Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) /* KOM/2011/0627 v konečnom znení - 2011/0282 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014-2020 (návrh VFR)[1] sa stanovuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia na základe toho predkladá súbor nariadení, ktorými sa ustanovuje legislatívny rámec pre SPP na obdobie 2014-2020, spolu s posúdením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja politiky. Návrhy súčasnej reformy vychádzajú z oznámenia o SPP do roku 2020[2], v ktorom boli načrtnuté široké politické možnosti s cieľom reagovať na budúce výzvy týkajúce sa poľnohospodárstva a vidieckych oblastí a splniť ciele stanovené pre SPP, konkrétne 1. životaschopná výroba potravín, 2. udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy a 3. vyvážený územný rozvoj. Smerovania reformy opísané v oznámení už získali širokú podporu v rámci medziinštitucionálnej debaty[3] aj konzultácie so zúčastnenými stranami, ktoré sa uskutočnili v rámci posúdenia vplyvu. Spoločnou témou, ktorá z tohto procesu vzišla, je potreba podporovať efektívnosť využívania zdrojov v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva a vidieckych oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020 a zároveň zachovať štruktúru SPP s dvoma piliermi, ktoré pri dosahovaní tých istých cieľov využívajú vzájomne sa doplňujúce nástroje. Do piliera I patria priame platby a trhové opatrenia na poskytovanie podpory základného ročného príjmu poľnohospodárom v EÚ a podpory v prípade špecifických narušení trhu, a do piliera II patrí rozvoj vidieka, kde členské štáty v rámci spoločného rámca vypracúvajú a spolufinancujú viacročné programy[4]. Prostredníctvom za sebou idúcich reforiem SPP sa zvýšila trhová orientácia poľnohospodárstva, pričom sa zachovala podpora príjmov pre výrobcov, zlepšila sa integrácia environmentálnych požiadaviek a posilnila sa podpora rozvoja vidieka ako integrovanej politiky pre rozvoj vidieckych oblastí v celej EÚ. Z tohto istého reformného procesu však vzišli požiadavky na lepšie rozdelenie podpory medzi členské štáty a v rámci nich, ako aj požiadavky na lepšie zameranie opatrení, ktorých účelom je riešenie environmentálnych výziev a lepšie riešenie zvýšenej nestability trhu. V minulosti reformy reagovali hlavne na endogénne výzvy, od obrovských prebytkov po krízy bezpečnosti potravín, pričom EÚ dobre poslúžili v domácom aj medzinárodnom kontexte. Väčšinu dnešných výziev však riadia faktory, ktoré sú mimo poľnohospodárstva a ktoré si preto vyžadujú širšiu politickú odpoveď. Tlak na poľnohospodársky príjem by mal podľa očakávaní pretrvávať, pretože poľnohospodári čelia väčšiemu počtu rizík, znižovaniu produktivity a zužovaniu marží z dôvodu zvyšujúcich sa cien vstupov. Je preto nutné zachovať podporu príjmov a posilniť nástroje, ktoré umožňujú lepšie riadiť riziká a reagovať na krízové situácie. Silné poľnohospodárstvo je nevyhnutné pre potravinársky priemysel v EÚ a potravinovú bezpečnosť na globálnej úrovni. Od poľnohospodárstva a vidieckych oblastí sa zároveň očakáva, že zvýšia svoje úsilie s cieľom splniť ambiciózne ciele v oblasti klímy a energie a zaviesť stratégiu pre biodiverzitu, ktoré sú súčasťou agendy Európa 2020. Poľnohospodári, ktorí sú spolu s lesníkmi hlavnými pôdohospodármi, budú potrebovať podporu pri prijímaní a udržovaní poľnohospodárskych systémov a postupov, ktoré sú mimoriadne vhodné na plnenie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy, pretože poskytovanie takých verejných statkov sa do trhových cien nepremieta. Takisto bude nevyhnutné, aby sa čo najlepšie využil rozmanitý potenciál vidieckych oblastí, čo prispeje k inkluzívnemu rastu a súdržnosti. Budúca SPP preto nebude politikou, ktorá sa stará len o malú, hoci základnú časť hospodárstva EÚ, ale aj politikou strategického významu týkajúcou sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy. V tom spočíva pridaná hodnota EÚ skutočne spoločnej politiky, ktorá čo najefektívnejšie využíva obmedzené rozpočtové prostriedky, pričom zachováva udržateľné poľnohospodárstvo v celej EÚ, rieši dôležité cezhraničné otázky ako zmena klímy a posilnenie solidarity medzi členskými štátmi a zároveň umožňuje pružnosť, vďaka ktorej je možné zohľadniť miestne potreby. V rámci, ktorý bol vymedzený v návrhu VFR, sa ustanovuje, že SPP by si mala zachovať štruktúru dvoch pilierov a rozpočet pre každý pilier v nominálnej hodnote na úrovni z roku 2013, ako aj jasné zameranie na dosahovanie výsledkov, pokiaľ ide o kľúčové priority EÚ. Priamymi platbami by sa mala podporovať udržateľná výroba tak, že sa 30 % ich rozpočtových prostriedkov vyčlení na povinné opatrenia, ktoré predstavujú prínos pre klímu a životné prostredie. Úrovne platieb by sa mali postupne zbližovať a platby veľkým príjemcom by sa mali postupne obmedzovať. Rozvoj vidieka by sa mal zahrnúť do spoločného strategického rámca spolu s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi s posilneným prístupom zameraným na výstup a mal by podliehať jasnejšej a vylepšenej podmienenosti ex ante. Napokon, pokiaľ ide o trhové opatrenia, SPP by sa mala posilniť o dva nástroje mimo VFR: 1. núdzová rezerva na reakcie na krízové situácie a 2. rozšírenie rozsahu pôsobenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii. Na základe toho sú hlavné prvky legislatívneho rámca pre SPP v období 2014-2020 stanovené v týchto nariadeniach: – návrh nariadenia Európskeho parlamentu Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky („nariadenie o priamych platbách“); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) („nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov“); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) („nariadenie o rozvoji vidieka“); – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky („horizontálne nariadenie“); – návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami; – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby poľnohospodárom za rok 2013; – návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom; Nariadenie o rozvoji vidieka vychádza z návrhu, ktorý Komisia predložila 6. októbra 2011 a v ktorom sú uvedené spoločné pravidlá pre všetky fondy fungujúce na základe spoločného strategického rámca[5]. Nasledovať bude nariadenie o schéme pre osoby v najväčšej hmotnej núdzi, ktorej financovanie sa v súčasnosti nachádza v inom okruhu VFR. Okrem toho sa pripravujú nové pravidlá o zverejňovaní informácií o príjemcoch, v ktorých sa zohľadnia námietky Súdneho dvora Európskej únie, aby sa našiel najvhodnejší spôsob, ako zlúčiť právo príjemcov na ochranu osobných údajov so zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOPVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Na základe vyhodnotenia súčasného politického rámca a analýzy budúcich výziev a potrieb sa v posúdení vplyvu hodnotí a porovnáva vplyv troch alternatívnych scenárov. Je to výsledkom dlhého procesu, ktorý sa začal v apríli 2010 a ktorý viedla medziútvarová skupina, pričom tento proces zahŕňa rozsiahlu kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vrátane stanovenia východiskového bodu v podobe strednodobých odhadov pre poľnohospodárske trhy a príjmy do roku 2020 a modelovania vplyvu rôznych politických scenárov na ekonomiku sektora. Tri scenáre vypracované v posúdení vplyvu sú: 1. scenár úprav, ktorý pokračuje so súčasným politickým rámcom a zároveň rieši jeho najdôležitejšie nedostatky, ako napríklad rozdelenie priamych platieb, 2. scenár integrácie, ktorý so sebou prináša zásadné politické zmeny v podobe silnejšieho zamerania a ekologizácie priamych platieb a posilneného strategického zamerania politiky rozvoja vidieka v lepšej koordinácii s ostatnými politikami EÚ, ako aj rozšírenia právneho základu v záujme širších možností spolupráce medzi výrobcami a 3. scenár zmeny zamerania, ktorý politiku presmerúva výlučne na životné prostredie s postupným zastavením priamych platieb a ktorý vychádza z predpokladu, že výrobnú kapacitu možno udržať bez podpory a že sociálnoekonomické potreby vidieckych oblastí môžu byť predmetom iných politík. V kontexte hospodárskej krízy a tlaku na verejné financie, na ktoré EÚ reagovala stratégiou Európa 2020 a návrhom VFR, všetky tri scenáre pripisujú každému z troch politických cieľov budúcej SPP inú váhu, pričom sú zamerané na konkurencieschopnejšie a udržateľné poľnohospodárstvo v dynamických vidieckych oblastiach. V záujme lepšieho súladu so stratégiou Európa 2020, najmä pokiaľ ide o efektívnosť zdrojov, bude čoraz nevyhnutnejšie zlepšiť poľnohospodársku produktivitu prostredníctvom výskumu, odovzdávania vedomostí a podpory spolupráce a inovácie (a to aj prostredníctvom európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti produktivity a udržateľnosti poľnohospodárstva). Keďže poľnohospodárska politika EÚ už nepôsobí v politickom prostredí narúšajúcom obchod, dodatočný tlak na sektor sa očakáva z ďalšej liberalizácie, najmä v rámci DDA alebo dohody o voľnom obchode s Mercosurom. Pri vypracúvaní všetkých troch politických scenárov sa zohľadnili preferencie vyjadrené na konzultáciách, ktoré sa uskutočnili v súvislosti s posúdením vplyvu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predkladali príspevky od 23.11.2010 do 25.1.2011 a poradný výbor bol zorganizovaný 12.1.2011. Hlavné body sú zhrnuté nižšie[6]: – Medzi zúčastnenými stranami existuje široká zhoda v tom, že na riešenie budúcich výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti, udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja je potrebná silná SPP založená na dvojpilierovej štruktúre. – Väčšina respondentov usudzuje, že SPP by mala zohrávať rolu pri stabilizácii trhov a cien. – Zúčastnené strany majú rozličné názory, pokiaľ ide o zameranie podpory (najmä prerozdelenie priamej podpory a obmedzovanie stropov platieb). – Panuje zhoda v tom, že obidva piliere môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zintenzívňovaní opatrení na ochranu klímy a zlepšovaní environmentálneho správania v prospech spoločnosti EÚ. Zatiaľ čo sa mnohí poľnohospodári domnievajú, že tomu tak už v súčasnosti je, širšia verejnosť tvrdí, že platby v rámci piliera I možno využiť efektívnejšie. – Respondenti chcú, aby všetky časti EÚ vrátane menej zvýhodnených oblastí mali podiel na budúcom raste a rozvoji. – Mnohí respondenti zdôraznili integráciu SPP s inými politikami, ako je politika životného prostredia, zdravia, obchodu alebo rozvoja. – Inovácia, rozvoj konkurencieschopných podnikov a poskytovanie verejných statkov občanom EÚ sa považujú za spôsoby, ako zosúladiť SPP so stratégiou Európa 2020. V posúdení vplyvu sa preto porovnali tri alternatívne politické scenáre: Pri scenári zmeny zamerania by sa urýchlili štrukturálne úpravy v poľnohospodárskom sektore a výroba by sa presunula do nákladovo najefektívnejších oblastí a najziskovejších sektorov. Finančné prostriedky pre životné prostredie by sa výrazne zvýšili, zároveň by sa však sektor vystavil väčším rizikám z dôvodu obmedzeného rozsahu pôsobnosti trhovej intervencie. Tento scenár by mal okrem toho za následok výrazné sociálne a environmentálne náklady, pretože najmenej konkurencieschopné oblasti by čelili výraznej strate príjmov a zhoršeniu životného prostredia, keďže politika by stratila pákový efekt priamych platieb spojených s požiadavkami krížového plnenia. Na druhej strane spektra by sa scenárom zmeny zamerania najlepšie umožnila politická kontinuita s obmedzenými ale hmatateľnými zlepšeniami, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárstva aj environmentálne správanie. Existujú však vážne pochybnosti o tom, či by sa týmto scenárom dali primerane riešiť dôležité klimatické a environmentálne výzvy v budúcnosti, ktoré sú takisto nevyhnutné pre dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva. Scenárom integrácie sa zavádzajú inovácie so silnejším zameraním a ekologizáciou priamych platieb. Z analýzy vyplýva, že ekologizácia je možná pri rozumných nákladoch pre poľnohospodárov, aj keď sa nedá vyhnúť určitému administratívnemu zaťaženiu. Podobne je možný aj nový impulz v rozvoji vidieka za predpokladu, že členské štáty a regióny efektívne využijú nové možnosti a že sa spoločným strategickým rámcom s ostatnými fondmi EÚ neodstránia synergie s pilierom I ani neoslabia osobitné silné stránky rozvoja vidieka. Ak sa dosiahne správna rovnováha, týmto scenárom by sa najlepšie vyriešila dlhodobá udržateľnosť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. Na základe toho sa v posúdení vplyvu uzatvára, že scenár integrácie je najvyrovnanejší, pokiaľ ide o postupné zosúlaďovanie SPP so strategickými cieľmi EÚ, a táto rovnováha sa nachádza aj pri zavádzaní jednotlivých prvkov legislatívnych návrhov. Takisto bude nevyhnutné vypracovať hodnotiaci rámec na meranie výkonnosti SPP prostredníctvom spoločného súboru ukazovateľov prepojených na politické ciele. Zjednodušenie predstavovalo počas celého procesu dôležitý faktor a malo by sa rôznymi spôsobmi posilniť, napríklad zefektívnením krížového plnenia a trhových nástrojov alebo navrhnutím schémy pre malých poľnohospodárov. Okrem toho by ekologizácia priamych platieb mala byť navrhnutá tak, aby sa minimalizovali administratívne náklady vrátane nákladov na kontroly. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Navrhuje sa zachovať súčasnú štruktúru SPP v dvoch pilieroch s ročnými povinnými opatreniami všeobecného uplatnenia v pilieri I doplnenými o dobrovoľné opatrenia, ktoré by boli lepšie prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam v rámci viacročného programového prístupu v pilieri II. Cieľom novej koncepcie priamych platieb je však lepšie využívať synergie s pilierom II, ktorý sa zase nachádza v rámci spoločného strategického rámca, v záujme lepšej koordinácie s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi EÚ. Na základe toho sa zachováva aj súčasná štruktúra štyroch základných právnych nástrojov, hoci je rozsah pôsobnosti nariadenia o financovaní rozšírený, aby sa spoločné ustanovenia spojili do toho, čo sa teraz nazýva horizontálne nariadenie. Návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity. SPP je skutočne spoločná politika: je to oblasť kompetencie zdieľanej medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá sa riadi na úrovni EÚ s cieľom zachovať udržateľné a rôznorodé poľnohospodárstvo v celej EÚ a ktorou sa riešia dôležité cezhraničné otázky, ako napríklad zmena klímy, a upevňuje sa solidarita medzi členskými štátmi. Vzhľadom na význam budúcich výziev týkajúcich sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy SPP zostáva politikou strategického významu na zabezpečenie najefektívnejšej odpovede na politické výzvy a najefektívnejšieho využitia rozpočtových zdrojov. Okrem toho sa navrhuje zachovať súčasnú štruktúru nástrojov v dvoch pilieroch, vďaka ktorej majú členské štáty viac priestoru na prispôsobenie riešení svojim miestnym zvláštnostiam a aj na spolufinancovanie piliera II. Nové európske partnerstvo pre inovácie a súbor nástrojov na riadenie rizík takisto patria do piliera II. Politika bude zároveň v lepšom súlade so stratégiou Európa 2020 (vrátane spoločného rámca s ostatnými fondmi EÚ) a zavedú sa mnohé zlepšenia a zjednodušenia. Napokon, v analýze uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu sú jasne ukázané náklady vyplývajúce z neuskutočnenia žiadneho opatrenia z hľadiska negatívnych ekonomických, environmentálnych a sociálnych dôsledkov. Nariadenie o rozvoji vidieka je založené na strategickom prístupe, ktorý sa zaviedol v súčasnom období a ktorý mal pozitívny vplyv tým, že členské štáty vypracovali svoje stratégie a programy na základe analýzy SWOT, čo im umožnilo čo najlepšie prispôsobiť opatrenia vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam. Cieľom nového mechanizmu zavádzania je posilniť strategický prístup, okrem iného stanovením jasne vymedzených spoločných priorít pre rozvoj vidieka na úrovni EÚ (s príslušnými spoločnými cieľovými ukazovateľmi), ako aj uskutočnením potrebných úprav vzhľadom na doteraz získané skúsenosti. Nariadenie takisto zahŕňa európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva, ktorého cieľom je podpora efektívneho využívania zdrojov, pričom buduje prepojenia medzi výskumom a praxou a všeobecne podporuje inovácie. Partnerstvo sa realizuje prostredníctvom operačných skupín zodpovedných za inovačné projekty a podporuje ho sieť. Na základe návrhu, ktorý Komisia predložila 6. októbra 2011 a v ktorom sa stanovujú spoločné pravidlá pre všetky fondy fungujúce v spoločnom strategickom rámci, by pilier II SPP mal fungovať koordinovaným a komplementárnym spôsobom s pilierom I, ako aj s ostatnými fondmi EÚ [najmä Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR), Európskym sociálnym fondom (ESF), Kohéznym fondom a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstva (EMFF)]. Fondy sa nachádzajú v spoločnom strategickom rámci (ďalej len „SSR“) na úrovni EÚ, ktorý sa prevedie do partnerských zmlúv na vnútroštátnej úrovni spolu so spoločnými cieľmi a pravidlami ich fungovania. Stanovením spoločných pravidiel pre všetky fondy fungujúce v spoločnom strategickom rámci sa uľahčí príjemcom aj vnútroštátnym orgánom disponovanie s projektmi a takisto zjednoduší realizácia integrovaných projektov. V tejto súvislosti si politika rozvoja vidieka zachováva dlhodobé strategické ciele prispievať ku konkurencieschopnosti poľnohospodárstva, k udržateľnému spravovaniu prírodných zdrojov, opatreniam na ochranu klímy a vyváženému územnému rozvoju vidieckych oblastí. V súlade so stratégiou Európa 2020 sú tieto široké ciele podpory rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 spresnené v týchto šiestich prioritách EÚ: – podporovať prenos znalostí a inovácie v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach, – zlepšovať konkurencieschopnosť všetkých druhov poľnohospodárstva a zlepšiť životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov, – propagovať organizáciu potravinového reťazca a riadenia rizík v poľnohospodárstve, – obnovovať, chrániť a posilňovať ekosystémy závislé na poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, – propagovať efektívne využívanie zdrojov a podporovať prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmenám klímy v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva, – podporovať sociálne začlenenie, znižovanie chudoby a hospodársky rozvoj vo vidieckych oblastiach. Tieto priority spolu s vymedzením cieľových ukazovateľov súvisiacich s každým z nich by mali byť základom programovania. Nariadenie zahŕňa pravidlá týkajúce sa prípravy, schvaľovania a preskúmania programov, ktoré vo veľkej miere vychádzajú zo súčasných pravidiel, a otvára sa ním možnosť pre čiastkové programy (napr. pre mladých poľnohospodárov, malých poľnohospodárov, horské oblasti, krátke dodávateľské reťazce), na ktoré sa poskytuje vyššia miera pomoci. Zoznam jednotlivých opatrení sa zefektívnil a jednotlivé opatrenia sa prehodnotili, pričom sa zaviedli mnohé úpravy na riešenie problémov rozsahu, realizácie a prijímania, ktoré vznikli v súčasnom období. Keďže väčšina opatrení potenciálne slúži viacerým cieľom alebo prioritám, nepovažuje sa ďalej za potrebné zoskupovať ich do osí. Programovaním na základe priorít by sa mali zaistiť vyvážené programy. Vytvára sa osobitné opatrenie pre ekologické poľnohospodárstvo a zavádza sa nové vymedzenie oblastí s osobitnými prírodnými obmedzeniami. Ustanovenie týkajúce sa podpory spoločných environmentálnych akcií bolo zlepšené. Súčasné opatrenie pre spoluprácu bolo výrazne posilnené a rozšírené s cieľom podporovať širokú škálu druhov spolupráce (ekonomickej, environmentálnej a sociálnej) v prospech širokej škály prípadných príjemcov. Výslovne sa teraz vzťahuje na pilotné projekty, ako aj spoluprácu prekračujúcu regionálne a štátne hranice. Leader a opatrenia týkajúce sa vytvárania sietí budú naďalej zohrávať kľúčovú úlohu, najmä pokiaľ ide o rozvoj vidieckych oblastí a šírenie inovácií. Podpora prostredníctvom iniciatívy Leader bude konzistentná a koordinovaná s podporou pre miestny rozvoj z iných zdieľaných riadiacich fondov EÚ. Ocenením projektov miestnej inovačnej spolupráce sa podporia nadnárodné iniciatívy v prospech inovácií. Súbor nástrojov na riadenie rizík vrátane podpory spoločných fondov a nový nástroj na stabilizovanie príjmov ponúkajú nové možnosti zvládania silnej volatility poľnohospodárskych trhov, ktorá sa očakáva, že pretrvá aj v strednodobom horizonte. Zrušením súčasného systému osí sa takisto zefektívni programovanie zo strany členských štátov. Napokon sa navrhuje vychádzať zo spoločného monitorovacieho a hodnotiaceho rámca, ktorý sa zaviedol v súčasnom období a ktorý sa na základe doterajších skúseností zjednoduší a zlepší. Spoločný zoznam ukazovateľov bude prepojený na politické priority na účely monitorovania a hodnotenia. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu VFR sa ustanovuje, že výrazná časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej venovať poľnohospodárstvu, ktoré je spoločnou politikou strategického významu. Navrhuje sa preto, aby sa SPP v období 2014-2020 zamerala na svoje hlavné aktivity, pričom by sa v súčasných cenách na pilier I vyčlenilo 317,2 miliardy EUR a na pilier II 101,2 miliardy EUR. Financovanie piliera I a piliera II dopĺňa dodatočné financovanie vo výške 17,1 miliardy EUR, ktoré predstavujú 5,1 miliardy EUR na výskum a inovácie, 2,5 miliardy EUR na bezpečnosť potravín a 2,8 miliardy EUR na potravinovú podporu osobám v najväčšej hmotnej núdzi v iných okruhoch VFR, ako aj 3,9 miliardy EUR v novej rezerve pre krízy v poľnohospodárskom sektore a maximálne 2,8 miliardy EUR v Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii mimo VFR, takže celkový rozpočet za obdobie 2014-2020 by predstavoval 435,6 miliardy EUR. Pokiaľ ide rozdelenie podpory medzi členské štáty, navrhuje sa, aby sa pri všetkých členských štátoch, ktorých priame platby sú nižšie ako 90 % priemeru EÚ, tento rozdiel zmenšil o tretinu. Vnútroštátne stropy sú v nariadení o priamych platbách vypočítané na tomto základe. Rozdelenie podpory na rozvoj vidieka je založené na objektívnych kritériách spojených s politickými cieľmi, pričom sa berie do úvahy súčasné rozdelenie. Tak ako v súčasnosti by menej rozvinuté regióny mali aj naďalej využívať vyššie sadzby spolufinancovania, ktoré sa uplatňujú aj na určité opatrenia ako odovzdávanie vedomostí, skupiny výrobcov, spolupráca a Leader. Zavádza sa určitá pružnosť v rámci prevodov medzi piliermi (až do výšky 5 % priamych platieb): z piliera I do piliera II, aby sa členským štátom umožnilo posilniť svoju politiku rozvoja vidieka, a z piliera II do piliera I pre tie členské štáty, v ktorých úroveň priamych platieb zostáva pod 90 % priemeru EÚ. Podrobnosti o finančnom vplyve návrhov reformy SPP sú uvedené vo finančnom výkaze, ktorý je priložený k návrhom. 2011/0282 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 42 a článok 43, so zreteľom na návrh Európskej komisie[7], po predložení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov[10], v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“[11] (ďalej len „oznámenie o SPP do roku 2020“) sa stanovili potenciálne výzvy, ciele a orientácie spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) po roku 2013. Z diskusií o tomto oznámení vyplýva, že SPP by sa s platnosťou od 1. januára 2014 mala zreformovať. Táto reforma by sa mala vzťahovať na všetky hlavné nástroje SPP vrátane nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[12]. Vzhľadom na rozsah reformy je vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 1698/2005 a nahradiť ho novým znením. (2) Politika rozvoja vidieka by mala sprevádzať a dopĺňať priame platby a trhové opatrenia SPP, a tak prispievať k dosahovaniu cieľov tejto politiky stanovených v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Politika rozvoja vidieka by mala takisto integrovať hlavné politické ciele stanovené v oznámení Komisie z 3. marca 2010 „Európa 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“[13] (ďalej len „stratégia Európa 2020“) a mala by byť súdržná so všeobecnými cieľmi politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovenými v zmluve. (3) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to rozvoj vidieka, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov vzhľadom na jeho prepojenie s inými nástrojmi SPP, mieru rozdielov medzi rôznymi vidieckymi oblasťami a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie prostredníctvom viacročnej záruky financovania z fondov Únie a sústredením sa na jej priority, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 ods. 4 uvedenej zmluvy toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (4) S cieľom rozšíriť alebo zmeniť a doplniť určité menej podstatné prvky tohto nariadenia by sa právomoc na prijímanie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. Komisia by mala pri príprave a tvorbe delegovaných aktov zabezpečiť súbežné, včasné a primerané predloženie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (5) Na zabezpečenie udržateľného rozvoja vidieckych oblastí je nevyhnutné zamerať sa na obmedzený počet základných priorít týkajúcich sa prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva a životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov, organizácie potravinového reťazca a manažmentu rizík v poľnohospodárstve, zachovania a posilnenia ekosystémov závislých od poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, účinného využívania zdrojov a prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva a podpory sociálnej inklúzie, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rozvoja vidieckych oblastí. V rámci tohto zamerania sa musia zohľadniť rozmanitosť situácií, ktoré ovplyvňujú vidiecke oblasti s rôznymi charakteristikami alebo rôznymi kategóriami potenciálnych príjemcov, a prierezové ciele, ako inovácie, životné prostredie a zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene. Zmierňujúce opatrenia by sa mali týkať obmedzenia emisií v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve pochádzajúcich z hlavných činností ako produkcia hospodárskeho dobytka, používanie priemyselných hnojív, ale aj zachovania záchytu oxidu uhličitého a rozšírenia sekvestrácie oxidu uhličitého s ohľadom na využívanie pôdy, zmenu využitia pôdy a sektor lesného hospodárstva. Priorita Únie pre rozvoj vidieka týkajúca sa prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach by sa mala uplatňovať horizontálne vo vzťahu k iným prioritám Únie pre rozvoj vidieka. (6) Priority Únie v oblasti rozvoja vidieka by sa mali dosahovať v rámci udržateľného rozvoja a podpory (zo strany Únie) cieľa, ktorým je ochrana a zlepšovanie životného prostredia, ako sa ustanovuje v článkoch 11 a 19 zmluvy, s ohľadom na zásadu „znečisťovateľ platí“. Členské štáty by mali pomocou metodiky prijatej Komisiou poskytovať informácie o podpore cieľov v oblasti zmeny klímy v súlade so zámerom prideliť aspoň 20 % rozpočtu Únie na tieto účely. (7) Činnosti, ktoré vykonáva Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), a operácie, na ktoré prispieva, by mali byť konzistentné a zlučiteľné s podporou z iných nástrojov SPP. S cieľom zabezpečiť optimálne rozdelenie a účinné využitie zdrojov Únie by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie výnimiek z pravidla, podľa ktorého by sa žiadna podpora v rámci tohto nariadenia nemala poskytovať na operácie podporované v rámci organizácií spoločného trhu. (8) S cieľom zabezpečiť bezprostredný začiatok a účinnú realizáciu programov rozvoja vidieka by sa podpora z EPFRV mala zakladať na existencii dobrých podmienok administratívneho rámca. Členské štáty by preto mali posúdiť súlad s určitou podmienenosťou ex ante. Každý členský štát by mal pripraviť buď národný program rozvoja vidieka pre celé svoje územie alebo súbor regionálnych programov. V každom programe by sa mala identifikovať stratégia splnenia cieľov vo vzťahu k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a výber opatrení. Programovanie by malo byť v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka a prispôsobiť sa národným súvislostiam a dopĺňať ostatné politiky Únie, najmä poľnohospodársku trhovú politiku, politiku súdržnosti a spoločnú rybársku politiku. Členské štáty, ktoré si vyberú súbor regionálnych programov by mali dokázať pripraviť zároveň národný rámec bez samostatného vyčlenenia rozpočtových prostriedkov s cieľom uľahčiť koordináciu medzi regiónmi pri riešení celonárodných výziev. (9) Členské štáty by mali dokázať začleniť do svojich programov rozvoja vidieka tematické čiastkové programy na riešenie osobitných potrieb v oblastiach, ktoré pre ne majú zvláštny význam. Tematické čiastkové programy by sa mali okrem iného týkať mladých poľnohospodárov, malých poľnohospodárskych podnikov, horských oblastí a vytvorenia krátkych dodávateľských reťazcov. V tematických čiastkových programoch by sa mala stanoviť aj možnosť riešiť reštrukturalizáciu poľnohospodárskych sektorov, ktoré majú veľký vplyv na rozvoj vidieckych oblastí. Ako prostriedok na zvýšenie účinnej intervencie takýchto tematických čiastkových programov by členské štáty mali mať možnosť stanoviť vyššiu mieru podpory pre určité operácie, na ktoré sa vzťahujú. (10) V programoch rozvoja vidieka by sa mali identifikovať potreby oblasti, na ktorú sa vzťahujú a mali by opísať súdržnú stratégiu ich plnenia so zreteľom na priority Únie pre rozvoj vidieka. Táto stratégia by mala byť založená na stanovení cieľov. Mali by sa vytvoriť spojenia medzi identifikovanými potrebami, stanovenými cieľmi a výberom opatrení na ich splnenie. Programy rozvoja vidieka by mali obsahovať aj všetky informácie požadované na posúdenie ich súladu s požiadavkami tohto nariadenia. (11) V programoch rozvoja vidieka sa stanovia ciele na základe spoločného súboru cieľových ukazovateľov pre všetky členské štáty. S cieľom uľahčiť realizáciu týchto opatrení by sa mali vymedziť oblasti, na ktoré sa vzťahujú tieto ukazovatele v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka. Vzhľadom na horizontálne uplatňovanie priority Únie pre rozvoj vidieka týkajúcej sa prenosu znalostí v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve sa intervencie v rámci tejto priority musia považovať za nevyhnutné pre cieľové ukazovatele vymedzené pre zvyšné priority Únie. (12) Je nevyhnutné stanoviť určité pravidlá programovania a revízie programov rozvoja vidieka. Mal by sa stanoviť ľahší postup revízií, ktoré neovplyvňujú stratégiu programov alebo príslušné finančné príspevky Únie. (13) S cieľom zabezpečiť právnu istotu a jasnosť v súvislosti s postupom, ktorý sa má dodržiavať v prípade zmien a doplnení programov by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie kritérií, na základe ktorých sa navrhované zmeny kvantifikovaných cieľov programov považujú za významné, na základe čoho vznikne potreba upraviť program prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s článkom 91 tohto nariadenia. (14) Vývoj a špecializácia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a osobitné výzvy, ktorým čelia mikropodniky, malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) vo vidieckych oblastiach, vyžadujú primeranú úroveň technického a ekonomického odborného vzdelania, ako aj vyššiu kapacitu prístupu k znalostiam a informáciám a ich výmeny, aj vo forme šírenia osvedčenej praxe poľnohospodárskej a lesohospodárskej výroby. Prenos znalostí a informačné opatrenia by nemali mať iba podobu tradičných vzdelávacích kurzov, ale mali by sa prispôsobiť potrebám vidieckych aktérov. Preto by sa mali podporovať aj semináre, školenia, demonštračné činnosti, informačné opatrenia ale aj schémy krátkodobých výmen pracovníkov v poľnohospodárskych podnikoch alebo návštev poľnohospodárskych podnikov. Získané znalosti a informácie by poľnohospodárom, vlastníkom lesa, osobám pôsobiacim v potravinárskom sektore a vidieckym MSP mali umožniť zvýšiť si najmä svoju konkurencieschopnosť a účinné využívanie zdrojov a zlepšiť svoju environmentálnu výkonnosť a zároveň prispieť k udržateľnosti vidieckeho hospodárstva. S cieľom zabezpečiť, aby boli prenos znalostí a informačné opatrenia efektívne v rámci dosiahnutia týchto výsledkov, by sa malo vyžadovať, aby poskytovatelia služieb prenosu znalostí mali všetky primerané spôsobilosti. (15) S cieľom zabezpečiť, aby boli subjekty poskytujúce služby prenosu znalostí schopné poskytovať služby v takej kvalite a takého charakteru, ktorý je v súlade s účelmi politiky rozvoja vidieka, zabezpečiť lepšie zacielenie použitia finančných prostriedkov a zabezpečiť, aby schémy výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych podnikoch a návštevy poľnohospodárskych podnikov boli jasne vymedzené vo vzťahu k podobným opatreniam v rámci iných schém Únie, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o minimálne kvalifikácie subjektov poskytujúcich prenos znalostí, oprávnené náklady a trvanie a obsah schém výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych podnikoch a návštev poľnohospodárskych podnikov. (16) Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky pomáhajú poľnohospodárom, vlastníkom lesa a MSP vo vidieckych oblastiach zlepšovať udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť ich poľnohospodárskeho podniku alebo podniku. Preto by sa malo povzbudzovať zriaďovanie takýchto služieb a využívanie poradenstva poľnohospodármi, vlastníkmi lesa a MSP. S cieľom zvýšiť kvalitu a efektívnosť ponúkaného poradenstva by sa mali stanoviť minimálne kvalifikácie a pravidelné odborné vzdelávanie poradcov. Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky, ako sa ustanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. HR/2012 z […][14], by mali pomôcť poľnohospodárom posudzovať výkonnosť ich poľnohospodárskeho podniku a identifikovať potrebné zlepšenie v súvislosti so zákonnými požiadavkami na riadenie, s dobrým poľnohospodárskym a environmentálnym stavom, poľnohospodárskou praxou priaznivou pre klímu a životné prostredie stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. DP/2012 z […][15], s požiadavkami alebo opatreniami týkajúcimi sa zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene, biologickej diverzity, ochrany vody, oznamovania chorôb zvierat a inovácií, aspoň v rozsahu stanovenom v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. HR/2012. Ak je vhodné, poradenstvo by sa malo vzťahovať aj na normy bezpečnosti práce. Poradenstvo sa môže vzťahovať aj na iné problémy spojené s ekonomickou, poľnohospodárskou a environmentálnou výkonnosťou poľnohospodárskeho podniku. Služby riadenia poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky by mali poľnohospodárom pomôcť zlepšiť a uľahčiť riadenie ich poľnohospodárskeho podniku. (17) S cieľom zabezpečiť, aby subjekty a orgány ponúkajúce poradenské služby boli schopné poskytovať poradenstvo v takej kvalite a takého charakteru, ktorý je v súlade s účelmi politiky rozvoja vidieka, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o ďalšiu špecifikáciu minimálnych kvalifikácií orgánov a subjektov poskytujúcich poradenstvo. (18) Systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov a potravín Únie alebo členských štátov poskytujú spotrebiteľom záruky kvality a charakteristík výrobku alebo použitého výrobného procesu, vyplývajúce z účasti poľnohospodárov na týchto systémoch, pomáhajú dosiahnuť pridanú hodnotu príslušných výrobkov a skvalitňovať ich trhové príležitosti. Preto by sa poľnohospodári mali povzbudzovať, aby sa zúčastňovali na týchto systémoch. Vzhľadom na to, že v čase vstupu do takýchto systémov a v prvých rokoch účasti poľnohospodárov im dodatočné náklady a uložené povinnosti v dôsledku ich účasti trh v plnej miere nevynahradí, podpora by mala byť obmedzená na nových účastníkov a mala by sa vzťahovať na obdobie najviac päť rokov. Vzhľadom na osobitné charakteristiky bavlny ako poľnohospodárskeho výrobku, by sa mali zahrnúť aj systémy kvality bavlny. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o systémy kvality Únie, na ktoré sa môže vzťahovať toto opatrenie. (19) S cieľom zlepšiť ekonomickú a environmentálnu výkonnosť poľnohospodárskych podnikov a vidieckych podnikov, zlepšiť účinnosť sektora uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh a ich spracovania, poskytnúť infraštruktúru potrebnú na rozvoj poľnohospodárstva a podporovať nevýnosné investície potrebné na splnenie environmentálnych cieľov, by sa mala poskytovať podpora na fyzické investície prispievajúce k týmto cieľom. Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa rôzne opatrenia vzťahovali na rôzne intervenčné oblasti. V záujme zjednodušenia ale aj s cieľom umožniť príjemcom navrhnúť a realizovať integrované projekty so zvýšenou pridanou hodnotou, by sa jedno opatrenie malo vzťahovať na všetky druhy fyzických investícií. Členské štáty by mali stanoviť prahovú hodnotu pre poľnohospodárske podniky oprávnené na pomoc na investície súvisiace s podporou životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov na základe výsledkov analýzy slabých a silných stránok, príležitostí a hrozieb („SWOT“) ako prostriedku na lepšie zacielenie pomoci. (20) Poľnohospodársky sektor je viac ako iné sektory vystavený poškodeniu jeho produktívneho potenciálu prírodnými katastrofami. S cieľom napomôcť životaschopnosti a konkurencieschopnosti poľnohospodárskych podnikov v súvislosti s takýmito katastrofami by sa mala poľnohospodárom poskytovať podpora na obnovu zničeného poľnohospodárskeho potenciálu. Členské štáty by mali zároveň zabezpečiť, aby sa predišlo nadmernej náhrade škody v dôsledku kombinácie národných, súkromných systémov kompenzácie a takýchto systémov Únie (najmä opatrenia manažmentu rizík). S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie oprávnených nákladov v rámci tohto opatrenia. (21) Vytváranie a vývoj novej hospodárskej činnosti v podobe nových poľnohospodárskych podnikov, nových podnikov alebo investícií do nepoľnohospodárskych činností je nevyhnutný pre rozvoj a konkurencieschopnosť vidieckych oblastí. Opatrenie rozvoja poľnohospodárskych podnikov a obchodu by malo mladým poľnohospodárom uľahčiť začatie podnikateľskej činnosti a štrukturálne prispôsobenie ich poľnohospodárskych podnikov po začatí podnikateľskej činnosti, diverzifikáciu poľnohospodárov na nepoľnohospodárske činnosti a zriadenie a rozvoj nepoľnohospodárskych MSP vo vidieckych oblastiach. Mal by sa povzbudzovať aj vývoj malých poľnohospodárskych podnikov, ktoré sú potenciálne ekonomicky životaschopné. S cieľom zabezpečiť životaschopnosť nových hospodárskych činností podporovaných v rámci tohto opatrenia by sa podpora mala podmieniť predložením podnikateľského plánu. Podpora na začatie podnikateľskej činnosti by sa mala vzťahovať iba na počiatočné obdobie života podniku a nemala by sa z nej stať prevádzková pomoc. Z tohto dôvodu, ak sa členské štáty rozhodnú poskytnúť pomoc v splátkach, mala by sa vzťahovať na obdobie najviac päť rokov. Okrem toho by sa v záujme povzbudenia reštrukturalizácie sektora poľnohospodárstva mala poľnohospodárom, ktorí sa zúčastňujú schémy pre malých poľnohospodárov zriadenej v hlave V nariadenia (EÚ) č. DP/2012 a ktorí sa zaviazali previesť celý svoj podnik a zodpovedajúce platobné nároky na iného poľnohospodára, ktorý sa uvedenej schémy nezúčastňuje, poskytovať podpora vo forme ročných platieb. (22) MSP sú základom vidieckeho hospodárstva Únie. Rozvoj poľnohospodárskych a nepoľnohospodárskych podnikov by mal byť zameraný na podporu zamestnanosti a vytváranie kvalitných pracovných miest vo vidieckych oblastiach, zachovanie existujúcich pracovných miest, zníženie sezónnych výkyvov zamestnanosti, rozvoj nepoľnohospodárskych sektorov mimo poľnohospodárstva a spracovania poľnohospodárskych výrobkov a potravín a zároveň na podporu integrácie podnikov a miestnych medziodvetvových spojení. Mali by sa podporovať projekty, ktoré naraz integrujú poľnohospodárstvo, vidiecky cestovný ruch prostredníctvom propagácie udržateľného a zodpovedného turizmu vo vidieckych oblastiach, prírodné a kultúrne dedičstvo, ako aj investície do energie z obnoviteľných zdrojov. (23) S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV, zaručiť ochranu práv príjemcov a predísť diskriminácii medzi nimi by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok, na základe ktorých sa právnické subjekty môžu považovať za mladých poľnohospodárov, určenie obdobia odkladu na získanie zručností potrebných na výkon zamestnania, minimálny obsah podnikateľských plánov, kritériá, ktoré majú členské štáty používať na vymedzenie malých poľnohospodárskych podnikov a horných a dolných prahových hodnôt na zistenie oprávnenosti operácie v rámci podpory pre mladých poľnohospodárov alebo rozvoja malých poľnohospodárskych podnikov. (24) Rozvoj miestnej infraštruktúry a miestnych základných služieb vo vidieckych oblastiach vrátane voľného času a kultúry, obnova dedín a činnosti zamerané na obnovu a skvalitnenie kultúrneho a prírodného dedičstva dedín a vidieckych krajinných oblastí sú podstatným prvkom každého úsilia o využitie potenciálu rastu a podporu udržateľnosti vidieckych oblastí. Preto by sa mala poskytnúť podpora na operácie s týmto cieľom vrátane prístupu k informačným a komunikačným technológiám a rozvoja rýchleho a ultrarýchleho širokopásmového pripojenia. V súlade s týmito cieľmi by sa mal povzbudzovať rozvoj služieb a infraštruktúry, ktorý vedie k sociálnej inklúzii a odvráteniu trendov sociálneho a hospodárskeho úpadku a vyľudňovania vidieckych oblastí. S cieľom dosiahnuť maximálnu efektívnosť takejto podpory by sa príslušné operácie mali realizovať v súlade s plánmi rozvoja obcí a ich základných služieb, ak takéto plány existujú, vypracovanými jednou alebo viacerými vidieckymi obcami. S cieľom zabezpečiť súdržnosť s cieľmi Únie v oblasti klímy by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie druhov infraštruktúry energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú oprávnené na podporu. (25) Lesné hospodárstvo je neoddeliteľnou súčasťou rozvoja vidieka a podpora na udržateľné využitie pôdy šetrné voči klíme by mala zahŕňať rozvoj zalesnených oblastí a udržateľné riadenie lesov. Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa rôzne opatrenia vzťahovali na rôzne druhy podpory investícií do lesného hospodárstva a podpory jeho riadenia. V záujme zjednodušenia a zároveň s cieľom umožniť príjemcom navrhnúť a realizovať integrované projekty so zvýšenou pridanou hodnotou by sa malo jedno opatrenie vzťahovať na všetky druhy podpory investícií do lesného hospodárstva a podpory jeho riadenia. Toto opatrenie by sa malo vzťahovať na rozšírenie a zlepšenie lesných zdrojov prostredníctvom zalesňovania pôdy a vytvárania agro-lesníckych systémov, v ktorých sa kombinujú systémy extenzívneho poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, na obnovu lesov zničených požiarmi alebo inými prírodnými katastrofami a príslušné preventívne opatrenia, na investície do nových lesníckych technológií a spracovania lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh s cieľom zlepšiť ekonomickú a environmentálnu výkonnosť vlastníkov lesa a na nevýnosné investície, ktorými sa zlepšuje ekosystém, ako aj klimatická odolnosť a environmentálna hodnota lesných ekosystémov. Podpora by nemala narušiť hospodársku súťaž a mala by byť neutrálna z pohľadu trhu. Z uvedeného dôvodu by sa mali uložiť obmedzenia týkajúce sa veľkosti a právnej formy príjemcov. Mali by sa prijať preventívne opatrenia proti požiarom v oblastiach, ktoré členské štáty klasifikovali ako oblasti so stredným alebo vysokým rizikom vzniku požiarov. Všetky preventívne opatrenia by mali byť súčasťou plánu ochrany lesov. Výskyt prírodnej katastrofy v prípade opatrenia na obnovu zničeného lesného potenciálu by mali byť predmetom formálneho uznania verejnou vedeckou organizáciou. Lesohospodárske opatrenie by sa malo prijať so zreteľom na záväzky Únie a členských štátov na medzinárodnej úrovni a malo by byť založené na národných alebo regionálnych programoch členských štátov pre lesné hospodárstvo alebo na rovnocenných nástrojoch, ktoré by mali zohľadňovať záväzky prijaté na Ministerskej konferencii pre ochranu lesov v Európe. Malo by prispievať k realizácii stratégie lesného hospodárstva Únie[16]. S cieľom zabezpečiť, aby bolo zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy v súlade s cieľmi politiky životného prostredia, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie určitých minimálnych environmentálnych požiadaviek. (26) S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok, na základe ktorých členské štáty potvrdia výskyt prírodnej katastrofy, škodcov alebo choroby, a vymedzenie druhov preventívnych opatrení, ktoré sú oprávnené na podporu EPFRV. (27) Skupiny výrobcov pomáhajú poľnohospodárom spoločne čeliť výzvam zvýšenej konkurencie a konsolidácie následných trhov v súvislosti s uvádzaním ich výrobkov na trh vrátane miestnych trhov. Preto by sa malo povzbudzovať vytváranie skupín výrobcov. S cieľom zabezpečiť najlepšie využitie obmedzených finančných zdrojov by mali podporu využívať iba skupiny výrobcov, ktorí sa kvalifikujú ako MSP. S cieľom zabezpečiť, aby sa skupina výrobcov stala životaschopným subjektom, by sa ako podmienka uznania skupiny výrobcov členskými štátmi mal predložiť podnikateľský plán. S cieľom predísť poskytovaniu prevádzkovej pomoci a zachovať stimulačnú úlohu podpory by sa jej maximálne trvanie malo obmedziť na päť rokov. (28) Agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou by mali ďalej zohrávať prvoradú úlohu pri podpore udržateľného rozvoja vidieckych oblastí a pri odpovedi na zvýšený dopyt spoločnosti po environmentálnych službách. Mali by ďalej povzbudzovať poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, aby slúžili spoločnosti ako celku tak, že zavedú alebo budú ďalej uplatňovať poľnohospodársku prax, ktorá prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene a ktorá je zlučiteľná s ochranou a zlepšovaním životného prostredia, krajiny a jej charakteristík, prírodných zdrojov, pôdy a genetickej rozmanitosti. V tejto súvislosti by sa mala osobitná pozornosť venovať zachovaniu genetických zdrojov v poľnohospodárstve a ďalším potrebám poľnohospodárskych systémov s vysokou prírodnou hodnotou. Platby by mali prispieť ku krytiu dodatočných nákladov a ušlých príjmov v dôsledku prijatého záväzku a mali by sa vzťahovať iba na záväzky, ktoré prekračujú príslušné povinné normy a požiadavky v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. V mnohých situáciách súčinnosť vyplývajúca zo záväzkov, ktoré spoločne prijala skupina poľnohospodárov, znásobuje prínos pre životné prostredie a klímu. Spoločné opatrenie však so sebou prináša dodatočné transakčné náklady, ktoré by sa mali primerane kompenzovať. S cieľom zabezpečiť, aby poľnohospodári a iní pôdohospodári boli v pozícii správne vykonávať záväzky, ktoré prijali, by sa členské štáty mali usilovať poskytnúť im požadované zručnosti a znalosti. Členské štáty by mali zachovať úsilie, ktoré vynakladali počas programového obdobia 2007 – 2013, a na každý program rozvoja vidieka na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene a obhospodarovania pôdy musia vynaložiť minimálne 25 % celkového príspevku z EPFRV prostredníctvom agro-environmentálnych opatrení súvisiacich s klímou, ekologického poľnohospodárstva a platieb oblastiam s prírodnými nebo inými osobitnými obmedzeniami. (29) S cieľom zabezpečiť, aby sa agroenvironmentálne záväzky súvisiace s klímou vymedzili v súlade s celkovými environmentálnymi cieľmi Únie, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok uplatniteľných na ročné predĺženie záväzkov po počiatočnom období, záväzkov rozšíriť chov hospodárskych zvierat alebo riadiť chov hospodárskych zvierat odlišným spôsobom, obmedziť hnojivá, prípravky na ochranu rastlín alebo iné vstupy, chovať miestne plemená, ktorých chov je ohrozený, alebo zachovať genetické zdroje rastlín, ako aj pokiaľ ide o oprávnené operácie, ktoré sa týkajú zachovania genetických zdrojov v poľnohospodárstve. (30) Platby na konverziu na ekologické poľnohospodárstvo alebo na jeho zachovanie by mali povzbudzovať poľnohospodárov k účasti na takýchto schémach, a tým odpovedať na rastúci dopyt spoločnosti po používaní poľnohospodárskej praxe šetrnej voči životnému prostrediu a po vysokých normách pre dobré životné podmienky zvierat. S cieľom zvýšiť súčinnosť prínosov opatrenia pre biologickú diverzitu by sa mali povzbudzovať kolektívne zmluvy alebo spolupráca medzi poľnohospodármi, aby sa zahrnuli väčšie priľahlé oblasti. S cieľom predísť rozsiahlemu návratu poľnohospodárov ku konvenčnému poľnohospodárstvu by sa mali podporovať opatrenia na konverziu aj opatrenia na zachovanie. Platby by mali prispieť ku krytiu vzniknutých dodatočných nákladov a ušlých príjmov v dôsledku záväzku a mali by sa vzťahovať iba na záväzky, ktoré prekračujú príslušné povinné normy a požiadavky.. (31) Podpora by sa mala naďalej poskytovať poľnohospodárom a vlastníkom lesa na prekonanie osobitných znevýhodnení v príslušných oblastiach, ktoré vyplývajú z vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva[17] a smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[18], aby sa prispelo k účinnému riadeniu lokalít sústavy Natura 2000, pričom zároveň by sa poľnohospodárom mala sprístupniť aj podpora určená na prekonávanie znevýhodnení v oblastiach povodí riek, ktoré vyplývajú z vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[19]. Podpora by mala byť spojená so špecifickými požiadavkami opísanými v programe rozvoja vidieka, ktoré prekračujú príslušné povinné normy a požiadavky. Okrem toho by členské štáty mali pri navrhovaní svojich všeobecných programov rozvoja vidieka zohľadniť osobitné potreby lokalít sústavy Natura 2000. (32) Platby pre poľnohospodárov v horských oblastiach a iných oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami by mali povzbudzovaním k neustálemu využívaniu poľnohospodárskej pôdy prispievať k zachovaniu krajiny, ako aj k zachovaniu a propagácii udržateľných poľnohospodárskych systémov. Aby sa zabezpečila účinnosť takejto podpory, platby by mali poľnohospodárom kompenzovať ušlé príjmy a dodatočné náklady spojené so znevýhodnením príslušnej oblasti. (33) S cieľom zabezpečiť účinné využitie finančných prostriedkov Únie a rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Únii by sa na základe objektívnych kritérií mali vymedziť horské oblasti a oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami. V prípade oblastí s prírodnými obmedzeniami by to mali byť biofyzikálne kritériá podporené pevnými vedeckými dôkazmi. Mali by sa prijať prechodné dohovory s cieľom uľahčiť postupné zrušenie platieb v oblastiach, ktoré sa už nebudú považovať za oblasti s prírodnými obmedzeniami v dôsledku uplatnenia týchto kritérií. (34) Poskytovaním podpory poľnohospodárom, ktorí sa zaviažu prijať normy pre chov hospodárskych zvierat, ktoré sú prísnejšie ako príslušné povinné normy, by sa poľnohospodári mali povzbudiť k tomu, aby zavádzali prísne normy v oblasti životných podmienok zvierat. S cieľom zabezpečiť, aby boli záväzky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat v súlade s celkovou politikou Únie v tejto oblasti, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie oblastí, v ktorých by takéto záväzky mali predstavovať aktualizované normy výrobných postupov. (35) Naďalej by sa mali poskytovať platby vlastníkom lesa, ktorí poskytujú environmentálne služby alebo služby ochrany lesov šetrné voči klíme prostredníctvom prijatia záväzkov na zlepšenie biologickej diverzity, zachovanie lesných ekosystémov s vysokou hodnotou, zlepšenie ich potenciálu zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene a posilňovanie ochrannej hodnoty lesov so zreteľom na eróziu pôdy, udržiavanie vodných zdrojov a prírodné riziká. V tejto súvislosti by sa mala osobitná pozornosť venovať zachovaniu genetických zdrojov lesov. Platby sa poskytnú na environmentálne záväzky lesného hospodárstva, ktoré prekračujú príslušné povinné normy stanovené vnútroštátnymi právnymi predpismi. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o druhy operácií oprávnených na podporu v rámci tohto opatrenia. (36) Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa formálne podporoval iba jeden druh spolupráce v rámci politiky rozvoja vidieka: spolupráca na vývoji nových produktov, procesov a technológií v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva. Podpora tohto druhu spolupráce je stále potrebná, ale mala by sa prispôsobiť, aby lepšie vyhovovala požiadavkám znalostnej ekonomiky. V tejto súvislosti by sa mala stanoviť možnosť, aby sa projekty jedného hospodárskeho subjektu mohli financovať v rámci tohto opatrenia pod podmienkou, že dosiahnuté výsledky sa budú šíriť, čím sa splní účel šírenia novej praxe, procesov a výrobkov. Okrem toho je zrejmé, že podpora širšej škály druhov spolupráce so širšou škálou príjemcov, od malých hospodárskych subjektov po väčšie, môže prispieť k splneniu cieľov politiky rozvoja vidieka tak, že pomôže hospodárskym subjektom vo vidieckych oblastiach prekonať ekonomické, environmentálne a iné nevýhody fragmentácie. Opatrenie by sa preto malo rozšíriť. Podpora pre malé hospodárske subjekty na organizáciu spoločných pracovných postupov a zdieľanie zariadení a zdrojov by im mala pomôcť udržať si ekonomickú životaschopnosť napriek ich malej veľkosti. Podpora horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi aktérmi v dodávateľskom reťazci, ako aj na propagačné činnosti v miestnom kontexte by mala slúžiť ako katalyzátor pre ekonomicky racionálny rozvoj krátkych dodávateľských reťazcov, miestnych trhov a miestnych potravinových reťazcov. Podpora kolektívnych prístupov k environmentálnym projektom a praxi by mala pomôcť poskytovať väčší a konzistentnejší environmentálny prínos a prínos pre klímu, ako dokážu poskytnúť jednotlivé hospodárske subjekty konajúce bez spojenia s inými (napríklad prostredníctvom praxe uplatňovanej na väčších súvislých plochách). Podpora v týchto rôznych oblastiach by sa mala poskytovať v rôznych formách. Zoskupenia a siete majú osobitný význam pre zdieľanie odborných znalostí a vývoj nových a špecializovaných odborných znalostí, služieb a výrobkov. Pilotné projekty sú dôležité nástroje testovania komerčnej uplatniteľnosti technológií, postupov a praxe v rôznych súvislostiach a pre ich prispôsobenie v prípade potreby. Operačné skupiny sú kľúčovým prvkom európskeho partnerstva v oblasti inovácií (ďalej len „EIP“) zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva. Ďalším významným nástrojom sú stratégie miestneho rozvoja fungujúce mimo rámca miestneho rozvoja iniciatívy LEADER – medzi verejnými a súkromnými aktérmi z vidieckych a mestských oblastí. Na rozdiel od prístupu iniciatívy LEADER by sa takéto partnerstvá a stratégie mohli obmedziť na jeden sektor a/alebo pomerne špecifické rozvojové ciele vrátane uvedených cieľov. Medziodvetvová organizácia by tiež mala byť oprávnená na podporu v rámci tohto opatrenia. Mala by byť obmedzená na sedem rokov s výnimkou kolektívnej environmentálnej akcie v oblasti klímy v riadne odôvodnených prípadoch. (37) Poľnohospodári sú dnes vystavení rastúcim ekonomickým a environmentálnym rizikám v dôsledku zmeny klímy a zvýšenej nestálosti cien. V tejto súvislosti má pre poľnohospodárov väčší význam účinný manažment rizík. Z tohto dôvodu by sa malo vytvoriť opatrenie manažmentu rizika na pomoc poľnohospodárom pri riešení najčastejších rizík, ktorým čelia. Toto opatrenie by preto malo pomôcť poľnohospodárom pokryť prémie, ktoré platia za poistenie plodín, zvierat a rastlín, ako aj vytvorenie podielových fondov a kompenzáciu, ktorú takéto fondy platia poľnohospodárom za straty, ktoré utrpia v dôsledku vypuknutia chorôb zvierat alebo rastlín alebo environmentálnych nehôd. Mal by zahŕňať aj nástroj stabilizácie príjmu v podobe podielového fondu na podporu pre poľnohospodárov, ktorí čelia prudkému poklesu príjmov. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Únii, zabezpečiť aby sa nenarušila hospodárska súťaž a dodržal sa medzinárodné záväzky Únie by sa mali stanoviť osobitné podmienky pre poskytnutie podpory v rámci týchto opatrení. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie minimálneho a maximálneho trvania komerčných úverov pre podielové fondy. (38) Prístup k miestnemu rozvoju v rámci iniciatívy LEADER počas niekoľkých rokov dokázal, že je užitočný v rámci podpory rozvoja vidieckych oblastí, ktorá v celom rozsahu zohľadňuje multisektorové potreby endogénneho rozvoja vidieka prostredníctvom prístupu zdola nahor. Preto by sa v iniciatíve LEADER malo v budúcnosti pokračovať a jej uplatňovanie by malo zostať povinné pre všetky programy rozvoja vidieka. (39) S cieľom zabezpečiť, aby sa stratégie miestneho rozvoja uplatňovali na územnej úrovni, ktorá im umožňuje prinášať výsledky, ktoré účinne prispievajú k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a inovácie, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie populačných kritérií pre oblasť, na ktorú sa majú vzťahovať jednotlivé stratégie, a podrobný rozsah nákladov na prípravu a oživenie, ktoré sa majú podporiť. (40) Podpora EPFRV na miestny rozvoj v rámci iniciatívy LEADER by sa mala vzťahovať na všetky aspekty prípravy a realizácie stratégií miestneho rozvoja a prevádzky miestnych akčných skupín, ako aj na spoluprácu medzi územiami a skupinami, ktoré vykonávajú miestny rozvoj vedený spoločenstvom podľa prístupu zdola nahor. S cieľom umožniť partnerom vo vidieckych oblastiach, ktorí ešte neuplatňujú iniciatívu LEADER, vyskúšať a pripraviť sa na návrh a prevádzku stratégie miestneho rozvoja by sa mala financovať aj „začiatočná súprava opatrení iniciatívy LEADER“. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o podrobné vymedzenie oprávnených nákladov na oživenie pre miestne akčné skupiny. (41) Investície sú bežné pre mnoho opatrení rozvoja vidieka podľa tohto nariadenia a môžu sa týkať operácií rozmanitého charakteru. S cieľom zabezpečiť jasnosť realizácie týchto operácií by sa mali stanoviť určité spoločné pravidlá pre všetky investície. Týmito spoločnými pravidlami by sa mali vymedziť druhy výdavkov, ktoré sa môžu považovať za investičné výdavky a malo by sa zabezpečiť, aby podporu dostali iba také investície, ktoré vytvárajú novú hodnotu v poľnohospodárstve. S cieľom zohľadniť osobitosti týkajúce sa konkrétnych druhov investícií, napríklad nákup zariadenia z druhej ruky a investície na náhradu zariadenia, a zároveň zabezpečiť účinné využívanie finančných prostriedkov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok, za ktorých sa určité druhy investícií môžu považovať za oprávnené výdavky. S cieľom uľahčiť realizáciu investičných projektov by sa členským štátom malo umožniť vyplácať preddavky. S cieľom zabezpečiť efektívnosť, spravodlivosť a udržateľný vplyv pomoci EPFRV by sa mali stanoviť pravidlá, ktorými sa zabezpečí, že investície spojené s operáciami budú trvalé a podpora EPFRV sa nepoužije na narušenie hospodárskej súťaže. (42) Určité opatrenia súvisiace s oblasťou v rámci tohto nariadenia zahŕňajú záväzky zo strany príjemcov, ktoré trvajú najmenej päť rokov. Počas tohto obdobia sa môžu vyskytnúť zmeny situácie poľnohospodárskeho podniku alebo príjemcu. Preto by sa mali stanoviť pravidlá s cieľom určiť, ako by sa v takýchto prípadoch malo postupovať. S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení týkajúcich sa oblasti a zaručiť finančné záujmy Únie by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok uplatniteľných v prípade čiastočného presunu podniku a vymedzenie iných situácií, v ktorých sa nevyžaduje náhrada pomoci. (43) Niektorými opatreniami v rámci tohto nariadenia sa stanovuje podmienka poskytnutia podpory, že príjemcovia musia prijať záväzky prekračujúce príslušný základ vymedzený v podobe povinných noriem alebo požiadaviek. Vzhľadom na možné zmeny právnych predpisov počas obdobia záväzkov, ktorých výsledkom je zmena základu, by sa malo prijať ustanovenie týkajúce sa revízie príslušných zmlúv s cieľom zabezpečiť neustále dodržiavanie tejto podmienky. (44) S cieľom zabezpečiť, aby sa finančné zdroje na rozvoj vidieka využívali najlepším možným spôsobom a zacieliť opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka, ale aj zaručiť rovnaké zaobchádzanie s uchádzačmi, by členské štáty mali stanoviť výberové kritériá na výber projektov. Výnimka z tohto pravidla by sa mala povoliť iba v prípade opatrení, pri ktorých podpora pozostáva z platieb na poskytovanie agroenvironmentálnych služieb alebo služieb týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat. Pri uplatňovaní výberových kritérií by sa mala zohľadniť zásada proporcionality, pokiaľ ide o malé granty. (45) EPFRV by mal prostredníctvom technickej pomoci podporovať opatrenia súvisiace s realizáciou programov rozvoja vidieka vrátane nákladov, ktoré súvisia s ochranou symbolov a skratiek týkajúcich sa systémov kvality Únie, pričom na účasť v nich sa môže poskytovať podpora podľa tohto nariadenia, a nákladov, ktoré členským štátom vznikajú pri vymedzovaní oblastí s prírodnými obmedzeniami. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o kontrolné činnosti, ktoré sa môžu financovať v rámci technickej pomoci. (46) Preukázalo sa, že vytváranie sietí národných sietí, organizácií a verejnej správy zapojených do rôznych fáz realizácie programu organizované v kontexte európskej siete pre rozvoj vidieka dokáže zohrávať veľmi významnú úlohu pri zlepšovaní kvality programov rozvoja vidieka zvyšovaním účasti zainteresovaných strán na riadení rozvoja vidieka a pri informovaní širokej verejnosti o prínose takéhoto vytvárania sietí.. Preto by sa malo financovať ako súčasť technickej pomoci na úrovni Únie. (47) S cieľom prispieť k splneniu cieľov EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva by sa mala zriadiť sieť EIP, ktorou sa zosieťujú operačné skupiny, poradenské služby a výskumníci zapojení do realizácie opatrení zacielených na inovácie v poľnohospodárstve. Mala by sa financovať ako súčasť technickej pomoci na úrovni Únie. (48) Počas programového obdobia 2007 – 2013 fungovala sieť odborníkov na hodnotenie v kontexte európskej siete pre rozvoj vidieka. S cieľom zohľadniť osobitné potreby hodnotenia by sa mala zriadiť európska hodnotiaca sieť pre rozvoj vidieka na programové obdobie 2014 – 2020, aby sa prepojili všetci aktéri zapojení do hodnotiacich činností a uľahčila sa tak výmena odborných znalostí na tomto poli. Mala by sa financovať ako súčasť technickej pomoci. (49) Členské štáty by mali rezervovať časť celkovej sumy každého programu rozvoja vidieka na technickú pomoc s cieľom financovať zriadenie a prevádzku národnej vidieckej siete spájajúcej organizácie a verejnú správu zapojené do rozvoja vidieka vrátane partnerstva s cieľom zvýšiť ich účasť na realizácii programu a zlepšiť kvalitu programov rozvoja vidieka. Národné vidiecke siete by mali pripraviť a realizovať akčný plán. (50) EPFRV by mal signalizovať uznanie Únie, pokiaľ ide o to, ako sa prístupy miestneho rozvoja a nadnárodný rozmer môžu navzájom posilniť, najmä ak sa uplatňuje inovačný duch. EÚ by to mala uskutočniť udeľovaním cien obmedzenému počtu projektov, ktoré sú príkladmi týchto charakteristík. Ceny by mali dopĺňať iné zdroje financovania dostupné v rámci politiky rozvoja vidieka a mali by byť vyjadrením uznania akéhokoľvek vedúceho vhodného projektu, či sa tento projekt financoval aj prostredníctvom programu rozvoja vidieka, alebo nie. (51) Programy rozvoja vidieka by mali poskytovať inovačné opatrenia propagujúce poľnohospodársky sektor, ktorý účinne využíva zdroje, je produktívny a produkuje málo emisií, s podporou EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva. Cieľom EIP by mala byť podpora rýchlejšieho a širšieho uplatnenia inovačných riešení v praxi. EIP by malo vytvoriť pridanú hodnotu posilnením prijatia a efektívnosti nástrojov týkajúcich sa inovácií a posilnením súčinnosti medzi nimi. EIP by malo zaplniť medzery lepším prepojením výskumu s praktickým poľnohospodárstvom. (52) Realizáciu inovačných projektov v kontexte EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva by mali vykonávať operačné skupiny, ktoré spájajú poľnohospodárov, výskumníkov, poradcov, podniky a iných aktérov, ktorých sa týkajú inovácie v poľnohospodárskom sektore. S cieľom zabezpečiť, aby výsledky takýchto projektov boli prínosom pre tento sektor ako celok, by sa výsledky projektov mali šíriť. (53) Malo by sa prijať ustanovenie, v ktorom sa určí celková suma podpory Únie na rozvoj vidieka v rámci tohto nariadenia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, jej ročné rozdelenie a minimálna suma, ktorá sa má sústrediť v menej rozvinutých regiónoch v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 až 2020 a medziinštitucionálnou dohodou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového postupu[20] pre rovnaké obdobie. Disponibilné rozpočtové prostriedky by sa mali v rámci programovania indexovať paušálne. (54) S cieľom uľahčiť riadenie finančných prostriedkov EPFRV by sa mala stanoviť jednotná miera príspevku EPFRV na programovanie rozvoja vidieka vo vzťahu k verejným výdavkom v členských štátoch. S cieľom zohľadniť osobitný význam alebo charakter určitých druhov operácií by sa vo vzťahu k nim mali stanoviť osobitné miery príspevku. S cieľom zmierniť osobitné obmedzenia vyplývajúce z úrovne rozvoja, veľkej vzdialenosti a izolácie by sa mala stanoviť vhodná miera príspevku EPFRV pre menej rozvinuté regióny, najvzdialenejšie regióny uvedené v zmluve a menšie ostrovy v Egejskom mori. (55) Finančné prostriedky uvoľnené v členských štátoch v dôsledku uplatňovania horného stropu na priame platby prijaté veľkými jednotlivými poľnohospodárskymi podnikmi v rámci prvého piliera SPP by sa mali v každom členskom štáte rezervovať na financovanie projektov súvisiacich s inováciami s cieľom pomôcť poľnohospodárskym podnikom vrátane veľkých poľnohospodárskych podnikov zvýšiť ich konkurencieschopnosť v rámci cieľov SPP. Tieto projekty by mali iniciovať poľnohospodári bez ohľadu na veľkosť ich poľnohospodárskeho podniku, operačné skupiny EIP alebo miestne akčné skupiny, skupiny partnerov zapojených do poľnohospodárskeho sektora. (56) Členské štáty by mali vykonať všetky potrebné kroky a zaviesť primerané ustanovenia s cieľom zabezpečiť, aby ich opatrenia rozvoja vidieka boli overiteľné a kontrolovateľné. Na tieto účely by riadiaci orgán a platobná agentúra mali poskytnúť posúdenie ex ante a zaviazať sa, že budú posudzovať opatrenia počas realizácie programu. Opatrenie, ktoré nezodpovedajú tejto podmienke, by sa mali upraviť. (57) Komisia a členské štáty by mali vykonať všetky potrebné kroky, aby zabezpečili riadne riadenie programov rozvoja vidieka. V tejto súvislosti by Komisia mala vykonať primerané kontroly a členské štáty by mali prijať opatrenia s cieľom zaručiť riadne fungovanie ich systému riadenia. (58) Za riadenie a realizáciu každého programu rozvoja vidieka by mal byť zodpovedný jeden riadiaci orgán. Jeho povinnosti by sa mali špecifikovať v tomto nariadení. Riadiaci orgán by mal mať možnosť delegovať časť svojich povinností, pričom si ponechá zodpovednosť za účinnosť a správnosť riadenia. V prípade, že program rozvoja vidieka obsahuje tematické čiastkové programy, riadiaci orgán by mal mať možnosť poveriť iný subjekt úplným vykonávaním riadenia a realizácie príslušného čiastkového programu vo vzťahu k finančným prostriedkom, ktoré sa naň vyčlenili v programe, pričom zabezpečí riadne finančné riadenie týchto čiastkových programov. (59) Každý program rozvoja vidieka by mal podliehať monitorovaniu s cieľom pravidelne sledovať vykonávanie programu a pokrok na ceste k stanoveným cieľom programu. Preukázanie a zlepšenie účinnosti a vplyvu činností vykonávaných v rámci EPFRV závisí aj od vhodného hodnotenia vo fáze prípravy, realizácie a dokončenia programu. Komisia a členské štáty by preto spoločne mali vytvoriť systém monitorovania a hodnotenia s cieľom predviesť pokrok a posúdiť vplyv a účinnosť realizácie politiky rozvoja vidieka. (60) S cieľom zabezpečiť, aby sa informácie mohli agregovať na úrovni Únie, by mal súčasťou systému byť súbor spoločných ukazovateľov. Kľúčové informácie o realizácii programov rozvoja vidieka by sa mali zaznamenávať a uchovávať elektronicky ako prostriedok na uľahčenie zberu údajov. Od príjemcov by sa preto malo vyžadovať, aby poskytovali minimálne potrebné informácie nevyhnutné pre monitorovanie a hodnotenie. (61) Zodpovednosť za monitorovanie programu by mal zdieľať riadiaci orgán s monitorovacím výborom zriadeným na tento účel. Monitorovací výbor by mal mať za úlohu monitorovať efektívnosť realizácie programu. Na tieto účely by sa mali špecifikovať jeho povinnosti. (62) Monitorovanie programu by malo zahŕňať prípravu výročnej správy o vykonávaní, ktorá sa má poslať Komisii. (63) Každý program rozvoja vidieka by mal podliehať monitorovaniu s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a predviesť dosiahnuté výsledky. (64) Články 107, 108 a 109 zmluvy by sa mali vzťahovať na podporu pre opatrenia rozvoja vidieka v rámci tohto nariadenia. Napriek tomu by sa malo stanoviť, že vzhľadom a špecifickosť poľnohospodárskeho sektora, opatrenia rozvoja vidieka týkajúce sa operácií patriacich do rozsahu článku 42 zmluvy, ktoré sa vykonávajú podľa a v súlade s týmto nariadením, ako aj platby realizované členskými štátmi určené na poskytovanie dodatočného národného financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré sú v rozsahu článku 42 zmluvy, by sa mali vylúčiť z uplatňovania článkov 107, 108 a 109 zmluvy. (65) S cieľom zabezpečiť konzistentnosť s opatreniami rozvoja vidieka oprávnenými na podporu Únie a zjednodušiť postupy, by sa okrem toho platby zrealizované členskými štátmi určené na poskytnutie dodatočného národného financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré patria do rozsahu článku 42 zmluvy, mali schváliť ako súčasť programovania v rámci notifikačného postupu v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť ich primerané monitorovanie by Komisia pri posudzovaní týchto platieb mala analogicky uplatňovať kritériá stanovené na uplatňovanie článku 107 zmluvy. S cieľom zabezpečiť, aby sa nerealizovalo dodatočné národné financovanie, ktoré Komisia neschválila, by príslušný členský štát nemal začať používať svoje navrhované dodatočné financovanie rozvoja vidieka, kým nie je schválené. Platby realizované členskými štátmi určené na poskytnutie dodatočného národného financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré nepatria do rozsahu článku 42 zmluvy, by sa mali oznámiť Komisii podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, pokiaľ nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia prijatého podľa nariadenia Rady (ES) č. 994/98[21] a nesmú sa začať uplatňovať, pokiaľ sa tento postup neukončil konečným schválením Komisiou. (66) Mal by sa zaviesť elektronický informačný systém s cieľom poskytovať účinnú a bezpečnú výmenu údajov. (67) Právne predpisy Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takých údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, sú uplatniteľné. (68) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prezentáciu programov rozvoja vidieka, schválenie programov a ich úprav, postupy a harmonogramy schválenia programov, postupy a harmonogramy schválenia úprav programov vrátane ich nadobudnutia platnosti a frekvencie predkladania, osobitné podmienky vykonávania opatrení rozvoja vidieka, štruktúru a prevádzku sietí stanovených v tomto nariadení, prijatie systému monitorovania a hodnotenia, pravidlá fungovania informačného systému. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[22]. (69) Nová schéma podpory stanovená v tomto nariadení nahrádza schému podpory stanovenú v nariadení (ES) č. 1698/2005. Nariadenie (ES) č. 1698/2005 by sa preto malo zrušiť od 1. januára 2014. (70) S cieľom uľahčiť hladký prechod zo systému stanoveného v nariadení (ES) č. 1698/2005 na systém zavedený týmto nariadením by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala preniesť na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie prechodných ustanovení, PRIJALI TOTO NARIADENIE: OBSAH NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)............................................................. 10 HLAVA I Ciele a stratégia.......................................................................................................... 30 Kapitola I Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov.................................................................... 30 Kapitola II Poslanie, ciele, priority a konzistentnosť..................................................................... 33 HLAVA II Programovanie.......................................................................................................... 36 Kapitola I Obsah programovania................................................................................................ 36 Kapitola II Príprava, schválenie a úprava programov rozvoja vidieka........................................... 40 HLAVA III Podpora rozvoja vidieka.......................................................................................... 42 Kapitola I Opatrenia................................................................................................................... 42 Oddiel 1 Jednotlivé opatrenia...................................................................................................... 42 Oddiel 2 Leader......................................................................................................................... 66 Kapitola II Spoločné ustanovenia viacerých opatrení.................................................................... 68 Kapitola III Technická pomoc a vytváranie sietí........................................................................... 71 Kapitola IV Cena za inovačnú miestnu spoluprácu vo vidieckych oblastiach................................. 75 HLAVA IV EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva.......................................... 78 HLAVA V Finančné ustanovenia................................................................................................ 80 HLAVA VI Riadenie, kontrola a propagácia............................................................................... 85 HLAVA VII Monitorovanie a hodnotenie.................................................................................... 88 Kapitola I Všeobecné ustanovenia............................................................................................... 88 Oddiel 1 Zavedenie a ciele systému monitorovania a hodnotenia................................................... 88 Oddiel 2 Technické ustanovenia.................................................................................................. 88 Kapitola II Monitorovanie........................................................................................................... 89 Kapitola III Hodnotenie.............................................................................................................. 91 HLAVA VIII Ustanovenia týkajúce sa hospodárskej súťaže........................................................ 93 HLAVA IX Právomoci Komisie, spoločné ustanovenia, prechodné a záverečné ustanovenia........ 94 Kapitola I Právomoci Komisie.................................................................................................... 94 Kapitola II Spoločné ustanovenia................................................................................................ 95 Kapitola III Prechodné a záverečné ustanovenia.......................................................................... 95 PRÍLOHA I Sumy a miera podpory........................................................................................... 97 PRÍLOHA II Biofyzikálne kritériá na vymedzenie oblastí s prírodnými obmedzeniami................ 101 PRÍLOHA III Orientačný zoznam opatrení a operácií osobitného významu pre tematické čiastkové programy uvedené v článku 8.................................................................................................................................... 103 PRÍLOHA IV Podmienenosť ex ante rozvoja vidieka............................................................... 105 PRÍLOHA V Orientačný zoznam opatrení s významom pre jednu prioritu alebo viac priorít Únie pre rozvoj vidieka 112 HLAVA I Ciele a stratégia Kapitola I Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Článok 1 Rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa: (a) ustanovujú všeobecné pravidlá podpory Únie pre rozvoj vidieka financovanej z prostriedkov Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), ktorý bol zriadený nariadením (EÚ) č. HR/2012; (b) vymedzujú ciele, ku ktorým majú politika rozvoja vidieka a príslušné priority Únie pre rozvoj vidieka prispieť; (c) vymedzuje strategický kontext politiky rozvoja vidieka; (d) vymedzujú opatrenia politiky rozvoja vidieka; (e) ustanovujú pravidlá týkajúce sa programovania, budovania sietí, riadenia, monitorovania a hodnotenia na základe zodpovednosti, ktorú zdieľajú členské štáty a Komisia; (f) ustanovujú pravidlá na zabezpečenie koordinácie EPFRV s inými nástrojmi Únie. 2. Toto nariadenie dopĺňa ustanovenia časti dva nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012]. Článok 2 Vymedzenie pojmov 3. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (a) „programovanie“: proces organizácie, prijímania rozhodnutí a prideľovania finančných zdrojov vo viacerých fázach, určený na viacročné vykonávanie jednotnej akcie Únie a členských štátov s cieľom splniť priority Únie pre rozvoj vidieka; (b) „región“: územná jednotka, ktorá zodpovedá úrovni 1 alebo 2 nomenklatúry územných jednotiek na štatistické účely (úroveň NUTS 1 a 2) v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[23]; (c) „opatrenie“: súbor operácií, ktorými sa prispieva k jednej alebo viacerým prioritám Únie pre rozvoj vidieka; (d) „operácia“: projekt, skupina projektov, zmluva, dohovor alebo iná akcia, ktorý/-á bol/-a vybraný/á podľa kritérií príslušného programu rozvoja vidieka a vykonávaný/-á jedným alebo viacerými príjemcami, ktorými sa umožňuje splnenie jednej alebo viacerých priorít Únie pre rozvoj vidieka; (e) „príjemca“: fyzická alebo právnická osoba alebo iný subjekt, verejný alebo súkromný, ktorý zodpovedá za vykonávanie operácií alebo prijíma podporu; (f) „systém monitorovania a hodnotenia“: všeobecný prístup vyvinutý Komisiou a členskými štátmi, ktorým sa vymedzuje obmedzený počet spoločných ukazovateľov súvisiacich s východiskovou situáciou, finančným plnením, výstupmi, výsledkami a vplyvmi programov; (g) „stratégia miestneho rozvoja“: súdržný súbor operácií na splnenie miestnych cieľov a potrieb, ktorým sa prispieva k splneniu priorít Únie pre rozvoj vidieka a ktorý sa vykonáva v rámci partnerstva na vhodnej úrovni; (h) „miera podpory“: miera celkového verejného príspevku na operáciu; (i) „verejné výdavky“: akékoľvek verejné príspevky na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu štátu, regionálnych a miestnych orgánov a Únie, a všetky podobné výdavky. Akýkoľvek príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávnych subjektov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES[24], sa považuje za verejný príspevok; (j) „menej rozvinuté regióny“: regióny, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % priemerného HDP EÚ-27; (k) „mikropodniky, malé a stredné podniky“ (ďalej len „MSP“): mikropodniky, malé a stredné podniky, ako sa vymedzuje v odporúčaní Komisie 2003/361/ES[25]; (l) „transakčné náklady“: náklady spojené so záväzkom ale nie priamo viazané na jeho vykonanie, (m) „využívaná poľnohospodárska plocha“ (ďalej len „VPP“): využívaná poľnohospodárska oblasť v zmysle rozhodnutia Komisie 2000/115/ES z 24. novembra 1999[26]; (n) „hospodárske straty“: všetky dodatočné náklady, ktoré poľnohospodárovi vznikli v dôsledku ním prijatých mimoriadnych opatrení s cieľom znížiť dodávky na dotknutý trh, alebo každá výrazná strata produkcie, (o) „nepriaznivá poveternostná udalosť“: poveternostné podmienky ako mráz, búrky a krupobitie, ľad, prudký dážď alebo veľké sucho, ktoré možno porovnať s prírodnou katastrofou, (p) „choroby zvierat“: choroby uvedené v zozname chorôb zvierat vypracovanom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo v prílohe k rozhodnutiu Rady 90/424/EHS[27]; (q) „environmentálna nehoda“: špecifické znečistenie, kontaminácia alebo zhoršenie kvality životného prostredia, ktoré súvisí so špecifickou udalosťou a má obmedzený geografický rozsah. Nezahŕňa všeobecné environmentálne riziká, ktoré sa neviažu na špecifickú udalosť, ako sú napríklad zmena klímy alebo znečistenie atmosféry; (r) „prírodná katastrofa“: prirodzene sa vyskytujúca udalosť biotického alebo abiotického charakteru, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby a lesných štruktúr, prípadne spôsobujúca významnú ekonomickú škodu v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva; (s) „katastrofická udalosť“: nepredvídaná udalosť biotického alebo abiotického charakteru spôsobená ľudským konaním, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby a lesných štruktúr, v dôsledku čoho môže dôjsť k významným hospodárskym škodám v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva; (t) „krátky dodávateľský reťazec“: dodávateľský reťazec zahŕňajúci obmedzený počet hospodárskych subjektov, ktorí sa zaviazali spolupracovať a rozvíjať miestne hospodárstvo, a charakterizovaný úzkymi geografickými a sociálnymi väzbami medzi výrobcami a spotrebiteľmi, (u) „mladý poľnohospodár“: poľnohospodár, ktorý má v čase podania žiadosti menej ako 40 rokov, má primerané zručnosti a kompetencie potrebné na výkon zamestnania a prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ podniku; (v) „ukončená operácia“: operácia, ktorá sa fyzicky ukončila, alebo v plnej miere vykonala a v súvislosti s ktorou príjemcovia uhradili všetky súvisiace platby a príjemcom sa vyplatil príslušný verejný príspevok; (w) „tematické ciele“: tematické ciele vymedzené v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [CSF/2012][28]. (x) „spoločný strategický rámec“ (ďalej len „SSR“): spoločný strategický rámec uvedený v článku 10 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2010]. 4. Pokiaľ ide o vymedzenie pojmu mladý farmár ustanovené v odseku 1 písm. u), Komisia je v súlade s článkom 90 splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa podmienok, na základe ktorých sa právnická osoba môže považovať za „mladého poľnohospodára“ vrátane určenia obdobia odkladu na získanie zručností potrebných na výkon zamestnania (ďalej len „pracovné zručnosti“). Kapitola II Poslanie, ciele, priority a konzistentnosť Článok 3 Poslanie EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“), politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k územne a environmentálne vyváženejšiemu a inovatívnejšiemu poľnohospodárskemu sektoru Únie, ktorý je šetrnejší a odolnejší voči klíme. Článok 4 Ciele V celkovom rámci SPP podpora rozvoja vidieka prispieva k dosiahnutiu týchto cieľov: (1) konkurencieschopnosti poľnohospodárstva; (2) udržateľného riadenia prírodných zdrojov a opatrení v oblasti klímy; (3) vyváženého územného rozvoja vidieckych oblastí. Článok 5 Priority Únie v rámci rozvoja vidieka Na dosiahnutí cieľov rozvoja vidieka, ktoré prispievajú k stratégii Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, sa pracuje prostredníctvom týchto šiestich priorít Únie v rámci rozvoja vidieka, do ktorých sa transformujú príslušné tematické ciele SSR: (4) podpora prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti: (a) podpora inovácií a vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach, (b) posilnenie prepojenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva s výskumom a inováciami, (c) podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva; (5) posilnenie konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva a posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov so zameraním na tieto oblasti: (a) uľahčenie reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov s veľkými štrukturálnymi problémami, najmä poľnohospodárskych podnikov s nízkym stupňom účasti na trhu, poľnohospodárskych podnikov zameraných na trh v konkrétnych sektoroch a poľnohospodárskych podnikov, ktoré potrebujú poľnohospodársku diverzifikáciu, (b) uľahčenie generačnej výmeny v sektore poľnohospodárstva; (6) podpora organizácie potravinového reťazca a manažmentu rizika v poľnohospodárstve so zameraním na tieto oblasti: (a) lepšia integrácia primárnych výrobcov do potravinového reťazca pomocou systémov kvality, propagácie na miestnych trhoch a krátkych dodávateľských reťazcov, skupín výrobcov a medziodvetvových organizácií, (b) podpora manažmentu rizika poľnohospodárskych podnikov; (7) obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov závislých od poľnohospodárstva a lesného hospodárstva so zameraním na tieto oblasti: (a) obnova a zachovanie biologickej diverzity vrátane lokalít sústavy Natura 2000 a poľnohospodárskej činnosti s vysokou prírodnou hodnotou a stavu krajinných oblastí Európy, (b) zlepšenie vodného hospodárstva, (c) zlepšenie obhospodarovania pôdy; (8) propagácia účinného využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva so zameraním na tieto oblasti: (a) zvýšenie účinnosti využitia vody v poľnohospodárstve, (b) zvýšenie účinnosti využitia energie v poľnohospodárstve a pri spracovaní potravín, (c) uľahčenie dodávok a využitia obnoviteľných zdrojov energie, vedľajších produktov, odpadov, zvyškov a iných nepotravinových surovín na účely biohospodárstva, (d) zníženie emisií oxidu dusného a metánu z poľnohospodárstva, (e) podpora sekvestrácie oxidu uhličitého v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve; (9) podpora sociálnej inklúzie, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti: (a) uľahčenie diverzifikácie, zakladania nových malých podnikov a vytvárania pracovných miest, (b) podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach, (c) rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) vo vidieckych oblastiach. Všetky uvedené priority prispievajú k prierezovým cieľom, a to k inováciám, životnému prostrediu a zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene. Článok 6 Konzistentnosť 1. Medzi podporou z EPFRV a opatreniami financovanými z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu existuje súdržnosť. 2. Na operácie podporované v rámci organizácií spoločného trhu sa podľa tohto nariadenia neposkytuje žiadna podpora. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 90 s cieľom vymedziť výnimky z tohto pravidla. HLAVA II Programovanie Kapitola I Obsah programovania Článok 7 Programy rozvoja vidieka 1. EPFRV sa v členských štátoch využíva prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III, na dosiahnutie ktorých sa čerpá pomoc z EPFRV. 2. Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov. 3. Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov. Článok 8 Tematické čiastkové programy 1. Členské štáty môžu do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy prispievajúce k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a zamerané na riešenie osobitných potrieb identifikovaných najmä v súvislosti s: (a) mladými poľnohospodármi, (b) malými poľnohospodárskymi podnikmi uvedenými v článku 20 ods. 2 treťom pododseku, (c) horskými oblasťami uvedenými v článku 33 ods. 2, (d) krátkymi dodávateľskými reťazcami. Orientačný zoznam opatrení a druhov operácií osobitného významu pre každý tematický čiastkový program sa stanovuje v prílohe III. 2. Tematické čiastkové programy môžu riešiť aj osobitné potreby týkajúce sa reštrukturalizácie poľnohospodárskych sektorov s významným vplyvom na rozvoj konkrétnej vidieckej oblasti. 3. Miera podpory stanovená v prílohe I sa môže zvýšiť o 10 percentuálnych bodov v prípade operácií podporovaných v rámci tematických čiastkových programov týkajúcich sa malých poľnohospodárskych podnikov a krátkych dodávateľských reťazcov. V prípade mladých poľnohospodárov a horských oblastí sa maximálna miera podpory môže zvýšiť v súlade s prílohou I. Maximálna kombinovaná miera podpory však nesmie prekročiť 90 %. Článok 9 Obsah programov rozvoja vidieka 1. Okrem prvkov uvedených v článku 24 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] každý program rozvoja vidieka zahŕňa: (a) hodnotenie ex ante uvedené v článku 48 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012]; (b) analýzu situácie z hľadiska silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb (ďalej len „SWOT“) a identifikáciu potrieb, ktoré sa musia riešiť v zemepisnej oblasti, na ktorú sa program vzťahuje, a ak je vhodné, na ktorú sa vzťahujú tematické čiastkové programy uvedené v článku 8. Štruktúra analýzy vychádza z priorít Únie pre rozvoj vidieka. V rámci všetkých priorít Únie pre rozvoj vidieka sa posudzujú osobitné potreby týkajúce sa životného prostredia, inovácií, zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene s cieľom identifikovať príslušné reakcie v týchto dvoch oblastiach na úrovni každej priority; (c) opis stratégie zahŕňajúcej stanovenie cieľov pre každú oblasť, na ktorú sa priority Únie pre rozvoj vidieka zahrnuté do programu zameriavajú, na základe spoločných ukazovateľov uvedených v článku 76, ktoré sa majú vymedziť ako súčasť systému monitorovania a hodnotenia uvedeného v článku 74, a výber opatrení na základe dobrej intervenčnej logiky programu vrátane posúdenia očakávaného prínosu opatrení vybraných na dosiahnutie cieľov. V programe rozvoja vidieka sa preukazuje, že: i) v súvislosti s prioritami Únie pre rozvoj vidieka zahrnutými do programu sú doň zahrnuté príslušné kombinácie opatrení logicky vyplývajúce z hodnotenia ex ante uvedeného v písmene a) a analýzy uvedenej v písmene b), ii) pridelenie finančných prostriedkov na opatrenia programu je vyvážené a primerané na dosiahnutie stanovených cieľov, iii) osobitné potreby spojené s konkrétnymi podmienkami na regionálnej alebo subregionálnej úrovni sa zohľadňujú a konkrétne sa riešia prostredníctvom primerane navrhnutých kombinácií opatrení alebo tematických čiastkových programov, iv) do programu je integrovaný vhodný prístup k inováciám, životnému prostrediu vrátane osobitných potrieb lokalít sústavy Natura 2000 a k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene, v) na zjednodušenie vykonávania programu sa plánuje primeraná akcia, vi) sa prijali opatrenia s cieľom zabezpečiť dostupnosť dostatočnej poradenskej kapacity na poradenstvo o regulačných požiadavkách a všetkých hľadiskách spojených s udržateľným riadením v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, ako aj o opatreniach v oblasti klímy, vii) sa plánujú iniciatívy na zvýšenie informovanosti a podnietenie inovačných akcií a vytvorenie operačných skupín EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva, viii) sa vymedzil vhodný prístup, ktorým sa stanovili zásady určenia kritérií výberu projektov a stratégií miestneho rozvoja a ktorým sa zohľadňujú príslušné ciele. V tejto súvislosti môžu členské štáty stanoviť prioritu alebo vyššiu mieru podpory pre operácie vykonávané kolektívne skupinami poľnohospodárov, (d) posúdenie podmienenosti ex ante a, ak sa vyžaduje, opatrení uvedených v článku 17 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] a míľnikov stanovených na účely článku 19 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012], (e) opis každého vybraného opatrenia, (f) vo vzťahu k miestnemu rozvoju osobitný opis mechanizmov koordinácie stratégií miestneho rozvoja, spolupráce na opatreniach uvedených v článku 36, základných služieb opatrení a obnovy dedín vo vidieckych oblastiach uvedených v článku 21 a podpory nepoľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach v rámci opatrenia rozvoj poľnohospodárskych podnikov a obchodu vo vidieckych oblastiach uvedeného v článku 20, (g) opis prístupu k inováciám so zreteľom na rozšírenie produktivity a udržateľného riadenia zdrojov a vzhľadom na prínos k dosiahnutiu cieľov EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v článku 61, (h) analýzu potrieb týkajúcich sa požiadaviek na monitorovanie a hodnotenie a plán hodnotenia uvedený v článku 49 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012]. Členské štáty poskytnú dostatočné zdroje a činnosti budovania kapacít na riešenie identifikovaných potrieb, (i) plán financovania pozostávajúci z: i) tabuľky, v ktorej sa v súlade s článkom 64 ods. 4 uvádza celkový príspevok EPFRV plánovaný na každý rok. Ak je uplatniteľné, v tejto tabuľke sa v rámci celkového príspevku EPFRV samostatne uvádzajú rozpočtové prostriedky poskytnuté menej rozvinutým regiónom a finančné prostriedky presunuté do EPFRV v rámci uplatňovania článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. DP/2012. Plánovaný ročný príspevok EPFRV musí byť zlučiteľný s viacročným finančným rámcom, ii) tabuľky, v ktorej sa pre každé opatrenie uvádza druh operácie s osobitnou mierou príspevku EPFRV a technickej pomoci, celkový plánovaný príspevok Únie a uplatniteľná miera príspevku EPFRV. Ak je uplatniteľné, v tejto tabuľke sa samostatne uvádza miera príspevku EPFRV pre menej rozvinuté regióny a pre iné regióny; (j) plán ukazovateľov, ktorý pre každú prioritu Únie pre rozvoj vidieka zahrnutú do programu pozostáva z cieľových ukazovateľov a vybraných opatrení s plánovanými výstupmi a plánovanými výdavkami, rozdelenými na verejné a súkromné, (k) ak je uplatniteľné, tabuľku o dodatočnom národnom financovaní podľa opatrení v súlade s článkom 89, (l) prvky potrebné na posúdenie podľa článku 89 a ak je uplatniteľné, zoznam systémov pomoci, na ktoré sa vzťahuje článok 88 ods. 1 a ktoré sa majú použiť na vykonávanie programov, (m) informácie o doplnkovosti s opatreniami financovanými inými nástrojmi spoločnej poľnohospodárskej politiky, prostredníctvom politiky súdržnosti alebo EMFF, (n) vykonávacie ustanovenia programu vrátane: i) určenia všetkých orgánov uvedených v článku 72 ods. 2 členským štátom a pre informáciu súhrnného opisu štruktúry riadenia a kontroly, ii) opisu postupov monitorovania a hodnotenia, ako aj zloženia monitorovacieho výboru, iii) ustanovení, ktoré zabezpečia, že sa program propaguje, aj prostredníctvom národnej vidieckej siete uvedenej v článku 55, (o) určenie partnerov uvedených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] a výsledky konzultácií s partnermi, (p) ak je uplatniteľné, hlavné prvky akčného plánu a štruktúry národnej vidieckej siete uvedenej v článku 55 ods. 3 a ustanovenia o jej riadenia, ktoré by tvorili základ jej ročných akčných plánov. 2. Ak program rozvoja vidieka obsahuje tematické čiastkové programy, každý čiastkový program obsahuje: (a) osobitnú analýzu situácie z hľadiska SWOT a identifikáciu potrieb, ktoré musí čiastkový program riešiť, (b) osobitné ciele na úrovni čiastkového programu a výber opatrení na základe dôsledného vymedzenia intervenčnej logiky čiastkového programu vrátane posúdenia očakávaného prínosu opatrení vybraných na dosiahnutie cieľov, (c) samostatný konkrétny plán ukazovateľov s plánovanými výstupmi a plánovanými výdavkami, rozdelenými na verejné a súkromné. 3. Komisia vykonávacími aktmi stanoví pravidlá prezentácie prvkov opísaných v odsekoch 1 a 2 v programoch rozvoja vidieka. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúma