Zámer programu Ignalina sa v priebehu rokov vyvíjal s cieľom lepšie riešiť potreby a zaistiť bezpečné vyraďovanie zariadenia z prevádzky: pôvodne a do roku 2013 bola pomoc Európskej únie určená na podporu Litvy v jej úsilí o odstavenie a vyradenie príslušných reaktorov z prevádzky, ale aj na riešenie následkov predčasného uzavretia tejto jadrovej elektrárne. Neskôr v roku 2014 sa rozsah pôsobnosti programov obmedzil na činnosti súvisiace s vyraďovaním z prevádzky, t. j. na opatrenia súvisiace s bezpečnosťou; do ďalšej fázy sa navrhuje, aby sa program ďalej zameriaval na činnosti súvisiace s vyraďovaním z prevádzky, ktoré zahŕňajú aspekty rádiologickej bezpečnosti.

Program sa vykonáva už niekoľko finančných období a plánované ukončenie je do roku 2038. Očakáva sa, že program splní významné čiastkové ciele s financovaním poskytnutým v tomto viacročnom finančnom rámci (t. j. 2014 – 2020), stále sú však potrebné značné sumy na riešenie pretrvávajúcich ústredných problémov v oblasti rádiologickej bezpečnosti súvisiacich s vyraďovaním týchto reaktorov z prevádzky. Vyraďovanie týchto reaktorov z prevádzky je prvou činnosťou svojho druhu a zahŕňa technicky náročné riešenia, ako napríklad demontáž grafitových aktívnych zón a následné nakladanie so značným objemom ožiareného grafitu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Pridaná hodnota EÚ v tomto programe bola od jeho začiatku vždy definovaná z hľadiska jadrovej bezpečnosti a zmierňovania finančných následkov. Neexistencia spolufinancovania EÚ by pravdepodobne mala negatívny vplyv na proces vyraďovania z prevádzky ako taký, čo by zasa mohlo mať za následok priamy vplyv na bezpečnosť pracovníkov, širokú verejnosť a životné prostredie. Program vo svojej terajšej fáze vývoja ešte stále prináša hodnotu v tejto súvislosti vzhľadom na zostávajúce aspekty rádiologickej bezpečnosti, jeho príspevok sa však v dôsledku pokroku pri vyraďovaní prirodzene zmenšuje.

Finančná pomoc Európskej únie bola od začiatku implementovaná prostredníctvom nepriameho riadenia(). Komisia navrhuje pokračovať v poverení implementujúceho subjektu kladne posúdeného v rámci pilierov (nepriame riadenie), t. j. litovskej národnej agentúry CPMA plnením rozpočtu programu.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Pokiaľ ide o hodnotenie programu v polovici obdobia, Komisia v júni 2017 spustila otvorenú verejnú konzultáciu na predĺžené obdobie 14 týždňov. Záujem v rámci konzultácie bol obmedzený (20 odpovedí). Okrem tejto konzultácie bola v júli 2017 spustená konzultácia prostredníctvom cieleného elektronického prieskumu, v ktorom bolo doručených ďalších 17 odpovedí (1 z Bulharska, 4 z Litvy a 12 zo Slovenska) od celkovo 90 oslovených zainteresovaných strán. Prijaté odpovede boli celkovo pozitívne v súvislosti s programom, ale neposkytli žiadne ďalšie nové informácie o programe. Tieto dve konzultácie však boli doplnené o cielené konzultácie prostredníctvom približne 100 rozhovorov so subjektmi vykonávajúcimi vyraďovanie z prevádzky a s príslušnými zainteresovanými stranami.

•Externá expertíza

Tieto dokumenty boli použité ako vstupné informácie pre prípravu programu na nasledujúci viacročný finančný rámec:

–„Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes“ (Podpora hodnotenia v polovici obdobia programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky), EY, Hodnotenie pre GR Európskej komisie pre energetiku, 2018,

–Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans (Program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky – Posúdenie stability finančných plánov so zreteľom na hospodársku, finančnú a rozpočtovú situáciu v každom z dotknutých členských štátov, ako aj relevantnosti a uskutočniteľnosti podrobných plánov vyraďovania z prevádzky), Deloitte, NucAdvisor, VVA Europe, štúdia vypracovaná pre GR Európskej komisie pre energetiku, 2016,

–Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 22/2016 „Programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku: od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú závažné výzvy“.

•Posúdenie vplyvu

V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a s požiadavkami politiky Komisie zameranej na lepšiu právnu úpravu bol súčasný program podrobený hodnoteniu ex ante (vo forme pracovného dokumentu útvarov Komisie).

•Zjednodušenie

Program sa v súčasnosti implementuje nepriamym riadením prostredníctvom implementujúceho subjektu kladne posúdeného v rámci pilierov (t. j. litovská národná agentúra CPMA). V hodnotení v polovici obdobia programu sa potvrdilo, že súčasná štruktúra sa ukázala účinnou a efektívnou v implementácii programu, a preto bude pokračovať v ďalšom viacročnom finančnom rámci s niekoľkými zjednodušeniami vychádzajúcimi z poznatkov získaných z hodnotenia v polovici obdobia. V programe sa napríklad využije viacročné programovanie stanovené v rámci revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách. Takto sa najlepšie využije podrobný viacročný plán vyraďovania z prevádzky ako východisko pre programovanie a monitorovanie a zlepší sa efektívnosť a aktuálnosť cyklu programovania. Pokiaľ ide o programovanie, viacročný charakter procesu vyraďovania z prevádzky sa odzrkadlí v prijatí viacročného pracovného programu a rozhodnutia o financovaní. Program možno na základe výsledkov hodnotenia zrevidovať. V súlade s aktuálnou praxou sa môže financovanie poskytované na základe tohto nariadenia použiť na dokončenie projektov naplánovaných v konečnom pláne vyraďovania JE Ignalina z prevádzky, a to až do jeho dátumu konca. Ďalší príklad súvisí so zavedením jasnejšieho rámca pre spolufinancovanie, ktorý zníži neistotu, pokiaľ ide o zdroj financovania, odstráni potrebu každoročného rokovania a odsúhlasenia štátneho príspevku a zvýši zodpovednosť za program zo strany členských štátov. Okrem toho sa použije jeden súbor pravidiel, zatiaľ čo ďalšie synergie a komplementárnosti medzi programami sa budú využívať vždy, keď je to možné. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond plus (ESF+) a Kohézny fond by napokon mohli podporiť opatrenia sprevádzajúce súvisiacu sociálnu a hospodársku transformáciu vrátane opatrení týkajúcich sa energetickej efektívnosti a obnoviteľnej energie, ako aj niektoré ďalšie aktivity nesúvisiace s procesmi rádiologickej bezpečnosti. Tieto fondy ako také môžu vytvárať ďalšie činnosti v dotknutých regiónoch a využívať lokálne dostupnú expertízu ako hlavnú hnaciu silu pre tvorbu pracovných miest, udržateľný rast a inovácie. Podobne by sa mali preskúmať synergie s 9. rámcovým programom a/alebo s Výskumným a vzdelávacím programom Euratomu v oblastiach, ako sú vývoj a skúšanie technológií, ako aj odborná príprava a vzdelávanie.

•Základné práva

Program nemá žiadny vplyv na základné práva.

4.VPLYV NA ROZPOČET