Osobitná správa č. 23/2012 „Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne?“





GLOSÁR Brownfield : Lokalita, ktorá je ovplyvnená jej bývalým využívaním (na účely tejto správy priemyselným alebo vojenským) alebo využívaním okolitého pozemku, je opustená alebo nedostatočne využívaná a vyžaduje si zásah, aby sa opätovne mohla využívať s prínosom. Môže, ale nemusí, byť kontaminovaná. Cielená akcia na riešenie problému brownfieldov a vytváranie sietí podporujúcich ich ekonomickú regeneráciu (angl. Concerted Action on Brownfield and Economic Regeneration Network, CABERNET) : Európska sieť odborníkov, ktorá rieši problémy týkajúce sa regenerácie brownfieldov. Cieľom siete je podporiť revitalizáciu brownfieldov v rámci udržateľného rozvoja zdieľaním skúseností v celej Európe, poskytovaním nových nástrojov a manažérskych stratégií a rámca pre koordinované výskumné činnosti. EÚ pôvodne podporovala CABERNET v rámci 5. rámcového programu. EEA : Európska environmentálna agentúra. Členmi EEA je 27 členských štátov EÚ plus Island, Lichtenštajnsko, Nórsko, Švajčiarsko a Turecko. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Finančný nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti regiónov EÚ. Pomoc z EFRR sa zväčša realizuje prostredníctvom operačných programov, ktoré pozostávajú z vysokého počtu projektov. Hlavný projekt : Projekt vyžadujúci si spolufinancovanie z EFRR alebo KF, ktorého celkové náklady prevyšujú 50 mil. EUR. Takéto projekty zvyčajne pozostávajú z viacerých prác, činností alebo služieb, ktorých cieľom je dokončiť nerozdeliteľné úlohy konkrétnej ekonomickej alebo technickej povahy s jasne stanovenými cieľmi. Kohézny fond (KF) : Finančný nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HND na obyvateľa je nižší než 90 % priemeru EÚ. Kontaminovaná lokalita : Lokalita, v ktorej sa v dôsledku ľudskej činnosti potvrdila prítomnosť nebezpečných látok v takej miere, ktorá môže znamenať závažné riziko pre zdravie ľudí alebo pre životné prostredie. Toto riziko sa hodnotí zohľadňujúc súčasné a schválené budúce využitie pozemku. Najčastejšími kategóriami kontaminovaných lokalít sú priemyselné a vojenské lokality, skládky odpadu a poľnohospodárske pozemky. Metóda na odhad medzery vo financovaní : Metóda, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby projekty, ktoré vytvárajú príjmy, dostávali len potrebné verejné zdroje, čím sa predíde neodôvodnenému nadmernému financovaniu. Grant nemôže presiahnuť rozdiel medzi diskontovanými nákladmi a diskontovanými čistými výnosmi projektu. Operačný program (OP) : Komisiou schválený program investícií členského štátu, ktorý je príjemcom štrukturálnych fondov, ktorý má ucelený súbor priorít obsahujúcich viacročné opatrenia. Príjemca : Verejná alebo súkromná právnická osoba, ktorá prijíma podporu z EFRR alebo KF na regeneráciu priemyselných a vojenských lokalít (niekedy tiež "navrhovateľ projektu" alebo v tejto správe aj "developer"). Po regenerácii lokality príjemca často predá alebo prenajme parcely alebo budovy investorom. Programové obdobie : Viacročný rámec plánovania a čerpania výdavkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Regenerácia/rekultivácia/obnova : V tejto správe môže pojem regenerácia priemyselných a vojenských lokalít pozostávať z dvoch typov činností v závislosti od stavu lokality: a) rekultivácia: činnosť na stabilizovanie pozemku a odstránenie, kontrolu, zabránenie šíreniu alebo zníženie výskytu znečisťujúcich látok v pôde, povrchovej vode, podzemnej vode, vegetácii a budovách tak, aby znehodnotená lokalita viac nepredstavovala závažné riziko pre ľudí alebo životné prostredie, zohľadňujúc jej súčasné a schválené budúce využitie; b) obnova: činnosť v neznečistenej lokalite alebo ako druhá fáza v rekultivovanej lokalite, ktorej cieľom je pripraviť pozemok a budovy na ich konečné plánované využitie. Obnova môže zahŕňať zbúranie starých budov, terénne úpravy, rozdelenie pozemku a zavedenie základnej infraštruktúry, napr. inžinierskych sietí a ciest, a niekedy stavebné práce. Riadiaci orgán : Štátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy alebo verejný či súkromný subjekt určený členským štátom, aby riadil operačný program. Sieť pre priemyselne znečistené územia v Európe (angl. Network for Industrially Contaminated Land in Europe, NICOLE) : Fórum o riadení kontaminovaných území v Európe. Cieľom tohto fóra je presadzovať spoluprácu medzi priemyslom, akademickou obcou a poskytovateľmi služieb o rozvoji a uplatňovaní udržateľných technológií na riadenie území kontaminovaných priemyselnou a obchodnou činnosťou. EÚ pôvodne podporovala sieť NICOLE v rámci 4. rámcového programu. Štrukturálne opatrenia : V tejto správe pomoc z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Verejno-súkromné partnerstvo (PPP) : Subjekt vlastnený spoločne verejným a súkromným sektorom, ktorý bol založený na účely regeneračných prác. Zelená lúka (angl. greenfield) : Nezastavaná plocha v meste alebo na vidieku využívaná buď na poľnohospodárske účely, územné plánovanie alebo ponechaná voľne v prírode. ZHRNUTIE I. V posledných desaťročiach je k dispozícii čoraz viac opustených priemyselných a vojenských lokalít (tzv. brownfieldov). Ich počet sa v Európe odhadom pohybuje od niekoľkých stoviek v malých členských štátoch po niekoľko stotisíc vo väčších členských štátoch s bohatou priemyselnou minulosťou. Mnoho brownfieldov je kontaminovaných. Regenerácia a opätovné využívanie brownfieldov sa podporujú zo štrukturálnych opatrení EÚ s cieľom chrániť zdravie ľudí a životné prostredie a obmedziť mestské periférie. II. Dvor audítorov počas auditu posúdil, či boli dosiahnuté ciele projektov, či bolo zameranie pomoci EÚ založené na ucelených kritériách a či boli výsledky dosiahnuté pri najnižších nákladoch pre rozpočet EÚ. Dvor audítorov priamo kontroloval výkonnosť 27 projektov regenerácie a preskúmal nástroje členských štátov na regeneráciu brownfieldov, ktoré sú rámcom pre konkrétne spolufinancované opatrenia. III. Dvor audítorov dospel k záveru, že: a) výsledky rekultivačných prác nie sú vždy náležite osvedčené a existujú veľké rozdiely medzi hodnotami členských štátov na meranie kontaminácie pôdy. Hoci väčšina projektov dosiahla svoje ciele z hľadiska fyzických výstupov, v mnohých prípadoch sa plánované budúce využitie obnovených pozemkov a budov neuskutočnilo; vytváranie pracovných miest bolo nižšie, ako sa očakávalo. Dosiahnutie skromných výsledkov vysvetľujú dva hlavné faktory: hospodársky pokles a chýbajúca podrobná analýza trhu odôvodňujúca obnovu týchto lokalít – alebo skutočnosť, že takáto analýza nebola zohľadnená. Všetky projekty mali určité hlavné charakteristiky, ktoré prispievali k ich dlhodobej udržateľnosti, ale len dve tretiny z nich boli súčasťou integrovaného plánu rozvoja; b) vo všetkých členských štátoch sa politika v oblasti brownfieldov realizuje najmä prostredníctvom miestnych nástrojov plánovania, ktoré presadzujú uplatňovanie niektorých hlavných osvedčených postupov, konkrétne uprednostnenie regenerácie brownfieldov pred budovaním na zelenej lúke, zatiaľ čo dočasné využívanie brownfieldov sa podporuje zriedka. Vzhľadom na to, že chýbajú úplné a primerané registre brownfieldov, ktoré by obsahovali aj kontaminované lokality, stanovenie priorít je komplikované. V nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa nevyžaduje integrovaný plán rozvoja a uprednostnenie opätovného využitia brownfieldov pred budovaním na zelenej lúke sa nepodporuje primerane; c) výsledky bolo možné dosiahnuť pri nižších nákladoch pre štátne rozpočty a rozpočet EÚ, pretože v prípade deviatich projektov nebol grant odôvodnený hodnotením príjmov, a keď sa príjmy hodnotili, v polovici prípadov sa zistili nedostatky. Časť nákladov na rekultiváciu životného prostredia bola hradená z vnútroštátnych finančných prostriedkov a z finančných prostriedkov EÚ, pretože sa plne nedodržala zásada "znečisťovateľ platí", a niektoré pravidlá štátnej pomoci neboli zohľadnené. Ustanovenia v nariadeniach o štrukturálnych fondoch a konkrétne klauzuly v rozhodnutiach o udelení grantu na projekty regenerácie neumožňujú dostatočné možnosti na spätné získanie verejnej podpory, ak projekty vytvárajú vyššie príjmy, ako sa očakávalo. IV. Dvor audítorov odporúča: a) členským štátom, aby požiadali navrhovateľov projektov zrealizovať analýzu trhu a zvážiť príslušné možnosti na možné využitie brownfieldov v budúcnosti. Mali by požadovať, aby boli projekty regenerácie brownfieldov súčasťou integrovaného plánu rozvoja a aby boli výsledky rekultivácie osvedčené zodpovedným orgánom alebo akreditovaným orgánom; b) členským štátom, aby zvážili stanovenie stratégií regenerácie brownfieldov s jasnými cieľmi; vyhýbať sa využívaniu zelených lúk, pokiaľ to nie je absolútne nevyhnutné, a v opačnom prípade požadovať uplatnenie kompenzačných opatrení; zvážiť opatrenia na riešenie problematických lokalít, ktoré sú v súkromnom vlastníctve, ak vlastník nevykoná potrebné kroky; a zvážiť častejšie dočasné využívanie obnovených lokalít ako zelených lúk a vytvoriť registre brownfieldov a kontaminovaných lokalít s dostatočne zjednotenými informáciami, ktoré umožnia stanovenie priorít pomoci; c) členským štátom, aby podrobne posúdili medzeru vo financovaní pri každom projekte. Mali by požadovať, aby bolo financovanie EÚ podmienené uplatňovaním zásady "znečisťovateľ platí". Mali by uplatňovať ustanovenia systémov štátnej pomoci dohodnuté s Komisiou. Do rozhodnutí o udelení grantu na projekty regenerácie by mali začleniť klauzulu o vrátení podpory, aby mohli prehodnotiť finančnú výkonnosť projektov vzhľadom na vývoj v dlhšom časovom období (napr. 15 rokov), a v prípade, že projekty vytvárajú vyššie príjmy, ako sa očakávalo, umožniť časť grantu alebo celý grant získať späť. Komisia by mala následne kontrolovať uplatňovanie týchto klauzúl o vrátení podpory; d) Komisii, aby v spolupráci s členskými štátmi a na základe vedeckých dôkazov a osvedčených postupov navrhla normy EÚ na definovanie kontaminovaných lokalít a závažnosti environmentálnych a zdravotných rizík, ktoré predstavujú, ako aj metodiku na definovanie noriem na rekultiváciu konkrétnych lokalít zohľadňujúc ich konečné využitie. Komisia by mala presadzovať uplatňovanie integrovaného prístupu k rozvoju tak, že bude požadovať, aby boli spolufinancované projekty regenerácie brownfieldov začlenené do integrovaného plánu rozvoja; e) Komisii a členským štátom, aby podporovali uplatňovanie osvedčených postupov pri regenerácii brownfieldov a uprednostňovali regeneráciu brownfieldov pred využívaním zelených lúk. +++++ TIFF +++++ ÚVOD BROWNFIELDY V EÚ 1. V posledných desaťročiach je k dispozícii čoraz viac opustených priemyselných a vojenských lokalít (tzv. brownfieldov). Ich počet sa v Európe odhadom pohybuje od niekoľkých stoviek v malých členských štátoch s miernym priemyselným dedičstvom po niekoľko stotisíc vo väčších členských štátoch s bohatou priemyselnou minulosťou [1]. Tieto lokality sa často nachádzajú v regiónoch a mestských oblastiach, ktoré sú v hospodárskom a sociálnom úpadku. Regenerácia priemyselných a vojenských lokalít má významný environmentálny, hospodársky a sociálny dosah. +++++ TIFF +++++ Fotografia 2 – Hadica, ktorou sa vstrekuje čistiaca tekutina do znečistenej pôdy v oceliarňach (Dunaujvaros, Maďarsko) 2. Mnoho brownfieldov je kontaminovaných a vyčistenie tohto dedičstva si vyžiada sústredené úsilie v nasledujúcich desaťročiach. Európska environmentálna agentúra (EEA) odhaduje počet kontaminovaných miest na 250000 a počet potenciálne kontaminovaných miest, pri ktorých je potrebné prešetriť, či je potrebná rekultivácia, na 3 milióny. Asi v 70 % prípadov bola kontaminácia spôsobená vojenským alebo priemyselným využívaním [2]. 3. Regenerácia brownfieldov vedie k rôznym možným výsledkom: hospodárska činnosť, verejné priestory alebo rezervy pozemkov. V prípade hospodárskej činnosti je súčasťou obnovy výstavba budov alebo pripravenie parciel na odpredaj investorom. Môže tak spraviť súkromný alebo verejný navrhovateľ projektu. Len pri hospodárskej činnosti sa očakáva vytvorenie pracovných miest (pozri graf 1). POMOC EÚ NA OBNOVU PRIEMYSELNÝCH A VOJENSKÝCH LOKALÍT 4. K regenerácii sa pristupuje v rámci politiky životného prostredia a územného rozvoja v členských štátoch. GRAF 1 REGENERÁCIA PRIEMYSELNÝCH A VOJENSKÝCH LOKALÍT A MOŽNÉ VÝSLEDKY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. 5. Smernice EÚ v oblasti životného prostredia sú obzvlášť relevantné, ak kontaminácia predstavuje problém v danej lokalite. Tieto smernice sa zameriavajú na prevenciu kontaminácie [3] a riadenie a kontrolu povrchovej a podzemnej vody [4]. 6. V rámci politiky súdržnosti sa presadzuje integrovaný prístupu k rozvoju a uprednostnenie opätovného využívania brownfieldov pred zelenými lúkami [5]. +++++ TIFF +++++ Fotografia 3 – Príprava nových štruktúr v bývalej elektrárni (Łódź, Poľsko) SPOLUFINANCOVANIE REGENERÁCIE BROWNFIELDOV ZO ŠTRUKTURÁLNYCH OPATRENÍ EÚ 7. Regenerácia brownfieldov sa môže spolufinancovať v oprávnených regiónoch členských štátov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF). Na oba fondy sa ďalej odkazuje ako na štrukturálne opatrenia. Podpora môže dosiahnuť 85 % oprávnených výdavkov na konkrétny projekt [6]. 8. V tabuľke 1 je uvedená celková výška financovania vyčlenená na regeneráciu brownfieldov v dvoch obdobiach, ktoré boli predmetom auditu, v hlavných príslušných členských štátoch. Úplný prehľad podľa členských štátov sa nachádza v prílohe I. 9. Spolufinancované projekty sa týkali rôznych činností regenerácie: rekultivácia nestabilnej a kontaminovanej pôdy (pozri fotografie 2 a 9), obnova lokalít [7] (pozri fotografiu 7), alebo úplná regenerácia kontaminovaných brownfieldov, ktorá pozostávala z rekultivácie aj opatrení na obnovu lokality (pozri fotografie 1, 3, 4, 5, 6, 8 a 10). TABUĽKA 1 FINANCOVANIE VYČLENENÉ NA REGENERÁCIU BROWNFIELDOV A HLAVNÉ PRÍSLUŠNÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov zhromaždených Komisiou. | 2000 – 2006 | 2007 – 2013 | Vyčlenené financie | 2,3 mld. EUR | 3,4 mld. EUR | Hlavní príjemcovia | Nemecko, Spojené kráľovstvo, Francúzsko | Maďarsko, Česká republika, Nemecko, Rumunsko, Taliansko, Poľsko | 10. Spolufinancované projekty sú súčasťou operačných programov, ktoré sa realizujú v rámci zdieľaného hospodárenia, pričom Komisia nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ [8]. Konkrétne: a) Komisia rokuje o programoch navrhnutých členskými štátmi a schvaľuje ich, a prideľuje finančné zdroje; b) členské štáty/regióny riadia programy, realizujú ich prostredníctvom výberu projektov, kontrolujú a hodnotia ich; c) Komisia je zapojená do monitorovania programu, viaže a vypláca schválené výdavky a overuje systémy kontroly. 11. V programovom období 2000 – 2006 mala Komisia konkrétny schvaľovací postup pre projekty Kohézneho fondu a hlavné projekty EFRR (projekty, ktorých celkové náklady prevyšovali 50 mil. EUR). V programovom období 2007 – 2013 musí Komisia schvaľovať len projekty, ktorých náklady prevyšujú 50 mil. EUR [9]. 12. Dve generálne riaditeľstvá Komisie zohrávajú významnú úlohu v oblasti regenerácie priemyselných a vojenských lokalít: GR pre regionálnu a mestskú politiku zodpovedá za rozpočet EÚ v oblasti regionálnej politiky, v rámci ktorej sa spolufinancuje regenerácia priemyselných a vojenských lokalít, GR pre životné prostredie zodpovedá za politiku EÚ v oblasti životného prostredia. Je povinné monitorovať zavedenie a dosahovanie konkrétnych cieľov príslušných smerníc a GR pre regionálnu a mestskú politiku s ním konzultuje kvalitu návrhov operačných programov a hlavných projektov [10]. ROZSAH A CIELE AUDITU 13. Hlavný cieľom tohto auditu bolo posúdiť, či sa podporovala regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne. 14. Dvor audítorov posúdil, či: projekty regenerácie spolufinancované EÚ dosiahli svoje ciele, bolo zameranie pomoci EÚ na regeneráciu priemyselných a vojenských lokalít založené na ucelených kritériách, boli výsledky dosiahnuté pri najnižších nákladoch pre rozpočet EÚ. 15. Audit prebiehal od marca do decembra 2011 v Komisii a v piatich členských štátoch, ktoré predstavovali najväčšiu časť výdavkov na projekty financované v programových obdobiach 2000 – 2006 a 2007 – 2013: Nemecko, Spojené kráľovstvo, Maďarsko, Poľsko a Česká republika. 16. Preskúmaná bola vzorka 27 projektov financovaných z EFRR alebo KF s celkovou výškou spolufinancovania zo strany EÚ 231 mil. EUR (pozri prílohu II): štyri z týchto 27 projektov pozostávali len z rekultivačných činností, šesť len z činností obnovy a 17 z rekultivačných činností aj z činností obnovy, 23 z týchto 27 projektov malo za cieľ vytvoriť pracovné miesta, za obdobie 2000 – 2006 boli do vzorky zaradené len projekty, ktoré boli ukončené (22 projektov), zatiaľ čo za obdobie 2007 – 2013 boli zaradené prebiehajúce projekty (päť projektov) [11], 22 projektov EFRR vo vzorke bolo schválených riadiacimi orgánmi na úrovni členského štátu, zatiaľ čo zvyšných päť (štyri hlavné projekty EFRR a jeden projekt KF) taktiež schválila Komisia. +++++ TIFF +++++ Fotografia 4 – Budovanie ciest a technickej infraštruktúry v haldách bývalej uhoľnej bane (Jaworzno, Poľsko) 17. Projektové spisy boli preskúmané na úrovni Komisie, riadiaceho orgánu príslušného operačného programu a konečných príjemcov. Audítorský tím uskutočnil rozhovory so zástupcami Komisie, regionálnych a miestnych orgánov zodpovedných za územný rozvoj a verejných alebo súkromných spoločností zodpovedných za prípravu a realizáciu vybraných revitalizačných projektov a projektov obnovy. PRIPOMIENKY DOSIAHLI PROJEKTY REGENERÁCIE SPOLUFINANCOVANÉ EÚ SVOJE CIELE? 18. Výsledky regenerácie možno merať ukazovateľmi výstupov, ktoré zohľadňujú realizáciu fyzických aspektov, a ukazovateľmi výsledkov, ktoré by mali odrážať, do akej miery boli splnené potreby, ktoré mal projekt riešiť [12]. 19. Vo všeobecnosti sa akceptuje [13], že celý rad osvedčených postupov má pozitívny účinok na udržateľnosť regenerovanej lokality a na jej výsledky z dlhodobého hľadiska vrátane: osvedčenia dekontaminačných prác príslušným orgánom alebo akreditovaným orgánom, dodržiavania pravidiel územného plánovania v príslušnom regióne, existencie integrovaného plánu rozvoja, ktorý sa zameriava na konkrétne sektory obchodu a malé a stredné podniky (MSP), ktoré sú vhodnejšie z hľadiska sociálnoekonomického pozadia danej oblasti, zohľadňujúc osobitné oblasti vedomostí, dostupné zručnosti a prepojenia na miestne výskumné alebo akademické inštitúcie; v týchto plánoch by taktiež mal byť stanovený rozvoj obytných priestorov, dopravy a oddychu s cieľom zvýšiť atraktívnosť oblasti a vytváranie pracovných miest pre miestne obyvateľstvo, primeraných služieb v danej lokalite (cestný prístup, verejná doprava, elektrina a voda, kanalizácia, širokopásmové pripojenie atď.). 20. Tie regeneračné činnosti, ktoré sa zaviazal vykonať navrhovateľ projektu, možno považovať za endogénne, pretože tieto faktory v zásade zostávajú pod jeho priamym vplyvom. Existuje však mnoho iných faktorov, napr. všeobecné ekonomické podmienky [14], ktoré majú významný vplyv na dosahovanie výsledkov. Tieto exogénne faktory nemusia byť nevyhnutne pod priamym vplyvom navrhovateľa projektu. 21. Pri projektoch vo vzorke Dvor audítorov preskúmal, či: a) boli dekontaminačné práce osvedčené zodpovedným orgánom, ak boli takéto práce potrebné; b) projekty dosiahli svoje ciele, najmä pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, ak to bolo cieľom; c) projekty preukazovali osvedčené postupy, ktoré prispeli k udržateľnosti ich výsledkov. +++++ TIFF +++++ Fotografia 5 – Mestský park na mieste bývalej továrne na baterky, kde sa vykonali dekontaminačné práce a vybudoval park (Marcali, Maďarsko) VÝSLEDKY REKULTIVÁCIE NIE SÚ VŽDY NÁLEŽITE OSVEDČENÉ 22. Osvedčenie výsledkov dosiahnutých z hľadiska dekontaminácie a stabilizácie pôdy sa považuje za kľúčový faktor na zabezpečenie odstránenia rizík pre životné prostredie a zdravie, konkrétne pre potenciálnych investorov, ako aj za osvedčený postup prispievajúci k udržateľnosti regenerovanej lokality. 23. Spomedzi 21 kontrolovaných projektov, ktoré pozostávali z rekultivácie, boli v čase konania auditu dokončené práce v 17 prípadoch: v deviatich z týchto dokončených projektov boli práce vykonávané pod dohľadom a osvedčené úradom životného prostredia alebo banským úradom príslušného regiónu, zatiaľ čo vo zvyšných ôsmich projektoch nijaký orgán nevykonával dohľad ani nevydal osvedčenie. 24. Identifikácia kontaminovaných lokalít, stanovenie cieľov pre rekultiváciu a monitorovanie sa riadi na úrovni členských štátov. Existujú veľké rozdiely medzi hodnotami členských štátov na meranie kontaminácie pôdy [15], najmä pokiaľ ide o úroveň a počet kontaminantov, ktoré sa sledujú. Na úrovni EÚ neexistuje žiadna norma, ktorá by definovala, či lokalita predstavuje závažné riziko pre zdravie ľudí a pôdu či vodu. Kontrolované členské štáty majú svoje vlastné metodiky na stanovenie hodnôt rekultivácie, ktoré sa majú dosiahnuť, a na úrovni EÚ takáto metodika neexistuje. Na úrovni EÚ taktiež neexistujú postupy týkajúce sa kontrol správneho vykonania rekultivačných prác. 25. Návrh smernice Komisie, ktorým sa stanovuje rámec pre ochranu pôdy [16], obsahuje požiadavku, aby členské štáty identifikovali kontaminované lokality na svojom území, zaviedli metódu na určenie, či je lokalita kontaminovaná, a zabezpečili, aby boli kontaminované lokality rekultivované [17]. O tomto návrhu sa stále rokuje v Rade. Niekoľko odborníkov zastáva názor, že táto harmonizácia môže mať prospešné účinky. VÄČŠINA PROJEKTOV DOSIAHLA SVOJE CIELE Z HĽADISKA FYZICKÝCH VÝSTUPOV, ALE V MNOHÝCH PRÍPADOCH SA PLÁNOVANÉ BUDÚCE VYUŽITIE OBNOVENÉHO POZEMKU A BUDOV EŠTE LEN MUSÍ USKUTOČNIŤ 26. 22 z 27 projektov, ktoré boli preskúmané v rámci auditu, bolo dokončených. Z týchto 22 dokončených projektov: 18 plne dosiahlo svoje ciele z hľadiska zbúrania budov, vyčistenia pozemku, terénnych úprav, zavedenia základnej infraštruktúry a výstavby budov navrhovateľom projektu, štyri projekty dosiahli od 90 % do 100 % očakávaných výstupov. 27. V prípade 13 kontrolovaných projektov, v ktorých navrhovateľ projektu plánoval pripraviť parcely na predaj potenciálnym investorom (pozri bod 3), do polovice roka 2011 bola priemerná miera výstavby priemyselných a administratívnych budov na týchto parcelách len 25 % [18]. Miera obsadenosti týchto budov bola 89 %. 28. V piatich projektoch navrhovatelia postavili budovy pripravené na využívanie. V týchto budovách bola priemerná miera obsadenosti 76 %. 29. V prípade výstavieb, ktorých cieľom je prenájom potenciálnemu užívateľovi, bola miera obsadenosti nižšia než pri výstavbe na zákazku zameranú na konkrétneho konečného užívateľa, ako napríklad priemyselný projekt alebo technologický park naplánovaný pred začiatkom projektu regenerácie. Výstavby prvého typu závisia viac od celkovej ekonomiky a dostupnosti verejného financovania (pozri rámček 1 a fotografiu 6). +++++ TIFF +++++ RÁMČEK 1 PRÍKLAD VÝSTAVBY, KTOREJ CIEĽOM BOL PRENÁJOM AKÝMKOĽVEK POTENCIÁLNYM UŽÍVATEĽOM Práce v bývalom priemyselnom prístave (Barrow-in-Furness, Spojené kráľovstvo) sa týkali regenerácie 23 ha určených na výstavbu obchodného parku zameraného na MSP. Práce boli pozastavené v roku 2010, pretože neboli k dispozícii štátne financie na dokončenie výstavby bez záväzku súkromného alebo verejného, priemyselného alebo obchodného konečného užívateľa. V čase konania auditu neboli v tejto lokalite vybudované žiadne budovy. 30. Pri projektoch, ktoré boli preskúmané v rámci tohto auditu, niekoľko faktorov môže vysvetliť pomerne nízke miery výstavby na plochách regenerovaných brownfieldov, jedným z nich je hospodársky pokles od roku 2008. Medzi tieto faktory patrí: schválenie niektorých projektov regenerácie bez podrobnej analýzy trhu odôvodňujúcej obnovu týchto lokalít (pozri rámček 2), ak bola analýza trhu zrealizovaná, jej záverom sa nevenovala dostatočná pozornosť, najmä pokiaľ ide o riziko konkurencie medzi niekoľkými lokalitami v tej istej oblasti alebo nevhodnosti obnovy, ktorá nezodpovedala miestnym sociálnoekonomickým podmienkam (pozri rámček 3). RÁMČEK 2 PRÍKLADY REGENEROVANÝCH LOKALÍT, KDE OČAKÁVANÁ TRHOVÁ AKTIVITA NENASTALA V bývalej rafinérii (Braunsbedra, Nemecko) regeneračné práce začali v roku 2002. Plocha, ktorú kúpili investori, predstavovala 50 % celkovej obnovenej plochy. V bývalých železiarňach (Halle, Nemecko), kde regeneračné práce začali v roku 2003, to bolo 11 %. V oboch prípadoch, po prijatí pôvodného rozhodnutia o udelení grantu, bol navrhovateľ projektu požiadaný, aby preukázal, že už mal od investorov dopyt po značnej časti regenerovanej plochy. Hoci sa riadiaci orgán spoliehal na tvrdenia navrhovateľa projektu ohľadom týchto dopytov, nestanovil presné kritériá na overenie tejto predbežnej podmienky. RÁMČEK 3 PRÍKLADY PROJEKTOV, PRI KTORÝCH SA NEVENOVALA DOSTATOČNÁ POZORNOSŤ VÝSLEDKOM ANALÝZY TRHU Projekt v bývalom kovospracujúcom závode (Barnsley, Spojené kráľovstvo) pozostával z výstavby niekoľkoposchodovej kancelárskej veže s plochou 10750 m2. Tento projekt bol schválený, napriek tomu, že analýza trhu varovala pred nedostatočným trhom pre tento typ navrhovanej budovy. Výstavba bola dokončená koncom roka 2008, ale ukázalo sa byť náročné prenajať kancelárske priestory. V auguste 2010 navrhovateľ projektu predal túto kancelársku budovu miestnemu úradu. Do marca 2011 boli obsadené len dve poschodia zo šiestich. V bývalých oceliarňach (Dortmund, Nemecko) bolo súčasťou prác vybudovanie technologického parku a ďalších zariadení. V projektových dokumentoch, zaslaných riadiacemu orgánu a Komisii na počiatočné posúdenie, sa zdôrazňovali problémy, ako napríklad vzdialenosť od univerzity, konkurencia s ostatnými obchodnými miestami v meste a silné zameranie na informačné a mikrosystémové technológie, ktoré obe čelili spomaleniu rastu. Parcely sa postupne obnovili a pripravili na výstavbu v rokoch 2005 až 2008. Kúpa a výstavba kancelárskych budov však napredovala pomalšie, ako sa predpokladalo. Do polovice roka 2011 sa predalo len 22 % disponibilnej plochy. HOSPODÁRSKOU ČINNOSŤOU SA VYTVORILO MENEJ PRACOVNÝCH MIEST, AKO SA OČAKÁVALO 31. 23 z 27 projektov, ktoré boli preskúmané v rámci auditu, malo za cieľ vytvoriť pracovné miesta. Príslušné údaje boli k dispozícii k desiatim projektom. V čase konania auditu bola miera vytvárania pracovných miest nižšia, ako sa očakávalo, pretože: úplné dosiahnutie cieľa vytvorenia pracovných miest bol skôr dlhodobý cieľ, došlo k oneskoreniam vo výstavbe budov (pozri body 20 a 27), hospodárska činnosť vyvinutá v lokalite bola menej intenzívna z hľadiska pracovných miest, ako sa očakávalo. VŠETKY PROJEKTY MALI ISTÉ KĽÚČOVÉ CHARAKTERISTIKY, KTORÉ MALI POZITÍVNY VPLYV NA ICH UDRŽATEĽNOSŤ 32. Všetky projekty regenerácie brownfieldov, ktoré preskúmal Dvor audítorov, mali niektoré kľúčové charakteristiky, ktoré možno považovať za dobré postupy pre zabezpečenie udržateľnosti lokalít a výsledkov z dlhodobého hľadiska: všetky lokality boli obnovené v súlade s využitím pozemkov v dokumentoch územného plánovania a sú na nich zabezpečené náležité služby ako doprava, kanalizácia a infraštruktúra informačných a komunikačných technológií, niektoré z nich majú strategické umiestnenie a sú v nich zabezpečené služby sietí troch druhov dopravy (cestnej, železničnej a vodnej), nové budovy spĺňajú environmentálne normy. 33. 18 z 27 projektov bolo súčasťou integrovaného plánu rozvoja lokality alebo hospodárskej oblasti. Dvor audítorov zaznamenal, že aj v prípadoch, kedy bol zavedený integrovaný prístup, preskúmané projekty mali len mierny účinok z hľadiska pracovných miest a možností na vzdelávanie pre miestne komunity. Bolo to spôsobené skutočnosťou, že mnohé projekty vybrané na audit boli orientované na aktivity v oblasti high-tech a ich cieľom bolo mať skôr celomestský alebo regionálny ako miestny vplyv. V niektorých členských štátoch si regionálne orgány boli vedomé nízkeho očakávaného dosahu na miestne komunity a stanovili plány, aby využili regeneráciu, napr. začlenením niektorých verejných priestorov ako parkov, kultúrnych oblastí a športových zariadení a pomohli miestnym obyvateľom získať menej špecializované pracovné miesta a vybudovať pohostinské služby. 34. V rámčeku 4 sú uvedené príklady, kedy boli podmienky udržateľnosti obzvlášť dobre splnené. BOLO ZAMERANIE POMOCI EÚ NA REGENERÁCIU PRIEMYSELNÝCH A VOJENSKÝCH LOKALÍT ZALOŽENÉ NA UCELENÝCH KRITÉRIÁCH? 35. Úspešnosť regenerácie priemyselných a vojenských lokalít záleží od plnenia stratégie založenej na zásadách plánovania a dobrej znalosti environmentálnych, ekonomických a spoločenských problémov a hrozieb, ktoré je potrebné riešiť, aby sa mohli akciám priradiť priority. Hlavné zásady plánovania sú [19]: uprednostňovanie brownfieldov pred zelenými lúkami, dočasné využívanie obnovených lokalít ako zelených lúk, kým sa nevyrieši konečné využívanie, aby sa tak predišlo opätovnej obnove brownfieldov na neprimerané činnosti. RÁMČEK 4 PRÍKLADY, KEDY BOLI PODMIENKY UDRŽATEĽNOSTI OBZVLÁŠŤ DOBRE SPLNENÉ Bývalé oceliarne (Duisburg, Nemecko) boli rekultivované a bola v nich zavedená základná infraštruktúra, aby sa mohli využívať ako logistické centrum troch druhov dopravy. Do polovice roka 2011 bola obnovená oblasť takmer plne obsadená niekoľkými firmami na nakladanie a uskladňovanie kontajnerov. Obnova tejto lokality bola v súlade s prioritným podnikateľským zoskupením (odvetvie logistiky) a bola na brehoch splavnej rieky. Prístav taktiež spolupracuje a má výskumné projekty s univerzitami a výskumnými inštitútmi v oblasti logistiky. V bývalých oceliarňach a strojárenskom závode (Plzeň, Česká republika) bola postavená priemyselná hala s podporou EFRR. Táto lokalita je zameraná na konkrétne zoskupenie (výroba kovov), ktorému hostiteľské mesto ponúka dôležité výhody, a je doplnený ďalšími investíciami, najmä rozširovaním cestnej siete a železničných spojení. Spoločnosti v tejto lokalite úzko spolupracujú so sieťou výskumných centier, technických vysokých škôl, stredných škôl a vedeckých centier pre deti. 36. Dvor audítorov preskúmal, či: členské štáty majú národné, regionálne alebo mieste stratégie regenerácie brownfieldov založené na dobrých postupoch plánovania a registre brownfieldov, ktoré obsahujú opis problémov a hrozieb, ktoré tieto lokality predstavujú, sa finančnými prostriedkami EÚ podporuje realizácia týchto osvedčených postupov. VŠETKY ČLENSKÉ ŠTÁTY MAJÚ POLITIKU REGENERÁCIE BROWNFIELDOV ZALOŽENÚ NA NIEKOĽKÝCH UZNÁVANÝCH ZÁSADÁCH... 37. Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch sa politika v oblasti brownfieldov plní najmä prostredníctvom miestnych nástrojov plánovania, ktoré presadzujú uplatňovanie niektorých kľúčových zásad a osvedčených postupov. 38. Uprednostňovanie regenerácie brownfieldov pred budovaním na zelenej lúke sa presadzuje brzdením alebo zabraňovaním projektov výstavby na zelenej lúke a sprístupnením pozemkov na brownfieldoch pre budovanie. Na tento účel je zavedených niekoľko nástrojov: nové oblasti na výstavbu môžu byť určené zmenami v územnom pláne len vtedy, ak nemožno využiť oblasti, ktoré už boli v minulosti rozvinuté, a ak je preukázateľná potreba nových oblastí, miestne orgány sú oprávnené pristúpiť k povinnému odkúpeniu brownfieldov, pri každej konkrétnej výstavbe sa požaduje povolenie na plánovanie alebo výstavbu. V týchto povoleniach sú stanovené podmienky pre kontroly lokalít a v prípade potreby rekultiváciu brownfieldov. 39. V kontrolovaných členských štátoch sa zriedka vyskytlo dočasné využívanie regenerovaných lokalít ako zelených lúk. Avšak: túto zásadu zvážila vláda Spojeného kráľovstva vo svojich odporúčaniach z marca 2008 [20]; dočasné využívanie brownfieldov ako zelených lúk sa má presadzovať, ak nie sú vhodné na iný rozvoj, ako nástroj na riešenie vizuálneho a ekonomického úpadku, ktorý sa spája s týmito lokalitami, v Nemecku podľa názoru BBSR [21] by brownfieldy mali byť aspoň dočasne regenerované skôr na rekreačné/prírodné účely ako na hospodárske činnosti; pravidelné prieskumy realizované BBSR naznačujú, že hoci sa regenerujú značné plochy brownfieldov, zásoby týchto lokalít narastajú, pretože počet a plocha lokalít, ktoré sa prestanú využívať, je väčšia, ako počet a plocha regenerovaných lokalít [22]. 40. Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch bola regenerácia brownfieldov často brzdená niekoľkými prekážkami: chýbajúce finančné zdroje verejných orgánov zodpovedných za rekultiváciu alebo regeneráciu brownfieldov, chýbajúce regionálne stratégie založené na dostatočných informáciách, napr. registre existujúcich brownfieldov, a systém podporujúci využívanie štátnych finančných prostriedkov a finančných prostriedkov EÚ na lokality s najvyššou prioritou, ťažkosti s určením majetkových práv na pozemky a zodpovednosťou za rekultiváciu, ak sú brownfieldy v súkromnom vlastníctve, verejné a súkromné zainteresované strany nemusia mať rovnaký záujem o regeneráciu lokality. 41. Z piatich kontrolovaných členských štátov má len Spojené kráľovstvo (Anglicko) definované vyčíslené ciele pre plochu brownfieldov, ktorá sa má regenerovať. Od roku 2000 sa v pravidlách plánovania stanovujú ciele pre opätovné využívanie brownfieldov vo všeobecnosti (17 % súčasnej plochy brownfieldov do roku 2010) a konkrétne na výstavbu domov (60 % všetkých nových domov muselo byť postavených na brownfieldoch do roku 2008), hoci nie sú stanovené nijaké ciele, pokiaľ ide o opätovné využívanie brownfieldov na priemyselný/obchodný rozvoj. Tieto ciele sa zväčša dosiahli [23]. 42. V Nemecku sa v územnom plánovaní a environmentálnych pravidlách nestanovujú ciele na regeneráciu brownfieldov ako takých. Napriek tomu federálna stratégia udržateľnosti prijatá v roku 2002 obsahuje okrem iných cieľov aj zníženie ďalšej spotreby plochy zelených lúk zo 129 ha za deň v rokoch 1993 – 1996 na 30 ha za deň v roku 2020. Z nedávnej štatistiky [24] vyplýva prudký pokles spotreby plochy v Nemecku od roku 2006. V období 2007 – 2010 bol priemer 87 ha za deň. ... ALE VZHĽADOM NA TO, ŽE CHÝBAJÚ ÚPLNÉ A PRIMERANÉ REGISTRE BROWNFIELDOV, KTORÉ BY OBSAHOVALI AJ KONTAMINOVANÉ LOKALITY, JE STANOVENIE PRIORÍT KOMPLIKOVANÉ 43. V kontrolovaných členských štátoch bolo prijatých niekoľko opatrení na zostavenie registrov brownfieldov na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni. Tieto registre poskytujú isté poznatky o situácii s lokalitami brownfieldov, ale sú neúplné, nemožno ich navzájom prepájať alebo neobsahujú náležité informácie na stanovenie priorít verejnej pomoci pre jednotlivé lokality (pozri rámček 5). RÁMČEK 5 PRÍKLADY OPATRENÍ, KTORÉ PRIJALI KONTROLOVANÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY NA ZOSTAVENIE REGISTROV BROWNFIELDOV V Českej republike bola zriadená národná databáza brownfieldov na základe štúdie zrealizovanej v rokoch 2005 – 2007, v ktorej bolo identifikovaných 2355 brownfieldov s plochou 10326 ha [25]. Obsahuje však len údaje o lokalitách, pri ktorých majiteľ súhlasí, že budú informácie zverejnené, a neobsahuje lokality v Prahe. Ďalšia databáza obsahuje zoznam brownfieldov vo všetkých regiónoch, ale len tých, ktorých majoritným vlastníkom je samospráva (375 lokalít). V Poľsku neexistuje celoštátny register brownfieldov. Niektoré informácie sú dostupné na regionálnej alebo miestnej úrovni, ale nie sú porovnateľné, pretože chýba jednotná metodika na zhromažďovanie a predkladanie údajov. V roku 2005 začala pilotná inventarizácia brownfieldov v troch regiónoch. Avšak príprava celoštátneho zoznamu brownfieldov bola pozastavená v počiatočnej fáze. 44. Informácie o kontaminovaných a potenciálne kontaminovaných lokalitách sa zhromažďujú vo všetkých piatich kontrolovaných členských štátoch. Registre však nikdy neobsahujú všetky príslušné lokality, a len v Českej republike a Maďarsku sú k dispozícii informácie potrebné na stanovenie priorít (pozri rámček 6). MOŽNO UROBIŤ VIAC NA PODPORU OSVEDČENÝCH POSTUPOV PRI REGENERÁCII 45. Hoci sa v nariadeniach o štrukturálnych fondoch nekonkretizujú pravidlá zamerané na presadzovanie osobitných aspektov osvedčených postupov pri regenerácii brownfieldov, Dvor audítorov zaznamenal niektoré iniciatívy členských štátov: dva členské štáty uprednostňujú brownfieldové lokality pred projektmi na zelenej lúke vo výberovom procese na udelenie grantov, v operačnom programe Poľska je integrovaný plán územného rozvoja stanovený ako podmienka na financovanie EÚ, v Maďarsku bola miera, do akej sa projekty snažia riešiť sociálny a ekonomický úpadok, osobitným výberovým kritériom [26]. RÁMČEK 6 PRÍKLADY REGISTROV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV S KONTAMINOVANÝMI A POTENCIÁLNE KONTAMINOVANÝMI LOKALITAMI V Anglicku a Walese agentúra pre životné prostredie vedie register len s lokalitami, ktoré predstavujú osobitne vysoké riziko (33 lokalít v polovici roka 2011). Od 31. marca 2007 nebol tento register aktualizovaný. Registre ostatných kontaminovaných lokalít vedú miestne úrady. V Českej republike národná databáza SEKM [27] kontaminovaných a potenciálne kontaminovaných lokalít obsahuje bývalé priemyselné, vojenské a banské lokality, skládky atď. Každej lokalite je priradená priorita: najurgentnejšia kategória zodpovedá lokalitám, ktoré potrebujú okamžitú rekultiváciu (130 lokalít). V súčasnosti sa vytvára nová databáza kontaminovaných lokalít s cieľom zjednotiť údaje z rôznych zdrojov a aktualizovať existujúcu databázu na celoštátnej úrovni. V Maďarsku je zavedený rekultivačný plán kontaminovaných lokalít od roku 1996. Hlavným cieľom je identifikovať kontaminované lokality a vykonať rekultiváciu, aby sa predišlo šíreniu znečistenia do podzemných vôd. Realizácia tohto plánu je podporovaná registrom kontaminovaných lokalít, ktoré predstavujú potenciálne riziko pre kvalitu vody. Každej lokalite je priradená priorita na základe viacerých rizík z hľadiska životného prostredia a zdravia. DOSIAHLI SA VÝSLEDKY PRI NAJNIŽŠÍCH NÁKLADOCH PRE ROZPOČET EÚ? 46. Regenerácia brownfieldov má potenciál ponúknuť možnosti na zisk, a preto môže byť zrealizovaná súkromnými investormi. Ak sú projekty ziskové len marginálne, je potrebné zdieľať riziká a náklady medzi verejným a súkromným sektorom, a úplná verejná investícia sa môže vyžadovať, ak existujú také závažné problémy, ako je výrazná kontaminácia, zlé umiestnenie alebo stagnujúci realitný trh. Pri zvažovaní výšky verejného spolufinancovania projektov regenerácie je veľmi dôležité obmedziť verejné financovanie na takú mieru, ktorá je potrebná na zrealizovanie projektu: verejný príspevok by nemal prevýšiť medzeru vo financovaní medzi nákladmi na investíciu a očakávanými príjmami [28]. 47. S cieľom posúdiť, či 27 preskúmaných projektov regenerácie mohlo byť zrealizovaných pri nižších nákladoch pre rozpočet EÚ, Dvor audítorov preskúmal, či: verejný grant, vrátane príspevku EÚ, bol stanovený v primeranej výške, využitím metódy medzery vo financovaní, a či bola medzera vo financovaní uspokojivo zhodnotená, hodnota lokality začlenená do nákladov na projekt v hodnotení medzery vo financovaní zohľadňovala zásadu "znečisťovateľ platí", podľa ktorej by mal znečisťovateľ niesť náklady na rekultiváciu lokalít, ktoré poškodil, boli dodržané príslušné pravidlá štátnej pomoci zamerané na zabránenie narušenia hospodárskej súťaže, rozhodnutie o udelení grantu obsahovalo mechanizmus preplatenia, ktorý by sa uplatnil, ak by projekt vytváral vyššie príjmy, ako sa očakávalo v čase schválenia grantu. POTREBA VEREJNEJ PODPORY, VRÁTANE FINANCIÍ EÚ, NEBOLA VŽDY HODNOTENÁ A... 48. Z 27 projektov kontrolovaných v rámci tohto auditu: pri 15 projektoch príjemca zhodnotil medzeru vo financovaní na žiadosť Komisie alebo riadiaceho orgánu, v 12 projektoch nebola medzera vo financovaní zhodnotená. Pri troch projektoch je primerané, že medzera vo financovaní nebola vykonaná, pretože sa neočakávalo vytváranie príjmov buď preto, že projekty boli zamerané na dekontamináciu alebo ich cieľom bolo vytvoriť parky a rezervy pozemkov. V týchto prípadoch možno medzeru vo financovaní považovať za 100 %. Avšak pri zvyšných deviatich projektoch nebola vykonaná medzera vo financovaní napriek tomu, že projekty budú vytvárať príjmy z predaja alebo prenájmu obnovených parciel a budov (pozri rámček 7). Ak by sa v týchto deviatich prípadoch analýza vykonala, grant, vrátane financií EÚ, by bol nižší. ... KEĎ SA VYKONALA, HODNOTENIA MEDZERY VO FINANCOVANÍ MALI NEDOSTATKY 49. Keď sa hodnotenia medzery vo financovaní vykonali, zistili sa tieto nedostatky: v troch prípadoch, keď sa konkrétny spolufinancovaný projekt týkal jednej časti väčšej brownfieldovej lokality, napriek skutočnosti, že sa zo štrukturálnych opatrení spolufinancovala základná infraštruktúra celej lokality (buď v rámci iného projektu v tom istom programovom období (2000 – 2006) alebo v predošlom období (1994 – 1999)), celkové príjmy, ktoré lokalita priniesla developerovi, sa pri hodnotení medzery vo financovaní nezohľadnili (pozri rámček 8), v piatich prípadoch, keď boli náklady na pozemok započítané do deklarovaných nákladov [29], buď neexistovalo nezávislé osvedčenie trhovej hodnoty pozemku, alebo nebolo možné stanoviť, či bola nižšia kúpna alebo trhová cena (pozri rámček 9). RÁMČEK 7 PRÍKLADY PROJEKTOV PLNE FINANCOVANÝCH Z VEREJNÝCH PROSTRIEDKOV, KTORÉ PRAVDEPODOBNE BUDÚ VYVÁRAŤ PRÍJMY, ALE PRI KTORÝCH NEBOLA POSÚDENÁ MEDZERA VO FINANCOVANÍ Na pozemku z verejnej rezervy (Halton, Spojené kráľovstvo) miestny orgán plánoval postaviť sklad, ktorý mal fungovať za trhových podmienok a ktorý by mohol vytvárať príjmy. Náklady na výstavbu (nadobudnutie pôdy a terénne úpravy) boli plne financované z verejných zdrojov, z ktorých 29 % bolo spolufinancovanie z EFRR. Nevykonala sa však žiadna analýza medzery vo financovaní, ktorá by zohľadnila budúce príjmy. Obnova bývalej plánovanej jadrovej elektrárne (Arneburg, Nemecko) (pozri fotografiu 7) pravdepodobne prinesie príjmy pre súkromného majiteľa pozemku, pretože táto lokalita má výhodu v podobe infraštruktúry troch druhov dopravy, čím je atraktívna pre určité priemyselné odvetvia. Pre tento projekt sa však nevykonala analýza medery inancovaní. RÁMČEK 8 PRÍKLAD, KEĎ SA ANALÝZA MEDZERY VO FINANCOVANÍ TÝKALA LEN JEDNEJ ČASTI LOKALITY Bývalá uhoľná baňa/koksáreň (Sheffield, Spojené kráľovstvo) sa obnovuje vo fázach. V období 2000 – 2006 sa poskytla podpora z EFRR na druhú fázu obnovy tejto lokality, ktorej cieľom bolo postaviť niekoľko priemyselných a administratívnych budov. Hodnotenie medzery vo financovaní odôvodňujúce grant EFRR bolo obmedzené len na náklady a príjmy z tejto druhej fázy. Nezohľadnili sa príjmy vytvárané inde v tej istej lokalite. RÁMČEK 9 PRÍKLADY, KEĎ NÁKLADY NA POZEMOK ÚČTOVANÉ NA PROJEKT NEBOLI PODLOŽENÉ NEZÁVISLÝM OSVEDČENÍM HODNOTY V lokalite bývalej povrchovej bane (Rotherham, Spojené kráľovstvo), ktorej obnova mala podobu verejno-súkromného partnerstva, bol jediným príspevkom súkromného partnera pozemok. Hodnota pozemku vo výške 6,7 mil. GBP bola začlenená do oprávnených nákladov na grant z EFRR. Tým sa prekročila trhová hodnota stanovená súdnym znalcom o 3,4 mil. GBP. V bývalých oceliarňach (Dortmund, Nemecko) bola cena pozemku, ktorú zaplatil navrhovateľ projektu, započítaná do nákladov na projekt. Avšak v čase schválenia spolufinancovania z EFRR nebola táto cena porovnaná s trhovou cenou stanovenou nezávislým znalcom alebo iným povereným úradným orgánom. Až neskôr, v roku 2006, miestny orgán, jeden z partnerov obnovy lokality, vypracoval správu, ktorá potvrdila, že kúpna cena zodpovedala trhovej cene. V tomto hodnotení však bola trhová cena za m2 vyššia než oficiálne referenčné ceny parciel v tej istej oblasti a uplatnila sa na plochu 82 ha, hoci len približne 40 ha lokality sa malo využiť na budovy (zvyšná časť sa mala využívať ako zelená plocha). ORGÁNY SÚ SI VEDOMÉ ZÁSADY "ZNEČISŤOVATEĽ PLATÍ", ALE ANI V JEDNOM PRÍPADE ZNEČISŤOVATEĽ NENIESOL VŠETKY NÁKLADY NA DEKONTAMINÁCIU 50. V Zmluve o fungovaní EÚ [30] sa uvádza, že politika EÚ v oblasti životného prostredia je založená na zásade, že náhradu škody na životnom prostredí hradí znečisťovateľ. Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch je zásada "znečisťovateľ platí" začlenená do príslušných zásad zákona o životnom prostredí od 90-tych rokov 20. storočia. Podľa tejto zásady znečisťovatelia, ako aj majitelia pozemkov a ich nájomcovia, ktorí boli zaviazaní predísť poškodeniu pôdy v ich vlastníctve, zodpovedajú za spôsobenú škodu. Z verejných grantov by sa preto mali spolufinancovať len náklady na rekultiváciu pozemkov, ak sa využili všetky právne prostriedky na vynútenie zásady "znečisťovateľ platí", aby sa verejné financie využili len ako posledná možnosť. 51. Väčšina znečisteného územia, na ktorého rekultiváciu sa požaduje finančná pomoc z verejných prostriedkov EÚ a iných verejných prostriedkov, je výsledkom dedičstva výrazných priemyselných a vojenských činností Európy. V mnohých z najzávažnejších prípadov je uplatnenie zásady "znečisťovateľ platí" v praxi veľkou výzvou. Často nie je možné požadovať, aby subjekt, ktorý zodpovedá za znečistenie v prvom rade, zaplatil za rekultiváciu, pretože v mnohých prípadoch buď znečisťovateľ z minulosti už neexistuje, alebo išlo o štátnu spoločnosť, alebo bola lokalita predaná súkromnému majiteľovi za osobitných podmienok [31]. 52. Vo vzorke kontrolovaných projektov s podporou z EFRR 21 projektov zahŕňalo rekultivačné práce. Ani v jednom z týchto projektov subjekt zodpovedný za pôvodné znečistenie nezaplatil všetky náklady na rekultiváciu: 13 projektov sa týkalo lokalít, ktoré boli znečistené súkromnými firmami, ale zásada "znečisťovateľ platí" sa uplatnila len čiastočne, šesť projektov sa týkalo lokalít, ktoré boli znečistené štátnymi podnikmi a nový majiteľ súhlasil s rekultiváciou pozemku s podporou verejných prostriedkov, v ďalších dvoch lokalitách štát prevzal úplnú zodpovednosť za rekultiváciu lokalít, na ktorých bolo znečistenie spôsobené štátnymi podnikmi. 53. Často sa stáva, že sa pri predaji pozemku developerovi ponúkne zľava z kúpnej ceny ako kompenzácia za práce potrebné vykonať, aby sa pozemok mohol opäť využívať. Niekedy však, aj keď sa takáto zľava ponúkne, developeri sa snažia získať ďalšiu verejnú pomoc na zaplatenie rekultivačných prác, ktoré v skutočnosti vykonávajú oni. Za týchto okolností dochádza k riziku, že ak developeri získajú zľavu z kúpnej ceny a podporu na rekultivačné práce, pôjde o dvojité financovanie z verejných prostriedkov. Verejné orgány musia byť pri tomto riziku ostražité. 54. Z týchto informácií vyplýva, že zmluvy medzi predávajúcim a developermi sú veľmi zložité a pokiaľ ide o rekultiváciu, môžu obsahovať zľavy, podporu a podrobné dohody ohľadom zodpovednosti za vyčistenie životného prostredia. Celkové zhodnotenie týchto zmlúv z hľadiska riadneho finančného hospodárenia je samo o sebe veľkou výzvou vrátane určenia, do akej miery sa môžu z finančných prostriedkov EÚ podporovať rekultivačné práce, za ktoré bol už developer kompenzovaný. Tieto ťažkosti spôsobujú osobitné faktory, napr.: chýbajúce dostatočné ohodnotenia pozemkov, čo vedie k neistote o trhových oceneniach a skutočnej hodnote zliav poskytnutých v zmluvách o nadobudnutí pozemkov, chýbajúce podrobnosti o hodnotení povahy problémov znečistenia v lokalite, čo vedie k podhodnoteniu nákladov na rekultiváciu (pozri rámček 10), chýbajúca transparentnosť v zmluvách o prevode pozemkov z hľadiska rozsahu zodpovednosti zmluvných strán za znečistenie. RÁMČEK 10 PRÍKLADY, KEĎ BOLI NÁKLADY NA REKULTIVÁCIU PODHODNOTENÉ A POTREBNÉ DODATOČNÉ FINANCOVANIE SA POSKYTLO Z EÚ A INÝCH VEREJNÝCH ZDROJOV V bývalých oceliarňach (Dortmund, Nemecko) verejná agentúra kúpila kontaminovaný pozemok od znečisťovateľa, súkromnej spoločnosti. Náklady na rekultiváciu sa odhadli v tom čase na 58 mil. EUR a predávajúci súhlasil poskytnúť zľavu z ceny na polovicu tejto sumy (29 mil. EUR) ako výmenu za zrušenie jeho zodpovednosti za vyčistenie. Konečné náklady na rekultiváciu boli 74,8 mil. EUR (o 16,8 mil. EUR viac ako suma, na základe ktorej bola vypočítaná výška zľavy). Tento nárast nákladov verejná agentúra pokryla 25 % subvenciou z EFRR. V tomto prípade znečisťovateľ hradil len 29 mil. EUR z celkových nákladov na rekultiváciu vo výške 74,8 mil. EUR. V bývalom kovospracujúcom závode (Barnsley, Spojené kráľovstvo) bol pôvodný odhad dekontaminácie podhodnotený a v dôsledku toho riadiaci orgán schválil navýšenie celkových nákladov o 15 % a tomu zodpovedajúce navýšenie grantu z EFRR. 55. V dôsledku takýchto zložitých kontextov sa medzi kontrolovanými projektmi vyskytli prípady, keď neexistoval jasný základ pre stanovenie nákladov na pozemok a nákladov na staré budovy. V dôsledku toho nemožno vylúčiť nadhodnotenie potreby verejných finančných prostriedkov. Vzhľadom na to, že takéto aktivity sú oprávnené na spolufinancovanie z EFRR až do výšky podpory 85 %, ide o problém z hľadiska finančných prostriedkov EÚ ako aj štátnych prostriedkov. PRAVIDLÁ ŠTÁTNEJ POMOCI SA NEUPLATŇOVALI PRIMERANE 56. Komisia a členské štáty sa dohodli na konkrétnych pravidlách štátnej pomoci v 16 projektov. Tieto pravidlá sa plne neuplatnili v ôsmich prípadoch (pozri rámček 11). MOŽNOSŤ SPÄTNÉHO ZÍSKANIA VEREJNEJ PODPORY JE OBMEDZENÁ, AK PROJEKTY REGENERÁCIE VYTVÁRAJÚ VYŠŠIE PRÍJMY, AKO SA OČAKÁVALO 57. Výsledkom projektov regenerácie môžu byť príjmy z predaja alebo prenájmu majetku. Verejný príspevok by sa mal potom stanoviť pred schválením grantu na základe odhadov príjmov a nákladov v priebehu 20 rokov [32] (pozri bod 46). Po zrealizovaní projektu regenerácie sa môžu skutočné príjmy a náklady líšiť od pôvodných odhadov. Ak by sa výpočet verejného príspevku spätne revidoval zohľadniac skutočné príjmy a náklady, mohlo by sa prísť k záveru, že projektu mal byť udelený nižší grant. V dôsledku toho by mohlo dôjsť k vráteniu časti grantu alebo celého grantu. Hoci sa v nariadeniach o štrukturálnych fondoch nevyžaduje prehodnotenie medzery vo financovaní na základe skutočných číselných údajov, niektoré členské štáty vyvinuli iniciatívu a začlenili klauzulu o vrátení podpory do rozhodnutí o udelení grantu. Bolo tomu tak v ôsmich projektoch z 15, pri ktorých sa hodnotila medzera vo financovaní (pozri bod 48). V Nemecku sa pri prehodnotení zohľadňujú príjmy vytvárané do 15 rokov po ukončení projektu. 58. Ak nebolo možné vopred odhadnúť príjmy alebo sa neočakávali nijaké príjmy z projektov, v nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa nachádza ustanovenie, ktoré umožňuje riadiacim orgánom požadovať vrátenie vytvorených príjmov do ukončenia operačného programu za obdobie 2000 – 2006, alebo do piatich rokov od ukončenia projektu za obdobie 2007 – 2013 [33]. Avšak vzhľadom na skutočnosť, že projekty regenerácie často dozrievajú dlhšie, je päťročné obdobie, ktoré sa v súčasnosti zohľadňuje pri hodnotení príjmov, príliš krátke. RÁMČEK 11 PRÍKLADY, KEĎ SA PRAVIDLÁ ŠTÁTNEJ POMOCI NEDODRŽALI V pravidlách štátnej pomoci Spojeného kráľovstva [34] sa uvádza, že ak majiteľ pozemku je zároveň navrhovateľom projektu, jeho zisk musí byť vyradený z výpočtu verejnej finančnej podpory [35]. Avšak v bývalom chemickom závode (Widnes, Spojené kráľovstvo) a bývalej uhoľnej bani/koksárni (Sheffield, Spojené kráľovstvo) toto pravidlo nebolo dodržané a príspevok na zisk navrhovateľa projektu bol zahrnutý do výpočtu. Agentúra pre regionálny rozvoj to v tom čase považovala za prijateľné, ale percento zisku neposúdil súdny znalec, ako sa to požadovalo v príslušných pravidlách štátnej pomoci. +++++ TIFF +++++ Lokalita bývalej povrchovej bane (Rotherham, Spojené kráľovstvo) bola obnovená v rámci verejnosúkromného partnerstva. Pozemok, ktorým prispel súkromný partner, sa ohodnotil na 30 % celkových nákladov na projekt, a regeneračné práce, ktoré mal hradiť verejný partner, sa odhadli na 70 %. Avšak keď sa parcely predali, 70 % príjmov bolo pridelených súkromnému partnerovi a 30 % verejnému partnerovi. Týmto získal súkromný majiteľ výhodu, ktorá nebola v súlade s príslušnými pravidlami štátnej pomoci. V bývalej plánovanej jadrovej elektrárni (Arneburg, Nemecko) (pozri fotografiu 7) navrhovateľ projektu (samospráva) zaplatil za rekultiváciu pozemku vlastneného súkromnou skupinou s cieľom prilákať priemyselných investorov do tejto lokality. Majiteľ nadobudol pozemok v roku 1993 a vykonal niektoré demoličné práce. Po schválení projektu regenerácie majiteľ pozemku predal parcely za oveľa vyššiu cenu, akú pôvodne zaplatil. Podľa ustanovení príslušných pravidiel štátnej pomoci [36] malo byť v zmluve medzi navrhovateľom projektu a majiteľom pozemku stanovené, že zisk z predaja pozemku prejde na samosprávu. +++++ TIFF +++++ ZÁVERY A ODPORÚČANIA CELKOVÝ ZÁVER 59. Dedičstvo znečistenia priemyselných a vojenských lokalít zostáva pre mnoho členských štátov veľkou výzvou. Vyčistenie tohto historického znečistenia a regeneráciu lokalít bude pravdepodobne stále potrebné hradiť z verejných finančných prostriedkov. Pre mnoho členských štátov sú štrukturálne opatrenia zásadne dôležitým zdrojom tohto financovania. 60. Projekty podporované EÚ zvyčajne poskytnú plánovanú infraštruktúru. Napredovanie mnohých lokalít je však pomalšie a vytvára sa menej pracovných miest, ako sa očakávalo. 61. Hoci je zásada "znečisťovateľ platí" dobre chápaná, pre praktické ťažkosti sú to často verejné orgány s podporou zo štrukturálnych opatrení EÚ, ktoré napokon zaplatia značnú časť rekultivačných prác; ani v jednom z prípadov preskúmaných v rámci tohto auditu znečisťovateľ nezaplatil celú výšku rekultivačných prác. 62. Hodnotenia medzery vo financovaní, ak sa vykonajú, sú často nedostatočné a klauzuly o vrátení podpory nie sú vždy súčasťou rozhodnutí o udelení grantu. 63. Hoci sa pri regeneračných činnostiach v členských štátoch vyskytujú aj dobré postupy a zásady, nedostatok podrobných informácií o rozsahu problémov na mieste znamená, že stanovenie priorít pre lokality, ktoré potrebujú najväčšiu pozornosť, by sa mohlo zlepšiť. +++++ TIFF +++++ DOSAHOVANIE CIEĽOV PRI REGENERÁCII VOJENSKÝCH A PRIEMYSELNÝCH LOKALÍT 64. Väčšina projektov dosiahla svoje ciele z hľadiska fyzických výstupov. Výsledky rekultivačných prác však nie sú vždy náležite osvedčené a existujú veľké rozdiely medzi hodnotami členských štátov na meranie kontaminácie pôdy. Komisia navrhla smernicu, ktorou sa stanovuje rámec pre ochranu pôdy (pozri body 22 až 25). 65. V čase konania auditu väčšina projektov dosiahla skromné výsledky z hľadiska hospodárskej činnosti a zamestnanosti. Hospodársky pokles mal vplyv na dosiahnuté výsledky a analýzy trhu sa nevyužili dostatočne na odôvodnenie spolufinancovanej obnovy. Lepšie výsledky boli zaznamenané v lokalitách, ktoré boli regenerované v rámci jasného a na mieru vypracovaného integrovaného plánu rozvoja, ktorý dodržiaval väčšinu všeobecne uznávaných postupov regenerácie (pozri body 26 až 34). Odporúčanie 1 Členské štáty by mali: a) požadovať, aby boli projekty regenerácie brownfieldov súčasťou integrovaného plánu rozvoja príslušného mesta alebo oblasti; b) požiadať navrhovateľov projektov zrealizovať analýzu trhu a zvážiť príslušné možnosti na možné využitie brownfieldov v budúcnosti, ktoré by mali byť založené na integrovanom pláne rozvoja; c) zabezpečiť, aby boli výsledky rekultivácie osvedčené zodpovedným orgánom alebo akreditovaným orgánom. Komisia by mala: a) navrhnúť v spolupráci s členskými štátmi a na základe vedeckých dôkazov a osvedčených postupov: i) normy EÚ na definovanie kontaminovaných lokalít a závažnosti environmentálnych a zdravotných rizík, ktoré predstavujú; ii) metodiku EÚ na definovanie noriem na rekultiváciu konkrétnych lokalít zohľadňujúc ich konečné využitie; b) presadzovať uplatňovanie integrovaného prístupu k rozvoju prostredníctvom operačných programov tak, že bude požadovať, aby boli spolufinancované projekty regenerácie brownfieldov začlenené do integrovaného plánu rozvoja. KRITÉRIÁ PRIDELENIA PODPORY EÚ NA REGENERÁCIU PRIEMYSELNÝCH A VOJENSKÝCH LOKALÍT 66. Regenerácia sa v členských štátoch realizuje v súlade s väčšinou všeobecne uznávaných postupov, ktoré sú však brzdené významnými prekážkami, napr. chýbajúcimi finančnými zdrojmi (pozri body 37 až 42). 67. Národné registre poskytujú isté poznatky o situácii brownfieldov, ale sú neúplné vo všetkých kontrolovaných členských štátoch, a len v dvoch štátoch obsahujú náležité informácie na stanovenie priorít verejnej pomoci pre kontaminované lokality (pozri body 43 až 44). 68. Hoci sa v nariadeniach o štrukturálnych fondoch nekonkretizujú pravidlá zamerané na presadzovanie osobitných aspektov osvedčených postupov pri regenerácii brownfieldov, niektoré členské štáty podporujú integrovaný prístup k rozvoju a zásadu uprednostnenia opätovného využitia brownfieldov pred zelenými lúkami (pozri bod 45). ODPORÚČANIE 2 Členské štáty by mali: a) zvážiť stanovenie stratégií regenerácie brownfieldov s jasnými cieľmi; b) presadzovať regeneráciu brownfieldov, vyhýbať sa využívaniu zelených lúk, pokiaľ to nie je absolútne nevyhnutné, a v opačnom prípade požadovať uplatnenie kompenzačných opatrení; c) zvážiť opatrenia na riešenie problematických lokalít, ktoré sú v súkromnom vlastníctve, ak vlastník nevykoná potrebné kroky; d) zvážiť častejšie dočasné využívanie regenerovaných brownfieldov ako zelených lúk; e) požadovať od regionálnych alebo miestnych orgánov, aby viedli registre brownfieldov a kontaminovaných lokalít; tieto registre by mali byť štandardné aspoň na úrovni členského štátu, aby ich bolo možné konsolidovať do národného registra a uľahčiť tým regeneráciu brownfieldov a vykonávanie politiky rekultivácie; f) zostaviť zoznam brownfieldov, kde je podozrenie na kontamináciu, a zatriediť ich podľa príslušných environmentálnych a zdravotných rizík. Lokalitám by mali byť priradené priority na rekultiváciu, aby sa uľahčila príprava rekultivačných plánov, ktoré prispievajú k ochrane zdravia a dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti životného prostredia, napr. dobrý ekologický stav vôd požadovaný v smernici, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti v oblasti vodného hospodárstva. Komisia a členské štáty by mali: a) podporovať uplatňovanie osvedčených postupov pri rozvoji obchodných parkov a uprednostňovať regeneráciu brownfieldov pred využívaním zelených lúk. NÁKLADY NA DOSIAHNUTÉ VÝSLEDKY 69. Výsledky bolo možné dosiahnuť pri nižšom financovaní z EÚ z rôznych príčin. 70. Pri projektoch vytvárajúcich príjmy nebol verejný grant vždy odôvodnený hodnotením medzery vo financovaní a keď sa hodnotenia vykonali, zistili sa nedostatky (pozri body 48 až 49). 71. Keď sa hodnotila medzera vo financovaní, rozhodnutia o udelení grantu neobsahovali vždy klauzulu o vrátení podpory, ktorá by sa uplatnila, ak by projekty vytvárali vyššie príjmy, ako sa očakávalo, a v nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa to nevyžaduje. Ak nebolo možné vopred odhadnúť príjmy alebo sa neočakávali nijaké príjmy z projektov, v nariadeniach o štrukturálnych fondoch sa nachádza ustanovenie, ktoré umožňuje riadiacim orgánom požadovať vrátenie vytvorených príjmov. Avšak vzhľadom na skutočnosť, že projekty regenerácie často dozrievajú dlhšie, je päťročné obdobie, ktoré sa v súčasnosti zohľadňuje pri hodnotení príjmov, príliš krátke (pozri body 57 až 58). 72. Hoci je zásada "znečisťovateľ platí" zakotvená v právnom rámci členských štátov, neuplatňuje sa plne a časť nákladov na rekultiváciu životného prostredia bola hradená z vnútroštátnych finančných prostriedkov a z finančných prostriedkov EÚ. Zmluvy medzi znečisťovateľmi, majiteľmi pozemkov a developermi často nie sú dostatočne transparentné a nie je vždy možné určiť, do akej miery znečisťovatelia skutočne niesli náklady na rekultiváciu (pozri body 50 až 55). 73. Orgány členských štátov neuplatňovali plne pravidlá štátnej pomoci (pozri bod 56). ODPORÚČANIE 3 Členské štáty by mali: a) podrobne zhodnotiť medzeru vo financovaní pri každom projekte; b) požadovať, aby sa jasne zvážilo, do akej miery možno uplatňovať zásadu "znečisťovateľ platí" pri všetkých projektoch regenerácie, a aby bolo financovanie EÚ podmienené uplatňovaním tejto zásady; c) uplatňovať všetky ustanovenia systémov štátnej pomoci dohodnuté s Komisiou; d) vykonávať podrobné kontroly s cieľom zabezpečiť, aby sa dotácie na rekultiváciu neposkytovali na lokality, na ktoré navrhovateľ projektu už získal zľavu z kúpnej ceny. Na tento účel by mal mať verejný orgán spoľahlivé hodnotenie trhovej ceny pozemku, realistické posúdenie pravdepodobných nákladov na rekultivačné práce a úplnú transparentnosť podmienok nadobudnutia pozemku a všetkých poskytnutých zliav z ceny; e) začleniť do všetkých rozhodnutí o udelení grantu na projekty regenerácie klauzulu o vrátení podpory, aby mohli prehodnotiť finančnú výkonnosť projektov vzhľadom na vývoj v dlhšom časovom období (napr. 15 rokov), a v prípade, že projekty vytvárajú vyššie príjmy, ako sa očakávalo, umožniť časť grantu alebo celý grant získať späť. Komisia by mala následne kontrolovať uplatňovanie týchto klauzúl o vrátení podpory. Komisia by mala: a) zvážiť možnosť definovať spoločné zásady uplatňovania zásady "znečisťovateľ platí" v prípade, ak bola kontaminácia spôsobená pred zavedením tejto zásady do zákona; b) pripomenúť riadiacim orgánom členských štátov ich povinnosť stanoviť medzeru vo financovaní všetkých projektov, ktoré môžu vytvárať príjmy, a uplatňovať pravidlá štátnej pomoci. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Harald NOACK, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 12. decembra 2012. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda +++++ TIFF +++++ Fotografia 10 – Pozemok pripravený pre cestnú infraštruktúru v haldách bývalej uhoľnej bane (Jaworzno, Poľsko) [1] CABERNET (2006), Udržateľná regenerácia brownfieldov (na základe údajov zhromaždených členskými štátmi od konca 90. rokov 20. storočia po začiatok 21. storočia). [2] EEA (2007), Napredovanie v riadení kontaminovaných lokalít (CSI 015). Ďalšími zdrojmi kontaminácie sú odpad zo skládok a poľnohospodárska činnosť. [3] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES z 15. januára 2008 (Ú. v. EÚ L 24 z 29.1.2008, s. 8), ktorou sa ruší smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (smernica ELD) (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56). [4] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality (Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 19). [5] Rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11); KOM(2004) 60 v konečnom znení - Smerom k tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách; KOM(1999) 344 v konečnom znení - Štrukturálne fondy a ich koordinácia s Kohéznym fondom – Usmernenia pre programy v období 2000 – 2006; Usmernenia Komisie k iniciatíve Spoločenstva URBAN II prijaté dňa 28. apríla 2000. [6] Od roku 2007 si členské štáty mohli zvoliť investovať časť svojich finančných rámcov štrukturálnych opatrení EÚ do revolvingových fondov JESSICA s cieľom pomôcť recyklovať finančné zdroje a urýchliť investície do mestských oblastí v Európe. V čase konania auditu boli tieto fondy v počiatočných fázach zakladania a veľmi málo z nich sa venovalo regenerácii brownfieldov. [7] Rezidenčné výstavby neboli oprávnené na finančnú podporu z EFRR a KF v programových obdobiach, ktorých sa týkal tento audit. [8] Článok 17 ods. 1 ZEÚ a článok 317 ZFEÚ. [9] Od 1. januára 2007 do 25. júna 2010 to bola suma 25 mil. EUR v prípade environmentálnych projektov. [10] V programovom období 2000 – 2006 GR pre regionálnu a mestskú politiku konzultovalo s GR pre životné prostredie aj projektové žiadosti v rámci Kohézneho fondu. [11] Realizácia projektu trvá vo všeobecnosti niekoľko rokov. Z tohto dôvodu museli byť vybrané ukončené projekty z programového obdobia 2000 – 2006, ktorých hlavnými príjemcami bolo Nemecko a Spojené kráľovstvo, a boli vybrané na audit. [12] Príkladmi ukazovateľov sú úroveň koncentrácie kontaminácie po rekultivácii, hektáre regenerovaného pozemku, podlahová plocha postavená navrhovateľom projektu, podlahová plocha postavená investormi po ukončení projektu, obsadenosť obnovených parciel a budov, a počet pracovných miest poskytnutých firmami so sídlom v lokalite. Zdroj: Metodické pracovné dokumenty o ukazovateľoch monitorovania a hodnotenia DG pre regionálnu a mestskú politiku: "Pracovný dokument č. 3" pre programové obdobie 2000 – 2006 a "Pracovný dokument č. 2" pre programové obdobie 2007 – 2013. RESCUE – Administratívne nástroje a stimuly pre udržateľnú regeneráciu brownfieldov, 5. rámcový program EÚ v oblasti výskumu, Akcia 4, júl 2005. [13] Presadzujú ich uznávaní lídri v tejto oblasti, najmä Svetová banka, CABERNET a NICOLE. [14] Sem môžu patriť aj iné faktory týkajúce sa regiónu, v ktorom sa lokalita nachádza, napr. podmienky na trhu práce. [15] Hodnoty na meranie kontaminácie pôdy sú všeobecné kvalitatívne normy prijaté v mnohých krajinách na regulovanie správy kontaminovanej pôdy. Zvyčajne majú podobu hraničných prahov koncentrácie (mg/kg pôdy - hmotnosti za sucha) kontaminantov v pôde. V prípade ich prekročenia sa odporúčajú alebo sú presadené niektoré opatrenia. Pozri "Derivačné metódy hodnôt na meranie kontaminácie pôdy v Európe. Preskúmanie a hodnotenie vnútroštátnych postupov smerom k harmonizácii". Vedecké a technické správy SVS (Spoločné výskumné stredisko), EUR 22805 EN-2007. [16] KOM(2006) 232 v konečnom znení z 22. septembra 2006 – Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre ochranu pôdy a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES. [17] Okrem toho sa v súčasnej pracovnej verzii návrhu tak, ako ho zmenila a doplnila pracovná skupina Rady pre životné prostredie (Dokument 6124/1/10 REV 1 zo 4. marca 2010), požaduje, aby Komisia prijala delegované akty o spoločných technických prvkoch pre hodnotenie kontaminácie pôdy. [18] Ďalších 10 % parciel na predaj navrhovateľ projektu predal, ale výstavba budov zatiaľ nezačala. [19] Presadzujú ich uznávaní lídri v tejto oblasti, najmä Svetová banka, CABERNET a NICOLE. [20] "Zabezpečenie ponuky brownfieldov v budúcnosti: Odpoveď vlády na odporúčania English Partnerships k národnej stratégii brownfieldov", Komunity a miestna vláda, Londýn, 4. marec 2008. [21] Federálny inštitút pre výskum výstavby, Rozvoj miest a územné plánovanie. [22] V Nemecku je rozdelenie typov plánovaného nového využitia brownfieldov (2006) nasledovné: príroda 19 %, bývanie 19 %, priemysel/obchod 62 %. Podľa výskumníkov BBSR by bolo nasledujúce rozdelenie realistickejšie: príroda 70 %, bývanie 20 %, priemysel/obchod 10 %. Dr. Fabian Dosch, BBSR-Bonn. 14. zasadnutie REFINA, Stuttgart, 26.4.2007. [23] Od roku 2002 do roku 2009 sa plocha brownfieldov v Anglicku zmenšila o 20,4 % zo 40714 ha na 33390 ha. V roku 2009 bolo 77 % domov postavených na brownfieldoch. Zdroj: Trendy na území zastavanom v minulosti a bytový fond regionálneho úradu vlády (2002, 2009). Homes and Communities Agency. [24] Nachhaltige Entwicklung in Deutschland Indikatorenbericht 2012, Statistisches Bundesamt, Wiesbaden, 2012. [25] Podľa odborníkov je realistickejší údaj celkovej plochy brownfieldov v Českej republike od 27000 do 38000 ha. [26] Aby boli projekty oprávnené, museli sa nachádzať v meste s viac než 5000 obyvateľmi, plocha brownfieldov musela byť viac než 40 ha a museli spĺňať aspoň tri z ôsmich sociálno-ekonomických kritérií. [27] Systém evidence kontaminovaných míst. [28] Náklady a príjmy sú diskontované, aby sa zohľadnil čas, ktorý uplynie medzi rôznymi tokmi hotovosti. [29] Aby boli náklady na pozemok oprávnené na začlenenie do nákladov na výpočet spolufinancovania EÚ, náklady na pozemok musia byť účtované len do výšky 10 % celkových nákladov na projekt pod podmienkou, že je priame prepojenie medzi kúpou pozemku a cieľmi spolufinancovaného projektu a že sa získa osvedčenie nezávislého znalca alebo riadne vymenovaného úradného orgánu, ktorý potvrdí, že náklady neprevyšujú trhovú cenu. Pozri nariadenie Komisie (ES) č. 448/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1685/2000 a ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 s ohľadom na uplatniteľnosť výdavkov pre činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1145/2003 (Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 66). [30] Článok 191 ods. 2 ZFEÚ. [31] Tieto podmienky zvyčajne obsahujú výnimky ohľadom zodpovednosti za rekultiváciu znečisteného územia. [32] Usmernenie k analýze nákladov a výnosov investičných projektov. Európska komisia, GR pre regionálnu a mestskú politiku, júl 2008. [33] Pozri pravidlo oprávnenosti č. 2 nariadenia (ES) č. 448/2004 a článok 55 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). [34] N 747/A/99 – "Podpora partnerstva na účely regenerácie (1): Podpora špekulatívnych výstavieb" (SG (2001) D/ 286569). [35] V niektorých prípadoch sa zisk hodnotí ako 15 % hodnoty z predaja budov plus 10 % z hodnoty predaja parciel. [36] Systém štátnej pomoci N 644 A/B/2002 schválený Európskou komisiou dňa 9.7.2003, ktorý reflektuje pravidlá stanovené v Rahmenplan 31 (konkrétne v časti II, bode 7). -------------------------------------------------- PRÍLOHA I FINANCOVANIE REGENERÁCIE PRIEMYSELNÝCH A VOJENSKÝCH LOKALÍT ZO ŠTRUKTURÁLNYCH FONDOV (OBDOBIE 2000 – 2006 [1] A 2007 – 2013) Zdroj: Údaje GR pre regionálnu a mestskú politiku, 31.12.2010. Regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych fondov v období 2000 – 2006 | Regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych fondov v období 2007 – 2013 | Členský štát | Poradie | Vyčlenená suma (EUR) | % | Členský štát | Poradie | Vyčlenená suma (EUR) | % | Nemecko | 1 | 645490864 | 28,7 | Maďarsko | 1 | 475191832 | 14,0 | Spojené kráľovstvo | 2 | 574288905 | 25,5 | Česká republika | 2 | 372290509 | 11,0 | Francúzsko | 3 | 195305373 | 8,7 | Nemecko | 3 | 335518228 | 9,9 | Holandsko | 4 | 160821924 | 7,2 | Rumunsko | 4 | 316430710 | 9,3 | Portugalsko | 5 | 156012908 | 6,9 | Taliansko | 5 | 298355961 | 8,8 | Taliansko | 6 | 143383095 | 6,4 | Poľsko | 6 | 278413953 | 8,2 | Belgicko | 7 | 65421025 | 2,9 | Portugalsko | 7 | 191960262 | 5,7 | Grécko | 8 | 55655389 | 2,5 | Spojené kráľovstvo | 8 | 178957047 | 5,3 | Španielsko | 9 | 54873962 | 2,4 | Španielsko | 9 | 177403701 | 5,2 | Česká republika | 10 | 46073161 | 2,0 | Estónsko | 10 | 138045325 | 4,1 | Poľsko | 11 | 43940360 | 2,0 | Slovinsko | 11 | 130400000 | 3,8 | Maďarsko | 12 | 28773946 | 1,3 | Bulharsko | 12 | 108322014 | 3,2 | Fínsko | 13 | 18104950 | 0,8 | Francúzsko | 13 | 90193437 | 2,7 | EÚ medziregionálne | 14 | 17035874 | 0,8 | Belgicko | 14 | 62048204 | 1,8 | EÚ cezhraničné | 15 | 13996478 | 0,6 | Lotyšsko | 15 | 49000000 | 1,4 | Lotyšsko | 16 | 11414454 | 0,5 | Malta | 16 | 48280000 | 1,4 | Luxembursko | 17 | 10019687 | 0,4 | EÚ cezhraničné | 17 | 47801926 | 1,4 | Slovinsko | 18 | 2924609 | 0,1 | Holandsko | 18 | 28799000 | 0,8 | Malta | 19 | 2539367 | 0,1 | Grécko | 19 | 26295000 | 0,8 | Estónsko | 20 | 1712389 | 0,1 | Cyprus | 20 | 16150000 | 0,5 | Rakúsko | 21 | 674726 | 0,0 | Litva | 21 | 14501892 | 0,4 | | | | | Luxembursko | 22 | 3786550 | 0,1 | | | | | Fínsko | 23 | 2071886 | 0,1 | EÚ SPOLU | 2248463446 | 100,0 | EÚ SPOLU | 3390217437 | 100,0 | [1] Za obdobie 2000 – 2006 sú číselné údaje za členské štáty EÚ-10 od roku 2004. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II VZORKA 27 KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV Pozn.: Projekty Kohézneho fondu(**) alebo veľké projekty EFRR (*), pri ktorých sa požadoval predchádzajúci súhlas Európskej komisie. Zdroj: Záverečná správa o realizácii projektov OP v programovom období 2000 – 2006; rozhodnutia o udelení grantov pri projektoch v programovom období 2007 – 2013. Národné meny prepočítané na euro podľa priemerného výmenného kurzu Európskej centrálnej banky v príslušnom programovom období. | Regeneračné práce spolufinancované EFRR | Plánované výstupy regenerácie/plánované budúce využitie pozemku | | Bol projekt spolufinancovaný EÚ dokončený | Spolufinancovanie z EFRR (mil. EUR) | Zameranie na vytvorenie pracovných miest? | Dekontaminácia/stabilizácia | Terénne úpravy | Zbúranie/renovácia starých budov | Cesty, verejné služby a iná infraštruktúra | Rozdelenie pozemku na opätovný predaj alebo prenájom | Výstavba budov pripravených na využívanie | Pozemok a budovy na priemyselné alebo komerčné využitie | Pozemok a budovy na verejné využitie | Verejný park | Rezerva (verejná alebo súkromná) | Len rekultivačné práce | Bývalý závod na spracovanie uránu** | Mydlovary (CZ) | Áno | 18,50 | | √ | | √ | | | | | | | √ | Bývalá uholná baňa/chemický odpad | Berhida-Peremartoni (HU) | | 16,83 | | √ | | | | | | | | | √ | Oceliarne | Dunaujvaros (HU) | Áno | 2,93 | Áno | √ | | | | | | | | | √ | Bývalý závod na výbušniny | Berhida-Peremartoni (HU) | | 0,06 | Áno | √ | | | | | | √ | | | | Len obnova | Bývalé oceliarne a strojárenský závod [Škoda] | Plzeň (CZ) | Áno | 1,36 | Áno | | | √ | | | | √ | | | | Závod na informačné technológie | Brno (CZ) | Áno | 0,43 | Áno | | | √ | | | | √ | | | | Bývalá rafinéria | Braunsbedra (DE) | Áno | 6,32 | Áno | | | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalá plánovaná jadrová elektráreň | Arneburg (DE) | Áno | 26,58 | Áno | | | √ | √ | | | √ | | | | Šachta bývalej uholnej bane | Jaworzno (PL) | Áno | 3,32 | Áno | | √ | | √ | √ | | √ | | | | Verejná rezerva pozemkov | Halton (UK) | Áno | 2,53 | Áno | | √ | | √ | | | √ | | | | Rekultivačné práce aj obnova | Bývalý kovospracujúci závod | Halle (DE) | Áno | 3,79 | Áno | √ | | | √ | | | √ | | | | Bývalá uhoľná baňa / koksáreň III* [Design park] | Essen (DE) | Áno | 2,21 | Áno | √ | | √ | √ | √ | | √ | | | | Haldy uhoľnej bane | Jaworzno (PL) | | 7,07 | Áno | √ | √ | | √ | | | √ | | | | Bývalý priemyselný prístav I | Barrow-in-Furness (UK) | Áno | 5,89 | Áno | √ | √ | | √ | √ | | √ | | | | Bývalý priemyselný prístav II | Barrow-in-Furness (UK) | Áno | 5,79 | Áno | √ | √ | | √ | √ | | √ | | | | Bývalé oceliarne I | Duisburg (DE) | Áno | 15,21 | Áno | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | Bývalá zinkáreň II | Duisburg (DE) | Áno | 20,90 | Áno | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | Bývalé oceliarne* | Dortmund (DE) | Áno | 30,32 | Áno | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalá uhoľná baňa / koksáreň I* | Essen (DE) | Áno | 12,79 | Áno | √ | √ | √ | √ | | √ | | √ | √ | | Bývalá uhoľná baňa / koksáreň II | Essen (DE) | | 3,02 | | √ | √ | | √ | | | | | √ | | Bývalé kasárne a bývalá továreň na baterky | Marcali (HU) | Áno | 3,02 | | √ | √ | √ | √ | | √ | | | √ | | Bývalá elektráreň* | Łódź (PL) | | 20,61 | Áno | √ | √ | √ | √ | | √ | √ | √ | | | Bývalá povrchová baňa I | Rotherham (UK) | Áno | 4,51 | Áno | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | | | | Bývalá povrchová baňa II | Rotherham (UK) | Áno | 5,22 | Áno | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | | Bývalá uhoľná baňa / koksáreň | Sheffield (UK) | Áno | 10,33 | Áno | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | Bývalý kovospracujúci závod | Barnsley (UK) | Áno | 8,81 | Áno | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | Bývalé chemické závody | Widnes (UK) | Áno | 2,53 | Áno | √ | √ | | √ | √ | √ | √ | | | | --------------------------------------------------