SK Úradný vestník Európskej únie C 271/36

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií“

COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS)

2013/C 271/06

Spravodajca: Stefano PALMIERI

Rada sa 28. februára 2013 rozhodla podľa článku 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií“

COM(2013) 71 final – 2013/0045 (CNS).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 24. apríla 2013.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 490. plenárnom zasadnutí 22. a 23. mája 2013 (schôdza z 23. mája 2013) prijal 94 hlasmi za, pričom 38 členovia hlasovali proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) v súlade s postojom Európskeho parlamentu (1), Výboru regiónov (2) a so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami (3) víta predložený návrh Európskej komisie zaviesť celosvetovo prvú regionálnu daň z finančných transakcií (DFT).

1.2 EHSV pripomína, že síce požadoval zavedenie DFT na celom svete, ale verí, že jej realizácia na regionálnej úrovni so zapojením 11 členských štátov Európskej únie (zóna EÚ-11+) (4) môže predstavovať príležitosť mimoriadneho významu, schopnú uľahčiť v budúcnosti jej uplatnenie v celosvetovom meradle.

1.3 EHSV zdôrazňuje význam metódy posilnenej spolupráce ako nástroja umožňujúceho členským štátom dosiahnuť čo najširšiu dohodu o niektorých otázkach v súlade so zmluvami (5), a neutralizovať blokujúcu povinnosť prijímať jednomyseľné rozhodnutia, ktorá často viedla EÚ do politickej a ekonomickej patovej situácie.

1.4 EHSV sa domnieva, že jednu zo silných stránok DFT predstavuje skutočnosť, že ide o daň s rozsiahlym daňovým základom a dvomi nízkymi sadzbami, čím sa obmedzuje jej negatívny vplyv na hospodársku súťaž. EHSV sa domnieva, že zavedenie dane v EÚ-11+ podporí vytvorenie jednotného finančného trhu, a preto pokladá za žiaduce, aby daň nadobudla účinnosť od 1. januára 2014, a nepovažuje za vhodné zavádzať ju postupne.

1.5 Výbor sa nazdáva, že ak sa má dosiahnuť maximálny vplyv dane na hospodársky rast, je potrebné stanoviť, aby sa daňové príjmy použili na financovanie investičného programu na národnej a európskej úrovni, ktorý by dokázal zabezpečiť hospodárske oživenie a zamestnanosť v krátkodobom horizonte.

1.6 EHSV s potešením konštatuje, že v snahe predísť vzniku rizika premiestnenia finančných aktivít, alebo ho aspoň obmedziť na minimum, Komisia v novom návrhu týkajúcom sa DFT pridružila k zásade usadenia, tzv. územnému princípu (navrhnutému v pôvodnej verzii), zásadu emisie, ktorú navrhol Európsky parlament a EHSV dôrazne podporil vo svojom predchádzajúcom stanovisku (6). EHSV konštatuje, že kumulatívne uplatňovanie týchto zásad by mohlo znamenať, že v určitých prípadoch budú podliehať zdaňovaniu aj finančné inštitúcie nezúčastnených členských štátov. V súlade s návrhom Európskeho parlamentu preto pokladá za vhodné dôkladnejšie prehodnotiť tento aspekt a začať príslušné rokovania s tretími krajinami s cieľom uľahčiť vyberanie DFT.

1.7 EHSV sa rovnako ako Európsky parlament domnieva, že je potrebné doplniť zásadu miesta pobytu a zásadu emisie o „zásadu prenosu právneho nároku“, vďaka ktorej by bolo vyhýbanie sa povinnosti platiť DFT naozaj riskantné a nákladné, čím by sa zaistilo jej lepšie uplatňovanie.

1.8 EHSV víta zmeny zavedené Komisiou s cieľom zlepšiť správu dane a bojovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti. EHSV súhlasí so zavedením výnimky pre primárny trh s transakciami týkajúcimi sa podielových listov podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) a alternatívnych investičných fondov (AIF), s cieľom podporiť financovanie podnikov.

1.9 Výbor vyjadruje poľutovanie, že hodnotenie dôsledkov uplatňovania DFT z mikroekonomického a makroekonomického hľadiska je naplánované len tri roky po nadobudnutí účinnosti príslušných právnych predpisov a žiada, aby Komisia vykonávala stálu kontrolnú a overovaciu činnosť (každoročné monitorovanie). Tak bude možné získať okamžité posúdenie účinkov DFT, čím sa umožní včas pristúpiť k prípadnej náprave uplatňovania DFT.

1.10 EHSV vyjadril kritické pripomienky na margo nedostatočnej dokumentácie týkajúcej sa hodnotenia vplyvu, ktorá sprevádzala pôvodný návrh na zavedenie DFT, a preto víta skutočnosť, že Európska komisia čiastočne napravila tento nedostatok. EHSV zdôrazňuje, že v kvantitatívnom posúdení vplyvov návrhov je potrebné, aby Komisia zlepšila v súčasnosti dostupné modely a prispôsobila ich hodnoteniu hypotetických možností alternatívnych opatrení. Výzva je adresovaná predovšetkým útvarom Komisie, aby tam, kde je to možné, vypracovali odhady týkajúce sa skutočných vlastností konkrétnych návrhov.

1.11 EHSV ľutuje, že v dôsledku neuplatňovania DFT vo všetkých 27 členských štátoch Európskej únie rozpočet EÚ prichádza o základným pilier systému vlastných zdrojov. Tento systém mal umožniť prinavrátiť Európskej únii jej nevyhnutnú finančnú autonómiu tak, ako to pôvodne obsahoval článok 201 Rímskej zmluvy.

1.12 EHSV zdôrazňuje, že orgány správy by pri uplatňovaní DFT mali prostredníctvom nevyhnutnej koordinácie medzi členskými štátmi obmedziť na minimum riziko daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, a znížiť administratívne prevádzkové náklady.

1.13 EHSV síce opakovane zdôrazňuje potrebu pozorne sledovať účinky dane na dôchodkové fondy a na budúcich poberateľov dôchodku, ale nepožaduje ich vyňatie z uplatňovania DFT.

1.14 EHSV pri vykonávaní svojej úlohy poradného orgánu Komisie, Európskeho parlamentu a Rady potvrdzuje svoje rozhodnutie prevziať záväzok, že bude trvalo monitorovať proces, ktorý povedie k legislatívnej transpozícii návrhu Komisie.

2. Návrh Komisie týkajúci sa smernice Rady, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v rámci spoločného systému dane z finančných transakcií (DFT)

2.1 Smernica navrhnutá Európskou komisiou (7) odráža predchádzajúci návrh predložený v septembri 2011 (8). Tento návrh napriek tomu, že nezískal v Rade jednomyseľnú podporu, podnietil 11 členských štátov EÚ, aby 28. septembra 2012 predložili Komisii formálnu žiadosť na zavedenie posilnenej spolupráce na uplatňovanie DFT.

2.2 Komisia po posúdení uskutočniteľnosti tejto žiadosti a zistení, že posilnená spolupráca v oblasti DFT nebude mať negatívny vplyv na vnútorný trh, ani na povinnosti, práva a právomoci nezúčastnených členských štátov, vydala v októbri 2012 rozhodnutie, ktorým sa povoľuje posilnená spolupráca, postúpené Európskemu parlamentu v decembri 2012 a odobrené Radou Ecofin v januári 2013.

2.3 Návrh Komisie odráža v podstate pôvodný návrh, pričom bolo zahrnutých niekoľko zmien s cieľom: i) zvýšiť prehľadnosť právnych predpisov a na žiadosť 11 členských štátov ii) posilniť právne predpisy zabraňujúce zneužívaniu opatrení a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.

2.3.1 Boli potvrdené a zdôraznené tri pôvodné ciele: i) posilniť jednotný trh neutralizáciou rozdielnych štátnych prístupov; ii) zabezpečiť, rovnako ako v iných odvetviach, spravodlivý príspevok finančného sektora k financovaniu verejných príjmov; iii) presadzovať investície finančného systému do reálnej ekonomiky.

2.3.2 Rovnako ako v pôvodnom návrhu je daňový základ rozsiahly a minimálne sadzby sú nízke: 0,10 % pre finančné transakcie týkajúce sa akcií, dlhopisov, podielových listov podnikov kolektívneho investovania, nástrojov peňažného trhu, repo zmlúv, dohôd o pôžičkách cenných papierov a 0,01 % pre finančné transakcie týkajúce sa derivátov.

2.3.3 Aby nedochádzalo k obmedzovaniu riadneho fungovania reálnej ekonomiky, daň sa nevzťahuje na: i) bežné finančné činnosti občanov a podnikov (úvery, platby, poistenie, vklady atď.); ii) tradičné investičné bankovníctvo v súvislosti s navyšovaním kapitálu alebo finančné transakcie v rámci reštrukturalizácie; iii) činnosť v oblasti refinancovania, menovej politiky a správy verejného dlhu; iv) transakcie na primárnom trhu s cennými papiermi podnikov kolektívneho investovania (PKIPCP) a alternatívnych investičných fondov (AIF). Od dane z finančných transakcií budú teda oslobodené transakcie s Európskou centrálnou bankou, centrálnymi bankami, Európskym nástrojom finančnej stability (ENFS), Európskym mechanizmom pre stabilitu a Európskou úniou.

2.3.4 V návrhu sa potvrdzuje zásada usadenia alebo územný princíp, na základe ktorého platí, že na transakciu sa uplatní daň bez ohľadu na to, v ktorej zemepisnej oblasti bola uskutočnená, ak aspoň jedna z finančných inštitúcií zapojených do transakcie je usadená v zóne uplatňovania DFT alebo koná v mene inej finančnej inštitúcie, ktorá je usadená v tejto zóne.

2.3.5 V snahe pôsobiť proti pokusom presúvať finančné aktivity mimo oblasti uplatňovania DFT sa zavádza „zásada emisie“, ktorú požadoval Európsky parlament a podporoval EHSV. Podľa tejto zásady transakcia podlieha DFT, ak finančný produkt, ktorý je jej predmetom, bol vydaný jedným z 11 členských štátov zapojených do posilnenej spolupráce, a to bez ohľadu na to, či partneri transakcie sú usadení mimo zóny uplatňovania DFT alebo na miesto, kde sa transakcia uskutočňuje.

2.3.6 Súčasné uplatňovanie týchto dvoch zásad (zásady usadenia a zásady emisie) neutralizuje alebo aspoň výrazne znižuje sklon k premiestňovaniu činnosti mimo zóny uplatňovania DFT s cieľom vyhnúť sa platbe dane. Ak by sa teda finančná inštitúcia chcela vyhnúť platbe dane, musela by sa vzdať jednak svojich zákazníkov usadených v zóne uplatňovania DFT, jednak transakcií so všetkými finančnými produktmi vydanými v tejto oblasti. Treba však pripomenúť, že ide o oblasť, ktorá zahŕňa takmer dve tretiny HDP Európskej únie a 90 % HDP eurozóny. Tento aspekt znevýhodní stratégie nezasahovania do tohto trhu, kde sa jednotné zdanenie na finančných trhoch stane silným prvkom vybudovania jednotného trhu.

2.3.7 Z výpočtov Komisie vyplýva, že príjmy z dane by mohli predstavovať 30 až 35 miliárd EUR ročne. To predstavuje približne 60 % predchádzajúceho odhadu príjmov, ktorý vychádzal z predpokladu, že by sa táto daň uplatňovala vo všetkých členských štátoch EÚ (treba pripomenúť, že šlo o 57 miliárd EUR). Príjmy z akcií a cenných papierov by predstavovali 13 miliárd EUR a z derivátov 21 miliárd EU.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 V uplynulých rokoch niekoľko členských štátoch EÚ schválilo uplatňovanie rôznych foriem DFT, čím sa zvyšuje nebezpečenstvo daňovej diverzifikácie, ktorá škodí vnútornému trhu (obmedzené daňové základy, rôzne formy oslobodenia od dane). Zavedenie regionálnej DFT podporí vytvorenie skutočne jednotného finančného trhu bez narušenia hospodárskej súťaže v dôsledku neefektívnych daňových systémov.

3.1.1 Z tohto dôvodu sa EHSV domnieva, že DFT by mala nadobudnúť účinnosť podľa plánu stanoveného Komisiou, a to 1. januára 2014 bez plánovania postupného zavádzania, ktoré by v dôsledku existujúcich právnych predpisov na úrovni 11 (alebo viacerých) členských štátov EÚ (EÚ-11+) mohlo viesť k oneskoreniu a technickým problémom.

3.2 Zavedenie DFT na úrovni 27 členských štátov EÚ, ktoré je síce žiaduce, sa nepodarilo dosiahnuť, a preto sa jej uplatňovanie v rámci posilnenej spolupráce bez nepriaznivých účinkov na nezúčastnené členské štáty zdá byť potrebným spôsobom na zabezpečenie jej budúceho uplatnenia na európskej aj celosvetovej úrovni.

3.3 Neuplatňovanie dane v členských štátoch EÚ môže v niektorých prípadoch viesť k dvojitému zdaneniu v rámci nezúčastnených krajín. Týka sa to malého podielu transakcií, ale môže sa tomu ešte predísť pomocou dvojstranných kompenzačných dohôd.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 EHSV zdôrazňuje, že útvary Komisie radikálne zmenili pôvodný odhad dlhodobých makroekonomických vplyvov DFT (40 rokov) na európske hospodárstvo z odhadovanej zápornej rádovej hodnoty – 1,76 % na kladnú vo výške asi + 1 %.

4.1.1 Odhad, ktorý sprevádzal pôvodný návrh, bol upravený tak, že v hodnotení boli zohľadnené jednak účinky skutočných navrhovaných sadzieb, jednak „zmierňujúce“ účinky. To umožnilo zmenu z – 1,76 % na – 0,53 % HDP (9).

4.1.2 Komisia neskôr ďalej zmenila toto hodnotenie s odôvodnením, že sa v ňom neberú do úvahy špecifické vlastnosti návrhu, keďže vychádza okrem iného z nerealistických pracovných hypotéz (napr. že všetky nové investície do podnikov boli financované nástrojmi podliehajúcimi DFT). Po týchto úpravách skutočný dlhodobý vplyv na HDP ďalej klesol, a bol odhadnutý na – 0,28 %. V rámci tejto analýzy Komisia vykonala ďalšie hodnotenie vplyvu, kde zohľadnila aj účinky spojené s využívaním príjmov z DFT, a to jednak ako alternatívu k iným formám zdanenia, jednak ako možný nástroj verejného investovania. Podľa tohto hodnotenia, predpokladajúc príjem 0,16 % HDP, nadobudol vplyv DFT na HDP kladnú hodnotu a pohybuje sa v rozpätí medzi 0,20 % a 0,40 % (10).

4.1.3 Tento predpoklad však stále treba považovať za znevýhodňujúci, pretože v rámci celkového príjmu neberie do úvahy zložku vyplývajúcu z dane z derivátov, ktorá je však zahrnutá do návrhu Komisie, čo by zvýšilo celkový výnos z 0,16 % na 0,40 % HDP, s následným pozitívnym vplyvom DFT na HDP v rádovej hodnote 1 % (11).

4.2 Na základe analýz uskutočnených Komisiou sa zavedenie DFT zdá byť najúčinnejšie pre hospodárstvo EÚ, ak sa výnosy z dane, tak na európskej, ako aj na národnej úrovni, použijú na financovanie programu verejných investícií, ktorý by dokázal zaručiť posilnenie hospodárskeho rastu a zamestnanosti.

4.3 EHSV v priebehu uplynulých piatich rokov, ktoré sa prekrývajú s obdobím krízy, predložil niekoľko stanovísk, v ktorých odporúčal potrebu znovu nastoliť rovnováhu v rámci európskych makroekonomických politík na podporu politiky investovania v prospech rastu a zamestnanosti (12). Ak by sa sledovali odporúčania EHSV, príjmy pochádzajúce z uplatnenia DFT by boli najefektívnejšie práve pri použití na financovanie veľkého investičného programu na národnej a európskej úrovni.

4.4 EHSV sa domnieva, že jednu zo silných stránok DFT predstavuje skutočnosť, že ide o daň s rozsiahlym daňovým základom a dvomi nízkymi sadzbami. Vďaka tejto vlastnosti by sa mali obmedziť na minimum negatívne účinky daní, ktoré by v prípade zúženia oblasti zdanenia a zvýšenia sadzby spôsobili vážne narušenie trhov. Preto sa EHSV nazdáva, že je na jednej strane potrebné maximálne obmedziť vylúčenie zo základu dane a vylúčenie niektorých zdaniteľných subjektov a na druhej strane povzbudzovať 11 zúčastnených členských štátov, aby uplatňovaním navrhovanej výšky zdanenia začali proces, ktorý by smeroval k vytvoreniu skutočného jednotného trhu.

4.5 EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné zaviesť „zásadu právneho nároku“, podľa ktorej sa finančná transakcia, za ktorú nebola zaplatená DFT, považuje za právne neúčinnú a nemá za následok prenos právneho nároku na príslušný finančný nástroj.

4.6 EHSV súhlasí s hypotézou vylúčiť z daňového základu transakcie týkajúce sa podielov PKIPCP a AIF, keďže ide o nástroje priamo súvisiace s financovaním podnikov a aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami smernice 2008/7/ES. Treba zdôrazniť, že uplatnením tejto výnimky by sa očakávané príjmy znížili o približne 4 miliardy eur.

4.7 EHSV si síce uvedomuje potrebu kontrolovať možný tlak na úrokové sadzby verejného dlhu, ale súhlasí s návrhom zachovať výnimku pre štátne dlhopisy vydané na primárnom trhu a zdaňovanie transakcií so štátnymi dlhopismi na sekundárnom trhu. V tejto oblasti považuje výnimku za vhodnú na sekundárnom trhu len pre inštitúcie, ktoré boli poverené verejnými orgánmi, aby zasiahli prostredníctvom transakcií súvisiacich so správou verejného dlhu.

4.8 EHSV na margo dôchodkových fondov už v minulosti vyjadril presvedčenie, že je potrebné osobitne sledovať účinky DFT na ne. Vylúčenie podielov PKIPCP a AIF zo základu dane, rovnako ako oslobodenie štátnych dlhopisov na primárnom trhu od dane, je pre dôchodkové fondy vzhľadom na štruktúru ich portfólia určite pozitívnym prvkom.

4.9 EHSV síce opakovane zdôrazňuje potrebu pozorne sledovať účinky dane na dôchodkové fondy a na budúcich poberateľov dôchodku, ale nepožaduje ich vyňatie z uplatňovania DFT.

4.10 Uplatnenie DFT, bez toho, aby to ovplyvnilo likviditu systému, podporuje investície dôchodkových fondov do dlhodobých stratégií, pričom obmedzuje destabilizujúce prvky, ako napr. vysokofrekvenčné transakcie finančných aktív (13).

4.11 Pri uplatnení novej dane treba venovať osobitnú pozornosť spôsobu administratívnej správy, aby sa obmedzilo na minimum riziko daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam ako aj administratívne náklady, ktoré znášajú členské štáty a daňoví poplatníci. Z tohto dôvodu by členské štáty i Komisia mali vypracovať vykonávacie predpisy týkajúce sa spôsobu platby a kontroly dane, dbať na minimalizáciu týchto administratívnych nákladov a pozorne sledovať ich vývoj. EHSV vzhľadom na vplyv návrhu ďalej vyzýva Komisiu, aby navrhla spôsoby spolupráce medzi finančnými inštitúciami nezúčastnených členských štátov a členskými štátmi, ktorým táto daň prislúcha.

4.12 EHSV vyjadril kritické pripomienky na margo nedostatočnej dokumentácie týkajúcej sa hodnotenia vplyvu, ktorá sprevádzala pôvodný návrh na zavedenie DFT, a preto víta skutočnosť, že Európska komisia čiastočne napravila tento nedostatok formou siedmich poznámok vysvetľujúcich analýzu vplyvu, ktoré sprevádzali predchádzajúci návrh (14), ku ktorým je potrebné pripočítať posúdenie vplyvu sprevádzajúce tento návrh (15). Napriek tomu EHSV zdôrazňuje, že ešte stále chýba dostatočná analytická dokumentácia, ktorá by priblížila súčasnú situáciu v oblasti zdaňovania finančných trhov a príjmov v rôznych krajinách, a najmä v EÚ-11+. Predovšetkým by bolo vhodné rozsiahlejšie posúdiť možné účinky na sporiteľov a na budúcich poberateľov dôchodku vzhľadom na rôzne scenáre presunu daňového zaťaženia.

4.13 EHSV zdôrazňuje, že v kvantitatívnom posúdení vplyvov návrhov je potrebné, aby Komisia zlepšila v súčasnosti dostupné modely a prispôsobila ich hodnoteniu hypotetických možností alternatívnych opatrení. Vyzýva preto útvary Komisie, aby tam, kde je to možné, vypracovali odhady týkajúce sa skutočných vlastností konkrétnych návrhov.

V Bruseli 23. mája 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) 2010/2105(INI).

(2) Ú. v. EÚ C 113, 18.4.2012, s. 7–10.

(3) Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 81–89, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 64–67, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 75–80, Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 55–63.

(4) Belgicko, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Taliansko.

(5) Posilnená spolupráca sa riadi ustanoveniami článku 20 ZEÚ a článkov 326 a 334 ZFEÚ.

(6) Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 55–63.

(7) COM(2013) 71 final.

(8) COM(2011) 594 final.

(9) SEC(2011) 1102 final, zv. 1, s. 52.

(10) Technical fiche: Macroeconomic Impacts, Európska komisia 2012.

(11) Assessing the economic impact of financial transaction taxes. European Commission, Quarterly Report on the Euro Area, Vol. 11 no3 (2012).

(12) Ako príklad možno uviesť niektoré z nich: Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 44, Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 60–71, Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 45–51, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 8–15, Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 10–16.

(13) Network for Sustainable Financial Markets, 2012, No Exemption – The Financial Transaction Tax and Pension Funds. December. DIW, 2012, Financial Transaction Tax Contributes to More Sustainability in Financial Markets. Discussion Papers 1198.

(14) Zverejnené na príslušnej internetovej stránke 4. 5. 2012.

(15) SWD(2013) 28 final.