Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008 /* SEK/2006/0024 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 24 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku podporovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt prvýkrát zmenený a doplnený. Hoci reforma uznala užitočnosť paktu z hľadiska upevňovania fiškálnej disciplíny, usilovala sa o posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej stability verejných financií. Nariadenie Rady (ES) č. 1446/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predkladať programy stability a konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy. Prvý konvergenčný program Maďarska bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením 5. júla 2004 svoje stanovisko k tomuto programu. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom prehodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, zatiaľ čo Rada môže tieto programy preskúmať. Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržiavanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V dôsledku reformy paktu by sa mal strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie odlišovať, a to aj z hľadiska fiškálneho rizika pre stabilitu. Reforma ďalej predpokladá, že zvýšená rozpočtová disciplína počas hospodársky priaznivých období prispeje k symetrickejšiemu prístupu k fiškálnej politike v priebehu hospodárskeho cyklu, zatiaľ čo „väčšie štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu by sa mali zohľadňovať pri dočasnom odklone od strednodobého cieľa, či pri procese úpravy smerujúcej k nemu. So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld ako aj na všeobecné usmernenia hospodárskej politiky, zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Maďarska a na základe nasledujúceho posúdenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu. Posúdenie (1) Konvergenčný program Maďarska bol vo svojej aktualizovanej verzii z roku 2005 predložený 1. decembra Rade a Komisii. Program pokrýva obdobie rokov 2005-2008. Aktualizovaný program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel. Aktualizovaná verzia obsahuje všetky povinné a značnú časť nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel; vyskytujú sa však určité nezrovnalosti s metodikou ESA95, ktoré sa týkajú zaobchádzania s nepriamo meranými službami finančného sprostredkovania (FISIM) a zaznamenávania vojenských výdavkov. Program neposkytuje podrobné údaje o predchádzajúcich a predpokladaných jednorázových položkách. Program výslovne nedefinuje ani strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ako to vyžaduje kódex pravidiel. (2) Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a podľa článku 104 ods. 7 vydala odporúčanie na jeho korekciu. Po rozhodnutí z januára 2005 o nedodržiavaní pravidiel vydala Rada 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 nové odporúčania, v ktorých zopakovala potrebu korekcie nadmerného deficitu do roku 2008, cieľového roku stanoveného maďarskými orgánmi v konvergenčnom programe z mája 2004 a potvrdeného v aktualizovanom programe z decembra 2004, v súlade s procesom úpravy stanoveným v tejto aktualizovanej verzii. Rada odporučila maďarským orgánom najmä prijatie účinných krokov smerujúcich k dosiahnutiu cieľového deficitu na rok 2005, ako aj podmienenie načasovania a realizácie daňového zníženia dosiahnutiu cieľových deficitov za obdobie rokov 2005-2008. To isté vyjadrila Rada vo svojom stanovisku k aktualizovanej verzii konvergenčného programu z roku 2004, ktoré bolo rovnako prijaté 8. marca 2005. Na základe článku 104 ods. 8 Rada 8. novembra 2005 rozhodla, že Maďarsko nepostupovalo v súlade s odporúčaniami Rady z marca. Je potrebné vydať nové odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 pre korekciu nadmerného deficitu. (3) Po prijatí komplexného balíka ekonomických reforiem v polovici deväťdesiatych rokov podporovali zdravé makroekonomické politiky a primerané štrukturálne reformy stabilné a vysoké miery rastu a znižovanie inflácie. Avšak počnúc rokom 2001 sa výrazne zvýšili verejné výdavky a štedrá úroveň miezd vyústila do značnej makroekonomickej nerovnováhy. Hoci od roku 2003 dochádza k vyrovnanejšiemu rastu a k spomaľovaniu inflácie a nárastu miezd, Maďarsko neustále zápasí s vysokým rozpočtovým deficitom a deficitom obchodnej bilancie. Aktualizovaný program predpokladá, že reálny rast HDP sa pod vplyvom investícií a exportu realizovaných počas trvania programu ustáli na úrovni okolo 4 %. Tento scenár rastu v značnej miere zodpovedá prognózam útvarov Komisie z jesene[3]. Posledný rok programu, ktorý podľa výpočtov Komisie založených na spoločne odsúhlasenej metodike vykazuje pozitívnu produkčnú medzeru, sa zdá byť optimistický. Na základe týchto skutočností sa predpoklady rastu zahrnuté do aktualizovanej verzie zdajú byť presvedčivé a viac-menej priaznivé ku koncu trvania programu. Strednodobá prognóza deficitu obchodnej bilancie, ktorá je obsiahnutá v aktualizovanom programe sa zdá byť presvedčivá, hoci predpovedané znižovanie je podmienené uskutočnením striktného fiškálneho sprísnenia načrtnutého v aktualizovanom programe, spolu so zavádzaním štrukturálnych reforiem podporujúcich potenciálnu produkciu. Prognózy inflácie obsiahnuté v aktualizovanom programe sú plne v súlade s prognózami Komisie. (4) Menová politika Maďarska naďalej kombinuje cieľovanie inflácie a stabilizáciu výmenných kurzov. Konvergenčný program potvrdzuje rok 2010 ako cieľový rok vstupu Maďarska do eurozóny. Po medziročnom vrchole na úrovni okolo 7 % v polovici roku 2004 inflácia v prvej polovici roku 2005 prudko klesla pod 4 %. Spomalenie reálneho rastu miezd, slabší domáci dopyt a výraznejšia konkurencia v oblasti dovozu po vstupe do EÚ prispeli k stabilizácii inflácie na nižšej úrovni. Trend zhodnocovania výmenného kurzu forint/euro bol v októbri 2005 negatívny, keďže zvýšené obavy investorov týkajúce sa fiškálnych odchýlok a narastajúca neistota v súvislosti s dátumom prijatia eura priniesli postupné znehodnocovanie. V porovnaní so začiatkom roka sa forint v polovici decembra 2005 nachádzal o 3 % nižšie. Dlhodobé úrokové sadzby ostávajú v Maďarsku výrazne vyššie ako v iných členských štátoch. Po postupnom znížení z úrovne 7,2 % v januári na úroveň 5,6 % v septembri 2005, k čomu pomohlo lepšie vnímanie rizika na trhoch, sa v októbri výrazne zvýšili výnosy štátnych dlhopisov (a rozpätia) v eurozóne a ostali na úrovni okolo 7 %, čiastočne v dôsledku zvýšených obáv investorov týkajúcich sa fiškálnych odchýlok. (5) Aktualizovaný program sa naďalej zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008. Podľa predpokladaného vývoja by mal deficit dosiahnuť úroveň 6,1 % v roku 2005, 4,7 % v roku 2006, 3,3 % v roku 2007 a 1,9 % HDP v roku 2008, čo predstavuje ročné zníženie o 1,4 percentuálneho bodu HDP. Časový profil primárneho prebytku je obdobný. Tieto rozpočtové prognózy vylučujú jednorázové opatrenia (najmä vojenské nákupy vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP v rokoch 2006 a 2007) ako aj vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov v rozsahu od 1 do 1,5 % HDP, ktoré sa zohľadnia pred oznámením z jari 2007[4]. Predpokladá sa, že výrazný pokles pomeru príjmov vo výške približne 3,5 percentuálneho bodu HDP, zapríčinený najmä nedávno zavedenou päťročnou stratégiou znižovania daní, bude v dôsledku zníženia pomeru výdavkov k HDP o približne 7,5 percentuálneho bodu HDP medzi rokmi 2005 a 2008 nadmerne kompenzovaný. (6) V septembri 2005 zvýšili maďarské orgány cieľ na rok 2005 z úrovne 3,6 % HDP, ktorú zahŕňal aktualizovaný program z decembra 2004, na úroveň 6,1 % HDP. Prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 naznačovala, že tento prehodnotený cieľ na rok 2005 je dosiahnuteľný. Najnovšie dostupné údaje o hotovosti tento názor potvrdzujú. (7) Aktualizovaný program predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda z úrovne -5,7 % HDP v roku 2005 na úroveň -2,1 % HDP v roku 2008 (neberúc do úvahy dôchodkovú reformu a jednorazové opatrenia). Strednodobý cieľ nemožno odvodiť z rozpočtových prognóz uvedených v programe. (8) Avšak štrukturálne opatrenia, ktoré sú načrtnuté v programe a ktoré sa týkajú najmä verejného sektora a sektorov zdravotníctva a vzdelávania neobsahujú kvantifikátory potrebné na posúdenie ich strednodobých a dlhodobých účinkov. Výsledok rozpočtu môže byť navyše v porovnaní s prognózou programu oveľa horší, a to čiastočne v dôsledku opakovaného nenaplnenia cieľov v minulosti. Prognózy útvarov Komisie z jesene predpovedali na rok 2005 deficit na úrovni 6,7 % HDP (vrátane zaúčtovania vojenských stíhačiek), čo môže znamenať, že trend deficitu na rok 2006 môže byť vyšší, ako sa v programe predpokladalo. Obmedzovanie výdavkov v roku 2006 o 4 percentuálne body HDP v porovnaní s rozpočtom na rok 2005 nie je založené na jasne definovaných a kvantifikovaných opatreniach. V nasledujúcich rokoch môže viesť prechod od investícií do štátnych diaľnic na programy partnerstva súkromného a verejného sektora k účtovným problémom a súvisiacim nákladom; nemusí dôjsť k predpokladanému poklesu úrokovej miery a vytvára sa neistota v súvislosti s vplyvom daňovej reformy, ktorá môže viesť k nižším príjmom. (9) Po zohľadnení uvedeného posúdenia rizika musí byť rozpočtová stratégia programu opodstatnená, aby sa zabezpečilo jej zosúladenie s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ako to odporúča Rada. (10) Predpokladá sa, že dlhový pomer sa v roku 2006 zvýši na úroveň 58,4 % HDP a následne ku koncu trvania programu sa zníži na úroveň 56,2 % HDP, čo bude vyvolané pokračujúcim znižovaním deficitu verejných financií. Po započítaní kumulovaného zaťaženia dôchodkovej reformy, ktoré sa pohybuje v rozmedzí od 3 % v roku 2004 do 6 % v roku 2008, by úroveň dlhu presiahla 60 % referenčnú hodnotu. Porovnanie prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 a súčasného aktualizovaného programu potvrdzuje, že hlavné rozdiely pri hodnotení vývoja pomeru dlhu k HDP vyplývali z väčšieho optimizmu rozpočtových prognóz programu. (11) Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Maďarsko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu veľké riziko. Pomer hrubého dlhu k HDP sa v súčasnosti pohybuje v blízkosti referenčnej hodnoty a do roku 2050 sa predpokladá jeho zvyšovanie. Maďarsko reformovalo svoj dôchodkový systém na konci deväťdesiatych rokov, s cieľom tlmiť ďalšie zvyšovanie výdavkov na dôchodky, a tým obmedziť vplyv starnutia populácie na rozpočet. Zvyšovanie výdavkov verejných financií na dôchodky môže byť však vyššie ako uvádzajú prognózy aktualizovaného programu, čo poukazuje na skutočnosť, že podrobné monitorovanie činiteľov, pri ktorých sa predpokladá, že by tieto vysoké výdavky mohli vyvážiť, a monitorovanie vývoja dôchodkov či iných výdavkov spojených so starnúcou populáciou je dôležité. Navyše v súčasnosti vysoký štrukturálny deficit prispieva k zvyšovaniu rizika pre stabilitu. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné pristúpiť k rozsiahlej konsolidácii verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa stability verejných financií[5]. (12) Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií nie sú v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Rada 8. novembra 2005 na základe článku 104 ods. 8 zmluvy rozhodla, že Maďarsko nekonalo v súlade s druhým odporúčaním Rady z 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Aktualizovaný program sa pridržiava viacročného rámca na korekciu nadmerného deficitu do roku 2008, i keď je pravdepodobné, že výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou horší a chýbajú podrobné špecifikácie a kvantifikátory potrebné na posúdenie strednodobých a dlhodobých účinkov štrukturálnych opatrení. (13) Maďarský národný program reforiem, predložený 14. októbra 2005 v kontexte prepracovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, označuje za najväčšiu výzvu postupné a nepretržité znižovanie veľkosti sektora verejných financií a jeho deficitu. Rozpočtový vplyv reformných opatrení národného programu reforiem je v súvislosti so znižovaním daní zohľadnený v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Aktualizovaný program objasňuje nedávno prijatý päťročný program znižovania daní a predstavuje viacero plánov reformy verejného sektora, avšak bez uvedenia potrebných špecifikácií a kvantifikátorov. Tieto plány sú v značnej miere v súlade s národným programom reforiem predloženým 14. októbra 2005. (14) Vzhľadom na uvedené posúdenie by malo Maďarsko najneskôr do 1. septembra 2006 predložiť prehodnotenú aktualizovanú verziu konvergenčného plánu, ktorý stanoví konkrétne a štrukturálne opatrenia, ktoré sú v plnom súlade so strednodobým procesom úpravy. Medzitým by Maďarsko malo prijať kroky nevyhnutné na dosiahnutie rozpočtových cieľov na rok 2006 i ďalšie roky. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami[6] a ich koordinácii, najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PRIJALA TOTO STANOVISKO: 1. Rada [24. januára 2006] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008. Aktualizovaný program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel. Program obsahuje všetky povinné a značnú časť nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel; vyskytujú sa však určité nezrovnalosti s metodikou ESA95, ktoré sa týkajú zaobchádzania s nepriamo meranými službami finančného sprostredkovania (FISIM) a zaznamenávania vojenských výdavkov. Program neposkytuje údaje o predchádzajúcich a predpokladaných jednorázových položkách. Program výslovne nedefinuje ani strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ako to vyžaduje kódex pravidiel. 2. Po prijatí komplexného balíka ekonomických reforiem v polovici deväťdesiatych rokov podporovali zdravé makroekonomické politiky a primerané štrukturálne reformy stabilné a vysoké miery rastu a znižovanie inflácie. Avšak počnúc rokom 2001 sa výrazne zvýšili verejné výdavky a štedrá mzdová politika vyústila do značnej makroekonomickej nerovnováhy. Hoci v posledných rokoch dochádza k vyrovnanejšiemu rastu a k spomaľovaniu inflácie a nárastu miezd, Maďarsko neustále zápasí s vysokým rozpočtovým deficitom a deficitom obchodnej bilancie. Makroekonomický scenár obsiahnutý v aktualizovanom programe z decembra 2005 predpokladá, že reálny rast HDP ostane pod vplyvom investícií a exportu až do konca trvania programu stabilný na úrovni okolo 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa predpoklady rastu zdajú byť presvedčivé a priaznivé ku koncu trvania programu. Predpovedané znižovanie deficitu obchodnej bilancie je podmienené uskutočnením fiškálneho sprísnenia spolu so zavádzaním štrukturálnych reforiem podporujúcich potenciálnu produkciu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická. 3. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a podľa článku 104 ods. 7 vydala odporúčanie, že ku korekcii tejto situácie musí dôjsť najneskôr do roku 2008, a to v súlade s procesom úpravy zahrnutým v májovom konvergenčnom programe Maďarska. Po rozhodnutí z januára 2005 o nedodržiavaní pravidiel podľa článku 104 ods. 8 vydala Rada 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 druhýkrát odporúčania, v ktorých ponechala rok 2008 ako cieľový rok korekcie nadmerného deficitu. Rada odporučila maďarským orgánom prijatie účinných krokov smerujúcich k dosiahnutiu cieľového deficitu na rok 2005, ako je to stanovené v aktualizovanom konvergenčnom programe, ako aj podmienenie načasovania a realizácie daňového zníženia dosiahnutiu cieľových deficitov tohto aktualizovaného konvergenčného programu. To isté vyjadrila Rada vo svojom stanovisku k aktualizovanej verzii konvergenčného programu z roku 2004, ktoré bolo rovnako prijaté 8. marca 2005. Aktualizovaný program sa naďalej zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008. Podľa predpokladaného vývoja by mal deficit dosiahnuť úroveň 6,1 % HDP v roku 2005, 4,7 % HDP v roku 2006, 3,3 % HDP v roku 2007 a 1,9 % HDP v roku 2008, čo predstavuje ročné zníženie o 1,4 percentuálneho bodu HDP. Časový profil primárneho prebytku je obdobný. Tieto rozpočtové prognózy vylučujú jednorázové opatrenia ako aj vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov v rozsahu od 1 do 1,5 % HDP, ktoré sa zohľadnia pred oznámením z jari 2007[7]. V septembri 2005 zvýšili maďarské orgány cieľ na rok 2005 z úrovne 3,6 % HDP, ktorú zahŕňal aktualizovaný program z decembra 2004, na úroveň 6,1 % HDP. Prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 naznačovala, že tento prehodnotený cieľ na rok 2005 je dosiahnuteľný. Najnovšie dostupné údaje o hotovosti tento názor potvrdzujú. 4. Aktualizovaný program predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda z úrovne -5,7 % HDP v roku 2005 na úroveň -2,1 % HDP v roku 2008 (neberúc do úvahy vplyv dôchodkovej refomy). Strednodobý cieľ nemožno odvodiť z rozpočtových prognóz uvedených v programe. 5. Výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou programu oveľa horší, keďže obmedzovanie výdavkov v roku 2006 ani štrukturálne obmedzenia v nasledujúcich rokoch programu nie sú založené na jasne definovaných a kvantifikovaných opatreniach. Navyše počas realizácie stratégie môžu vzniknúť viaceré riziká. 6. Vzhľadom na posúdenia rizika musí byť rozpočtová pozícia programu opodstatnená, aby sa zabezpečilo jej zosúladenie s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ako to odporúča Rada, ktorý je konečným rokom trvania programu. 7. Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahne v roku 2005 úroveň 57,7 % HDP. Program predpokladá, že počas trvania programu dôjde k poklesu dlhového pomeru o približne 1,5 percentuálneho bodu. Vzhľadom na uvedené riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov je pravdepodobné, že vývoj dlhového pomeru bude v porovnaní s prognózou programu menej priaznivý. 8. Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Maďarsko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu veľké riziko. Pomer hrubého dlhu k HDP sa v súčasnosti pohybuje v blízkosti referenčnej hodnoty a do roku 2050 sa predpokladá jeho zvyšovanie. Maďarsko reformovalo svoj dôchodkový systém na konci deväťdesiatych rokov, s cieľom tlmiť ďalšie zvyšovanie výdavkov na dôchodky, a tým obmedziť vplyv starnutia populácie na rozpočet. Zvyšovanie výdavkov verejných financií na dôchodky môže byť však vyššie ako uvádzajú prognózy aktualizovaného programu, čo poukazuje na skutočnosť, že podrobné monitorovanie činiteľov, pri ktorých sa predpokladá, že by tieto vysoké výdavky mohli vyvážiť, a monitorovanie vývoja dôchodkov či iných výdavkov spojených so starnúcou populáciou je dôležité. Navyše v súčasnosti vysoký štrukturálny deficit prospieva k zvyšovaniu rizika pre stabilitu. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné pristúpiť k rozsiahlej konsolidácii verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa stability verejných financií[8]. 9. Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií nie sú v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Rada 8. novembra 2005 na základe článku 104 ods. 8 zmluvy rozhodla, že Maďarsko nekonalo v súlade s druhým odporúčaním Rady z 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Aktualizovaný program sa pridržiava viacročného rámca na korekciu nadmerného deficitu do roku 2008, i keď je pravdepodobné, že výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou horší. 10. Maďarský národný program reforiem, predložený 14. októbra 2005 v kontexte prepracovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, označuje za najväčšiu výzvu postupné a nepretržité znižovanie veľkosti sektora verejných financií a jeho deficitu. Rozpočtový vplyv reformných opatrení národného programu reforiem je v súvislosti so znižovaním daní zohľadnený v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Aktualizovaný program objasňuje nedávno prijatý päťročný program znižovania daní a predstavuje viacero plánov reformy verejného sektora, avšak bez uvedenia potrebných špecifikácií a kvantifikátorov. Tieto plány sú v značnej miere v súlade s národným programom reforiem. Vzhľadom na uvedené posúdenie je Rada toho názoru, že Maďarsko by najneskôr do 1. septembra 2006 malo predložiť prehodnotenú aktualizovanú verziu konvergenčného plánu, ktorý stanoví konkrétne a štrukturálne opatrenia, ktoré sú v plnom súlade so strednodobým procesom úpravy. Medzitým by Maďarsko malo prijať kroky nevyhnutné na dosiahnutie rozpočtových cieľov na rok 2006 i ďalšie roky. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | neuv. | KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 | Inflácia podľa HISC (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | KOM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | neuv. | KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 | Produkčná medzera ( % potenciálneho HDP) | KP dec. 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | KOM nov. 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | neuv. | KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Saldo verejných financií (v % HDP) | KP dec. 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 | KOM nov. 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | neuv. | KP dec. 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 | Primárne saldo (v % HDP) | KP dec. 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 | KOM nov. 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | neuv. | KP dec. 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 | Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | KP dec. 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 | KOM nov. 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | neuv. | KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Štrukturálne saldo3 (v % HDP) | KP dec. 20054 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | KOM nov. 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | neuv. | KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 | KOM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | neuv. | KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 | Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné zohľadniť pred oznámením z jari 2007. Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 6,5 % HDP v roku 2004, 7,4 % v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008 (pozri tiež poznámku pod čiarou 8). 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení či iných dočasných opatrení. 4 Program neposkytuje informácie o jednorázových opatreniach či iných dočasných opatreniach. 5 Jednorázové opatrenia a iné dočasné opatrenia podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2005. 6 Pred alokáciou FISIM (po alokácii FISIM na úrovni 4,6 % v roku 2004, 4,2 % v roku 2005, 4,3% v roku 2006, 4,1 % v roku 2007 a 4,1 % v roku 2008). 7 Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,4 % v rokoch 2004-2007. 8 Bez vojenských nákupov vo výške 0,3 % HDP v roku 2007 a 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [3] Je treba poznamenať, že prognózy Komisie vychádzali z časových úsekov, ktoré nezahŕňali alokáciu FISIM, zatiaľ čo aktualizovaná verzia poukazuje na rozloženie rastu vrátane alokácie FISIM (a súčasne na účely porovnania poukazuje na celkovú mieru rastu bez FISIM). Miera deficitu a dlhový pomer sú vypočítané na základe chronologického radu HDP pred alokáciou FISIM. [4] Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 7,4 % HDP v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008. Nezahŕňa to však ešte nákup vojenských lietadiel vo výške dodatočných 0,3 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2006 a 2007. [5] Podrobnosti týkajúce sa dlhodobej stability sú uvedené v technickom posúdení programu, ktoré uskutočnili útvary Komisie a ktoré možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 7,4 % HDP v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008. Nezahŕňa to však ešte nákup vojenských lietadiel vo výške dodatočných 0,3 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2006 a 2007. [8] Podrobnosti týkajúce sa dlhodobej stability sú uvedené v technickom posúdení programu, ktoré uskutočnili útvary Komisie a ktoré možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm