Správa Komisie rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom - Stav k 30. júnu 2007 {SEK(2008) 18} /* KOM/2008/0002 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.2.2008 KOM(2008) 2 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom Stav k 30. júnu 2007 {SEK(2008) 18} OBSAH 1. Úvod a druhy krytých operácií 4 2. Nové právne základy 4 3. Udalosti po poslednej správe z 31. decembra 2006 5 4. Údaje o rizikách krytých rozpočtom 5 4.1. Vymedzenie rizika 5 4.2. Riziko spojené s členskými štátmi 7 4.3. Riziko spojené s tretími krajinami 8 4.4. Globálne riziko kryté rozpočtom 9 4.5. Vývoj rizika 10 5. Neplnenie, aktivácia záruk a nedoplatkov rozpočtu 11 5.1. Platby z hotovostných zdrojov 11 5.2. Platby z rozpočtu 11 5.3. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia 11 6. Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 11 6.1. Prostriedky získané späť 11 6.2. Aktíva 11 6.3. Cieľová čiastka 11 7. Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín, ktorým plynie prospech z najdôležitejších úverových operácií EÚ 12 7.1. Úvod 12 7.2. Turecko 12 7.3. Brazília 12 7.4. Egypt 13 7.5. Južná Afrika 13 7.6. Maroko 13 7.7. Tunisko 14 7.8. Libanon 14 7.9. Ukrajina 14 7.10.1 Srbsko 15 7.10.2 Čierna hora 15 7.11. Jordánsko 15 1. ÚVOD A DRUHY KRYTÝCH OPERÁCIÍ Táto správa sa predkladá na základe článku 130 Finančného nariadenia, podľa ktorého je Komisia povinná predkladať Európskemu parlamentu a Rade dvakrát ročne správy o rozpočtových zárukách a súvisiacich rizikách [1] . Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci podrobné tabuľky a vysvetlivky (ďalej len „príloha“)[2]. Riziká, ktoré kryje rozpočet Európskej únie (ďalej len „rozpočet“), vyplývajú z rôznych operácií poskytovania pôžičiek a záruk, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: pôžičky, ktoré poskytujú Európske spoločenstvá na makroekonomické ciele, t. j. pôžičky makrofinančnej pomoci (ďalej len „MFA“) tretím krajinám, a pôžičky na mikroekonomické ciele (pôžičky Euratomu a najmä pôžičky Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) poskytované mimo EÚ[3]). Tieto operácie kryje od roku 1994 Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „fond“)[4], ktorý sa zriadil, okrem iného, s cieľom obmedziť vplyv na rozpočet vyplývajúci zo žiadostí o záruky poskytované z rozpočtu na pôžičky v tretích krajinách. V prípade nedostatku zdrojov vo fonde sa budú tieto prostriedky žiadať z rozpočtu. Nariadenie Rady o zriadení fondu (ďalej len „nariadenie o fonde“[5]), ktoré sa prijalo v roku 1994, sa prvýkrát zmenilo a doplnilo v roku 1999. Na základe druhej zmeny a doplnenia nariadenia Rady, ktoré v roku 2004 prijala Rada, sa krytie z fondu ukončí, ak sa tretia krajina stane členským štátom. Rozpočtom sa priamo pokrývajú pôžičky alebo garantované pôžičky členským štátom. 2. NOVÉ PRÁVNE ZÁKLADY V rámci rozhodnutia Rady z roku 2006[6], ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje obnovená záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (externý mandát EIB na roky 2007-2013, ďalej len „nový všeobecný mandát“), podpísala Komisia a EIB v auguste 2007 Záručnú zmluvu a Zmluvu o vymáhaní nárokov[7], ktorá obsahovala podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa záruky Spoločenstva a vymáhania pohľadávok na základe žiadosti o záruku. Záručná zmluva pokrýva finančné operácie EIB podpísané po 17. apríli 2007, čo je dátum, kedy nový všeobecný mandát schválila Rada guvernérov EIB. V prvej polovici roku 2007 sa neprijali žiadne nové rozhodnutia v súvislosti s pôžičkami MFA a Euratomu. 3. UDALOSTI PO POSLEDNEJ SPRÁVE Z 31. DECEMBRA 2006 V prvej polovici roka 2007 sa neposkytli žiadne pôžičky MFA. Čo sa týka pôžičiek Euratomu, vyplatenie prvej tranže vo výške 39 miliónov EUR sa uskutočnilo v marci 2007 na účely financovania bezpečnostnej úpravy druhého bloku Chmelnickej a štvrtého bloku Rovňanskej jadrovej elektrárne na Ukrajine (K2R4) na základe úverovej zmluvy z roku 2004 (čiastka v EUR zodpovedajúca 83 miliónom USD v úverovej zmluve). V prvej polovici roka 2007 EIB vykonávala svoju činnosť na základe všeobecného mandátu, o ktorom sa rozhodlo v rámci Finančného výhľadu na roky 2000-2006 (ďalej len „súčasný všeobecný mandát“). EIB navyše podpísala dňa 28. júna 2007 prvú úverovú zmluvu s Moldavskou republikou vo výške 30 miliónov EUR v súlade s rozhodnutím Rady 2005/48 z 22. decembra 2004 o záruke Spoločenstva pre Európsku investičnú banku na straty z úverov na určité druhy projektov v Rusku, na Ukrajine, v Moldavskej republike a Bielorusku (ďalej len „mandát pre Rusko, Ukrajinu, Moldavskú republiku a Bielorusko“). Ako sa uvádza vyššie v oddiele 2, nová Záručná zmluva s EIB pokrýva finančné operácie podpísané po 17. apríli 2007. K 30. júnu 2007 však EIB podľa nového všeobecného mandátu nepodpísala žiadne operácie. 4. ÚDAJE O RIZIKÁCH KRYTÝCH ROZPOčTOM 4.1. Vymedzenie rizika Riziká, ktoré znáša rozpočet, vyplývajú z nesplateného kapitálu a úrokov v súvislosti so zaručenými operáciami. Operácie sa v prípade neplnenia pokryjú z fondu, ak sa vzťahujú na tretie krajiny (70 % celkovej nesplatenej čiastky garantovanej k 30. júnu 2007), a priamo z rozpočtu, ak sa vzťahujú na členské štáty (pôžičky na projekty alebo v prospech projektov v členských štátoch predstavujú zvyšných 30 % celkovej nesplatenej čiastky). Veľká časť zaručených pôžičiek spojených s členskými štátmi je výsledkom nedávnych kôl rozširovania EÚ. Podľa tretieho odseku článku 1 nariadenia o fonde, ak sa krajina stane členským štátom, riziko pôžičiek sa prenáša z fondu na rozpočet. Na účely tejto správy sa používajú dve metódy hodnotenia rizík, ktoré znáša rozpočet (či už priamo alebo nepriamo cez fond): - Metóda výpočtu celkovej čiastky nesplateného kapitálu pre príslušné operácie v stanovený dátum vrátane vzniknutého úroku. Táto metodológia poskytuje úroveň rizika, ktoré znáša rozpočet v stanovený dátum. - Rozpočtový prístup vymedzený ako „ročné riziko znášané rozpočtom“ je založený na výpočte maximálnej čiastky, ktorú by muselo Spoločenstvo zaplatiť v danom rozpočtovom roku za predpokladu neplnenia všetkých zaručených pôžičiek[8]. Tabuľka 1: Celkové nesplatené čiastky pokryté k 30. júnu 2007 v miliónoch EUR | Nesplatený kapitál | Vzniknutý úrok | Spolu | % | Členské štáty* | MFA | 309 | 2 | 311 | 2 % | Euratom | 436 | 5 | 441 | 3 % | EIB | 4 224 | 38 | 4 262 | 26 % | Medzisúčet členské štáty* | 4 969 | 46 | 5 014 | 30 % | Tretie krajiny | MFA | 568 | 7 | 575 | 3 % | Euratom | 39 | 0 | 39 | 0 % | EIB | 10 901 | 116 | 11 018 | 66 % | Medzisúčet tretie krajiny | 11 508 | 124 | 11 632 | 70 % | Spolu | 16 477 | 170 | 16 647 | 100 % | * Toto riziko priamo pokrýva rozpočet, pričom uvedené riziko zahŕňa Bulharsko a Rumunsko s ohľadom na ich vstup do EÚ dňa 1.1.2007. | V tabuľkách A1, A2, A3 a A4 prílohy sa poskytujú podrobnejšie informácie o týchto nesplatených čiastkach, najmä pokiaľ ide o stropy, vyplatené čiastky alebo záručné sadzby. 4.2. Riziko spojené s členskými štátmi Súčasné riziká členských štátov vyplývajú z pôžičiek udelených pred pristúpením. V druhom polroku 2007 bude rozpočet znášať riziko spojené s členskými štátmi vo výške 398 miliónov EUR vrátane Bulharska a Rumunska, keďže 1. januára 2007 vstúpili do Únie. V tabuľke 2 sa uvádza, že tieto dva štáty sa nachádzajú na prvom, resp. druhom mieste, pokiaľ ide o ich nesplatenú čiastku. Tabuľka 2: Poradie členských štátov podľa ich rizikovej angažovanosti v súvislosti s maximálnym rizikom znášaným rozpočtom v druhom polroku 2007 (v miliónoch EUR) | Poradie | Štát | 2. polrok 2007 | % | 1 | Rumunsko | 119,7 | 30,1 % | 2 | Bulharsko | 90,4 | 22,7 % | 3 | Poľsko | 48,7 | 12,2 % | 4 | Česká republika | 45,7 | 11,5 % | 5 | Slovensko | 35,1 | 8,8 % | 6 | Maďarsko | 19,7 | 5,0 % | 7 | Slovinsko | 19,6 | 4,9 % | 8 | Cyprus | 7,8 | 2,0 % | 9 | Lotyšsko | 4,7 | 1,2 % | 10 | Litva | 3,6 | 0,9 % | 11 | Estónsko | 2,4 | 0,6 % | 12 | Malta | 0,5 | 0,1 % | Spolu | 398,0 | 100,0 % | Riziko súvisiace s členskými štátmi sa týka všetkých členských štátov, ktorých sa týkali ostatné dve rozširovania so splatnosťou končiacou v roku 2031. 4.3. Riziko spojené s tretími krajinami V druhom polroku 2007 bude fond znášať maximálne riziko súvisiace s tretími krajinami vo výške 714 miliónov EUR. Nižšie sa uvádza desať krajín s najväčšou celkovou nesplatenou čiastkou. Predstavujú 82 % rizika, ktoré fond znáša v druhom polroku 2007. Analýza a komentáre k hospodárskej situácii týchto krajín sa uvádzajú v oddiele 7 nižšie. Tabuľka 3: Poradie 10 najdôležitejších tretích krajín podľa ich rizikovej angažovanosti v súvislosti s maximálnym rizikom znášaným rozpočtom v druhom polroku 2007 (v mil. EUR) | Poradie | Štát | 2. polrok 2007 | % celkového maximálneho rizika | 1 | Turecko | 100,9 | 14,1 % | 2 | Brazília | 82,7 | 11,6 % | 3 | Egypt | 75,2 | 10,5 % | 4 | Južná Afrika | 69,0 | 9,7 % | 5 | Maroko | 61,0 | 8,5 % | 6 | Tunisko | 58,5 | 8,2 % | 7 | Libanon | 54,2 | 7,6 % | 8 | Ukrajina | 36,6 | 5,1 % | 9 | Srbsko a Čierna Hora[9] | 24,5 | 3,4 % | 10 | Jordánsko | 21,8 | 3,1 % | Celkom pre všetkých 10 | 584,3 | 81,8 % | Fond pokrýva zaručené pôžičky 40 krajín a 2 regionálnych subjektov, ktorých splatnosť končí v roku 2037. Podrobné údaje pre každú krajinu obsahuje tabuľka A2 prílohy. 4.4. Globálne riziko kryté rozpočtom Rozpočtom sa bude v druhom polroku 2007 celkovo pokrývať čiastka vo výške 1 112 miliónov EUR, čo predstavuje čiastky splatné v priebehu tohto obdobia, pričom 36 % sú čiastky splatné členskými štátmi (pozri Tabuľku A2 v prílohe). 4.5. Vývoj rizika Riziko vo vzťahu k členským štátom by sa malo v budúcnosti znižovať v nadväznosti na to, ako sa vracajú pôžičky v rámci Euratomu, MFA alebo zaručené pôžičky EIB (pozri graf A1 v oddiele 1.3 prílohy). Pôžičky MFA pre tretie krajiny podliehajú jednotlivým rozhodnutiam Rady. Návrh Komisie na schválenie pôžičky MFA vo výške 50 miliónov EUR a grantu vo výške 30 miliónov EUR Libanonu sa prijal 20. augusta 2007 a predložil Európskemu parlamentu na konzultáciu a Rade na prijatie rozhodnutia. Pôžičky Euratomu členským štátom alebo niektorým oprávneným nečlenským krajinám (Ruská federácia, Arménsko, Ukrajina) sú ohraničené stropom vo výške 4 miliardy EUR, z čoho sa už použilo asi 85 %. Zostávajúca suma predstavuje asi 600 miliónov EUR. Podľa existujúcej úverovej zmluvy z roku 2004 na bloky K2R4 elektrárne na Ukrajine (čiastka v EUR zodpovedajúca 83 miliónom USD v úverovej zmluve) sa môžu v roku 2008 vyplatiť dve ďalšie tranže (pozri oddiel 3 vyššie). V rámci existujúcich mandátov EIB, ktoré predchádzali novému všeobecnému mandátu, sa podľa uzavretých úverových zmlúv ešte musí vyplatiť 8 067 miliónov EUR. Táto suma sa bude vzťahovať hlavne na súčasný všeobecný mandát[10]. Na konci júla podpísala EIB v rámci mandátu pre Rusko, Ukrajinu, Moldavskú republiku a Bielorusko úverovú zmluvu s Ukrajinou vo výške 200 miliónov EUR. Platnosť tohto mandátu, ako aj súčasného všeobecného mandátu vypršala 31. júla 2007[11]. Najdôležitejšou položkou, ktorá bude mať vplyv na rozpočtové riziko v budúcnosti, je nedávna záruka Spoločenstva udelená EIB podľa nového všeobecného mandátu. Táto záruka Spoločenstva je obmedzená na 65 % celkovej výšky vyplatených úverov a záruk poskytnutých v rámci finančných operácií EIB, mínus uhradené čiastky a plus všetky príslušné sumy, s maximálnym stropom 27 800 miliónov EUR[12]. V oddiele 1.3 prílohy sa v grafe A2 prezentujú simulácie niektorých scenárov vyplácania podľa mandátov, ktoré predchádzali novému všeobecnému mandátu, ako aj podľa nového všeobecného mandátu, keďže toto vyplácanie má veľký vplyv na zabezpečovanie prostriedkov fondu. 5. NEPLNENIE, AKTIVÁCIA ZÁRUK A NEDOPLATKOV ROZPOčTU 5.1. Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov, aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom pri realizácii jej pôžičkových operácií v prípade, že dlžník mešká so splátkami Komisii[13]. 5.2. Platby z rozpočtu V rámci rozpočtového článku 01 04 01 „Záruky Európskeho spoločenstva za pôžičky“ sa nepožadovali žiadne rozpočtové prostriedky, keďže sa nezaznamenalo žiadne neplnenie v prvom polroku 2007. 5.3. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia V prípade, že sa príjemca pôžičky (tretie krajiny) poskytnutej alebo zaručenej Spoločenstvom oneskorí s platbou, vyzve sa garančný fond, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby[14]. Počas prvého polroku 2007 nebola fondu adresovaná žiadna výzva. Celkové nedoplatky k 30. júnu 2007, t. j. sankčný úrok v prípade Argentínskej republiky, predstavujú 1 718 493,12 USD; z čoho sa garančnému fondu má stále vrátiť 1 448 433,44 USD (ekvivalent 1 072 516,43 EUR). Keďže fond nedostal výzvu na pokrytie nesplateného rozdielu, táto čiastka je splatná EIB. Komisia a EIB pri viacerých príležitostiach pripomenuli argentínskym orgánom potrebu v plnej miere uhradiť tieto nedoplatky pred tým, než sa môžu obnoviť nové pôžičky alebo záruky EIB v prospech krajiny. V rozhovoroch na túto tému sa bude naďalej pokračovať v rámci nasledujúceho stretnutia makroekonomického dialógu EÚ – Argentína. 6. GARANčNÝ FOND PRE VONKAJšIE OPATRENIA[15] 6.1. PROSTRIEDKY ZÍSKANÉ SPÄť V prvom polroku 2007 sa nevyskytli žiadne spätne získané prostriedky. 6.2. Aktíva K 30. júnu 2007 predstavovali čisté aktíva fondu čiastku 1 119 961 441,29 EUR. 6.3. Cieľová čiastka Fond musí dosiahnuť vhodnú úroveň (cieľovú čiastku) stanovenú na 9 % celkových nesplatených kapitálových záväzkov vyplývajúcich z každej operácie, plus vzniknutý úrok. Pomer medzi zdrojmi fondu (1 119 961 441,29 EUR) a splatnými kapitálovými záväzkami (11 632 230 697,97 EUR) v zmysle nariadenia o fonde bol 9,6 %. Ku koncu roka 2006 už boli zdroje fondu vyššie než cieľová čiastka. Podľa nových pravidiel financovania, ktoré Rada prijala 30. januára 2007[16], sa nadbytočná čiastka vo výške 125,75 milióna EUR vloží do predbežného návrhu rozpočtu na rok 2008. 7. HODNOTENIE RIZÍK: HOSPODÁRSKA A FINANčNÁ SITUÁCIA TRETÍCH KRAJÍN, KTORÝM PLYNIE PROSPECH Z NAJDÔLEžITEJšÍCH ÚVEROVÝCH OPERÁCIÍ EÚ 7.1. Úvod V predchádzajúcich častiach správy sa poskytujú informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša rozpočet. Mala by sa však zhodnotiť aj kvalita rizík, ktoré závisia od druhu operácie a postavenia dlžníkov (pozri oddiel 4.3 vyššie). Tabuľky, ktoré predstavujú hodnotenie rizika podľa jednotlivých krajín, sa uvádzajú osobitne v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Súhrn tejto analýzy pre desať krajín predstavujúcich najvyššie ročné riziko pre rozpočet v druhom polroku 2007 sa uvádza nižšie. Oddiel 2 prílohy obsahuje analýzu ďalších piatich krajín. 7.2. Turecko V Turecku bol ročný rast HDP v prvom polroku 2007 na úrovni 5,3 %, čo predstavuje pokles v porovnaní so 6,1 % v roku 2006. Deficit bežného účtu sa mierne znížil na úroveň 7,8 % HDP v porovnaní so 7,9 % HDP v roku 2006. V roku 2007 dosiahol hrubý prílev PZI 5 % HDP, pričom približne dve tretiny smerovali do finančného sektoru. V predošlom roku sa do polovice roka 2007 zahraničný dlh krajiny zvýšil asi o 5 percentuálnych bodov na približnú hodnotu 45 % HDP. Verejný dlh zároveň poklesol zo 68 % HDP v polovici roka 2006 na aktuálnych 61 % HDP. 7.3. Brazília Hospodárska situácia Brazílie sa i naďalej zlepšuje. Očakáva sa, že po zrýchlení hospodárskeho rastu krajiny v roku 2006 na 3,7 % dosiahne rast v roku 2007 hodnotu 4¾ %. Hlavným faktorom tohto rastu je vnútroštátny dopyt, na ktorý má i naďalej pozitívny vplyv výrazné zmierňovanie menovej situácie. Najmä súkromné investície rastú rýchlym tempom. Napriek tomu, že inflačné tlaky sú stále pod hranicou cieľovej hodnoty centrálnej banky 4,5 %, v poslednej dobe sa mierne zintenzívnili v dôsledku vzostupu cien potravín a určitého oslabovania meny v súvislosti s nedávnymi otrasmi na finančných trhoch. Zatiaľ čo silný dopyt v krajine spôsobil prudký rast v oblasti dovozu a predchádzajúce zhodnocovanie meny stlmilo rast vývozu, zlepšujúce sa obchodné podmienky (spôsobené rastúcimi cenami komodít) a stabilný nárast objemu vyvážaných komodít umožnili krajine dosiahnuť prebytok na bežnom účte. Bežný účet i naďalej vykazuje prebytok. Externá zraniteľnosť Brazílie sa zmiernila v dôsledku podstatného zníženia pomerov zahraničného dlhu. Najmä pomer zahraničného dlhu k HDP sa znížil zo 40,8 % v roku 2002 na súčasných približne 16 %. Snahy o zníženie verejného zahraničného zadlženia sa vyplácajú: ratingové agentúry zvýšili hodnotenie bonity Brazílie a jej úrokové rozpätia sú na historicky najnižších hodnotách. Napriek nedávnemu pokroku verejný dlh ostáva na vysokej úrovni približne 45 % HDP, pričom súčasná miera verejných výdavkov rýchlo rastie. 7.4. Egypt Hospodársky rast Egypta sa zrýchlil zo 4,5 % vo fiškálnom roku 2005 na 7,1 % vo fiškálnom roku 2007, čoho silným základom boli zahraničné priame investície a vývoz tovaru a služieb (najmä cestovného ruchu). Miera inflácie vo fiškálnom roku 2007 prudko narástla na dvojcifernú hodnotu po tom, ako sa ju vo fiškálnom roku 2006 podarilo znížiť na jednomiestne číslo. Pozitívnym signálom ostatného roka bolo spomalenie nárastu nezamestnanosti. Napriek tomu však nezamestnanosť vyjadrená ako percento pracovnej sily ostáva na pomerne vysokej úrovni. Napriek intenzívnemu hospodárskemu rastu a predaju (polo-)štátnych podnikov sa deficit verejnej správy len mierne znížil (9,2 % vo fiškálnom roku 2007 v porovnaní so 7,7 % vo fiškálnom roku 2006). Hrubý verejný dlh následne zotrval nad úrovňou 100 % HDP. Reformy vo finančnom sektore naďalej pokračujú. Zdravá fiškálna politika v kombinácii s vhodnou menovou politikou bude mať pozitívny vplyv na tvorbu pracovných miest. 7.5. Južná Afrika Skutočný rast HDP Južnej Afriky v prvých dvoch štvrťrokoch 2007 dosiahol 4,75 %, resp. 4,5 %, čo znamená, že podmienky na podnikanie v krajine ostávajú priaznivé, a to najmä v oblasti stavebníctva, poľnohospodárstva, finančných služieb a dopravy. Nárast disponibilných príjmov a vplyv bohatstva z rastúcich cien majetku taktiež posilnili súkromnú spotrebu. V roku 2006 národná banka zvýšila mieru refinancovania (REPO) zo 7,0 % na 9,0 % s cieľom udržať infláciu v rozsahu od 3 % do 6 %. Deficit bežného účtu sa v prvých dvoch štvrťrokoch 2007 zvýšil na 7 %, resp. 6,5 %, čo z väčšej časti spôsobil silný domáci dopyt, ktorý viedol k intenzívnejšiemu nárastu v objeme dovozu než v objeme vývozu. Tento deficit nadmieru pokryli rozsiahle prílevy portfóliových investícií, hlavne vlastného imania. Medzinárodné rezervy stúpli v polovici roku 2007 na vyše 28 miliárd USD, čo zodpovedá hodnote tovaru a služieb dovezených za obdobie 3,4 mesiaca. Fiškálna bilancia štátnej správy začala vykazovať prebytok vo výške 0,6 %, čo znížilo verejný dlh na úroveň 31 % HDP. Z vonkajšieho hľadiska by hospodárstvo krajiny mohol nepriaznivo ovplyvňovať slabnúci záujem o aktíva na rozvíjajúcich sa trhoch, globálne spomaľovanie ekonomiky alebo prudké zhoršenie obchodných podmienok. Silné základy hospodárstva krajiny by však mali obmedziť nepriaznivé vplyvy uvedených hospodárskych otrasov. Môžu sa vyskytnúť interné tlaky vyplývajúce z vysokej nezamestnanosti, vysokej nerovnosti, vysokého stupňa rozšírenosti HIV/AIDS a vysokej miery kriminality. 7.6. Maroko Ambiciózny program hospodárskej reformy v Maroku začína prinášať ovocie. Hospodárske základy krajiny zosilneli a makroekonomické podmienky ostávajú na solídnej úrovni. Rast reálneho HDP ku koncu roka 2006 predstavuje 8,1 %, čo spôsobila hlavne rekordná úroda, avšak vzhľadom na zlé poveternostné podmienky v roku 2007 sa tempo rastu HDP spomalí na hodnotu 2,5 %. Niekoľko dôležitých rozpočtových a fiškálnych reforiem prinieslo povzbudivé výsledky. Prognóza fiškálneho deficitu (okrem príjmov z privatizácie) na rok 2007 predstavuje 2,5 % HDP (čo je nárast v porovnaní s 2,1 % v roku 2006). Neutíchajúce tlaky na výdavky súvisiace s vysokými dotáciami na ropu a potraviny (2,5 % HDP) sú kľúčovými dôvodmi rastúceho verejného deficitu v roku 2007. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne ku koncu roka 2007 hodnotu 58,0 % HDP. Očakáva sa, že hrubé oficiálne rezervy budú aj naďalej rásť až na vyše 23 miliárd USD v roku 2007 (viac ako 8 mesiacov dovozu), čo predstavuje nárast v porovnaní s 20 miliardami USD v roku 2006. V rokoch 1980 až 1993 Maroko využívalo sériu deviatich úverových dohôd s MMF, avšak odvtedy sa nezúčastnilo žiadneho programu podporovaného MMF a v roku 1997 dokončilo splácanie svojich pôžičiek od MMF. 7.7. Tunisko Hospodársky rast Tuniska sa zrýchlil zo 4,0 % v roku 2005 na 6,0 % v roku 2007, čoho hlavnými faktormi boli sektory poľnohospodárstva, netextilnej výroby a služieb. Napriek rýchlejšiemu hospodárskemu rastu však miera nezamestnanosti ostala vysoká na úrovni približne 14 %. Pozoruhodné je, že významná časť nezamestnaných má univerzitné vzdelanie. Ústredný verejný dlh, okrem privatizácií, sa stabilizoval na hodnote približne 3 %. Obozretná fiškálna politika spolu so sprísňujúcou sa menovou politikou bola pre hospodárstvo Tuniska prínosom, keďže infláciu sa v roku 2007 podarilo udržať na miernej úrovni 3,0 %. Vyššie ceny ropy neviedli k vyšším dotáciám vďaka postupnému rušeniu systému poskytovania dotácií. Následkom vyššej miery hospodárskeho rastu sa dlh ústrednej štátnej správy začal znižovať a očakáva sa, že tento trend bude pokračovať i v dohľadnej budúcnosti. Napriek tomu však zadlženie stále presahuje 50 % HDP, pričom v prevažnej miere ide o zahraničný dlh. Zdá sa však, že Tunisko i napriek tomu relatívne odoláva vonkajším otrasom či narušeniam dôvery spotrebiteľov vzhľadom na dlhodobú štruktúru svojho zahraničného dlhu. Očakáva sa, že priaznivý krátkodobý hospodársky výhľad čoskoro stlačí hodnotu zadlženia hlboko pod 50 % HDP. Predpokladá sa, že nové príjmy z privatizácie sa použijú hlavne na amortizáciu dlhu. 7.8. Libanon Libanon ostáva i naďalej jednou z najzadlženejších krajín sveta a zároveň čelí neodkladnej potrebe rekonštrukcie po vojne z júla 2006. Vojenský konflikt uvalil dodatočné tlaky na už tak zraniteľnú oblasť verejných financií a bežného účtu tohto štátu. Dôsledkom je, že hospodárstvo krajiny si v roku 2006 podľa odhadov pohoršilo v reálnych číslach o 5 %, verejný deficit sa takmer zdvojnásobil v porovnaní s rokom 2005 a dosiahol hodnotu 11 % HDP a verejný dlh ostal prakticky nezmenený na 178 % HDP. Vláda prijala v januári 2007 ambiciózny a komplexný strednodobý program sociálno-ekonomických reforiem. Úrady prezentovali program v januári 2007 na Medzinárodnej konferencii darcov na podporu Libanonu (3. parížska konferencia). Nedávno schváleným financovaním MMF prostredníctvom programu výnimočnej postkonfliktnej pomoci (EPCA) sa posilňuje dôveryhodnosť programu, poskytuje spôsob prísneho monitorovania jeho implementácie, a najmä rozpočtovej podpory. Napriek tomu však rok 2007 ostáva veľmi náročným rokom, keďže i pred prezidentskými voľbami, ktoré sa majú konať v období medzi septembrom a novembrom, ostáva politická nestabilita a opakujúce sa násilie častým javom. 7.9. Ukrajina Na Ukrajine je silný domáci dopyt hlavným faktorom mohutného hospodárskeho rastu, zatiaľ čo čistá hodnota vývozu je už dva roky v záporných číslach. Skutočný rast HDP dosiahol 8,4 % v prvom polroku 2007 (7,1 % za celý rok 2006), k čomu prispel výrazný rast úverov a zvyšujúce sa reálne príjmy. Bilancia bežného účtu sa dostala do záporných čísiel na hodnotu 1,5 % HDP v porovnaní s prebytkom 3 % v predošlom roku, čoho príčinou bol silný dopyt po dovoze a vyššie ceny dovážaných energií. Odhaduje sa, že v roku 2007 sa deficit bežného účtu zvýši na približne 3,5 % HDP v dôsledku rastu dovozu, ktorý prevyšuje vývoz, ktorý aj napriek tomu profitoval z vysokých cien ocele na svetových trhoch (oceľ je hlavným vývozným sektorom Ukrajiny so 40 % podielom na celkovom vývoze). Verejný zahraničný dlh Ukrajiny klesol na približne na 12 % HDP (15 % v roku 2005), kým lepší prístup súkromného sektoru k zahraničným kapitálovým trhom udržiava celkový zahraničný dlh na úrovni približne 50 % HDP. Hlavné riziko sa stále týka nestálej politickej situácie, ktorá v septembri 2007 vyústila do predčasných parlamentných volieb. Agentúra Standard & Poor's však potvrdila ratingové hodnotenie Ukrajiny pre dlhodobé úvery BB-, čo bolo predovšetkým výsledkom nízkej miery zadlženosti. 7.10.1 Srbsko V prvom polroku 2007 predstavoval ročný rast HDP v Srbsku približne 8 % (v reálnom vyjadrení). Deficit bežného účtu sa v prvej polovici roka zvýšil na približne 16 % HDP. Čistý prílev PZI klesol v rovnakom období na približne 4 % HDP a zahraničný dlh krajiny ku koncu júla 2007 predstavoval približne 60 % HDP. Zároveň sa znížil verejný dlh na približne 35 % HDP, čo bolo následkom odpisov dlhov a predčasného splatenia dlhov medzinárodným finančným inštitúciám. 7.10.2 Čierna hora Tempo ročného rastu HDP v Čiernej hore sa v druhom štvrťroku 2007 zrýchlilo na 6,9 %. Deficit bežného účtu sa v rovnakom období ešte viac zvýšil na 31 % HDP, čoho príčinou bol rastúci obchodný deficit. Čistý príliv PZI dosiahol v druhom polroku 2007 hodnotu 28,2 % HDP. Verejný dlh sa i naďalej znižoval na 35,6 % HDP, kým verejný zahraničný dlh krajiny predstavoval ku koncu júna 2007 hodnotu 23,7 % HDP. 7.11. Jordánsko Hospodárstvo Jordánska pokračuje v roku 2007 v silnom raste, pričom skutočný rast HDP sa odhaduje na 6 %. Po tom, ako Jordánsko úspešne zavŕšilo sériu programov s podporou MMF, si táto krajina udržiavala úzke vzťahy s MMF v rámci podmienok post-programového monitoringu. Politika krajiny bola v súlade s deklarovanými cieľmi úradov, podľa ktorých sa mal podporovať rast hospodárstva a zároveň konsolidovať fiškálna pozícia v záujme znižovania pomeru verejného dlhu k HDP. Fiškálnymi úpravami v rokoch 2005 a 2006 v rámci stratégie zameranej na odstránenie palivových dotácií a udržanie obmedzení výdavkov sa v roku 2006 znížil deficit rozpočtu (vrátane grantov) na 2,7 % HDP z hodnoty 5 % v roku 2005. Dlhové zaťaženie Jordánska taktiež klesá, keďže krajina využíva obozretnú fiškálnu politiku. V októbri 2007 podpísala vláda s Parížskym klubom dohodu o spätnom odkúpení svojich dlhov vo výške 3,3 miliardy USD. Očakáva sa, že deficit bežného účtu na rok 2007 sa mierne zníži z 13,6 % v roku 2006 na 13,4 % HDP (v porovnaní so 17,8 % v roku 2005). Deficit sa i naďalej nadmieru financuje mimoriadne vysokým prílevom kapitálu, vrátane priamych zahraničných investícií, remitencií a prílevu portfóliových investícií hlavne z daného regiónu.[pic] [1] Správy KOM(2007)454 a SEK(2007)1050 tvoria predchádzajúcu správu o zárukách krytých rozpočtom k 31. decembru 2006. [2] SEK(2007)[…]. [3] Čísla týkajúce sa mandátov EIB sa uvádzajú v tabuľke A1 a odkazy na právne základy sa uvádzajú v tabuľke A4 v prílohe. [4] Posledná správa o fonde je k dispozícii v KOM(2006)695 „Súhrnná správa o činnosti garančného fondu“ a v priloženom pracovnom dokumente útvarov (SEK(2006)1460). [5] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia, Ú. v. ES L 293, 12.11.1994, s.1, ktoré sa mení a dopĺňa nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1149/1999 z 25. mája 1999, Ú. v. ES L 139, 2.6.1999, s. 1, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2273/2004 z 22. decembra 2004, Ú. v. EÚ L 396, 31.12.2004, s. 28 a nariadením Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 z 30. januára 2007, Ú. v. EÚ L 22, 31.1.2007, s. 1. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 1016/2006 z 19. decembra 2006, Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 95. [7] K/2007/3592. [8] Na účely tohto výpočtu sa predpokladá, že neplnenie pôžičiek sa nezrýchľuje, to znamená, že sa zohľadňujú len splatné splátky (pozri tiež oddiel 1 Prílohy). [9] Dnes Srbská republika a Čiernohorská republika. [10] Pozri bod 1.3 prílohy. [11] Ďalšia správa (stav k 31. decembru 2007) sa bude zameriavať na aktuálnu situáciu k dátumu vypršania platnosti a bude obsahovať podrobné číselné údaje. [12] Táto suma sa skladá zo základného stropu v pevne stanovenej maximálnej výške 25 800 miliónov EUR a voliteľného mandátu vo výške 2 000 miliónov EUR. [13] Pozri článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000 v znení zmien a doplnení, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev. [14] Pre podrobnejšie informácie pozri oddiel 1.4.3 prílohy. [15] Výročná správa Komisie o Záručnom fonde a jeho správe v roku 2006: KOM(2007)362 a SEK(2007)869. [16] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 z 30. januára 2007; Ú. v. EÚ L 22, 31.1.2007, s. 1.