EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli3. 5. 2022 COM(2022) 185 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní smernice 2014/89/EÚ, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie



Obsah 1.Úvod 2.Smernica o NPP 3.Transpozícia a vymenovanie príslušných orgánov 3.1.Transpozícia do vnútroštátneho práva 3.2.Príslušné orgány 4.Vykonávanie 4.1.Podpora Komisie pri vykonávaní 4.2.Vypracovanie námorných priestorových plánov: prehľad pokroku 4.3.Vykonávanie požiadaviek smernice týkajúcich sa námorných priestorových plánov 4.3.1.Prístup založený na ekosystémoch 4.3.2.Zohľadnenie environmentálnych, hospodárskych, sociálnych a bezpečnostných aspektov 4.3.3.Presadzovanie súdržnosti 4.3.4.Interakcie medzi pevninou a morom 4.3.5.Určenie priestorového a časového rozloženia činností a využití 4.3.6.Zapojenie zainteresovaných strán a účasť verejnosti 4.3.7.Využívanie najlepších dostupných údajov a výmena údajov 4.3.8.Spolupráca medzi členskými štátmi a na úrovni morských oblastí 4.3.9.Spolupráca s krajinami mimo EÚ

4.4.Výzvy súvisiace s vykonávaním 5.Záver 5.1.NPP ako nástroj na podporu Európskej zelenej dohody 5.2.Ďalšie kroky

1.Úvod Rastie dopyt po námornom priestore na rôzne účely, ako je ochrana ekosystémov a biodiverzity, výroba energie z obnoviteľných zdrojov, námorná doprava, rybolov, akvakultúra a cestovný ruch. To si vyžaduje integrovaný prístup k plánovaniu a riadeniu. Námorné priestorové plánovanie sa všeobecne chápe ako verejný proces zameraný na analýzu a plánovanie priestorového a časového rozloženia ľudských činností v morských oblastiach s cieľom dosiahnuť hospodárske, environmentálne a sociálne ciele. EÚ prijala v roku 2014 smernicu 2014/89/EÚ o námornom priestorovom plánovaní (ďalej len „smernica“ alebo „smernica o NPP“) s cieľom dosiahnuť účinné riadenie morských činností a udržateľné využívanie morských a pobrežných zdrojov na základe ekosystémového prístupu. Smernicou o NPP sa vytvára rámec pre konzistentné, transparentné a udržateľné rozhodnutia založené na dôkazoch. Stanovujú sa v nej určité povinnosti vrátane povinnosti členských štátov vypracovať najneskôr do 31. marca 2021 námorný priestorový plán alebo plány a preskúmať tieto plány aspoň každých 10 rokov. Podľa článku 14 ods. 2 smernice o NPP musí Komisia do 31. marca 2022 a potom každé štyri roky predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie pokrok dosiahnutý pri vykonávaní smernice. V tejto správe sa uvádza prehľad o tomto pokroku, ako sa vyžaduje v smernici, a posudzuje sa v nej transpozícia a súlad. Zaoberá sa aj vývojom, ktorý mal vplyv na vykonávanie smernice od jej prijatia v roku 2014, najmä Európskou zelenou dohodou. Táto správa vychádza predovšetkým z transpozičných opatrení, námorných priestorových plánov a ďalších informácií predložených členskými štátmi, informácií o európskej platforme pre námorné priestorové plánovanie a iných verejne dostupných zdrojov. Analýza v tejto správe sa vzťahuje na obdobie od prijatia smernice o NPP 23. júla 2014 do 15. februára 2022. Hoci smernica nadobudla účinnosť 17. septembra 2014 a lehota na transpozíciu uplynula 18. septembra 2016, členské štáty mali vypracovať námorné priestorové plány do 31. marca 2021. 2.Smernica o NPP Smernica o NPP poskytuje právny rámec pre vypracúvanie NPP v EÚ. Vyžaduje sa v nej najmä, aby 22 pobrežných členských štátov vypracovalo námorné priestorové plány pre morské vody patriace do ich právomoci. Cieľom smernice je, aby bolo NPP prierezovým politickým nástrojom umožňujúcim verejným orgánom a zainteresovaným stranám uplatňovať koordinovaný, integrovaný a cezhraničný prístup. Smernica má prostredníctvom uplatňovania prístupu založeného na ekosystémoch podporovať udržateľný rozvoj námorných a pobrežných hospodárstiev a udržateľné využívanie morských a pobrežných zdrojov. Smernica je zakotvená v rámci integrovanej námornej politiky EÚ (INP), ktorá je určená na rozvoj koordinovaného, súdržného a transparentného rozhodovania v oblasti odvetvových politík EÚ, ktoré majú vplyv na oceány, moria, ostrovy, pobrežné a najvzdialenejšie regióny a námorné odvetvia. V smernici sa stanovuje povinnosť zaviesť proces námorného plánovania, v rámci ktorého by sa mali zohľadniť interakcie medzi pevninou a morom a mala by sa podporovať spolupráca medzi členskými štátmi. Smernica sa zaoberá požiadavkami na verejné konzultácie, využívaním najlepších dostupných údajov a cezhraničnou spoluprácou s krajinami mimo EÚ. Zameriava sa na procesy, pričom v súlade so zásadou subsidiarity vo veľkej miere ponecháva obsah v rukách členských štátov. Členské štáty majú stále zodpovednosť a právomoc vypracúvať formát a obsah výsledných námorných priestorových plánov vrátane akéhokoľvek rozdelenia námorného priestoru na rôzne činnosti a použitia a rozhodovať o tomto formáte a obsahu. 3.Transpozícia a vymenovanie príslušných orgánov V článku 15 ods. 1 smernice o NPP sa od členských štátov vyžaduje, aby smernicu transponovali do vnútroštátneho práva do 18. septembra 2016. V článku 15 ods. 2 sa vyžaduje, aby členské štáty do toho istého dátumu vymenovali príslušné orgány, ktoré zodpovedajú za vykonávanie smernice. 3.1.Transpozícia do vnútroštátneho práva Všetkých 22 pobrežných členských štátov už transponovalo smernicu do vnútroštátneho práva a vymenovalo príslušné orgány. Komisia začala v novembri 2016 konanie o nesplnení povinnosti voči ôsmim členským štátom (Bulharsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Cyprus, Litva a Fínsko). Tieto konania boli ukončené v júli 2018 po tom, ako všetky zúčastnené členské štáty oznámili Komisii úplné transpozičné opatrenia. Členské štáty prijali rôzne prístupy k transpozícii smernice o NPP. Niektoré členské štáty už mali zavedené právne predpisy o NPP alebo právne predpisy o priestorovom plánovaní, ktoré sa vzťahujú aj na námornú oblasť (napr. Belgicko, Nemecko a Holandsko). Viaceré členské štáty zmenili právne predpisy o priestorovom plánovaní alebo ochrane životného prostredia (napr. Francúzsko a Chorvátsko). Iné členské štáty prijali nové osobitné právne predpisy o NPP (napr. Dánsko, Grécko, Írsko, Taliansko, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko). Ďalšia skupina členských štátov skombinovala zmenu právnych predpisov s novými osobitnými právnymi predpismi o NPP (napr. Fínsko, Malta a Švédsko).

Právne predpisy prijaté niektorými členskými štátmi (napr. Francúzskom, Lotyšskom a Španielskom) odkazujú na právne predpisy, ktorými sa transponujú iné smernice, konkrétne na smernicu 2008/56/ES (rámcová smernica o morskej stratégii). Viaceré členské štáty s federálnou alebo decentralizovanou štruktúrou prijali právne predpisy na vnútroštátnej úrovni a na nižšej ako celoštátnej úrovni s cieľom transponovať smernicu. V niektorých prípadoch prijali subjekty na nižšej ako celoštátnej úrovni právne predpisy samostatným postupom (napr. Alandy, Fínsko). Komisia začala kontrolu súladu transpozičných opatrení v roku 2016 a ukončila ju v druhom štvrťroku 2020. Komisia analyzovala transpozíciu smernice členskými štátmi do vnútroštátneho práva a zistila, že je úplná. Pokiaľ ide o správnosť transpozície, analýza ukázala, že transpozícia do vnútroštátneho práva je väčšinou v súlade s požiadavkami smernice. 3.2.Príslušné orgány V článku 13 smernice o NPP sa od členských štátov vyžaduje, aby vymenovali príslušné orgány. Členské štáty sa rozhodli vymenovať buď ministerstvá, alebo vládne agentúry. V prípadoch, keď bolo vymenované ministerstvo, bolo zodpovedné buď za kombináciu oblastí politiky (napr. životné prostredie, plánovanie alebo regionálny rozvoj), alebo za odvetvovú politiku (napr. doprava a infraštruktúra alebo námorné hospodárstvo). V niektorých prípadoch ministerstvá pokrývali oblasti politiky, ako sú vnútorné záležitosti alebo financie, a dva členské štáty vymenovali ako príslušný orgán svoje ministerstvo mora. V prípadoch, keď bola vymenovaná vládna agentúra, sa pôsobnosť týchto orgánov pohybovala od plánovania po reguláciu námorných činností alebo špecializovaných činností v oblasti environmentálneho manažérstva (napr. voda a more). Hlavnou úlohou týchto príslušných orgánov je vykonávať smernicu a zabezpečovať účinnú cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi a so susednými krajinami mimo EÚ. V kontexte činností cezhraničnej spolupráce viaceré príslušné orgány zorganizovali cezhraničné a nadnárodné konzultácie alebo sa ako koordinačné subjekty zúčastnili na projektoch financovaných z prostriedkov EÚ s cieľom podporiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti NPP. Zamestnanci týchto príslušných orgánov zastupujú členské štáty v expertnej skupine členských štátov pre námorné priestorové plánovanie. 4.Vykonávanie 4.1.Podpora Komisie pri vykonávaní Od prijatia smernice o NPP v roku 2014 Komisia prijala opatrenia a zaviedla niekoľko iniciatív na podporu NPP v EÚ, najmä expertnú skupinu členských štátov, technickú pomoc a cezhraničné projekty. To umožnilo členským štátom dosiahnuť významný pokrok v oblastiach, ako sú cezhraničné konzultácie a spolupráca, výmena informácií a údajov na účely námorných priestorových plánov a o týchto plánoch, alebo zvýšená súdržnosť na úrovni morských oblastí. Tieto oblasti sa budú naďalej podporovať v rámci Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu na roky 2021 – 2027. ·Expertná skupina členských štátov pre námorné priestorové plánovanie Komisia zriadila na účely vytvorenia kľúčovej platformy na výmenu skúseností a budovanie komunity NPP v EÚ expertnú skupinu členských štátov. Poskytuje pravidelné fórum pre príslušné orgány, plánovačov a pozorovateľov členských štátov, na ktorom sa diskutuje o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní smernice a o akýchkoľvek výzvach, ktoré môžu vzniknúť. Expertná skupina sa od roku 2012 stretáva približne dvakrát ročne a zohráva dôležitú úlohu pri prenose poznatkov a skúseností medzi členskými štátmi. Expertná skupina nemá slúžiť ako formálne fórum na prijímanie rozhodnutí. Napriek tomu umožnila členským štátom a pozorovateľom vrátane mimovládnych organizácií (MVO), priemyselných združení a regionálnych orgánov získať informácie o vývoji NPP v EÚ a vymieňať si skúsenosti v oblasti politiky a praktických otázok súvisiacich s vykonávaním smernice. ·Európska platforma pre NPP Komisia zriadila v roku 2016 európsku platformu pre NPP ako mechanizmus pomoci pre NPP. Pomáha členským štátom pri vykonávaní smernice tým, že im sprístupňuje špecializovanú online platformu a tím expertov. Poskytuje cielené poradenstvo, usmernenia a odbornú prípravu s cieľom uľahčiť prácu členských štátov v oblasti NPP. Poskytuje aj administratívnu a technickú podporu Komisii pri činnostiach, ako je organizovanie zasadnutí členských štátov, konferencií alebo analýzy a štúdie o NPP. ·Financovanie projektov EÚ podporovala projekty NPP vo všetkých morských oblastiach EÚ vrátane najvzdialenejších regiónov ešte pred prijatím smernice. Povaha týchto financovaných projektov siaha od výskumu a inovácií (napr. Horizont 2020), vysokoškolského vzdelávania (Erasmus+) a regionálnej spolupráce (napr. Interreg) až po rozvoj kapacít a cezhraničnú spoluprácu [Európsky námorný a rybársky fond (ENRF)]. Z fondu EFNR bolo do konca roka 2021 financovaných 15 projektov v rámci priameho riadenia v celkovej výške približne 25 miliónov EUR. Tieto regionálne a cezhraničné projekty koordinovali orgány členských štátov pre plánovanie a pomohli členským štátom spolupracovať v otázkach spoločného záujmu (napr. ochrana životného prostredia alebo výroba energie z obnoviteľných zdrojov) pri vypracúvaní ich námorných priestorových plánov. V rámci nich sa podporilo aj budovanie kapacít pre NPP prenosom skúseností a najlepších postupov z iných členských štátov alebo vývojom nástrojov na podporu činností NPP. Napokon uľahčili cezhraničné výmeny so zainteresovanými stranami a konzultácie. Týmito projektmi sa takisto posilnil úniový rozmer NPP, a to najmä v kontexte spolupráce v rámci morských oblastí. 4.2.Vypracovanie námorných priestorových plánov: prehľad pokroku V článku 15 ods. 3 smernice o NPP sa vyžaduje, aby členské štáty vypracovali námorné priestorové plány čo najskôr, najneskôr však do 31. marca 2021. V článku 14 ods. 1 smernice sa takisto vyžaduje, aby členské štáty informovali Komisiu a ostatné dotknuté členské štáty do troch mesiacov od vypracovania týchto plánov.

Táto správa sa vzťahuje na obdobie od prijatia smernice o NPP v roku 2014 do 15. februára 2022. Vo všeobecnosti možno rozlišovať štyri skupiny členských štátov: Po prvé viacero členských štátov mohlo vychádzať z tradície NPP, ktorá buď predchádzala smernici, alebo sa začala uplatňovať veľmi skoro po nadobudnutí jej účinnosti. Belgicko, Holandsko a Nemecko tak mohli ľahko dodržať termín 31. marca 2021. Nemecko a Holandsko v súčasnosti už pripravujú alebo vykonávajú druhú revíziu svojich námorných priestorových plánov. Malta vypracovala v roku 2015 komplexný „Strategický plán pre životné prostredie a rozvoj“, ktorý sa vzťahuje na územné plánovanie a námorné otázky, čo považuje za svoj námorný priestorový plán. Litva má takisto od roku 2015 zavedený komplexný plán a v roku 2021 ho zrevidovala, pričom v súlade so smernicou posilnila jeho námorné aspekty. Po druhé veľkej skupine členských štátov sa podarilo buď dodržať lehotu stanovenú v smernici, alebo vypracovať a prijať svoje námorné priestorové plány do jedného roka po termíne. Tieto členské štáty majú teraz zavedené komplexné námorné priestorové plány, zvyčajne po prvýkrát, a prechádzajú k výzve týkajúcej sa ich vykonávania v praxi. Ukázalo sa, v prípade Fínska, Lotyšska, Poľska, Dánska, Francúzska, Írska, Slovinska a Švédska má smernica zásadný význam pre poskytnutie rámca na stanovenie postupov týchto štátov v oblasti NPP. Portugalsko takisto vypracovalo svoje plány pre väčšinu svojich morských vôd s výnimkou Azor. Po tretie Komisia koncom roka 2021 predbežne dospela k záveru, že päť členských štátov nedosiahlo dostatočný pokrok pri vypracúvaní a/alebo oznamovaní námorných priestorových plánov, ako sa vyžaduje v smernici. Komisia preto 2. decembra 2021 zaslala formálne upozornenie Chorvátsku, Cypru, Grécku, Taliansku a Rumunsku o nedodržaní článku 8 ods. 1, článku 15 ods. 3 a článku 14 ods. 1 smernice o NPP. Tieto členské štáty sa nachádzajú v rôznych fázach prípravy námorných priestorových plánov. Komisia ich naliehavo vyzýva, aby vyčlenili potrebné zdroje na vypracovanie, finalizáciu a oznámenie námorných priestorových plánov, ktoré budú v súlade so smernicou a ktoré sa budú vzťahovať na všetky ich morské vody. Väčšina týchto členských štátov odpovedala do 15. februára 2022 na formálne upozornenie Komisie. Komisia bude naďalej úzko spolupracovať s týmito členskými štátmi, aby im pomohla napraviť toto porušenie v čo najkratšom čase. Napokon niektoré členské štáty neboli schopné splniť požiadavku smernice na vypracovanie námorných priestorových plánov do 31. marca 2021, ale sú v pokročilom štádiu prípravy návrhov plánov a procesu konečného prijatia. Komisia preto očakáva, že Estónsko, Španielsko a Bulharsko čoskoro vypracujú svoje konečné plány. Komisia pozorne monitoruje pokrok a v prípade potreby prijme opatrenia. To platí aj pre Portugalsko, pokiaľ ide o Azory. 4.3.Vykonávanie požiadaviek smernice týkajúcich sa námorných priestorových plánov 4.3.1.Prístup založený na ekosystémoch V článku 5 ods. 1 smernice o NPP sa uvádza: „[…] zohľadňujú členské štáty hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty s cieľom podporiť trvalo udržateľný rozvoj a rast námorného odvetvia, pričom uplatňujú prístup založený na ekosystémoch a presadzujú koexistenciu príslušných činností a využití.“ V smernici sa kladie dôraz aj na rámcovú smernicu o morskej stratégii a jej cieľ zabezpečiť dobrý environmentálny stav morí EÚ. Vzhľadom na ústrednú úlohu, ktorú rámcová smernica o morskej stratégii zohráva pri zlepšovaní environmentálneho stavu morských ekosystémov, majú členské štáty príležitosť zosúladiť vykonávanie uvedenej rámcovej smernice so smernicou o NPP. Všetky členské štáty, ktoré v čase tejto správy vypracovali námorný priestorový plán, sa odvolali na prístup založený na ekosystémoch. Analýza tohto prístupu a jeho vplyvu na námorný priestorový plán sa však v jednotlivých členských štátoch líšila. Odkaz na prístup založený na ekosystémoch sa nachádzal v samotnom námornom priestorovom pláne a/alebo v strategickom environmentálnom posúdení námorného priestorového plánu. Plány niektorých členských štátov však išli nad rámec analýzy charakteristík ekosystému a vplyvov sektorového vývoja. Výslovne sa zaoberali vzťahom medzi prístupom založeným na ekosystémoch a výsledným námorným priestorovým plánom. Praktický príklad z Fínska sa uvádza v rámčeku. Príklad osvedčeného postupu: Fínsky plán využíva plánovanie scenárov Fínske orgány použili na podporu NPP scenáre týkajúce sa budúcnosti námornej oblasti a posúdili ich vplyv. V scenároch sa zohľadňujú zmeny v prevádzkovom prostredí námornej oblasti do roku 2050 a potreby a názory záujmových skupín v súvislosti s budúcim rozvojom fínskej námornej oblasti. V scenároch sa zohľadňujú aj potenciálne riziká a príležitosti. Touto prácou sa podporuje proces NPP využívajúci prístup založený na ekosystémoch. Počas prípravy fínskeho plánu sa zrealizoval osobitný projekt, ktorý bol zameraný na ekosystémový prístup k NPP a ktorý bol podporený z ENRF. Výsledok tohto projektu možno nájsť tu: https://www.merialuesuunnittelu.fi/wp-content/uploads/2020/10/Ecosystem-based-approach-in-Finnish-MSP.pdf . 4.3.2.Zohľadnenie environmentálnych, hospodárskych, sociálnych a bezpečnostných aspektov V článku 6 ods. 2 písm. b) smernice o NPP sa vyžaduje, aby členské štáty zohľadnili environmentálne, hospodárske, sociálne a bezpečnostné aspekty. Všetky členské štáty, ktoré prijali námorné priestorové plány, zohľadnili v týchto plánoch environmentálne, hospodárske, sociálne a bezpečnostné aspekty. Vo väčšine prípadov sa tieto aspekty podrobne analyzovali. Niektoré plány dokonca obsahujú osobitnú kapitolu, oddiel alebo správu o týchto aspektoch. Viaceré členské štáty sa rozhodli využiť na analýzu týchto aspektov už dostupné nástroje, napríklad strategické environmentálne hodnotenie (SEA). Iné členské štáty uskutočnili dodatočné posúdenia sociálno-ekonomických a environmentálnych vplyvov. Zaujímavým a inovatívnym príkladom zohľadnenia environmentálneho aspektu je belgický námorný priestorový plán, v ktorom sa s cieľom otestovať možnosti budúcich morských hrádzí na zadržanie stúpajúcej hladiny mora uvažuje o výstavbe testovacieho ostrova a pri schvaľovaní a hodnotení testovacieho miesta zohráva ústrednú úlohu environmentálny aspekt.

4.3.3.Presadzovanie súdržnosti V článku 6 ods. 2 písm. c) smernice o NPP sa vyžaduje, aby sa členské štáty „snažili presadzovať súdržnosť medzi námorným priestorovým plánovaním a výsledným plánom alebo plánmi a inými procesmi, akým je napríklad integrovaný manažment pobrežnej zóny alebo rovnocenné formálne či neformálne postupy“. Všetky členské štáty, ktoré predložili svoje plány, sa snažili podporiť súdržnosť medzi ostatnými pravidlami, politikami a plánmi, ktoré sa týkajú NPP. Námorné priestorové plány viacerých členských štátov okrem toho poskytujú rozsiahly prehľad o príslušných pravidlách, politikách a plánoch, ktoré sa zohľadnili pri príprave daného námorného priestorového plánu. Patria sem nariadenia, politiky a plány, ktoré na rôznych úrovniach pripravila EÚ, regionálne morské dohovory a vnútroštátne a miestne orgány. Medzi príklady administratívneho zjednodušenia a zabezpečenia súdržnosti patrí rozhodnutie niektorých členských štátov (Litva a Malta) spojiť námorné a priestorové plány do jedného plánu. Táto voľba však nemusí byť uplatniteľná vo všetkých členských štátoch. Ďalším príkladom zabezpečenia súdržnosti je Írsko, kde každá kapitola námorného priestorového plánu obsahuje rozsiahly zoznam odkazov na iné výskumy a politiky EÚ alebo Írska, s ktorými je v súlade. Niektoré členské štáty zosúlaďujú NPP aj s cyklami iných vysoko relevantných politík, aby sa uľahčilo vykonávanie a vzájomné obohacovanie (napr. Francúzsko zosúlaďuje cykly NPP a rámcovej smernice o morskej stratégii). 4.3.4.Interakcie medzi pevninou a morom V článku 4 ods. 2, článku 6 ods. 2 písm. a) a článku 7 smernice o NPP sa vyžaduje, aby členské štáty zohľadnili vo svojich plánoch interakcie medzi pevninou a morom. V tejto súvislosti sa pri príprave plánov môže využiť postup (formálneho alebo neformálneho) integrovaného manažmentu pobrežnej zóny. Väčšina členských štátov, ktoré majú vypracované plány, sa v nich zmienila o interakciách medzi pevninou a morom. Väčšina členských štátov venovala kapitolu alebo správu interakciám medzi pevninou a morom a poskytla podrobnú analýzu interakcií, ktoré sa neobmedzujú len na obranu pobrežia. Niektoré členské štáty zvážili v súvislosti s interakciou medzi pevninou a morom aj súdržnosť politík s rámcovou smernicou o morskej stratégii, rámcovou smernicou o vode, smernicou o dusičnanoch a ďalšími príslušnými právnymi predpismi. Príklad osvedčeného postupu: Litva zohľadňuje námorné, pozemné a vzdušné mapy Litva je jedným z príkladov uplatnenia inovatívnych postupov členských štátov pri zohľadňovaní interakcie medzi pevninou a morom. V jej pláne sa zohľadňujú mapy vzájomných závislostí námornej, pozemnej a leteckej dopravy so susednými krajinami, ktoré môžu ovplyvniť NPP (a prebiehajúce projekty cezhraničnej infraštruktúry). Tento postup predstavuje tradičný spôsob práce (analýza závislostí) aplikovaný inovatívnym spôsobom rozšírením analýzy vzájomných závislostí na mori, zemi a vo vzduchu na všetky krajiny, ktoré môžu ovplyvniť využívanie námorného priestoru členského štátu. 4.3.5.Určenie priestorového a časového rozloženia činností a využití V článku 8 smernice sa zavádza štvrtý rozmer – čas – tým, že sa požaduje, aby sa v námorných priestorových plánoch „určilo priestorové a časové rozloženie príslušných existujúcich a budúcich činností a využití v […] morských vodách“. V čase hodnotenia všetky členské štáty s námornými priestorovými plánmi určili a zónovali existujúce a budúce činnosti a používateľov, a to aj z časového hľadiska. Vo väčšine plánov sa zohľadnili interakcie medzi týmito činnosťami. Keďže členské štáty určujú priestorové a časové rozloženie príslušných existujúcich a budúcich činností a využití v ich morských vodách, mal by sa stimulovať multisektorový prístup. V námorných priestorových plánoch sa vo všeobecnosti podrobnejšie rozoberajú interakcie medzi činnosťami, používateľmi, spoločným využívaním a umiestnením. Dôležitou úlohou zostáva zlepšenie týchto väzieb a ich súdržnosti z operačného hľadiska a z hľadiska cieľov. Námorné priestorové plány sa vyznačujú konvergenciou: väčšina z nich je vo veľkej miere porovnateľná v tom, že uplatňuje prístup normatívneho územného plánovania. To znamená, že v námorných priestorových plánoch EÚ sa zvyčajne stanovuje, kde sú činnosti povolené a kde nie. Príklad osvedčeného postupu: Belgicko – potenciál pre viacnásobné využitie umožňujúce výrobu energie z morských obnoviteľných zdrojov Kľúčovým aspektom námorného priestorového plánu je koordinácia činností v námornej oblasti. V Belgicku sa príslušné orgány museli zaoberať obmedzeným územím s vysokým tlakom na spoločné využívanie priestorových zdrojov. Významným faktorom je aj rastúci dopyt po energii z morských obnoviteľných zdrojov. Belgická vízia pre Severné more do roku 2050 zahŕňa okrem toho ako jeden z kľúčových pilierov viacnásobné využívanie námorného priestoru. Belgicko vypracovalo hĺbkovú analýzu potenciálneho viacnásobného využitia svojho námorného priestoru a zaviedlo právne záväzný rámec riadenia. To zahŕňa určenie priestorového a časového rozloženia činností v Severnom mori a zhodnotenie zlučiteľnosti viacerých činností v tej istej oblasti. Tento prístup poskytuje rozsiahlu podporu pre začlenenie oblastí energie z morských obnoviteľných zdrojov do obmedzeného námorného priestoru Belgicka. 4.3.6.Zapojenie zainteresovaných strán a účasť verejnosti V článku 9 smernice o NPP sa vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili v čo najskoršom štádiu účasť všetkých príslušných zainteresovaných strán a orgánov, ako aj širokej verejnosti na iniciatívach týkajúcich sa NPP. Členské štáty musia takisto zabezpečiť, aby mala verejnosť prístup k plánom hneď po ich dokončení. Zapojenie kľúčových zainteresovaných strán do vývoja NPP je zásadné, pretože účelom NPP je dosiahnutie viacerých cieľov (sociálnych, hospodárskych a ekologických). Preto by mal vývoj NPP zohľadňovať čo najviac očakávaní, príležitostí alebo relevantných nezhôd. Konzultácie so zainteresovanými stranami v rámci postupov NPP sú obzvlášť dôležité pri zohľadňovaní rôznych záujmov etablovaných odvetví (ako je rybárstvo alebo lodná doprava) a pri riešení rastúcej potreby priestoru pre oblasti ochrany prírody a nové rozvíjajúce sa odvetvia (ako je energia z morských obnoviteľných zdrojov).

V čase hodnotenia všetky členské štáty s námornými priestorovými plánmi spĺňali požiadavky uvedené v článku 9 smernice. Rozsah a miera zapojenia zainteresovaných strán sa v jednotlivých členských štátoch líšila. Úroveň zapojenia zainteresovaných strán často odrážala politické alebo právne požiadavky na účasť, ktoré už v danom členskom štáte existovali. Vykonávanie článku 9 bolo dobre zdokumentované. Proces účasti verejnosti sa jasne opísal, zainteresované strany využívajúce rôzne metódy boli zapojené do celého procesu a ich spätná väzba sa do námorných priestorových plánov v rôznej miere zapracovala. Príklad osvedčeného postupu: Írsko – miestna verejná konzultácia Írsko uskutočnilo trojmesačnú verejnú konzultáciu o svojej základnej správe o NPP. Bola súčasťou širšieho konzultačného procesu, ktorého výsledkom bol prvý írsky NPP. Tím NPP zorganizoval podujatia pre verejnosť takmer vo všetkých pobrežných grófstvach v Írsku. Tieto podujatia boli zamerané na zvyšovanie povedomia o: ·koncepcii NPP, ·plánoch írskej vlády vypracovať námorný plán pre Írsko, ·tom, ako by sa ľudia mohli zapojiť do procesu tvorby plánu, ·časovom rámci pre jednotlivé fázy tohto procesu. Počas obdobia konzultácie sa uskutočnilo päť regionálnych podujatí pre verejnosť v pobrežných komunitách. Celkovo bolo k základnej správe doručených viac ako 170 odpovedí, ktoré mali významný vplyv na obsah návrhu NPP. Tento konzultačný proces sa rozšíril a zopakoval aj v prípade návrhu plánu Írska. Tento postup sa zameriava na participatívny a transparentný proces, ktorý umožňuje verejnosti zapojiť sa do procesu NPP a vyjadriť svoje názory na správu a návrh NPP. 4.3.7.Využívanie najlepších dostupných údajov a výmena údajov V článku 10 smernice o NPP sa vyžaduje, aby členské štáty organizovali využívanie najlepších dostupných údajov a rozhodovali o spôsobe organizovania výmeny informácií potrebných pre vypracovanie námorných priestorových plánov. Členské štáty musia využívať príslušné nástroje vrátane tých, ktoré už sú k dispozícii v rámci integrovanej námornej politiky a iných príslušných politík EÚ, ako sú napríklad politiky uvedené v smernici Inspire (smernica 2007/2/ES) . Pri vykonávaní týchto ustanovení smernice o NPP bola väčšina členských štátov transparentná a jednoznačná, pokiaľ ide o použité zdroje údajov, pričom poskytla rôzne stupne podrobnosti o týchto zdrojoch údajov. Smernicu Inspire využila väčšina členských štátov. Niektoré členské štáty sa rozhodli centralizovať úlohu kombinovania existujúcich zdrojov údajov vytvorením centrálnych dátových bodov – napríklad Holandsko (Námorné informačné centrum), Francúzsko (SIMM) a Slovinsko (TOOLS4MSP) – a iných systémov alebo nástrojov výmeny údajov. Ďalším dobrým príkladom využívania najlepších dostupných údajov je využívanie geografického informačného systému s účasťou verejnosti (PPGIS). V rámci PPGIS boli vyvinuté metódy na zber informácií od zainteresovaných strán v závislosti od miesta a času s cieľom zostaviť miestne údaje založené na skúsenostiach. Tieto údaje možno použiť na určenie súvislostí medzi činnosťami a oblasťami a na overenie a doplnenie odborných informácií. Takýto prístup sa použil v prieskume, ktorý uskutočnilo Fínsko v rámci projektu Pan Baltic Scope s cieľom identifikovať na Alandských ostrovoch a v regióne Satakunta lokality významné z hľadiska prírodných a kultúrnych hodnôt. Príklad osvedčeného postupu: interoperabilný dátový model umožňuje zobrazenie národných námorných priestorových plánov na portáli EMODnet Human Activities Príprava námorných priestorových plánov si vyžaduje údaje, ktoré sú rôznorodé z hľadiska okruhu pôsobnosti, zemepisnej oblasti, priestorovej a časovej mierky, kvality, dostupnosti a potenciálu opakovaného použitia. Smernica o NPP neobsahuje žiadne výslovné alebo normatívne požiadavky na harmonizáciu, podávanie správ alebo výmenu údajov. Napriek tomu sa v priebehu času vyvinuli rôzne regionálne modely geopriestorových údajov s cieľom umožniť cezhraničnú dostupnosť (a vizualizáciu) údajov. V tejto dôležitej práci pokračovali odborníci na údaje vo vnútroštátnych správach alebo agentúrach, často v rámci projektov cezhraničnej spolupráce financovaných EÚ. V roku 2021 technická skupina expertov vypracovala s podporou Komisie spoločný dátový model pre „Harmonizáciu nomenklatúry a štandardizáciu výstupných údajov“. Ponúka model MSP EMODnet spolu s dátovými modelmi BASEMAPS a MSP INSPIRE ako riešenie pripravené na použitie. To umožňuje integrovať tieto tri dátové modely do portálu pre údaje Ľudské činnosti (Human Activities) Európskej námornej monitorovacej a dátovej siete (EMODnet). Doteraz štyri členské štáty (Belgicko, Dánsko, Fínsko a Lotyšsko) vložili svoje námorné priestorové plány na geoportál, kde je zovšeobecnený integrovaný dátový produkt (t. j. na zobrazenie plánov NPP na úrovni EÚ). 4.3.8.Spolupráca medzi členskými štátmi a na úrovni morských oblastí V článku 6 ods. 2 písm. f) a v článku 11 smernice o NPP sa od členských štátov hraničiacich s morskými vodami vyžaduje, aby v rámci procesu plánovania a riadenia spolupracovali s cieľom zabezpečiť súdržnosť a koordináciu námorných priestorových plánov. V smernici sa výslovne uvádza spolupráca v rámci existujúcich systémov regionálnej inštitucionálnej spolupráce, sietí alebo štruktúr príslušných orgánov členských štátov alebo akýchkoľvek iných vhodných metód. Cezhraničná a nadnárodná spolupráca má zásadný význam pri zisťovaní potenciálnych problémov v počiatočnom štádiu a pri identifikovaní príležitostí pre spoluprácu a dlhodobo udržateľné riadenie námorného priestoru. V tejto súvislosti všetky členské štáty s prijatými námornými priestorovými plánmi a tie, ktoré sú v procese prijímania takýchto plánov, koordinovali svoje plány s ostatnými členskými štátmi a zapojili regionálne riadiace orgány. Väčšina plánov v rôznej miere zohľadňuje cezhraničné vplyvy a vývoj. V niektorých plánoch sa podrobnejšie opisujú príslušné procesy. Spolupráca medzi členskými štátmi (a krajinami mimo EÚ) v tej istej morskej oblasti sa podporuje prostredníctvom: -projektov financovaných z prostriedkov EÚ, napr. NorthSEE, SEANSE, Baltic Lines, PanBalticScope, MSP-MED, SIMWESTMED, MUSES, MARSPLAN, SIMNORAT, SIMATLANTIC, MARSP, MSP-OR, eMSP, a iné , -dvojstranných a viacstranných kontaktov a neformálnych stretnutí príslušných orgánov členských štátov, projektov financovaných z národných zdrojov, napr. Ritmare, -regionálnych morských dohovorov: pracovná skupina HELCOM-VASAB (pracovná skupina pre NPP) pre povodie Baltského mora, Barcelonský dohovor týkajúci sa Stredozemného mora, dohovor OSPAR pre oblasť severovýchodného Atlantiku, -účasti v skupine expertov pre NPP, globálnej iniciatíve NPP, platforme NPP a námornom fóre EÚ, -formálnych konzultácií v kontexte vykonávania smernice o strategickom environmentálnom posudzovaní (SEP) .

Cezhraničné konzultácie sú potrebné na vypracovanie námorných priestorových plánov, v ktorých sa určujú vhodné miesta pre konkrétne činnosti alebo projekty. Konzultácie v kontexte smernice o NPP však nemôžu nahradiť cezhraničné konzultácie o vplyve konkrétnych projektov. Cezhraničná spolupráca v oblasti námornej dopravy zároveň ponúka možnosť včas identifikovať potrebné zmeny, napr. oblasti alebo zóny, v ktorých je námorná doprava hustá a možno bude potrebné ju presmerovať. Príklad osvedčeného postupu: HELCOM-VASAB – medzivládna pracovná skupina pre NPP Cezhraničná spolupráca je nevyhnutná pre dlhodobo udržateľné riadenie námorného priestoru. Členské štáty a krajiny mimo EÚ v povodí Baltského mora sú v tejto súvislosti zastúpené v Komisii pre ochranu prostredia Baltského mora (HELCOM), ktorá je platformou pre environmentálnu politiku zriadenou v roku 1974. Členmi komisie HELCOM sú Dánsko, Estónsko, EÚ, Fínsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rusko, Švédsko a pozorovateľské organizácie (vrátane Bieloruska, Ukrajiny a MVO). Pracovná skupina HELCOM-VASAB bola zriadená na účely podpory vypracúvania námorných priestorových plánov. Táto spoločná pracovná skupiny pre NPP vypracovala odporúčania a zásady, ktoré môžu jej členovia použiť pri príprave námorných priestorových plánov. Komisia HELCOM sa pritom osobitne zamerala na podporu prístupu založeného na ekosystémoch. Podporujú to aj projekty financované z prostriedkov EÚ, ako napríklad platforma Capacity4MSP. Komisia HELCOM prijala nedávno, konkrétne v októbri 2021, regionálny plán pre NPP pre oblasť Baltského mora na roky 2021 – 2030. Celkovo sa týmto postupom podporuje spolupráca medzi členskými štátmi, ako aj spolupráca s krajinami mimo EÚ. Podporuje sa aj súlad rôznych námorných priestorových plánov v povodí Baltského mora a prijatie prístupu založeného na ekosystémoch. 4.3.9.Spolupráca s krajinami mimo EÚ V článku 6 ods. 2 písm. g) a v článku 12 smernice sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali spoluprácu s tretími krajinami na realizácii svojich opatrení so zreteľom na námorné priestorové plánovanie v príslušných morských regiónoch. Väčšina členských štátov, ktoré susedia s krajinami mimo EÚ v príslušných morských regiónoch, sa snaží s týmito krajinami spolupracovať. Tieto snahy vrátane podrobností o konkrétnych interakciách boli zahrnuté do niektorých námorných priestorových plánov. Spolupráca s krajinami mimo EÚ sa týkala najmä neformálnej dvojstrannej spolupráce, spolupráce v rámci regionálnych námorných dohovorov, makroregionálnych stratégií EÚ (EUSBSR a EUSAIR) a spolupráce prostredníctvom projektov financovaných z prostriedkov EÚ. V menšej miere sa využívali aj iné kanály spolupráce, ako napríklad spolupráca v rámci smernice o SEP, Dohovoru z Espoo a Európskej platformy pre NPP. Príklady spolupráce s krajinami mimo EÚ ·Španielsko vytvorilo spolu s Marokom a Alžírskom cezhraničný portál s cieľom zvýšiť transparentnosť a zlepšiť riadenie NPP v regióne Alboránskeho mora. ·Projekt Interreg PORTODIMARE podporoval viacúrovňovú a cezhraničnú spoluprácu pri riešení spoločných výziev integrovaného manažmentu pobrežnej zóny (ICZM) a NPP v jadransko-iónskom regióne. Hlavným výstupom je portál geoúdajov jadransko-iónskeho regiónu, interoperabilná platforma s otvoreným zdrojovým kódom, ktorá vznikla na základe nadnárodnej spolupráce medzi Talianskom, Slovinskom, Chorvátskom, Gréckom, Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou. ·Iniciatíva WestMED združuje 10 krajín západného Stredozemia zapojených do dialógu 5+5: päť členských štátov EÚ (Francúzsko, Taliansko, Portugalsko, Španielsko a Malta) a päť južných partnerských krajín (Alžírsko, Líbya, Mauritánia, Maroko a Tunisko). NPP a ICZM sú oblasťami spoločného záujmu. Pilotný projekt v západnom Stredozemí realizovaný v rámci projektu MSPglobal umožnil rozšíriť spoluprácu, vypracovať regionálne odporúčania v súlade s iniciatívou WestMED a posilniť inštitucionálne kapacity v oblasti NPP v Alžírsku, vo Francúzsku, v Taliansku, na Malte, v Maroku, Španielsku a Tunisku. Na činnostiach odbornej prípravy sa mohli zúčastňovať aj iné členské krajiny Únie pre Stredozemie v západnom Stredozemí. 4.4.Výzvy súvisiace s vykonávaním Členské štáty čelili pri vypracúvaní svojich námorných priestorových plánov viacerým výzvam. Pre väčšinu z nich to bolo prvýkrát, čo sa zapojili do takéhoto ďalekosiahleho, multisektorového a multicieľového strategického plánovania svojho námorného priestoru. Ide o zložitý a adaptatívny proces, ktorý si vyžaduje rozsiahlu a intenzívnu spoluprácu a koordináciu medzi národnými ministerstvami, agentúrami, pobrežnými regiónmi, ako aj so zainteresovanými stranami a so susednými krajinami. Medzi ďalšie výzvy, ktoré bolo možné pozorovať z hľadiska procesu, patril zber a zhromažďovanie údajov (napr. nedostatok komplexných údajov o morských oblastiach, medzisektorový rozmer údajov alebo ťažkosti pri zbere údajov od vnútroštátnych orgánov), a najmä súdržnosť plánov v rámci susedných krajín (t. j. cezhraničná výzva týkajúca sa plánov). Vo viacerých krajinách prierezový charakter NPP a nedostatok jasných cieľov pre jednotlivé námorné sektory sťažili priorizáciu opatrení a sektorov (napr. národná bezpečnosť verzus iné hospodárske činnosti). Cezhraničné výzvy boli výrazné v prípadoch, keď nebola zavedená spolupráca v námornom priestore týkajúca sa morských oblastí alebo keď neboli jasne stanovené alebo vymedzené námorné zóny medzi susediacimi členskými štátmi alebo krajinami mimo EÚ. Pandémia ochorenia COVID-19 a súvisiace zdravotné opatrenia sa časovo prekrývali s konečnou fázou vykonávania mnohých národných námorných priestorových plánov. To nielenže spomalilo prácu vnútroštátnych správnych orgánov a spoluprácu medzi členskými štátmi, ale ovplyvnilo aj účasť zainteresovaných strán a konzultácie. Z hľadiska obsahu boli najvýznamnejšími výzvami vykonávanie prístupu založeného na ekosystémoch, priorizácia využívania námorného priestoru a poskytnutie priestoru na mori s cieľom umožniť vykonávanie rôznych hospodárskych činností a dosiahnuť rôzne politické ciele a zároveň chrániť životné prostredie alebo ponechať priestor pre budúce využitie. 5.Záver 5.1.NPP ako nástroj na podporu Európskej zelenej dohody Vďaka rámcu NPP stanovenému smernicou o NPP všetky pobrežné členské štáty EÚ po prvýkrát súčasne vypracovali národné námorné priestorové plány a zabezpečili cezhraničnú spoluprácu. Vykonávanie námorného priestorového plánovania v EÚ sa po prijatí prvej vlny plánov neskončí. Naopak v nadchádzajúcich rokoch dôjde k zásadnej zmene úlohy NPP v záujme udržateľného rozvoja morí, ktorý pravdepodobne urýchli vykonávanie Európskej zelenej dohody a súvisiacich právnych predpisov a stratégií. Vďaka svojmu adaptačnému a strategickému rozmeru môže NPP v zmysle smernice pôsobiť ako účinný nástroj na podporu Európskej zelenej dohody. V tejto súvislosti sa kľúčová úloha NPP zdôraznila aj v oznámení Komisie o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ.