Emisie z fluórovaných skleníkových plynov spôsobujú otepľovanie klímy. Predchádzanie týmto emisiám predstavuje významný príspevok k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti klímy uvedených v Európskej zelenej dohode a k dodržiavaniu našich záväzkov vyplývajúcich z Parížskej dohody o zmene klímy a Montrealského protokolu o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu, v ktorých sa upravujú fluórované skleníkové plyny. Nákladovo efektívnym opatrením na úrovni EÚ týkajúcim sa fluórovaných skleníkových plynov sa členské štáty podporia pri dosahovaní ich vnútroštátneho cieľa v oblasti skleníkových plynov, ktorý vyplýva z nariadenia o spoločnom úsilí.

Nariadenie (EÚ) č. 517/2014 o fluórovaných skleníkových plynoch predstavuje hlavný nástroj EÚ na zabránenie emisiám fluórovaných skleníkových plynov a dodržiavanie Montrealského protokolu. Fluórované skleníkové plyny sú syntetické chemické látky, ktoré sa používajú na najrôznejšie účely, napr. ako chladivá v chladiacich zariadeniach a klimatizáciách alebo v tepelných čerpadlách, v chemickej výrobe, ako hnacie plyny v sprejoch na astmu alebo ako izolačné materiály v elektrických prenosových zariadeniach alebo v penách použitých v budovách. Emisie sa vyskytujú pri výrobe plynov, používaní plynov vo výrobkoch alebo zariadeniach alebo pri zneškodňovaní zariadení.

Z hodnotenia vyplynulo, že nariadením o fluórovaných skleníkových plynoch sa podstatne znižujú emisie a že toto nariadenie funguje pomerne dobre. V nariadení sa však vyžadujú väčšie ambície, pokiaľ ide o posilnený cieľ EÚ v oblasti klímy na rok 2030 a cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050. Na základe súčasných pravidiel okrem toho nemožno zaručiť dlhodobé dodržiavanie Montrealského protokolu. Takisto existujú určité výzvy v oblasti vykonávania vrátane potreby zastavenia nezákonných činností, ako aj určité nedostatky a neefektívnosť pri monitorovaní. V preskúmaní sa uvádza aj možnosť posilnenia jednoznačnosti a súdržnosti nariadenia s ostatnými politikami.

Komisia na základe tohto posúdenia vplyvu navrhne revíziu nariadenia. Navrhli sa tri balíky možností s cieľom riešiť identifikované problémy v rôznom rozsahu. Možnosť 1 pozostáva z opatrení, ktorými sa zabezpečuje súlad s Montrealským protokolom, a jej cieľom je predstaviť ďalšie úspory emisií a zlepšenia, ktoré možno realizovať pri pomerne nízkych nákladoch a s malým úsilím. Možnosť 2 navyše zahŕňa opatrenia, ktorými sa ďalej znižujú emisie a zabezpečuje sa komplexnejšie monitorovanie a kontrola, ktoré sú spojené s miernymi nákladmi. Možnosť 3 obsahuje všetky opatrenia považované za užitočné a technicky uskutočniteľné vrátane tých, ktoré môžu predstavovať vysoké náklady alebo v prípade ktorých je potrebné vynaložiť veľké úsilie.

Uprednostňovanú kombináciu opatrení predstavuje možnosť 2. Prvý balík možností sa v súčasnom politickom kontexte javí ako nedostatočný, keďže ani napriek odstráneniu kvantitatívne významnej výnimky zo systému kvót do roku 2050 neprinesie v porovnaní so základným scenárom väčšiu úsporu emisií, a tretí balík možností sa javí ako príliš nákladný v porovnaní s prínosmi, ktoré by znamenal, t. j. mal by za následok veľmi veľké zaťaženie niekoľkých pododvetví a v porovnaní s možnosťou 2 by priniesol len malé ďalšie úspory emisií.

V porovnaní so súčasnosťou sa bude každoročne až do roku 2050 prostredníctvom možnosti 2 ďalej obmedzovať výška kvóty dostupnej na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh, pričom výrobcovia a dovozcovia z EÚ budú musieť začať platiť za svoje nároky na kvótu. Na viacero druhov nových zariadení (napr. na klimatizácie a rozvádzače) sa takisto začnú vzťahovať zákazy fluórovaných skleníkových plynov a rozšíria sa opatrenia na predchádzanie ich emisiám. Prostredníctvom možnosti 2 sa zosúladí nariadenie s Montrealským protokolom, a to tak, že sa odstránia niektoré výnimky, zavedie sa samostatné postupné ukončovanie výroby a spotreby fluórovaných uhľovodíkov a od roku 2028 sa ukončí obchod s nezmluvnými stranami. Okrem toho sa zavedú osobitné požiadavky kladené na colné postupy a hospodárske subjekty s cieľom predchádzať nezákonným činnostiam a obslužný personál zariadení získa všeobecnejšiu odbornú prípravu v oblasti alternatívnych technológií. A napokon, činnosti monitorovania, ako aj nahlasovania zo strany podnikov budú celistvejšie a účelové.

Možnosťou 2 sa do roku 2030 ušetria emisie v objeme až 40 Mt ekvivalentu CO2 a do roku 2050 až 310 Mt ekvivalentu CO2, a to popri objeme dosiahnutom podľa súčasného nariadenia (t. j. úspory v objeme 430 a 1 990 Mt ekvivalentu CO2). Hoci sa niektorým používateľom zariadení zvýšia v dôsledku prísnejších limitov na kvóty ceny za fluórované uhľovodíky, celkovo možnosť 2 používateľom zariadení z dlhodobého hľadiska vďaka úsporám energie prinesie úspory nákladov. Pre priemysel, členské štáty a Komisiu bude znamenať mierne zvýšenie administratívnych nákladov, a to najmä v prípade opatrení na zosúladenie s medzinárodnými pravidlami a na dosiahnutie lepších kontrol.

V reakcii na plynovú krízu, ktorá vypukla v dôsledku nedávnych geopolitických udalostí, Komisia navrhla zrýchliť zavádzanie tepelných čerpadiel. Hoci je dôležité zvýšiť energetickú efektívnosť a obmedziť priame emisie fluórovaných skleníkových plynov z tepelných čerpadiel, systém kvót podľa možnosti 2 poskytuje dostatočné rozpätie na takýto vyšší rast aj vtedy, ak sa bude počítať s mierne pomalším prechodom z malých tepelných čerpadiel na alternatívy šetrné ku klíme.

Postupné ukončovanie používania sa preto javí ako súdržné s cieľmi v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj s ohľadom na výrazne vyšší rast na trhu s tepelnými čerpadlami potrebný vzhľadom na súčasnú plynovú energetickú krízu a z toho vyplývajúceho mierne pomalšieho prechodu z malých tepelných čerpadiel na alternatívy šetrné ku klíme.

Uskutočnili sa rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami, ktoré sa zhodli na tom, že nariadenie treba preskúmať teraz a že toto preskúmanie by malo vychádzať z existujúcich opatrení. Priemysel, členské štáty a mimovládne organizácie vo všeobecnosti podporujú opatrenia na riešenie výziev v oblasti vykonávania a dodržiavania Montrealského protokolu. Pokiaľ ide o úroveň ambícií v prípade postupného ukončovania výroby a spotreby HFC a zákazov HFC, najmä v súvislosti s používaním fluórovaných skleníkových plynov v tepelných čerpadlách, niektoré zainteresované strany z priemyslu sa domnievajú, že súčasné nariadenie je dostatočne ambiciózne, zatiaľ čo inovátori a výrobcovia technológií šetrných ku klíme presadzujú silnejšie politické stimuly na uvádzanie svojich riešení na trh. Druhú uvedenú možnosť podporujú aj MVO a mnohé príslušné orgány. Toto sa prejavuje v troch skúmaných možnostiach.