Návrh rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) /* KOM/2008/0583 v konečnom znení - COD 2008/0185 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.9.2008 KOM(2008) 583 v konečnom znení 2008/0185(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU | 1100 | Dôvody a ciele návrhu V súčasnosti občania Európy môžu slobodne pracovať a premiestňovať sa v rámci Únie a podnikateľské subjekty môžu voľne obchodovať a vykonávať svoju obchodnú činnosť na celom území Únie. Pritom musia často udržiavať vzájomnú súčinnosť s orgánmi verejnej správy členských štátov, čo v čoraz väčšej miere robia elektronicky. S cieľom zjednodušiť vzájomnú elektronickú súčinnosť s občanmi a podnikateľskými subjektmi členské štáty postupne pretransformovali svoje orgány verejnej správy tým, že zlepšili ich pracovné postupy a spôsob vykonávania vzájomnej súčinnosti s občanmi a podnikateľskými subjektmi, čím značne znížili administratívne zaťaženie a náklady pri súčasnom zvýšení účinnosti a výkonnosti verejnoprospešných služieb. Existuje však vysoké riziko, že z tejto transformácie vzniknú elektronické bariéry („e-bariéry“) v dôsledku jej vnútroštátneho rozmeru a pre nedostatok interoperability na európskej úrovni, takže občania a podnikateľské subjekty nebudú schopné vykonávať vzájomnú elektronickú súčinnosť s vnútroštátnymi orgánmi verejnej správy okrem svojich vlastných s rovnakou ľahkosťou ako miestni občania a miestne podnikateľské subjekty. To by mohlo byť prekážkou správneho fungovania vnútorného trhu a s tým súvisiacimi slobodami pohybu s nepriaznivými účinkami na otvorenosť a konkurencieschopnosť trhov a cezhraničnú mobilitu, a mohlo by to takisto ovplyvniť poskytovanie niektorých služieb všeobecného záujmu pre občanov a podnikateľské subjekty, či už ekonomických, alebo neekonomických. Náročné úlohy, pred ktorými dnes stojí Európa, si zároveň v čoraz väčšej miere vyžadujú spoločné politické odpovede a dôsledne požadujú od členských štátov, aby spojili svoje sily, pokiaľ ide o realizáciu takýchto spoločných politických odpovedí. Realizácia širokého spektra právnych predpisov je fakticky spoločnou zodpovednosťou členských štátov a Európskej komisie a vyžaduje súčinnosť naprieč hranicami a odvetviami prostredníctvom informačných a komunikačných technológií (IKT), ktorá je dnes neoddeliteľnou súčasťou väčšiny právnych predpisov a hlavným nástrojom súčinnosti medzi orgánmi verejnej správy. Členské štáty a Komisia musia zvýšiť svoje úsilie zamerané na dosiahnutie interoperability medzi národnými riešeniami IKT a riešeniami Spoločenstva v tejto oblasti, presadzovať spoločne dohodnuté riešenia a zabrániť závislosti cesty s cieľom zabezpečiť účinnú a efektívnu vzájomnú súčinnosť medzi európskymi orgánmi verejnej správy v záujme podpory poskytovania elektronických verejnoprospešných služieb a realizácie politík a činností Spoločenstva. | 120 | Všeobecný kontext Program interoperabilného poskytovania paneurópskych služieb e-vlády orgánom verejnej správy, podnikateľským subjektom a občanom[1] (program IDABC), ako aj program výmeny údajov medzi orgánmi verejnej správy[2] (program IDA), ktorý mu predchádzal, bol užitočný z hľadiska dosiahnutia trvalého pokroku v spolupráci medzi Komisiou a orgánmi verejnej správy členských štátov. Programy IDA a IDABC zabezpečili fórum na výmenu nápadov a skúsenosti a poskytli podporu na realizáciu politík Spoločenstva prostredníctvom odvetvových projektov, čo viedlo k zavedeniu širokého portfólia operačných transeurópskych sietí a služieb v tradičných oblastiach politiky, ako je poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, zamestnanosť, ako aj v novších oblastiach politiky, ako je spravodlivosť a vnútorné veci, prenosné choroby a zdravie a ochrana spotrebiteľa. Napokon, programy IDA a IDABC poskytujú odvetviam verejnej správy a členským štátom infraštruktúrne služby, to znamená rámce, spoločné služby a všeobecné nástroje, ako je komunikačná platforma známa ako sTESTA, charakterizované vysokým stupňom zabezpečenia a dostupnosti, a viaceré doplňujúce nástroje zamerané na dosiahnutie interoperability medzi administratívnymi systémami a procesmi back-office, ako aj medzi službami back-office a front-office. Pritom programy IDA a IDABC preukázali, že boli schopné pridať hodnotu výmene informácií medzi odvetviami verejnej správy v porovnaní s tým, čo by sa mohlo získať z oddeleného a nekoordinovaného prístupu. Po zhrnutí pokroku existujúcich iniciatív, a to aj v členských štátoch, možno konštatovať, že tieto programy preukázali, že koordinovaný prístup môže prispieť k rýchlejšiemu dosahovaniu výsledkov s vyššou kvalitou a pri splnení obchodných požiadaviek predovšetkým prostredníctvom rámcov, všeobecných služieb a spoločných nástrojov rozvinutých ako infraštruktúrne služby v spolupráci s členskými štátmi. Program IDABC sa skončí 31. decembra 2009. Komisia teraz navrhuje následný program na riešenie interoperability pre európske orgány verejnej správy (program ISA) zameraný na riešenia back-office podporujúce vzájomnú súčinnosť medzi európskymi orgánmi verejnej správy a realizáciu politík a činností Spoločenstva. Program ISA prispeje k splneniu náročných úloh a zabezpečeniu kontinuity, pričom poskytne fórum na výmenu nápadov a skúseností. | 130 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Takisto ako sa program IDABC a podporný program politiky IKT rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie[3] (program IKT PSP) v súčasnosti vzájomne dopĺňajú vo vzťahu k viacerým činnostiam, pričom, okrem iného, program IKT PSP spúšťa pilotné akcie a program IDABC poskytuje vstupnú podporu pre pilotné akcie, program ISA so svojím užším zameraním bude v určitých oblastiach dopĺňať program IKT PSP tým, že mu bude poskytovať vstupné údaje, ako aj rámec na industrializačné a prevádzkové výsledky dosiahnuté prostredníctvom pilotných projektov IKT PSP. Táto komplementárnosť umožní synergické činnosti medzi týmito dvoma programami. Program IKT PSP podporuje najmä pilotné akcie s cieľom ukázať a potvrdiť dôležitosť riešení IKT v reálnych prostrediach, a to tak pilotné akcie venované inovatívnym riešeniam alebo replikácii osvedčených postupov, ako aj pilotné akcie opierajúce sa o pokračujúce iniciatívy členských štátov. Program IKT PSP nepodporuje realizáciu riešení, ktoré by mohli vyžadovať vrstvu EÚ. Túto vrstvu môže podporiť program ISA, ktorý sa usiluje zaviesť spoločné operačné a opakovane použiteľné riešenia IKT, ktoré zodpovedajú všeobecným potrebám vyjadreným odvetviami verejnej správy členských štátov. Programy ISA a IKT PSP okrem toho prispievajú k rozličným cieľom s rôznymi lehotami a uplatňujú odlišné mechanizmy financovania. Zatiaľ čo IKT PSP využíva mechanizmus spolufinancovania založený na výzvach na predkladanie návrhov, na pilotne a rozvojové spoločné špecifikácie, program ISA využíva plne financovaný mechanizmus prostredníctvom výziev na verejnú súťaž založený na úplných špecifikáciách pre konečnú realizáciu. Program ISA preto v podstate získava konečné produkty, ktorých technické charakteristiky sú známe od začiatku, zatiaľ čo program IKT PSP získava potenciálne výsledky prostredníctvom projektov určujúcich samotné charakteristiky. Program ISA má fakticky za cieľ podporiť realizáciu riešení, zatiaľ čo program IKT PSP je zameraný na identifikáciu potenciálnych riešení. Program ISA bude zachovávať silnú orientáciu programu IDABC na organizačné riadenie a interaktívne zavedenie riešení za podpory expertných skupín s cieľom zabezpečiť úzku koordináciu, spoluprácu a dialóg s členskými štátmi a odvetviami o akciách pracovného programu. V prípade potreby budú zriadené expertné skupiny pre krížové programy ako platforma na výmenu názorov a zabezpečenie komplementárnosti medzi dvoma programami. | 140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Uľahčením vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy, a to tak poskytovaním spoločne využívaných služieb a nástrojov, ako aj podporovaním interoperability, program ISA prispieva k posilneniu vnútorného trhu tým, že čelí vzniku elektronických bariér, ktoré môžu brániť správnemu fungovaniu vnútorného trhu. Tými istými prostriedkami program ISA prispieva všeobecne k zabezpečeniu hladkej realizácie politík a iniciatív Spoločenstva, čo vo väčšine prípadov zahŕňa podporu IKT a často aj výmenu informácií cez hranice a/alebo medzi odvetviami. Takisto ako program IDABC prispieva k realizácii iniciatívy i2010 a súvisiaceho Akčného plánu i2010, program ISA bude prispievať k realizácii každej nasledujúcej iniciatívy. Program ISA je teda nielen v súlade s existujúcimi politikami, ale je aj veľmi dôležitý pre ich realizáciu, dosahujúc značné synergické účinky cestou koordinácie naprieč odvetviami a hranicami. | 2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | 211 | Konzultačné metódy, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov Na základe diskusného dokumentu, ktorý Komisia pripravila pre druhú výmenu názorov o následnom programe s členskými štátmi predloženom riadiacemu výboru IDABC, Komisia vypracovala dokument, ktorý bol predložený strednodobej konferencii IDABC v Slovinsku v dňoch 12. a 13. februára 2008 a prerokovaný s riadiacim výborom IDABC v marci 2008. Po náležitom zohľadnení ďalších vstupných informácií získaných pri týchto príležitostiach Komisia začala ex ante hodnotenie zahŕňajúce teoretický výskum, pilotné rozhovory, prieskum členských štátov a seminárne/pracovné zasadnutia, a súčasne sa začali formálne konzultácie so zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť, aby sa v cieľoch a činnostiach programu náležite zohľadnili vyjadrené potreby. Keďže program ISA sa zameriava na vzájomné súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy, formálne konzultácie sa obmedzili na členské štáty a Komisia požiadala každý z nich, aby iba raz vyplnil dotazník. Konzultácie sa uskutočnili cez internet od 30. apríla do 20. júna 2008. Na konzultácie odpovedalo 26 členských štátov. Výsledky konzultácií, ako aj správa o hodnotení ex ante sú dostupné na http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. | 212 | Zhrnutie stanovísk a spôsob ich zohľadnenia Dvadsaťpäť členských štátov vidí značnú alebo nespornú potrebu zavedenia a zlepšenia spoločných rámcov. Jeden členský štát nevidí žiadnu potrebu. Dvadsaťpäť členských štátov vidí značnú alebo nespornú potrebu podporiť a presadzovať posúdenie vplyvu navrhovaných alebo prijatých právnych predpisov Spoločenstva na IKT, ako aj plánovať realizáciu systémov IKT. Jeden členský štát vidí miernu potrebu. Dvadsaťdva členských štátov vidí značnú alebo nespornú potrebu podporiť a presadzovať poskytovanie a zlepšenie existujúcich spoločných služieb zavedených v rámci programov IDA a IDABC a podobných iniciatív, ako aj zavedenie, industrializáciu, poskytovanie a zlepšenie nových spoločných služieb ako reakciu na nové potreby a požiadavky. Tri členské štáty vidia miernu potrebu a jeden členský štát nevidí žiadnu potrebu. Dvadsaťdva členských štátov vidí značnú alebo nespornú potrebu podporiť a presadzovať zlepšenie existujúcich všeobecných nástrojov vyvinutých v rámci programov IDA/IDABC a podobných iniciatív, ako aj zavedenie, poskytovanie a zlepšenie nových všeobecných nástrojov ako reakciu na nové potreby a požiadavky. Dva členské štáty vidia miernu potrebu a ďalšie dva nevidia žiadnu potrebu. Dvadsaťpäť členských štátov vidí značnú alebo nespornú potrebu doplňujúcich opatrení podporujúcich iné činnosti tam, kde to bude vhodné. Jeden členský štát nevidí žiadnu potrebu. Dvadsaťtri členských štátov súhlasí alebo prevažne súhlasí s tým, aby uvedené činnosti (a činnosti uvedené v článku 3 a článku 5 ods. 4 navrhovaného rozhodnutia) pokrývali potreby vyjadrené členskými štátmi. Tri členské štáty nevyjadrili žiadny názor. Dvadsaťpäť členských štátov súhlasí alebo prevažne súhlasí s tým, aby cieľ uvedený v článku 1 ods. 2 navrhovaného rozhodnutia pokrývali všetky činnosti uvedené vyššie (a v článku 3 a článku 5 ods. 4 navrhovaného rozhodnutia). Jeden členský štát nesúhlasí. Dvadsaťpäť členských štátov súhlasí alebo prevažne súhlasí s tým, že je potrebný následný program IDABC s cieľom uvedeným v článku 1 ods. 2 a zahŕňajúci činnosti označené v článku 3 a článku 5 ods. 4. Jeden členský štát nesúhlasí. Potreby vyjadrené členskými štátmi boli preto úspešne prenesené do činností zahrnutých do celkového cieľa následného programu, ktorý je potrebný. | Získavanie a využívanie expertízy | 229 | Externá expertíza nebola potrebná. | 230 | Posúdenie vplyvu Keby Spoločenstvo nespustilo program ISA, existujúce riešenia ponúknuté na podporu efektívnej a účinnej vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy by už viac neboli udržateľné, vrátane riešení, ako je Európsky rámec na dosiahnutie interoperability a sTESTA, bez ktorých by bolo ohrozené bezproblémové fungovanie, napríklad Schengenskej dohody, vízového informačného systému a iné činnosti v oblasti justície, slobody a bezpečnosti. Okrem toho, bujnenie nesúrodých riešení by mohlo mimovoľne zvýšiť a spôsobiť vytváranie elektronických bariér, čo by mohlo byť prekážkou pre hladké fungovanie vnútorného trhu a s tým súvisiacich slobôd pohybu. Podobne, zavedenie a poskytovanie nových riešení, či už spoločných rámcov, všeobecných nástrojov alebo spoločných služieb, by už viac neprispievalo k zabezpečeniu účinnej a efektívnej výmeny údajov medzi európskymi orgánmi verejnej správy. Pri absencii nových programov by sa uskutočnilo oveľa menej iniciatív Spoločenstva na podporu interoperability na európskej úrovni. Na základe týchto zreteľov, ako aj označených náročných úloh a potrieb, Komisia odmietla možnosť neurobiť žiadnu akciu a rozhodla sa pre možnosť navrhnúť program ISA. Spustením programu ISA Spoločenstvo významne prispeje k zabezpečeniu hladkej vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy pre priamy prospech členských štátov a Spoločenstva ako takého, ako aj nepriamy prospech podnikateľských subjektov a občanov ako konečných príjemcov. Komisia odmietla možnosť zriadiť agentúru, pretože rozsah programu by nedosiahol kritickú kapacitu opodstatňujúcu režijné náklady a kontinuita akcií by sa nemohla zabezpečiť v dôsledku času potrebného na odsúhlasenie a vytvorenie agentúry. Komisia odmietla možnosť začleniť program do PKI IKT PSP (podporného programu politiky IKT rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie) pre rozdiely v cieľoch, zameraní, umiestnení akcií vo vývojovom/výrobnom reťazci, lehotách a mechanizmoch financovania. Program pridá intervencii Spoločenstva finančnú hodnotu zavedením spoločných a opätovne využiteľných riešení umožňujúcich členským štátom a odvetviam vyhnúť sa duplicitným úsiliam. Okrem toho, opätovne využiteľné riešenia umožnia dosiahnuť úspory z rozsahu. Program pridá ekonomickú hodnotu tým, že podporí riadne fungovanie vnútorného trhu, čomu by mohol brániť vznik elektronických prekážok spôsobený nezlučiteľnými riešeniami, ktoré by si členské štáty a odvetvia zvolili pri absencii spoločne využívaných riešení, a nedostatočnou interoperabilitou. Spoločenská hodnota by bola pridaná, pokiaľ činnosti programu budú nepriamo podporovať občanov a podnikateľské subjekty ako používateľov cezhraničných elektronických verejných služieb prostredníctvom takýchto spoločne využívaných riešení. | 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovanej akcie Program ISA má umožniť účinnú a efektívnu elektronickú cezhraničnú a medziodvetvovú vzájomnú súčinnosť medzi európskymi orgánmi verejnej správy, ktorá umožní poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich realizáciu politík a činností Spoločenstva zabezpečením dostupnosti spoločných rámcov, spoločných služieb a všeobecných nástrojov a zvýšením informovanosti o aspektoch IKT právnych predpisov Spoločenstva. | 310 | Právny základ Článok 156 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ako to bolo v prípade programov IDA a IDABC. | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, ak návrh nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva. | Členské štáty nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť ciele návrhu, pretože v prípade ich nezávislého konania by nemohli dosiahnuť interoperabilitu potrebnú pre cezhraničné a medziodvetvové elektronické verejnoprospešné služby a nemohli by zaviesť spoločne využívané riešenia na podporu vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy. | Akciou Spoločenstva sa dosiahnu ciele návrhu lepšie, pretože v programe sa zavedú a budú sa poskytovať spoločné služby, všeobecné nástroje a spoločné rámce na podporu interoperability s cieľom uľahčiť hladkú vzájomnú súčinnosť orgánov verejnej správy cez hranice a medzi odvetviami, ktorá umožní poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich realizáciu politík a činností Spoločenstva. Samotný program má svojou podstatou nesporný rozmer EÚ. | Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality | 331 | Program bude podporovať poskytovanie spoločne využívané riešení, t. j. spoločné rámce, všeobecné nástroje a spoločné služby, ktoré budú podľa potreby uplatňovať európske orgány verejnej správy na výmenu informácií cez hranice a medzi odvetviami. Pokiaľ sa nepredpokladá iné, uplatňovanie takých riešení v zásade podlieha rozhodnutiu členských štátov. | 332 | Zavedenie a zlepšenie spoločných rámcov a všeobecných nástrojov bude financované prostredníctvom programu, zatiaľ čo využívanie týchto rámcov a nástrojov majú financovať používatelia na ľubovoľnej administratívnej úrovni. Zavedenie, industrializácia, t. j. uvedenie riešení do stavu prevádzkovej vyspelosti, a zlepšenie spoločných služieb bude financované prostredníctvom programu, zatiaľ čo poskytovanie týchto služieb bude financované iba prostredníctvom programu v rozsahu, v akom môže ich využívanie slúžiť záujmom Spoločenstva. V ostatných prípadoch budú využívanie služieb vrátane ich poskytovania na decentralizovanom základe, financovať používatelia. Riešenia zavedené programom v zásade znížia finančné a administratívne zaťaženie európskych orgánov verejnej správy pri ich vzájomnej súčinnosti. | Návrh je preto v súlade so zásadou proporcionality. | Výber nástrojov | 342 | Takisto ako v prípade programu IDABC navrhovaným právnym aktom je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, pretože výber nariadenia alebo smernice nie je vhodný na realizáciu programu Spoločenstva. | 4. VPLYV NA ROZPOčET | 401 | Finančné krytie na realizáciu programu ISA na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2015 je stanovené na 164,1 milióna EUR, z čoho 103,5 milióna je určených na obdobie do 31. decembra 2013, ako sa predpokladá vo finančnom plánovaní na roky 2007 – 2013. Ďalšie údaje sa uvádzajú v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je prílohou k návrhu. | 5. ĎALšIE INFORMÁCIE | 560 | Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka záležitostí EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. | Kandidátske krajiny Navrhovaný akt je otvorený účasti kandidátskych krajín. | 2008/0185 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na prvý odsek jej článku 156, so zreteľom na návrh Komisie[4], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[5], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[6], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy, keďže: (1) Spoločenstvo prispieva k zavedeniu a rozvoju transeurópskych sietí, pričom vykonáva akcie na podporu vzájomného prepojenia, interoperability a prístupnosti v súlade s článkom 154 Zmluvy, so zámerom dosiahnuť ciele uvedené v článkoch 14 a 158 Zmluvy a umožniť občanom Európskej únie, hospodárskym prevádzkovateľom a regionálnym a miestnym spoločenstvám získať plný prospech z vytvorenia oblasti bez vnútorných hraníc. (2) Rada vo svojich záveroch z 1. decembra 2005 k oznámeniu Komisie „i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ zdôraznila, že cielenejšie, účinnejšie a integrovanejšie politiky v oblasti informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) na európskej úrovni aj na vnútroštátnych úrovniach sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov hospodárskeho rastu a produktivity. Komisia bola vyzvaná, aby podnecovala efektívne využívanie IKT vo verejnoprospešných službách prostredníctvom výmeny skúseností a navrhla spoločné prístupy ku kľúčovým otázkam, ako sú interoperabilita a efektívne využívanie otvorených noriem. (3) V ministerskom vyhlásení prijatom v Manchestri 24. novembra 2005 sa ministri zodpovední za politiky v oblasti IKT okrem iného dohodli na vzájomnej spolupráci a spolupráci s Komisiou s cieľom účinnejšie spoločne využívať existujúce nástroje, spoločné špecifikácie, normy a riešenia a v prípade potreby podporiť spoločné navrhovanie riešení. (4) V ministerskom vyhlásení prijatom v Lisabone 19. septembra 2007 ministri vyzvali Komisiu, aby okrem iného uľahčila spoluprácu členských štátov a Komisie s cieľom definovať, rozvíjať, implementovať a monitorovať cezhraničnú, medziodvetvovú interoperabilitu, a uviedli, že v budúcich právnych predpisoch Spoločenstva by sa mal predovšetkým odhadnúť a posúdiť ich vplyv na infraštruktúru IKT a transformáciu služieb. (5) Vzhľadom na rýchly vývoj IKT existuje riziko, že členské štáty sa rozhodnú pre rozdielne alebo nekompatibilné riešenia a mohli by vzniknúť nové e-bariéry, ktoré by bránili správnemu fungovaniu vnútorného trhu a súvisiacej slobody pohybu. To by mohlo negatívne ovplyvniť otvorenosť a konkurencieschopnosť trhov, ako aj poskytovanie niektorých služieb všeobecného záujmu pre občanov a podniky, či už ekonomických alebo nie. Členské štáty a Komisia by mali zvýšiť úsilie s cieľom zabrániť rozštiepeniu trhu, dosiahnuť interoperabilitu a podporovať spoločne odsúhlasené riešenia IKT pri zabezpečení náležitej správy vecí verejných. (6) Dostupnosť spoločných, opätovne použiteľných a interoperabilných riešení, ako aj interoperabilných administratívnych postupov pre procesy back-office je potrebná z hľadiska účinného a efektívneho poskytovania verejnoprospešných služieb podnikom a občanom cez hranice a medzi odvetviami. (7) Je potrebné stále sa usilovať o zabezpečenie cezhraničnej, medziodvetvovej interoperability, výmenu skúseností, zavedenie a udržiavanie spoločne využívaných prístupov, špecifikácií, noriem a riešení, ako aj hodnotenie vplyvu právnych predpisov Spoločenstva na IKT s cieľom podporiť účinnú a efektívnu cezhraničnú vzájomnú súčinnosť, okrem iného pri implementácii právnych predpisov Spoločenstva pri znižovaní administratívneho zaťaženia a nákladov. (8) S cieľom dosiahnuť tieto výzvy by sa malo takéto úsilie vynakladať prostredníctvom úzkej spolupráce, koordinácie a dialógu medzi Komisiou a členskými štátmi v úzkej súčinnosti s odvetviami zodpovednými za implementáciu politík Spoločenstva a v prípade potreby s ostatnými zainteresovanými subjektmi, pričom sa náležite zohľadňujú priority a jazyková rozmanitosť Spoločenstva. (9) V súlade s rozhodnutím 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych služieb e-vlády pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC)[7], v ktorom sa požaduje, aby Komisia ustanovila mechanizmy na zabezpečenie finančnej a prevádzkovej udržateľnosti infraštruktúrnych služieb, by sa infraštruktúrne služby mali udržiavať a prevádzkovať udržateľným spôsobom. Takéto infraštruktúrne služby sa odsúhlasili s členskými štátmi počas implementácie rozhodnutia č. 1719/1999/ES z 12. júla 1999 o skupine zásad vrátane určenia projektov uskutočňovaných v spoločnom záujme, pre transeurópske siete pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA)[8] a rozhodnutia č. 1720/1999/ES z 12. júla 1999, ktorým sa prijíma skupina akcií a opatrení s cieľom zabezpečiť spoluprácu medzi transeurópskymi sieťami na elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA)[9] a prístupu k týmto sieťam, ako aj počas implementácie IDABC a iných príslušných programov. (10) Program IDABC sa ukončí 31. decembra 2009 a mal by naň nadviazať program Spoločenstva o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (program ISA), ktorý spĺňa výzvy. (11) Program ISA by mal vychádzať zo skúseností z programov IDA a IDABC, ktorými sa preukázalo, že koordinovaný prístup môže prispieť k rýchlejšiemu dosiahnutiu výsledkov s vyššou kvalitou, ktoré spĺňajú obchodné požiadavky, prostredníctvom spoločne využívaných riešení zavedených a realizovaných v spolupráci s členskými štátmi. Tieto činnosti už významne prispeli a naďalej prispievajú k zabezpečeniu interoperability pri podpore elektronickej výmeny informácií medzi európskymi orgánmi verejnej správy. (12) Pri ustanovení priorít programu ISA by sa mala náležite vziať do úvahy európska stratégia interoperability a európsky rámec interoperability, aby sa zabránilo rozštiepeniu a zabezpečil sa holistický prístup. (13) Riešenia zavedené alebo realizované v rámci programu ISA by sa mali riadiť dopytom a v možnom rozsahu tvoriť súčasť súdržného ekosystému služieb, ktoré uľahčujú vzájomnú súčinnosť medzi európskymi orgánmi verejnej správy a zabezpečujú, uľahčujú alebo umožňujú cezhraničnú, medziodvetvovú interoperabilitu. (14) Program ISA by mal zabezpečiť dostupnosť spoločných rámcov, spoločných služieb a všeobecných nástrojov na podporu cezhraničnej a medziodvetvovej vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy, ako aj podporu odvetví pri hodnotení vplyvu právnych predpisov Spoločenstva na IKT a plánovaní implementácie príslušných riešení. (15) Spoločné rámce by mali okrem iného obsahovať spoločné špecifikácie, usmernenia a metodiky, ako aj spoločné stratégie. (16) Pri zabezpečovaní poskytovania a zlepšovania existujúcich spoločných služieb zavedených v rámci programov IDA a IDABC, ako aj podobných iniciatív program ISA by mal podporovať zavedenie, industrializáciu, poskytovanie a zlepšovanie nových spoločných služieb zodpovedajúcich novým potrebám a požiadavkám. (17) Pri zabezpečovaní zlepšenia existujúcich opätovne použiteľných všeobecných nástrojov zavedených v rámci programov IDA a IDABC, ako aj podobných iniciatív, program ISA by mal podporovať zavedenie, poskytovanie a zlepšovanie nových opätovne použiteľných všeobecných nástrojov zodpovedajúcich novým potrebám alebo požiadavkám, navrhnutých okrem iného prostredníctvom posúdenia vplyvu právnych predpisov Spoločenstva na IKT. (18) Pri zavedení, zlepšovaní alebo poskytovaní spoločných riešení program ISA by podľa potreby mal byť založený na výmene skúseností a riešení, alebo by ho mala sprevádzať, ako aj na výmene a podporovaní osvedčených postupov. (19) Riešenia zavedené alebo realizované v rámci programu ISA by sa mali zakladať na zásade technologickej neutrality a adaptability s cieľom zabezpečiť, aby si občania, podniky alebo orgány verejnej správy mohli slobodne vybrať technológiu, ktorú budú používať. (20) Zásady bezpečnosti, súkromia a ochrany osobných údajov by sa mali vziať do úvahy pri všetkých činnostiach v rámci programu ISA. (21) Hoci by sa malo podnecovať zapojenie všetkých členských štátov do akcií v rámci programu ISA, môžu sa iniciovať aj akcie, do ktorých sa zapojilo niekoľko členských štátov. Členské štáty nezapojené do takýchto akcií by sa mali podnecovať, aby sa zapojili v neskoršom štádiu. (22) Program ISA by mal prispieť k implementácii všetkých následných iniciatív i2010, pričom sa vezmú do úvahy ostatné programy Spoločenstva v oblasti IKT, najmä Program na podporu politiky IKT rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie ustanoveného v rozhodnutí č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa zavádza rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013)[10], aby sa zabránilo dvojnásobnému vynakladaniu úsilia. (23) Malo by sa usilovať o synergiu so súkromným sektorom a inými subjektmi, aby sa v prípade vhodnosti uprednostnili riešenia dostupné na trhu, ktoré trh udržiava. (24) Program ISA by sa mal implementovať v súlade s pravidlami verejného obstarávania. (25) Keďže sú opatrenia potrebné na implementáciu tohto rozhodnutia riadiacimi opatreniami v zmysle článku 2 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[11], mali by sa prijať pri použití riadiaceho postupu ustanoveného v článku 4 tohto rozhodnutia. (26) Program ISA by sa mal pravidelne monitorovať a hodnotiť, aby sa mohol prepracovať. (27) Mala by sa podporiť medzinárodná spolupráca a program ISA by mal byť preto otvorený aj pre účasť krajín Európskeho hospodárskeho priestoru a kandidátskych krajín. Mala by sa podnecovať aj spolupráca s ostatnými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami alebo subjektmi, najmä v rámci Euro-stredozemského partnerstva a so susednými krajinami, najmä krajinami západného Balkánu. (28) S cieľom zabezpečiť riadne hospodárenie s finančnými zdrojmi Spoločenstva a zabrániť zbytočnému množeniu vybavenia, opakovaniu prešetrovaní a rozdielnym prístupom, by malo byť možné používať riešenia zavedené alebo realizované v rámci programu ISA prostredníctvom iniciatív mimo Spoločenstva, pokiaľ tak nevznikajú náklady v rozpočte Spoločenstva a hlavný cieľ Spoločenstva pre riešenie nie je ohrozený. (29) Malo by sa zaviesť finančné krytie predstavujúce základnú referenčnú sumu v zmysle bodu 37 medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení na celé obdobie trvania programu. Toto krytie by malo pokrývať aj výdavky týkajúce sa prípravných, monitorovacích, kontrolných, audítorských a hodnotiacich opatrení, ktoré sa priamo požadujú pri riadení programu a dosahovaní jeho cieľov, najmä výdavky na štúdie, stretnutia expertov, informačné a publikačné opatrenia, výdavky spojené s informačnými systémami a sieťami na výmenu a spracovanie informácií spolu so všetkými ostatnými výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré môžu vzniknúť Komisii pri riadení programu. (30) Keďže členské štáty nemôžu dostatočne dosiahnuť ciele akcie, ktoré sa majú prijať na uľahčenie účinnej a efektívnej elektronickej cezhraničnej a medziodvetvovej vzájomnej súčinnosti medzi európskymi orgánmi verejnej správy umožňujúcej poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich implementáciu politík a činností Spoločenstva, a z dôvodu rozsahu a vplyvu sa tieto ciele opatrení môžu preto lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v uvedenom článku toto rozhodnutie nezachádza ďalej, ako je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, ROZHODLI TAKTO: Článok 1 Predmet úpravy a cieľ 1. Týmto rozhodnutím sa zavádza program týkajúci sa riešení interoperability pre európske orgány verejnej správy, vrátane inštitúcií a orgánov Spoločenstva na obdobie rokov 2010 – 2015, ktorý poskytuje spoločne využívané riešenia, ktoré uľahčujú interoperabilitu (ďalej len „program ISA“). 2. Cieľom programu ISA je podpora spolupráce medzi európskymi orgánmi verejnej správy uľahčením účinnej a efektívnej elektronickej cezhraničnej a medziodvetvovej vzájomnej súčinnosti medzi takýmito orgánmi verejnej správy, ktorá umožní poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich implementáciu politík a činností Spoločenstva. Článok 2 Vymedzenia pojmov Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „interoperabilita“ znamená schopnosť nezlučiteľných a odlišných organizácií spoločne vykonávať činnosť smerom k vzájomne prospešným a odsúhlaseným spoločným cieľom, vrátane výmeny informácií a poznatkov medzi organizáciami prostredníctvom obchodných postupov, ktoré podporujú, a výmenou informácií medzi ich príslušnými systémami IKT; b) „riešenia“ znamenajú spoločné rámce, spoločné služby a všeobecné nástroje; c) „spoločné rámce“ znamenajú stratégie, špecifikácie, metodiky, usmernenia a podobné prístupy a dokumenty; d) „spoločné služby“ znamenajú operačné aplikácie a infraštruktúry všeobecného charakteru, ktoré spĺňajú spoločné požiadavky používateľov vo všetkých politických oblastiach; e) e) „všeobecné nástroje“ znamenajú spoločne využívané referenčné platformy a spolupracujúce platformy, spoločné prvky a podobné moduly, ktoré spĺňajú spoločné požiadavky používateľov vo všetkých politických oblastiach; f) „akcie“ znamenajú štúdie, projekty a sprievodné opatrenia; g) „sprievodné opatrenia“ znamenajú strategické opatrenia a opatrenia na zvýšenie informovanosti, opatrenia na podporu riadenia programu ISA a opatrenia týkajúce sa výmeny skúseností, ako aj výmeny a presadzovania osvedčených postupov. Článok 3 Činnosti Program ISA podporuje a presadzuje: a) zavedenie a zlepšovanie spoločných rámcov na podporu interoperability cez hranice a medzi odvetviami b) posúdenie vplyvu navrhovaných alebo prijatých právnych predpisov Spoločenstva na IKT, ako aj plánovanie implementácie systémov IKT na podporu implementácie takýchto právnych predpisov; c) poskytovanie a zlepšovanie existujúcich spoločných služieb, ako aj zavedenie, industrializáciu, poskytovanie a zlepšovanie nových spoločných služieb; d) zlepšovanie existujúcich opätovne použiteľných všeobecných nástrojov, ako aj zavedenie, poskytovanie a zlepšovanie nových opätovne použiteľných všeobecných nástrojov. Článok 4 Všeobecné zásady Akcie, ktoré sa spustili alebo pokračujú na základe programu ISA, sa podľa potreby zakladajú na týchto zásadách: a) zásada technologickej neutrality a adaptability; b) zásada ochrany súkromia a osobných údajov; c) zásada bezpečnosti. Článok 5 Akcie 1. Spoločenstvo v spolupráci s členskými štátmi realizuje akcie ustanovené v priebežnom pracovnom programe uvedenom v článku 9 v súlade s implementačnými pravidlami ustanovenými v článku 8. Takéto akcie implementuje Komisia. 2. Štúdia bude mať iba jednu fázu a ukončí sa záverečnou správou. 3. Projekt má v prípade potreby tri fázy: a) začiatočná fáza, ktorá vedie k zavedeniu projektového zámeru; b) realizačná fáza, na konci ktorej sa vypracuje záverečná správa a c) operačná fáza, ktorá sa začne, keď je riešenie pripravené na používanie. Príslušné fázy projektu sa vymedzia, keď sa akcia zapracuje do priebežného pracovného programu. 4. Implementáciu programu ISA podporia sprievodné opatrenia. Článok 6 Projektový zámer a realizačná správa 1. Projektový zámer obsahuje opis týchto skutočností: a) rozsah, ciele a problémy alebo príležitosti vrátane očakávaných príjemcov a prínosov riešenia, ako aj kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov na meranie takýchto prínosov; b) prístup vrátane organizačných aspektov, ako sú fázy, výstupy a míľniky a v prípade potreby opatrenia na uľahčenie viacjazyčnej komunikácie; c) zainteresované subjekty a používatelia, ako aj súvisiaca riadiaca štruktúra; d) podrobné údaje o riešení vrátane jeho súladu s ostatnými riešeniami a závislosti na nich, rozpis očakávaných nákladov, časový harmonogram a požiadavky, ako aj odhad celkových nákladov spojených s vlastníctvom vrátane ročných prevádzkových nákladov, ak existujú; e) základné prvky; f) obmedzenia vrátane požiadaviek na bezpečnosť a ochranu údajov. 2. Realizačná správa obsahuje opis týchto skutočností: a) rozsah, ciele a problémy alebo príležitosti merané v porovnaní s projektovým zámerom; b) efektívnosť projektu vrátane merania dosiahnutých výsledkov, vzniknutých nákladov, skutočného časového harmonogramu a požiadaviek v porovnaní s projektovým zámerom, analýza očakávanej návratnosti investícií, ako aj celkové náklady spojené s vlastníctvom vrátane ročných prevádzkových nákladov; c) organizačné aspekty vrátane vhodnosti uplatnenej riadiacej štruktúry a prípadne odporúčania pre riadiacu štruktúru po realizácii; d) v prípade vhodnosti navrhovaný plán pre presun riešenia do operačnej fázy, ako aj ukazovatele služobnej úrovne; e) koneční používatelia a dostupné materiály technickej podpory. Článok 7 Riešenia 1. Prostredníctvom štúdií sa zavádzajú a udržiavajú spoločné rámce. Štúdie slúžia aj ako prostriedky na podporu posúdenia vplyvu navrhovaných alebo prijatých právnych predpisov Spoločenstva na IKT, ako aj plánovania implementácie riešení na podporu implementácie takýchto právnych predpisov. 2. Všeobecné nástroje sa zavádzajú a udržiavajú prostredníctvom projektov. Projekty sú aj prostriedkami na zavedenie, industrializáciu, poskytovanie a udržiavanie spoločných služieb. Článok 8 Implementačné pravidlá 1. Pri implementácii programu ISA sa riadne zohľadní európska stratégia interoperability a európsky rámec interoperability. 2. Podporuje sa zapojenie čo najväčšieho počtu členských štátov do štúdie alebo projektu. 3. Pri zavádzaní alebo zlepšovaní riešení sa v prípade potreby využívajú spoločné skúsenosti, ako aj výmena a presadzovanie osvedčených postupov, alebo sa z nich vychádza. 4. S cieľom zabrániť duplikácii a urýchliť zavedenie riešení sa v prípade potreby zohľadnia výsledky dosiahnuté v rámci iných príslušných iniciatív Spoločenstva a členských štátov. S cieľom maximalizovať synergie a zabezpečiť doplnkový a kombinovaný vplyv sa akcie v prípade potreby koordinujú s ostatnými príslušnými iniciatívami Spoločenstva. 5. Spustenie akcií, vymedzenie ich fáz a zavedenie projektových zámerov a realizačných správ vykonáva a monitoruje Komisia ako súčasť priebežného pracovného programu vypracovaného v súlade s článkom 9. Článok 9 Priebežný pracovný program 1. Komisia zavedie priebežný pracovný program na implementáciu akcií na celú dobu platnosti tohto rozhodnutia. 2. Komisia schváli priebežný pracovný program a aspoň raz ročne jeho úpravu. 3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 10 ods. 4, Komisia pri schvaľovaní priebežného pracovného programu a jeho úprav uplatňuje postup uvedený v článku 12 ods. 2. 4. Priebežný pracovný program v prípade potreby obsahuje pre každú akciu: a) opis rozsahu, cieľov, problémov alebo príležitostí, očakávaných príjemcov a prínosov, ako aj organizačného a technického prístupu; b) rozpis očakávaných nákladov a v prípade potreby míľniky, ktoré sa majú dosiahnuť. 5. Projekt sa môže začleniť do priebežného pracovného programu v ktorejkoľvek jeho fáze. Článok 10 Rozpočtové ustanovenia 1. Peňažné prostriedky sa uvoľnia na základe dosiahnutia konkrétnych míľnikov, ktorými sú: a) pre začatie štúdie, sprievodného opatrenia alebo počiatočnej fázy projektu je míľnikom začlenenie projektu do priebežného pracovného programu; b) na začatie realizačnej fázy projektu je míľnikom projektový zámer; c) na začatie následnej operačnej fázy projektu je míľnikom realizačná správa. 2. Míľniky, ktoré sa majú dosiahnuť počas realizačnej fázy, ako aj operačnej fázy, sa stanovia v priebežnom pracovnom programe. 3. Ak sa projekt začlení do priebežného pracovného programu v jeho realizačnej alebo operačnej fáze, finančné prostriedky sa uvoľnia pri začlenení do priebežného pracovného programu. 4. Úpravy priebežného pracovného programu týkajúce sa rozpočtových prostriedkov vo výške viac ako 400 000 EUR na akciu sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 12 ods. 2. 5. Program ISA sa implementuje na základe pravidiel verejného obstarávania. Článok 11 Finančný príspevok Spoločenstva 1. Zavedenie a zlepšovanie spoločných rámcov a všeobecných nástrojov sa financuje v plnom rozsahu z programu ISA. Používanie týchto rámcov a nástrojov financujú používatelia. 2. Zavedenie, industrializácia a zlepšovanie spoločných služieb sa financuje v plnom rozsahu z programu ISA. Poskytovanie takýchto služieb sa financuje plne z programu ISA v rozsahu, v ktorom ich používanie môže slúžiť záujmom Spoločenstva. V ostatných prípadoch využívanie služieb, vrátane ich poskytovania na decentralizovanom základe, financujú používatelia. 3. Sprievodné opatrenia sa financujú v plnom rozsahu z programu ISA. Článok 12 Výbor 1. Komisii pomáha výbor nazvaný Výbor pre cezhraničnú interoperabilitu (ďalej len „výbor CIO“), zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá Komisia. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa riadiaci postup ustanovený v článku 4 rozhodnutia Rady 1999/468/ES, naposledy zmeneného a doplneného rozhodnutím Rady 2006/512/ES zo 17. júla 2006 v súlade s jeho článkom 7 ods. 3 a článkom 8. 3. Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace. 4. Výbor CIO prijme svoj rokovací poriadok. Článok 13 Monitorovanie a hodnotenie 1. Komisia pravidelne monitoruje implementáciu programu ISA. Preskúma synergie s doplnkovými programami Spoločenstva. Komisia každoročne informuje výbor CIO o implementácii programu ISA. 2. Riešenia sa preskúmavajú každé dva roky. 3. Program ISA podlieha priebežnému a záverečnému hodnoteniu, výsledky ktorého sa oznámia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2012 alebo 31. decembra 2015. Pri hodnoteniach sa preskúmajú záležitosti, ako je význam, efektívnosť, účinnosť, užitočnosť, udržateľnosť, súdržnosť akcií ISA a posúdi sa výkonnosť vzhľadom na cieľ programu ISA a priebežný pracovný program. Pri záverečnom hodnotení sa okrem toho preskúma rozsah, v ktorom program ISA dosiahol svoj cieľ. Pri hodnoteniach sa preskúmajú aj prínosy, ktoré Spoločenstvo získalo prostredníctvom akcií, pre vývoj spoločných politík, určia sa oblasti pre potenciálne zlepšenie a preveria synergie s ostatnými iniciatívami Spoločenstva v oblasti cezhraničnej medziodvetvovej interoperability. Článok 14 Medzinárodná spolupráca 1. Program ISA je otvorený pre účasť krajín Európskeho hospodárskeho priestoru a kandidátskych krajín v rámci ich príslušných dohôd so Spoločenstvom. 2. Podporuje sa spolupráca s ostatnými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami alebo subjektmi, najmä v rámci Euro-stredozemského partnerstva a so susednými krajinami, najmä krajinami západného Balkánu. Súvisiace náklady sa nehradia z programu ISA. Článok 15 Iniciatívy mimo Spoločenstva Bez toho, aby boli dotknuté ostatné politiky Spoločenstva, riešenia zavedené alebo realizované v rámci programu ISA sa môžu použiť pri iniciatívach mimo Spoločenstva, pokiaľ v rozpočte Spoločenstva nevzniknú mimoriadne náklady a ak nie je ohrozený základný cieľ Spoločenstva v súvislosti s daným riešením. Článok 16 Finančné ustanovenia 1. Finančné krytie implementácie akcie Spoločenstva na základe tohto rozhodnutia na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2015 je stanovené vo výške 164,1 miliónov EUR, z ktorých 103,5 miliónov EUR je na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013. Na obdobie po 31. decembri 2013 sa suma považuje za potvrdenú, ak je pre túto fázu v súlade s finančným rámcom platným pre obdobie začínajúce sa v roku 2014. 2. Ročné rozpočtové prostriedky schváli rozpočtový orgán v rozmedzí limitu finančného rámca. Článok 17 Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2010 do 31. decembra 2015. V Štrasburgu …. Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA). 2. RÁMEC ABM/ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Informačné a komunikačné technológie – Operačný program pod názvom 26 „Správa Komisie“ Činnosť: 26 03 Vzájomná súčinnosť pri poskytovaní paneurópskych služieb e-vlády pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky B...A)] vrátane ich názvov: 26 03 01 01 riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA)[12] 26 01 04 01 riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) — Výdavky na administratívne riadenie 3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu: Obdobie uplatňovania: 1. január 2010 – 31. december 2015 Platby z rozpočtu Spoločenstva sa môžu vykonať po 31. decembri 2015 zo súm viazaných počas obdobia uplatňovania. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 26030101 | Nepovinné | Diff[13] | ÁNO | ÁNO | ÁNO | 1A | 26010401 | Nepovinné | Nedif.[14] | NIE | ÁNO | ÁNO | 1A | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | Spolu | Prevádzkové výdavky[15] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 23.00 | 25.20 | 26.00 | 26.10 | 28.50 | 30.50 | 159.3 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 5.75 | 23.55 | 25.40 | 26.00 | 26.73 | 51.87 | 159.3 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[16] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 4.8 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 23.80 | 26.00 | 26.80 | 26.90 | 29.30 | 31.30 | 164.1 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 6.55 | 24.35 | 26.20 | 26.80 | 27.53 | 52.67 | 164.1 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[17] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 2.141 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | 13.097 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | 0.046 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.291 | Celkové orientačné finančné náklady na akciu | VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 25.986 | 28.240 | 29.040 | 29.140 | 31.540 | 33.540 | 177.488 | PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | b+c+d+e | 8.736 | 26.590 | 28.440 | 29.040 | 29.765 | 54.915 | 177.488 | Zvýšenie rozpočtu v priebehu rokov odráža prevádzkové náklady na rozširujúce sa portfólio spoločných služieb a všeobecných nástrojov, ktoré sú dané k dispozícii útvarom Komisie a členským štátom na implementáciu interoperabilných cezhraničných informačných systémov. Údaje o spolufinancovaní Neuplatňuje sa. 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. Na obdobie po 31. decembri 2013 sa suma považuje za potvrdenú, ak je pre túto fázu v súlade s finančným rámcom platným pre obdobie začínajúce sa v roku 2014. ( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[18] (t. j. nástroj flexibility alebo revíziu finančného výhľadu). 4.1.3. Finančný vplyv na príjmy ( Návrh nemá finančný vplyv na príjmy. 4.2. Ľudské zdroje – pracovníci zamestnaní na plný pracovný úväzok (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobné informácie v bode 8.2.1. Ročné požiadavky | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Počet ľudských zdrojov spolu | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Program ISA musí uspokojiť potreby týkajúce sa spoločných rámcov, informovanosti o vplyve právnych predpisov Spoločenstva na IKT, spoločných služieb a opätovne použiteľných všeobecných nástrojov. Tieto potreby sa identifikovali prostredníctvom výmeny stanovísk zástupcov odvetví a členských štátov, hodnotenia ex ante, ako aj formálnej konzultácie, ako sa uvádza v dôvodovej správe. Hlavnými príjemcami činností spustených na základe programu sú európske orgány verejnej správy. Podnikateľské subjekty a občania budú mať predovšetkým nepriamy prospech. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Za všetky oblasti činnosti, na ktoré sa vzťahuje program ISA, sú spoločne zodpovedné členské štáty a Spoločenstvo. Program ISA preto zasahuje iba v prípade, že je prítomná preukázateľná európska pridaná hodnota, ako sa uvádza v dôvodovej správe. Riadiaci výbor programu ISA zabezpečí súlad a komplementárnosť s činnosťami na úrovni členských štátov. Na úrovni Spoločenstva koordinácia medzi útvarmi zabezpečí zosúladenie činnosti v odvetviach, ako aj s podporným programom politiky IKT rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) s cieľom maximalizovať súlad a synergie. Úzka spolupráca a koordinácia s členskými štátmi a odvetviami pomôže programu pri stálom hodnotení skutočných potrieb, proporcionality činností a dodržiavania subsidiarity. Ako sa uvádza v dôvodovej správe, program ISA pridá najmä finančnú a ekonomickú hodnotu intervencii Spoločenstva a prispeje k posilneniu a implementácii politík a právnych predpisov Spoločenstva dosiahnutím značných synergií prostredníctvom odvetvovej a cezhraničnej koordinácie. Rovnako ako sa uvádza v dôvodovej správe, zabezpečený je súlad a komplementárnosť s programom podpory politiky IKT rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) a očakáva sa, že povedie k synergiám. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Celkovým cieľom programu ISA je uľahčiť účinnú a efektívnu elektronickú cezhraničnú a medziodvetvovú vzájomnú súčinnosť medzi európskymi orgánmi verejnej správy umožňujúcu poskytovanie elektronických verejnoprospešných služieb podporujúcich implementáciu politík a činností Spoločenstva. Tento cieľ v zásade súvisí so všetkými politikami Spoločenstva a prispieva k ich implementácii. Konkrétnejšie, program podporuje jednotný trh tým, že prispieva k zabráneniu vzniku e-bariér, pričom zároveň podporuje zásady a potreby, z ktorých vychádza Lisabonská stratégia. Podrobné informácie o očakávaných výsledkoch a ukazovateľoch sú v zhrnutí hodnotenia ex ante. 5.4. Spôsob implementácie (orientačný) ( Centralizované hospodárenie ( priamo na úrovni Komisie ( nepriamo delegovaním právomocí na: ( výkonné agentúry ( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( vnútroštátne verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme ( Spoločné alebo decentralizované hospodárenie ( s členskými štátmi ( s tretími krajinami ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte) Poznámky: 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1. Systém monitorovania Plánuje sa pravidelné monitorovanie implementácie programu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a administratívnymi postupmi Komisie. Monitorovanie zahŕňa ročné predkladanie správ riadiacemu výboru o pokroku dosiahnutom pri implementácii podporovaných činností. Pre monitorovanie jednotlivých projektov sa požadujú podrobné projektové zámery a realizačné správy, na základe ktorých sa budú merať dosiahnuté výsledky. Peňažné prostriedky sa uvoľnia na základe dosiahnutia týchto míľnikov. Riešenia budú okrem toho podliehať preskúmaniu každý druhý rok. Dosiahnuté výsledky programu sa budú merať v pravidelných intervaloch prostredníctvom programových ukazovateľov uvedených v zhrnutí hodnotenia ex ante v porovnaní s cieľmi a výsledkami. 6.2 Hodnotenie 6.2.1. Hodnotenie ex-ante Hodnotenie ex ante sa použilo s cieľom formálne preveriť, či sa intervencia zakladá na zosúladenej stratégii, ktorá je v súlade s potrebami, problémami a záležitosťami, ktoré sa plánujú riešiť. Pomohlo aj zabezpečiť, aby dopĺňala ostatné intervencie a bola s nimi v súlade, aby sa pre implementáciu programu navrhli potrebné systémy monitorovania a hodnotenia s cieľom uľahčiť priebežné a záverečné hodnotenia. V hodnotení ex ante sa objasňuje, prečo sa Komisia rozhodla pre program charakteru ustanoveného v návrhu a prezentuje očakávanú pridanú hodnotu a vplyvy. Hodnotením ex ante sa napokon odhadujú požadované finančné a ľudské zdroje a poskytuje sa základný logický rámec obsahujúci okrem iného výsledky a ukazovatele. Výsledky hodnotenia ex ante sa v plnom rozsahu zapracovali do návrhu aj v súlade s výsledkami konzultácie. Celá správa je k dispozícii na http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 a zhrnutie je priložené k finančnému výkazu. 6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Hodnotenie implementácie programu IDABC[19] – sa konštatuje, že priebežné hodnotenie prinieslo prevažne pozitívne závery, hoci sa v ňom upozorňuje na niekoľko nedostatkov, ktoré sa odporúča zohľadniť pri implementácii programu IDABC. Všetky odporúčania, ktoré by mohli mať význam pre program ISA, sa poskytli. Celá správa o priebežnom hodnotení IDABC je k dispozícii na http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3. 6.2.3. Podmienky a frekvencia budúcich hodnotení Program ISA bude podliehať priebežnému a konečnému hodnoteniu, ktorých výsledky sa oznámia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2012 a 31. decembra 2015. Priebežné a konečné hodnotenia, ako aj potrebné rozpočtové prostriedky sa začlenia do pracovného programu ISA. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Ustanovuje sa veľké množstvo mechanizmov finančnej a administratívnej kontroly. Program sa bude implementovať prostredníctvom verejného obstarávania v súlade s pravidlami a postupmi vymedzenými v nariadení o rozpočtových pravidlách. Uplatňujú sa počas celého postupu a zahŕňajú: - vypracovanie pracovného programu, ktorý podlieha stanovisku riadiaceho výboru, s míľnikmi na uvoľnenie peňažných prostriedkov, ktorý zabezpečuje kontrolovateľnosť dosiahnutých výsledkov a nákladov; - vhodné navrhovanie špecifikácií výberových konaní, ktoré zabezpečujú kontrolovateľnosť dosiahnutia požadovaných výsledkov a vzniknutých nákladov; - kvalitatívnu a finančnú analýzu výberových konaní; - zapojenie ostatných oddelení Komisie do celého procesu; - overovanie výsledkov a kontrolu faktúr pred platbou na viacerých úrovniach; - vnútorný audit. 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov[20] Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Akcia 1 | Zavedenie a zlepšovanie spoločných rámcov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Zamestnanci financovaní[24] podľa článku XX 01 02 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | Iní zamestnanci[25] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | SPOLU | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | Potreba ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryje z rozpočtových prostriedkov pridelených riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania. Pri prideľovaní pracovných miest na obdobie rokov 2014 – 2015 by sa malo vziať do úvahy možné prerozdelenie pracovných miest medzi útvarmi na základe budúceho finančného rámca. 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie - Pracovné miesta AD pokrývajú skutočné riadenie programu: vypracovanie pracovného programu, riadenie rozpočtu, riadenie výziev na predkladanie ponúk do verejných súťaží spojených s realizáciou programu, správa zmlúv spojených s realizáciou programu, pokračovanie projektov a štúdií, kontakty s útvarmi Komisie a expertmi členských štátov, organizácia stretnutí expertov, seminárov a konferencií. Zahrnutý je aj vedúci útvaru, právny poradca pre program a sekretariát riadiaceho výboru. - Pracovné miesta AST poskytujú podporu v týchto oblastiach: - sekretárske úlohy, organizácia služobných ciest (2 osoby); - riadenie rozpočtu, výzvy na predkladanie návrhov do verejnej súťaže, zmluvy a úhrady faktúr (2 osoby); - šírenie informácií a komunikácia (2 osoby); - logistika: organizácia zasadnutí a seminárov, pozývanie expertov, odmeňovanie expertov, správa dokumentov (1 osoba). - Pracovné miesta END podporujú skutočné riadenie programu, pričom dopĺňajú pracovné miesta AD najmä v oblastiach týkajúcich sa koordinácie s členskými štátmi, pokračovania projektov a štúdií a organizácie zasadnutí expertov, seminárov a konferencií. 8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť (20 vrátane troch END, ktorí majú v súčasnosti zmluvy, ktorých platnosť uplynie na konci roku 2009). ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n. ( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR. ( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia). ( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku. Poznámka: V dôsledku synergií medzi útvarom IDABC/ISA a služobnými/vývojovými útvarmi na GR pre informatiku sa odhaduje, že 4 až 6 pracovných miest plánovaných pri hodnotení ex ante pre zavedenie/poskytovanie služieb a zavedenie nástrojov nebude potrebných. 8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | SPOLU | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros (pracovné zmluvy)[27] | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 2.4 | - extra muros | 2 Stretnutia skupín expertov, informácie a komunikácia | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 2.4 | Technická a administratívna pomoc spolu | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 4.8 | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady ne zahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 1.989 | 1.989 | 1.989 | 1.989 | 1.989 | 1.989 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0.152 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 2.141 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | 2.191 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci | Počet pracovných miest, ako sa uvádza v bode 8.2.1, krát 117 000 EUR na pracovné miesto. | Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 | Počet pracovných miest, ako sa uvádza v bode 8.2.1, krát 50 578 EUR pre END. | 8.2.6. Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0.046 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.291 | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | XX 01 02 11 03 – Výbory[28] | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 0.046 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.291 | 3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | Administratívne náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu) | 0.046 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.049 | 0.291 | Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume | 700 EUR na služobnú cestu, 5 služobných ciest ročne pre zamestnancov AD/END (návštevy členských štátov, rozširovanie výsledkov na seminároch a konferenciách). | Zhrnutie hodnotenia ex ante (Celá správa je k dispozícii na http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 ) 1. METODIKA Hodnotenie ex ante je postup, ktorý podporuje prípravu návrhov pre novú alebo obnovenú intervenciu Spoločenstva. Zameriava sa na získavanie informácií a vykonávanie analýz, ktoré pomáhajú definovať ciele, zabezpečiť, aby sa tieto ciele mohli dosiahnuť, aby používané nástroje boli nákladovo efektívne a aby bolo možné spoľahlivé následné hodnotenie. Hodnotenie ex ante sa zameriava na požiadavky uvedené v článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách[29], špecifikované v článku 21 nariadenia Komisie o implementácii nariadenia o rozpočtových pravidlách[30]. Hodnotenie ex ante, ktoré vykonali externí konzultanti, sa zakladalo na teoretickom výskume, rozhovoroch a dvoch mini prieskumoch v členských štátoch a u zamestnancov IDABC, ako aj seminároch/pracovných stretnutiach. 2. ANALÝZA PROBLÉMOV A POSÚDENIE POTRIEB Celoeurópsky rozmer e-vlády a koncepcia interoperability Členské štáty vo väčšej miere využívajú IKT pri poskytovaní verejnoprospešných služieb, pričom sa zameriavajú na zvýšenie efektívnosti a účinnosti. Hoci spotreba takých služieb e-vlády na úrovni členských štátov rastie, spotreba na celoeurópskej úrovni zostáva nízka. Keď však členské štáty potrebujú pri podpore takýchto služieb alebo implementácie právnych predpisov EÚ cezhraničnú súčinnosť, interoperabilita je prvotnou podmienkou. Všeobecné politické zásady, ktoré sú základom pre novú verejnú intervenciu Európske stratégie a politiky sa už vymedzili a vyvolali potrebu vyššej interoperability a efektívnejšieho a účinnejšieho poskytovania verejnoprospešných služieb. Nová akcia Spoločenstva by mala vychádzať zo zásad, na ktorých sa takéto súčasné politiky a stratégie zakladajú (napr. podpora jednotného trhu a Lisabonskej stratégie). Faktory, ktoré bránia cezhraničnej a medziodvetvovej interoperabilite pri e-vlády Celoeurópskemu rozmeru e-vlády bránia rôzne faktory, niektoré súvisia s inštitucionálnymi, kultúrnymi, právnymi a politickými rozdielmi medzi členskými štátmi, iné s chýbajúcim celoeurópskym prístupom k spoločným záležitostiam. Identifikácia cieľových skupín a kľúčových subjektov Následná akcia by sa mala zameriavať na primárnych príjemcov, t. j. európske orgány verejnej správy, ktoré pomocou interoperability zvýšia ich účinnosť a efektívnosť prostredníctvom lepšej vzájomnej súčinnosti s ostatnými správami, t. j. ostatnými členskými štátmi a odvetviami ES pri celoeurópskych záležitostiach. Podniky a občania získajú prospech nepriamo. Posúdenie potrieb pre akciu Spoločenstva Na niektoré potreby sa už zamerali minulé a súčasné programy ES, vrátane programov IDA A IDABC, čo viedlo k zabezpečeniu spoločných usmernení a rámcov, ako aj nástrojov, služieb a infraštruktúr. Ďalšia akcia by mala vychádzať z týchto iniciatív. Potreba obnovených akcií Spoločenstva má dve strany: - kontinuita a udržateľnosť navrhnutých riešení a - poskytovanie odpovedí na vyvíjajúce sa alebo nové potreby členských štátov a/alebo odvetví. Skutočné potreby sú: - zabezpečenie koordinačnej funkcie; - zvýšenie informovanosti; - posilnenie dialógu so zainteresovanými subjektmi v odvetví; - zjednotenie a opätovné používanie nástrojov, služieb a infraštruktúr; - určenie vplyvu právnych predpisov ES na IKT; - zabezpečenie systémov na výmenu údajov a informácií a bezpečnostných systémov; - zavedenie spoločných rámcov, usmernení a špecifikácií. 3. PRIDANÁ HODNOTA ZAPOJENIA SPOLOčENSTVA Hoci právnu kompetenciu v oblasti vnútroštátneho poskytovania verejnoprospešných služieb občanom a podnikom majú členské štáty, odpovede na dotazník zaslaný členom riadiaceho výboru IDABC poukázali na súhlas týkajúci sa pridanej hodnoty intervencie Spoločenstva. Použitím protikladných tvrdení pri posudzovaní potreby akcie Spoločenstva sa pri hodnotení okrem iného dospelo k názoru, že: - Celoeurópska organizačná interoperabilita by sa bez intervencie Spoločenstva dosiahla ťažko. - Služby technickej infraštruktúry zavedené v rámci minulých a súčasných programov by prestali existovať bez intervencie Spoločenstva a členské štáty a odvetvia by museli v takomto prípade nájsť individuálne riešenia. - Spoločné riešenia, na ktorých sa môžu podieľať správy v rôznych členských štátoch, by sa nenavrhli bez intervencie Spoločenstva. - Koordinačnú funkciu na európskej úrovni by bolo ťažké a nákladné vytvoriť na úrovni členských štátov samotnými členskými štátmi. 4. CIEľ SPOLOčENSTVA A OčAKÁVANÉ VÝSLEDKY Pri použití cieľov už identifikovaných Komisiou a členskými štátmi počas úvodných rokovaní sa navrhlo šesť cieľov pre akciu Spoločenstva, z ktorých jeden je strategický a päť operačných: - rozvíjať európsku politiku interoperability; - zvýšiť zohľadňovanie rozmerov IKT v právnych predpisoch EÚ; - podporovať používanie spoločných rámcov; - zvýšiť využívanie spoločných služieb; - zvýšiť používanie opätovne použiteľných všeobecných nástrojov; - navrhnúť sprievodné opatrenia na podporu celkovej akcie. Pre každý z týchto všeobecných cieľov sa počas hodnotenia ex ante navrhli špecifické ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele. Výsledok tejto činnosti možno prezentovať racionálnym spôsobom takto: Ciele (činnosti) | Očakávané výsledky | Ukazovatele[31] | Zavedenie a zlepšovanie spoločných rámcov | Zosúladený súbor rámcov vytvárajúci kontext, v ktorom môžu členské štáty a odvetvia diskutovať o cezhraničnej a medziodvetvovej interoperabilite Bezproblémovejšia implementácia PEGS | Množstvo spoločných špecifikácií, usmernení, metodík, stratégií atď. Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Úplnosť Význam Používanie Vnútroštátne a medzinárodné odporúčania | Posúdenie vplyvu právnych predpisov ES na IKT | Bezproblémovejšia implementácia právnych predpisov ES prostredníctvom zohľadnenia rozmerov IKT vo fáze navrhovania Identifikácia potrieb týkajúcich sa služieb a nástrojov podporujúcich včasnú implementáciu právnych predpisov Porozumenie rozmerov IKT politík EÚ Bezproblémovejšia implementácia PEGS | Počet identifikovaných príslušných právnych predpisov Počet úspešných kontaktov medzi odvetviami a programom Počet identifikovaných nových potrebných riešení Počet implementovaných riešení Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Informovanosť Úplnosť Význam Používanie Včasnosť | Zavedenie, zlepšovanie a poskytovanie spoločných služieb | Dostupnosť súboru spoločných služieb, ktoré vyhovujú potrebám odvetví a členských štátov Profesionálne poskytovanie zosúladeného portfólia služieb Bezproblémovejšia implementácia PEGS | Štandard kvality spoločných služieb Počet známych používateľov spoločných služieb Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Úplnosť Význam Používanie Primeranosť Ukazovatele špecifické pre projekt (stanovia sa) | Zavedenie a zlepšovanie opätovne použiteľných všeobecných nástrojov | Dostupnosť súboru nástrojov, ktoré vyhovujú potrebám odvetví a členských štátov Profesionálne poskytovanie zosúladeného portfólia nástrojov Bezproblémovejšia implementácia PEGS | Štandard kvality všeobecných nástrojov Počet známych používateľov všeobecných nástrojov Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Úplnosť Význam Používanie Primeranosť Ukazovatele špecifické pre projekt (stanovia sa) | Implementácia sprievodných opatrení | Zabezpečovanie výmeny informácií a využívanie osvedčených postupov | Vyššia informovanosť o osvedčených postupoch Opätovné využívanie osvedčených postupov | Počet používateľov platforiem Počet a veľkosť spoločenstiev Skutočné opätovné využívanie, spoločné používanie a spolupráca (príbehy o úspechoch) Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Užitočnosť platforiem pre hľadanie informácií výmena skúseností začatie spolupráce | Zlepšenie koordinačnej funkcie | Viac synergií a menej duplicitných činností Harmonickejšie a zosúladenejšie prístupy Spoločné porozumenie medzi zainteresovanými stranami Lepšia medziodvetvová cezhraničná spolupráca pri navrhovaní systémov | Príbehy o úspechoch Prieskumy (členské štáty a odvetvia): Zabezpečuje program účinnú koordináciu a spoluprácu medzi členskými štátmi a odvetviami? | Zvýšiť viditeľnosť spoločných služieb a opätovne použiteľných všeobecných nástrojov | Vyššia informovanosť potenciálnych používateľov o spoločných službách (členské štáty a odvetvia) pri navrhovaní PEGS Zohľadnenie spoločných služieb a nástrojov | Počet kontaktov s programom z podnetu GR Počet PEGS používajúcich spoločné služby a nástroje | Strategické a podporné činnosti | Zlepšenie programu | Hodnotiace správy | 5. MECHANIZMY POSKYTOVANIA, NÁSTROJE NA IMPLEMENTÁCIU AKCIE S cieľom dosiahnuť uvedené ciele by sa pri akcii mali využívať rôzne druhy mechanizmov poskytovania, nástrojov a činností. Nástroje by sa nemali líšiť od nástrojov IDABC. 6. DOSTUPNÉ POLITICKÉ MOžNOSTI A SPOJITOSť AKCIE Pri hodnotení ex ante sa posúdili tri možnosti. Pri jednej možnosti sa predpokladalo, že sa činnosti presunú na regulačnú agentúru. Táto možnosť sa nemohla odporučiť, lebo by znamenala príliš vysoké režijné náklady a nemohla by sa implementovať dostatočne včas, aby bola prevádzkyschopná na konci roku 2009. Ďalšou možnosťou bol presun programu do PKI IKT PSP, ktorý by umožnil určitý súlad a prípadne synergie činností. Napriek spoločným znakom však existujú významné rozdiely v cieľoch, zameraní, umiestnení vo vývojovom/výrobnom reťazci, včasnosti a mechanizmoch financovania. Výhody tejto možnosti by rozhodne vyvážili nevýhody. Z týchto dôvodov sa na základe hodnotenia ex ante dospelo k záveru, že obidva programy by sa mali zlúčiť a odporúčalo sa zachovať základnú možnosť, nezávislý program. Silná spolupráca by však bola potrebná na operačnej úrovni na zabezpečenie informovanosti a koordinácie, ako aj na strategickej úrovni pri zavádzaní pracovných programov a predovšetkým medzi nasledujúcim programom a programom PKI IKT PSP, kde by sa malo spolupracovať aj pri vytváraní pracovných skupín. 7. OBJEM ROZPOčTOVÝCH PROSTRIEDKOV Vypracovali sa dva návrhy rozpočtu na nasledujúci program. „Nízka“ možnosť by vyžadovala rozpočet vo výške 159 miliónov EUR, pričom „vysoká“ možnosť by vyžadovala rozpočet vo výške 220 miliónov EUR, podľa cieľov sú rozdelené takto: Ciele | V miliónoch EUR Nízka možnosť | V miliónoch EUR Vysoká možnosť | 1. rozvíjať európsku politiku interoperability, | 3 | 6 | 2. zvýšiť zohľadňovanie aspektov IKT v právnych predpisoch EÚ, | 6 | 12 | 3. podporovať používanie spoločných rámcov; | 9 | 12 | 4. zvýšiť využívanie spoločných služieb; | 99 | 124 | 5. zvýšiť používanie opätovne použiteľných všeobecných nástrojov; | 18 | 30 | 6. sprievodné opatrenia | 24 | 36 | Spolu | 159 | 220 | Minimálny počet zamestnancov potrebných pre pokračovanie programu sa odhaduje na 25 ekvivalentov plného pracovného úväzku, pričom podľa vysokej možnosti by to bolo 32. 8. ZÁVER Hoci predchádzajúce programy už vo veľkej miere prispeli k rozšíreniu, prehĺbeniu a lepšiemu fungovaniu jednotného trhu sprístupnením riešení IT, ako aj k účinnej a efektívnej spolupráci medzi európskymi orgánmi verejnej správy, intervencia Spoločenstva je stále potrebná z hľadiska zabezpečenia kontinuity a udržateľnosti už zavedených akcií a poskytovania odpovedí na vyvíjajúce sa alebo nové potreby členských štátov a/alebo odvetví. Ciele by mali byť: - navrhnúť európsku politiku interoperability; - zvýšiť zohľadňovanie aspektov IKT v právnych predpisoch EÚ; - podporovať používanie spoločných rámcov; - zvýšiť využívanie spoločných služieb; - zvýšiť používanie opätovne použiteľných všeobecných nástrojov. Ak sa vezmú do úvahy činnosti a mechanizmy poskytovania potrebné na dosiahnutie cieľov, najvhodnejšia politická možnosť by zodpovedala základnej možnosti, t. j. pokračovaniu programu. Pri „nízkej“ možnosti by rozpočet bol 159 miliónov EUR a pri „vysokej“ 220 miliónov EUR. Na implementovanie „nízkej“ možnosti by bolo potrebných 25 pracovníkov a na implementovanie „vysokej“ možnosti 32 pracovníkov. [1] Ú. v. EÚ L 144, 30.4.2004, opravené v Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004, s. 25. [2] Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 885/2004 (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 1). Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 9. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 885/2004. [3] Ú. v. ES L 310, 9.11.2006, s. 15. [4] [5] [6] [7] Ú. v. EÚ L 144, 30.4.2004, opravené v Ú. v. EÚ L181, 18.5.2004, s. 25. [8] Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 885/2004 (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 1). [9] Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 9. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 885/2004. [10] Ú. v. ES L 310, 9.11.2006, s. 15. [11] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 1). [12] Táto nová rozpočtová položka nahradí súčasnú rozpočtovú položku 26 03 01 01 „Paneurópske služby e-vlády pre verejnú správu, podnikateľov a občanov (IDABC)“. Ukončenie činností IDABC pokryje položka 26 03 01 02 „Ukončenie ...“. [13] Diferencované rozpočtové prostriedky. [14] Nediferencované rozpočtové prostriedky, ďalej len „NRP“. [15] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx. [16] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx. [17] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [18] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [19] KOM(2006) 610 v konečnom znení, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:EN:HTML. [20] Porovnané s „nízkou“ a „vysokou“ možnosťou v hodnotení ex ante, pri tomto rozpise sa zohľadňuje „vysoká“ možnosť pri tých činnostiach, ktoré členské štáty považujú za najužitočnejšie a „nízke“ možnosti pri ostatných činnostiach (ktoré členské štáty stále považujú za užitočné). [21] Ako sa uvádza v oddiele 5.3. [22] Navýšenie rozpočtu po roku 2014 je dôsledkom začatia poskytovania nových služieb, ktoré sa navrhnú počas prvých rokov programu. [23] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [24] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [25] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [26] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušnú(-é) výkonnú(-é) agentúru(-y). [27] Technická pomoc intra muros (s veľmi špecifickou technickou kvalifikáciou), ktorá pomáha zamestnancom Komisie pri kontrole kvality služieb poskytovaných dodávateľmi a/alebo pomáha zamestnancom Komisie pri vypracovaní technicky zložitých dokumentov. [28] Dve zasadnutia výboru ročne (2*15 000 EUR) sú zahrnuté v bode 8.2.4.1. [29] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s.1 v znení zmien a doplnení. [30] Ú. v. ES L 357, 21.12.2002, s. 1 v znení zmien a doplnení. [31] Ukazovatele pre niektoré činnosti, t. j. činnosti spojené s koordináciou a spoluprácou, sú podľa potreby pomerne „mäkké“. To je dôsledkom skutočnosti, že ich priamy vplyv alebo výsledky sú ťažko merateľné preto, že a) sú často významného charakteru, viac ako priame opatrenia, b) je ťažké ich oddeliť od kontextových faktorov, a preto je ťažké stanoviť priame príčinné vzťahy, c) vplyv na konečných príjemcov zvyčajne závisí od následnej implementácie riešení členskými štátmi a odvetviami.