Prierezová politika Komisie týkajúca sa lepšej právnej regulácie, ktorú by mali dopĺňať podobné snahy členských štátov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, prispieva k lepšej právnej úprave a lepším výsledkom pre spoločnosť. Vysokokvalitné právne predpisy podnikom prinášajú potrebnú istotu na to, aby mohli prosperovať.

Vytváranie pracovných miest a rast prostredníctvom inovácie a investícii je od istého času ústredným prvkom kľúčových iniciatív Komisie, a to vrátane investičného plánu, stratégie jednotného trhu, únie kapitálových trhov, stratégie digitálneho jednotného trhu a nového programu v oblasti zručností pre Európu. Zavedenie energetickej únie s ambicióznou, výhľadovou politikou v oblasti klímy a akčného plánu pre obehové hospodárstvo, ako aj vedúca pozícia pri realizácii cieľov trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 takisto posilňujú konkurencieschopnosť a udržateľný rast. Program Horizont 2020 a európske štrukturálne a investičné fondy zohrávajú významnú úlohu, pokiaľ ide o stimuláciu inovácií v priemysle, a Komisia spolupracuje s členskými štátmi v rámci európskeho semestra na vykonávaní národných reforiem zameraných na podporu zamestnanosti, rastu a investícií. V diskusnom dokumente o budúcnosti financií EÚ sa poznamenalo, že rozpočet EÚ by mal aj naďalej posilňovať európske hospodárstvo a zvyšovať jeho odolnosť.

Transformácia priemyslu poskytuje obrovské príležitosti, ale na to, aby sme ich mohli využiť, budeme musieť výrazne investovať do vyspelých výrobných technológií, zručností a talentov ľudí, ako aj nehmatateľných aktív, akými sú výskum a inovácia. Zrýchlená transformácia si zároveň vyžaduje lepšie fungujúci jednotný trh. V situácii, keď vývoj závisí od technológií, môže moderná priemyselná politika revitalizovať regióny EÚ a vybudovať odolnosť pri prispôsobovaní sa meniacemu svetového prostrediu.

Preto potrebujeme posilniť schopnosť nášho priemyslu neustále sa prispôsobovať a inovovať, a to uľahčením investícií do nových technológií a proaktívnym prístupom k zmenám, ktoré prináša zvýšená digitalizácia a prechod na nízkouhlíkové a výraznejšie obehové hospodárstvo. Spoločnosti však musia prispieť svojim dielom a zmodernizovať svoju technologickú základňu, zabezpečiť svoje obchodné modely tak, aby obstáli v budúcnosti, internalizovať zásady udržateľného rozvoja a proaktívne pristupovať k inovácii.

Komisia navrhla v posledných dvoch rokoch viacero opatrení, ktoré Európe a jej podnikom umožnia využívať prínosy jednotného trhu. Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo stimuluje vyvážený rozvoj kolaboratívnych obchodných modelov, ktoré majú zároveň významný potenciál podporovať efektívne využívanie zdrojov v hospodárstve. Modernizácia systému normalizácie pomôže vypracovávať včas a v závislosti od dopytu trhu normy, ktoré by našim priemyselným odvetviam umožnili využívať príležitosti vo vznikajúcich trhových segmentoch. Tohtoročným súborom opatrení týkajúcim sa služieb sa riešia neprimerané regulačné prekážky, uľahčuje sa mobilita odborníkov a zefektívňujú sa postupy, ktoré musia dodržiavať poskytovatelia služieb pri rozširovaní svojich činností do iných krajín EÚ. Najnovšie bol prijatý balík opatrení týkajúci sa dodržiavania predpisov, ktorý kladie veľký dôraz na posilňovanie pravidiel jednotného trhu a pomoc občanom a podnikom zhmotniť jednotný trh ako hmatateľnú realitu v praxi.

Preto by sme mali posilniť úspešnú spoluprácu, ktorú sme nadviazali na prvom Dni európskeho priemyslu a ktorá by sa mala stať pravidelnou a štruktúrovanou súčasťou nášho úsilia.

Teraz nastal čas zhodnotiť dosiahnutý pokrok a riešiť pretrvávajúce nedostatky. Ako vyplýva z uznesenia Európskeho parlamentu z 5. júla 2017 a zo záverov Európskej rady z 15. decembra 2016 a 23. júna 2017, ako aj z obrovského záujmu a podpory širšej komunity zainteresovaných strán, existuje rozsiahly konsenzus o potrebe holistickej a výhľadovej vízie pre európsky priemysel do budúcnosti. To nám umožní lepšie spolupracovať na základe desiatich politických priorít Komisie v záujme posilnenia priemyselnej základne Európy.

Európa je globálnym lídrom v mnohých výrobných odvetviach a jej spoločnosti často zaujímajú popredné miesto, pokiaľ ide o digitalizáciu a automatizáciu v kľúčových priemyselných odvetviach. Úloha Európy v dátovom hospodárstve a hospodárstve založenom na platformách je obmedzená a MSP zavádzajú digitálne technológie len v obmedzenej miere. Len pätina spoločností v EÚ sa vyznačuje vysokou mierou digitalizácie. Spoločnosti musia prispieť svojim dielom a byť ochotné znášať počiatočné investície do digitálnych technológií a následne vedieť využiť nárast produktivity a výhody v oblasti inovácií, ktoré ponúkajú. Obchodné modely a postupy sa môžu zmeniť, manažéri a pracovníci budú možno musieť získať nové zručnosti a tempo transformácie sa môže zrýchliť. Vyhnutie sa digitalizácii však takisto prinesie zmeny pravdepodobne v podobe straty konkurencieschopnosti, podielu na trhu a v konečnom dôsledku aj pracovných miest, čo v najhoršom prípade môže ohroziť existenciu samotného podniku.

To je dôvod, prečo sa v komplexnej stratégii pre digitalizáciu európskeho priemyslu kladie silný dôraz na širšiu digitalizáciu priemyslu. V rámci európskej platformy vnútroštátnych iniciatív v oblasti digitalizácie spustenej v marci sa zaviedol európsky koordinačný rámec a dochádza k stimulácii digitalizácie politík vo všetkých členských štátoch. Komisia zároveň investuje do zavádzania centier digitálnych inovácií a iných technologických centier, ktoré by podnikom EÚ ponúkli koordinovanejšie a lepšie podporné služby. To by pomohlo osloviť tie spoločnosti, ktoré sa zatiaľ nezapojili do digitálnej transformácie.

Digitálne priemyselné platformy (napr. priemyselný internet a platformy priemyselných údajov) pomôžu spojiť rôzne technológie a aplikácie, čo bude uľahčovať vývoj nových výrobkov, procesov, a najmä nových modelov podnikania a služieb. Komisia spúšťa osobitné výzvy na podporu ich vývoja vo viacerých oblastiach, ako sú napr. automatizácia a spolupráca vo výrobe, presné poľnohospodárstvo a energetika.

Digitalizácia priemyslu a modernizácia verejných služieb sa podnecuje prostredníctvom mnohých ďalších iniciatív v rámci stratégie digitálneho jednotného trhu, a to aj prostredníctvom opatrení v oblasti normalizácie IKT, verejnej správy, vysokorýchlostného pripojenia (vrátane 5G) a internetu vecí. Z hodnotenia tejto stratégie v polovici trvania však vyplýva, že Európa potrebuje ísť ďalej. Komisia v rámci tohto mandátu predloží niekoľko ďalších ambicióznych iniciatív, ktoré európskemu priemyslu umožnia vybudovať digitálny jednotný trh, ktorý potrebuje. V rámci týchto iniciatív sa riešia otázky ako napr. rozvoj dátového hospodárstva, umelá inteligencia a vysokovýkonná výpočtová technika, ktoré majú zásadný význam pre inteligentné priemyselné ekosystémy a aplikácie využívajúce veľké dáta.

Komplexný súbor opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorý bol dnes prijatý, významne prispieva k boju proti kybernetickým hrozbám a ďalej umocňuje silné stránky Európy v oblasti bezpečnosti údajov a ochrany údajov. Rozvoj priemyselných kompetencií sa bude podporovať najmä prostredníctvom iniciatívy na zriadenie odbornej siete v oblasti kybernetickej bezpečnosti s európskym strediskom pre výskum a kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti. To zároveň ďalej podnieti snahy EÚ stať sa svetovým lídrom vo vývoji digitálnych technológií ďalšej generácie. Iniciatíva zameraná na voľný tok údajov podporí európske dátové hospodárstvo vďaka lepším a konkurencieschopnejším službám v oblasti údajov.

Najmodernejšia digitálna infraštruktúra a využívanie vhodných zdrojov spektra sú takisto zásadne dôležité na účely vývoja prelomových digitálnych inovácií ako napr. aditívna výroba alebo automatizovaná jazda, ako aj na účely postupného zavádzania digitalizácie do všetkých oblastí našich hospodárstiev a pre potreby občanov. EÚ a jej členské štáty musia vytvoriť správne rámcové podmienky na vývoj takýchto infraštruktúr. Okrem toho Európsky fond pre strategické investície, ktorý plánuje poskytnúť finančné prostriedky na projekty vo výške viac ako 20 miliárd EUR, je už dôležitým katalyzátorom pre investície do digitálnej infraštruktúry. Výrazné investície do kľúčových digitálnych technológií budúcnosti sa uskutočňujú aj v rámci programu horizont 2020, Nástroja na prepájanie Európy a európskych štrukturálnych a investičných fondov.

Prepojenosť ďalšej generácie – najmä 5G – je základom, na ktorom sa vybudujú budúce obchodné modely. K autonómnym vozidlám, internetu vecí a mnohým ďalším aplikáciám, od ktorých bude závisieť sila priemyslu v budúcnosti, sa jednoducho nemožno dopracovať bez rýchlejšieho a plynulého internetu. Snahy o urýchlené zavedenie 5G sú obdivuhodné, ale rovnako skvelé sú aj potenciálne prínosy, ktoré môžu európskemu priemyslu zabezpečiť výhodu prvenstva a globálnu konkurenčnú výhodu.

5.Využívanie vedúceho postavenia Európy v nízkouhlíkovom a obehovom hospodárstve

EÚ sa usiluje o udržateľný rozvoj prierezovým prístupom a je proaktívnym činiteľom pri vykonávaní Parížskej dohody o opatreniach v oblasti klímy a programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030. Stojí na čele globálnych snách o prechod na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo. Európa musí teraz ťažiť z tohto vedúceho postavenia vo všetkých odvetviach a riešiť problematiku narastajúcej celosvetovej konkurencie v oblasti ekologickej výroby a technológií založených na čistej energii.

Transformácia našich spoločností smerom k udržateľnejším obchodným modelom, ktoré efektívnejšie využívajú zdroje, nielenže pomáha chrániť životné prostredie, ale zabezpečuje aj konkurenčnú výhodu vďaka významným úsporám nákladov. Môže priniesť nové pracovné miesta a príležitosti pre pracovníkov a podnikateľov. V decembri 2017 Komisia predloží nový súbor opatrení týkajúcich sa obehového hospodárstva. Jeho súčasťou bude stratégia týkajúca sa prechodu na hospodárstvo založené na obehu plastov v Európe, a to aj prostredníctvom podpory inovácií a investícií. Výraznejší rozvoj biohospodárstva môže takisto pomôcť EÚ urýchliť pokrok na ceste k obehovému a nízkouhlíkovému hospodárstvu, vďaka ktorému sa zlepší výroba obnoviteľných biologických zdrojov a ich premena na bioprodukty a bioenergiu. Keďže spoločnosti EÚ sa čoraz viac integrujú do globálnych dodávateľských reťazcov, nemožno sa o tento prechod na obehové hospodárstvo usilovať v izolácii. Vzhľadom na strategický význam surovín pre výrobné odvetvie EÚ , Komisia zavádza širokú škálu opatrení v rámci iniciatívy EÚ v oblasti surovín a bude sa naďalej pričiňovať o to, aby boli k dispozícii ich bezpečné, udržateľné a cenovo dostupné dodávky. Určité suroviny sú obzvlášť kritické, pretože majú veľký hospodársky význam a sú vysokorizikové z hľadiska dostupnosti. Súbežne s touto stratégiou Komisia predkladá zrevidovaný zoznam kritických surovín pre EÚ.

Komisia už predložila väčšinu návrhov právnych predpisov na vykonanie rámcovej stratégie pre energetickú úniu a Parížskej dohody a teraz sa zameriava na realizáciu konkrétnych opatrení na urýchlenie ich vykonania. Hoci Parížska dohoda predstavuje zásadný zvrat z globálneho hľadiska, úsilie vynakladané na úrovni jednotlivých krajín sa líši. Ak však budú pretrvávať nerovnaké podmienky, ohrozeným odvetviam sa budú prideľovať bezplatné kvóty v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami. Politika EÚ v oblasti klímy takisto ponúka nástroje na priamu podporu nízkouhlíkových inovácií v priemysle. Z programu Rezerva pre nových účastníkov (NER300) sa pridelilo 2,1 miliardy EUR na 39 vysokoinovatívnych projektov. Predpokladá sa, že v období po roku 2020 sa kvóty podľa systému EÚ na obchodovanie s emisiami vyčlenia na vytvorenie Inovačného fondu, z ktorého by sa mali podporovať rozsiahle demonštračné činnosti týkajúce sa vysokoinovatívnych nízkouhlíkových technológií pre energeticky náročné priemyselné odvetvia, energiu z obnoviteľných zdrojov a zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého. Z Modernizačného fondu sa bude podporovať modernizácia odvetvia energetiky v desiatich členských štátoch s najnižšími príjmami.

V rámci súboru opatrení pre oblasť čistej energie prijatého v novembri minulého roka Komisia navrhla nový rámec na urýchlenie a konsolidáciu transformácie energetiky v rámci hospodárstva EÚ, ktorým sa má zároveň zabezpečiť vedúce postavenie EÚ a konkurencieschopnosť nášho hospodárstva. Tento súbor opatrení povedie k vyššej konkurencieschopnosti na maloobchodnom trhu s elektrickou energiou, ktorý sa zároveň otvorí novým službám a obchodným modelom. Týmto súborom opatrení sa zároveň zavádza rámec na podporu prechodu na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo prostredníctvom konkrétnych a krátkodobých opatrení, ktoré by mali prispieť k dosiahnutiu hmatateľných výsledkov v prospech priemyslu, regiónov, miest, pracovníkov a občanov EÚ. S cieľom podnietiť urýchlenie zavádzania inovácií na trhu na celom svete EÚ zorganizuje v roku 2018 v spolupráci so severskými krajinami významný svetový samit – Misia v oblasti inovácie a ministerské zasadnutie v oblasti čistej energie – s prísľubmi účasti od medzinárodných partnerov, ktorí predstavujú 85 – 90 % svetových investorov do čistej energie.

Silný dôraz sa musí klásť aj na nízkoemisnú mobilitu. V nadväznosti na Európsku stratégiu pre nízkoemisnú mobilitu z roku 2016 a súbor opatrení v oblasti mobility z jari 2017 Komisia v jeseni predloží nové návrhy, ktoré majú prispieť k tomuto cieľu, vrátane sprísnených noriem pre oxid uhličitý po rokoch 2020/2021 v prípade osobných motorových vozidiel a dodávok a akčný plán infraštruktúry pre alternatívne palivá na podporu zavádzania základnej infraštruktúry nabíjacích staníc v EÚ.

Aby si EÚ udržala konkurencieschopnosť v tejto oblasti, bude potrebné doplniť chýbajúce prepojenia v príslušných hodnotových reťazcoch. Z tohto dôvodu majú zásadný význam investície do batérií. S cieľom naštartovať iniciatívy priemyselného odvetvia na vytvorenie úplného hodnotového reťazca batérií v EÚ pre mobilné, ako aj stacionárne zariadenia Komisia zorganizuje stretnutie zainteresovaných strán, aby pomohla optimalizovať možnú intervenciu zo strany verejnosti. Následne sa v prvej polovici roka 2018 predloží návrh týkajúci sa noriem pre oxid uhličitý v prípade nákladných vozidiel, autobusov a autokarov (ťažké úžitkové vozidlá).

ØModerný a konkurencieschopný automobilový priemysel má zásadný význam pre hospodárstvo EÚ, ktoré je čoraz viac závislé od automatizácie, digitalizácie a od správania, ktoré v maximálnej miere rešpektuje životné prostredie. Cieľom je zabezpečiť, aby sa v Európe nachádzali riešenia a vyvíjali, ponúkali a vyrábali zariadenia a vozidlá v prospech nízkoemisnej a prepojenej mobility a aby sme mali najmodernejšiu infraštruktúru na ich podporu. Európsky automobilový priemysel sa na tento účel bude musieť rýchlo a významným spôsobom zmeniť, aby si zachoval konkurencieschopnosť a mohol prosperovať na svetových trhoch. Výzvy odhalené v škandále Dieselgate sú zároveň príležitosťami: Aby si automobilový priemysel EÚ opätovne získal dôveru, musí uznať význam prechodu na udržateľnejšie technológie a nové obchodné modely. Elektrické nabíjacie stanice sa postupne zavádzajú v celej Európe a verejné orgány a súkromný sektor spájajú sily v záujme modernizácie európskych kapacít v oblasti batériových technológií. Európsky automobilový priemysel musí na túto výzvu reagovať, zintenzívniť svoje úsilie a urýchliť prechod na elektrické alebo iné nízkoemisné technológie. Ak sa Európa chopí tejto príležitosti, prinesie to udržateľné pracovné miesta a zlepší život ľudí v jej regiónoch a komunitách.

Komisia v kontexte únie kapitálových trhov okrem toho pripravuje stratégiu pre udržateľné financovanie, aby sa dali lepšie riadiť toky súkromného kapitálu do udržateľnejších investícií. Lepšie rozlišovanie medzi udržateľnými a inými investíciami bude mať zásadný význam z hľadiska zohľadňovania širších rizík a navrátnosti v rámci dlhodobých investičných rozhodnutí a posilní dôveru v realizáciu, zverejňovanie a označovanie projektov.

6.Investície do priemyslu budúcnosti

Investície do infraštruktúry a nových technológií pochádzajúce z EÚ alebo z krajín mimo nej sú základným predpokladom na to, aby náš priemysel mohol byť v popredí priemyselnej transformácie. Hoci všeobecné úrovne investícií postupne stúpajú, investície do inovácií a iných nehmotných aktív zostávajú na nižšej úrovni než u iných konkurentov. Európa potrebuje stimulovať viac kapitálových investícií, uľahčiť zavádzanie sľubných inovácií a zabezpečiť vhodné prostredie pre rast dynamických MSP.

V rámci tzv. Junckerovho plánu – Investičného plánu pre Európu – ktorý bol spustený v novembri 2014, bol zriadený Európsky fond pre strategické investície, z ktorého sa podporujú strategické projekty na celom kontinente, čo prispieva k stieraniu rozdielov na úrovni investícií. Vďaka tomuto plánu došlo k získaniu významných súkromných investícií do projektov digitálnej infraštruktúry, energetiky, výskumu, dopravy či vývoja a inovácií, čo poskytlo významné finančné prostriedky do hospodárstva a podporilo nedávne oživenie investícií. Skupina Európskej investičnej banky vyvinula okrem toho kapitálové investície, ktoré sú obzvlášť dôležité pre inovatívne spoločnosti v ich počiatočnej fáze.