SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 14.7.2004 
KOM(2004) 486 kone čná verzia 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Technické prílohy 
  
Návrh 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o pozmenení smernice Európskeho parlam entu a Rady 2000/12/ES z 20. marca 2000 o 
začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a sm ernice Rady 93/6/EHS z 15. marca 
1993 o kapitálovej primeranosti investi čných spolo čností a úverových inštitúcií 
(predložené Komisiou) 
 
{SEK(2004) 921} 
 
SK 2   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA  
- 
 
SK 3   SK Návrh 
SMERNICA RADY 
o […] 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, najmä na jej článok […],  
so zreteľom na návrh Komisie1,  
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu2, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru3, 
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov4, 
keďže: 
(1)  [Initial capital…]. 
(2)  [Initial capital…], 
PRIJALA TÚTO SMERNICU: 
Článok 1 
[…] 
Článok […] 
Členské štáty uvedú do ú činnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia  potrebné na 
dosiahnutie súladu s touto smernicou najnes kôr do […]. Bezodkladne o tom informujú 
Komisiu. 
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatren iach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz 
na túto smernicu. Členské štáty ur čia spôsob, akým sa tento odkaz uskuto ční. 
                                                 
1 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
2 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
3 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
4 Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 
 
SK 4   SK Článok […] 
Táto smernica nadobúda ú činnosť […] dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej 
únie. 
Článok […] 
Táto smernica je ur čená členským štátom. 
V Bruseli […] 
 Za Radu 
 predseda  […]
 
SK 5   SK PRÍLOHA  
 
Ø nové 
Príloha V – Technické kritériá pre or ganizáciu a zaobchádzanie s rizikami  
1. RIADENIE  
1. Riadiaci orgán, na ktorý sa odvoláva článok 11, definuje opatr enia na rozdelenie 
povinností v organizácii a na zabránenie konfliktu záujmov.  
2. ZAOBCHÁDZANIE S RIZIKAMI  
2. Riadiaci orgán, na ktorý sa odvoláva článok 11, schva ľuje a pravidelne posudzuje 
stratégie a politiky na prijatie, riadenie, monitorovanie a zmier ňovanie rizík, ktorým 
úverová inštitúcia je alebo môže by ť vystavená. Patria sem aj  riziká, ktoré vyplývajú 
z makroekonomického prostredia, v ktorom inštitúcia pôsobí vo vz ťahu 
k hospodárskemu cyklu. 
3. KREDITNÉ RIZIKO A  RIZIKO ZMLUVNEJ STRANY  
3. Poskytovanie úveru je založené na sprá vnych a dobre definovaných kritériách. 
Stanoví sa jasný postup schva ľovania, zmeny, obnovovania a refinancovania úverov. 
4. Prebiehajúca správa a monitorovanie rozli čných portfólií a expoz ícií obsahujúcich 
kreditné riziko, vrátane identifikáci e a riadenia problémových úverov a 
tvorby primeraných úprav ocenenia a rezerv prebehne prostredníctvom ú činných 
systémov. 
5. Diverzifikácia kreditných portfólií je primeraná vzh ľadom na cie ľové trhy úverovej 
inštitúcie a celkovú stratégiu poskytovania úverov. 
4. REZIDUÁLNE RIZIKO  
6. Riziko, že sa uznané postupy na zmiernen ie kreditného rizika používané úverovou 
inštitúciou ukážu ako menej efektívne než sa o čakávalo, je potrebné rieši ť 
a kontrolova ť pomocou písomne podložených politík a postupov. 
5. RIZIKO KONCENTRÁCIE  
7. Riziko koncentrácie vyplýva júce z expozícií vo či zmluvným stranám, skupinám 
prepojených zmluvných strán a vo či zmluvným stranám z rovnakého hospodárskeho 
odvetvia, geografického regiónu al ebo vykonávajúcich tú istú činnosť alebo 
obchodujúcich s rovnakými komoditami, z používania postupov na zmiernenie 
kreditného rizika, a predovš etkým riziká spojené s ve ľkými nepriamymi kreditnými 
 
SK 6   SK expozíciami (napr. vo či jedinému emitentovi kolaterálu) je potrebné rieši ť 
a kontrolova ť pomocou písomne podložených politík a postupov. 
6. SEKURITIZA ČNÉ RIZIKÁ  
8. Riziká vyplývajúce zo sekuritiza čných transakcií, vo vz ťahu ku ktorým sú úverové 
inštitúcie originátorom alebo sponzorom,  sa hodnotia a riešia náležitými politikami 
a postupmi tak, aby sa zabezpe čilo najmä úplné premietnutie ekonomickej podstaty 
transakcie do rozhodnutí týkajúcich sa hodnotenia a riadenia rizika.  
9. Úverové inštitúcie, ktoré sú originátormi revolvingových sekuritiza čných transakcií 
s ustanoveniami o pred časnom splatení, majú k di spozícii plány likvidity 
na vyriešenie dohodnutého a pred časného splatenia.  
7. ÚROKOVÉ RIZIKO VYPLÝVAJÚCE Z  INÝCH AKO OBCHODNÝCH ČINNOSTÍ  
10. Zavedú sa systémy na hodnotenie a riadenie  rizika vyplývajúceho z potenciálnych 
zmien úrokových sadzieb, ke ďže ovplyv ňujú iné ako obchodné činnosti úverovej 
inštitúcie. 
8. OPERAČNÉ RIZIKO  
11. Zavedú sa politiky a postupy na h odnotenie a riadenie expozície vo či operačnému 
riziku, ako aj vo či zriedkavo vyskytujúcim sa vysoko kritickým udalostiam. 
Bez toho, aby bola dotknutá definícia stanovená v článku 4 ods. 22, úverové 
inštitúcie stanovia na ú čely týchto politík a postupov, v čom spočíva operačné riziko. 
12. Na zabezpe čenie schopnosti úverovej inštitúcie ďalej prevádzkova ť svoju činnosť a 
obmedziť straty v prípade vážneho prerušenia obchodnej činnosti sa vypracuje plán 
nepredvídaných udalostí a plán na zabezpe čenie kontinuity obchodných činností. 
9. RIZIKO LIKVIDITY  
13. Zavedú sa politiky a postupy na meranie a riadenie čistej pozície a požiadaviek 
financovania, a to priebežne i s výh ľadom do budúcnosti. Do úvahy sa berú 
alternatívne scenáre a pravidelne sa posudzujú predpoklady, ktoré sú základom 
rozhodnutí o čistej pozícii financovania. 
14. Zavedú sa plány nepredvídaných udalos tí na riešenie kríz likvidity.  
 
SK 7   SK PRÍLOHA VI  
 
Štandardizovaný prístup  
 
Časť 1 – Rizikové váhy  
1. EXPOZÍCIE  VOČI ÚSTREDNÝM  VLÁDAM  ŠTÁTOV  ALEBO  
CENTRÁLNYM  BANKÁM 
1.1. Zaobchádzanie 
1. Bez toho, aby boli dotknuté odsek y 2 až 8 sa expozíciám vo či ústredným vládam 
štátov a centrálnym bankám pr iradí riziková váha 100 %. 
2. Expozíciám vo či ústredným vládam štátov a centrálnym bankám, pre ktoré 
je k dispozícii rating nominovanej ratingove j agentúry, sa priradí riziková váha 
podľa tabuľky 1 v súlade so zaradením ratingu uznaných ratingových agentúr 
kompetentnými orgánm i do šiestich stup ňov stupnice kreditnej kvality. 
Tabuľka 1 
Stupeň 
kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6
Riziková 
váha 0
%2
0
%5
0
%1
0
0
%1
0
0
%1
5
0
%
3. Expozíciám vo či Európskej centrálnej banke sa priradí riziková váha 0 %. 
1.2. Expozície v národnej mene dlžníka 
4. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa expozíciám vo či ich ústrednej vláde 
štátu a centrálnej banke denominovaným  a financovaným v domácej mene môže 
priradiť riziková váha nižšia ako je uvedené v odseku 2.  
5. Ak kompetentné orgány jedného členského štátu rozhodnú v zmysle odseku 4, 
kompetentné orgány iného členského štátu môžu svojim úverovým inštitúciám 
povoliť, aby na expozície vo či tejto ústrednej vláde štát u alebo centrálnej banke 
denominované a financované v tejto  mene použili rovnakú rizikovú váhu.  
6. Ak kompetentné orgány tretej krajiny, ktorá pre doh ľad a reguláciu uplat ňuje také 
opatrenia, ktoré sú aspo ň rovnocenné opatreniam Spolo čenstva, priradia expozíciám 
voči svojej ústrednej vláde štátu a centrá lnej banke denominovaným a financovaným 
v domácej mene rizikovú váhu nižšiu ako je uvedené v odsekoch 1 až 2, členské 
štáty môžu svojim úverovým inštitúciám povoli ť, aby takýmto expozíciám priradili 
rizikovú váhu rovnakým spôsobom. 
 
SK 8   SK 1.3. Použitie ratingov agentúrami na podporu exportu 
7. Rating vydaný agentúrou na podporu exportu sa môže uzna ť iba pod podmienkou, že 
je splnený jeden z týchto predpokladov: 
a) rating je dohodnuté rizikové skóre od ag entúry na podporu exportu zapojenej 
do „Dohody o usmerneniach pre oficiálne podporované exportné úvery“ 
v rámci OECD;  
 
b) agentúra na podporu exportu uverej ňuje svoje ratingy, používa dohodnutú 
metodiku OECD a rating je spojený s jednou zo siedmych minimálnych 
poistných prémií pre poistenie vývozu (MEIP), ktoré stanovuje odsúhlasená 
metodika OECD. 
8. Expozíciám, pre ktoré je uznaný rati ng agentúry na podporu vývozu, sa na ú čely 
rizikového váženia priradí riziková váha pod ľa tabuľky 2.  
Tabuľka 2 
MEIP 1 2 3 4 5 6 7 
Riziková 
váha 0 % 20 % 50 % 100 % 100 % 100 % 150 % 
 
2. EXPOZÍCIE  VOČI REGIONÁLNYM  VLÁDAM  ALEBO  MIESTNYM  
ORGÁNOM 
9. Bez toho, aby boli dotknuté odsek y 10 až 12, sa expozíciám vo či regionálnym 
vládam a miestnym orgánom priradí rovnaká riziková váha ako expozíciám 
voči inštitúciám. Rozhodnutie kompetentný ch orgánov je nezávislé od rozhodnutia 
kompetentných orgánov pod ľa článku 80. Preferen čné zaobchádzanie 
s krátkodobými expozíciami pod ľa odsekov 30, 31 a 36 sa nepoužije.  
10. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa s expozíciami vo či regionálnym 
vládam a miestnym orgánom môže zaobchádza ť rovnako ako s expozíciami 
voči ústrednej vláde štátu, v jurisdikcii ktor ej sú tieto regionálne vlády a miestne 
orgány zriadené, ak neexistu je rozdiel v riziku medzi týmito expozíciami z dôvodu 
osobitných právomocí regionálnych  vlád a miestnych orgánov vybera ť zisk  
a osobitných  inštitucionálnych opatrení, ktorých ú činkom sa znížia ich riziká 
zlyhania.  
11. Ak kompetentné orgány jedného členského štátu rozhodnú v zmysle odseku 10, 
kompetentné orgány iného členského štátu môžu svojim úverovým inštitúciám 
povoliť, aby expozíciám vo či týmto regionálnym vládam a miestnym orgánom 
priradili rovnakú rizikovú váhu.  
12. Ak kompetentné orgány tretej krajiny, ktorá pre doh ľad a reguláciu uplat ňuje také 
opatrenia, ktoré sú aspo ň rovnocenné opatreniam Spolo čenstva, zaobchádzajú 
s expozíciami vo či regionálnej vláde a miestnym orgánom rovnako ako 
s expozíciami vo či ich ústrednej vláde štátu, môžu členské štáty svojim úverovým 
 
SK 9   SK inštitúciám povoli ť, aby expozíciám vo či týmto regionálnym vládam a miestnym 
orgánom priradili rizikovú váhu rovnakým spôsobom. 
3. EXPOZÍCIE  VOČI ADMINISTRATÍVNYM  ORGÁNOM  A 
NEOBCHODNÝM  SPOLOČNOSTIAM   
3.1. Zaobchádzanie 
13. Bez toho, aby boli dotknuté odsek y 14 až 18, sa expozíciám vo či administratívnym 
orgánom a neobchodným spolo čnostiam priradí riziková váha 100 %. 
3.2. Subjekty verejného sektora 
14. Bez toho, aby boli dotknuté odse ky 15 až 17, sa expozíciám vo či subjektom 
verejného sektora priradí riziková váha 100 %. 
15. Podľa rozhodnutia kompetentných or gánov sa s expozíciami vo či subjektom 
verejného sektora môže zaobchádza ť rovnako ako s expozíciami vo či inštitúciám. 
Rozhodnutie  kompetentných orgánov je nezávislé od rozhodnutia kompetentných 
orgánov pod ľa článku 80. Preferen čné zaobchádzanie s krátkodobými expozíciami 
podľa odsekov 30, 31 a 36 sa nepoužije.  
16. Ak kompetentné orgány jedného členského štátu rozhodnú, že sa s expozíciami 
voči subjektom verejného sektora za obchádza rovnako ako s expozíciami 
voči inštitúciám, kompetentné orgány iného členského štátu môžu svojim úverovým 
inštitúciám povoli ť, aby expozíciám vo či takýmto subjektom verejného sektora 
priradili rizikovú váhu rovnakým spôsobom. 
17. Ak kompetentné orgány tretej krajiny, ktorá pre doh ľad a reguláciu uplat ňuje také 
opatrenia, ktoré sú aspo ň rovnocenné opatreniam Spolo čenstva, zaobchádzajú 
s expozíciami vo či subjektom verejného sektor a rovnako ako s expozíciami 
voči inštitúciám, môžu členské štáty svojim úverovým inštitúciám povoli ť, aby 
expozíciám vo či týmto subjektom verejného se ktora priradili rizikovú váhu 
rovnakým spôsobom. 
3.3. Cirkev a náboženské komunity 
18. S expozíciami vo či cirkvi a náboženským komunitám sa zaobchádza ako 
s expozíciami vo či subjektom verejného sektora, pokia ľ boli zriadené ako právnické 
osoby pod ľa verejného práva a dane vyberajú v sú lade s legislatívou, ktorá im toto 
právo ude ľuje.  
4. EXPOZÍCIE  VOČI MULTILATERÁLNYM  ROZVOJOVÝM  BANKÁM 
4.1. Rozsah pôsobnosti 
19. Na účely článkov 78 až 83 sa Korporácia pre me dziamerické investície (Inter-
American Investment Corporation) považuje za multilaterálnu rozvojovú banku 
(MDB). 
 
SK 10   SK 4.2. Zaobchádzanie 
20. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 21 a 22, sa s expozíciami vo či multilaterálnym 
rozvojovým bankám zaobchádza rovnakým spôsobom ako s expozíciami 
voči úverovým inštitúciám v súlade s odsekmi 28 až 31. Preferen čné zaobchádzanie 
s krátkodobými expozíciami pod ľa odsekov 30, 31 a 36 sa nepoužije. 
21. Riziková váha 0 % sa priradí expozíciám vo či týmto multilaterálnym rozvojovým 
bankám: 
a) Medzinárodná banka pre obnovu a rozvoj; 
b) Medzinárodná finan čná korporácia; 
c) Medziamerická rozvojová banka; 
d) Ázijská rozvojová banka; 
e) Africká rozvojová banka; 
f) Rozvojová banka Rady Európy; 
g) Severská investi čná banka; 
h) Karibská rozvojová banka; 
i) Európska banka pre obnovu a rozvoj; 
j) Európska investi čná banka; 
k) Európsky investi čný fond; 
l) Multilaterálna agentúra pre investi čné záruky. 
22. Riziková váha 20 % sa vz ťahuje na nesplatenú časť upísaného kapitálu Európskeho 
investičného fondu. 
5. EXPOZÍCIE  VOČI MEDZINÁRODNÝM  ORGANIZÁCIÁM 
23. Riziková váha 0 % sa priradí expozíciám vo či týmto medzinárodným organizáciám:  
a) Európske spolo čenstvo; 
b) Medzinárodný menový fond; 
c) Banka pre medzinárodné zú čtovanie. 
 
SK 11   SK 6. EXPOZÍCIE  VOČI INŠTITÚCIÁM 
6.1. Zaobchádzanie 
24. Pri stanovení rizikových vá h sa na expozície vo či inštitúciám vz ťahuje jedna z dvoch 
metód opísaných v odsekoch 26 až 27 a 28 až 31.  
6.2. Najmenšia riziková váha expozícií vo či inštitúciám bez ratingu 
25. Expozíciám vo či inštitúcii bez ra tingu sa nepriradí nižšia riziková váha než riziková 
váha expozícií vo či jej ústrednej vláde štátu. 
6.3. Metóda založená na rizikovej váhe ústrednej vlády štátu 
26. Expozíciám vo či inštitúciám sa priradí riziková váha pod ľa stupňa kreditnej kvality, 
do ktorého sú v súlade s tabu ľkou 3 zaradené expozície vo či ústrednej vláde štátu, 
do ktorej jurisdikcie je inštitúcia za členená. 
Tabuľka 3 
Stupeň kreditnej 
kvality, ktorý je 
priradený ústrednej 
vláde štátu 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 
expozície 20 % 50 % 100 % 100 % 100 % 150 % 
 
27. Expozíciám vo či inštitúciám zriadeným v krajinách s ústrednou vládou štátu 
bez ratingu, sa priradí riziková vá ha, ktorá nepresahuje 100 %.  
6.4. Metóda založená na ratingu 
28. Expozíciám vo či inštitúciám s pôvodnou efektívnou splatnos ťou dlhšou ako tri 
mesiace, pre ktoré je k dispozícii rating nom inovanej ratingovej agentúry sa priradí 
riziková váha pod ľa tabuľky 4 v súlade so zaradením ratingu uznaných ratingových 
agentúr kompetentnými orgánmi do šiestich stup ňov stupnice kreditnej kvality . 
Tabuľka 4 
Stupeň kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 20 % 50 % 50 % 100 % 100 % 150 % 
 
29. Expozíciám vo či inštitúciám bez ratingu sa priradí riziková váha 50 %. 
 
SK 12   SK 30. Expozíciám vo či inštitúcii s pôvodnou efektívnou splatnos ťou troch mesiacov alebo 
menej, pre ktoré je k dispozícii rating no minovanej ratingovej ag entúry sa priradí 
riziková váha pod ľa tabuľky 5 v súlade so zaradením ratingu uznaných ratingových 
agentúr kompetentnými orgánmi do šiestich stup ňov stupnice kreditnej kvality. 
Tabuľka 5 
Stupeň kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 20 % 20 % 20 % 50 % 50 % 150 % 
 
31. Expozíciám vo či inštitúciám bez ratingu s pôvodnou efektívnou splatnos ťou do troch 
mesiacov sa priradí riziková váha 20 %. 
6.5. Zaobchádzanie s krátkodobými ratingami 
32. Ak sa na expozície vo či inštitúciám použije metóda uvedená v odsekoch 28 až 31, 
potom sa so špecifickým krátkodobý m ratingom zaobchádza takto:  
33. Ak nie je k dispozícii krát kodobý rating expozície, uplatní sa na všetky expozície 
voči inštitúciám s po čiatočnou splatnos ťou maximálne troch mesiacov všeobecné 
preferenčné zaobchádzanie pre krátkodobé expoz ície tak, ako je uvedené v odseku 
30.  
34. Ak krátkodobý rating je k dispozícii, a pod ľa tohto ratingu sa pou žije priaznivejšia 
alebo identická riziková váha a ko v prípade všeobecného preferen čného 
zaobchádzania pre krátkodobé expozície tak,  ako je uvedené v odseku 30, potom sa 
krátkodobý rating použije len pre túto konkr étnu expozíciu. V prípade ostatných 
krátkodobých expozícií sa použije všeobecné preferen čné zaobchádzanie 
pre krátkodobé expozície tak, ako je uvedené v odseku 30. 
35. Ak krátkodobý rating je k dispozícii, a pod ľa tohto ratingu sa použije menej 
priaznivá riziková váha ako  je použitie všeobecného preferen čného zaobchádzania 
pre krátkodobé expozície ta k, ako je uvedené v odseku 30, potom sa všeobecné 
preferenčné zaobchádzanie na krátkodobé expoz ície nepoužije a všetky krátkodobé 
pohľadávky bez ratingu získajú rovnakú rizikovú váhu aká sa použila v prípade 
špecifického krátkodobého ratingu. 
6.6. Krátkodobé expozície v národnej mene dlžníka 
36. Ak kompetentné orgány schválili pre expozície vo či ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám metódu opí sanú v odsekoch 4 až 6, pod ľa ich rozhodnutia sa 
expozíciám vo či inštitúciám s pôvodnou efektívnou splatnos ťou do troch mesiacov 
denominovaným a financovaným v národnej mene, môže pod ľa obidvoch metód 
opísaných v odsekoch 26 až 27 a 28 až 31 priradi ť riziková váha, ktorá je o jednu 
kategóriu menej priaznivá ako preferen čná riziková váha  priradená expozíciám 
voči ústrednej vláde štátu tak, ako je uvedené v odsekoch 4 až 6. 
 
SK 13   SK 37. Žiadnym expozíciám s pôvodnou efektívnou splatnos ťou do troch mesiacov 
denominovaným a financovaným v národnej mene  dlžníka sa nepriradí riziková váha 
menšia ako 20 %. 
6.7 Investície do regulatórnych  kapitálových nástrojov 
38. Investíciám do akciových alebo regulató rnych kapitálových nástrojov emitovaných 
inštitúciami sa priradí riziková váha 100 %,  pokiaľ nie sú odpo čítané od vlastných 
zdrojov. 
7. EXPOZÍCIE  VOČI PODNIKATE ĽSKÝM  SUBJEKTOM 
7.1. Zaobchádzanie 
39. Expozíciám, pre ktoré je k dispozícii rating nominovanej ratingovej agentúry, sa 
priradí riziková váha pod ľa tabuľky 5 v súlade so zaradením ratingu uznaných 
ratingových agentúr kompetentným i orgánmi do šiestich stup ňov stupnice kreditnej 
kvality. 
Tabuľka 5 
Stupeň kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 20 % 50 % 100 % 100 % 150 % 150 % 
 
40. Expozíciám, pre ktoré nie je k dispozícii  takýto rating, sa pr iradí 100 % riziková 
váha alebo riziková váha ic h ústrednej vlády štátu, pod ľa toho, ktorá z nich je vyššia. 
8. RETAILOVÉ  EXPOZÍCIE 
41. Expozíciám, ktoré sú v súlade s kritériami uvedenými v článku 79 ods. 2 sa 
podľa rozhodnutia kompetentný ch orgánov môže priradi ť 75 % riziková váha. 
9. EXPOZÍCIE  ZABEZPE ČENÉ  NEHNUTE ĽNÝM  MAJETKOM 
42. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 43 až 57, sa expozíciám, ktoré sú plne 
zabezpečené nehnute ľným majetkom, priradí 100 % riziková váha.  
9.1. Expozície zabezpe čené hypotékami na obytnú nehnute ľnosť 
43. Expozíciám plne zabezpe čeným k spokojnosti kompet entných orgánov hypotékami 
na obytnú nehnute ľnosť, ktorú jej vlastník užíva alebo bude užíva ť, prípadne 
prenajíma alebo prenajme, sa priradí 35 % riziková váha.  
44. Expozíciám plne zabezpe čeným k spokojnosti kompetentných orgánov podielmi 
vo fínskych bytových podnikoch, ktoré svoju činnosť vykonávajú v súlade 
so zákonom o fínskom bytovom podni ku z roku 1991 a neskoršou obdobnou 
 
SK 14   SK legislatívou, pokia ľ ide o obytnú nehnute ľnosť, ktorú jej vlastník užíva alebo bude 
užívať prípadne prenajíma alebo prenaj me, sa priradí 35 % riziková váha. 
45. Kompetentné orgány usúdia, že zabezpe čenie je len vtedy úplné, ke ď sú splnené tieto 
podmienky:  
a) hodnota nehnute ľnosti podstatne nezávisí od kreditnej kvality dlžníka. Táto 
požiadavka nevylu čuje situácie, v ktorých hodnotu nehnute ľnosti i výkonnos ť 
dlžníka ovplyv ňujú výhradne makroekonomické faktory;  
b) riziko dlžníka podstatne nezávisí od výkonnosti založenej nehnute ľnosti alebo 
projektu,  ale skôr od základnej schopnosti dlžníka spláca ť dlh z iných zdrojov. 
Splatenie facility ta k podstatne nezávisí od pe ňažného toku vytvoreného 
založenou nehnute ľnosťou, ktorá slúži ako kolaterál; 
c) sú splnené minimálne požiadavky stanovené v prílohe VIII časti 2 ods. 8 
a pravidlá oce ňovania stanovené v prílohe VIII časti 3 ods. 63 až 66; 
d) hodnota nehnute ľnosti významne prevyšuje expozície.  
46. Kompetentné orgány môžu upusti ť od požiadavky odseku 45 písm. b) v prípade 
expozícií plne zabezpe čených hypotékami na obytnú nehnute ľnosť, ktorá sa 
nachádza na ich území, ak majú dôkaz o tom, že na ich území je dobre rozvinutý 
a dlhodobo etablovaný tr h s obytnými nehnute ľnosťami so stratovos ťou, ktorá je 
dostatočne nízka na to, aby takéto zaobchádzanie opodstatnila.  
47. Ak kompetentné orgány členského štátu rozhodnú v zmysle  odseku 46 , kompetentné 
orgány iného štátu môžu povoli ť svojim úverovým inštitúciám, aby takýmto 
expozíciám, ktoré sú plne zabezpe čené hypotékami na obytnú nehnute ľnosť, priradili 
35 % rizikovú váhu.  
9.2. Expozície zabezpe čené hypotékami na nehnute ľnosť určenú na podnikanie 
48. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa expozíciám plne zabezpe čeným 
k spokojnosti kompetentných orgánov hypotékam i na kancelárske priestory alebo iné 
priestory ur čené na podnikanie situované v rá mci ich územia môže priradi ť 50 % 
riziková váha. 
49. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa expozíciám plne zabezpe čeným 
k spokojnosti kompetentných orgánov podielmi vo fínskych bytových podnikoch, 
ktoré svoju činnosť vykonávajú v súlade so zá konom o fínskom bytovom podniku 
z roku 1991 a neskoršou obdobnou legislatívou, pokia ľ ide o kancelárske priestory 
alebo iné priestory ur čené na podnikanie, môže priradi ť 50 % riziková váha.  
50. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa expozíciám spojeným s transakciami z 
prenájmu nehnute ľnosti týkajúcich sa kancelár skych priestorov alebo iných 
priestorov ur čených na podnikanie nachádzajúcich sa  na ich území a riadiacich sa 
zákonnými ustanoveniami, pri čom prenajímaný majetok ostáva až do uplatnenia 
predkupného práva nájomcom v  plnom vlastníctve prenajímate ľa, môže priradi ť 
50 % riziková váha .  
51. Uplatnenie odsekov 48 až 50 podlieha splneniu týchto podmienok: 
 
SK 15   SK a) hodnota nehnute ľnosti nesmie podstatne závisie ť od kreditnej kvality dlžníka. 
Táto požiadavka nevylu čuje situácie, v ktorých hodnotu nehnute ľnosti 
i výkonnos ť dlžníka ovplyv ňujú výhradne makroekonomické faktory; 
b) riziko dlžníka nesmie podstatne závisie ť od výkonnosti založenej nehnute ľnosti 
alebo projektu, ale skôr od zák ladnej schopnosti dlžníka spláca ť dlh z iných 
zdrojov. Splatenie facility tak podstatne nesmie závisie ť od peňažného toku 
vytvoreného založenou nehnute ľnosťou, ktorá slúži ako kolaterál; 
c) sú splnené minimálne požiadavky stanovené v prílohe VIII časti 2 ods. 8 
a pravidlá oce ňovania stanovené v prílohe VIII časti 3 ods. 63 až 66. 
52. Riziková váha 50 % sa použije na tú časť úveru, ktorá nepresahuje limit vypo čítaný 
podľa jednej z týchto požiadaviek: 
a) 50 % trhovej hodnoty danej nehnute ľnosti; 
b) 50 % trhovej hodnoty danej nehnute ľnosti alebo 60 % hodnoty pre hypotekárne  
financovanie, pod ľa toho, ktorá z nich je nižšia, v tých členských štátoch, ktoré 
ustanovili prísne kritériá pre posudzovanie hodnoty pre hypotekárne 
financovanie v zákonných alebo regula čných ustanoveniach. 
53. Riziková váha 100 % sa použije na tú časť úveru, ktorá presahuje limity stanovené 
v odseku 52. 
54. Ak kompetentné orgány jedného členského štátu rozhodnú v zmysle odsekov 48 až 
50, kompetentné orgány iného štátu môžu povoli ť svojim úverovým inštitúciám, aby 
takýmto expozíciám, ktoré sú plne zabezpe čené hypotékami na nehnute ľnosť určenú 
na podnikanie, priradili 50 % rizikovú váhu.  
55. Kompetentné orgány môžu upusti ť od požiadavky odseku 51 písm. b) v prípade 
expozícií plne zabezpe čených hypotékami na nehnute ľnosť určenú na podnikanie, 
ktorá sa nachádza na ich území, ak majú  dôkaz o tom, že na ich území je dobre 
rozvinutý a dlhodobo etablovaný trh s nehnute ľnosťami určenými na podnikanie 
so stratovos ťou, ktorá nepresahuje tieto limity:  
a) do 50 % trhovej hodnoty (alebo, ak je to  možné, a v prípade nižšej hodnoty, 
60 % hodnoty pre hypotekárne financovanie) nesmú prekro čiť 0,3 % 
nesplatených úverov v ktoromko ľvek danom roku; 
b) celkové straty pochádz ajúce z úverov na nehnute ľnosti určené na podnikanie 
nesmú prekro čiť 0,5 % nesplatených úverov v ktoromko ľvek danom roku. 
56. Ak niektorý z limitov uvedených v odseku 55 v danom roku nie je splnený, 
oprávnenos ť využívať toto zaobchádzanie zanikne a predtým ako sa znovu použije, 
musí byť opätovne splnená druhá požiadavka pod ľa odseku 51 písm. b).  
57. Ak kompetentné orgány členského štátu rozhodnú v zmysle odseku 55,  kompetentné 
orgány iného členského štátu môžu svojim úverovým inštitúciám povoli ť, aby 
takýmto expozíciám, ktoré sú plne zabezpe čené hypotékami na nehnute ľnosť určenú 
na podnikanie, priradili 50 % rizikovú váhu.  
 
SK 16   SK 10. POHĽADÁVKY  PO TERMÍNE  SPLATNOSTI 
58. Bez toho, aby boli dotknut é ustanovenia odsekov 59 až 62, sa nezabezpe čenej časti 
každej poh ľadávky, ktorá je viac ako 90 dní po termíne splatnosti, priradí riziková 
váha vo výške:  
a) 150 %, ak úpravy ocenenia tvor ia menej ako 20 % hodnoty nezabezpe čenej 
časti expozície pred úpravou ocenenia; 
b) 100 %, ak úpravy o cenenia tvoria aspo ň 20 %  hodnoty  nezabezpe čenej časti 
expozície pred úpravou ocenenia; 
c) 50 %, pod ľa rozhodnutia kompetentných orgánov, ak úpravy ocenenia tvoria 
aspoň 50 %  hodnoty nezabezpe čenej časti expozície pred úpravou ocenenia. 
59. Na účely definovania zabezpe čenej časti pohľadávky po termíne splatnosti sa 
prípustným kolaterálom a zárukami rozu mie kolaterál a záruky prípustné na ú čely 
zmiernenia kreditného rizika. 
60. Ak je však poh ľadávka po termíne splatnosti plne zabezpe čená inými formami 
kolaterálu ako tými, ktoré sú prípustné na ú čely zmiernenia kreditného rizika, môže 
sa použiť 100 % riziková váha, a to pod ľa rozhodnutia kompetentných orgánov 
na základe prísnych opera čných kritérií v záujme zabezpe čenia dobrej kvality 
kolaterálu v prípade, že úpravy ocen enia dosiahnu 15 % hodnoty expozície 
pred úpravou ocenenia.  
61. Expozíciám pod ľa odsekov 43 až 47, ktoré sú viac ako 90 dní po termíne splatnosti, 
sa po úprave ich ocenenia priradí riziková váha 100 %. Ak tvoria úpravy ocenenia 
aspoň 20 % hodnoty expozície pred úpravou ocenenia, riziková váha uplatnite ľná 
na zvyšok expozície sa rozhodnutím kompetentných orgánov môže zníži ť na 50 %. 
62. Expozíciám pod ľa odsekov 48 až 57, ktoré sú viac ako 90 dní po termíne splatnosti, 
sa priradí 100 % riziková váha. 
11. POLOŽKY  PATRIACE  DO  REGULATÓRNYCH  KATEGÓRIÍ  S VYSOKÝM  
STUPŇOM  RIZIKA 
63. Podľa rozhodnutia kompetentných orgánov sa expozíciám spojeným s mimoriadne 
vysokým stup ňom rizika, ako napr. investície  do firiem s rizikovým kapitálom 
a do verejne neobchodovate ľných akcií, priradí 150 % riziková váha. 
64. Kompetentné orgány môžu povoli ť, aby sa poh ľadávkam, ktoré nie sú po termíne 
splatnosti, pod ľa ustanovení predchádzajúcich oddielov majú rizikovú váhu 150 % 
a pre ktoré boli stanovené úpravy ocenen ia, priradila riziková váha vo výške: 
a) 100 %, ak úpravy ocenenia tvoria aspo ň 20 % hodnoty expozície pred úpravou 
ocenenia; 
b) 50 %, ak úpravy o cenenia tvoria aspo ň 50 % hodnoty expozíc ie pred úpravou 
ocenenia. 
 
SK 17   SK 12. EXPOZÍCIE VO FORME KRYTÝCH DLHOPISOV 
65. „Krytými dlhopismi“ sú dlhopisy pod ľa definície článku 22 ods. 4 smernice 
85/611/EHS, ktoré sú zabezpe čené kolaterálom niektorým z týchto prípustných 
aktív: 
a) expozíciami vo či ústredným vládam štátov, centrálnym bankám, 
multilaterálnym rozvojovým bankám, medzinárodným organizáciám, ktoré sa 
kvalifikujú do 1. stup ňa kreditnej kvality, ako je uve dené v tejto prílohe, alebo 
sú nimi zabezpe čené; 
b) expozíciami vo či subjektom verejného sekt ora, regionálnym vládam 
a miestnym orgánom, ktoré sú vážené rovnakou rizikovou váhou ako expozície 
voči inštitúciám alebo ústredným vl ádam štátov a centrálnym bankám 
podľa odsekov 15, 9 alebo 10 a ktoré sa kvalifikujú do 1. stup ňa kreditnej 
kvality, ako je uvedené v tejto prílohe, alebo sú nimi zabezpe čené; 
c) expozíciami vo či inštitúciám, ktoré sa kvalifikujú do 1. stup ňa kreditnej 
kvality, ako je uvedené v tejto prílohe.  Celková expozícia tohto druhu nesmie 
presiahnu ť 10 % nominálnej hodnoty nesplatených krytých dlhopisov 
emitujúcej úverovej inštitúcie. Expozície  vzniknuté prevodom platieb dlžníkov, 
ktorí majú úvery zabezpe čené nehnute ľnosťou, držite ľom krytých dlhopisov sa 
do tohto limitu vo výške 10 % nezapo čítavajú; 
d) úvermi zabezpe čenými obytnou nehnute ľnosťou alebo podielmi vo fínskych 
bytových podnikoch pod ľa odseku 44, pokia ľ záložné práva spolu so všetkými 
prednostnými záložnými právami ne presahujú 80 % hodnoty založenej 
nehnuteľnosti; 
e) úvermi zabezpe čenými nehnute ľnosťou určenou na podnikanie alebo podielmi 
vo fínskych bytových podnikoch pod ľa odseku 49, pokia ľ záložné práva spolu 
so všetkými prednostnými záložnými právami nepresahujú 60 % hodnoty 
založenej nehnute ľnosti. Kompetentné orgány môžu uzna ť úvery zabezpe čené 
nehnuteľnosťou určenou na podnikanie aj v prípade, že pomer hodnoty úveru a 
nehnuteľnosti prekro čí hodnotu 60 %, maximálne však do výšky 70 %, ak 
hodnota celkových aktív založených ako ko laterál na kryté dlhopisy prekro čí 
nesplatenú nominálnu hodnotu krytých dlhopisov o najmenej 10 % a 
pohľadávka držite ľa dlhopisu sp ĺňa požiadavky právnej istoty stanovené 
v prílohe IX. Poh ľadávka držite ľa dlhopisu musí ma ť prednosť pred všetkými 
ostatnými poh ľadávkami z kolaterálu. 
66. Úverové inštitúcie pre nehnute ľnosť zabezpe čujúcu kryté dlhopisy sp ĺňajú 
minimálne požiadavky stanovené v prílohe VIII časti 2 ods. 8 a pravidlá oce ňovania 
stanovené v prílohe VIII časti 3 ods. 63 až 66. 
67. Bez ohľadu na odseky 65 a 66 sú kryté dlhopisy sp ĺňajúce definíciu článku 22 ods. 4 
smernice 85/611/EHS, ktoré boli emitované pred 31. decembrom 2007, až do lehoty 
svojej splatnosti pre prednostné zaobchádzanie rovnako prípustné.  
 
SK 18   SK 68. Riziková váha sa krytým dlhopisom prirad í na základe rizikovej váhy priradenej 
nezabezpe čeným expozíciám vo forme poh ľadávok v prvom rade vo či úverovej 
inštitúcii, ktorá ich emituje. Medzi rizikovými váhami platia takéto vz ťahy: 
a) ak sa expozíciám vo či inštitúciám priradí rizi ková váha 20 %, krytému 
dlhopisu sa priradí ri ziková váha 10 %; 
b) ak sa expozíciám vo či inštitúciám priradí rizi ková váha 50 %, krytému 
dlhopisu sa priradí ri ziková váha 20 %; 
c) ak sa expozíciám vo či inštitúciám priradí rizi ková váha 100 %, krytému 
dlhopisu sa priradí ri ziková váha 50 %; 
d) ak sa expozíciám vo či inštitúciám priradí rizi ková váha 150 %, krytému 
dlhopisu sa priradí ri ziková váha 100 %. 
13. POLOŽKY  PREDSTAVUJÚCE  SEKURITIZA ČNÉ POZÍCIE 
69. Rizikové váhy expozícií sa pre sekuritiza čné pozície ur čia v súlade s ustanoveniami 
článkov 94 až 101. 
14. KRÁTKODOBÉ  EXPOZÍCIE  VOČI ÚVEROVÝM  INŠTITÚCIÁM  A 
PODNIKATE ĽSKÝM  SUBJEKTOM 
70. Krátkodobým expozíciám vo či inštitúcii alebo podnikate ľskému subjektu, pre ktoré 
je k dispozícii rating nominovanej ratingove j agentúry, sa prir adí riziková váha 
podľa tabuľky 6 v súlade so zaradením ratingov uznaných ratingových agentúr 
kompetentnými orgánm i do šiestich stup ňov stupnice kreditnej kvality. 
Tabuľka 6 
Stupeň kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 20 % 50 % 100 % 150 % 150 % 150 % 
 
15. EXPOZÍCIE  V SUBJEKTOCH  KOLEKTÍVNEHO  INVESTOVANIA  (CIU)   
71. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 72 až  78, sa expozíciám v subjektoch 
kolektívneho investovania (CIU ) priradí 100 % riziková váha. 
72. Expozíciám v CIU, pre ktoré je k dispoz ícii rating nominovanej ratingovej agentúry, 
sa priradí riziková váha pod ľa tabuľky 7 v súlade so zaradením ratingu uznaných 
ratingových agentúr kompetentným i orgánmi do šiestich stup ňov stupnice kreditnej 
kvality. 
Tabuľka 7 
 
SK 19   SK Stupeň kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 6 
Riziková váha 20 % 50 % 100 % 100 % 150 % 150 % 
 
73. Ak kompetentné orgány zvážia, že pozícia  v CIU je spojená s mimoriadne vysokým 
stupňom rizika, požiadajú, aby sa tejto poz ícii priradila 150 % riziková váha.  
74. Úverové inštitúcie môžu ur čiť rizikovú váhu pre CIU tak, ako je uvedené v odsekoch 
76 až 78, ak sú splnené tieto kvalifika čné kritériá:  
a) CIU je riadená spolo čnosťou, ktorá podlieha doh ľadu v členskom štáte alebo 
schváleniu kompetentného orgá nu úverovej inštitúcie, ak:  
i) CIU je riadená spolo čnosťou podliehajúcou doh ľadu, ktorý sa považuje 
za rovnocenný doh ľadu stanovenému právom Spolo čenstva, a  
ii) spolupráca medzi kompet entnými orgánmi je zaru čená na dostato čnej úrovni; 
b) prospekt CIU alebo ro vnocenný dokument obsahuje: 
– kategórie aktív, do ktorých smie CIU investova ť, 
– či sa uplatňujú investi čné limity, relatívne limity a metodiky na ich výpo čet, 
c) CIU podáva aspo ň raz ročne správu o svojej obchodnej činnosti, aby sa mohlo 
uskutočniť vyhodnotenie jej aktív a pasív, pr íjmov a operácií za dané obdobie. 
75. Ak kompetentný orgán uzná CIU tretej krajiny tak, ako je uvedené v odseku 74 
písm. a), potom kompetentný orgán v inom členskom štáte môže túto CIU uzna ť 
bez toho, aby uskuto čnil svoje vlastné hodnotenie. 
76. Ak je úverová inštitúcia oboznámená  s podkladovými expozíciami CIU, môže 
na základe týchto pod kladových expozícií vypo čítať priemernú rizikovú váhu 
pre CIU v súlade s metódami stanovenými v článkoch 78 až 83. 
77. Ak úverová inštitúcia nie je oboznámená  s podkladovými expozíciami CIU, môže 
vypočítať priemernú rizikovú váhu pre CIU v súlade s metódami stanovenými 
v článkoch 78 až 83, pri čom musí postupova ť podľa týchto pravidiel: bude sa 
vychádza ť z toho, že CIU najprv investuje v maximálnom rozsahu, ktorý jej mandát 
umožňuje, do tried expozícií s najvyššou kapitálovou požiadavkou, a potom bude 
v investovaní pokra čovať v zostupnom poradí, až pokia ľ nedosiahne maximálny 
limit pre celkové investície.  
78. Úverové inštitúcie môžu zveri ť výpočet rizikovej váhy pre CIU a informovanie o nej 
tretej strane v súlade s metódami st anovenými v odsekoch 76 a 77, za predpokladu, 
že náležitými opatreniami zaru čí správnos ť výpočtu a informovania. 
 
SK 20   SK 16. OSTATNÉ  POLOŽKY 
16.1. Zaobchádzanie 
79. Hmotným aktívam v zmysle článku 4 ods. 10 smernice 86/635/EHS sa priradí 100 % 
riziková váha. 
80. Nákladom budúcich období a časovo rozlíšeným výnosom, pri ktorých inštitúcia 
nedokáže ur čiť zmluvnú stranu v súlade so smer nicou 86/635/EHS, sa priradí 100 % 
riziková váha. 
81. Hotovostným prostriedkom na ceste sa pr iradí 20 % riziková váha. Hotovosti a jej 
rovnocenným prostriedkom sa priradí riziková váha 0 %. 
82. Členské štáty môžu povoli ť rizikovú váhu 10 % pre expozície vo či inštitúciám, ktoré 
sa špecializujú na medzibankový trh a trh s dlhom verejných financií v ich 
domovských členských štátoch a ktoré podliehajú prísnemu doh ľadu kompetentných 
orgánov, ak sú tieto položky aktív k spokojnosti kompetentných orgánov 
domovských členských štátov v plnej výške a úplne zabezpe čené položkami 
s priradenou rizikovou váhou 0 % alebo 20 % a týmito orgánmi uznané za primeraný 
kolaterál.  
83. Akciám a iným ú častiam, pokia ľ nie sú odpo čítané od vlastných zdrojov, sa priradí 
riziková váha najmenej 100 %. 
84. Zásobám zlata držaným vo vlast ných trezoroch alebo v spolo čnej správe v rozsahu, 
v akom sú kryté záväzkami v zlate,  sa priradí riziková váha 0 %. 
85. V prípade dohôd o predaji a spätnom odkúpe ní aktív a priamych termínovaných 
nákupov sa priradí tá riziková váha, ktorá je  spojená s príslušnými aktívami, a nie 
riziková váha zmluvných strán transakcií. 
86. Ak úverová inštitúcia poskytne zabezpe čenie pre ur čitý počet expozícií 
za podmienok, že n-té zlyhanie medzi expozíciam i vyvolá platbu a že sa touto 
kreditnou udalos ťou ukončí zmluva, použijú sa rizikové váhy predpísané článkami 
78 až 83, ak mal produkt externý rating uzna nej ratingovej agentúry. Ak pre produkt 
nie je k dispozícii rating uznanej ratin govej agentúry, rizikové váhy expozícií 
zahrnutých v koši sa s výnimkou n-1 expozícií s čítajú až do výšky 1250 % a 
vynásobia sa nominálnou hodnotou zabezpe čenia z kreditného derivátu, čím sa získa 
rizikovo vážené aktívum. n-1 expozícií, ktoré majú by ť z uvedeného sú čtu vyňaté, sa 
určí na základe toho, že musia zah ŕňať také expozície, kde každá z nich produkuje 
nižšiu rizikovo váženú expozíciu, než je hodnota rizikovo váženej expozície 
ktorejkoľvek expozície zahrnutej do s čítania. 
 
SK 21   SK Časť 2 – Uznávanie ratingových agentúr a prira ďovanie ich ratingov  
1. METODIKA 
1.1. Objektívnos ť 
1. Kompetentné orgány prever ia, že metodika prira ďovania ratingov je presná, 
systematická, nemenná a podlieha validácii zal oženej na historických skúsenostiach.  
1.2. Nezávislos ť 
2. Kompetentné orgány preveria, že me todika nepodlieha žiadnym vonkajším 
politickým vplyvom alebo tlakom, a ani ekonomickým tlakom, ktoré by mohli rating 
ovplyvniť. 
3. Nezávislos ť metodiky ratingových agentú r posúdia kompetentné orgány 
podľa týchto faktorov: 
a) vlastníctvo a organiza čná štruktúra ratingovej agentúry; 
b) finan čné zdroje ratingovej agentúry; 
c) zamestnanci a odbornos ť ratingovej agentúry; 
d) správa a riadenie  ratingovej agentúry. 
1.3. Priebežná kontrola 
4. Kompetentné orgány preveria, že rating ra tingovej agentúry podl ieha priebežnej 
kontrole a prispôsobuje sa zmenám finan čnej situácie. Takáto kontrola sa uskuto ční 
po každej významnej udalosti, avšak aspo ň raz za rok. 
5. Pred akýmko ľvek uznaním kompetentné orgány preveria, že metodika hodnotenia 
pre každý segment trhu zodpovedá štandardom, ako napr.: 
a) spätné testovanie musí prebieha ť už najmenej jeden rok; 
b) pravidelnos ť kontrol uskuto čnených ratingovou agentúrou musia monitorova ť 
kompetentné orgány; 
c) kompetentné orgány musia ma ť možnosť získať od ratingovej agentúry rozsah 
jej kontaktov s vrcholovým manažmen tom subjektov, ktorým prira ďuje 
ratingy. 
6. Kompetentné orgány prijmú nevyhnutné opatrenia na to, aby boli ratingovými 
agentúrami okamžite informované o každej  podstatnej zmene v metodike, ktorú 
používajú na prira ďovanie ratingov.  
 
SK 22   SK 1.4. Transparentnos ť a zverejňovanie informácií 
7. Kompetentné orgány prijmú nevyhnutné opatrenia s cie ľom zaisti ť, že princípy 
metodiky, ktoré ratingová agentúra použív a pri vypracovávaní ratingov, sú verejne 
prístupné, aby si všetci poten ciálni užívatel ia mohli vytvori ť názor, či sú odvodené 
opodstatnene. 
2. INDIVIDUÁLNE  RATINGY 
2.1. Dôveryhodnos ť a prijatie trhom: 
8. Kompetentné orgány sa presved čia, že individuálne rati ngy ratingových agentúr sú 
ich užívate ľmi na trhu uznávané ako dôveryhodné a spo ľahlivé.  
9. Dôveryhodnos ť vyhodnotia kompetentné orgány pod ľa týchto faktorov: 
a) trhový podiel ra tingovej agentúry; 
b) príjmy dosiahnuté ratingovou agentúrou a jej finan čné zdroje v širšom slova 
zmysle; 
c) využitie ratingu pri tvorbe cien. 
2.2. Transparentnos ť a zverejňovanie informácií 
10. Kompetentné orgány preveria, že indivi duálne ratingy sú za rovnakých podmienok 
prístupné aspo ň všetkým stranám, ktoré majú o tieto individuálne ratingy legitímny 
záujem. 
11. Kompetentné orgány preveria predovš etkým to, že individuálne ratingy sú 
zahraničným stranám prístupné za rovnakýc h podmienok ako domácim stranám, 
ktoré majú o tieto individuálne ratingy legitímny záujem. 
3. „ZARAĎOVANIE“  (MAPPING) 
12. V záujme diferencovania medzi relatívnymi stup ňami rizika vyjadrenými každým 
ratingom kompetentné orgány zvážia kvan titatívne faktory, ako napr. dlhodobú 
mieru zlyhania spojenú so všetkými položka mi, ktorým bol priradený rovnaký rating. 
V prípade nedávno zriadených ratingových agen túr a agentúr, ktoré majú zostavené 
len obmedzené záznamy o zlyhaní, si kompetentné orgány od ratingovej agentúry 
vyžiadajú jej odhad dlhodobej miery zlyhan ia spojenej so všetkými položkami, 
ktorým bol priradený rovnaký rating. 
13. V záujme diferencovania medzi relatívnymi stup ňami rizika vyjadrenými každým 
ratingom kompetentné orgány zvážia kva litatívne faktory, ako napr. skupinu 
emitentov hodnotených ratingovou agentúro u, rozsah ratingov, ktoré ratingová 
agentúra prira ďuje, význam každého ratingu a defi níciu zlyhania, ktorú ratingová 
agentúra používa. 
 
SK 23   SK 14. Kompetentné orgány porovnajú miery zlyhani a v prípade každého ratingu konkrétnej 
ratingovej agentúry s referen čnou hodnotou stanovenou na základe mier zlyhania 
zaznamenaných ostatnými ratingovými agentúrami pri skupine emitentov, o ktorých 
sa kompetentné orgány domnieva jú, že predstavujú rovnaký stupe ň kreditného rizika. 
15. Ak sa kompetentné orgány domnievajú, že miery zlyhania sú v prípade ratingu 
konkrétnej ratingovej agentúry  podstatne a systematic ky vyššie ako príslušná 
referenčná hodnota, zaradia rating ratingov ej agentúry do vyššieho stup ňa rizika 
stupnice kreditnej kvality.  
16. Ak kompetentné orgány zvýšia  rizikovú váhu spojenú s ur čitým ratingom konkrétnej 
ratingovej agentúry, a táto ratingová agentúra  preukáže, že miery zlyhania zistené 
v prípade jej ratingu už nie sú podstatne a systematicky vyššie ako referen čná 
hodnota, môžu rozhodnú ť o zaradení daného ratingu ratingovej agentúry 
do pôvodného stup ňa stupnice kreditnej kvality.  
 
SK 24   SK Časť 3 – Použitie ratingov ratingových agentúr na stanovenie rizikových váh  
1. ZAOBCHÁDZANIE  
1. Úverová inštitúcia môže nominova ť jednu alebo viac uznaných  ratingových agentúr, 
na ktoré sa obráti, ak potrebuje stanovi ť rizikové váhy aktív a podsúvahových 
položiek. 
2. Úverová inštitúcia, ktorá sa rozhodne použi ť ratingy vypracované uznanou 
ratingovou agentúrou pre ur čitú triedu položiek, musí tie to ratingy konzistentne 
použiť pre všetky expozície, ktoré do danej triedy patria. 
3. Úverová inštitúcia, ktorá sa rozhodne použi ť ratingy vypracované uznanou 
ratingovou agentúrou, ich musí po celý čas používa ť nemenným a konzistentným 
spôsobom.  
4. Úverová inštitúcia môže použi ť len tie ratingy ratingovýc h agentúr, ktoré berú 
do úvahy všetky jej dlžné sumy istín a úrokov.  
5. Ak je pre ratingovanú položku k dispozíc ii len jeden rating od uznanej ratingovej 
agentúry, tento rating sa použije na sta novenie rizikovej váhy pre túto položku. 
6. Ak sú pre ratingované položky k dis pozícii dva ratingy nominovaných ratingových 
agentúr a obidva zodpovedajú rôznym rizi kovým váham, použije sa tá riziková váha, 
ktorá je vyššia.  
7. Ak sú pre ratingovanú položku k dispozícii viac ako dva ratingy nominovaných 
ratingových agentúr, vychádza sa z tých dvoch ratingov, ktoré pred stavujú najnižšie 
rizikové váhy. Ak sa tieto dve najnižšie ri zikové váhy od seba odlišujú, použije sa tá 
riziková váha, ktorá je vyššia. Ak sú tieto dve najnižšie rizikové váhy rovnaké, 
použije sa táto riziková váha. 
8. Úverové inštitúcie použijú vyžiadané ra tingy. Kompetentné orgány môžu úverovým 
inštitúciám povoli ť použitie nevyžiadaných ratingov. 
2. RATING EMITENTA A  EMISIE  
9. Ak existuje rating konkrétneho emisného programu alebo facility, ku ktorej patrí 
položka predstavujúca expozíciu, tento ratin g sa použije na stanovenie rizikovej váhy 
danej položky. 
10. Ak neexistuje priamo použite ľný rating ur čitej položky, avšak existuje rating 
konkrétneho emisného programu alebo fa cility, ku ktorým nepatrí položka 
predstavujúca expozíciu alebo existuje vš eobecný rating emitenta, potom sa tento 
rating použije v prípade, že so sebou pr ináša vyššiu rizikovú váhu, než aká by 
vznikla v inom prípade, alebo ak prináš a nižšiu rizikovú váhu a príslušná expozícia 
sa z každého h ľadiska zara ďuje rovnako alebo vyššie ako konkrétny emisný 
program, facilita alebo prípadne emitentove nezabezpe čené expozície vo forme 
pohľadávok v prvom rade. 
 
SK 25   SK 11. Odseky 9 a 10 nevylu čujú uplatňovanie odsekov 65 až 68 časti 1 tejto prílohy.  
12. Ratingy emitentov v rámci skupiny podnikov sa nemôžu použi ť ako rating iného 
emitenta v tej istej skupine. 
3. DLHODOBÉ A  KRÁTKODOBÉ RATINGY  
13. Krátkodobé ratingy sa môžu použi ť iba v prípade krátkodobých aktív 
a podsúvahových položiek, ktoré predstavujú expozície vo či inštitúciám 
a podnikate ľským subjektom. 
14. Krátkodobé ratingy sa použijú len na po ložku, na ktorú sa krátkodobý rating 
vzťahuje, a nepoužijú sa na odvodenie rizikových váh pre žiadnu inú položku. 
15. Bez ohľadu na odsek 14, ak sa krátkodobej ra tingovanej facilite prir adí riziková váha 
150 %, potom sa všetkým nezabezpe čeným expozíciám bez ratingu vo či tomuto 
dlžníkovi, či už sú krátkodobé alebo dlhodobé, ta kisto priradí riziková váha 150 %. 
16. Bez ohľadu na odsek 14, ak sa krátkodobej ra tingovanej facilite prir adí riziková váha 
50 %, žiadnej krátkodobej expozícii bez rati ngu sa nepriradí riziková  váha nižšia ako 
100 %. 
4. POLOŽKY V  DOMÁCEJ A CUDZEJ MENE  
17. Rating, ktorý sa vz ťahuje na položku denominovanú v domácej mene dlžníka, sa 
nemôže použi ť pri určovaní rizikovej váhy pre inú expozíciu vo či tomu istému 
dlžníkovi, ktorá je denominovaná v cudzej mene. 
18. Bez ohľadu na odsek 17, ak expozícia vznikne ú časťou úverovej inštitúcie na úvere 
od multilaterálnej rozvojovej banky, ktorej štatút preferovaného verite ľa je uznaný 
na trhu, kompetentné orgány môžu povoli ť použitie ratingu na položku dlžníka 
v domácej mene na ú čely stanovenia rizikovej váhy. 
 
SK 26   SK PRÍLOHA VII  
 
Prístup interných ratingov  
Časť 1 – Hodnota rizikovo vážených expozícií a výška o čakávaných strát  
1. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ PRE KREDITNÉ RIZIKO  
1. Pokiaľ nie je uvedené inak, vstupné parametre ako pravdepodobnos ť zlyhania (PD), 
strata v prípade zlyhania (LGD) a splatnos ť (M) sa ur čia tak, ako je stanovené v časti 
2 a hodnota expozície sa ur čí tak, ako je stanovené v časti 3. 
2. Hodnota rizikovo vážených expozícií sa pre každú expozíciu vypo číta 
podľa nasledovných vzorcov:  
1.1. Hodnota rizikovo vážených expozícií pre expozície vo či podnikate ľským 
subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov a centrálnym bankám 
3. S výhradou odsekov 4 až 8 sa hodnota rizikovo vážených expozícií pre expozície 
voči podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústr edným vládam štátov a centrálnym 
bankám vypo číta podľa nasledovných vzorcov:  
Korelácia (R) = ( ) ( ) () ( )
()() ( ) () [] 50 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Faktor splatnosti (b) = () ()2ln* 05478.0 11852.0 PD − 
Riziková váha (RW) = 
() ( ) ()()() [ ] ( )
() ( ) () 06.1*5.12**5.2 1* *5.11* * 999.0* 1/ * 1 *
15.0 5.0
b M bLGD PD G R R PDG R N LGD
−+ −− −+ −
−−
 
N(x) označuje kumulatívnu distribu čnú funkciu štandardizov anej normálnej náhodnej 
premennej (t. j. pravdepodobnos ť, že normálna náhodná premenná so strednou 
hodnotou nula a varianciou jedna je menšia alebo sa rovná x). G (z)  označuje 
inverznú kumulatívnu distribu čnú funkciu pre štandardizovanú normálnu náhodnú 
premennú (t. j. hodnotu x takú, že N (x)  = z).  
Hodnota rizikovo váženej expozície  = RW * hodnota expozície 
4. V prípade expozícií vo či spoločnostiam, ktoré patria do konsolidovanej skupiny 
s celkovým ro čným obratom menším ako 50 miliónov EUR, môžu úverové inštitúcie 
na výpočet rizikových váh expozícií vo či podnikate ľským subjektom použi ť 
nasledovný korela čný vzorec. V tomto vzorci  S vyjadruje celkový ro čný obrat 
v miliónoch EUR, pri čom platí, že 5 miliónov EUR <= S <= 50 miliónov EUR. 
Pri obratoch menších ako 5 miliónov EUR sa  postupuje ako pri obratoch rovnajúcim 
sa 5 miliónom EUR. V prípade odkúpených poh ľadávok sa celkový ro čný obrat 
vypočíta váženým priemerom individuálnych expozícií z príslušnej skupiny. 
 
SK 27   SK Korelácia (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () []
()() 45/5 1*04.050 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−− −−−+−− −−×
SEXP PD EXPEXP PD EXP
 
Úverové inštitúcie nahradia celkový ro čný obrat celkovými aktívami konsolidovanej 
skupiny, pokia ľ celkový ro čný obrat nie je zm ysluplným ukazovate ľom veľkosti 
podniku a celkové aktíva sú zmysluplnejším ukazovate ľom než celkový ro čný obrat.  
5. V prípade expozícií vo forme špecializovan ého financovania, pr i ktorých úverová 
inštitúcia nemôže preukáza ť, že jej odhady PD sp ĺňajú minimálne požiadavky 
stanovené v časti 4, priradí týmto expozíciám rizikové váhy pod ľa tabuľky 1. 
Tabuľka 1:  
Zostatková 
splatnosť kategória 
1 kategória 
2 kategória 
3 kategória 
4 kategória 
5 
menej ako 2,5 
roka 50 % 70 % 115 % 250 % 0 % 
2,5 roka a viac 70 % 90 % 115 % 250 % 0 % 
 
Kompetentné orgány môžu úverovej inštitúcii povoli ť, aby expozíciám kategórie 1 
všeobecne prira ďovala preferen čné rizikové váhy 50 %, a expozíciám kategórie 2 
rizikovú váhu 70 %, za predpokladu, že schva ľovacie a iné rizikové kritériá daných 
úverových inštitúcií sú v príslušnej kategórii dostato čne prísne.  
Pri prira ďovaní rizikových váh pre expozície vo forme špecializovaného 
financovania berú inštitúcie do úvahy tieto faktory: finan čnú silu, politické a právne 
prostredie, typické znaky transakcií a/ alebo aktív, silu sponzora a developera,  vrátane 
každého  príjmu  verejne – súkromného partnerstva, balík zabezpe čenia.  
6. Aby sa pri odkúpených podnikových poh ľadávkach mohlo uplatni ť podnikové 
zaobchádzanie, musia odkúpené podnikové poh ľadávky sp ĺňať minimálne 
požiadavky uvedené v časti 4 ods. 104 až 108. V prípade odkúpených podnikových 
pohľadávok, ktoré naviac sp ĺňajú podmienky stanovené v odseku 12 a ak by 
pre úverovú inštitúciu bolo príliš ve ľkou záťažou použi ť štandardy kvantifikácie 
rizika pre expozície vo či podnikate ľským subjektom tak, ako sú pre tieto poh ľadávky 
stanovené v časti 4, môžu sa použi ť štandardy kvantifikácie rizika pre retailové 
expozície stanovené v časti 4. 
7. Pri odkúpených podnikových poh ľadávkach sa s refundovate ľnými nákupnými 
diskontmi, kolaterálom alebo čiastočnými zárukami, ktoré poskytujú zabezpe čenie 
pri prvej strate v prípade strát zo zlyhania, alebo oboje, môže zaobchádza ť ako 
s pozíciami prvej straty pod ľa IRB rámca pre sekuritizáciu. 
8. Ak úverová inštitúcia poskytne zabezpe čenie pre ur čitý počet expozícií 
za podmienok, že n-té zlyhanie medzi expozíciam i vyvolá platbu a že sa touto 
 
SK 28   SK kreditnou udalos ťou ukončí zmluva, použijú sa rizikové váhy stanovené v článkoch 
94 až 101, v prípade, že produkt má exter ný rating uznanej ratingovej agentúry. Ak 
produktu nie je priradený rating od uz nanej ratingovej agentúry, rizikové váhy 
expozícií zahrnutých v koši sa s čítajú s výnimkou n-1 expozícií, pri čom súčet výšky 
očakávanej straty vynásobenej 12,5 a hodnot y rizikovo váženej expozície neprekro čí 
nominálnu hodnotu zabezpe čenia z kreditného deri vátu vynásobenú 12,5. n-1 
expozícií, ktoré majú by ť z uvedeného sú čtu vyňaté, sa ur čí na základe toho, že 
musia zah ŕňať také expozície, z ktorých každá produkuje nižšiu rizikovo váženú 
expozíciu, než je hodnota riziko vo váženej expozície ktorejko ľvek expozície 
zahrnutej do s čítania. 
1.2. Hodnoty rizikovo vážených expo zícií pre retailové expozície 
9. S výhradou odsekov 10 a 11 sa hodnoty rizi kovo vážených expozíc ií pre retailové 
expozície vypo čítajú podľa nasledovných vzorcov:  
Korelácia (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () [] 35 1/ *35 11*16.0 35 1/ *35 1 03.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Riziková váha: 
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
N(x) označuje kumulatívnu distribu čnú funkciu štandardizov anej normálnej náhodnej 
premennej (t. j. pravdepodobnos ť, že normálna náhodná premenná so strednou 
hodnotou nula a varianciou jedna je menšia alebo sa rovná x). G (z)  označuje 
inverznú kumulatívnu distribu čnú funkciu pre štandardizovanú normálnu náhodnú 
premennú (t. j. hodnotu x takú, že N (x) = z).  
Hodnota rizikovo váženej expozície  = RW * hodnota expozície 
10. V prípade retailových expozícií zabezpe čených kolaterálom vo forme nehnute ľnosti 
sa číselný údaj, ktorý je výsledkom korela čného vzorca pod ľa odseku 9, nahradí 
koreláciou (R) v hodnote 0,15.  
11. V prípade kvalifikovaných revolvingovýc h retailových expozícií definovaných 
v písmenách a) až e) sa číselný údaj, ktorý je výsledkom korela čného vzorca 
podľa odseku 9, nahradí koreláciou (R) v hodnote 0,04.  
Expozície sa kvalifikujú ako kvalifikované  revolvingové retail ové expozície, ak 
spĺňajú tieto podmienky: 
a) sú expozíciami vo či fyzickým osobám; 
b) expozície sú revolvingové, nezabezpe čené, a v rozsahu, v ktorom nie sú 
čerpané, môžu by ť okamžite a bez akýchko ľvek podmienok zrušené úverovou 
inštitúciou. (V tejto súvislosti sú  revolvingové expozície definované ako 
expozície, pri ktorých sa môžu nesplatené zostatky klienta pohybova ť 
na základe rozhodnutí klientov poži čiavať si a spláca ť až do výšky limitu 
stanoveného úverovou inštitúciou). Ne čerpané prís ľuby sa môžu považova ť 
za bezpodmiene čne vypovedate ľné, ak príslušné podmienky povo ľujú, aby ich 
 
SK 29   SK úverová inštitúcia zrušila v plnom rozsahu,  ktorý je prípustný v zmysle ochrany 
spotrebite ľa a príslušnej legislatívy; 
c) maximálna expozícia vo či jednej fyzickej osobe v subportfóliu predstavuje 
100 000 EUR alebo menej; 
d) úverová inštitúcia môže preukáza ť, že použitie korela čného vzorca tohto 
odseku je obmedzené na portfóliá, ktor é vykazujú nízku volatilitu stratovosti 
vo vzťahu k ich priemernej úrovni stratovos ti, najmä v rámci pásma nízkej PD. 
Orgány doh ľadu kontrolujú relatívnu volatilitu stratovosti v rámci 
kvalifikovaných revolvingových retail ových subportfólií, ako aj celého 
kvalifikovaného revolvingového reta ilového portfólia, a musia by ť pripravené 
poskytova ť informácie o typických zna koch stratovosti kvalifikovaného 
revolvingového retailu iným jurisdikciám; 
e) kompetentný orgán vyjadruje súhlas , že zaobchádzanie s expozíciami ako 
s kvalifikovanými revolvingovými retailovými expozíciami zodpovedá 
podkladovým rizikovým charakte ristikám subportfólia.  
12. Aby sa mohlo uplatni ť retailové zaobchádzanie, odkúpené poh ľadávky musia sp ĺňať 
minimálne požiadavky stanovené v časti 4 ods. 104 až 108 a tieto podmienky:  
a) úverová inštitúcia poh ľadávky odkúpila od predajcov tretej strany, s ktorými 
nie je nijakým spôsobom prepojená, a jej expozícia vo či dlžníkovi poh ľadávky 
nezahŕňa žiadne expozície s priamym al ebo nepriamym pôvodom v samotnej 
úverovej inštitúcii; 
b) odkúpené poh ľadávky vzniknú v rámci transakcie  samostatných a nezávislých 
partnerov medzi predajcom a dlžníkom. Takto sú poh ľadávky v rámci 
medzipodnikových ú čtov a poh ľadávky na protiú čtoch medzi podnikmi, ktoré 
medzi sebou nakupujú a predávajú, neprípustné; 
c) odkupujúca úverová inštitúcia má nárok na všetky výnosy z odkúpených 
pohľadávok alebo pomerný podiel na týchto výnosoch; 
d) portfólio odkúpených poh ľadávok je dostato čne diverzifikované.  
13. Pri odkúpených poh ľadávkach sa s refundovate ľnými nákupnými diskontmi, 
kolaterálom alebo čiastočnými zárukami, ktoré poskytujú zabezpe čenie pri prvej 
strate v prípade strát zo zlyhania, strát obchodných poh ľadávok alebo oboch, môže 
zaobchádza ť ako s pozíciami prvej straty pod ľa IRB rámca pre sekuritizáciu. 
14. V prípade zmiešaných skupín odkúpených retailových poh ľadávok, kde odkupujúce 
úverové inštitúcie nemôžu oddeli ť expozície zabezpe čené kolaterálom vo forme 
nehnuteľnosti a kvalifikované revolvingové re tailové expozície od ostatných 
retailových expozícií, sa na tieto expozície použije funkc ia retailovej rizikovej váhy 
ktorá vytvára najvyššie ka pitálové požiadavky.  
1.3. Hodnoty rizikovo vážených expo zícií pre akciové expozície 
15. Po schválení kompetentných orgánov môže úverová inštitúcia uplatni ť rozličné 
prístupy k rozli čným portfóliám, ak samotná úverová inštitúcia interne rozli čné 
 
SK 30   SK prístupy používa. Ak má úve rová inštitúcia povolenie použi ť rozličné prístupy, 
preukazuje kompetentným orgánom, že príslušné rozhodnutie sa uskuto čňuje 
konzistentne a nie je ur čené na účel regulatórnej arbitráže.  
16. Bez ohľadu na odsek 15 môžu kompetentné orgány povoli ť, aby sa akciovým 
expozíciám vo či podnikom pomocných služieb prid elili hodnoty rizikovo vážených 
expozícií v súlade so zaobchádzaním, ktoré sa uplat ňuje v prípade aktív, ktoré 
nemajú povahu kreditného záväzku.  
1.3.1.  Jednoduchý prístup založený na použití rizikovej váhy 
17. Hodnoty rizikovo vážených expozícií sa vypo čítajú podľa tohto vzorca: 
Riziková váha (RW) = 190 % pre expozície vo forme verejne neobchodovate ľných 
akcií v dostato čne diverzifikovaných portfóliách 
Riziková váha (RW) = 290 % pre akci ové expozície obchodované na burze 
Riziková váha (RW) = 370 % pre vš etky ostatné akciové expozície 
Hodnota rizikovo váženej expozície = RW * hodnota expozície  
18. Krátke okamžité pozície a derivátové nástroje, ktoré nie sú držané v obchodnej 
knihe, môžu vykompenzova ť dlhé pozície v tých istých  akciách za predpokladu, že 
tieto nástroje slúžia výslovne ako zaistenie ur čitých akciových expozícií a že 
poskytujú zaistenie aspo ň na jeden ďalší rok. S ostatnými krátkymi pozíciami sa 
zaobchádza ako keby boli dlhými pozíciami, pri čom príslušná riziková váha sa 
použije na absolútnu hodnotu každej pozície . V súvislosti s pozíciami s nesúladom 
splatností sa použije taká istá  metóda ako pri expozíciách vo či podnikate ľským 
subjektom.  
19. Úverové inštitúcie môžu uzna ť osobné zabezpe čenie získané na akciovú expozíciu 
v súlade s metódami stanovenými v článkoch 90 až 93. 
1.3.2.  PD/LGD prístup 
20. Hodnoty rizikovo vážených expozícií sa vypo čítajú podľa vzorcov v odseku 3. Ak 
inštitúcie nemajú dostatok informácií na použitie definície zlyhania uvedenej v časti 
4 ods. 44 až 48, rizikové váhy sa vynásobia koeficientom 1,5.  
21. Na úrovni jednotlivých expozícií nesmie sú čet výšky o čakávanej straty vynásobenej 
12,5 a hodnoty rizikovo váženej expozície prekro čiť hodnotu expozície vynásobenú 
12,5. 
22. Úverové inštitúcie môžu uzna ť osobné zabezpe čenie získané na akciovú expozíciu 
v súlade s metódami stanovenými v článkoch 90 až 93,  pod podmienkou LGD 
vo výške 90 % na expozíciu vo či poskytovate ľovi zaistenia. Pre expozície vo forme 
verejne neobchodovate ľných akcií v dostato čne diverzifikovaných portfóliách sa 
môže použi ť LGD vo výške 65 %. Na tieto ú čely je splatnos ť (M) 5 rokov.  
 
SK 31   SK 1.3.3.  Prístup interných modelov 
23. Hodnoty rizikovo vážených expozícií zodpoveda jú potenciálnej strate z akciových 
expozícií inštitúcie tak, ako je odvode ná pomocou interných modelov „hodnoty 
v riziku“ (interných VAR modelov) používajúcich 99. percentil jednostranného 
intervalu spo ľahlivosti rozdielu medzi štvr ťročnými výnosmi a príslušnou 
bezrizikovou úrokovou mierou po čítanou po čas dlhodobého výberového obdobia, 
ktorá je následne vynásobená 12,5. Na  úrovni jednotlivých expozícií nie sú hodnoty 
rizikovo vážených expozícií nižšie ako sú čet minimálnych hodnôt rizikovo vážených 
expozícií požadovaných v PD/LGD pr ístupe a zodpovedajúcej výšky o čakávanej 
straty vynásobenej 12,5.  
24. Úverové inštitúcie môžu uzna ť osobné zabezpe čenie získané na akciovú expozíciu.  
1.4. Hodnoty rizikovo vážených expozíc ií pre aktíva, ktoré nemajú povahu 
kreditného záväzku 
25. Hodnoty rizikovo vážených expozícií sa vypo čítajú podľa tohto vzorca: 
Hodnota rizikovo váženej expozície = 100 % * hodnota expozície 
2. VÝPOČET HODNÔT RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ PRE RIZIKO OBCHODNÝCH 
POHĽADÁVOK PRI ODKÚPENÝCH POH ĽADÁVKACH  
26. Rizikové váhy v prípade rizika obchodných poh ľadávok pri odkúpených 
podnikových a retailových poh ľadávkach: 
Rizikové váhy sa vypo čítajú podľa vzorca v odseku 3. Vstupné parametre PD a LGD 
sa určia tak, ako je stanovené v časti 2, hodnota expozície sa ur čí tak, ako je 
stanovené v časti 3 a M je 1 rok. Ak úv erové inštitúcie môžu preukáza ť 
kompetentným orgánom, že riziko obchodných poh ľadávok je irelevantné, nemusí sa 
určiť.  
3. VÝPOČET VÝŠKY O ČAKÁVANÝCH STRÁT  
27. Pokiaľ nie je uvedené inak, vstupn é parametre PD a LGD sa ur čia tak, ako je 
uvedené v časti 2, a hodnota expozície sa ur čí tak, ako je stanovené v časti 3.  
28. Výška o čakávanej straty sa pre expozície vo či podnikate ľským subjektom, 
inštitúciám, ústredným vládam štátov a centrálnym bankám vypo číta podľa 
nasledovných vzorcov:  
Očakávaná strata (EL) = PD × LGD 
Výška očakávanej straty = EL × hodnota expozície 
S prémiami z odkúpených expozícií sa zaobchádza ako s EL. 
 
SK 32   SK 29. Hodnoty EL pre expozície vo forme špecializovaného fina ncovania, ktorým úverové 
inštitúcie prira ďujú rizikové váhy pomocou metód stanovených v odseku 5, sa 
pridelia pod ľa tabuľky 2. 
Tabuľka 2 
Zostatková 
splatnosť kategória 
1 kategória 
2 kategória 
3 kategória 
4 kategória 
5 
menej ako 2,5 roka 0 % 5 % 35 % 100 % 625 % 
2,5 roka EL a viac  5 % 10 % 35 % 100 % 625 % 
 
Ak kompetentné orgány povolili úverovej inštitúcii všeobecne priradi ť preferenčné 
rizikové váhy vo výške 50 % expozíciám kategórie 1, a ri zikovú váhu 70 % 
expozíciám kategórie 2, hodnota EL pre expozície kategórie 1 je 0 % a pre expozície 
kategórie 2 je 5 %.  
30. Výška očakávanej straty pre akciové expoz ície, pri ktorých sa hodnoty rizikovo 
vážených expozícií po čítajú pod ľa metód stanovených v odsekoch 17 až 19, sa 
vypočíta podľa tohto vzorca:  
Výška očakávanej straty = EL × hodnota expozície 
Hodnoty EL sú takéto: 
Očakávaná strata (EL) = 10 % pre expozície vo forme verejne 
neobchodovate ľných akcií v dostato čne diverzifikovaných portfóliách 
Očakávaná strata (EL) = 10 % pre akci ové expozície obchodované na burze 
Očakávaná strata (EL) = 30 % pre všetky ostatné akciové expozície 
31. Výška očakávanej straty pre akciové expoz ície, pri ktorých sa hodnoty rizikovo 
vážených expozícií po čítajú pod ľa metód stanovených v odsekoch 20 až 22, sa 
vypočíta podľa týchto vzorcov:  
Očakávaná strata (EL) = PD × LGD 
Výška očakávanej straty = EL × hodnota expozície 
32. Výška očakávanej straty pre akciové expoz ície, pri ktorých sa hodnoty rizikovo 
vážených expozícií po čítajú podľa metód stanovených v odsekoch 23 až 24, je 0 %.  
33. Výška o čakávanej straty pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených 
pohľadávkach sa vypo číta podľa tohto vzorca:  
Očakávaná strata (EL) = PD × LGD 
 
SK 33   SK Výška očakávanej straty = EL × hodnota expozície 
4. ZAOBCHÁDZANIE S VÝŠKOU O ČAKÁVANÝCH STRÁT  
34. Výška očakávaných strát vypo čítaná v súlade s odsekmi 28, 29 a 33 sa odpo číta 
od súčtu úprav ocenenia a rezerv týkajúci ch sa týchto expozícií. S diskontmi 
na odkúpené expozície pod ľa časti 3 ods. 1 sa zaobchádza rovnakým spôsobom ako 
s úpravami ocenenia, prémie z odkúpených expozícií pod ľa časti 3 ods. 1 sa 
pripočítajú k výške o čakávaných strát. Do tohto výpo čtu sa nezapo čítava výška 
očakávaných strát pre zabezpe čené expozície a úpravy oc enenia a rezervy týkajúce 
sa týchto expozícií.  
 
SK 34   SK Časť 2 – PD, LGD a splatnos ť 
1. Vstupné parametre pravdepodobnos ť zlyhania (PD), strata v prípade zlyhania (LGD) 
a splatnos ť (M) vo výpo čte hodnôt rizikovo váženej expozície a výšky o čakávaných 
strát stanovené v časti 1 sú tie, ktoré zodpovedajú odhadom úverovej inštitúcie 
v súlade s časťou 4 s ohľadom na nasledovné ustanovenia.  
1. EXPOZÍCIE VO ČI PODNIKATE ĽSKÝM SUBJEKTOM , INŠTITÚCIÁM A  ÚSTREDNÝM 
VLÁDAM ŠTÁTOV A  CENTRÁLNYM BANKÁM  
1.1. PD 
2. PD expozície vo či podnikate ľskému subjektu alebo inštitúcii je aspo ň 0,03 %.  
3. V prípade odkúpených podnikových poh ľadávok, pri ktorých úverová inštitúcia 
nemôže preukáza ť, že jej odhady PD sp ĺňajú minimálne požiadavky stanovené 
v časti 4, sa pre tieto expozície PD ur čia podľa nasledovných metód: pre poh ľadávky 
v prvom rade z odkúpených podnikových poh ľadávok zodpovedá PD odhadu EL 
vypracovanému úverovými inštitúci ami podelenému LGD týchto poh ľadávok. 
V prípade podriadených poh ľadávok na odkúpené podnikové poh ľadávky zodpovedá 
PD odhadu EL vypracovanému úverovými inštitú ciami. Ak má úverová inštitúcia 
povolenie použi ť vlastné odhady LGD pre expozície vo či podnikate ľským subjektom 
a svoje odhady EL pre odkúpené podnikové poh ľadávky vie spo ľahlivým spôsobom 
rozlíšiť podľa PD a LGD, môže sa použi ť odhad PD.  
4. V prípade dlžníkov v stave zlyhania je PD 100 %.  
5. Úverové inštitúcie môžu uzna ť osobné zabezpe čenie pri PD v súlade s ustanoveniami 
článkov 90 až 93. 
6. Úverové inštitúcie, ktoré používajú vlastné odhady LGD, môžu uzna ť osobné 
zabezpečenie úpravou PD s oh ľadom na odsek 11. 
7. Pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených podnikových poh ľadávkach sa 
PD stanoví na rovnakú úrove ň ako odhad EL pre riziko obchodných poh ľadávok. Ak 
má úverová inštitúcia povolenie použi ť vlastné odhady LGD pre expozície 
voči podnikate ľským subjektom a svoje odhady EL pre riziko obchodných 
pohľadávok pri odkúpených podnikových poh ľadávkach vie spo ľahlivým spôsobom 
rozlíšiť podľa PD a LGD, môže sa použi ť odhad PD. 
1.2. LGD 
8. Úverové inštitúcie použijú tieto hodnoty LGD:  
a) expozície vo forme poh ľadávok v prvom rade bez prípustného kolaterálu: 
45 %; 
b) podriadené expozície bez pr ípustného kolaterálu: 75 %; 
c) úverové inštitúcie môžu uzna ť vecné a osobné zabezpe čenie pri LGD v súlade 
s ustanoveniami článkov 90 až 93; 
 
SK 35   SK d) krytým dlhopisom, pod ľa ich definície v prílohe VI časti 1 ods. 65 až 67 sa 
môže priradi ť hodnota LGD vo výške 12,5 %; 
e) pre expozície vo forme odkúpených podnikových poh ľadávok v prvom rade 
vo výške 45 %, v prípade, že úve rová inštitúcia nemôže preukáza ť, že jej 
odhady PD sp ĺňajú minimálne požiadavky stanovené v časti 4 %; 
f) pre expozície vo forme odkúpených podriadených podnikových poh ľadávok 
vo výške 100 %, v prípade, že úve rová inštitúcia nemôže preukáza ť, že jej 
odhady PD sp ĺňajú minimálne požiadavky stanovené v časti 4 %; 
g) pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených podnikových 
pohľadávkach: 75 %. 
9. Bez ohľadu na odsek 8, v prípade rizika obchodných poh ľadávok a rizika zlyhania, 
ak má úverová inštitúcia povolenie použi ť vlastné odhady LGD pre expozície 
voči podnikate ľským subjektom a svoje odhady EL pre odkúpené podnikové 
pohľadávky vie spo ľahlivým spôsobom rozlíši ť podľa PD a LGD, sa pre odkúpené 
podnikové poh ľadávky môže použi ť odhad LGD.  
10. Bez ohľadu na odsek 8, ak má úverová inštitúcia povolenie použi ť vlastné odhady 
LGD pre expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám a ústredným vládam 
štátov a centrálnym bankám, môže sa uzna ť osobné zabezpe čenie úpravou odhadov 
PD alebo LGD pod ľa minimálnych požiadaviek stanovených v časti 4 a po schválení 
kompetentných orgánov. Úver ová inštitúcia nepriradí zaru čeným expozíciám 
upravené hodnoty PD alebo LGD takým s pôsobom, že by upravená riziková váha 
bola nižšia ako rizi ková váha porovnate ľnej priamej expozície vo či ručiteľovi.  
1.3. Splatnosť 
11. S prihliadnutím na odsek 12 priradia úver ové inštitúcie expozíciám, ktoré vznikli z 
repo transakcií alebo transakcií poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
alebo komodít, splatnos ť (M) 0,5 roka a všetkým ostatným expozíciám 2,5 roka. 
Kompetentné orgány môžu vyžadova ť, aby všetky úverové inštitúcie v ich jurisdikcii 
používali M pre každú expozíciu tak, ako stanovuje odsek 12. 
12. Úverové inštitúcie, ktoré majú povolenie použi ť vlastné LGD alebo vlastné 
konverzné faktory pre expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám alebo 
ústredným vládam štátov a centrálnym bankám, vypo čítajú M pre každú takúto 
expozíciu pod ľa písmen a) až e) a s prihliadnu tím na odseky 13 až 15. M nie je 
v žiadnom prípade viac ako 5 rokov. 
a) pre nástroj so stanoveným plánom cash flow sa M vypo číta podľa tohto vzorca: 
M = MAX{1; MIN{∑∑
tt t
tCF CFt / *
 ; 5}} 
kde CF t označuje peňažné toky (platby istiny, úrokov a poplatky), ktoré sú 
zmluvne splatné dlžníkom v období t; 
 
SK 36   SK b) v prípade derivátov, ktoré pod liehajú rámcovej dohode o vzájomnom 
započítavaní, je M váženou priemernou zostatkovou splatnos ťou expozície, 
pričom M nie je menej ako 1 rok. Na v áženie splatnosti sa  použije nominálna 
hodnota každej expozície; 
c) pre expozície, ktoré vznikli z re po transakcií ale bo z transakcií poži čiavania 
alebo vypoži čiavania cenných papierov alebo ko modít, ktoré sú predmetom 
rámcovej dohody o vzájomnom zapo čítavaní, je M váženou priemernou 
zostatkovou splatnos ťou transakcií, pri čom M nie je menej ako 5 dní. 
Na váženie splatnosti sa použije nominálna hodnota každej transakcie; 
d) ak má úverová inštitúcia povolenie používa ť vlastné odhady PD pre odkúpené 
podnikové poh ľadávky, pri čerpaných sumách je M rovné váženej priemernej 
splatnosti expozícií vo forme odkúpených poh ľadávok, pri čom M nie je menej 
ako 1 rok. Táto istá hodnot a M sa použije aj pri ne čerpaných sumách v rámci 
záväznej nákupnej facility za predpokla du, že facilita obsahuje platné 
reštriktívne klauzuly, spúš ťacie faktory pre pred časné splatenie alebo iné črty, 
ktoré nakupujúcu úverovú inštitúciu ch ránia pred významným zhoršením 
kvality budúcich poh ľadávok, ktoré musí nakúpi ť počas doby trvania facility. 
Ak takéto ú činné zabezpe čovacie prvky chýbajú, M sa pri ne čerpaných sumách 
vypočíta ako sú čet najdlhšie trvajúcej potenciálnej poh ľadávky v rámci kúpnej 
zmluvy a zostatkovej splatnosti nákupnej facility, pri čom M nie je menej ako 1 
rok; 
e) pre všetky ostatné nástro je, než tie, ktoré sú uvedené v tomto odseku, alebo 
v prípade, že úverová inštitúcia nemôže vypo čítať M podľa a), zodpovedá M 
maximálnemu zostatkovému času (v rokoch), ktorý má  dlžník k dispozícii 
na úplné splnenie zmluvných záväzkov, pri čom M nie je menej ako 1 rok.  
13. Bez ohľadu na odsek 12 písm. a), b) d) a e), v prípade krátkodobých expozícií 
určených kompetentnými orgánmi so zostatkovou splatnos ťou menej ako jeden rok, 
ktoré nie sú časťou priebežného financovania dlžníka zo strany úverovej inštitúcie, 
M nie je menej ako jeden de ň.  
14. Kompetentné orgány môžu pre expozície vo či podnikate ľským subjektom, ktoré sa 
nachádzajú v Spolo čenstve a majú konsolidovaný obrat a konsolidované aktíva 
vo výške menšej ako 500 miliónov EUR, povoli ť použitie M tak, ako je uvedené 
v odseku 11. 
15. S nesúladmi splatností sa zaobchá dza tak, ako je stanovené v článkoch 90 až 93. 
2. RETAILOVÉ EXPOZÍCIE  
2.1. PD 
16. PD expozície je aspo ň 0,03 %.  
17. PD dlžníkov v stave zlyhania, resp. PD jednotlivých expozícií v stave zlyhania, 
v prípade použitia prístupu zoh ľadňujúceho jednotlivé záväzky je 100 %.  
 
SK 37   SK 18. Pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených poh ľadávkach sa PD stanoví 
na rovnakú úrove ň ako odhady EL pre riziko obchodných poh ľadávok. Ak je 
úverová inštitúcia schopná spo ľahlivým spôsobom rozloži ť svoje odhady EL 
pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených poh ľadávkach na PD a LGD, 
môže sa použi ť odhad PD.  
19. Osobné zabezpe čenie sa môže uzna ť úpravou PD s oh ľadom na odsek 21. 
2.2. LGD 
20. Podľa minimálnych požiadaviek stanovených v časti 4 a po schválení 
kompetentnými orgánmi poskytnú úverové inštitúcie svoje vlastné odhady LGD. 
Pre riziko obchodných poh ľadávok pri odkúpených poh ľadávkach sa použije 
hodnota LGD vo výške 75 %. Ak je úverová inštitúcia schopná spo ľahlivým 
spôsobom rozloži ť svoje odhady EL pre riziko obchodných poh ľadávok 
pri odkúpených poh ľadávkach na PD a LGD, môže sa použi ť odhad PD. 
21. Osobné zabezpe čenie sa môže uzna ť úpravou odhadov PD alebo LGD 
podľa minimálnych požiadaviek stanovených v časti 4 ods. 95 až 103, a po schválení 
kompetentnými orgánmi, bu ď ako podpora jednotlivej expozície, alebo celej skupiny 
expozícií. Úverová inštitúcia nepriradí zaru čeným expozíciám upravené hodnoty PD 
alebo LGD takým spôsobom, že by upravená riziková váha bola nižšia ako riziková 
váha porovnate ľnej priamej expozície vo či ručiteľovi.  
3. AKCIOVÉ EXPOZÍCIE PODLIEHAJÚCE METÓDE PD/LGD 
3.1. PD 
22. PD sa určí v súlade s metódami pre expozície vo či podnikate ľským subjektom.  
Použijú sa takéto minimálne hodnoty PD: 
a) 0,09 % pre akciové expozície obchodova né na burze, ak je investícia sú časťou 
dlhodobého vz ťahu so zákazníkom; 
b) 0,09 % pre akciové expozície obchodova né mimo burzy, pri ktorých sú výnosy 
z investície založené na pr avidelných a periodických pe ňažných tokoch 
neodvodených z kapitálových ziskov; 
c) 0,40 % pre akciové expozície obc hodované na burze vr átane ostatných 
krátkych pozícií stanovených v časti 1 ods. 17; 
d) 1,25 % pre všetky ostatné akciové expoz ície vrátane ostatn ých krátkych pozícií 
stanovených v časti 1 ods. 17. 
3.2. LGD 
23. Expozíciám vo forme verejne neobchodovate ľných akcií v dostato čne 
diverzifikovaných portfó liách sa môže priradi ť LGD vo výške 65 %. 
24. Všetkým ostatným expozíciám sa priradí LGD vo výške 90 %.  
 
SK 38   SK 3.3. Splatnosť 
25. M priradené všetkým expozíciám je 5 rokov. 
Časť 3 - Hodnota expozície  
1. EXPOZÍCIE VO ČI PODNIKATE ĽSKÝM SUBJEKTOM , INŠTITÚCIÁM , ÚSTREDNÝM 
VLÁDAM ŠTÁTOV A CENTRÁLNYM BANKÁM A  RETAILOVÉ EXPOZÍCIE  
1. Pokiaľ nie je uvedené inak, hodnota súvahových  expozícií sa meria pred úpravou 
ocenenia expozície. Toto pravidlo sa takisto vz ťahuje na aktíva nakúpené za inú 
cenu, než je dlžná suma. Pri nakúpených ak tívach sa rozdiel me dzi dlžnou sumou a 
čistou hodnotou zaznamenanou v súvahe úverových inštitúcií ozna čuje ako diskont, 
ak je dlžná suma vä čšia, a ako prémia, ak je dlžná suma menšia.  
2. Ak úverové inštitúcie vo vz ťahu k repo transakciám/transakciám poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov využív ajú rámcové dohody o vzájomnom 
započítavaní, hodnota expozície sa vypo číta v súlade s článkami 90 až 93. 
3. Pre vzájomné zapo čítavanie úverov a vkladov v súva he použijú úverové inštitúcie 
pri výpočte hodnoty expozície metódy stanovené v článkoch 90 až 93. 
4. Hodnota expozície pre prenájmy zodpovedá diskontovanému toku platieb prenájmu.  
5. V prípade položiek vymenovaných v pr ílohe IV sa hodnota expozície ur čí 
prostredníctvom jednej z dvoch met ód stanovených v prílohe III.  
6. Hodnota expozície pre výpo čet hodnoty rizikovo vážených expozícií odkúpených 
pohľadávok sa rovná nesplatenej čiastke, od ktorej sa odpo čítajú kapitálové 
požiadavky pre riziko obchodných poh ľadávok pred zmiernením kreditného rizika. 
7. Bez ohľadu na odsek 5 sa kontrakty obchodované na uznaných burzách a devízové 
kontrakty (okrem kontraktov týkajúci ch sa zlata) s pôvodnou splatnos ťou do 14 
kalendárnych dní oslobodzujú od uplat ňovania metód stanovených v prílohe III a 
priradí sa im hodnota expozície nula.  
8. Bez ohľadu na odsek 5 môžu ko mpetentné orgány oslobodi ť od uplatňovania metód 
stanovených v prílohe III a priradi ť hodnotu expozície nula mimoburzovým (OTC) 
kontraktom, ktoré zú čtuje zúčtovacie centrum, pri čom toto centrum vystupuje ako 
zmluvná strana a všetci ú častníci denne zabezpe čujú v plnej výške kolaterálom 
expozíciu, ktorú prenášajú na zú čtovacie centrum, čím poskytujú zabezpe čenie 
pokrývajúce bežné reproduk čné náklady, ako aj potenciálnu budúcu expozíciu.  
Poskytnutý kolaterál sp ĺňa jednu z týchto podmienok: 
a) kvalifikuje sa pre rizikovú váhu 0 %; 
b) má formu vkladov v hotovosti uložených v poži čiavajúcej úverovej inštitúcii; 
c) má formu vkladových certifikátov alebo podobnýc h nástrojov emitovaných 
úverovou inštitúciou a v nej uložených. 
 
SK 39   SK Kompetentný orgán sa presved čí o eliminácii rizika spo čívajúceho v tom, že sa 
expozície zú čtovacieho centra navýšia nad tr hovú hodnotu poskytnutého kolaterálu. 
9. Hodnota expozície pre ne čerpané nakúpené prís ľuby expozícií vo forme 
revolvingových odkúpených podnikových poh ľadávok sa vypo číta ako v prípade 
záväzne pris ľúbenej, ale ne čerpanej sumy vynásobenej 75 %.  
10. V prípade expozícií vo forme cenných papier ov, ktoré boli predané, poskytnuté alebo 
požičané na základe repo transakcie či transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania 
cenných papierov alebo komodít, zodpove dá hodnota expozície hodnote cenných 
papierov alebo komodít ur čenej v súlade s článkom 74. Pri použití súhrnnej metódy 
nakladania s finan čným kolaterálom stanovenej v prílohe VIII časti 3 sa hodnota 
expozície zvýši pomocou úprav z dôvodu vol atility, ktoré prináležia tým cenným 
papierom alebo komoditám, ako stanovuje daná príloha. 
11. Hodnota expozície pre na sledujúce položky sa vypo číta tak, ako v prípade záväznej, 
ale nečerpanej sumy vynásobenej konverzným faktorom.  
Úverové inštitúcie použijú tieto konverzné faktory: 
a) pre úverové linky, ktoré sú odvolate ľné bez akýchko ľvek podmienok alebo 
záväzkov, alebo ktoré kedyko ľvek umož ňujú automatické vypovedanie 
zo strany inštitúcie bez predchádzajú ceho upozornenia, sa použije konverzný 
faktor 0 %. Na to, aby úverové inštitúcie mohli použi ť konverzný faktor 0 %, 
aktívne sledujú finan čnú situáciu dlžníka, a zárove ň ich systémy internej 
kontroly im umož ňujú okamžite odhali ť zhoršenie kreditnej kvality dlžníka. 
Nečerpané retailové úverové linky sa môžu považova ť za odvolate ľné 
bez akýchko ľvek podmienok, ak príslušné podmienky povo ľujú, aby ich 
úverová inštitúcia vypovedala v plnom ro zsahu prípustnom v zmysle ochrany 
spotrebite ľa a príslušných právnych predpisov; 
b) v prípade krátkodobých akreditívov vyplývajúcich z pohybu tovarov sa 
pre vystavujúce, ako aj pre potvrdzuj úce inštitúcie použij e konverzný faktor 
20 %;  
c) pre iné úverové li nky, strednodobé zmenky/úpi sy (NIF) a revolvingové 
upisovacie facility (RUF) sa  použije konverzný faktor 75 %; 
d) úverové inštitúcie, ktoré sp ĺňajú minimálne požiadavky na použitie vlastných 
odhadov konverzných faktorov pod ľa časti 4, môžu použi ť svoje vlastné 
odhady konverzných faktorov pre rôzne typy produktov, pokia ľ to schvália 
kompetentné orgány.  
12. Ak sa nejaký prís ľub vzťahuje na pred ĺženie iného prís ľubu, z dvoch konverzných 
faktorov spojených s jednotlivými prís ľubmi sa použije ten, ktorý je nižší. 
13. Pre všetky ostatné podsúvahové položky ako tie, ktoré sú uvedené v odsekoch 1 až 
11, sa hodnota expozície ur čí podľa prílohy II.  
 
SK 40   SK 2. AKCIOVÉ EXPOZÍCIE  
14. Hodnota expozície zodpovedá hodnote uvedenej vo finan čných výkazoch. 
Prijateľnými opatreniami v prípade akciových expozícií sú:  
a) pri investíciách oce ňovaných reálnou cenou s prece ňovaním priamo 
do výnosov a do vlastných zdrojov zodpove dá hodnota expozície reálnej cene 
uvedenej v súvahe; 
b) pri investíciách oce ňovaných reálnou cenou, ktoré sa neprece ňujú priamo 
do výnosov, ale do da ňovo upravenej samostatnej zložky vlastného imania, 
zodpovedá hodnota expozície reál nej cene uvedenej v súvahe; 
c) pri investíciách oce ňovaných obstarávacou cenou alebo trhovou cenou, 
podľa princípu nižšej hodnoty, zodpovedá hodnota expozície hodnote 
obstarávacej ceny alebo trhovej cene uvedenej v súvahe.  
3. OSTATNÉ AKTÍVA , KTORÉ NEMAJÚ POVAHU KREDITNÉHO ZÁVÄZKU  
15. Hodnota expozície ostatných aktív, kt oré nemajú povahu kreditného záväzku, 
zodpovedá hodnote uvedenej vo finan čných výkazoch.  
 
SK 41   SK Časť 4 – Minimálne požiadavky pre IRB prístup  
1. RATINGOVÉ SYSTÉMY  
1. „Ratingový systém“ zah ŕňa všetky metódy, postupy, kontroly , zber dát a IT systémy, 
ktoré podporujú hodnotenie kr editného rizika, prira ďovanie expozícií do stup ňov 
alebo skupín (rating) a kvantifik áciu odhadov zlyhaní a strát pri ur čitých druhoch 
expozícií.  
2. Ak úverová inštitúcia používa viaceré ratingové systémy, odôvodnenie priradenia 
dlžníka alebo transakcie do ratingového sy stému sa zdokumentuje  a použije takým 
spôsobom, ktorý náležite odzrkadlí stupe ň rizika.  
3. Kritériá a postupy zaradenia sa v pravid elných odstupoch preskúmavajú, aby sa 
mohlo posúdi ť, či sú naďalej vhodné pre aktuálne portf ólio a vonkajšie podmienky.  
1.1. Štruktúra ratingových systémov 
4. Ak úverová inštitúcia používa priame odhady rizikových parametrov, môžu sa tieto 
parametre považova ť za výstupy stup ňov na spojitej rati ngovej stupnici.  
1.1.1.  Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám a ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
5. Ratingový systém berie do úvahy rizikové char akteristiky dlžníka a transakcie.  
6. Ratingový systém má ratingovú stupni cu dlžníkov, ktorá odzrkad ľuje výlučne 
kvantifikáciu rizika zlyhania dlžníka.  Ratingová stupnica dlžníkov má aspo ň 7 
stupňov pre dlžníkov, ktorí nezlyhali a jeden stupe ň pre dlžníkov, ktorí zlyhali.  
7. „Stupeň dlžníka“ znamená kategóriu rizika v rámci ratingovej stupnice dlžníkov 
v ratingovom systéme, do kt orej sú dlžníci zara ďovaní na základe súboru ur čených a 
jasných ratingových kritérií, z ktor ých sa odvodzujú odhady pravdepodobnosti 
zlyhania (PD). Úverová in štitúcia zdokumentuje vz ťah medzi stup ňami dlžníkov 
z hľadiska miery rizika zlyhania, ktoré jednotlivé stupne znamenajú, a kritérií 
používaných na ur čenie daných mier rizika zlyhania.  
8. Úverové inštitúcie s portfóliami koncentrovanými v ur čitom segmente trhu a rozpätí 
rizika zlyhania majú dostato čný počet stupňov dlžníkov v rámci tohto rozpätia, aby 
sa vyhli nadmerným koncentráciám  dlžníkov v jednotlivých stup ňoch. Významné 
koncentrácie v rámci jedného stup ňa sa doložia presved čivým empirickým dôkazom, 
že stupeň dlžníkov pokrýva dostato čne úzke pásmo PD a že riziko zlyhania všetkých 
dlžníkov v tomto stupni spad á do toho istého pásma.  
9. Aby kompetentné orgány mohli uzna ť použitie vlastných odhadov LGD na výpo čet 
kapitálových požiadaviek , ratingový systém zah ŕňa odlišnú ratingovú stupnicu 
facility, ktorá odzrkad ľuje výhradne charakteristické črty transakcie súvisiace s LGD.  
10. Aby kompetentné orgány mohli uzna ť použitie vlastných odhadov konverzných 
faktorov na výpo čet kapitálových požiadaviek, ratingový systém zah ŕňa odlišnú 
 
SK 42   SK ratingovú stupnicu facility, ktorá odzrkad ľuje výhradne charakteristické črty 
transakcie spojenej s konverzným faktorom.  
11. „Stupeň facility“ znamená kategóriu rizika  v rámci stupnice facility v ratingovom 
systéme, do ktorej sú expozície zara ďované na základe súboru ur čených a jasných 
ratingových kritérií, z ktorýc h sa odvodzujú vlastné odhady straty v prípade zlyhania 
(LGD) alebo konverzných faktor ov. Definícia jednotlivých stup ňov obsahuje opis 
zaraďovania expozícií do stup ňov, ako aj opis kritérií použív aných na rozlíšenie mier 
rizika medzi stup ňami.  
12. Významné koncentrácie v rámci jedného stup ňa facility sa doložia presved čivým 
empirickým dôkazom, že stupe ň facility pokrýva dostato čne úzke pásmo LGD alebo 
pásmo konverzných faktorov a že riziko vš etkých expozícií v tomto stupni spadá 
do toho istého pásma.  
13. Úverové inštitúcie, ktoré používajú metódy stanovené v časti 1 ods. 5 
pre priraďovanie rizikových váh expozíc iám vo forme špecializovaného 
financovania, sú oslobodené od povinnosti ma ť ratingovú stupnicu dlžníkov, ktorá 
odzrkadľuje výlučne kvantifikáciu rizika zlyhania dlžníka pri týchto expozíciách. 
Bez ohľadu na odsek 6 majú inštitúcie pre tieto expozície aspo ň 4 stupne 
pre dlžníkov, ktor í nezlyhali a aspo ň jeden stupe ň pre dlžníkov, ktorí zlyhali.  
1.1.2.  Retailové expozície 
14. Ratingové systémy odzrkad ľujú riziko dlžníka, ako aj tr ansakcie a rovnako zachytia 
všetky relevantné charakteristické črty dlžníka a transakcie. 
15. Úroveň diferenciácie rizika musí zabezpe čiť, aby bol po čet expozícii v danom stupni 
alebo skupine dostato čný na to, aby umožnil zmyslupl nú kvantifikáciu a validáciu 
charakteristík stra ty na úrovni stup ňa alebo skupiny. Expozície  a dlžníci sa rozdelia 
do stupňov alebo do skupín takým spôsobo m, aby sa zabránilo nadmerným 
koncentráciám.  
16. Úverové inštitúcie preukážu, že postup zara ďovania expozícií do stup ňov alebo 
skupín zabezpe čuje zmysluplnú diferenciáci u rizika, zoskupovanie dostato čne 
homogénnych expozícií a zárove ň umožňuje presné a konzistentné odhadovanie 
charakteristických znakov straty na úrovni stup ňa alebo skupiny. Pri nakúpených 
pohľadávkach musí zoskupovanie odzrkad ľovať predajcove postupy schva ľovania a 
rôznorodos ť jeho klientov.  
17. Úverové inštitúcie zoh ľadňujú pri zara ďovaní expozícií do stup ňov alebo skupín 
tieto rizikové faktory:  
Rizikové charakteristické črty dlžníka 
a) rizikové charakteristické črty transakcie, vrátane typu produktov alebo 
kolaterálu, prípadne obidvoch. Úverové  inštitúcie sa explicitne zaoberajú 
prípadmi, pri ktorých nieko ľko expozícií využíva ten istý kolaterál; 
b) platobná disciplinovanos ť, pokia ľ úverová inštitúcia nepreukáže 
kompetentnému orgánu, že platobná disciplinovanos ť nie je podstatným 
rizikovým faktorom; 
 
SK 43   SK c) zaradenie do stup ňov a skupín. 
18. Úverová inštitúcia disponuje pri zara ďovaní expozícií do stup ňov alebo skupín 
ratingového systému presne stanovenými de finíciami, postupmi a kritériami.  
a) definície stup ňov alebo skupín, ako aj kritérií, sú v dostato čnej miere podrobné, 
aby tým, ktorí sú zodpovední za prira ďovanie ratingov, umož ňovali 
konzistentne zara ďovať dlžníkov alebo facility pr edstavujúcich podobné riziko, 
do rovnakého stup ňa alebo skupiny. Táto konzistencia existuje v rámci 
obchodných línií, oddelení a zemepisných oblastí; 
b) dokumentácia k ratingovému procesu umož ňuje tretej strane pochopi ť 
zaraďovanie expozícií do stup ňov alebo skupín, reprodukova ť ho a posúdi ť 
jeho vhodnos ť; 
c) kritéria sú takisto konzistentné s internými štandardami úverovej inštitúcie 
pre poskytovanie úverov a jej postupmi zaobchádzania s problémovými 
dlžníkmi a facilitami. 
19. Úverová inštitúcia zoh ľadňuje pri zara ďovaní dlžníkov a facilít do stup ňov alebo 
skupín všetky relevantné informácie.  Informácie sú aktuálne a umož ňujú úverovej 
inštitúcii predpoveda ť budúcu výnosovos ť expozície. Čím menej má úverová 
inštitúcia informácií, tým je jej zaradenie expozícií vo či dlžníkom a facilitám 
do stupňov a skupín konzervatívnejšie. Ak úverová  inštitúcia používa externý rating 
ako prvotný faktor ur čujúci priradenie inte rného ratingu, ubezpe čí sa, že berie 
do úvahy aj ostatné relevantné informácie.  
1.2. Zaradenie expozícií 
1.2.1.  Expozície vo či podnikom, inštitúciám, ústre dným vládam štátov a centrálnym 
bankám 
20. V rámci procesu schválenia úveru sa každý dlžník zara ďuje do ratingového stup ňa 
dlžníka.  
21. V prípade úverových inštitúcií, ktoré môžu používa ť vlastné odhady LGD alebo 
konverzných faktorov sa v rámci procesu sc hválenia úveru každá expozícia tiež 
zaraďuje do stup ňa facility. 
22. Úverové inštitúcie, ktoré používajú metódy stanovené v časti 1 ods. 5 ur čovania váhy 
rizika pre expozície vo forme špecializova ného financovania, zaradia každú z týchto 
expozícií do stup ňa v súlade s odsekom 13. 
23. Každá samostatná právnická osoba, vo či ktorej je úverová inštitúcia vystavená 
riziku, sa ohodnocuje samostatne. Úver ová inštitúcia preukáže svojmu 
kompetentnému orgánu, že má prijate ľné postupy týkajúce sa zaobchádzania 
s individuálnymi klientmi dlžníkmi a so skupinami prepojených klientov.  
24. Samostatné expozície vo či rovnakému dlžníkovi sa zara ďuje do rovnakého 
ratingového stup ňa dlžníka, bez oh ľadu na akéko ľvek rozdiely v povahe každej 
špecifickej transakcie. Výnimky, pri ktorýc h je povolené, aby samostatné expozície 
vyústili do viacerých stup ňov pre rovnakého dlžníka, sú: 
 
SK 44   SK a) riziko prevodu cez krajinu závislé od toho, či sú expozície denominované 
v miestnej alebo zahrani čnej mene; 
b) ak sa zaobchádzanie so zárukami súvisiacimi s expozíciou môže odráža ť 
v upravenom zaradení do ratingového stup ňa dlžníka. 
1.2.2.  Retailové expozície 
25. V rámci procesu schválenia úveru sa každá expozícia zara ďuje do stup ňa alebo 
skupiny.  
1.2.3.  Nahradenia 
26. Pokiaľ ide o zaradenia do stup ňov a skupín, úverové inštitúcie dokumentujú situácie, 
v ktorých môže následkom expertného odhadu dôjs ť k nahradeniu vstupov alebo 
výstupov procesu zaradenia a zamestnancov zodpovedných za schva ľovanie týchto 
nahradení. Úverové inštitúcie dokumentujú tieto nahradenia a zodpovedných 
zamestnancov. Úverové inštitúcie analyzujú výnosovos ť expozícií, ktorých zaradenia 
boli nahradené. Táto analýza zah ŕňa posúdenie výnosovosti expoz ícií, ktorých rating 
bol nahradený konkrétnou osobou vrátane všetkých zodpovedných zamestnancov  
1.3. Integrita procesu zaradenia 
1.3.1.  Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
27. Zaradenia a pravidelné revízie zaradení dokon čí alebo schváli nezávislá strana, ktorá 
nemá priame výhody z rozhodnutí o poskytnutí úveru.  
28. Úverové inštitúcie aktualizujú zaradenia aspo ň raz ročne. Vysokorizikoví dlžníci 
a problémové expozície sú predmetom častejších revízií. Úverové inštitúcie 
vykonajú nové zaradenie, ak sa zistia podstatné informácie o dlžníkovi alebo 
expozícii.  
29. Úverová inštitúcia má ú činný proces získania a aktual izácie príslušných informácií 
o charakteristikách dlžníka, ktoré ovplyv ňujú PD a o charakteristikách transakcie, 
ktoré ovplyv ňujú LGD a konverzné faktory.  
1.3.2.  Retailové expozície 
30. Úverová inštitúcia aspo ň raz ročne aktualizuje zaradenia dlžníkov a facilít alebo 
reviduje charakteristiky straty a mieru pl atobnej disciplinovanos ti každej zistenej 
rizikovej skupiny, pod ľa toho, čo je uplatnite ľné. Úverová inštitúcia taktiež aspo ň raz 
ročne preveruje na reprezentatívnej vzorke  stav individuálnych expozícií v rámci 
každej skupiny, aby zabezpe čila, že expozície sú na ďalej zaraďované do správnej 
skupiny.  
1.4. Používanie modelov 
31. Ak úverová inštitúcia používa štatisti cké modely a iné mechanické postupy 
na zaradenie expozícií do ratingových stup ňov alebo skupín dlžn íkov alebo facilít, 
potom:  
 
SK 45   SK a) úverová inštitúcia preukáže svojmu kompetentnému orgánu, že model má 
dobrú predpovedaciu schopnos ť a že kapitálové požiadavky nie sú pri jeho 
použití skreslené. Vstupné prem enné tvoria racionálny a ú činný základ 
pre výsledné predpovede. Model nemá podstatné odchýlky; 
b) úverová inštitúcia zavedie proces preverovania dátových vstupov do modelu, 
ktorý zahŕňa posúdenie presnosti, komplet nosti a primeranosti dát; 
c) úverová inštitúcia preukáže, že dá ta použité pri zostavení modelu sú 
reprezentatívnou vzorkou skuto čných dlžníkov alebo expozícií úverovej 
inštitúcie; 
d) úverová inštitúcia používa pravidel ný cyklus validácie modelu, ktorý zah ŕňa 
monitorovanie výkonnosti a st ability modelu, kontrolu  špecifikácie modelu 
a testovanie výstupov modelu oproti výsledkom; 
e) úverová inštitúcia doplní štatistický model o expert ný odhad a expertný dozor 
s cieľom skontrolova ť zaradenia založené na modeli a zabezpe čiť primerané 
použitie modelov. Postupy kontro ly sa zameriavajú na zis ťovanie 
a obmedzovanie chýb, ktoré sa vys kytujú z dôvodu nedostatkov modelu. 
Expertné odhady berú do úvahy všetky príslušné informácie, ktoré model 
nezohľadňuje. Úverová inštitúcia dokume ntuje, ako sa má kombinova ť 
expertný odhad s výsledkami modelu. 
1.5. Dokumentácia ratingových systémov 
32. Úverové inštitúcie dokumentujú návrh a opera čné detaily svojich ratingových 
systémov. Dokumentácia preukáže súlad s minimálnymi požiadavkami v tejto časti a 
zahŕňa oblasti, akými sú napr. diferenc iácia portfólia, ra tingové kritériá, 
zodpovednosti strán, ktoré ohodnocujú dlžní kov a expozície, frekvencia revízií 
zaradení a doh ľad manažmentu nad ratingovým procesom.  
33. Úverová inštitúcia dokumentuje odôvodnenie a analýzu podporujúcu jej výber 
ratingových kritérií. Úverová inštitúci a dokumentuje všetky dôležité zmeny 
v procese ratingu rizika a takáto  dokumentácia napomáha pri zis ťovaní zmien, ktoré 
boli vykonané v procese ratingu rizika násl edne po poslednej revízii kompetentnými 
orgánmi. Dokumentuje sa taktiež organizácia ratingového zaradenia zah ŕňajúca 
proces ratingového zaradenia a štruktúru internej kontroly.  
34. Úverové inštitúcie dokumentujú špecifické definície zlyhania a straty, ktoré sa 
požívajú interne a preukážu konzistenciu s definíciami uve denými v tejto smernici.  
35. Ak úverová inštitúcia využíva v ratingovo m procese štatistické modely, dokumentuje 
ich metodiky. Tento materiál:  
a) poskytuje podrobný preh ľad teórie, predpokladov a/alebo matematického 
a empirického základu zaradenia odhadov do stup ňov, individuálnych 
dlžníkov, expozície alebo skupiny, a zd roj(e) dát použitých pri odhade modelu; 
b) zavádza presný štatistic ký proces (vrátane testovania modelu na dátach mimo 
rozsahu časového pásma alebo súboru dát, na základe ktorých bol model 
vytvorený) pre validáciu modelu, a  
 
SK 46   SK c) uvádza všetky okolnosti, za ktorýc h tento model nefunguje efektívne. 
36. Použitie modelu prijatého od dodávate ľa tretej strany, ktorý si nárokuje vlastnícke 
práva na technológiu, nie je odôvodnení m na oslobodenie od dokumentácie alebo 
od akýchko ľvek iných požiadaviek týkajúcich sa ratingových systémov. Je 
na úverovej inštitúcii, aby presved čila kompetentné orgány.  
1.6. Správa dát 
37. Úverové inštitúcie zbierajú a ukladajú dáta  týkajúce sa ich interných ratingov ako sa 
vyžaduje pod ľa článkov 145 až 149. 
1.6.1.  Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
38. Úverové inštitúcie zbierajú a ukladajú:  
a) kompletné ratingové histór ie dlžníkov a uznaných ru čiteľov; 
b) dátumy priradenia ratingov; 
c) kľúčové dáta a metodiku použité na ur čenie ratingu; 
d) dáta o osobe zodpovedne j za priraden ie ratingu; 
e) ozna čenie dlžníkov a expozícií, ktoré zlyhali; 
f) dátum a okolnos ti takýchto zlyhaní; 
g) dáta o PD a realizovaných mierach zl yhania, ktoré sú spojené s ratingovými 
stupňami a migráciou ratingov; 
h) úverové inštitúcie, ktoré nepoužívajú vlastné odhady LGD a/alebo 
konverzných faktorov zbierajú a ukladajú  dáta o porovnaniach realizovaných 
LGD s hodnotami, ako sa uvádza v časti 2 ods. 8 a realizovaných konverzných 
faktorov s hodnotami, ako sa uvádza v časti 3 ods. 11. 
39. Úverové inštitúcie, ktoré používajú vlastné odhady LGD a/alebo konverzných 
faktorov, zbierajú a ukladajú: 
a) kompletné histórie dát o ratingoch facility a LGD a o odhadoch konverzného 
faktora spojených s ka ždou ratingovou stupnicou; 
b) dátumy priradenia ratingov a uskuto čnenia odhadov; 
c) kľúčové dáta a metodiku použitú na ur čenie ratingov facil ity a LGD a odhadov 
konverzného faktora; 
d) osobu, ktorá priradila rating facility a osobu, kt orá poskytla LGD a odhady 
konverzného faktora; 
e) dáta o odhadovaných a re alizovaných LGD a konverz ných faktoroch spojených 
s každou expozíciou, ktorá zlyhala; 
 
SK 47   SK f) dáta o LGD expozície pred a po vyhodnotení ú činkov záruky/ alebo kreditného 
derivátu pre tie úverové inštitúcie, ktoré zoh ľadňujú účinky zmiernenia 
kreditného rizika záruk alebo kred itných derivátov pomocou LGD; 
g) dáta o zložkách straty pre každú ex pozíciu, v ktorej došlo k zlyhaniu.  
1.6.2.  Retailové expozície 
40. Úverové inštitúcie zbierajú a ukladajú:  
a) dáta použité v procese zara ďovania expozícií do stup ňov alebo skupín; 
b) dáta o odhadovaných PD, LGD a konverzných faktoroch spojených 
so stupňami alebo skupinami expozícií; 
c) ozna čenie dlžníkov a expozícií, ktoré zlyhali; 
d) v prípade expozícií, ktoré zlyhali, dáta o stup ňoch alebo skupinách, do ktorých 
bola expozícia zaradená po čas roka pred zlyhaním a o realizovaných 
výsledkoch o LGD a konve rzných faktoroch; 
e) dáta o stratovosti a príjme z marže pre kvalifikované revo lvingové retailové 
expozície.  
1.7. Stresové testovanie použité pri pos údení kapitálovej primeranosti 
41. Úverová inštitúcia má zavedené vhodné procesy stresového testovania, ktoré slúžia 
pri posudzovaní jej kapitálovej primeranosti. Stresové testovanie zah ŕňa 
identifikovanie možných udalostí ale bo budúcich zmien hospodárskych podmienok, 
ktoré by mohli ma ť nepriaznivé ú činky na kreditné expozí cie úverovej inštitúcie 
a posúdenie schopnosti úverovej inštitúcie odola ť takýmto zmenám.  
42. Úverová inštitúcia pravidelne vykonáva stresové testovanie kreditného rizika 
s cieľom posúdi ť účinky určitých špecifických podmienok na svoje celkové 
kapitálové požiadavky na kreditné riziko. Testovanie, ktoré má by ť uplatnené 
vyberie úverová inštitúcia a podlieha procesu preverovania orgánom doh ľadu. 
Testovanie, ktoré má by ť uplatnené, je zmysluplné  a primerane konzervatívne, 
zohľadňujúc aspo ň účinky scenárov miernej recesie.  Úverová inštitúcia posúdi 
migráciu svojich ratingov pod ľa scenárov stresového testovania. Portfóliá 
podliehajúce stresovému testovaniu obsahujú prevažnú vä čšinu celkových expozícií 
úverovej inštitúcie.  
2. KVANTIFIKÁCIA RIZIKA  
43. Pri určovaní rizikových parametrov, ktorým sa prira ďujú ratingové stupne alebo 
skupiny, úverové inštitúcie uplat ňujú tieto požiadavky:  
2.1. Definícia zlyhania 
44. Za vznik „zlyhania“ v súvislosti s konkrétnym dlžníkom sa považuje, ke ď nastane 
jedna alebo obidve z týchto udalostí:  
 
SK 48   SK a) úverová inštitúcia usúdi, že dlžn ík pravdepodobne nesplatí svoje kreditné 
záväzky vo či úverovej inštitúcii, materskej spolo čnosti alebo ktorejko ľvek z jej 
dcérskych spolo čností v plnej výške, bez toho, a by úverová inštitúcia urobila 
úkony akými je napríkla d realizácia zabezpe čenia; 
b) dlžník je v omeškaní viac ako 90 dní pri splácaní akéhoko ľvek podstatného 
kreditného záväzku vo či úverovej inštitúcii, materskej spolo čnosti alebo 
ktorejkoľvek z jej dcérskych spolo čností. 
Dni po termíne splatnosti za čínajú vtedy, ke ď dlžník poruší oznámený limit, bol mu 
oznámený nižší limit než aktuálne zostatky alebo čerpal úver bez povolenia. 
Oznámený limit znamená limit, o ktorom bol dlžník upovedomený. 
V prípade retailových expozícií a expozícií vo či subjektom verejného sektora (PSE) 
kompetentné orgány stanovia po čet dní po termíne splatnosti, ako sa uvádza 
v odseku 48. 
V prípade expozícií vo či podnikate ľskému subjektu môžu kompetentné orgány 
stanoviť počet dní po termíne splatnosti, ako sa uvádza v článku 154 ods. 4. 
V prípade retailových expozícií mô žu úverové inštitúcie uplatni ť túto definíciu 
na úrovni facility.  
45. Prvky, ktoré sa majú bra ť ako náznak pravdepodobnosti neplatenia, zah ŕňajú:  
a) úverová inštitúcia uvedie kreditný záväzok do nenarastajúceho stavu; 
b) úverová inštitúcia robí úpravu ocen enia vyplývajúcu zo zrejmého výrazného 
zníženia kreditnej kval ity následne po tom, čo úverovej inštitúcii vznikne 
expozícia; 
c) úverová inštitúcia predá kreditný záväzok s významnou ekonomickou stratou 
vyplývajúcou z kreditných dôvodov; 
d) úverová inštitúcia súhlasí s núdzovou reštrukturalizáciou kreditného záväzku 
tam, kde to pravdepodobne vyústi do zníženého finan čného záväzku 
vyvolaného významným odpustením, ale bo odkladom platby istiny, úroku 
alebo (prípadne) poplatkov. Toto zah ŕňa v prípade, ke ď sú akciové expozície 
posúdené pod ľa metódy PD/LGD, núdzovú reštrukt uralizáciu samotnej akcie; 
e) úverová inštitúcia podala návrh na v yhlásenie konkurzu dlžníka alebo podobný 
príkaz vo vz ťahu ku kreditnému záväzku dlžníka vo či úverovej inštitúcii, 
materskej spolo čnosti alebo ktorejko ľvek z jej dcérskych spolo čností; 
f) dlžník je v konkurze alebo na ňho bol vyhlásený konkurz alebo podobný režim, 
ak by to znemožnilo alebo oneskorilo splatenie kreditného záväzku 
voči úverovej inštitúcii, materskej spolo čnosti alebo ktorejko ľvek z jej 
dcérskych spolo čností.  
 
SK 49   SK 46. Úverové inštitúcie, ktoré používajú externé dáta, ktoré nie sú v súlade s definíciou 
zlyhania, preukážu svojim kompetentným  orgánom, že na dosiahnutie všeobecnej 
rovnocennosti s definíciou zlyhania boli vykonané primerané úpravy.  
47. Ak úverová inštitúcia usúdi, že expozícia, ktorá predtým zlyhala, je taká, že žiadny 
spúšťací faktor zlyhania sa už neuplat ňuje, úverová inštitúcia ohodnotí dlžníka alebo 
facilitu ako by hodnotila expozíc iu, ktorá nezlyhala. Ak sa  následne spustí definícia 
zlyhania, bude sa to považova ť za vznik nového zlyhania.  
48. Pokiaľ ide o retailové expozície a expozíc ie PSE, kompetentné orgány každého 
členského štátu stanovujú presný po čet dní po termíne splatnosti, ktoré dodržiavajú 
všetky úverové inštitúcie v rámci jeho jurisdikcie pod ľa definície zlyhania uvedenej 
v odseku 44, pre expozície vo či zmluvným stranám so sídlom v tomto členskom 
štáte. Špecifický po čet spadá do lehoty 90–180 dní a môže sa líši ť 
medzi obchodnými líniami. Pokia ľ ide o expozície vo či takýmto zmluvným stranám 
so sídlom na územiach iných členských štátov, kompete ntné orgány stanovia po čet 
dní po termíne splatnosti, ktorý nie je vyšší, než po čet stanovený kompetentným 
orgánom príslušného členského štátu.  
2.2. Celkové požiadavky na odhadovanie 
49. Vlastné odhady úverovej inštitúcie týka júce sa rizikových parametrov PD, LGD, 
konverzného faktora a EL obsahujú všetky príslušné dáta, informácie a metódy. 
Odhady sú odvodené na základe historickýc h skúseností ako aj empirického dôkazu, 
a nie sú založené iba na ús udkoch. Odhady sú hodnoverné a intuitívne a sú založené 
na podstatných faktoroch prís lušných rizikových parametrov. Čím menej dát úverová 
inštitúcia má, tým viac je konzervatívna pri svojom odhade. 
50. Úverová inštitúcia má by ť schopná poskytnú ť rozklad svojich strá t, ktoré sa vyskytli 
z hľadiska frekvencie zlyhania, LGD, konve rzného faktora, alebo strát, kde sú 
použité odhady EL, pod ľa faktorov, ktoré považuje za faktory príslušných rizikových 
parametrov. Úverová inštitúcia preukáže, že jej odhady reprezentujú dlhodobú 
skúsenosť.  
51. Akékoľvek zmeny v praxi poskytovania úve rov alebo procese vymáhania po čas 
období pozorovania uvedených v odsekoch 66, 71 , 81, 85, 92 a 94 sa berú do úvahy. 
Odhady úverovej inštitúcie odrážajú dôsledky technického pokroku a nových dát 
a iných informácií, pokia ľ sú k dispozícii. Úverové inštitúcie revidujú svoje odhady, 
ak sa vyskytnú nové informácie, no najmenej raz ro čne.  
52. Skupina expozícií, ktoré sú zastúpené v dátach použitých na odhad, štandardy 
poskytovania úverov použité vtedy, ke ď boli vygenerované dáta a iné príslušné 
charakteristiky sú porovnate ľné s expozíciami a štandardmi úverovej inštitúcie. 
Úverová inštitúcia taktiež preukáže, že hospodárske alebo trhové podmienky, ktoré 
predstavujú základ dát, zodpovedajú sú časným a predvídate ľným podmienkam. 
Počet expozícií vo vzorke a dátové obdobie použité na kvantif ikáciu sú dostato čné 
na to, aby odhady úverovej in štitúcie boli dôveryhodné čo sa týka presnosti 
a spoľahlivosti. 
53. Pokiaľ ide o odkúpené obchodné poh ľadávky, odhady odrážajú všetky príslušné 
informácie dostupné kupujú cej úverovej inštitúcii oh ľadne kvality podkladových 
 
SK 50   SK obchodných poh ľadávok vrátane dát pre podobné s kupiny poskytnuté predávajúcim, 
nakupujúcou úverovou inštitúciou alebo externými zdrojmi. Kupujúca úverová 
inštitúcia prehodnotí akéko ľvek dáta od predávajúceho, na ktoré sa spolieha.  
54. Úverová inštitúcia pridáva do svojich odhadov maržu konzervativizmu, ktorá sa 
vzťahuje na o čakávaný rozsah chýb v odhade. Ak sú metódy a dáta menej uspokojivé 
a očakávaný rozsah chýb je vä čší, marža konzervativizmu je vä čšia.  
55. Ak úverové inštitúcie použív ajú rozdielne odhady na výpo čet rizikových váh 
a interné ú čely, zdokumentuje sa to a ich racionálnos ť sa preukáže kompetentnému 
orgánu.  
56. Ak úverové inštitúcie môžu preukáza ť svojim kompetentným orgánom, že pre dáta, 
ktoré boli zozbierané pred d ňom implementácie tejto smernice, boli vykonané 
primerané úpravy, aby sa dosiahla všeobecná rovnocennos ť s definíciami zlyhania 
alebo straty, kompetentn é orgány môžu povoli ť úverovým inštitúciám ur čitú 
flexibilitu pri uplat ňovaní požadovaných štandardov na dáta.  
57. Ak úverová inštitúcia používa dáta, ktoré sú združené medzi úverovými inštitúciami, 
preukáže, že: 
a) ratingové systémy a kritériá ostat ných úverových inštit úcií v skupine sú 
podobné ako jej vlastné; 
b) skupina reprezentuje portfólio, pre ktoré sa združené dáta používajú; 
c) združené dáta používa úverová  inštitúcia konzistentne po celý čas na svoje 
trvalé odhady. 
58. Ak úverová inštitúcia používa dáta, ktoré sú združené medzi úverovými inštitúciami, 
je naďalej zodpovedná za integritu svojich ra tingových systémov. Úverová inštitúcia 
preukáže svojmu kompetentnému orgánu, že má dostato čné interné znalosti o svojich 
ratingových systémoch vrátane schopnosti ú činne monitorova ť ratingový proces 
a vykonáva ť jeho audit.  
2.2.1.  Osobitné požiadavky na odhadovanie PD 
Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
59. Úverové inštitúcie odhadujú PD pomocou ratingového stup ňa dlžníka vychádzajúc 
z dlhodobých priemerov jednoro čných mier zlyhania.  
60. Pokiaľ ide o odkúpené podnikové poh ľadávky, úverové inštitúcie môžu odhadnú ť EL 
pomocou ratingového stup ňa dlžníka vychádzajúc  z dlhodobých priemerov 
jednoročných realizovaných mier zlyhania.  
61. Ak úverová inštitúcia odvodí dlhodobé priemerné odhady PD a LGD pre odkúpené 
podnikové poh ľadávky z odhadu EL, a primeraného odhadu PD alebo LGD, proces 
odhadovania celkových strát sp ĺňa celkové štandardy pr e odhadovanie PD a LGD 
stanovené v tejto časti a výsledok je v súlade s konceptom LGD, ako sa uvádza 
v odseku 73. 
 
SK 51   SK 62. Úverové inštitúcie používajú techniky odhadovania PD iba spolu s podpornou 
analýzou. Úverové inštitúcie uznávajú  význam expertných úsudkov pri kombinovaní 
výsledkov postupov a pri vykonávaní úpr av kvôli obmedzeniam postupov 
a informácií.  
63. Pokiaľ úverová inštitúcia používa dáta o skúsenostiach s interným zlyhaním 
na odhadovanie PD, preukáže vo svojej an alýze, že odhady sú odrazom štandardov 
upisovania a akýchko ľvek rozdielov v ratingovom syst éme, ktorý vygeneroval dáta 
a v súčasnom ratingovom systéme. Ke ď sa zmenili štandardy upisovania alebo 
ratingové systémy, úverová inštitú cia pridá do svojho odhadu PD vä čšiu maržu 
konzervativizmu. 
64. Pokiaľ úverová inštitúcia za čleňuje alebo zara ďuje svoje interné stupne do stupnice 
použitej ratingovou agentúrou alebo podobnými or ganizáciami a potom priradí mieru 
zlyhania pozorovanú pre stupne externej organizácie stup ňom úverovej inštitúcie, 
pričom priradenia sú založené na porov naní interných ratingových kritérií 
s kritériami použitými externou organizáci ou a na porovnaní interných a externých 
ratingoch ktorýchko ľvek spolo čných dlžníkov. Je potrebné vyhnú ť sa odchýlkam 
alebo nesúladom v metóde zara ďovania alebo v podkladových dátach. Kritériá 
externej organizácie, ktoré sú základom pre dáta použité na kvantifikáciu, sú 
orientované iba na riziko zlyhania a neodrážajú charakte ristiky transakcie. Analýza 
úverovej inštitúcie zah ŕňa porovnanie použitých definícií zlyhania na základe 
požiadaviek v odsekoch 44 až 48. Úverová inštitúcia dokumentuje základ 
pre zaraďovanie.  
65. Pokiaľ úverová inštitúcia používa štatistick é modely predpovedania zlyhania, je 
povolené odhadova ť PD ako jednoduchý priemer odhadov pravdepodobnosti 
zlyhania pre individuálnych dlžníkov v da nom stupni. Úverová inštitúcia, ktorá 
na tento ú čel používa modely pravdepodobnosti zlyhania, sp ĺňa štandardy stanovené 
v odseku 31. 
66. Bez ohľadu na to, či úverová inštitúcia používa externé, interné alebo skupinové 
zdroje dát alebo kombináciu týchto troch zdrojov, pokia ľ ide o jej odhady PD, je 
dĺžka obdobia použitého historického pozorovania aspo ň päť rokov pre najmenej 
jeden zdroj. Ak dostupné obdobie pozor ovania trvá dlhšie pre ktorýko ľvek zdroj 
a tieto dáta sú relevantné, použije sa to to dlhšie obdobie. Tento odsek sa taktiež 
uplatňuje na metódu PD/LGD na akcie.  
Retailové expozície 
67. Úverové inštitúcie odhadujú PD pomocou ratingového stup ňa dlžníka alebo skupiny 
vychádzajúc z dlhodobých priemerov jednoro čných mier zlyhania.  
68. Napriek odseku 67 môžu by ť odhady PD odvodené aj z realizovaných strát 
a primeraných odhadov LGD.  
69. Úverové inštitúcie považujú interné dáta pre zara ďovanie expozícií do stup ňov alebo 
skupín za primárny zdroj informácií pre odhadov anie charakteristík strát. Úverovým 
inštitúciám je povolené používa ť externé dáta (vrátane  skupinových dát) alebo 
štatistické modely na kvantifikáciu za predpokladu, že je možné preukáza ť jasnú 
súvislosť medzi: 
 
SK 52   SK a) procesom úverovej inštitúcie zara ďovania expozícií do stup ňov alebo skupín 
a procesom použitým externým zdrojom dát; 
b) interným rizikovým profilom úverovej in štitúcie a zložením externých dát.  
Pokiaľ ide o odkúpené retailové obchodné poh ľadávky, úverové inštitúcie môžu 
použiť externé a interné referen čné dáta. Úverové inštitúcie používajú všetky 
príslušné zdroje dá t pre porovnanie.  
70. Ak úverová inštitúcia odvodí dlhodobé priemerné odhady PD a LGD 
pre retail z odhadu celkových strát a pr imeraného odhadu PD alebo LGD, proces 
odhadovania celkových strát sp ĺňa celkové štandardy pr e odhadovanie PD a LGD 
stanovené v tejto časti a výsledok je v súlade s konceptom LGD, ako sa uvádza 
v odseku 73. 
71. Bez ohľadu na to, či úverová inštitúcia používa externé, interné alebo skupinové 
zdroje dát alebo kombináciu týchto troch zdrojov, pokia ľ ide o odhady charakteristík 
strát, je d ĺžka obdobia historického pozorovani a, z ktorého vychádza, aspo ň päť 
rokov pre najmenej jeden zdroj. Ak dos tupné obdobie pozorovania trvá dlhšie pre 
ktorýkoľvek zdroj a tieto dáta sú relevantné, pou žije sa toto dlhš ie obdobie. Úverová 
inštitúcia nemusí pripisova ť rovnaký význam historickým dátam, ak dokáže 
presvedčiť svoj kompetentný orgán, že pomocou novších dát sa lepšie predpovedajú 
miery straty. 
72. Úverové inštitúcie identifikujú a analyzujú o čakávané zmeny rizikových parametrov 
počas doby životnosti kreditných expozícií (ú činky postupného vývoja). 
2.2.2.  Osobitné požiadavky pre vlastné odhady LGD 
73. Úverové inštitúcie odhadujú LGD pre stupe ň facility alebo s kupiny na základe 
priemeru realizovaných LGD pre stupe ň facility alebo skupi ny pri použití všetkých 
pozorovaných zlyhaní v rámci zdrojov dát (zlyhaniami vážený priemer).  
74. Úverové inštitúcie používajú odhady LGD, ktoré prislúchajú hospodárskemu 
poklesu, ak sú konzervatívnejšie  než dlhodobý priemer. Pokia ľ sa očakáva, že 
ratingový systém bude po celý čas poskytova ť konštantné realizované LGD 
pre každý stupe ň alebo skupinu, úverové inštitú cie vykonajú úpravy svojich odhadov 
rizikových parametrov pre každý stupe ň alebo skupinu s cie ľom obmedzi ť dopad 
hospodárskeho poklesu na kapitál.  
75. Úverová inštitúcia zváži rozsah akejko ľvek závislosti medzi rizikom dlžníka 
a kolaterálu alebo poskytovate ľa kolaterálu. Prípady, ke ď existuje významný stupe ň 
závislosti, sa budú rieši ť konzervatívnym spôsobom.  
76. Nesúlady mien medzi podkladovou obligáciou a kolaterálom sa riešia konzervatívne 
v rámci posúdenia LGD vykonaného úverovou inštitúciou.  
77. Pokiaľ odhady LGD zoh ľadňujú existenciu kolaterálu, tieto odhady nie sú výlu čne 
založené na odhadovanej trhovej hodnot e kolaterálu. Odhady LGD zoh ľadňujú 
účinok potenciálnej neschopnosti úverových inštitúcií promptne získa ť kontrolu 
nad ich kolaterálom a spe ňažiť ho.  
 
SK 53   SK 78. Pokiaľ úverová inštitúcia nesp ĺňa minimálne požiadavky na  kolaterál stanovené 
v prílohe VIII, v jej odhadoch LGD sa nezoh ľadňuje žiadna čiastka, u ktorej sa 
očakáva, že bude vymáhaná z takého kolaterálu.  
79. Pokiaľ ide o osobitné prípady expozícií, kt oré už sú v stave zlyhania, úverová 
inštitúcia používa svoj najlepší odhad o čakávanej straty pre každú expozíciu 
za daných sú časných hospodárskych okolností  a stavu expozície.  
80. Pokiaľ neuhradené poplatky z omeškania boli kapitalizované vo výkaze ziskov a strát 
úverovej inštitúcie, tieto poplatky sa pridajú do miery expozície a straty úverovej 
inštitúcie.  
Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
81. Odhady LGD sú založené na dátach po čas minimálne siedmych rokov pre najmenej 
jeden zdroj dát. Ak dostupné obdobie poz orovania trvá dlhš ie pre ktorýko ľvek zdroj 
a tieto dáta sú relevantné, použ ije sa toto dlhšie obdobie.  
Retailové expozície 
82. Bez ohľadu na odsek 73 môžu by ť odhady LGD odvodené z realizovaných strát 
a primeraných odhadov PD.  
83. Bez ohľadu na odsek 88 môžu úverové inštitúcie zoh ľadňovať budúce čerpania bu ď 
vo svojom konverznom faktore al ebo vo svojich odhadoch LGD.  
84. Pokiaľ ide o odkúpené retailové obchodné poh ľadávky, úverové inštitúcie môžu 
na odhad LGD použi ť externé a interné referen čné dáta. 
85. Odhady LGD sú založené na dátach po čas minimálne piatich rokov. Bez oh ľadu 
na odsek 73 úverová inštitúcia nemusí pripisova ť rovnaký význam historickým 
dátam, ak dokáže presved čiť svoj kompetentný orgán,  že pomocou novších dát sa 
lepšie predpovedajú miery straty.  
2.2.3.  Osobitné požiadavky pre vlastné odhady konverzného faktora 
86. Úverové inštitúcie odhadujú konverzné faktory pre každý stupe ň alebo skupinu 
facility na základe priemeru realiz ovaných konverzných faktorov pre každý stupe ň 
alebo skupinu facility pri použití všetkých pozorovaných zl yhaní v rámci zdrojov dát 
(zlyhaniami vážený priemer). 
87. Úverové inštitúcie používajú odhady konverzného faktora, ktoré prislúchajú 
hospodárskemu poklesu, ak sú konzervatívnejšie než dlhodobý priemer. Pokia ľ sa 
očakáva, že ratingový systém bude po celý čas poskytova ť konštantné realizované 
konverzné faktory pre každý stupe ň alebo skupinu, úverové inštitúcie vykonajú 
úpravy svojich odhadov rizikových parametrov pre každý stupe ň alebo skupinu 
s cieľom obmedzi ť dopad hospodárskeho poklesu na kapitál.  
88. Odhady konverzného faktora úverovýc h inštitúcií odrážajú možnos ť dodatočných 
čerpaní zo strany dlžníka do času kým vznikne zlyhanie a po jeho vzniknutí.  
 
SK 54   SK Odhad konverzného faktora zah ŕňa väčšiu maržu konzervativizmu tam, kde sa môže 
zmysluplne o čakávať silnejšia pozitívna korelácia  medzi frekvenciou zlyhania 
a veľkosťou konverzného faktora. 
89. Pri vypracovávaní odhadov konverzných fakt orov úverové inštitúcie zvážia svoje 
osobitné politiky a stratégie prijaté vo vz ťahu k monitorovaniu ú čtu a spracovaniu 
platieb. Úverové inštitúcie  taktiež zvážia svoju schopnos ť a ochotu predís ť ďalším 
čerpaniam za okolností, ktoré nie sú stavom zlyhania pl atieb, ako sú porušenia 
reštriktívnych klau zúl alebo iné technické zlyhania.  
90. Úverové inštitúcie majú zavedené primerané systémy a postupy na monitorovanie 
objemu facility, aktuálnych zostatkov pod záväznými úverovými rámcami a zmien 
v zostatkoch pod ľa dlžníkov a stup ňov. Úverová inštitúcia je schopná monitorova ť 
nasplatené zostatky na dennej báze. 
91. Ak úverové inštitúcie používajú rozd ielne odhady konverzných faktorov pre výpo čet 
hodnoty rizikovo vážených expozícií a na vnútorné ú čely, zdokumentuje sa to a ich 
racionálnos ť sa preukáže kompetentnému orgánu.  
Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám 
92. Odhady konverzného faktora sú založené na dátach po čas minimálne siedmych 
rokov pre najmenej jeden zdroj dát. Ak  dostupné obdobie pozorovania trvá dlhšie 
pre ktorýko ľvek zdroj a tieto dáta sú relevant né, použije sa toto dlhšie obdobie. 
Retailové expozície 
93. Bez ohľadu na odsek 88 môžu úverové inštitúcie zoh ľadňovať budúce čerpania bu ď 
vo svojich konverzných faktoroch alebo vo svojich odhadoch LGD.  
94. Odhady konverzných faktorov sú založené na dátach po čas minimálne piatich rokov. 
Bez ohľadu na odsek 86 úverová inštitúcia nemusí pripisova ť rovnaký význam 
historickým dátam ak dokáže preukáza ť svojmu kompetentnému orgánu, že 
pomocou novších dát sa lepšie predpovedá čerpanie.  
2.2.4.  Minimálne požiadavky na posudzovanie ú činku záruk a kreditných derivátov 
Expozície vo či podnikate ľským subjektom, inštitúciám, ústredným vládam štátov 
a centrálnym bankám, kde sa používajú vl astné odhady LGD a retailové expozície. 
95. Požiadavky v odsekoch 96 až 103 nepla tia pre záruky poskyt nuté inštitúciami, 
ústrednými vládami štátov a centrálnymi bank ami, ak úverová inštitúcia dostala 
súhlas na uplatnenie pravidiel článkov 78 až 83 pre expozície vo či takýmto 
subjektom. V tomto prípade sa uplat ňujú požiadavky článkov 90 až 93. 
96. Pokiaľ ide o retailové záruky, tiet o požiadavky sa taktiež uplat ňujú na zaradenie 
expozícií do stup ňov alebo skupín a na odhadovanie PD. 
Prípustní ru čitelia a záruky 
 
SK 55   SK 97. Úverové inštitúcie majú jasne stanovené kritériá pre typy ru čiteľov, ktorých uznávajú 
na výpočet rizikovo vážených expozícií. 
98. Na uznaných ru čiteľov sa uplat ňujú rovnaké pravidlá ako na dlžníkov, ako je 
stanovené v odsekoch 18 až 30. 
99. Záruka je doložená v písomnej forme, nevypovedate ľná zo strany ru čiteľa, platná až 
do úplného uspokojenia záväzku (v rozsa hu hodnoty a trvania záruky) a právne 
vymožiteľná voči ručiteľovi v rámci jurisdikcie, v ktorej ru čiteľ vlastní aktíva 
uplatniteľné a vymožite ľné súdnym rozhodnutím. Záruky, ktoré stanovujú 
podmienky, za ktorých ru čiteľ nesmie by ť povinný plni ť (podmienené záruky) môžu 
byť uznané na základe schválenia kompetentnými orgánmi. Úverová inštitúcia 
preukáže, že kritériá zaraden ia primerane riešia akéko ľvek potenciálne obmedzenie 
účinku zmier ňovania rizika.  
Kritériá upravovania 
100. Úverová inštitúcia má jasne stanovené kritériá pre upravovanie stup ňov, skupín alebo 
odhadov LGD a v prípade retailových a prípustných odkúpených obchodných 
pohľadávok proces zara ďovania expozícií do stup ňov alebo skupín, s cie ľom odráža ť 
dopad záruk na výpo čet rizikovo vážených aktív. Tieto kritériá sp ĺňajú minimálne 
požiadavky stanovené v odsekoch 18 až 30. 
101. Kritériá sú hodnoverné a in tuitívne. Riešia schopnos ť a ochotu ru čiteľa plniť 
podľa záruky, pravdepodobný termín platieb ru čiteľa, stupeň, v ktorom je schopnos ť 
ručiteľa plniť podľa záruky korelovaná so schopnos ťou dlžníka spláca ť, a rozsah, 
v ktorom zostáva reziduálne riziko vo či dlžníkovi.  
Kreditné deriváty 
102. Minimálne požiadavky na záruky v tejto časti sa uplat ňujú aj na kreditné deriváty, 
ktoré zmier ňujú kreditné riziko len jednej zmluvnej strany. Vo vzťahu k nesúladu 
medzi podkladovým záväzkom a referen čným záväzkom kreditného derivátu alebo 
záväzkom použitým na ur čenie, či vznikla kreditná udalos ť, sa uplatňujú požiadavky 
stanovené v prílohe VIII časti 2 ods. 20. Pokia ľ ide o retailové expozície a prípustné 
odkúpené obchodné poh ľadávky, tento odsek sa uplat ňuje na proces zara ďovania 
expozícií do stup ňov alebo skupín.  
103. Kritériá riešia štruktúru vyplácania kreditn ého derivátu a konzervatívne posudzujú jej 
dopad na úrove ň a termín náhrady kreditnej straty . Úverová inštitúcia zváži rozsah, 
v akom zostávajú iné formy reziduálneho rizika.  
2.2.5.  Minimálne požiadavky na odkúpené obchodné poh ľadávky 
Právna istota 
104. Štruktúra facility zabezpe čuje, že za všetkých predvídate ľných okolností úverová 
inštitúcia skuto čne vlastní a kontroluje všetky hotovostné úhrady z obchodných 
pohľadávok. Ke ď dlžník realizuje úhradu priamo  predajcovi alebo správcovi, 
úverová inštitúcia pr avidelne overuje, či sú úhrady posielané v plnej výške a v rámci 
zmluvne dohodnutých podmienok. Správca je subjekt, ktorý riadi skupinu 
odkúpených obchodných poh ľadávok alebo podkladovýc h kreditných expozícií 
 
SK 56   SK na každodennej báze. Úverové inštitúcie majú postupy na zabezpe čenie toho, aby 
vlastníctvo obchodných poh ľadávok a pe ňažných príjmov bolo chránené 
proti konkurzným konaniam alebo právnym námietkam, ktoré by mohli podstatne 
oneskoriť schopnos ť veriteľa speňažiť ich alebo previes ť obchodné poh ľadávky 
alebo udrža ť kontrolu nad pe ňažnými príjmami.  
Účinnosť monitorovacích systémov 
105. Úverová inštitúcia monitoruje kvalitu odkúpených obchodných poh ľadávok, ako aj 
finančnú situáciu predajcu a správcu, najmä:  
a) úverová inštitúcia posudzuje koreláciu medzi kvalitou odkúpených 
obchodných poh ľadávok a finan čnou situáciou predajcu i správcu, a má 
zavedené interné politik y a postupy, ktoré poskytnú primerané zabezpe čenie 
na ochranu proti takýmto nepredvída ným udalostiam vrátane priradenia 
interného rizikového ratingu pre každého predajcu a správcu; 
b) úverová inštitúcia používa jasné a ú činné politiky a postupy ur čenia 
prípustnosti predajcu a správcu. Úv erová inštitúcia alebo jej zástupca 
vykonávajú pravidelné revízie predajcov a správcov s cie ľom overiť presnosť 
správ od predajcu alebo správcu, odhali ť podvod alebo opera čné nedostatky 
a overiť kvalitu kreditných politík predajcu  a politiky a postupy inkasovania 
správcu. Zistenia týchto revízií sa zdokumentujú; 
c) úverová inštitúcia pos udzuje charakteristiky skupín odkúpených obchodných 
pohľadávok vrátane ú čtov s prekro čenými limitmi, históriu predajcových 
nedoplatkov, stratové poh ľadávky a úpravu ocenenia stratových poh ľadávok, 
splátkový kalendár a potenciálne protiú čty; 
d) úverová inštitúcia má ú činné politiky a postupy m onitorovania koncentrácií 
voči jednotlivým dlžníkom na agregova nom základe, ako v rámci skupín 
odkúpených obchodných poh ľadávok, tak i naprie č nimi; 
e) úverová inštitúcia zabezpe čí, aby od správcu dostala v čas a dostato čne 
podrobné správy o časovej štruktúre obchodných poh ľadávok a zhoršení ich 
kvality z iných ako kreditných dôvodov s cie ľom zabezpe čiť súlad s kritériami 
akceptovate ľnosti úverovej inštitúcie a politikami pre poskytnutie prostriedkov, 
ktoré upravujú odkúpené obchodné poh ľadávky, a poskytnú ť účinné 
prostriedky, pomocou ktorých sa monito rujú a potvrdzujú podmienky predajcu 
týkajúce sa predaja a zh oršenia kvality obchodných poh ľadávok. 
Účinnosť systémov pre riešenie problémovýc h expozícií (work-out systémy) 
106. Úverová inštitúcia má systémy a pos tupy na zistenie zhoršenia finan čných 
podmienok predajcu a kvality odkúpených obchodných poh ľadávok v po čiatočnom 
štádiu a na proaktívne riešenie vznikajú cich problémov. Úverová inštitúcia má najmä 
jasné a účinné politiky, postupy a informa čné systémy na monitorovanie porušení 
reštriktívnych klau zúl a jasné a ú činné politiky a postupy iniciovania súdnych 
procesov a riešenia prob lémových odkúpených obchodných poh ľadávok.  
Účinnosť systémov na kontrolu kolaterálu , úverovej dostupnosti a hotovosti 
 
SK 57   SK 107. Úverová inštitúcia má jasné a ú činné politiky a postupy  upravujúce kontrolu 
odkúpených obchodných poh ľadávok, úveru a hotovosti. Písomné interné politiky 
upravujú najmä všetky podstatné prvky programu odkupovania obchodných 
pohľadávok vrátane mier preddavkov, pr ípustného kolaterálu, nevyhnutnej 
dokumentácie, limitov koncentráci e a spôsobu zaobchádzania s pe ňažnými príjmami. 
Tieto prvky primerane zoh ľadnia všetky relevantné a podstatné faktory vrátane 
finančnej situácie predajcu a správcu,  koncentrácií rizík a trendov kvality 
odkúpených obchodných poh ľadávok a okruhu klientov predajcu, a interné systémy 
zabezpečia, že sa finan čné prostriedky poskytujú iba oproti ur čenému podpornému 
kolaterálu a dokumentácii. 
Súlad s internými politikami a postupmi úverovej inštitúcie 
108. Úverová inštitúcia využíva ú činný interný proces posudzovania súladu so všetkými 
internými politikami a postupmi. Proces zah ŕňa pravidelný audit všetkých kritických 
fáz programu úverovej inštitúcie týkajúceho sa odkúpenia obchodných poh ľadávok, 
overovanie oddelenia právomocí medzi,  v prvom rade, hodnotením predajcu 
a správcu a hodnotením dlžníka a, v dr uhom rade, medzi hodnotením predajcu 
a správcu a auditom na mieste predajcu a správcu, a hodnotenie prevádzky back 
office, s konkrétnym zameraním na kvalifikáciu, skúsenosti, úrovne personálneho 
obsadenia a podporných automatizovaných systémov. 
3. VALIDÁCIA INTERNÝCH ODHADOV  
109. Úverové inštitúcie majú zavedené spo ľahlivé systémy validácie presnosti 
a konzistencie ratingových systémov, pro cesov, a odhadovania všetkých príslušných 
rizikových parametrov. Úverová inštitúcia preukáže svojmu kompetentnému orgánu, 
že interná validácia jej umož ňuje posúdi ť výkonnos ť interného ratingu a systémov 
odhadovania rizika konziste ntne a zmysluplne.  
110. Úverové inštitúcie pravidelne porovná vajú realizované miery zlyhania 
s odhadovanými PD pre každý stupe ň a tam, kde sa real izované miery zlyhania 
nachádzajú mimo o čakávaného rozsahu pre tento stupe ň, úverové inšt itúcie osobitne 
analyzujú dôvody odchýlky. Úverové inštitúcie, ktoré používajú vlastné odhady 
LGD alebo konverzných faktorov taktiež vykonávajú analogickú analýzu týchto 
odhadov. V takýchto porovnaniach sa používaj ú historické dáta, ktoré pokrývajú čo 
najdlhšie obdobie. Úverová inštitúcia dokumen tuje metódy a dáta použité v takýchto 
porovnaniach. Táto analýza a dokum entácia sa aktualizuje aspo ň raz ročne.  
111. Úverová inštitúcia taktiež používa iné nást roje kvantitatívnej validácie a porovnania 
s vhodnými externými zdrojmi dát. Analýza je založená na dátach, ktoré sú 
primerané vzh ľadom k portfóliu, pravidelne aktualizované a pokrývajú príslušné 
obdobie pozorovania. Interné hodnotenia úvero vej inštitúcie týkajúce sa výkonnosti 
jej ratingových systémov sú založené na čo najdlhšom období.  
112. Metódy a dáta použité na kvantitatívnu validáciu sú dlhodobo konzistentné. Zmeny 
v metódach odhadovania a va lidácie a v dátach (zdrojoch dát aj pokrytých 
obdobiach) sa zdokumentujú.  
 
SK 58   SK 113. Úverové inštitúcie majú správne interné štandardy pre situácie, ke ď sú odchýlky 
v realizovaných PD, LGD, konverzných fa ktoroch a celkových stratách, kde sa 
používa EL z o čakávaní, dostato čne významné na to, aby bola platnos ť odhadov 
spochybnená. Tieto štandardy zoh ľadňujú hospodárske cykly a podobnú 
systematickú variabilitu v zlyhaniach, ktoré nastali. Ke ď sú realizované hodnoty 
naďalej vyššie než o čakávané hodnoty, úverové inštitúcie upravujú odhady smerom 
nahor s cie ľom zohľadniť ich realizované zlyhania a straty.  
4. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ PRE AKCIOVÉ EXPOZÍCIE 
PODĽA PRÍSTUPU INTERNÝCH MODELOV  
4.1. Kapitálová požiadavka a kvantifikácia rizika 
114. Na účely výpo čtu kapitálových požiadaviek sp ĺňajú úverové inštitúcie tieto 
štandardy:  
a) odhad potenciálnej straty je odolný vo či nepriaznivým trhovým pohybom 
súvisiacim s dlhodobým rizikovým prof ilom konkrétnych podielov úverovej 
inštitúcie. Dáta použité na to, aby predstavovali rozdelenie príjmov odrážajú 
najdlhšie vzorové obdobie, po čas ktorého sú dáta dostupné a zmysluplné 
pri predstavovaní rizikového pr ofilu konkrétnych akciových expozícií 
úverových inštitúcií. Použité dáta sú dostato čné na poskytnutie 
konzervatívnych, štatis ticky hodnoverných a spo ľahlivých odhadov straty, 
ktoré nie sú založené výhr adne na subjektívnych al ebo expertných úsudkoch. 
Úverové inštitúcie preukážu kompetentným orgánom, že použitý šok poskytuje 
konzervatívny odhad poten ciálnych strát po čas príslušného dlhodobého 
trhového alebo hospodárskeho cyklu. Úver ová inštitúcia kombinuje empirickú 
analýzu dostupných dát s úpravami založenými na rozli čných faktoroch 
s cieľom dosiahnu ť modelové výstupy, ktorým i by sa docielil primeraný 
realizmus a konzervativizmus. Pri zo stavovaní modelov „hodnoty v riziku“, 
ktoré odhadujú potenciálne štvr ťročné straty, môžu úverové inštitúcie použi ť 
štvrťročné dáta alebo konvertova ť dáta kratšieho časového horizontu 
na štvrťročný ekvivalent použitím analytic ky primeranej metódy podporenej 
empirickými dôkazmi a pomocou dobr e vypracovaného a zdokumentovaného 
myšlienkového procesu a analýzy. Ta kýto prístup sa používa po celý čas 
konzervatívne a konzistentne. Ak sú k dis pozícii iba obmedzené príslušné dáta, 
úverová inštitúcia pridáva primerané marže konzervativizmu; 
b) použité modely sú schopné primerane zachyti ť všetky podstatné riziká spojené 
s výnosmi z akcií vrátane všeobecného tr hového rizika i špecifickej rizikovej 
expozície akciového portfólia úverovej in štitúcie. Interné modely primerane 
vysvetľujú historickú cenovú vari áciu, zachytávajú ve ľkosť ako aj zmeny 
v zložení potenciálnych koncentrácií, a sú odolné vo či nepriaznivému 
trhovému prostrediu. Skupina rizikových e xpozícií, ktoré sú zastúpené v dátach 
použitých na odhad je ve ľmi blízky alebo aspo ň porovnate ľný s akciovými 
expozíciami úverovej inštitúcie; 
c) interný model je primeraný pre rizikových profil a zložitos ť akciového 
portfólia úverovej inštitúcie. Ak má  úverová inštitúcia významný podiel 
 
SK 59   SK v hodnotách, ktoré sú svojou podstatou zna čne nelineárne, interné modely sa 
navrhujú tak, aby primerane zachytávali riziká spojené s takýmito nástrojmi; 
d) zara ďovanie individuálnych pozícií do proxy radov, trhových indexov 
a rizikových faktorov je hodnove rné, intuitívne a koncep čne správne; 
e) úverové inštitúcie prostredníctvom em pirických analýz preukážu primeranos ť 
rizikových faktorov vrátan e svojej schopnosti kry ť všeobecné i špecifické 
riziko; 
f) odhady volatility výnosov akciových expozícií berú do úvahy príslušné 
a dostupné dáta, informácie a metódy. P oužijú sa nezávisle revidované interné 
dáta alebo dáta z externých zd rojov (vrátane skupinových dát); 
g) používa sa presný a komplexný program stresového testovania.  
4.2. Proces riadenia rizík a kontroly 
115. Vzhľadom na rozvoj a použitie interných modelov na ú čely kapitálových 
požiadaviek zavádzajú úverové inštitúcie politiky, postupy a kontroly s cie ľom 
zabezpečiť integritu modelu a modelového pr ocesu. Tieto politiky, postupy 
a kontroly zah ŕňajú:  
a) úplné za členenie interného modelu do celkových manažérskych informa čných 
systémov úverovej inštitúcie a do riaden ia akciového portfólia bankovej knihy. 
Interné modely sú úplne za členené do infraštruktúry úverovej inštitúcie 
týkajúcej sa riadenia rizika v príp ade, že sa používajú najmä pri meraní 
a posudzovaní výkonnosti akciového portfó lia (vrátane rizikovo upravenej 
výkonnosti), pri alokovaní ekonomického ka pitálu na akciové expozície 
a hodnotení celkovej kapitálovej primera nosti a procesu riadenia investícií; 
b) zavedené systémy riadenia, postupy a funkcie kontroly na zabezpe čenie 
periodickej a nezávislej revízie všetkých častí interného modelového procesu 
vrátane schválenia revízií modelu, pr everovania modelových vstupov, a revíziu 
výsledkov modelu, ako je priame overenie výpo čtu rizika. Tieto revízie 
posudzujú presnos ť, úplnosť a primeranos ť modelových vstupov a výsledkov 
a zameriavajú sa na h ľadanie a obmedzovanie potenciálnych chýb spojených 
so známymi nedostatkami, ako aj na identifikovanie neznámych nedostatkov 
modelu. Takéto revízie môže vykonáva ť interný nezávislý útvar alebo 
nezávislá externá tretia strana; 
c) primerané systémy a postupy monitorovania investi čných limitov a rizikových 
expozícií akciových expozícií; 
d) útvary zodpovedné za vypracovani e a aplikáciu modelu sú funk čne nezávislé 
od útvarov zodpovedných za riadenie individuálnych investícií; 
e) strany zodpovedné za všetky aspekt y modelového procesu sú primerane 
kvalifikované. Manažment umiest ňuje dostato čne kvalifikované a kompetentné 
zdroje do funkcie, ktorá sa  zaoberá modelovaním. 
 
SK 60   SK 4.3. Validácia a dokumentácia 
116. Úverové inštitúcie majú zavedené spo ľahlivé systémy validácie presnosti 
a konzistencie svojich interných modelov a modelových procesov. Všetky podstatné 
prvky interných modelov a modelového pr ocesu a validácia sa zdokumentujú.  
117. Úverové inštitúcie používajú proces internej  validácie na konzistentné a zmysluplné 
posúdenie výkonnosti svo jich interných modelov a procesov.  
118. Metódy a dáta použité na kvantitat ívnu validáciu sú konzistentné v čase. Zmeny 
v metódach odhadovania a va lidácie a v dátach (zdrojoch dát aj pokrytých 
obdobiach) sa zdokumentujú.  
119. Úverové inštitúcie pravidelne porovnávajú skuto čné výnosy z akcií (po čítané 
použitím realizovaných a nerealizovaných ziskov a strát) s modelovanými odhadmi. 
V takýchto porovnaniach sa používajú historické dáta , ktoré pokrývajú čo najdlhšie 
obdobie. Úverová inštitúcia dokumentuje  metódy a dáta použité v takýchto 
porovnaniach. Táto analýza a dokum entácia sa aktualizuje aspo ň raz ročne.  
120. Úverové inštitúcie používajú iné nástro je kvantitatívnej validácie a porovnania 
s príslušnými externými zdrojmi dát. Analýza je založená na dátach, ktoré sú 
primerané vzh ľadom k portfóliu, pravidelne aktualizované a pokrývajú príslušné 
obdobie pozorovania. Interné hodnotenia úvero vej inštitúcie týkajúce sa výkonnosti 
jej modelov sú založené na čo najdlhšom období.  
121. Úverové inštitúcie majú správne interné štandardy v situáciách, ke ď porovnanie 
skutočných výnosov z akcií s modelovými odhadmi spochyb ňujú platnos ť odhadov 
alebo modelov ako takých. Tieto štandardy zoh ľadňujú hospodárske cykly a podobnú 
systematickú variabilitu výnosov z akcií. Všetky úpravy vykonané v interných 
modeloch v reakcii na revízie modelu  sa zdokumentujú a sú konzistentné 
so štandardmi revízie mode lu úverovej inštitúcie.  
122. Interný model a modelový proces sa zdokumentuje vrátane zodpovedností strán 
zúčastnených na modelovaní, schválenia modelu a procesov revízie modelu.  
5. CORPORATE GOVERNANCE A DOZOR  
5.1. Corporate governance 
123. Všetky podstatné aspekty procesov ratingu a odhadov schva ľuje predstavenstvo 
úverovej inštitúcie alebo ním poverený výbor a vrcholový manažment. Tieto strany 
majú všeobecné znalosti o ratingových systémoch úverovej inštitúcie a podrobné 
vedomosti o jej súvisiacich správach pre manažment. 
124. Vrcholový manažment poskytuje pred stavenstvu alebo poverenému výboru 
oznámenie a podstatných zmenách alebo výn imkách zo zavedených politík, ktoré 
podstatne ovplyv ňujú fungovanie ratingových systém ov úverovej inštitúcie.  
125. Vrcholový manažment má dobré znalos ti o návrhu a fungovaní ratingových 
systémov a operáciách. Vrcholový manažment zabezpe čuje, aby ratingové systémy 
trvalo a riadne fungovali. Útvary kontroly kreditného rizika pravidelne informujú 
 
SK 61   SK vrcholový manažment o výkonnosti ratingového procesu, oblastiach, ktoré potrebujú 
zlepšenie, a stave úsilia o zlepše nie predtým zistených nedostatkov.  
126. Analýza založená na interných ratingoch pr ofilu kreditného rizika úverovej inštitúcie 
je nevyhnutnou sú časťou vykazovania o riadení týmto stranám. Vykazovanie zah ŕňa 
aspoň rizikový profil pre každý stupe ň, migráciu medzi stup ňami, odhad príslušných 
parametrov pre každý stupe ň a porovnanie realizovaných mier zlyhania a vlastné 
odhady LGD a konverzných faktorov oproti o čakávaniam a výsledky stresového 
testovania. Frekvencie vykazovania závis ia od významu a druhu informácií a úrovne 
príjemcu.  
5.2. Kontrola kreditného rizika 
127. Útvar kontroly kreditného rizika je nezávis lý od personálnych a riadiacich funkcií 
zodpovedných za vznik a obnovovanie expozícií a priamo podlieha vrcholovému 
manažmentu. Útvar je zodpovedný za vyprac ovanie alebo výber, implementáciu, 
dohľad a výkonnos ť ratingových systémov. Pravidel ne vypracováva a analyzuje 
správy o výstupe ratingových systémov.  
128. Oblasti zodpovednosti útvaru(ov) kontroly kreditného rizika zah ŕňajú:  
a) testovanie a monitorovanie stup ňov a skupín; 
b) vypracovávanie a analýzu súhrnných správ z ratingových systémov úverovej 
inštitúcie; 
c) postupy implementácie s cie ľom overiť, či sa konzistentne používajú definície 
stupňa a skupiny medzi sektormi a geografickými oblas ťami; 
d) revidovanie a dokumentovanie všetkýc h zmien v ratingovom procese vrátane 
dôvodov na zmeny; 
e) revidovanie ratingovýc h kritérií s cie ľom ohodnoti ť, či naďalej dokážu 
predpoveda ť riziko. Zmeny v ratingovom pro cese, kritériá alebo individuálne 
ratingové parametre sa zdokumentujú a uchovajú; 
f) aktívnu ú časť na vypracovaní alebo výbere, implementácii a validácii modelov 
použitých v ratingovom procese; 
g) doh ľad nad modelmi použitých v ratingovom procese; 
h) priebežnú revíziu a zmeny mode lov použitých v ratingovom procese.  
129. Bez ohľadu na odsek 128 úverové inštit úcie používajúce združené dáta 
podľa odsekov 57 a 58 môžu outsourcova ť tieto úlohy:  
a) vypracovávanie informácií súvisiacic h s testovaním a monitorovaním stup ňov 
a skupín; 
b) vypracovávanie súhrnných správ z ra tingových systémov úverovej inštitúcie; 
 
SK 62   SK c) vypracovávanie informácií súvisiacich s revíziou ratingových kritérií s cie ľom 
ohodnotiť, či naďalej predpovedajú riziko; 
d) dokumentovanie zmien v ratingovom pr ocese, kritérií alebo individuálnych 
ratingových parametrov; 
e) vypracovávanie informácií súvisiac ich s priebežnou revíziou a zmenami 
modelov použitých v ratingovom procese. 
Úverové inštitúcie uplat ňujúce tento odsek zabezpe čia, aby kompetentné orgány mali 
prístup k všetkým príslušným informáciám od tretej strany, čo je nevyhnutné 
na preskúmanie dodržiavania súladu s minimálnymi požiadavkami a aby 
kompetentné orgány mohli vykona ť dohliadky na mieste v rovnakom rozsahu, ako 
v úverovej inštitúcii. 
5.3. Interný Audit 
130. Interný audit preveruje aspo ň raz ročne ratingové systémy úverovej inštitúcie a jej 
fungovanie vrátane fungovania kreditnej funkcie a odhadov PD, LGD, EL 
a konverzných faktorov. Oblasti revízie zah ŕňajú dodržiavanie všetkých 
uplatniteľných minimálnych požiadaviek. 
 
SK 63   SK PRÍLOHA VIII – Zmier ňovanie kreditného rizika  
 
Časť 1 - Prípustnos ť 
1. Táto časť stanovuje prípustné formy zmier ňovania kreditného rizika na ú čely článku 
92. 
2. Na účely tejto prílohy: 
„zabezpečená pôžička“ je akáko ľvek transakcia, na základe ktorej vzniká expozícia 
zabezpečená kolaterálom, ktorá neobsahuje us tanovenie, ktoré priznáva úverovej 
inštitúcii právo dostáva ť maržu často; 
„transakcia kapitálového trhu“ je akáko ľvek transakcia, na základe ktorej vzniká 
expozícia zabezpe čená kolaterálom, ktorá obsahuje ustanovenie, ktoré priznáva 
úverovej inštitúcii právo dostáva ť maržu často.  
1. VECNÉ ZABEZPE ČENIE  
1.1. Vzájomné zapo čítavanie v súvahe 
3. Vzájomné zapo čítavanie poh ľadávok v súvahe medzi úverovou inštitúciou a jej 
zmluvnou stranou môže by ť uznané.  
4. Bez toho, aby bol dotknut ý odsek 5 je prípustnos ť obmedzená na recipro čné 
pokladničné zostatky medzi úverovou inštitúci ou a zmluvnou stranou. Iba úvery 
a vklady poži čiavajúcej úverovej inštitúcie môžu by ť predmetom úpravy hodnoty 
rizikovo vážených expozícií a, prípadne, výšky o čakávaných strát ako výsledok 
dohody o vzájomnom zapo čítavaní v súvahe.  
1.2. Rámcové dohody o zapo čítavaní zah ŕňajúce repo transakcie a/alebo transakcie 
požičiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné 
transakcie kapitálového trhu 
5. Pokiaľ ide o úverové inštitúcie zavádzajúce súhrnnú metódu nakladania s finan čným 
kolaterálom pod ľa časti 3 tejto prílohy, ú činky bilaterálnych zmlúv o vzájomnom 
započítavaní, ktoré zah ŕňajú repo transakcie , transakcie poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné tr ansakcie kapitálového 
trhu so zmluvnou stranou, môžu by ť uznané. Bez toho, aby bola dotknutá príloha II 
k smernici [93/6/EHS], na to, aby boli uznané prijatý kolaterál a vypoži čané cenné 
papiere alebo komodity v rámci takýchto dohôd, musia by ť v súlade s požiadavkami 
prípustnosti pre kolaterál stanovenými v odsekoch 7 až 11. 
1.3. Kolaterál 
6. Ak sa použitá technika na zmier ňovanie kreditného rizika za kladá na práve úverovej 
inštitúcie spe ňažiť alebo ponecha ť si aktíva, prípustnos ť závisí od toho, či hodnota 
rizikovo vážených expozícií a prípadne výška o čakávaných strát sú po čítané pod ľa 
článkov 78 až 83 alebo článkov 84 až 89. Prípustnos ť ďalej závisí od toho, či sa 
používa jednoduchá metóda nakladania s finan čným kolaterálom alebo súhrnná 
 
SK 64   SK metóda nakladania s finan čným kolaterálom pod ľa časti 3. Vo vz ťahu k repo 
transakciám a transakciám poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
alebo komodít, prípustnos ť tiež závisí od toho, či je transakcia zaznamenaná 
v obchodnej knihe alebo bankovej knihe. 
1.3.1.  Prípustnos ť podľa všetkých prístupov a metód 
7. Podľa všetkých prístupov a metód môžu by ť uznané tieto finan čné položky ako 
prípustný kolaterál: 
a) hotovostné prostriedky vložené al ebo nástroje hotovostného typu držané 
požičiavajúcou úverovou inštitúciou; 
b) dlhové cenné papiere emitované ústr ednými vládami štátov alebo centrálnymi 
bankami, ktorých cenné papiere majú ra ting ratingovej agentúry alebo agentúry 
na podporu exportu, ktorá je uz naná ako prípustná na ú čely článkov 78 až 83, 
ktorý bol kompetentným orgánom zaradený do stup ňa kreditnej kvality 4 a viac 
podľa pravidiel pre rizikové  váženie expozícií vo či ústredným vládam štátov a 
centrálnym bankám pod ľa článkov 78 až 83; 
c) dlhové cenné papiere emitované inš titúciami, ktorých cenné papiere majú 
rating uznanej ratingovej agentúry, ktor ý bol kompetentným orgánom zaradený 
do stupňa kreditnej kvality 3 a viac pod ľa pravidiel pre rizikové váženie 
expozícií vo či inštitúciám pod ľa článkov 78 až 83; 
d) dlhové cenné papiere emitované inými subjektami, ktorých cenné papiere majú 
rating uznanej ratingovej agentúry, ktor ý bol kompetentným orgánom zaradený 
do stupňa kreditnej kvality 3 a viac pod ľa pravidiel pre rizikové váženie 
expozícií vo či podnikate ľským subjektom pod ľa článkov 78 až 83; 
e) dlhové cenné papiere s krátkodobým ratingom uznanej ratingovej agentúry, 
ktorý bol kompetentným orgánom zaradený do stup ňa kreditnej kvality 3 a viac 
podľa pravidiel pre rizikové váženie krátkodobých expozícií pod ľa článkov 78 
až 83; 
f) akcie a konvertibilné dlhopisy, kt oré sú zahrnuté v hlavnom indexe; 
g) zlato. 
Na účely písmena b) medzi „dlhové cenné pa piere emitované ústrednými vládami 
štátov alebo centrálnymi bankami patria: 
i) dlhové cenné papiere emitované re gionálnymi vládami alebo miestnymi 
orgánmi, vo či ktorým sa expozície posudzujú ako expozície vo či ústrednej 
vláde štátu, v jurisdikcii ktorej sú v zmysle prílohy VI zriadené; 
ii) dlhové cenné papiere emitované multilaterálnymi rozvojovými bankami, 
ktorým sa v zmysle článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %; 
iii) dlhové cenné papiere emitované medz inárodnými organizáciami, ktorým sa 
v zmysle článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %. 
 
SK 65   SK Na účely písmena c), medzi „dlhové cenné pa piere emitované inštitúciami“ patria: 
i) dlhové cenné papiere emitované re gionálnymi vládami alebo miestnymi 
orgánmi inými než tými, vo či ktorým sa expozície posudzujú ako expozície 
voči ústrednej vláde štátu, v juri sdikcii ktorej sú v zmysle článkov 78 až 83 
zriadené; 
ii) dlhové cenné papiere emitované subjektami verejného sektora, vo či ktorým sa 
expozície posudzujú ako expozície vo či úverovým inštitúciám v zmysle 
článkov 78 až 83; 
iii) dlhové cenné papiere emitované multi laterálnymi rozvojovými bankami inými 
než tými, ktorým sa v zmysle článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %. 
8. Dlhové cenné papiere emitované inštitúciami, ktorých cenné papiere nemajú rating 
uznanej ratingovej agentúry môžu by ť uznané za prípustný kolaterál, ak sp ĺňajú tieto 
kritériá: 
a) sú kótované na uznanej burze; 
b) sú kvalifikované ako dlh v prvom rade; 
c) všetky ostatné ratingové emisie emitujúcej inštitúcie s rovnakým poradím 
vysporiadania majúce rating uznanej ratingovej agentúry, ktorý bol 
kompetentnými orgánmi zaradený do stup ňa kreditnej kvality 3 a viac pod ľa 
pravidiel pre rizikové váženie expozícií vo či inštitúciám alebo krátkodobých 
expozícií pod ľa článkov 78 až 83; 
d) poži čiavajúca úverová inštitúcia nemá žiadne informácie, na základe ktorých 
by mohla predpoklada ť, že emisia by mala ma ť nižší rating než ten, ktorý sa 
uvádza v písmene c); 
e) úverová inštitúcia môže preukáza ť kompetentným orgáno m, že trhová likvidita 
nástroja je dostato čná na tieto ú čely. 
9. Podiely v spolo čnostiach kolektívneho investovania môžu by ť uznané ako prípustný 
kolaterál, ak sú sp lnené tieto podmienky: 
a) majú denne verejne kótovanú cenu; 
b) spolo čnosť kolektívneho investovania je obmedzená na investovanie 
do nástrojov, ktoré sú prípustné pod ľa odsekov 7 a 8. 
Použitie (alebo potenciálne použitie ) derivátových nástrojov spolo čnosťou 
kolektívneho investovania na zaistenie povol ených investícií nebr áni tomu, aby boli 
podiely v tejto spolo čnosti prípustné. 
10. Vo vzťahu k písmenám b) až e) odseku 7, ak  má cenný papier dva ratingy uznaných 
ratingových agentúr, použije sa menej priaznivý rating. V prípadoch, ke ď má cenný 
papier viac než dva ratingy uznanýc h ratingových agentúr, použijú sa dva 
najpriaznivejšie ratingy. Ak sú dva najpri aznivejšie ratingy rozdie lne, použije sa ten 
z nich, ktorý je menej priaznivý.  
 
SK 66   SK 1.3.2.  Dodatočná prípustnos ť podľa súhrnnej metódy nakladania s finan čným kolaterálom 
11. Okrem kolaterálu uvedeného v odsekoch 7 až 10, ak úverová  inštitúcia používa 
súhrnnú metódu nakladania s finan čným kolaterálom pod ľa časti 3, môžu by ť ako 
prípustný kolaterál uznané tieto finan čné položky: 
a) akcie alebo konvertibilné dl hopisy, ktoré nie sú zahr nuté v hlavnom indexe, ale 
sú obchodované na uznanej burze; 
b) podiely v spolo čnostiach kolektívneho investovania, ak sú splnené tieto 
podmienky: 
i) majú denne verejne kótovanú cenu, a 
ii) spolo čnosť kolektívneho investovania je obmedzená na investovanie 
do nástrojov, ktoré sú prípustné na uznanie pod ľa odseku 7 a 8 a položky 
uvedené v písmene a) tohto odseku. 
Použitie (alebo potenciálne použitie ) derivátových nástrojov spolo čnosťou 
kolektívneho investovania na zaistenie povol ených investícií nebr áni tomu, aby boli 
podiely v tejto spolo čnosti prípustné. 
1.3.3.  Dodatočná prípustnos ť na výpočty podľa článkov 84 až 89 
12. Okrem kolaterálu stanov eného vyššie sa uplat ňujú ustanovenia odsekov 13 až 22, ak 
úverová inštitúcia po číta hodnotu rizikovo vážených expozícií a výšku o čakávaných 
strát podľa prístupu stanoveného v článkoch 84 až 89. 
a) Kolaterál vo forme nehnute ľnosti 
13. Obytná nehnute ľnosť, ktorú jej vlastník užíva alebo bude užíva ť prípadne prenajíma 
alebo prenajme a nehnute ľnosť určená na podnikanie t. j. kancelárske priestory a iné 
priestory ur čené na podnikanie môžu by ť uznané ako prípustn ý kolaterál, ak sú 
splnené tieto podmienky: 
a) hodnota nehnute ľnosti významne nezávisí od kreditn ej kvality dlžníka. Táto 
požiadavka nie je ur čená tak, aby vylu čovala situácie, v ktorých hodnotu 
nehnuteľnosti i výkonnos ť dlžníka ovplyv ňujú výhradne makroekonomické 
faktory; 
b) riziko dlžníka významne nezávisí od výkonnosti založenej nehnute ľnosti alebo 
projektu, ale skôr od zákla dnej schopnosti dlžníka spláca ť dlh z iných zdrojov. 
Splatenie facility tak nie je významne závislé od pe ňažného toku vytvoreného 
založenou nehnute ľnosťou, ktorá slúži ako kolaterál. 
14. Úverové inštitúcie môžu taktiež uzna ť ako prípustný kolater ál podiely vo fínskych 
bytových podnikoch, ktoré svoju činnosť vykonávajú v súlade s fínskym zákonom 
z roku 1991 o fínskom bytovom podniku aleb o neskoršími príslušnými predpismi 
pokiaľ ide o obytnú nehnute ľnosť, ktorú jej vlastník užíva alebo bude užíva ť 
prípadne prenajíma alebo prenajme, ako kolaterál vo forme obytnej nehnute ľnosti 
za predpokladu, že sú splnené uvedené podmienky. 
 
SK 67   SK 15. Kompetentné orgány môžu tiež úverovým inštitúciám povoli ť uznať ako prípustný 
kolaterál podiely vo fínskych bytových podnikoch, ktoré svoju činnosť vykonávajú 
v súlade s fínskym zákonom z roku  1991 o fínskom bytovom podniku alebo 
neskoršími príslušnými predpismi ako kolaterál vo forme nehnute ľnosti určenej 
na podnikanie za predpokladu, že sú splnené uvedené podmienky. 
16. Kompetentné orgány môžu upusti ť od požiadavky, aby ic h úverové inštitúcie sp ĺňali 
podmienku uvedenú v odseku 13 písm . b) pre expozície zabezpe čené kolaterálom vo 
forme obytného nehnute ľného majetku nachádzajúceho sa na území tohto členského 
štátu, ak kompetentné orgány majú dôkaz,  že príslušný trh je dobre rozvinutý 
a dlhodobo etablovaný s mierami strát, ktoré sú dostato čne nízke, aby odôvodnili 
takéto opatrenie. Toto ne bráni kompetentným orgánom členského štátu, ktorý 
nepristúpil k tomuto upusteniu, a by uznali ako prípustný obytný nehnute ľný majetok, 
ktorý je uznaný ako prípustný v inom členskom štáte v zmysle tohto upustenia. 
Členské štáty zverejnia využ itie tohto upustenia.  
17. Kompetentné orgány členských štátov môžu upusti ť od požiadavky pre ich inštitúcie 
spĺňať podmienku uvedenú v odseku 13 písm. b) pre nehnute ľný majetok ur čený na 
podnikanie nachádzajúci sa na území tohto členského štátu, ak kompetentné orgány 
majú dôkaz, že príslušný trh je dobre ro zvinutý a dlhodobo etablovaný a že miery 
strát, ktoré pochádzajú z úverov zabezpe čených nehnute ľným majetkom ur čeným 
na podnikanie, sp ĺňajú tieto podmienky: 
a) do 50 % trhovej hodnoty (ale bo ak je to možné, a v prípade nižš ej hodnoty, 
60 % hodnoty pre hypotekárne úverovanie) nesmú prekro čiť 0,3 % 
nesplatených úverov zabezpe čených nehnute ľným majetkom ur čeným 
na podnikanie v ktoromko ľvek danom roku; 
b) celkové straty pochádzaj úce z úverovania zabezpe čeného nehnute ľnosťou 
určenou na podnikanie nesmú prekro čiť 0,5 % nesplatených úverov 
v ktoromko ľvek danom roku.  
18. Ak v danom roku nie je splnená ktoráko ľvek z týchto podmienok, prípustnos ť 
využívať toto zaobchádzanie zanikne, až pokia ľ nebudú splnené podmienky 
v nasledujúcom roku.  
19. Kompetentné orgány členského štátu, ktoré nevyužili možnos ť upustiť od 
požiadaviek pod ľa odseku 17, môžu uzna ť ako prípustnú nehnute ľnosť určenú na 
podnikanie, ktorá je uznaná ako prípustná v inom členskom štáte na základe takéhoto 
upustenia od požiadavky.  
b) Obchodné poh ľadávky 
20. Kompetentné orgány môžu uzna ť ako prípustný kolaterál obchodné poh ľadávky 
súvisiace s obchodnou transakciou al ebo transakciami s pôvodnou splatnos ťou 
menšou alebo rovnou jednému  roku. Prípustné poh ľadávky nezah ŕňajú tie, ktoré sú 
spojené so sekuritizáciami, sub-particip áciami alebo kreditnými derivátmi alebo 
dlžnými sumami pridružených spolo čností. 
c) Ostatné nefinan čné kolaterály 
 
SK 68   SK 21. Kompetentné orgány môžu uzna ť ako prípustný kolaterál nefinan čné položky iného 
druhu ako sú druhy uvedené v odsekoch 13 až 19, ak sú splnené tieto podmienky: 
a) existencia likvidných trhov na odpred aj kolaterálu rýchlym a ekonomicky 
účinným spôsobom, a 
b) existencia dobre etablovaných, verejn e prístupných trhových cien pre kolaterál. 
Inštitúcia musí by ť schopná preukáza ť, že neexistuje dôkaz o tom, že sa čisté 
ceny, ktoré dostáva po čas realizácie kolat erálu, výrazne odchy ľujú od týchto 
trhových cien; 
c) leasing. 
22. S výhradou ustanovení časti 3 ods. 73, ak sú splnené požiadavky stanovené v časti 2 
ods. 11, s expozíciami vyplývajúcimi z tran sakcií, v rámci ktorých úverová inštitúcia 
prenajíma majetok tretej strane, sa zaobchádza rovnako ako s úvermi krytými 
druhom prenajímaného majetku.  
1.4. Iné vecné zabezpe čenie 
1.4.1.  Hotovostné prostriedky vložené ale bo nástroje hotovostného typu vedené tre ťou 
stranou, ktorá je inštitúciou. 
23. Hotovostné prostriedky vložené alebo ná stroje hotovostného typu v držbe tretej 
strany, ktorá je inštitúciou na základe  inej dohody ako dohoda o úschove a založenej 
v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúcie môžu by ť uznané ako prípustné 
zabezpečenie.  
1.4.2.  Životné poistky založené v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúcie 
24. Životné poistky založené v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúcie môžu by ť 
uznané ako prípustné zabezpe čenie.  
1.4.3.  Nástroje inštitúcie odkúpené spä ť na požiadanie 
25. Nástroje emitované tre ťou stranou, ktorá je inštitúciou, ktoré na požiadanie táto 
inštitúcia odkúpi spä ť, môžu by ť uznané ako prípustné zabezpe čenie. 
2. OSOBNÉ ZABEZPE ČENIE  
2.1. Prípustnos ť poskytovate ľov zabezpe čenia podľa všetkých prístupov 
26. Ako prípustní poskytovatelia osobného zabezpe čenia môžu by ť uznané tieto strany: 
a) ústredné vlády štát ov a centrálne banky; 
b) regionálne vlády alebo miestne orgány; 
c) multilaterálne rozvojové banky; 
d) medzinárodné organizácie, expozíciám vo či ktorým sa pod ľa článkov 78 až 83 
priraďuje riziková váha 0 %; 
 
SK 69   SK e) subjekty verejného sektora, s poh ľadávkami vo či ktorým zaobchádzajú 
kompetentné orgány ako s poh ľadávkami vo či inštitúciám pod ľa článkov 78 až 
83; 
f) inštitúcie; 
g) ostatné podnikate ľské subjekty vrátane materskýc h, dcérskych a pridružených 
podnikate ľských subjektov úverove j inštitúcie, ktoré: 
i) majú rating uznanej ratingovej agentúry, ktorý bol kompetentnými orgánmi, 
zaradený do stup ňa kreditnej kvality 2 a viac pod ľa pravidiel pre rizikové 
váženie expozícií vo či podnikate ľským subjektom pod ľa článkov 78 až 83; 
ii) v prípade úverových inštitúcií po čítajúcich hodnotu rizikovo vážených 
expozícií a výšku o čakávaných strát pod ľa článkov 84 až 89 nemajú rating 
uznanej ratingovej agentúry a sú in terne ohodnotené ratingom ako majúce 
pravdepodobnos ť zlyhania rovnú tej, ktorá je spojená s ratingami ratingových 
agentúr, ktoré kompetentné orgány zaradili do stup ňa kreditnej kvality 2 a viac 
podľa pravidiel pre rizikové váženie expozícií vo či podnikate ľským subjektom 
podľa článkov 78 až 83. 
27. Ak sa hodnota rizikovo váže ných expozícií a výška o čakávaných strát po čítajú 
podľa článkov 84 až 89, musí by ť ručiteľ, aby bol prípustný, interne ohodnotený 
ratingom úverovou inštitúciou v súla de ustanoveniami prílohy VII časťou 4. 
28. Odchylne od odseku 26, členské štáty môžu tiež uzna ť ako prípustných 
poskytovate ľov osobného zabezpe čenia iné finan čné inštitúcie, ktoré majú povolenie 
od kompetentných orgánov a nad ktorými vykonávajú doh ľad tieto orgány, ktoré sú 
zodpovedné za povo ľovanie a doh ľad nad úverovými inštitúciami a ktoré podliehajú 
požiadavkám na obozretné podnikanie ek vivalentným tým,  ktoré sa uplat ňujú 
na úverové inštitúcie. 
3. DRUHY KREDITNÝCH DERIVÁTOV  
29. Nasledujúce druhy kreditnýc h derivátov a nástroje, ktoré sa môžu sklada ť z takýchto 
kreditných derivátov alebo ktoré sú podobne ekonomicky ú činné, môžu by ť uznané 
ako prípustné: 
a) swapy na kreditné zlyhanie; 
b) swapy na celkový výnos; 
c) dlhové nástroje viazané na kredit  v rozsahu ich hotovostného krytia. 
30. Ak úverová inštitúcia kupuje zabezpe čenie prostredníctvom swapu na celkový výnos 
a zaznamenáva čisté platby prijaté v rámci swapu ako čistý príjem, ale 
nezaznamenáva súvisiace zhoršenie v hodnote aktíva, ktoré je zabezpe čené (buď 
zníženiami reálnej ceny alebo navýšením zdrojov), zabezpe čenie nie je uznané.  
 
SK 70   SK 3.1. Interné zaistenia 
31. Ak úverová inštitúcia vykonáva  interné zaistenie použitím kreditného derivátu, t. j. 
zaisťuje kreditné riziko expoz ície, ktorá nie je v obc hodnej knihe s kreditným 
derivátom zaznamenaným v obchodnej knihe, s cie ľom, aby bolo zabezpe čenie 
uznané na ú čely tejto prílohy, kreditné rizi ko presunuté do obchodnej knihy sa 
presunie na tretiu stranu alebo strany. Za takýchto okolností, na základe súladu 
takéhoto presunu s požiadavkami na uz nanie zmiernenia kreditného rizika 
stanovenými v tejto prílohe, sa uplat ňujú pravidlá výpo čtu hodnoty rizikovo 
vážených expozícií a výšky o čakávaných strát, ak je získané osobné zabezpe čenie 
stanovené v častiach 3 až 6. 
 
SK 71   SK Časť 2 – Minimálne požiadavky  
1. Úverová inštitúcia musí kompetentným orgánom preukáza ť, že má primerané 
procesy riadenia rizika na kontro lu tých rizík, ktorým môže by ť úverová inštitúcia 
vystavená v dôsledku vykonávania postupov zmiernenia kreditného rizika.  
2. Bez ohľadu na existenciu zmiernenia kred itného rizika, ktoré bolo vzaté do úvahy 
na účely výpo čtu hodnoty rizikovo vážených expozícií a prípadne výšky 
očakávaných strát, úverové inštitúcie na ďalej vykonávajú úplný rating podkladovej 
expozície a sú schopné preukáza ť kompetentným orgánom sp lnenie tejto požiadavky. 
V prípade repo transakcií a/alebo transakcií poži čiavania alebo vypoži čiavania 
cenných papierov alebo komodít sa podkladová expozícia, iba na ú čely tohto odseku, 
považuje za čistú hodnotu expozície.  
1. VECNÉ ZABEZPE ČENIE  
1.1. Vzájomné zapo čítavanie v súvahe (iné než rámcové dohody o vzájomnom 
započítavaní zah ŕňajúce repo transakcie, transakcie poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov alebo ko modít a/alebo iné transakcie 
kapitálového trhu) 
3. Pokiaľ ide o dohody o vzájomnom zapo čítavaní v súvahe iné než rámcové dohody o 
vzájomnom zapo čítavaní zah ŕňajúce repo transakcie, transakcie poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné tr ansakcie kapitálového 
trhu, ktoré majú by ť uznané na ú čely článkov 90 až 93, musia by ť splnené tieto 
podmienky:  
a) musia ma ť dobre zavedený právny základ a musia by ť právne vymožite ľné 
podľa uplatnite ľných právnych predpisov, a to  aj v prípade platobnej 
neschopnosti alebo konkurzu zmluvnej strany; 
b) úverová inštitúcia musí by ť schopná kedyko ľvek určiť tie aktíva a pasíva, ktoré 
sú predmetom dohody o vzájomnom zapo čítavaní; 
c) úverová inštitúcia musí monitorova ť a kontrolova ť riziká spojené so zrušením 
zabezpečenia; 
d) úverová inštitúcia musí monitorova ť a kontrolova ť príslušné expozície 
na čistom základe. 
1.2. Rámcové dohody o zapo čítavaní zah ŕňajúce repo transakcie a/alebo transakcie 
požičiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné 
transakcie kapitálového trhu 
4. Pokiaľ ide o rámcové dohody o zapo čítavaní zah ŕňajúce repo transakcie a/alebo 
transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papier ov alebo komodít 
a/alebo iné transakcie kapitálového trhu, ktoré majú by ť uznané na ú čely článkov 90 
až 93:  
 
SK 72   SK a) majú dobre zavedený právny  základ a sú právne vymožite ľné 
podľa uplatnite ľných právnych predpisov, a to  aj v prípade konkurzu alebo 
platobnej neschopnosti zmluvnej strany; 
b) ude ľujú strane, ktorá nezlyhala, právo v čas zrušiť a uzavrie ť všetky transakcie 
podľa dohody v prípade zlyhania, a to aj  v prípade konkurzu alebo platobnej 
neschopnosti zmluvnej strany; 
c) zabezpe čujú vzájomné zapo čítavanie ziskov a strát z transakcií uzavretých 
podľa rámcovej dohody tak, že čistú sumu dlží jedna strana druhej. 
5. Naviac musia by ť splnené minimálne požiadavky na uznanie finan čného kolaterálu 
podľa súhrnnej metódy nakladania s finan čným kolaterálom stanovenej v odseku 6. 
1.3. Finančný kolaterál 
1.3.1.  Minimálne požiadavky na uznanie finan čného kolaterálu pod ľa všetkých prístupov a 
metód 
6. Na uznanie finan čného kolaterálu a zlata musia by ť splnené tieto podmienky: 
a) Nízka korelácia 
Kreditná kvalita dlžníka a hodnota kolaterálu nesmú ma ť významnú pozitívnu 
koreláciu.  
Cenné papiere emitované dlžníkom alebo akýmko ľvek subjektom zo skupiny 
prepojenej s dlžníkom  nie sú prípustné. 
b) Právna istota 
Úverové inštitúcie plnia akéko ľvek zmluvné a zákonné požiadavky vo vz ťahu k, 
a prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie, vymožite ľnosti dohôd o kolateráloch 
podľa právnych predpisov vz ťahujúcich sa na ich záujmy z kolaterálu. 
Úverové inštitúcie vykonávajú dostato čnú právnu revíziu potvrdzujúcu 
vymožiteľnosť dohôd o kolateráloch vo všetkých príslušných jurisdikciách. 
Opätovne vykonajú takúto revíziu, pokia ľ bude nevyhnutné zabezpe čiť pokračujúcu 
vymožiteľnosť. 
c) Opera čné požiadavky 
Dohody o kolateráloch sú riadne z dokumentované spolu so zrozumite ľným 
a spoľahlivým postupom pre v časnú realizáciu kolaterálu. 
Úverové inštitúcie využívajú spo ľahlivé postupy a proces y kontroly rizík 
vyplývajúcich z použitia kolaterálu vrát ane rizík neúspešného a zníženého 
zabezpečenia, rizík oce ňovania, rizík spojenýc h so zrušením zabezpe čenia, rizika 
koncentrácie vyplývajúceho z použitia kolate rálu a zo zaobchádzania s celkovým 
rizikovým profilom úverovej inštitúcie. 
 
SK 73   SK Úverová inštitúcia má zdokumentované pol itiky a praktiky týkajúce sa druhu a výšky 
akceptovaného kolaterálu. 
Úverové inštitúcie po čítajú trhovú hodnotu kolaterálu, a prece ňujú ho 
zodpovedajúcim spôsobom, s minimá lnou frekvenciou raz za šes ť mesiacov a vždy, 
keď má úverová inštitúcia dôvod domnieva ť sa, že nastal výrazný pokles trhovej 
hodnoty.  
Ak je kolaterál držaný tre ťou stranou, musí úverová inštitúcia prija ť racionálne 
kroky, aby zabezpe čila, že tretia strana odde ľuje kolaterál od svojich vlastných aktív. 
1.3.2.  Dodatočné minimálne požiadavky na uznanie finan čného kolaterálu pod ľa 
jednoduchej metódy nakladania s finan čným kolaterálom 
7. Okrem požiadaviek stanovených v odseku 6, na uznanie finan čného kolaterálu pod ľa 
jednoduchej metódy nakladania s finan čným kolaterálom musí by ť zvyšková 
splatnosť zabezpečenia aspoň taká dlhá ako je zvyšková splatnos ť expozície. 
1.4. Minimálne požiadavky na uznani e kolaterálu vo forme nehnute ľnosti 
8. Na uznanie kolaterál u vo forme nehnute ľnosti musia by ť splnené tieto podmienky: 
a) Právna istota 
Hypotéka alebo zábezpeka sú právne vymožite ľné vo všetkých príslušných 
jurisdikciách a hypotéka ale bo zábezpeka sú riadne a v čas zaregistrované. Dohody 
odrážajú dokonalé záložné pr ávo (t. j. všetky právne  požiadavky na zriadenie 
zábezpeky boli splnen é). Dohoda o zabezpe čení a právny postup, ktorý je jej 
základom umož ňujú úverovej inštitúcii realizova ť hodnotu zabezpe čenia 
v prijateľnej časovej lehote. 
b) Monitorovanie hodnôt majetku 
Hodnota majetku sa monitoruje často a aspo ň raz ročne. Častejšie monitorovanie sa 
vykonáva vtedy, ke ď je trh predmetom podstatných zmien podmienok. 
Na monitorovanie hodnoty majetku a iden tifikáciu majetku, ktorý je potrebné 
preceniť, sa môžu použi ť štatistické metódy. Majetok je oce ňovaný nezávislým 
oceňovateľom, ak informácie ukazujú, že hodnota majetku mohla v porovnaní 
so všeobecnými trhovými  cenami podstatne klesnú ť. Pokiaľ ide o úvery presahujúce 
3 milióny EUR alebo 5 % vlastných zdro jov úverovej inštitúcie, majetok je 
oceňovaný nezávislým oce ňovateľom najmenej každé tri roky. 
„Nezávislý oce ňovateľ“ je osoba, ktorá má pot rebnú kvalifikáciu, schopnosti 
a skúsenosti s vykonávaním oce ňovania a ktorá je nezávis lá od procesu rozhodovania 
o poskytnutí úveru. 
c) Dokumentácia 
Druhy obytnej nehnute ľnosti alebo nehnute ľnosti určenej na podnikanie akceptované 
úverovou inštitúciou a jej politiky poskytovani a úverov v tejto súvislosti sú jasne 
zdokumentované. 
 
SK 74   SK d) Poistenie 
Úverová inštitúcia má postupy monitorovania, či majetok prijatý ako zabezpe čenie je 
primerane poistený proti poškodeniu. 
1.5. Minimálne požiadavky na uznanie obchodných poh ľadávok ako kolaterálu 
9. Na uznanie obchodných poh ľadávok musia by ť splnené tieto podmienky: 
a) Právna istota 
i) právny mechanizmus, na základe kt orého sa poskytuje kolaterál je spo ľahlivý 
a účinný a zabezpe čuje jednozna čné právo verite ľa na príjem z kolaterálu; 
ii) úverové inštitúcie musia prija ť všetky opatrenia potrebné na splnenie 
miestnych požiadaviek súvisiacich s vymožite ľnosťou záujmov z kolaterálu. 
Existuje rámec, ktorý umož ňuje verite ľovi mať pohľadávku s najvyššou 
prioritou z kolaterálu pod ľa národnej vo ľby s cieľom umožni ť, aby boli takéto 
pohľadávky zahrnuté do poh ľadávok prednostných verite ľov stanovených 
v právnych alebo vykonávacích predpisoch; 
iii) úverové inštitúcie vykonali dostato čnú právnu revíziu potvrdzujúcu 
vymožiteľnosť dohôd o kolateráloch vo všetkých príslušných jurisdikciách; 
iv) dohody o kolateráloch musia by ť riadne zdokumentované a musia obsahova ť 
zrozumite ľný a spoľahlivý postup pre v časné prevzatie kolaterálu. Postupy 
úverových inštitúcií zabezpe čujú dodržiavanie akýchko ľvek právnych 
podmienok potrebných na vyhlásenie zlyhania klienta a v časné prevzatie 
kolaterálu. V prípade finan čnej núdze alebo zlyhani a dlžníka má úverová 
inštitúcia právomoc preda ť alebo priradi ť obchodné poh ľadávky iným stranám 
bez súhlasu dlžníkov obchodných poh ľadávok. 
b) Riadenie rizika 
i) úverová inštitúcia musí ma ť správny proces ur čovania kreditného rizika 
spojeného s obchodnými poh ľadávkami. Takýto proces zah ŕňa, okrem iného, 
analýzu obchodnej činnosti a odvetvia dlžníka a druhov klientov, s ktorými 
dlžník obchoduje. Ak sa pri zis ťovaní kreditného rizika klientov úverová 
inštitúcia spolieha na h odnotenie kreditného rizika klientov dlžníkom, musí 
preveriť kreditné postupy dlžníka s cie ľom zisti ť ich spo ľahlivosť 
a dôveryhodnos ť; 
ii) marža medzi objemom expozície a hodnotou obchodných poh ľadávok musí 
odrážať všetky primerané faktory vrátane nákladov na prevza tie, koncentrácie 
v rámci skupiny obchodných poh ľadávok založených individuálnym dlžníkom 
a potenciálnej koncentrácie rizika v rámci celkových expozícií úverovej 
inštitúcie okrem tej, ktorá je kon trolovaná všeobecnou metodikou úverovej 
inštitúcie. Úverová inštitúcia musí uskuto čňovať neustále monitorovanie 
primerané obchodným poh ľadávkam. Dodržiavanie limitov celkovej 
koncentrácie úverovej inštitúcie sa monitoruje. Naviac, dodržiavanie 
reštriktívnych klauzúl v úverových zmluvách, envir onmentálnych obmedzení 
a iných právnych požiadaviek sa pravidelne preveruje; 
 
SK 75   SK iii) obchodné poh ľadávky založené dlžníkom sa dive rzifikujú a nie sú neprimerane 
korelované s dlžníkom. Ak existuje  podstatná pozití vna korelácia, 
pri stanovovaní marží pre kolaterálovú skupinu ako celok sa berie do úvahy 
sprievodné riziko; 
iv) obchodné poh ľadávky od filiálok dlžníka (v rátane dcérskych spolo čností 
a zamestnancov) nie sú uznané za zmier ňujúce riziko; 
v) úverová inštitúcia používa zdokumentovaný proces inkasovania platieb 
za obchodné poh ľadávky v núdzových situáciách. Je zavedený predpísaný 
mechanizmus na prevzatie aj ke ď úverová inštitúcia zvy čajne vyžaduje 
splatenie od dlžníka. 
1.6. Minimálne požiadavky na uznanie ostatných nefinan čných kolaterálov 
10. Na uznanie ostatných nefinan čných kolaterálov musia by ť splnené tieto podmienky: 
a) dohoda o kolaterále je právne vymožite ľná podľa uplatnite ľných právnych 
predpisov a umož ňuje úverovej inštitúcii realizova ť hodnotu majetku 
v prijateľnej časovej lehote; 
b) s jedinou výnimkou prí pustných prednostných poh ľadávok uvedených 
v odseku 9 písm. a) bode ii), iba prednos tné záložné právo na kolaterál alebo 
požiadavky na kolaterál sú prípus tné. Úverová inštitúcia má prednos ť 
pred všetkými ostatnými verite ľmi na realizované výnosy z kolaterálu; 
c) hodnota majetku sa monitoruje často a aspo ň raz ro čne. Častejšie 
monitorovanie sa vyžaduje vtedy, ke ď je trh predmetom významných zmien 
podmienok; 
d) dohoda o úveroch zah ŕňa podrobný opis kolaterálu a podrobné upresnenia 
spôsobu a frekvencie prece ňovania; 
e) druhy nefinan čných kolaterálov akceptovaných úverovou inštitúciou a politiky 
a praktiky v súvislosti s primer anou hodnotou každého druhu kolaterálu 
vo vzťahu k hodnote expozície sú jasn e zdokumentované v interných 
kreditných politikách a postupoch prístupných preskúmaniu; 
f) kreditné politiky úverove j inštitúcie týkajúce sa štruktúry transakcie sa 
zaoberajú primeranými požiadavkami na kolaterál vo vz ťahu k hodnote 
expozície, schopnosti bez problémov spe ňažiť kolaterál, schopnosti objektívne 
určiť cenu alebo trhovú hodnotu, frekvencii, po čas ktorej môže by ť hodnota 
bez problémov získaná (vrátane odborného posúdenia alebo ocenenia) 
a volatility hodnoty kolaterálu; 
g) počiatočné oceňovanie ako aj prece ňovanie v plnom rozsahu zoh ľadňujú každé 
zhoršenie kvality alebo zastarávanie kolaterálu. Pri oce ňovaní a prece ňovaní 
treba zvláštnu pozornos ť venovať dôsledku plynutia času pri kolaterále 
podliehajúcemu móde a času; 
 
SK 76   SK h) úverová inštitúcia musí ma ť právo fyzicky skontrolova ť majetok. Používa 
politiky a postupy, ktoré sa zaoberajú jej uplat ňovaním práva na fyzickú 
kontrolu; 
i) úverová inštitúcia musí ma ť postupy monitorovania, či majetok prijatý ako 
zabezpečenie je primerane poistený proti poškodeniu. 
1.7. Minimálne požiadavky na zaobchádza nie s leasingovými expozíciami ako 
so zabezpe čenými kolaterálom 
11. Pre zaobchádzanie s expozíciami vyplýva júcimi z leasingových transakcií ako 
so zabezpe čenými kolaterálom pod ľa druhu prenajatého majetku, musia by ť splnené 
tieto podmienky: 
a) podmienky stanovené v odseku 8 prípadne 10 pre uznanie druhu 
prenajímaného majetku ako kolaterálu sú splnené; 
b) zo strany prenajímate ľa je zabezpe čené spoľahlivé riadenie rizika vo vz ťahu 
k umiestneniu majetku, ú čelu, na ktorý slúži, jeho veku a plánovanému 
zastarávaniu; 
c) existuje spo ľahlivý právny rámec stanovujúci legálne vlastníctvo majetku 
prenajímate ľom a jeho schopnos ť včas uplatňovať svoje práva vlastníka, a 
d) rozdiel medzi mierou odpisovania hmotného majetku a mierou amortizácie 
platieb nájomného nesmie by ť v takej výške, aby nadhodnocovala výšku 
zmiernenia kreditného rizika prira ďovaného k prenajímanému majetku. 
1.8. Minimálne požiadavky na uzna nie iného vecného zabezpe čenia 
1.8.1.  Hotovostné prostriedky vložené alebo nás troje hotovostného typu vedené u tretej 
strany, ktorá je inštitúciou 
12. Pre prípustnos ť k zaobchádzaniu stanovenom v časti 3 ods. 80 musí zabezpe čenie 
uvedené v časti 1 ods. 23 sp ĺňať tieto podmienky: 
a) poh ľadávka dlžníka vo či tretej strane, ktorá je inštitúciou, je otvorene založená 
v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúc ie alebo postúpená poži čiavajúcej 
úverovej inštitúcii; 
b) tretej strane, ktorá je inštitúciou, je zábezpeka alebo postúpenie oznámené; 
c) na základe oznámenia môže tretia strana, ktorá je inštitúciou, uskuto čniť platby 
výhradne poži čiavajúcej úverovej inštitúcii alebo iným stranám so súhlasom 
požičiavajúcej úverovej inštitúcie; 
d) zábezpeka alebo postúpenie je bezpodmiene čné a neodvolate ľné. 
1.8.2.  Životné poistky založené v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúcie 
13. Pre uznanie životných poistie k založených v prospech poži čiavajúcej úverovej 
inštitúcie musia by ť splnené tieto podmienky: 
 
SK 77   SK a) spolo čnosť poskytujúca životné poistenie môže by ť uznaná ako prípustný 
poskytovate ľ osobného zabezpe čenia v zmysle časti 1 ods. 26; 
b) životná poistka je otvore ne založená v prospech poži čiavajúcej úverovej 
inštitúcie alebo postúpená poži čiavajúcej úverovej inštitúcii; 
c) spolo čnosti poskytujúcej životné  poistenie je zábezpeka alebo postúpenie 
oznámené a na základe toho nemôže zruši ť zmluvu alebo uhradi ť sumy splatné 
podľa zmluvy bez súhlasu poži čiavajúcej úverovej inštitúcie; 
d) poistná zmluva musí ma ť stanovenú návratnú kúpnu hodnotu, ktorá je 
neznížiteľnou čiastkou; 
e) v prípade zlyhania dlžníka má poži čiavajúca úverová inštitúcia právo zruši ť 
poistnú zmluvu a v čas dostať návratnú kúpnu hodnotu; 
f) poži čiavajúca úverová inštitúcia je inform ovaná o každej zo strany poistenca 
neuhradenej čiastke splatnej pod ľa poistnej zmluvy; 
g) zabezpe čenie musí by ť poskytnuté na obdobie splatnosti pôži čky, a 
h) zábezpeka musí by ť právne vymožite ľná vo všetkých príslušných 
jurisdikciách. 
2. OSOBNÉ ZABEZPE ČENIE A  DLHOVÉ NÁSTROJE VIAZANÉ NA KREDIT  
2.1. Spoločné požiadavky pre záruky  a kreditné deriváty 
14. S výhradou odseku 16 pre uznanie zabezpe čenia plynúceho zo záruky alebo 
kreditného derivátu musia by ť splnené tieto podmienky: 
a) zabezpe čenie je priame; 
b) rozsah zabezpe čenia je jasne definovaný a nesporný; 
c) zmluva o zabezpe čení neobsahuje žiadne ustanoveni e, ktorého plnenie je mimo 
priamej kontroly verite ľa a ktoré by: 
i) umož ňovalo poskytovate ľovi zabezpe čenia jednostranne zruši ť zabezpečenie; 
ii) zvyšovalo skuto čné náklady na zabezpe čenie v dôsledku zhoršujúcej sa 
kreditnej kvality zabezpe čenej expozície; 
iii) mohlo chráni ť poskytovate ľa zabezpe čenia pred povinnos ťou včasného 
vyplatenia v prípade, že pôvodný dlžník neuhradí ktorúko ľvek splatnú čiastku, 
alebo 
iv) mohlo umožni ť, aby splatnos ť zabezpe čenia bola zo strany poskytovate ľa 
zabezpečenia skrátená; 
d) zabezpe čenie je právne vymožite ľné vo všetkých prísluš ných jurisdikciách. 
 
SK 78   SK 2.1.1.  Operačné požiadavky 
15. Úverová inštitúcia ubezpe čí svoj orgán doh ľadu, že má zavedené systémy riadenia 
potenciálnej koncentrácie rizika vyplýva júceho z jej využívania záruk alebo 
kreditných derivátov. Úverová inštitúcia musí by ť schopná preukáza ť, akým 
spôsobom je jej stratégia vo vz ťahu k využívaniu kredit ných derivátov a záruk 
prepojená s riadením jej celkového rizikového profilu.  
2.2. Dodatočné záruky štátu a ostatného verejného sektora 
16. Ak je expozícia zabezpe čená zárukou, ktorá je dodato čne zaručená ústrednou vládou 
štátu alebo centrálnou ba nkou, regionálnou vládou al ebo miestnym orgánom, 
pohľadávky vo či ktorým sa  v zmysle článkov 78 až 83 po sudzujú ako poh ľadávky 
voči štátu, v jurisdikcii ktorého sú zriadené, alebo multilaterálnou rozvojovou 
bankou, ktorej sa v zmysle alebo na základe článkov 78 až 83 prira ďuje riziková 
váha 0 %, alebo subjekto m verejného sektora, poh ľadávky vo či ktorému sa v zmysle 
článkov 78 až 83 posudzujú ako poh ľadávky vo či úverovým inštitúciám, expozícia 
sa môže považova ť za zabezpe čenú zárukou poskytnutou daným subjektom 
za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: 
a) dodato čná záruka pokrýva všetky pr vky kreditného rizika poh ľadávky; 
b) pôvodná záruka aj dodato čná záruka sp ĺňajú požiadavky na záruky stanovené 
v odsekoch 14, 15 a 17 s výnimkou, že dodato čná záruka nemusí by ť priama; 
c) kompetentný orgán sa ubezpe čil, že krytie je spo ľahlivé a že ni č v historických 
záznamoch nenasved čuje tomu, že krytie dodato čnej záruky nie je skuto čne 
rovnocenné krytiu priamej záruky poskytnutej daným subjektom. 
2.3. Dodatočné požiadavky na záruky 
17. Pre uznanie záruky musia by ť splnené taktiež tieto podmienky: 
a) pri stanovení zlyhania/nepl atenia zmluvnej strany má poži čiavajúca úverová 
inštitúcia právo vymáha ť včas od ručiteľa akúkoľvek čiastku splatnú v rámci 
pohľadávky, ku ktorej je zabezpe čenie poskytnuté. Platba ru čiteľa nie je 
podmienená predchádzajúcim vymáhan ím platby od dlžníka zo strany 
požičiavajúcej úverovej inštitúcie; 
b) záruka je explicitne zdokument ovaným záväzkom prijatým zo strany ru čiteľa; 
c) s výhradou nasledujúcej vety záruka  kryje všetky druhy pl atieb, ktoré má 
dlžník vo vz ťahu k poh ľadávke uskuto čniť. V prípade, že zo záruky sú vy ňaté 
určité druhy platieb, uznaná hodnota záruky sa upraví tak, aby odrážala 
obmedzené krytie.  
18. V prípade záruk poskytnutých v rámci programov vzájomného ru čenia uznaných 
na tieto ú čely kompetentnými orgánmi al ebo poskytnutých prípadne dodato čne 
zaručených subjektami uvedenými v odseku 16, môžu by ť požiadavky 
podľa písmena a) uvedeného odseku považované  za splnené, ak je splnená jedna 
z týchto podmienok:  
 
SK 79   SK a) kompetentné orgány sa ubezpe čili, že poži čiavajúca úverová inštitúcia má 
právo včas dostať predbežnú platbu zo strany ru čiteľa, ktorá je vypo čítaná tak, 
aby predstavovala spo ľahlivý odhad výšky ekonomickej straty vrátane straty 
v dôsledku neplatenia úrokov a ostatných druhov platieb, k úhrade ktorých je 
dlžník zaviazaný a ktorá pravdepodobne poži čiavajúcej úverovej inštitúcii 
vznikne, a to pomerne ku krytiu záruky; 
b) kompetentné orgá ny sa inak ubezpe čili o strate zabra ňujúcich účinkoch záruky 
vrátane straty v dôsledku neplatenia  úrokov a ostatných druhov platieb, 
k úhrade ktorých je dlžník zaviazaný.  
2.4. Dodatočné požiadavky na kreditné deriváty 
19. Pre uznanie kreditného derivátu musia by ť splnené taktiež tieto podmienky: 
a) s výhradou písmena b) kreditné udal osti špecifikované v rámci kreditného 
derivátu zah ŕňajú minimálne: 
i) neuhradenie čiastok splatných v zmysle  podmienok podkladového záväzku 
platných v čase tohto neuhradenia (s dobou odkla du, ktorá je približne rovnaká 
alebo kratšia než doba odkladu podkladového záväzku), a 
ii) bankrot, platobnú neschopnos ť alebo neschopnos ť dlžníka spláca ť dlhy, alebo 
jeho zlyhanie či písomné pripustenie jeho všeobecnej neschopnosti spláca ť 
dlhy, keď sú splatné, a analogické udalosti; 
iii) reštrukturalizáciu podkladového záv äzku zahrnujúcu odpustenie alebo odklad 
platby istiny, úroku či poplatkov, následkom čoho je udalos ť kreditnej straty 
(t. j. úprava ocenenia al ebo iné podobné zníženie ú čtu ziskov a strát); 
b) ak kreditné udalosti špecifikované  v rámci kreditného derivátu nezah ŕňajú 
reštrukturalizáciu podkladového záväzku ta k, ako je opísané v tretej zarážke 
písmena a), zabezpe čenie môže by ť i napriek tomu uznané za podmienky 
zníženia uznanej hodnoty ako je uvedené v časti 3 ods. 84; 
c) v prípade kreditných derivátov, ktoré umož ňujú hotovostné vyrovnanie, 
existuje spo ľahlivý postup oce ňovania na hodnoverné odhadnutie straty. 
Obdobie na získanie ocenení podkladového záväzku po kreditnej udalosti je 
jasne stanovené; 
d) ak je pre vysporiadanie potrebné právo a schopnos ť kupujúceho zabezpe čenia 
previesť podkladový záväzok na poskytovate ľa zabezpe čenia, podmienky 
podkladového záväzku stanovia, že akýko ľvek vyžiadaný súhlas s takýmto 
prevodom nesmie by ť bezdôvodne odoprený; 
e) je jasne stanovené, kto je zodpovedný za ur čenie vzniku kreditnej udalosti. 
Toto určenie nie je výlu čnou zodpovednos ťou predajcu zabezpe čenia. 
Kupujúci zabezpe čenia má právo/možnos ť informova ť poskytovate ľa 
zabezpečenia o vzniku kreditnej udalosti. 
20. Nesúlad medzi podkladovým záväzkom a referen čným záväzkom v rámci kreditného 
derivátu (t. j. záväzkom použitým na ú čely určenia hodnoty vyrovnania v hotovosti 
 
SK 80   SK alebo dodate ľným záväzkom) alebo medzi podkladovým záväzkom a záväzkom 
použitým na ú čely určenia vzniku kreditnej udalosti je prípustný jedine ak sú splnené 
tieto podmienky: 
a) referen čný záväzok, prípadne záväzok použitý na ú čely určenia vzniku 
kreditnej udalosti, je v rovnakom alebo nižšom poradí vysporiadania ako 
podkladový záväzok; 
b) podkladový záväzok a referen čný záväzok, prípadne záväzok použitý na ú čely 
určenia vzniku kreditnej udalosti, majú spolo čného dlžníka (t. j. tú istú 
právnickú osobu) a exis tujú právne vymožite ľné ustanovenia o cross-defaulte 
alebo cross-accelaration.  
 
SK 81   SK Časť 3 – Výpo čet účinkov zmier ňovania kreditného rizika  
1. S výhradou častí 4 až 6, ak sú splnené ustanovenia častí 1 a 2, výpo čet hodnoty 
rizikovo vážených expozícií pod ľa pododdielu 1 článkov 78 až 83 a výpo čet hodnoty 
rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát pod ľa článkov 84 až 89 môžu 
byť upravené v súlade s ustanoveniami tejto časti. 
2. Hotovostné prostriedky, cenné papi ere alebo komodity kúpené, vypoži čané alebo 
získané na základe repo transakcie alebo transakcie poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov alebo komodít sa pov ažujú za kolaterál.  
1. VECNÉ ZABEZPE ČENIE  
1.1. Dlhové nástroje viazané na kredit 
3. Investície do dlhových nástrojov vi azaných na kredit emitovaných poži čiavajúcou 
úverovou inštitúciou sa môžu považova ť za hotovostný kolaterál. 
1.2. Vzájomné zapo čítavanie v súvahe 
4. Úvery a vklady u poži čiavajúcej úverovej inštitúcie podliehajúce vzájomnému 
započítavaniu v súvahe sa považujú za hotovostný kolaterál. 
1.3. Rámcové dohody o zapo čítavaní zah ŕňajúce repo transakcie a/alebo transakcie 
požičiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné 
transakcie kapitálového trhu 
1.3.1.  Výpočet plne upravenej hodnoty expozície 
a) Použitie prístupu úprav z dôvodu vol atility stanovených orgánom doh ľadu alebo 
prístupu úprav z dôvodu volatility za loženom na vlastných odhadoch 
5. S výhradou odsekov 12 až 22 sa pri výpo čte plne upravenej hodnoty expozície (E*) 
pre expozície, ktoré podliehajú pr ípustnej rámcovej dohode o vzájomnom 
započítavaní zah ŕňajúcej repo transakcie a/alebo transakcie poži čiavania alebo 
vypožičiavania cenných papierov alebo komodít a/alebo iné tr ansakcie kapitálového 
trhu, úpravy z dôvodu volatility, ktoré sa majú vykona ť, počítajú ďalej uvedeným 
spôsobom, a to bu ď použitím prístupu úprav z dôvodu volatility stanovených 
orgánom doh ľadu alebo prístupu úprav z dôvodu vol atility založenom  na vlastných 
odhadoch, ako je stanovené v odsekoch 35 až 60 pre súhrnnú metódu nakladania 
s finančným kolaterálom. Na použitie prístupu založenom na vlastných odhadoch sa 
vzťahujú rovnaké podmienky a požiadavky ako pri súhrnnej metóde nakladania 
s finančným kolaterálom. 
6. Čistá pozícia v každom druhu cenného papiera sa po číta odpočítaním celkovej 
hodnoty cenných papierov daného druhu vypoži čaných, kúpených alebo získaných 
na základe dohody od celkovej hodnot y cenných papierov daného druhu poži čaných, 
predaných alebo poskytnutých na  základe rámcovej dohody o zapo čítavaní. 
7. Na účely odseku 6 sa druhom cenného papiera rozumejú cenné papiere emitované 
rovnakým subjektom, majúce rovnaký dátum emisie, rovnakú dobu splatnosti, ktoré 
 
SK 82   SK podliehajú rovnakým podmienkam a platia  pre ne rovnaké doby na uzatvorenie 
pozície ako je uvedené v odsekoch 35 až 60. 
8. Čistá pozícia v každej mene inej než mene vysporiadania z rámcovej dohody 
o započítavaní sa po číta odpo čítaním celkovej hodnoty cenných papierov 
denominovaných v danej mene vypoži čaných, kúpených alebo získaných na základe 
dohody, pripo čítanej k hodnote hotovostných prostriedkov v danej mene 
vypožičaných alebo získaných na zákla de dohody od celkovej hodnoty cenných 
papierov denominovaných v danej mene poži čaných, predaných alebo poskytnutých 
na základe rámcovej dohody o zapo čítavaní, pripo čítanej k hodnote hotovostných 
prostriedkov v danej mene poži čaných alebo prevedených na základe dohody. 
9. Úprava z dôvodu volatility pr íslušiaca pozícii daného dr uhu cenného papiera alebo 
hotovostných prostriedkov sa vykon á na krátkej alebo dlhej čistej pozícii v cenných 
papieroch daného druhu. 
10. Úprava z dôvodu volatility spôsobenej devíz ovým rizikom (fx) sa vykoná na krátkej 
alebo dlhej čistej pozícii v každej mene inej než mene vysporiadania z rámcovej 
dohody o zapo čítavaní. 
11. E* sa počíta podľa nasledujúceho vzorca: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + ∑(|čistá pozícia v každom cennom papieri| x H sec) + + 
(∑|Efx| x Hfx)]} 
Ak sa hodnota rizikovo vážených expozícií po číta podľa článkov 78 až 83, 
E predstavuje hodnotu expozície pre kaž dú jednotlivú expozíciu v zmysle dohody, 
ktorá by sa uplatnila v prípade absencie zabezpe čenia. 
Ak sa hodnota rizikovo váže ných expozícií a výška o čakávaných strát po čítajú 
podľa článkov 84 až 89, E predstavuje hodnot u expozície pre každú jednotlivú 
expozíciu v zmysle dohody, ktorá by sa uplatnila v prípade absencie zabezpe čenia. 
C predstavuje hodnotu cenných pa pierov alebo komodít vypoži čaných, kúpených 
alebo získaných alebo hot ovostných prostriedkov vypoži čaných alebo získaných 
vo vzťahu ku každej takej expozícii. 
∑(E) predstavuje sú čet všetkých E v zmysle dohody. 
∑(C) predstavuje sú čet všetkých C v zmysle dohody. 
Efx predstavuje čistú pozíciu (krátku alebo dlhú)  v danej mene inej než mene 
vysporiadania z dohody, vypo čítanú podľa odseku 8. 
Hsec predstavuje úpravu z dôvodu volatility príslušiacu ur čitému druhu cenného 
papiera. 
Hfx predstavuje úpravu z dôvodu volatility výmenných kurzov. 
E* predstavuje plne upravenú hodnotu expozície. 
b) Použitie prístupu interných modelov 
 
SK 83   SK 12. Alternatívne k použitiu prístupu úprav z dôvodu volatility stanovených orgánom 
dohľadu alebo prístupu úprav z dôvodu volatil ity založenom na vlastných odhadoch 
môže byť úverovým inštitúciám pri výpo čte plne upravenej hodnoty expozície (E*) 
vyplývajúcej z uplatnenia pr ípustnej rámcovej dohody o zapo čítavaní zah ŕňajúcej 
repo transakcie, transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
alebo komodít a/alebo iné transakcie ka pitálového trhu s výnimkou transakcií 
derivátov povolené použitie prístupu  interných modelov, ktorý zoh ľadňuje účinky 
korelácie medzi pozíciami cenných papierov v zmysle rámcovej dohody 
o započítavaní, ako aj likviditu príslušných ná strojov. Interné modely použité v rámci 
tohto prístupu poskytujú odhady pot enciálnej zmeny hodnoty nezabezpe čenej 
expozície ( ∑E - ∑C). 
13. Úverová inštitúcia sa môže rozhodnú ť použiť prístup interných modelov nezávisle 
od toho, či si vybrala štandardizovaný prís tup alebo základný IRB prístup 
ku kreditnému riziku. Ak chce však úverová inštitúcia použi ť prístup interných 
modelov, musí tak urobi ť v prípade všetkých zmluvných strán a cenných papierov 
okrem nevýznamných portfól ií, pri ktorých môže použi ť prístup úprav z dôvodu 
volatility stanovených orgánom doh ľadu alebo prístup úp rav z dôvodu volatility 
založený na vlastných odhadoch, a ko je stanovené v odsekoch 5 až 11. 
14. Prístup interných modelov môžu použi ť úverové inštitúcie, ktoré získali uznanie 
interného modelu riadenia rizika pod ľa prílohy V k smernici [93/6/EHS]. 
15. Úverové inštitúcie, ktoré nezískali uznanie orgánom doh ľadu pre použitie takéhoto 
modelu pod ľa smernice 93/6/EHS, môžu na ú čely týchto odsekov požiada ť 
kompetentné orgány o uznanie inte rného modelu merania rizika. 
16. Uznanie môže by ť udelené, jedine ak sa kompetentný orgán ubezpe čil, že systém 
riadenia rizika úverovej inšt itúcie pre riadenie rizík vyplývajúcich z transakcií 
zahrnutých v rámcovej dohode o zapo čítavaní je koncep čne správny 
a implementovaný integrovane a najmä, že sú  splnené tieto kvalitatívne štandardy: 
a) interný model merania rizika použitý pre výpo čet potenciálnej volatility ceny 
pre transakcie je dôkladne zahrnutý do procesu každodenného riadenia rizika 
úverovej inštitúcie a slúži ako zákla d pre vykazovanie rizikových expozícií 
vrcholovému manažmentu úverovej inštitúcie; 
b) úverová inštitúcia má útvar kontroly rizika, ktorý je nezávislý od obchodných 
útvarov a podriadený priamo vrchol ovému manažmentu. Útvar je zodpovedný 
za vypracovanie a implementáciu systému ri adenia rizika úverovej inštitúcie. 
Predkladá a analyzuje denné správy o výstupoch modelu merania rizika 
a o primeraných opatreniach , ktoré je potrebné prija ť vo vzťahu k pozi čným 
limitom; 
c) denné správy vypracovávané útvarom kontroly rizika sú posudzované na 
úrovni manažmentu, ktorý ma dostato čnú právomoc na presadenie zníženia 
prijatých pozícií a celk ovej rizikovej expozície; 
d) úverová inštitúcia má v rámci útvaru kontroly rizika dostato čný počet 
pracovníkov, ktorí majú skúsenosti s používaním sofistikovaných modelov; 
 
SK 84   SK e) úverová inštitúcia má zavedené postupy pre monitorovanie a zabezpe čovanie 
súladu s dokumentovaným súborom inter ných politík a kontrol týkajúcim sa 
celkového fungovania systému merania rizík; 
f) modely úverovej inštitúcie majú overené záznamy o prijate ľnej presnosti 
pri meraní rizika, preukázanej prostre dníctvom spätného testovania jej výstupu 
s použitím údajov najmenej za jeden rok; 
g) úverová inštitúcia často vykonáva dôkladný program  stresového testovania 
a výsledky týchto testov sú posudz ované vrcholovým manažmentom 
a zohľadňované v politikách a limitoch, ktoré stanovuje; 
h) úverová inštitúcia v rámci svojho pravidelného procesu interného auditu 
vykonáva nezávislé posúdenie svojho syst ému merania rizika. Toto posúdenie 
zahŕňa činnosť obchodných útvarov, ako aj nezáv islého útvaru kontroly rizika; 
i) minimálne raz ro čne úverová inštitúcia musí vykonáva ť posúdenie svojho 
systému riadenia rizika.  
17. Výpočet potenciálnej zmeny hodnoty sa riadi týmito minimálnymi štandardami: 
a) najmenej denný výpo čet potenciálnej zmeny hodnoty; 
b) 99. percentil jednostranného intervalu spo ľahlivosti; 
c) 5-dňová doba na uzatvorenie pozície s výni mkou prípadov transakcií iných než 
repo transakcie alebo transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných 
papierov alebo komodít, kedy sa použije 10-d ňová doba na uzatvorenie 
pozície; 
d) efektívne obdobie historických pozor ovaní najmenej za jeden rok s výnimkou 
prípadu použitia kratšieho obdobia, ktor é je odôvodnené významným nárastom 
volatility ceny; 
e) aktualizovanie súborov dát každé tri mesiace. 
18. Kompetentné orgány požadujú, aby inte rný model merania rizika zachytával 
dostatočný počet rizikových faktorov na zachyt enie všetkých podstatných cenových 
rizík. 
19. Kompetentné orgány môžu úverovým inštitúciám povoli ť, aby použili empirické 
korelácie v rámci kategórií rizík a medz i kategóriami rizík, ak sa ubezpe čili, že 
systém inštitúcie pre meranie korelácií je správny a implementovaný integrovane. 
20. Od úverovej inštitúcie, ktorá používa príst up interných modelov, sa vyžaduje, aby 
spätne testovala výstup modelu na vzor ke každý rok vybraných 20 zmluvných strán. 
Medzi týmito zmluvnými stranami je 10 najvä čších pod ľa určenia úverovou 
inštitúciou na základe jej vlastnéh o prístupu k meraniu expozícií a 10 ďalších je 
vybraných náhodne. Úverová inštitúcia by mala každý de ň a pre každú zmluvnú 
stranu porovna ť skutočnú zmenu hodnoty expozície vo či zmluvnej strane po čas 1-
dňového horizontu s odhadovanou zmenou hodnoty expozície na základe prístupu 
interných modelov, vypo čítanou k predchádzajúcemu uzavretiu obchodu. Každé 
 
SK 85   SK pozorovanie, pri ktorom skuto čná zmena expozície prevýši odhad interného modelu, 
predstavuje výnimku. V závislosti od množ stva výnimiek v rámci pozorovaní 20 
zmluvných strán po čas posledných 250 pracovných dní ( čo predstavuje 5000 
pozorovaní), sa odhadovaný výstup interné ho modelu zvýši pomocou multiplikátora 
stanoveného v tabu ľke 1.  
Tabuľka 1 
Zóna Počet výnimiek Multiplikátor 
Zelená zóna  0-99  1 
  100-119  1,13 
  120-139  1,17 
Žltá zóna  140-159  1,22 
  160-179  1,25 
  180-199  1,28 
Červená zóna  200 a viac  1,33 
 
V rámci spätného testovania úverová inštitú cia potvrdí, že výnimky nie sú sústredené 
do expozícií vo či jednej alebo viacerým zmluvným stranám.  
21. Plne upravená hodnota expozície (E*) pre úverové inštitúcie používajúce prístup 
interných modelov sa po číta podľa nasledujúceho vzorca: 
E* = max {0, [( ∑E - ∑C) + (odhadovaný výstup inte rných modelov x príslušný 
multiplikátor)]} 
Ak sa hodnota rizikovo vážených expozícií po číta podľa pododdielu 1 článkov 78 až 
83, E predstavuje hodnotu expozície pr e každú jednotlivú expozíciu v zmysle 
dohody, ktorá by sa uplatnila v prípade absencie zabezpe čenia. 
Ak sa hodnota rizikovo vážených expozícií a výška o čakávaných strát po číta podľa 
článkov 84 až 89, E predstavuje hodnotu expo zície pre každú jednotlivú expozíciu 
v zmysle dohody, ktorá by sa uplatni la v prípade absencie zabezpe čenia. 
C predstavuje sú časnú trhovú hodnotu cenných papierov vypoži čaných, kúpených 
alebo získaných alebo hot ovostných prostriedkov vypoži čaných alebo získaných 
vo vzťahu ku každej takej expozícii. 
∑(E) predstavuje sú čet všetkých E v zmysle dohody. 
∑(C) predstavuje sú čet všetkých C v zmysle dohody. 
 
SK 86   SK 22. Pri výpočte kapitálových požiadaviek pomocou in terných modelov úverové inštitúcie 
používajú výstup modelu predchádzajúceho obchodného d ňa. 
1.3.2.  Výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát pre repo 
transakcie a/alebo transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
alebo komodít a/alebo iné transakcie k apitálového trhu zahrnuté v rámcovej dohode 
o započítavaní 
Štandardizovaný prístup 
23. E* vypočítaná pod ľa odsekov 5 až 22 sa na ú čely článku 80 považuje za hodnotu 
expozície vo či zmluvnej strane, ktorá vyplýva z transakcií v zmysle rámcovej 
dohody o zapo čítavaní. 
Základný IRB prístup 
24. E* vypočítaná pod ľa odsekov 5 až 22 sa na ú čely prílohy VII považuje za hodnotu 
expozície vo či zmluvnej strane, ktorá vyplýva z transakcií v zmysle rámcovej 
dohody o zapo čítavaní. 
1.4. Finančný kolaterál 
1.4.1.  Jednoduchá metóda nakladania s finan čným kolaterálom 
25. Jednoduchá metóda nakladania s finan čným kolaterálom sa používa, jedine ak sa 
hodnota rizikovo vážených expozícií po číta podľa článkov 78 až 83. Úverová 
inštitúcia nepoužíva jednoduchú metódu nakladania s finan čným kolaterálom 
a zároveň súhrnnú metódu nakladania s finan čným kolaterálom. 
Oceňovanie 
26. Pri tejto metóde sa uznanému finan čnému kolaterálu prira ďuje hodnota rovná jeho 
trhovej hodnote ur čenej v súlade s časťou 2 ods. 6. 
Výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií 
27. Riziková váha, ktorá by sa uplatnila pod ľa článkov 78 až 83, ak by verite ľ mal 
priamu expozíciu vo či nástroju kolaterálu, sa používa na tie časti pohľadávok, ktoré 
sú zabezpe čené trhovou hodnotou uznaného kolaterálu. Riziková váha časti 
zabezpečenej kolaterálom je minimálne 20 %, s výnimkou špecifikovanou 
v odsekoch 28 až 30. Zvyšku expozície sa prir adí riziková váha, ktorá by sa uplatnila 
na nekrytú expozíciu vo či zmluvnej strane pod ľa článkov 78 až 83. 
Repo transakcie a transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
28. Riziková váha 0 % sa priradí kolaterálom zabezpe čenej časti expozície vyplývajúcej 
z transakcií, ktoré sp ĺňajú kritériá vymenované v ods ekoch 59 a 60. Ak zmluvná 
strana transakcie nie je k ľúčovým účastníkom trhu, priradí sa riziková váha 10 %. 
Transakcie OTC derivátov podliehajúce dennému oce ňovaniu trhovými cenami 
 
SK 87   SK 29. Riziková váha 0 % sa pr iradí v rozsahu zabezpe čenia kolaterálom hodnotám 
expozícií ur čeným pod ľa prílohy III pre derivátové ná stroje uvedené v prílohe IV 
a podliehajúce dennému oce ňovaniu trhovými cenami, zabezpe čené hotovostnými 
prostriedkami alebo nástrojmi hotovostného ty pu, pri ktorých nie je menový nesúlad. 
Riziková váha 10 % sa priradí v rozsahu zabezpe čenia kolaterálom hodnotám 
expozícií takých transakcií, ktoré sú zabezpe čené dlhovými cennými papiermi 
emitovanými ústrednými vládami štátov alebo centrálnymi bankami, ktorým sa 
podľa článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %. 
Na účely tohto odseku medzi „dlhové cenné pa piere emitované ústrednými vládami 
štátov alebo centrálnymi bankami“ patria: 
a) dlhové cenné papiere emitované re gionálnymi vládami alebo miestnymi 
orgánmi, expozície vo či ktorým sa v zmysle článkov 78 až 83 posudzujú ako 
expozície vo či ústrednej vláde štátu, v juri sdikcii ktorej sú zriadené; 
b) dlhové cenné papiere emitované multilaterálnymi rozvojovými bankami, 
ktorým sa v zmysle alebo na základe článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 
0 %; 
c) dlhové cenné papiere emitované medz inárodnými organizáciami, ktorým sa 
v zmysle článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %. 
Ostatné transakcie 
30. Riziková váha 0 % sa môže priradi ť, ak sú expozícia a kolaterál denominované 
v rovnakej mene, a kolaterál je bu ď vo forme: 
a) vložených hotovostných prostriedkov alebo nástrojov hotovo stného typu, alebo 
b) dlhových cenných papierov emitovaných ústrednými vládami štátov alebo 
centrálnymi bankami, na ktoré sa v zmysle článkov 78 až 83 vz ťahuje riziková 
váha 0 % a trhová hodnota tohto kolaterálu sa znížila o 20 %. 
Na účely tohto odseku medzi „dlhové cenné pa piere emitované ústrednými vládami 
štátov alebo centrálnymi bankami“ pa tria tie, ktoré sú uvedené v rámci 
predchádzajúceho nadpisu. 
1.4.2.  Súhrnná metóda nakladania s finan čným kolaterálom 
31. Pri oceňovaní finan čného kolaterálu na ú čely súhrnnej metódy nakladania 
s finančným kolaterálom sa na trhovej hodnot e kolaterálu vykona jú úpravy z dôvodu 
volatility, ako je stanovené  v odsekoch 35 až 60, s cie ľom zohľadniť volatilitu ceny. 
32. S výhradou zaobchádzania s nesúladmi mien v prípade transakcií s OTC derivátmi 
stanoveného v odseku 33, ak je kolater ál denominovaný v mene odlišnej od meny, 
v ktorej je denominovaná podkladová expozícia, k úprave z dôvodu volatility 
príslušiacej kolaterálu,  ako je stanovené v článkoch 35 až 60, sa pripo číta úprava 
odrážajúca volatilitu meny. 
33. V prípade transakcií s OTC derivátmi zahrnutých v dohodách o zapo čítavaní, ktoré 
sú uznané kompetentnými orgánmi pod ľa prílohy III, úprava z dôvodu volatility 
 
SK 88   SK odrážajúca volatilitu meny sa vykoná, ak existuje nesúla d medzi menou kolaterálu 
a menou vysporiadania. Rovnako v prípad e viacerých mien v rámci transakcií 
zahrnutých v dohodách o zapo čítavaní sa vykoná len jedna úprava z dôvodu 
volatility. 
a) Výpo čet upravených hodnôt 
34. Hodnota kolaterálu uprav ená z dôvodu volatility,  ktorá sa má vzia ť do úvahy, sa 
v prípade všetkých transakcií s výnimkou tých, ktoré podliehajú uznaným rámcovým 
dohodám o zapo čítavaní, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia stanovené v odsekoch 5 
až 24, počíta takto: 
CVA = C x (1-H C-HFX) 
Hodnota expozície upravená z dôvodu volatility, ktorá sa má vzia ť do úvahy, sa 
počíta takto: 
EVA = E x (1+H E), v prípade transakcií s OTC derivátmi E VA = E. 
Plne upravená hodnota e xpozície, ktorá zoh ľadňuje volatilitu aj ú činky kolaterálu 
zmierňujúceho riziko, sa po číta takto: 
E* = max {0, [E VA - CVAM]} 
kde 
E je hodnota expozície, ktorá by sa ur čila podľa článkov 78 až 83, prípadne článkov 
84 až 89, keby expozícia nebola zabezpe čená kolaterálom. 
EVA je hodnota expozície upravená z dôvodu volatility. 
CVA je hodnota kolaterálu upravená z dôvodu volatility. 
CVAM je ďalej upravené C VA z dôvodu akéhoko ľvek nesúladu splatností v súlade 
s ustanoveniami časti 4. 
HE je úprava z dôvodu volatility prís lušiaca expozícii (E), vypo čítaná podľa odsekov 
35 až 60. 
HC je úprava z dôvodu vol atility príslušiaca kolaterálu, vypo čítaná podľa odsekov 35 
až 60. 
HFX je úprava z dôvodu volatility príslušiaca nesúladu mien, vypo čítaná 
podľa odsekov 35 až 60. 
E* je plne upravená hodnota expozície, zoh ľadňujúca volatilitu a ú činky kolaterálu 
zmierňujúceho riziko. 
b) Výpo čet úprav z dôvodu volatility 
35. Úpravy z dôvodu volatility sa môžu po čítať dvoma spôsobmi: použitím prístupu 
úprav z dôvodu volatility stanovených orgánom doh ľadu alebo prístupu úprav 
 
SK 89   SK z dôvodu volatility založenom na vlastných odhadoch (prístup „založený 
na vlastných odhadoch“). 
36. Úverová inštitúcia sa môže rozhodnú ť, či použije prístup úprav z dôvodu volatility 
stanovených orgánom doh ľadu alebo prístup založe ný na vlastných odhadoch 
nezávisle od toho, či si pre výpo čet hodnoty rizikovo váženýc h expozícií vybrala 
články 78 až 83 alebo články 84 až 89. Ak chcú však úverové inštitúcie použi ť 
prístup založený na vlast ných odhadoch, musia tak urobi ť v prípade všetkých druhov 
nástrojov okrem nevýznamných portfólií, u ktorých môžu použi ť prístup úprav 
z dôvodu volatility stanovených orgánom doh ľadu. 
Ak kolaterál pozostáva z nieko ľkých uznaných položiek, úprava z dôvodu volatility 
je ∑=
ii iHa H
, kde a i je podiel položky na kolateráli ako celku a H i je úprava 
z dôvodu volatility vz ťahujúca sa na danú položku. 
i) Úpravy z dôvodu volatility stanovené orgánom doh ľadu 
37. Úpravy z dôvodu volatility, ktoré sa majú vykona ť na základe prístupu úprav 
z dôvodu volatility stanovených orgánom doh ľadu (za predpokladu denného 
preceňovania), sú stanovené v tabu ľkách 2 až 5. 
ÚPRAVY Z DÔVODU VOLATILITY 
Tabuľka 2 
Stupeň 
kreditnej 
kvality, 
s ktorým je 
spojený 
rating 
dlhových 
cenných 
papierov Zvyškov
á 
splatnos
ť Úpravy z dôvodu volatility 
pre dlhové cenné papiere 
emitované subjektami 
uvedenými v časti 1 ods. 7 
písm. b) Úpravy z dôvodu volatility 
pre dlhové cenné papiere emitované 
subjektami uvedenými v časti 1 
ods. 7 písm. c) a d) 
  20-
dňová 
doba na 
uzatvor
enie 
pozície 
(v %) 10-
dňová 
doba na 
uzatvore
nie 
pozície 
(v %) 5-dňová 
doba na 
uzatvore
nie 
pozície 
(v %) 20-dňová 
doba na 
uzatvoreni
e pozície 
(v %) 10-dňová 
doba na 
uzatvoren
ie pozície 
(v %) 5-dňová 
doba na 
uzatvoreni
e pozície 
(v %) 
1 ≤ 1 rok 0,707 0,5 0,354 1,414 1 0,707 
 >1 ≤ 5 
rokov 2,828 2 1,414 5,657 4 2,828 
 > 5 
rokov 5,657 4 2,828 11,314 8 5,657 
 
SK 90   SK 2-3 ≤ 1 rok 1,414 1 0,707 2,828 2 1,414 
 >1 ≤ 5 
rokov 4,243 3 2,121 8,485 6 4,243 
 > 5 
rokov 8,485 6 4,243 16,971 12 8,485 
4 ≤ 1 rok 21,213 15 10,607 - - - 
 >1 ≤ 5 
rokov 21,213 15 10,607 - - - 
 > 5 
rokov 21,213 15 10,607 - - - 
Tabuľka 3 
Stupeň 
kreditnej 
kvality, 
s ktorým je 
spojený 
rating 
krátkodobých 
dlhových 
cenných 
papierov Úpravy z dôvodu volatility pre dlhové 
cenné papiere emitované subjektami 
uvedenými v časti 1 ods. 7 písm. b) 
s krátkodobým ratingom Úpravy z dôvodu volatility pre dlhové 
cenné papiere emitované subjektami 
uvedenými v časti 1 ods. 7 písm. c) a d) 
s krátkodobým ratingom 
 
 20-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 10-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 5-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 20-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 10-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 5-dňová 
doba na 
uzatvorenie 
pozície 
(v %) 
1 0,707 0,5 0,354 1,414 1 0,707 
2-3 1,414 1 0,707 2,828 2 1,414 
Tabuľka 4 
Ostatné druh y kolaterálu alebo expozície
 20-dňová doba na 
uzatvorenie pozície 
(v %) 10-dňová doba na 
uzatvorenie pozície 
(v %) 5-dňová doba na 
uzatvorenie pozície 
(v %) 
Akcie hlavného indexu, 
konvertibilné dlhopisy 
hlavného indexu 21,213 15 10,607 
 
SK 91   SK Ostatné akcie alebo 
konvertibilné dlhopisy 
kótované na uznanej burze 35,355 25 17,678 
Hotovostné prostriedky 0 0 0 
Zlato 21,213 15 10,607 
Tabuľka 5 
Úprava z dôvodu volatility  pre nesúlad mien 
20-dňová doba na 
uzatvorenie pozície (v %) 20-dňová doba na 
uzatvorenie pozície (v %) 5-dňová doba na uzatvorenie 
pozície (v %) 
11,314 8 5,657 
38. Pre zabezpe čené transakcie poži čiavania je doba na u zatvorenie pozície 20 
pracovných dní. Pre repo transakcie (s výnimkou, že transakcie zah ŕňajú prevod 
komodít alebo zaru čených práv vz ťahujúcich sa na vlastnícke právo ku komoditám) 
a transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov je doba na 
uzatvorenie pozície 5 pracovných dní. Pre ostatné transakcie kapitálového trhu je 
doba na uzatvorenie pozície 10 pracovných dní. 
39. V tabuľkách 2 až 5 a v odsekoch 40 až 42 stupe ň kreditnej kvality, s ktorým sa spája 
rating dlhových cenných papi erov, predstavuje stupe ň kreditnej kvality, do ktorého 
kompetentné orgány zaradili externý rating v zmysle článkov 78 až 83. Na tieto 
účely sa tiež uplat ňuje časť 1 ods. 10. 
40. Pre neakceptovate ľné cenné papiere poži čané alebo predané v rámci repo transakcií 
alebo transakcií poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov je úprava 
z dôvodu volatility rovnaká ako pre akcie ne zaradené do hlavného indexu kótované 
na uznaných burzách. 
41. Úpravu z dôvodu volatility pre prípustné podiely v spolo čnostiach kolektívneho 
investovania predstavuje najvyššia úpra va z dôvodu volatility, ktorá by sa použila 
s ohľadom na dobu na uzatvorenie pozície tr ansakcie, ako je uvedené v odseku 38, 
na akékoľvek aktíva, do ktorých má fond právo investova ť. 
42. Pre dlhové cenné papiere bez ratingu, ktoré sú emitované inštitúciami a sp ĺňajú 
kritériá prípustnosti uvedené v časti 1 ods. 8, sú úpravy z dôvodu volatility rovnaké 
ako pre cenné papiere emitované inštitú ciami alebo podnikmi s externým ratingom 
spojeným so stup ňom kreditnej kvality 2 alebo 3. 
ii) Vlastné odhady úpr av z dôvodu volatility 
43. Kompetentné orgány môžu inštitúciám, ktoré sp ĺňajú požiadavky stanovené 
v odsekoch 48 až 57, povoli ť použitie vlastných odhadov volatility na výpo čet úprav 
z dôvodu volatility, ktoré sa majú aplikova ť na kolaterál a expozície.  
 
SK 92   SK 44. Ak majú cenné papiere rating od uznanej ratingovej agentúry na úrovni investi čného 
stupňa alebo vyššej, kompetentné orgány môžu úverovej inštitúcii povoli ť počítať 
odhad volatility pre každú kategóriu cenného papiera.  
45. Pri určovaní príslušných kategórií úverové inšt itúcie berú do úvahy druh emitenta 
cenného papiera, externý rating ce nných papierov, ich zvyškovú splatnos ť a ich 
upravenú duráciu. Odhady volatility musia by ť pre cenné papiere, ktoré úverová 
inštitúcia zahrnula do ka tegórie, reprezentatívne. 
46. Pre dlhové cenné papiere, ktoré majú rating od uznanej ra tingovej agentúry 
ekvivalentný nižšiemu než investi čnému stup ňu a pre ostatné prípustné kolaterály, 
musia byť úpravy z dôvodu volatility po čítané pre každú jednotlivú položku. 
47. Úverové inštitúcie, ktoré používajú prístu p založený na vlastných odhadoch, musia 
odhadnúť volatilitu kolater álu alebo nesúlad výmenných kurzov bez zoh ľadnenia 
akýchkoľvek korelácií medzi nezabezpe čenou expozíciou, kolaterálom a/alebo 
výmennými kurzami.  
Kvantitatívne kritériá 
48. Pri výpočte úprav z dôvodu volatility sa pou žije 99 %jednostranného intervalu 
spoľahlivosti. 
49. Doba na uzatvorenie pozície je  20 pracovných dní pre zabezpe čené pôžičky, 5 
pracovných dní pre repo transakcie s výnimkou, že takéto transakcie zah ŕňajú prevod 
komodít alebo zaru čených práv vz ťahujúcich sa na vlastnícke právo ku komoditám 
a transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov a 10 pracovných 
dní pre ostatné transakcie kapitálového trhu.  
50. Úverové inštitúcie môžu použi ť hodnoty úprav z dôvod u volatility vypo čítané 
podľa kratších alebo dlhších dôb na uzatvor enie pozícií, škálovaných nahor alebo 
nadol k dobe na uzatvorenie pozície stanovenej v odseku 49 pre daný druh 
transakcie, pomocou nasledujúceho vzorca: 
N M N M TTH H /= 
kde T M je príslušná doba na uzatvorenie pozície, 
HM je úprava z dôvodu volatility pre príslu šnú dobu na uzatvorenie pozície, 
HN je úprava z dôvodu volatility na zákl ade doby na uzatvorenie pozície T N. 
51. Úverové inštitúcie zoh ľadnia nelikvidnos ť aktív nižšej kvality. V prípadoch, kde 
existujú pochybnosti o likvid ite kolaterálu, dobu na u zatvorenie pozície upravia 
smerom nahor. Ur čia tiež prípady, v ktorých mô žu historické údaje podceni ť 
potenciálnu volatilitu, napr. pri naviazan ej mene. Takéto prípady sa riadia 
prostredníctvom stresových scenárov. 
52. Dĺžka obdobia historických pozorovaní  (výberového obdobia) pre výpo čet úprav 
z dôvodu volatility je minimálne jeden rok. Pre úverové inštitúci e, ktoré používajú 
vážené schémy alebo iné metódy pre obdobie historických pozorovaní, je d ĺžka 
efektívneho obdobia pozorovania najmenej jeden rok (to znamená, že vážené 
 
SK 93   SK priemerné časové oneskorenie jednotlivých pozorovaní nie je menej ako 6 
mesiacov). Kompetentné orgány môžu tiež požadova ť, aby úverová inštitúcia 
počítala úpravy z dôvodu volatility s použitím kratšieho obdobia pozorovania, ak je 
to podľa úsudku kompetentného orgánu odôvodnené významným nárastom volatility 
ceny. 
53. Úverové inštitúcie aktualizujú svoje s úbory údajov najmenej raz za tri mesiace a 
prehodnocujú ich tiež pri akejko ľvek podstatnej zmene trhových cien. Z toho 
vyplýva, že úpravy z dôvodu volatility sa po čítajú najmenej každé tri mesiace.  
Kvalitatívne kritériá 
54. Odhady volatility sú používané v proces e každodenného riadenia rizika úverovej 
inštitúcie, tiež vo vz ťahu k interným limitom pre expozície. 
55. Ak je doba na uzatvorenie pozície použ ívaná úverovou inštitúciou v rámci procesu 
jej každodenného riadenia rizika dlhšia než stanovená v tejto časti pre daný druh 
transakcie, úpravy úverovej inštitúcie z dôvodu  volatility sa škálujú nahor v súlade 
so vzorcom uvedeným v odseku 50. 
56. Úverová inštitúcia má zavedené postupy pre monitorovanie a zabezpe čovanie súladu 
s dokumentovaným súborom politík a kontrol pre fungovanie jej systému 
pre odhadovanie úprav z dôvodu volatility a pr e zahrnutie týchto odhadov do procesu 
riadenia rizika.  
57. Pravidelne sa vykonáva nezávislé posudz ovanie systému úverovej inštitúcie 
pre odhadovanie úprav z dôvodu volatility v rámci vlastného procesu interného 
auditu úverovej inštitúcie. Posúdenie celkového systému pr e odhadovanie úprav 
z dôvodu volatility a pre zahrnutie týchto úpr av do procesu riadenia rizika úverovej 
inštitúcie sa vykonáva najmenej raz ro čne a obzvláš ť sa týka aspo ň: 
a) zahrnutia odhadovaných úprav z dô vodu volatility do každodenného riadenia 
rizika; 
b) validácie  akejkoľvek významnej zmeny v pro cese odhadovania úprav z dôvodu 
volatility; 
c) overenia konzistencie, aktuálnosti a spo ľahlivosti zdrojov údajov využitých 
na fungovanie systému pre odhadovani e úprav z dôvodu volatility vrátane 
nezávislosti týchto zdrojov údajov; 
d) presnos ť a primeranos ť predpokladov volatility. 
iii) Škálovanie úprav z dôvodu volatility nahor 
58. Úpravy z dôvodu volatility stanovené v odsekoch 37 až 42 sú úpravy z dôvodu 
volatility, ktoré sa vykonávajú pri dennom prece ňovaní. Podobne v prípadoch, ke ď 
úverová inštitúcia používa svoje vlastné odhady úprav z dôvodu vol atility v súlade 
s odsekmi 43 až 57, tieto sa musia po čítať v prvom rade na základe denného 
preceňovania. Ak sa prece ňuje menej často ako raz za de ň, použijú sa vä čšie úpravy 
z dôvodu volatility. Tieto sa po čítajú škálovaním úprav z dôvodu volatility 
pri dennom prece ňovaní nahor, pomocou nasledujúceho vzorca: 
 
SK 94   SK MM R
MTT N HH)1 (−+=
 
kde 
H je úprava z dôvodu volatility, ktorá sa má vykona ť, 
HM je úprava z dôvodu volatility pri dennom prece ňovaní, 
NR je skutočný počet pracovných dní medzi prece ňovaním, 
TM je doba na uzatvorenie pozície pre daný druh transakcie. 
iv) Podmienky pre uplatnenie 0 % úprav z dôvodu volatility  
59. Vo vzťahu k repo transakciám a transakciám poži čiavania alebo vypoži čiavania 
cenných papierov, ak úverová inštitúcia  používa prístup úpra v z dôvodu volatility 
stanovených orgánom doh ľadu alebo prístup založený na vlastných odhadoch a ak sú 
splnené podmienky stanovené v písmenách a) až h), môžu kompetentné orgány 
povoliť úverovým inštitúciám nevykonáva ť úpravy z dôvodu volatility po čítané 
podľa odsekov 35 až 58 a uplatni ť namiesto toho 0 % úp ravu z dôvodu volatility. 
Táto voľba nie je možná pre úverové inštitúci e, ktoré používajú prístup interných 
modelov stanovený v odsekoch 12 až 22. 
a) expozícia aj kolaterál sú hotovostným i prostriedkami alebo cennými papiermi 
spadajúcimi pod časť 1 ods. 7 písm. b); 
b) expozícia aj kolaterál sú  denominované v rovnakej mene; 
c) buď splatnos ť transakcie nie je dlhšia ako jeden de ň, alebo expozícia aj 
kolaterál podliehajú dennému oce ňovaniu trhovými cen ami alebo dennému 
vyrovnávaniu marží; 
d) usudzuje sa, že čas medzi posledným ocenením trhovými cenami 
pred nevyrovnaním marže zmluvnou stranou a realizáciou kolaterálu nie je viac 
než štyri pracovné dni; 
e) transakcia je vysporiadaná pr ostredníctvom systému vysporiadania 
prevereného pre tento druh transakcie; 
f) dokumentácia týkajúca sa dohody pred stavuje štandardnú trhovú dokumentáciu 
pre repo transakcie alebo transakcie poži čiavania alebo vypoži čiavania 
príslušných cenných papierov; 
g) transakcia sa riadi dokumentáciou, ktorá stanovuje, že ak zmluvná strana 
nesplní svoj záväzok doda ť hotovostné prostriedky alebo cenné papiere alebo 
dodať maržu či inak zlyhá, transakciu možno okamžite ukon čiť; 
h) kompetentné orgány považujú zmluvnú stranu za k ľúčového účastníka trhu. 
Medzi kľúčových účastníkov trhu môžu patri ť tieto subjekty: 
 
SK 95   SK – subjekty uvedené v časti 1 ods. 7 písm. b), expozícii vo či ktorým sa 
podľa článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 0 %, 
– inštitúcie, 
– iné finan čné spolo čnosti (vrátane pois ťovní), expozícii vo či ktorým sa 
podľa článkov 78 až 83 prira ďuje riziková váha 20 % alebo ktoré v prípade 
úverových inštitúcií po čítajúcich hodnotu rizikovo vážených expozícií a výšku 
očakávaných strát pod ľa článkov 83 až 89 nemajú rating uznávanej ratingovej 
agentúry a sú interne ohodnotené ratingom ako majúce pravdepodobnos ť 
zlyhania rovnú tej, ktorá je spojená s ratingami ratingových agentúr, ktoré 
kompetentné orgány  zaradili do stup ňa kreditnej kvality 2 a viac 
podľa pravidiel pre rizikové váženie expozícií vo či podnikom pod ľa článkov 
78 až 83, 
– regulované spolo čnosti kolektívneho investova nia, ktoré podliehajú 
kapitálovým požiadavkám alebo požia davkám na pomer cudzích zdrojov 
k vlastným zdrojom, 
– regulované dôchodkové fondy, a 
– uznané clearingové organizácie. 
60. Ak kompetentný orgán povolí zaobchádzan ie stanovené v odseku 59 v prípadoch 
repo transakcií alebo transakcií poži čiavania alebo vypoži čiavania cenných papierov 
pre cenné papiere emitované domácimi vl ádami, potom sa ostatné kompetentné 
orgány môžu rozhodnú ť, či umožnia úverovým inštitúciám zriadeným v ich 
jurisdikcii prija ť rovnaký prístup k tým istým transakciám. 
c) Výpo čet hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát 
Štandardizovaný prístup 
61. E* vypočítaná pod ľa odseku 34 sa považuje za  hodnotu expozície na ú čely článku 
80. 
Základný IRB prístup 
62. LGD* (skuto čná strata v prípade zlyhania) vypo čítaná ako je stanovené v tomto 
odseku, sa považuje za LGD na ú čely prílohy VII. 
LGD* = Max {0, LGD x [(E*/E]} 
kde 
LGD predstavuje stratu v príp ade zlyhania, ktorá by sa vz ťahovala na expozíciu 
podľa článkov 84 až 89, ak by expozícia nebola zabezpe čená kolaterálom, 
E predstavuje hodnotu expozície pod ľa článkov 84 až 89, 
E* je vypo čítaná podľa odseku 34. 
 
SK 96   SK 1.5. Ostatné kolaterály prípustné na ú čely článkov 84 až 89 
1.5.1.  Oceňovanie 
a) Kolaterál vo forme nehnute ľnosti 
63. Majetok je oce ňovaný nezávislým oce ňovateľom na úrovni trhovej ceny alebo nižšej. 
V tých členských štátoch, ktoré ustanovili pr ísne kritériá pre posudzovanie hodnoty 
pre hypotekárne financovan ie v zákonných alebo regula čných ustanoveniach, môže 
byť majetok namiesto toho ocenený nezávislým oce ňovateľom na úrovni hodnoty 
pre hypotekárne financov anie alebo nižšej. 
64. Trhová hodnota predstavuje odhadovanú su mu, za ktorú by sa mohol majetok 
vymeniť ku dňu ocenenia medzi ochotným kupujúcim a ochotným predávajúcim 
v rámci transakcie samostatných a nezávis lých partnerov po príslušnom marketingu, 
pričom by každá strana konala vedome, rozvážne a bez nátlaku. Trhová hodnota je 
zdokumentovaná transparentným a zrozumite ľným spôsobom. 
65. Hodnota pre hypotekárne financovan ie predstavuje hodnotu majetku ur čenú 
obozretným posúdením budúcej obchodovate ľnosti majetku, berúc do úvahy aspekty 
dlhodobej udržate ľnosti majetku, bežné a miestne trhové podmienky, sú časné 
využitie a alternatívne primerané využ itie majetku. Pr i posúdení hodnoty 
pre hypotekárne financovanie sa nezoh ľadňujú špekulatívne prvky. Hodnota 
pre hypotekárne financovanie je zdoku mentovaná transparentným a zrozumite ľným 
spôsobom.  
66. Hodnota kolaterálu predstavuje trh ovú hodnotu alebo hodnotu pre hypotekárne 
financovanie zníženú tak, aby odráža la výsledky monitorovania požadovaného 
podľa časti 2 ods. 8 a zoh ľadňovala akéko ľvek predchádzajúce nároky na majetok. 
b) Obchodné poh ľadávky 
67. Hodnota obchodných poh ľadávok predstavuje sumu, ktorá sa má prija ť. 
c) Ostatné nefinan čné kolaterály 
68. Majetok je ocenený jeho trhovou hodnotou, t.  j. odhadovanou sumou, za ktorú by sa 
majetok vymenil ku d ňu ocenenia medzi ochotným kupujúcim a ochotným 
predávajúcim v rámci transakcie sa mostatných a nezávislých partnerov. 
1.5.2.  Výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát 
a) Všeobecné zaobchádzanie 
69. LGD* (skuto čná strata v prípade zlyhania) vypo čítaná ako je stanovené v odsekoch 
70 až 73, sa považuje za LGD na ú čely prílohy VII. 
70. Ak je pomer hodnoty kolaterálu (C ) k hodnote expozície (E) pod úrov ňou prahu C* 
(požadovaná minimálna úrove ň zabezpe čenia expozície kolaterálom) stanovenou 
v tabuľke 6, LGD* je LGD stanovená v prílohe VII pre expozície vo či zmluvným 
stranám nezabezpe čené kolaterálom. 
 
SK 97   SK 71. Ak pomer hodnoty kolaterálu k hodnote e xpozície prevyšuje druhú, vyššiu úrove ň 
prahu C** (t. j. požadovanú úrove ň zabezpečenia kolaterálom na získanie uznania 
plnej výšky LGD) stanovenú v tabu ľke 6, LGD* je na úrovni stanovenej 
v nasledovnej tabu ľke.  
72. Na tieto ú čely, ak nie je dos iahnutá požadovaná úrove ň zabezpečenia kolaterálom 
C** vo vz ťahu k expozícii ako celku, expozícia  sa považuje za dve expozície: tá 
časť, vo vzťahu ku ktorej je požadovaná úrove ň zabezpečenia kolaterálom C** 
dosiahnutá a zvyšok. 
73. Tabuľka 6 stanovuje príslušnú LGD* a požadované úrovne zabezpe čenia 
kolaterálom pre zabezpe čené časti expozície: 
Tabuľka 6 
Minimálna LGD pre zabezpe čenú časť expozícií 
 LGD* pre 
pohľadávky 
v prvom rade 
alebo 
podmienené 
pohľadávky 
v prvom rade LGD* pre 
podriadené 
pohľadávky 
alebo 
podriadené 
podmienené 
pohľadávky Požadovaná 
minimálna 
úroveň 
zabezpečenia 
expozície 
kolaterálom 
(C*) Požadovaná 
minimálna 
úroveň 
zabezpečenia 
expozície 
kolaterálom 
(C**) 
Obchodné 
pohľadávky 35 % 65 % 0 % 125 % 
Obytné 
nehnuteľnosti/N
ehnuteľnosti 
určené na 
podnikanie 35 % 65 % 30 % 140 % 
Iný kolaterál 40 %  70 % 30 % 140 % 
 
Formou výnimky môžu kompeten tné orgány do 31. decembra 2012 pod ľa uvedených 
úrovní zabezpe čenia kolaterálom: 
a) povoli ť úverovým inštitúciám priradi ť 30 % LGD na expozície vo forme 
pohľadávok v prvom rade vo forme leasingu nehnute ľností určených 
na podnikanie, a 
b) povoli ť úverovým inštitúciám priradi ť 35 % LGD na expozície vo forme 
pohľadávok v prvom rade vo forme leasingu zariadení. 
Na konci uvedeného obdobia bude táto výnimka prehodnotená.  
b) Alternatívne zaobchádzanie pre kolaterál vo forme nehnute ľnosti 
 
SK 98   SK 74. S výhradou požiadaviek tohto odseku a odseku 75, a ako alternatíva k zaobchádzaniu 
podľa odsekov 69 až 73, môžu kompetentné orgány členského štátu povoli ť úverovej 
inštitúcii použi ť 50 % rizikovú váhu na časť expozície plne zabezpe čenej 
kolaterálom vo forme obytného nehnute ľného majetku alebo nehnute ľného majetku 
určeného na podnikanie nachádzajúceho sa na území členského štátu, ak majú dôkaz 
o tom, že príslušné trhy sú dobre rozvinuté a dlhodobo zavedené s mierou straty 
z úverovania zabezpe čeného kolaterálom vo forme obytného nehnute ľného majetku 
alebo nehnute ľného majetku ur čeného na podnikanie, ktor á neprevyšuje nasledovné 
limity: 
a) do 50 % trhovej hodnoty (prípadne do 60 % hodnoty pre hypotekárne 
financovanie) nesmie prevyšova ť 0,3 % nesplatených úverov krytých obytnou 
nehnuteľnosťou a/alebo nehnute ľnosťou určenou na podnikanie 
v ktoromko ľvek danom roku; 
b) celková strata z úverovania zabezpe čeného kolaterálom vo forme obytného 
nehnuteľného majetku prípadne nehnute ľného majetku ur čeného na podnikanie 
nesmie prekro čiť 0,5 % nesplatených úver ov krytých touto formou 
nehnuteľného majetku v ktoromko ľvek danom roku.  
75. Ak v danom roku nie je splnená jedna z podmienok uvedených v odseku 74, 
prípustnos ť využíva ť toto zaobchádzanie zanikne, až kým podmienky nebudú 
splnené v nasledujúcom roku.  
76. Kompetentné orgány, ktoré nepovo ľujú zaobchádzanie pod ľa odseku 73, môžu 
úverovým inštitúciám povoli ť, aby použili rizikové váhy povolené v rámci tohto 
zaobchádzania vo vz ťahu k expozíciám zabezpe čeným kolaterálom vo forme 
obytného nehnute ľného majetku alebo nehnute ľného majetku ur čeného 
na podnikanie, nachádzajúceho sa na území tých členských štátov, ktorých 
kompetentné orgány takéto zaobchádzanie povo ľujú, a to na základe rovnakých 
podmienok, ktoré sa uplat ňujú v danom členskom štáte. 
1.6. Výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát 
v prípade zmiešanej skupiny kolaterálov 
77. Ak sa hodnota rizikovo váže ných expozícií a výška o čakávaných strát po čítajú 
podľa článkov 84 až 89 a e xpozícia je zabezpe čená finan čným kolaterálom aj iným 
prípustným kolater álom, LGD* (skuto čná strata v prípade zlyhania), ktorá sa 
považuje za LGD na ú čely prílohy VII, sa po číta takto: 
78. Od úverovej inštitúcie sa požaduje, a by rozdelila hodnotu expozície upravenú 
z dôvodu volatility (t. j. hodnotu po vykona ní úprav z dôvodu volatility ako 
stanovuje odsek 34) na časti kryté len jedným druhom kolaterálu. To znamená, že 
úverová inštitúcia musí rozdeli ť expozíciu na časť krytú prípustným finan čným 
kolaterálom, časť krytú obchodnými poh ľadávkami, časti kryté kolaterálom vo forme 
nehnuteľného majetku ur čeného na podnikanie a/ale bo kolaterálom vo forme 
obytného nehnute ľného majetku, časť krytú iným prípustným kolaterálom a prípadne 
nezabezpe čenú časť.  
79. LGD* sa pre každú časť expozície po číta zvláš ť, v súlade s príslušnými 
ustanoveniami tejto prílohy.  
 
SK 99   SK 1.7. Iné vecné zabezpe čenie 
1.7.1.  Vklady u tretej strany , ktorá je inštitúciou 
80. Ak sú splnené podmienky stanovené v časti 2 ods. 12, so zabezpe čením spĺňajúcim 
podmienky časti 1 ods. 23 sa môže zaobchádza ť ako so zárukou tretej strany, ktorá je 
inštitúciou. 
1.7.2.  Životné poistky založené v prospech poži čiavajúcej úverovej inštitúcie 
81. Ak sú splnené podmienky stanovené v časti 2 ods. 13, so zabezpe čením spĺňajúcim 
podmienky časti 1 ods. 24 sa môže zaobchádza ť ako so zárukou spolo čnosti 
poskytujúcej životné pois tenie. Uznanou hodnotou zabezpe čenia je návratná kúpna 
hodnota životnej poistky. 
1.7.3.  Nástroje inštitúcie odkúpené spä ť na požiadanie 
82. S nástrojmi prípustnými v zmysle časti 1 ods. 25 sa môže zaobchádza ť ako 
so zárukou emitujúcej inštitúcie.  
83. Na tieto ú čely sa uznaná hodnota zabezpe čenia určí takto: 
a) ak sa nástroj odkúpi spä ť za jeho nominálnu hodnotu, hodnotou zabezpe čenia 
je táto suma; 
b) ak sa nástroj odkúpi spä ť za trhovú cenu, hodnotou zabezpe čenia je hodnota 
nástroja stanovená rovnakým spôsob om ako pri dlhových cenných papieroch 
špecifikovaných v časti 1 ods. 8. 
2. OSOBNÉ ZABEZPE ČENIE  
2.1. Oceňovanie 
84. Hodnotou osobného zabezpe čenia (G) je suma, ktorú sa poskytovate ľ zabezpečenia 
zaviazal uhradi ť v prípade zlyhania alebo neplatenia  dlžníka alebo pri výskyte iných 
špecifikovaných kreditných udalostí. V pr ípade kreditných deri vátov, ktoré ako 
kreditnú udalos ť nezahŕňajú reštrukturalizáciu podkl adového záväzku zahrnujúceho 
odpustenie alebo odklad platby istiny, úroku či poplatkov, následkom čoho je 
udalosť kreditnej straty (napr. úprava ocenen ia, vykonanie úpravy o cenenia alebo iné 
podobné zníženie ú čtu ziskov a strát), hodnota zabezpe čenia počítaná v zmysle prvej 
vety tohto odseku sa zníži o 40 %. 
85. Ak je osobné zabezpe čenie denominované v mene inej než v mene, v ktorej je 
denominovaná expozícia (nesúlad mien), hodnota zabezpe čenia sa zníži vykonaním 
úpravy z dôvodu volatility H FX takto: 
G* = G x (1-H FX) 
kde 
G je nominálna hodnota zabezpe čenia, 
 
SK 100   SK G* je G upravená z dôvodu akéhoko ľvek devízového rizika, a 
Hfx je úprava z dôvodu volatility akéhoko ľvek nesúladu mien medzi zabezpe čením 
a podkladovým záväzkom. 
Ak nesúlad mien nie je, 
G* = G 
86. Úpravy z dôvodu volatility, ktoré sa majú vykona ť pri akomko ľvek nesúlade mien, 
sa môžu po čítať na základe prístupu  úprav z dôvodu volatilit y stanovených orgánom 
dohľadu alebo prístupu založenom na vlastn ých odhadoch, ako stanovujú odseky 35 
až 58. 
2.2. Výpočet hodnoty rizikovo vážený ch expozícií a výšky o čakávaných strát 
2.2.1.  Čiastočné zabezpe čenie – využívanie tranží 
87. Ak úverová inštitúcia presúva časť rizika z úveru jednou alebo viacerými tranžami, 
platia pravidlá stanovené v článkoch 94 až 101. Prahy významnosti, pod ktorými sa 
v prípade straty neuskuto ční žiadna platba, sa pokladajú  za ekvivalentné ponechaným 
pozíciám prvej straty a umož ňujúce presun rizika v tranžiach. 
2.2.2.  Štandardizovaný prístup 
a) Plné zabezpe čenie 
88. Na účely článku 80 g predstavuje rizikovú váhu prira ďovanú expozícii, ktorá je plne 
zabezpečená prostredníctvom osobného zabezpe čenia (G A), 
kde 
g predstavuje rizikovú váhu expozícií vo či poskytovate ľovi zabezpe čenia ako sa 
uvádza v článkoch 78 až 83, a 
GA je hodnota G* po čítaná podľa odseku 85, ďalej upravená z dôvodu akéhoko ľvek 
nesúladu splatností ako stanovuje časť 4. 
b) Čiastočné zabezpe čenie – rovnaké poradie vysporiadania 
89. Ak je zabezpe čená suma nižšia než hodnota expozície a zabezpe čené 
a nezabezpe čené časti majú rovnaké poradie vysporiadania, t. j. úverová inštitúcia 
a poskytovate ľ zabezpečenia znášajú straty pomerne, upl atní sa pomerová kapitálová 
úľava. Na ú čely článku 80 hodnota rizikovo váže ných expozícií sa po číta podľa tohto 
vzorca: 
(E-G A) x r + G A x g 
kde 
E je hodnota expozície, 
 
SK 101   SK GA je hodnota G* vypo čítaná pod ľa odseku 85, ďalej upravená z dôvodu 
akéhokoľvek nesúladu splatností ako stanovuje časť 4, 
r predstavuje rizikovú váhu expozícií vo či dlžníkovi ako sa uvádza v článkoch 78 až 
83, 
g predstavuje rizikovú váhu expozícií vo či poskytovate ľovi zabezpe čenia ako sa 
uvádza v článkoch 78 až 83. 
c) Štátne záruky 
90. Kompetentné orgány môžu rozšíri ť zaobchádzanie uvedené v prílohe VI ods. 4 až 6 
na expozície alebo časti expozícií zaru čené ústrednou vládou št átu alebo centrálnou 
bankou, ak je záruka denominovaná v dom ácej mene dlžníka a expozícia je 
financovaná v tejto mene. 
2.2.3.  Základný IRB prístup 
Plné zabezpe čenie / Čiastočné zabezpe čenie – rovnaké poradie vysporiadania 
91. Pre krytú časť expozície (na základe upravenej hodnoty zabezpe čenia G A), PD 
na účely prílohy VII časti 2 môže by ť PD poskytovate ľa zabezpe čenia alebo PD 
medzi dlžníkovým a ru čiteľovým PD, ak sa plná náhrada nepovažuje 
za opodstatnenú. V prípade podriadených expozícií a nepodriadeného osobného 
zabezpečenia, LGD, ktoré sa má použi ť na účely prílohy VII časti 2, môže by ť LGD 
spojené s poh ľadávkami v prvom rade.  
92. Pre akúko ľvek nekrytú časť expozície sa použije PD dlžníka a LGD podkladovej 
expozície. 
93. GA je hodnota G* po čítaná podľa odseku 85, ďalej upravená z dôvodu akéhoko ľvek 
nesúladu splatností ako stanovuje časť 4. 
 
SK 102   SK Časť 4 - Nesúlad splatností  
1. Na účely výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozíc ií nesúlad splatností vzniká, 
keď je zvyšková splatnos ť zabezpečenia nižšia než zvyšková splatnos ť zabezpečenej 
expozície. Zabezpe čenie so zvyškovou splatnos ťou menej ako tri mesiace, ktorého 
splatnosť je kratšia než splatnos ť podkladovej expozície, sa neuzná.  
2. Pri nesúlade splatností sa zabezpe čenie neuzná, ak 
a) pôvodná splatnos ť zabezpečenia je kratšia než 1 rok, alebo 
b) expozícia je krátkodobou e xpozíciou, na ktorú sa pod ľa špecifikácie 
kompetentných orgánov vo vz ťahu k hodnote splatnosti (M ) v zmysle prílohy 
VII časti 2 ods. 13 uplat ňuje jednod ňové dolné ohrani čenie namiesto 
jednoročného. 
1. DEFINÍCIA SPLATNOSTI  
3. Pri dodržaní maximálne 5 ro čnej hranice je efektívnou splatnos ťou podkladovej 
expozície najdlhší možný čas, ktorý zostáva do sta noveného splnenia záväzkov 
dlžníka. S výhradou odseku 4 je splatnos ťou zabezpe čenia čas do najbližšieho 
dátumu, ku ktorému môže zabezpe čenie skon čiť alebo byť zrušené.  
4. Ak existuje možnos ť zrušenia zabezpe čenia, ktorá je na rozhodnutí predajcu 
zabezpečenia, splatnos ťou zabezpe čenia je čas do najbližšieho dátumu, ku ktorému 
môže byť táto možnos ť využitá. Ak existuje možnos ť zrušenia zabezpe čenia, ktorá je 
na rozhodnutí kupujúceho zabezpe čenia a zmluvné podmienky pri vzniku 
zabezpečenia obsahujú pozitívny podnet, aby úver ová inštitúcia požadovala splatenie 
transakcie pred uplynutím zm luvnej splatnosti, za splatnos ť zabezpe čenia sa 
považuje čas do najbližšieho dátumu, ku ktorému takáto možnos ť môže byť využitá, 
inak sa predpokladá, že táto možnos ť neovplyvní splatnos ť zabezpečenia. 
5. Ak kreditný derivát nie je chránený pr oti zrušeniu pred uplynutím akejko ľvek doby 
odkladu požadovanej kvôli zlyhaniu pri podkladovom záväzku v dôsledku 
neplatenia, splatnos ť zabezpečenia sa zníži o rozsah doby odkladu. 
2. OCEŇOVANIE ZABEZPE ČENIA  
2.1. Transakcie podliehajúce vecnému zabezpe čeniu – jednoduchá metóda 
nakladania s finan čným kolaterálom 
6. V prípade nesúladu medzi splatnos ťou expozície a splatnos ťou zabezpe čenia sa 
kolaterál neuzná. 
2.2. Transakcie podliehajúce vecnému zabezpe čeniu – súhrnná metóda nakladania 
s finančným kolaterálom 
7. Splatnosť zabezpečenia a splatnos ť expozície musia by ť zohľadnené v upravenej 
hodnote kolaterálu pod ľa tohto vzorca: 
 
SK 103   SK CVAM = C VA x (t-t*)/(T-t*) 
kde 
CVA je hodnota kolaterálu upr avená z dôvodu volatility pod ľa časti 3 ods. 34 alebo 
hodnota expozície, pod ľa toho, ktorá je nižšia, 
t je hodnota vyjadrujúca po čet rokov zostávajúcich do dátumu splatnosti 
zabezpečenia počítaný v súlade s odsekmi 3 až 5 alebo hodnota T, pod ľa toho, ktorá 
je nižšia, 
T je počet rokov zostávajúcich do dátumu splatnosti expozície vypo čítaný v súlade 
s odsekmi 3 až 5, ktorý však neprekro čí 5 rokov, a 
t* je 0,25. 
CVAM je C VA ďalej upravená z dôvodu nesúladu splatností, ktorá sa použije vo vzorci 
pre výpočet plne upravenej hodnoty e xpozície (E*) stanovenom v časti 3 ods. 34. 
2.3. Transakcie podliehajúce osobnému zabezpe čeniu 
8. Splatnosť zabezpečenia a splatnos ť expozície musia by ť zohľadnené v upravenej 
hodnote zabezpe čenia podľa tohto vzorca: 
GA = G* x (t-t*)/(T-t*) 
kde 
G* je hodnota zabezpe čenia upravená z dôvodu akéhoko ľvek nesúladu mien, 
GA je G* upravená z dôvodu akéhoko ľvek nesúladu splatností, 
t je hodnota vyjadrujúca po čet rokov zostávajúcich do dátumu splatnosti 
zabezpečenia počítaný v súlade s odsekmi 3 až 5 alebo hodnota T, pod ľa toho, ktorá 
je nižšia, 
T je počet rokov zostávajúcich do dátu mu splatnosti expozície po čítaný v súlade 
s odsekmi 3 až 5, ktorý však neprekro čí 5 rokov, a 
t* je 0,25. 
GA je potom hodnota zabezpe čenia na účely časti 3 ods. 84 až 93. 
 
SK 104   SK Časť 5 – Kombinovanie zmier ňovania kreditného rizika pri štandardizovanom prístupe  
9. V prípade, že úverová inštitúcia, ktorá hodnotu rizikovo vážených expozícií po číta 
podľa článkov 78 až 83, má viac než jednu formu zmier ňovania kreditného rizika 
pokrývajúcu jednu expozíciu (napr. úverová inštitúcia má aj kolaterál aj záruku 
čiastkovo pokrývajúce expozíciu), od úverovej inštitúcie sa vyžaduje, aby rozdelila 
expozíciu na časti kryté jednotlivými dr uhmi nástrojov na zmier ňovanie kreditného 
rizika (napr. časť krytú kolaterálom a časť krytú zárukou)  a hodnota rizikovo 
vážených expozícií sa musí po čítať samostatne pre každú časť v súlade 
s ustanoveniami článkov 78 až 83 a s touto prílohou.  
10. Ak má zabezpe čenie poskytnuté jediným poskytovate ľom zabezpe čenia rôzne 
splatnosti, uplatní sa podobný postup ako v odseku 1. 
 
SK 105   SK Časť 6 –Postupy na zmier ňovanie kreditného rizika pre kôš aktív  
1. KREDITNÉ DERIVÁTY PRE PRVÉ ZLYHANIE  
1. Ak úverová inštitúcia získa zabezpe čenie pre ur čitý počet expozícií za podmienok, že 
prvé zlyhanie medzi expozíciami vyvolá platbu a že sa touto kreditnou udalos ťou 
ukončí zmluva, úverová inštitúcia môže upravi ť výpočet hodnoty rizikovo vážených 
expozícií a prípadne výšky o čakávaných strát expozície, kt orá by v prípade absencie 
zabezpečenia produkovala najnižšiu rizikovo váženú expozíciu pod ľa článkov 78 až 
83 prípadne článkov 84 až 89 v súlade s touto prílohou, avšak je dine za predpokladu, 
že hodnota expozície je nižšia alebo rovná hodnote zabezpe čenia. 
2. KREDITNÉ DERIVÁTY PRE n-TÉ ZLYHANIE  
2. V prípade, kde n-té zlyhanie medzi expozícia mi vyvolá platbu zo zabezpe čenia, 
úverová inštitúcia kupujúca zabezpe čenie môže uzna ť zabezpečenie pre výpo čet 
hodnoty rizikovo vážených expozícií a prípadne výšky o čakávanej straty, iba ak bolo 
zabezpečenie získané aj pre zlyhania 1 až n-1 alebo ak už nastalo n-1 zlyhaní. 
V takýchto prípadoch sa met odika riadi spôsobom, ktor ý je stanovený v odseku 1 
pre kreditné deriváty pre prvé zl yhanie, upraveným pre produkty pre n-té zlyhanie. 
 
SK 106   SK PRÍLOHA IX - Sekuritizácia  
 
Časť 1 – Vymedzenie pojmov na ú čely prílohy X  
1. Na účely tejto prílohy: 
– „prebytková marža“ sú inkasované finan čné platby a ostatné príjmy získané 
z poplatkov v súvislosti so sekuriti zovanými expozíciami bez nákladov 
a výdavkov, 
– „nákupná clean-up opcia“ je zmluvná opcia pre originátora na spätné 
odkúpenie alebo splatenie sekuritiza čných pozícií pred opätovným uhradením 
všetkých podkladových expozícií, kedy obj em nesplatených expozícií klesne 
pod stanovenú úrove ň, 
– „facilita likvidity“ je sekuritiza čná pozícia vyplývajúca zo zmluvy o poskytnutí 
financovania na zabezpe čenie včasnosti pe ňažných tokov investorom, 
– „Kirb“ je 8 % hodnoty rizikovo váženýc h expozícií, ktorá by sa vypo čítala 
podľa článkov 84 až 89 v súvislosti so sekuritizovanými expozíciami, keby 
neboli sekuritizované, plus výška o čakávaných strát spojená s týmito 
expozíciami a vypo čítaná podľa uvedených článkov, 
– „metóda ratingov“ je metóda výpo čtu hodnoty rizikovo vážených expozícií 
pre sekuritiza čné pozície v súlade s časťou 4 ods. 45 až 49, 
– „metóda založená na vzor ci stanovenom orgánom doh ľadu“ je metóda výpo čtu 
hodnoty rizikovo vážených expoz ícií pre sekuritiza čné pozície v súlade 
s časťou 4 ods. 50 až 52, 
– „pozícia bez rati ngu“ je sekuritiza čná pozícia, ktorá ne má prípustný rating 
od uznanej ratingovej agentúry, ako sa definuje v článku 97, 
– „ratingovaná pozícia“ je sekuritiza čná pozícia, ktorá má prípustný rating 
od uznanej ratingovej agentúry, ako sa definuje v článku 97, 
– „program aktívami zaistených krátkodobých obchodovate ľných cenných 
papierov“ (program „ABCP“) je program  sekuritizácií, z ktorého emitované 
cenné papiere majú prevažne formu obchodovate ľných cenných papierov 
s pôvodnou splatnos ťou jedného roka alebo menej. 
 
SK 107   SK Časť 2 – Minimálne požiadavky pre uznanie presunu významného kreditného rizika 
a výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát pre 
sekuritizované expozície  
1. MINIMÁLNE POŽIADAVKY PRE UZNANIE PRESUNU VÝZNAMNÉHO KREDITNÉHO 
RIZIKA PRI TRADI ČNEJ SEKURITIZÁCII  
1. Úverová inštitúcia, ktorá je originátorom tradi čnej sekuritizácie, môže z výpo čtu 
hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšky o čakávaných strát vylú čiť 
sekuritizované expozície, ak významné kred itné riziko spojené so sekuritizovanými 
expozíciami bolo presunuté na  tretie strany a presun sp ĺňa tieto podmienky:  
a) sekuritiza čná dokumentácia odráža ekonomickú podstatu transakcie; 
b) sekuritizované expozície sú mimo dosahu úverovej inštitúcie, ktorá je 
originátorom a jej verite ľov, a to aj v prípade konkurzu a nútenej správy. Toto 
je podporené stanoviskom kvalif ikovaného právneho zástupcu; 
c) emitované cenné papiere nepredstavujú platobné záväzky úverovej inštitúcie, 
ktorá je originátorom; 
d) príjemcom presunu je ú čelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou (SSPE); 
e) úverová inštitúcia, ktorá je  originátorom, si neponecháva ú činnú alebo 
nepriamu kontrolu nad presunutými expozíc iami. Usudzuje sa, že originátor si 
ponechal ú činnú kontrolu nad presunutými expo zíciami, ak má právo spätne 
odkúpiť od príjemcu presunu predtým pr esunuté expozície, aby mohol využi ť 
výhody z nich plynúce alebo ak je zaviazaný opätovne vzia ť na seba presunuté 
riziko. Zadržanie správcovských práv alebo záväzkov inštitúcie, ktorá je 
originátorom, vo vz ťahu k expozíciám samo o sebe nepredstavuje nepriamu 
kontrolu nad expozíciami; 
f) pri nákupných clean-up opciách  sú splnené tieto podmienky: 
i) nákupná clean-up opcia je uplatnite ľná na základe rozhodnutia úverovej 
inštitúcie, ktorá je originátorom; 
ii) nákupná clean-up opcia môže by ť uplatnená len ak 10 % alebo menej pôvodnej 
hodnoty sekuritizovaných expozíc ií ostáva nesplatených, a 
iii) nákupná clean-up opcia nie je štruktúrova ná tak, aby sa vyhla pripísaniu straty 
k pozíciám zníženia kreditného ri zika alebo iným pozíciám držaným 
investormi a nie je inak štruktúrovaná na zabezpe čenie zníženia kreditného 
rizika; 
g) sekuritiza čná dokumentácia neobsahuje ustanovenie, ktoré: 
i) na rozdiel od ustanovení o pred časnom splatení požaduje, aby pozície 
v sekuritizácii boli úverovou inštitúciou,  ktorá je originátorom, vylepšené 
vrátane, ale nielen, nahradením podkladových expozícií alebo zvýšením 
 
SK 108   SK výnosu splatného investorom v reakc ii na zníženie kreditnej kvality 
sekuritizovaných expozícií, alebo 
ii) zvyšuje výnos splatný držite ľom pozícií v sekuritizácii v reakcii na zníženie 
kreditnej kvality podkladovej skupiny. 
2. MINIMÁLNE POŽIADAVKY PRE UZNANIE PRESUNU VÝZNAMNÉHO KREDITNÉHO 
RIZIKA V SYNTETICKEJ SEKURITIZÁCII  
2. Úverová inštitúcia, ktorá je originátorom syntetickej sekuritizácie, môže po čítať 
hodnotu rizikovo vážených expozícií, prípadne výšku o čákavaných strát 
pre sekuritizované e xpozície v súlade s ďalej uvedenými odsekmi 3 a 4, ak bolo 
významné kreditné riziko presunuté na tretie strany či už prostredníctvom vecného 
alebo osobného zabezpe čenia a presun sp ĺňa tieto podmienky:  
a) sekuritiza čná dokumentácia odráža ekonomickú podstatu transakcie; 
b) zabezpe čenie, ktorým je kreditné riziko presunuté, je v súlade s požiadavkami 
prípustnosti a inými požiadavkami pod ľa článkov 90 až 93 pre uznanie 
takéhoto zabezpe čenia. Na tieto ú čely sa účelové jednotky zaoberajúce sa 
sekuritizáciou nepokladajú za  prípustných poskytovate ľov osobného 
zabezpečenia;  
c) nástroje presunu kreditného rizi ka neobsahujú podmienky, ktoré: 
i) stanovujú podstatné pr ahy významnosti, pod úrov ňou ktorých sa realizácia 
zabezpečenia v prípade vzniku kred itnej udalosti nespustí; 
ii) umož ňujú zrušenie zabezpe čenia z dôvodu zníženia kreditnej kvality 
podkladových expozícií; 
iii) na rozdiel od ustanovení o pred časnom splatení požadujú, aby boli pozície 
v sekuritizácii vylepšené úverovou inš titúciou, ktorá je originátorom; 
iv) zvyšujú náklady úverovej in štitúcie na kreditné zabezpe čenie alebo výnos 
splatný držite ľmi pozícií v sekuritizá cii v reakcii na zníženie kreditnej kvality 
podkladovej skupiny; 
d) bolo získané stanovisko kvalifikov aného právneho zástupcu potvrdzujúce 
vymožiteľnosť zabezpečenia vo všetkých príslušných jurisdikciách. 
3. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ ÚVEROVEJ INŠTITÚCIE , 
KTORÁ JE ORIGINÁTOROM , PRE EXPOZÍCIE SEKURITIZOVANÉ V SYNTETICKEJ 
SEKURITIZÁCII  
3. Ak sú pri výpo čte hodnoty rizikovo vážených expozíc ií pre sekuritizované expozície 
splnené podmienky odseku 2, úverová inštitúc ia, ktorá je originátorom syntetickej 
sekuritizácie v zmysle odsekov 5 až 8, použije príslušné metodiky výpo čtu stanovené 
v časti 4, a nie metodiky stanovené v článkoch 78 až 89. Pre úverové inštitúcie 
počítajúce hodnotu rizikovo váženýc h expozícií a výšku o čakávaných strát 
 
SK 109   SK podľa článkov 84 až 89, je hodnota o čakávanej straty vo vz ťahu k týmto expozíciám 
nula. 
4. V záujme jasnosti sa odsek 3 týka celej s kupiny expozícií zahrnut ých v sekuritizácii. 
S výhradou odsekov 5 až 8 sa od úverovej inš titúcie, ktorá je originátorom, požaduje, 
aby počítala hodnotu rizikovo vážených expozícií vo vz ťahu ku všetkým tranžiam 
v sekuritizácii v súla de s ustanoveniami časti IV vrátane tých, ktoré súvisia 
s uznaním zmiernenia kreditného rizika . Napríklad, ak je tranža presunutá 
prostredníctvom osobného zabezpe čenia na tretiu stranu, pri výpo čte hodnoty 
rizikovo vážených expozícií úverovej inštitúcie , ktorá je originátorom, sa na tranžu 
použije riziková váha danej tretej strany. 
3.1. Zaobchádzanie s nesúladom splatnos tí v syntetickej sekuritizácii 
5. Na účely výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade s odsekom 3 sa 
akýkoľvek nesúlad splatností medzi zabezpe čením, pri ktorom sa využívajú tranže 
a sekuritizovanými expozíciami, berie do úvahy v súlade s odsekmi 6 až 8. 
Za splatnos ť sekuritizovaných expozícií sa  považuje najdlhšia splatnos ť akejkoľvek 
z týchto expozícií, pri dodržaní maximálnej pä ťročnej hranice.  
6. Za splatnos ť sekuritizovaných expozícií sa  považuje najdlhšia splatnos ť akejkoľvek 
z týchto expozícií, pri dodržaní maximálnej pä ťročnej hranice. Splatnos ť 
zabezpečenia sa stanoví v súlade s prílohou VIII.  
7. Ak úverová inštitúcia, ktor á je originátorom, pre výpo čet hodnoty rizikovo vážených 
expozícií postupuje pod ľa časti 4 ods. 6 až 35, pri výpo čte hodnoty rizikovo 
vážených expozícií pre tranže, ktoré sú bez ratingu alebo ratingované pod úrov ňou 
investičného stup ňa, neberie do úvahy prípadný ne súlad splatností. Pre všetky 
ostatné tranže sa použ ije zaobchádzanie s nesúladom splatností stanovené v prílohe 
VIII podľa tohto vzorca: 
RW* je [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)]  + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)] 
kde 
RW* je hodnota rizikovo vážených expozícií na ú čely článku 75 písm. a), 
RW(Ass) je hodnota rizikovo vážených expozícií pre expozície, ak by neboli 
sekuritizované, vypo čítaná na pomernom základe, 
RW(SP) je hodnota rizikovo vážených expozícií vypo čítaná pod ľa odseku 3, 
v prípade, že nesúlad splatností nie je, 
T je splatnos ť podkladových expozícií vyjadrená v rokoch, 
t je splatnos ť zabezpečenia vyjadrená v rokoch, 
t* je 0,25. 
8. Ak úverová inštitúcia, ktor á je originátorom, pre výpo čet hodnoty rizikovo vážených 
expozícií postupuje pod ľa časti 4 ods. 36 až 74, pri výpo čte hodnoty rizikovo 
vážených expozícií pre tranže alebo časti tranží, ktoré sú spojené s rizikovou váhou 
 
SK 110   SK 1250 % pod ľa uvedených odsekov, neberie do úvahy prípadný nesúlad splatností. Pre 
všetky ostatné tranže alebo časti tranží sa použije zaobchádzanie s nesúladom 
splatností stanovené v prílohe VIII pod ľa vzorca uvedeného v odseku 7. 
 
SK 111   SK Časť 3 - Externý rating  
1. POŽIADAVKY PRE RATINGY RATINGOVÝCH AGENTÚR  
1. Pre použitie na ú čely výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií v zmysle časti 4 
tejto prílohy musí rating uz nanej ratingovej agentúry sp ĺňať tieto podmienky: 
a) neexistuje nesúlad medzi druhmi platieb zoh ľadnenými v ratingu a druhmi 
platieb, ku ktorým je úverová inštitúcia oprávnená v zmysle zmluvy, 
na základe ktorej vz nikla daná sekuritiza čná pozícia; 
b) je verejne dostupný na trhu. Ratingy sa považujú za verejn e dostupné iba ak 
boli zverejnené na verejne prístupnom  fóre a sú zahrnuté v matici prechodu 
ratingovej agentúry. Ratingy, ktoré sú dostupné len pre obmedzený po čet 
subjektov, sa nepovažujú za verejne dostupné. 
2. POUŽITIE RATINGOV  
2. Úverová inštitúcia môže nominova ť jednu alebo viac uznaných  ratingových agentúr, 
ratingy ktorých sa použijú na výpo čet hodnoty rizikovo vážených expozícií 
podľa článkov 94 až 101 („nominovaná  ratingová agentúra“). 
3. S výhradou nižšie uvedených odsekov 5 až 7 musí úverová inštitúcia používa ť 
ratingy nominovaných ratingových agentúr konzistentne vo vz ťahu ku svojim 
sekuritiza čným pozíciám.  
4. S výhradou odsekov 5 a 6 nesmie úverová inštitúcia používa ť ratingy ratingových 
agentúr pre svoje pozície v ur čitých tranžiach a ratingy iných ratingových agentúr 
pre svoje pozície v iných tranžiach v rá mci rovnakej štruktúry, ktoré môžu, ale 
nemusia by ť ratingované prvou ratingovou agentúrou.  
5. V prípade, že pozícia má  dva ratingy nominovaných ra tingových agentúr, úverová 
inštitúcia použije me nej priaznivý rating. 
6. V prípade, že pozícia má viac než dva  ratingy nominovaných ratingových agentúr, 
použijú sa dva najpriaznivejšie ratingy. Ak sú dva najpriaz nivejšie ratingy rozdielne, 
použije sa ten z nich, ktorý je menej priaznivý. 
7. Ak je zabezpe čenie prípustné v zmysle článkov 90 až 93 poskytnuté priamo ú čelovej 
jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou a je zoh ľadnené v ratingu pozície 
nominovanej ratingovej agen túry, môže sa použi ť riziková váha spojená s týmto 
ratingom. Ak zabezpe čenie nie je prípustné v zmysle článkov 90 až 93, rating sa 
neuzná. V prípade, ke ď sa zabezpe čenie neposkytuje ú čelovej jednotke zaoberajúcej 
sa sekuritizáciou, ale priamo sekuritiza čnej pozícii, rating sa neuzná. 
3. PRIRAĎOVANIE RATINGOV  
8. Kompetentné orgány stanovujú, s ktorým stup ňom kreditnej kvality v tabu ľkách 
uvedených v časti 4 sa spájajú všetky rati ngy uznaných ratingových agentúr. 
 
SK 112   SK Kompetentné orgány pri tom rozlíšia rela tívne stupne rizika vyjadrené každým 
ratingom. Zvážia kvantitatívne faktory akým i sú miera zlyhania a/alebo stratovos ť 
a kvalitatívne faktory akým i sú rozsah transakcií posúdených ratingovou agentúrou 
a význam ratingu. 
9. Kompetentné orgány sa snažia zabezpe čiť, aby sekuritiza čné pozície, na ktoré sa 
vzťahuje rovnaká riziková váha na zákla de ratingov uznaných ratingových agentúr, 
podliehali ekvivalentným stup ňom kreditného rizika. To zah ŕňa úpravy ich ur čenia 
pokiaľ ide o stupe ň kreditnej kvality, s ktorým sa primerane spája ur čitý rating. 
 
SK 113   SK Časť 4 - Výpo čet 
1. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ  
1. Na účely článku 96 sa hodnota rizikovo váženej expozície sekuritiza čnej pozície 
počíta pomocou priradenia príslušnej rizi kovej váhy hodnote expozície pozície, ako 
stanovuje táto časť.  
2. S výhradou odseku 3, 
a) ak úverová inštitúcia po číta hodnotu rizikovo vážených expozícií pod ľa 
odsekov 6 až 35, hodnotou expozície súvahovej sekuritiza čnej pozície je jej 
hodnota v súvahe; 
b) ak úverová inštitúcia po číta hodnotu rizikovo vážených expozícií pod ľa 
odsekov 36 až 74, hodnota expo zície súvahovej sekuritiza čnej pozície je 
meraná pred úpravou ocenenia, a 
c) hodnotou expozície podsúvahovej sekuritiza čnej pozície je jej nominálna 
hodnota vynásobená konverzným faktorom predpísaným v tejto prílohe. Tento 
konverzný faktor je na  úrovni 100 %, pokia ľ nie je stanovené inak. 
3. Hodnota expozície sekuritiza čnej pozície vyplývajúcej z derivátových nástrojov 
uvedených v prílohe IV sa ur čí v súlade s prílohou III.  
4. Ak sekuritiza čná pozícia podlieha vecnému zabezpe čeniu, môže by ť hodnota 
expozície takejto pozície upravená v súlade  s požiadavkami v prílohe VIII ako je 
ďalej špecifikované v tejto prílohe. 
5. Ak má úverová inštitúcia dve alebo viac pr ekrývajúcich sa pozíc ií v sekuritizácii, 
požaduje sa od nej, aby v rozsah u prekrytia zahrnula do svojho výpo čtu hodnoty 
rizikovo vážených expozíci í len pozíciu alebo časť pozície, ktorá tvorí vä čšie 
rizikovo vážené expozície. Na tieto ú čely „prekrývanie sa“ znamená, že pozície, či 
už v celku alebo čiastočne, predstavujú expozíciu vo či rovnakému riziku tak, že 
v rozsahu prekrývania je  len jedna expozícia. 
2. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ NA ZÁKLADE 
ŠTANDARDIZOVANÉHO PRÍSTUPU  
6. S výhradou odsekov 8 a 9 sa hodnota rizi kovo váženej expozície ratingovanej 
sekuritiza čnej pozície po číta pomocou priradenia rizikovej váhy spojenej so stup ňom 
kreditnej kvality, do ktorého kompetentné  orgány zaradili externý rating v súlade 
s článkom 98, hodnote expozície tak, ako stanovujú nasledovné tabu ľky 1 a 2. 
Tabuľka 1 
Pozície iné než pozície  s krátkodobým ratingom 
 
SK 114   SK Stupeň 
kreditnej 
kvality 1 2 3 4 5 a nižšie 
Riziková 
váha 20 % 50 % 100 % 350 % 1250 % 
Tabuľka 2 
Pozície s krátkodobým ratingom 
Stupeň kreditnej kvality 1 2 3 Všetky ostatné ratingy 
Riziková váha 20 % 50 % 100 % 1250 % 
 
7. S výhradou odsekov 10 až 16 sa hodnota rizi kovo váženej expozície sekuritiza čnej 
pozície bez ratingu po číta použitím rizikovej váhy na úrovni 1250 %. 
2.1. Úverové inštitúcie, ktoré sú  originátormi a sponzormi 
8. Úverové inštitúcie, ktoré sú originátormi a úverové inštitúcie, ktoré sú sponzormi, 
uplatňujú rizikovú váhu na úrovni 1250 % na všetky zadržané alebo spä ť odkúpené 
sekuritiza čné pozície s ratingom nomin ovanej ratingovej agentúry, ktorý 
kompetentné orgány  zaradili do stup ňa kreditnej kvality nižšieho ako 3. Na ur čenie, 
či pozícia má takýto rating, sa vz ťahujú ustanovenia časti 3 ods. 2 až 7. 
9. Pre úverovú inštitúciu, ktorá je originát orom alebo úverovú inštitúciu, ktorá je 
sponzorom, hodnota rizikovo vážených expozícií po čítaná vo vz ťahu k ich pozíciám 
v sekuritizácii môže by ť obmedzená na hodnotu rizikovo vážených expozícií, ktorá 
by sa po čítala pre sekuritizované expozície , ak by neboli sekuritizované, 
podľa predpokladaného priradenia  rizikovej váhy 150 % všetkým poh ľadávkam 
po termíne splatnosti a poh ľadávkam spadajúcim do „regulatórnych kategórií 
vysokého rizika“ v rámci sekur itizovaných expozícií.  
2.2. Zaobchádzanie s pozíciami bez ratingu 
10. Kompetentné orgány môžu povoli ť úverovej inštitúcii, ktorá má sekuritiza čnú 
pozíciu bez ratingu, aby pre výpo čet hodnoty rizikovo váženej expozície pre túto 
pozíciu uplatnila zaobchádzanie stanovené  v odseku 11 za predpokladu, že zloženie 
skupiny sekuritizovaných expozícií je  za každých okolností známe.  
11. Úverová inštitúcia môže použi ť rizikovú váhu váženého priemeru, ktorú by uplatnila 
na sekuritizované expozície pod ľa článkov 78 až 83 úverová inštitúcia, ktorá drží 
expozície, vynásobenú ukazovate ľom koncentrácie. Tento ukazovate ľ koncentrácie 
sa rovná podielu sú čtu nominálnych hodnôt všetkých tranží a sú čtu nominálnych 
hodnôt tranží podriadených alebo rovnakej úr ovne ako tranža, v ktorej je pozícia 
držaná, vrátane tranže samotnej. Výsledná riziková váha nie je vyššia než 1250 % ani 
nižšia než akáko ľvek riziková váha vz ťahujúca sa na ratingovanú nadriadenú tranžu. 
Ak úverová inštitúcia nie je schopná ur čiť rizikové váhy, ktoré by sa uplatnili na 
 
SK 115   SK sekuritizované expozície pod ľa článkov 78 až 83, použije na pozíciu rizikovú váhu 
na úrovni 1250 %. 
2.3. Zaobchádzanie so sekuritiza čnými pozíciami pri tranži druhej straty alebo 
nadriadenej pri programe ABCP 
12. S výhradou možnosti priaznivej šieho zaobchádzania v zmys le ustanovení týkajúcich 
sa facilít likvidity v odsekoch 14 až 16 môže úverová inštitúcia na sekuritiza čné 
pozície sp ĺňajúce podmienky stanovené v odseku 13 použi ť rizikovú váhu, ktorá je 
vyššia než i) 100 % alebo ii ) najvyššia z rizikových vá h, ktoré by sa uplatnili 
na akékoľvek sekuritizované e xpozície na základe článkov 78 až 83 úverovou 
inštitúciou, ktorá je držite ľom expozícií. 
13. Pre použitie zaobchádzania pod ľa odseku 12 sekuritiza čná pozícia musí by ť: 
a) v tranži, ktorá je ekonomicky pozíc iou druhej straty alebo nadriadenou 
v sekuritizácii a tranža prvej straty musí zmysluplne znižova ť kreditné riziko 
tranže druhej straty; 
b) kvality ekvivalentnej investi čnému stup ňu alebo vyššej, a 
c) držaná úverovou inštitúciou, ktorá nedr ží pozíciu v tranži prvej straty.  
2.4. Zaobchádzanie s facilitami likvidity bez ratingu 
2.4.1.  Prípustné facility likvidity 
14. S cieľom stanovi ť hodnotu expozície facility li kvidity sa na nominálnu hodnotu 
facility likvidity s pôvodnou splatnos ťou do jedného roka môže uplatni ť konverzný 
faktor 20 % a na nominálnu hodnotu f acility likvidity s pôvodnou splatnos ťou dlhšou 
ako jeden rok sa môže uplatni ť konverzný faktor 50 % za predpokladu, že sú splnené 
tieto podmienky:  
a) dokumenty týkajúce sa faci lity likvidity presne ur čujú a vymedzujú okolnosti, 
za ktorých sa môže facilita využíva ť; 
b) facilita sa nemôže využíva ť ako podpora úveru tým, že pokryje straty, ktoré sa 
vyskytli už v čase využitia, napríklad poskytnu tím likvidity v súvislosti 
s expozíciami v stave zlyhania v čase využitia alebo získav aním aktív za vyššiu 
než reálnu cenu; 
c) facilita sa nemôže využíva ť na stále alebo prav idelné financovanie 
sekuritizácie; 
d) splatenie využitej faci lity nie je podriadené poh ľadávkam investorov, iným ako 
pohľadávkam vyplývajúcim z úrokových alebo menových derivátových 
kontraktov, poplatkov alebo iným podobný m platbám a nie je predmetom 
odloženia, či zamietnutia; 
e) facilita sa nemôže využíva ť po tom, ako sa vy čerpajú všetky uplatnite ľné 
zníženia kreditného rizika, ktoré by facilita mohla využi ť; 
 
SK 116   SK f) facilita musí zah ŕňať ustanovenie, ktorého výsledko m je automatické zníženie 
využiteľnej hodnoty o hodnotu expozícií v stav e zlyhania, ak sa zlyhanie 
vysvetľuje v zmysle článkov 84 až 89, alebo ak skupina sekuritizovaných 
expozícií pozostáva z ratingovaných nástrojov, ktoré ukon čia využívanie 
facility v prípade, že priemern á kvalita skupiny klesne pod investi čný stupeň. 
Riziková váha, ktorá sa má uplatni ť, je najvyššou rizikovou váhou, ktorá by sa 
uplatnila na ktorúko ľvek sekuritizovanú expozíciu pod ľa článkov 78 až 83 úverovou 
inštitúciou, ktorá je držite ľom expozícií. 
2.4.2.  Facility likvidity, ktoré sa môžu využíva ť len v prípade všeobecného zlyhania trhu 
15. S cieľom stanovi ť hodnotu expozície facility li kvidity sa na nominálnu hodnotu 
facility likvidity, ktorá sa môže využíva ť len v prípade všeobecného zlyhania trhu 
(t. j. keď viac ako jedna SPE pokrývajúca rôzn e transakcie nie je schopná obnovi ť 
splatné krátkodobé obchodovate ľné cenné papiere a táto neschopnos ť nie je 
výsledkom zhoršenia kreditnej kvality SPE, či sekuritizovaných expozícií), môže 
uplatniť konverzný faktor 0 % za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené 
v odseku 14. 
2.4.3.  Facility hotovostnej zálohy 
16. S cieľom stanovi ť hodnotu expozície facility li kvidity sa na nominálnu hodnotu 
facility likvidity, ktorá je odvolate ľná bez akýchko ľvek podmienok, môže uplatni ť 
konverzný faktor 0 % za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v odseku 
14 a že splatenie využitej facility má prednos ť pred inými nárokmi spojenými 
s peňažnými tokmi vyplývajúcimi zo sekuritizovaných expozícií. 
2.5. Dodatočné kapitálové požiadavky na seku ritizácie revolvingových expozícií, 
ktoré zah ŕňajú ustanovenia o pred časnom splatení 
17. V prípade predaja revolvingových expozíc ií v rámci sekuritizácie, ktorá zah ŕňa 
ustanovenie o pred časnom splatení, po číta úverová inštitúcia, ktorá je originátorom, 
okrem hodnôt rizikovo vážených expozícií po čítaných vzh ľadom na sekuritiza čné 
pozície aj hodnotu rizikovo vážených expozícií pod ľa metódy stanovenej v odsekoch 
18 až 32. 
18. Úverová inštitúcia po číta hodnotu rizikovo váže ných expozícií vzh ľadom na sú čet 
podielu originátora a po dielu investorov.  
19. V prípade sekuritiza čnej štruktúry, kde sekuritizované expozície zah ŕňajú 
revolvingové a nerevolvingové expozície, úvero vá inštitúcia, ktorá je originátorom, 
uplatňuje prístup, ktorý je stanovený ďalej, na tú časť podkladovej skupiny, ktorá 
obsahuje revolvingové expozície.  
20. Na tieto ú čely je „podiel originátora“ nominálna hodnota tej podkladovej časti 
skupiny využitých objemov predaných v rámci sekuritizácie, ktorej pomerná časť 
vzhľadom na objem celej skupiny predanej v rámci štruktúry ur čuje pomernú časť 
peňažných tokov vytváraných inkasovaním is tiny a úrokov a inými pridruženými 
objemami, ktoré nemôžu slúži ť ako platby držite ľom sekuritiza čných pozícií 
v sekuritizácii.  
 
SK 117   SK Vzhľadom na vyššie uvedené nemôže by ť podiel originátora podriadený podielu 
investorov.  
„Podiel investorov“ je nominá lna hodnota ostávajúcej podkladovej časti skupiny 
využitých hodnôt.  
21. Expozícia úverovej inštitúcie, ktorá je orig inátorom, spojená s je j právami týkajúcimi 
sa podielu originátora sa nepovažuje za sekuritiza čnú pozíciu, ale za pomernú 
expozíciu k sekuritizovaným expozíciá m, akokeby tieto neboli sekuritizované. 
2.5.1.  Výnimky z prístupu pred časného splatenia 
22. Originátori nasledujúcich dr uhov sekuritizácie nemusia sp ĺňať kapitálovú 
požiadavku uvedenú v odseku 17: 
a) sekuritizácie revolvingových expozícií, v rámci ktorých investori ostávajú plne 
vystavení všetkým budúcim využitiam zo  strany dlžníkov takým spôsobom, že 
riziko spojené s podkladovými facilitami sa  nevracia úverovej inštitúcii, ktorá 
je originátorom, a to ani po vyskytnutí sa situácie pred časného splatenia, sú 
vynechané z prístupu pred časného splatenia, a 
b) sekuritizácie, kde sa ustanovenie o pred časnom splatení uplat ňuje výhradne 
na základe udalostí, ktoré nie sú spojené s výnosovos ťou sekuritizovaných 
aktív alebo s úverovou inštitúciou, ktorá je originátorom, akými sú napríklad 
významné zmeny v da ňových zákonoch alebo predpisoch. 
2.5.2.  Maximálna kapitálová požiadavka 
23. Pokiaľ ide o úverovú inštitúciu, ktorá je originátorom, a na ktorú sa vz ťahuje 
kapitálová požiadavka st anovená v odseku 17, sú čet hodnoty rizikovo vážených 
expozícií vzh ľadom na jej pozície v podiele i nvestorov a hodnoty rizikovo vážených 
expozícií, ktorá sa po číta podľa odseku 17, nie je vyšší ako: 
a) hodnota rizikovo vážených expozícií po čítaná vzh ľadom na jej pozície 
v podiele investorov; 
b) hodnota rizikovo vážených expozícií, ktorá by sa po čítala vzh ľadom 
na expozície sekuritizované úvero vou inštitúciou, ktorá je držite ľom týchto 
expozícií, akokeby neboli se kuritizované, v hodnote rovne j podielu investorov. 
24. S odpočítaním eventuálnych čistých ziskov, ktoré vzni kli z kapitali zácie budúcich 
príjmov pod ľa článku 57, sa zaobchádza nezávisle od maximálnej hodnoty uvedenej 
v odseku 23. 
2.5.3.  Výpočet hodnoty rizikovo vážených expozícií 
25. Hodnota rizikovo vážených expozícií, ktorá sa má po čítať v súlade s odsekom 17, sa 
stanoví vynásobením hodnoty podielu investorov príslušn ým konverzným faktorom, 
ako je uvedené v odsekoch 27 až 32, a váženou priemernou rizikovou váhou, ktorá 
by sa uplatnila na sekuritizované e xpozície, ak by tieto expozície neboli 
sekuritizované.  
 
SK 118   SK 26. Ustanovenie o pred časnom splatení sa pokladá za „kont rolované“, ak sú splnené tieto 
podmienky: 
a) úverová inštitúcia, ktorá je originát orom, má zavedený primeraný kapitálový 
plán a plán likvidity s cie ľom zabezpe čiť, že v prípade pred časného splatenia 
má k dispozícii dostato čný kapitál a likviditu; 
b) počas celého trvania transakcie je plat ba úrokov, istiny, nákladov, strát a 
náhrad rozdelená pomerne medzi podiel  originátora a podiel investorov 
na základe zostatku nesplatených poh ľadávok na za čiatku mesiaca; 
c) obdobie splácania sa považuje za dosta čujúce pre 90 % z celkového dlhu 
(podiel originátora a inve storov) nesplateného na za čiatku obdobia 
predčasného splácania, ktorý bol vyrovnaný alebo v stave zlyhania; 
d) rýchlos ť splácania nie je vyššia ako rýchlos ť, ktorá by sa dosiahla v prípade 
lineárneho splácania po čas obdobia stanoveného v podmienke c). 
27. V prípade sekuritizácií podlie hajúcich ustanoveniu o pred časnom splatení 
retailových expozícií, ktoré sú odvolate ľné bez akýchko ľvek podmienok alebo 
záväzkov a bez predchádzajúceho oznámenia, kde je pred časné splatenie vyvolané 
poklesom úrovne prebytkovej marže na stanovenú úrove ň, úverové inštitúcie 
porovnávajú priemernú trojmesa čnú úrove ň prebytkovej marže s úrov ňami 
prebytkovej marže, na ktorých sa má prebytková marža zachyti ť. 
28. V prípade, že sekuritizácia nevyžaduje, aby sa prebytková marža zachytila, záchytný 
bod je o 4,5 percentuálneho bodu vyšší ako úrove ň prebytkovej marže, ktorá 
predčasné splatenie vyvoláva.  
29. Konverzný faktor, ktorý je potrebné uplatni ť, sa stanoví pod ľa úrovne aktuálnej 
trojmesačnej priemernej prebytkovej marže v súlade s tabu ľkou 3. 
Tabuľka 3 
 Sekuritizácie, ktoré sú 
predmetom 
kontrolovaného 
ustanovenia 
o predčasnom splatení Sekuritizácie, ktoré sú 
predmetom 
nekontrolovaného 
ustanovenia o pred časnom 
splatení 
Priemerná 
trojmesačná 
prebytková marža Konverzný faktor Konverzný faktor 
Nad úrovňou A 0 % 0 % 
Úroveň A 1 % 5 % 
Úroveň B 2 % 15 % 
Úroveň C 20 % 50 % 
 
SK 119   SK Úroveň D 20 % 100 % 
Úroveň E 40 % 100 % 
 
30. V tabuľke 3 „úrove ň A“ predstavuje úrovne prebyt kovej marže menšie ako 133,33 % 
záchytného bodu prebytkovej marže, ale vä čšie ako 100 % tohto záchytného bodu. 
„Úroveň B“ predstavuje úrovne prebytkovej marže menšie ako 100 % záchytného 
bodu prebytkovej marže, ale vä čšie ako 75 % tohto záchytného bodu. „Úrove ň C“ 
predstavuje úrovne prebytkovej mar že menšie ako 75 % záchytného bodu 
prebytkovej marže, ale vä čšie ako 50 % tohto záchytného bodu. „Úrove ň D“ 
predstavuje úrovne prebytkovej mar že menšie ako 50 % záchytného bodu 
prebytkovej marže, ale vä čšie ako 25 % tohto záchytného bodu. „Úrove ň E“ 
predstavuje úrovne prebytkovej mar že menšie ako 25 % záchytného bodu 
prebytkovej marže. 
31. Všetky ostatné sekuritizácie , ktoré sú predmetom kon trolovaného ustanovenia 
o predčasnom splatení revolvingových e xpozícií, podliehajú kreditnému 
konverznému faktoru 90 %. 
32. Všetky ostatné sekuritizácie, ktoré sú predmetom nekontrolovaného ustanovenia 
o predčasnom splatení revolvingových e xpozícií, podliehajú kreditnému 
konverznému faktoru 100 %. 
2.6. Uznanie zmier ňovania kreditného rizika sekuritiza čných pozícií 
33. V prípade, že úverová inštitúcia získa zabezpe čenie sekuritiza čnej pozície, výpo čet 
hodnoty rizikovo vážených expozícií sa môže zmeni ť v súlade s prílohou VIII. 
2.7. Zníženie hodnoty rizik ovo vážených expozícií 
34. Podľa článku 66 ods. 2, v súvi slosti so sekuritiza čnou pozíciou, na ktorú sa uplat ňuje 
riziková váha 1250 %, úverové inštitúcie mô žu namiesto zahrnutia tejto pozície 
do výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií odpo čítať jej hodnotu expozície 
od vlastných zdrojov. Na tieto ú čely môže výpo čet hodnoty expozície odráža ť 
prípustné vecné zabezpe čenie spôsobom, ktorý je v súlade s odsekom 33. 
35. V prípade, že úverová inštitúcia využije  alternatívu uvedenú v odseku 34, hodnota 
rovnajúca sa 12,5 násobku hodnoty odpo čítanej v súlade so spomínaným odsekom sa 
na účely odseku 9 odpo číta od hodnoty uvedenej v spomínanom odseku ako 
maximálna hodnota rizikovo vážených expozícií vypo čítaná danými úverovými 
inštitúciami. 
 
SK 120   SK 3. VÝPOČET HODNOTY RIZIKOVO VÁŽENÝCH EXPOZÍCIÍ POD ĽA PRÍSTUPU INTERNÝCH 
RATINGOV  
3.1. Postupnos ť metód 
36. Na účely článku 96 sa hodnota rizikovo vážených expozícií sekuritiza čných pozícií 
počíta v súlade s odsekmi 36 až 74. 
37. V prípade ratingovanej pozície aleb o pozície, na ktorú sa môže použi ť odvodený 
rating, sa na výpo čet hodnoty rizikovo vážených expozícií použije prístup interných 
ratingov stanovený v odsekoch 45 až 49.  
38. Pokiaľ ide o pozíciu bez ratingu, použije sa metóda založená na vzorci stanovenom 
orgánom doh ľadu uvedená v odsekoch 50 až 52, okrem prípadu, ke ď je povolené 
použiť prístup interného hodnotenia, ktor ý je stanovený v odsekoch 42 a 43. 
39. Úverová inštitúcia, ktorá nie je orig inátorom alebo sponzorom, môže použi ť metódu 
založenú na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu len so súhlasom kompetentných 
orgánov.  
40. V prípade, že úverová inštitúcia, ktorá je  originátorom alebo sponzorom, nie je 
schopná vypo čítať Kirb a nezískala súhlas na použit ie prístupu interného hodnotenia 
pre pozície v programoch ABCP a v príp ade iných úverových inštitúcií, ktoré 
nezískali súhlas na použitie metódy zal oženej na vzorci stanovenom orgánom 
dohľadu alebo prístupu interného hodnotenia  pre pozície v programoch ABCP, sa 
na sekuritiza čné pozície bez ratingu a na pozície, na ktoré sa nemôže použi ť 
odvodený rating, uplat ňuje riziková váha 1250 %.  
3.1.1.  Používanie odvodených ratingov 
41. Inštitúcia priradí pozícii b ez ratingu odvodený rating, ktor ý je ekvivale ntný ratingu 
tých ratingovaných pozícií („referen čných pozícií“), ktoré sú najvyššími 
nadriadenými pozíciami vo všetkých oh ľadoch podriadenými príslušnej 
sekuritiza čnej pozícii bez ratingu, ak sú splnené tieto minimálne opera čné 
požiadavky:  
a) referen čné pozície musia by ť úplne podriadené sekuritiza čnej tranži 
bez ratingu; 
b) splatnos ť referenčných pozícií musí by ť rovnaká alebo dlhšia ako splatnos ť 
príslušných pozícií bez ratingu; 
c) každý odvodený rating sa musí neustále aktualizova ť, aby zohľadnil akéko ľvek 
zmeny v ratingu referen čných sekuritiza čných pozícií. 
3.1.2.  „Prístup interného hodnotenia“ pozícií v programoch ABCP 
42. Úverová inštitúcia môže pozícii bez ratingu v rámci programu aktívami zaistených 
krátkodobých obchodovate ľných cenných papierov priradi ť odvodený rating ako 
stanovuje odsek 43 za predpokladu, že dosta ne súhlas od kompetentných orgánov a 
že sú splnené tieto podmienky: 
 
SK 121   SK a) pozície v krátkodobých obchodovate ľných cenných papieroch emitovaných 
v rámci programu sú ratingované; 
b) úverová inštitúcia kompetentným orgá nom preukáže, že jej interné hodnotenie 
kreditnej kvality danej pozície odzrkad ľuje verejne prístupnú metodiku 
hodnotenia jednej alebo viacerých uz naných ratingových agentúr, zameranú 
na vykonávanie ratingu cenných papierov zabezpe čených expozíciami 
rovnakého druhu ako sekuritiza čné; 
c) medzi ratingové agentúry, ktorých metodika je zoh ľadnená pod ľa písmena b), 
patria ratingové agentúry, ktoré poskytli externý rating krátkodobých 
obchodovate ľných cenných papierov emitovaných v rámci programu. 
Kvantitatívne prvky, akými sú napríklad st resové faktory, ktoré sa používajú 
pri priraďovaní pozície konkrétnej kreditnej kvalite musia by ť aspoň tak 
konzervatívne ako prvky, ktoré sa použív ajú v príslušnej metodike hodnotenia 
predmetných ratingových agentúr; 
d) pri vypracovaní intern ej metodiky hodnotenia zoh ľadňuje úverová inštitúcia 
všetky uverejnené metodiky ratingu uz naných ratingových agentúr, zamerané 
na vykonávanie ratingu cenných papierov zabezpe čených expozíciami 
rovnakého druhu ako sekuritiza čné. Úverová inštitúcia túto praktiku 
zdokumentuje a aspo ň raz za rok aktualizuje; 
e) interná metodika hodnote nia úverovej inštitúcie zah ŕňa ratingové stupne. Tieto 
ratingové stupne zodpovedajú ratingom uz naných ratingových agentúr a táto 
skutočnosť sa jasne zdokumentuje; 
f) interná metodika hodnotenia sa použ íva v rámci procesov riadenia rizika 
úverovej inštitúcie vrátane procesov rozhodovania, interných informácií 
pre manažment a pride ľovania kapitálu; 
g) interní alebo externí audítori, ratingová agentúra  alebo funkcia internej 
kreditnej kontroly, či funkcia riadenia rizika úv erovej inštitúcie má za úlohu 
pravidelne kontrolova ť proces interného hodnoten ia a kvalitu interného 
hodnotenia kreditnej kvality expozícií úve rovej inštitúcie v rámci programu 
ABCP. Ak uvedenú kontrolu vykonávajú in terní audítori, funkcia kreditnej 
kontroly alebo funkcie riad enia rizika úverovej inšt itúcie, tieto funkcie sú 
nezávislé od obchodnej línie programu ABCP, ako aj od vz ťahu s klientom; 
h) úverová inštitúcia istý čas sleduje výkonnos ť svojich interných ratingov 
s cieľom vyhodnoti ť výkonnos ť svojej internej metodiky hodnotenia 
a v prípade, že výnosovos ť expozícii sa spravidla líši od výnosovosti, ktorú 
ukazujú interné ratingy, túto metodiku upravuje; 
i) program ABCP zah ŕňa štandardy upisovania vo forme kreditných 
a investičných usmernení. Pri rozhodovaní o kúpe aktíva správca programu 
zváži druh tohto aktíva, druh a pe ňažnú hodnotu expozícií, ktoré vyplývajú 
z poskytnutia facilít likvidity a zníženia kreditného rizika, rozdelenie straty a 
právne a ekonomické oddelenie medzi prevedenými aktívami a subjektom, 
ktorý ich predáva. Vykoná sa kreditná analýza rizikového profilu predajcu 
aktív, ktorá zah ŕňa analýzu predchádzajúcej a o čakávanej finan čnej 
 
SK 122   SK výkonnosti, sú časnej trhovej pozície, o čakávanej budúcej 
konkurencieschopnosti, finan čnej páky, pe ňažného toku a úrokového krytia a 
ratingu dlhu. Okrem toho sa vykoná kontro la štandardov upisovania, možností 
poskytovania služieb a procesov inkasovania predajcu; 
j) štandardy upisovania programu ABCP stanovujú minimálne kritériá 
prípustnosti aktív, ktoré predovšetkým: 
i) vylu čujú nákup aktív, ktoré sú významne po termíne splatnosti alebo aktív, 
v ktorých prišlo k zlyhaniu; 
ii) obmedzujú nadmernú koncentráciu na jednotlivého dlžníka alebo geografickú 
oblasť, a 
iii) obmedzujú trvanie ak tív, ktoré sa majú kúpi ť; 
k) program ABCP stanovuje politik y a postupy inkasovania, ktoré zoh ľadňujú 
operačnú schopnos ť a kreditnú kvalitu správcu. Program zmier ňuje riziko 
predajcu/správcu prostredníctvom rôznych metód, akými sú napríklad 
spúšťacie faktory založené na aktuálnej kreditnej kvalite, ktoré by mali 
zabrániť vzájomnému zmiešavaniu zdrojov; 
l) celková odhadovaná strata v skupine aktív, ktorú zamýš ľa program ABCP 
kúpiť, musí zoh ľadňovať všetky zdroje možného rizika, akým je kreditné 
riziko, či riziko obchodných poh ľadávok. Ak sa zníženie kreditného rizika, 
ktoré zabezpe čuje predajca, zakladá len na kr editných stratách, pre riziko 
obchodných poh ľadávok sa vytvára osobitná rezerva v prípade, že je  toto riziko 
významné pre danú skupinu e xpozícií. Okrem toho na ú čely stanovenia 
požadovanej úrovne zníženia kreditného ri zika program prev eruje historické 
informácie získané za nieko ľko rokov vrátane informácií o stratách, platobnej 
disciplinovanosti, zhorše ní kvality obchodných poh ľadávok z iných ako 
kreditných dôvodov a miere obratu obchodných poh ľadávok; 
m) s cie ľom zmierni ť možné zhoršenie kreditnej kvality podkladového portfólia, 
program ABCP zah ŕňa do nákupu expozícií štrukt urálne prvky, akými sú 
napríklad spúš ťacie faktory pre ukon čenie transakcií.  
Kompetentné orgány môžu upusti ť od požiadavky verejne sprístupni ť metodiku 
hodnotenia ratingovej agentúry, ak sú presved čené, že kvôli osobitným prvkom 
sekuritizácie, napríklad jej jedine čnej štruktúre, ešte neex istuje verejne prístupná 
metodika hodnotenia ratingovej agentúry. 
43. Pozíciu bez ratingu pridelí úverová inštitúcia jednému z ratingových stup ňov 
uvedených v odseku 42. Pozícii sa prirad í odvodený rating ekvivalentný ratingom, 
ktoré zodpovedajú ta kému ratingovému stup ňu, aký sa uvádza v odseku 42. Ak je 
na začiatku sekuritizácie tento odvode ný rating na úrovni investi čného stup ňa alebo 
vyššej, pokladá sa za rovnaký ako prípus tný rating stanovený uznanou ratingovou 
agentúrou na ú čely výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií. 
 
SK 123   SK 3.2. Maximálne hodnoty rizi kovo vážených expozícií 
44. V prípade úverovej inštitúcie, ktorá je originátorom alebo sponzorom, alebo inej 
úverovej inštitúcie, ktorá je schopná po čítať K IRB, sa môžu hodnoty rizikovo 
vážených expozícií po čítané vzh ľadom na jej pozície v sekuritizácii obmedzi ť 
na hodnoty, ktoré by stanovili kapitálovú požiadavku pod ľa článku 75 písm. a) 
ekvivalentnú sú čtu 8 % hodnôt rizikovo vážených expozícií, ktoré by vznikli 
v prípade, že sekuritizované aktíva by nebo li sekuritizované a figurovali by v súvahe 
úverovej inštitúcie, a výšky o čakávaných strát týchto expozícií.  
3.3. Metóda ratingov 
45. Podľa metódy ratingov sa hodnota rizikovo vážených expozícií ratingovaných 
sekuritiza čných pozícií po číta tak, že na hodnotu expozície  sa uplatní riziková váha 
priradená k stup ňu kreditnej kvality, do ktorého bol rating zaradený kompetentnými 
orgánmi v súlade s článkom 98 ako je stanovené v tabu ľkách 4 a 5. 
Tabuľka 4 
Pozície iné ako pozície  s krátkodobým ratingom 
Stupeň kreditnej kvality 
(CQS) Riziková váha 
 A B C 
CQS 1 7 % 12 % 20 % 
CQS 2 8 % 15 % 25 % 
CQS 3 10 % 18 % 35 % 
CQS 4 12 % 20 % 35 % 
CQS 5 20 % 35 % 35 % 
CQS 6 35 % 50 % 50 % 
CQS 7 60 % 75 % 75 % 
CQS 8 100 % 100 % 100 % 
CQS 9 250 % 250 % 250 % 
CQS 10 425 % 425 % 425 % 
CQS 11 650 % 650 % 650 % 
Pod CQS 11 1250 % 1250 % 1250 % 
Tabuľka 5 
 
SK 124   SK Pozície s krátkodobým ratingom 
Stupeň kreditnej kvality 
(CQS) Riziková váha 
 A B C 
CQS 1 7 % 12 % 20 % 
CQS 2 12 % 20 % 35 % 
CQS 3 60 % 75 % 75 % 
Všetky ostatné ratingy 1250 % 1250 % 1250 % 
 
46. S výhradou odseku 47 sa uplat ňujú rizikové váhy v st ĺpci A každej tabu ľky, ak sa 
pozícia nachádza v najvyššej nadriadenej sekuritiza čnej tranži. Pri rozhodovaní 
o tom, či je tranža na tieto ú čely najvyššia nadriadená, sa nemusia zoh ľadňovať 
čiastky splatné v rámci úrokových alebo me nových derivátových kontraktov, splatné 
poplatky, či iné podobné platby. 
47. Rizikové váhy v st ĺpci C každej tabu ľky sa uplat ňujú, ak je pozícia v sekuritizácii, 
kde je skuto čný počet sekuritizovaných e xpozícií nižší ako šes ť. Pri výpo čte 
skutočného počtu sekuritizovaných expozíc ií sa viaceré expozície vo či jednému 
dlžníkovi považujú za jednu a tú istú expozíciu. Skuto čný počet expozícií sa vypo číta 
takto:  
∑∑
=
iiii
EADEAD
N22) (
 
kde EAD i predstavuje sú čet hodnôt všetkých expozícií vo či i-tému dlžníkovi. 
V prípade resekuritizácie (sekuritizácie sekuritiza čných expozícií), úverová inštitúcia 
musí zoh ľadňovať počet sekuritiza čných expozícií v skupine a nie po čet 
podkladových expozícií v pôvodných skupinách , z ktorých podkladové sekuritiza čné 
expozície pochádzajú. Ak je  podiel portfólia spojený s najvä čšou expozíciou, C 1, 
známy, úverová inštitúcia môže po čítať N ako 1/C 1. 
48. Rizikové váhy v st ĺpci B sa uplat ňujú na všetky ostatné pozície. 
49. Zmierňovanie kreditného rizika uplat ňované na sekuritiza čné pozície sa môže uzna ť 
v súlade s odsekmi 58 až 60. 
3.4. Metóda založená na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu 
50. S výhradou odsekov 56 a 57 je riziková váha uplatnite ľná na sekuritiza čnú pozíciu 
v rámci metódy založenej na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu väčšia ako 7 % 
alebo väčšia ako riziková váha, ktorá sa má uplatni ť v súlade s odsekom 51. 
 
SK 125   SK 51. S výhradou odsekov 56 a 57 riziková  váha, ktorá sa má uplatni ť na hodnotu 
expozície, sa po číta takto: 
12,5 x (S[L+T] – S[L]) / T 
kde 
 
( ) ( ) ⎭⎬⎫
⎩ ⎨ ⎧ 
< − ⋅ + − + ≤ = −x Kirbr   keď e Kirbr/  ω d K[Kirbr]  K[x]  Kirbr  Kirbr  x keď x x S x)/Kirbr  ω(Kirbr1 ] [ 
 
kde 
τ = 1000, a  
ω = 20. 
V týchto vyjadreniach Beta [x; a, b] pr edstavuje kumulatívne rozdelenie beta 
s parametrami a, b vy číslené v x. 
T (hrúbka tranže, v ktorej sa pozícia drží) sa meria ako pomer (a) nominálnej 
hodnoty tranže k (b) sú čtu hodnôt sekuritizovanýc h expozícií. Na tieto ú čely 
predstavuje hodnota expozície derivátového nástroja uved eného v prílohe IV možnú 
budúcu kreditnú expozíciu vypo čítanú v súlade s prílohou III, ak hodnota bežných 
reprodukčných nákladov nie je kladná. 
Kirbr predstavuje pomer (a) Kirb k (b) sú čtu hodnôt sekuritizovaných expozícií. 
Kirbr je vyjadrený ako desatinné číslo (napr. Kirb rovný 15 % skupiny by bol 
vyjadrený ako Kirbr 0,15).  
L (úrove ň zníženia kreditného rizika) sa  meria ako pomer nominálnej hodnoty 
všetkých tranží podriadených tranži, v ktorej sa pozícia drží, k sú čtu hodnôt 
sekuritizovaných expozíci í. Budúci kapitalizovaný príjem sa do merania L 
nezapočíta. Čiastky, ktoré majú splati ť zmluvné strany deri vátových nástrojov 
uvedených v prílohe IV a ktoré pr edstavujú podriadené tranže vzh ľadom na príslušnú 
tranžu, sa môžu pri výpo čte úrovne zníženia kreditného rizika mera ť na základe ich 
bežných reproduk čných nákladov (bez možnej budúcej  kreditnej expozície).  
N je skuto čný počet expozícií po čítaných v súlade s odsekom 47. 
ELGD, expozíciami vážená priemerná strata v prípade zlyhania, sa vypo číta takto:  
∑∑⋅
=
iiii i
EADEAD LGD
ELGD
 
kde LGD i predstavuje priemernú LGD spojenú so všetkými expozíciami vo či i-tému 
dlžníkovi, kde LGD je stanovené v súlade s článkami 84 až 89. V prípade 
resekuritizácie sa na se kuritizované pozície uplat ňuje LGD 100 %. Ke ď sa s rizikom 
zlyhania a rizikom obchodných poh ľadávok, ktoré sa týkajú odkúpených 
obchodných poh ľadávok, zaobchádza v rámci sekurit izácie ako s celkom (napr. ke ď 
 
SK 126   SK je k dispozícii len jedna rezerva alebo jedno nadmerné zabezpe čenie kolaterálom 
na pokrytie všetkých strát), vstu pná hodnota LGD, ktorá slúži na výpo čet, 
predstavuje vážený priemer LGD pre kr editné riziko a 75 % LGD pre riziko 
obchodných poh ľadávok. Váhy predstavujú kapitál ové náklady osob itne pre kreditné 
riziko a osobitne pre riziko obchodných poh ľadávok. 
Zjednodušené vstupy 
Ak hodnota expozície najvä čšej sekuritizovanej expozície, C 1, nie je vä čšia ako 3 % 
súčtu hodnôt sekuritizovaných expozícií, potom na ú čely metódy založenej na vzorci 
stanovenom orgánom doh ľadu môže úverová inštitúcia stanovi ť LGD= 50 % a N 
rovné buď: 
1
11
1 }0, 1 max{1−
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛−⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛
−−+= CmmC CCC Nm
m
  
alebo 
N=1/ C 1. 
Cm je pomer sú čtu hodnôt „m“ najvy šších expozícií k sú čtu hodnôt sekuritizovaných 
expozícií. Úrove ň „m“ môže stanovi ť úverová inštitúcia.  
Pokiaľ ide o sekuritizácie súvi siace s retailovými expozíciami, kompetentné orgány 
môžu povoli ť uplatnenie metódy založenej na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu 
s týmito zjednodušeniami: h = 0 a v = 0 .  
52. Zmierňovanie kreditného rizika uplat ňované na sekuritiza čné pozície sa môže uzna ť 
v súlade s odsekmi 58, 59 a 61 až 65. 
3.5. Facility likvidity 
53. Ustanovenia v odsekoch 54 a 55 sa uplat ňujú na ú čely stanovenia hodnoty 
sekuritiza čnej pozície bez ratingu vo forme ur čitých druhov facility likvidity. 
3.5.1.  Facility likvidity, ktoré sú k dispozí c ii len v prípade všeobecného zlyhania trhu 
54. Konverzný faktor 20 % sa môže uplatni ť na nominálnu hodnotu facility likvidity, 
ktorá sa môže využíva ť len v prípade všeobecného zlyhania trhu, a ktorá sp ĺňa 
podmienky „prípustnej facility lik vidity“ stanovené v odseku 14. 
3.5.2.  Facility hotovostnej zálohy 
55. Konverzný faktor 0 % sa môže uplatni ť na nominálnu hodnotu facility likvidity, 
ktorá spĺňa podmienky stanovené v odseku 16. 
Zvláštne zaobchádzanie v prípade, ke ď sa K irb nedá vypo čítať 
56. Ak pre úverovú inštitúciu nie je praktické po čítať hodnoty rizikovo vážených 
expozícií pre sekuritizované expozície, akokeby neboli sekuritizované, úverová 
inštitúcia môže výnimo čne a so súhlasom kompetentných orgánov, do časne uplatni ť 
 
SK 127   SK nasledujúcu metódu na výpo čet hodnôt rizikovo vážených expozícií 
pre sekuritiza čnú pozíciu bez ratingu vo form e facility likvidity.  
57. Najvyššia riziková váha, ktorá by sa uplatnila pod ľa článkov 78 až 83 
na ktorúko ľvek sekuritizovanú expozíciu v prípade,  ak by táto nebola sekuritizovaná, 
sa môže uplatni ť na sekuritiza čnú pozíciu vo forme facility likvidity. S cie ľom 
stanoviť hodnotu expozície pozície sa na nominálnu hodnotu f acility likvidity môže 
uplatniť konverzný faktor 50 %, ak je pôvodná splatnos ť tejto facility kratšia alebo 
rovná jednému roku. V prípad e, že facilita likvidity sp ĺňa podmienky uvedené 
v odseku 54, môže sa uplatni ť konverzný faktor 20 %.  
3.6. Uznanie zmier ňovania kreditného rizika uplatnené na sekuritiza čné pozície 
3.6.1.  Vecné zabezpe čenie 
58. Prípustné vecné zabezpe čenie sa obmedzuje na vecné zabezpe čenie, ktoré je 
prípustné pre výpo čet hodnôt rizikovo vážených expozícií pod ľa článkov 78 až 83 
ako ustanovujú články 90 až 93 a uznanie je predmetom súladu s príslušnými 
minimálnymi požiadavkami ustanovenými v uvedených článkoch. 
3.6.2.  Osobné zabezpe čenie 
59. Prípustné osobné zabezpe čenie a poskytovatel ia osobného zabezpe čenia sa 
obmedzujú na osobné zabezpe čenie a poskytovate ľov, ktoré sú prípustné 
podľa článkov 90 až 93 a uznanie je predmeto m súladu s príslušnými minimálnymi 
požiadavkami ustanovenými v uvedených článkoch.  
3.6.3.  Výpočet kapitálových požiadaviek pre sekuritiza čné pozície, ktoré sú predmetom 
zmierňovania kreditného rizika 
Metóda ratingov 
60. Ak sa hodnoty rizikovo vážených expozícií po čítajú použitím metódy ratingov, 
hodnota expozície a/alebo hodnota rizikovo vážených expozícií sekuritiza čnej 
pozície, v súvislosti s ktorou sa získalo zabezpe čenie, sa môžu zmeni ť v súlade 
s ustanoveniami prílohy VIII, ktoré sa uplat ňujú na výpo čet hodnôt rizikovo 
vážených expozícií pod ľa článkov 78 až 83. 
Metóda založená na vzor ci stanovenom orgánom doh ľadu – úplné zabezpe čenie 
61. Ak sa hodnoty rizikovo vážených expozícií po čítajú použitím metódy založenej 
na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu, úverová inštitúcia stanoví „skuto čnú 
rizikovú váhu“ pozície. Tá sa po číta ako podiel hodnoty rizikovo vážených expozícií 
pozície a hodnoty expozície pozí cie a výsledok sa vynásobí 100. 
62. V prípade vecného zabezpe čenia sa hodnota rizikovo vážených expozícií 
sekuritiza čných pozícií po číta vynásobením hodnoty expozície pozície upravenej 
vecným zabezpe čením (E*, ako je stanovené v článkoch 90 až 93 na výpo čet hodnôt 
rizikovo vážených expozícií pod ľa článkov 78 až 83, ak hodnota sekuritiza čnej 
pozície je E) skuto čnou rizikovou váhou. 
 
SK 128   SK 63. V prípade osobného zabezpe čenia sa hodnota rizikovo vážených expozícií 
sekuritiza čných pozícií po číta vynásobením G A (hodnoty zabezpe čenia upravenej 
vzhľadom na akýko ľvek nesúlad mien a splatností v súlade s ustanoveniami prílohy 
VIII) a rizikovej váhy poskytovate ľa zabezpe čenia, a tento výsledok sa pripo číta 
k hodnote, ku ktorej sa dospe lo vynásobením hodnoty sekuritiza čnej pozície mínus 
GA, skutočnou rizikovou váhou. 
Metóda založená na vzor ci stanovenom orgánom doh ľadu – čiastočné zabezpe čenie 
64. Ak zmiernenie kreditného rizika pokrýva „prvú stratu“ alebo straty na pomernom 
základe zo sekuritiza čnej pozície, úverová inštitúcia môže uplatni ť ustanovenia 
uvedené v odsekoch 61 až 63. 
65. V ostatných prípadoch zaobchádza úv erová inštitúcia  so sekuritiza čnou pozíciou ako 
s dvoma alebo viacerými pozíciami, pri čom nekrytú časť pozície považuje za pozíciu 
s nižšou kreditnou kvalitou. Na ú čely výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií 
tejto pozície sa uplat ňujú ustanovenia odsekov 50 až 52 pod podmienkou, že „T“ sa 
upravuje na e* v prípade vecného zabezpe čenia a na T-g v prípade osobného 
zabezpečenia, kde e* ozna čuje pomer E* k podkladov ej hodnote podkladovej 
skupiny, kde E* je upravená  hodnota expozície sekuritiza čnej pozície po čítaná 
v súlade s ustanoveniami prílohy VIII, ktoré sa uplat ňujú na výpo čet hodnôt rizikovo 
vážených expozícií pod ľa článkov 78 až 83, ak E je hodnota sekuritiza čnej pozície a 
ak g je pomer nominálnej hodnoty zabezpe čenia (upravený vzh ľadom na akýko ľvek 
nesúlad mien alebo splatností v súlade s ustanoveniami prílohy VIII) k sú čtu hodnôt 
sekuritizovaných expozícií . V prípade osobného zabezpe čenia sa riziková váha 
poskytovate ľa zabezpe čenia uplat ňuje na časť pozície, ktorá nie je zahrnutá 
do upravenej hodnoty „T“. 
3.7. Dodatočné kapitálové požiadavky na seku ritizáciu revolvingových expozícií 
obsahujúcu ustanovenia o pred časnom splatení 
66. Okrem hodnôt rizikovo vá žených expozícií po čítaných v súvislosti 
so sekuritiza čnými pozíciami sa od úverovej inštitúcie, ktorá je originátorom, 
vyžaduje, aby v prípade predaja revolvi ngových expozícií v rámci sekuritizácie 
obsahujúcej ustanovenie o pred časnom splatení po čítala hodnoty rizikovo vážených 
expozícií pod ľa metodiky stanovenej v odsekoch 17 až 32. 
67. Na účely odseku 66, odseky 68 a 69 nahrádzajú odseky 20 a 21. 
68. Na účely týchto ustanovení je „podiel originátora“ sú čtom: 
a) nominálnej hodnot y tej podkladovej časti skupiny využitých objemov 
predaných v rámci sekuritizácie, ktorej pomerná časť vzhľadom na objem celej 
skupiny predanej v rámci štruktúry ur čuje pomernú časť peňažných tokov 
vytváraných inkasovaním istiny a úrokov a inými pridruženými objemami, 
ktoré nemôžu slúži ť ako platby držite ľom pozícií v sekuritizácii, a 
b) nominálnej hodnoty tej časti skupiny nevyužitých objemov úverových liniek, 
ktorých využité objemy boli predané v rámci sekuritizácie, ktorých pomerná 
časť v porovnaní s celkovým objemom ta kýchto nevyužitých objemov sa rovná 
 
SK 129   SK pomeru nominálnej hodnoty uvedenej v písmene a) k nominálnej hodnote 
skupiny využitých objemov pred aných v rámci sekuritizácie. 
Vzhľadom na vyššie uvedené, nemôže by ť podiel originátora podriadený podielu 
investorov.  
„Podiel investorov“ predstavuje sú čet nominálnej hodnoty podkladovej časti skupiny 
využitých objemov, ktoré nespadajú pod písmeno a) a nominálnej hodnoty tej časti 
skupiny nevyužitých objemov úverových lin iek, ktorých využité objemy boli 
predané v rámci sekuritizácie a nespadajú pod písmeno b).  
69. Expozícia úverovej inštitúcie, ktorá je orig inátorom, spojená s jej právami, ktoré jej 
vyplývajú z časti podielu originátora, ktorá je  uvedená v odseku 68 písm. a), sa 
nepovažuje za sekuritiza čnú pozíciu, ale za pomernú expozíciu vo či expozíciám 
vo forme sekuritizovaných využitých obj emov, akokeby neboli sekuritizované, 
v rovnakej hodnote ako je uvedené v odseku 68 písm. a). Úverová inštitúcia, ktorá je 
originátorom, sa tiež považuje za držite ľa pomerných expozícií vo či nevyužitým 
objemom úverových liniek, ktorých využité objemy boli predané v rámci 
sekuritizácie, v rovnakej hodnote ako je  uvedené v odseku 68 písm. b).  
3.8. Zníženie hodnôt rizikovo vážených expozícií 
70. Hodnota rizikovo vážených expozícií sekuritiza čnej pozície, na ktorú sa uplat ňuje 
riziková váha 1250 % sa môže zníži ť o 12,5 násobok sumy akejko ľvek úpravy 
ocenenia vykonanej úverovou inštitúciou vzh ľadom na sekuritizované expozície. 
Úpravy ocenenia sa na ú čely výpočtu uvedeného v prílohe VII časti 1 ods. 34 
nezohľadňujú do takej miery, ako sa zoh ľadňujú na vyššie uvedené ú čely. 
71. Hodnota rizikovo vážených expozícií sekuritiza čnej pozície sa môže zníži ť o 12,5 
násobok sumy akejko ľvek úpravy ocenenia vykonanej úverovou inštitúciou 
vzhľadom na uvedenú pozíciu. 
72. Podľa článku 66 ods. 2, v súvi slosti so sekuritiza čnou pozíciou, na ktorú sa uplat ňuje 
riziková váha 1250 %, úverové inštitúcie mô žu namiesto zahrnutia tejto pozície 
do výpočtu hodnôt rizikovo vážených expozícií, odpo čítať jej hodnotu expozície 
od vlastných zdrojov.  
73. Na účely odseku 73: 
a) hodnota expozície pozície sa môže stanovi ť na základe hodnôt rizikovo 
vážených expozícií, pri čom sa zoh ľadňuje akéko ľvek zníženie vykonané 
v súlade s odsekmi 70 a 71; 
b) výpo čet hodnoty expozície môže zoh ľadňovať prípustné vecné zabezpe čenie 
v súlade s metodikou uvedenou v odsekoch 58 až 65; 
c) ak sa na výpo čet hodnôt rizikovo vážených expozíc ií používa metóda založená 
na vzorci stanovenom orgánom doh ľadu a L < KIRBR a [L+T] > K IRBR, 
s pozíciou sa môže zaobchádza ť ako s dvoma pozíciami, kde pre vyššiu 
nadriadenú pozíciu sa L rovná K IRBR. 
 
SK 130   SK 74. V prípade, že úverová inštitúcia využíva alternatívu uvedenú v odseku 72, hodnota 
rovnajúca sa 12,5 násobku hodnoty odpo čítanej v súlade so spomínaným odsekom sa 
na účely odseku 44 odpo číta od hodnoty uvedenej v spomínanom odseku ako 
maximálna hodnota rizikovo vážených expozícií vypo čítaná danými úverovými 
inštitúciami. 
 
SK 131   SK Príloha X  
 
Operačné riziko  
 
Časť 1 – Prístup základného indikátora  
1. KAPITÁLOVÁ POŽIADAVKA  
1. Kapitálová požiadavka na opera čné riziko v rámci prístupu základného indikátora 
predstavuje 15 % príslušného i ndikátora definovaného nižšie.  
2. PRÍSLUŠNÝ INDIKÁTOR  
2. Príslušný indikátor je priemerom sú čtu čistých úrokových výnosov a čistých 
neúrokových výnosov za tri roky. 
3. Tento trojro čný priemer sa po číta na základe posledných šiestich dvanás ťmesačných 
pozorovaní v strede  a na konci finan čného roka. V prípade, že nie sú k dispozícii 
auditované údaje, môžu sa použi ť obchodné odhady.  
4. Ak je v prípade niektorého z pozorovaní sú čet čistých úrokových výnosov a čistých 
neúrokových výnosov záporný alebo sa r ovná nule, táto hodnota sa pri výpo čte 
trojročného priemeru neberie do úvahy.  Príslušný indikátor sa po číta ako podiel 
súčtu kladných hodnôt a po čtu kladných hodnôt. 
2.1. Úverové inštitúcie podliehajúce smernici 86/635/EHS 
5. Na základe ú čtovných položiek výkazu ziskov a st rát úverových inštitúcií sa 
podľa článku 27 smernice 86/635/EHS  príslušný indikátor po číta ako sú čet položiek 
uvedených v tabu ľke 1. Do sú čtu sa zah ŕňa každá položka, či už s kladným alebo 
záporným znamienkom.  
6. Aby tieto položky sp ĺňali požiadavky odseku 7 a 8, môžu si vyžadova ť úpravu. 
Tabuľka 1: 
1 Výnosy z úrokov a obdobné výnosy  
2 Náklady na úroky a obdobné náklady 
3 Výnosy z cenných papierov: 
a) výnosy z akcií a iných cenných papierov s 
premenlivým výnosom 
b) výnosy z podielov v obchodných 
spoločnostiach 
c) výnosy z akcií v pridružených 
 
SK 132   SK spoločnostiach 
4 Výnosy z poplatkov a provízií 
5 Náklady na popl atky a provízie 
6 Čistý zisk alebo čistá strata 
z finančných operácií 
7 Ostatné finan čné výnosy 
 
2.1.1.  Požiadavky: 
7. Indikátor sa po číta pred odpo čítaním akýchko ľvek rezerv a prevádzkových nákladov. 
8. Pri výpočte indikátora sa nepoužívajú tieto položky: 
a) realizované zisky a straty z predaj a položiek nezahrnutýc h do obchodnej knihy; 
b) mimoriadne alebo nepravidelné výnosy; 
c) výnosy z poistenia. 
Ak je precenenie obchodovate ľných položiek sú časťou výkazu ziskov a strát, môže 
sa zahrnú ť. Ak sa uplat ňuje článok 36 ods. 2 smernice 86/635/EHS, precenenie, ktoré 
je súčasťou účtu ziskov a strát by sa malo zahrnú ť. 
2.2. Úverové inštitúcie podliehajúce iným postupom ú čtovania 
9. V prípade, že úverové inštitúcie  podliehajú iným postupom ú čtovania ako postupu 
účtovania, ktorý stanovuje smernica 86/635/ES, mali by príslušný indikátor po čítať 
na základe údajov, ktoré najlepšie vystihujú vyššie uvedenú definíciu. 
 
SK 133   SK Časť 2 – Štandardizovaný prístup  
1. KAPITÁLOVÁ POŽIADAVKA  
1. Kapitálová požiadavka na opera čné riziko v rámci štandardizovaného prístupu 
predstavuje jednoduchý sú čet kapitálových požiadaviek po čítaných pre každú 
obchodnú líniu uvedenú v tabu ľke 2. 
2. Kapitálová požiadavka pre uvede nú obchodnú líniu  je rovná ur čitému percentu 
príslušného indikátora. 
3. Indikátor sa po číta osobitne pre každú obchodnú líniu. 
4. Pre každú obchodnú líniu predstav uje príslušný indikátor trojro čný priemer sú čtu 
čistých úrokových výnosov a ro čných čistých neúrokových výnosov, ako je 
definované v časti 1 ods. 5 až 9. 
5. Tento trojro čný priemer sa po číta na základe posledných šiestich dvanás ťmesačných 
pozorovaní v strede  a na konci finan čného roka. V prípade, že nie sú k dispozícii 
auditované údaje, môžu sa použi ť obchodné odhady. 
6. Ak je sú čet čistých úrokových výnosov a čistých neúrokových výnosov daného 
pozorovania záporný, priradí sa mu nulová hodnota. 
Tabuľka 2: 
Obchodná línia Zoznam činností Percento 
Investičné bankovníctvo Upisovanie finan čných nástrojov 
a/alebo umiest ňovanie finan čných 
nástrojov so záväzkom 
Služby spojené s upisovaním 
Poradenstvo pri investovaní 
Poradenstvo spolo čnostiam týkajúce sa 
kapitálovej štruktúry, odvetvovej 
stratégie a súvisiacich otázok a 
poradenstvo a služby tý kajúce sa fúzií a 
kúpy spolo čností 
Výskum v oblasti investovania a 
finančná analýza a iné formy všeobecne 
platných odporú čaní týkajúcich sa 
transakcií s finan čnými nástrojmi 18 % 
Obchodovanie na finan čných 
trhoch Obchodovanie na vlastný ú čet 
Sprostredkovanie na pe ňažnom trhu 18 % 
 
SK 134   SK Prijímanie a prevod príkazov týkajúcich 
sa jedného alebo viacerých finan čných 
nástrojov 
Vykonávanie príkazov v mene klienta 
Umiestňovanie finan čných nástrojov 
bez záväzku 
Prevádzka multilaterálnych systémov 
obchodovania 
Retailové maklérstvo 
(Činnosti spojené s jednotlivými 
fyzickými osobami alebo 
malými a strednými podnikmi, 
ktoré spĺňajú kritériá stanovené 
v článku 55 týkajúce sa triedy 
retailových expozícií) Prijímanie a prevod príkazov týkajúcich 
sa jedného alebo viacerých finan čných 
nástrojov 
Vykonávanie príkazov v mene klienta 
Umiestňovanie finan čných nástrojov 
bez záväzku 12 % 
Komerčné bankovníctvo Prijímanie vkladov a iných návratných 
zdrojov 
Poskytovanie úverov 
Finančný leasing 
Záruky a záväzky 15 % 
Retailové bankovníctvo 
(Činnosti spojené s jednotlivými 
fyzickými osobami alebo 
malými a strednými podnikmi, 
ktoré spĺňajú kritériá stanovené 
v článku 55 týkajúce sa triedy 
retailových expozícií) Prijímanie vkladov a iných návratných 
zdrojov 
Poskytovanie úverov 
Finančný leasing 
Záruky a záväzky 12 % 
Platobný styk a zú čtovanie Služby spojené s prevodom pe ňazí 
Vydávanie a správa platobných 
prostriedkov 18 % 
Služby z poverenia Úschova a správa finan čných nástrojov 
na účet klientov vrátane uloženia 
a s ním spojených služieb ako napríklad 
riadenie hotovosti a kolaterálov 15 % 
Riadenie aktív Riadenie portfólia 12 % 
 
SK 135   SK Riadenie UCITS 
Ostatné formy riadenia aktív 
 
7. Kompetentné orgány môžu úverovej inštitúcii povoli ť výpočet kapitálovej 
požiadavky na opera čné riziko prostredníctvom a lternatívneho štandardizovaného 
prístupu, ktorý je stanovený v odsekoch 9 až 16. 
2. PRINCÍPY ZARA ĎOVANIA ČINNOSTÍ DO OBCHODNÝCH LÍNIÍ  
8. Úverové inštitúcie musia vypracova ť a zdokumentova ť osobitné politiky a kritériá 
na zaraďovanie indikátora pre ak tuálne obchodné línie a činnosti 
do štandardizovaného rámca. Kritériá musia by ť revidované a v prípade nových 
alebo meniacich sa obchodných činností a rizík primerane upravené. Princípy 
zaraďovania činností do obchodných línií: 
a) všetky činnosti sa musia zaradi ť do obchodných línií, a to vzájomne sa 
vylučujúcim a vy čerpávajúcim spôsobom; 
b) akáko ľvek činnosť, ktorú nemožno ihne ď zaradiť do rámca obchodných línií, 
ktorá je však podpornou činnosťou činnosti zahrnutej do tohto rámca, sa musí 
zaradiť do obchodnej línie, ktorú podporuje. Ak sa podporná činnosť vzťahuje 
na viaceré obchodné línie, musí sa použi ť objektívne zara ďovacie kritérium; 
c) ak sa nejaká činnosť nedá zaradi ť do konkrétnej obchodnej línie, musí sa 
zaradiť do obchodnej línie s najvyššou pe rcentuálnou hodnot ou príslušného 
indikátora. Do tej istej obchodnej línie sa zaradí aj akáko ľvek iná podporná 
činnosť, ktorá s ňou súvisí; 
d) úverové inštitúcie môžu na pridelenie indikátora jednotlivým obchodným 
líniám použi ť interné oce ňovacie metódy. Náklady vzniknuté v jednej 
obchodnej línii, ktoré sa týkajú inej obchodnej línie, môžu by ť zaradené 
do obchodnej línie, do ktorej prislúch ajú napríklad na základe vnútorného 
prevodu nákladov medzi týmito dvoma obchodnými líniami; 
e) zara ďovanie činností do obchodných línií na ú čely výpo čtu kapitálovej 
požiadavky pre opera čné riziko musí by ť v súlade s kategóriami používanými 
pre kreditné a trhové riziko; 
f) za politiku zara ďovania je zodpovedný vrcholo vý manažment pod kontrolou 
riadiacich orgánov úverovej inštitúcie; 
g) postup zara ďovania do obchodných línií musí by ť predmetom nezávislej 
kontroly. 
 
SK 136   SK 3. ALTERNATÍVNE INDIKÁTORY PRE UR ČITÉ OBCHODNÉ LÍNIE  
3.1. Predpísané postupy 
9. Kompetentné orgány môžu  úverovej inštitúcii povoli ť použitie alternatívneho 
indikátora pre obchodné línie „r etailové bankovníctvo“ a „komer čné bankovníctvo“. 
10. Pokiaľ ide o uvedené obchodné línie, prísluš ný indikátor je normalizovaný indikátor 
výnosu rovný trojro čnému priemeru celkovej nominálnej hodnoty úverov a pôži čiek, 
ktorý sa vynásobí 0,035. 
11. V prípade obchodnej línie „retailo vé bankovníctvo“ sa za úvery a pôži čky považujú 
celkové využité objemy týchto úverových po rtfólií: retail, SME, s ktorými sa 
zaobchádza ako s retailom a odkúpené retailové obchodné poh ľadávky. 
12. V prípade obchodnej línie „komer čné bankovníctvo“ sa za úvery a pôži čky považujú 
celkové využité objemy týchto úverových portfólií: podnikate ľské subjekty, štát, 
inštitúcie, špecializované financovanie,  SME, s ktorými sa zaobchádza ako 
s podnikate ľskými subjektmi a odkúpené podnikové poh ľadávky. Patria sem aj cenné 
papiere, ktoré nie sú zahrnuté v obchodnej knihe. 
3.2. Podmienky 
13. Povolenie na použitie a lternatívnych indikátorov je predmetom podmienok 
uvedených v odsekoch 14 až 16. 
3.2.1.  Všeobecná podmienka 
14. Úverová inštitúcia sp ĺňa kvalifika čné kritéria stanovené v odseku 17. 
3.2.2.  Podmienky pre retailové a komer čné bankovníctvo 
15. Úverová inštitúcia sa zaoberá predovšetkým činnosťami retailového a komer čného 
bankovníctva, ktoré predstavuj ú najmenej 90 % jej výnosov. 
16. Úverová inštitúcia je schopná kompetentným orgánom preukáza ť, že významná časť 
jej činností v oblasti reta ilového a/alebo komer čného bankovníctva pozostáva 
z úverov, ktoré sú spojené s vysokou pravdepodobnos ťou zlyhania, a že alternatívny 
štandardizovaný prístup predstavuj e zdokonalený základ na hodnotenie opera čného 
rizika. 
4. KVALIFIKA ČNÉ KRITÉRIÁ  
17. Okrem všeobecných štandardov ri adenia rizika stanovených v článku 22 a prílohe V 
musia úverové inštitúcie sp ĺňať tieto kvalifika čné kritériá: 
a) úverové inštitúcie majú dobre zdokume ntovaný systém hodnotenia a riadenia 
operačného rizika s jasn e stanovenými zodpovednos ťami. Identifikujú svoje 
expozície vo či operačnému riziku a sledujú príslu šné údaje týkajúce sa tohto 
rizika vrátane údajov o podstatných st ratách. Tento systém je predmetom 
pravidelných nezávislých kontrol; 
 
SK 137   SK b) systém na hodnotenie opera čného rizika musí by ť dôsledne za členený 
do procesov riadenia rizík úverovej inštitúcie. Jeho výstup musí by ť 
neoddelite ľnou súčasťou procesu monitorovania a kontroly profilu opera čného 
rizika úverovej inštitúcie; 
c) úverové inštitúcie zavedú systém vyk azovania pre manažment, ktorý funkciám 
zodpovedným za príslušné činnosti v rámci úverovej inštitúcie poskytuje 
správy o opera čnom riziku. Úverové inštitúcie zavedú postupy týkajúce sa 
prijatia primeraných opatrení vzh ľadom na informácie obsiahnuté v správach 
pre manažment.  
 
SK 138   SK Časť 3 – Pokro čilé prístupy merania  
1. KVALIFIKA ČNÉ KRITÉRIÁ  
1. Aby mohli úverové inštitúcie použi ť pokročilý prístup merania, musia 
kompetentným orgánom preukáza ť, že okrem všeobecných št andardov riadenia rizík 
uvedených v článku 22 a prílohe V, sp ĺňajú ďalej uvedené kvalifika čné kritériá. 
1.1. Kvalitatívne kritériá 
2. Interný systém merania opera čného rizika úverovej inštit úcie predstavuje dôsledne 
integrovanú sú časť každodenných procesov riadenia rizika. 
3. V úverovej inštitúcii musí existova ť nezávislá funkcia zodpovedná za riadenie 
operačného rizika. 
4. Pravidelne sa musia predklada ť správy o expozíciách vo či operačnému riziku a 
o stratách, ktoré sa vyskytli. V úverovej inštitúcii sú zavedené postupy na prijatie 
primeraných nápravných opatrení. 
5. Systém riadenia rizika úve rovej inštitúcie musí by ť riadne zdokumentovaný. 
Úverová inštitúcia zavádza postupy na zabezpe čenie dodržiavania kritérií, ako aj 
postupy v prípade ich nedodržiavania.  
6. Procesy riadenia opera čného rizika a systémy merania podliehajú pravidelným 
kontrolám, ktoré vykonávajú intern í a/alebo externí audítori. 
7. Validácia systému merania opera čného rizika kompetentnými orgánmi zah ŕňa: 
a) overenie, či interné valida čné postupy fungujú uspokojivým spôsobom; 
b) zabezpe čenie, že toky dát a postupy týkajúce sa systému merania rizika sú 
transparentné a prístupné. 
1.2. Kvantitatívne kritériá 
1.2.1.  Postup 
8. Kapitálová požiadavka po čítaná úverovými inštitúciami zah ŕňa očakávanú aj 
neočakávanú stratu okrem prípadu, ke ď úverové inštitúcie môžu preukáza ť, že 
očakávaná strata je primerane zoh ľadnená v ich interných obchodných postupoch. 
Meranie opera čného rizika musí zoh ľadňovať možné extrémne udalosti rozsiahleho 
dopadu, a tak dosiahnu ť úroveň spoľahlivosti porovnate ľnú s 99,9 % intervalom 
spoľahlivosti za obdobie jedného roka.  
9. Aby systém merania opera čného rizika úverovej inštitúcie sp ĺňal vyššie stanovenú 
úroveň spoľahlivosti, musí obsahova ť určité kľúčové prvky. Tieto prvky musia 
zahŕňať používanie interných dát, externýc h dát, analýzu scenárov a faktory 
odrážajúce obchodné prostredie a systémy internej kontroly, ako je stanovené v ďalej 
uvedených odsekoch 13 až 24. Úver ová inštitúcia potrebuje ma ť riadne 
zdokumentovaný prístup na ur čenie váhy použitia týchto štyroch prvkov v jej 
celkovom systéme merania opera čného rizika. 
 
SK 139   SK 10. Systém merania rizika zoh ľadňuje hlavné faktor y rizika ovplyv ňujúce tvar koncov 
odhadovaných strát. 
11. Korelácie strát z opera čného rizika medzi jednotlivými odhadmi opera čného rizika sa 
dajú uzna ť len vtedy, ak úverové inštitúci e môžu k spokojnosti kompetentných 
orgánov preukáza ť, že ich systémy na me ranie korelácií sú spo ľahlivé, jednotne 
implementované a zoh ľadňujú neistotu, ktorú takéto  odhady korelácií so sebou 
prinášajú, najmä v obdobiach stresu . Úverová inštitúcia musí validova ť svoje 
predpokladané korelácie použitím primera ných kvantitatívnych a kvalitatívnych 
postupov. 
12. Systém merania rizika je vnútorne konzistentný a predchádza viacnásobnému 
započítavaniu kvalitatívnych hodnotení alebo postupov zmier ňovania rizika 
uznaných v iných oblastiach rámca kapitálovej primeranosti. 
1.2.2.  Interné dáta 
13. Interné merania opera čného rizika sa zakladajú na minimálnom období historického 
pozorovania, ktoré predstavuje pä ť rokov. Ak úverová inštitúcia použije pokro čilý 
prístup merania po prvýkrát, obdobie hist orického pozorovania môže predstavova ť 
tri roky. 
14. Úverové inštitúcie musia by ť schopné zaradi ť svoje historické dáta o interných 
stratách do obchodných línií definovaných v časti 2 a do kategórií udalostí 
definovaných v časti 5, ako aj poskytnú ť tieto dáta kompetentným orgánom, ak tieto 
o ne požiadajú. Zaradenie strát do konkr étnych obchodných línií a kategórií udalostí 
sa musí zaklada ť na zdokumentovaných objektívnyc h kritériách. Straty z opera čného 
rizika, ktoré súvisia s kred itným rizikom a boli v minulosti zahrnuté do interných 
databáz kreditného rizika, sa musia zaznamena ť do databáz opera čného rizika a 
musia by ť osobitne ozna čené. Takéto straty nebudú predmetom kapitálovej 
požiadavky na opera čné riziko, pokia ľ sa budú aj na ďalej považova ť na účely 
výpočtu minimálnych kapitálových požiadaviek za straty z kreditného rizika. Straty 
z operačného rizika, ktoré sa týkajú trhovýc h rizík, sú pred metom kapitálovej 
požiadavky na opera čné riziko. 
15. Interné dáta o stratách úverovej inštitúcie musia by ť úplné, t. j. musia zoh ľadňovať 
všetky významné činnosti a expozície zo všetkých príslušných podsystémov a 
zemepisných oblastí. Úverové inštitúcie musia by ť schopné preukáza ť, že všetky 
nezahrnuté činnosti alebo expozície, či osobitne alebo v komb inácii, by nemali ma ť 
žiadny významný vplyv na celkové odhady rizika. Musí sa definova ť primeraný 
minimálny prah straty pre zb er interných dát o stratách. 
16. Okrem informácií o výške hrubých strát úve rové inštitúcie zbierajú informácie 
o dátume udalosti, akýchko ľvek náhradách za hrubé straty, ako aj opisné informácie 
týkajúce sa faktorov a prí čin straty. 
17. Úverové inštitúcie uplat ňujú osobitné kritériá na zaradenie dát o stratách 
vyplývajúcich z udalosti týka júcej sa centr alizovanej činnosti alebo činnosti, ktorá sa 
týka viacerých obchodných línií, ako aj z uda lostí, ktoré navzájom súvisia v rámci 
určitého obdobia. 
 
SK 140   SK 18. Úverové inštitúcie musia ma ť zdokumentované postupy hodnotenia pretrvajúcej 
relevantnosti historických dát o stratá ch vrátane situácií, kedy sa môže použi ť 
nahradenie na základe expertného posúdeni a, škálovanie alebo iná úprava, v rámci 
akého rozsahu sa môžu použi ť a kto má právo prija ť takéto rozhodnutia. 
1.2.3.  Externé dáta 
19. Systém merania opera čného rizika úverovej inštitúcie používa relevantné externé 
dáta najmä vtedy, ak existuje dôvod domnieva ť sa, že úverová inštitúcia je vystavená 
zriedkavým, napriek tomu potenciálne váž nym, stratám. Úverová inštitúcia musí ma ť 
systematický postup pre ur čenie situácií, v prípade ktorých sa musia použi ť externé 
dáta a metodiky použité na zahrnutie týchto  dát do svojho systému merania. 
Podmienky a postupy týkajúce sa použitia  externých dát sa musia pravidelne 
revidovať, dokumentova ť a musia podlieha ť pravidelnej nezá vislej kontrole. 
1.2.4.  Analýza scenárov 
20. Úverová inštitúcia používa analýzu scenárov  založenú na názore experta v spojení 
s externými dátami s cie ľom zhodnoti ť svoju expozíciu vo či udalostiam s ve ľmi 
vážnym dopadom. Aby sa zabezpe čila zmysluplnos ť takýchto hodnotení, po istom 
čase je potrebné tieto hodnot enia porovnaním so skuto čnými stratami validova ť a 
prehodnoti ť. 
1.2.5.  Faktory obchodného prostredia a internej kontroly 
21. Metodika hodnotenia rizík v cele j úverovej inštitúcii musí zoh ľadňovať kľúčové 
faktory obchodného prostredia a intern ej kontroly, kt oré môžu zmeni ť jej profil 
operačného rizika. 
22. Výber každého faktora musí by ť odôvodnený jeho významným rizikovým vplyvom 
na základe skúseností a odhadu expe rta príslušných obchodných oblastí.  
23. Citlivosť odhadov rizika na zmeny vo faktoroch a príslušné ur čenie váhy rôznych 
faktorov sa musí riadne odôvodni ť. Okrem zoh ľadnenia zmien rizika z dôvodu 
zlepšení kontrol rizika, musí rámec zoh ľadniť aj potenciálny ná rast rizika z dôvodu 
väčšej zložitosti činností alebo nára stu objemu obchodných činností. 
24. Tento rámec musí by ť zdokumentovaný a musí podlieha ť nezávislej kontrole v rámci 
úverovej inštitúcie a kontrole zo strany kompetentných orgánov. Postup a výsledky 
je potrebné po istom čase porovnaním so skuto čnými internými stratami a 
príslušnými externými dátami validova ť a prehodnoti ť. 
2. VPLYV POISTENIA  
25. Úverové inštitúcie môžu zoh ľadniť vplyv poistenia za dodržiavania podmienok 
stanovených v odsekoch 26 až 29. 
26. Poskytovate ľ je oprávnený poskytova ť poistenie alebo zaistenie. 
27. Poskytovate ľ má minimálny rating platobnej schopnosti stup ňa A (alebo 
ekvivalentný rating), 
 
SK 141   SK a) počiatočná doba platnosti poi stnej zmluvy musí by ť aspoň jeden rok. Pokia ľ 
ide o zmluvy, ktorých zvyšková doba platnosti je kratši a ako jeden rok, 
úverová inštitúcia musí uplatni ť primerané zrážky odrážajúce postupné 
znižovanie zvyškovej doby platnosti zmluvy až do 100 % zrážky v prípade 
zmlúv, ktorých zvyšková doba plat nosti je 90 dní alebo kratšia; 
b) minimálna výpovedná lehota na zrušenie poistnej zmluvy je 90 dní; 
c) poistná zmluva neobsahuje žiadne vylú čenia alebo obmedzenia spojené 
so zásahom orgánov doh ľadu alebo nebráni v prípade úpadku úverovej 
inštitúcie, tejto inštitúcii, správcov i konkurznej podstaty al ebo likvidátorovi 
opätovne získa ť náhradu za škody alebo výda vky, ktoré vznikli úverovej 
inštitúcii, okrem prípadov, ktoré sa objavili po za čatí konkurzného konania 
alebo likvidácie vo vz ťahu k úverovej inštitúcii za predpokladu, že poistná 
zmluva môže vylú čiť akúkoľvek pokutu, trest alebo náhradu škody, ktoré 
vyplývajú z činností kompetentných orgánov; 
d) výpo čty zmierňovania rizika musia zoh ľadňovať poistné krytie spôsobom, 
ktorý je transparentný a konzistentný pokia ľ ide o reálnu pravdepodobnos ť 
existencie straty a dopad straty, ktoré slúžia na celkový výpo čet kapitálovej 
požiadavky na opera čné riziko; 
e) poistenie poskytuje tr etia strana. Ak poistenie  poskytujú ovládané spolo čnosti 
a pridružené spolo čnosti, expozícia sa musí prenies ť na nezávislú tretiu stranu, 
napríklad prostredníct vom zaistenia, ktoré sp ĺňa kvalifika čné kritériá; 
f) rámec pre uznanie poistenia je riadne odôvodnený a zdokumentovaný. 
28. Metodika na uznávanie poistenia obsahuj e prostredníctvom di skontov alebo zrážok 
uplatnených na uznané sumy v rámci poistenia tieto prvky:  
a) zvyškovú dobu platnosti poistnej zmluvy, ak  je kratšia než jeden rok, ako je 
uvedené vyššie; 
b) podmienky zrušenia zmluvy, ak je jej trvanie kratšie ako jeden rok; 
c) neistotu platby, ako aj nesú lad v pokrytí poistnými zmluvami.  
29. Zníženie kapitálovej poži adavky, ktoré vyplýva z uzna nia poistenia, neprekro čí 20 % 
kapitálovej požiadavky na opera čné riziko pred použitím postupov zmier ňovania 
rizika. 
3. ŽIADOSŤ O POUŽÍVANIE POKRO ČILÉHO PRÍSTUPU MERANIA NA ÚROVNI SKUPINY  
30. V prípade, že materská úverová inštitúcia EÚ a jej dcérske spolo čnosti alebo dcérske 
spoločnosti materskej finan čnej holdingovej spolo čnosti v EÚ zamýš ľajú použi ť 
pokročilý prístup merania, žiados ť zahŕňa opis metodiky použitej na alokáciu 
kapitálu na opera čné riziko medzi jednotlivé subjekty skupiny. 
31. V žiadosti sa uvádza, či a ako sa plánujú ú činky diverzifikácie zahrnú ť do systému 
merania rizika. 
 
SK 142   SK Časť 4 – Kombinované použitie rôznych metodík  
1. POUŽITIE POKRO ČILÉHO PRÍSTUPU MERANIA V KOMBINÁCII S INÝMI PRÍSTUPMI  
1. Úverová inštitúcia môže použi ť pokročilý prístup merania v kombinácii bu ď 
s prístupom základného indikátora aleb o so štandardizovaným prístupom 
za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: 
a) sú zachytené všetky opera čné riziká úverovej inštitúcie. Kompetentný orgán 
súhlasí s metodikou použitou na rôzne činnosti, zemepisn é oblasti, právne 
štruktúry alebo iné príslušné ro zdelenie stanovené interne; 
b) časť činností spadajúcich pod štanda rdizovaný prístup a pokro čilý prístup 
merania sp ĺňa kvalifika čné kritériá stanovené pre každý z týchto prístupov 
v časti 2 a 3.  
2. Osobitne pre každý prípad môže kompetentný orgán uloži ť plnenie týchto 
dodatočných podmienok:  
a) k dátumu implementácie pokro čilého prístupu merania je významná časť 
operačných rizík úverovej inštitúcie  zachytená týmto prístupom; 
b) úverová inštitúcia sa zaväzuje postupne uplatni ť pokročilý prístup merania 
na podstatnú časť svojich operácií pod ľa časového harmonogramu, na ktorom 
sa dohodla s kompetentnými orgánmi. 
2. KOMBINOVANÉ POUŽITIE PRÍSTUPU ZÁKLADNÉHO INDIKÁTORA A 
ŠTANDARDIZOVANÉHO PRÍSTUPU  
3. Úverová inštitúcia môže skombinova ť prístup základného indikátora 
so štandardizovaným prístupom len za výnimo čných okolností, akou je napríklad 
nedávna akvizícia nových obchodných činností alebo nových podnikov, čo si môže 
vyžadova ť prechodné obdobie na postupný prech od na štandardizovaný prístup. 
4. Kombinované použitie prístupu základného in dikátora a štandard izovaného prístupu 
je podmienené záväzkom úverovej inštitúcie postupne prejs ť na štandardizovaný 
prístup pod ľa časového harmonogramu, na ktorom sa dohodla s kompetentnými 
orgánmi. 
 
SK 143   SK Časť 5 – Klasifikácia kategórií strát  
Tabuľka 3 
Kategórie udalostí Definícia 
Interný podvod Straty spôsobené činnosťami uskuto čnenými so zámerom podvodu, 
sprenevery alebo obchádzania právnych predpisov a interných 
predpisov úverovej inštitúcie s vylú čením prípadov diskriminácie, 
ak sa na danej činnosti zú častní aspo ň jeden zamestnanec úverovej 
inštitúcie. 
Externý podvod Straty spôsobené činnosťami tretích strán uskuto čnenými 
so zámerom podvodu, sprenevery alebo obchádzania právnych 
predpisov. 
Pracovnoprávne 
nedostatky a nedostatky 
bezpečnosti pri práci Straty vyplývajúce z činností, ktoré nie sú v súlade s pracovno-
právnymi predpismi alebo bezpe čnostnými predpismi alebo 
dohodami, vyplývajúce z platieb súvisiacich s nárokmi 
zamestnancov na náhradu škody alebo z diskriminácie. 
Klienti, produkty a 
obchodné postupy Straty vyplývajúce z neúmyselnej alebo nedbalostnej chyby 
pri plnení profesionálnych povinností vo vz ťahu k určitým klientom 
(vrátane požiadaviek týkajúcich  sa dôvernosti a vhodnosti) alebo 
spôsobené povahou, či charakteristikami produktu. 
Škody na hmotnom 
majetku Straty vyplývajúce zo  straty alebo poškodenia hmotného majetku 
spôsobeného prírodnými katastrofami alebo inými udalos ťami. 
Prerušenie obchodných 
činností a zlyhanie 
systémov Straty vyplývajúce z prerušenia obchodných činností alebo 
zo zlyhania systémov. 
Nedostatky vo výkone 
činností, dodávkach a 
procesnom manažmente Straty z chybného vykonania transa kcií alebo riadenia procesov, 
zo vzťahov s obchodnými partnermi a dodávate ľmi. 
 
 
SK 144   SK Príloha XI 
 
Technické kritériá pre kontrolu a hodnotenie kompetentnými orgánmi 
1. Okrem kreditného, trhového a opera čného rizika zah ŕňa kontrola a hodnotenie, ktoré 
vykonávajú kompetentné orgány pod ľa článku 124 aj: 
a) výsledky stresového testu, ktorý vykonávajú úverové inštitúcie uplat ňujúce 
IRB prístup; 
b) expozíciu vo či riziku likvidity a ri ziku koncentrácie a ich riadenie zo strany 
úverových inštitúcií vrátane ich sú ladu s požiadavkami stanovenými 
v článkoch 108 až 118; 
c) solídnos ť, vhodnos ť a spôsob uplatnenia politík a postupov zavedených 
úverovými inštitúciami na riadenie reziduálneho rizika spojeného s použitím 
uznaných postupov zmier ňovania kreditného rizika; 
d) rozsah primeranosti vlastných zd rojov úverovej inštitúcie so zrete ľom 
na aktíva, ktoré sekuritizuje, vzh ľadom na ekonomickú podstatu transakcie 
vrátane dosiahnutého stup ňa presunu rizika. 
2. Kompetentné orgány monitorujú, či úverová inštitúcia poskytla implicitnú podporu 
na sekuritizáciu. Ak sa zist í, že úverová inštitúcia pos kytla implicitn ú podporu viac 
ako jedenkrát, kompetentný orgán pri jíma primerané opatrenia vyplývajúce 
zo zvýšenej pravdepodobnosti, že úverová inštitúcia poskytne podporu na svoje 
sekuritizácie aj v budúcnosti, čím zabráni významnému presunu rizika. 
 
SK 145   SK Príloha XII  
 
Technické kritériá pre zverej ňovanie informácií  
 
ČASŤ 1 – VŠEOBECNÉ KRITÉRIÁ  
1. Informácia sa považuje za podstatnú, ak by jej vynechanie alebo nesprávne uvedenie 
mohlo zmeni ť alebo ovplyvni ť hodnotenie, alebo rozhodnutie užívate ľa, ktorý na nej 
zakladá svoje obchodné rozhodnutia. 
2. Informácia sa považuje za vlastníctvo úver ovej inštitúcie, ak by jej zverejnenie 
ohrozilo konkuren čnú pozíciu tejto úverovej inštitúcie. Môže ís ť o informáciu 
týkajúcu sa produktov alebo systémov,  ktorá by v prípade jej poskytnutia 
konkuren čným stranám znížila hodnotu investícií úverovej inštitúcie. 
3. Informácia sa považuje za dôvernú, ak sa úverová inštitúcia vo vz ťahu ku klientom 
alebo k inej zmluvnej strane zaviazala zachováva ť dôvernos ť.  
4. Kompetentné orgány vyžadujú od úverove j inštitúcie, aby posúdila potrebu 
zverejnenia niektorých alebo všetkých informácií častejšie ako raz za rok vzh ľadom 
na príslušné prvky svojej činnosti, akými sú rozsah operácií, škála činností, 
prítomnos ť v rôznych krajinách a rôznych finan čných sektoroch, ako aj ú časť 
na medzinárodných finan čných trhoch, platobných systémoch a systémoch 
zúčtovania a vysporiadania. Úverová in štitúcia posudzuje najmä možnú potrebu 
častejšieho zverej ňovania informácií stanovených v časti 2 ods. 3 písm. b) a e) 
a v odseku 4 písm. b) až f) a informácií t ýkajúcich sa rizikove j expozície a iných 
informácií, ktoré majú sklon sa rýchlo meni ť.  
5. Informácie, ktoré sa majú zverejni ť v zmysle časti 2 ods. 4 písm. f) sa poskytujú 
v súlade s článkom 72 ods. 1 a 2. 
Časť 2 – Všeobecné požiadavky  
1. Pre každú kategóriu rizika vrátane rizík uvedených v odsekoch 1 až 13 sa zverej ňujú 
ciele a politiky úverovej inštitúcie tý kajúce sa riadenia rizika, konkrétne: 
a) stratégie a postupy súvisiace s riadením týchto rizík; 
b) štruktúra a organizácia funkcie riadenia  príslušného rizika alebo iné primerané 
opatrenia; 
c) rozsah a charakter systém ov vykazovania a merania rizika; 
d) politiky týkajúce sa zaistenia a zmier ňovania rizika a stratégie a procesy 
monitorovania ich trva júcej efektívnosti. 
2. Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti požiadaviek tejto smernice, zverej ňujú sa tieto 
informácie: 
a) názov úverovej inštitúcie, na ktorú sa uplat ňujú požiadavky tejto smernice; 
 
SK 146   SK b) preh ľad odlišností medzi princípmi konsolidácie na ú čtovné a obozretné ú čely 
s krátkym opisom subjektov, ktoré sú: 
i) plne konsolidované; 
ii) podielovo konsolidované; 
iii) odpo čítané od vlastných zdrojov; 
iv) nekonsolidované a neodpo čítané; 
c) akéko ľvek súčasné alebo predpokladané vecné alebo právne prekážky, ktoré 
bránia okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov 
medzi materskou spolo čnosťou a jej dcérskymi spolo čnosťami; 
d) celková hodnota rozdielu, o ktorý sú skuto čné vlastné zdroje vo všetkých 
dcérskych spolo čnostiach nezahrnutých do konsolidácie nižšie ako minimálna 
požadovaná výška týchto zdrojov a názov alebo názvy týchto dcérskych 
spoločností; 
e) v prípade potreby okolnosti up latnenia ustanov ení uvedených v článkoch 69 a 
70. 
3. Pokiaľ ide o vlastné zdroje úverových inštitúcií, zverej ňujú sa tieto informácie: 
a) súhrnné informácie o zmluvných podmie nkach týkajúcich sa hlavných znakov 
všetkých položiek vlastných zdrojov; 
b) výška pôvodných vlastných zdrojov s osobitnou informáciou o všetkých 
položkách tvoriacich vlastné zdroje a odpo čítateľných položkách od vlastných 
zdrojov; 
c) celková výška dodatkových vlastných zdrojov a vlastných zdrojov 
definovaných v [prílohe V k smernici 93/6/EHS]; 
d) položky znižujúce hodnotu základnýc h a dodatkových vlastných zdrojov 
v súlade s článkom 66 ods. 1 písm. c) s osobitnou informáciou o položkách 
uvedených v článku 57 písm. q); 
e) celková výška využite ľných vlastných zdrojov po uplatnení zníženia hodnoty a 
limitov stanovených v článku 66. 
4. Pokiaľ ide o dodržiavanie požiadaviek úverovými inštitúciami stanovených 
v článkoch 75 a 123, zverej ňujú sa tieto informácie: 
a) súhrnné informácie o prístupe úverove j inštitúcie k hodnoteniu primeranosti jej 
interného kapitálu pokrývajúceho jej sú časné a budúce činnosti; 
b) 8 % hodnôt rizikovo váženýc h expozícií pre každú tr iedu expozícií uvedenú v 
článku 79 v prípade, že úverové inštitúcie po čítajú hodnoty rizikovo vážených 
expozícií v súlade s článkami 78 až 83; 
 
SK 147   SK c) 8 % hodnôt rizikovo vážených expozíci í pre každú triedu expozícií uvedenú 
v článku 86 v prípade, že úverové inštitúcie po čítajú hodnoty rizikovo 
vážených expozícií v súlade s článkami 84 až 89. Pokia ľ ide o triedu 
retailových expozícií, tá to požiadavka sa vz ťahuje na každú kategóriu 
expozícií, ktorej zodpovedajú rozli čné korelácie uvedené v prílohe VII časti 1 
ods. 9 až 11. Pokia ľ ide o triedu akciových e xpozícií, tieto požiadavky sa 
vzťahujú na: 
i) každý z prístupov uvedený v prílohe VII časti 1 ods. 15 až 25; 
ii) expozície obchodované na bur ze, expozície vo forme verejne 
neobchodovate ľných akcií v dostato čne diverzifikovaných portfóliách a iné 
expozície; 
iii) expozície, ktoré sú predmeto m prechodu odsúhlaseného orgánom doh ľadu 
týkajúceho sa kapitálových požiadaviek; 
iv) expozície, ktoré sú predmeto m ochranných ustanovení spojených 
s kapitálovými požiadavkami; 
d) minimálne kapitálové požiadavky po čítané v súlade s článkom 75 písm. b) a c); 
e) minimálne kapitálové požiadavky po čítané v súlade s článkami 103 až 105, 
ktoré sa zverej ňujú osobitne; 
f) ukazovatele platobnej schopnosti vypo čítané na základe celkových vlastných 
zdrojov a pôvodných vlastných zdrojov. 
5. Pokiaľ ide o expozíciu úverovej inštitúcie vo či kreditnému riziku a riziku 
obchodných poh ľadávok, zverej ňujú sa tieto informácie: 
a) definície na ú čely účtovania poh ľadávok po termíne splatnosti a zhoršenej 
kvality; 
b) opis prístupov a me tód prijatých za ú čelom stanovenia úprav ocenenia a rezerv; 
c) celková hodnota expozícií v ú čtovnom zapo čítaní a bez zoh ľadnenia ú činkov 
zmierňovania kreditného rizika a prieme rná hodnota expozícií za dané obdobie 
v členení pod ľa rôznych tried expozícií; 
d) geografické rozdelenie expozícií, ktoré je v dôležitých oblastiach roz členené 
podľa podstatných tried expozícií, prípadne ďalšie podrobnosti; 
e) rozdelenie expozícií pod ľa sektora hospodárstva ale bo druhu zmluvnej strany, 
rozčlenené pod ľa tried expozícií, prípadne ďalšie podrobnosti; 
f) rozdelenie všetkých expozícií pod ľa zvyškovej splatnosti, roz členené 
podľa tried expozícií, prípadne ďalšie podrobnosti; 
g) pre každý významný sektor hospodárst va alebo druh zmluvnej strany, hodnota: 
 
SK 148   SK i) expozícií zhoršenej kvality a expo zícií po termíne splatnosti, uvedených 
osobitne; 
ii) úprav ocenenia a rezerv; 
iii) nákladov na úpravy ocenenia po čas daného obdobia; 
h) hodnota expozícií zhoršenej kvality a e xpozícií po termíne splatnosti, uvedené 
osobitne, rozdelené pod ľa významných zemepisných oblastí a ak je to možné, 
aj hodnota úprav ocenenia a rezerv týkajú cich sa každej zemepisnej oblasti; 
i) rekonciliácia zmien v úpravách ocenenia  a rezervách pre expozície zhoršenej 
kvality, uvedené osobitne. Tieto informácie obsahujú: 
i) opis druhu úprav ocenenia a rezerv; 
ii) otvárací zostatok; 
iii) hodnoty v porovnaní s rezervami po čas daného obdobia; 
iv) rezervné alebo stornované hodnot y pre odhadované pravdepodobné straty 
z expozícií po čas daného obdobia, akéko ľvek iné úpravy vrátane úprav 
stanovených rozdielmi v devízovom kurze, kombináciami obchodných 
činností, akvizíciami a predajom dcérskych spolo čností a prevodom medzi 
rezervami; 
v) uzatvárací zostatok.  
Úpravy ocenenia a ich rozpúš ťanie zaznamenané priamo do výkazu ziskov a strát sa 
zverejňujú osobitne. 
6. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade 
s článkami 78 až 83, zverej ňujú pre každú triedu expozícií uvedenú v článku 79 tieto 
informácie: 
a) názvy nominovaných ratingových agentúr a agentúr pre podporu exportu, ako 
aj dôvody akýchko ľvek zmien; 
b) triedy expozícií, pre ktoré sa po užijú ratingy ratingove j agentúry alebo 
agentúry pre podporu exportu; 
c) opis procesu, ktorý sa používa na prenos emisií a ra tingov emisií na položky, 
ktoré nie sú zahrnuté v obchodnej knihe; 
d) priradenie externého ratingu každej  nominovanej ratingovej agentúre alebo 
agentúre pre podporu exportov so stup ňami kreditnej kvality stanovenými 
v prílohe VI, pri čom sa berie do úvahy skuto čnosť, že táto informácia sa 
nemusí zverejni ť v prípade, že úverová inštitúcia sp ĺňa štandardné priradenie 
uverejnené kompet entným orgánom; 
 
SK 149   SK e) hodnoty expozície pred a po zmier ňovaní kreditného rizika priradené každému 
stupňu kreditnej kvality stanovenému v pr ílohe VI, ako aj tie, ktoré sa 
odpočítali od vlastných zdrojov. 
7. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade 
s prílohou VII časťou 1 ods. 5 alebo 17 až 19, zverej ňujú expozície zaradené 
do každej kategórie uvedenej v tabu ľke spomínaného odseku 5 alebo každej rizikovej 
váhe uvedenej v spomínaných odsekoch 17 až 19. 
8. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú svoje kapitálové požiadavky v súlade s článkom 75 
písm. b) a c), zverej ňujú tieto požiadavky osobitn e pre každé riziko uvedené 
v daných ustanoveniach. 
9. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú svoje kapitálové požia davky v súlade s [prílohou 
VIII k smernici 93/6/EHS], zverej ňujú tieto informácie: 
a) pre každé zahr nuté subportfólio: 
i) charakteristiky použitých modelov; 
ii) opis stresového testovania uplatneného na subportfólio; 
iii) opis prístupu použitého na spätné  testovanie a validáciu presnosti a 
konzistencie interných modelov a modelových postupov; 
b) mieru akceptácie kompetentným orgánom; 
c) pre subportfóliá v rámci modelu: 
i) vysokú, strednú a nízku hodnotu v riziku po čas a na konci obdobia 
vykazovania; 
ii) porovnanie hodnôt v riziku s aktuálnymi ziskami a stratami, ktoré vznikli 
úverovej inštitúcii, spolu s analýz ou hlavných nezrovnalostí vo výsledkoch 
spätného testovania. 
10. Pokiaľ ide o opera čné riziko, úverové inštitúcie zverej ňujú tieto informácie: 
a) prístupy k hodnoteniu požiadav iek na vlastné zdroje pre opera čné riziko, ktoré 
sa vzťahujú na úverovú inštitúciu; 
b) opis metodiky uvedenej v článku 105, ak ju používa úve rová inštitúcia, vrátane 
zhodnotenia príslušných interných a externých faktorov, ktoré úverová 
inštitúcia pri tomto prístupe merania zoh ľadňuje. V prípade čiastočného 
použitia, rozsah pôsobnosti a pokrytia  rôznych používaných metodík. 
11. Pokiaľ ide o expozície v akciách, ktoré ni e sú zahrnuté v obchodnej knihe, zverej ňujú 
sa tieto informácie: 
a) rozlíšenie expozíc ií na základe ich ú čelu, ako aj kapitálových ziskov a 
strategických dôvodov a preh ľad účtovných techník a použitých metodológií 
ocenenia vrátane základných predpokladov a praktík ovplyv ňujúcich ocenenie, 
či akýchko ľvek významných zmien v týchto praktikách; 
 
SK 150   SK b) hodnota v súvahe, reálna cena a pokia ľ ide o akcie obchodované na burze, 
porovnanie s trhovou cenou v prípade, že sa  táto významne odlišuje od reálnej 
ceny; 
c) druh, charakter a hodnota expozíc ií obchodovaných na burze, expozícií 
vo forme verejne neobchodovate ľných akcií v dostato čne diverzifikovaných 
portfóliách a iných expozícií; 
d) celkové zisky alebo straty vyplývaj úce z predaja a u zatvorenia pozície 
počas daného obdobia; 
e) celkové nerealizované zisky alebo straty, celkové zisky alebo straty 
vyplývajúce zo skrytého precenenia a ktoráko ľvek z týchto hodnôt zahrnutá 
do pôvodných alebo dodatkových vlastných zdrojov; 
12. Pokiaľ ide o expozície úverových inštitúcií vo či úrokovému riziku poz ícií, ktoré nie 
sú zahrnuté v obchodnej knihe, zverej ňujú sa tieto informácie: 
a) charakter úrokového rizika a základné  predpoklady (vrátane predpokladov 
týkajúcich sa pred časného splatenia úverov a správanie sa vkladov 
bez splatnosti) a frekvenc ia merania úrokového rizika; 
b) zmeny v príjmoch, zmeny ekonom ickej hodnoty alebo inej relevantnej 
premennej použitej manažmentom pre šok smerom nahor alebo nadol v súlade 
s metódou manažmentu pre merani e úrokového rizika rozpísané pod ľa meny. 
13. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade 
s článkami 94 až 101, zverej ňujú tieto informácie: 
a) opis cie ľov úverovej inštitúcie v súvislosti so sekuritiza čnou činnosťou; 
b) úlohy úverovej inštitúcie v sekuritiza čnom procese; 
c) rozsah ú časti úverovej inštitúcie na každej sekuritiza čnej činnosti; 
d) metódy výpo čtu hodnôt rizikovo vážených expozícií, ktoré úverová inštitúcia 
uplatňuje pri svojej sekuritiza čnej činnosti; 
e) súhrnný preh ľad účtovných metód, ktoré úverová in štitúcia využíva pri svojej 
sekuritiza čnej činnosti vrátane: 
i) skuto čnosti, či sa k transakciám pristupuje ako k predaju alebo ako 
k financovaniu; 
ii) zoh ľadnenia ziskov z predaja; 
iii) základných predpokladov na ocenenie časovo rozlíšených úrokov; 
iv) prístupu k syntetickej sekuritiz ácii, ak nie je obsiahnutý v iných ú čtovných 
metódach; 
 
SK 151   SK f) názvy ratingových agentúr, používanýc h pri sekuritizácii a druhy expozícií, 
pre ktoré sa jednotlivé rati ngové agentúry používajú; 
g) celková nesplatená hodnota expozícií , ktoré sú sekuritizované úverovou 
inštitúciou, a ktoré sú predmetom sekuritizácie (rozdelenej na tradi čnú a 
syntetickú) pod ľa druhu expozície; 
h) rozdelenie hodnôt seku ritizovaných expozícií zhorše nej kvality a po termíne 
splatnosti a strát, ktoré vz nikli úverovej inštitúcii po čas daného obdobia, a to 
podľa druhu expozície, pokia ľ ide o expozície, ktor é sú sekuritizované 
úverovou inštitúciou, a ktoré sú predmetom sekuritizácie; 
i) celková hodnota ponechaných alebo odkúpených sekuritiza čných pozícií 
rozdelená pod ľa druhu expozície; 
j) celková hodnota ponechaných alebo odkúpených sekuritiza čných pozícií 
rozdelená na primerané množstvo pási em rizikových váh. Pozície, ktorých 
riziková váha predstavuj e 1250 % alebo ktoré boli odpo čítane od vlastných 
zdrojov, sa zverej ňujú osobitne; 
k) celková nesplatená hodnota sekuri tizovaných revolvingových expozícií 
rozdelená pod ľa podielu originátora a podielu investorov; 
l) súhrnný preh ľad sekuritiza čnej činnosti po čas daného obdobia vrátane hodnoty 
sekuritizovaných expozícií (pod ľa druhu expozície) a pr iznaného zisku alebo 
straty z predaja pod ľa druhu expozície. 
3. Časť 3 – Kvalifika čné požiadavky na použitie osobitných nástrojov alebo 
metodík  
14. Úverové inštitúcie, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade 
s článkami 84 až 89, zverej ňujú tieto informácie: 
a) súhlas kompetentného orgánu s vybr aným prístupom alebo odsúhlaseným 
prechodom; 
b) vysvetlenie a kontrolu:  
i) štruktúry internýc h ratingových systémov a vz ťahu medzi internými a 
externými ratingami; 
ii) použitia interných odhadov, ktoré neslúžia na výpo čet hodnôt rizikovo 
vážených expozícií v súlade s článkami 84 až 89; 
iii) procesu riadenia a uznávania zmier ňovania kreditného rizika; 
iv) kontrolných mechanizmov ratingových systémov vrátane opisu nezávislosti, 
zodpovednosti a revízie ratingových systémov; 
c) opis procesu interného ratingu osob itne pre každú z nasledujúcich tried 
expozícií: 
 
SK 152   SK i) ústredné vlády štát ov a centrálne banky; 
ii) inštitúcie; 
iii) podnikate ľské subjekty vrátane SME, šp ecializovaného financovania a 
odkúpených podnikových poh ľadávok; 
iv) retail pre každú triedu expozícií, ktor ým zodpovedajú rôzne korelácie uvedené 
v prílohe VII časti 1 ods. 9 až 11; 
v) akcie; 
d) hodnoty expozície pre každú triedu expozícií uvedenú v článku 86. Expozície 
voči ústredným vládam štátov a centrálnym bankám, úverovým inštitúciám a 
podnikate ľským subjektom, v súvislosti s ktorými používajú úverové inštitúcie 
vlastné odhady strát v prípade zlyha nia (LGD) alebo konverzné faktory 
na výpočet hodnôt rizikovo vážených expozícií, sa zverej ňujú oddelene 
od expozícií, v prípade ktorých úverové  inštitúcie tieto odhady nepoužívajú; 
e) pre každú triedu expozíci í, t. j. ústredné vlá dy štátov a centrálne banky, 
inštitúcie, podnikate ľské subjekty a akcie zverej ňujú úverové inštitúcie 
prostredníctvom dostato čného počtu ratingových stup ňov dlžníka (vrátane 
zlyhania) s cie ľom zmysluplne rozlíši ť kreditné riziko tieto informácie:  
i) celkové expozície (sú čet nesplatených úverov a hodnoty expozície 
nečerpaných prís ľubov v prípade tried expozícií : ústredné vlády štátov a 
centrálne banky, inštitúcie a podnikate ľské subjekty a nesplatenú hodnotu 
v prípade akcií); 
ii) expozíciami váženú priemernú stratu  v prípade zlyhania v percentách, pokia ľ 
ide o úverové inštitúcie, ktoré po užívajú vlastné odhady LGD na výpo čet 
hodnôt rizikovo vážených expozícií; 
iii) expozíciami váženú priemernú rizikovú váhu; 
iv) hodnotu ne čerpaných prís ľubov a expozíciami váženú priemernú hodnotu 
expozícií pre každú triedu expozícií v príp ade, že úverové inštitúcie používajú 
na výpočet hodnôt rizikovo vážených expozícií vlastné odhady konverzných 
faktorov; 
f) v prípade triedy retailových expozícií a všetkých tried definovaných v skôr 
uvedenom písmene c), bu ď zverej ňované informácie uvedené 
v predchádzajúcom písmene e) (v príp ade potreby v skupinách) alebo analýzu 
expozícií (nesplatené úvery  a hodnoty expozície ne čerpaných prís ľubov) 
v porovnaní s dostato čným počtom tried o čakávaných strát s cie ľom 
zmysluplne rozlíši ť kreditné riziko (v prípad e potreby v skupinách); 
g) skuto čné úpravy ocenenia predchádzajúceho obdobia pre každú triedu 
expozícií (pokia ľ ide o retail, pre všetky trie dy definované v skôr uvedenom 
písmene c)) a informácie o tom, ako sa  tieto líšia v porovnaní so skúsenos ťami 
z minulosti; 
 
SK 153   SK h) opis faktorov, ktoré mali vplyv na stra tu, ku ktorej došlo v predchádzajúcom 
období (napríklad, či úverová inštitúcia zaznamenala miery zlyhania alebo 
straty v prípade zlyhania a konverzné fa ktory, ktoré boli vyššie ako priemer); 
i) odhady úverovej inštitúcie v porovnaní so skuto čnými výsledkami za dlhšie 
obdobie. Zah ŕňajú minimálne informácie o odhadoch strát v porovnaní 
so skutočnými stratami pre každú triedu expozícií (pokia ľ ide o retail, pre 
všetky triedy definované v skôr uvedenom písmene c)) za dostato čne dlhé 
obdobie na zmysluplné hodnotenie výkonnos ti interných ratingových procesov 
pre každú triedu expozícií (pokia ľ ide o retail, pre všetky triedy definované 
v skôr uvedenom písmene c)). V príp ade potreby úverové inštitúcie tieto 
informácie ďalej rozvedú s cie ľom poskytnú ť analýzu PD. Úverové inštitúcie, 
ktoré používajú vlastné odhady LGD a/ alebo konverzné faktory, uvádzajú 
výsledky LGD a konverzných faktorov v porovnaní s odhadmi, ktoré poskytli 
v rámci skôr uvedených zverejnených info rmácií týkajúcich sa kvantitatívneho 
hodnotenia rizika. 
Na účely skôr uvedeného písmena c) opi s obsahuje druhy expozícií zahrnuté 
v triedach expozícií, definíci e, metódy a údaje týkajúce sa odhadov a va lidácie PD, a 
ak je to potrebné i LGD a konverzné fa ktory vrátane predpokl adov uplatnených 
pri odvodzovaní týchto premenných, a ko aj opis významných odchýlok vzh ľadom 
na definíciu zlyhania ako je  stanovená v prílohe VII časti 4 ods. 44 až 48 vrátane 
širších segmentov, ktoré tieto odchýlky ovplyv ňujú. 
15. Úverové inštitúcie, ktoré uplat ňujú postupy zmier ňovania kreditného rizika, 
zverejňujú tieto informácie: 
a) politiky a postupy, ktor é úverové inštitúcie uplat ňujú pri vzájomnom 
započítavaní v súvahe a v podsúvahe a rozsah, v rámci ktorého inštitúcie toto 
vzájomné zapo čítavanie využívajú; 
b) politiky a postupy, ktoré sa uplat ňujú v rámci oce ňovania a riadenia kolaterálu; 
c) opis hlavných druhov kolaterálu, kt oré úverové inštitúcie prijímajú; 
d) hlavné kategórie ru čiteľov a zmluvných strán pokia ľ ide o kreditné deriváty a 
ich úverovú bonitu; 
e) informácie o koncentráciách trhového alebo kreditného rizika v rámci 
zmierňovania kreditného rizika; 
f) celková hodnota expozície (v pr ípade potreby po vzájomnom zapo čítavaní 
v súvahe alebo v podsúvahe), ktorá je  po uplatnení úprav z dôvodu volatility 
krytá prípustným finan čným kolaterálom a iným prípustným kolaterálom, 
v prípade úverových inštitúcií, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených 
expozícií v súlade s článkami 78 až 83 alebo 84 až 89, ale neposkytujú vlastné 
odhady LGD alebo konverzné faktory vzh ľadom na triedy expozícií, a to 
osobitne pre každú triedu expozícií; 
g) celková expozícia (v prípade potreby po vzájomnom zapo čítavaní v súvahe 
alebo v podsúvahe), ktorá je krytá zár ukami alebo kreditnými derivátmi, 
 
SK 154   SK v prípade úverových inštitúcií, ktoré po čítajú hodnoty rizikovo vážených 
expozícií v súlade s článkami 78 až 83 alebo 84 až 89, a to osobitne pre každú 
triedu expozícií. Pokia ľ ide o triedu akciových expozícií, táto požiadavka sa 
uplatňuje na každý prístup uvedený v prílohe VII časti 1 ods. 15 až 24. 
16. Úverové inštitúcie, ktoré na výpo čet svojej požiadavky na vlastné zdroje na opera čné 
riziko používajú prístup stanovený v článku 105, zverej ňujú opis použitia poistenia 
na účely zmierňovania tohto rizika.