V dnešných odporúčaniach sa Komisia venuje viacerým pretrvávajúcim výzvam. Napríklad v Bulharsku by sa v prípade bankového sektora malo dokončiť celosystémové nezávislé posúdenie kvality aktív a stresový test zdola nahor a je potrebné ďalej posilniť dohľad nad bankovým a nebankovým finančným sektorom. V Španielsku je potrebné dokončiť reformu v sektore sporiteľní, ako aj reštrukturalizáciu a privatizáciu štátom vlastnených sporiteľní. V Chorvátsku by sa mala posilniť kapacita finančného sektora na podporu oživenia s cieľom hľadať riešenie problémov vyplývajúcich z podnikových úverov a hypotekárnych úverov v cudzej mene s vysokou mierou nesplácania, ako aj zo slabých postupov správy a riadenia v niektorých inštitúciách. Maďarsko by okrem značného znižovania podmienených rizík v oblasti hmotnej zodpovednosti spojených s nárastom štátneho vlastníctva v bankovom sektore malo prijať opatrenia s cieľom obnoviť normálne poskytovanie úverov reálnej ekonomike a odstrániť prekážky trhového čistenia portfólia. V Írsku by sa do konca roku 2015 mali dokončiť reštrukturalizačné riešenia veľkej väčšiny hypotekárnych nedoplatkov a mali by sa posilniť monitorovacie opatrenia centrálnej banky Írska. Reštrukturalizačné riešenia týkajúce sa úverov pre ohrozené MSP a zvyškových komerčných úverov na nehnuteľnosti by mali nadobudnúť udržateľný charakter, a to prostredníctvom ďalšieho posudzovania výkonnosti bánk v porovnaní s ich vlastnými cieľmi. Taliansko by do konca roka 2015 malo zaviesť záväzné opatrenia na riešenie pretrvávajúcich nedostatkov v oblasti správy a riadenia bánk, pričom osobitnú pozornosť treba venovať úlohe nadácií, a prijať opatrenia na urýchlenie rozsiahleho znižovania nesplácaných úverov. Na Malte by sa mal zlepšiť prístup malých podnikov a mikropodnikov k financovaniu. Portugalsko by malo prijať opatrenia na zníženie nadmerného dlhu podnikov, riešenie podielu nesplácaných úverov podnikov v bankách a na obmedzenie zvýhodnenia zadlžovania v prípade podnikov podľa daňových predpisov. Slovinsko by malo znížiť úroveň nesplácaných úverov v bankách zavedením osobitných cieľov, zlepšiť kapacitu bánk monitorovať úverové riziká a prijať opatrenia na zlepšenie prístupu MSP a mikropodnikov k financovaniu.

Zlepšenie podnikateľského prostredia a produktivity

Kríza mala silný negatívny vplyv na rast potenciálnej produkcie v EÚ, ale potenciálny rast mal klesajúcu tendenciu už dlho pred krízou. Veľká časť rastu produkcie klesla, pretože kríza má štrukturálnu povahu. Ak sa má hospodárstvo EÚ vybrať cestou udržateľnejšieho rastu a vyhnúť sa dlhému obdobiu stagnácie, je potrebné najprv riešiť štrukturálne prekážky.

Očakáva sa, že Investičný plán Európskej komisie a nový Európsky investičný fond pre strategické investície spolu s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi oživia investície v EÚ. Ale na to, aby sa ich vplyv využil naplno, je nutné modernizovať regulačné a administratívne prostredie ako súčasť úsilia o zlepšenie investičného prostredia. Efektívnosť správy a justície, ktorá má kľúčový význam pre zabezpečenie takého prostredia pre malé podniky, ktoré stimuluje rast, zostáva naďalej výzvou.

V mnohých členských štátoch existuje naliehavá potreba zlepšiť efektívnosť správy, skrátiť dĺžku súdnych konaní a posilniť nezávislosť, kvalitu a efektívnosť systému súdnictva a prehodnotiť systém verejného obstarávania. Napríklad Bulharsko by malo pripraviť komplexnú reformu rámca pre platobnú neschopnosť na základe najlepších medzinárodných postupov a odborných poznatkov, najmä s cieľom zlepšiť mechanizmy na mimosúdnu reštrukturalizáciu a reštrukturalizáciu vo fáze pred platobnou neschopnosťou. V Českej republike sa úsilie vynaložené v posledných rokoch s cieľom riešiť problém korupcie stretlo s vážnym oneskorením a obavy týkajúce sa transparentnosti verejného obstarávania pretrvávajú. V Chorvátsku by sa mala zlepšiť efektívnosť a kvalita systému súdnictva, najmä obchodných súdov. Taliansko by malo prijať a uplatňovať prerokovávané právne predpisy zamerané na zlepšenie inštitucionálneho rámca a na modernizáciu verejnej správy a zabezpečiť, aby reformy prijaté na zlepšenie efektívnosti občianskeho práva pomohli skrátiť dĺžku súdnych konaní. V Lotyšsku by podnikateľskému prostrediu a kvalite verejných služieb tiež prospeli silnejšie opatrenia proti konfliktom záujmov a korupcii. Slovensko by malo posilniť investície do infraštruktúry, zlepšiť a racionalizovať administratívne postupy získavania územných a stavebných povolení a zvýšiť mieru hospodárskej súťaže pri verejnom obstarávaní. V Slovinsku sa efektívnosť súdov v roku 2014 ďalej zlepšovala, hoci pomalším tempom, ale dĺžka súdneho konania a počet nevyriešených prípadov sú stále značné.

V mnohých členských štátoch je potrebné ambiciózne vykonávanie štrukturálnych reforiem s cieľom dosiahnuť väčšiu pružnosť a konkurencieschopnosť trhov s výrobkami a službami. V ročnom prieskume rastu na rok 2015 sa poukazuje na týchto 6 prekážok, ktoré sú z európskej perspektívy dôležité: i) neúmerné a neopodstatnené požiadavky v oblasti vydávania povolení v niektorých členských štátoch, konkrétne ide o požiadavky v oblasti právnej formy a držby podielov; ii) nedostatočná jasnosť domácich právnych predpisov týkajúcich sa pravidiel uplatniteľných na podniky, ktoré poskytujú cezhraničné služby; iii) nedostatok vzájomného uznávania; iv) ťažkopádne administratívne postupy; v) nerovnomerný pokrok v prebiehajúcom procese vzájomného hodnotenia profesijných predpisov a reforiem regulovaných profesií; vi) zostávajúce prekážky voľného pohybu tovaru.

V tejto súvislosti sa v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2015 nabáda k ďalšiemu odstraňovaniu protikonkurenčných predpisov, k zníženiu prekážok vstupu a k zvyšovaniu domácej a cezhraničnej hospodárskej súťaže. Napríklad: V Nemecku, ktoré patrí k členským štátom EÚ, v ktorých regulácia vytvára najmenej priaznivé prostredie pre hospodársku súťaž v odvetví odborných služieb. V Dánsku, kde bol rast produktivity ovplyvnený prekážkami vstupu a regulačným zaťažením v sektoroch služieb orientovaných na domáci trh, najmä v odvetví stavebníctva a maloobchodu. V Španielsku, kde zostáva viacero prekážok, ktoré bránia podnikom v raste vrátane právnych predpisov o veľkosti podnikov, a kde je stále potrebné prijať reformy odborných služieb a profesijných združení. Vo Francúzsku, kde existuje priestor pre zvýšenie hospodárskej súťaže v sektore služieb, najmä odborných služieb, maloobchodu a sieťových odvetví, a kde niektoré predpisy a tarify pre regulované profesie obmedzujú hospodársku činnosť. V Chorvátsku, kde podnikateľské prostredie trpí veľkými inštitucionálnymi nedostatkami vrátane nadmerných prekážok pre poskytovateľov služieb a množstvom parafiškálnych poplatkov. V Maďarsku, kde prekážky vstupu na trh zavedené v posledných rokoch v sektore služieb neboli odstránené a kde boli v roku 2014 zavedené ďalšie prekážky, ako napríklad povinnosť, aby boli všetky maloobchodné prevádzky centrálne povolené. V Taliansku, kde viacero obmedzení hospodárskej súťaže stále bráni riadnemu fungovaniu trhov s výrobkami a službami. Závažné prekážky pretrvávajú v prípade miestnych verejných služieb, letísk a prístavov, právnych služieb, a sektorov bankovníctva, lekárnictva a zdravotnej starostlivosti. Okrem toho napriek širšiemu využívaniu centralizovaného obstarávania pretrvávajú výrazné nedostatky vo verejnom obstarávaní a miestne verejné služby sú aj naďalej chránené pred konkurenciou.

Prispôsobenie verejných financií tak, aby viac podporovali rast

Väčšina členských štátov v roku 2014 úspešne znížila svoje úrovne deficitu pod 3 % HDP. Deficit v eurozóne naďalej klesal na 2,4 % a očakáva sa, že pomer verejného dlhu sa bude od roku 2015 znižovať. Vďaka tomu získa niekoľko členských štátov v rámci fiškálneho priestoru väčšiu voľnosť a príležitosť urýchliť prínosy štrukturálnych reforiem. Avšak u krajín s vysokým dlhom a deficitom je na dosiahnutie súladu s Paktom stability a rastu potrebná ďalšia konsolidácia, a v prípade verejných financií by malo by dôjsť k posilneniu ich efektívnosti, kvality a charakteru podporujúceho rast.

Okrem toho si niektoré otázky vyžadujú pozornosť dlhodobého charakteru. Viaceré členské štáty vrátane Talianska, Španielska a Maďarska začali uskutočňovať reformy svojho daňového systému a zlepšovať daňovú disciplínu. Hoci mnohé členské štáty uznávajú potrebu presunúť daňové zaťaženie z práce a odstrániť deformácie v daňových systémoch, pokrok je pomalý. Pokiaľ ide o zdravotnícke a dôchodkové systémy, stále sa tu vyskytujú aj dlhodobé výzvy, pretože výdavky na tieto systémy predstavujú významný podiel verejných financií. Zároveň sú kľúčové pre zabezpečenie sociálnej spravodlivosti v rámci generácií aj medzi nimi.

Mnoho členských štátov uskutočnilo kroky zamerané na reformu systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému. Komisia odporúča v týchto oblastiach ďalšie reformy pre členské štáty, ako napríklad Bulharsko, Česká republika, Fínsko, Francúzsko, Chorvátsko, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Rumunsko, Slovinsko, Španielsko a Poľsko.

Pre členské štáty v rámci postupu pri nadmernom deficite Komisia odporúča, aby sa v prípade Malty a Poľska teraz tento postup ukončil. Tak by po tomto kole európskeho semestra zostalo deväť členských štátov, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite – čo je oveľa menej ako v roku 2011, keď sa postup pri nadmernom deficite vzťahoval na 24 krajín. Komisia vypracovala správu podľa článku 126 ods. 3 určenú Fínsku, kde analyzuje jeho zrejmé porušenie dlhového kritéria aj kritéria deficitu stanovených v zmluve, čo môže viesť k aktivácii postupu pri nadmernom deficite.

Komisia odporúča, aby Rada rozhodla, že Spojené kráľovstvo neprijalo účinné opatrenia v rámci postupu pri nadmernom deficite, pretože sa očakáva, že nedodrží lehotu 2014-15 a nedosiahlo odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie. Odporúča tiež, aby Rada vydala podľa článku 126 ods. 7 nové odporúčanie, kde novou lehotou bude obdobie 2016-17.

Po 10. júni Komisia posúdi opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo v nadväznosti na odporúčanie Rady z 10. marca 2015. Komisia identifikovala riziká aj v iných členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, pokiaľ ide o včasnú a udržateľnú nápravu nadmerného deficitu, a preto považuje ďalšie opatrenia za potrebné. To platí najmä v prípade Chorvátska a Španielska vzhľadom na lehotu v roku 2016, ale aj Portugalska vzhľadom na lehotu v roku 2015 (čo je čoskoro).

Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa riziko významnej odchýlky v roku 2015 predpokladá pre Maďarsko. Za predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2016 v prípade mnohých krajín očakávajú buď významné alebo menšie odchýlky. Vo všetkých týchto prípadoch Komisia vidí potrebu ďalších opatrení.

V nadväznosti na svoje oznámenie o flexibilite v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu budú viaceré členské štáty v roku 2016 flexibilitu využívať. Litva bude môcť využiť doložku o dôchodkovej reforme, ak Eurostat potvrdí systémovú povahu reformy. Taliansko môže využívať doložku o štrukturálnej reforme za predpokladu, že vláda prijme v roku 2015 potrebné opatrenia (pozri podrobnosti v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny). Spôsob, akým talianska vláda zareaguje na rozhodnutie ústavného súdu o dôchodkoch z konca apríla 2015, sa bude monitorovať, s cieľom zistiť, či bude neskôr potrebná správa podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, a následné preskúmanie fiškálnych cieľov.