SK Úradný vestník Európskej únie C 51/75

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stave vykonávania integrovanej politiky výrobkov“

[KOM(2009) 693 v konečnom znení]

2011/C 51/15

Spravodajca: pán ZBOŘIL

Európska komisia sa 21. decembra 2009 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Správu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stave vykonávania integrovanej politiky výrobkov“

KOM(2009) 693 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. júla 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 466. plenárnom zasadnutí 21. októbra 2010 prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV víta správu Európskej komisie o stave vykonávania integrovanej politiky výrobkov (IPP), ktorá ponúka podrobný prehľad o postupe uplatňovania zásad tejto politiky. Správa je vhodne začlenená do širšej koncepcie akčného plánu pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku (akčný plán SCP/SIP).

1.2 Stratégia vychádza z integrovaných prístupov a náležite zohľadňuje zásadu subsidiarity a špecifiká jednotlivých členských štátov. EHSV by chcel upozorniť na skutočnosť, že konkrétne kroky sa v praxi prijímajú najprv na subsidiárnych úrovniach a sú výsledkom vzájomného pôsobenia medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi na trhu.

1.3 Hoci súčasťou IPP je aj problematika trhových síl, EHSV sa domnieva, že pokiaľ ide o využívanie trhových nástrojov, ako je ekologické zdaňovanie a stimuly, je potrebné vykonať ešte veľa práce na to, aby sa koordinovaným spôsobom dosiahol pokrok pri ich uplatňovaní. Výbor navrhuje, aby sa väčšia pozornosť venovala výmene skúseností medzi členskými štátmi a predovšetkým otázke stimulov, ich poskytovania a využívania, ako aj významu dlhodobých dohôd na základe dobrovoľnosti.

1.4 EHSV je presvedčený o tom, že štandardizácia by bola prínosom pre veľké množstvo výrobkov, pretože by pozitívne ovplyvnila napríklad možnosť ich recyklácie, účinnosť, výsledky v oblasti životného prostredia a iné faktory. Pri uplatňovaní smernice o ekodizajne má štandardizácia rozhodujúcu úlohu, ktorá by sa mala do budúcna ešte posilniť.

1.5 EHSV sa nazdáva, že ďalšie zbližovanie oboch systémov environmentálneho riadenia (EMS) – EMAS by sa mal priblížiť k ISO 14001 – by mohlo prispieť k systematickejšiemu uplatňovaniu EMAS v rámci akčného plánu SCP/SIP.

1.6 Akékoľvek ustanovenia, politické opatrenia či nástroje, dokonca aj tie, ktoré sú určené na realizáciu akčného plánu SCP/SIP, by sa mali vypracovať a prijať tak, aby nenarušili konkurenčné prostredie alebo fungovanie vnútorného trhu a aby boli v plnom súlade so zásadou lepšej regulácie a s cieľom trvalej udržateľnosti. Je skutočné nevyhnutné zabezpečiť, aby sa nové, z praktických dôvodov prijaté politické opatrenia vzájomne neprekrývali alebo neboli v rozpore s inými nástrojmi a politickými opatreniami EÚ, ktoré sú už zavedené.

1.7 Aby bol akčný plán SCP/SIP úspešný, musí byť aj efektívny z hľadiska nákladov. Počiatočnú analýzu vplyvu musia dopĺňať analýzy makro- a mikroekonomických vplyvov, ktoré sa v reálnom hospodárskom živote často výrazne líšia.

1.8 V rámci postupu hodnotenia by sa mali čo najtransparentnejšie zohľadniť aj hlavné hodnotové reťazce, a to v čo najskoršom štádiu. Platné právne predpisy o ekodizajne a označovaní sa nesmú stať pre európske výrobky prekážkou, ale mali by im naopak pomôcť, aby sa presadili na vnútornom trhu aj na medzinárodnej úrovni. Akákoľvek iniciatíva, najmä ak je zameraná na označovanie výrobkov a podporu zmeny spotreby, by mala vychádzať zo spoľahlivých a vedecky dokázaných údajov a mala by sa uplatňovať iba v oblastiach, kde je možné dosiahnuť zmenu spôsobu spotreby.

1.9 V súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami v tejto oblasti (1) výbor podporuje koncepciu IPP a akčný plán SCP/SIP zameraný na podporu rozvoja udržateľnejších výrobkov a výrobných procesov. Uplatňovaním tohto prístupu sa zvýši prínos tak pre životné prostredie, ako aj pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva.

1.10 EHSV je presvedčený o tom, že prioritu by preto mali mať existujúce programy Spoločenstva, ako je Európsky strategický plán pre energetické technológie, plán ETAP (Akčný plán pre environmentálne technológie) či aktivity technologických platforiem. Osobitná pozornosť by sa mala venovať správnej koordinácii a dostatočnej ambicióznosti.

1.11 Výsledkom lepšej spolupráce medzi subjektmi zapojenými do výskumu a vývoja v oblasti ekologických inovácií, v hospodárskej a podnikateľskej sfére, vo výskumných ústavoch a vysokom školstve by mali byť inovácie v rámci odvetvia, ktoré sú maximálne dôležité.

1.12 Realizácia koncepcie IPP bez akčného plánu SCP/SIP by mohla v budúcnosti priniesť riziko zbytočných právnych nezrovnalostí a nejasností. Z tohto dôvodu EHSV plne súhlasí s tým, aby sa všetky ďalšie opatrenia IPP posudzovali a uskutočňovali v rámci akčného plánu SCP/SIP.

1.13 Zavádzanie IPP a akčného plánu SCP/SIP musí byť dynamickým procesom, ktorý sa opiera o neustály dialóg a spoluprácu medzi rôznymi zainteresovanými stranami (počnúc podnikmi a zodpovednými politikmi až po spotrebiteľské organizácie a mimovládne organizácie, ktoré sa zaoberajú životným prostredím) s cieľom posilniť nástroje na komunikáciu so spotrebiteľmi, ekologickú produkciu a podporiť udržateľný nákup a udržateľné verejné obstarávanie.

2. Dokument Európskej komisie

2.1 Komisia prijala 18. júna 2003 oznámenie „Integrovaná politika výrobkov – rozvoj environmentálneho prístupu k životnému cyklu.“ (2) Koncepcia IPP vychádza z týchto poznatkov:

— výroba a používanie tovarov a služieb (t. j. výrobkov) spôsobuje väčšinu celkových negatívnych vplyvov na životné prostredie. Stav sa zhoršuje v dôsledku nepretržite narastajúceho množstva výrobkov, ktoré sa spotrebujú v EÚ a vo svete,

— k tlakom a vplyvom výrobkov na životné prostredie dochádza v rôznych etapách ich životného cyklu (v priebehu výrobného reťazca, vo fáze používania, likvidácie výrobkov s ukončenou životnosťou). Nápravné opatrenia sa musia navrhovať takým spôsobom, aby sa predišlo situácii, že záťaž na životné prostredie sa jednoducho presunie na iné etapy životného cyklu alebo do iných zemepisných oblastí,

— v dôsledku veľkej rozmanitosti výrobkov a vplyvov pre ne neexistuje jediný politický nástroj. Na každý konkrétny prípad sa musí zvoliť vhodný politický nástroj alebo kombinácia nástrojov a tie sa musia uplatňovať koordinovaným spôsobom, často naprieč niekoľkými oblasťami politiky.

2.2 V oznámení sa stanovil cieľ IPP a päť zásad: 1) zohľadňovanie životného cyklu; 2) spolupráca s trhom; 3) široká účasť zainteresovaných strán; 4) trvalé zlepšovanie výrobkov; 5) koordinované používanie politických nástrojov. IPP sa mala realizovať prostredníctvom troch strategických krokov:

— prispieť k zastrešujúcim politickým krokom, najmä k stratégii EÚ pre udržateľný rozvoj (3), 6. akčnému programu EÚ pre životné prostredie (4) a k desaťročnému rámcu programov pre udržateľnú spotrebu a výrobu (5),

— doplniť existujúce politiky týkajúce sa výrobkov ustanovením rámca, v ktorom sa problémy životného prostredia môžu posudzovať so zreteľom na životný cyklus výrobkov,

— posilniť koordináciu a ucelenosť nástrojov politiky výrobkov, ktoré sa týkajú životného prostredia.

2.3 Zásady IPP sa začlenili do zastrešujúceho rámca Trvalo udržateľná spotreba a výroba/trvalo udržateľná priemyselná politika (SCP/SIP) s akčným plánom SCP/SIP z roku 2008 (6), čím sa účinne obsiahol a posunul vpred proces, ktorý sa začal oznámením o IPP.

2.4 Smernica o ekodizajne výrobkov využívajúcich energiu zakomponovala zásady IPP do právnych predpisov týkajúcich sa dizajnu výrobkov. Jej rozsah pôsobnosti sa rozšíril v roku 2009 na viac skupín výrobkov (energeticky významné výrobky) v súvislosti s akčným plánom SCP/SIP (7).

2.5 V novej rámcovej smernici o odpade (8) sa ustanovuje právna záväznosť niekoľkých prvkov IPP, najmä požiadavka, aby sa pri tvorbe politiky v oblasti odpadu zohľadnil celý životný cyklus materiálov.

2.6 V tematických stratégiách pre trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a pre predchádzanie vzniku odpadu a jeho recykláciu sa podporil prístup k životnému cyklu a požiadavka trvalého zlepšovania (9), ako aj zásada spolupráce s trhom (10). Požiadavka stratégie v oblasti odpadu na existenciu silných recyklačných trhov v EÚ je toho príkladom.

2.7 Bezprostredne po prijatí oznámenia o IPP začala Komisia vytvárať európsku platformu pre posudzovanie životného cyklu (LCA), európsku referenčnú základňu údajov o životnom cykle s kontrolou kvality a príručku LCA.

2.8 V EÚ sa dosiahol vcelku významný pokrok pokiaľ ide o politiky výrobkov orientovaných na životné prostredie. Keďže však IPP je proces, a nie konečný stav, naďalej tu jestvuje dostatočný priestor na ďalšie aktivity.

2.9 Túto koncepciu možno uplatňovať aj pre ekologické zlepšenie nepriemyselných výrobkov a služby. Nástroje IPP v oblasti daní a dotácií sa na úrovni Spoločenstva zatiaľ neuplatňovali.

2.10 Realizácia IPP z pohľadu politickej integrácie sa ťažko dokumentuje, keďže nové politiky zriedkavo priamo odkazujú na IPP. Vo všeobecnosti sa však dosiahol výrazný pokrok pri osvojovaní si prístupu k životnému cyklu na strane kľúčových priemyselných odvetví a politikov a výrazne pokročilo aj sprístupňovanie údajov o životnom cykle a zhoda v oblasti metodiky. Veľký pokrok sa tiež dosiahol pri zisťovaní výrobkov, u ktorých sú najväčšie predpoklady na zlepšenie, ako aj možných opatrení na zlepšenie.

2.11 Informovanie spotrebiteľa, právne predpisy o ekodizajne, čistá výroba a ekologické verejné obstarávanie/nákup sú v súčasnosti ťažiskom akčného plánu SCP/SIP. Akčný plán SCP/SIP pokračuje v procese, ktorý začal oznámením IPP so zámerom ďalej odkrývať možnosti trhu pre trvalo udržateľné výrobky a podporu rozumnejšej spotreby. V závere oznámenia sa konštatuje, že revízia akčného plánu v roku 2012 poskytne vynikajúcu príležitosť na ďalšie posúdenie vývoja IPP.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EHSV víta správu Európskej komisie o stave vykonávania integrovanej politiky výrobkov (IPP) a sprievodný dokument, v ktorom pracovníci Komisie ponúkajú podrobný prehľad o postupe uplatňovania jej zásad. V tomto prehľade sú zahrnuté nielen iniciatívy a ich konkrétne vyjadrenie na úrovni Komisie, ale aj užitočné porovnanie situácie v jednotlivých členských štátoch a ich špecifiká. Správa je náležite začlenená do širšej koncepcie akčného plánu pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu (akčný plán SCP/SIP).

3.2 Pôvodné oznámenie o IPP, ktoré Komisia vydala v roku 2003, bolo jednoznačne nápomocné pri otvorení plodnej diskusie. V rámci nej sa hodnotila úloha inštitúcií EÚ, členských štátov a jednotlivých zainteresovaných strán pri dosahovaní čo najväčšieho obmedzenia dosahu výrobkov na životné prostredie. Diskusia navyše zmenila chápanie celej problematiky a prispela k vytrvalému úsiliu o vytvorenie primeraných politických a právnych nástrojov na celkové zníženie dosahu výrobkov na životné prostredie.

3.3 Zámerom bolo vytvoriť koncepčný rámec na základe zásady hodnotenia životného cyklu výrobkov, ktorý by mohol prispieť k zlepšeniu koordinácie a súladu medzi jednotlivými politickými nástrojmi týkajúcimi sa environmentálneho dosahu výrobkov.

3.4 Vo všeobecnosti možno povedať, že päť zásad, ktoré tvoria základ IPP, bolo úspešne začlenených do činnosti administratívnych a legislatívnych orgánov a príslušných zainteresovaných strán. Tieto zásady sú tiež východiskovou bázou akčného plánu SCP/SIP, ktorý sa stal prirodzeným pokračovaním procesu začatého oznámením o IPP.

3.5 EHSV víta skutočnosť, že všetkých päť hlavných zásad bolo uplatnených v smerniciach a politických dokumentoch EÚ: 1) koncepcia životného cyklu bola základom pre smernicu o ekodizajne; 2) akčný plán SCP/SIP a stimuly majú podľa návrhu dosiahnuť zintenzívnenie spolupráce s trhom na vnútroštátnej i európskej úrovni; 3) prostredníctvom viacerých iniciatív sa realizuje zapájanie zainteresovaných strán na európskej a vnútroštátnej úrovni; 4) neoddeliteľnou súčasťou akčného plánu SCP/SIP je aj sústavné zlepšovanie funkčnosti výrobkov; a 5) zlepšila sa koordinácia a súlad jednotlivých nástrojov, aby bolo možné naplno využiť potenciálnu súčinnosť vyplývajúcu z integrovaného prístupu akčného plánu SCP/SIP.

3.6 Stratégia vychádza z integrovaných prístupov a náležite zohľadňuje zásadu subsidiarity a špecifiká jednotlivých členských štátov, pričom sa usiluje nenarúšať konkurenčné prostredie vnútorného trhu. EHSV by chcel upozorniť na skutočnosť, že samotné uplatňovanie zásad a politických nástrojov prebieha najprv na subsidiárnych úrovniach a je výsledkom vzájomného pôsobenia medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi na trhu. Tomu musí zodpovedať aj využívanie účinných nástrojov, ktoré sú široko akceptované všetkými zainteresovanými stranami.

3.7 Hoci je integrovaná politika výrobkov úspešná a uplatňuje sa prostredníctvom viacerých konkrétnych politických nástrojov, EHSV sa domnieva, že teraz by sa mala venovať väčšia pozornosť účinnosti jej uplatňovania. Predovšetkým by sa mala posúdiť miera úspešnosti uplatňovania, ako aj súvisiace prekážky a zlyhania, aby pri hodnotení akčného plánu SCP/SIP v roku 2012 mohli byť v prípade potreby prijaté nápravné opatrenia na zabezpečenie potrebnej úrovne účinnosti.

3.8 EHSV je navyše presvedčený, že takéto politiky orientované na výrobky môžu dosiahnuť plný vplyv len vtedy, keď sa budú opatrenia uplatňovať na globálnej úrovni a zohľadnia všetky ekonomické a kultúrne rozdiely. Systém všeobecných preferencií (SVP), ktorý sa zameriava na regionálne obchodné dohody, ako aj na úsilie rozvojových krajín o dosiahnutie udržateľného rozvoja, je vhodným príkladom mechanizmu na účinné uplatňovanie piatich zásad IPP v celosvetovom meradle.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Hoci súčasťou IPP je aj problematika trhových síl, ktorá má pre úspech IPP a ďalších nástrojov zásadný význam, EHSV sa domnieva, že pokiaľ ide o využívanie trhových nástrojov, ako je ekologické zdaňovanie a stimuly, je potrebné vykonať ešte veľa práce na to, aby sa koordinovaným spôsobom dosiahol pokrok pri ich uplatňovaní. Avšak v tejto otázke bude EÚ zohrávať nepochybne menšiu úlohu ako členské štáty. Zelená kniha, ktorú Komisia prijala v roku 2007, a rozsiahle konzultácie príslušných zainteresovaných strán do istej miery zdôraznili úlohu trhových nástrojov. Výbor však navrhuje, aby sa väčšia pozornosť venovala výmene skúseností medzi členskými štátmi a predovšetkým otázke stimulov, ich poskytovaniu a využívaniu, ako aj významu dlhodobých dohôd na základe dobrovoľnosti.

4.2 S výrobkami a ich dosahom na životné prostredie úzko súvisí otázka štandardizácie. EHSV je presvedčený o tom, že štandardizácia môže byť prínosom nielen pre emisné normy motorových vozidiel, ale aj pre veľké množstvo ďalších výrobkov. Pozitívne by ovplyvnila napríklad aj možnosť ich recyklácie, výsledky v oblasti životného prostredia a množstvo iných environmentálnych faktorov. Štandardizácia zohráva rozhodujúcu úlohu aj pri uplatňovaní smernice o ekodizajne, ktorá by sa mala do budúcna ešte posilniť. Jej výhoda spočíva v tom, že umožňuje zapojenie všetkých zainteresovaných strán.

4.3 Systémy environmentálneho riadenia EMAS a ISO 14001 sú voliteľnými nástrojmi, ktoré podporujú koncepciu IPP a súvisiace politiky. Je zrejmé, že prísnejšie požiadavky EMAS v oblasti administratívy a auditu jeho šírenie veľmi nepodporujú a v prípade malých a stredných podnikov majú dokonca reštriktívny účinok. Využívanie systému ISO 14001 je rozšírenejšie čiastočne vďaka jeho širšiemu záberu, no najmä preto, že je to vhodnejší nástroj pre podniky pôsobiace na celosvetovej úrovni. EHSV sa nazdáva, že ďalšie zbližovanie oboch systémov by mohlo prispieť k systematickejšiemu uplatňovaniu EMAS v rámci akčného plánu SCP/SIP.

4.4 Akékoľvek ustanovenia, politické opatrenia či nástroje, dokonca aj tie, ktoré sú určené na realizáciu akčného plánu SCP/SIP, by sa mali vypracovať a prijať tak, aby nenarušili konkurenčné prostredie alebo fungovanie vnútorného trhu a aby boli v plnom súlade so zásadou lepšej regulácie a s cieľom udržateľnosti.

4.5 Mnohé politické nástroje už boli zavedené a výsledky ich uplatňovania ukazujú, že ide o správny krok smerom k udržateľnej spotrebe a výrobe v EÚ. Preto treba zabezpečiť, aby sa nové politické opatrenia vzájomne neprekrývali alebo neboli v rozpore s inými politickými opatreniami a nástrojmi EÚ. V opačnom prípade by hospodárska konkurencieschopnosť EÚ mohla utrpieť vážnu ujmu; konečné rozhodnutie by mal vždy urobiť informovaný spotrebiteľ.

4.6 EHSV je presvedčený, že iba jednotné a zosúladené politické opatrenia bez zbytočných byrokratických a administratívnych prekážok môžu poskytnúť vhodný právny rámec pre investície v EÚ. Iba v takomto rámci sa môžu vytvárať nové a udržiavať existujúce pracovné miesta a zároveň sa môže systematicky znižovať záťaž na životné prostredie. Právny rámec pre chemické látky a stavebné materiály, ako aj pravidlá týkajúce sa elektrického a elektronického tovaru predchádzajú existencii vzájomne si odporujúcich opatrení. Právna neistota a nejednotnosť sú v týchto prípadoch výrazné a je potrebné venovať im náležitú pozornosť. Budúca revízia nariadenia REACH (11) bude výbornou príležitosťou na zlepšenie súladu a zváženie zlúčenia niekoľkých sektorových opatrení s novoprijatým horizontálnym právnym rámcom EÚ pre chemické látky.

4.7 Aby bol akčný plán SCP/SIP úspešný, musí byť aj efektívny z hľadiska nákladov. Počiatočnú analýzu dosahu a prínosov musia dopĺňať štúdie potenciálu tak celého hospodárstva, ako aj jednotlivých podnikov, pretože výsledky analýzy makro- a mikroekonomických dosahov sa v reálnom hospodárskom živote často výrazne líšia.

4.8 V rámci postupu hodnotenia by sa mali čo najtransparentnejšie zohľadniť aj hlavné hodnotové reťazce, a to v čo najskoršom štádiu. Platné právne predpisy o ekodizajne a označovaní sa nesmú stať pre európske výrobky prekážkou, pokiaľ ide o konkurenciu z iných hospodárskych oblastí alebo nedostatočnú odozvu trhu na udržateľnejšie výrobky, ale mali by im naopak pomôcť, aby sa presadili na vnútornom trhu aj na medzinárodnej úrovni. Akákoľvek iniciatíva, najmä ak je zameraná na označovanie výrobkov, ako aj podporu zmeny spotreby, by mala vychádzať zo spoľahlivých a vedecky dokázaných údajov. V prípade výrobkov, ktoré podniky predávajú ďalším podnikom (business-to-business products), má označovanie obmedzený význam. Označovanie výrobkov je tiež jedným z nástrojov informovania spotrebiteľov o environmentálnych vlastnostiach daného výrobku. Je potrebné preskúmať aj iné nástroje informovania, vrátane medzinárodných noriem.

4.9 V rámci hospodárskej sféry sa musí udržiavať dostatočná pružnosť na to, aby sa vývoj výrobkov mohol zameriavať na lepšie uspokojovanie potrieb spotrebiteľov v jasne definovanom trhovom prostredí. Uplatňovanie zásad udržateľného rozvoja v celej EÚ v podstate spočíva na dobrovoľnom prístupe hospodárskeho sektora.

4.10 Výbor preto podporuje koncepciu IPP a akčný plán SCP/SIP zameraný na podporu rozvoja udržateľnejších výrobkov a výrobných procesov. Uplatňovaním tohto prístupu sa zvýši prínos tak pre životné prostredie, ako aj pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. Takisto by sa tým mohli otvoriť nové trhy, a to nielen v rámci EÚ, ale aj na celom svete. V záujme podpory výskumu a vývoja v oblasti udržateľných technológií by tieto nové trhy mali byť efektívne a priaznivo naklonené inováciám v oblasti životného prostredia, čo si okrem verejných investícií z rozpočtu jednotlivých štátov vyžiada aj prostriedky z fondov Spoločenstva. Je potrebné zvážiť, či by príjmy z finančných nástrojov súvisiacich s emisiami CO2 nebolo vhodné investovať do udržateľných technológií.

4.11 EHSV je presvedčený o tom, že prioritu by preto mali mať existujúce programy Spoločenstva, ako je Európsky strategický plán pre energetické technológie, plán ETAP (Akčný plán pre environmentálne technológie) či aktivity technologických platforiem. Avšak na dosiahnutie potrebnej zmeny na trhu bude potrebná výraznejšia finančná podpora. Osobitná pozornosť by sa mala venovať správnej koordinácii a zabezpečeniu dostatočnej ambicióznosti, predovšetkým v prípade opatrení financovaných z verejných prostriedkov z rozpočtu miestnych a regionálnych orgánov, ako aj z rozpočtu EÚ.

4.12 Európsky okrúhly stôl pre SCP potravín je úspešná iniciatíva, ktorej spolupredsedá Európska komisia a podporuje ju program OSN pre životné prostredie a Európska environmentálna agentúra. Vďaka účasti zainteresovaných strán na európskej úrovni môže táto iniciatíva uplatňovať harmonizovaný prístup zohľadňujúci životný cyklus a viesť otvorený a na výsledky zameraný dialóg o všetkých štádiách potravinového reťazca. Cieľom iniciatívy je podporovať ucelený prístup na základe vedeckých poznatkov a zabezpečiť, aby potravinový reťazec významne prispieval k udržateľnej spotrebe a výrobe v Európe, pričom by sa zohľadnil celkový program SCP (12).

4.13 Zavádzanie IPP a akčného plánu SCP/SIP musí byť dynamickým procesom, ktorý sa opiera o neustály dialóg a spoluprácu medzi rôznymi zainteresovanými stranami (počnúc podnikmi a zodpovednými politikmi až po spotrebiteľské organizácie a mimovládne organizácie, ktoré sa zaoberajú životným prostredím) s cieľom posilniť nástroje na komunikáciu so spotrebiteľmi, ekologickú výrobu a podporiť udržateľný nákup a udržateľné verejné obstarávanie.

4.14 Lepšia spolupráca medzi subjektmi zapojenými do výskumu a vývoja v oblasti ekologických inovácií, v hospodárskej a podnikateľskej sfére, vo výskumných ústavoch a vysokom školstve by mala do tohto odvetvia prinášať nielen potrebné inovácie, ale by mala umožniť aj prenos odborných vedomostí týkajúcich sa práv duševného vlastníctva, získavania znalostí a nových zručností, bez ktorých by bola IPP iba ilúziou.

4.15 Realizácia koncepcie IPP bez akčného plánu SCP/SIP by mohla priniesť riziko zbytočných právnych nezrovnalostí a nejasností. Z tohto dôvodu EHSV plne súhlasí s tým, aby sa všetky ďalšie opatrenia IPP posudzovali a uskutočňovali v rámci akčného plánu SCP/SIP.

V Bruseli 21. októbra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 39 – 44, a Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 46.

(2) KOM(2003) 302 v konečnom znení.

(3) Obnovená stratégia EÚ pre udržateľný rozvoj z 9. júna 2006, č. 10117/06.

(4) KOM(2001) 31 v konečnom znení.

(5) Pozri http://www.un.org/esa/dsd/dsd_aofw_scpp/scpp_tenyearframprog.shtml.

(6) KOM(2008) 397 v konečnom znení.

(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov.

(8) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc.

(9) KOM(2005) 670 v konečnom znení.

(10) KOM(2005) 666 v konečnom znení.

(11) Nariadenie (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, schvaľovaní a obmedzovaní chemikálií. Komisia môže preskúmať a tiež zmeniť a doplniť prílohy nariadenia REACH v súlade s článkom 131, avšak viaceré revízie boli vykonané špecificky na základe článku 138 alebo iných ustanovení nariadenia REACH.

(12) www.food-scp.eu.