvoja vidieka (10 %, 25 % a 10 % pre osi 1, 2 a 3). Pre os Leader sa vyhradilo minimum 5 % (2,5 % pre nové členské štáty) finančných prostriedkov EÚ pre každý program. Fond EPFRV sa využíva v rámci režimu spoločného hospodárenia a dopĺňa sa verejnými finančnými prostriedkami členských štátov[9]. Po príprave programu na úrovni členských štátov sa rozdelili financie medzi jednotlivé osi a vymedzili sa hlavné ciele na rok 2013 s týmito výsledkami (december 2011)[10]: – Os 1 Zlepšenie konkurencieschopnosti sektora poľnohospodárstva a lesného hospodárstva tvorí 35 % celkového objemu finančných prostriedkov EPFRV. Predpokladá sa, že do roku 2013 táto os prispeje na 600 000 investičných projektov modernizácie poľnohospodárskych podnikov, podporí 35 000 podnikov, ktoré pridávajú hodnotu poľnohospodárskym produktom a produktom lesného hospodárstva, a umožní 2,8 milióna účastníkom úspešne dokončiť odbornú prípravu v oblasti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. – Os 2 Zlepšenie životného prostredia a vidieka dosahuje v rámci celého EPFRV najvyšší podiel 47%. Plánovaným výsledkom je uplatnenie agroenvironmentálneho riadenia na 47 miliónoch hektárov poľnohospodárskej pôdy, vyrovnanie znevýhodnenia na 55 miliónoch hektárov poľnohospodárskej pôdy v znevýhodnených a horských oblastiach, nové zalesnenie 573 000 hektárov pôdy a podpora 1,3 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy pri plnení požiadaviek sústavy NATURA 2000. – Os 3 Kvalita života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácia vidieckeho hospodárstva má na celkovom EPFRV menší podiel 18 %. Očakáva sa, že do roku 2013 prispeje ku skvalitneniu poskytovaných služieb pre 88 miliónov obyvateľov vidieckych oblastí a podporí 28 000 projektov obnovy dedín. Podiel osi Leader je 6 % celkových financií EPFRV. Najväčšia časť podpory na vykonávanie stratégií miestneho rozvoja má prispieť k diverzifikácii a kvalite života (projekty typu osi 3). Na úrovni opatrení zostáva hlavným opatrením podpora pre agroenvironmentálne platby (214), ktorá predstavuje 23 miliárd EUR na celé obdobie. Druhým najdôležitejším opatrením z hľadiska rozpočtu je podpora znevýhodnených oblastí (211 + 212) vo výške 13,4 miliardy EUR a modernizácia poľnohospodárskych podnikov (121) vo výške 11 miliárd EUR. Graf 1: Rozpočtové prostriedky EPFRV (2007 – 2013) naplánované podľa jednotlivých opatrení (stav na konci roku 2011) (v miliardách EUR)[11] V grafe 2 sa na priblíženie špecifického programovania kontroly stavu SPP a európskeho plánu na oživenie hospodárstva dokončeného v roku 2010 uvádza rozčlenenie dodatočného rozpočtu na kontrolu stavu SPP a prijatie európskeho plánu na oživenie hospodárstva podľa jednotlivých priorít. Väčšina prostriedkov sa sústreďuje v oblastiach biodiverzity (31 % zo všetkých prostriedkov, 1,5 miliardy EUR) a vodného hospodárstva (27 %, 1,3 miliárd EUR). Na reštrukturalizáciu mliekarenstva bolo vyčlenených 15 % dodatočného rozpočtu (0,7 miliardy EUR), na opatrenia v oblasti zmeny klímy 14 % (0,7 miliardy EUR) a na obnoviteľnú energiu 6 % (0,3 miliardy EUR). Rozvoj širokopásmovej infraštruktúry je pre vidiecke oblasti aj naďalej dôležitou politickou otázkou. Členské štáty sa preto rozhodli investovať 35 % európskeho plánu na oživenie hospodárstva do širokopásmovej infraštruktúry, čo zodpovedá sume 360,4 milióna EUR z 1 miliardy EUR, ktorá je k dispozícii. Graf 2: Rozčlenenie finančných prostriedkov na kontrolu stavu SPP a na európsky plán na oživenie hospodárstva podľa nových opatrení (%) Zdroj: Tabuľka 2 z priloženého pracovného dokumentu útvarov Komisie[12] Nové prostriedky určené na programy rozvoja vidieka uvoľnené kontrolou stavu SPP a prijatím európskeho plánu na oživenie hospodárstva dopĺňajú objem EPFRV a zvyšujú celkový rozpočet s cieľom plniť konkrétne vymedzené úlohy. Relevantné operácie boli v mnohých prípadoch už súčasťou počiatočných programov a ich financovanie sa prostredníctvom kontroly stavu SPP a prijatia európskeho plánu na oživenie hospodárstva zvýšilo. 2. Vykonávanie priorít Spoločenstva 2.1 Prehľad výsledkov, problémov a riešení Celková suma platieb z EPFRV, ktoré 27 členských štátov EÚ uskutočnilo na konci roka 2011, predstavuje 44,5 miliardy EUR[13], teda 46 % celého rozpočtu na obdobie 2007 – 2013 vo výške 96,2 miliardy EUR. Vzhľadom na to, že zohľadňovaný časový rámec predstavuje 56 % platobného obdobia (5 rokov z 9[14]), ročné výdavky rástli rýchlejšie po počiatočnom pomalom štarte v prvých rokoch programovacieho obdobia 2007 – 2013. Situácia v jednotlivých členských štátoch zďaleka nie je jednotná (graf 2): dva členské štáty dosahujú úroveň výdavkov viac ako 70 %, oproti tomu štyri členské štáty minuli menej ako 40 %. Treba poznamenať, že platby týkajúce sa záväzkov z predchádzajúceho programovacieho obdobia 2000 – 2006 v súlade s ustanoveniami prechodných pravidiel sa väčšinou spotrebovali. Graf 3: Celková realizácia rozpočtu EPFRV do konca roku 2011 v porovnaní s celkovými rozpočtovými prostriedkami pridelenými na obdobie 2007 – 2013 Výdavky osi 2 už dosiahli plnú rýchlosť, čo vyplýva najmä z viacročnej povahy hlavných opatrení (agroenvironmentálne platby, znevýhodnené oblasti) s opakujúcimi sa ročnými platbami. Vykonávanie osi 1 takisto funguje celkovo dobre. Na druhej strane, čerpanie osi 3 je stále pomalé, možno z dôvodu finančných ťažkostí potenciálnych príjemcov, ktoré im bránia získať potrebné príslušné financovanie. Pokiaľ ide o os 4, prejavuje sa typický pomalý začiatok, ktorý možno vysvetliť potrebou najprv stanoviť miestne stratégie a určiť miestne akčné skupiny pred vykonávaním každého projektu (pozri tabuľku 4). Graf 4: Celkový rozpočet fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV, v miliardách EUR) a podiel čerpania do konca roku 2011 Keď sa zameriame špecificky na mieru vykonávania kontroly stavu SPP a európskeho plánu na oživenie hospodárstva, do konca roku 2011 sa minulo 1,27 miliardy EUR z celkovej programovanej sumy 4,95 miliárd EUR. Táto suma predstavuje 26 % celkového rozpočtu, ale významný nárast od roku 2010 do roku 2011 (+ 235 %) poukazuje na pozitívny trend po očakávanom skromnom štarte v roku 2010. Keď sa preskúma čerpanie podľa jednotlivých opatrení, možno vidieť, že zmena klímy a biodiverzita majú väčšie čerpanie ako priemer, keďže dosahujú príslušné úrovne 52 % a 32 %, zatiaľ čo širokopásmová infraštruktúra, vodné hospodárstvo a obnoviteľná energia zaostávajú s čerpaním vo výške približne 10 %. Vyššie čerpanie v oblastiach biodiverzity a zmeny klímy možno vysvetliť skutočnosťou, že tieto úlohy sa plnili hlavne prostredníctvom opatrení osi 2, ktoré už v určitej miere existovali. Graf 5: Celkový rozpočet na kontrolu stavu SPP a európsky plán na oživenie hospodárstva (EPFRV, v miliardách EUR) a orientačný podiel čerpania do konca roku 2011[15] Úroveň výstupov meraná vo výstupných ukazovateľoch v porovnaní s celkovými cieľmi na rok 2013 stanovenými v programoch členských štátov je vo všeobecnosti v súlade s finančnou úrovňou vykonávania. Úplný súbor výstupných ukazovateľov je znázornený v tabuľke 3. Všeobecné problémy pri vykonávaní, nájdené riešenia Členské štáty ako najčastejší problém uvádzali hospodársku krízu. Hospodárska kríza spôsobila problémy pri realizácii investičných opatrení z dôvodu nedostatku vlastných prostriedkov na strane príjemcov, problémov pri získavaní pôžičiek zo strany žiadateľov a rozpočtových obmedzení, ktoré obmedzili verejné iniciatívy. Súkromný sektor je všeobecne menej ochotný riskovať a niektoré investície sa mohli presunúť do menej ambicióznych projektov, prípadne sa odložili. Situácia je v EÚ-27 rôzna, niektoré členské štáty stále čelia nepriaznivým podmienkam, pričom iným štátom sa od roku 2008 už do istej miery podarilo situáciu prekonať. Tento problém ovplyvnil aj os 1, ale najvýraznejšie postihol podporné projekty osi 3, ako je napríklad infraštruktúra, ktoré potrebujú viac času na financovanie a vykonávanie. V prípade niektorých programov rozvoja vidieka majú vykonávacie orgány (riadiace orgány, platobné agentúry) ešte administratívne a kapacitné problémy vybaviť všetky žiadosti. Vykonávanie môže spomaliť aj nedostatok informácií a skúseností potenciálnych príjemcov, konkrétne v niektorých členských štátoch EÚ-12 (t. j. napríklad pomalý pokrok v otázkach opatrení na rozvoj ľudského kapitálu; neprimerané žiadosti), prípadne v celej EÚ-27 pri zavádzaní nových opatrení. Niektoré členské štáty poskytli na prekonanie týchto problémov dostatočný počet školení a poradenských služieb pre poľnohospodárov, zlepšenie sa však očakáva až časom. Riešenia sa našli a v širokom rozsahu sa zavádzajú do programov formou úprav, a to najmä na základe odporúčaní zo strednodobého hodnotenia. Vzhľadom na finančnú krízu členské štáty používajú rôzne spôsoby úpravy programov, napríklad: zmeny pokrytia štátnej pomoci, úrovne dotácií, referenčných sadzieb pre menej príťažlivé opatrenia, úpravy výberových postupov a vymedzení, zvýšenie miery spolufinancovania zo strany EÚ, nástroje finančného inžinierstva, ako napríklad záručné fondy alebo mechanizmy na poskytovanie bezúročných úverov, a/alebo opätovné pridelenie finančných prostriedkov. V súčasnosti existujú a fungujú mechanizmy na zaistenie komplementárnosti medzi EPFRV a štrukturálnymi fondmi EÚ. Majú podobu vymedzenia hraníc a koordinačných mechanizmov (orgán ministrov...). 2.2. Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Celkové výdavky osi 1 EPFRV zaznamenané v období 2007 – 2011 dosahujú 42 % z celkového objemu pridelených prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 (priemer EÚ-27). Hlavné výsledky pre tento cieľ na konci roku 2011 sú: · počet účastníkov, ktorí úspešne absolvovali odbornú prípravu súvisiacu s poľnohospodárstvom alebo lesným hospodárstvom: 1 353 000 (49 % odhadovaného cieľa na rok 2013), · počet podnikov zavádzajúcich nové výrobky alebo postupy: 73 600 (29 % odhadovaného cieľa na rok 2013). Vykonávanie opatrení[16] Opatrenie 121 (Modernizácia poľnohospodárskych podnikov) predstavuje najväčšie opatrenie osi 1 z hľadiska pridelených finančných prostriedkov (11 miliárd EUR). Čerpanie platieb v rámci tohto opatrenia predstavuje 51 % jeho celkového rozpočtu, pričom doteraz sa dokončilo už 220 000 projektov modernizácie (37 % cieľa do roku 2013) vrátane viac ako 3 000 projektov a 765 miliónov EUR celkových investícií (súkromných a verejných) zameraných na reštrukturalizáciu mliekarenského odvetvia prostredníctvom kontroly stavu SPP. Pozitívny trend čerpania dokazuje veľký záujem poľnohospodárov o investície. Prípady, v ktorých miera vykonávania nedosiahla cieľové hodnoty, členské štáty najčastejšie zdôvodňujú hospodárskou krízou, ktorá negatívne ovplyvnila investičné schopnosti podnikov. Opatrenie 123 (Pridávanie hodnoty do poľnohospodárskych produktov a produktov lesného hospodárstva), ktoré predstavuje druhé najväčšie opatrenie osi 1 z hľadiska pridelených finančných prostriedkov, dosiahlo úroveň čerpania 35 % a podporilo 15 770 podnikov (z cieľového počtu 35 250 podnikov do roku 2013). Ostatné opatrenia osi 1 majú takéto úrovne čerpania: 112 (Začatie činnosti mladých poľnohospodárov: 50 %, pričom podporu získalo 100 000 mladých poľnohospodárov) a 141 (Polosamozásobiteľské poľnohospodárstvo: 51 %, pričom podporu získalo 40 000 polosamozásobiteľských poľnohospodárskych podnikov). 2.3. Zlepšovanie životného prostredia a vidieka Celkové výdavky osi 2 EPFRV na obdobie 2007 – 2011 predstavujú 58 % z celkového objemu pridelených prostriedkov. Medzi hlavné výsledky dosiahnuté v rámci tohto cieľa na konci roku 2011 patrí predovšetkým: · úspešný manažment krajiny na rozlohe 50 miliónov hektárov prispievajúci k biodiverzite, · zlepšenie kvality vody na ploche 32 miliónov hektárov alebo · zlepšenie kvality pôdy na ploche 40 miliónov hektárov[17]. Vykonávanie opatrení Tri najväčšie opatrenia z hľadiska pridelenia rozpočtových prostriedkov sú taktiež opatrenia s najvyššou mierou čerpania spomedzi opatrení osi 2: 211 (Platby za znevýhodnené prírodné podmienky pre poľnohospodárov v horských oblastiach, s mierou čerpania 74 %), 212 (Platby pre poľnohospodárov v oblastiach so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, okrem horských oblastí, s mierou čerpania 67 %) a 214 (Agroenvironmentálne platby, s mierou čerpania 58 %). Opatrenia 211 a 212 spoločne podporujú 52,8 milióna hektárov a agroenvironmentálne opatrenie podporuje 41[18] miliónov hektárov vrátane 4 a 5,2 milióna na riešenie problémov súvisiacich so zmenou klímy a biodiverzitou prostredníctvom kontroly stavu SPP[19]. Z hľadiska čerpania finančných prostriedkov nasledujú po týchto uvedených opatreniach opatrenia 215 (Životné podmienky zvierat, s doterajším čerpaním finančných prostriedkov na úrovni 50 % a podporou pre 144 650 zmlúv) a 221 (Prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy na úrovni 41 %, doteraz zalesnených 165 600 hektárov). 2.4. Zlepšovanie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora diverzifikácie vidieckeho hospodárstva Celkové výdavky osi 3 EPFRV na obdobie 2007 – 2011 predstavujú 31 % z celkového objemu pridelených prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 s významnými rozdielmi medzi členskými štátmi (pozri tabuľku 4). Podľa členských štátov možno pomalé čerpanie vysvetliť predovšetkým finančnou krízou (nedostatok súkromných a vnútroštátnych/miestnych finančných prostriedkov) a niektorými administratívnymi požiadavkami (kontrolné povinnosti, dlhé postupy na predkladanie žiadostí a výber). Navyše v niektorých členských štátoch sa realizácia osi 3 uskutočňuje výlučne prostredníctvom programu Leader, a preto oneskorenie pri realizácii programu Leader ovplyvnilo aj čerpanie prostriedkov na osi 3. Hlavné výsledky dosiahnuté v rámci tohto cieľa na konci roku 2011 sú: · os 3 prispela v situácii rastúcej nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach k vytvoreniu pracovných miest (viac ako 20 000)[20], · obyvateľstvo vidieckych oblastí využíva kvalitnejšie služby podporované z fondu EPFRV: 62 miliónov ľudí[21], · okrem toho 3,5 milióna domácností vo vidieckych oblastiach získalo potenciálny prístup k internetu. Vykonávanie opatrení[22] Najväčšie opatrenia osi 3 z hľadiska celkových pridelených prostriedkov sú: 321 (Základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo, čerpanie finančných prostriedkov vo výške 31 % a 35 400 dokončených projektov vrátane 550 projektov na zlepšenie širokopásmovej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach podporovaných prostredníctvom EPFRV) a 322 (Obnova a rozvoj dedín, čerpanie prostriedkov na úrovni 42 % a 27 700 dedín, v ktorých sa uskutočnila obnova). Najvyššie čerpanie medzi opatreniami osi 3 zaznamenali opatrenia 341 (Získavanie zručností, oživovanie a vykonávanie stratégií miestneho rozvoja) s čerpaním na úrovni 41 % a 5 600 dokončenými projektmi a opatrenie 323 (Zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho dedičstva), ktoré zaznamenalo čerpanie prostriedkov vo výške 30 % a v rámci ktorého sa doteraz dokončilo 48 400 projektov. 2.5. Budovanie miestnych kapacít pre zamestnanosť a diverzifikáciu Ku koncu roka 2011 bol výber miestnych akčných skupín dokončený v 25 členských štátoch. Celkový počet miestnych akčných skupín je teraz 2 323[23]. Tento počet sa v porovnaní s programom Leader+ zdvojnásobil a polovica území uplatňuje prístup podľa programu Leader prvýkrát. Keďže výber miestnych akčných skupín sa v členských štátoch skončil pomerne neskoro, veľa vybraných miestnych akčných skupín ešte len začalo realizovať projekty súvisiace s ich stratégiou miestneho rozvoja. To vysvetľuje nízke čerpanie finančných prostriedkov osi 4 EPFRV vo výške len 18 % zo všetkých pridelených prostriedkov pre túto os na dané programovacie obdobie, v poslednom štvrťroku však výdavky rýchlo rástli. Niektoré členské štáty poukázali na osobitné problémy. Presadzovaním programu Leader sa značne zmenil prístup, čo viedlo k zásadným administratívnym úpravám (administratívna reorganizácia, školenie personálu). 3. Výhľad Realizácia mnohých programov sa začala až v roku 2008. Údaje za nasledujúce roky naznačujú zrýchlenie a na konci roka 2011 dosiahlo čerpanie finančných prostriedkov takmer plnú rýchlosť, a to aj napriek istým nepriaznivým okolnostiam, ako je napríklad hospodárska situácia. Väčšina programov rozvoja vidieka bude môcť v plnej výške minúť svoj rozpočet EPFRV. Z hľadiska jednotlivých programov sa už vyriešila väčšina problémov s vykonávaním. Uskutočnilo sa mnoho úprav programu rozvoja vidieka s cieľom napraviť ťažkosti z prvých rokov vykonávania, zohľadniť odporúčania zo strednodobých hodnotení a začleniť dodatočné finančné prostriedky na riešenie nových problémov (kontrola stavu) a hospodárskej krízy (európsky plán na oživenie hospodárstva). Očakáva sa, že určité presuny medzi osami by mali maximalizovať čerpanie, ale len z hľadiska minimálnej miery čerpania pre každú os. Niektoré programy rozvoja vidieka najmä v EÚ-12 by však mohli mať problémy dosiahnuť minimálne miery čerpania pre os 4, čo je zapríčinené neskorým vykonávaním programu Leader. Pokiaľ ide o politické ciele, ktoré sa ešte budú vykonávať štyri roky, ciele stanovené v programoch vo všeobecnosti dobre napredujú pre osi 1 a 2, zatiaľ čo pre osi 3 a 4 vykonávanie mierne zaostáva, trend je však celkovo pozitívny. Konkrétnejšie, v osi 1 sa už dokončilo 220 000 projektov modernizácie (37 % z cieľa na rok 2013) a vďaka rôznym opatreniam na podporu investícií zaviedlo 73 600 podnikov nové výrobky alebo postupy (29 % z odhadovaného cieľa na rok 2013). V osi 2 sa opatrenia zamerané na environmentálne otázky doteraz uskutočnili na 41 miliónoch hektárov (87 % z cieľa na rok 2013). V osi 3 sa dokončilo 35 400 projektov základných služieb pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo (40 % z cieľa na rok 2013) a podporilo alebo vytvorilo sa 19 000 mikropodnikov (25 % z cieľa na rok 2013). Doteraz sa podporilo 55 000 projektov programu Leader (os 4) (25 % z cieľa na rok 2013). Zdrojom užitočných informácií na vypracúvanie správ a priebežné sledovanie pokroku pri realizácii programu a dosiahnutých úspechov bol spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie. Predbežné údaje za rok 2012 naznačujú, že väčšina programov už napreduje aj v osiach 3 a 4, kde bolo čerpanie koncom roku 2011 ešte pomalé. [1] Pozri hlavu II kapitolu II nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). [2] Rozhodnutie Rady z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) (2006/144/ES). [3] Pozri článok 14 „Správa Komisie“ v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005. [4] Pozri článok 13 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005. Tieto súhrnné správy informujú o pokroku dosiahnutom pri realizácii národných strategických plánov a cieľov, ako aj o podiele na plnení strategických usmernení Spoločenstva. [5] Informácie o kontrole stavu reformy SPP a európskom pláne na oživenie hospodárstva, ako aj zoznam príslušných právnych ustanovení prijatých v roku 2009 sa nachádza na internetovej stránke http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). [7] Všetky tabuľky sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [8] Od roku 2007 sa rozpočet EPFRV na programovacie obdobie 2007 – 2013 zvýšil (konkrétne po kontrole stavu SPP a prijatí európskeho plánu na oživenie hospodárstva) na 96,2 mld. EUR. [9] Všetky finančné údaje uvedené v správe sa týkajú len EPFRV. [10] Časť finančných prostriedkov vyčlenených na program LEADER, technickú pomoc a priame platby je v nasledujúcich grafoch a v nasledujúcej tabuľke pomerne priradená k trom hlavným osiam. [11] Pozri legendu týkajúcu sa opatrení v tabuľke 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [12] Sumy plánované na inovácie sa rozdelili medzi ostatné úlohy. [13] Platby členským štátom týkajúce sa kalendárnych rokov 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011. Nemôže sa porovnávať s 5. finančnou správou Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní EPFRV, ktorá je založená na účtovnom období. [14] Platby možno uskutočniť 2 roky od posledného záväzku (2013), teda do konca roku 2015. [15] Na základe údajov z monitorovania zo spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF) z roku 2011. [16] Pozri tabuľku 4 s rozčlenením podľa pohlavia a veku v súlade s ustanovením článku 81 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 [17] Ukazovateľ výsledkov zo spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF), pričom rovnaká oblasť by mohla prispieť k riešeniu niekoľkých problémov. [18] Len záväzky od roku 2007. [19] V závislosti od povahy postupov manažmentu krajiny stanovených v programe sa na tom istom hektári môžu vykonávať doplňujúce postupy. [20] Nezamestnanosť sa globálne zvýšila zo 7,1 % v roku 2007 na 10,1% v roku 2011 v riedko obývaných vidieckych oblastiach a zo 7 % v roku 2007 na 8,5 % v roku 2011 v zmiešaných oblastiach (zdroj: Eurostat). [21] Tento údaj zahŕňa potenciálnych obyvateľov, ktorí môžu mať zo služieb prospech. [22] Pozri tabuľku 4 s rozčlenením podľa pohlavia a veku v súlade s ustanovením článku 81 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 [23] Po dokončení výberu miestnych akčných skupín v Rumunsku a Bulharsku v roku 2012.