Pracovný dokument Komisie - Sprievodný dokument k Návrhu nariadenia Rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení - Súhrn hodnotenia vplyvu {KOM(2007) 372 v konečnom znení} {SEK(2007) 893} /* SEK/2007/0894 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.7.2007 SEK(2007) 894 PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE Sprievodný dokument k Návrhu NARIADENIA RADY o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení Súhrn hodnotenia vplyvu {KOM(2007) 372 v konečnom znení}{SEK(2007) 893} 1. Vymedzenie problému Analýza hodnotenia vplyvu[1], ktorá sprevádza oznámenie Komisie „Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“[2] poukazuje pri hodnotení vplyvu na vysoký význam odvetvia európskeho vinárstva, a to z hľadiska jeho významu na celosvetovom trhu vína aj jeho prvotného poslania v rámci poľnohospodárskej a vidieckej činnosti členských štátov (ČŠ) a regiónov, ktoré sú výrobcami vína. Napriek všeobecne rozšírenej dobrej reputácii a konkurencieschopnosti veľkej časti produkcie vína z Európskej únie čelí toto odvetvie čoraz viac radu nedostatkov: 1. stálemu poklesu spotreby počas niekoľkých desaťročí, ktorý vyplýva z hlbokých zmien životného štýlu v spoločnosti, pokiaľ ide o výživu, 2. strate konkurencieschopnosti v porovnaní s vínom, ktoré nemá pôvod v Európskej únii, 3. neudržateľnej nerovnováhe na trhu v odvetví európskeho vinárstva , 4. spletitosti právneho rámca pre vinársku politiku , 5. nedostatočnému zohľadneniu otázok životného prostredia . V tomto ohľade nie je pravdepodobne mnoho nástrojov politiky SOT s vínom účinných pri dosahovaní ich cieľov: - zákazom novej výsadby sa nepodarilo reguláciu produkcie dosiahnuť úplne; - s využívaním schémy klčovania sa v skutočnosti prestalo; - destilačné opatrenia a ostatné nástroje trhu podnecujú nadprodukciu, čím bránia dosiahnutiu trhovej rovnováhy; - niektoré ustanovenia SOT vytvorili veľkú administratívnu záťaž ; - niektoré pravidlá (napríklad o označovaní etiketami a o enologických postupoch ) neumožňujú efektívnosť a bránia rozvoju nových postupov výroby a marketingových metód. Najmä pravidlá o označovaní etiketami sú príliš rôznorodé a skostnatené a sťažujú rozvoj tzv. odrodových vín (vins de cépage) , t.j. vín, ktoré sú vyrobené z jednej alebo viacerých odrôd hrozna a ktoré vyzdvihujú na marketingové účely skôr názov odrôd ako zemepisný pôvod produktu; - súčasná dichotómia medzi stolovými vínami a „akostnými“ vínami , ktoré sa produkujú v konkrétnych regiónoch, už nezabezpečuje primeraný rámec na podporu myšlienky zemepisného označovania vína. - niekoľko nástrojov politiky je v súčasnosti pod nátlakom WTO. 2. Ciele Oznámenie z júna 2006 poukázalo na potrebu prehodnotenia reformy vína v súvislosti s prebiehajúcim postupom, ktorý sa začal všeobecnou reformou Spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2003, pokračoval v roku 2004 (reforma v sektore bavlny, chmeľu, olivového oleja, tabaku), aj v roku 2005 (reforma v sektore cukru). Najnovší legislatívny návrh Komisie na zmenu a doplnenie zostávajúceho hlavného sektora, ktorý sa ešte nereformoval, menovite ovocie a zelenina[3], je ďalšou iniciatívou týmto smerom. Nový smer poľnohospodárskej politiky predstavuje rázny krok smerom k progresívnejšiemu, trhovo orientovanému a udržateľnému sektoru poľnohospodárstva, čím sa zabezpečí významný príspevok k cieľom lisabonskej stratégie[4] a politike udržateľného rozvoja, na ktorej sa dohodli účastníci zasadnutia Európskej rady v Göteborgu[5]. Nový režim vo vinárskom sektore by sa mal takisto vyrovnať so základnými zásadami novej Spoločnej poľnohospodárskej politiky s cieľom prispieť k jej výsledkom; z toho dôvodu by sa mala reforma vinárskeho sektora riadiť cieľmi konkurencieschopnosti a hospodárskej, sociálnej a ekologickej udržateľnosti. Konkrétnejšie by mala reformovaná SOT s vínom dosiahnuť tieto ciele: - zabezpečiť lepšiu kvantitatívnu a kvalitatívnu rovnováhu medzi ponukou a dopytom, - zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho vína, - zlepšiť orientáciu na trh , horizontálny prístup a vzájomný súlad, - chrániť príjmy výrobcov, - integrovať širšie otázky spoločnosti , napríklad ochranu zdravia a spotrebiteľov a otázky životného prostredia, - zachovať originálnosť a tradičný charakter tohto produktu, - uznávať medzinárodné záväzky, - zjednodušiť právne predpisy a umožniť pružnejší a efektívnejší právny rámec, - docieliť vyšší stupeň subsidiarity prijatím opatrení pre špecifické podmienky a potreby, ale podľa určitých spoločných pravidiel s cieľom zabrániť skresleniu hospodárskej súťaže, - zabezpečiť bezproblémovú integráciu Bulharska a Rumunska do Európskej únie zdokonalením modernizácie a reštrukturalizácie ich vinárskych sektorov. 3. LEGISLATÍVNY NÁVRH Legislatívny návrh vychádza vo všeobecnosti z možnosti „hĺbkovej reformy“ a presnejšie z jej variantu B, ktorý bol preskúmaný v oznámení z júna 2006, ktoré ju posunulo do ďalšej fázy. Hlavné nové prvky súčasných návrhov v porovnaní s možnosťou „hĺbkovej reformy“ sú: - obmedzenie rozsahu schémy klčovania (zo 400 000 ha na 200 000 ha); - zabezpečenie oprávnenosti vinárskej oblasti na systém priamych platieb (aj keď to nezahŕňa vytvorenie nových nárokov na systém priamych platieb, ktoré sú s tým spojené).Toto opatrenie by zaviedlo v návrhu dôležitý prvok možnosti reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky (možnosť č. 3 oznámenia); - osobitný dôraz na opatrenia na podporu európskeho vína na trhoch mimo územia Európskej únie prostredníctvom vnútroštátnych finančných balíkov a informačných kampaní o zodpovednej a striedmej konzumácii vína v rámci EÚ. 4. Analýza vplyvov (status quo verzus legislatívny návrh) 4.1. Hospodársky vplyv na vinársky sektor 4.1.1. Trhová rovnováha Z hľadiska strednodobého výhľadu pre sektor vín EÚ-27 by možnosť nevykonania reformy viedla k zvyšujúcim sa prebytkom, čo sa javí ako neudržateľné. Zrušenie trhových opatrení by podľa legislatívneho rámca, ktorý navrhuje Komisia, zaručilo lepšiu orientáciu produkcie vína na trh a tým dosiahnutie dlhodobej trhovej rovnováhy. V krátkodobom horizonte by návrh Komisie umožňoval dosiahnutie progresívneho pohltenia prebytku vína zdokonalením obmedzenia produkčného potenciálu, podporou štrukturálnej úpravy v tomto sektore a posilnením dopytu po víne s pôvodom v Európskej únii. 4.1.2. Ceny Za týchto okolností budú zvyšujúce sa prebytky vytvárať narastajúci tlak na intervenčné opatrenia a na rozpočet EÚ. Nástroje trhu budú postupne čeliť problémom pri účinnom uvoľňovaní zásob vína. Dôsledkom pravidelných kríz by bol úpadok cien a tým príjmov poľnohospodárskych podnikov. Navrhovaná reforma by z dlhodobého hľadiska viedla k prijateľnej úrovni cien , čo je priamym dôsledkom dosiahnutia trhovej rovnováhy. Tento sektor sa však bude musieť vysporiadať s poklesom cien v krátkodobom období , vzhľadom na to, že stabilizácia situácie na trhu si bude vyžadovať výrazné úsilie štrukturálnej úpravy. Vplyv na ceny vína sa posudzoval na základe štatistického vzťahu medzi cenami stolového vína a celkovým objemom zásob, z ktorých sa ceny odvodili. Výsledky tohto ukážkového prípadu naznačujú, že návrh Komisie by mal v krátkodobom období menej výrazný vplyv na ceny (-7 %) ako v prípade možnosti nevykonania žiadnej reformy (-11 %) a po určitom čase by zabezpečil rýchlu stabilizáciu ceny. 4.1.3. Konkurencieschopnosť Vinársky sektor EÚ má v porovnaní so svojimi konkurentmi niekoľko nevýhod : - menšie výrobné štruktúry , s vyššími výrobnými nákladmi a menšími objemami na krytie potrieb vysokokapacitných maloobchodníkov, - menej dynamickú stratégiu odbytu, - vyššie regulačné obmedzenia. Tieto nevýhody by viedli k úpadku podielu vín z EÚ na trhu v porovnaní s konkurenčnými vínami a to na domácich aj vývozných trhoch. Je to znak znepokojujúcej straty konkurencieschopnosti nášho vinárskeho sektora, najmä v segmente nízkej a strednej kvality. V tomto ohľade by súčasné problémy nevyriešila možnosť nevykonania žiadnej reformy . Tento návrh Komisie by správne riešil problémy prostredníctvom: - lepšej orientácie na trh a zdokonalenia štruktúr, - vyššej flexibility vinárskych postupov a pravidiel označovania etiketami, - menej regulačných obmedzení, - podpory informovania o víne s pôvodom v EÚ a jeho propagácie. Za prínos pre konkurencieschopnosť by bolo možné považovať najmä zrušenie zákazu novej výsadby od roku 2014 , čo by umožnilo najefektívnejším výrobcom optimalizovať veľkosť ich vlastníctva a pôsobiť pri najvyhovujúcejšom výrobnom rozsahu. Nakoniec by navrhované ustanovenia o obohacovaní viedli k nárastu výrobných nákladov pre príslušných výrobcov. Čím nižšia by bola cena vína, tým väčší by bol nárast, čo je významnejšie pre výrobcov, ktorí obohacujú víno o zahustený mušt, na ktorý sa uplatňujú subvencie v porovnaní s tými, ktorí používajú sacharózu. 4.1.4. Hospodársky vplyv na sektor konzumného liehu Zrušenie dotácií na destiláciu konzumného liehu by prinieslo nárast výrobných nákladov pre liehovarníkov, ktorí by museli nakupovať stolové víno za trhové ceny. Zvýšenie cien sa odhaduje na úrovni cca. EUR 0,4 / liter brandy (40 % obj.) a EUR 0,15 / liter obohateného vína. Tento nepatrný nárast nákladov by sa pravdepodobne preniesol do maloobchodnej ceny výrobku. Vzhľadom na to, že maloobchodná cena brandy v litrovom balení je dokonca aj v krajinách s najnižšími sadzbami spotrebnej dane cca. EUR 10,-, vplyv zvýšenia výrobných nákladov na cenu brandy bude pomerne obmedzený (spravidla menej ako 5 %) a ešte nižší pre obohatené vína. Ako dôsledok účinku nárastu cien sa zníži spotreba vínneho destilátu, čo sa odhaduje na úrovni, ktorá v ekvivalente zodpovedá 4 miliónom hl vína. 4.2 . Sociálny vplyv 4.2.1. Poľnohospodárske príjmy Ako sa uvádza v časti 4.1.2, dlhodobý úpadok cien podľa súčasného režimu povedie z dôvodu postupnej akumulácie prebytkov vína k výraznému zhoršeniu príjmov poľnohospodárskych podnikov vo vinárskom sektore. Návrh reformy by z dlhodobého hľadiska viedol k prijateľnej úrovni príjmov zodpovedajúcich relatívne vysokej úrovni cien. Ako sa však uvádza v analýze cien, výrobcovia vína by museli pri scenári status quo aj podľa návrhu Komisie čeliť stratám príjmu v krátkodobom období. Simulácia vplyvu na príjmy vytvorená odhadovaným poklesom cien sa vykonala podľa informácií informačnej siete poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN) na základe údajov z niekoľkých „vzorových poľnohospodárskych podnikov“, ktoré predstavujú väčšinu významných typológií výrobcov stolového vína v niekoľkých vinárskych regiónoch EÚ. Analýza preukazuje, že návrh Komisie by mal v krátkodobom období menej výrazný vplyv na príjmy vo všetkých regiónoch v porovnaní so súčasným status quo a po určitom čase by zabezpečil rýchlu stabilizáciu príjmov. 4.2.2. Zamestnanosť v poľnohospodárstve Revitalizácia schémy klčovania počas prvých piatich rokov uplatňovania vinárskej reformy spôsobí súčasne so zmenšením oblasti pestovaného viniča výraznejšie zníženie zamestnanosti v poľnohospodárstve vo vinárskom sektore v porovnaní so scenárom nevykonania žiadnej reformy. Najmä sa očakáva, že v piatom roku klesne pri najintenzívnejšom vyklčovaní viníc (2009) zamestnanosť v poľnohospodárstve o 5,1 %. Táto percentuálna hodnota sa v priebehu nasledujúcich rokov postupne zníži späť na úroveň 3,3 %, ktorá je zhodná s očakávaným poklesom zamestnanosti v poľnohospodárstve pri trvaní súčasného režimu. Vplyvom návrhu reformy Komisie bude v skratke mierne zrýchlenie dlhodobého trendu smerom k racionalizácii využitia pracovných vstupov a zníženiu zamestnanosti v poľnohospodárstve. Je najmä zaujímavé sledovať, že celková úroveň zamestnanosti na konci prechodného obdobia reformy (2013) je zhodná s úrovňou, ktorá by sa za podmienok podľa súčasného scenára dosiahla o dva roky neskôr (2015). 4.2.3. Zamestnanosť v reťazcoch na trhu vína a súvisiacich sektoroch Produkcia vína mimo poľnohospodárskych podnikov zahŕňa 8 600 družstevných viníc alebo súkromných vinárskych závodov, ktoré zamestnávajú v celej Európskej únii približne 76 000 osôb. Pri revitalizácii schémy klčovania ukončia niektorí pestovatelia viniča, ktorí boli zvyknutí posielať svoju produkciu do vinárskych závodov, svoju činnosť, čo spôsobí príslušným vinárskym závodom náhly pokles produkcie vína. Ako dôsledok celkového zníženia produkcie vína by bolo možné uskutočniť výraznú štrukturálnu zmenu v sektore spracovania vína. To by prinútilo vinárske družstvá zvýšiť svoju veľkosť alebo zlúčiť sa s iným družstvom s cieľom dosiahnutia optimálnej veľkosti. Tento postup by na jednej strane viedol k možnej strate pracovných miest, ale na druhej strane by mohol zlepšiť racionalizáciu vinárskeho spracovateľského priemyslu, ktorý preukázal určité problémy, pokiaľ ide o neefektívnosť vzhľadom na svoju malú veľkosť. Zvýšenie zdrojov určených na opatrenia na rozvoj vidieka vo vinárskych regiónoch by mohlo súčasne viesť k posilneniu tendencií, ktoré existujú medzi spracovateľmi vína na zvýšenie pridanej hodnoty ich produkcie rozšírením rozsahu ich činnosti v obchodnom reťazci vína. Ďalším priemyslom, ktorý súvisí s produkciou vína je sektor páleníc vína, ktorý tvorí v Taliansku, Francúzsku a Španielsku 256 páleníc, ktoré zamestnávajú spolu 6 800 pracovníkov (ostatné členské štáty neposkytli žiadne údaje). Zrušenie destilačných opatrení a najmä destilácie vedľajších produktov, ktoré predstavujú rozsiahly podiel ich činnosti nepochybne zapôsobí silným tlakom na pálenice vína a určitá skupina z nich ukončí pravdepodobne svoju činnosť . Ostatné pálenice budú mať však možnosť prispôsobiť sa novým podmienkam , aj zohľadnením výrazného dopytu po zvyšnej časti ich produkcie, menovite alkoholických nápojoch. Zvýšené fondy na rozvoj vidieka sú k dispozícii pre finančné investície, ktorých cieľom je rozvoj nových technológií s cieľom zníženia nákladov alebo hľadania nového odbytu pre produkciu páleníc alebo na uskutočnenie krokov reštrukturalizácie, ktoré sú zamerané na hľadanie možností zmeny činnosti pre pálenice, ktoré končia svoju činnosť. 4.3 . Vplyv na životné prostredie Výroba vína má vplyv na mnoho tlakov na životné prostredie (vplyv na pôdu, intenzívne využívanie výrobkov na ochranu rastlín a najmä fungicídov, likvidáciu vedľajších produktov vinárstva, rozširujúce sa uplatňovanie zavlažovania v určitých regiónoch a nadmernú špecializáciu). Tento status quo by spôsobil ďalšie trvanie všetkých uvedených tlakov. Návrh reformy by viedol k mnohým prospešným účinkom na životné prostredie, najmä priznaním nároku pozemkov s viničom na systém priamych platieb , systematickým prepojením podporných opatrení pridelených podľa SOT s vínom k pravidlám vzájomného súladu a prevodom ďalších prostriedkov do druhého piliera. Posilnenie vyklčovania by mohlo mať vo všeobecnosti pozitívny vplyv na životné prostredie, keďže obmedzuje vo všeobecnosti monokultúru. Pravidlá krížového plnenia spojené s platbou za trvalé opustnenie a oprávnenie uplatňovať systém jednotných platieb (SJP) na vyklčovaných plochách by pomohli predísť nepriaznivému vplyvu opustenia pôdy. Zrušenie všetkých destilačných opatrení môže mať nakoniec aj pozitívny vplyv na životné prostredie, za predpokladu rozumného nakladania s vedľajšími produktmi vinárstva. 4.4 . Vplyv na obchod a súlad s WTO Pre vinársky sektor sú hlavnými záležitosťami v súvislosti s WTO: - vnútorná podpora: veľká časť ročných výdavkov SOT s vínom sa označuje ako opatrenia „jantárovej skrinky“, t.j. typ podpory, ktorá v najväčšom rozsahu deformuje obchod. - vývozné dotácie :rokovania s WTO môžu viesť k dohode o postupnom zrušení všetkých vývozných dotácií; - politika kvality/GI: súčasný regulačný rámec v oblasti kvality neumožňuje podľa dohody WTO-TRIPS optimálnu medzinárodnú ochranu našich zemepisných označení, - ustanovenia o označovaní etiketami: niektoré tretie krajiny považujú naše pravidlá za diskriminačné. Pri scenári nevykonania žiadnej reformy by takmer všetky problémy WTO súvisiace s existujúcim režimom ostali nevyriešené; z toho dôvodu by mohlo byť mnoho ustanovení SOT v budúcnosti napadnutých. Návrh reformy by zabezpečil, aby bola SOT s vínom prijateľnejšia pre WTO , napriek tomu, že sa vo vnútroštátnom finančnom balíku nezaručuje pre všetky navrhované opatrenia stav „zeleného balíka“ . 4.5 . Vplyv na kvalitu vína, ochranu zdravia a spotrebiteľa 4.5.1. Kvalita vína Pomocou návrhu reformy by sa mal zlepšiť orientácia na trh prostredníctvom zrušenia trhových opatrení a mať tendenciu uprednostňovať segment vín vysokej kvality . 4.5.2. Politika ochrany zdravia a spotrebiteľa Podľa existujúcej SOT s vínom by mala destilácia konzumného liehu negatívny vplyv na verejné zdravie, pretože podporuje premenu vína na nápoje s vyšším obsahom alkoholu. Umožnením produkcie vínnych destilátov pri nižších nákladoch podnecuje ich spotrebu, čo je v rozpore s otázkou zdravia. Je pravdepodobné, že zrušenie subvencovanej destilácie konzumného liehu a všeobecnejšie, cieľ zníženia prebytkov prostredníctvom lepšej trhovej orientácie produkcie budú mať pozitívny vplyv na verejné zdravie. Okrem toho by mohli zjednodušenia postupov, ktoré navrhuje Komisia v politike kvality, systém zemepisného označovania a pravidlá označovania etiketami, ako aj vzdelávacie a informačné kampane zlepšiť prehľadnosť pre spotrebiteľov. 4.6 . Vplyv na účinnosť riadenia Udržanie existujúceho SOT by znamenalo pokračovanie zložitého systému , čo by spôsobilo pre hospodárske subjekty rastúcu prekážku¸ čím by sa obmedzovala ich konkurencieschopnosť a neexistoval by takmer žiaden priestor pre subsidiaritu. Návrh Komisie by zabezpečil významné zjednodušenie postupov, najmä z dôvodu potlačenia niektorých zložitých opatrení (práva na výsadbu, destiláciu, súkromné uskladnenie vína a verejné skladovanie alkoholu). Zvýšil by takisto úroveň subsidiarity zavedením vnútroštátnych finančných balíkov, umožnením voľby medzi súborom alternatívnych opatrení a zvýšením finančných prostriedkov určených na rozvoj vidieka vo vinárskych regiónoch členských štátov. Nakoniec, návrh Komisie vychádza všeobecne zo zásady rozpočtovej neutrality (približne 1,3 mld. EUR za rok ). Z toho dôvodu by nenastala žiadna zmena v celkovej úrovni podpory tohto sektora, ale jednoducho by sa dosiahla vyššia hodnota prostriedkov z fondov Spoločenstva. [1] SEK(2006) 770, 22.6.2006, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf. [2] KOM(2006) 319, 22.6.2006http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_en.pdf. [3] KOM(2007) 17. [4] KOM(2005) 24. [5] Závery predsedníctva, 15.-16. jún 2001.