Návrh nariadenie rady, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom vo Vietname a v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne zasielanej z OAO Macao, ktorá má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 /* KOM/2009/0655 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 27.11.2009 KOM(2009)655 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom vo Vietname a v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne zasielanej z OAO Macao, ktorá má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 DÔVODOVÁ SPRÁVA 1) KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“) v konaní týkajúcom sa dovozu určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom vo Vietname a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne zasielanej z OAO Macao, ktorá má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 1472/2006[1] z 5. októbra 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname. Nariadenie Rady (ES) č. 388/2008[2] z 29. apríla 2008, ktorým sa rozširujú konečné antidumpingové opatrenia, uložené nariadením (ES) č. 1472/2006 na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, na dovoz rovnakého výrobku zasielaného z OAO Macao, ktorý má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | 2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | 3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Žiadosť podala Európska konfederácia obuvníckeho priemyslu (European Confederation of the Footwear Industry, CEC) (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Keďže Komisia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania, dňa 3. októbra 2008[3] začala toto konanie. Z prešetrovania vyplynulo, že z krátkodobého/strednodobého hľadiska je pravdepodobné pokračovanie ujmy, pokiaľ neskončí proces prispôsobovania výrobného odvetvia Spoločenstva. Trvanie opatrení by sa preto malo obmedziť na 15 mesiacov. Navrhuje sa, aby Rada čo najskôr prijala pripojený návrh nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005, a najmä jeho článok 11 ods. 4. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov. | Forma opatrenia je opísaná v základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie Rady. | Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | 4) VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom vo Vietname a v Čínskej ľudovej republike, rozšírené na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne zasielanej z OAO Macao, ktorá má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia 1. Rada nariadením (ES) č. 1472/2006[4] (ďalej len „pôvodné nariadenie“) 5. októbra 2006 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) a vo Vietname (ďalej len „príslušné krajiny“). Stanovené úrovne cla sa v prípade ČĽR pohybovali v rozpätí od 9,7 % do 16,5 % a v prípade Vietnamu clo predstavovalo 10 %. Opatrenia boli uložené na obdobie dvoch rokov. Prešetrovanie, ktoré malo za následok tieto opatrenia, sa bude uvádzať ako „pôvodné prešetrovanie“. 2. Rada nariadením (ES) č. 388/2008[5] (ďalej len „rozširujúce nariadenie“) rozšírila konečné antidumpingové clo na dovoz určitej obuvi so zvrškom z usne s pôvodom v ČĽR na dovoz obuvi zasielanej z Osobitnej administratívnej oblasti Macao (ďalej len „OAO Macao“), ktorá má alebo nemá deklarovaný pôvod v OAO Macao. Rozšírenie nasledovalo po prešetrovaní obchádzania opatrení, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 13 ods. 3 základného nariadenia. 2. Súčasné prešetrovanie 2.1. Žiadosť o preskúmanie 3. Žiadosť podala Európska konfederácia obuvníckeho priemyslu (European Confederation of the Footwear Industry, CEC) (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 35 % celkovej výroby určitej obuvi so zvrškom z usne v Spoločenstve. 4. V rámci preskúmania postavenia niekoľko vnútroštátnych združení výrobcov obuvi v členských štátoch EÚ vyjadrilo svoje názory na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a požiadalo, aby sa ich názvy nezverejňovali z obavy, že ich členské spoločnosti by mohli čeliť odvetným opatreniam zo strany niektorých zákazníkov. Niektoré strany sa pýtali, prečo sa nezverejňujú názvy a postavenie namietajúcich a podporujúcich združení. Komisia znovu výslovne požiadala združenia, či by súhlasili so zverejnením svojho názvu a postavenia. Štyri združenia súhlasili so zverejnením svojich názvov a postavenia, zatiaľ čo ďalšie namietali a opäť sa odvolali na obavu z odvetných opatrení proti svojim členským spoločnostiam. Komisia zaujala stanovisko, že skutočne existuje značná pravdepodobnosť odvetných opatrení vo forme strát z predaja v prípade týchto výrobcov, a uznala, že názvy by sa nemali zverejniť. 5. Niektoré strany tvrdili, že Komisia by nemala začať revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, pretože v článku 3 pôvodného nariadenia sa uvádza, že toto nariadenie sa uplatňuje počas obdobia dvoch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti. V odôvodnení 326 pôvodného nariadenia sa však vysvetľuje, že napriek kratšiemu trvaniu opatrení sa pravidlá článku 11 základného nariadenia budú uplatňovať mutatis mutandis. V súlade s týmto odôvodnením sa v texte oznámenia o nastávajúcom uplynutí platnosti[6] uvádza, že platnosť opatrení uplynie 7. októbra 2008, pokiaľ nezačne preskúmanie v súlade s pravidlami článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Keďže preskúmanie pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení sa začalo, antidumpingové opatrenia zostávajú v platnosti až do ukončenia tohto preskúmania. 6. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. 2.2. Začatie 7. Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a prostredníctvom oznámenia o začatí preskúmania uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[7] 3. októbra 2008 (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“), oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. 8. Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). V prípade potreby sa tiež uvádzal odkaz na rok 2005 a na obdobie prešetrovania použité v pôvodnom prešetrovaní, ktoré sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005 (ďalej len „pôvodné obdobie prešetrovania“ alebo „POP“). 3. Strany, ktorých sa toto prešetrovanie týka 9. Komisia oficiálne informovala o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti žiadateľa, výrobcov zo Spoločenstva uvedených v žiadosti, všetkých ostatných známych výrobcov zo Spoločenstva, známych dovozcov a ich združenia, známych maloobchodníkov/distributérov a ich združenia, známe spotrebiteľské organizácie, známych vyvážajúcich výrobcov v krajinách, ktorých sa prešetrovanie týka a orgány krajín, ktorých sa prešetrovanie týka. 10. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. 11. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. 4. Výber vzorky 12. Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách, výrobcov zo Spoločenstva a dovozcov zapojených do prešetrovania sa v oznámení o začatí preskúmania uvažovalo o uplatnení výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. 13. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, vyvážajúci výrobcovia a zástupcovia konajúci v ich mene, výrobcovia zo Spoločenstva a dovozcovia boli požiadaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí preskúmania. 4.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname 4.1.1. Čínska ľudová republika 14. Celkove sa prihlásilo 58 spoločností alebo skupín prepojených spoločností (ďalej len „skupiny“) v ČĽR a poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Týchto 58 spoločností alebo skupín vyrábalo a/alebo vyvážalo príslušný výrobok na trh Spoločenstva počas obdobia prešetrovania a vyjadrilo želanie, aby boli zaradené do vzorky. Považovali sa za spolupracujúce spoločnosti a zvažovalo sa ich zaradenie do vzorky. Úroveň spolupráce zo strany ČĽR, to znamená percento vývozu do EÚ realizovaného čínskymi spolupracujúcimi spoločnosťami v porovnaní s celkovým čínskym vývozom do EÚ predstavovala približne 22 %. 15. Vzorka sa vyberala po dohode s čínskymi orgánmi na základe objemov vývozu a geografického rozloženia spolupracujúcich spoločností. Sedem spoločností zaradených do vzorky predstavovalo približne 56 % vývozu 58 spolupracujúcich spoločností do EÚ a 13 % celkového vývozu z ČĽR do EÚ. Všetky spoločnosti vyplnili dotazníky v stanovených lehotách. 16. Určití čínski vývozcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, tvrdili, že keďže neboli zaradení do vzorky, nemohli obhajovať svoje záujmy. Súčasťou zásady výberu vzorky však je to, že sa vyberie reprezentatívny počet vyvážajúcich výrobcov a že výsledky posúdenia tejto vzorky sa považujú za reprezentatívne takisto pre ďalších spolupracujúcich vývozcov. Ďalej treba pripomenúť, že všetky zainteresované strany sa mohli zapojiť do prešetrovania a predložiť svoje stanoviská. Tento argument bol preto zamietnutý. 4.1.2. Vietnam 17. Celkove sa prihlásilo 51 spoločností alebo skupín vo Vietname a poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Týchto 51 spoločností alebo skupín vyrábalo a/alebo vyvážalo príslušný výrobok na trh Spoločenstva počas obdobia prešetrovania a vyjadrilo želanie, aby boli zaradené do vzorky. Považovali sa za spolupracujúce spoločnosti a posudzovali sa na účely zaradenia do vzorky. Úroveň spolupráce zo strany Vietnamu, to znamená percento vývozu do EÚ realizovaného vietnamskými spolupracujúcimi spoločnosťami v porovnaní s celkovým vietnamským vývozom do EÚ predstavovala približne 82 %. 18. Vzorka sa vyberala po dohode s vietnamskými orgánmi na základe objemov vývozu. Tri spoločnosti zaradené do vzorky predstavovali približne 27 % vývozu 51 spolupracujúcich spoločností do EÚ a 22 % celkového vývozu z Vietnamu do EÚ. Všetky spoločnosti vyplnili dotazníky v stanovených lehotách. 4.2. Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva 19. Na získanie informácií potrebných na výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva sa použil takýto postup. CEC konajúca v mene všetkých navrhovateľov potvrdila, že všetci výrobcovia, ktorí podali podnet, sú ochotní spolupracovať a zúčastniť sa na výbere vzorky. Vzhľadom na podrobné a obsiahle informácie, ktoré boli k dispozícii (vyplývajúce okrem iného z podnetu, preskúmania postavenia a podaní CEC), nebolo potrebné posielať dotazník na výber vzorky jednotlivým výrobcom, ktorí podali podnet. Okrem toho, oznámenie o začatí preskúmania obsahovalo výzvu, aby sa všetci výrobcovia, ktorí chcú spolupracovať v konaní, prihlásili. Okrem navrhovateľov sa po začatí prihlásilo päť ďalších spoločností a požiadalo o zaradenie do výberu vzorky. Všetkým týmto spoločnostiam sa zaslali dotazníky na výber vzorky, v ktorých sa vyžadovali informácie, ktoré už mali navrhovatelia k dispozícii. Len dve z piatich spoločností dodali vyplnené dotazníky. Tieto dve spoločnosti však neboli ponechané vo výbere, pretože boli vyňaté z vymedzenia výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri odôvodnenie 186). 20. Výroba príslušného výrobku v Spoločenstve je v prevažnej miere sústredená v troch členských štátoch, v ktorých sa nachádzajú približne dve tretiny všetkej výroby. Zvyšok je rozdelený medzi zostávajúce členské štáty. Ako vyplýva z odôvodnenia 202 a z nasledujúcich odôvodnení, podnikateľské modely výrobcov zo Spoločenstva charakterizujú hlavne rozdiely v rozsahu a kvalite výrobkov, distribučných kanáloch a rozdiely v tom, či sa zoskupovanie činností a subdodávateľské časti výrobného procesu uskutočňujú v rámci Spoločenstva alebo mimo Spoločenstva. 21. Na základe získaných informácií Komisia vybrala vzorku založenú na najväčších reprezentatívnych objemoch výroby a predaja v rámci Spoločenstva, ktoré bolo možné prešetriť v čase, ktorý bol k dispozícii. Ako sa však už podrobne uviedlo v predchádzajúcom texte, toto odvetvie nie je úplne homogénne, a aby bolo možné posúdiť reprezentatívnosť vybraných spoločností, bralo sa do úvahy aj geografické rozloženie výrobcov v členských štátoch[8] a segment, do ktorého ich výrobky patria. V dôsledku toho sa vybralo 8 spoločností pôsobiacich v štyroch členských štátoch. Vybrané spoločnosti tiež predstavujú všetky hlavné podnikateľské modely, ktoré existujú v Spoločenstve, a to z hľadiska toho, ako sa výrobok vyrába, ako sa výrobok distribuuje a z hľadiska špecializácie podľa výrobkov. Pokiaľ ide o špecializáciu podľa výrobkov, vybrané spoločnosti zahŕňali výrobu v rámci všetkých hlavných cenových segmentov (segment nízkych cien, stredných cien a vysokých cien) a všetkých segmentov podľa pohlavia a veku (dámska, pánska, unisexová, detská obuv). Pokiaľ ide o distribúciu výrobkov, vybrané spoločnosti zahŕňali všetky hlavné úrovne distribúcie (distribúciu určenú veľkoobchodníkom, maloobchodníkom a priamy maloobchodný predaj). Pokiaľ ide o výrobu, vybrané spoločnosti zahŕňali kompletnú vnútropodnikovú výrobu vo všetkých kľúčových etapách výrobného procesu, ako aj spoločnosti, ktoré časti takého výrobného procesu zabezpečovali externe (v Spoločenstve aj mimo Spoločenstva). 22. Osem výrobcov vybraných do vzorky sa tak považovalo za reprezentatívnu vzorku všetkých výrobcov zo Spoločenstva a predstavovalo 8,2 % výroby výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podali podnet a 3,1 % celkovej výroby Spoločenstva. Podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia, výber vzorky sa uskutočnil na základe konzultácií s CEC a neboli voči nemu vznesené žiadne námietky. 23. Prešetrovaním sa ukázalo, že jeden z výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky postupne prerušoval výrobu v Spoločenstve počas obdobia revízneho prešetrovania (ORP) a celú svoju výrobnú činnosť umiestnil mimo Spoločenstva. Malo by sa vziať do úvahy, že závažnosť spoločnosti nebola prinajmenšom z kvantitatívneho hľadiska taká, aby mala nejaký významný vplyv na situáciu spoločností vybraných do vzorky ako celok – vrátane ich reprezentatívnosti. Kvantitatívne zistenia o ujme by sa nemali podstatne odlišovať, ak by táto spoločnosť bola vylúčená. V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že i) spoločnosť vyrábala v Spoločenstve počas ORP a že ii) veľkú časť výroby vyrába subdodávateľským spôsobom, čo je podnikateľský model, ktorý je podľa mnohých strán v Spoločenstve dôležitý, rozhodlo sa, že spoločnosť nebude formálne vylúčená zo vzorky. Zabezpečilo sa tým aj to, že vzorka po kvalitatívnej stránke čo najprimeranejšie zastupuje realitu sektoru. Okrem toho, ak sa vezme do úvahy, že preskúmanie pred uplynutím platnosti vyžaduje analýzu pokračovania/opätovného výskytu ujmy, môže to pomôcť lepšie predvídať, ako by sa mohla vyvinúť situácia na trhu Spoločenstva, v prípade, že by opatrenia nepokračovali. Je však zrejmé, že sa použili len údaje týkajúce sa jeho činnosti ako činnosti výrobcu zo Spoločenstva. 24. Inštitúcie Spoločenstva posudzovali či by sa, vzhľadom na to, že sa zistilo, že výroba a odbyt tejto spoločnosti v Spoločenstve boli počas ORP nižšie, ako sa spočiatku uvádzalo v etape výberu vzorky, podobne znížila výroba a odbyt výrobného odvetvia Spoločenstva ako celok – to znamená, výsledný vplyv na vzorku by sa preniesol na celú populáciu. Zistilo sa však, že táto spoločnosť zjavne urobila v dobrej viere chybu, keď omylom započítala výrobu, ktorú zabezpečila vo forme externej zákazky v krajine v blízkosti Spoločenstva, do výroby Spoločenstva. V tejto súvislosti treba najprv vziať do úvahy, že vzorka sa používa hlavne na posúdenie tých ukazovateľov ujmy, ktoré nie je možné primeraným spôsobom získať za výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok. Údaje o výrobe a predaji za odvetvie Spoločenstva sa získavali na celkovej úrovni, a preto tento argument nie je relevantný. Okrem toho, dostupné informácie vrátane informácií, ktoré sa zhromaždili paralelne prostredníctvom doplňujúcej analýzy vnútroštátnych združení, ktorá sa uskutočnila v tomto prešetrovaní, nenaznačujú žiadnu potrebu takej úpravy. Nakoniec, ak by sa kvôli argumentom úplné údaje o výrobe a predaji znížili s cieľom transponovať nižšie údaje vzorky, neovplyvnilo by to reprezentatívnosť vzorky ani všeobecné závery týkajúce sa ujmy. 25. Viaceré zainteresované strany tvrdili, že došlo k porušeniu článku 17 základného nariadenia, pričom tvrdili, že vzorka výrobcov zo Spoločenstva nie je reprezentatívna z hľadiska percentuálneho podielu výroby, na ktorú sa vzťahuje, z hľadiska rozsahu výroby, predajných cien, podielu medzi výrobou a predajom, geografického rozloženia, ako aj ziskovosti a výkonnosti. Takisto sa tvrdilo, že vzorka nezohľadňovala veľký počet výrobcov, ktorí zabezpečovali výrobu externým spôsobom v tretích krajinách. 26. Tieto tvrdenia sa podrobili dôkladnej analýze a aj vzhľadom na zložitosť tohto prípadu, sa zasielali dodatočné dotazníky, ktoré boli spracované a overené na mieste nielen v prípade jednotlivých spoločností, ale aj v prípade vnútroštátnych združení. V tejto súvislosti sa počet spoločností vybraných do vzorky musel obmedziť na počet, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného času, to znamená, na 8 spoločností. 27. Okrem toho, vzhľadom na to, že odvetvie Spoločenstva je v tomto prípade veľmi roztrieštené, je prirodzené, že spoločnosti zaradené do vzorky, pokrývajú relatívne malý podiel celkovej výroby Spoločenstva. Táto roztrieštenosť, spolu so skutočnosťou, že do vzorky boli vybratí väčší výrobcovia, znamená, že ďalšie zvýšenie počtu spoločností by aj tak významne neovplyvnilo pomer vzorky k celkovej výrobe Spoločenstva. 28. Ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 21, Komisia pri výbere vzorky vzala do úvahy geografické rozloženie. Treba zdôrazniť, že vzorka, ako vyplýva z jej charakteru, nemusí odzrkadľovať presné geografické rozloženie (ani presné rozčlenenie alebo špecifikáciu akéhokoľvek iného kritéria) celej populácie, aby bola reprezentatívna. Je postačujúce, že tak ako v prípade súčasnej vzorky, ktorá zahrňuje štyri členské štáty, vzorka odzrkadľuje príslušné podiely hlavných vyrábajúcich krajín, ktoré boli zaradené do vzorky. Akýkoľvek iný prístup by bol z administratívneho hľadiska neuskutočniteľný, obzvlášť ak sa musí vziať do úvahy niekoľko rozdielnych kritérií s cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť. V skutočnosti by toto tvrdenie viedlo k záveru in fine , že vzorka by bola dostatočne reprezentatívna, iba ak by obsahovala celú populáciu. Prešetrovaním sa zdôraznilo, že vzorka, ktorá zahrňuje štyri členské štáty, vrátane troch, ktoré majú najväčšiu výrobu, je vo veľkej miere reprezentatívnou vzorkou výroby Spoločenstva ako celku, najmä ak sa vezme do úvahy výroba, ktorá je založená na dohodách o poplatkoch, a preto by sa mala zohľadňovať v členskom štáte spoločnosti, ktorá si objednala službu na základe dohody o poplatkoch. 29. Spoločnosti zaradené do vzorky takisto zahŕňali prierez sortimentu výrobkov, ktoré odzrkadľovali príslušné rádové hodnoty výroby Spoločenstva. Okrem toho, sortimenty výrobkov zaradené do vzorky zodpovedali sortimentu čínskeho a vietnamského vývozu. 30. Pokiaľ ide o predajné ceny, tvrdilo sa aj, že priemerné predajné ceny vzorky neboli reprezentatívne vo vzťahu k predajným cenám uvedeným v žiadosti o preskúmanie. V tejto súvislosti je však potrebné poznamenať, že z prešetrovania v rozpore s týmto tvrdením vyplynulo, že priemerné predajné ceny vzorky sa zhodujú s cenami uvádzanými v žiadosti. V každom prípade, aj keby to tak nebolo, priemerné predajné ceny vzorky by nemuseli byť presne také isté ako ceny uvádzané v žiadosti, pretože sa zistilo, že odzrkadľujú predajné ceny populácie výrobcov ako celku. 31. Pokiaľ ide o reprezentatívnosť z hľadiska pomeru medzi výrobou a predajom, pripomína sa, že v danom sektore ako celku sa výroba zvyčajne robí na zákazku a silno odzrkadľuje módne trendy. Zásoby preto nie sú veľmi účinným ukazovateľom a výroba sa tesne približuje predaju. Potvrdilo sa to v etape podávania podnetu a takisto počas prešetrovania v prípade spoločností zaradených do vzorky a v prípade výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku. 32. Okrem úvah uvedených v predchádzajúcom texte treba pripomenúť, že v každom prípade v článku 17 základného nariadenia sa stanovuje, že prešetrovania sa môžu obmedziť na vzorky, ktoré sú štatisticky správne alebo predstavujú najväčší reprezentatívny objem výroby, odbytu alebo celkového vývozu, ktorý možno primerane preskúmať. Zo znenia tohto ustanovenia jednoznačne vyplýva, že nie je stanovený žiadny kvantitatívny údaj alebo prah, pokiaľ ide o to, čo predstavuje úroveň reprezentatívneho objemu. Jediný údaj je ten, že taký objem sa môže obmedziť na objem ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. 33. Z už vysvetlených dôvodov boli tvrdenia, ktoré predložili viaceré strany, zamietnuté, a týmto sa potvrdzuje správnosť vzorky z právneho hľadiska, keďže je reprezentatívna a bola vybraná v úplnom súlade s článkom 17 základného nariadenia. 4.3. Výber vzorky dovozcov zo Spoločenstva 34. Na základe dostupných informácií bolo kontaktovaných 139 dovozcov. Dotazník vyplnilo 22 neprepojených dovozcov, z toho 21 súhlasilo so zaradením do vzorky. Podľa údajov, ktoré predložili, týchto 21 dovozcov predstavovalo 12 % dovozu výrobku, ktorý bol predmetom preskúmania, z ČĽR a 40 % tohto dovozu pochádzalo z Vietnamu (v ORP). 35. Päť najväčších dovozcov (Clarks, Puma, Adidas, Nike a Timberland) predstavovalo približne 18 % príslušného dovozu, keďže všetci uvádzali významný dovoz z obidvoch krajín. Preto sa usúdilo, že vzorka zložená z týchto piatich spoločností by bola reprezentatívna v zmysle článku 17 ods. 1 základného nariadenia, to znamená z hľadiska objemu dovozu. 36. Jednako, v záujme lepšieho vyjadrenia geografického rozloženia dovozcov a rozdielov v druhoch dovážanej obuvi, dodatočne sa vybrali traja ďalší dovozcovia. V súvislosti s tým z vyplnených dotazníkov vyplynulo, že mnohí dovozcovia, ktorí ho vyplnili, pôsobili v menšom rozsahu z hľadiska objemu a dovážali menej známe/módne značkové topánky alebo drahšie topánky. Podnikateľský model a segmenty predávaných výrobkov týchto menších dovozcov sa zjavne odlišujú od najväčších dovozcov a títo menší dovozcovia by mohli spolu predstavovať významný podiel príslušného dovozu. Preto sa považovalo za dôležité, aby boli zastúpení aj títo dovozcovia, pretože ekonomická realita týchto spoločností by sa mohla odlišovať od ekonomickej reality veľkých dovozcov uvedených v odôvodnení 35. 37. Z týchto dôvodov bola vybraná vzorka ôsmich dovozcov, ktorá zahŕňala piatich najväčších dovozcov a troch menších dovozcov. Predstavujú približne 10 % dovozu z ČĽR a 34 % dovozu z Vietnamu. 38. Všetci spolupracujúci dovozcovia, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, dostali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky k výberu vzorky. Spoločnostiam zaradeným do vzorky boli zaslané dotazníky na vyplnenie. Siedmi dovozcovia zaradení do vzorky odpovedali v stanovených lehotách. Vzhľadom na to, že ôsmy dovozca zaradený do vzorky nespolupracoval, musel byť v konečnom dôsledku vylúčený zo vzorky. 5. Overenie predložených informácií 39. Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účel stanovenia pokračovania alebo pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a ujmy a záujmu Spoločenstva. Informácie, ktoré predložili tieto spoločnosti, sa overovali na mieste: 5.1. Vyvážajúci výrobcovia v Čínskej ľudovej republike - Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hongkong Výrobná spoločnosť: Zhongshan Pou Yuen Manufactory, provincia Guandong Obchodné spoločnosti: Idea Co. Ltd., Macao The Look Co. Ltd., Macao Gold Plenty Co. Ltd., Macao - Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., provincia Guangdong - HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hongkong a jej výrobná spoločnosť Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd., provincia Guandong - Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., provincia Zhejiang - Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., provincia Guangdong - Jianle Footwear Industrial Co. Ltd., provincia Fujian - General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd., provincia Guangdong 5.2. Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname - Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hongkong Výrobné spoločnosti: Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City Pou Sung Vietnam Company Limited, provincia Dong Nai Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, provincia Dong Nai Province Obchodné spoločnosti: Betsey Trading Limited Sinnamon Trading Limited Sky High Trading Limited Fitbest Enterprises Limited - Golden Star Co. Ltd., Haiphong City - Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd., provincia Binh Duong 5.3. Výrobcovia výrobného odvetvia Spoločenstva a vnútroštátne združenia výrobcov - Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugalsko) - Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Španielsko - Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (TALIANSKO) - British Footwear Association LTd (Veľká Británia) - Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Rakúsko) - Fédération Française de la Chaussure (Francúzsko) - HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Nemecko) - Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Poľsko) - Overovacie návštevy sa takisto vykonali v priestoroch 8 výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky, ktorí sídlili v štyroch rôznych členských štátoch. Tak ako v prípade pôvodného prešetrovania, výrobcovia zo Spoločenstva vybraní do vzorky a aj ďalší spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva požiadali, na základe ustanovení článku 19 základného nariadenia, aby ich totožnosť zostala utajená. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo mať za následok značné nepriaznivé účinky. Určití výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podali podnet, zásobujú zákazníkov v Spoločenstve, ktorí získavajú svoje výrobky aj z ČĽR a z Vietnamu a ktorí tak priamo využívajú výhody tohto dovozu. Títo navrhovatelia sú preto v citlivom postavení, pretože niektorí z ich klientov môžu mať zjavné dôvody namietať voči ich podaniu alebo podporiť návrh proti údajnému poškodzujúcemu dumpingu. Z týchto dôvodov usúdili, že existuje riziko odvetných opatrení zo strany niektorých ich klientov vrátane možného ukončenia ich obchodného vzťahu. Žiadosti sa vyhovelo, keďže bola dostatočne opodstatnená. - Zástupcovia určitých vyvážajúcich výrobcov a neprepojení dovozcovia tvrdili, že nemohli náležite uplatňovať svoje právo na obhajobu, pretože totožnosť navrhovateľov nebola zverejnená. Tvrdili, že za týchto okolností nemohli overiť, že spoločnosti zaradené do vzorky boli skutočne reprezentatívne. Subsidiárne, tieto strany zastávali názor, že ak by zachovanie dôvernosti bolo napriek tomu odôvodnené, v takom prípade by sa číselné údaje jednotlivých spoločností mali v plnom rozsahu zverejniť. - V tejto súvislosti treba pripomenúť, že objem výroby vzorky špecifikovaný podľa krajín, sa poskytol na preskúmanie všetkým zainteresovaným stranám. Pokiaľ ide o argument, že všetky informácie okrem totožnosti spoločnosti by sa mali zverejniť, treba poznamenať, že také zverejnenie by mohlo nepriamo odhaliť totožnosť spoločnosti zaradenej do vzorky. Bežná prax zverejnenia nelimitovaných verzií vyplnených dotazníkov sa preto zachovala (to znamená, verzií obsahujúcich indexované údaje) aj v tomto prípade. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné vyvodiť záver, že právo strán na obhajobu bolo dostatočne zachované a tvrdenie bolo preto zamietnuté. 5.4. Neprepojení dovozcovia - Achten Beheer BV, Waalwijk, Holandsko - Adidas AG, Herzogenaurach, Nemecko - C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Spojené kráľovstvo - Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Holandsko - Nike European Operations BV, Laakdal, Belgicko - Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Nemecko - Timberland Europe BV, Enschede, Holandsko 5.5. Výrobcovia na analogickom trhu - Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brazília - Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brazília - Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brazília 6. Práva strán 40. Určité strany vzniesli námietky v priebehu konania, ktoré sa týkali údajného poškodenia ich práv na obhajobu. Tvrdili, že pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky, informácie obsiahnuté v spise, ktorý bol zainteresovaným stranám poskytnutý na preskúmanie, boli neúplné a neboli poskytnuté včas. 41. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že verziu odpovede strany na preskúmanie uskutočnené zainteresovanými stranami (ďalej len „otvorená odpoveď“) poskytli všetky spoločnosti vybrané do vzorky bez zbytočného omeškania a v súlade s lehotami pridelenými ostatným stranám v prešetrovaní. V prípade, že sa Komisii predkladá otvorená odpoveď, do otvoreného spisu ju možno uložiť len vtedy, keď sa vyriešili prípadné otázky ochrany dôverných informácií, ako sa stanovuje v článku 19 základného nariadenia. Takisto je potrebné poznamenať, že Komisia má povinnosť uložiť informácie do otvoreného spisu načas, aby strany mohli uplatniť svoje práva. Táto povinnosť bola v tomto prípade náležite splnená. 42. Pokiaľ ide o úplnosť otvorených odpovedí, treba uviesť, že bežnou súčasťou prešetrovaní je, že strany predkladajú dodatočné návrhy v čase, v ktorom poskytujú doplňujúce informácie. Tieto návrhy sa doplnia do súboru, ktorý nemá dôverný charakter, hneď ako sa vyriešia otázky ochrany dôverných informácií. Tento proces, ktorého prostredníctvom sa príspevky všetkých zainteresovaných strán postupne integrujú do dôkazov použitých na to, aby sa dospelo k zisteniam, ako aj do súboru, ktorý nemá dôverný charakter, si nemožno pomýliť so spismi, ktoré nie sú úplné. 43. Vzhľadom na zložitosť tohto prípadu sa stranám umožnil prístup takýmto spôsobom: Po prvé, zainteresovaným stranám sa poskytol elektronický prístup, prostredníctvom ktorého mohli na požiadanie získať kompletnú kópiu všetkých dostupných dokumentov na CD-ROM-e. Okrem toho, elektronické dokumenty sprevádzal zrozumiteľný index, ktorý umožňoval i) ľahký prístup k mnohým dokumentom predloženým v tomto prípade a ii) dátumovaný záznam dostupných dokumentov. Okrem toho, súbor poznámok k spisu vložených do otvoreného spisu reagoval na otázky, ktoré mohli mať vplyv na práva strán na obhajobu. 44. Uvedené skutočnosti umožnili stranám, aby mali lepší prístup a mohli predkladať početné pripomienky v priebehu prešetrovania, ktorými sa potom Komisia zaoberala podľa potreby. Tvrdenia niektorých strán, pokiaľ ide o nedostatočnú úplnosť a aktuálnosť otvoreného spisu, je preto potrebné zamietnuť. 45. Jedna zainteresovaná strana takisto tvrdila, že Komisia diskriminovala dovozcov a vývozcov tým, že v prešetrovaní poskytla výrobcom zo Spoločenstva, ktorí podali podnet, priaznivejšie zaobchádzanie. Tvrdilo sa najmä, že dovozcom a vývozcom nebola, na rozdiel od výrobcov, udelená ochrana dôverných informácií. Takisto sa tvrdilo, že navrhovateľom sa dostalo priaznivejšieho zaobchádzania, pretože sa od nich nežiadalo, aby predložili dotazníky pri začatí konania a že navrhovateľovi sa poskytla príliš veľká pružnosť, pokiaľ ide o lehotu a úroveň odpovedí, zatiaľ čo vývozca v tej istej situácii bol posudzovaný na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. 46. V tejto súvislosti by sa malo uviesť, že udelenie ochrany dôverných informácií, pokiaľ ide o totožnosť výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podporili podnet, vychádzalo z náležite motivovanej žiadosti v súlade s článkom 19 základného nariadenia. Vývozcovia alebo dovozcovia nepredložili žiadnu takú žiadosť a v priebehu prešetrovania sa nevyskytli žiadne udalosti ani nevyšli najavo žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že záujmy vývozcov alebo dovozcov by boli poškodené v dôsledku zverejnenia ich totožnosti. Berúc do úvahy, že situácia výrobcov zo Spoločenstva sa v tejto súvislosti zásadne odlišovala od situácie vývozcov a dovozcov, tvrdenie o diskriminácii nie je možné uznať. 47. Pokiaľ ide o výber vzorky, odvoláva sa na odôvodnenie 19. Situácia v prípade vývozcov a dovozcov sa dosť líšila od situácie výrobcov, ktorí podali podnet, pretože o vývozcoch a dovozcoch neboli k dispozícii žiadne podrobné údaje. Vyplnenie dotazníka bolo preto nevyhnutné na overenie ochoty strán spolupracovať a takisto na získanie základných informácií potrebných na výber vzorky. Tvrdenie o diskriminácii sa preto musí zamietnuť. 48. Pokiaľ ide o pružnosť, ktorá sa poskytla výrobcom zo Spoločenstva v súvislosti s informáciami zhromaždenými prostredníctvom dotazníkov v rámci prešetrovania, a uplatňovanie článku 18 základného nariadenia, treba uviesť, že vzhľadom na to, že sa jednotne použil rovnaký prístup pre vývozcov a dovozcov, ako aj pre výrobcov zo Spoločenstva, nemôžu existovať žiadne dôvody na akékoľvek tvrdenie o diskriminácii. Neopodstatnené tvrdenie sa preto zamieta. 49. So zreteľom na výber analogickej krajiny, niektoré strany tvrdili, že krátke lehoty, načasovanie a spôsob zasielania dotazníkov diskriminoval indické a indonézske spoločnosti. V tejto súvislosti treba uviesť, že zasielanie dotazníkov do Indie a Indonézie sa mohlo dokončiť len na konci decembra 2008 po získaní príslušných adries výrobcov. Komisia sa presvedčila, že spoločnosti v týchto krajinách dostali rovnaký čas na odpoveď ako spoločnosti v Brazílii. Pokiaľ ide o konkrétne zasielanie dotazníkov, Komisia vo všetkých prípadoch použila doporučené zásielky a ak to bolo možné, elektronickú poštu. Uvedené tvrdenia sa preto musia zamietnuť. 50. Niektoré strany tvrdili, že informácie o analogickej krajine boli zaradené do otvoreného spisu s prílišným omeškaním a že to predstavovalo poškodenie ich práv na obhajobu. Komisia pripomína, že v súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že väčšina prvých odpovedí na dotazníky, ktoré nemali dôverný charakter, od spoločností v analogickej krajine bola nedostatočná, a preto sa museli vyžiadať nové vhodné otvorené verzie. Len čo boli verzie doručené, boli zaradené do otvoreného spisu bez zbytočného meškania. Komisia medzitým zaradila do otvoreného spisu súhrnné informácie o spoločnostiach, s ktorými sa uskutočnili konzultácie, a doručené odpovede. Tieto tvrdenia sa preto musia zamietnuť. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok 51. Výrobok, ktorého sa toto prešetrovanie týka, je rovnaký ako výrobok vymedzený v pôvodnom nariadení, to znamená, určitá obuv so zvrškom z usne alebo z kompozitnej usne, s výnimkou športovej obuvi, obuvi, na výrobu ktorej sa použila špeciálna technológia, šľapiek a ostatnej domácej obuvi a obuvi s ochrannou špičkou s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vo Vietname (ďalej len „príslušný výrobok“) v súčasnosti zaradená pod kódy KN 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13,ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00. 52. V tomto prešetrovaní sa uplatňujú vymedzenia článku 1 ods. 2 pôvodného nariadenia. Podľa týchto vymedzení„športová obuv“ je obuv v zmysle poznámky k podpoložke 1 kapitoly 64 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 1031/2008;„obuv, ktorej výroba si vyžaduje špeciálnu technológiu,“ je obuv s cenou CIF najmenej 7,5 EUR za pár, ktorá je určená na použitie pri športových činnostiach, s jednoduchou alebo viacvrstvovou tvárnenou podošvou, nie vstrekovanou, vyrobenou zo syntetických materiálov osobitne určených na tlmenie nárazu zvislých alebo bočných pohybov a s technickými prvkami, ako napríklad hermetickými vložkami, ktoré sú naplnené plynom alebo kvapalinou, mechanickými komponentmi, ktoré tlmia alebo neutralizujú nárazy, alebo materiálmi, ako sú napríklad polyméry s nízkou hustotou, zatriedené do kódov KN ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,„obuv s ochrannou špičkou“ je obuv, v ktorej je zabudovaná ochranná špička s odolnosťou voči nárazu najmenej 100 joulov (10), zatriedená do kódov KN: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00;„šľapky a ostatná domáca obuv“ je obuv zatriedená do kódu KN ex 6405 10 00. 2. Podobný výrobok 53. Podobný výrobok, ktorý podlieha súčasnému preskúmaniu pred uplynutím platnosti je, ako bolo vymedzené v pôvodnom prešetrovaní, určitá obuv so zvrškom z usne, vyrábaná a predávaná na domácom trhu, na analogickom trhu a/alebo vyvážaná do Spoločenstva z ČĽR a Vietnamu. 2.1. Porovnateľnosť výrobku 54. Určité strany tvrdili, že podobný výrobok predávaný v Spoločenstve nebol porovnateľný s príslušným výrobkom vyvážaným z ČĽR a z Vietnamu. Zistilo sa však, že výrobok predávaný v Spoločenstve (v tomto preskúmaní) bol porovnateľný s príslušným výrobkom vyvážaným z príslušných krajín. Predovšetkým sa zistilo, že fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, ako aj distribučné kanály príslušného výrobku sú podobné a od pôvodného prešetrovania sa nezmenili. Tento argument bol preto zamietnutý. 55. Určité strany takisto tvrdili, že systém použitý na porovnávanie typov výrobkov predávaných rôznymi spoločnosťami spolupracujúcimi v prešetrovaní, nebol vhodný, pretože nebol dostatočne špecifický, aby zaručoval spravodlivé porovnanie. Použitý systém (systém PCN) však umožnil porovnanie až 600 rôznych kategórií alebo typov výrobkov rozdelených podľa piatich hlavných kritérií, a to štýlu obuvi, druhu spotrebiteľa, druhu obuvi, materiálu, z ktorého je zhotovená vonkajšia podrážka, a výstelka. Okrem toho, tento systém PCN sa už použil v predchádzajúcom prešetrovaní. Neboli predložené žiadne opodstatnené dôvody, prečo by sa mal zmeniť. V súčasnom prešetrovaní zameranom na preskúmanie pred uplynutím platnosti sa preto uplatnil rovnaký systém, aký sa použil v pôvodnom prešetrovaní. 56. Určité strany tvrdili, že Komisia zmenila svoju metodiku v porovnaní s pôvodným prípadom tým, že zmenila vymedzenie kontrolných čísel výrobku (PCN) v priebehu prešetrovania. Toto tvrdenie však nie je správne. V priebehu prešetrovania skôr vyšlo najavo, že určité strany nesprávne interpretovali a uplatňovali štruktúru PCN na určité typy výrobkov. S cieľom zabezpečiť zhodný prístup, príslušné modely obuvi sa preto opätovne klasifikovali a zaradili do správnej položky PCN vždy, keď sa zistilo, že je to potrebné. Preto vždy, keď Komisia identifikovala nesprávnu informáciu, ktorú jej poskytli príslušné strany, musela ju opraviť. Takú opravu preto nie je možné považovať za zmenu metodiky ani za zmenu obsahu PCN. Naopak, potreba dodržiavať metodiku PCN bola tým pravým dôvodom, prečo sa musela vykonať oprava. Tento argument musel byť preto zamietnutý. 2.2. Žiadosti o vylúčenie 57. Niektoré zainteresované strany predložili tvrdenia podobné tvrdeniam doručeným v pôvodnom prešetrovaní. Tvrdili, že určité typy obuvi, v rámci podobného výrobku, napríklad turistická obuv, obuv na bowling, obuv na kanoistiku, obuv vyrábaná špeciálnou technológiou, jazdecká obuv a obuv mimoriadnych veľkostí, sú príliš odlišné na to, aby patrili do rovnakej kategórie výrobkov. Ďalej tvrdili, že limit hodnoty 7,5 EUR za pár uplatniteľný na obuv STAF (atletická obuv vyrábaná špeciálnou technológiou) by sa mal znížiť. Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní bol tento limit hodnoty znížený z 9 EUR na 7,5 EUR za pár. 58. V tejto súvislosti preskúmanie pred uplynutím platnosti neumožňuje zmenu v rozsahu výrobku, na ktorý sa vzťahujú opatrenia. O takej zmene by sa mohlo uvažovať, ak by niektorá strana predložila opodstatnenú žiadosť podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Uvedené tvrdenia sa preto museli zamietnuť. C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 1. Všeobecné pripomienky 59. V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmala pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu po možnom uplynutí platnosti opatrení proti ČĽR a Vietnamu. 60. Objemy a ceny dovozu z týchto dvoch príslušných krajín sa vyvíjali tak, ako sa uvádza v tabuľke nižšie. Dovoz z Číny podliehal kvótam do 1. januára 2005 a po tomto dátume sa dovoz podstatne zvýšil a v roku 2006 dosahoval vysokú úroveň. V porovnaní s rokom 2006 sa v roku 2007 a v ORP objemy dovozu po poklese stabilizovali. V dôsledku prešetrovania zameraného proti obchádzaniu opatrení sa opatrenia rozšírili na dovoz z OAO Macao, ktorý od septembra 2007 podliehal registrácii. 61. Dovoz z Vietnamu nepodliehal kvótam a v pôvodnom období prešetrovania (POP) dosahoval vysokú úroveň. Objemy dovozu sa potom znižovali až do roku 2007 predtým, ako sa v ORP znovu zvýšili. 62. Tieto údaje svedčia o tom, že v rozpore s argumentmi, ktoré predložili niektoré zainteresované strany, dovoz z príslušných krajín zostal v ORP na vysokej úrovni. Jeho výsledný podiel na trhu v ORP je 28,7 %, a teda je podstatne vyšší ako úrovne zaznamenané v POP (23,2 %). I keď ich príslušné podiely na trhu od POP kolísali, celkove zostali významné, pretože každá z krajín mala v ORP podiel na trhu viac ako 10 %. 63. Na základe údajov Eurostatu sa priemerné ceny dovozu z obidvoch príslušných krajín medzi POP a rokom 2006 zvyšovali. Odvtedy sa ceny v prípade ČĽR stabilizovali a v prípade Vietnamu klesli. 64. Keďže údaje Eurostatu sú nevyhnutne všeobecné a aj keď sa vzťahujú na príslušný výrobok, nenaznačujú možné zmeny v skladbe sortimentu, a preto sa uskutočnila analýza s cieľom preskúmať cenové trendy siedmich spoločností zaradených do vzorky za ČĽR a troch spoločností zaradených do vzorky za Vietnam. Celkove sa v prípade spoločností zaradených do vzorky v týchto dvoch krajinách zistilo, že ceny dovozu sa za obdobie od roku 2006 do ORP znížili. Tabuľka 1 | Celkové objemy a hodnoty dovozu z krajín, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie | POP | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Objem (v tis. párov) | Čína | 63 403 | 183 568 | 157 560 | 123 016 | 125 052 | Podiel na trhu | 8,8 % | 22,9 % | 21,6 % | 17,8 % | 18,5 % | Vietnam | 102 625 | 100 619 | 79 427 | 62 503 | 68 852 | Podiel na trhu | 14,2 % | 12,6 % | 11,0 % | 9,1 % | 10,2 % | Hodnoty (v EUR) | Čína (Eurostat) | 7,2 | 7,5 | 8,4 | 8,4 | 8,5 | Vietnam (Eurostat) | 9,2 | 9,5 | 10,2 | 9,7 | 9,5 | Zdroj – Comext upravený podľa potreby pomocou štatistiky, ktorú má Komisia k dispozícii, s cieľom vylúčiť výrobky, ktoré nepatria pod príslušný výrobok . Tabuľka 2 | Celkové objemy a hodnoty dovozu spoločností zaradených do vzorky | POP | 2005 | 2006 | 2007 | ORP | Objem (v tis. párov) | Čína (vzorka) | neuvádza sa | neuvádza sa | 11 381 | 12 787 | 13 759 | Podiel na trhu | 1,5 % | 1,8 % | 2,0 % | Vietnam (vzorka) | neuvádza sa | neuvádza sa | 14 400 | 15 250 | 14 500 | Podiel na trhu | 2 % | 2,2 % | 2,2 % | Hodnoty (v EUR) | Čína (vzorka) | neuvádza sa | neuvádza sa | 12,6 | 10,7 | 10,3 | Vietnam (vzorka) | neuvádza sa | neuvádza sa | 11,4 | 10,8 | 10,6 | 2. Dumping dovozu z Vietnamu a Číny počas ORP 2.1. Normálna hodnota 2.1.1. Analogická krajina 65. Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia, v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom a pokiaľ nebolo možné udeliť THZ v prípade krajín stanovených v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia, normálna hodnota sa musí stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom. 66. Na účely stanovenia normálnej hodnoty vzhľadom na Čínsku ľudovú republiku a Vietnam Komisia uviedla v oznámení o začatí preskúmania svoj zámer použiť ako analogickú krajinu Brazíliu, ktorá sa použila ako vhodná analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Komisia vyzvala zainteresované strany k predloženiu pripomienok. 67. Boli doručené pripomienky od niekoľkých kategórií zainteresovaných strán, ako sú napríklad navrhovatelia, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ich zastupujúce združenia, ich vnútroštátne orgány a zástupcovia dovozcov, ktorí navrhovali, že Thajsko, India alebo Indonézia by boli vhodnejšou analogickou krajinou ako Brazília. Komisia preskúmala tieto návrhy v rámci kritérií uplatňovaných na výber analogickej krajiny. 68. V tejto súvislosti Komisia zistila, že veľkosť trhu s koženou obuvou v ORP by sa dala odhadnúť na 189 miliónov párov v prípade Brazílie, 800 miliónov párov v prípade Indie, 109 miliónov v prípade Indonézie a len 6 miliónov v prípade Thajska. Vzhľadom na veľmi malú veľkosť thajského trhu a dostupnosť iných možností Komisia ďalej neskúmala Thajsko ako potenciálnu analogickú krajinu. 69. Na základe žiadostí strán preto Komisia požiadala o spoluprácu výrobcov obuvi v Brazílii, Indii a Indonézii. Spoločnostiam v týchto troch krajinách boli zaslané dotazníky a zmysluplné odpovede boli doručené od piatich brazílskych, jedného indického a piatich indonézskych výrobcov. Reprezentatívnosť domáceho predaja a sortiment výrobkov 70. Komisia skúmala reprezentatívnosť spoločností, ktoré odpovedali na otázky v súvislosti s ich domácim predajom. 71. Pokiaľ ide o Brazíliu, tri spoločnosti, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, mali domáci predaj podobného výrobku v období prešetrovania, ktorý predstavoval približne 17 % čínskeho a približne 19 % vietnamského vývozu zaradeného do vzorky. 72. Pokiaľ ide o Indiu, prihlásila sa len jedna spoločnosť, ktorá vykázala domáci predaj podobného výrobku v období prešetrovania, ktorý predstavoval približne 5 % čínskeho a 6 % vietnamského vývozu zaradeného do vzorky. 73. Pokiaľ ide o Indonéziu, päť spolupracujúcich spoločností malo domáci predaj podobného výrobku, ktorý predstavoval približne 2 % čínskeho a približne 2 % vietnamského vývozu zaradeného do vzorky. 74. Brazília bola teda krajinou s najreprezentatívnejším objemom domáceho predaja v období prešetrovania. 75. Komisia následne preskúmala, koľko druhov obuvi so zreteľom na druhy obuvi, ktoré vyváža Čína a Vietnam, bolo v týchto troch príslušných krajinách pokrytých z domáceho predaja. 76. Domáci predaj spolupracujúcich brazílskych a indonézskych výrobcov zahŕňal v ORP široký sortiment výrobkov, ktorý zodpovedal značnému počtu kontrolných čísel výrobkov (PCN) vyvážaných z Číny a Vietnamu. V prípade Indie jediný spolupracujúci výrobca vykazoval domáci predaj v ORP, ktorý zodpovedal len 1 kontrolnému číslu výrobku vyvážaného Čínou a Vietnamom. Hospodárska súťaž v potenciálnych analogických krajinách 77. Podľa údajov, ktoré zhromaždila Komisia, všetky tri skúmané krajiny majú významný počet výrobcov, ktorý zabezpečuje, že medzi domácimi prevádzkovateľmi na ich príslušných trhoch existuje vysoká úroveň hospodárskej súťaže. Brazília má približne 7 800 výrobcov koženej obuvi, pričom 1 500 z nich možno považovať za výrobcov takej veľkosti, ktorá je dostatočne porovnateľná s čínskymi/vietnamskými spoločnosťami. India uvádza približne 3 000 výrobcov. V prípade Indonézie sa počet výrobcov odhaduje na 212. Tieto tri krajiny majú významný vývoz (odhaduje sa na približne 64 miliónov párov v prípade Brazílie, 67 miliónov v prípade Indie a 27 miliónov v prípade Indonézie). Zistilo sa, že Brazília má vyššiu domácu spotrebu obuvi z usne na obyvateľa (1) v porovnaní s Indiou (0,7) a Indonéziou (0,5). 78. Pokiaľ ide o dovoz do skúmaných krajín, v ORP dosiahol podiel na trhu, ktorý v Brazílii predstavoval ± 2 %, v Indii ± 1 % a v Indonézii ± 1,5 %. 79. Na základe uvedených prvkov Komisia dospela k názoru, že Brazília predstavuje najvhodnejší výber analogickej krajiny. Zistilo sa najmä, že Brazília má najreprezentatívnejší objem domáceho predaja obuvi so zvrškom z usne. Okrem toho, brazílske spolupracujúce spoločnosti vyrábajú širokú škálu výrobkov, ktoré vo veľkej miere zodpovedajú výrobkom Číny a Vietnamu. Spolupracujúci výrobcovia z Indonézie, ktorí takisto mali širokú škálu výrobkov, dosahovali oveľa nižší domáci predaj, zatiaľ čo domáci predaj v Indii, i keď dosahoval značný objem, mal veľmi obmedzenú škálu. Pripomienky zainteresovaných strán Porovnateľnosť výrobku 80. Niektoré strany tvrdili, že Brazília by sa nemala použiť ako analogický trh, pretože sa špecializuje len na dámsku obuv. Tvrdili, že to možno preukázať na základe vyplnených dotazníkov brazílskych vyvážajúcich spoločností a skutočnosťou, že Brazília vyváža prevažne dámsku obuv. 81. Z prešetrovania však vyplynulo, že viac ako polovicu celkového domáceho predaja, ktorý vykazujú spolupracujúce brazílske spoločnosti, predstavuje pánska obuv. Počas overovacích návštev, ktoré Komisia uskutočnila u brazílskych výrobcov, sa zistilo, že zatiaľ čo sa dve menšie spoločnosti skutočne špecializovali na dámsku obuv, najväčší výrobca predával prevažne pánsku obuv na domácom trhu. Predaj na domácom trhu sa preto uskutočňoval v dostatočných množstvách, pokiaľ ide o dámske aj pánske druhy obuvi. Pokiaľ ide o argument, že brazílsky vývoz pozostáva hlavne z dámskej obuvi, Komisia nie je toho názoru, že štruktúra vývozu krajiny nevyhnutne zodpovedá štruktúre výrobkov predávaných na jej domácom trhu. 82. Niektoré strany tvrdili, že z vyplneného dotazníka vyplýva, že Brazília sa špecializuje na sandále, ktoré preto nie je možné porovnávať s druhmi obuvi, ktoré sa vyvážajú z Číny a z Vietnamu, ktoré zahŕňajú väčší výber. Preskúmanie, ktoré uskutočnila Komisia, toto tvrdenie nepotvrdilo, ale preukázalo, že brazílski výrobcovia predávali širokú škálu druhov obuvi, čo sa prejavilo na úrovni PCN v podobe viac ako 50 % miery zhody s modelmi, ktoré vyvážali čínske a vietnamské spoločnosti vo vzorkách. 83. Niektoré strany tvrdili, že Brazília sa nemôže použiť ako analogická krajina v prípade detskej obuvi, pretože má veľmi malú výrobu tohto druhu topánok. Komisia pripomína, že nie je nezvyčajné, že analogická krajina nevyrába všetky poddruhy podobného výrobku. Nebráni to však v tom, aby sa prostredníctvom vhodných úprav pre tento druh nestanovilo spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty. Keďže žiadny z brazílskych spolupracujúcich výrobcov skutočne nevyrába detskú obuv, normálna hodnota pre tento druh obuvi sa vypočítala tak, ako v pôvodnom prešetrovaní, a to prostredníctvom primeranej úpravy normálnej hodnoty vypočítanej pre obuv určenú pre dospelých. Preto sa dospelo k záveru, že Brazília by sa mohla použiť ako analogická krajina pre všetky druhy koženej obuvi vrátane detskej. 84. Niektoré strany tvrdili, že na obuv vyrobenú v Brazílii sa používa vysokokvalitná useň, a preto má vyššie ceny ako Čína a Vietnam. Preto nie je porovnateľná s obuvou pochádzajúcou z týchto dvoch krajín, ktoré sú predmetom prešetrovania. Ďalšia zainteresovaná strana naopak tvrdila, že brazílske ceny sa musia primerane upraviť, pretože useň brazílskej obuvi je nižšej kvality ako useň používaná v Číne a vo Vietname. Komisia preskúmala túto záležitosť a zistila, že z hľadiska cien a kvality nie je žiadny rozdiel medzi usňou, ktorá sa používa na obuv vyrábanú v Brazílii a usňou, ktorá sa používa na obuv vyrábanú v Číne a vo Vietname. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že úprava normálnej hodnoty sa uplatnila v pôvodnom prípade, pretože sa zistilo, že useň, ktorú používajú brazílski výrobcovia v analogickej krajine je horšej kvality a predávala sa za nižšie ceny v porovnaní s usňou, ktorú používali výrobcovia vybraní do vzorky vo vyvážajúcich krajinách. V súčasnom revíznom prešetrovaní sú výrobcovia v Brazílii (a väčšina výrobcov vo vyvážajúcich krajinách) iní ako výrobcovia, ktorí spolupracovali v pôvodnom prešetrovaní. Rozdielna skladba spoločností mala zasa za následok rozdielne vstupné náklady na useň. 85. Niektoré strany vyjadrili názor, že brazílske a vietnamské výrobky nie sú porovnateľné, pričom tvrdili, že Brazília vyváža drahú obuv vyššej kategórie, zatiaľ čo Vietnam vyváža lacné výrobky, ale nepredložili dôkaz, ktorým by to zdôvodnili. Komisia poznamenáva, že vietnamské výrobky by sa v každom prípade museli porovnávať s výrobkami predávanými na brazílskom domácom trhu, a nie s výrobkami vyvážanými z Brazílie. Komisia nenašla žiadne dôkazy, že obuv pochádzajúca z Vietnamu alebo obuv predávaná v Brazílii sa obmedzovala na konkrétny segment trhu. Hospodárska súťaž na brazílskom trhu 86. Niektoré strany tvrdili, že od januára 2008 Brazília zvýšila svoje clo na obuv z 20 % na 35 % a argumentovali, že tým sa Brazília stala vysoko chráneným trhom s obmedzenou hospodárskou súťažou. Tvrdili tiež, že podiel na trhu, ktorý patril dovozu v Brazílii, bol príliš nízky so zreteľom na spotrebu. Komisia skúmala tieto tvrdenia. Zistilo sa, že Brazília skutočne zvýšila svoje clo z 20 % na 35 % na začiatku roku 2008, to znamená, v polovici ORP. Komisia však takisto zistila, že hodnota brazílskej meny voči americkému doláru sa v priebehu ORP významne zvýšila, a to najmä po zvýšení cla, ktoré zaviedla Brazília. Presnejšie, hodnota brazílskeho reálu posilnila až o 19 % (to znamená, väčšie zvýšenie ako zvýšenie cla) v porovnaní so začiatkom ORP. V dôsledku toho zvýšenie hodnoty brazílskej meny so zreteľom na americký dolár v značnej miere vyrovnalo účinok zvýšenia cla na dovozné ceny. Okrem toho, Komisia nenašla žiadne dôkazy, že zvýšenie cla sa prejavilo v podstatnom zvýšení domácich cien ani že by bránilo dovozu. Komisia v skutočnosti zistila, že napriek zvýšeniu cla sa dovoz koženej obuvi do Brazílie v prvej polovici roku 2008 (to znamená po zvýšení cla) v porovnaní s prvou polovicou roku 2007 značne zvýšil. Zvýšenie cla teda nemalo žiadny účinný vplyv na brazílsky trh. 87. Niektoré strany tvrdili, že Brazília nie je otvoreným trhom s obuvou, pretože dovozu obuvi do krajiny bráni udeľovanie licencií, ktoré nie je automatické. Komisia zistila, že Brazília uplatňuje neautomatické udeľovanie licencií na dovoz obuvi, ale zároveň pripomenula, že to zjavne nepredstavuje prekážku dovozu vzhľadom na uvedené zvýšenie dovozu. Komisia okrem toho zistila, že Indonézia takisto uplatňuje neautomatické udeľovanie licencií, pokiaľ ide o dovoz obuvi. Komisia pripomína, že neautomatické udeľovanie licencií na dovoz je postup kompatibilný s postupmi WTO. Komisia preto dospela k záveru, že neexistujú žiadne dôvody, pre ktoré by sa neautomatické udeľovanie licencií na dovoz uplatňované Brazíliou považovalo za obmedzenie dovozu, ktoré by mohlo viesť k záveru, že Brazília nie je otvoreným trhom. 88. Niektoré strany tvrdili, že významné zvýšenie hodnoty brazílskeho reálu v posledných rokoch negatívne ovplyvnilo konkurencieschopnosť v Brazílii alebo že pokles reálu o 25 % od ORP negatívne ovplyvnil medzinárodnú konkurencieschopnosť Brazílie. Tieto argumenty sa neopierali o opodstatnené dôkazy, avšak v každom prípade nie je možné vývoj po ORP považovať za relevantný pri výbere analogickej krajiny. 89. Na základe uvedených skutočností Komisia nenašla žiadne dôkazy, že celkové podmienky hospodárskej súťaže na brazílskom trhu sa od pôvodného prešetrovania významne zmenili, aby sa tým Brazília stala nevhodnou ako analogická krajina. Rozdiely v sociálno-ekonomickom vývoji 90. Niekoľko strán tvrdilo, že India alebo Indonézia predstavujú vhodnejší výber pre analogický trh, pretože Brazília sa nevyznačuje podobnými charakteristikami ako Čína a Vietnam z hľadiska hospodárskeho vývoja alebo HDP na obyvateľa. 91. Bolo by potrebné uviesť, že a priori, krajina s iným ako trhovým hospodárstvom alebo hospodárstvom v prechodnom období vývoja nemá tie isté ekonomické charakteristiky ako krajina s trhovým hospodárstvom. Nie je nezvyčajné, že medzi analogickou krajinou a krajinou s iným ako trhovým hospodárstvom alebo hospodárstvom v prechodnom období vývoja existuje taký rozdiel v hospodárskom rozvoji. To isté sa vzťahuje aj na rozdiel v príjme na obyvateľa, ktorý je takisto ukazovateľom hospodárskeho rozvoja. Nebráni to však v tom, aby bola Brazília vybraná ako analogická krajina, keďže sa považuje za vhodnejšiu so zreteľom na iné faktory, ktoré sa brali do úvahy. Rozdiely v štruktúre nákladov 92. Niekoľko zainteresovaných strán zdôraznilo skutočnosť, že náklady práce sú vyššie v Brazílii ako vo Vietname a v Číne a že India, Indonézia alebo Thajsko, ktorých náklady práce sú porovnateľnejšie by boli preto vhodnejšími analogickými krajinami. Tvrdilo sa, že v dôsledku vyšších miezd dosahujú náklady práce v Brazílii 50 – 70 % výrobných nákladov na rozdiel od 30 % v Číne. 93. V tejto súvislosti krajinu s rozdielnou úrovňou hospodárskeho rozvoja možno skutočne vybrať ako analogickú krajinu pre krajinu s iným ako trhovým hospodárstvom alebo krajinu s hospodárstvom v prechodnom období vývoja. Podobne, náklady práce, ktoré sú ukazovateľom hospodárskeho rozvoja krajiny, nie je možné izolovane posudzovať ako relevantné kritérium. V každom prípade, pokiaľ ide o podiel nákladov práce na celkových výrobných nákladoch, Komisia pri overovaní na mieste zistila, že náklady práce v Brazílii predstavujú menej ako 40 % celkových výrobných nákladov, a preto sa viac približujú relevantnej úrovni nákladov v Číne, ako sa tvrdí. 94. Niekoľko strán takisto tvrdilo, že Brazília nie je vhodnou krajinou pre stanovenie normálnej hodnoty, pretože brazílske spoločnosti znášajú náklady na navrhovanie, výskum a vývoj, ktoré v prípade Číny a Vietnamu idú na úkor ich zákazníkov v zahraničí. Komisia zistila, že tento rozdiel v štruktúre nákladov je možno pravdepodobný, pretože vývozcovia v príslušných krajinách predávajú príslušný výrobok bývalým výrobcom zo Spoločenstva v ES, ktorí stále podporujú uvedené prvky výrobných nákladov a predávajú výrobok pod vlastnou obchodnou značkou. To však nie je dôvod na zamietnutie Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny, pretože pri stanovovaní normálnej hodnoty sa môžu urobiť úpravy, pokiaľ ide o také náklady (pozri odôvodnenie 118 a nasledujúce). 95. Niektoré strany tvrdili, že na rozdiel od Číny a Vietnamu, ceny zo závodu v Brazílii zahŕňajú marketingové výdavky, osobitné dane a náklady na úver a dopravu. Okrem toho sa tvrdilo, že režijné náklady v Brazílii sú vyššie v dôsledku menšej veľkosti brazílskych spoločností. V tomto prípade Komisia takisto usudzuje, že to nie je dôvod na zamietnutie Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny, pretože pri výpočte normálnej hodnoty sa môžu urobiť úpravy, pokiaľ ide o také položky (pozri odôvodnenie 118 a nasledujúce). 96. Niektoré strany tvrdili, že ázijské krajiny majú lepší prístup k surovinám ako Brazília, najmä k usni. Komisia preskúmala predloženú dokumentáciu. Skutočne sa ukázalo, že výroba usne postupovala v Ázii rýchlejšie, avšak táto skutočnosť sa musí posudzovať v súvislosti so zvýšením výroby tovaru z usne v Ázii. Latinskoamerické krajiny predstavujú o niečo viac ako 15 % svetovej výroby obuvi z usne a takmer 15 % svetovej výroby surovej usne. Ázijské krajiny vyrábajú viac ako 50 % obuvi z usne vo svete, ale menej ako 40 % surovej usne vo svete. Preto možno vyvodiť záver, že napriek rozdielom v absolútnych číslach o výrobe usne, latinskoamerické krajiny majú vyššiu sebestačnosť v porovnaní s ázijskými krajinami, a preto aj ľahší prístup k surovej usni. Ďalšie tvrdenia, ktoré strany predložili 97. Niektoré zainteresované krajiny tvrdili, že Brazília nie je vhodnou referenčnou krajinou, pretože brazílska obuv nie je náhradou čínskej a vietnamskej obuvi, keďže po uložení antidumpingového cla zo strany ES sa dovoz do ES s pôvodom v Brazílii nezvýšil, zatiaľ čo dovoz z Indie a Indonézie sa zvýšil. Po tejto stránke sa po uložení antidumpingového cla dovoz z Indie a Indonézie do ES skutočne zvýšil. Komisia však pripomína, že obchodné subjekty sa môžu aj naďalej slobodne rozhodovať, pokiaľ ide o ich výber dodávateľov a ako vyplynulo z neskoršieho preskúmania v rámci analýzy ujmy, v tomto prípade radšej získavali svoje výrobky z krajín susediacich s Čínou a Vietnamom. To neznamená, že Brazília je nevhodnou analogickou krajinou. Okrem toho, analogická krajina slúži na stanovenie normálnej hodnoty. Na tento účel nie je relevantné, či vyváža alebo nevyváža do ES. Preto bol tento argument zamietnutý. 98. Niektoré strany tvrdili, že Brazília nemôže byť trhom, ktorý je porovnateľný s Vietnamom, pretože Vietnam je orientovaný na vývoz, zatiaľ čo Brazília predáva hlavne na domácom trhu. Komisia tento argument nepokladá za relevantný. Vietnam je jednoznačne viac orientovaný na vývoz ako Brazília, nie je však zrejmé, ako by to mohlo ovplyvniť normálnu hodnotu vypočítanú v Brazílii, ktorá sa a priori týka výrobných nákladov a domáceho predaja Brazílie. 99. Niektoré strany predložili tvrdenie, že brazílske vývozné ceny sú nižšie ako domáce ceny. Pre niektoré strany to naznačuje, že na stanovenie normálnej hodnoty by sa mali použiť skôr vývozné ceny ako domáce. Iné strany zastávali názor, že je to dôkaz o tom, že brazílski výrobcovia sú dumpingoví a tvrdili, že Brazília je preto nevhodná ako analogická krajina. Po prvé, Komisia pripomína, že vývozné ceny nie sú v tomto prípade relevantné, pretože sú k dispozícii dostatočne reprezentatívne a ziskové domáce ceny. Po druhé, tvrdenie, že brazílske vývozné ceny sú dumpingové, nie je opodstatnené a v žiadnom prípade ho nie je možné potvrdiť ani vyvrátiť bez patričného prešetrenia tejto otázky. 100. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že Brazília nie je vhodná ako analogická krajina, pretože brazílski výrobcovia dostávajú štátnu podporu vývozu. Komisia v prvom rade pripomína, že tento druh podpory by ovplyvnil hlavne vývozné ceny, ktoré, ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, nie sú pre súčasné prešetrovanie relevantné. Komisia napriek tomu preskúmala dôkaz, ktorý predložili strany a zistila, že uvedená podpora sa vzťahovala na programy na podporu vývozu podobné programom, ktoré možno nájsť v mnohých ďalších krajinách s cieľom lepšie informovať o výrobkoch v zahraničí prostredníctvom reklamných kampaní a účasti na medzinárodných veľtrhoch. Komisia nezistila žiadne údaje o tom, že podpora určená na propagáciu vývozu v Brazílii priniesla výhody domácemu predaju obuvi. 101. Niektoré strany poukázali na skutočnosť, že Brazília začala antidumpingové prešetrovanie obuvi s pôvodom v Číne, v prípade ktorej sa ako analogická krajina použilo Taliansko a tvrdili, že talianske a brazílske spoločnosti sa tajne dohodli s cieľom maximalizovať zistenia o dumpingu v revíznom prešetrovaní, ktoré vykonala Európska komisia. Tieto tvrdenia však nemali opodstatnenie a neboli podložené ďalšími súvisiacimi dôkazmi. Komisia preto zamieta tento argument. Záver, pokiaľ ide o výber analogickej krajiny 102. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že Brazília je najvhodnejšou analogickou krajinou. 103. Veľký počet zainteresovaných strán tvrdil, že výber Brazílie ako analogickej krajiny je určujúcim činiteľom na zistenie dumpingu a že dumping by sa nezistil, ak by sa vybrala niektorá z ďalších krajín. Čisto teoreticky, Komisia preto overila, aký výsledok by sa dosiahol, ak by sa vybrala Indonézia, ktorá síce nebola najlepšou možnosťou voľby, ako sa už preukázalo, ale bola jedinou obhájiteľnou alternatívnou Brazílie. 104. Výsledky sú uvedené v príslušnom oddiele ďalej v texte a potvrdzujú, že v tomto prípade nebol výber analogickej krajiny spomedzi dostupných obhájiteľných možností určujúci, pokiaľ ide o výsledky výpočtov dumpingu. 105. Brazília bola preto vybraná ako analogická krajina. 2.1.2. Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine 106. Na základe výberu Brazílie ako analogickej krajiny sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overených v priestoroch spolupracujúcich brazílskych výrobcov. 107. Zistilo sa, že domáci predaj týchto výrobcov je reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozu do Spoločenstva zo strany vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Vietname. Takisto sa skúmalo, či by sa domáci predaj mohol považovať za predaj, ktorý sa vykonáva v rámci bežného obchodovania, a to prostredníctvom stanovenia podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Z prešetrovania vyplynulo, že predaj za ceny, ktoré sa rovnajú alebo sú vyššie ako jednotková cena, predstavoval viac ako 80 % objemu celkového predaja každého výrobcu. Normálna hodnota bola preto založená na aktuálnych domácich cenách vypočítaných ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja určitého druhu výrobku uskutočneného počas ORP, bez ohľadu na to, či bol predaj ziskový, alebo nie. 2.1.3. Normálna hodnota v prípade spoločnosti Golden Step 108. V prípade spoločnosti Golden Step sa normálna hodnota stanovila na základe vlastných údajov spoločnosti o domácom predaji a výrobných nákladoch. Tieto údaje sa overili v priestoroch spoločnosti. 109. Komisia najprv stanovila, že spoločnosť Golden Step neuskutočnila počas ORP žiadny domáci predaj. Preto nebolo možné stanoviť normálnu hodnotu na základe domácich cien, ako je stanovené v článku 2 ods. 1 pododseku 1 základného nariadenia. Z tohto dôvodu sa musela použiť iná metóda. 110. Vzhľadom na to, že nebolo možné použiť žiadne domáce ceny na stanovenie normálnej hodnoty, bolo potrebné vypočítať vytvorenú normálnu hodnotu na základe nákladov príslušného výrobcu. Následne sa v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia vytvorila normálna hodnota tak, že k výrobným nákladom vyvážaného modelu obuvi, ktoré boli podľa potreby upravené, sa pripočítala primeraná čiastka na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie. 111. V tejto súvislosti sa PVA a zisk nemohli stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia na základe skutočných čiastok, určených pre iných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, pretože žiadnemu inému čínskemu vyvážajúcemu výrobcovi nebolo udelené THZ. Ďalej, pretože spoločnosť Golden Step neuskutočnila žiadny domáci predaj rovnakej všeobecnej kategórie výrobkov v príslušnej krajine, PVA a zisk nebolo možné stanoviť podľa článku 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia. Následne sa zisk musel stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, to znamená, ľubovoľnej inej primeranej metódy. 112. V tomto kontexte Komisia posudzovala PVA a miery zisku podľa troch možných scenárov. Najprv stanovila PVA a zisky, pričom použila údaje z pôvodného prešetrovania. Zohľadnila tiež PVA a zisky čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí nedávno získali THZ v iných nedávnych prešetrovaniach a ktoré mali domáci predaj v rámci bežného obchodovania. V rámci tretieho scenára preskúmala informácie o PVA a zisku, ktoré zistila v analogickej krajine. Normálna hodnota sa potom posudzovala podľa týchto scenárov. 2.2. Vývozné ceny Číny a Vietnamu 113. V prípade, že sa vývozný predaj uskutočňoval priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo zvyčajne platených za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. 114. V prípade, že sa vývozný predaj do Spoločenstva uskutočňoval prostredníctvom neprepojených obchodných spoločností so sídlom mimo Spoločenstva, vývozné ceny sa stanovili na základe cien výrobku, keď ho príslušní výrobcovia predali na vývoz obchodným spoločnostiam, to znamená neprepojenému kupujúcemu v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. 2.3. Porovnanie vývozných cien Číny a Vietnamu s normálnymi hodnotami analogickej krajiny 115. Na základe metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní sa v prípade vyvážaných druhov výrobkov, ktoré sa nepredávajú na brazílskom domácom trhu, pri stanovovaní normálnych hodnôt použili domáce predajné ceny najpodobnejších druhov výrobkov. Tieto ceny boli v prípade potreby primeraným spôsobom upravené. 116. Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účel spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely, ktoré majú vplyv na ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Uskutočnili sa najmä tieto úpravy: 117. Skúmalo sa, či bola odôvodnená úprava úrovne obchodovania podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia. V tejto súvislosti sa zistilo, že úrovne obchodovania na domácom a vývoznom trhu boli rozdielne. Z toho dôvodu sa urobili úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) až i) základného nariadenia, aby odrážali zľavy poskytnuté veľkoobchodníkom na brazílskom trhu, v porovnaní s predajom maloobchodníkom, ktorý výhradne uskutočňovali traja brazílski výrobcovia, ktorí sa podrobili prešetrovaniu. 118. Na účely spravodlivého porovnania medzi čínskym a vietnamským vývozom na jednej strane a brazílskym domácim predajom na strane druhej, v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia bola povolená tolerancia s cieľom vyjadriť rozdiely v províziách zaplatených nezávislým sprostredkovateľom v Brazílii. 119. Podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia bola takisto povolená tolerancia, pokiaľ ide o výskum, vývoj a dizajn, s cieľom vyjadriť náklady vynaložené brazílskymi výrobcami na rozdiel od čínskych/vietnamských výrobcov. 120. V predchádzajúcom prešetrovaní sa takisto vykonala úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia o rozdiely v kvalite usne použitej na výrobu obuvi. V súčasnom prešetrovaní sa žiadna taká úprava nepovažovala za potrebnú vzhľadom na podobnú kvalitu usne, ktorú používajú brazílski, čínski a vietnamskí vývozcovia (pozri odôvodnenie 87). 121. Ďalšie úpravy vrátane takých úprav, ktoré sa týkali dopravy a poistenia v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia sa uskutočnili vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za primerané, potrebné a odôvodnené dôkazmi. 122. Určité zainteresované strany tvrdili, že pohyb výmenného kurzu amerického dolára a eura mal vplyv na zistené dumpingové rozpätia a bol dôvodom k úprave. Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. Podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia takú úpravu možno povoliť iba ak dochádza k trvalému pohybu výmenných kurzov. Ak je pohyb výmenných kurzov voľný, ako v prípade amerického dolára a eura, kurzy pravidelne stúpajú a klesajú. V takom prípade nie je možné identifikovať žiadny trvalý pohyb a z toho dôvodu nie je možné povoliť žiadnu úpravu. 2.4. Stanovenie dumpingu v prípade prešetrovaných spoločností v ČĽR 2.4.1. Stanovenie dumpingu v prípade spoločnosti Golden Step 123. V prípade spoločnosti Golden Step porovnanie jej vývoznej ceny s normálnou hodnotou, ako je vysvetlené v odôvodnení 111 a v nasledujúcich odôvodneniach, preukázalo dumpingové rozpätie v rozsahu medzi 5 % a 16 %. 2.4.2. Stanovenie dumpingu v prípade spoločností, ktorým nebolo udelené THZ 124. Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku. V prípade všetkých spoločností zaradených do vzorky sa vypočítalo jedno vážené priemerné dumpingové rozpätie v ČĽR. Toto dumpingové rozpätie bolo pridelené všetkým ostatným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR. 125. Celoštátna úroveň dumpingu pre ČĽR bola stanovená v rozpätí medzi 35 % a 38 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, v závislosti od metódy výpočtu použitej v prípade spoločnosti Golden Step, ako je vysvetlené v odôvodnení 115. 126. So zreteľom na to, k akému záveru sa dospelo, pokiaľ ide o výber analogickej krajiny, výpočet dumpingu sa uskutočnil aj pomocou metodiky uvedenej vyššie, s výnimkou toho, že normálne hodnoty pre Brazíliu boli nahradené normálnymi hodnotami spolupracujúcich indonézskych výrobcov. Výsledkom tohto výpočtu bolo dumpingové rozpätie v rozsahu medzi 19 % a 22 %, v závislosti od metódy výpočtu použitej v prípade spoločnosti Golden Step. 2.5. Stanovenie dumpingu v prípade prešetrovaných spoločností vo Vietname 127. Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku. Keďže žiadnej zo spoločností nebolo udelené THZ, vo Vietname sa vypočítalo jedno vážené priemerné dumpingové rozpätie. Toto dumpingové rozpätie bolo pridelené všetkým ostatným vyvážajúcim výrobcom vo Vietname. 128. Celoštátna úroveň dumpingu pre Vietnam bola stanovená na úrovni 43,8 % ceny CIF na hranici Spoločenstva. 129. Podobne ako v prípade ČĽR, výpočet dumpingu sa uskutočnil aj pomocou metodiky uvedenej vyššie, s výnimkou toho, že normálne hodnoty pre Brazíliu boli nahradené normálnymi hodnotami spolupracujúcich indonézskych výrobcov. Výsledkom tohto výpočtu bolo dumpingové rozpätie vo výške 28,4 %. 2.6. Záver o pokračovaní dumpingu z príslušných krajín 130. Určité zainteresované strany tvrdili, že vývoz z príslušných krajín v období medzi uložením konečných opatrení v apríli 2006 a koncom ORP klesol. Tvrdilo sa, že toto zníženie odrážalo pokles vo výrobe a výrobnej kapacite v ČĽR a vo Vietname, ktorý bol spôsobený uložením konečných opatrení, presunom výroby z ČĽR a Vietnamu do iných krajín alebo zvýšením ich domáceho predaja. Ďalšie tvrdenie sa týkalo toho, že dovozné ceny sa buď zvýšili, alebo zostali stabilné. Strany preto tvrdili, že objemy a ceny dovozu nemôžu odôvodňovať zistenie o pokračovaní dumpingu v súvislosti so značnými objemami počas ORP. 131. Tieto argumenty nezmenia nič na zistení, že v prípade ORP sa zistili značne veľké dumpingové rozpätia a že tieto rozpätia zahŕňajú veľké objemy dovozu s veľkými podielmi na trhu Spoločenstva. Preto bol vyvodený záver, že v súvislosti s príslušným výrobkom, ktorý má pôvod v ČĽR a vo Vietname, došlo k pokračovaniu dumpingu. 3. Vývoj dovozu z ČĽR v prípade zrušenia opatrení 3.1. Všeobecné pripomienky 132. Pravdepodobný vývoj dovozu z ČĽR sa analyzoval z hľadiska predpokladaných cien a objemov. 133. Ako východisko sa stanovili ceny za ORP. K dispozícii boli údaje z vyplnených dotazníkov (doručených od 58 spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov), ktoré obsahovali predajné ceny pre domáci trh a ceny v prípade vývozu na trh Spoločenstva a do tretích krajín. Tieto informácie boli použité, pretože sa považovali za najlepší zdroj informácií o cenách, ktoré boli k dispozícii v prípade príslušného výrobku na účely porovnania cenových ukazovateľov na rôznych trhoch. Dané údaje sa považovali za reprezentatívne, pretože zahŕňali 22 % dovozu na trh Spoločenstva. Vývozné ceny v prípade vývozu do Spoločenstva zahrnuté do vyplnených dotazníkov sa porovnávali so štatistickými informáciami, ktoré má k dispozícii Komisia, i keď sa štatistické informácie nemohli použiť na porovnávanie cien, pretože nezahŕňali čínsky domáci predaj a vývoz do tretích krajín. 134. Aj keď údaje z Comext-u boli ďalším spoľahlivým zdrojom, neumožňovali, ako sa už objasnilo v odôvodnení 67, porovnanie cien na rôznych trhoch. 135. Ceny na trhu Spoločenstva sa získali z údajov výrobcov zo Spoločenstva na účely zaradenia do vzorky. V prešetrovaní sa zistilo, že tieto priemerné ceny boli porovnateľné s cenami dovážanej obuvi, pretože: 136. týkali sa podobného výrobku, 137. boli na rovnakej úrovni obchodovania, 138. boli stanovené pri porovnateľných medzinárodných obchodných podmienkach, 139. týkali sa porovnateľných množstiev. 140. Takisto sa analyzoval vplyv určitého nového vývoja od konca ORP, pretože sa považoval za dostatočne závažný, aby ovplyvnil pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. O takú analýzu požiadali aj zainteresované strany. 3.2. Vzťah medzi cenami v Spoločenstve a ČĽR 141. Vyplnené dotazníky naznačovali, že domáce ceny v Číne stanovené na základe vlastných údajov vývozcu boli nižšie ako ceny na trhu Spoločenstva. Bolo by však potrebné pripomenúť, že údaje všetkých spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky (vrátane údajov týkajúcich sa akéhokoľvek domáceho predaja), nebolo možné overiť. Z toho dôvodu nebolo možné vykonať podrobnú analýzu domácich cien v ČĽR. Okrem toho sa to vzhľadom na celkové zistenie o pokračovaní dumpingu nepovažovalo za potrebné. 3.3. Vzťah medzi vývoznými cenami v prípade vývozu do tretích krajín a cenovou úrovňou v Spoločenstve 142. Vyplnené dotazníky nasvedčovali tomu, že ceny, ktoré dosiahli čínski spolupracujúci výrobcovia na hlavných trhoch tretích krajín boli nižšie ako ceny, ktoré prevládali na trhu Spoločenstva. To zasa naznačovalo, že čínski výrobcovia by mohli vyvážať väčšie množstvá do Spoločenstva. V prípade uplynutia platnosti opatrení by pre čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo výhodnejšie presmerovať ich vývoz do Spoločenstva. Tieto údaje o cenách, ktoré dosiahli čínski spolupracujúci výrobcovia na tretích trhoch však nebolo možné overiť, a preto sa táto analýza ďalej nevykonávala. 143. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že iné trhy sa stali atraktívnejšími ako trh Spoločenstva. S cieľom preukázať toto tvrdenie jedna strana predložila analýzu čínskej colnej štatistiky. Z analýzy Komisie však vyplynulo, že okrem trhu USA zostáva trh Spoločenstva najatraktívnejším trhom pre čínskych vývozcov. Za obdobie, na ktoré sa vzťahovala analýza tejto strany (to znamená od roku 2005 do roku 2008), sa vývoz v skutočnosti zvýšil. V prípade, že by sa antidumpingové clo zrušilo, trh Spoločenstva by sa stal ešte atraktívnejším a objemy by sa preto pravdepodobne zvýšili. 3.4. Vzťah medzi vývoznými cenami v prípade vývozu do tretích krajín a cenami v ČĽR 144. Z vyplnených dotazníkov, ktoré doručilo 58 čínskych spolupracujúcich spoločností, vyplynulo, že vývozné ceny na hlavné trhy tretích krajín sú nižšie ako ceny, ktoré dosahujú na domácom trhu. Tieto údaje však nebolo možné overiť, a preto sa táto analýza ďalej nevykonávala. 145. Okrem toho, úroveň vývozných cien pri vývoze do tretích krajín v porovnaní s normálnou hodnotou pre Brazíliu naznačovala, že tieto vývozné ceny sú vo všeobecnosti podstatne nižšie. Tieto údaje však z dôvodov objasnených v odôvodnení (140) znovu nebolo možné overiť, a preto sa táto analýza ďalej nevykonávala. 146. Na záver možno uviesť, že dostupné údaje naznačujú pravdepodobnosť pokračovania ujmy. 3.5. Nevyužité kapacity a zásoby 147. Všetky čínske spoločnosti vo vzorke vyrábali na základe systému objednávok, a preto ich zásoby pozostávali z dokončených výrobkov čakajúcich na expedíciu. Výroba na základe systém objednávok sa používa preto, lebo sektor obuvi sa každú sezónu musí prispôsobovať novej móde na základe objednávok zákazníkov a nemôže uplatňovať predaj zo zásob. Z toho dôvodu, keďže spoločnosti nemajú skutočné zásoby, tento prvok by sa nemohol považovať za významný ukazovateľ, pokiaľ ide o analýzu pravdepodobnosti pokračovania dumpingu. 148. Prešetrovaním sa zistilo, že nevyužité kapacity všetkých 58 spolupracujúcich čínskych spoločností predstavujú približne 9 % ich celkovej výrobnej kapacity obuvi. Toto množstvo by zodpovedalo 14,5 miliónom párov v prípade 58 spolupracujúcich výrobcov alebo približne 65 miliónom párom v prípade všetkých vyvážajúcich výrobcov. Posledný údaj predstavuje približne 10 % celkovej spotreby Spoločenstva (ako sa uvádza v tabuľke 3). 149. Analyzovalo sa pravdepodobné využitie tejto voľnej kapacity. Vzhľadom na uvedené rozdiely medzi cenovými úrovňami v Spoločenstve, na čínskom domácom trhu a v tretích krajinách, čínske spoločnosti pravdepodobne majú motiváciu na využitie voľnej kapacity na vývoz do Spoločenstva. Ďalším faktorom, ktorý robí trh EÚ atraktívnym pre čínskych vývozcov, je jeho veľkosť. 150. Okrem toho, bolo by treba zdôrazniť, že existujúce montážne linky sa môžu využívať na výrobu iných druhov obuvi, ako je napríklad atletická obuv vyrábaná špeciálnou technológiou (ďalej len „obuv STAF“) a obuv so zvrškami z textilu, ako aj na výrobu príslušného výrobku. Spoločnosti zaradené do vzorky a iní spolupracujúci výrobcovia v Číne vyrábali veľké množstvá obuvi, ktorá nie je príslušným výrobkom. Súčasné rozdelenie medzi výrobu príslušného výrobku a výrobu inej obuvi závisí od požiadaviek zákazníkov a politiky dovozcov zo Spoločenstva, pokiaľ ide o objednávky a zdroje. Ak by sa však opatrenia zrušili, dovozcovia zo Spoločenstva by istotne znovu posúdili svoju politiku týkajúcu sa zdrojov a mohli by si objednávať väčší podiel príslušného výrobku od čínskych výrobcov. To by mohlo mať za následok zvýšenie množstiev príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva. 3.6. Praktiky obchádzania a absorpčné praktiky 151. Ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 388/2008, existujúce opatrenia, ktoré sa vzťahujú na ČĽR, sa obchádzali prostredníctvom zásielok zasielaných cez OAO Macao. Opatrenia sa následne rozšírili na zásielky príslušného výrobku, ktorého montáž a prekládka sa uskutočňovala cez OAO Macao. Tieto praktiky obchádzania svedčia o atraktívnosti trhu Spoločenstva pre čínskych vyvážajúcich výrobcov. 3.7. Záver 152. Z prešetrovania vyplynulo, že v prípade zrušenia opatrení existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Tento záver vychádza z atraktívnosti trhu Spoločenstva z hľadiska objemu, ako aj z cenových porovnaní medzi trhmi Spoločenstva, Číny a trhmi tretích krajín. 153. Okrem toho, niekoľko faktorov vrátane relatívnych úrovní cien, dostupnosti voľných kapacít, obchádzania opatrení a schopnosti preorientovať sa z výroby inej obuvi na výrobu príslušného výrobku poskytuje dôkazy svedčiace v prospech pravdepodobného zvýšenia dovážaných množstiev v prípade, že by došlo k zrušeniu opatrení. Na druhej strane, iné faktory, ako je napríklad svetová hospodárska kríza a tendencia premiestniť výrobu do iných krajín do určitej miery dovážané množstvá nevyhnutne znížia. Tieto faktory sa ďalej analyzujú v oddiele 5 (Vývoj po ORP). 154. Dospelo sa k záveru, že dovoz z ČĽR bude naďalej vstupovať na trh Spoločenstva vo veľkých objemoch a tieto objemy sa budú predávať za nízke dumpingové ceny, takže existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. 4. Vývoj dovozu z Vietnamu v prípade zrušenia opatrení 4.1. Všeobecné informácie 155. Pravdepodobný vývoj dovozu z Vietnamu sa analyzoval z hľadiska predpokladaných cien a objemov. 156. Ako východisko sa stanovili ceny za ORP. K dispozícii boli údaje z vyplnených dotazníkov (doručených od 51 spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z Vietnamu), ktoré obsahovali predajné ceny pre domáci trh a ceny v prípade vývozu na trh Spoločenstva a do tretích krajín. Tieto informácie boli použité, pretože sa považovali za najlepší zdroj informácií o cenách, ktoré boli k dispozícii v prípade príslušného výrobku na účely porovnania cenových ukazovateľov na rôznych trhoch. Dané údaje sa považovali za reprezentatívne, pretože zahŕňali 82 % dovozu na trh Spoločenstva. Predajné ceny Spoločenstva zahrnuté do vyplnených dotazníkov sa porovnávali so štatistickými informáciami (údaje TARIC), ktoré má k dispozícii Komisia. Štatistické informácie sa nemohli použiť na porovnávanie cien, pretože nezahŕňali vietnamský domáci predaj a vývoz do tretích krajín. 157. Aj keď údaje z Comext-u boli ďalším spoľahlivým zdrojom, neumožňovali, ako sa už objasnilo v odôvodnení 67, porovnanie cien na rôznych trhoch. 158. Ceny na trhu Spoločenstva sa získali z údajov výrobcov zo Spoločenstva na účely zaradenia do vzorky. V prešetrovaní sa zistilo, že tieto priemerné ceny boli porovnateľné s cenami dovážanej obuvi, pretože: 159. týkali sa podobného výrobku, 160. boli na rovnakej úrovni obchodovania, 161. boli stanovené pri porovnateľných medzinárodných obchodných podmienkach, 162. týkali sa porovnateľných množstiev. 4.2. Vzťah medzi cenami v Spoločenstve a vo Vietname 163. Vyplnené dotazníky naznačovali, že domáce ceny vo Vietname stanovené na základe vlastných údajov vývozcu boli nižšie ako ceny na trhu Spoločenstva. Bolo by však potrebné pripomenúť, že údaje všetkých spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky (vrátane údajov týkajúcich sa akéhokoľvek domáceho predaja), nebolo možné overiť. Z toho dôvodu nebolo možné vykonať podrobnú analýzu domácich cien vo Vietname. Okrem toho, tak ako v prípade ČĽR sa to nepovažovalo za potrebné, vzhľadom na celkové zistenie o pokračovaní dumpingu. 4.3. Vzťah medzi vývoznými cenami v prípade vývozu do tretích krajín a cenovou úrovňou v Spoločenstve 164. Podľa údajov Hlavného štatistického úradu vo Vietname a vietnamskej Hlavnej colnej správy (za kalendárny rok 2008) približne 50 % vietnamského vývozu obuvi sa vyvážalo na trh Spoločenstva. Okrem toho, informácie doručené na účely výberu vzorky svedčia o tom, že počas ORP spolupracujúci vývozcovia takisto predávali veľmi veľké objemy na trhy tretích krajín. 165. Vyplnené dotazníky nasvedčovali tomu, že ceny, ktoré dosiahli vietnamskí spolupracujúci výrobcovia na hlavných trhoch tretích krajín boli nižšie ako ceny, ktoré prevládali na trhu Spoločenstva. To zasa naznačovalo, že vietnamskí výrobcovia by mohli vyvážať väčšie množstvá do Spoločenstva. 4.4. Vzťah medzi vývoznými cenami v prípade vývozu do tretích krajín a cenami vo Vietname 166. Vzhľadom na nízky objem predaja, ktorý vyvážajúci výrobcovia uskutočnili na vietnamskom domácom trhu, nie je možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver, pokiaľ ide o toto porovnanie. 4.5. Nevyužité kapacity a zásoby 167. Všetky vietnamské spoločnosti vo vzorke vyrábali na základe systému objednávok, a preto ich jediné zásoby pozostávali z dokončených výrobkov čakajúcich na expedíciu. Výroba na základe systému objednávok sa používa preto, lebo sektor obuvi sa každú sezónu musí prispôsobovať novej móde na základe objednávok zákazníkov a nemôže využiť predaj zo zásob. Preto sa usudzuje, že v tomto prípade zásoby nie sú veľmi silným ukazovateľom. 168. Prešetrovaním sa zistilo, že nevyužité kapacity všetkých 58 spolupracujúcich vietnamských spoločností predstavujú približne 17 % ich celkovej výrobnej kapacity obuvi. Toto množstvo by zodpovedalo 34 miliónom párov v prípade 51 spolupracujúcich výrobcov alebo približne 42 miliónom párom v prípade všetkých vyvážajúcich výrobcov. Posledný údaj predstavuje približne 6 % celkovej spotreby Spoločenstva (ako sa uvádza v tabuľke 3). 169. Analyzovalo sa pravdepodobné využitie tejto voľnej kapacity. Vzhľadom na uvedené rozdiely medzi cenovými úrovňami v Spoločenstve a na trhoch tretích krajín, vietnamské spoločnosti pravdepodobne majú motiváciu na využitie voľnej kapacity na vývoz do Spoločenstva. Tento záver je podložený atraktívnosťou trhu Spoločenstva z hľadiska jeho veľkosti. 170. Okrem toho, bolo by treba zdôrazniť, že existujúce montážne linky sa môžu využívať na výrobu iných druhov obuvi, ako je napríklad atletická obuv vyrábaná špeciálnou technológiou (ďalej len „obuv STAF“) a obuv so zvrškami z textilu, ako aj na výrobu príslušného výrobku. Spoločnosti zaradené do vzorky a iní spolupracujúci výrobcovia vo Vietname vyrábali veľké množstvá obuvi, ktorá nie je príslušným výrobkom. Súčasné rozdelenie medzi výrobu príslušného výrobku a výrobu inej obuvi závisí od požiadaviek zákazníkov a politiky dovozcov zo Spoločenstva, pokiaľ ide o objednávky a zdroje. Ak by sa však opatrenia zrušili, dovozcovia zo Spoločenstva by istotne znovu posúdili svoju politiku týkajúcu sa zdrojov a mohli by si objednávať väčší podiel príslušného výrobku od vietnamských výrobcov. To by mohlo mať za následok zvýšenie množstiev príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva. 4.6. Záver 171. Okrem pokračovania dumpingu na vysokých úrovniach z prešetrovania vyplynulo, že ak by sa opatrenia zrušili, bola by tu pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Tento záver vychádza z atraktívnosti trhu Spoločenstva z hľadiska jeho veľkosti a úrovní cien. 172. Okrem toho, niekoľko faktorov vrátane relatívnych úrovní cien, dostupnosti voľných kapacít, obchádzania opatrení a schopnosti preorientovať sa z výroby inej obuvi na výrobu príslušného výrobku poskytuje dôkazy svedčiace v prospech pravdepodobného zvýšenia dovážaných množstiev v prípade, že by došlo k zrušeniu opatrení. Na druhej strane, iné faktory, ako je napríklad svetová hospodárska kríza a tendencia premiestniť výrobu do iných krajín do určitej miery dovážané množstvá nevyhnutne znížia. Tieto faktory sa ďalej analyzujú v oddiele 5 (Vývoj po ORP). 173. Dospelo sa k záveru, že dovoz z Vietnamu bude naďalej vstupovať na trh Spoločenstva vo veľkých objemoch a tieto objemy sa budú predávať za nízke dumpingové ceny, takže existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. 5. Vývoj po ORP 174. Takisto sa analyzoval vplyv vývoja po ORP, pokiaľ ide o ČĽR a Vietnam, pretože sa považuje za dostatočne závažný, aby ovplyvnil objemy príslušného výrobku, ktoré sa vyrábajú v príslušných krajinách a vyvážajú na trh Spoločenstva a jeho ceny. 5.1. Celosvetová hospodárska kríza 175. Kríza začala v druhej polovici roku 2008 (to znamená, po ukončení ORP). Niektoré strany tvrdili, že bude mať vplyv na výrobu a vývoz (vrátane vývozu do Spoločenstva) príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách vzhľadom na klesajúcu spotrebu na svetových trhoch s obuvou a na trhoch Spoločenstva. 5.2. Vývoj objemov dovozu a cien po ORP 176. Na začiatku treba uviesť, že tvrdenia strán o pravdepodobnom vplyve vývoja po ORP na objemy vývozu z príslušných krajín a na spotrebu v Spoločenstve boli protikladné. Niektoré zainteresované strany odhadovali, že vývoz z príslušných krajín by mohol klesnúť v roku 2009 o 25 % – 30 % v porovnaní s údajmi za ORP. Iné zainteresované strany predpokladali, že tento dovoz zostane stabilný. Štatistické údaje Eurostatu, ktoré boli k dispozícii za prvú polovicu roku 2009 skutočne vykazovali pokles objemu dovozu z Číny o 25 % a pokles objemu dovozu z Vietnamu o 28 %. Z hľadiska cien štatistické údaje Eurostatu vykazujú zvýšenie o 34 % v prípade dovozu príslušného výrobku z Číny a zvýšenie o 26 % v prípade dovozu príslušného výrobku z Vietnamu. So zreteľom na dôvody vyjadrené v odôvodnení 67 však tieto trendy nie je možné považovať za reprezentatívne. 5.3. Prechod od odberu dovozu Spoločenstva z ČĽR a Vietnamu k odberu z iných krajín 177. Niektoré strany tvrdili, že vývoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách klesne vzhľadom na prechod od odberu z ČĽR a Vietnamu k odberu z iných krajín, ako je napríklad Indonézia, Kambodža a India. Tvrdilo sa, že proces začal po uložení opatrení v apríli 2006 a ak by sa po súčasnom preskúmaní znovu uložili opatrenia, pokračoval by. Takisto sa uviedli iné dôvody na taký prechod, predovšetkým zvyšujúce sa výrobné náklady. Tvrdilo sa, že v prípade Číny sú spôsobené narastajúcimi nákladmi práce, nákladmi na energiu a miestne materiály, ako aj právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a práce. Zvýšenie hodnoty RMB bolo takisto uvedené ako možná príčina prechodu na odber z iných krajín. V prípade Vietnamu sa tvrdilo že prechod na odber z iných krajín sa uskutočnil v dôsledku zvyšujúcich sa nákladov práce spolu so stratou výhody colnej sadzby GSP vo výške 3,5 % na dovoz z EÚ v rámci všeobecného systému preferencií. Okrem toho sa tvrdilo, že prechod z odberu z Číny a Vietnamu sa stal atraktívnym v dôsledku zlepšenia konkurencieschopnosti výroby obuvi v krajinách, ktoré sa stali novým zdrojom. Takisto sa tvrdilo, že prechod sa stal ľahším aj vzhľadom na skutočnosť, že mnohých výrobcov v príslušných krajinách vlastnia alebo kontrolujú spoločnosti v iných častiach juhovýchodnej Ázie, ako je Taiwan alebo Hongkong, a preto, že zdroj dodávok obuvi určenej na trh Spoločenstva kontrolujú veľkí dovozcovia zo Spoločenstva, ktorí majú prostriedky, aby ľahko zmenili svoje zdroje dodávok vždy, keď je to potrebné. 178. Pokiaľ ide o ČĽR, i keď bolo zjavné, že niektorí vývozcovia sa premiestnili a mohli by sa ďalej premiestňovať, aby znížili svoje náklady, premiestnenie sa niekedy uskutočnilo do iných častí ČĽR (ďalej od pobrežných provincií, ktoré tvorili tradičnú základňu výroby obuvi). Samotný pohyb by však neviedol k zníženiu výroby a vývozu z ČĽR. 179. Pokiaľ ide o Vietnam, nepovažuje sa za pravdepodobné, že zvýšenie cla o 3,5 % v dôsledku odstupňovania všeobecného systém preferencií je také závažné, aby podnietilo k významnému premiestneniu výroby. I keď nie je možné vylúčiť, že toto odstupňovanie môže mať určitý vplyv na objemy vývozu z Vietnamu, je nepravdepodobné, že by značne ovplyvnilo rozhodnutia veľkých dovozcov Spoločenstva, pokiaľ ide o zdroje dodávok. Treba pripomenúť, že napriek uloženiu antidumpingového cla, ktoré je oveľa vyššie ako 3,5 %, Vietnam aj Čína si zachovali vysoké úrovne objemov dovozu do Spoločenstva. 180. Preto sa usudzuje, že žiadne premiestnenie výroby by nebolo také závažné, aby radikálne zmenilo rozhodnutia dovozcov o zdrojoch dodávok. 181. Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín do Spoločenstva, zistilo sa, že po uložení antidumpingových opatrení sa dovoz z určitých ázijských krajín skutočne zvýšil. To však nič nemení na skutočnosti, že príslušný výrobok sa aj naďalej dovážal do Spoločenstva z týchto dvoch krajín, ktoré sú predmetom prešetrovania, vo veľmi významných objemoch a za dumpingové ceny. 5.4. Vývoj domácej spotreby v Číne 182. Niektoré strany tvrdili, že vývoz z ČĽR klesol kvôli zvýšeniu domácej spotreby v Číne, podporovanej politikou čínskych orgánov. Žiadna zo strán však nepredložila dôkazy, ktoré by umožnili hodnotenie predpokladaného rastu spotreby – toto hodnotenie sa stane ešte ťažším v dôsledku hospodárskej krízy. 183. I keď je opodstatnené predpokladať, že najnovší hospodársky rast Číny bude mať prinajmenšom zo strednodobého hľadiska za následok určité zvýšenie domácej spotreby obuvi, neboli predložené žiadne dôkazy, ktoré by preukázali, že tento rast by viedol k (ďalšiemu) zníženiu vývozu do Spoločenstva. 5.5. Záver 184. Hospodárska kríza má zostupný vplyv na dovoz do Spoločenstva z príslušných krajín. Nie je však bezdôvodné predpokladať, že v určitej etape bude nasledovať zotavenie, ktoré potom bude mať za následok zvýšené objemy predaja. Aj keby sa najvyššia prognóza poklesu v rozpätí 25 až 30 % stala ako celok v priebehu roku skutočnosťou, objemy z ČĽR by ešte vždy dosahovali viac ako 80 miliónov párov a ich podiel na trhu Spoločenstva by dosiahol viac ako 10 % a objemy z Vietnamu by ešte vždy dosiahli približne 48 miliónov párov a ich podiel na trhu Spoločenstva by dosiahol približne 7 %. 185. Pokiaľ ide o prechod zaznamenaný v súvislosti so zdrojmi dovozu Spoločenstva, zistilo sa, že premiestňovanie zaznamenané ku dnešnému dňu nemalo rozhodujúcu účinok a nie je žiadny náznak, že by v blízkej budúcnosti došlo k nejakej väčšej zmene v doposiaľ zaznamenaných trendoch. 186. Počas ORP pokračoval vývoz z príslušných krajín do Spoločenstva za dumpingové ceny. So zreteľom na hospodársku krízu a (očakávaný) pokles dopytu a v súvislosti s nedostatkom akýchkoľvek informácií o dovozných cenách v období po ORP, ktoré by nasvedčovali o opaku, zdá sa, že nie je neodôvodnené predpokladať, že vývoz bude aj naďalej pokračovať za dumpingové ceny. 187. V súvislosti s uvedenými zisteniami, ktoré sa týkali vývoja v rámci ORP a po ORP, sa dospelo k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. D. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN PO ZVEREJNENÍ 188. Po zverejnení zistení prišlo niekoľko pripomienok. Žiadna však nebola takého charakteru, aby ovplyvnila závery. Hlavné predložené argumenty boli tieto. 1. Výber analogickej krajiny 189. Viacero krajín zopakovalo svoje pripomienky, ktoré mali počas prešetrovania v súvislosti s výberom analogickej krajiny. Okrem iného opätovne uviedli názor, že Brazília nie je vhodnou voľbou z dôvodu veľkej ochrany prostredníctvom cla a neautomatických licencií, väčšieho sociálno-ekonomického rozvoja ako v Číne a vo Vietname, predpokladanej špecializácie na dámsku obuv a údajných dumpingových postupov. Komisia tieto argumenty už vzala na vedomie a dôkladne sa im venovala vo zverejnení a v odôvodneniach 68 až 108 tohto nariadenia. Z analýzy jasne vyplynulo, že Brazília bola v tomto prípade najvhodnejšou voľbou analogickej krajiny. 2. Reprezentatívnosť vzorky 190. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vzorka vývozcov bola menej reprezentatívna ako sa uvádza v odôvodneniach 15 a 18, pretože dumpingové rozpätie sa vypočítalo na základe 4 z 12 mesiacov ORP. Je potrebné pripomenúť, že ide o metodiku výpočtu,