SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKEJ ÚNIE 
Brusel, 20.7.2010 
SEK(2010) 963 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU  PARLAMENTU, RADE A DVORU 
AUDÍTOROV 
 
ROČNÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA EURÓPSKEJ ÚNIE 
ROZPOČTOVÝ ROK 2009 
         
Konsolidované finan čné výkazy a konsolidované 
správy o plnení rozpo čtu 
SK 2   SK OBSAH 
VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE .................................... 3 
ROZPOČET EÚ – PLNENIE A Ú ČTOVNÍCTVO .................................................................. 4 
ČASŤ I – KONSOLIDOVANÉ FINAN ČNÉ VÝKAZY EURÓPSKEJ ÚNIE 
A VYSVETLIVKY.................................................................................................... 12 
SÚVAHA ......................................................................................................................... ........ 13 
VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA ............................................................................. 14 VÝKAZ PE ŇAŽNÝCH TOKOV............................................................................................ 15 
VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH .......................................................................... 16 
POZNÁMKY K FINAN ČNÝM VÝKAZOM......................................................................... 17 
1. ZÁKLADNÉ Ú ČTOVNÉ POSTUPY ....................................................................... 18 
2. POZNÁMKY K SÚVAHE........................................................................................ 35 3. POZNÁMKY K VÝKAZU VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA................................. 70 4. POZNÁMKY K VÝKAZU PE ŇAŽNÝCH TOKOV ............................................... 84 
5. PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA A ĎALŠIE ZVEREJNENÉ ÚDAJE ........... 85 
6. FINAN ČNÉ KOREKCIE A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV PO ZISTENÍ 
NEZROVNALOSTÍ .................................................................................................. 96 
7. RIADENIE FINAN ČNÉHO RIZIKA ..................................................................... 120 
8. INFORMÁCIE O PRIDRUŽENÝCH STRANÁCH............................................... 134 9. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY.......................................... 136 10. Ú ČTOVNÉ JEDNOTKY, KTORÉ SÚ SÚ ČASŤOU KONSOLIDÁCIE .............. 137 
11. Ú ČTOVNÉ JEDNOTKY, KTORÉ NIE SÚ SÚ ČASŤOU KONSOLIDÁCIE....... 138 
ČASŤ II – KONSOLIDOVANÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPO ČTU EURÓPSKEJ ÚNIE 
A VYSVETLIVKY.................................................................................................. 140 
KONSOLIDOVANÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPO ČTU ................................................... 141 
VYSVETLIVKY KU KONSOLIDOVANÝM SPRÁVAM O PLNENÍ ROZPO ČTU........ 162 
1. ROZPO ČTOVÉ ZÁSADY, ŠTRUKTÚRA A ROZPO ČTOVÉ PROSTRIEDKY 163 
2. VYSVETLENIE SPRÁV O PLNENÍ ROZPO ČTU ............................................... 169 
SK 3   SK VYHLÁSENIE  KU KONSOLIDOVANEJ  ÚČTOVNEJ  ZÁVIERKE 
Konsolidovaná ro čná účtovná závierka Európskej únie za rok 2009 bola zostavená na základe 
údajov predložených inštitúciami a orgánmi pod ľa článku 129 ods. 2 nariadenia 
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskej únie. Týmto 
vyhlasujem, že bola zostavená v súlade  s hlavou VII nari adenia o rozpo čtových pravidlách a v 
súlade s ú čtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k ú čtovným 
výkazom. 
Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predloži li všetky údaje potrebné na zostavenie ú čtovnej 
závierky, ktorá poskytuje preh ľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpo čtu, 
a zároveň potvrdili hodnovernos ť týchto údajov. 
Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za 
nevyhnutné na to, aby som ú čtovnú závierku Európske j komisie mohol podpísa ť, som 
nadobudol primeranú istotu, že ú čtovná závierka poskytuje pravdivý a reálny obraz o 
finančnej situácii Európskej únie zo všetkých podstatných h ľadísk. 
 
   
  
(podpis) 
Philippe Taverne 
účtovník 
Komisie  
SK 4   SK ROZPOČET EÚ – PLNENIE  A ÚČTOVNÍCTVO 
 
1. ZOSTAVOVANIE RO ČNÉHO ROZPO ČTU 
 
Z rozpočtu Európskej únie (EÚ) sa financuje šir oká škála politík a programov v rámci celej 
EÚ. V súlade s prioritami stanovenými členskými štátmi Komisia realizuje v danej oblasti 
konkrétne programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siaha ť od podporovania vzdelávacích 
projektov pre mobilitu študentov a pedagógov až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pr acovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly 
vonkajších hraníc. 
Viac ako 90% rozpo čtu EÚ je ur čených na financovanie tých politík a činností EÚ, ktoré boli 
odsúhlasené všetkými členskými štátmi. Priame prepojenie medzi ro čným rozpo čtom 
a politikami EÚ je zabezpe čené prostredníctvom zost avovania a plnenia rozpo čtu podľa 
činností (ABB). Rozpo čtová nomenklatúra pod ľa druhu činností, po prvýkrát predstavená 
v rozpočte na rok 2004, umož ňuje presnú identifikáciu oblas tí politiky Európskej únie 
a celkového objemu zdrojov pridelenýc h každej z týchto oblastí. 
Oblasti politiky sú ďalej rozdelené na približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zah ŕňa 
operačné rozpočtové položky a v rozpo čtovej nomenklatúre sú te da vyjadrené ako rozpo čtové 
kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne opera čný charakter, ke ďže ich kľúčové činnosti 
sú zamerané na poskytovanie výhod tretím  stranám v rámci príslušnej oblasti činnosti. 
Ostatné oblasti politiky sú však horizontálnej povahy a zabezpe čujú riadne fungovanie 
Komisie, ako je napr. „Koordináci a a právne poradenstvo“ a „Rozpo č
et“. Štruktúra činností 
vytvára spolo čný koncep čný rámec pre stanovenie priorít, plánovanie, rozpo čtovanie, 
monitorovanie a výkazníctvo, pri čom hlavným cie ľom je posilni ť účinné, hospodárne 
a efektívne využívanie zdrojov. 
Interný postup prijímania návrhu rozpo čtu sa začína jeho zostavením, ktoré vykonáva 
Komisia, a následne je ná vrh postúpený Rade, ktorá ho môže v prípade potreby zmeni ť 
a doplniť. Aktualizovaný rozpo čet sa potom postúpi Európske mu parlamentu, ktorý môže 
navrhnúť zmeny a doplnenia alebo predložený návrh prija ť alebo zamietnu ť. Po odsúhlasení 
všetkých zmien a doplnení rozpo čtu, ako aj jeho aktualizácií (v prípade potreby aj úplne 
nového návrhu predloženého Komisiou), je rozpo čet v polovici decembra prijatý 
Parlamentom. S plnením rozpo čtu sa môže za čať po tom, ako ho predseda Parlamentu vyhlási 
za prijatý. 
 
2. AKO JE EÚ FINANCOVANÁ? 
EÚ má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy. 
 
2.1 Príjmy z vlastných zdrojov a poh ľadávky 
Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú EÚ automaticky, čo jej umož ňuje financova ť rozpočet 
bez toho, aby boli potrebné ďalšie rozhodnutia zo strany v nútroštátnych orgánov. Celkový 
objem vlastných zdrojov potrebných na financovanie rozpo čtu je daný rozdielom celkových 
SK 5   SK výdavkov a iných príjmov. Celkový objem vlas tných zdrojov však nesmie prekro čiť 1,24 % 
(1,23 % po čnúc rokom 2010) hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje 
možno rozdeli ť do týchto kategórií: 
(1) Tradičné vlastné zdroje (TVR) zah ŕňajú clá a odvody z produkcie cukru. 
Tieto vlastné zdroje odvádzajú hospodá rske subjekty a ich výber uskuto čňujú 
v mene EÚ členské štáty. Členské štáty si však ponechávajú 25 % ako 
kompenzáciu nákladov na ich výber. Cl á sa ukladajú na dovozy výrobkov z 
tretích krajín a riadia sa sadzbami pod ľa Spoločného colného sadzobníka. 
Odvody z produkcie cukru plat ia výrobcovia cukru s cie ľom financova ť 
vývozné náhrady za cukor. Tradi čné vlastné zdroje predstavujú zvy čajne asi 
13 % celkových príjmov z vlastných zdrojov. 
(2) Vlastný zdroj založený na dani z pr idanej hodnoty (DPH ) sa odvádza zo 
základov DPH členských štátov, ktoré sú na tento ú čel harmonizované 
v súlade s pravidlami EÚ. Na harmonizovaný základ každého členského štátu 
sa uplatňuje rovnaká percentuálna sadz ba. Základ DPH, ktorý má by ť 
zohľadnený, je však obmedzený na 50 % HND každého členského štátu. 
Zdroj založený na DPH predstavuje približne 12 % príjmov z vlastných 
zdrojov. 
(3) Zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND) sa využíva 
na vyrovnanie rozpo čtových príjmov a výdavkov, t. j. na financovanie tej 
časti rozpo čtu, ktorá nie je pokrytá žiadnym i inými zdrojmi príjmov. Na HND 
každého členského štátu sa uplat ňuje rovnaká percentuál na sadzba, ktorá je 
stanovená v súlade s pravidlami EÚ . Zdroj založený na HND predstavuje 
zvyčajne asi 75 % príjmov z vlastných zdrojov. 
Pokiaľ ide o platbu týchto súm, v samostatných ú čtovných záznamoch sú vedené tradi čné 
vlastné zdroje, ktoré pod ľa článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia č. 1150/2000 stanovili členské 
štáty, ale ktoré ešte neboli  sprístupnené EÚ, pretože bu ď ešte neboli uhradené alebo nebola za 
ne zložená záruka alebo boli proti nim vznesené námietky. Každý členský štát zasiela Komisii 
štvrťročný výkaz o stave týchto ú čtov s týmito podrobnými údajmi pre každý druh zdroja:  
– neuhradený zostatok za predchádzajúci štvr ťrok, 
– sumy uhradené po čas príslušného štvr ťroka, 
– korekcie základu (opravy/zrušenia) po čas príslušného štvr ťroka, 
– odpísané sumy, 
– zostatok, ktorý sa má uhradi ť ku koncu príslušného štvr ťroka. 
Ak sú tradi čné vlastné zdroje zo samostatného ú čtovného záznamu uhradené, musia by ť 
sprístupnené Komisii na jneskôr v prvý pracovný de ň po 19. dni druhého mesiaca 
nasledujúceho po mesiac i, v ktorom bola poh ľadávka uhradená. 
Ak je nepravdepodobné, že k úhrade skuto čne dôjde, na samostatnom ú čte sa musia vytvori ť 
opravné položky k poh ľadávkam. Tieto opravné položky sú  založené na odhadoch samotných 
členských štátov v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) 
č. 1150/2000, pod ľa ktorého „spolu so závere čným štvrťročným výkazom za daný rok členské 
SK 6   SK štáty postúpia odhad celkovej sumy ná rokov obsiahnutej na samostatnom ú čte k 31. decembru 
toho roka, ktorých spätné zí skanie je nepravdepodobné“. 
Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi sú opravné položky odpo čítané z položky 
pohľadávok vo či členským štátom na strane aktív súvahy. Neznamená to však, že Komisia sa 
vzdáva nároku na vymoženie súm, na  ktoré sa táto opravná položka vz ťahuje. Aj ke ď sa ich 
úhrada môže zda ť veľmi nepravdepodobná, ak nie nemožná, nemusí to znamena ť, že 
príslušné sumy sú pre rozpo čet EÚ ako tradi čné vlastné zdroje stratené. Nevymožené 
pohľadávky sa totiž považujú za stratené iba vtedy, ak členský štát vy čerpal všetky možnosti 
na zaistenie ich vymoženia. Ak to členský štát nevykoná, nesie finan čnú zodpovednos ť 
a vyžaduje sa od neho uhradi ť sumu do rozpo čtu EÚ v súlade s článkom 17 ods. 2 nariadenia 
č. 1150/2000. 
 
2.2 Iné príjmy 
Iné príjmy plynúce z činností Európskej únie predstavujú zvy čajne menej ako 10 % celkových 
príjmov. Sú to napríklad pokuty ude ľované v oblasti hospodárskej sú ťaže a príkazy na 
vymáhanie adresované súkromným a verejn ým dlžníkom v súvislosti so spravovaním 
projektov EÚ. Do tejto kategórie spadajú aj platby penále, ktoré Súdny dvor uložil členským 
štátom za nevykonanie daného rozsudku. Komisia každoro čne spravuje státisíce projektov, 
pričom každý rok je nútená vyda ť približne 13 000 príkazov na vymáhanie. Akýko ľvek dlh 
nesplatený k dátumu splatnosti podlieha úroku z om eškania. V prípade, že dlhy tretích strán 
iných ako členské štáty zostanú neuhradené, sú ro zhodnutia Komisie (a Rady) ukladajúce 
povinnosť úhrady priamo vynútite ľné v súlade s pravidlami ob čianskoprávneho konania 
platnými na tom území, na ktorom má dôjs ť k ich vynúteniu. Vymáhanie poh ľadávok od 
dlžníkov neplniacich si svoje záväzky uskuto čňuje Právny servis pomocou externých 
právnických firiem. 
 
3. AKO SA ROZPO ČET EÚ SPRAVUJE A ČERPÁ 
 
3.1 3.1 Primárne opera čné výdavky 
Operačné výdavky Európskej únie pokr ývajú rôzne okruhy finan čného rámca a majú rôzne 
formy v závislosti od toho, akým spôsobom sa pe ňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. 
V súlade s nariadením o rozpo čtových pravidlách uplat ňuje Komisia pri plnení všeobecného 
rozpočtu tieto metódy: 
Priame centralizované hospodárenie:  rozpočet plnia priamo útvary Komisie.  
Nepriame centralizované hospodárenie:  v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy 
súvisiace s plnením rozpo čtu na subjekty, na ktoré sa vz ťahuje právo EÚ alebo vnútroštátne 
právo, akými sú verejnoprávne subjekty EÚ al ebo subjekty poverené verejnými službami. 
Decentralizované hospodárenie:  ide o prípady, ke ď Komisia deleguje ur čité úlohy súvisiace 
s plnením rozpo čtu na tretie krajiny. 
Zdieľané hospodárenie:  pri tejto metóde spravovania rozpo čtu sa úlohy súvisiace s plnením 
rozpočtu delegujú na členské štáty. Vä čšina výdavkov spadá pod tento režim „zdie ľaného 
SK 7   SK hospodárenia“, v rámci ktorého sú na členské štáty delegované úl ohy v oblastiach, akými sú 
napr. výdavky na po ľnohospodárstvo a štrukturálne opatrenia.  
Spoločné hospodárenie:  pri tejto metóde Komisia poverí ur čitými úlohami súvisiacimi s 
plnením rozpo čtu medzinárodné organizácie. 
 
3.2 Rôzni ú častníci finan čných operácií 
Kolégium komisárov  nesie spolo čnú politickú zodpovednos ť, v skutočnosti však pri plnení 
rozpočtu nemá žiadne právomoci. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, 
ktorí zodpovedajú Kolégiu a riadia sa nariadením o rozpo čtových pravidlách a služobným 
poriadkom. Príslušní zamestnanci – spravidla gene rálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi 
ako „povo ľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“.  Tieto osoby môžu následne delegova ť 
úlohy súvisiace s plnením rozpo čtu na „povo ľujúcich úradníkov vymenovaných 
subdelegovaním“. 
Zodpovednos ť povoľujúcich úradníkov  sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to 
od stanovenia toho, čo je potrebné urobi ť v záujme dosiahnutia politických cie ľov 
vymedzených inštitúciou, až po riadenie prebiehajúcich činností tak z opera čného, ako aj 
rozpočtového hľadiska, vrátane podpisovania právnyc h záväzkov, monitorovania realizácie, 
uhrádzania platieb a v prípade potreby aj vymáhania finan čných prostriedkov. Povo ľujúci 
úradníci musia taktiež zaisti ť vykonávanie hodnotení, ktorých cie ľom je analyzova ť 
životaschopnos ť ich návrhov (hodnotenia ex ante ), ako aj posúdi ť úspešnos ť a efektívnos ť 
nákladov už prebiehajúcich program ov (priebežné hodnotenia a hodnotenia ex post ). 
Výsledky týchto hodnotení prispievajú k zlepšo vaniu rozhodovacieho procesu a zvyšovaniu 
transparentnosti, zodpov ednosti a efektívnosti ná kladov intervencie EÚ. 
Riadne finan čné hospodárenie a náležitá zodpovednos ť sa v rámci každého GR zabezpe čuje 
oddelením kontroly hospodárenia (ktorá je v rukách povo ľujúcich úradníkov) od interného 
auditu, ako aj overovaním súladu na zákl ade jasných štandar dov vnútornej kontroly 
(inšpirovaných medzinárodnými štanda rdmi COSO), prostredníctvom kontrol ex ante  a ex 
post či nezávislého interného auditu na zákla de hodnotenia rizika, ako aj pravidelným 
informovaním jednotlivých komisárov o činnosti. 
Účtovník  vykonáva platobné príkazy a prík azy na vymáhanie vystavené povo ľujúcimi 
úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice,  stanovenie pravidiel a metód vedenia 
účtovníctva, validovanie systémov ú čtovníctva, vedenie ú čtov a zostavovanie ro čnej účtovnej 
závierky inštitúcie. Od ú čtovníka sa ďalej vyžaduje, aby podpísal ú čtovnú závierku 
s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a reálny obraz o finan čnej situácii. 
Vnútorný audítor  nie je ú častníkom finan čných operácií v pravom zmysle slova. Je 
menovaný inštitúciou alebo orgánom, aby ove roval riadne fungovanie systémov a postupov 
plnenia rozpo čtu a aby poskytoval poradenstvo v otázkac h riadenia rizika. Interný audítor 
vydáva nezávislé stanoviská ku kvalite systém ov riadenia a kontroly  a poskytuje odporú čania, 
ako zlepši ť prevádzkové postupy a presadzova ť riadne finan čné hospodárenie. 
 
3.3 Záväzok čerpať prostriedky z rozpo čtu EÚ 
Po schválení rozpo čtu sprístupní Generálne riadite ľstvo pre rozpo čet prostredníctvom 
účtovného systému Komisie a v súlade s tz v. systémom ABB prostriedky jednotlivým 
SK 8   SK oddeleniam Komisie, inštitúciám a ostatným orgánom pod ľa ich príslušnej politickej 
zodpovednosti. Napríklad zodpovednos ť za spravovanie rozpo čtových riadkov týkajúcich sa 
oblastí životného prostredia deleguje Komisia na vedúceho úradníka – alebo generálneho 
riaditeľa – GR pre životné prostredie (ktorý sa v tejto súvislosti stáv a pre príslušné rozpo čtové 
riadky povo ľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním). 
Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluvy alebo dohody o grante) s tre ťou stranou 
musí byť v ročnom rozpo čte vytvorený rozpo čtový riadok, ktorý povo ľuje príslušnú činnosť.  
V príslušnom rozpo čtovom riadku musí by ť zároveň dostatok finan čných prostriedkov 
na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podm ienky splnené, požadované finan čné prostriedky 
musia byť v rozpočte vyhradené prostredníctvom rozpo čtového záväzku v ú čtovnom systéme. 
Z rozpočtu EÚ sa nesmú čerpať žiadne finan čné prostriedky, pokia ľ Komisia alebo iný orgán 
EÚ, alebo možný príjemca pe ňažných prostriedkov EÚ neuzavre li písomný právny záväzok. 
V rámci priameho centralizovaného hospodárenia má takýto právny záväzok bu ď formu 
zmluvy so zmluvnou stranou alebo formu dohody o grante uzatvorenej s príjemcom. 
Po schválení sa rozpo čtový záväzok zaznamená do ú čtovného systému pre rozpo čet, pričom 
následne dochádza k zodpovedajúcemu čerpaniu rozpo čtových prostriedkov. Nemá to však 
žiaden vplyv na všeobecné ú čty (alebo hlavnú ú čtovnú knihu), ke ďže ešte nevznikli žiadne 
výdavky. Je to preto, lebo ú čtovný systém Európskej únie po zostáva z dvoch samostatných, 
ale prepojených prvkov: 
(a) rozpočtových účtov, ktoré poskytujú podrobný záznam o plnení rozpo čtu; a 
(b) všeobecných ú čtov, ktoré sa využívajú na zo stavenie súvahy a vykazovanie 
výsledku hospodárenia. 
3.4 Realizácia platby 
3.4.1 Všeobecné pravidlá Žiadna platba nesmie by ť realizovaná, pokia ľ rozpočtový záväzok nebol schválený 
povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou.  
Po schválení platby v ú čtovnom systéme nasleduje prevod finan čných prostriedkov na ú čet 
príjemcu. 
Komisia realizuje viac ako 1,7 milióna platieb ro čne. Komisia je ú častníkom systému SWIFT 
(Spoločnosť pre celosvetovú medzibankovú finan čnú telekomunikáciu).  
 
3.4.2 Predbežné financovanie, výkazy nákladov a oprávnenos ť výdavkov 
Predbežné financovanie je platba, ktorej ú čelom je poskytnú ť príjemcovi hotovostnú zálohu, 
t. j. počiatočnú hotovos ť. Môže by ť rozdelené na nieko ľko platieb po čas obdobia stanoveného 
v príslušnej dohode o pre dbežnom financovaní. Po čiatočná hotovos ť alebo záloha sa po čas 
obdobia stanoveného v dohode bu ď použije na ú čely, na ktoré bola poskyt nutá, alebo sa vráti. 
V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené  výdavky, je povinný túto  zálohu, ktorá mu bola 
v rámci predbežného fina ncovania poskytnutá, vráti ť Európskej únii. Poskytnuté predbežné 
financovanie teda nie je definitívne výdavkom, pokia
ľ nie sú splnené príslušné zmluvné 
podmienky, a preto je v čase realizácie po čiatočnej platby vykázané v súvahe EÚ ako 
SK 9   SK aktívum. Výška aktíva vo forme predbežné ho financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po 
schválení oprávnených nákladov a vrátených súm.  
Predbežné financovanie je oce ňované vo výške odhadovanej vymožite ľnej sumy, pri čom sa 
zohľadňuje existencia súvisiacich záruk spoje ných s predbežným financovaním. Suma 
predbežného financovania, pri ktorej sa o čakáva, že nebude vymožená, sa vo výkaze výsledku 
hospodárenia vykazuje ako náklad a v súvahe ako zníženie ú čtovnej hodnoty predbežného 
financovania. Sumy vyplatené v rámc i predbežného financovania sa zvy čajne úročia (medzi 
výnimky patria sumy vyplatené členským štátom alebo v rámci predvstupovej pomoci). 
Po uplynutí istej doby od vyplatenia  predbežného financovania je príslušnému orgánu EÚ 
predložená žiados ť o náhradu nákladov, na základe ktorej sa má preukáza ť, že príjemca 
vynaložil sumu predbežného financovania v súla de so zmluvou. Frekvencia zasielania týchto 
žiadostí o náhradu nákladov sa po čas roka mení v závislosti od druhu financovanej akcie 
a zmluvných podmienok. Neznamená to teda, že tieto žiadosti sú ne vyhnutne predkladané 
na konci roka. 
Kritériá oprávnenosti sú definované v základno m akte, vo výzve na predkladanie návrhov, v 
ďalších informa čných materiáloch pre príjemcov gran tov a/alebo v ustanoveniach dohôd o 
grante. Po posúdení sa oprávnené výdavky zahrnú do nákladov a príjemca je informovaný 
o prípadných neoprávnených sumách. Sumy s ozna čením „Overi ť oprávnenos ť“ predstavujú 
teda prijaté žiadosti o náhra du nákladov, pri ktorých oprávnenos ť nebola zatia ľ overená, 
a preto u nich ešte nenastala udalos ť, ktorá by viedla k vzniku výdavkov. 
 
3.4.3 Účtovný postup na konci roka (cut-off) 
Sumy predbežného financovania ne vysporiadané ku koncu roka sa oce ňujú ako pôvodne 
vyplatené sumy znížen é o vrátené sumy, zú čtované oprávnené sumy, odhadované oprávnené 
sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zú čtované, a o zníženie hodnoty. 
Žiadosti o náhradu nákladov, ktoré neboli prijaté do konca roka, sa zoh ľadňujú v rámci 
účtovných postupov na konci roka (postup cu t-off). Predovšetkým je potrebné posúdi ť 
oprávnené výdavky, ktoré vz nikli príjemcom finan čných prostriedkov EÚ, ale ktoré ešte 
neboli EÚ oznámené. Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplat ňujú sa rôzne metódy 
v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Po uskuto čnení zápisov v rámci 
postupu cut-off sa odhadované oprá vnené sumy zaznamenávajú ako časovo rozlíšené 
výdavky, zatia ľ čo odhadované neoprávnené sumy zostávajú otvorené na ú čtoch s ozna čením 
„Overiť oprávnenos ť“. Tieto sumy sa vykazujú v obež ných pasívach, aby nedochádzalo k 
nadhodnoteniu aktív a pasív. 
 
3.5 Vymáhanie prostriedkov po zistení nezrovnalostí  
Nariadenie o rozpo čtových pravidlách a iné uplatnite ľné právne predpisy, najmä v oblasti 
poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti, opráv ňujú vykonáva ť kontrolu výdavkov aj 
mnoho rokov po ich vzniku. V prípade zistenia nezrovnalostí sa pris tupuje k vymáhaniu 
prostriedkov alebo k finan čným korekciám. Odhalenie nezrovnalostí a ich náprava 
predstavujú poslednú etapu v rámci kont rolného systému a sú nevyhnutné z h ľadiska 
preukázania riadneho finan čného hospodárenia. 
SK 10   SK Oprávnenos ť výdavkov čerpaných z rozpo čtu overujú príslušné útva ry EÚ, alebo v prípade 
zdieľaného hospodárenia členské štáty, a to na základe  podpornej dokumentácie stanovenej 
v príslušných právnych predpisoch alebo v podmienkach jednotlivých grantov. V záujme 
optimalizácie pomeru medzi nákladmi a pr ínosmi kontrolných systémov bývajú kontroly 
podpornej dokumentácie pri závere čných žiadostiach spravidl a intenzívnejšie ako 
pri priebežných žiados tiach, môžu preto odhali ť chyby v priebežných platbách, ktoré sa 
následne opravia úpravou závere čnej platby. EÚ a/alebo členské štáty majú navyše právo 
overovať pravdivos ť podpornej dokumentácie na základe kontrol uskuto čňovaných po čas 
realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukon čení (ex post ) priamo v priestoroch žiadate ľa. 
V prípade nezrovnalostí zi stených Komisiou alebo členskými štátmi sa uplat ňujú rôzne 
postupy stanovené v príslušnýc h právnych pre dpisoch – pre ďalšie informácie pozri 
poznámku č. 6.  
 
4. VÝKAZNÍCTVO KU KONCU ROKA 
 
4.1 Ro čná účtovná závierka 
Za zostavenie ro čnej účtovnej závierky je zodpovedný ú čtovník Komisie, ktorý má zárove ň 
zabezpečiť, aby táto ú čtovná závierka poskytovala pra vdivý a reálny obraz o finan čnej situácii 
EÚ. Ročná účtovná závierka pozostáva z finan čných výkazov a zo správ o plnení rozpo čtu. 
Prijíma ich Komisia a predkladá ich Dvoru audítorov na kontrolu a následne Rade 
a Parlamentu na udelenie absolutória. 
 
4.2 Výro čné správy o činnosti 
Od každého povo ľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby vypracoval výro čnú správu 
o činnostiach, za ktoré je z odpovedný. V tejto správe povo ľujúci úradník informuje 
o výsledkoch politiky a vyjadruje primer anú istotu, že zdroje pridelené na činnosti uvedené 
v tejto správe boli použité na zamýš ľané účely a v súlade so zásadami riadneho finan čného 
hospodárenia, a že zavedené kontrolné pos tupy poskytujú potrebné záruky, pokia ľ ide o 
zákonnos ť a riadnos ť príslušných operácií. 
 
5. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA 
 
5.1 Audit 
Ročnú účtovnú závierku EÚ a hospodárenie so zdrojm i kontroluje externý audítor, Európsky 
dvor audítorov, ktorý vypracuje výro čnú správu pre Radu a Európsky parlament. Hlavnou 
úlohou Dvora audítorov je vykonáva ť externý, nezávislý audit ro čnej účtovnej závierky 
Európskej únie. Ako sú časť svojich činností Dvor audítorov predkladá: 
(1) výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpo čtu, 
s podrobným uvedením jeho pripomienok k ro čnej účtovnej závierke 
a príslušným transakciám; 
(2) stanovisko vychádzajúce z jeho a uditov, ktoré je uvedené vo výro čnej správe 
vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokia ľ ide o i) spo ľahlivosť účtovnej 
SK 11   SK závierky a ii) zákonnos ť a riadnos ť príslušných transakcií, ktoré zah ŕňajú tak 
príjmy prijaté od zdanite ľných osôb, ako aj platby kone čným príjemcom; 
(3) osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vz ťahujú na konkrétne 
oblasti hospodárenia. 
Dvor audítorov má po čas celého auditu právo na prístup k všetkým požadovaným 
dokumentom. Kontroluje všetky oblasti činnosti EÚ až po preskúmanie zákonnosti a riadnosti 
jednotlivých transakcií a platieb. Zárove ň kontroluje samotnú ro čnú účtovnú závierku, pri čom 
v prípade potreby overuje jednotlivé súvahy a výkazy výsledku hospodárenia, ako aj celkové 
predkladanie finan čných výkazov. Takýmto spôsobom môže Dvor audítorov predklada ť svoje 
stanovisko nielen k predkladaným údajom, ale aj k existujúcemu systému a kontrolným 
mechanizmom. 
 
5.2 Absolutórium 
Konečnou kontrolou je udelenie abso lutória za plnenie rozpo čtu za daný rozpo čtový rok. 
V rámci EÚ je orgánom ude ľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po 
audite a uzavretí ro čnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporú čanie a úlohou 
Parlamentu, aby rozhodol, či udeliť Komisii a ostatným orgánom ES absolutórium za plnenie 
rozpočtu EÚ za predchádzajúci rozpo čtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie 
účtovnej závierky a výro čnej správy Dvora audítorov (k torá obsahuje vyhlásenie 
o vierohodnosti) a o odpovede Komisie, ak o aj o následné otázky a žiadosti o ďalšie 
informácie adresované Komisii. 
Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpo čtu. Ide o 
rozhodnutie, ktorým Európsky parlament na základe odporú čania Rady „zbavuje“ Komisiu 
zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpo čtom, a to tým, že vyhlási tento rozpo čet za 
ukončený. Postup ude ľovania absolutória môže ma ť jeden z týchto dvoch výsledkov: udelenie 
absolutória alebo odloženie  jeho udelenia. Pri ude ľovaní absolutória môže Parlament 
zdôrazniť pripomienky, ktoré považuje za dôležité, pri čom často odporú ča opatrenia, ktoré by 
Komisia v tomto smere mala prija ť. Komisia následne vypracu je správu o prijatých 
opatreniach a ak čný plán, ktoré potom zašle Parlamentu a Rade. 
SK 12   SK ČASŤ I – KONSOLIDOVANÉ  FINANČNÉ VÝKAZY  EURÓPSKEJ  ÚNIE  
A VYSVETLIVKY 
 
 Súvaha 
Výkaz výsledku hospodárenia Výkaz pe ňažných tokov 
Výkaz zmien v čistých aktívach 
Poznámky k finan čným výkazom 
SK 13   SK SÚVAHA 
  v mil. EUR  
Poznám
ka 31.12.2009 31.12.2008 
 
  
STÁLE AKTÍVA:     
 Nehmotné aktíva  2.1  72 56 
 Dlhodobý hmotný majetok  2.2 4 859 4 881 
 Dlhodobé investície  2.3 2 379 2 078 
 Úvery  2.4 10 764 3 565 
 Dlhodobé predbežné financovanie  2.5 39 750 29 023 
 Dlhodobé poh ľadávky  2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 OBEŽNÉ AKTÍVA:     
 Zásoby  2.7 77 85 
 Krátkodobé investície  2.8 1 791 1 553 
 Krátkodobé predbežné financovanie  2.9 9 077 10 262 
 Krátkodobé poh ľadávky  2.10 8 663 11 920 
 Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 AKTÍVA SPOLU   100 859 87 192 
     
 STÁLE PASÍVA:     
 Zamestnanecké požitky  2.12 (37 242) (37 556) 
 Dlhodobé rezervy  2.13 (1 469) (1 341) 
 Dlhodobé finan čné záväzky  2.14 (10 559) (3 349) 
 Ostatné dlhodobé záväzky  2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 OBEŽNÉ PASÍVA:     
 Krátkodobé rezervy  2.16 (213) (348) 
 Krátkodobé finan čné záväzky  2.17 (40) (119) 
 Záväzky  2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 PASÍVA SPOLU   (145 585)  (134 616)  
     
 ČISTÉ AKTÍVA   (44 726)  (47 424)  
     
 Rezervy  2.19 3 323 3 115 
 Sumy, ktoré majú by ť vyžiadané od členských štátov:  2.20   
 Zamestnanecké požitky*   (37 242) (37 556) 
 Iné sumy**   (10 807)  (12 983)  
 ČISTÉ AKTÍVA   (44 726)  (47 424)  
*Podľa článku 83 služobného poriadku (nariadenie Rady č. 259/68 z 29. februára 1968 
v znení zmien a doplnení) členské štáty spolo čne ručia za penzijné záväzky. 
**Európsky parlament prijal 17. decembra 2009 rozpo čet, ktorý stanovuje, že krátkodobé 
záväzky EÚ budú uhradené z vlastných zdro jov, ktoré sa vyberú alebo vyžiadajú od 
členských štátov v roku 2010. 
SK 14   SK VÝKAZ  VÝSLEDKU  HOSPODÁRENIA 
  
 v mil EUR  
Pozná
mka 2009 2008 
 
OPERAČNÉ PRÍJMY   
   
Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov  3.1 110 537 112 713 
Iné opera čné príjmy  3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
OPERAČNÉ VÝDAVKY     
Administratívne výdavky  3.3 (8 133) (7 720) 
Operačné výdavky  3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PREBYTOK Z OPERA ČNÝCH ČINNOSTÍ   5 002 17 510 
    
Finančné príjmy  3.5 835 698 
Finančné výdavky  3.6 (594) (467) 
Pohyb v záväzkoch súvisiacich so zamestnaneckými požitkami 2.12 (683) (5 009) 
Podiel pridružených a spolo čných podnikov na čistom deficite  3.7 (103)  (46)  
    
VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA ZA ROK   4 457  12 686  
 
SK 15   SK VÝKAZ  PEŇAŽNÝCH  TOKOV 
  
 v mil. EUR  
Pozn
ámka2009 2008 * 
   
Výsledok hospodárenia za rok   4 457 12 686 
    
Operačné činnosti  4.2   
Amortizácia   22 19 
Odpisy   447 302 
(Odúčtovanie) strát zo znehodnotenia investícií   (16) 3 
(Zvýšenie)/zníženie úverov   (7 199) (1 759) 
(Zvýšenie)/zníženie dlhodobého predbežného financovania   (10 727) (15 008) 
(Zvýšenie)/zníženie dlhodobých poh ľadávok   (10) 82 
(Zvýšenie)/zníženie zásob   8 3 
(Zvýšenie)/zníženie krátkodobého predbežného financovania   1 185 10 321 
(Zvýšenie)/zníženie krátkodobých poh ľadávok   3 257 131 
Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých rezerv   128 262 
Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých finan čných záväzkov   7 210 1 775 
Zvýšenie/(zníženie) ostatných dlhodobých záväzkov   (48) 237 
Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých rezerv   (135) (21) 
Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých finan čných záväzkov   (79) (16) 
Zvýšenie/(zníženie) záväzkov   4 207 (5 703) 
Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako 
nepeňažný príjem   (1 796) (1 529) 
Ostatné nepe ňažné pohyby   37 37 
    
Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými 
požitkami   (314) 4 076 
    
Investičné činnosti  4.3   
(Zvýšenie)/zníženie nehmotných a dlhodobých hmotných aktív  (463) (689) 
(Zvýšenie)/zníženie dlhodobých investícií   (284) (108) 
(Zvýšenie)/zníženie krátkodobých investícií   (239)  (133)  
    
ČISTÉ PE ŇAŽNÉ TOKY   (352)  4 968  
     
Čisté zvýšenie pe ňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov   (352) 4 968 
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty na za čiatku roka  2.11 23 724  18 756  
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty na konci roka  2.11 23 372  23 724  
* Účtovná závierka za rok 2008 obsahovala pe ňažné prostriedky Garan čného fondu vykázané 
ako neinvesti čné peňažné prostriedky  
 
SK 16   SK VÝKAZ  ZMIEN  V ČISTÝCH  AKTÍVACH 
v mil. EUR
Rezervy (A)  Sumy, ktoré majú by ť vyžiadané 
od členských štátov (B)  
Rezerva z 
precenenia na 
reálnu hodnotuIné rezervy  Kumulatívny 
prebytok/(deficit)Výsledok 
hospodárenia 
za rok  Čisté aktíva = 
(A) + (B)  
ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2007  7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Pohyb v rezerve Garan čného fondu   158 (158)  0 
Pohyby v reálnej hodnote  34    34 
Iné  113 (108)  5 
Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2007  4 7 458 (7 462) 0 
Rozpočtový výsledok za rok 2007 pripísaný 
členským štátom    (1 529)  (1 529) 
Výsledok hospodárenia za rok     12 686 12 686 
ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2008  41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Pohyb v rezerve Garan čného fondu   196 (196)  0 
Pohyby v reálnej hodnote  28    28 
Iné  (1) 10  9 
Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2008  (15) 12 701 (12 686) 0 
Rozpočtový výsledok za rok 2008 pripísaný 
členským štátom    (1 796)  (1 796) 
Výsledok hospodárenia za rok     4 457 4 457 
ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2009  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
SK 17   SK POZNÁMKY  K FINAN ČNÝM  VÝKAZOM 
 
SK 18   SK 1. ZÁKLADNÉ  ÚČTOVNÉ  POSTUPY 
 
1.1 PRÁVNY ZÁKLAD A Ú ČTOVNÉ PRAVIDLÁ 
 
Konsolidovaná ú čtovná závierka Európskej únie zah ŕňa účty Európskej únie, Európskeho 
spoločenstva pre atómovú energiu a Európskeho spolo čenstva uhlia a ocele (v likvidácii). 
Tieto účty sú vedené v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskej únie (Ú. v. ES 
L 248, 16.9.2002), ako aj v súlade s nari adením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 
z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie tohto 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách. 
 
V súlade s článkom 133 nariadenia o rozpo čtových pravidlách zost avila Európska únia 
konsolidované finan čné výkazy za rok 2009 na zákla de pravidiel akruálneho ú čtovníctva, 
ktoré vychádzajú z medzinárodných ú čtovných štandardov pre verej ný sektor (IPSAS), resp. z 
medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva (IFRS). Tieto ú čtovné pravidlá prijaté 
účtovníkom Komisie musia uplat ňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré sú zahrnuté do 
konsolidácie, a to v záujme vytvoren ia jednotného súboru pravidiel ú čtovníctva, oce ňovania 
a predkladania ú čtovnej závierky, ako aj  v záujme harmonizácie zostavovania finan čných 
výkazov a konsolidácie. Tieto ú čty sú vedené v eurách za kalendárny rok. 
 
1.2 ÚČTOVNÉ ZÁSADY 
 
Cieľom finan čných výkazov je poskytova ť informácie o finan čnej situácii, výkone 
a peňažných tokoch ú čtovnej jednotky, ktoré sú užito čné pre širokú škálu užívate ľov. V 
prípade EÚ, ktorá má charakter verejného sektora, slúžia finan čné výkazy predovšetkým na 
poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z h ľadiska procesu rozhodovania, ako aj na 
preukázanie zodpovednosti ú čtovnej jednotky, pokia ľ ide o narábanie so zdrojmi, ktoré jej 
boli zverené. Tento dokument bol  vypracovaný v zmysle uvedených cie ľov. Článok 124 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách stanovuje, že pri zostavovaní finan čných výkazov sa 
uplatňujú tieto ú čtovné zásady: 
– nepretržitos ť činnosti, 
– obozretnos ť, 
– jednotné ú čtovné metódy, 
– porovnate ľnosť informácií, 
– významnos ť, 
– zákaz vzájomného zapo čítania, 
– prednosť podstaty pred formou, 
 
SK 19   SK – akruálne ú čtovníctvo. 
Zostavovanie konsolidovaných finan čných výkazov pod ľa uvedených zásad a pravidiel si od 
vedenia vyžaduje, aby použilo odhady, ktoré ovplyv ňujú vykazované hodnoty ur čitých 
položiek v konsolidovanej súvahe a v konso lidovanom výkaze výsledku hospodárenia, ako aj 
súvisiace údaje o podmienených aktívach a pasívach. 
1.3 KONSOLIDÁCIA 
 
Dôsledky Lisabonskej zmluvy 
Po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 sa ro čná účtovná závierka 
nazýva „ro čná účtovná závierka Európskej únie“. Vzh ľadom na rozsah konsolidácie však táto 
zmena nemá žiaden vplyv. Agentúry zria dené v rámci bývalého 2. piliera EÚ nesp ĺňajú 
konsolida čné kritériá, a rovnako je to  aj v prípade Európskej cen trálnej banky (ECB), a to aj 
napriek tomu, že táto banka je v Lisabonskej zmluve považovaná za inštitúciu. Všetky tieto 
subjekty zostávajú teda mimo rámca konsolid ácie, ako tomu bolo aj v predchádzajúcich 
rokoch.   Pokiaľ ide o agentúry v rámci bývalého 3. piliera Európskej únie, dve z nich, ktoré dostávajú 
dotácie zo všeobecného rozpo čtu Európskej únie, sú podobne a ko v predchádzajúcich rokoch 
do konsolidácie zahrnuté ( pozri tiež poznámku č. 10). Zostávajúca agentúra v rámci tohto 
piliera, Europol, sa stane orgánom EÚ od roku 2010. 
 
Rozsah konsolidácie  
Konsolidované finan čné výkazy EÚ zah ŕňajú všetky významné kontrolované ú čtovné 
jednotky (inštitúcie a agentúry) a pridružené a spolo čné podniky, teda 40 kontrolovaných 
účtovných jednotiek, 3 pridružené a 4 spolo čné podniky. Kompletný zoznam 
konsolidovaných ú čtovných jednotiek možno nájs ť v poznámke č. 10. V porovnaní s rokom 
2008 sa rozsah konsolidácie rozšíril o dve výkonné  agentúry, dva pridružené podniky a jeden 
spoločný podnik, zatia ľ čo jedna agentúra bola k 31. decembru 2008 zrušená. Toto rozšírenie 
rozsahu však nemá na konsolidované finan čné výkazy podstatný vplyv. 
 
Kontrolované ú č
tovné jednotky  
Rozhodnutie za členiť účtovnú jednotku do rozsahu konsolid ácie vychádza z princípu 
kontroly. Medzi kontrolované ú čtovné jednotky patria všetky subjekty, pri ktorých má 
Európska únia právomoc priamo alebo nepriamo riadi ť ich finan čné a prevádzkové činnosti 
tak, aby mala z ich činností prínos. Táto právomoc musí by ť v súčasnosti vykonávate ľná. 
Kontrolované ú čtovné jednotky sú plne  zahrnuté do konsolidáci e. Konsolidácia za čína dňom 
získania kontroly nad daným subjektom a kon čí zánikom tejto kontroly. 
 
K najbežnejším ukazovate ľom kontroly v rámci Európske j únie patrí: zriadenie 
prostredníctvom zakladajúcej zmluvy alebo sekundárnej legislatívy, financovanie zo 
všeobecného rozpo čtu, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany 
Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na 
 
SK 20   SK získanie kontroly posta čuje splnenie jedného alebo vš etkých uvedených kritérií, je 
samozrejmé potrebné rozhodnú ť na základe posúdenia uskuto čneného priamo na úrovni 
účtovnej jednotky. 
 
Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem ECB) a agentúry (okrem agentúr 
spadajúcich pod bývalý 2. pilier a Europolu) považujú za subjekty pod výlu čnou kontrolou 
EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsa hu konsolidácie. Za kontrolovanú ú čtovnú jednotku sa 
považuje aj Európske spolo čenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.  
 
Všetky vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými ú čtovnými jednotkami 
EÚ boli eliminované, zatia ľ čo nerealizované zisky a straty zo vzájomných transakcií medzi 
účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované. 
Pridružené podniky 
Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má  Európska únia priamy alebo nepriamy 
podstatný vplyv, ale nie kontrolu nad finan čnými alebo prevádzkovými politickými 
rozhodnutiami. Podstatný vplyv sa  predpokladá v prípade, ke ď Európska komisia priamo 
alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv. 
 
Podiely v pridružených podnikoch sa ú čtujú metódou vlastného iman ia a prvotne sa vykazujú 
v obstarávacej cene. Podiel Európskej únie na výsledkoch pridružených podnikov sa vykazuje 
vo výkaze výsledku hospodárenia EÚ a jej podiel na  pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách 
EÚ. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov ( ďalšie vklady, podiel na výsledkoch a 
pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje ú čtovnú hodnotu pridruženého 
podniku vykázanú v ú čtovnej závierke EÚ k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku 
pridružených podnikov formou dividend znižuje ú čtovnú hodnotu aktív. Nerealizované zisky 
a straty z transakcií medzi Európskou úniou a jej pridruženými podni kmi sa nepovažujú 
za významné, a preto neboli eliminované. 
 
Účtovné postupy pridružených podnikov sa môžu líši ť od účtovných postupov prijatých 
Európskou úniou pre obdobné transakcie a ud alosti za podobných okolností. V prípadoch, 
keď Európska únia vlastní minimálne 20 % fondu rizikového kapitálu, nepokúša sa 
uplatňovať podstatný vplyv. K taký mto fondom sa preto pr istupuje ako k finan čným 
nástrojom, ktoré sú k dispozícii na pred aj a metóda vlastného imania sa neuplat ňuje. 
 
Spoločné podniky 
Spoločný podnik je zmluvným dojednaním na zák lade ktorého Európska únia spolo čne s 
jednou alebo viacerými stranami („spolo čníkmi“) vykonáva hospodársku činnosť, ktorá 
podlieha spolo čnej kontrole. Spolo čná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej 
alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti s potenciálom ekonomického úžitku. 
 
Podiely v spolo čných podnikoch sa ú čtujú metódou vlastného iman ia a prvotne sa vykazujú 
v obstarávacej cene. Podiel Európskej únie na výsledkoch spolo čne kontrolovaných 
 
SK 21   SK účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia EÚ a jej podiel 
na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách EÚ. Sú čet počiatočných nákladov a všetkých 
pohybov ( ďalšie vklady, podiel na výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) 
predstavuje ú čtovnú hodnotu spolo čného podniku vykázanú v ú čtovnej závierke EÚ k dátumu 
zostavenia súvahy.  
 
Nerealizované zisky a straty z transa kcií medzi Európskou úniou a jej spolo čne 
kontrolovanými ú čtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli 
eliminované. Ú čtovné postupy spolo čných podnikov sa môžu líši ť od účtovných postupov 
prijatých Európskou úniou pre obdobné tr ansakcie a udalosti za podobných okolností. 
 
Účtovné jednotky, ktoré nie sú sú časťou konsolidácie a ktorých finan čné prostriedky 
spravuje Komisia 
Finančné prostriedky systému zdravotného poist enia zamestnancov Európskej únie, 
Európskeho rozvojového fondu a ú častníckeho záru čného fondu spravuje Komisia v mene 
týchto subjektov. Ke ďže však tieto ú čtovné jednotky nie sú kont rolované Európskou úniou, 
nie sú ani zahrnuté do jej konsolidovaných ú čtov – pre podrobnosti týkajúce sa príslušných 
súm pozri poznámku č. 11. 
 
1.4 ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE 
 
1.4.1 Mena a základ pre prepo čet 
Funkčná mena a mena vykazovania 
Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, pri čom euro je funk čnou menou a menou 
vykazovania Európskej únie. 
 
Transakcie a zostatky 
Transakcie v cudzej mene sa prepo čítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných 
v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a stra ty vyplývajúce z vyrovnania transakcií 
v cudzej mene, ako aj z prepo čtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene 
na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. 
 
Rozdielne metódy prepo čtu sa uplat ňujú v týchto položkách: 
– dlhodobý hmotný majetok a nehmotné aktív a, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu 
v eurách pod ľa kurzu platného v de ň ich nákupu, a  
– sumy predbežného financovania vyplatené v rámci Európskeho 
poľnohospodárskeho záru čného fondu (EPZF), ktoré boli prepo čítané na základe 
výmenného kurzu platného v desiaty de ň mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v 
ktorom boli poskytnuté. 
 
SK 22   SK Zostatky pe ňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa 
prepočítajú na eurá na základe výme nného kurzu platného k 31. decembru: 
EURO – výmenný kurz  
Mena  31.12.2009 31.12.2008 Mena  31.12.2009 31.12.2008 
BGN  1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Zmeny v reálnej hodnote pe ňažných cenných papierov deno minovaných v cudzej mene 
a klasifikovaných ako k dispozícii na pred aj, ktoré sa týkajú  rozdielu z prepo čtu cudzích 
mien, sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepe ňažných 
finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote pros tredníctvom výkazu 
ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze výs ledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri 
nepeňažných finan čných aktívach klasifikovaných ako k dis pozícii na predaj sú zahrnuté do 
rezervy z precenenia na reálnu hodnotu. 
 
1.4.2 Využívanie odhadov 
V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými ú čtovnými zásadami sa vo 
finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy zal ožené na odhadoch a predpokladoch 
vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspo ľahlivejších dostupných informácií. K 
podstatným odhadom okrem iného patrí výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými 
požitkami, rezervy, finan čné riziko týkajúce sa zásob a poh ľadávok, príjmy a výdavky 
s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva a stupe ň znehodnotenia nehmotných aktív 
a dlhodobého hmotného majetku. Skuto čné výsledky sa môžu od týchto odhadov líši ť. Zmeny 
v odhadoch sa zoh ľadňujú v období, v ktorom sú zistené. 
 
1.5 SÚVAHA 
 
1.5.1 Nehmotné aktíva 
Nadobudnuté licencie na po čítačový softvér sa vykazujú v histor ickej cene zníženej o oprávky 
a straty zo znehodnotenia. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe po čas celej 
predpokladanej doby ich životnosti, teda po čas 4 rokov. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou 
činnosťou sa v sú časnosti vykazujú ako náklady vo výk aze výsledku hospodárenia. Náklady 
spojené s vývojom alebo údržbou po čítačového softvéru sa vykazujú ako výdavky pri ich 
vzniku, podobne ako náklady na vedecký výskum a vývoj. 
 
1.5.2 Dlhodobý hmotný majetok 
 
SK 23   SK Celý dlhodobý hmotný majetok sa vykazuje v histor ickej cene zníženej o kumulatívne odpisy 
a straty zo znehodnotenia. Historická cena zah ŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním 
alebo výstavbou daného aktíva. 
 
Následné náklady sú zahrnuté do ú čtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako 
samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že Európskej únii budú v súvislosti s uvedenou 
položkou plynú ť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spo ľahlivo stanovi ť. 
Náklady na opravy a údržbu sa ú čtujú do výkazu výsledku hospodárenia po čas rozpočtového 
obdobia, v ktorom vznikli. Ke ďže Európska únia si na financovanie nadobudnutia dlhodobého 
hmotného majetku nepoži čiava žiadne peniaze, v súvisl osti s týmito nákupmi neexistujú 
žiadne náklady na pôži čky.  
 
Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekone čnou 
životnosťou. Nedokon čené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú ur čené na používanie. 
Odpisy ostatných aktív sa vypo čítajú na základe lineárnej metódy tak, že k ich obstarávacej 
cene sa po čas predpokladanej doby život nosti priradí ich zostatkov á hodnota, a to takýmto 
spôsobom: 
Odpisové sadzby 
Druh aktíva  Sadzba lineárneho 
odpisu  
Budovy 4 % 
Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % až 25 % 
Nábyto k 10 % až 25 % 
Inventár 10 % až 33 % 
Vozidlá 25 % 
Počítačový hardvér 25 % 
Iný hmotný majetok 10 % až 33 % 
Zisky a straty z likvidácie sa ur čujú porovnaním výnosov zníženýc h o náklady na predaj 
s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva. Sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia. 
 
Prenájom 
Prenájom hmotných aktív, pri ktorom Európska  únia v zásade znáša všetky riziká a získava 
všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finan čný prenájom. Finan čný 
prenájom sa kapitalizuje na za čiatku prenájmu, a to v reálne j hodnote prenajatých aktív alebo 
v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, pod ľa toho, ktorá hodnota je nižšia. 
Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finan čné náklady tak, aby sa pri 
neuhradenom finan čnom zostatku dosiahol konštantný pomer. Nájomné záväzky 
bez finančných nákladov sú zahrnuté do ostatn ých záväzkov (krátkodobých a dlhodobých). 
Úroková zložka finan čných nákladov sa po čas obdobia prenájmu ú čtuje do výkazu výsledku 
hospodárenia tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úro čenie zostatkovej hodnoty 
záväzku po čas celého obdobia prenájmu. Aktíva držané na základe finan čného prenájmu sa 
odpisujú po čas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, pod ľa toho, ktorá z nich je kratšia. 
 
SK 24   SK  
Prenájom, pri ktorom prenajímate ľ znáša zna čnú časť rizík a získava zna čnú časť výhod 
plynúcich z vlastníctva, sa  klasifikuje ako operatívny prenájom. Platby uskuto čnené v rámci 
operatívneho prenájmu sa po čas doby prenájmu lineárne vykážu ako náklady vo výkaze 
výsledku hospodárenia. 
 
1.5.3 Znehodnotenie nefinan čných aktív 
Aktíva s neobmedzenou životnos ťou nepodliehajú amortizácii, avšak každoro čne sa 
posudzujú z h ľadiska znehodnotenia. Aktíva, ktoré amortizácii podliehajú, sa vzh ľadom na 
znehodnotenie posudzujú v tom prípade, že  udalosti alebo zmeny podmienok nazna čujú, že 
účtovná hodnota nemusí zodpoveda ť realizovate ľnej hodnote. Strata zo znehodnotenia sa 
vykazuje vo výške, o ktorú ú čtovná hodnota aktív pre vyšuje ich realizovate ľnú hodnotu. 
Realizovate ľná hodnota je bu ď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo 
úžitková hodnota, pod ľa toho, ktorá hodnota je vyššia. 
 
Zostatkové hodnoty a životnos ť nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku sa 
revidujú, resp. upravujú aspo ň raz ročne. Ak je ú čtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho 
odhadovaná realizovate ľná hodnota, ú čtovná hodnota aktíva sa ihne ď zníži na jeho 
realizovate ľnú hodnotu. Ak dôvody znehodnotenia uzna né v predchádzajúcich rokoch 
pominuli, straty zo znehodnoten ia sa zodpovedajúcim spôsobom odú čtujú. 
 
1.5.4 Investície 
Podiely v pridružených a spolo čných podnikoch  
Podiely v pridružených a spolo čných podnikoch sa ú čtujú metódou vlastného imania. V 
prípade náznakov znehodnotenia sa náklady na  vlastné imanie upravia tak, aby odrážali 
pomer zvýšení alebo znížení v čistých aktívach pridružených alebo spolo čných podnikov, 
ktoré možno po prvotnom vykázaní pripísa ť Európskej únii, a v príp ade potreby sa odpisujú 
na nižšiu realizovate ľnú hodnotu. Realizovate ľná hodnota sa ur čuje podľa postupu uvedeného 
v bode 1.5.3.  Ak dôvody znehodnotenia neskôr pominú, st rata zo znehodnotenia sa opätovne 
zaúčtuje v tej ú čtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená , ak by sa žiadna strata zo 
znehodnotenia nevykázala.  
 
 
 
SK 25   SK Investície do fondov rizikového kapitálu 
Klasifikácia a oce ňovanie 
Investície do fondov rizikového kapitá lu sa klasifikujú ako aktíva k dispozícii na predaj (pozri 
1.5.5 ) a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so zi skami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v 
reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov), ktoré sú vykázané v rezerve z precenenia na 
reálnu hodnotu. 
 
Zásada stanovenia reálnej hodnoty 
Keďže investície do fondov rizikového kapitálu  nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú 
cenu, oce ňujú sa na základe informácií správcu f ondu predkladaných až do dátumu zostavenia 
súvahy, a to riadok po riadku na zákla de obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej 
hodnoty aktív („NAV“), pod ľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Tým sa vylú čia všetky 
zodpovedajúce nerealizované zisky, ktor é sa môžu v príslušnom investi čnom portfóliu 
nachádzať. Investície do fondov rizikového kapi tálu, ktoré sú ešte stále v po čiatočnej fáze, sa 
oceňujú na rovnakom princípe, s výnimkou nere alizovaných strát spôsobených výhradne 
administratívnymi výdavkami, kde sa tieto nerealizované straty neberú do úvahy. 
Nerealizované zisky vyplývajúce z oce ňovania reálnou hodnotou sa vykazujú v rezervách 
a nerealizované straty sa posudzujú z h ľadiska znehodnotenia s cie ľom stanovi ť, či sa majú 
vykázať ako straty zo znehodnotenia vo výkaze výsledku hospodárenia alebo ako zmeny v 
rezerve z precenenia na reálnu hodnotu. Zodpovedajúca čistá hodnota aktív ocenená pod ľa 
reálnej hodnoty sa stanovuje prostredníctvom up latnenia percentuálne ho vlastníckeho podielu 
Európskej únie vo fonde na čistú hodnotu aktív premietnutú v na jnovšej správe, alebo, ak je to 
možné, prostredníctvom pres nej hodnoty podielu v rovnakom čase, ktorú predloží príslušný 
správca fondu. 
 
1.5.5 Finan čné aktíva 
Klasifikácia  
Európska únia delí svoje finan čné aktíva do týchto kategórií: finan čné aktíva vykazované 
v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; úvery a poh ľadávky; investície držané do 
splatnosti a finan čné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finan čných nástrojov sa 
stanovuje pri prvotnom vykazovaní a násl edne sa prehodnocuje ku každému dátumu 
zostavenia súvahy. 
 
(i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát 
Finančné aktíva sa klasifikujú do  tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na 
účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto ozna čila Európska únia. 
Do tejto kategórie spadajú aj deriváty. Aktív a v tejto kategórii sa klasifikujú ako obežné 
aktíva, ak sa s ich realizáciou po číta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. 
 
(ii) Úvery a poh ľadávky 
 
SK 26   SK Úvery a poh ľadávky sú nederivátové finan čné aktíva s pevne stanovenými alebo 
stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované  na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, ke ď EÚ 
poskytuje pe ňažné prostriedky, tovar alebo služby pr iamo dlžníkovi bez toho, aby mala 
v úmysle s poh ľadávkou obchodova ť. Sú zahrnuté do stálych aktív, s výnimkou úverov a 
pohľadávok so splatnos ťou do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. 
 
(iii) Investície držané do splatnosti 
Investície držané do splatnosti sú nederivátové finan čné aktíva s pevne stanovenými alebo 
stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých má Európska únia 
zámer a schopnos ť držať ich do doby splatnosti. Po čas tohto rozpo čtového roku Európska 
únia nedisponovala žiadnymi i nvestíciami tejto kategórie. 
 
(iv) Finan čné aktíva k dispozícii na predaj 
Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstav ujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie 
priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej  kategórii. Sú klasifikované 
ako obežné alebo stále aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom ich chce EÚ preda ť. 
Ako finan čné aktíva k dispozícii na predaj sú klasifikované aj investície 
do nekonsolidovaných ú čtovných jednotiek a iné kapitálové investície (napr. operácie s 
rizikovým kapitálom), ktoré sa neú čtujú metódou vlastného imania. 
 
Prvotné vykazovanie a oce ňovanie  
Nákup a predaj finan čných aktív vykazovaných v reálne j hodnote cez výkaz ziskov a strát, 
držaných do splatnosti a k dispozíc ii na predaj, sa vykazuje ku d ňu transakcie, teda ku d ňu, 
ku ktorému sa Európska únia zaviaže aktíva kúpi ť alebo preda ť. Úvery sa vykazujú vtedy, 
keď sa dlžníkom poskytnú pe ňažné prostriedky. V prípade všetkých finan čných aktív, ktoré 
nie sú vykazované v reálnej hodnote c ez výkaz ziskov a strát, sa finan čné nástroje prvotne 
vykazujú v reálnej hodnote zvýšenej o transak čné náklady. Finan čné aktíva vykazované 
v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transak čné 
náklady sa vykazujú ako nákl ady vo výkaze výsledku hospodárenia. 
 
Reálna hodnota finan čných aktív pri prvotnom v ykazovaní je obvykle transak čnou cenou (t. j. 
reálnou hodnotou prijatého protip lnenia). Pri dlhodobom bezúro čnom úvere alebo úvere 
úročenom pod hranicou trhových podmienok sa  však jeho reálna hodnota môže odhadnú ť ako 
súčasná hodnota všetkých budúcich pe ňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej 
sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.  
 
V prípade úverov poskytnutých z vypoži čaných prostriedkov, tzv. nadväzné operácie (back-
to-back), nie sú rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôži čky významné a uplatni ť 
nemožno ani „alterna tívne náklady“, ke ďže EÚ nesmie investova ť peniaze na kapitálových 
trhoch. Z tohto dôvodu sa úvery oce ňujú na základe ich no minálnej hodnoty. Transak čné 
náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú ú čtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo 
vo výkaze výsledku hospodárenia. 
 
SK 27   SK  
Finančné nástroje sa odú čtujú, keď zaniknú práva na príjem pe ňažných tokov z investícií, 
alebo keď sa tieto práva prevedú, pri čom Európska únia previedl a v podstate všetky riziká 
a výhody plynúce z vlastníctva. 
 
Následné oce ňovanie  
Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne ú čtujú 
v reálnej hodnote. Zisky a stra ty vyplývajúce zo zmien v r eálnej hodnote v prípade kategórie 
„finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote c ez výkaz ziskov a st rát“ sú zahrnuté 
do výkazu výsledku hospodárenia v období, v ktorom vznikli. 
 
Úvery, poh ľadávky a investície dr žané do splatnosti sú ú čtované v amortizova nej obstarávacej 
cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypoži čaných 
prostriedkov sa rovnaká ef ektívna úroková sadzba uplat ňuje tak na úvery, ako aj na pôži čky. 
Dôvodom je skuto čnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadvä zných operácií a rozdiely medzi 
podmienkami a výškou úveru a pôži čky nie sú významné. Transak čné náklady, ktoré vznikajú 
EÚ a následne sú ú čtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku 
hospodárenia. 
 
Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa násled ne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty 
zo zmien v reálnej hodnote aktív k dispozícii na pr edaj sa vykazujú v rezerve z precenenia na 
reálnu hodnotu. V prípade predaj a alebo znehodnotenia finan čných aktív klasifikovaných ako 
k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v rezerve z 
precenenia na reálnu hodnotu, vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Úrok z finan čných 
aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypo čítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa 
vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na  predaj sa vykazujú vtedy, ke ď EÚ vznikne nárok na ich 
výplatu. 
Reálne hodnoty finan čných investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na sú časných 
ponukových cenách. V prípade, že trh pre finan čné aktíva nie je aktívny (a v prípade 
nekótovaných cenných papierov), Európska únia stanoví re álnu hodnotu prostredníctvom 
metód oce ňovania. Tieto metódy zah ŕňajú využitie nedávnych tr ansakcií založených na 
bežných obchodných vz ťahoch, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu 
diskontovaných pe ňažných tokov, modely oce ňovania opcií a iné metódy oce ňovania bežne 
používané ú
častníkmi trhu.  
V prípadoch, ke ď nemožno spo ľahlivo oceni ť reálnu hodnotu investícií do nástrojov 
vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície 
oceňujú v obstarávacej cen e zníženej o straty zo znehodnotenia. 
 
Znehodnotenie finan čných aktív  
Ku každému dátumu zostavenia súvahy Európska únia posúdi, či existujú objektívne dôkazy o 
znehodnotení finan čných aktív. K znehodnoteniu finan čných aktív a k stratám 
zo znehodnotenia dochádza len v tom prípade, ak  existujú objektívne  dôkazy o znehodnotení 
 
SK 28   SK v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak 
má udalos ť (alebo udalosti) vedúca k strate  vplyv na odhadované budúce pe ňažné toky 
finančných aktív, ktorý možno spo ľahlivo odhadnú ť. 
 
(i) Aktíva vykázané v amor tizovanej obstarávacej cene 
Ak existujú objektívne dôkazy, že vzni kli straty zo znehodnotenia úverov a poh ľadávok alebo 
z investícií držaných do splatnosti ocen ených amortizovanou obstarávacou cenou, strata 
predstavuje rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou aktív a sú časnou hodnotou odhadovaných 
budúcich pe ňažných tokov (bez zoh ľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte 
nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finan čných aktív. Ú čtovná 
hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výka ze výsledku hospodárenia. Ak má úver alebo 
investície držané do splatnos ti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpo čet straty zo znehodnotenia 
sa použije diskontná sadzba vo výške sú časnej efektívnej úrokove j sadzby stanovenej 
v zmluve. Výpo čet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich pe ňažných tokov 
zabezpečených finan čných aktív zoh ľadňuje peňažné toky, ktoré môžu plynú ť z 
realizácie kolaterálu, zní žené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez oh ľadu 
na pravdepodobnos ť jeho realizácie. Ak sa v nasl edujúcom období výška straty 
zo znehodnotenia zníži a toto zní ženie objektívne súvisí s udalos ťou, ktorá nastala 
po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa odú čtuje cez výkaz 
výsledku hospodárenia. 
 
(ii) Aktíva vykázané v reálnej hodnote 
V prípade kapitálových investícií klasifik ovaných ako k dispozícii na predaj sa 
pri posudzovaní, či došlo k znehodnoteniu cenných papi erov, berie do úvahy významné alebo 
trvalé (dlhotrvajúce) zní ženie reálnej hodnoty cenného papi era pod jeho obstarávaciu cenu. 
Ak existujú takéto dôkazy pre finan čné aktíva k dispozícii na pr edaj, kumulatívna strata – 
vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a sú časnou reálnou hodnotou, znížená 
o stratu zo znehodnotenia týchto finan čných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze výsledku 
hospodárenia – sa odú čtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze výsledku hospodárenia. Straty zo 
znehodnotenia kapitálových investícií vykázané vo výkaze výsledku hospodárenia sa cez výkaz výsledku hospodárenia neodú čtujú. Ak sa v nasleduj úcom období reálna hodnota 
dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne 
súvisí s udalos ťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia 
sa odúčtuje cez výkaz výsledkov hospodárenia. 
 
1.5.6 Zásoby 
Zásoby sa vykazujú bu ď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovate ľnej cene, pod ľa toho, 
ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví  metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). 
Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokon čenej výroby zah ŕňa náklady na suroviny, 
priame mzdové náklady a ostatné priame náklad y a príslušnú réžiu (pri  bežnej prevádzkovej 
kapacite). Čistá realizovate ľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných 
obchodných podmienok, zníženej o náklady na r ealizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia 
bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oce ňujú sa na základe obstarávacej 
ceny alebo bežnej reproduk čnej ceny, pod ľa toho, ktorá je nižšia. Bežné reproduk čná cena 
 
SK 29   SK zodpovedá nákladom, ktoré by Európska únia musela znáša ť pri nadobudnutí aktív k dátumu 
vykazovania. 
 
1.5.7 Predbežné financovanie 
Predbežné financovanie je platba, ktorej ú čelom je poskytnú ť príjemcovi hotovostnú zálohu, 
t. j. počiatočnú hotovos ť. Môže by ť rozdelené na nieko ľko platieb po čas obdobia stanoveného 
v príslušnej dohode o pre dbežnom financovaní. Po čiatočná hotovos ť alebo záloha sa po čas 
obdobia stanoveného v dohode bu ď použije na ú čely, na ktoré bola poskyt nutá, alebo sa vráti. 
V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené  výdavky, je povinný túto  zálohu, ktorá mu bola 
v rámci predbežného financovania poskytnutá, vráti ť Európskej únii. Výška predbežného 
financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávne ných nákladov a vrátených 
súm a táto výška sa vykáže ako výdavok. 
 
Neuhradené sumy predbežného financovania sa na konci roka oce ňujú ako pôvodná vyplatená 
suma (sumy) znížená o vrátené sumy, vyk ázané oprávnené sumy, odhadované oprávnené 
sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zú čtované, a o zníženie hodnoty. 
 
Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami 
príslušnej dohody. Odhad časovo rozlíšených úrokových výnosov, ktorý je založený 
na najspo ľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roku a zah ŕňa sa do súvahy. 
 
1.5.8 Poh ľadávky 
Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o opravné položky na znehodnotenie. 
Opravná položka na znehodnotenie poh ľadávok sa tvorí vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, 
že Európska únia nebude schopná vymôc ť všetky splatné sumy pod ľa pôvodných podmienok 
splatnosti. Výška opravnej položky  predstavuje rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou aktíva 
a realizovate ľnou hodnotou, teda sú časnou hodnotou odhadovaných budúcich pe ňažných 
tokov diskontovaných trhovou úrokovou sadzb ou pre obdobných dlžníkov. Výška opravnej 
položky sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodáreni a. Vykazuje sa aj všeobecná opravná 
položka pre nevysporiadané príkazy na  vymáhanie, na ktoré sa ešte nev ťahuje osobitná 
opravná položka. Pozri tiež poznámku č. 1.5.14 , ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov 
vykazovaných ku koncu roka. 
 
1.5.9 Pe ňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty 
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty sú definované ako obežné aktíva. Zah ŕňajú 
peňažnú hotovos ť, bankové vklady splatné na požiadan ie, ostatné krátkodobé vysoko likvidné 
investície s pôvodnou splatnos ťou do troch mesiacov a kontokorentné bankové ú čty. 
 
1.5.10 Zamestnanecké požitky 
Penzijné záväzky 
 
SK 30   SK Európska únia uplat ňuje systém s definovanou výškou dôchodkového plnenia. Ke ďže 
zamestnanci odvádzajú zo svojich platov tretinu o čakávaných nákladov na tieto požitky, tento 
záväzok sa nefinancuje. Záväzok vykázaný v súva he v súvislosti so systémom so stanoveným 
dôchodkovým plnením predstavuje sú časnú hodnotu záväzku zo stanov ených plnení k dátumu 
zostavenia súvahy. Záväzok zo  stanovených plnení je vypo čítaný poistnými matematikmi 
na základe metódy plánovaného ro čného zhodnotenia požitkov. Sú časná hodnota záväzku zo 
stanovených plnení sa vypo číta diskontovaním odhadovaných budúcich pe ňažných čerpaní 
s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú 
plnenia vyplácané a ktorých doba splatnosti sa blíži k dobe trvania príslušného penzijného 
záväzku. 
 
Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce  z empirických úprav a zo zmien v poistno-
matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady týkajúce sa v minulosti odpracova ných rokov sa okamžite vykazujú vo výkaze 
výsledku hospodárenia, pokia ľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním 
zamestnanca v pracovnom pomere na ur čitú dobu (obdobie nároku). V tomto prípade sa 
náklady týkajúce sa v minulosti odprac ovaných rokov rovnomerne odpisujú po čas obdobia 
nároku. 
 
Nemocenské dávky po odchode do dôchodku 
Európska únia poskytuje svojim zamestna ncom príspevky na zdravotnú starostlivos ť formou 
náhrady zdravotných výdavkov. Na ich bežné spravovanie bol vytvorený osobitný fond 
(„RCAM“). Tento systém využívajú sú časní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci 
a ich oprávnené osoby. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcovia, siroty, 
atď.) sa klasifikujú ako „Zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzh ľadom na povahu 
týchto výhod je potrebný poistno-matematický výpo čet. Záväzky v súvahe sú stanovené 
na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie). 
 
1.5.11 Rezervy 
Rezervy sa vykazujú vtedy, ke ď má Európska únia sú časné právne alebo nepriame záväzky 
voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, ke ď je pravdepodobné, že na vyrovnanie 
týchto záväzkov bude potrebné vynaloži ť prostriedky, a ke ď je zárove ň možné spo ľahlivo 
odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prev ádzkové straty sa rezer vy netvoria. Výška rezerv 
zodpovedá najlepšiemu odhadu predpokladan ých výdavkov potrebných na vyrovnanie 
súčasných záväzkov k dátum vykazovania. V prípade, že rezervy zah ŕňajú viacero položiek, 
záväzok sa odhadne na základe váženia vš etkých možných výsledkov na základe stup ňa ich 
pravdepodobnosti (metóda „o čakávanej hodnoty“). 
 
1.5.12 Finan čné záväzky 
Finančné záväzky sú klasifikované ako finan čné záväzky vykazované v reálnej hodnote 
cez výkaz ziskov a strát alebo ako finan čné záväzky vykazované v amortizovanej 
obstarávacej cene (pôži čky). Pôži čky pozostávajú z pôži čiek od úverových inštitúcií 
a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú  v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov 
z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transak čné náklady a následne sa 
 
SK 31   SK vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene me tódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel 
medzi výnosmi zníženými o transak čné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze 
výsledku hospodárenia po čas doby trvania pôži čky metódou efektívnej úrokovej sadzby.  
 
Klasifikujú sa ako stále pasíva , s výnimkou záväzkov so splatnos ťou kratšou ako 12 mesiacov 
od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypoži čaných prostriedkov 
nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatni ť vzhľadom na zásadu významnosti na 
úvery a pôži čky. Transak čné náklady, ktoré vzniknú Eur ópskej únii a následne sú ú čtované 
príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia. 
 
Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát zah ŕňajú deriváty 
v prípade, že ich reálna hodnota je záporná. Ú čtujú sa na základe rovnakej metódy ako 
finančné aktíva v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, pozri poznámku č. 1.5.5 . 
 
1.5.13 Záväzky 
Značná časť záväzkov EÚ nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené 
žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finan čných prostriedkov 
EÚ. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu 
a po overení ich zodpovední pracovníci uznajú za oprávnené. V tejto fáze sa oce ňujú 
v odsúhlasenej a oprávnenej hodnote. 
Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služie b sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej 
hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaú čtujú po doru čení tovaru alebo poskytnutí služieb a 
ich schválení Európskou úniou. 
 
1.5.14 Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky 
Podľa účtovných pravidiel Európskej únie sa transakcie a udalosti vykazujú vo finan čných 
výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci ú čtovného obdobia sa časovo rozlíšené 
výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prevedených záväzkov za dané obdobie. 
Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná  v súlade s podrobnými opera čnými 
a praktickými usmerneniami vydanými Komisiou s cie ľom zabezpe čiť, aby finan čné výkazy 
poskytovali pravdivý a reálny obraz. 
 
Príjmy sa tiež ú čtujú do obdobia, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená 
faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doru čila tovar, alebo ak existuje zmluvné dojednanie 
(t. j. odkazom na zmluvu), vo finan čných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy. 
 
Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale sl užby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol 
ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom ú čtovnom období. 
 
1.6 VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA 
 
SK 32   SK  
1.6.1 Príjmy 
Príjmy z iných ako výmenných operácií 
Ide o veľkú väčšinu príjmov EÚ a patria sem najmä pria me a nepriame dane a vlastné zdroje. 
Okrem daní môže Európska únia prijíma ť platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, 
pokuty a dary. 
 
Zdroj založený na HND a zdroj založený na DPH  
Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Európska únia zašle členským štátom výzvu so 
žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oce ňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Ke ďže 
zdroje založené na DPH a HND vychádzaj ú z odhadov údajov za príslušný rozpo čtový rok, 
možno ich v prípade zmien upravova ť až dovtedy, kým členské štáty nepredložia kone čné 
údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zoh ľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu za 
obdobie, v ktorom došlo k zmene. 
 
Tradičné vlastné zdroje  
Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné 
mesačné výkazy A (zah ŕňajúce vybraté clá a splatné zabezpe čené sumy, vo či ktorým neboli 
vznesené námietky). K dátumu vyk azovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi 
za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vypl atené Európskej únii, a vykazujú sa ako časovo 
rozlíšené príjmy. Štvr ťročné výkazy B (zah ŕňajúce nevybraté a nezabezpe čené clá 
a zabezpe čené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako 
príjmy znížené o náklady na výber (25 %), na ktoré majú členské štáty nárok. Vo výkaze 
výsledku hospodárenia sa navyše vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov. 
 
Pokuty 
 
Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ  prijme rozhodnutie o uložení pokuty a po 
úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresá tovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej 
schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty 
majú dlžníci odo d ňa oznámenia dva mesiace na to, aby: 
– rozhodnutie prijali; v tako m prípade musia zaplati ť pokutu v stanovenej lehote a 
uvedenú sumu s definitívnou platnos ťou získa EÚ, 
– alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.  
Keďže odvolanie nemá odkladný ú činok (článok 242 Zmluvy o ES), istina pokuty sa musí 
uhradiť v stanovenej trojmesa čnej lehote. Za ur čitých okolností a na základe dohody s 
účtovníkom Komisie môže však dl žník namiesto toho predloži ť na danú sumu bankovú 
záruku.  
 
Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pri čom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže 
ako podmienené pasíva. Ke ďže odvolanie dlžníka vo či rozhodnutiu EÚ nemá odkladný 
 
SK 33   SK účinok, prijaté pe ňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie poh ľadávky. Ak je namiesto 
platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako poh ľadávka. Ak je pravdepodobné, 
že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa  vytvorí rezerva. Ak 
bola namiesto toho poskytnutá záruka, neuhradená poh ľadávka sa náležite odpíše. 
Kumulatívny úrok, ktorý Európskej únii plynie z bankových ú čtov, na ktorých boli uložené 
platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmie nené pasíva sa zodpovedajúcim spôsobom 
zvýšia. 
 
Príjmy z výmenných operácií 
Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, ke ď značná časť rizika a výhod 
plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na  kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou 
zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa  vykazujú na základe stup ňa realizácie transakcie 
k dátumu vykazovania. 
 
Úrokové výnosy a náklady 
Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výk aze výsledku hospodárenia metódou efektívnej 
úrokovej sadzby. Ide o metódu výpo čtu amortizovanej obstarávacej ceny finan čných aktív 
alebo finan čných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného 
obdobia. Pri výpo čte efektívnej úrokovej sadzby Európska únia odhaduje pe ňažné toky s 
prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finan čného nástroja (napr. možnos ť predčasného 
splatenia), avšak neberie do úvahy budúce úverové straty. Výpo čet zahŕňa všetky poplatky 
a bázické body zaplatené alebo prijaté medz i zmluvnými stranami, ktoré sú neoddelite ľnou 
súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transak čné náklady a všetky ostatné prémie alebo 
diskonty. 
 
Po odpísaní finan čných aktív alebo skupiny podobných finan čných aktív v dôsledku straty 
zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazu jú na základe úr okovej sadzby použitej 
na diskontovanie budúcich pe ňažných tokov na ú čely ocenenia straty zo znehodnotenia. 
 
Výnosy z dividend 
Výnosy z dividend sa vykazujú, ke ď vznikne nárok na ich výplatu. 
 
1.6.2 Výdavky 
Výdavky na výmenné operácie súvisiace s nákupo m tovaru a služieb sa vykazujú po doru čení 
a jeho schválení Európskou úniou. Oce ňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Výdavky na iné 
ako výmenné operácie sú pre Európsku úni u charakteristické a predstavujú vä čšinu jej 
výdavkov. Súvisia s prevodmi prostriedkov v pr ospech príjemcov a možno ich rozdeli ť na tri 
skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskre čné granty, príspevky a dary. 
 
Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, po čas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli 
k prevodu, a to za predpokladu, že povaha pr evodu zodpovedá ustanoveniam právneho 
predpisu (nariadenie o rozpo čtových pravidlách, služobný poria dok alebo iný právny predpis) 
 
SK 34   SK alebo že došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod opráv ňuje, že príjemca splnil všetky 
podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnú ť. 
 
Po prijatí žiadosti o platbu alebo ži adosti o náhradu nákladov, ktoré sp ĺňajú kritériá 
vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli 
oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky. 
 
1.7 PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA 
 
1.7.1 Podmienené aktíva  
Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva,  ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a 
ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna 
alebo viacero neistých udalost í, ktorých vznik nezávisí výlu čne od Európskej únie. 
Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je  pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich 
ekonomický úžitok. 
 
1.7.2 Podmienené pasíva  
Podmienené pasíva predstavujú možné záv äzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a 
ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna 
alebo viacero neistých udalos tí, ktorých vznik nezávisí výlu čne od Európskej únie; alebo ide o 
súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevyk azuje sa, pretože nie je 
pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich 
ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých  mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku 
záväzkov dostato čne spoľahlivo stanovi ť. 
 
SK 35   SK 2. POZNÁMKY  K SÚVAHE 
 
STÁLE AKTÍVA 
 
2.1 NEHMOTNÉ AKTÍVA 
v mil. EUR 
Suma  
  
Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 134 
Prírastky 39 
Úbytky (3) 
Presun medzi kategóriami aktív 0 
Iné zmeny 1 
 
Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2009  171 
 
Oprávky k 31. decembru 2008 78 
Odpisy za rok 22 
Úbytky (1) 
Presun medzi kategóriami aktív 0 
Iné zmeny 0 
 
Oprávky k 31. decembru 2009  99 
 
Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2009  72 
Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2008  56 
 
Tieto sumy sa predovšetkým týkajú po čítačového softvéru.  
 
2.2 DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK 
 
V niektorých krajinách nie je možné odlíši ť hodnotu pozemku od hodnoty budovy, ke ďže boli 
nadobudnuté ako jeden celok. Hodnota pozemku, kt orá sa neodpisuje, sa nebude oce ňovať 
samostatne, pokia ľ to nebude nevyhnutné z h ľadiska následných výdavkov, ako napríklad v 
prípade postavenia novej nehnute ľnosti alebo čiastočného predaja. 
 
Do dlhodobého hmotného majetku boli k 31. decembru 2009 zahrnuté aj aktíva súvisiace s Európskou prekryvnou službou geostacionárnej navigácie (EGNOS), ktoré boli v roku 2009 
prevedené na Komisiu. Čistá účtovná hodnota týchto ak tív predstavovala k tomuto dátumu 11 
mil. EUR ( hrubá hodnota vo výške 40 mil. EUR znížená o oprávky vo výške 29 mil. EUR). 
 
SK 36   SK  DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK  
 v mil. EUR  
Pozemky a  Stroje a  Nábytok a  Počítačový Ostatné 
hmotné  Finančný 
prenájom  Nedokon čené  SPOLU  
budovy  zariadenia  dopravné 
prostriedky  hardvér  aktíva   aktíva   
        
         
Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008  3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Prírastky  39 89 20 57 17 29 141 392 
Úbytky  (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Presun medzi kategóriami aktív  31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Iné zmeny  1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2009  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Oprávky k 31. decembru 2008  1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Odpisy za rok  127 66 16 60 17 163  449 
Zrušenie odpisov  0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Úbytky  (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Presun medzi kategóriami aktív  0 (1) 0 0 1 0  0 
Iné zmeny  0 3 4 4 3 1  15 
        
Oprávky k 31. decembru 2009  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K  
31. DECEMBRU 2009  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K  
31. DECEMBRU 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
SK 37   SK Náklady, ktoré sa ešte majú uhradi ť v súvislosti s finan čným prenájmom a podobnými nárokmi, sa v s úvahe vykazujú ako dlhodobé a krátkodobé 
záväzky (pozri taktiež poznámky č. 2.15 a 2.18.1 ). Sú rozdelené takto: 
Finančný prenájom  v mil. EUR  
 
Budúce sumy, ktoré treba uhradi ť Celková 
hodnotaNásledné 
výdavky 
na majetok   
Hodnot
a 
majetk
u 
 Odpisy  Opis Kumulatívn
e náklady 
(A) 
< 1 rok  > 1 rok > 5 rokov  Záväzky 
spolu (B)  A + B  (C) A + B + 
C (E) Čistá 
účtovná 
hodnota = 
A + B + C 
+ E 
Pozemky a budovy  785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Iný hmotný majetok  14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Spolu k 31.12.2009  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Spolu k 31. 12.2008  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
SK 38   SK 2.3 DLHODOBÉ INVESTÍCIE 
   v mil. EUR
  Pozná
mka 31.12.2009 31.12.2008 
Podiely v pridružených podnikoch  2.3.1 382 278 
Podiely v spolo čných podnikoch  2.3.2 196 145 
Garančný fond  2.3.3 1 240 1 091 
Aktíva k dispozícii na predaj  2.3.4 561 564 
Investície spolu   2 379 2 078 
 
Táto položka zah ŕňa investície realizované s cie ľom podpori ť činnosti EÚ. Zah ŕňa tiež čisté 
aktíva Garan čného fondu. 
 
2.3.1 Podiely v pridružených podnikoch 
   v mil. EUR
  EIF ARTEMIS  Čisté nebo  Spolu  
Suma k 31. decembru 2008  278 0 0 278 
Nadobudnutie ú časti 26 10 75 111 
Podiel na čistom prebytku/(deficite)  (2) (3) (1) (6) 
Iné pohyby vo vlastnom imaní  (1) 0 0 (1) 
Suma k 31. decembru 2009  301 7 74 382 
 
Podiely v pridružených podnikoch sa ú čtujú metódou vlastného imania – pre ďalšie 
podrobnosti pozri poznámku č. 1.3. EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu v 
pridružených podnikoch priradi ť tieto účtovné hodnoty:  
   v mil. EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Aktíva   420 295 
Pasíva   (38) (17) 
Príjmy   17 23 
Prebytok/(deficit)   (6) 10 
 
Európsky investi čný fond (EIF) 
Európsky investi čný fond (EIF) je finan čnou inštitúciou Európskej únie, ktorá sa špecializuje 
na poskytovanie rizikového ka pitálu a záruk malým a st redným podnikom. K 31. decembru 
2009 Komisia upísala zo základného imania EI F celkovú sumu 861 mil. EUR (zo sumy 2 940 
mil. EUR), čo predstavuje 29,29 % celkového základného imania EIF. Komisia uhradila 
20 %, pričom nevyžiadaný zostatok predstavuje su mu 689 mil. EUR – pozri tiež poznámku č. 
5.13.2.  Na základe dohody medzi Komisiou a Európskou investi čnou bankou (EIB) 
podpísanej v roku 2005 má Komi sia právo svoje akcie kedyko ľvek preda ť Európskej 
investičnej banke za cenu, ktorá zodpovedá podi elu ocenenia EIF a celkového po čtu 
emitovaných akcií.  Hodnota opcie na predaj je takmer nulová, pretože vzorec použitý 
na stanovenie kúpnej ceny akcií je podobný vzorcu použitému na stanovenie čistého 
vlastného imania EIF. Akciový podiel  EÚ je teda ocenený na 29,29 % čistých aktív EIF, 
ktorých výška k 31. decembru 2009 predstavoval a 301 mil. EUR (2008: 278 mil. EUR), z 
 
SK 39   SK čoho 2 mil. EUR sa vz ťahuje na výsledok za rok 2009 (s trata). V roku 2009 boli za 
rozpočtový rok 2008 prijaté divide ndy v hodnote 4 mil. EUR. 
Spoločné technologické iniciatívy 
Spoločné technologické iniciatívy vo forme verej no-súkromných partnerstiev boli realizované 
prostredníctvom spolo čných podnikov v zmysle článku 171 zmluvy v záujme plnenia cie ľov 
lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanos ť. Spoločné technologické iniciatívy sú teda 
partnerstvá medzi verejným a súkromným sektor om, ktoré boli na európskej úrovni zriadené v 
tých strategických oblastiac h, v ktorých má výskum a inov ácie dôležité postavenie z h ľadiska 
konkurencieschopnosti Európy. Spolo čné technologické inicia tívy ako nový prvok siedmeho 
rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštra čných činností 
podporujú rozsiahle nadnárodné výskumné činnosti. Zbližujú partnerov z verejného a 
súkromného sektora, ktorí definujú spolo čné ciele ve ľkého spolo čenského významu a ktorí v 
záujme nap ĺňania týchto cie ľom spájajú finan čné prostriedky a potrebné poznatky. Spolo čné 
technologické iniciatívy predstavujú nový typ spolupráce pri dosahovaní cie ľov, ktoré vedúci 
predstavitelia EÚ stanovili v lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanos ť. Počas roka 2009 sa 
začalo s realizáciou prvých troch spolo čných technologických iniciatív, a to spolo čného 
podniku ARTEMIS, spolo čného podniku Čisté nebo (oba opísané nižšie) a spolo čného 
podniku IIL, ktorý je opísaný v poznámke č. 2.3.2.  Hoci ARTEMIS a Čisté nebo sa z 
právneho h ľadiska považujú za spolo čné podniky, z h ľadiska účtovníctva je nutné ich 
považova ť za pridružené podniky, ke ďže Komisia má v týchto subjektoch podstatný vplyv. 
 
Spoločný podnik ARTEMIS  
Tento subjekt bol vytvorený na realizáciu spolo čnej technologickej iniciatívy so súkromným 
sektorom v oblasti vstavaných po čítačových systémov. K 31. decembru 2009 predstavoval 
vlastnícky podiel Európskej únie, zastúpenej Komisiou, 100 %, teda 7 mil. EUR. Maximálny 
orientačný príspevok EÚ dosiahne 420 mil. EUR.  
 
Spoločný podnik Čisté nebo 
Cieľom tohto subjektu je urýchli ť vývoj, validáciu a demonštráciu čistých technológií pre 
leteckú dopravu v EÚ a vytvori ť predovšetkým radikálne inova čný systém leteckej dopravy s 
cieľom zníži ť vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. K 31. decembru 2009 
predstavoval vlastnícky podiel  Európskej únie, zastúpenej Komisiou, 99,41%, teda 74 mil. 
EUR. Maximálny orienta čný príspevok EÚ do tohto podniku dosiahne 800 mil. EUR.  
2.3.2 Podiely v spolo čných podnikoch 
 v mil. EUR
 Galileo  SESAR  ITER  IIL Spolu  
Suma k 31. decembru 
2008 0 103 42 0 145 
Nadobudnutie ú časti  0 28 39 81 148 
Podiel na čistom výsledku  0 (51) (46) 0 (97) 
Suma k 31. decembru 
2009 0 80 35 81 196 
 
 
SK 40   SK Podiely v spolo čných podnikoch sa ú čtujú metódou vlastného imania – pre ďalšie podrobnosti 
pozri poznámku č. 1.3. EÚ možno na základe jej pe rcentuálneho podielu v spolo čných 
podnikoch priradi ť tieto účtovné hodnoty:  
 
SK 41   SK  
   v mil. EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Stále aktíva   48 0 
Obežné aktíva   192 154 
Stále pasíva   0 0 
Obežné pasíva   (44) (9) 
Príjmy   72 37 
Výdavky   (169) (93) 
 
Spoločný podnik Galileo v likvidácii 
Spoločný podnik Galileo vstúpil koncom  roka 2006 do likvidácie, pri čom tento proces stále 
prebieha. Jeho čisté aktíva predstavovali koncom roka 0 EUR. Ke ďže táto účtovná jednotka 
nevykonávala v roku 2009 žiadnu činnosť a je ešte stále predmetom likvidácie, nevznikli jej 
žiadne príjmy ani výdavky. H odnota investícií dosahovala k 31. decembru 2009 (a k 31. 
decembru 2008) výšku 0 EUR, čo predstavovalo investície vo výške 585 mil. EUR znížené 
o podiel na kumulatívnej strate vo výške 585 mil. EUR. 
 
Úrad pre doh ľad na európskym GNSS (GSA), ktorý je agentúrou EÚ zriadenou v roku 2004 
a zahrnutou do konsolidovaných ú čtov EÚ, pôvodne prevzal 1. januára 2007 zodpovednos ť 
od spoločného podniku Galileo. Po nadobudnutí ú činnosti nariadenia (ES) č. 683/2008 
Komisia prevzala od GSA úlohu programového manažéra pre európske programy GNSS. 
Tieto činnosti a úlohy prešli z GSA na Komisiu s ú činnosťou od 1. januára 2009.  
 
Spoločný podnik SESAR 
Cieľom tohto spolo čného podniku je zabezpe čiť modernizáciu európskeho systému riadenia 
letovej prevádzky, ako aj rýchlu  implementáciu európskeho ak čného plánu riadenia letovej 
prevádzky prostredníctvom koordinácie a súst redenia všetkého príslušného výskumu a vývoja 
v EÚ.  K 31. decembru 2009 predstavoval vlas tnícky podiel Komisie v spolo čnom podniku 
SESAR 87,4 %, teda 80 mil. EUR (2008:  103 mil. EUR). Pre spolo čný podnik SESAR sa v 
období rokov 2007 – 2013 po číta s celkovým (orienta čným) príspevkom EÚ vo výške 
700 mil. EUR. 
 
Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER International)  
Medzinárodná organizácia pre ener giu jadrovej syntézy združuje EÚ, Čínu, Indiu, Rusko, 
Kóreu, Japonsko a USA. Organizácia ITER bola založená s cie ľom riadiť zariadenia ITER, 
podporova ť využívanie týchto zariadení zo strany laboratórií, iných in štitúcií a pracovníkov, 
ktorí sa zú častňujú na výskume energie jadrovej synt ézy a na rozvojových programoch 
členov, ako aj šíri ť povedomie o energii jadrovej syntézy a podnika ť akékoľvek ďalšie kroky, 
ktoré sú pre dosiahnutie tohto cie ľa potrebné.  
 
EÚ (Euratom) poskytuje svoje príspevky do organi zácie ITER Internati onal prostredníctvom 
agentúry „Fusion for Energy“, vrátane príspevkov od členských štátov a Švaj čiarska. Celkový 
 
SK 42   SK príspevok do organizácie ITER sa z právneho h ľadiska považuje za príspevok Euratomu, 
pričom členské štáty ani Švaj čiarsko nemajú v organizácii ITER vlastnícky podiel. Ke ďže z 
právneho h ľadiska vlastní podiely v tomto spolo čnom podniku EÚ, musí ich vykazova ť aj vo 
svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke.  
K 31. decembru 2009 predstavoval vlas tnícky podiel Euratomu v spolo čnom podniku ITER 
47 %, teda 35 mil. EUR (2008: 42 mil. EUR) . Pre organizáciu ITER  sa v období rokov 2007 – 
2041 počíta s celkovým (orienta čným) príspevkom Euratomu vo výške 7 649 mil. EUR. 
 
Spoločná technologická iniciatíva pre inova čné lieky (IIL)  
Treťou spoločnou technologickou inov áciou, s ktorou sa za čalo v roku 2009, je spolo čný 
podnik IIL, ktorý je zam eraná na podporu predkonkuren čného farmaceutického výskumu a 
vývoja v členských štátoch a pridružených krajinách s cie ľom zvýšiť investície do výskumu v 
biofarmaceutickom sektore a podpori ť zapojenie malých a stredných podnikov (MSP) do 
svojej činnosti. K 31. decembru 2009 predstavova l vlastnícky podiel Európskej únie, 
zastúpenej Komisiou, 99,1 %, teda 81 mil. EUR. Do 31. 12. 2017 dosiahne maximálny 
orientačný príspevok EÚ 1mld. EUR.  
 
2.3.3 Garan čný fond 
Čisté aktíva Garan čného fondu  v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Aktíva k dispozícii na predaj  1 050 887 
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty  191 205  
Aktíva spolu  1 241 1 092 
Pasíva spolu  (1) (1) 
Čisté aktíva  1 240 1 091 
 
Garančný fond pre vonkajšie opatrenia slúži na kr ytie úverov, za ktoré EÚ poskytla záruku 
na základe rozhodnutia Rady. Ide predovšetký m o úverové operácie Európskej investi čnej 
banky (EIB) mimo Európskej únie, úvery v rámci makrofinan čnej pomoci (MFA), ako aj o 
úvery Euratomu mimo Európskej únie . Ide o dlhodobý nástroj, ktorý má kry ť nesplácané 
úvery zaru čené EÚ, a preto ho možno považova ť za dlhodobú investíciu. Potvrdzuje to aj 
skutočnosť, že takmer 76 % aktív k dispozícii na predaj má splatnos ť od 1 do 10 rokov. Fond 
je financovaný z platieb zo všeobecného rozpo čtu EÚ vo výške 9 % kapitálovej hodnoty 
operácií, z úrokových výnosov z i nvestícií realizovaných z aktí v fondu a zo súm vymožených 
od neplatiacich dlžníkov, v pr ípade ktorých fond musel aktivova ť svoju záruku. Prípadný 
ročný prebytok sa odvedie do osobitnej položk y vo výkaze príjmov vo všeobecnom rozpo čte 
EÚ.  
 
Od EÚ sa vyžaduje vytvori ť rezervný fond na záruky na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto 
rezerva je ur čená na krytie požiadaviek Garan čného fondu a v prípade potreby aj 
aktivovaných záruk, ktoré prevyš ujú disponibilnú sumu v rámc i fondu, takže tieto sumy sa 
môžu zaú čtovať na ťarchu rozpo čtu. Táto rezerva vo výške 1 472 mil. EUR zodpovedá 
cieľovej sume 9 % úverov nesplatených k 31. decembru 2009. Čisté aktíva fondu 
predstavovali k 31. decembru 2009 sumu  1 240 mil. EUR. Rozdiel medzi čistými aktívami a 
výškou rezervy zodpovedá sume, ktorá sa má do fondu uhradi ť z rozpočtu EÚ, t. j. 232 mil. 
 
SK 43   SK EUR. Zmeny v reálnej hodnote por tfólia dlhových cenných papier ov k dispozícii na predaj 
boli vo vlastnom imaní v roku 2009 vykáza né v celkovej výške 16 mil. EUR (2008:  
15 mil. EUR). 
 
2.3.4 Aktíva k dispozícii na predaj 
V tejto položke sú zahrnuté inve stície a podiely kúpené s cie ľom pomôc ť prijímate ľom 
rozvíjať ich obchodnú činnosť. 
Dlhodobé aktíva k dispozícii na predaj  v mil. EUR
 EBOR  Operácie s 
rizikovým 
kapitálom  Nástroj ETF, 
časť 
zameraná 
na novovznik
nuté podnikyEFSE  Iné Spolu  
Sumy k 31.12.2008  157 204 133 67 3 564 
Nadobudnutie ú časti 0 11 52 26 19 108 
Úbytky/vylú čenie 0 (26) (4) 0 0 (30) 
Prenos 
prebytku/(deficitu) z precenenia do vlastného imania
 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Kurzové straty  0 (42) 0 0 0 (42) 
Strata zo znehodnotenia 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Sumy k 31. 12.2009  157 132 154 96 22 561 
 
Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) 
Komisia upísala 3 % celkového kapitálu EBOR , ktorý predstavuje 20 mld. EUR. K dátumu 
zostavenia súvahy predstavovala vyžiadaná su ma 157 mil. EUR, ktorá bola v plnej miere 
uhradená. Neuhradené platby z nevyžiadaného kap itálu predstavujú 443 m il. EUR (pozri tiež 
poznámku č. 5.13.1 ). Keďže EBOR nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov 
a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v st anovách EBOR, týkajúce sa okrem iného 
predaja majetkovej ú časti maximálne vo výške obstarávacích nákladov a výlu čne súčasným 
akcionárom, je akciový podiel Komisie oce ňovaný v obstarávacej cene zníženej o prípadné 
opravné položky na znehodnotenie. 
 
Operácie s rizikovým kapitálom 
V rámci operácií s rizikovým kapitálo m sa poskytujú prostriedky finan čným 
sprostredkovate ľom na financovanie kapitálových i nvestícií. Sú spravované Európskou 
investičnou bankou a financované v rámci európskej susedskej politiky. 
 
Iné investície 
Najvýznamnejšie sumy sa týkajú programu pre rast a zamestnanos ť, viacročného programu 
a programu pre konkurencieschopnos ť a inovácie pod správou EIF, ktoré podporujú 
zakladanie a financovanie za čínajúcich MSP prostredníctvom investovania do vhodných 
 
SK 44   SK špecializovaných fondov rizikov ého kapitálu (154 mil. EUR). Zahrnutých je tu aj 
96 mil. EUR v súvislosti s Európskym f ondom pre juhovýchodnú Európu (EFSE), ktorý je 
investičnou spolo čnosťou s variabilným základným imaním (SICAV). Hlavným cie ľom fondu 
EFSE je podporova ť hospodársky rozvoj a prosperitu v juhovýchodnej Európe na základe 
udržateľného poskytovania dodato čných finan čných prostriedkov na rozvoj, a to 
prostredníctvom miestnych finan čných sprostredkovate ľov. V roku 2009 tu bola zahrnutá 
nová investícia vo výške 19 mil. EUR, ktorá sa týkala Fondu energetickej ú činnosti 
juhovýchodnej Európy. 
 
2.4 ÚVERY 
Táto položka zah ŕňa úverové záväzky vo či Európskej únii so splatnos ťou dlhšou ako jeden 
rok. 
 v mil. EUR
 Poznámk
a 31.12.2009 31.12.2008 
Úvery poskytnuté z rozpo čtu EÚ a ESUO  2.4.1 169 179 
Úvery poskytnuté z vypoži čaných prostriedkov  2.4.2 10 595 3 386 
Úvery spolu   10 764 3 565 
 
SK 45   SK 2.4.1 Úvery poskytnuté z rozpo čtu Európskej únie a ESUO v likvidácii 
 v mil. EUR
 Úvery s osobitnými 
podmienkami  ESUO v likvidácii  Spolu  
Spolu k 31.12.2008  150 29 179 
Splátky  (19) (5) (24) 
Zmeny účtovnej hodnoty  12 2 14 
Spolu k 31.12.2009  143 26 169 
 
Úvery s osobitnými podmienkami 
Táto položka zah ŕňa úvery s osobitnými podmienkami poskytnuté pri preferen čných 
úrokových sadzbách v rámci spolupráce s ne členskými krajinami. Všetky sumy sú splatné za 
viac ako 12 mesiacov od konca roka. Efektívne  úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 
7,73 % do 12,36 %. 
 
Úvery na bývanie z prostriedk ov ESUO v likvidácii (ESUO) 
Úvery na bývanie sú úvery poskytnuté z vlastných zdrojov ESUO v súlade s článkami 54 a 
54.2 Zmluvy o ESUO. Tieto úvery sa poskytujú pr i fixnej úrokovej sadzbe 1 % a považujú sa 
teda za úvery poskytnuté pri preferen čných úrokových sadzbách. Efektívne úrokové sadzby 
týchto úverov sa pohybujú od 2,806 % do 22, 643 %. Z praktických dôvodov a na základe 
zásady významnosti sa v prípade týchto úvero v použije pri prvotnom vykazovaní ako reálna 
hodnota transak čná cena, a to nezávisle od akejko ľvek uplatnenej preferen čnej úrokovej 
sadzby. 
 
2.4.2 Úvery poskytnuté z vypoži čaných prostriedkov 
    v mil. EUR
 Úvery MFA Úvery  
Euratom  Platobná 
bilancia  ESUO v 
likvidácii  Spolu  
Spolu k 31.12.2008 
Nové úvery Splátky Kurzové rozdiely Zmeny účtovnej hodnoty
 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2 004 
7 200 
0 0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 83 
Spolu k 31.12.2009  587 484 9 303 261 10 635 
Suma so splatnos ťou < 1 
rok 40 0 0 0 40 
Suma so splatnos ťou > 1 
rok 547 484 9 303 261 10 595 
 
Úvery poskytnuté v rámci makrofinan čnej pomoci (MFA)  
 
SK 46   SK Makrofinan čná pomoc je politicky motivovaný finan čný nástroj ur čený na účelovo neviazanú 
a všeobecnú podporu partnerských tretích kra jín v geografickej blízkosti EÚ pri zmier ňovaní 
ich problémov súvisiacich s pl atobnou bilanciou a/alebo rozpo čtom. Má podobu 
strednodobých/dlhodobých úverov alebo gr antov alebo ich vhodnej kombinácie 
a vo všeobecnosti je doplnením financ ovania poskytnutého v rámci stabiliza čného a 
reformného programu podporovaného z MMF. Komisia neprijala za tieto úve ry záruky tretích 
strán, ručí však za ne Garan čný fond (pozri poznámku č. 2.3.3 .). 
 
SK 47   SK Úvery Euratomu 
Euratom je jedným z právnych subjektov EÚ, kt orý zastupuje Európska komisia. Euratom 
poskytuje úvery členským štátom na ú čely financovania investi čných projektov, ktoré sa 
týkajú priemyselnej výroby elektr ickej energie v jadrových elektrár ňach, ako aj 
priemyselných zariadení s jadrovým palivovým cyklom. Zárove ň poskytuje úvery aj 
nečlenským štátom, a to na ú čely zvýšenia úrovne bezpe čnosti a ú činnosti jadrových 
elektrární a priemyselných zariadení s jadr ovým palivovým cyklom, ktoré sú v prevádzke 
alebo vo výstavbe.  
Za tieto úvery získala Komisia záruku od tret ích strán vo výške 481 mil. EUR (2008: 486 mil. 
EUR). 
 
Úvery na podporu platobnej bilancie (BOP) 
Úvery na podporu platobnej bilancie  sú politicky motivovaný finan čný nástroj, ktorý bol 
opätovne aktivovaný s cie ľom poskytova ť členským štátom Európskej únie strednodobú 
finančnú pomoc po čas súčasnej hospodárskej a finan čnej krízy. Prostredníctvom tohto 
nástroja je možné poskytova ť úvery členským štátom, ktoré zaznamenali problémy v 
súvislosti s platobnou bilanciou alebo pohybom kapitálu, alebo kt orým takéto problémy vážne 
hrozia. Tento finan čný nástroj je ur čený len pre tie členské štáty, kt oré ešte nie sú členmi 
eurozóny. Celková maximálna povolená výška úv erov predstavuje 50 mld. EUR, za ktoré ru čí 
všeobecný rozpo čet EÚ.  
V období od novembra 2008 do konca roka 2009 bo li poskytnuté úvery vo výške 14,6 mld. 
EUR. Na podporu platobnej bilancie Ma ďarska bolo poskytnutých 6,5 mld. EUR, z čoho boli 
2 mld. EUR vyplatené v roku 2008 so splatnos ťou v decembri 2011. V roku 2009 bolo 
poskytnutých ďalších 3,5 mld. EUR so splatnos ťou v novembri 2014 a apríli 2016. Na 
podporu platobnej bilancie Lotyšska bolo poskytnutých 3,1 mld. EUR, z čoho bolo 2,2 mld. 
EUR vyplatených v roku 2009, so splatnos ťou v apríli 2014 a januári 2015, a 0,5 mld. EUR 
bolo vyplatených v marci 2010, pri čom splatnos ť bola stanovená na máj 2019. Úver vo výške 
5 mld. EUR bol poskytnutý aj Rumunsku, pri čom 1,5 mld. EUR bolo vyplatených v roku 
2009, so splatnos ťou v januári 2015, a ďalšia 1 mld. EUR bola vyplatená v marci 2010 so 
splatnosťou v máji 2019. 
Úvery poskytnuté ESUO v likvidácii  
Táto položka zah ŕňa predovšetkým úvery, ktoré ES UO v likvidácii poskytlo z vypoži čaných 
prostriedkov v súlade s článkami 54 a 56 Zmluvy o ESUO, ako aj tri nekótované dlhové 
cenné papiere emitované Európskou investi čnou bankou (EIB) ako náhrada za neplatiacich 
dlžníkov. Tieto dlhové cenné pa piere budú držané až do ich kone čnej splatnosti (2017 
a 2019), aby sa pokryla obs luha súvisiacich pôži čiek. Zmeny ú čtovnej hodnoty zodpovedajú 
zmene časovo rozlíšených úrokov s pripo čítaním ro čnej amortizácie vo forme vyplatených 
prémií a transak čných nákladov, ktoré vznikli na za čiatku, pri čom pri výpo čte sa použila 
metóda efektívnej úrokovej sadzby.  
 
Efektívne úrokové sadzby (vyjadrené ako rozpätie úrokových sadz ieb) sú takéto:  
 
 
SK 48   SK Úvery  31.12.2009 31.12.2008  
Makrofinan čná pomoc (MFA)  0,9625%-4,54% 3,022%-5,29%
Euratom  1,071%-5,76% 3,428% -5,76%
Platobná bilancia (BOP)  3,125%-3,625% 3,25%
ESUO v likvidácii  0,346%-5,8103% 3,072%-5,8103% (*)
(*) Vyššia hodnota sa vz ťahuje na úver s fixnou úrokovou sa dzbou, krytý úrokovým swapom.  
 
SK 49   SK 2.5 DLHODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE 
 
V závislosti od termínu vymoženia finan čných prostriedkov alebo ich čerpania sa predbežné 
financovanie vykazuje ako ob ežné alebo dlhodobé aktívum. Čerpanie sa definuje v príslušnej 
dohode o realizácii projektu. Všetky splátky a čerpania splatné do dvanástich mesiacov 
odo dňa vykazovania sa vykazujú ako krátkodobé pre dbežné financovanie, a teda ako obežné 
aktíva, pri čom zostatok je dlhodobý.  
PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE SPOLU   v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Dlhodobé predbežné financovanie (pozri ďalej) 39 750 29 023 
Krátkodobé predbežné financovanie (pozri poznámku č. 
2.9) 9 077 10 262 
Predbežné financovanie spolu  48 827 39 285 
 
Záruky prijaté v súvislosti s predbežným financovaním 
Ide o záruky, ktoré Eur ópska únia vyžaduje v ur čitých prípadoch od pr íjemcov pri vyplácaní 
zálohových platieb (predbežné fina ncovanie). Pri tomto type záruk sa vykazujú dve hodnoty: 
„nominálna“ a „priebežná“ hodnota. V prípade „nominálnej” hodnoty sa rozhodujúca udalos ť 
viaže na existenciu záruky, zatia ľ čo v prípade „priebežnej”  hodnoty je rozhodujúcou 
udalosťou platba predbežného financ ovania a/alebo následné zú čtovanie. 
K 31. decembru 2009 dosiahla „nominálna “ hodnota záruk zložených v súvislosti 
s predbežným financovaním výšku 936 mil. EUR. „Priebežná“ hodnota týchto záruk 
predstavovala 724 mil. EUR. K 31. decembru 2008 predstavovala „nominálna“ hodnota 968 mil. EUR a „priebežná“ hodnota 769 m il. EUR. Tento rozdiel v skuto čnosti slúži na krytie 
predbežného financovania, ktoré bolo zú čtované a zaevidované do výdavkov, ale v prípade 
ktorého sa bude možno musie ť v budúcnosti pristúpi ť k vymáhaniu. 
 
Účinné krytie niektorých súm predbežného financovania vyplatenýc h v rámci siedmeho 
rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP) zabezpe čuje účastnícky 
záručný fond (PGF) – k 31. decembru 2009 bolo v rámci predbežného financovania 
vyplatených celkovo 2,7 mld. EUR. Ide o nástroj vz ájomného zaistenia zriadený na krytie 
finančných rizík, ktoré znáša EÚ a ú častníci po čas realizácie nepriamych akcií v rámci 7RP, 
pričom záruku plnenia predstavuje kapitá l tohto fondu a plynúce úroky. Všetci ú častníci 
nepriamych akcií, ktoré majú formu gran tu (a teda predbežn ého financovania v ú čtovníctve 
Komisie), odvádzajú po čas trvania akcie do kapitálu fondu PGF príspevok zodpovedajúci 5 % 
celkového príspevku EÚ do tohto fondu. Ú častníci sú teda vlastníkmi PGF a EÚ (zastúpená 
Komisiou) vystupuje ako výkonný orgán. Na konci nepriamej akcie sa ú častníkom vráti 
príspevok do fondu v plnej výške. Výnimku t voria prípady, že fond PGF utrpí straty v 
dôsledku neplnenia záväzkov zo stra ny príjemcov – v tomto prípade ú častníci získajú spä ť 
minimálne 80 % svojho príspevku. Ú častnícky záru čný fond zaru čuje teda finan
čné záujmy 
EÚ a účastníkov. K 31. decembru 2009 prispeli ú častníci do fondu PGF celkovou sumou 
561 mil. EUR (2008: 274 mil. EUR) – pozri tiež poznámku č. 11.  
 
 
SK 50   SK  
DLHODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE   v mil. EUR
Typ hospodárenia  31.12.2009 31.12.2008 
Priame centralizované hospodárenie  1 148 1 351 
Nepriame centralizované hospodárenie  486 275 
Decentralizované hospodárenie  347 90 
Zdieľané hospodárenie  37 199 26 764 
Spoločné hospodárenie  568 543 
Realizované inými inštitúciami a agentúrami  2 0 
Dlhodobé predbežné financovanie – spolu  39 750 29 023 
 
Najväčší podiel na dlhodobom predbežnom financ ovaní majú štrukturálne opatrenia na 
programové obdobie 2007 – 2013 financované z fondu regionálneho rozvoja (EFRR), 
sociálneho fondu (ESF), po ľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), Kohézneho 
fondu (KF) a fondu pre rybné hospodárstvo. Ke ďže mnohé z týchto projektov majú dlhodobý 
charakter, je nevyhnutné, aby súvisiace zálohové platby boli k dispozícii viac ako jeden rok. 
Tieto sumy predbežného financovania sa preto uvádzajú ako dlhodobé aktíva. Suma 
uvedeného dlhodobého predbežného financ ovania, za ktorú si EÚ uplat ňuje voči príjemcom 
nárok na úroky, predstavuje 1 607 mil. EUR. 
 
Zvýšenie v roku 2009 bolo pr edovšetkým dôsledkom skuto čnosti, že členským štátom bola 
vyplatená tretia tranža predbežného financovani a v celkovej výške 5 mld.  EUR: 2,6 mld. EUR 
pre KF, 1,8 mld. EUR pre EFRR a 0,6 mil pre ESF. V dôsledku hospodárskej krízy bol navyše pri každom programe vyplatený mi moriadny balík na obnovu v celkovej výške 6,2 
mld. EUR: 3,9 mld. pre KF a EFRR a 2,3 mld. pre ESF. Zvýšenie v prípade decentralizovaného hospodárenia možno pripísa ť predovšetkým predbežnému financovaniu 
poskytnutému kandidátskym krajinám v rámci programov IPA.  
 
2.6 DLHODOBÉ POH ĽADÁVKY 
 v mil. EUR  
 31.12.2009 31.12.2008 
Pohľadávky vo či členským štátom  26 24 
Úvery zamestnancom ESUO  10 13 
Iné 2 2 
Záruky a vklady  17 6 
Spolu  55 45 
 
Pohľadávky vo či členským štátom sa vz ťahujú na sumy, ktoré majú ESUO v likvidácii 
uhradiť už bývalé pristupujúce krajiny. 
 
SK 51   SK OBEŽNÉ AKTÍVA  
 
2.7 ZÁSOBY 
 v mil. EUR  
 31.12.2009 31.12.2008 
Vedecký materiál  62 73 
Iné 15 12 
SPOLU  77 85 
 
Zásoby vedeckého vybavenia uchováva a spravuje Spolo čné výskumné centrum (SVC). 
Veľkú časť tvoria zásoby jadrového a nejadrového referen čného materiálu umiestneného 
v Geele. Tieto zásoby majú strategický charakter a sú uchovávané z dôvodu schopnosti 
vysporiada ť sa s nepredvídanými budúcimi požiadavkami v krízových situáciách. K ďalším 
zásobám patria zásoby týkajúce sa projektu EGNOS, publikácie, ktoré uchováva a/alebo 
spravuje Úrad pre publikácie, a zásoby vakcín.  
 
2.8 KRÁTKODOBÉ INVESTÍCIE 
 
Krátkodobé investície pozostávajú z finan čných aktív k dispozícii na predaj, ktoré sa 
nakupujú pre ich investi čnú návratnos ť alebo výnosy, alebo sa držia preto, aby vytvorili ur čitú 
štruktúru aktív alebo druhotný zd roj likvidity, a preto sa môžu  v prípade potreby likvidity 
alebo zmeny úrokových sadzieb preda ť. V roku 2008 boli v tejto položke vykázané aj aktíva 
držané na obchodovanie vo výške 7 mil. EUR.  
Aktíva k dispozícii na predaj  v mil. EUR
 ESUO 
v likvidácii  Iné Spolu  
Sumy k 31.12.2008  1 464 82 1 546 
Nadobudnutie ú časti  560 255 815 
Úbytky a vylú čenie (573) (32) (605) 
Úprava amortizovanej hodnoty  (1) 0 (1) 
Zmena účtovnej hodnoty  8 3 11 
Prenos prebytku z precenenia do 
vlastného imania  25 0 25 
Sumy k 31.12.2009  1 483 308 1 791 
 
Pokiaľ ide o sumy ESUO v likvidácii, všetky i nvestície do aktív k dispozícii na predaj 
predstavujú dlhové cenné papier e denominované v eurách a kót ované na aktívnom trhu. K 31. 
decembru 2009 dosahovala hodnota dlhových cennýc h papierov (vyjadrená v ich reálnej 
hodnote), ktoré majú dátum kone čnej splatnosti v priebehu roka 2010, výšku 242 mil. EUR 
(2008: 126 mld. EUR). 
Zvýšenie ostatných súm bolo spôsobené novým nadobudnutím ú časti prostredníctvom 
finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF – 195 mil. EUR) a nástroja na poskytovanie 
záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT – 60 mil. EUR). 
 
SK 52   SK 2.9 KRÁTKODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE 
  v mil. EUR
Typ hospodárenia  31.12.2009 31.12.2008 
Priame centralizované hospodárenie  2 924 3 055 
Nepriame centralizované hospodárenie  1 990 930 
Decentralizované hospodárenie  700 326 
Zdieľané hospodárenie  2 550 5 304 
Spoločné hospodárenie  832 608 
Realizované inými inštitúciami a agentúrami  81 39 
Krátkodobé predbežné financovanie – spolu  9 077 10 262 
 
Pokles krátkodobého predbežného fi nancovania je spôsobený skuto čnosťou, že pri 
štrukturálnych opatreniach v rámci zdie ľaného hospodárenia sa niekto ré financované projekty 
nachádzajú v procese ukon čenia (programy na obdobie rokov 2000 – 2006), zatia ľ čo pri 
nových projektoch (programy na obdobie r okov 2007 – 2013) bola v roku 2009 uhradená 
tretia splátka predbežného financovania, kt orá bola ale vykázaná ako dlhodobé aktívum, ako 
sa uvádza v poznámke č. 2.5. Zvýšenie krátkodobého predb ežného financovania v rámci 
nepriameho centralizovaného hospodárenia je dôsledkom presunu činností z Komisie na nové 
výkonné agentúry, a to predovšetkým v oblasti výskumu a vývoja. Suma krátkodobého 
predbežného financovania, za ktorú si EÚ uplat ňuje voči príjemcom nárok na úroky, 
predstavuje 4 629 mil. EUR. 
 
2.10 KRÁTKODOBÉ POH ĽADÁVKY 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Krátkodobé úvery  216 114 
Krátkodobé poh ľadávky  4 519 6 128 
Ostatné poh ľadávky  16 23 
Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky  3 912 5 655 
Spolu  8 663 11 920 
 
2.10.1 Krátkodobé úvery 
Tieto sumy sa týkajú úverov vo výške  41 mil. EUR so zostávajúcou kone čnou splatnos ťou 
kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia  súvahy (40 mil. EUR na úvery v rámci 
makrofinan čnej pomoci, pozri poznámku č. 2.4.). Do tejto položky sú zahrnuté aj termínované 
vklady ESUO v likvidácii. 
Termínované vklady  v mil. EUR  
 Spolu  
Sumy k 31.12.2008  0 
Zvýšenie  174 
Časovo rozlíšené sumy  1 
Sumy k 31. 12.2009  175 
 
 
SK 53   SK 2.10.2 Krátkodobé poh ľadávky 
 v mil. EUR
31.12.2009 31.12.2008 Účtovná 
skupina  Hrubá suma  Odpísaná 
suma  Čistá hodnota Hrubá suma Odpísaná 
suma  Čistá 
hodnota  
Zákazníci  277 (76) 201 243 (79) 164 
Pokuty  3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Členské štáty  2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Ostatné  76 (2) 74 111 (13) 98 
Spolu  5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Zákazníci 
Ide o príkazy na vymáhanie zaú čtované k 31. decembru 2009 ako vzniknuté nároky, ktoré je 
potrebné vymôc ť a ktoré ešte v súvahe nie sú vykázané v iných položkách na strane aktív.  
 
Pokuty 
Sumy, ktoré sa majú vymôc ť v súvislosti s pokutami ulo ženými Komisiou, predstavujú 
celkovo 3 370 mil. EUR. K tejto sume bola vy tvorená opravná položka vo výške 133 mil. 
EUR. Zvýšenie tejto opravnej položky možno vysvetli ť tým, že niektoré novouložené pokuty 
nemohli by ť z dôvodu hospodárskej a finan čnej krízy kryté predbežnými platbami ani 
bankovými zárukami. V prípade niektorých pokút na vyše ešte stále prebie ha skrátené konanie 
pred Európskym súdnym dvorom. K 31. decembru 2009 boli v súvislosti s týmito pohľadávkami prijaté záruky v celkovej výške 2 952 mil. EUR (2008: 2 403 mil. EUR), čo 
poukazuje na zámer pokutovaného subjektu sa vo či tejto pokute odvola ť. Zároveň treba 
poznamena ť, že k 31. decembru 2009 nebolo z uvedenej sumy splatných 290 mil. EUR.  
 
Pohľadávky vo či členským štátom 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Pohľadávky EPZF  
Pohľadávky EPZF  627 684 
Opravné položky  (350)  (392)  
Spolu  277 292 
DPH uhradená členskými štátmi a vymáhate ľná 
od členských štátov  38 36 
Vlastné zdroje    
Uvedené na ú čte A 89 97 
Uvedené na samostatnom ú čte 1 260 1 260 
Opravné položky  (841) (812) 
Iné 25 16  
Spolu  533 561 
Ostatné poh ľadávky vo či členským štátom  159 483 
Spolu  1 007 1 372 
 
SK 54   SK – Pohľadávky EPZF 
Táto položka zah ŕňa sumy, ktoré príjemcovia prostriedkov z EPZF dlhovali k 31. decembru 
2008, nahlásené a potvrdené členskými štátmi k 15. októbru 2008 a znížené o 20 %, ktoré si 
členské štáty môžu ponecha ť na pokrytie administratí vnych nákladov. Bol vykonaný odhad 
pohľadávok, ktoré vznikli od nahlásenia týchto  súm až do 31. decembra 2009. Komisia robí 
zároveň aj odhad opravných položiek pre dlžné sumy od príjemc ov, ktorých vymoženie je 
nepravdepodobné. Existencia tejto opravnej polo žky však neznamená, že Komisia sa vzdáva 
nároku na vymoženie týchto súm. 
– Vlastné zdroje 
Je potrebné poznamena ť, že členské štáty sú oprávnené ponecha ť si 25 % z tradi čných 
vlastných zdrojov na pokrytie nákladov na vý ber, takže uvedené údaj e sú znížené o túto 
sumu. Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi bola od poh ľadávok vo či členským 
štátom odpo čítaná opravná položka vo výš ke 841 mil. EUR. Neznamená to však, že Komisia 
sa vzdáva nároku na vymoženie súm, na ktoré sa táto opravná položka vz ťahuje. 
– Ostatné poh ľadávky vo či členským štátom 
Ostatné poh ľadávky vo či členským štátom zah ŕňajú 72 mil. EUR vo forme náhrady výdavkov 
(2008: 120 mil. EUR) a zálohové platby EPZF vo výške 8 mil. EUR (2008: 244 mil. EUR).  
 
2.10.3 Časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Časovo rozlíšené príjmy  3 655 5 402 
Odložené výdavky  230 223 
Iné 27 30 
Spolu  3 912 5 655 
 
Hlavnú sumu v tejto položke predstavujú časovo rozlíšené príjmy vo výške 3 655 mil. EUR: 
 v mil. EUR
Časovo rozlíšené príjmy  31.12.2009 31.12.2008 
Vlastné zdroje  2 209 2 576 
Príjmy pripísané v po ľnohospodárstve 
za november a december  940 1 261 
Reštrukturalizácia v sektore cukru  0 911 
EPFZ: nevykonané finan čné korekcie na 
základe rozhodnutia v dôsledku overenia 
súladu  0 368 
Kohézny fond a fond regionálneho rozvoja: finančné korekcie
 404 146 
Fond pre rybné hospodárstvo  0 32 
Ostatné časovo rozlíšené príjmy  102 108 
Časovo rozlíšené príjmy spolu  3 655 5 402 
 
SK 55   SK Ostatné časovo rozlíšené príjmy predstavujú hl avne príjmy z úrokov z omeškania, časovo 
rozlíšené bankové úroky a časovo rozlíšený úrok zo súm predbežného financovania.  
Do tejto položky sú zahrnuté aj odložené výdavky v celkovej výške 230 mil. EUR, z čoho 
podstatnú časť predstavujú predpokladané platby vo výške 53 mil. EUR vyplatené v 
rámci bilaterálnych dohôd s tretími krajinami v oblasti rybného hospodárstva, 36 mil. EUR 
za európske školy, 44 mil. EUR za prenájom kancelárií, 22 mil. EUR za rekonštrukciu 
kancelárií a 17 mil. EUR za úr oky z prenájmu dlhodobého majetku. 
 
2.11 PE ŇAŽNÉ PROSTRIEDKY A PE ŇAŽNÉ EKVIVALENTY 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Neviazané pe ňažné prostriedky:    
Účty v štátnych pokladniciach a centrálnych 
bankách  10 958 15 039 
Bežné účty 1 967 1 415 
Zálohové ú čty 42 35 
Prevody (peniaze na ceste)  9 26 
Krátkodobé vklady a iné pe ňažné ekvivalenty  1 486  1 456  
Spolu  14 462 17 971 
Viazané pe ňažné prostriedky  8 910 5 753 
Spolu  23 372 23 724 
 
2.11.1 Neviazané pe ňažné prostriedky 
V neviazaných pe ňažných prostriedkoch sú zahrnuté všet ky prostriedky, ktoré má EÚ na 
svojich účtoch v každom členskom štáte a krajine EZVO (v št átnej pokladnici alebo centrálnej 
banke), ako aj na bežných a zálohových ú čtoch, v krátkodobých bankových vkladoch a v 
pokladničnej hotovosti. 
 
Tohtoročný nižší zostatok v štátnych pokladnici ach a centrálnych bankách vyplýva zo 
skutočnosti, že v dôsledku opravného rozpo čtu č. 10/2009 muselo by ť členským štátom 
začiatkom roka 2010 vrátených 3,5 mld. EUR. V minulom roku to bola suma 6,6 mld. EUR. 
Súvisiaci záväzok je vykázaný v rámci krátkodobých záväzkov – pozri tiež poznámku č. 
2.18.2 . Vplyv na hotovostný zostatok ku koncu roka mali aj pe ňažné prostriedky z dosia ľ 
nevyužitých pripísaných príjmov vo výške 2,7 ml d. EUR (2008: 5,1 mld. EUR), ktoré nie je 
možné vráti ť členským štátom, ako aj suma vo výš ke 1,4 mld. EUR (20 08: 1,7 mld. EUR), 
ktorá bola zadržaná na krytie platobných rozpo čtových prostriedok pr enesených do roku 
2010. Členským štátom je potrebné vráti ť aj výsledok rozpo čtového hospodárenia vo výške 
2,3 mld. EUR, a to prostredníctvom odpo čtu zo súm, ktoré majú uhradi ť za rok 2010. 
 
Sumy vykázané ako krátkodobé vklady sa týkajú predovšetkým pe ňažných prostriedkov, 
ktoré v mene EÚ spravujú fiduciári na ú čely realizácie ur čitých programov financovaných z 
rozpočtu EÚ.  
 
2.11.2 Viazané pe ňažné prostriedky 
 
SK 56   SK Viazané pe ňažné prostriedky sa vz ťahujú na sumy prijaté v súvislosti s pokutami uloženými 
Komisiou, ktorých prípad je ešte stále ot vorený. Sú vedené na osobitných vkladových ú čtoch, 
ktoré sa nepoužívaj ú na žiaden iný ú čel. 
 
 
SK 57   SK STÁLE PASÍVA 
 
2.12 ZAMESTNANECKÉ POŽITKY 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Dôchodky – zamestnanci  33 316 32 867 
Dôchodky – ostatní  663 696 
Spoločný systém zdravotného poistenia  3 263 3 993 
Spolu  37 242 37 556 
 
2.12.1 Dôchodky – zamestnanci 
V súlade s článkom 83 služobného poriadku sú dávky vyplácané v rámci tohto dôchodkového 
systému (PSEO: dôchodkový systém európskych úradníkov) ú čtované na ťarchu rozpo čtu 
EÚ. Tento systém nie je finan čne zaistený, členské štáty však spolo čne ručia za platbu týchto 
dávok v súlade so stupnicou ur čenou na financovanie týchto  výdavkov. Úradníci navyše 
prispievajú jednou tretinou na dlhodobé fina ncovanie tohto systém u prostredníctvom 
povinných príspevkov. Výška tohto príspevku sa každoro čne reviduje a aktualizuje tak, aby sa 
zaručilo, že tieto príspevky (v sú časnosti vo výške 11,3 % zákla dného platu) budú každý rok 
postačovať na financovanie jednej tret iny nárokov nadobudnutých za daný rok. 
 
Záväzky z dôchodkového systému boli ocenené na základe po čtu aktívnych zamestnancov 
a zamestnancov na dôchodku k 31. decembru 2009, ako aj na základe ustanovení služobného poriadku platných k danému dátumu. Pri tomto oce ňovaní sa brali do úv ahy dávky súvisiace s 
dĺžkou služby, invaliditou a nárokmi pozosta lých (rôzne druhy dôchodkov a podpora v 
invalidite). Ocenenie bolo vykonané v súlade s metodikou IPSAS 25 (a teda aj v súlade s 
účtovným pravidlom EÚ č. 12). Pod ľa týchto ú čtovných štandardov sa od zamestnávate ľa 
vyžaduje, aby svoje záväzky stanovoval na základe poistno-matematických metód, pri čom 
zohľadňuje zmluvne stanovené požitky po čas aktívneho života zamestnancov 
a predpokladané zvýšenia miezd. Metóda poistno-matematického oce ňovania, ktorá bola 
použitá na výpo čet týchto záväzkov, je znám a ako metóda plánovaného ro čného zhodnotenia 
požitkov.  
 
Na ocenenie boli použité tieto hlavné poistno-matematické pr edpoklady, ktoré boli dostupné 
ku dňu oceňovania:  
  
Poistno -matematické predpoklady 31.12.2009 31.12.2008 
Nominálna diskontná sadzba  4,5 % 3,9,% 
Odhadovaná miera inflácie  2,5 % 1,8 % 
Reálna diskontná sadzba  2,0 % 2,1 % 
Pravdepodobnos ť manželstva: muž/žena  8,4 %/38 % 84 %/38 % 
Všeobecný rast miezd/precenenie dôchodkov  0 % 0,3% 
 
Pre tento výpo čet bola použitá medzinárodná tabu ľka očakávanej d ĺžky života úradníkov 
 
SK 58   SK (International Civil Servants Life Table) za rok 2008. Vychádzalo sa z predpokladu, 
že k odchodu do dôchodku dochádza v čase, keď má úradník nárok na plný dôchodok, pri čom 
sa zohľadnilo zníženie v dôsledku pred časného odchodu do dôchodku a barcelonské stimuly 
za predĺženie odchodu do dôchodku, najnes kôr v 65. roku života. Výpo čty hrubých 
dôchodkov a rodinných dávok vychád zajú zo služobného poriadku. 
 
Záväzky sa týkajú vopred vymedzených práv týchto osôb: 
(1) zamestnanci v aktívnej službe k 31. decembru 2009 vo všetkých inštitúciách 
a agentúrach zahrnutých do dôchodkového systému; 
(2) zamestnanci v časovo posunutej pozícii, t. j. tí, ktorí do časne alebo definitívne odišli 
z inštitúcií a ponechali svoje dôchodkové pr áva v dôchodkovom systém e (len tí, ktorí 
odpracovali aspo ň 10 rokov); 
(3) bývalí úradníci a ostatní zamestnan ci, ktorí poberajú starobný dôchodok; 
(4) bývalí úradníci a ostatní zamestnanci , ktorí poberajú invalidný dôchodok; 
(5) bývalí úradníci a ostatní zamestnanci , ktorí poberajú podpor u v invalidite; 
(6) osoby poberajúce pozostalostný dôchodok (vdovy alebo vdovci, siroty, vyživované 
osoby). 
 
Hlavné pohyby po 31. decembri 2008: 
 v mil. EUR
Pohyb v penzijných záväzkoch vo či zamestnancom  Suma  
Hrubé penzijné záväzky k 31. decembru 2008 36 495 
Náklady na službu 1 360 
Úrokové náklady 1 456 
Vyplatené požitky (1 035) 
Poistno-matematické zisky (1 248) 
Zmeny z dôvodu príchodu nových zamestnancov 187 
Hrubé penzijné záväzky k 31. decembru 2009  37 215 
Hlavné fakty: 
– Hrubé matematicko-poistné záväzky boli k 31. decembru 2009 ocenené na 37 215 
mil. EUR (2008: 36 495 mil. EUR). Zoh ľadnený bol aj vplyv opravného 
koeficientu vo výške 1 079 mil. EU R (2008: 1 277 mld. EUR). Od celkových 
hrubých záväzkov sa odpo čítajú dane príjemcov, čím vzniknú čisté záväzky, ktoré 
sa zahrnú do súvahy (ke ďže dane sa odpo čítavajú pri pl atbe dôchodkov a 
pripočítavajú sa k príjmom EÚ v roku platby). Tieto čisté záväzky (hrubé záväzky 
znížené o dane) boli teda k 31. decembru 2009 odhadnuté na 33 316 mil. EUR. 
– Počet osôb zaradených do dôchodkového sy stému úradníkov vzrástol o 5 082 
osôb. Tento nárast sa týka predovšetkým do časných zamestnancov, zmluvných 
 
SK 59   SK zamestnancov a asistentov poslancov Európskeho parlamentu, pri čom posledne 
menovaní boli do systému zaradení po prvýkrát. 
 
2.12.2 Dôchodky – ostatní 
Ide o záväzky súvisiace s penzijnými nárokmi členov a bývalých členov Komisie, Súdneho 
dvora (a Všeobecného súdu), Dvora audítor ov, generálnych tajomníkov Rady, ombudsmana, 
európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a Súdu pre verejnú službu Európskej 
únie. Do tejto položky sú zahrnuté aj záv äzky týkajúce sa dôchodkov niektorých poslancov 
Parlamentu. 
 
SK 60   SK 2.12.3 Spolo čný systém zdravotného poistenia 
Oceňujú sa aj odhadované záväzky EÚ v súvislosti s príspevkami do spolo čného systému 
zdravotného poistenia vo či zamestnancom na dôchodku. Tieto záväzky boli ocenené na 3 535 
mil. EUR. Od týchto hrubých záväzkov sa odpo čítali aktíva systému vo výške 272 mil. EUR, 
výsledkom čoho bola čistá suma. Do výpo čtu boli zahrnutí aktívni úradníci a dôchodcovia 
z rôznych inštitúcií a agentúr EÚ a ich rodinní príslušníci, aktívni členovia a dôchodcovia 
Komisie, Dvora audítorov, Súdneho dvora, Rady, Európsky dozorný úradník pre ochranu 
údajov a európsky ombudsman. Pri výpo čte sa použila rovnaká diskontná sadzba a rovnaký 
všeobecný rast miezd ako pri ocenení dôchodk ov zamestnancov (pozri predtým). Hlavným 
dôvodom nevýrazného zníženia týchto záväzkov sú poistno-matematické zisky v dôsledku 
zmien poistno-matematických predpokladov.  
 v mil. EUR
Pohyb v záväzkoch vo či spoločnému systému 
zdravotného poistenia  Suma  
Hrubé záväzky k 31. decembru 2008 4 248 
Bežné náklady 168 
Úrokové náklady 169 
Vyplatené požitky (85) 
Poistno-matematické zisky (965) 
Hrubé záväzky k 31. decembru 2009 3 535 
Zníženie o aktíva schémy (272) 
Čisté záväzky k 31. decembru 2009  3 263 
 
2.13 DLHODOBÉ REZERVY 
   v mil. EUR
 31.12.2008 Dodatočné 
rezervy  Nepoužité 
odúčtované 
sumy  Použité 
sumy  Presun 
z/do krátko
dobých 
rezerv  Zmena v 
odhadoch  31.12.2009 
Právne spory  421 54 (50) (12) 0 0 413 
Vyraďovanie 
jadrových zariadení
 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finančné 
rezervy  12 67 0 0 (3) 0 76 
Iné 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Spolu  1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Právne spory 
Ide o odhadované sumy, ktoré budú pravde podobne uhradené po roku 2010 v súvislosti s 
viacerými prebiehajúcimi právnymi spormi. Najvä čšia časť týchto súm, 409 mil. EUR, sa 
týka súdnych sporov súvisiacich s finan čnými korekciami výdavkov záru čnej sekcie EPZF, 
 
SK 61   SK ktoré k 31. decembru 2009 neboli ešte uzavreté, ako aj iných súdnych sporov týkajúcich sa 
poľnohospodárskych výdavkov. 
 
Vyraďovanie jadrových zariadení 
V roku 2008 konzorcium nezávislých odborníkov aktualizovalo svoju štúdiu z roku 2003 
týkajúcu sa odhadovaných nákladov programu na vyra ďovanie jadrových zariadení 
Spoločného výskumného centra a na nakladanie  s odpadom. Ich revidovaný odhad vo výške 1 
222 mil. EUR (predtým 1 145 mil. EUR) sa  použil ako základ pre rezervu, ktorá bude 
zahrnutá do finan čných výkazov. V súlade s ú čtovnými pravidlami EÚ je tento odhad 
upravený o mieru inflácie a ná sledne diskontovaný na jeho čistú súčasnú hodnotu. K 31. 
decembru 2009 predstavovala celová výška rezervy 930 mil. EUR, pri čom bola rozdelená na 
sumy, ktorých úhrada sa o čakáva v roku 2010 (22 mil. EUR) a v nasledujúcich rokoch (908 
mil. EUR). Vzh ľadom na predpokladaný čas trvania tohto programu (približne 30 rokov) je 
potrebné poznamena ť, že tento odhad je do ur čitej miery neistý a že kone čné náklady sa môžu 
odlišovať od sumy, ktorá je v sú časnosti zaú čtovaná. 
 
Finančné rezervy 
Záručný fond pre MSP za roky 1998, 2001 a 2007 v rámci programu pre 
konkurencieschopnos ť a inovácie opráv ňuje Európsky investi čný fond (EIF) poskytova ť 
záruky vo svojom vlastnom mene, avšak na podnet a riziko Komisie. Finan čné riziko spojené 
s čerpanými a ne čerpanými zárukami je však obmedzené. K dátumu zostavenia súvahy 
zodpovedajú finan čné rezervy v prípade obidvoc h fondov platobným záväzkom vo či 
finančným sprostredkovate ľom zníženým o žiadosti o čistú platbu podané k uvedenému d ňu. 
Dlhodobé finan čné rezervy sú diskontované na čistú súčasnú hodnotu. 
Iné rezervy 
Najväčšia časť tejto rezervy, celkom 60 mil. EU R (2008: 101 mil. EUR) súvisí s 
odhadovanými príspevkami, ktoré EÚ hradí rôznym členským štátom z Núdzového 
veterinárneho fondu v prípade vyp uknutia niektorých ochorení zvierat. Táto rezerva je 
rozdelená na sumy, ktorých úhrada sa o čakáva v roku 2010 (25 mil. EUR) a v nasledujúcich 
rokoch (35 mil. EUR). 
2.14 DLHODOBÉ FINAN ČNÉ ZÁVÄZKY 
2.14.1 Pôži čky 
 v mil. EUR
Názov  31.12.2008 Nové pôži čky Splátky  Kurzové 
rozdiely  Zmena 
účtovnej 
hodnoty  31.12.2009 
MFA  663 25 (95) - (6) 587 
Platobná 
bilancia  2 004 7 200 - - 99 9 303 
EURATOM  494 7 (11) (1) (5) 484 
ESUO v likvidácii
 282 - (67) 18 (8) 225 
Spolu  3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
SK 62   SK  
Rozdelenie pôži čiek na dlhodobé a krátkodobé  v mil. EUR
Pôžičky Splatnosť < 1 rok  Splatnosť > 1 rok  Spolu k 31.12.2009  
MFA  40 547 587 
Platobná bilancia  - 9 303 9 303 
EURATOM  - 484 484 
ESUO v likvidácii  - 225 225 
Spolu  40 10 559 10 599 
  
Táto položka zah ŕňa pôžičky so splatnos ťou dlhšou ako jeden rok,  ktoré sú záväzkom 
Európskej únie. Pôži čky zahŕňajú dlhové certifikáty v h odnote 10 324 mil. EUR (2008: 
3 131 mil. EUR). Zmeny ú čtovnej hodnoty zodpovedajú zmene časovo rozlíšených úrokov a 
– v prípade pôži čiek ESUO v likvidácii – ro čnej amortizácii akýchko ľvek značných 
transakčných nákladov, ktoré vznikli na za čiatku, vypo čítaných metódou efektívnej úrokovej 
sadzby. Efektívne úrokové sadzby (vyjadrené  ako rozpätie úrokových sadzieb) sú takéto :
  
 
Pôžičky 31.12.2009 31.12.2008 
Makrofinan čná pomoc (MFA)  0,9625 %-4,54 % 3,022 %-5,29 %
Euratom  0,9031 %-5,6775 % 3,348 %-5,6775 %
MFA  3,125 %-3,625 % 3,25 %
ESUO v likvidácii  0,346 %-9,2714 % 4,939 %-11,875 % (*)
(*) Vyššia hodnota sa vz ťahuje na pôži čku s fixnou úrokovou sadzbou, krytú úrokovým 
swapom.  
 
2.15 OSTATNÉ DLHODOBÉ ZÁVÄZKY   
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Záväzky z finan čného prenájmu  1 736 1 770 
Splátky za budovy  395 403 
Iné  47 53 
Spolu  2 178 2 226 
Táto položka zah ŕňa predovšetkým záväzky z prenájmu spla tné za viac ako jeden rok (pozri 
poznámku č. 2.2). Zahrnuté sú tu aj sumy týkajúce sa ur čitých budov zakúpených Komisiou, 
ktorých kúpna cena bude vyplácaná v splátkach. Nejde pritom o nájomné zmluvy, pretože vlastnícke právo prešlo  na Komisiu okamžite. 
 
OBEŽNÉ PASÍVA 
 
2.16 KRÁTKODOBÉ REZERVY   
 
SK 63   SK    v mil. EUR
 31.12.2008 Dodatočné 
rezervy  Nepoužité 
odúčtované 
sumy  Použité  
sumy  Presuny 
do/z iných 
položiek  Zmena v 
odhadoch  31.12.2009
Právne spory  16 18 (3) (1) 0 0 30 
Vyraďovanie 
jadrových 
zariadení  89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finančné 
rezervy  202 14 (50) (41) 3 0 128 
Iné 41 7 (23) (5) 13 0 33 
Spolu  348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Táto položka zah ŕňa rezervy na časť záväzkov splatných v období kratšom ako jeden rok. 
 
SK 64   SK 2.17 KRÁTKODOBÉ FINAN ČNÉ ZÁVÄZKY 
 
Táto položka zah ŕňa pôžičky (pozri poznámku č. 2.14.1 ) vo výške 40 mil. EUR , ktoré sú 
splatné v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostav enia súvahy (2008: 94 mil. EUR a 25 mil. 
EUR, ktoré sa týkali pasí v držaných na obchodovanie).  
 
2.18 ZÁVÄZKY 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Krátkodobá časť dlhodobých záväzkov  71 64 
Krátkodobé záväzky  15 260 12 026 
Ostatné záväzky  133 115 
Časovo rozlíšené výdavky a odložené príjmy  78 420 77 472 
Spolu  93 884 89 677 
2.18.1 Krátkodobá časť dlhodobých záväzkov 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Záväzky z finan čného prenájmu  59 52 
Iné  12 12 
Spolu  71 64 
2.18.2 Krátkodobé záväzky 
 v mil. EUR
Druh  31.12.2009 31.12.2008 
Členské štáty  14 903 11 386 
Dodávatelia a iné  944 1 175 
Overiť oprávnenos ť (587) (535) 
Spolu  15 260 12 026 
 
Krátkodobé záväzky sa týkajú výkazov nákla dov, ktoré EÚ prijala v rámci grantových 
operácií. Sú zaú čtované v momente prijatia žiadosti o platbu vo výške požadovanej sumy. Ak 
je protistranou členský štát, sú klasifikované pr íslušným spôsobom. Rovnaký postup sa 
uplatňuje aj v prípade faktúr a dob ropisov prijatých v súvislosti  s obstarávaním. Príslušné 
žiadosti o náhradu nákladov boli zoh ľadnené v rámci ú čtovných postupov na konci roka 
(postupy cut-off). Po uskuto čnení zápisov v rámci postupu cu t-off sa odhadované oprávnené 
sumy teda vykázali ako časovo rozlíšené výda vky (pozri poznámku č. 2.18.3 ), zatiaľ čo 
neoprávnené sumy zostávajú otvorené na ú čtoch s ozna čením „Overi ť oprávnenos ť“. Aby 
nedochádzalo k nadhodnoteniu aktív a pasív, bolo rozhodnuté vykazova ť čistú sumu k úhrade 
v krátkodobých záväzkoch. 
 
Členské štáty 
 
SK 65   SK Najväčšia suma v tejto položke sa  týka nevyplatených žiadostí o náhradu nákladov vo výške 
11 160 mil. EUR (2008: 4 660 mil. EUR) vynaložených v súvislosti s opatreniami 
financovanými zo štrukturálnych fondov. Zahrnutá je tu aj suma vo výške 3 524 mil. EUR, 
ktorá sa má na základe opravného rozpo čtu z konca roka 2009 vráti ť členským štátom (2008: 
6 627 mil. EUR) – táto suma bola členským štátom uhradená vo februári 2010. 
 
SK 66   SK Dodávatelia a iné 
Do tejto položky sú zahrnuté dlžné sumy súvisiace s poskytovaním grantov a obstarávaním. 
Táto položka zah ŕňa aj záväzky vo či viacerým verejnoprávnym subjektom a ú čtovným 
jednotkám nezahrnutým do konsolidácie (napr. ERF). 
 
Overiť oprávnenos ť 
Záväzky sú znížené o 587 mil. EUR, čo predstavuje tú časť prijatých žiadostí o náhradu 
nákladov, ktoré ešte neboli skontrolované, v dôsledku čoho boli považované za neoprávnené. 
Najväčšie sumy sa týkajú  generálnych riadite ľstiev zodpovedných za štru kturálne opatrenia.  
 
2.18.3 Časovo rozlíšené výdavky a odložené príjmy 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Časovo rozlíšené výdavky  76 435 77 260 
Odložené príjmy  1 976 50 
Iné 9 162 
Spolu  78 420 77 472 
Rozdelenie časovo rozlíšených výdavkov je takéto: 
Časovo rozlíšené výdavky  v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Časovo rozlíšené výdavky z EPZP:    
Výdavky od 16.10.2009 do 31.12.2009 32 087 30 415 
Priama pomoc  12 195 12 682 
Reštrukturalizácia v sektore cukru  735 3 787 
Iné (55) (13)  
EPZF spolu:  44 962 46 871 
Časovo rozlíšené výdavky v súvislosti 
so štrukturálnymi opatreniami :   
EPFRV a EPUZF-Z  9 076 7 004 
EFRR a inovatívne akcie  11 777 10 687 
Kohézny fond  980 2 810 
ISPA  3 4 
ESF 5 411  4 596  
Štrukturálne fondy spolu:  27 247 25 101 
Iné časovo rozlíšené výdavky :   
Výskum a vývoj  1 687 1 978 
Iné 2 539  3 310  
Iné spolu:  4 226 5 288 
Časovo rozlíšené výdavky spolu  76 435 77 260 
Po pomalom za čiatku v predchádzajúcich rokoch dos iahli programy v rámci štrukturálnych 
opatrení na roky 2007 – 2013 v roku 2009 normálne tempo, čo vysvetľuje aj zvýšenie v tejto 
položke. Toto zvýšenie je kompenzované znížením časovo rozlíšených výdavkov na 
 
SK 67   SK reštrukturalizáciu v sektore cukru, ke ďže časť týchto prostriedkov nebude pravdepodobne 
využitá. 
Výrazné zvýšenie odložených príjmov je spôsobené tým, že dva členské štáty vyplatili 
príspevky do vlastných zdrojov za  rok 2010 formou zálohových platieb. 
ČISTÉ AKTÍVA 
 
2.19 REZERVY 
 v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Rezerva z precenenia na reálnu hodnotu  69 41 
Iné rezervy:    
Garančný fond  1 472 1 276 
Rezerva na precenenie  57 57 
Operácie prijímania a poskytovania 
úverov  1 511 1 528 
Iné 214 213  
Spolu  3 254 3 074 
Spolu  3 323 3 115 
 
2.19.1 Rezerva z precenenia na reálnu hodnotu 
V súlade s ú čtovnými pravidlami sa úprava aktív k di spozícii na predaj na reálnu hodnotu 
účtuje cez rezervu z precen enia na reálnu hodnotu. 
 
2.19.2 Iné rezervy 
Garančný fond 
Pozri tiež poznámku č. 2.3.3  týkajúcu sa činnosti Garan čného fondu. Táto rezerva zodpovedá 
cieľovej sume vo výške 9 % neuhradených súm, za ktoré ru čí fond a ktoré majú by ť vedené 
ako aktíva. 
 
Rezerva na precenenie 
Rezerva na precenenie pokrýva precenenie dlhodobého hmotného majetku. Zostatok na konci 
roka vo výške 57 mil. EUR sa týka precenen ia pozemkov a budov Komisie, ku ktorému došlo 
už pred prechodom na nové ú čtovné pravidlá. 
 
Operácie prijímania a poskytovania úverov 
Táto suma sa týka predovšetkým rezervy ES UO v likvidácii na majetok Výskumného fondu 
pre uhlie a oce ľ. Bola vytvorená v súvi slosti s likvidáciou ESUO. 
 
SK 68   SK 2.20 SUMY, KTORÉ MAJÚ BY Ť VYŽIADANÉ OD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 
v mil. EUR
 Suma  
Sumy, ktoré mali by ť vyžiadané od členských štátov k 31. decembru 2008  50 539 
Vrátenie prebytku rozpo čtu za rok 2008 členským štátom  1 796 
Pohyb v rezerve Garan čného fondu  196 
Iné pohyby rezerv  (10) 
ESUO v likvidácii: rozdelenie výsledku za rok 2008  (15) 
Hospodársky výsledok (prebytok) za rok  (4 457) 
 Sumy, ktoré mali by ť vyžiadané od členských štátov k 31. decembru 2009 – 
spolu  48 049 
Rozdelenie medzi: 
Zamestnanecké požitky 
Iné sumy   
37 242 
10 807  
 
Táto suma predstavuje tú časť výdavkov, ktoré už EÚ vznikli do 31. decembra 2009 a ktoré 
musia by ť financované z budúcich rozpo čtov. Na základe pravidiel ú čtovníctva založeného 
na časovom rozlíšení sa mnohé výdavky vyka zujú v roku N, hoci k ich skuto čnej úhrade 
môže dôjs ť v roku N + 1 z rozpo čtu na rok N + 1. Vykázanie týchto záväzkov v ú čtovnej 
závierke a skuto čnosť, že zodpovedajúce sumy sa financujú z budúcich rozpo čtov, spôsobuje, 
že pasíva ku koncu roka zna čne prevyšujú aktíva. Najvýzna mnejšie sumy, na ktoré treba 
upriamiť pozornos ť, sa týkajú činností EPZF. Výška platieb splatných členským štátom za 
obdobie od 16. októbra do 31. decembra 2009 predstavovala 32 mld. EUR. Vä čšinu súm, 
ktoré majú by ť vyžiadané, uhradia členské štáty do 12 mesiacov od skon čenia príslušného 
rozpočtového roka, a to v rámci rozpo čtu na nasledujúci rok. 
 
V porovnaní s minulým rokom došlo k poklesu v iných sumách, ktoré majú by ť vyžiadané od 
členských štátov (10,8 mld. EUR v porovnaní  s 13 mld. EUR v roku 2008). Hlavným 
dôvodom je zvýšenie predbežného financ ovania o 9,5 mld. EU R (pozri poznámky č. 2.5 a 
2.9), ktoré je vyvážené zvýšením záväz kov o 4,2 mld. EUR (pozri poznámku č. 2.18) a 
znížením krátkodobých poh ľadávok o 3,3 mld. EUR (pozri poznámku č. 2.10). 
 
Počas dlhšieho obdobia sú v podstate vyplácané iba záväzky EÚ súvisiace so 
zamestnaneckými požitkami, pri čom je potrebné zdôrazni ť, že za financovanie dôchodkov z 
ročných rozpo čtov ručia členské štáty. Na informa čné účely sa uvádza odhad rozdelenia 
budúcich platieb zamestnaneckých požitkov: 
 v mil. EUR  
 Suma  
Krátkodobé: sumy, ktoré majú by ť vyplatené v roku 
2010  1 214 
Dlhodobé: sumy, ktoré majú by ť vyplatené po roku 
2010 36 028 
Záväzky súvisiace so zamestnaneckými požitkami k 31. 12.2009 – spolu
 37 242 
 
SK 69   SK  
Zároveň je potrebné poznamena ť, že uvedené nemá žiaden vplyv na výsledok rozpo čtového 
hospodárenia – rozpo čtové príjmy by sa mali vždy rovna ť rozpočtovým výdavkom alebo ich 
prevyšova ť a akýkoľvek prebytok príjmov sa vracia členským štátom. 
 
SK 70   SK 3. POZNÁMKY  K VÝKAZU  VÝSLEDKU  HOSPODÁRENIA 
 
3.1 PRÍJMY Z VLASTNÝCH ZDROJOV A PRÍSPEVKOV 
 v mil. EUR
Poznámk
a 2009 2008 
Príjmy z vlastných zdrojov:  3.1.1   
Zdroj založený na HND   81 978 74 479 
Zdroj založený na DPH   12 795 19 008 
Tradičné vlastné zdroje:     
Poľnohospodárske poplatky   0 1 184 
Clá  14 002 15 196 
Odvody z produkcie cukru   130 702  
Tradičné vlastné zdroje spolu   14 132 17 082 
Rozpočtové úpravy  3.1.2 1 399 1 930 
Príspevky tretích krajín (vrátane krajín EZVO)   233 214 
Spolu   110 537 112 713 
 
Príjmy z vlastných zdrojov sú hlavným prvkom opera čných príjmov Európskej únie. Hlavná 
časť výdavkov sa teda financuje z vlastných zdrojov, ke ďže iné príjmy predstavujú len 
nepatrný podiel na celkovom financovaní. 
 
3.1.1 Príjmy z vlastných zdrojov 
Existujú tri kategórie vlastných zdrojov: tradi čné vlastné zdroje, zdroj založený na DPH 
a zdroj založený na HND. Tradi čné vlastné zdroje sa násl edne delia na odvody z produkcie 
cukru a clá. Sú časťou systému vlastných zdrojov je aj korek čný mechanizmus súvisiaci s 
rozpočtovou nerovnováhou (ú ľava pre Spojené krá ľovstvo), ako aj hrubé zníženie ro čného 
príspevku založeného na HND v prípade Holandska a Švédska. Členské štáty si ponechávajú 
25 % tradi čných vlastných zdrojov na pokrytie nákl adov na výber a vyššie uvedené sumy sú 
uvedené po ich odpo čítaní. 
 
Vlastný zdroj založený na DPH sa vypo číta uplatnením jednotne j sadzby (0,30 %) na 
harmonizovaný základ DPH vo všetkých členských štátoch (s výnimkou rokov 2007 – 2013, 
kde je sadzba uplat ňovaná pre Rakúsko stanovená na 0,225 %, pre Nemecko na 0,15 % a pre 
Holandsko a Švédsko na 0,10 %). Horná hrani ca tohto základu je pritom pri všetkých 
členských štátoch obmedzená na 50 % HND. Zdroj založený na HND je va riabilný zdroj a je 
určený na zabezpe čenie príjmov požadovaných v ktoromko ľvek roku na pokrytie výdavkov, 
ktoré prevyšujú sumu získanú z tradi čných vlastných zdrojov, zdrojov založených na DPH 
a rôznych príjmov. Príjmy sa tvoria  uplatnením jednotnej sadzby na sú čet HND všetkých 
členských štátov. 
 
V porovnaní s rokom 2008 došlo k zníženiu prí jmov zo zdroja založen ého na DPH o 6,2 mld. 
EUR. Tento pokles bol však viac ako vykompenzovaný, a to v ďaka zvýšeniu príjmov zo 
zdroja založeného na HND o 7,5 ml d. EUR. Tieto pohyby možno vysvetli ť predovšetkým v 
 
SK 71   SK dôsledku odlišných ustanovení rozhodnutia Rady č. 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o 
systéme vlastných zdrojov Európskej únie, ktoré nahradili ustanovenia predchádzajúceho 
rozhodnutia o vlastných zdrojoch z roku 2000. V roku 2009 neboli vykázané žiadne poľnohospodárske poplatky, ke ďže po nadobudnutí ú činnosti rozhodnutia o systém vlastných 
zdrojov v roku 2009 sa tieto poplatky považujú za clá. Oproti roku 2008 došlo v roku 2009 k zníženiu ciel o 1,1 mld. EUR,  ktoré bolo spôsobené výrazný m znížením dovozu do EÚ-27 v 
hodnotovom vyjadrení. Za rovnaké obdobie došlo aj k zníženiu odvodov z produkcie cukru o 
572 mil. EUR, ke ďže v roku 2008 boli zaznamenané dodato čné príjmy pochádzajúce z 
jednorazových platieb za dodato čné kvóty na cukor.  
 
3.1.2 Rozpo čtové úpravy 
Rozpočtové úpravy zah ŕňajú prebytok rozpo čtu z roku 2008 (1 796 mil. EUR), ktorý sa 
nepriamo vracia členských štátom formou zníženia objemu vlastných zdrojov, ktoré musia 
členské štáty uhradi ť EÚ v nasledujúcom roku – ide teda o príjem za rok 2009. Pod ľa 
rozhodnutia o systéme vlastných zd rojov z roku 2007 sa Spojenému krá ľovstvu ude ľuje 
korekcia rozpo čtovej nerovnováhy. Ke ďže táto suma je financovaná ostatnými členskými 
štátmi, nemalo by to ma ť žiaden čistý vplyv na výsledok plnenia rozpo čtu alebo na výsledok 
hospodárenia. V tejto položke však bola vyká zaná suma vo výške 319 mil. EUR, ktorá 
predstavuje rozdiel medzi výmenným kurzom eura použitým na rozpo čtové účely (pozri 
článok 10 ods. 3 nariadenia č. 1150/2000) a kurzom platným v čase, keď členské štáty, ktoré 
nie sú členmi hospodárskej a menovej únie, skuto čne realizovali svoje platby. 
 
3.2 INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY 
 v mil. EUR
Pozná
mka 2009 2008 
Pokuty  3.2.1 2 648 3 171 
Poľnohospodárske poplatky  3.2.2 705 2 299 
Vymáhanie výdavkov:  3.2.3   
Priame centralizované hospodárenie   63 61 
Nepriame centralizované hospodárenie   6 4 
Decentralizované hospodárenie   41 90 
Zdieľané hospodárenie   1 066  1 349  
Spolu   1 176 1 504 
Príjmy z administratívnych činností:  3.2.4   
Zamestnanci   1 010 974 
Príjmy súvisiace s dlhodobým hmotným majetkom   33 25 
Iné administratívne príjmy   165 149  
Spolu   1 208 1 148 
Rôzne opera čné príjmy:  3.2.5   
Úpravy/rezervy   150 71 
Kurzové zisky   618 269 
Iné  1 027  1 269  
Spolu   1 795 1 609 
Spolu   7 532 9 731 
 
3.2.1 Pokuty 
 
SK 72   SK Tieto príjmy sa vz ťahujú na pokuty uložené Komisiou za porušenie pravidiel hospodárskej 
súťaže. Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie 
o uložení pokuty a po úradnom oznáme ní tohto rozhodnutia adresátovi. 
 
3.2.2 Po ľnohospodárske poplatky 
Tieto sumy sa týkajú odvodov z produkcie mlieka vo výške 99 mil. EUR (rok 2008: 
338 mil. EUR) a odvodov z produkcie cukru vo výške 606 mil. EUR (rok 2008: 1 961 mld. EUR). Odvody z produkcie mlieka sú nást rojom na riadenie trhu, ktorého cie ľom je 
pokutovať tých výrobcov mlieka, ktorí prekra čujú svoje referen čné množstvá. Ke ďže 
nesúvisia s predchádzajúcimi platbami Komisi e, v praxi sa považujú za príjem na osobitný 
účel. V dôsledku postupného odstra ňovania kvót na mlieko dochádza k znižovaniu príjmov z 
týchto odvodov. Po čnúc poľnohospodárskym rokom 2008/2009 bude dochádza ť k zvyšovaniu 
kvót o 1 % ro čne, a to až do ich úplného zrušenia v roku 2015.  
 
Odvody z produkcie cukru súvisia s fondom na rešt rukturalizáciu v sekt ore cukru. V dôsledku 
reformy cukrovarníckeho priemyslu sa znížila vn útorná cena cukru tak, a by sa zmenšil rozdiel 
medzi cenou v EÚ a na medzinárodných  trhoch. Aby bolo možné menej 
konkurencieschopných výrobcov motivova ť k tomu, aby opustili trh, vytvoril sa 
samofinancujúci reštrukturaliza čný fond financovaný z príjmov pochádzajúcich z do časnej 
dane uloženej výrobcom cukru, s ktorou sa za obchádza ako s pripísanými príjmami. Hoci 
platby v rámci tohto režimu budú prebieha ť až do septembra 2012, všetky príjmy v súvislosti 
fondom na reštrukturalizáciu v sektore cukru už členské štáty k 31. decembru 2009 nahlásili.  
 
3.2.3 Vymáhanie výdavkov 
Táto položka zah ŕňa príkazy na vymáhanie vystavené Komi siou a zníženie následných platieb 
vykázaných v ú čtovnom systéme Komisie, ktorých cie ľom je vymôc ť výdavky pôvodne 
uhradené zo všeobecného rozpo čtu. Tieto príkazy sú vysta vené na základe kontrol, 
ukončených auditov alebo posúdenia oprávnenosti výdavkov. Zahrnuté sú tu aj príkazy na 
vymáhanie, ktoré členské štáty vystavili v súvislosti  s príjemcami prostriedkov z EPZF. V 
tejto položke je zoh ľadnená aj zmena odhadov časovo rozlíšených príjmov medzi 
predchádzajúcim a nasledujúcim koncom roku. Vymoženie výdavkov EÚ tu však nie 
zachytené v plnom rozsahu. Platí to predovše tkým pre štrukturál ne opatrenia, ktoré 
predstavujú významnú výdavkovú oblas ť a pri ktorých sa vrátenie neoprávnene vyplatených 
prostriedkov zabezpe čuje prostredníctvom osobitných mechanizmov, pri čom vo vä čšine 
prípadov sa nevyžaduje vystavenie prík azu na vymáhanie. V súlade s ú čtovnými pravidlami 
EÚ sa ako príjmy nevykazujú ani vymo žené sumy predbežného financovania. 
 
Najväčšia suma v celkovej výške 1 066 mil. EUR sa týka zdie ľaného hospodárenia a 
pozostáva zo 453 mil. EUR, kt oré sa týkajú Európskeho po ľnohospodárskeho záru čného 
fondu (EPZF), a zo 613 mil. EUR na štrukturálne opatrenia. 
a) Poľnohospodárstvo: EPZF 
V rámci po ľnohospodárstva sú sumy v tejto položke zaú čtované ako príjmy za rok vo výške 
453 mil. EUR a tvoria ich: 
 
SK 73   SK – korekcie financovania v dôsledku overeni a súladu, o ktorých sa rozhodlo po čas roku, 
vo výške 347 mil. EUR; 
– podvody a nezrovnalosti vo výške 106 mil. EUR:  ide o náhradu nákladov vo výške 163 
mil. EUR nahlásených členskými štátmi a spätne získaných v priebehu roku, ktoré sú 
znížené o neuhradené sumy vo výške 57 mil. EUR nahlásené členskými štátmi, ktoré sa 
majú v dôsledku podvodov a nezrovnalostí vymôc ť na konci roku (627 mil. EUR na konci 
roka 2009 v porovnaní so 684 mil. EUR na  konci roka 2008) – pozri tiež poznámku č. 
2.10.2.  
K 31. decembru 2009 dosiahli výdavky z EPZF, ktoré budú predmetom ďalších korekcií po 
ukončení prebiehajúcich auditov, cel kovú výšku 2,8 mld. EUR (pozri poznámku č 6.4.1 ). 
b) Štrukturálne opatrenia:  
V tejto položke sú zahrnuté vymožené výdavky v rámci štrukturálnych opatrení vo výške 613 
mil. EUR (2008: 349 mil. EUR). Táto podpoložka zah ŕňa príkazy na vymáhanie vystavené 
Komisiou s cie ľom vymôc ť neoprávnene vynaložené výdavky v predchádzajúcich rokoch vo 
výške 406 mil. EUR, ako aj zmenu (zvýšenie) časovo rozlíšených príjmov na konci roka vo 
výške 206 mil. EUR.  
Príkazy na vymáhanie sa vystavujú iba v nasledujúcich prípadoch: 
– formálne rozhodnutie Komisie o finan čných korekciách v dôsledku zistenia 
neoprávnených výdavkov v sumách požadovaných členskými štátmi; 
– úpravy v momente ukon čenia programu vedúce k zníženiu príspevku EÚ, pokia ľ členský 
štát nevykázal dostato čné oprávnené výdavky na odôvodnenie celkovej výšky predbežného 
financovania a už vyplatených prie bežných platieb; takéto oper ácie si nevyžadujú formálne 
rozhodnutie Komisie, ak sú schválené členským štátom; 
– vymáhanie prostriedkov po ukon čení programu v nadväznosti na ukon čenie súdnych 
konaní, ktoré v dobe ukon čenia programu ešte prebiehali. 
 
Ostatné príkazy na vymáhanie vystavené v rámci štrukturálnych opatrení sa týkajú vymáhania 
súm predbežného financovania. Tieto sumy ni e sú vykázané ako príjem, ale v súvahe sú 
pripísané v prospech polož ky predbežného financovania. 
 
K 31. decembru 2009 sa výška potenciálnych finan čných korekcií, o ktorých sa momentálne 
rozhoduje, odhadovala na 1,1 mld. EUR – pr e podrobnejšie informácie pozri poznámku č. 
6.4.2 . 
 
3.2.4 Príjmy z administratívnych činností 
Tieto príjmy pochádzajú predovš etkým zo zrážok z platov zamest nancov a tvoria ich v prvom 
rade príspevky na dôchodkové zabezpe čenie a dane z príjmu. 
 
3.2.5 Rôzne opera čné príjmy 
 
SK 74   SK Prostriedky vo výške 376 mil. EUR (2008: 321 mil. EUR) predstavujú sumy prijaté 
od pristupujúcich krajín. Zvýšenie rôznych opera čných príjmov v porovnaní s 
predchádzajúcim rokom možno pripísa ť predovšetkým vyšším kurzovým ziskom.  
Mierne to vykompenzoval pokles  starých súm predbežného fi nancovania zahrnutých po 
prvýkrát do súvahy, ktorých protipoložka sa uvá dza v tejto položke (5 mil. EUR v porovnaní 
s 241 mil. EUR v roku 2008). 
V tejto položke sú zahrnuté aj kur zové zisky, okrem ziskov z finan čných činností uvedených 
v poznámke č 3.5. Vyplývajú z každodenných činností a súvisiacich tr ansakcií realizovaných 
v iných menách ako euro, ako aj z koncoro čného prece ňovania potrebného na prípravu 
účtovnej závierky. V obidvoch prípadoch ide o realizované aj nerealizované zisky. 
 
Z hľadiska čistého vyjadrenia bol v tomto roku vykázaný čistý kurzový zisk vo výške 185 
mil. EUR (2008: čistá strata vo výške 504 mil. EUR). Je rozdelený na realizované aj 
nerealizované sumy, pri čom Komisia zaú čtovala takmer všetky sumy. 
 
SK 75   SK Čistý nerealizovaný kurzový zisk:  
Čistý zisk vo výške 132 mil. EUR je výsledkom precenenia neuhradených zostatkov v 
cudzích menách ku koncu roku. Najvä čšiu časť zisku (87 mil. EUR) možno pripísa ť GBP a 
SEK, ktoré sa v roku 2009 vo či euru zhodnotili.  
 
Komisia ponecháva ku koncu roka na svojich bankových ú čtoch vlastných zdrojov zna čné 
zostatky v cudzích menách vrátane GBP a SE K. V súlade s nariadením Komisie 1150/2000 
drží Komisia tieto prostriedky na svojich ú čtoch vlastných zdrojov, na ktoré ich odvádzajú 
členské štáty a z ktorých možno tieto prostriedky čerpať len vtedy, pokia ľ je to nevyhnutné na 
krytie hotovostných potrieb Komi sie vyplývajúcich z plnenia rozpo čtu. 
 
Čistý realizovaný kurzový zisk:  
Väčšina z celkového kurzového zisku vo výške 53 mil. EUR pochádza z ú čtovných transakcií, 
ktoré sa týkajú súm vlastných zdro jov vyplatených v národných menách členskými štátmi, 
ktoré nie sú členmi eurozóny. Sú dôsledkom rozdielu medzi ú čtovným výmenným kurzom, v 
ktorom Komisia tieto sumy ú čtuje v čase ich príjmu, a trhovým výmenným kurzom, na 
základe ktorého sú konvertované na  euro predtým, ako sa použijú  na krytie platieb Komisie. 
Účtovný výmenný kurz na daný mesiac je stanov ený na základe trhového výmenného kurzu 
platného v predposledný de ň predchádzajúceho mesiaca. Vlastné zdroje sa ú čtujú podľa tohto 
výmenného kurzu v čase ich príjmu a následne sú v ne skorších termínoch konvertované na 
euro na základe trhového výmenného kurzu.  
 
V priebehu roka 2009 došlo k zna čnému zhodnoteniu viacerých európskych mien, 
predovšetkým GBP a RON. Následkom toho boli trhové výmenné kurzy použité v ur čitých 
obdobiach na konverziu vlastných zdrojov Komisi e v týchto menách spravidla vyššie než 
účtovné výmenné kurzy, v ktorých boli zaú čtované v čase ich prijatia. Zostávajúca časť 
rozdielu sa vz ťahuje na iné ú čtovné transakcie vrátane platie b, ktoré Komisia realizovala v 
iných menách, než je euro. 
 
Zmena v celkových rozdieloch výme nného kurzu medzi rokmi 2008 a 2009 z čistej straty na 
čistý zisk je výsledkom výraznej zmeny vým enných kurzov, ku ktorej v priebehu týchto 
dvoch rokov došlo. Zatia ľ čo v roku 2008 sa mnohé európske meny vo či euru zna čne 
znehodnotili, v roku 2009 sa tento trend čiastočne obrátil. 
 
3.3 ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY 
 v mil. EUR
2009 2008 
Výdavky na zamestnancov  4 898 4 563 
Odpisy a znehodnotenie  436 330 
Iné správne výdavky  2 799 2 827 
Spolu  8 133 7 720 
 Ide o administratívne výdavky, ktoré vznikli v rámci činností EÚ a zah ŕňajú náklady na 
 
SK 76   SK zamestnancov, odpisy a iné náklady súvisiace s pr evádzkou inštitúcií a agentúr (napr. náklady 
na prenájom, údržbu, dodávky tova rov a služieb, odbornú prípravu, at ď.). 
 
3.4 OPERA ČNÉ VÝDAVKY 
 v mil. EUR
Pozná
mka 2009 2008 
Primárne opera čné výdavky:  3.4.1   
Priame centralizované hospodárenie   8 744 7 998 
Nepriame centralizované hospodárenie   3 605 3 077 
Decentralizované hospodárenie   137 1 278 
Zdieľané hospodárenie   89 681 81 839 
Spoločné hospodárenie   1 655  1 188  
Spolu   103 822 95 380 
Iné opera čné výdavky:  3.4.2   
Úpravy/rezervy   199 278 
Kurzové straty   432 773 
Iné  481 783  
Spolu   1 112 1 834 
Spolu   104 934 97 214 
 
3.4.1 Primárne opera čné výdavky 
Operačné výdavky Európskej únie pokrývajú rôzne okruhy finan čného rámca a majú rôzne 
formy, v závislosti od toho, akým spôsobom sa pe ňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. 
Väčšina výdavkov (86 %) spadá do položky „zdie ľané hospodárenie“ a týka sa delegovania 
úloh na členské štáty, pri čom pokrýva také oblasti, ako sú výdavky z EPZF a opatrenia 
financované prostredníctvom rôznych štrukt urálnych opatrení (fond regionálneho rozvoja, 
sociálny fond, po ľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka,  Kohézny fond a fond pre rybné 
hospodárstvo). 
 
Zvýšenie v roku 2009 je spôsobené najmä št rukturálnymi opatreniami v programovom období 
2007 – 2013. Po pomalom za čiatku v predchádzajúcich rokoch  dosiahli tieto programy v roku 
2009 normálne tempo, zatia ľ čo akcie na obdobie rokov 2000 – 2006 sa nachádzajú v procese 
ukončenia. 
 
3.4.2 Iné opera čné výdavky 
Kurzové straty, okrem strát z finan čných činností uvedených v poznámke č. 3.6, vznikajú 
v dôsledku každodenných činností a súvisiacich transakcií realizovaných v iných menách ako 
euro, ako aj v dôsledku koncoro čného prece ňovania potrebného na prípravu ú čtovnej 
závierky. V obidvoch prípadoch ide o real izované aj nerealizované straty. 
 
 
 
SK 77   SK 3.5 FINAN ČNÉ PRÍJMY 
 v mil. EUR
2009 2008 
Výnosy z dividend  (z fondov rizikového kapitálu)  14 22 
Úrokové výnosy:    
Z predbežného financovania  59 50 
Z oneskorených platieb  132 26 
Zo swapov  2 13 
Z aktív k dispozícii na predaj  100 102 
Z úverov  265 105 
Z peňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov  158 349 
Iné 3 3  
Spolu  719 648 
Iné finan čné príjmy:    
Realizovaný zisk z predaja finan čných aktív  10 4 
Iné 76 11  
Spolu  86 15 
Úpravy sú časnej hodnoty  10 3 
Kurzové zisky  6 10 
Spolu  835 698 
 
3.6 FINAN ČNÉ VÝDAVKY 
 
3.7 PODIEL NA ČISTOM PREBYTKU/(DEFICITU) PRIDRUŽENÝCH 
A SPOLO ČNÝCH PODNIKOV 
V súlade s metódou vlastného imania zah ŕňa EÚ do svojho výkazu výsledku hospodárenia 
svoj podiel na čistom prebytku/deficite s vojich pridružených a spolo čných podnikov (pozri aj 
poznámky č. 2.3.1 a 2.3.2 ).  v mil. EUR
2009 2008 
Úrokové náklady:    
Z prenájmu  95 91 
Zo swapov  2 10 
Z pôžičiek 248 90 
Iné 20 9  
Spolu  365 200 
Iné finan čné výdavky:    
Úpravy finan čných rezerv  39 12 
Finančné náklady na rozpo čtové nástroje  73 50 
Realizovaná strata z predaja finan čných aktív  0 8 
Straty zo znehodnotenia finan čných aktív  15 11 
Iné 57 56  
Spolu  184 137 
Úpravy sú časnej hodnoty  0 118 
Kurzové straty  45 12 
Spolu  594 467 
 
SK 78   SK 3.8 SEGMENTOVÉ VYKAZOVANIE 
 
Výkaz pod ľa jednotlivých segmentov uvádza rozdelenie opera čných príjmov a výdavkov 
podľa oblastí politiky v rámci Komisie, pri čom vychádza zo štruktúry rozpo čtu založeného 
na činnostiach. Tieto oblast i politiky možno na ú čely predkladania finan čných výkazov 
zoskupiť do troch vä čších položiek – činnosti v rámci Európskej únie, činnosti mimo 
Európskej únie a služby a iné.  
 
„Činnosti v rámci Európskej únie“ tvoria najvä čšiu z uvedených položiek, pretože pokrývajú 
mnoho oblastí politiky v rámci Európskej únie. „ Činnosti mimo Európskej únie“ sa týkajú 
politík realizovaných mimo EÚ, akými sú napríklad obchod a pomoc. „Služby a iné“ sa vzťahujú na interné a horizontálne činnosti nevyhnutné na fungovanie inštitúcií a orgánov 
EÚ. 
 
Agentúry, ktoré sú sú časťou konsolidácie, sú zahrnuté do rô znych oblastí politiky. Ostatné 
inštitúcie okrem Komisie sú zoskupené v šp ecifických oblastiach politiky. Pri jednotlivých 
oblastiach politiky sa uvádzajú údaje v hr ubom vyjadrení pred elimináciami v rámci 
konsolidácie a eliminácie v rámci konsolidácie sú uvedené spolo čne v jednom st ĺpci. 
 
Je potrebné poznamena ť, že vlastné zdroje a príspevky nie sú rozdelené medzi rozli čné 
činnosti, pretože ich výpo čet, výber a hospodárenie s nimi prebieha na úrovni centrálnych 
útvarov Komisie. Uvádzajú sa na ú čely porovnania čistého výsledku s výkazom výsledku 
hospodárenia. 
 
SK 79   SK SEGMENTOVÉ VYKAZOVANIE – SÚHRN v mil. EUR  
 Činnosti v rámci 
EÚ Činnosti mimo EÚ Služby a iné  ESUO 
v likvidácii  Ostatné inštitúcie Eliminácie v rámci 
konsolidácie  SPOLU  
Iné operačné príjmy    
Pokuty  2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Poľnohospodárske poplatky  7 0 500  0 0 0 705 
Vymáhanie výdavkov  1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Príjmy z administratívnych činností  79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Iné operačné príjmy  1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Administratívne výdavky:    
Výdavky na zamestnancov  (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Výdavky súvisiace s nehmotnými 
aktívami a dlhodobým hmotným majetkom
 (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Iné administratívne výdavky  (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Operačné výdavky:    
Priame centralizované hospodárenie  (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Nepriame centralizované 
hospodárenie  (2 971) (616) (4) 0 0 (14)(3 605) 
Decentralizované hospodárenie  (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Zdieľané hospodárenie  (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Spoločné hospodárenie  (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Iné operačné výdavky  (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
OPERAČNÉ VÝDAVKY SPOLU  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
ČISTÉ OPERA ČNÉ VÝDAVKY  (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov  110 537 
Prebytok z opera čných činností  5 002 
Čisté finančné príjmy  241 
Pohyb v záväzkoch súvisiacich so zamestnaneckými požitkami  (683) 
Podiel na výsledku pridružených/spolo čných podnikov  (103) 
Výsledok hospodárenia za rok  4 457 
 
SK 80   SK  
 
SK 81   SK  SEGMENTOVÉ VYKAZOVANIE – ČINNOSTI V RÁMCI EÚ  v mil. EUR  
 Hospodárske 
a finančné veci  Podnikanie 
a priemysel  Hospodárska 
súťaž Zamestnanos ť Poľnohospodárstvo Energetika a 
doprava  Životné 
prostredie  Výskum  Informačná 
spoločnosť 
Iné opera čné príjmy         
Pokuty  0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Poľnohospodárske poplatky  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Vymáhanie výdavkov  3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Príjmy z administratívnych činností 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Iné opera čné príjmy  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Administratívne výdavky:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Výdavky na zamestnancov  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Výdavky súvisiace s nehmotnými 
aktívami a dlhodobým hmotným 
majetkom  0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Iné administratívne výdavky  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Operačné výdavky:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Priame centralizované hospodárenie  (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Nepriame centralizované hospodárenie  0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentralizované hospodárenie  0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Zdieľané hospodárenie  0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Spoločné hospodárenie  0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Iné opera čné výdavky  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
OPERAČNÉ VÝDAVKY SPOLU  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
ČISTÉ OPERA ČNÉ VÝDAVKY  (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Spoločné 
výskumné 
centrum  Rybné 
hospodárstvo  Vnútorný trh  Regionálna politika  Dane a colná únia Vzdelávanie 
a kultúra  Zdravie 
a ochrana 
spotrebite ľa Spravodlivos ť, 
sloboda 
a bezpečnosť Činnosti v rámci EÚ 
spolu 
Iné opera čné príjmy         
Pokuty  0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Poľnohospodárske poplatky  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Vymáhanie výdavkov  0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Príjmy z administratívnych činností 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Iné opera čné príjmy  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Administratívne výdavky:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Výdavky na zamestnancov  (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Výdavky súvisiace s nehmotnými 
aktívami a dlhodobým hmotným 
majetkom  (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Iné administratívne výdavky  (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Operačné výdavky:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Priame centralizované hospodárenie  (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Nepriame centralizované hospodárenie  0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentralizované hospodárenie  0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
 
SK 82   SK Zdieľané hospodárenie  0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
Spoločné hospodárenie  0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Iné opera čné výdavky  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
OPERAČNÉ VÝDAVKY SPOLU  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
ČISTÉ OPERA ČNÉ VÝDAVKY  (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 SEGMENTOVÉ VYKAZOVANIE – ČINNOSTI MIMO EÚ  v mil. EUR  
 Vonkajšie vz ťahy Obchod  Rozvoj  Rozšírenie  Humanitárna pomoc  Činnosti mimo EÚ spolu  
Iné opera čné príjmy        
Vymáhanie výdavkov  14 0 9 39 2 64 
Príjmy z administratívnych činností 37 0 0 0 0 37 
Iné opera čné príjmy  81 0 (1) 1 0 81 
INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY  132 0 8 40 2 182 
Administratívne výdavky  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Výdavky na zamestnancov  (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Výdavky súvisiace s nehmotnými 
aktívami a dlhodobým hmotným 
majetkom  (18) 0 0 0 0 (18) 
Iné administratívne výdavky  (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Operačné výdavky:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Priame centralizované hospodárenie  (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Nepriame centralizované hospodárenie  (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentralizované hospodárenie  (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Zdieľané hospodárenie  (26) 0 17 0 0 (9) 
Spoločné hospodárenie  (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Iné opera čné výdavky  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
OPERAČNÉ VÝDAVKY SPOLU  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
ČISTÉ OPERA ČNÉ VÝDAVKY  (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 SEGMENTOVÉ VYKAZOVANIE – SLUŽBY A INÉ   
 Tlač 
a komunikáciaÚrad pre boj 
proti podvodomKoordinácia  Personál 
a administratívaEurostat  Rozpočet Audit Jazyky  Iné Služby a iné 
spolu 
Iné opera čné príjmy         
Vymáhanie výdavkov  100100000  2  
Príjmy z administratívnych činností 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Iné opera čné príjmy  (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
INÉ OPERA ČNÉ PRÍJMY  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Administratívne výdavky:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Výdavky na zamestnancov  (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Výdavky súvisiace s nehmotnými (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
 
SK 83   SK aktívami a dlhodobým hmotným 
majetkom  
Iné administratívne výdavky  (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Operačné výdavky:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Priame centralizované hospodárenie  (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Nepriame centralizované hospodárenie  (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Zdieľané hospodárenie  0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Iné opera čné výdavky  0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
OPERAČNÉ VÝDAVKY SPOLU  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
ČISTÉ OPERA ČNÉ VÝDAVKY  (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
SK 84   SK 4. POZNÁMKY  K VÝKAZU  PEŇAŽNÝCH  TOKOV 
4.1 CIE Ľ A ZOSTAVENIE VÝKAZU PE ŇAŽNÝCH TOKOV 
 
Informácie o pe ňažných tokoch slúžia a ko základ pre posúdenie schopnosti EÚ vytvára ť 
peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty a jej potreby využíva ť tieto peňažné toky. 
 
Výkaz pe ňažných tokov je zostavený nepriamou metódou. To znamená, že čistý prebytok 
alebo deficit za rozpo čtový rok je upravený o ú činky nepe ňažných transakcií, o prípadné 
časové rozlíšenie opera čnej hotovosti prijatej al ebo vyplatenej v minul osti alebo budúcnosti 
a o položky príjmov alebo výdavkov súvisiacich s investovaním pe ňažných tokov. Pe ňažné 
toky vznikajúce z transakcií v cudzej mene sa vykazujú v mene vykazovania EÚ, teda v 
eurách, a to tak, že sa na sumu v cud zej mene uplatní výmenný kurz medzi eurom 
a príslušnou cudzou menou platný k dátumu uskuto čnenia peňažného toku. 
 
Uvedený výkaz pe ňažných tokov uvádza pe ňažné toky za dané obdobie rozdelené pod ľa 
operačných a investi čných činností (EÚ nevykonáva finan čné činnosti). 
 
4.2 OPERA ČNÉ ČINNOSTI 
 
Operačné činnosti EÚ sú tie činnosti, ktoré nie sú investi čnými činnosťami. Predstavujú 
väčšinu realizovaných činností. Úvery poskytované príjemcom  (a prípadne súvisiace pôži čky) 
sa nepovažujú za investi čné (alebo finan čné) činnosti, pretože spadajú pod všeobecné ciele, 
a teda pod každodenné činnosti EÚ. Do opera čných činností patria tiež inve stície, ako sú EIF, 
EBOR a fondy rizikového kapitálu. Cie ľom týchto činností je podie ľať sa na dosahovaní 
politicky vytý čených výsledkov. 
 
4.3 INVESTI ČNÉ ČINNOSTI 
 
Investičnými činnosťami sú nadobúdanie a odpredaj nehmotných aktív a dlhodobého 
hmotného majetku a iných investíc ií, ktoré nie sú zahrnuté v pe ňažných ekvivalentoch. Medzi 
investičné činnosti nepatria úvery poskytované príjemcom. Cie ľom je ukáza ť reálne investície 
EÚ. 
 
Je potrebné poznamena ť, že zostatky pe ňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov 
vo výške 8 910 mil. EUR, ktoré drží Komisia,  nemá EÚ k dispozícii na použitie. Ide o 
peňažné prostriedky prijaté vo forme úhrady ulože ných pokút v prípadoch, v ktorých sa druhá 
strana vo či uloženiu pokuty odvolala. Tieto sumy  sú jasne uvedené ako „viazané pe ňažné 
prostriedky“ v poznámke č. 2.11. 
 
SK 85   SK 5. PODMIENENÉ  AKTÍVA  A PASÍVA  A ĎALŠIE  ZVEREJNENÉ  ÚDAJE   
PODMIENENÉ AKTÍVA  
  v mil. EUR
Pozná
mka 31.12.2009 31.12.2008 
Prijaté záruky  5.1 279 260 
Podmienené aktíva týkajúce sa podvodov a nezrovnalostí  5.2 1 944 2 010 
Prebiehajúce finan čné korekcie (v o čakávaní kone čného 
rozhodnutia)  5.3 0 4 390 
Iné podmienené aktíva  5.4 18 43 
Podmienené aktíva spolu  2 241  6 703  
 
PODMIENENÉ PASÍVA 
 
  v mil. EUR
Podmienené pasíva  Pozná
mka 31.12.2009 31.12.2008 
Poskytnuté záruky  5.5 19 330 17 510 
Pokuty – odvolania na Súdny dvor  5.6 11 969 10 198 
EPZF – prebiehajúce súdne konania  5.7 1 945 1 609 
Sumy súvisiace s právnymi a inými spormi  5.8 416 281 
Iné podmienené pasíva  5.9 12 18 
Podmienené pasíva spolu   33 672  29 616  
Všetky podmienené pasíva by boli v prípade ich spla tnosti financované v nasledujúcich rokoch z rozpo čtu EÚ. Rozpo čet EÚ je 
financovaný členskými štátmi. 
 
SK 86   SK PODMIENENÉ AKTÍVA 
 
5.1 PRIJATÉ ZÁRUKY 
v mil EUR  
 31.12.2009 31.12.2008 
Záruky za plnenie záväzkov  252 239 
Iné 27 21 
Spolu  279 260 
 V niektorých prípadoch sa vyžadujú záruky za plnenie, aby sa zabezpe čilo, že príjemcovia 
finančných prostriedkov EÚ splnia záväzky, ktoré im vyplývajú zo zmlúv uzatvorených s EÚ. 
 
5.2 PODVODY A NEZROVNALOSTI 
 
V nasledujúcej tabu ľke je uvedená prípadná výška súm, ktoré môžu členské štáty vymôc ť 
po zistení neoprávnených žiadostí o financ ovanie zo štrukturál nych fondov. Vychádza 
z oficiálnych správ predložených členskými štátmi v súlade s nariadením Komisie (ES) 
č. 1681/94. Sumy sú rozpísané pod ľa členských štátov. 
Podmienené aktíva: podvody a nezrovnalosti  
v mil. EUR  
Členský štát  31.12.2009 31.12.2008 
Rakúsko  8 13 
Belgicko  2 16 
Česká republika  13 13 
Dánsko  2 10 
Estónsko  3 2 
Fínsko  2 3 
Francúzsko  15 12 
Nemecko  468 581 
Grécko  25 62 
Maďarsko  6 5 
Írsko  1 1 
Taliansko  436 441 
Lotyšsko  5 4 
Litva  5 2 
Malta  1 1 
Holandsko  15 14 
Poľsko 18 13 
Portugalsko  82 114 
Slovenská republika  39 9 
Slovinsko  7 1 
Španielsko  277 279 
Švédsko  2 2 
Spojené krá ľovstvo  347 257 
SPOLU  1 779 1 855 
Číselné údaje uvedené v tejto tabu ľke sú skôr teoretickým maximom než sumami, ktoré budú 
v rozpočte EÚ skuto čne k dispozícii, a to z týchto dôvodov: 
 
SK 87   SK • Členské štáty neposkytujú vždy údaje o vymožených sumách. 
• Hoci členské štáty musia informova ť Komisiu o pravdepodobnosti vymoženia 
prostriedkov, nie je možné presne stanovi ť, aká časť vymáhaných prostriedkov 
bude skuto čne vymožená. Vnútroštátne právne  predpisy niekedy ustanovujú 30-
ročnú preml čaciu lehotu, čo môže spôsobi ť, že vnútroštátne orgány odložia 
formálny odpis dlhu dokonca aj vtedy, ke ď je možnos ť vymoženia prostriedkov 
len čisto teoretická. V sú časnosti musia členské štáty v príp ade štrukturálnych 
opatrení zasiela ť Komisii raz za rok výkaz súm, ktoré sa majú vymôc ť (článok 8 
nariadenia č. 438/2001) s cie ľom poskytnú ť lepší obraz o aktuálnom stave. 
• Aj keď príslušný členský štát za čne vymáhacie konanie v čas, pozitívny výsledok 
nie je zaru čený. Týka sa to najmä príkazov na vymáhanie, ktoré sú predmetom 
súdneho sporu. 
• Samostatné projekty sú spolufinancované ako časť viacročných programov. 
Pokiaľ nie je viacro čný program uzatvorený, nie je možné presne stanovi ť výšku 
vymožiteľných prostriedkov, pretože prostrie dky použité na neoprávnené výdavky 
môžu byť za niektorých okolností znovu pridelen é iným, legitímnym projektom, a 
pretože následné splátky, najmä kone čné platby, môžu by ť v niektorých prípadoch 
použité ako prostriedky na úpravu pr edchádzajúcich neoprávnených výdavkov. 
Číselné údaje v týchto tabu ľkách sú predbežné a vychádzajú z prijatých správ 
spracovaných do konca februára 2010. Tieto číselné údaje sa preto môžu zmeni ť 
podľa ďalších správ predložených neskôr. 
 
Pravdepodobnos ť vymoženia prostriedkov v jednotli vých prípadoch nemožno z údajov 
postúpených členskými štátmi dostato čne presne posúdi ť. Od roku 2008 možno pozorova ť 
predovšetkým zvýšenie súm v prípade krajín „E Ú-10“. S realizáciou politiky súdržnosti sa 
začalo v roku 2004 a od tej doby bol v dôsledku zvýšeného po čtu spolufinancovaných 
operácií a ich kontrol zaznamena ný aj nárast nezrovnalostí. Ďalšia zmena oproti roku 2008 sa 
týka Spojeného krá ľovstva, ktoré po rozsiahlom aud ite financovaných operácií nahlásilo 
zvýšený po čet nezrovnalostí.  
 
Táto položka zah ŕňa aj 165 mil. EUR, ktoré sa týkajú EPZF (2008: 153 mld. EUR). Členské 
štáty oznámili Komisii sumy, ktoré boli zaznamen ané v ich „knihách dlžníkov“, ako aj sumy, 
ktoré boli ešte len v po čiatočnej fáze kontroly. Práve tieto pre dbežné sumy sú uvedené v tejto 
položke. 
 
5.3 PREBIEHAJÚCE FINAN ČNÉ KOREKCIE (V O ČAKÁVANÍ KONE ČNÉHO 
ROZHODNUTIA) 
 
Informácie týkajúce sa vymáhania výdavkov EÚ a súvisiace údaje sú uvedené v poznámke č. 
6 k týmto finan čným výkazom.  
 
5.4 INÉ PODMIENENÉ AKTÍVA 
 
SK 88   SK  
Táto položka obsahuje iné menšie sumy podmi enených aktív, ktoré nie je možné klasifikova ť 
podľa uvedených položiek.  
 
 
SK 89   SK PODMIENENÉ PASÍVA 
 
5.5 POSKYTNUTÉ ZÁRUKY 
 
5.5.1 Za úvery, ktoré Európska investi čná banka (EIB) poskytla z vlastných zdrojov 
 v mil. EUR  
  
Bez rozdelenia rizika 
31.12.2009 
  
Rozdelenie rizi k
31.12.2009 
Verejný  
subjekt  Súkromná
spoločnosť 
Neuhradená 
suma 
31.12.2009 
Spolu   
Neuhradená 
suma 
31.12.2008 
 
Záruka 65 %  3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
Záruka 70 %  109 1 981 506 2 596 2 908 
Záruka 75 %  0 617 233 850 1 049 
Záruka 100 %  0 625 196 821 1 008 
Spolu 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
Z rozpočtu sú kryté záruky na úvery, ktoré podpísala  EIB a poskytla zo svojich vlastných 
zdrojov tretím krajinám k 31. decem bru 2009 (vrátane úverov poskytnutých členským štátom 
pred pristúpením). Záruka EÚ je však obmedzená na ur čitý percentuálny podiel zo stropu 
povolených úverových liniek: 65 %, 70 %, 75 % al ebo 100 %. Ak sa strop nedosiahne, záruka 
EÚ kryje sumu v plnej výške. K 31. decembru 2009 dosahovala neuhradená suma celkovú výšku 19 212 mil. EUR, ktorá tak predstavuje maximálnu úrove ň rizika, ktorému je EÚ 
vystavená. 
 
V prípade úverov, ktoré sú kryté zárukou z rozpo čtu EÚ, získava EIB aj záruky tretích strán 
(štátu a verejných alebo súkromných finan čných inštitúcií). Komisia je v týchto prípadoch 
sekundárnym ru čiteľom. Záruka z rozpo čt u  E Ú  s a  v z ťahuje iba na politické riziko kryté 
zárukami poskytnutými v rámci položky „rozdele nie rizika“. Ostatné riziká kryje EIB 
v prípade, že by primárny ru čiteľ nesplnil svoje záväzky. Pri zárukách poskytnutých v rámci 
položky „bez rozdelenia rizika“ sú všetky riziká kryté z rozpo čtu EÚ v prípade, že by 
primárny ru čiteľ nesplnil svoje záväzky. Ak je primárnym ru čiteľom verejný subjekt, tieto 
riziká sú spravidla obmedzené na politické ri ziká, ak však záruky poskytuje inštitúcia alebo 
súkromná spolo čnosť, mohlo by by ť nevyhnutné kry ť z rozpočtu EÚ aj komer čné riziko. 
5.5.2 Iné poskytnuté záruky 
v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Finančný nástroj s rozdel ením rizika (RSFF)  94 48 
MEDA: marocké záruky  17 66 
Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty 
v rámci TEN-T (LGTT)  6 1 
Iné 1 1 
Spolu  118 116 
 
SK 90   SK  
V rámci finan čného nástroja s rozdelením rizika  (RSFF) sa príspevok Komisie používa 
na krytie finan čného rizika spojeného s úvermi a záruka mi, ktoré poskytuje EIB na oprávnené 
výskumné projekty. Na obdobie rokov 2007 – 2013 sa predpokladá celkový rozpo čet Komisie 
vo výške do 1 mld. EUR, z čoho maximálne 800 mil. EUR pochádza z osobitného programu 
„Spolupráca“ a maximálne 200 mil. EUR z osobitného programu „Kapacity“. EIB sa zaviazala poskytnú ť rovnakú sumu. Suma vo  výške 94 mil. EUR bola Komisiou zablokovaná 
ako tzv. „vy členený kapitál“. Tento vy členený kapitál pokrýva neo čakávané straty z úverov 
a záruk poskytnutých EIB v rámci RSFF. Ide o ma ximálnu stratu, ktorú môže Komisia utrpie ť 
v prípade nesplácania poskytnutých úverov aleb o neplnenia záruk. Zodpovedá stropu záruky, 
ktorú poskytuje Komisia v rámci RSFF, a pov ažuje sa teda za podmienené pasívum EÚ. 
 
V rámci programu MEDA vytvorila Komisia prostredníctvom osobitného fondu záru čný 
mechanizmus v prospech dvoch marockých orga nizácií, konkrétne Ca isse Centrale de 
Garantie a Fonds Dar Ad-Damane. K 31. decembru 2009 spadalo pod záruku Komisie 17 mil. EUR. 
 
Cieľom nástroja na poskytovanie záruk za úvery  na dopravné projekty v rámci TEN-T 
(LGTT) (2007 – 2013) je poskytova ť záruky na zníženie rizika ohrozenia výnosov v prvých 
rokoch realizácie týchto projektov. Konkrétne  by záruka úplne pokryla pohotovostný úver, z 
ktorého by sa čerpalo len v prípadoch, ke ď peňažné toky projektu neposta čujú na splácanie 
prednostného dlhu (senior debt). Tento nástroj bude spolo čným finan čným produktom 
Komisie a EIB a na tento ú čel bude z rozpo čtu EÚ vyčlenených 500 mil. EUR. EIB vy člení 
ďalších 500 mil. EUR, takže celková  disponibilná suma bude predstavova ť 1 mld. EUR. 
Uvedená suma vo výške 6 mil. EUR predst avuje príspevok na vyt vorenie rezervy na 
neočakávané straty v súvislosti s činnosťou nástroja LGTT. 
 
5.6 POKUTY 
 
Tieto sumy sa týkajú pokút uložených Ko misiou za porušenie pr avidiel hospodárskej sú ťaže, 
ktoré boli predbežne uhrade né a v prípade ktorých bu
ď bolo podané odvolanie, alebo nie je 
známe, či sa odvolanie podá. Podmienené pasíva sa budú vykazova ť až do kone čného 
rozhodnutia Súdneho dvora. Úrok získaný z predb ežných platieb (460 mil. EUR) je zahrnutý 
v hospodárskom výsledku za rok a vykázaný ako podmienené pasívum, čo odráža neistotu, 
pokiaľ ide o oprávnenia Komisie na tieto sumy. 
 
5.7 EPZF – PREBIEHAJÚCE SÚDNE KONANIA 
 
Ide o podmienené pasíva vo či členským štátom týkajúce sa rozhodnutí o súlade výdavkov z 
EPZF s právnymi predpismi EÚ, ktoré sú predmetom preb iehajúceho konania na Súdnom 
dvore. Stanovenie kone čnej sumy pasíva a rok, v ktorom bude výsledok úspešného odvolania 
zapísaný na ťarchu rozpo čtu, závisí od d ĺžky súdneho konania. Odhad pravdepodobných súm, 
ktoré treba uhradi ť, bol do súvahy zapísaný ako dl hodobá rezerva – pozri poznámku č. 2.13. 
 
SK 91   SK  
5.8 SUMY SÚVISIACE S PRÁVNYMI A INÝMI SPORMI 
 
Táto položka sa týka žalôb o náhradu škody, ktoré sú v sú časnosti vznesené proti EÚ, iných 
právnych sporov a odhadovaných výdavkov na právne zastupovanie.  
Sumy súvisia so spormi týkajúcimi sa dodávate ľov, zmluvných strán a bývalých 
zamestnancov. Je potrebné poznamena ť, že v žalobe o náhradu škody pod ľa článku 
288 Zmluvy o ES musí žalobca preukáza ť, že inštitúcia dostato čne závažným spôsobom 
porušila právny predpis, ktorým sa mali udeli ť práva jednotlivcom, že žalobca utrpel skuto čnú 
škodu a že existuje priama súvislos ť medzi protiprávnym úkonom a škodou. 
 
5.9 INÉ PODMIENENÉ PASÍVA 
Táto položka obsahuje iné menšie sumy podmi enených pasív, ktoré nie je možné klasifikova ť 
podľa uvedených položiek.  
 
INÉ VÝZNAMNÉ ZVEREJNENÉ ÚDAJE  
5.10 FINAN ČNÉ ČINNOSTI S NE ČERPANÝMI ZÁVÄZKAMI 
v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Finančné činnosti s ne čerpanými záväzkami  5 733 4 885 
 
Patria sem dohody o poskytovaní úverov a dohody o kapitálových invest íciách uzavreté 
Komisiou (nekryté z RAL), v prípade ktorých však druhá strana pred koncom roka ešte 
nezačala čerpať prostriedky. Najvä čšie sumy sa týkajú dohôd o poskytnutí úveru na podporu 
platobnej bilancie, ktoré boli podpísané v roku 2008 a 2009, pri ktorých ale ešte ku koncu 
roka nedošlo k čerpaniu prostriedkov (5,4 mld. EUR k 31. decembru 2009).  
 
5.11 PRIJATÉ ROZPO ČTOVÉ ZÁVÄZKY, ZATIA Ľ NEREALIZOVANÉ PLATBY 
v mil. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Prijaté rozpo čtové záväzky, zatia ľ nerealizované platby  134 689 120 023 
 
Rozpočtové prostriedky RAL (Reste à Liquide r) predstavujú otvorené záväzky, ktoré ešte 
neboli uhradené a/alebo ktorých viazanos ť nebola ešte zrušená. Ide o bežný následok 
existencie viacro čných programov. K 31. decembru 2009 dosahovali prostriedky RAL 
celkovú výšku 177 272 mil. EUR. Uvedená suma  zodpovedá rozdielu týchto rozpo čtových 
prostriedkov RAL a príslušných súm, ktor é boli vo výkaze výsledku hospodárenia za rok 
2009 vykázané ako výdavky.  
 
5.12 VÝZNAMNÉ PRÁVNE ZÁVÄZKY 
 
SK 92   SK v mil EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Štrukturálne opatrenia  275 761 332 995 
Protokoly s krajinami Stredozemia  263 263 
Dohody o rybolove  249 401 
Program Galileo  1 517 2 023 
Program GMES  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Iné zmluvné záväzky  1 325 983 
Spolu  283 960 341 860 
Tieto záväzky vznikli preto, lebo EÚ sa rozhodla prija ť dlhodobé právne záväzky v súvislosti 
so sumami, ktoré neboli zatia ľ v rozpočte kryté viazanými rozpo čtovými prostriedkami. Môžu 
sa týkať viacročných programov, ako sú štrukturálne opatr enia, alebo súm, ktoré sa Európska 
únia zaviazala vyplati ť v budúcnosti na základe zmlúv plat ných k dátumu zostavenia súvahy 
(napr. v súvislosti s poskytovaním bezpe čnostných a upratov acích služieb alebo v súvislosti 
so zmluvnými záväzkami týkajúcimi sa konkrétnych projektov, ako napr. stavebné práce). Zaradenie záväzkov do tejto polož ky sa nevyžaduje pri všetkých viacro čných programoch, 
pretože výdavky budúcich rokov sú podmienené každoro čným rozhodnutím rozpo čtového 
orgánu alebo zmenami v pr íslušných pravidlách. 
 
5.12.1 Štrukturálne opatrenia 
Nasledujúca tabu ľka uvádza porovnanie právnych záväz kov, pre ktoré ešte neboli vytvorené 
rozpočtové záväzky, a maximálnych záväzkov, ktor é súvisia so sumami predpokladanými vo 
finančnom rámci na roky 2007 – 2013. Štrukturál ne opatrenia predstavujú pomoc 
naplánovanú na obdobie 2007 – 2013. Forma a ciele finan čného rámca na obdobie, ktoré 
začalo v roku 2007, sa líšia od formy a cie ľov predchádzajúceho obdobia. 
     v mil. EUR
 Sumy 
finančného 
rámca 
2007 –
 2013 
(A) Uzavreté 
právne 
záväzky
(B)Rozpočtové 
záväzky 2007 
– 2009
(C)Právne 
záväzky 
mínus 
rozpočtové 
záväzky 
(=B – C)  Maximálny 
záväzok (= A 
– C)
Fondy politiky 
súdržnosti  346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Prírodné zdroje  100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Nástroj predvstupovej pomoci
 10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Spolu  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokoly s krajinami Stredozemia 
Záväzky v celkovej výške 263 mil. EUR sa týkajú finan čných protokolov s ne členskými 
krajinami v oblasti Stredozemia. Suma, ktorá je sem zahrnutá, predstavuje rozdiel medzi 
celkovou sumou v rámci podpísaných protokolov a výškou rozpo čtových záväzkov 
zapísaných v ú čtovných záznamoch. Tieto protokoly sú medzinárodnými zmluvami, ktoré 
nemôžu by ť zrušené bez súhlasu obi dvoch strán, hoci proces (ich vypovedania) práve 
prebieha. 
 
SK 93   SK  
5.12.3 Dohody o rybolove 
Ide o záväzky v celkovej výške 249 mil. EUR prijaté vo vz ťahu k tretím krajinám v súvislosti 
s operáciami v rámci medzinárodných dohôd o rybolove. 
 
5.12.4 Program Galileo 
Galileo je globálny systém satelitnej navigácie (GNSS), ktorý v sú časnosti vyvíja Európska 
únia v spolupráci s Európskou vesmírnou agentú rou (ESA). Momentálne je program Galileo 
financovaný v plnom rozsahu z rozpo čtu EÚ a v mene EÚ ho spravuje Komisia. O čakáva sa, 
že prvá fáza tohto programu, tzv. overovani e na obežnej dráhe (f áza IOV), by mohla by ť 
ukončená v roku 2012 a následne by malo dôjs ť k prevodu vytvorených aktív na Komisiu.  
Je potrebné uvies ť, že Komisia do konca roka 2009 pris pela na fázu IOV programu Galileo 
sumou vo výške 1 028 mil. EUR, pri čom táto suma zah ŕňa aj predchádzajúce investície do 
spoločného podniku Galileo. Ke ďže tento program sa ešte stále nachádza vo fáze výskumu, 
vynaložené prostriedky boli pod ľa účtovných pravidiel EÚ zaú čtované ako výdavky a neboli 
vykázané žiadne nehmotné aktíva. V ďalšej fáze programu Galileo (2008 – 2013) sa po číta s 
celkovým (orienta čným) príspevkom Komisie vo výške 2 645 mil. EUR. 
 
5.12.5 Program GMES 
Komisia uzatvorila s agentúrou ESA zm luvu na obdobie rokov 2008 – 2013 o realizácii 
vesmírnej zložky v rámci globálneho monito rovania pre životné prostredie a bezpe čnosť 
(GMES). Celková orienta čná suma na toto obdobie predst avuje 624 mil. EUR. V roku 2009 
bolo agentúre ESA vyplatených 68 mil. EUR. 
 
5.12.6 Záväzky vo či TEN-T 
Uvedená suma zodpovedá grantom poskytovaným v oblasti transeurópskych dopravných sietí 
(TEN-T) v období rokov 2007 –2013. Tento program sa  týka projektov zameraných na rozvoj 
transeurópskych dopravných sietí, ktoré podporujú tak projekty v oblasti infraštruktúry, ako aj 
projekty v oblasti výskumu a inovácie, a ktorých cie ľom je rýchlejšie zavádzanie nových 
technológií a inovatívnych postupov do novej d opravnej infraštruktúr y. Celková orienta čná 
suma na toto obdobie predstavuje 8 013 mil. EUR. 
 
5.12.7 Iné zmluvné záväzky 
Uvedené sumy zodpovedajú prostriedkom, ktoré sa po čas trvania zmlúv musia uhradi ť. Do 
tejto položky je zahrnutý aj neuhradený zml uvný záväzok vo výške 93 mil. EUR týkajúci sa 
stavebných zmlúv uzatvorených Radou, ako aj suma vo výške 441 mil. EUR týkajúca sa 
stavebných zmlúv uzatvorených Parlamentom. Ďalšie významné vykazované sumy sú 480 
mil. EUR, ktoré sa týkajú dojednaní v oblas ti verejného obstarávania podpísaných agentúrou 
„Fusion for Energy“ (Európsky spolo čný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy) 
a organizáciou ITER Internati onal, a 165 mil. EUR, ktoré sa  týkajú dojednaní v oblasti 
verejného obstarávania podpísaných agentúrou „Fusion for Energy“, Japonskou agentúrou pre 
atómovú energiu (JAEA) a organi záciou ITER International. 
 
SK 94   SK  
5.13 PRÍSPEVKY DO PRIDRUŽENÝCH ORGANIZÁCIÍ 
Táto suma predstavuje neuhradené platby kap itálu, ktorý Komisia upí sala, ale o splatenie 
ktorého nebola požiadaná. 
 
5.13.1 Základné imanie, o ktorého splatenie nebolo požiadané: EBOR 
v mil. EUR
EBOR  Celkové imanie EBOR  Úpis Komisie  
Imanie 19 794 600 
Uhradené (5 198) (157) 
Nevyžiadané 14 596 443 
 
 
SK 95   SK 5.13.2 Základné imanie, o ktorého splatenie nebolo požiadané: EIF 
v mil. EUR
EIF Celkové imanie EIF  Úpis Komisie  
Imanie 2 940 861 
Uhradené (588) (172) 
Nevyžiadané 2 352 689 
 
Po emisií 1 000 nových akcií EIF v roku 2007 upísala EÚ v roku 2009 ďalších 75 akcií v 
nominálnej hodnote 1 m il. EUR za akciu, pri čom v roku 2009 bolo splatených 20 % 
nominálnej hodnoty a emisné áži o. Podiel EÚ je obmedzený na  900 akcií (900 mil. EUR). 
Pozri tiež poznámku č. 2.3.1 . 
 
5.14 ZÁVÄZKY Z OPERATÍVNEHO PRENÁJMU 
   v mil. EUR
Budúce sumy, ktoré treba uhradi ť Opis 
< 1 rok  1 – 5 rokov  > 5 rokov  Spolu  
Budovy  334 1 236 842 2 412 
IT materiál a iné zariadenie  6 7 0 13 
Spolu  340 1 243 842 2 425 
 
V tejto položke sú zahrnuté budovy a iné zaria denie prenajaté v rámci zmlúv o operatívnom 
prenájme, ktoré nesp ĺňajú podmienky pre zapísanie na st rane aktív súvahy. Uvedené sumy 
zodpovedajú záväzkom, ktoré sa po čas trvania zmluvy musia ešte uhradi ť. 
V roku 2009 sa vo výkaze výsledku hospodárenia vykázali v súvislosti s operatívnym 
prenájmom výdavky vo výške 364 mil. EUR. 
 
SK 96   SK 6. FINANČNÉ KOREKCIE  A VYMÁHANIE  PROSTRIEDKOV  PO ZISTENÍ  
NEZROVNALOSTÍ   
 
Pri plnení rozpo čtu EÚ je nevyhnutné zabezpe čiť predchádzanie podvodom a 
nezrovnalostiam, ich odha ľovanie a následnú nápravu. Cie ľom tejto poznámky je poskytnú ť 
prehľad existujúcich postupov, ktoré sú v uplatnite ľných právnych predpisoch stanovené pre 
prípad riešenia nezrovnal ostí odhalených Komisiou a členskými štátmi, a zárove ň poskytnú ť 
najlepší odhad celkových príslušných súm. Ide o poslednú fázu v rámci kontrolných 
systémov, ktorá je nevyhnutná z h ľadiska preukázania riadneho finan čného hospodárenia.  
 
6.1 ÚVOD 
 
6.1.1 Preh ľad finančných korekcií a postupov vymáhania pod ľa typu hospodárenia  
Vymáhanie prostriedkov a finan čné korekcie môžu by ť následkom kontrol a auditov na 
ktorejkoľvek úrovni kontrolného systému, po čnúc auditmi na úrovni EÚ (Komisia, Európsky 
dvor audítorov, OLAF) až po audity v členských štátoch v prípade zdie ľaného hospodárenia. 
Hoci k nezrovnalostiam môže dôjs ť v ktorejko ľvek fáze projektu, odhali ť ich možno až v 
záverečnej fáze, ke ď príjemca zašle poslednú žiados ť o náhradu nákladov, ktorá sa spravidla 
kontroluje na mieste a overuje ju nezávis lý audítor. Je však potrebné rozlišova ť medzi 
vymáhaním prostriedkov a finan čnými korekciami, pri ktorých sa prihliada na rozli čné typy 
hospodárenia, ako je to stanovené v prís lušných sektorových právnych predpisoch. 
 
Vymáhanie prostriedky 
Na základe článku 71 ods. 3 nariadenia o rozpo čtových pravidlách sa vyžaduje, aby sa 
nesprávne vyplatené sumy vymá hali. Pod vymáhaním sa v tejto súvislosti rozumie skuto čné 
vymoženie pe ňažných prostriedkov zo strany Komisie alebo členského štátu v dôsledku 
odhalenia neoprávnených výdavkov. 
 
Finančné korekcie 
Ako je stanovené v príslušných sektor ových právnych predpisoch, v mnohých výdavkových 
oblastiach EÚ (najmä v prípade zdie ľaného hospodárenia) sa zist ené nezrovnalosti napravujú 
pomocou mechanizmu zvaného finan čné korekcie. Cie ľom Komisie alebo členského štátu pri 
vykonávaní týchto korekcií je obnovi ť stav, v ktorom je 100 % výdavkov nahlásených na 
financovanie alebo spolufinancovanie (politika s údržnosti) v súlade s príslušnými pravidlami 
a právnymi predpismi daného štátu a EÚ.  V prípade zdie ľaného hospodárenia sú to členské štáty, ktoré sú primárne zodpovedné za 
finančné korekcie vyžadované v súvislosti s individuálnym i alebo systematickými 
nezrovnalos ťami odhalenými v opera čných programoch. Komisia zodpovedá za zabezpe čenie 
účinnosti systémov zavedených vnútroštátnymi orgánmi, pri čom v prípade nedostato čnej 
účinnosti týchto systémov uva ľuje na členský štát finan čné korekcie. 
 
SK 97   SK  
Ak v rámci kontroly EÚ dôjde k odhaleniu neoprávnených platieb príjemcom, finan čné 
korekcie možno považova ť za prvý krok v procese vymáhania. Na základe uplatnite ľných 
právnych predpisov sa totiž od členských štátov vyžaduje, aby sa riadili finan čnými 
korekciami, ktoré boli na ne uvalené a aby pe ňažné prostriedky od kone čných príjemcov 
vymáhali samy. Právnu povinnos ť vymáhať prostriedky od kone čných príjemcov majú 
členské štáty aj v prípade audit ov zo strany vnútroštátnych orgánov.  
Ďalej je uvedený preh ľad rozličných postupov vymáhania a finan čných korekcií v závislosti 
od typu hospodárenia a ich vplyv na ú čty EÚ.  
 
6.1.2 Priame hospodárenie 
 
V prípade, že Komisia spravuje rozpo čet priamo, neoprávnené výdavky sú bu ď vymáhané 
bezprostredne od príjemcu alebo sa odpo čítajú v nasledujúcom výka ze nákladov. Ak tento 
odpočet vykoná samotný príjemca ešte pred zasl aním výkazu nákladov, tieto údaje sa do 
účtovného systému nezadávajú. Takýto postup sa uplat ňuje veľmi často, keďže od väčšiny 
príjemcov sa vyžaduje, aby pred prijatím kone čnej platby predložili Komisii overené alebo 
auditované závere čné výkazy nákladov. V týchto overených výkazov by sa mala opravi ť 
každá zistená nezrovnalos ť. 
 
6.1.3 Zdie ľané hospodárenie 
 
Približne 80 % rozpo čtu EÚ spravuje Európska komisia spolo čne s členskými štátmi. Ide 
predovšetkým o výdavky v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidieka, politiky súdržnosti a 
rybného hospodárstva. 
 
V prípade výdavkov v rámci zdie ľaného hospodárenia sú realiza čné úlohy a zodpovednosti 
delegované na členské štáty, ktoré sú primárne zodpovedné za odha ľovanie a nápravu 
nezrovnalostí, ktorých sa dopustili príjem covia, ako aj za následné zabezpe čenie riadnosti 
výdavkov nahlásených Komisii. Členské štáty teda vykonávajú finan čné korekcie a ak na 
základe svojho vlastného auditu alebo kontroly  zo strany EÚ odhalia neoprávnene poskytnuté 
platby príjemcom, ich právnou povinnos ťou je začať proti takýmto príjemcom vymáhacie 
konanie.  
 
Európska komisia plní úlohu celkového dozoru: overuje ú činné fungovanie systémov 
hospodárenia a kontroly a ak usúdi, že tomu tak nie je, prijíma nápravné opatrenia, aby tak 
prebrala zodpovednos ť za plnenie rozpo čtu (článok 53 ods. 4 nariadenia o rozpo čtových 
pravidlách). Komisia môže zárove ň prijať formálne rozhodnutie o uplatnení finan čnej 
korekcie na členský štát v prípade, že členský štát nevykonal požadova né korekcie, alebo ak 
existujú závažné nedostatky v systémoch hospodárenia a k ontroly, ktoré by mohli vies ť k 
systémovým nezrovnalostiam. 
 
Komisia ukladá finan čné korekcie v prípade odhalenia indi viduálnych nezrovnalostí, má však 
 
SK 98   SK aj právo uplatni ť extrapolované alebo paušálne korekci e. Extrapolácia sa použije vtedy, ak 
výsledky kontrol reprezentatívnej vzorky záznamov poukazujú na systematické nezrovnalosti. 
Paušálne korekcie sa použijú v prípade in dividuálnych porušení alebo systematických 
nezrovnalostí, ak ich finan čný dosah nie je možné presne vy čísliť a ak by administratívne 
náklady na presné zistenie tejto sumy boli neúmerné. V oboch prípadoch, dokonca aj vtedy, 
ak nie je vymoženie prostriedkov od príjemcu možné, predstavujú finan čné korekcie dôležitý 
nástroj z h ľadiska odstra ňovania nedostatkov v systémoch členských štátov a teda aj z 
hľadiska predchádzania neoprávne ným platbám príjemcom, ich odha ľovania a následného 
vymáhania.  
 
SK 99   SK 6.1.4 Iné typy hospodárenia 
 
V prípade výdavkov, ktoré podliehajú decentral izovanému a nepriamemu centralizovanému 
hospodáreniu je zodpovednos ť za vymáhanie neoprávnených platieb delegovaná na členské 
štáty, tretie krajiny a agentúry. Pri výdavkoch v rámci spolo čného hospodárenia sú korek čné 
mechanizmy definované v dohodách uzatvo rených s medzinárodnými organizáciami. 
Podobne ako v prípade spolo čného hospodárenia, ak dôjde k nesprávnemu uplatneniu 
pravidiel týkajúcich sa výda vkových schém EÚ, Komisia môže vykona ť finančné korekcie.
  
 
6.1.5 Preh ľad vymáhania prostriedkov a finan čných korekcií za rok 2009  
 
Prehľad vymáhania prostriedkov a finan čných korekcií, ktoré boli potvrdené alebo o ktorých sa 
rozhodlo v roku 2009  
v mil. EUR
Finančné korekcie   Poznámka  2009 2008
EPUZF/EPZF/EPFRV   6.2.2  462  917
Politika súdržnosti ( činnosť EU)       
Programy na obdobie rokov 1994 – 1999  6.2.4  521  414
Programy na obdobie rokov 2000 – 2006  6.2.4 1 890  1 173
Finančné korekcie – medzisú čet    2 411  1 587
Finančné korekcie spolu     2 873 2 504
       
Vymáhanie prostriedkov    Poznámka  2009 2008
EPUZF/EPZF/EPFRV (odhalili ČŠ) 6.3  163  360
Politika súdržnosti ( činnosť EÚ)   6.3  102  31
Iné typy hospodárenia    6.3  181  72
Vymožené sumy spolu       446  463
         
Ochrana rozpo čtu EÚ spolu     3 319  2 967
 
V tejto tabu ľke nie sú uvedené prostriedky, ktoré členské štáty vymohli alebo vylú čili v rámci 
politiky súdržnosti v nadväznosti na svoje kontroly. Hoci majú členské štáty povinnos ť 
predklada ť Komisii údaje o vylú čených a vymožených prostrie dkoch, na základe právnych 
predpisov upravujúcich programy na obdobi e rokov 2000 – 2006 nie sú povinné osobitne 
uvádzať prostriedky vymožené v dôsledku vlastných kontrol. Z tohto dôvodu, ako aj v záujme 
vyhnutia sa prekrývaniu s finan čnými korekciami, nie sú v tejto tabu ľke zahrnuté prostriedky, 
ktoré členské štáty vymohli a vylú čili (2009: 1 233 mil. EUR) (pozri poznámku č. 6.5). 
 
SK 100   SK Prehľad vymáhania prostriedkov a finan čných korekcií vykonaných v roku 2009  
v mil. EUR
Finančné korekcie      Poz
nám
ka Potvrdené 
v roku 
2009  Potvrdené 
pred 
rokom 
2009  Spolu  
EPUZF/EPZF/EPFRV    6.2.2  274  429  703
Kohézny fond             
Programy na obdobie rokov 1994 – 1999  6.2.4  163  137  300
Programy na obdobie rokov 2000 – 2006  6.2.4  313  96  409
Finančné korekcie – medzisú čet      476  233  709
Finančné korekcie spolu       750  662 1 412
        
v mil. EUR
Vymáhanie prostriedkov      Poz
nám
ka Potvrdené 
v roku 
2009  Potvrdené 
pred 
rokom 
2009  Spolu  
EPUZF/EPZF/EPFRV      6.3.  117  31  148
Kohézny fond      6.3.  102  0  102
Iné typy hospodárenia      6.3.  147  34  181
Vymožené sumy spolu         366  65  431
            
Ochrana rozpo čtu EÚ spolu      1 116  727 1 843
 
6.2 FINAN ČNÉ KOREKCIE V RÁMCI ZDIE ĽANÉHO HOSPODÁRENIA 
 
V prípade zdie ľaného hospodárenia prebiehajú finan čné korekcie v troch hlavných krokoch:  
Príslušná suma sa nachádza v procese finali zácie na základe súdneho a námietkového konania 
(„prebiehajúce “ – pozri poznámku č. 6.4). 
(7) Príslušná suma je stanovená a finalizovaná („ rozhodnuté “ na základe rozhodnutia 
Komisie, alebo „ potvrdené“:  odsúhlasené s členskými štátmi v prípade zdie ľaného 
hospodárenia), a  
(1) príslušná suma je skuto čne vymožená bu ď priamo od členského štátu vo forme 
peňažných prostriedkov (rozhodnutá korek cia) alebo prostredníctvom odpo čtu 
(vylúčenie, vymoženie) v nasledujúcej  žiadosti o platbu, ktorý vykoná členský štát 
(„vykonané“). Pre zatia ľ nevykonané finan čné korekcie pozri poznámku č. 6.2.4 . 
 
SK 101   SK  
6.2.1. Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
 
V prípade EPZF a EPFRV, ktoré nahradili záru čnú sekciu EPUZF, sa v uplatnite ľných 
právnych predpisoch stanovuje, že finan čné korekcie vykonáva Komisia v rámci postupu 
zúčtovania.  
Postup zú čtovania  
Postup zú čtovania, ktorý vykonáva Komisia, zah ŕňa ročné finančné zúčtovanie jednotlivých 
platobných agentúr a viacro čné overenie súladu výdavkov nahlásených členským štátom s 
predpismi EÚ. V prípade EPZF sa všetky tieto sumy vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia Komisie ako príjem. V prípade EPFRV sa sumy vymožené samotnými členskými štátmi, ako aj sumy získané na základe ro čného finan čného zúčtovania, môžu 
spravidla znovu použi ť na príslušný program.  
 
Finančné zúčtovanie:  Komisia prijíma rozhodnutie o ro čnom zúčtovaní, ktorým formálne 
schvaľuje účtovné závierky platobných agentúr. Vych ádza pritom z overova nia hospodárenia, 
ako aj z osved čení a správ od certifika čných orgánov. 
 
Overenie súladu  slúži na to, aby sa z financovania EÚ vylú čili tie výdavky, ktoré neboli 
realizované v súlade s predpismi EÚ. Overenie súladu teda nie je mechanizmom, prostredníctvom ktorého sa neoprávne né platby vymáhajú priamo od kone čných príjemcov. 
Pre členské štáty skôr predstavuje silný podnet na  zlepšovanie systémov kontroly a riadenia, a 
teda na zabra ňovanie poskytovaniu neoprávnených platieb kone čným príjemcom, na ich 
odhaľovanie a následné vymáhanie.  Korekcie v dôsledku overenia  súladu navyše nezbavujú 
členský štát zodpovednosti zaobera ť sa zistenými nezrovnalos ťami. Overenie súladu 
nesleduje ro čný cyklus, pretože sa vz
ťahuje na výdavky vynaložené v období dlhšom ako 
jeden rozpo čtový rok. 
 
Finančné zúčtovanie vykonaných platieb, pri ktorých  nebola dodržaná stanovená lehota:  
Dodržiavanie pevne stanovených lehôt členskými štátmi pri poukazovaní platieb príjemcom 
sa systematicky kontroluje trikrát ro čne v súlade s článkom 9 nariadenia č. 883/2006. 
V prípade nedodržania týchto lehôt Komisia pristúpi k zníženiu  platieb, s výnimkou 
osobitných prípadov a výnimo čných okolností, a to pod ľa zásady proporcionality. Tieto 
finančné korekcie sa považujú za „negatívne platby“ a vo výkaze výsledku hospodárenia sa 
vykazujú ako zníženie výdavkov. 
 
6.2.2 Finan čné korekcie v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidieka za rok 2009   
 
Celkové finan čné korekcie v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidieka, o ktorých 
bolo rozhodnuté v roku 2009          
 
 
SK 102   SK  v mil. EUR
  2009 2008 
Postup zú čtovania:    
Finančné zúčtovanie a nedodržanie platobných lehôt   103 58
Overenie súladu   359 859
Spolu   462 917
Uvedené sumy sa týkajú EPZF. Pokia ľ ide o EPFRV, finan čné korekcie v roku 2009 dosiahli 
len približne 0,4 mil. EUR. Tieto sumy sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia. 
Rozdelenie súm pod ľa jednotlivých členských štátov je uvedené v prílohe 1. 
V porovnaní s rokom 2008 došlo v roku 2009 k zníženiu finan čných korekcií vyplývajúcich z 
overenia súladu. Dôvodom tohto poklesu bola skuto čnosť, že koncom roka 2008 neboli 
vykonané rozhodnutia vyplývajúce z overenia sú ladu v celkovej výške 368 mil. EUR.  
 
Celkové finan čné korekcie v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidieka, ktoré boli 
vykonané v roku 2009 
v mil. EUR
  Vykonané v roku 2009
Postup zú čtovania  
Finančné zúčtovanie a nedodržanie platobných lehôt   103
Overenie súladu   600
Spolu   703
Rozdelenie súm pod ľa jednotlivých členských štátov je uvedené v prílohe 2. 
 
6.2.3 Politika súdržnosti 
 
V prípade politiky súdržnosti uplatnite ľné právne predpisy stanovujú, že opatrenia na 
vykonanie finan čných korekcií prijmú tak členské štáty, ako aj Komisia:  
• Členské štáty  môžu finan čné korekcie vykona ť dvoma spôsobmi. Bu ď:  
– bezodkladne vylú čia príslušné výdavky z programu tým, že ich odpo čítajú v 
nasledujúcom výkaze výdavkov predloženom Komisii, čím dôjde k okamžitému 
uvoľneniu finan čných prostriedkov EÚ pre záväzky na ďalšie operácie; alebo 
– príslušné výdavky ponechajú v programe až do ukon čenia vymáhania 
neoprávnene vyplatených súm od pr íjemcu. Vymáhanie prebieha bu ď priamou 
úhradou príslušných súm alebo znížením ďalších platieb príjemcovi o sumy, ktoré 
majú byť uhradené. Pre podrobnosti o vymáha ní prostriedkov pozri poznámku č. 
6.5. 
– Od členských štátov sa vyžaduje, aby Komisii predkladali údaje o finan čných 
korekciách, ktoré vykonali bu ď vo forme vylú čenia súm zo spolufinancovania 
 
SK 103   SK alebo prostredníctvom priamo vymože ných súm. Tieto dva súbory dát sa 
vzájomne odlišujú a dopl ňujú, pretože iba vý davky, ktoré boli vylú čené bez 
ukončenia vymáhacieho konania, sú zahrnuté do vylúčených súm  a iba výdavky, 
ktoré neboli vylú čené na za čiatku, ale boli ponechané medzi nahlásenými 
výdavkami až do ich vymoženia, sú po ukon čení vymáhacieho konania zahrnuté 
do vymožených súm . Členské štáty nie sú povinné rozlišova ť medzi korekciami 
vykonanými na základe činnosti Komisie a korekciami vykonanými v dôsledku 
vlastného auditu. Táto vykazovacia povinnos ť bola zavedená len v súvislosti s 
programovým obdobím 2007 – 2013. 
• Finančné korekcie v dôsledku auditov a kontrol EÚ sa vykonávajú takto:  
– Ak členský štát súhlasí s vykonaním korekci e v nadväznosti na kontrolu alebo 
audit EÚ, už nahlásené neoprávnené výdavky môže vylú čiť z nasledujúcej 
žiadosti o platbu (ktorá je súhrnná zvláš ť pre jednotlivé programy alebo projekty 
financované z Kohézneho fondu) a opätovne použi ť uvoľnené finan čné 
prostriedky EÚ na financovanie iných oprávnených výdavkov v rámci príslušného 
programu, pod podmienkou, že nesúvisia s opatrením alebo opatreniami, ktoré 
boli predmetom korekcie. 
– Na vykonanie finan čných korekcií vystavuje Komisia príkazy na vymáhanie v 
týchto prípadoch:  
• po prijatí formálneho rozhodnutia o finan čných korekciách; 
• v momente ukon čenia programu, a  
• po ukončení programu v nadväznosti na to, ako členský štát vymôže prostriedky 
od príjemcu. 
V týchto prípadoch majú príkazy na vymáhanie vplyv na ú čtovnú závierku Komisie. 
– V ostatných prípadoch finan čných korekcií Komisia príkazy na vymáhanie 
nevystavuje. Ide predovšetkým o situácie, ke ď členský štát finan čnú korekciu 
akceptuje a následne ju vykoná. V týchto prípadoch sa príslušné údaje v účtovnom systéme Komisie nevykazujú. 
 
6.2.4 Finan čné korekcie v rámci politiky súdržnosti za rok 2009 
 
Nasledujúca tabu ľka nezahŕňa výsledky kontrol výdavkov zo št rukturálnych fondov, ktoré 
vykonali samotné členské štáty. 
 
Finančné korekcie potvrdené v roku 2009 
 
 
SK 104   SK v mil. EUR
      EFRR  K
F ESF FNUR
H EPUZF 
Usmerňovacia 
sekcia  SPOLU  
Finančné korekcie za obdobie 
rokov 1994 - 1999:        
 Vykonané    87 10 21 41 4 163
 Ešte nevykonané   358 0 0 0 0 358
Medzisúčet za obdobie 
rokov 1994 – 1999    445 10 21 41 4 521
Finančné korekcie 
za obdobie rokov 2000 - 2006:          
 Vykonané    84 63 141 2 25 315
 Ešte nevykonané   1 532 13 18 3 9 1 575
Medzisúčet za obdobie 
rokov 2000 – 2006  1 616 76 159 5 34 1 890
Finančné korekcie za rok 
2009 spolu  2 061 86 180 46 38 2 411
– Finančné korekcie za rok 
2008 spolu –  949 –   
92–  
522 –  19 –   5 –  1 587 
Pozn.: do údajov potvrdených v roku 2009 sú zahrnuté aj finan čné korekcie vo výške 90 mil. 
EUR, ktoré boli potvrdené alebo o ktorých sa rozhodlo v roku 2008, al e ktoré doteraz neboli 
vykázané.  
 
V porovnaní s rokom 2008 došlo v roku 2009 k zvýš eniu potvrdených súm v prípade EFRR, 
ktoré možno pripísa ť prísnym opatreniam zavedeným v rámci ak čného plánu na posilnenie 
úlohy doh ľadu Komisie v rámci zdie ľaného hospodárenia pri štr ukturálnych opatreniach 
[KOM(2010) 52], ako aj akceptovaniu ve ľkých finan čných korekcií pre Španielsko v 
novembri 2009.  
Zníženie potvrdených súm v prípade ESF v roku 2009 v porovnaní so sumami vykazovanými 
v roku 2008 je dôsledkom implementácie uvedeného ak čného plánu Komisie v roku 2008, 
ktorého cie ľom je urýchli ť postup rozhodovania o pr ebiehajúcich finan čných korekciách, čo 
následne viedlo k zníženiu po čtu korekcií, ktoré sa mali vykona ť v roku 2009. Je potrebné 
poznamena ť, že z finan čných korekcií vo výške 522 mil. EUR, ktoré boli potvrdené v roku 
2008, predstavovali finan čné korekcie vykonané v uvedeno m roku v rámci ESF 518 mil. 
EUR.  
 
Údaje uvedené v predchádzajúcich tabu ľkách sú vypo čítané na základe časového rozlíšenia, 
čo znamená, že k realizácii niektorých súm doš lo už v roku 2009 (709 mil. EUR pre všetky 
fondy), zatia ľ čo zostávajúce sumy budú realizov ané v nasledujúcich rokoch.  
 
SK 105   SK  
Potvrdené finan čné korekcie – súhrnné údaje  
v mil. EUR  
    Obdobie 
rokov 2000 – 
2006  Obdobie 
rokov 1994 – 
1999  Spolu  
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Kohézny fond    233  273  506 
EFRR   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
FNURH    7  97  104 
Usmerňovacia sekcia 
EPUZF    36  121  157 
Spolu    5 203 2 516 7 719 
Rozdelenie súm pod ľa jednotlivých členských štátov je uvedené v prílohe 3. 
 
Finančné korekcie potvrdené k 31. decembru 2009 ale ešte nevykonané k 31. decembru 
2009 (súhrnné údaje)  
 
Vymáhanie prostriedkov alebo finan čné korekcie sú „ešte nevykonané“ vtedy, ak boli síce 
potvrdené alebo bolo o nich rozhodnuté, al e príslušné suma ešte nebola vymožená, odpo čítaná 
alebo vylú čená.  
 
v mil. EUR
Mali sa vykona ť k 31.12.2009  EFR
R K
F ES
F FNU
RH EPUZF  
Usmerňovaci
a sekcia  SPOLU  
Finančné korekcie za obdobie rokov 
1994 - 1999   359 
11 1  0  0   371
Finančné korekcie za obdobie rokov 
2000 - 2006   1 904 
23  22  3  9 1 961
Mali sa vykona ť k 31.12.2009 – spolu   2 263 
34  23  3  9 2 332
 
Pokiaľ ide o rozhodnutia prijaté v roku 2009, nízka miera vykonaných finan čných korekcií sa 
týka EFRR. 
V prípade programového obdobia 1994 – 1999 sa vä čšina finan čných korekcií, ktoré v roku 
2009 neboli ešte vykonané, týka rozhodnutí prijatých vo štvrtom kvartáli 2009. K vykonaniu 
týchto korekcií dôjde v prvom štvr ťroku 2010. 
 
SK 106   SK Pokiaľ ide o programové obdobie 2000 – 2006, ak členský štát v dôsledku kontroly EÚ 
súhlasil s korekciou, túto finan čnú korekciu môže vykona ť prostredníctvom vylú čenia sumy 
neoprávnených výdavkov z nasledujúceho výkazu výdavkov, pri čom túto sumu môže 
nahradiť inými oprávnenými výdavkami v rámci tohto programu. Ke ďže pri vä čšine 
programov EFRR a projektov v rámci Kohézn eho fondu (2000 – 2006) bol už dosiahnutý 
platobný strop, odpo čítanie neoprávnených výdavkov sa premietne len do dokumentov o 
ukončení projektov (kone čné osved čenie výdavkov, vyhlásenie o ukon čení projektu a 
záverečná správa o vykonávaní), ktoré členské štáty predložia v nasledujúcich mesiacoch.  
 
Finančné korekcie vykonané v roku 2009 (potvr dené v roku 2009 a predchádzajúcich 
rokoch)  
v mil. EUR
       EFR
R K
F ES
F FNU
RH  
EPUZF 
Usmerň
ovacia 
sekcia  SPOLU  
Finančné korekcie za obdobie rokov 1994 -
 1999:          
 Potvrdené v roku 2009  87 10 21 40 5  163
 Potvrdené v 
predchádzajúcich rokoch    131  0  0  6  0  137
Medzisúčet za obdobie rokov 
1994 – 1999    218 10 21 46 5 300 
Finančné korekcie za obdobie 
rokov 2000 - 2006:           
 Potvrdené v roku 2009  82 63 141 2 25 313 
 Potvrdené v 
predchádzajúcich rokoch   34 16 44 2 0 96 
Medzisúčet za obdobie rokov 
2000 – 2006     116 79 185 4 25 409 
Finančné korekcie vykonané v roku 2009 – 
spolu  334 89 206 50 30 709 
Rozdelenie súm pod ľa jednotlivých členských štátov je uvedené v prílohe 4. 
 
6.3 VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV KOMISIOU ALEBO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI 
 
Táto položka sa týka vymáhania neopr ávnene vyplatených súm v dôsledku chýb a 
nezrovnalostí odhalených Komisiou, členským štátom, Európskym dvorom audítorov alebo 
úradom OLAF.  
 
SK 107   SK  
Vymáhanie prostriedkov potvrdené v roku 2009 
v mil. EUR  
    2009 2008 
Zdieľané hospodárenie      
Poľnohospodárstvo: EPUZF/EPZF   163  360 
Politika súdržnosti     102  31 
Medzisúčet    265  391 
Iné typy hospodárenia:      
- vonkajšie opatrenia   81  32 
- vnútorné politiky   100  40 
Medzisúčet    181  72 
Spolu     446  463 
 
SK 108   SK Vymáhanie prostriedkov vykonané v roku 2009 
v mil. EUR
      Potvrdené v roku 
2009Potvrdené pred 
rokom 2009  Spolu
Zdieľané hospodárenie        
Poľnohospodárstvo: 
EPUZF/EPZF    117  31  148
Politika súdržnosti     102  0  102
Medzisúčet      219  31  250
Iné typy hospodárenia        
- vonkajšie opatrenia     60  21  81
- vnútorné politiky     87  13  100
Medzisúčet      147  34  181
Spolu       366  65  431
 
6.3.1 Po ľnohospodárstvo: vymáhanie prostriedkov v dôsledku nezrovnalostí odhalených 
členskými štátmi   
 
Členské štáty sú povinné zisti ť a na základe vnútroštátnyc h predpisov a postupov vymôc ť 
sumy, o ktoré prišli v dôsledku nezrovnalostí. Pokia ľ ide o opatrenia financované z EPZF, 
sumy vymožené členskými štátmi od príjemcov sa pr evedú na Komisiu a vo výkaze výsledku 
hospodárenia sa vykážu ako príjem. V prípade EPFRV sa vymožené sumy odpo čítajú 
od budúcej žiadosti o platbu, takže príslu šnú sumu z EPFRV je možné znovu použi ť v rámci 
programu. Ak členský štát neza čal vymáhacie konanie ale bo ak ho nevykonáva dôsledne, 
Komisia môže rozhodnú ť, že zasiahne prostredníctvom postupu overenia súladu a že 
príslušnému členskému štátu uloží finan čné korekcie. 
 
Zníženie príjmov z nezrovnalostí je predovšetkým dôsledkom pozitívneho vplyvu ú činnejších 
kontrolných systémov v členských štátoch, ako aj dôsledkom 50 % zú čtovania [článok 32 
ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005].  
 
6.3.2 Politika súdržnosti 
 
Členské štáty sú primárne zodpovedné za predchádzanie nezrovnalostiam, ich odha ľovanie a 
nápravu, ako aj za vymáhanie neoprávnene vyp latených prostriedkov a prípadne aj úrokov z 
omeškania. Do uvedenej tabu ľky nie je zahrnutá výška prostriedkov vymožených členskými 
štátmi (pozri poznámku č. 6.5). Táto položka sa týka prostriedkov vymožených priamo 
Komisiou.  
 
6.3.3 Iné typy hospodárenia 
 
SK 109   SK  
Vymáhanie prostriedkov v dôsle dku nezrovnalostí, ktoré boli odhalené v rámci iných typov 
hospodárenia, sa vykonáva prostredníctvom prík azu na vymáhanie alebo prostredníctvom 
odpočítania neoprávnene vyplatenej sumy z nasle dujúcej platby. Ak je príjemca požiadaný, 
aby predložil opravený závere čný výkaz nákladov, suma, ktorá bola predmetom 
nezrovnalostí, sa nemusí nevyhnutne objavi ť v účtovnom systéme Komisie. 
6.4 PREBIEHAJÚCE FINAN ČNÉ KOREKCIE PO KONTROLÁCH EÚ  
6.4.1 Po ľnohospodárstvo 
v mil. EUR  
Prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie k 
31.12.2008  Nové 
prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie v 
roku 2009  Finančné 
korekcie, o 
ktorých 
bolo 
rozhodnut
é v roku 
2009  Úpravy 
finančných 
korekcií, o 
ktorých 
bolo 
rozhodnut
é alebo 
ktoré 
prebiehajú 
k 
31.12.2008  Prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie k 
31. 12. 
2009  
EPUZF 1 733 657 -317 690 2 763
Komisia každoro čne stanovuje opatrenia a členské štáty, ktoré budú predmetom overenia 
súladu na základe ro čnej analýzy rizík zameranej na celé spektrum po ľnohospodárskych 
výdavkov. Postup overovania súladu prebieha nieko ľko rokov: koncom roka 2009 bolo vo 
veľkej miere ukon čené overovanie súladu výdavkov, ktoré vz nikli pred rokom 2003. Audity 
za roky 2003 až 2009 práve prebiehajú.  
 
Komisia môže v súlade so svojimi ú čtovnými postupmi a všeobecne uznávanými ú čtovnými 
zásadami použi ť na zostavenie ú čtovnej závierky odhady. Týka sa to výdavkov, ktoré budú na 
základe budúcich rozhodnutí o súlade pravdepodobne vylú čené z financovania EÚ. Tieto 
odhady vychádzajú z najspo ľahlivejších dostupných informácií. Ke ďže o korekciách v rámci 
EPZF sa rozhoduje pod ľa výdavkov v jednotlivých rozpo čtových rokoch, je možné vypo čítať 
priemer korekcií za uzatvorený rozpo čtový rok a extrapolova ť tento percentuálny podiel na 
neskoršie rozpo čtové roky, v prípade ktorých k ontroly ešte prebiehajú. Spo ľahlivosť týchto 
odhadov sa hodnotí na základe ich porovnania s „prebiehajúcimi korekciami“ za roky, v 
ktorých sú tieto údaje k dispozícii, ako aj na základe ic h porovnania s výsledkami overenia 
súladu vykonaného v danom roku. Okrem toho je potrebné poznamena ť, že percentuálny 
podiel finan čných korekcií za uzatvorený rozpo čtový rok je relatívne stabilný a pohybuje sa 
medzi 1,1 % a 1,9 %. 
 
Na základe budúcich rozhodnutí o súlade  výdavkov vynaložených v období rokov 2003 – 
2009 sa odhaduje opätovné získ anie sumy vo výške 2 763 mil. EUR. Z toho 2,1 mld. EUR 
predstavuje prebiehajúce finan čné korekcie, pri ktorých bola suma vypo čítaná na základe 
prebiehajúcich auditov (týkajú sa pr edovšetkým výdavkov vynaložených v rokoch 2003 – 
2007).  
 
SK 110   SK  
Vyššie odhady sú dôsledkom zvýšenia prieme rného podielu korekcií na výdavkoch v 
porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, a to z 1,1 % na 1,5 %. Najnovšie dostupné údaje 
týkajúce sa „prebiehajúcich korekc ií“ za roky 2003, 2004, 2005, 2006 a 2007 tento podiel 
potvrdzujú a poukazujú dokonca na vyšší per centuálny podiel korekc ií ako 1,5 %. Finan čné 
dôsledky zavedenia režimu jednotnej pl atby v roku 2005 je v tomto štádiu ťažké odhadnú ť. 
Na jednej strane možno predpoklada ť, že vo viacerých prípadoch dôjde k menšiemu výskytu 
korekcií, na druhej strane môžu ma ť však paušálne korekcie opatrení v rámci režimu 
jednotnej platby výraznejší finan čný dosah. Ke ďže tieto sumy nie sú ešte definitívne, 
v súvahe sa nevykazujú. 
 
SK 111   SK 6.4.2 Štrukturálne opatrenia  
 
v mil. EUR  
Prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie k 
31.12.2008  Nové 
prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie v 
roku 2009  Finančné 
korekcie 
potvrdené 
v roku 
2009  Úpravy 
finančných 
korekcií, 
ktoré boli 
potvrdené 
alebo ktoré 
prebiehajú 
k 31.12.2008  Prebiehajú
ce 
finančné 
korekcie k 
31. 12. 
2009  
Štrukturálne fondy 
a Kohézny fond (programy na obdobie rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006)        
EFRR    1 771  89 -1 087 - 343  430
Kohézny fond     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
FNURH     35  0 - 33  0  2
Usmerňovacia sekcia 
EPUZF + EPFRV    4  221 - 38  4  191
Spolu     2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Uvedené sumy vychádzajú z výsledkov auditov Komisie, Dvora audítorov alebo úradu 
OLAF, na ktoré následne nadviazali príslušné generálne riadite ľstvá prostredníctvom 
formálneho súdneho konania a prebiehajúceho námietkového konania proti príslušnému 
členskému štátu. Ide o najlepší odhad, ktorý zoh ľadňuje stav k 31. decembru 2009 v súvislosti 
s opatreniami prijatými v nadväznosti na audit a s predložením listov s kone čnou pozíciou 
(alebo listov predchádzajúcich pozastaveni u platieb). Táto suma sa môže zmeni ť v dôsledku 
námietkového konania vo veci poz astavenia platieb a finan čným korekcií, v rámci ktorého 
majú členské štáty možnos ť predložiť ďalšie dôkazy na podporu svojich nárokov. 
 
6.5 ČINNOSTI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV TÝKAJÚCE SA VYMÁHANIA 
PROSTRIEDKOV A FINAN ČNÝCH KOREKCIÍ PRI ŠTRUKTURÁLNYCH 
OPATRENIACH A POLITIKE SÚDRŽNOSTI  
 
Pokiaľ ide o politiku súdržnos ti, korekcie vykonané členskými štátmi v nadväznosti na 
vlastný audit alebo audit EÚ sa v ú čtovnom systéme Komisie nevykazujú, ke ďže členské 
štáty môžu tieto sumy opätovne použi ť na iné oprávnené výdavky. Členské štáty sú však 
povinné Komisii predklada ť aktualizované údaje o vylú čených výdavkoch a o ukon čenom a 
prebiehajúcom vymáhaní pros triedkov zo štrukturálnych f ondov za rok 2009, ako aj súhrnne 
za celé obdobie rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013, a to za všetky štyri fondy (EFRR, ESF, 
Usmerňovacia sekcia EPUZF a FNURH). Nemusia však osobitne vykazova ť korekcie v 
dôsledku činnosti EÚ. Z tohto dôvodu sa finan čné korekcie vykonané členskými štátmi 
nepripočítavajú ku finan čným korekciám Komisie. 
 
SK 112   SK  
Na základe údajov, ktoré členské štáty predložili v súlade s povinnos ťou podľa nariadenia 
438/2001 a nariadenia 448/2001, dosiahli vylú čené prostriedky v roku 2009 výšku 986 mil. 
EUR a vymožené prostriedky 247 mil. EUR, teda spolu 1 233 mil. EUR. Tieto údaje 
zohľadňujú výsledky prvej analýzy, ktorú Komisi a vykonala a ktorá viedla ku korekcii 
určitých údajov. Z auditov údajov členských štátov, ktoré v roku 2009 vykonala Komisia v 
deviatich členských štátoch (v roku 2008 v 10 členských štátoch) vyplýva, že systémy 
zaznamenávania a vykazovania údajov nie sú ešte vo všetkých členských štátoch úplne 
spoľahlivé, hoci existujú dôk azy, že kvalita sa postupne zlepšuje a že v porovnaní 
s predchádzajúcimi rokmi došlo k ur čitému zlepšeniu. Tieto údaje nie sú navyše úplné, najmä 
pokiaľ ide o údaje týkajúce sa  celého programového obdobia,  pretože niektoré z ve ľkých 
členských štátov ešte nepred ložili údaje o korekciách, kt oré vykonali v predchádzajúcich 
rokoch programového obdobia. V porovnaní s minulými rokmi však došlo k ur čitému 
pokroku aj v tejto oblasti a členské štáty súhlasili, že kompletné údaje poskytnú pri ukon čení 
projektov. 
 
Zároveň existuje riziko, že v prípade progr amového obdobia 2000 – 2006 sa budú prekrýva ť 
údaje o finan čných korekciách vyplývajúce z činnosti orgánov EÚ (audity Komisie a Dvora 
audítorov a vyšetrovanie úradu OLAF) s údajmi, ktoré predložili členské štáty na základe 
svojej vlastnej činnosti. Je to spôsobené skuto čnosťou, že zna čnú časť finančných korekcií, 
ktoré boli uložené v nadväznosti na činnosti orgánov EÚ, členské štáty akceptujú 
a vykonávajú bez toho, aby Komisi a formálne rozhodla o vylú čení príslušných výdavkov z 
výkazov týchto členských štátov. Ke ďže členské štáty nie sú povinné rozlišova ť korekcie 
vyplývajúce z činnosti orgánov EÚ od korekcií vyplýv ajúcich z ich vlastných kontrol 
a auditov, rozsah tohto prekrývania nie je možné presne kvantifikova ť. Navyše skuto čné 
vykonanie korekcie členským štátom sa nemusí uskuto čniť v roku, v ktorom členský štát túto 
finančnú korekciu akceptuje. Prípadné prekrývani e údajov zostáva teda len v rovine odhadov. 
Z porovnania údajov jednotlivých členských štátov za r ok 2009 s výškou korekcií 
vyplývajúcich z činností orgánov EÚ, ktoré členské štáty akceptovali v tom istom roku, 
vyplýva, že rozsah tohto prekrývania by nemal presiahnu ť 465 mil. EUR. V roku 2008 toto 
prekrývanie nemohlo presiahnu ť 600 mil. EUR. 
 
Počas programového obdobia 2007 – 2013 za členila Komisia ro čné vykazovanie do svojich 
informačných systémov. To znamená, že bude získava ť údaje priamo od členských štátov. Od 
členských štátov sa na zákla de príslušných sektorových  právnych predpisov zárove ň 
vyžaduje, aby samostatne uvá dzali korekcie vyplývajúce z činností orgánov EÚ, čím sa 
znemožní vzájomné prekrývanie údajov. 
 
SK 113   SK Poznámka č. 6 – príloha 1: Celkový preh ľad finan čných korekcií a vymáhania 
prostriedkov v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidieka, o ktorých bolo rozhodnuté 
v roku 2009  
 
Údaje pod ľa jednotlivých členských štátov  
v mil. EUR  
Členský štát  Finančné 
zúčtovanie  Overenie 
súladu  Nahlásené 
nezrovnalost
i Spolu  
Belgicko 0 12 2 15 
Bulharsko 0 0 5 5 
Česká republika 0 0 0 1 
Dánsko 0 101 4 104 
Nemecko 0 2 15 17 
Estónsko 0 0 0 0 
Írsko -2 3 2 4 
Grécko 2 18 1 21 
Španielsko 7 62 38 106 
Francúzsko 3 73 35 111 
Taliansko -3 5 13 15 
Cyprus 0 0 0 0 
Lotyšsko 0 0 0 0 
Litva 0 2 1 4 
Luxembursko 0 0 0 0 
Maďarsko 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Holandsko 1 30 5 36 
Rakúsko 0 2 1 3 
Poľsko 0 11 2 13 
Portugalsko 0 9 8 18 
Rumunsko 5 0 9 14 
Slovinsko 0 1 0 2 
Slovenská 
republika 00 1 1  
Fínsko 2 0 0 2 
Švédsko 0 0 2 2 
Spojené 
kráľovstvo 83 12 14 109 
Rozhodnuté 
spolu  103 359 163 625 
 
 
SK 114   SK Poznámka: uvedené údaje sú zaokrúhlen é na milióny EUR a sumy vykázané ako 0 
zodpovedajú sumám nižším ako 500 000 EUR.  
 
SK 115   SK Poznámka č. 6 – príloha 2: Celkový preh ľad finan čných korekcií a vymáhania 
prostriedkov v oblasti po ľnohospodárstva a rozvoja vidiek a, ktoré boli vyko nané v roku 
2009 
 
Údaje pod ľa jednotlivých členských štátov  
v mil. EUR  
Členský štát  Finančné 
zúčtovanie 
a nedodrž
ané 
platobné 
lehoty  Overenie 
súladu  Nezrovnalost
i nahlásené 
členskými 
štátmi 
(spätne 
uhradené 
EÚ) Spolu  
Belgicko 0 12 2 14 
Bulharsko 0 - 1 1 
Česká republika 0 - 0 0 
Dánsko 0 101 4 105 
Nemecko 0 1 16 18 
Estónsko 0 0 0 0 
Írsko -2 5 2 5 
Grécko 2 189 5 196 
Španielsko 7 23 30 59 
Francúzsko 3 46 34 82 
Taliansko -3 167 13 177 
Cyprus - 0 0 1 
Lotyšsko 0 0 0 0 
Litva 0 0 2 2 
Luxembursko 0 - 0 0 
Maďarsko 6 - 3 9 
Malta - - 0 0 
Holandsko 1 2 6 9 
Rakúsko 0 - 1 1 
Poľsko 0 - 2 2 
Portugalsko 0 0 7 7 
Rumunsko 5 - 7 12 
Slovinsko 0 1 0 2 
Slovenská 
republika 00 0 0  
Fínsko 2 0 1 2 
Švédsko 0 12 2 14 
Spojené 
kráľovstvo 83 41 9 133 
Vykonané spolu  103 600 148 851 
 
SK 116   SK Poznámka: uvedené údaje sú zaokrúhlen é na milióny EUR a sumy vykázané ako 0 
zodpovedajú sumám nižším ako 500 000 EUR.  
 
SK 117   SK Poznámka č. 6 – príloha 3: Celkový preh ľad finančných korekcií potvrdených v roku 
2009 pre štrukturálne opatrenia  
Údaje pod ľa jednotlivých členských štátov  
v mil. EUR  Spolu 2008  Finančné korekcie potvrdené v roku 2009  Spolu 2009  
Členský štát    EFRR  KF ESF FNUR
H Usmerňov
acia sekcia 
EPUZF  SPOLU    
Obdobie rokov 
1994 – 1999  1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Belgicko   5 - -  0 - -  0  5 
Dánsko   3  0 - - - -  0  3 
Nemecko   286  49 - - -  4  53  339 
Írsko  42  0 - - - -  0  42 
Grécko   526 - - - -  0  0  526 
Španielsko   244  250  5  17  32  0  304  548 
Francúzsko   83  0 -  0 - -  1  84 
Taliansko   442  63 - - - -  63  505 
Luxembursko   1  0 -  4 - -  4  5 
Holandsko   168  1 - -  9 -  9  177 
Rakúsko   2  0 - - -  0  0  2 
Portugalsko   113  19  5 - - -  24  137 
Fínsko   1 - -  0 -  0  0  1 
Švédsko   1  0 - - - -  0  1 
Spojené krá ľovstvo   77  54 - - - -  54  131 
INTERREG   1  9 - - - -  9  10 
Obdobie rokov 
2000 – 2006  3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Belgicko   5  2 -  3 - -  5  10 
Bulharsko  - -  2 - - -  2  2 
Česká republika  - -  0 - - -  0  0 
Dánsko  - - -  0  0 -  0  0 
Nemecko   10  0 - 2 - -   2   1 2  
Estónsko  -  0 - - - -  0  0 
Írsko  26  16 - - - -  16  42 
Grécko   867  37  2  14 - -  53  920 
Španielsko  1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Francúzsko   249  3 -  9  0 -  12  261 
Taliansko   608  135 -  80  2 -  217  825 
Cyprus  - - - - - - - - 
Lotyšsko   3  1 -  0 - -  1  4 
Litva  1 -  1 - - -  1  2 
Luxembursko  - - -  2 - -  2  2 
Maďarsko -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta  - - - - - - - - 
Holandsko   1  0 - - -  1  1  2 
Rakúsko  - - - - - - - - 
Poľsko  37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugalsko   95  31  0  0 - -  31  126 
Rumunsko   2 -  8 - -  14  22  24 
Slovinsko   2 - -  0 - -  0  2 
Slovenská republika   1  38 - - - -  38  39 
Fínsko  -  0 - -  0  0  0  0 
Švédsko   11 - -  0 --   0   1 1  
Spojené krá ľovstvo   149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG  -  1 - - - -  1  1 
Potvrdené spolu  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
 
SK 118   SK Poznámka: uvedené údaje sú zaokrúhlen é na milióny EUR a sumy vykázané ako 0 
zodpovedajú sumám nižším ako 500 000 EUR.  
Poznámka č. 6 – príloha 4: Celkový preh ľad finančných korekcií vykonaných v roku 
2009: štrukturálne opatrenia 
 
Údaje pod ľa jednotlivých členských štátov 
v mil. EUR  Rozhodnutia vykonané v roku 2009  
Členský štát  EFRR  KF ESF FNURH  Usmerňova
cia sekcia 
EPUZF  SPOLU  
Obdobie rokov 1994 
– 1999   218  10  21  46  5  300
Belgicko  - -  0 - -  0
Dánsko   2 - - - -  2
Nemecko   109 --   0  4   1 1 3
Írsko  0 - -  0 -  1
Grécko  - - - -  0  0
Španielsko   3  5  17  32  0  57
Francúzsko   1 -  0  5 -  6
Taliansko   41 - - - -  41
Luxembursko   0 -  4 --   4
Holandsko   7 - -  9 -  16
Rakúsko   0 - - -  0  0
Portugalsko   1  5 - - -  6
Fínsko  - -  0 -  0  0
Švédsko   0 - - - -  0
Spojené krá ľovstvo   52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
Obdobie rokov 2000 
– 2006   116  79  185  4  25  409
Belgicko  - -  3 - -  3
Bulharsko  -  3 - - -  3
Česká republika  -  0 - - -  0
Dánsko  - - - - - -
Nemecko  - - - - - -
Estónsko  -  0 - - -  0
Írsko - - - - - -
Grécko   47  5  14 - -  66
Španielsko   7  14  38  0-   5 9
Francúzsko   1 -  0 - -  2
Taliansko   10 -  80  4 -  93
Cyprus  - - - - - -
Lotyšsko  - -  0 - -  0
Litva -  1 - - -  1
Luxembursko  - -  2 - -  2
Maďarsko -  40  1 - 0   4 1
Malta  - - - - - -
Holandsko  - - - - - -
Rakúsko  - - - - - -
Poľsko  42 -  42 -  11  95
Portugalsko   9  9 - - -  18
Rumunsko  -  6 - -  14  20
Slovinsko  - - - - - -
Slovenská republika  - - - - - -
Fínsko  - - - -  0  0
 
SK 119   SK Švédsko  - - - - - -
Spojené krá ľovstvo  - -  5 - -  5
INTERREG   0 - - - -  0
Vykonané spolu   334  89  206  50  30  709
Poznámka: uvedené údaje sú zaokrúhlen é na milióny EUR a sumy vykázané ako 0 
zodpovedajú sumám nižším ako 500 000 EUR.  
 
SK 120   SK 7. RIADENIE  FINANČNÉHO  RIZIKA 
 
Nasledujúce údaje o riadení finan čného rizika Európskej únie sa týkajú: 
– pokladničných operácií vykonávaných Eu rópskou komisiou s cie ľom plniť rozpočet EÚ;  
– operácií prijímania a poskytovania úverov, ktoré vykonáva Európska komisia v rámci 
makrofinan čnej pomoci (MFA), úverov na podporu platobnej bilancie (BOP) a Euratomu;  
– Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia; a 
– operácií prijímania a poskytovania úverov, ako aj pokladni čných operácií vykonávaných 
Európskou úniou prostredníct vom Európskeho spolo čenstva uhlia a ocel e (v likvidácii).
   
7.1. METÓDY RIADENIA RIZIKA 
7.1.1.  Pokladničné operácie Pravidlá a princípy riadenia pokladni čných operácií Komisie sú 
stanovené v nariadení Rady 1150/2000 (zme nenom a doplnenom na riadením Rady 
2028/2004) a v nariadení o rozpo čtových pravidlách (nariadenie Rady 1605/2002 zmenené 
a doplnené nariadením Rady 1995/2006) a v je ho vykonávacích predpi soch (nariadenie 
Komisie 2342/2002 zmenené a doplnené  nariadením Komisie 478/2007). 
 
V dôsledku vyššie uvedených nariadení sa uplat ňujú tieto hlavné princípy: 
– Vlastné zdroje sú hradené členskými štátmi na ú čty založené na tento ú čel v mene Komisie 
v rámci štátnej pokladnice al ebo orgánu, ktor ý na tento ú čel určil každý členský štát. 
Komisia môže využíva ť vyššie uvedené ú čty výlučne na pokrytie svojich hotovostných 
potrieb. 
– Vlastné zdroje sú hradené členskými štátmi v ich vlastných národných menách, zatia ľ čo 
platby Komisie sú vedené vä čšinou v eurách. 
– Pri bankových ú čtoch založených v mene Ko misie nie je povolené pre čerpanie. 
– Zostatky na ú čtov vedených v iných menách ako euro sa použijú bu ď na platby v tých 
istých menách, alebo sa pravidelne prevádzajú na eurá. 
 
Okrem ú čtov vlastných zdrojov Komisia založila aj ďalšie bankové ú čty v centrálnych 
a komerčných bankách na ú čel realizácie platieb a prijím ania prostriedkov iných, ako sú 
príspevky členských štátov do rozpo čtu.  
 
Pokladničné a platobné operácie sú  vysoko automatizované a opierajú sa o moderné 
informačné systémy. Na zaru čenie bezpe čnosti systému a na zabezpe čenie oddelenia funkcií, 
ktoré sa vyžaduje na zákl ade nariadenia o rozpo čtových pravidlách, štandardov vnútornej 
kontroly Komisie, ako aj na základe audíto rských zásad, sa používajú osobitné postupy. 
 
SK 121   SK  
Pokladničné a platobné operácie sa ri adia súborom písomných usmernení a postupov, ktorých 
cieľom je obmedzi ť operačné a finan čné riziko a zabezpe čiť primeranú úrove ň kontroly. Tieto 
usmernenia a postupy sa vz ťahujú na rôzne oblastí činností (napr.: realiz ácia platieb a správa 
hotovosti, prognózovanie pe ňažných tokov, kontinuita činnosti, at ď.) a ich dodržiavanie sa 
pravidelne kontroluje. Navyše sa medzi zástupcami GR BUDG a GR EFCIN konajú 
stretnutia, na ktorých sa prerokúva výme na informácií o riadení rizika a osved čených 
postupov.  
 
7.1.2 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Operácie prijímania a poskytovania úverov, ak o aj súvisiacu správu pokladnice vykonáva EÚ 
v súlade s prípadnými príslušnými rozhodnutiami  Rady a internými usmerneniami. Príslušné 
prevádzkové oddelenia sa riadia vlastnými písomnými príru čkami, ktoré sa vz ťahujú 
na špecifické oblasti, ako sú pôži čky, úvery a správa pokladnice.  Identifikujú a hodnotia sa 
finančné a opera čné riziká, pri čom sa pravidelne kontroluje sú lad s internými usmerneniami 
a postupmi. Vo všeobecnosti platí, že kol ísanie úrokových sadzieb ani výmenných kurzov nie 
je ničím kompenzované („zais ťovacie“ operácie), ke ďže poskytovania úverov je financované 
z nadväzných operácií (back-to-back), v dôsledku čoho nevznikajú žiad ne otvorené úrokové 
alebo menové pozície.  
 
7.1.3 Garan čný fond  
Pravidlá a zásady správy aktív Garan čného fondu (pozri poznámku č. 2.3.3 ) sú stanovené 
v dohovore medzi Európskou komi siou a Európskou investi čnou bankou (EIB) 
z 25. novembra 1994 a v následných zmenených a doplnených zneniach zo 17. a 23. septembra 1996, z 8. mája 2002 a z 25. februára 2008. Operácie Garan čného fondu 
prebiehajú výlu čne v eurách. Fond invest uje výhradne v tejto me ne, aby sa predišlo 
akémukoľvek kurzovému riziku. Správa aktív je založená na tradi čných pravidlách 
obozretnosti, ktoré sa uplat ňujú pri finan čných operáciách. Osobitnú pozornos ť je potrebné 
venovať znižovaniu rizík a zabezpe čovaniu toho, aby sa spra vované aktíva dali preda ť alebo 
previesť bez zbyto čného odkladu, zoh ľadňujúc pri tom pokryté záväzky. 
 
7.1.4 ESUO v likvidácii 
Európska komisia riadi likvidáciu záväz kov ESUO. V prípade ESUO v likvidácii sa 
nepredpokladajú žiadne nové úvery alebo zodpovedajúce financovanie. Nové pôži čky ESUO 
sa obmedzujú na refinancovanie zamerané na zníženie finan čných nákladov. Pokia ľ ide 
o pokladni čné operácie, uplat ňujú sa zásady obozretného riadenia s cie ľom minimalizova ť 
finančné riziká. 
 
7.2 TRHOVÉ RIZIKO 
 
Trhové riziko predstavuje riziko, že reálna hodnot a alebo budúce pe ňažné toky finan čného 
nástroja môžu kolísa ť v dôsledku zmien trhových cien. Trhové riziko prináša so sebou nielen 
 
SK 122   SK potenciálnu stratu, ale aj poten ciálny zisk. Možno ho rozdeli ť na menové riziko, úrokové 
riziko a iné cenové riziko. EÚ nie je vystavená žiadnemu výraznému inému cenovému riziku. 
 
7.2.1 Menové riziko 
Menové riziko predstavuje riziko, že na operá cie EÚ alebo na hodnotu jej investícií bude ma ť 
vplyv fluktuácia výmenných kurzov. Toto rizi ko vzniká pri zmene kurzu jednej meny vo či 
inej mene.  
 
SK 123   SK 7.2.1.1 Pokladni čné operácie 
Vlastné zdroje hradené členskými štátmi v iných menách ako euro sú vedené na ú čtoch 
vlastných zdrojov, a to v súlade s nariadením o vlastných zdrojoch. Pr evádzajú sa na eurá, 
keď sú potrebné na pokrytie realizácie pl atieb. Postupy na správu týchto finan čných 
prostriedkov sú stanovené v uvede nom nariadení. V obmedzenom po čte prípadov sa tieto 
prostriedky používajú priamo na  platby, ktoré sa majú vykona ť v danej mene. 
 
Komisia vedie v komer čných bankách viacero ú čtov v iných menách EÚ ako euro, ako aj 
v USD, na ú čely realizácie platieb denominova ných v týchto menách. Tieto ú čty sa dop ĺňajú 
v závislosti od výšky plánovaných platieb. V dô sledku toho sa ponech ávajú na týchto ú čtoch 
len veľmi nízke jednod ňové zostatky, aby sa minimalizova lo vystavenie sa fluktuácii 
devízových kurzov. 
 
A k  s a  n a  ú čty pripisujú rôzne príjmy (iné ako vlas tné zdroje) v iných menách ako euro, 
prevedú sa bu ď na účty Komisie vedené v rovnakých me nách, ak sú potrebné na pokrytie 
realizácie platieb, alebo sa konve rtujú na eurá a prevedú na ú čty vedené v eurách. Zálohové 
účty vedené v iných menách ako euro sa dop ĺňajú v závislosti od odhadovaných krátkodobých 
lokálnych platobných po trieb v tých istých menác h. Zostatky na týchto ú čtoch sa držia 
v rámci príslušných stropov. 
 
Keďže všetky predbežne uhradené pokuty sú ukladan é a hradené v eurách, žiadne kurzové  
riziko tu nevzniká. 
 
7.2.1.2 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Väčšina finan čných aktív a pasív je vyjadrená v eurách a EÚ sa v týchto prípadoch teda 
nevystavuje ú činkom kurzového rizika. EÚ však poskytuje prostredníctvom finan čného 
nástroja Euratom úvery v USD, ktoré sú financované prostredníctvom pôži čiek v USD v 
ekvivalentnej výške (nadväzné ope rácie – back-to-back). K dátumu zostavenia súvahy nebola 
EÚ vystavená v súvislosti Eurato mom žiadnemu kurzovému riziku.  
 
7.1.3 Garan čný fond 
Finančné aktíva sú v eurác h, takže k žiadnym menovým rizikám nedochádza.  
 
7.2.1.4 ESUO v likvidácii 
ESUO v likvidácii je vystavené miernemu čistému kurzovému riziku vo výške 2,2 mil. EUR, 
ktoré vyplýva z úverov na bývanie vo výške 1,5 mil. EUR a zo zostatkov na bežnom ú čte vo 
výške 0,7 mil. EUR.  
 
7.2.2 Úrokové riziko  
 
SK 124   SK Úrokové riziko spo číva v možnosti zníženia hodnoty cen ného papiera, najmä dlhopisu, v 
dôsledku zvýšenia úrokovej sadzby. Vyššie úro kové sadzby spravidla vedú k nižším cenám 
dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou a naopak. 
 
SK 125   SK 7.2.2.1 Pokladni čné operácie 
Keďže pokladnica Komisie si nepoži čiava žiadne peniaze, nie je vystavená úrokovému riziku. 
Získava však úroky zo zostatkov, kt oré drží na rôznych bankových ú čtoch. Práve z tohto 
dôvodu Komisia zaviedla opatrenia, pomoc ou ktorých sa usiluje zabezpe čiť, aby sa do 
pravidelne nabiehajúcich úrokov premietli tr hové úrokové sadzby a ich fluktuácia. Ú čty 
zriadené v rámci štátnej pokladnice alebo centrálnej banky jednotlivých členských štátov, 
ktoré sú ur čené na príjem vlastných zdrojov, nie sú úro čené ani spoplatnené. Pri všetkých 
ostatných ú čtoch zriadených v národných centrál nych bankách závisí zhodnotenie 
od konkrétnych podmienok ponúkaných danou bankou. Použité úrokové sadzby sú variabilné 
a prispôsobené fluktuáciám na trhu.  
 
Na jednod ňových zostatkoch, ktoré sú držané na ú čtoch v komer čných bankách, sa každý de ň 
pripisujú úroky. Tieto úroky vyc hádzajú z variabilných trhovýc h sadzieb, na ktoré sa 
uplatňuje zmluvná marža (kladná al ebo záporná). V prípade vä čšiny účtov sa výpo čet úroku 
odvíja od marginálnej úrokovej sadzby EC B platnej pre jej hlavné refinan čné operácie a 
upravuje sa tak, aby odrážal akúko ľvek fluktuáciu tejto sadzby. Pri iných ú čtoch vychádza 
výpočet úroku z referen čnej sadzby EONIA („Euro over night index average“). V dôsledku 
toho Komisia nie je vystavená riziku, že je j budú pripísané úroky v nižších ako trhových 
sadzbách. 
 
7.2.2.2 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Pôžičky a úvery s variabilnou úrokovou sadzbou 
Vďaka povahe operácií prijímania a poskyt ovania úverov disponuje EÚ významne úro čenými 
aktívami a pasívami. Pôži čky v rámci MFA a Euratomu poskytnuté pri variabilnej úrokovej 
sadzbe vystavujú EÚ úrokovému rizi ku. Úrokové riziká vyplývajúce z pôži čiek sú však 
kompenzované úvermi poskytnutými za rovnakých  podmienok (nadväzné operácie – back-to-
back). K dátumu zostavenia súvahy vykazovala  EÚ úvery (vyjadrené v nominálnej hodnote) s 
variabilnou sadzbou vo výške 0,96 mld. EUR (2008: 1,05 mld. EUR), ktorých prece ňovanie 
sa uskuto čňuje každých 6 mesiacov.  
 
Pôžičky a úvery s pevnou úrokovou sadzbou 
V roku 2009 vykazovala EÚ aj úvery v rámc i MFA a Euratomu s pevnou úrokovou sadzbou v 
celkovej výške 110 mil. EUR (2008:  85 mil. EUR) s dátumom kone čnej splatnosti jeden až 
päť rokov (25 mil. EUR) a viac ako pä ť rokov (85 mil. EUR). 
Podstatnejšia je však skuto čnosť, že EÚ vykazovala v roku 2009 šes ť úverov v rámci 
finančného nástroja BOP s pevnou úrokovou sadz bou v celkovej výške 9,2 mld. EUR (2008: 
2 mld. EUR) s dátumom kone čnej splatnosti jeden až pä ť rokov (5 mld. EUR) a viac ako pä ť 
rokov (4,2 mld. EUR). 
 
7.2.2.3 Garan čný fond 
 
SK 126   SK Dlhové cenné papiere v rámci Garan čného fondu vydané s vari abilnou úrokovou sadzbou sú 
vystavené volatilite týchto sadzieb, zatia ľ čo dlhové cenné papiere s pevnou úrokovou 
sadzbou nesú riziko spojené s ich reál nou hodnotou. Dlhopisy s pevnou úrokovou sadzbou 
predstavujú k dátumu zostavenia  súvahy približne 97 % investi čného portfólia (2008: 96%). 
 
7.2.2.4 ESUO v likvidácii 
V dôsledku povahy svojej činnosti je ESUO v likvidácii vystavené úrokovému riziku. 
Úrokové riziká vyplývajúce z pôži čiek sú vo všeobecnosti kompenzované úvermi 
poskytnutými za rovnakých podmienok.  Pokiaľ ide o operácie v oblasti správy aktív, dlhopisy 
s pevnou úrokovou sadzbou predstavujú k dátumu zost avenia súvahy prib ližne 97 % portfólia 
cenných papierov (2008: 97%). 
7.3 ÚVEROVÉ RIZIKO 
Úverové riziko predstavuje riziko straty v dôs ledku nesplácania úveru alebo inej úverovej 
linky [istiny, úroku (kupónu) aleb o oboch] dlžníkom alebo v dôsledku iného neplnenia 
zmluvných záväzkov. Medzi neplnenie záväzkov patrí oneskorené splácanie, reštrukturalizácia splá tok dlžníka a finan čný úpadok. 
 
7.3.1 Pokladni čné operácie 
Väčšina pokladni čných zdrojov Komisie je v sú lade s nariadením Rady 1150/2000 o 
vlastných zdrojoch vedená na ú čtoch, ktoré členské štáty zriadili na ú čely úhrady ich 
príspevkov (vlastné zdroje).  Všetky tieto ú čty vedie štátna pokladni ca alebo centrálna banka 
jednotlivých členských štátov. Tieto in štitúcie predstavujú pre Komisiu minimálne úverové 
riziko (alebo riziko protistrany), ke ďže riziku sú vystavené členské štáty. 
 
Tá časť pokladni čných zdrojov Komisie, ktorá je vedená na ú čtoch v komer čných bankách na 
pokrytie realizácie platieb, sa dop ĺňa v momente ich potreby, čo automaticky zabezpe čuje 
systém na správu pokladni čnej hotovosti. Na každom ú čte sa udržuje minimálna výška 
hotovosti, ktoré zodpovedá priemernej výške denných platieb realizovaných z tohto ú č
tu. V 
dôsledku toho sú jednod ňové zostatky ponechávané na týchto ú čtoch neustále nízke (v 
priemere medzi 50 mil. EUR a 150 mil.  EUR, rozložené na viac ako 30 ú čtov), vďaka čomu 
je Komisia vystavená len obmedzenému úverovému riziku. Tieto sumy je potrebné posudzova ť so zreteľom na celkový pokladni čný zostatok, ktorý kolíše medzi 1 mld. EUR a 
35 mld. EUR, ako aj s oh ľadom na celkovú výšku platie b vykonaných v roku 2009, ktorá 
predstavovala 130 mld. EUR.  
 
Okrem toho sa v záujme ďalšieho minimalizovania rizika pr otistrany, ktorému je Komisia 
vystavená, uplat ňujú pri výbere komer čných bánk osobitné usmernenia. 
– Všetky komer čné banky sa vyberajú prostredníct vom výziev na predkladanie ponúk. 
Minimálny krátkodobý úverový rating, ktorý sa požaduje na pripustenie do zadávacieho 
konania, je Moody's P-1 alebo ekvivalent (S&P A-1 alebo Fitch F1). V osobitných a riadne 
odôvodnených prípadoch sa môže požadova ť nižšia úrove ň. 
 
SK 127   SK – Pri komer čných bankách, ktoré boli osobitne vybrat é na prijímanie predbežne uhradených 
pokút, sa spravidla vyžaduje minimálny dlhodobý rating S&P na úrovni AA alebo 
ekvivalent, pri čom pri znížení ratingu bánk v tejto skupine sa uplat ňujú osobitné pravidlá.  
– Pokladnica Komisie zaviedla v roku 2009 do praxe alternatívny systém pre správu 
predbežne uhradených pokút, ktorého konkrétnym cie ľom bolo zníži ť riziko v tejto oblasti. 
Na základe rozhodnutia Komisie K(2009) 4264 sa pokuty uložené po 1. januári 2010 už 
nebudú vklada ť do komer čných bánk, ale budú spravované v tomto novom systéme.  
– Zálohové ú čty sa vedú v lokálnych bankác h, ktoré boli vybraté v zjednodušenom 
zadávacom konaní. Požiadavky na rating závisi a od konkrétnej situ ácie a môžu sa v 
jednotlivých krajinách významne líši ť. Aby sa obmedzilo vystavenie sa úverovému riziku, 
zostatky na týchto ú čtoch sa držia na najnižších možných úrovniach (vzh ľadom na 
prevádzkové potreby). Pravidelne sa dop ĺňajú a príslušné stropy sa každoro čne revidujú. 
– Úverový rating komer čných bánk, v ktorých má Komisia zriadené ú čty, sa reviduje 
minimálne raz za mesiac, a v prípade potreby aj častejšie. V nadväznosti na finan čnú krízu 
boli prijaté osobitné, intenzívnejšie opatren ia na monitorovanie situácie, ktoré sa 
uplatňovali počas celého roka 2009. 
 
7.3.2 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Riadenie úverového rizika v prvom rade preb ieha prostredníctvom štátnych záruk v prípade 
úverov Euratomu, následne prostredníctvom Garan čného fondu (úvery v rámci MFA a 
Euratomu) a napokon prostredníctvom rozpo čtu EÚ (úvery v rámci BOP, a pokia ľ by ostatné 
oparenia neboli dostato čné, aj úvery v rámci MFA a Euratomu). Na základe právnych 
predpisov o vlastných zdrojoch, ktoré boli v r oku 2009 v platnosti, sa strop pre zdroj založený 
na HND stanovil na úrovni 1,24 % HND členských štátov, avšak v ro ku 2009 sa na pokrytie 
platobných rozpo čtových prostriedkov použilo len 1,01 %. To znamená, že k 31. decembru 
2009 bola k dispozícii marža vo výške 0,23 % na pokrytie tejto záruky. Je potrebné zdôrazni ť, 
že počnúc rokom 2010 bude tento str op znížený na 1,23 %. Garan čný fond pre vonkajšie 
opatrenia bol zriadený v roku 1994, aby kryl riziká nedodržiavania záväzkov súvisiacich 
s pôžičkami, ktorými sú financované úvery pre kr ajiny mimo Európskej únie. Úverové riziko 
je v každom prípade zmiernené v ďaka možnosti čerpať prostriedky z rozpo čtu EÚ v prípade, 
že by dlžník nebol schopný uhradi ť dlžnú sumu v plnom rozsahu. Z tohto dôvodu je EÚ 
oprávnená vyzva ť všetky členské štáty, aby zabezpe čili plnenie právnych záväzkov EÚ vo či 
svojim verite ľom. 
 
Hlavnými príjemcami týchto úverov sú Ma ďarsko, Lotyšsko a Rumunsko. Ma ďarsko sa na 
celkovom objeme úverov podie ľa približne 54 %, Lotyšs ko 21 % a Rumunsko 18 %. 
Pri pokladni čných operáciách je potrebné uplat ňovať usmernenia na výber protistrán. 
Prevádzkové oddelenie bude teda schopné uzatvára ť obchody len s oprávnenými bankami, 
ktoré majú dostato čné limity na protistrany. 
 
7.3.3 Garan čný fond 
Na základe dohody medzi EÚ a EIB o správe Garan čného fondu by mali ma ť všetky 
medzibankové investície rating minimálne na úrovni Moody's P-1 alebo ekvivalentu. K 31. 
 
SK 128   SK decembru 2009 boli všetky investície (153 mil. EU R) realizované s protistranami s uvedeným 
ratingom (2008: 183 mil. EUR). K 31. decem bru 2009 fond investoval do štyroch 
krátkodobých finan čných nástrojov a všetky tieto investície  (37 mil. EUR) boli realizované s 
protistranami, ktorých rating dosahoval minimálne Moody's P- 1 alebo ekvivalent. Všetky 
cenné papiere k dispozícii na predaj sú v sú lade s usmerneniami týkajúcimi sa ich správy. 
 
7.3.4 ESUO v likvidácii 
Riadenie úverového rizika prebieha prostre dníctvom pravidelnej an alýzy schopnosti dlžníkov 
splácať úroky a istinu. Na ú čely riadenia úverového rizika sl úžia aj kolaterály a záruky 
poskytované štátmi, korporáciami alebo jednotlivcami. Záruky jednotlivých členských štátov 
alebo rovnocenných subjektov (napr. verejné inštitúcie) kryjú 52 % celkovej neuhradenej 
sumy úverov. Celkovo 36 % neuhradených úver ov bolo poskytnutých bankám alebo na ne 
banky poskytli záruku.  Pri pokladni čných operáciách je  potrebné uplat ňovať usmernenia na 
výber protistrán. Prevádzkové odde lenie je teda schopné uzatvára ť obchody len s 
oprávnenými bankami, ktoré majú dostato čné limity na protistrany.  
 
SK 129   SK 7.4 RIZIKO LIKVIDITY 
 
Riziko likvidity vyplýva z ťažkostí pri predaji aktív. Ide teda  napríklad o riziko, že príslušný 
cenný papier alebo aktívum nebude možné na trhu dostato čne rýchlo preda ť, aby sa zabránilo 
strate alebo aby sa zabezpe čilo plnenie záväzkov.  
7.4.1 Pokladni čné operácie 
Rozpočtové zásady EÚ zabezpe čujú, že celkové pe ňažné zdroje na daný rok vždy posta čujú 
na realizáciu všetkých plat ieb. Celková výška príspevkov členských štátov teda zodpovedá 
výške platobných rozpo čtových prostriedkov na daný rozpo čtový rok. Zatia ľ čo členské štáty 
odvádzajú svoje príspevky v dvanástich mesa čných splátkach po čas celého roka, platby majú 
určitý sezónny charakter.  
 
Aby sa zabezpe čili dostato čné pokladni čné zdroje na pokrytie platieb realizovaných v danom 
mesiaci, zaviedli sa osobitné pos tupy, ktoré sú zamerané na pravidelné prognózovanie potreby 
peňažných prostriedkov. Za ur čitých podmienok je zárove ň možné, aby boli príspevky 
členských štátov do vlastných zdrojov vyžia dané v prípade potreby v predstihu. 
 
Okrem toho je potrebné uvies ť, že pri každodenných pokladni čných operáciách Komisie sa 
vďaka automatickému systému na správu pokladni čnej hotovosti zabezpe čí, že na 
jednotlivých bankových ú čtoch Komisie sa každý de ň nachádza dostato čná likvidita.  
 
7.4.2 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Riziko likvidity vyplývajúce z pôži čiek je vo všeobecnosti kompenzované úvermi 
poskytnutými za rovnakých podmienok (nadväzné ope rácie – back-to-back). V prípade MFA 
a Euratomu slúži Garan čný fond ako rezerva likvidity (alebo záchranná sie ť) pre prípad, že 
dlžník svoje záväzky neuhrádza alebo ich uhrádza oneskorene. Pokia ľ ide o BOP, nariadenie 
Rady 431/2009 stanovuje postup, ktorý zabezpe čuje dostato čný čas na mobilizáciu 
finančných prostriedkov z rozpo čtu EÚ. 
 
7.4.3 Garan čný fond 
Fond sa spravuje pod ľa zásady, že aktíva sa musia vyzna čovať dostatočnou mierou likvidity a 
mobilizácie, aby bolo možné reagova ť na príslušné záväzky. Vo fonde sa musí nachádza ť 
minimálne 100 mil. EUR v portfóliu so splatnos ťou < 12 mesiacov, ktoré by sa mali použi ť 
na investície do pe ňažných nástrojov. K 31. decembru 2009 predstavovala výška týchto 
investícií 190 mil. EUR. Okrem toho mi nimálne 20 % nominálnej hodnoty fondu musia 
predstavova ť peňažné nástroje, dlhopisy s pevnou úr okovou sadzbou so zostávajúcou 
splatnosťou menej ako jeden rok a dlhopisy s pohyblivou sadzbou. K 31. decembru 2009 
predstavoval tento pomer 27 %.  
 
7.4.4 ESUO v likvidácii 
 
SK 130   SK Riziko likvidity vyplývajúce z pôži čiek je vo všeobecnosti kompenzované úvermi 
poskytnutými za rovnakých podmienok (nadväzné operácie – back-to-back). Pokia ľ ide 
o správu aktív a pasív ESUO v likvidácii, Komisi a riadi požiadavky na likviditu na základe 
prognóz čerpania, ktoré získava pros tredníctvom konzultácií so svojimi príslušnými útvarmi. 
 
SK 131   SK 7.5 ÚDAJE O REÁLNEJ HODNOTE 
 
7.5.1 Operácie prijímania a poskytovania úverov (MFA, BOP a Euratom)  
Prvotný stav:  
Je potrebné poznamena ť, že uvedené úvery sú prvotne vyk azované v nominálnej hodnote v 
súlade s ú čtovným pravidlom EÚ č. 11. Ak by sa namiesto toho použil ú čtovný štandard 
súkromného sektora IAS 39, úvery  by sa museli prvotne vykazova ť v reálnej hodnote. 
Nasledujúca tabu ľka uvádza rozdiely me dzi týmito dvoma ú čtovnými postupmi v prípade 
úverov BOP, a to k dátumu ich poskytnutia: 
v mil. EUR 
 Účtovné 
pravidlo EÚ č. 
11 (nominálna 
hodnota)  IAS 39  
(reálna 
hodnota)  Rozdiel  
Ocenenie úverov BOP 
poskytnutých v roku 2009 7 200 6 649 551 
Ocenenie úverov BOP 
poskytnutých v roku 2008 2 000 1 767 233 
Účtovné pravidlo EÚ č. 11 sa použilo z týchto dôvodov:  
– Medzi úvermi a pôži čkami existuje v ďaka ich nadväznému charakteru kompenza čný 
účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa  teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe 
súvisiacej pôži čky. 
– Prvotný rozdiel odráža alternatívne náklady, ktor é by vznikli pri alternatívnej investícií na 
kapitálovom trhu. Ke ďže EÚ nesmie na kapitálových trhoch investova ť, tento „variant“ 
alternatívnych nákla dov nemožno uplatni ť a ani podstata transakcie sa prostredníctvom 
neho nedá dôkladne vyjadri ť.  
– Uvedený prvotný rozdiel by bol kompenz ovaný úrokovými výnosmi v nasledujúcich 
rokoch.  
 
Súčasný stav k 31.12.2009:  
Odhadovaná reálna hodnota sa stanovuje takto:   
– V prípade úverov: uplatní sa  metóda diskontovaných pe ňažných tokov pri použití 
výnosovej krivky danej krajiny pre zostávajúcu dobu splatnosti.  
– V prípade pôži čiek: uplatní sa metóda diskontovaných pe ňažných tokov pri použití 
výnosovej krivky AAA pre zostávajúcu dobu splatnosti.  
– Predpokladá sa, že úvery s pohyblivou úrokovou sadzbou sa budú približova ť k ich 
nominálnej hodnote, ke ďže preceňovanie pri trhových úrokových sadzbách sa uskuto čňuje 
každých 6 mesiacov. 
 
SK 132   SK  
Nasledujúca tabu ľka uvádza reálnu hodnotu odhadovanú ku koncu roka v prípade úverov s 
pevnou úrokovou sadzou poskytnutých v rámci MF A, BOP a Euratomu, a to tak, že umož ňuje 
porovnanie s príslušnou ú čtovnou hodnotou v súvahe:  
 
SK 133   SK v mil. EUR 
 Poskytnuté 
úvery k 
31.12.2009  Poskytnuté 
úvery k 
31.12.2008  Pôžičky k 
31.12.2009  Pôžičky k 31. 
12. 2008  
Reálna hodnota 8 785 1 863 9 626 2 118
Účtovná 
hodnota 9 416 2 091 9 416 2 091
Rozdiel  (631) (228) 210 27
K dátumu zostavenia súvahy predstavovali úve ry na podporu platobnej bilancie (BOP) 98,8 
% týchto úverov a pôži čiek. Z uvedenej tabu ľky vyplýva, že reálna hodnota pôži čiek je vyššia 
ako ich nominálna hodnota, a to v dôsledku toho, že EÚ má úverová  rating AAA a že trhové 
úrokové sadzby sú momentálne vyšši e ako sadzby, za ktoré si EÚ poži čiavala. Ke ďže 
hlavnými príjemcami týchto úverov sú Ma ďarsko, Lotyšsko a Rumunsko, ktorých rating je 
nižší ako AAA, reálna hodnota poskytnutých úverov je nižšia ako ich nominálna hodnota, a to 
aj napriek tomu, že trhové úrokové  sadzby sú momentálne vyšši e ako sadzby, pri ktorých EÚ 
tieto úvery poskytovala.  
7.5.2 ESUO v likvidácii 
Odhadovaná reálna hodnota úverov a pôži čiek sa stanoví pomoc ou metódy diskontovaných 
peňažných tokov. Pod ľa tejto metódy sú o čakávané budúce pe ňažné toky diskontované na 
základe príslušných výnosových kriviek AAA pr e zostávajúcu dobu splatnosti. Predpokladá 
sa, že odhadovaná reálna hodnota úverov s pohy blivou úrokovou sadzbou sa bude približova ť 
ich účtovnej hodnote, ke ďže preceňovanie pri trhových úrokových sadzbách sa uskuto čňuje 
každé 3 mesiace alebo každých 6 mesiacov. Odhadovanú reálnu hodnotu úverov a pôži čiek s 
pevnou úrokovou sadzbou nebolo možné stanovi ť a vykáza ť, keďže údaje potrebné na 
výpočet tejto hodnoty neboli k dispozícii. 
 
Cenné papiere k dispozícii na predaj sa vyk azujú v reálnej hodnote, ktorá zodpovedá trhovej 
hodnote zvýšenej o časovo rozlíšené úroky. Žiadne finan čné nástroje sa nevykazujú v reálnej 
hodnote na základe metódy oce ňovania, ktorá nezoh ľadňuje pozorovate ľné trhové ceny alebo 
sadzby. Predpokladá sa, že nominálna hodnota poh ľadávok z obchodného styku znížená o 
znehodnotenie a nominálna hodnota záväzkov z obchodného styku sa približujú k svojim reálnym hodnotám. Reálnou hodnotou pe ňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov 
vrátane bežných ú čtov a krátkodobých vkladov (kratších než 3 mesiace) je ich ú čtovná 
hodnota. 
 
SK 134   SK 8. INFORMÁCIE  O PRIDRUŽENÝCH  STRANÁCH 
 
8.1 PRIDRUŽENÉ STRANY 
 
Pridruženými stranami EÚ sú jej konsolidované ú čtovné jednotky a k ľúčoví riadiaci 
pracovníci týchto subjektov (pozri ďalej). Transakcie medzi týmito subjektmi sú sú časťou 
bežných operácií EÚ, čo znamená, že na základe ú čtovných pravidiel EÚ neexistujú žiadne 
osobitné požiadavky na vykazovanie týchto transakcií. Zoznam ú čtovných jednotiek, ktoré sú 
súčasťou konsolidácie, je uvedený v poznámke č. 10. 
 
8.2 NÁROKY K ĽÚČOVÝCH RIADIACICH PRACOVNÍKOV 
 
Na účely poskytnutia informácií o transakciách  pridružených strán týkajúcich sa k ľúčových 
riadiacich pracovníkov Európskej únie sú tie to osoby uvedené v nasledujúcich piatich 
kategóriách: 
Kategória 1: predseda Európskej rady, pr edseda Komisie a predseda Súdneho dvora 
Kategória 2: podpredsední čka Komisie a vysoká predstavite ľka Európskej únie pre zahrani čné 
veci a bezpe čnostnú politiku a ďalší podpredsedovia Komisie  
Kategória 3: generálny tajomník Rady, členovia Komisie, sudc ovia a generálni advokáti 
Súdneho dvora, predseda a členovia Všeobecného súdu, predseda a členovia Súdu pre verejnú 
službu Európskej únie, ombudsman a európs ky dozorný úradník pre ochranu údajov 
Kategória 4: predseda a členovia Dvora audítorov 
Kategória 5: najvyššie postavení úradníci inštitúcií a agentúr. 
 
Súhrnný preh ľad ich nárokov je uvedený nižšie – ďalšie informácie sú uvedené v Úradnom 
vestníku Európskej únie  [L 187 z 8.8.1967 naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady 
(ES, Euratom) č. 202/2005 z 18.1.2005 (L 33 z 5.2.2005) a L 268 z 20.10.1977 naposledy 
zmenené a doplnené nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1293/2004 z 30.4.2004 (L 243 z 
15.7.2004)]. Ďalšie informácie sú dostupné v služ obnom poriadku uverejnenom na webovej 
stránke Europa, ktorý je oficiálnym dokument om uvádzajúcim práva a povinnosti všetkých 
úradníkov EÚ. EÚ neposkytla k ľúčovým riadiacim pracovníkom žiadne preferen čné úvery.  
 
SK 135   SK  
FINANČNÉ NÁROKY K ĽÚČOVÝCH RIADIACICH PRACOVNÍKOV  EUR 
Nárok (na zamestnanca)  Kategória 
1 Kategória 
2 Kategória 
3 Kategória 
4 Kategória 
5 
Základný plat (mesa čne) 24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62  18 025,08 – 
20 278,22  19 467,10 – 
20 728,85  11 461,32 – 
18 025,09  
Príspevok na bydlisko/expatriáciu  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Rodinné prídavky: 
Príspevok na domácnos ť (% z platu
Príspevok na nezaopatrené die ťa 
Predškolský príspevok 
Príspevok na vzdelávanie alebo na vzdelávanie mimo miesta 
zamestnania
  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Príspevok pre predseda júcich sudco vneuvádza sa neuvádza sa  500 – 810,74 neuvádza sa  neuvádza sa  
Príspevok na reprezentáciu  1 418,07 0 – 911,38 500 – 607,71 neuvádza sa  neuvádza sa  
Ročné cestovné náklady  neuvádza sa neuvádza sa  neuvádza sa  neuvádza sa  Áno 
Prevody do členského štátu: 
Príspevok na vzdelávanie* 
% z platu* 
% z platu bez „ok“   
Áno 
5 % 
max. 25 % 
Áno 
5 % 
max. 25 %   
Áno 
5 % 
max. 25 %   
Áno 
5 % 
max. 25 %   
Áno 
5 % 
max. 25 %  
Náklady na reprezentáciu  preplatené preplatené  preplatené  neuvádza sa  neuvádza sa  
Pri nástupe do funkcie: 
Náklady na usídlenie 
 
Cestovné náklady rodinn ý
príslušníkov 
Náklady na s ťahovanie   
49 749,22 
 
preplatené preplatené 
45 062,72 – 
46 865,24 
preplatené preplatené
  
36 050,16 – 
40 556,44 
preplatené preplatené
  
38 934,20 –  
41 457,70 
preplatené preplatené
  
preplatené 
 
preplatené preplatené
 
Ukončenie pôsobenia vo funkcii: 
Náklady na presídlenie 
 
Cestovné náklady rodinn ý
príslušníkov 
Náklady na s ťahovanie 
Prechod (% z platu)** Nemocenské poistenie
  
24 874,61 
 
preplatené preplatené 
40 % - 65 % 
hradené 
22 531,36 – 
23 432,62 
preplatené preplatené 
40 % - 65 % 
hradené
  
18 025,08 – 
20 278,22 
preplatené preplatené 
40 % - 65 % 
hradené
  
19 467,10 –  
20 728,85 
preplatené preplatené 
40 % - 65 % 
hradené
  
preplatené 
 
preplatené preplatené 
neuvádza sa 
dobrovoľné
 
Dôchodky  (% z platu pred zdanením)  max. 70 % max. 70 %  max. 70 %  max. 70 %  max. 70 %  
Zrážky: 
Daň Spoločenstva 
Zdravotné poistenie (% z platu) 
Osobitný príspevok z platu 
Zrážka na dôchodok   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuvádza sa 
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuvádza sa   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuvádza sa   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
neuvádza sa   
8 % - 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Počet osôb k 31.12.2009  3 7 91 27 81 
*s použitím opravného koeficienta („ok“) 
**vyplatené za prvé 3 roky po odchode 
 
SK 136   SK  
9. UDALOSTI  PO DÁTUME  ZOSTAVENIA  SÚVAHY 
S výnimkou informácií uvedených nižšie nezaznamenal ú čtovník Komisie k dátumu 
schválenia ú čtovnej závierky žiadne významné udalosti,  ktoré by si vyžadovali samostatné 
zverejnenie v rámci tejto časti, ani mu žiadne takéto informácie neboli oznámené. Ro čná 
účtovná závierka a s ňou súvisiace poznámky boli zostavené na základe najnovších 
dostupných údajov, čo je zohľadnené v uvedených informáciách. 
 
Európsky finan čný stabiliza čný mechanizmus (EFSM) 
Rada prijala 11. mája 2010 európsky finan čný stabiliza čný mechanizmus s cie ľom zachova ť 
finančnú stabilitu v Európe [nariadenie Rady (EÚ) č. 407/2010]. Tento mechanizmus 
vychádza z článku 122 ods. 2 zmluvy a umož ňuje poskytnú ť finančnú pomoc členskému 
štátu, ktorý má ale bo mu hrozia závažné ťažkosti spôsobené výnimo čnými udalos ťami, ktoré 
sú mimo jeho kontroly. Táto pomoc môže ma ť formu úveru alebo úverovej linky, za ktoré 
ručí rozpočet EÚ. V prípade aktivácie by si Komisia v mene EÚ poži čala finančné prostriedky 
na kapitálových trhoch alebo od finan čných inštitúcií a následne  by tieto prostriedky poži čala 
prijímajúcemu členskému štátu. V súlade so závermi Rady ECOFIN je tento nástroj 
obmedzený na 60 mld. EUR. Mechanizmus EFSM dop ĺňa exitujúci nástroj na podporu 
platobnej bilancie, ktorý je ur čený na poskytovanie finan čnej pomoci tým členským štátom, 
ktoré nie sú členmi eurozóny. 
 
Je potrebné poznamena ť, že členské štáty eurozóny a ďalšie zúčastnené členské štáty vytvorili 
podobný balík finan čnej pomoci, tzv. Európsky nástroj finan čnej stability (ENFS), ktorý ale 
nemá žiaden vplyv na ú čtovnú závierku EÚ ani na rozpo čet EÚ. Členským štátom eurozóny 
by bola táto potenciálna pomoc poskytnutá prostredníctvom ú čelovo vytvorenej spolo čnosti, 
ktorej by zú častnené členské štáty poskytovali záruky až do výšky 440 mld. EUR. Platnos ť 
tohto nástroja skon čí v júni 2013. 
 
Do vyššie uvedených opatrení sa zapojí aj Medzinárodný menový f ond, od ktorého sa 
očakáva, že na prípadnú pomoc poskytne ďalších 250 mil. EUR. An i tento príspevok však 
nebude ma ť vplyv na ú čtovnú závierku EÚ a rozpo čet EÚ.  
 
SK 137   SK 10. ÚČTOVNÉ  JEDNOTKY,  KTORÉ  SÚ SÚČASŤOU  KONSOLIDÁCIE 
A. KONTROLOVANÉ Ú ČTOVNÉ JEDNOTKY  
1. Inštitúcie a poradné orgány   
Výbor regiónov  Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov  
Rada Európskej únie  Európsky hospodársky a sociálny výbor  
Súdny dvor Európskej únie  Európsky ombudsman  
Európska komisia  Európsky parlament  
Európsky dvor audítorov   
  
2. Agentúry EÚ   
Európska agentúra pre bezpe čnosť a ochranu zdravia pri 
práci Agentúra Európskej únie pre základné práva  
Európska agentúra pre bezpe čnosť letectva  Európska agentúra pre bezpe čnosť sietí a informácií  
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb  Európska nadácia pre odborné vzdelávanie  
Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania  Európska agentúra pre riadenie opera čnej spolupráce 
na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie  
Európska environmentálna agentúra  Prekladate ľské stredisko pre orgány Európskej únie  
Európsky úrad pre bezpe čnosť potravín Úrad pre doh ľad nad európskym GNSS  
Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných 
podmienok  Úrad pre harmonizáciu vnútorn ého trhu (ochranné známky 
a vzory)   
Európska námorná bezpe čnostná agentúra  Európska železni čná agentúra  
Európska agentúra pre lieky  Úrad Spolo čenstva pre odrody rastlín  
Európska chemická agentúra  Agentúra pre kontrolu rybného hospodárstva Spolo čenstva  
Fusion for Energy (Európsky spolo čný podnik pre ITER 
a rozvoj energie jadrovej syntézy)  Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť 
 
Eurojust**  Európska policajná akadémia (CEPOL)**  
  
Výkonný orgán pre konkurencieschopnos ť a inovácie  Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebite ľov  
Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a 
kultúru  Výkonná agentúra pre transeurópsku dopravnú sie ť 
Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum * Výkonná agentúra pre výskum * 
  
3. Iné kontrolované ú čtovné jednotky   
Európske spolo čenstvo uhlia a ocele (v likvidácii)   
  
PRIDRŽENÉ PODNIKY  
Európsky investi čný fond  Spoločný podnik ARTEMIS * 
Spoločný podnik Čisté nebo *  
  
B. SPOLO ČNÉ PODNIKY  
Medzinárodná organizácia pr e energiu jadrovej syntézy 
(ITER)  Spoločný podnik Galileo v likvidácii  
Spoločný podnik SESAR  Spoločný podnik IIL*  
  
* Po prvýkrát zahrnuté do konsolidácie v roku 2009.  
** Decentralizovaný orgán EÚ spadajúci pod predchádzajúci pilier „Policajná a justi čná spolupráca v trestných 
veciach“.  
 
 
SK 138   SK 11. ÚČTOVNÉ  JEDNOTKY,  KTORÉ  NIE  SÚ SÚČASŤOU  KONSOLIDÁCIE 
 
Hoci EÚ spravuje aktíva nasledujúcich ú čtovných jednotie k, tieto účtovné jednotky nesp ĺňajú 
požiadavky na to, aby boli sú časťou konsolidovaných ú čtov. Nie sú teda do ú čtovnej závierky 
Európskej únie zahrnuté. 
 
11.1 EURÓPSKY ROZVOJOVÝ FOND (ERF)  
Európsky rozvojový fond (ERF) je hlavným ná strojom Európskej únie na podporu rozvojovej 
spolupráce s africkými, karibskými a tichomorským i krajinami (AKT), ako aj so zámorskými 
krajinami a územiami (ZKÚ). Jeho zriadeni e upravuje Rímska zmluva z roku 1957, pri čom 
jeho cieľom je poskytova ť technickú a finan čnú pomoc, a to pôvodne len africkým krajinám, 
s ktorými boli niektoré členské štáty historicky prepojené. 
ERF nie je financovaný z rozpo čtu Európskej únie, ale z priamo z príspevkov členských 
štátov odsúhlasených na medzivládnej úrovni. Zdroje ERF spravuje Komisia a EIB. Každý 
ERF sa zvy čajne uzatvára približne na dobu piat ich rokov. Od uzatvorenia prvého dohovoru o 
partnerstve v roku 1964 sa programové cykly ERF vo všeobecnosti riadili cyklami z 
dohôd/dohovorov o partnerstve. 
ERF sa riadi svojím vlastným finan čným nariadením (Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008), pod ľa 
ktorého sa jeho vlastné finan čné výkazy predkladajú oddelene od výkazov EÚ. Ú čtovná 
závierka a hospodárenie so zdrojmi ERF pod lieha vonkajšej kontrole Dvora audítorov a 
Parlamentu. Nasledujúca tabu ľka uvádza na informa čné účely súvahu a výkaz výsledku 
hospodárenia 8., 9. a 10. ERF: 
SÚVAHA – 8., 9. a 10. ERF  
  v mil. EUR
31.12.2009 31.12.2008 
 STÁLE AKTÍVA  196 269 
    
 OBEŽNÉ AKTÍVA  1 389 957 
    
 AKTÍVA SPOLU  1 585 1 226 
    
 OBEŽNÉ PASÍVA  (860) (709) 
    
 PASÍVA SPOLU  (860) (709) 
    
 ČISTÉ AKTÍVA  725 517 
    
 FONDY A REZERVY    
 Vyžiadaný kapitál fondu  20 381 17 079 
 Iné rezervy  2 252 2 252 
 Výsledok hospodárenia prenesený z predchádzajúcich 
rokov  (18 814) (15 784) 
 Výsledok hospodárenia za rok  (3 094) (3 030) 
 ČISTÉ AKTÍVA  725 517 
 
 
SK 139   SK  
VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA - 8., 9. a 10. ERF  
  v mil. EUR
2009 2008 
 OPERAČNÉ PRÍJMY  49 23 
    
 OPERAČNÉ VÝDAVKY  (3 192) (3 066) 
    
 DEFICIT Z OPERA ČNEJ ČINNOSTI  (3 143) (3 043) 
    
 FINANČNÉ ČINNOSTI  49 13 
    
 VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA ZA ROK  (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SYSTÉM ZDRAVOTNÉHO POISTENIA  
 Tento systém zabezpe čuje zamestnancom rôznych inštitúcií Európskej únie zdravotné 
poistenie. Finan čné prostriedky tohto systému sú jeho vlastným majetkom a Európska únia 
ich nekontroluje, hoci jeho finan čné aktíva spravuje Komisia. Tento systém je financovaný 
z príspevkov jeho členov (zamestnancov) a z príspevkov zamestnávate ľov 
(inštitúcie/agentúry/orgány). Akýko ľvek prebytok zostáva na ďalej v tomto systéme. 
 
Systém sa rozde ľuje na štyri samostatné časti – hlavný systém sa vz ťahuje na zamestnancov 
inštitúcií a agentúr Európskej únie, zatia ľ čo tri menšie systémy sa vz ťahujú na zamestnancov 
Európskej univerzity vo Florencii, na zamestnancov európskych škôl, ako aj na zamestnancov pracujúcich mimo EÚ, napr. v delegáciách EÚ. K 31. decembru  2009 dosiahli celkové aktíva 
tohto systému výšku 297 mil. EUR (2008: 288 mil EUR). 
 
11.3 ÚČASTNÍCKY ZÁRU ČNÝ FOND (PGF)
 
 
Účinné krytie niektorých súm predbežného financovania vyplatenýc h v rámci siedmeho 
rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP) zabezpe čuje účastnícky 
záručný fond (PGF). Ide o nástroj vzájomného zaistenia zriadený na krytie finan čných rizík, 
ktoré znáša EÚ a ú častníci po čas realizácie nepriamych akcií v rámci 7RP, pri čom záruku 
plnenia predstavuje kapitál tohto fondu a plynúce úroky. Všetci ú častníci nepriamych akcií, 
ktoré majú formu grantu, odvádzajú po čas trvania akcie do kapitálu fondu PGF príspevok 
zodpovedajúci 5 % celkového príspevku EÚ. Ú častníci sú teda vlastníkmi PGF a EÚ 
(zastúpená Komisiou) vystupuje len a ko výkonný orgán. K 31. decembru 2009 dosahovali 
celkové aktíva PGF výšku 580 mil. EUR (2008: 283 mil. EUR). Finan čné prostriedky PGF sú 
jeho vlastným majetkom a Európska úni a ich nekontroluje, hoci jeho finan čné aktíva spravuje 
Komisia. 
 
SK 140   SK ČASŤ II – KONSOLIDOVANÉ  SPRÁVY  O PLNENÍ  ROZPOČTU EURÓPSKEJ  ÚNIE  
A VYSVETLIVKY 
 
SK 141   SK KONSOLIDOVANÉ  SPRÁVY  O PLNENÍ  ROZPOČTU  
                
 
                             
 
SK 142   SK *Je potrebné poznamena ť, že v dôsledku zaokrúhlenia čísel na milióny eur sa môže zda ť, že 
súčet niektorých finan čných údajov v týchto rozpo čtových tabu ľkách nezodpovedá presne 
týmto údajom. 
 
SK 143   SK KONSOLIDOVANÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPO ČTU: 
 1. Výsledok rozpo čtového hospodárenia 114 
 2. Výkaz porovnania rozpo čtu a skuto čných súm 115 
 
Príjmy: 
 3. Konsolidovaný súhrn plnenia rozpo čtových príjmov 117 
 
Výdavky: 
 4. Rozdelenie a zmeny viazaných a platobných rozpo čtových prostriedkov pod ľa 
 okruhov finan čného rámca 118 
 5. Plnenie viazaných rozpo čtových prostriedkov pod ľa okruhov finan čného rámca 
 118 
 6. Plnenie platobných rozpo čtových prostriedkov pod ľa okruhov finan čného rámca
 118 
 7. Pohyb v neuhradených záväzkoch pod ľa okruhov finan čného rámca 119 
 8. Rozdelenie neuhradených záväzkov pod ľa roku ich vzniku a pod ľa okruhov 
 finan čného rámca 120 
 9. Rozdelenie a zmeny viazaných a platobných rozpo čtových prostriedkov pod ľa 
 oblastí politiky 121  10. Plnenie viazaných rozpo čtových prostriedkov pod ľa oblastí politiky 122 
 11. Plnenie platobných rozpo čtových prostriedkov pod ľa oblastí politiky 123 
 12. Pohyb v neuhradených záväzkoch pod ľa oblastí politiky 124 
 13. Rozdelenie neuhradených záväzkov pod ľa roku ich vzniku a pod ľa oblastí politiky
 125 
 
Inštitúcie: 
 14. Konsolidovaný súhrn plnenia rozpo čtových príjmov pod ľa inštitúcií 126 
 15. Plnenie viazaných a platobných rozpo čtových prostriedkov pod ľa inštitúcií 127 
 
Agentúry: 
 
SK 144   SK  16. Príjmy agentúr: rozpo čtové odhady, nároky a prijaté sumy 128 
 17. Viazané a platobné rozpo čtové prostriedky pod ľa agentúr 129 
 18. Výsledok rozpo čtového hospodárenia vrátane agentúr 130 
 
SK 145   SK VÝSLEDOK PLNENIA ROZPO ČTU 
1. VÝSLEDOK ROZPO ČTOVÉHO HOSPODÁRENIA ZA ROK 2009  v mil. EUR
  SPOLU 
2009 SPOLU 
2008 
Príjmy za rozpo čtový rok  117 626 121 584
Platby z rozpo čtových prostriedkov bežného roka  (116 579) (115 550)
Platobné rozpo čtové prostriedky prenesené do roku 
N+1 (1 759) (3 914)
Zrušenie nevyužitých platobných rozpo čtových prostriedkov 
prenesených z roku N - 1  2 791 188
Kurzové rozdiely za daný rok  185 (498)
Výsledok rozpo čtového hospodárenia * 2 264 1 810
* Z toho pripadá na EZVO 11 mil. EUR v roku 2009 a 14 mil. EUR v 2008.  
 Prebytok rozpo čtu Európskej únie sa v nasledujúcom roku vráti členským štátom formou zníženia ich 
príspevkov splatných v danom roku. 
 
 
SK 146   SK  
* vrátane prenesených rozpo čtových prostriedkov a pripísaných príjmov 2. VÝKAZ PORO VNANIA ROZPO ČTU A SKUTO ČNÝCH SÚM  
PRÍJMY  
 v mil. EUR  
 
Hlava  Pôvodný rozpo četKonečný rozpočetVzniknuté nároky  Príjmy  Rozdiel  
konečná suma - 
skutočná suma  Príjmy ako % 
rozpočtu Neuhradená suma  
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Vlastné zdroje  114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Prebytky, zostatky a úpravy  0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Príjmy od osôb pracujúcich v inštitúciách a iných 
orgánoch Spolo čenstva  1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Príjmy z administratívnej činnosti inštitúcií  77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Príspevky a úhrady v rámci dohôd a programov 
Spoločenstva  10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97 % 275 
7. Úroky z omeškania a pokuty  123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Operácie prijímania a poskytovania úverov  0 0 80 4 -4 - 76 
9. Rôzne príjmy  30 58 85 66 -8 114,11 % 19 
Spolu 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06 % 12 407 
        
VÝDAVKY – POD ĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA  v mil. EUR  
 
Okruh finan čného rámca  Pôvodný rozpo četKonečný rozpočet 
(*) Realizované platby  Rozdiel 
konečná suma - 
skutočná suma  % Prenesené 
rozpočtové 
prostriedky  Prepadnuté 
rozpočtové 
prostriedky  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Udržate ľný rast  46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Ochrana a riadenie prírodných zdrojov  52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Občianstvo, sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť 1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. EÚ ako globálny aktér  8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Administratíva  7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Kompenzácia  209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Spolu 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
SK 147   SK  2. VÝKAZ POROVNANIA ROZPO ČTU A SKUTO ČNÝCH SÚM (POKRA ČOVANIE)  
VÝDAVKY – POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  v mil. EUR  
 
Oblasť politiky  Pôvodný rozpo čet  Konečný rozpočet (*) Realizované platby  Rozdiel 
konečná suma - 
skutočná suma  % Prenesené rozpo čtové 
prostriedky  Prepadnuté 
rozpočtové 
prostriedky  
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Hospodárske a finan čné veci  487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Podnikanie  601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Hospodárska sú ťaž 90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Zamestnanos ť a sociálne veci  11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka  51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energetika a doprava  2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Životné prostredie  496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Výskum  4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Informa čná spoločnosť a médiá  1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Priamy výskum  366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 Rybné hospodárstvo a námorné záležitosti  927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Vnútorný trh  66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Regionálna politika  24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Dane a colná únia  106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Vzdelávanie a kultúra  1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Komunikácia  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti  678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Vonkajšie vz ťahy 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Obchod  79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT  1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Rozšírenie  1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Humanitárna pomoc  797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Boj proti podvodom  74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Koordinácia politiky Komisie a právne poradenstvo  188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Administratíva Komisie  986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Rozpo čet 278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Audit  11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Štatistika  101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Jazykové služby  389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Rezervy  244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Ostatné inštitúcie  2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
Spolu 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* vrátane prenesených rozpo čtových prostriedkov a pripísaných príjmov
 
SK 148   SK 3. SÚHRN PLNENIA ROZPO ČTOVÝCH PRÍJMOV ZA ROK 2009  
 v mil. EUR  
Hlava  Rozpočtové príjmy  Vzniknuté nároky  Príjmy  Príjmy ako  Neuhradená 
suma  
 Počiatočné Konečné Bežný rok  Prenesené  Spolu  Nároky bežného 
roka  Prenesené nároky Spolu  % rozpočtu  
1. Vlastné zdroje 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Prebytky, zostatky a úpravy 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Príjmy od osôb pracujúcich v inštitúciách a iných orgánoch 
Spoločenstva 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Príjmy z administratívnej činnosti inštitúcií 77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Príspevky a úhrady v rámci dohôd a programov Spolo čenstva 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Úroky z omeškania a pokuty 123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Operácie prijímania a poskytovania úverov 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Rôzne príjmy 30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Spolu  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
Podrobne hlava 1: Vlastné zdroje  
Kapitola  Rozpočtové príjmy  Vzniknuté nároky  Príjmy  Príjmy ako  Neuhradená 
suma  
 Počiatočné Konečné Bežný rok  Prenesené  Spolu  Nároky bežného 
roka  Prenesené nároky  Spolu  % rozpočtu  
10. Poľnohospodárske poplatky 1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Odvody z produkcie cukru 147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Clá 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. DPH 19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. HND 75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Korekcia rozpo čtovej nerovnováhy 0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Zníženie príspevkov založených na HND v prípade Holandska a 
Švédska 0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Spolu  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
           
Podrobne hlava 3: Prebytky, zostatky a úpravy  
Kapitola  Rozpočtové príjmy  Vzniknuté nároky  Príjmy  Príjmy ako  Neuhradená 
suma  
 Počiatočné Konečné Bežný rok  Prenesené  Spolu  Nároky bežného 
roka  Prenesené nároky Spolu  % rozpočtu  
30. Prebytok z predchádzajúceho roku 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. Zostatky DPH 0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. Zostatky HNP 0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
34. Úprava týkajúca sa neú časti na politike „Spravodlivos ť a 
vnútorné veci“ 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Korekcia pre Spojené krá ľovstvo – úpravy 0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Úprava na základe rozhodnutia o vlastných zdrojoch 
2007/436/ES 0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Spolu  0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
SK 149   SK  
4. ROZDELENIE A ZMENY VIAZ ANÝCH A PLATOBNÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV  
PODĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA  
 v mil. EUR  
 Viazané rozpo čtové prostriedky  Platobné rozpo čtové prostriedky  
Okruh finan čného rámca  Prijaté rozpo čtové 
prostriedky  Úpravy 
(presuny a OR) 
 Prenesené 
rozpočtové 
prostriedky  
 Pripísané 
príjmy  Dodatočné 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu Schválené 
rozpočtové 
prostriedky spolu  Prijaté rozpo čtové 
prostriedky  Úpravy (presuny a OR)
 Prenesené 
rozpočtové 
prostriedkyPripísané 
príjmy  Dodatočné 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu Schválené 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1. Udržate ľný rast 60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2. Ochrana a riadenie 
prírodných zdrojov  56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3. Občianstvo, sloboda, 
bezpečnosť a spravodlivos ť 1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4. EÚ ako globálny aktér  8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5. Administratíva  7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6. Kompenzácia  209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Spolu 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. PLNENIE VIAZANÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA  
     v mil. EUR  
Okruh finan čného rámca  Prijaté záväzky  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 
2010 Prepadnuté rozpo čtové prostriedky  Schválené 
viazané  
rozpočtové 
prostriedky  Z rozpočtových 
prostriedkov 
za daný rok 
 Z prenosov  Z pripísa
ných 
príjmovSpolu % Pripísané 
príjmy  Prenosy 
na 
základe 
rozhodnut
ia Spolu % Z rozpočtových 
prostriedkov 
za daný rok  Z prenosov  Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1. Udržate ľný rast 63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2. Ochrana a riadenie prírodných 
zdrojov  62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3. Občianstvo, sloboda, bezpe čnosť 
a spravodlivos ť 2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4. EÚ ako globálny aktér  8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5. Administratíva  8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6. Kompenzácia  209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Spolu 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,.56 % 
 
SK 150   SK 6. PLNENIE PLATOBNÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA  
              v mil. EUR  
Realizované platby  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 2010  Prepadnuté rozpo čtové prostriedky  Okruh 
finančného 
rámca  Schválené 
platobné  
rozpočtové 
prostriedky  Z rozpočto
vých 
prostriedk
ov za daný 
rok Z prenosov Z pripísan
ých 
príjmov  Spolu % Automatic
ké prenosy  Prenosy 
na 
základe 
rozhodn
utia Pripísané 
príjmy  Spolu % Z rozpočto
vých 
prostriedk
ov za daný 
rok Z pren
osov Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1. Udržate ľný rast 47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2. Ochrana 
a riadenie prírodných zdrojov 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3. Občianstvo, 
sloboda, bezpečnosť 
a spravodlivos ť 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4. EÚ ako globálny 
aktér 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5. Administratíva  8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6. Kompenzácia  209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0 0,.00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Spolu 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
SK 151   SK 7. POHYB V NEUHRADENÝ CH ZÁVÄZKOCH POD ĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA  
  v mil. EUR  
Záväzky neuhradené ku koncu predchádzajúceho roka  Záväzky daného roka   
Okruh finan čného rámca Záväzky prenesené 
z predchádzajúcich 
rokov Zrušenie 
viazanosti/precenen
ie/zrušené 
prostriedky 
 Platby  
 Záväzky 
neuhradené 
ku koncu roka  Záväzky prijaté 
počas roka  Platby 
 Zrušenie záväzkov, 
ktoré nemožno 
preniesť Záväzky 
neuhradené 
ku koncu roka  Záväzky 
neuhradené 
ku koncu roka 
spolu 
1. Udržate ľný rast 119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2. Ochrana a riadenie 
prírodných zdrojov  14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3. Občianstvo, sloboda, 
bezpečnosť 
a spravodlivos ť 1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4. EÚ ako globálny aktér  18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5. Administratíva  750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6. Kompenzácia  0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Spolu 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. ROZDELENIE NEUHRAD ENÝCH ZÁVÄZKOV POD ĽA ROKU ICH VZNIKU A POD ĽA OKRUHOV FINAN ČNÉHO RÁMCA
 v mil. EUR  
Okruh finan čného rámca  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Spolu  
1. Udržate ľný rast  626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2. Ochrana a riadenie prírodných zdrojov  73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3. Občianstvo, sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť 18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4. EÚ ako globálny aktér  991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5. Administratíva  0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Spolu 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
SK 152   SK  9. ROZDELENIE A ZMENY VIAZ ANÝCH A PLATOBNÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  
 v mil. EUR  
 Viazané rozpo čtové prostriedky  Platobné rozpo čtové prostriedky  
Oblasť politiky  Prijaté 
rozpočtové 
prostriedky  Úpravy (presuny 
a OR)  Prenesené 
rozpočtové 
prostriedky  Pripísané 
príjmy  Dodatočné 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu  Schválené 
rozpočtové 
prostriedky spoluPrijaté 
rozpočtové 
prostriedky  Úpravy (presuny 
a OR)  Prenesené 
rozpočtové 
prostriedky  Pripísané 
príjmy  Dodatočné 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu  Schválené 
rozpočtové 
prostriedky 
spolu  
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Hospodárske a finan čné veci  442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Podnikanie  663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Hospodárska sú ťaž 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Zamestnanos ť a sociálne veci  11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka  54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energetika a doprava  2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Životné prostredie  483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Výskum  4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informa čná spoločnosť a médiá  1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Priamy výskum  371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Rybné hospodárstvo a námorné záležitosti  1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Vnútorný trh  66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionálna politika  37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Dane a colná únia  131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Vzdelávanie a kultúra  1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Komunikácia  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti  924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Vonkajšie vz ťahy 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Obchod  80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT  1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Rozšírenie  1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitárna pomoc  797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Boj proti podvodom  78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Koordinácia politiky Komisie a právne poradenstvo  188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Administratíva Komisie 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Rozpo čet 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Audit 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Štatistika 133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky 1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Jazykové služby 389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Rezervy 744 -241 0 0 0 503 244 - 15 0 0 0 229 
90 Ostatné inštitúcie 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
Spolu  133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
SK 153   SK  10. PLNENIE VIAZANÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  v mil. EUR  
Prijaté záväzky  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 
2010  Prepadnuté rozpo čtové prostriedky  Oblasť politiky  Schválené 
viazané 
rozpočtové 
prostriedky 
 Z rozpočtových 
prostriedkov 
za daný rok  Z prenosov Pripísané 
príjmy  Spolu 
 % 
 Pripísané 
príjmy  Prenosy 
na 
základe 
rozhodn
utia Spolu  % Z rozpočtov
ých 
prostriedko
v za daný 
rok Z prenosov Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu  % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Hospodárske a finan čné veci 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,.35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Podnikanie 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,.32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Hospodárska sú ťaž 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Zamestnanos ť a sociálne veci 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energetika a doprava 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Životné prostredie 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Výskum 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Informa čná spoločnosť a médiá 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Priamy výskum 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Rybné hospodárstvo a námorné záležitosti 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Vnútorný trh 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Regionálna politika 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Dane a colná únia 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Vzdelávanie a kultúra 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Komunikácia  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Vonkajšie vz ťahy 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Obchod 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1.63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Rozšírenie 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Humanitárna pomoc 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Boj proti podvodom 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Koordinácia politiky Komisie a právne 
poradenstvo 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Administratíva Komisie 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Rozpo čet 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Audit 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Štatistika 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky 1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Jazykové služby 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Rezervy 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00% 
90 Ostatné inštitúcie 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
Spolu  145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
SK 154   SK 11. PLNENIE PLATOBNÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  
 v mil. EUR  
Oblasť politiky  Realizované platby  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 2010  Prepadnuté rozpo čtové prostriedky  Schválené 
platobné 
rozpočtové  
prostriedky  Z rozpočtových 
prostriedkov 
za daný rok  Z prenoso
v Pripísané 
príjmy  Spolu  % Automatické 
prenosy  Prenosy na 
základe 
rozhodnutia  Pripísan
é príjmySpolu  % Z rozpočtových 
prostriedkov 
za daný rok  Z pr
enos
ov Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Hospodárske a finan čné veci  345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Podnikanie  7 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Hospodárska sú ťaž 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Zamestnanos ť a sociálne veci  9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka  56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 19
2 0 249 0,44 % 
06 Energetika a doprava  2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Životné prostredie  409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Výskum  5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Informa čná spoločnosť a médiá  1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Priamy výskum  735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Rybné hospodárstvo a námorné 
záležitosti  715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Vnútorný trh  76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionálna politika  26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Dane a colná únia  131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Vzdelávanie a kultúra  1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Komunikácia  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti  830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Vonkajšie vz ťahy 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Obchod  88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT  1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Rozšírenie  1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitárna pomoc  859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Boj proti podvodom  80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Koordinácia politiky Komisie a právne 
poradenstvo  212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Administratíva Komisie  1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Rozpo čet 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Audit  12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Štatistika  138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Jazykové služby  479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Rezervy  229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 Ostatné inštitúcie  3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
Spolu 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
SK 155   SK  12. POHYB V NEUHRADE NÝCH ZÁVÄZKOCH POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  
v mil. EUR  
 Záväzky neuhradené ku koncu predchádzajúceho roka  Záväzky daného roka   
Oblasť politiky  Záväzky 
prenesené 
z predchádzajúci
ch rokov  Zrušenie 
viazanosti/prece
nenie/zrušené 
prostriedky 
 Platby  
 Záväzky 
neuhradené 
ku koncu roka  Záväzky prijaté 
počas roka  Platby 
 Zrušenie 
záväzkov, ktoré 
nemožno 
preniesť Záväzky 
neuhradené 
ku koncu rokaZáväzky 
neuhradené 
ku koncu roka 
spolu 
01 Hospodárske a finan čné veci  329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Podnikanie  653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Hospodárska sú ťaž 13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Zamestnanos ť a sociálne veci  24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka  12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energetika a doprava  4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Životné prostredie  682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Výskum  8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Informa čná spoločnosť a médiá  2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Priamy výskum  146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Rybné hospodárstvo a námorné 
záležitosti  1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Vnútorný trh  17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionálna politika  81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Dane a colná únia  90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Vzdelávanie a kultúra  563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Komunikácia  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti  866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Vonkajšie vz ťahy 8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Obchod  21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT  2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Rozšírenie  3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitárna pomoc  422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Boj proti podvodom  29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Koordinácia politiky Komisie 
a právne poradenstvo  21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Administratíva Komisie  173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Rozpo čet 10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Audit  1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Štatistika  92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Jazykové služby  24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Ostatné inštitúcie  366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Spolu 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
SK 156   SK 13. ROZDELENIE NEUHRADENÝCH ZÁVÄZKOV POD ĽA ROKU ICH VZNIKU A POD ĽA OBLASTÍ POLITIKY  
 v mil. EUR  
Oblasť politiky  <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Spolu  
01 Hospodárske a finan čné veci  0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Podnikanie  12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Hospodárska sú ťaž 0000  0018  9  
04 Zamestnanos ť a sociálne veci  133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka  35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energetika a doprava  80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Životné prostredie  1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Výskum  84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informa čná spoločnosť a médiá  3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Priamy výskum  1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Rybné hospodárstvo a námorné záležitosti  39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Vnútorný trh  0000  002 1 3  1 5  
13 Regionálna politika  412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Dane a colná únia  0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Vzdelávanie a kultúra  12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Komunikácia  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Zdravie a ochrana spotrebite ľa  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti  5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Vonkajšie vz ťahy 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Obchod  0000  023 1 4  1 9  
21 Rozvoj a vz ťahy s krajinami AKT  131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Rozšírenie  174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitárna pomoc  2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Boj proti podvodom  0000  045 2 2  3 2  
25 Koordinácia politiky Komisie a právne poradenstvo  0000  000 1 9  1 9  
26 Administratíva Komisie  0000  05 13 149 168 
27 Rozpo čet 0000  000 1 0  1 0  
28 Audit  0000  0001  1  
29 Štatistika  1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Dôchodky a súvisiace výdavky  0000  0000  0  
31 Jazykové služby  0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Ostatné inštitúcie  0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Spolu 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
SK 157   SK  
14. SÚHRN PLNENIA ROZPO ČTOVÝCH PRÍJMOV POD ĽA INŠTITÚCIÍ  
 v mil. EUR  
Inštitúcia  Rozpočtové príjmy  Vzniknuté nároky  Príjmy  Príjmy ako  Neuhradená 
suma  
 Počiatočné Konečné Bežný rok  Prenesené  Spolu  Nároky 
bežného roka  Prenesené 
nároky  Spolu  % rozpočtu  
Európsky parlament  99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Rada 53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komisia  115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Súdny dvor  38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Európsky dvor audítorov  19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Európsky hospodársky a sociálny výbor  10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Výbor regiónov  7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Európsky ombudsman  1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Európsky dozorný úradník pre ochranu 
údajov  1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Spolu  116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
SK 158   SK 15. PLNENIE VIAZANÝCH A PLATOBNÝCH ROZPO ČTOVÝCH PROSTRIEDKOV POD ĽA INŠTITÚCIÍ  
Viazané rozpo čtové prostriedky  
v mil. EUR  
Prijaté záväzky  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 2010  Prepadnuté rozpo čtové prostriedky   
Inštitúcia  Schválené viazané 
rozpočtové 
prostriedky  Z rozpočtový
ch 
prostriedkov 
za daný rok  Z prenosov  Z pripísaných 
príjmov  Spolu  % Z pripísaných 
príjmov  Prenosy na 
základe 
rozhodnutia  Spolu  % Z rozpočtový
ch 
prostriedkov 
za daný rok  Prenesené rozpo čtové 
prostriedky  Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+12
+13 15=14/1 
Európsky parlament 1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Rada 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Komisia 142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Súdny dvor 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Európsky dvor audítorov 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Európsky hospodár sky a sociálny 
výbor 122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Výbor regiónov 88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Európsky ombudsman 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0  1 0 0 1 8,02 % 
Európsky dozorný úradník 
pre ochranu údajov 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0  1 0 0 1 18,56 % 
Spolu 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Platobné rozpo čtové prostriedky   
      v mil. EUR  
Realizované platby  Rozpočtové prostriedky prenesené do roku 2010  Prepadnuté rozpo čtové prostriedky   
Inštitúcia  Schválené 
platobné 
rozpočtové 
prostriedky  Z rozpočtový
ch 
prostriedkov 
za daný rok  Z preno
sov Z pripísaných 
príjmov  Spolu  % Automatické 
prenosy  Prenosy na 
základe 
rozhodnutia  Z pripísanýc
h príjmov  Spolu  % Z rozpočtový
ch 
prostriedkov 
za daný rokZ prenoso
v Pripísané 
príjmy 
(EZVO)  Spolu  % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+14 16=15/1 
Európsky parlament 1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Rada 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komisia 121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Súdny dvor 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Európsky dvor audítorov 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Európsky hospodársky 
a sociálny výbor 128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Výbor regiónov 95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Európsky ombudsman 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Európsky dozorný úradník 
pre ochranu údajov 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 
% 
Spolu 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3 ,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
SK 159   SK 16. PRÍJMY AGENTÚR: ROZPO ČTOVÉ ODHADY, NÁROKY A PRIJATÉ SUMY  
v mil. EUR
Agentúra  Odhadované 
príjmy 
rozpočtu Vzniknuté 
nároky  Prijaté sumy  Neuhradená 
suma  Financovaná 
oblasť 
politiky 
Komisie  
Európska agentúra pre bezpe čnosť letectva  122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Európske stredisko pre ro zvoj odborného vzdelávania  19 18 17 1 15 
Európska policajná akadémia  9 7 7 0 18 
Európska chemická agentúra  70 71 71 0 02 
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb  51 49 49 0 17 
Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú 
závislosť 15 16 15 0 18 
Európska environmentálna agentúra  40 42 42 0 07 
Agentúra pre kontrolu rybného hospodárstva Spolo čenstva 10 10 10 0 11 
Európsky úrad pre bezpe čnosť potravín  69 65 65 0 17 
Úrad pre doh ľad nad európskym GNSS  44 41 41 0 06 
Fusion for Energy  174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Európska námorná bezpe čnostná agentúra  53 51 51 0 06 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu  225 194 194 0 12 
Európska agentúra pre lieky  194 198 196 1 02 
Európska agentúra pre bezpe čnosť sietí a informácií  8 8 8 0 09 
Agentúra Európskej únie pre základné práva  17 13 13 0 18 
Európska železni čná agentúra  21 21 21 0 06 
Európska agentúra pre bezpe čnosť a ochranu zdravia pri 
práci 14 13 13 0 04 
Prekladate ľské stredisko pre orgány Európskej únie  63 52 45 7 31 
Európska nadácia pre odborné vzdelávanie  20 19 19 0 15 
Úrad Spolo čenstva pre odrody rastlín  13 12 12 0 17 
Európska nadácia pre zlepš ovanie životných a pracovných 
podmienok  20 20 20 0 04 
Výkonná agentúra pre vzdeláva nie, audiovizuálny sektor 
a kultúru  48 48 48 0 15 
Výkonný orgán pre konkurencieschopnos ť a inovácie  13 13 13 0 06 
Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum  14 13 13 0 08 
Výkonná agentúra pre výskum  22 22 21 0 08 
Výkonná agentúra pre program verejného zdravia  6 6 6 0 17 
Výkonná agentúra pre transeurópsku dopravnú sie ť 9 9 9 0 06 
Spolu  1 501 1 415 1 363 52  
 
   v mil. EUR
Druh príjmov  Odhadované 
príjmy rozpo čtu Vzniknuté 
nároky  Prijaté sumy  Neuhradená 
suma  
Dotácia Komisie  824 796 796 -0
Príjem z poplatkov  415 399 388 11
Iný príjem  262 220 179 41
Spolu  1 501 1 415 1 363 52
 
 
SK 160   SK 17. AGENTÚRY: VIAZANÉ A PLATOBNÉ ROZPO ČTOVÉ PROSTRIEDKY 
PODĽA AGENTÚR   v mil. EUR  
Viazané rozpo čtové prostriedky  Platobné rozpo čtové prostriedky  
Agentúra  Rozpočtov
é 
prostriedk
y Prijaté 
záväzky  Prenesené 
do roku 
2010 Rozpočtov
é 
prostriedk
y Realizovan
é platby  Prenesené 
do roku 
2010 
Európska agentúra pre bezpe čnosť letectva  136 107 27 150 96 52 
Frontex  90 82 2 119 77 25 
Európske stredisko pre rozvoj odborného 
vzdelávania  21 19 1 22 18 2 
Európska policajná akadémia  13 10 2 14 6 5 
Európska chemická agentúra  70 67 0 83 57 20 
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb  51 48 0 67 44 18 
Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislos ť 16 16 0 17 15 1 
Európska environmentálna agentúra  42 42 0 48 40 7 
Agentúra pre kontrolu rybného hospodárstva 
Spoločenstva 10 10 0 11 10 1 
Európsky úrad pre bezpe čnosť potravín  71 69 0 87 67 10 
Úrad pre doh ľad nad európskym GNSS  145 119 26 120 68 52 
Fusion for Energy  404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Európska námorná bezpe čnostná agentúra  49 46 0 57 46 2 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu  338 146 0 367 140 31 
Európska agentúra pre lieky  194 185 0 230 181 40 
Európska agentúra pre bezpe čnosť sietí a informácií  8 8 0 10 8 2 
Agentúra Európskej únie pre základné práva  17 17 0 24 17 7 
Európska železni čná agentúra  21 21 0 25 20 5 
Európska agentúra pre bezpe čnosť a ochranu 
zdravia pri práci  15 13 1 19 13 5 
Prekladate ľské stredisko pre orgány Európskej únie  63 36 0 66 36 4 
Európska nadácia pre odborné vzdelávanie  21 20 2 23 20 2 
Úrad Spolo čenstva pre odrody rastlín  14 12 0 14 12 0 
Európska nadácia pre zlepšovanie životných a 
pracovných podmienok  21 21 1 26 20 6 
Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny 
sektor a kultúru  48 46 0 54 46 6 
Výkonný orgán pre konkurencieschopnos ť 
a inovácie  13 12 0 15 12 1 
Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum  14 13 0 21 17 2 
Výkonná agentúra pre výskum  22 23 0 22 18 4 
Výkonná agentúra pre program verejného zdravia  6 6 0 7 5 1 
Výkonná agentúra pre transeurópsku dopravnú sie ť 9 8 0 10 8 1 
Spolu  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Viazané rozpo čtové prostriedky  Platobné rozpo čtové prostriedky  Druh výdavkov  
Rozpočtové 
prostriedky  Prijaté záväzky  Prenesené 
do roku 2010  Rozpočtové 
prostriedky  Realizované 
platby  Prenesené 
do roku 2010  
Zamestnanci  547 508 0 561 500 15 
Administratívne výdavky  246 238 0 331 232 83 
Operačné výdavky  1 179 901 67 1 072 540 279 
Spolu 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
SK 161   SK 18. VÝSLEDOK ROZPO ČTOVÉHO HOSPODÁRENIA VRÁTANE AGENTÚR  
v mil. EUR
 EURÓPSKA 
ÚNIA   
AGENTÚRY  Eliminovanie 
dotácií 
pre agentúry  SPOLU  
Príjmy za rozpo čtový rok  117 626 1 363 (796) 118 193
Platby z rozpo čtových 
prostriedkov bežného roka  (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Platobné rozpo čtové prostriedky 
prenesené do roku N+1  (1 759) (377) 0 (2 136)
Zrušenie nevyužitých 
rozpočtových prostriedkov 
prenesených z roku N-1  2 791 188 0 2 979
Kurzové rozdiely za daný rok  185 (5) 0 180
Výsledok rozpo čtového 
hospodárenia  2 264 87 0 2 351
 
 
SK 162   SK VYSVETLIVKY  KU  KONSOLIDOVANÝM  SPRÁVAM  O PLNENÍ  ROZPOČTU 
1. Rozpo čtové zásady, štruktúra a rozpo čtové prostriedky 
2. Vysvetlenie správ o plnení rozpo čtu 
 
SK 163   SK 1. ROZPO ČTOVÉ ZÁSADY, ŠTRUKTÚRA A ROZPO ČTOVÉ PROSTRIEDKY 
 
1.1 PRÁVNY ZÁKLAD A NARIADENIE O ROZPO ČTOVÝCH PRAVIDLÁCH 
 
Rozpočtové účty sa vedú v súlade s nari adením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 
2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskej únie (Ú. 
v. ES L 248, 16. septembra 2002) a v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 
2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia o rozpo čtových pravidlách. Prostredníctvom všeobecného rozpo čtu, ktorý je 
hlavným nástrojom finan čnej politiky EÚ, sa k aždý rok stanovujú a schva ľujú príjmy a 
výdavky EÚ. 
 
Komisia každoro čne vyhotovuje odhady príjmov a výda vkov všetkých inštitúcií pre 
nasledujúci rok a zostavuj e predbežný návrh rozpo čtu, ktorý predkladá rozpo čtovému orgánu. 
Na základe tohto predbežného ná vrhu Rada vypracuje návrh rozpo čtu, ktorý je následne 
predmetom rokovaní medzi oboma zložkami rozpo čtového orgánu. Predseda Parlamentu 
nakoniec vyhlási, že rozpo čet je s kone čnou platnos ťou schválený, čím sa rozpo čet stáva 
vykonateľným. Za plnenie rozpo čtu je zodpovedná predovšetkým Komisia. 
 
1.2 ROZPO ČTOVÉ ZÁSADY 
 
Všeobecný rozpo čet Európskej únie sa riadi nieko ľkými základnými zásadami: 
– jednotnos ť a presnos ť rozpočtu: všetky výdavky a príjmy musia by ť zahrnuté v jednom 
rozpočtovom dokumente a zaznamenané do niektorého rozpo
čtového riadku, pri čom 
výdavky nesmú prevýši ť schválené rozpo čtové prostriedky, 
– všeobecnos ť: táto zásada sa riadi dvoma pravidlami: 
– pravidlom týkajúcim sa neviazanosti, pod ľa ktorého nesmú by ť rozpočtové príjmy 
účelovo viazané na konkrétne položky výdavkov (celkové príjmy musia pokry ť 
celkové výdavky), 
– pravidlom hrubého rozpo čtu, podľa ktorého sú príjmy a výdavky do rozpo čtu 
zahrnuté v plnej výške bez akýchko ľvek vzájomných úprav, 
– ročná platnos ť: rozpočtové prostriedky sa schva ľujú na jeden rozpo čtový rok, a preto sa 
musia počas tohto roka aj čerpať, 
– vyrovnanos ť: príjmy a výdavky uvedené v rozpo čte musia by ť v rovnováhe (odhadované 
príjmy sa musia rovna ť platobným rozpo čtovým prostriedkom), 
– špecifikácia : všetky rozpo čtové prostriedky sa ú čelovo viažu na špecifické ú čely a ciele, 
– zúčtovacia jednotka : rozpočet sa zostavuje a plní v eurách a ú čtovná závierka  sa takisto 
predkladá v eurách, 
 
SK 164   SK – riadne finan čné hospodárenie : rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou 
riadneho finan čného hospodárenia, t. j. v súlade so  zásadami hospodárnosti, efektívnosti a 
účinnosti, 
– transparentnos ť: rozpočet, opravné rozpo čty a účtovná závierka sa uverej ňujú v 
Úradnom vestníku Európskej únie.  
 
SK 165   SK 1.3 ŠTRUKTÚRA ROZPO ČTU 
 
Rozpočet pozostáva zo: 
(a) všeobecného výkazu príjmov; 
(b)  samostatných oddielov rozdelenýc h na výkazy príjmov a výdavkov 
jednotlivých inštitúcií: Oddiel I: Parlam ent, Oddiel II: Rada, Oddiel III: 
Komisia, Oddiel IV: Súdny dvor, Oddiel  V: Dvor audítorov, Oddiel VI: 
Hospodársky a sociálny výbor, Oddiel VII: Výbor regiónov, Oddiel VIII: 
Ombudsman, Oddiel IX: Európsky doz orný úradník pre ochranu údajov. 
 
Príjmy a výdavky jednotlivých inštitúcií sú zaradené do príslušných hláv, kapitol, článkov a 
položiek, a to pod ľa ich druhu alebo použitia, na ktoré sú vy členené.  Časť zdrojov ESUO 
v likvidácii bola poskytnutá k dispozícii v rámci opera čného rozpo čtu ESUO v likvidácii. 
Tento opera čný rozpočet každoro čne prijímala Komisia po konzu ltácii s Radou a Európskym 
parlamentom. Posledný rozpo čet bol zostavený na obdobie od 1. januára do 23. júla 2002. 
Od 24. júla 2002 sú príjmy a výdavky súvisiace s opera čným rozpo čtom zahrnuté do výkazu 
príjmov a výdavkov ESUO v likvidácii. Zostávaj úce záväzky, ktoré je potrebné uhradi ť, sú v 
súvahe vykázané na strane pasív.  
 
1.4 ŠTRUKTÚRA ROZPO ČTOVÝCH Ú ČTOV 
 
1.4.1 Všeobecný preh ľad 
Rozpočet Komisie ako jediný obsahuje administratívne rozpo čtové prostriedky a opera čné 
rozpočtové prostriedky. Ostatné inštitúcie disponujú iba administratívnymi rozpo čtovými 
prostriedkami. V rozpo čte sa ďalej rozlišujú ti eto dva typy rozpo čtových prostriedkov: 
nediferencované rozpo čtové prostriedky a diferencované rozpo čtové prostriedky. 
Nediferencované rozpo čtové prostriedky sa používajú na financovanie operácií ro čnej povahy 
(v súlade so zásadou ro čnej platnosti). Pokrývajú všetky administratívne kapitoly rozpo čtu v 
rámci oddielu Komisie, ako aj všetky ostatné o ddiely vcelku, ďalej rozpo čtové prostriedky 
ročnej povahy v rámci EPZF a niektoré rozpo čtové prostriedky technického charakteru 
(vrátené platby, záruk za pôži čky a úvery at ď.). V prípade nediferencovaných rozpo čtových 
prostriedkov sa výška viazaných rozpo čtových prostriedkov rovná výške platobných 
rozpočtových prostriedkov. 
 
Diferencované rozpo čtové prostriedky boli zavedené s cie ľom zosúladi ť zásadu ro čnej 
platnosti s potrebou riadi ť viacročné operácie. Tieto rozpo čtové prostriedky sú ur čené 
na pokrytie viacro čných operácií a zah ŕňajú všetky ostatné rozpo čtové prostriedky, ktoré sú 
zahrnuté v jednotlivých kapitolách, s výnim kou kapitoly 1, v rámci oddielu Komisie. 
 
Diferencované rozpo čtové prostriedky sa delia na viazané a platobné rozpo čtové prostriedky:  
 
SK 166   SK – viazané rozpo čtové prostriedky  pokrývajú celkové náklady na právne záväzky, ktoré boli 
prijaté na bežný rozpo čtový rok v súvislosti s operáciami trvajúcimi nieko ľko rokov. 
Rozpočtové záväzky, ktoré sa vz ťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpo čtový rok, sa 
však v súlade s článkom 76 ods. 3 nariadenia o rozpo čtových pravidlách môžu rozdeli ť na 
ročné splátky po čas viacerých rokov, ak to ustanovuje základný právny akt. 
– platobné rozpo čtové prostriedky pokrývajú výdavky vyplývajúce zo záväzkov prijatých 
v rámci bežného rozpo čtového roka a/alebo predchádzajúcich rozpo čtových rokov. 
 
1.4.2 Pôvod rozpo čtových prostriedkov 
Hlavným zdrojom rozpo čtových prostriedkov je rozpo čet EÚ na bežný rok. Existujú však aj 
ďalšie druhy rozpo čtových prostriedkov, ktoré vyplýva jú z ustanovení nariadenia 
o rozpočtových pravidlách. Pochádzajú z predchádzajúcich rozpo čtových rokov alebo z 
vonkajších zdrojov:  
 
- Pôvodné rozpo čtové prostriedky schválené na bežný rok možno v súlade s pravidlami 
stanovenými v článkoch 22 až 24 nariadenia o rozpo čtových pravidlách ( č. 1605/2002 z 25. 
júna 2002) dop ĺňať prostredníctvom presunov  medzi rozpo čtovými riadkami, ako aj 
prostredníctvom opravných rozpo čtov (upravených v článkoch 37 a 38 nariadenia o 
rozpočtových pravidlách).  
 
- Rozpočtové prostriedky prenesené  z predchádzajúceho roku alebo znovu disponibilné 
rozpočtové prostriedky taktiež dop ĺňajú bežný rozpo čet. Ide o: 
– nediferencované platobné rozpo čtové prostriedky, ktoré možno v súlade s 
článkom 9 ods. 4 nariadenia o rozpo čtových pravidlách automaticky prenies ť 
výlučne do nasledujúceho rozpo čtového roku,  
– rozpočtové prostriedky prenesené na zákla de rozhodnutia inštitúcií v týchto 
prípadoch: ak boli ukon čené prípravné etapy [ článok 9 ods. 2 písm. a) nariadenia 
o rozpočtových pravidlách], alebo ak bol  právny základ prijatý neskoro [ článok 9 
ods. 2 písm. b)]. Prenáša ť možno tak viazané, ako aj platobné rozpo čtové 
prostriedky ( článok 9 ods. 3), a  
– rozpočtové prostriedky, ktoré sú znovu disponibilné v dôsledku zrušenia 
viazanosti: do rozpo čtu sú opätovne zahrnuté viazané rozpo čtové prostriedky 
týkajúce sa štrukturál nych fondov, ktorých viazanos ť bola zrušená. Tieto 
prostriedky možno vo výnimo čných prípadoch opätovne zahrnú ť do rozpo čtu 
vtedy, ak sa Komisia dopustila chyby, alebo ak sú nevyhnutné na ukon čenie 
programu ( článok 157 nariadenia o rozpo čtových pravidlách). 
 
- Pripísané príjmy , ktoré pozostávajú z:  
– náhrad, ktoré predstavujú príjmy pripísané v rámci rozpo čtového riadku, v ktorom 
sú uvedené po čiatočné výdavky a ktoré možno prenáša ť bez obmedzenia, 
 
SK 167   SK – rozpočtových prostriedkov EZVO: Na základe Dohody o Európskom 
hospodárskom priestore prispievajú členské štáty EHP na niektoré činnosti 
financované z rozpo čtu EÚ. Príslušné rozpo čtové riadky a plánované sumy sú 
uverejnené v prílohe III k rozpo čtu EÚ. Príslušné rozpo čtové riadky sú zvýšené o 
príspevok EZVO. Rozpo čtové prostriedky, ktoré ku konc u roka neboli využité, sa 
zrušia a vrátia krajinám EHP, 
– príjmov od tretích strán/iných krajín, ktoré s Európskou úniou uzatvorili dohody, 
z ktorých vyplývajú finan čné príspevky na činnosti EÚ. Nadobudnuté sumy sa 
považujú za príjmy od tretích strán, kt oré sú pripísané k príslušným rozpo čtovým 
riadkom ( často v oblasti výskumu) a možno ich prenáša ť bez obmedzenia [ článok 
10 a článok 18 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia o rozpo čtových pravidlách], 
– príjmov z činnosti pre tretie strany: V rámci svojich výskumných činností môžu 
výskumné centrá EÚ vykonáva ť činnosti pre externé subjekty ( článok 161 ods. 2 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách). Podobne a ko príjmy od tretích strán aj 
príjmy z činnosti pre tretie strany sú pr ipísané k príslušným rozpo čtovým riadkom 
a možno ich prenáša ť bez obmedzenia [ článok 10 a článok 18 ods. 1 písm. d) 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách], a  
– rozpočtových prostriedkov, ktoré sú z novu disponibilné v dôsledku vrátenia 
zálohových platieb: Ide o rozpo čtové prostriedky EÚ, ktor é vrátil príjemca a ktoré 
možno prenáša ť bez obmedzenia. V oblasti št rukturálnych fondov vychádza 
opätovné priradenie prostriedkov z rozhodnutia Komisie ( článok 18 ods. 2 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách a článok 228 jeho vykonávacích pravidiel). 
 
1.4.3 Zloženie dostupných rozpo čtových prostriedkov 
Konečné rozpočtové prostriedky  = pôvodne schválené rozpo čtové prostriedky + rozpo čtové 
prostriedky opravného rozpo čtu + presuny, 
– dodatočné rozpo čtové prostriedky  = pripísané príjmy (pozri vyššie) + rozpo čtové 
prostriedky prenesené z predchádzajúceho rozpo čtového roka alebo znovu disponibilné 
rozpočtové prostriedky po zrušení ich viazanosti, 
– celkové schválené rozpo čtové prostriedky  = konečné rozpočtové prostriedky + dodato čné 
rozpočtové prostriedky, 
– rozpočtové prostriedky na daný rok  (tak, ako boli použité na výpo čet rozpočtového 
výsledku) = kone čné rozpočtové prostriedky + pripísané príjmy. 
 
1.5 PLNENIE ROZPO ČTU 
 
Plnenie rozpo čtu sa riadi nariadením o rozpo čtových pravidlách, ktorého článok 48 ods. 1 
ustanovuje: „Komisia plní rozpo čtové príjmy a výdavky v súlade s týmto nariadením, na 
svoju vlastnú zodpovednos ť a v rámci schválených limitov rozpo čtových prostriedkov“. 
V článku 50 sa uvádza, že Komisia deleguje na  ostatné inštitúcie právomoci potrebné 
na plnenie rozpo čtových oddielov, ktoré sa ich týkajú. 
 
SK 168   SK  
1.6 NEUHRADENÉ ZÁVÄZKY (RAL) 
 
V dôsledku zavedenia diferencovaných rozpo čtových prostriedkov vznikol medzi prijatými 
záväzkami a realizovanými platbami ur čitý rozdiel: tento rozdiel, ktorý zodpovedá 
neuhradeným záväzkom, predstavuje časový posun medzi prijatím záväzkov a realizáciou 
zodpovedajúcich platieb. 
 
SK 169   SK 2. VYSVETLENIE  SPRÁV  O PLNENÍ  ROZPOČTU 
 
2.1 VÝSLEDOK ROZPO ČTOVÉHO HOSPODÁRENIA ZA ROK ( Tabuľka č. 1) 
 
2.1.1 Všeobecne 
V účtovnej závierke sú zahrnut é sumy vlastných zdrojov, ktoré bo li v priebehu roka pripísané 
na účty, ktoré v mene Komi sie zriadili vlády členských štátov. V prípade prebytku zah ŕňajú 
príjmy aj výsledok rozpo čtového hospodárenia za predchádzajúci rozpo čtový rok. Iné 
zaúčtované príjmy predsta vujú sumy, ktoré boli po čas roka skuto čne prijaté. 
 
Na účely výpočtu výsledku rozpo čtového hospodárenia za daný rok pozostávajú výdavky z 
platieb realizovaných z platobných rozpo čtových prostriedkov na daný rok a z ďalších 
rozpočtových prostriedkov na daný rok, ktoré boli prenesené do nasledujúceho roka. Platby 
realizované z platobných rozpo čtových prostriedkov na daný rok predstavujú platby, ktoré 
účtovník realizoval do 31. decembra rozpo čtového roku. V prípade Európskeho 
poľnohospodárskeho záru čného fondu ide o platby, ktoré realizovali členské štáty v období 
medzi 16. októbrom 2008 a 15. októbrom 2009 za predpokladu, že ú čtovník bol o záväzku a 
schválení informovaný do 31. januára 2010. Výda vky v rámci EPZF môžu po kontrolách v 
členských štátoch podlieha ť rozhodnutiu o súlade. 
 
Výsledok rozpo čtového hospodárenia pozostáva z dvoch častí: výsledku Európskej únie 
a výsledku ú časti krajín EZVO, ktoré sú členmi EHP. V súlade s článkom 15 nariadenia 
č. 1150/2000 o vlastných zdrojoch tento výsledok predstavuje rozdiel medzi: 
– celkovými príjmami za daný rozpo čtový rok 
– a celkovými platbami realizovanými z rozpo čtových prostriedkov na daný rok, zvýšenými 
o celkovú výšku rozpo čtových prostriedkov na daný r ok, ktoré boli prenesené do 
nasledujúceho roku. 
 
Výsledná hodnota sa zvýši alebo zníži o: 
– čistý zostatok zrušených platobných rozpo čtových prostriedkov prenesených 
z predchádzajúcich rokov, ako aj o iné pl atby, ktoré v dôsledku fluktuácie kurzu eura 
prevyšujú nediferencované rozpo čtové prostriedky prenesené z predchádzajúceho roku, 
– zostatok kurzových ziskov a strát zaznamenaných po čas roka. 
 
Kladný výsledok rozpo čtového hospodárenia sa v nasledujúcom roku vráti členským 
štátom formou zníženia ich pr íspevkov splatných v danom roku. 
 
Rozpočtové prostriedky prenesené z predchádzajúceho rozpo čtového roka v súvislosti 
s príspevkami tretích strán a príjmami z činnosti pre tretie strany, ktoré v zásade nikdy 
 
SK 170   SK neprepadnú, sú zahrnuté do dodato čných rozpo čtových prostriedkov na rozpo čtový rok. Tým 
sa vysvet ľuje rozdiel medzi prostriedkami prenese nými z predchádzajúceho roka, ktoré sú 
uvedené vo výkazoch o plnení rozpo čtu za rok 2009 a prostriedkami prenesenými do 
nasledujúceho roka, ktoré sú uvede né vo výkazoch o plnení rozpo čtu za rok 2008.  Do 
výsledku rozpo čtového hospodárenia za daný rok sa nezapo čítavajú platobné rozpo čtové 
prostriedky na opät ovné použitie a rozpo čtové prostriedky, ktoré sú znovu disponibilné v 
dôsledku vrátenia zálohových platieb.  
 
Prenesené platobné rozpo čtové prostriedky zah ŕňajú prostriedky prenesené automaticky a 
prostriedky prenesené na základe rozh odnutia. Zrušenie nevyužitých platobných 
rozpočtových prostriedkov prenesených z pred chádzajúceho roka sa týka zrušenia 
rozpočtových prostriedkov, ktoré boli prenesené automaticky alebo na základe rozhodnutia. 
Tabuľka uvádza aj rozpo čtové prostriedky z pripísaných pr íjmov prenesené do nasledujúceho 
roka, pri ktorých došlo v porovna ní s rokom 2008 k zníženiu.  
 
2.1.2 Zosúladenie výsledku hospodárenia s výsledkom rozpo čtového hospodárenia  
Výsledok hospodárenia za daný rok je vypo čítaný na základe pravidiel ú čtovníctva 
založeného na časovom rozlíšení. Výsledok rozpo čtového hospodárenia je však v súlade 
s nariadením o rozpo čtových pravidlách založený na upr avenom princípe hotovostného 
účtovníctva. Ke ďže obidva výsledky vyplývajú z rovnakých príslušných transakcií, zaistenie 
ich zosúladenia je užito čným kontrolným nástrojom. To to zosúladenie je uvedené v 
nasledujúcej tabu ľke, ktorá kladie dôraz na k ľúčové vyrovnávacie sumy rozdelené medzi 
príjmové a výdavkové položky. 
 ZOSÚLADENIE: VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA – VÝSLEDOK 
ROZPOČTOVÉHO HOSPODÁRENIA ZA ROK 2009  
  
v mil. EUR
2009 2008 
   
VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA ZA ROK  4 457 12 686 
   
Príjmy    
Nároky vzniknuté v bežnom roku, ale ešte nevybraté (2 806) (4 685) 
Nároky vzniknuté v predchádzajúcich rokoch a vybraté v bežnom roku 2 563 3 485  
Časovo rozlíšené príjmy ( čisté) 436 (724) 
   
Výdavky    
Časovo rozlíšené výdavky ( čisté) 5 381 6 353 
Výdavky predchádzajúceho roka  uhradené v bežnom roku  (432) (219) 
Čistý vplyv predbežného financovania  (9 458) (16 446) 
Platobné rozpo čtové prostriedky prenesené do nasledujúceho roku  (1 759) (3 914) 
Platby uskuto čnené z prenesených prostriedkov a zrušenie 
nevyužitých platobných rozpo čtových prostriedkov  4 573 1 182 
Pohyby v rezervách  (329) 4 316 
Iné (153) (88) 
   
Výsledok hospodárenia agentúr + ESUO  (209)  (136)  
   
VÝSLEDOK ROZPO ČTOVÉHO HOSPODÁRENIA ZA ROK  2 264  1 810  
   
 
SK 171   SK Vyrovnávacie položky – Príjmy 
Skutočné príjmy za rozpo čtový rok zodpovedajú príjmom vybr atým na základe nárokov 
vzniknutých v priebehu daného roka a sumám vybratým na základe nárokov 
z predchádzajúcich rokov. V záujme zosúla denia sa preto musia od výsledku hospodárenia 
odpočítať nároky vzniknuté v bežnom roku, ale ešte nevybraté , keďže nie sú sú časťou 
rozpočtových príjmov. Naopak, nároky vzniknuté v predchádzajúcich rokoch a vybraté 
v bežnom roku  sa musia na ú čely zosúladenia k výsledku hospodárenia pripo čítať. 
Čisté časovo rozlíšené príjmy  tvoria hlavne časovo rozlíšené príjmy z po ľnohospodárskych 
poplatkov, vlastných zdrojov, úrokov a dividend. Zoh ľadňuje sa iba čistý vplyv, t. j. časovo 
rozlíšené príjmy za bežný rok znížené o odú čtované časovo rozlíšené príjmy 
za predchádzajúci rok. 
 
Vyrovnávacie položky – Výdavky 
Čisté časovo rozlíšené výdavky  súvisia predovšetkým s časovým rozlíšením uskuto čneným 
na účely účtovného postupu na konci roka (cut-off), t. j. s oprávnenými výdavkami, ktoré 
vznikli príjemcom finan čných prostriedkov EÚ, ale ktoré ešte neboli EÚ nahlásené.  
 
Zatiaľ čo časovo rozlíšené výdavky sa nepovažujú za rozpo čtové výdavky, platby realizované 
v bežnom roku v súvislosti s faktúrami za znamenanými v predchádzajúcich rokoch sú 
súčasťou rozpočtových výdavkov bežného roka.  
 
Čistý vplyv predbežného financovania  je kombináciou (1) nových súm predbežného 
financovania uhradených v bežnom roku a vykázaných ako rozpo čtové výdavky za daný rok 
a (2) zúčtovania platieb predbežn ého financovania uhradených v bežnom roku alebo 
v predchádzajúcich rokoch prostredníctvom  schválenia oprávnených nákladov. Druhý prípad 
predstavuje výdavky z h ľadiska časového rozlíšenia, ktor é ale nie sú vykázané v 
rozpočtových účtoch, pretože pôvodná platba pre dbežného financovania už bola zoh ľadnená 
ako rozpo čtový výdavok v čase jej realizácie. 
 
Okrem platieb realizovaných z rozpo čtových prostriedkov na daný rok je pri výpo čte 
výsledku rozpo čtového hospodárenia za daný rok potrebné zoh ľadniť aj rozpo čtové 
prostriedky na daný rok, ktoré boli prenesené do nasledujúceho roku  (v súlade s článkom 
15 nariadenia č. 1150/2000). To isté platí pre rozpo čtové platby realizované v bežnom roku 
z prenesených prostriedkov a pre nevyužité platobné rozpo čtové prostriedky, ktoré boli 
zrušené . 
 
Pohyby v rezervách  súvisia s odhadmi uskuto čnenými na konci roku na ú čtoch časového 
rozlíšenia (predovšetkým zamestnanecké požitky), ktoré nemajú vplyv na rozpo čtové účty. 
Iné vyrovnávacie sumy  zahŕňajú rôzne položky, ako napr. odpisy aktív, nadobúdanie aktív, 
platby finan čného lízingu a finan čné účasti, pri ktorých sa rozpo čtové účtovné postupy a 
účtovné postupy na základe časového rozlíšenia odlišujú. 
 
SK 172   SK  
Okrem toho je potrebné odpo čítať výsledok hospodárenia agentúr a ESUO , ktoré sú 
súčasťou konsolidovaného výsledku hospodárenia, pretože ich rozpo čtové plnenie nie je 
súčasťou konsolidovaného výsledku rozpo čtového hospodárenia.  
 
2.2 POROVNANIE ROZPO ČTU A SKUTO ČNÝCH SÚM ( Tabuľka č. 2) 
 
Výška platobných rozpo čtových prostriedkov v pôvodne schválenom rozpo čte, ktorý podpísal 
predseda Európskeho parlamentu 18. decembr a 2008, bola stanovená na 116 096 mil. EUR a 
mala byť financovaná z vlastných zdrojov vo výške 114 736 mil. EUR. Je potrebné 
poznamena ť, že odhady príjmov a výdavkov uvedených v pôvodnom rozpo čte sú počas 
rozpočtového roku predmetom úprav, pri čom tieto úpravy sa pred kladajú prostredníctvom 
opravných rozpo čtov. Úpravou výšky vlastných zdrojov založených na HND, ktoré hradia 
členské štáty, rozpo čtované príjmy presne zodpovedajú rozpo čtovaným výdavkom. V súlade 
so zásadou vyrovnanosti musia by ť rozpočtové príjmy a výdavky (platobné rozpo čtové 
prostriedky) v rovnováhe. 
 
SK 173   SK Príjmy: 
Počas roku 2009 bolo prijatých desa ť opravných rozpo čtov. V dôsledku toht o dosiahla strana 
príjmov rozpo čtu na rok 2009 kone čnú výšku 113 035 mil. EUR. Táto suma bola financovaná 
z vlastných zdrojov v celkovej výške 110 238 mil. EUR (t. j. o 4 498 mil. EUR menej, ako sa 
pôvodne predpokladalo) a zvyšok z iných príjmov. Znížená potre ba vlastných zdrojov je 
spôsobená predovšetkým zahrnutím sumy 1 796 m il. EUR z prebytku za predchádzajúci rok, 
ako aj kombinovaným ú činkom zníženia platobných rozpo čtových prostriedkov a prognózy 
vyšších príjmov v opravnom rozpo čte č. 10/2009. Výsledkom posledného uvedeného vplyvu 
bolo dodato čné zníženie vlastných zd rojov o 2 888 mil. EUR. 
 
Pokiaľ ide o vlastné zdroje , je potrebné poznamena ť, že reálny výber tradi čných vlastných 
zdrojov sa ve ľmi priblížil k prognózovane j sume. Možno to vysvetli ť na základe skuto čnosti, 
že rozpočtové odhady boli upravené v čase vzniku opravného rozpo čtu č. 6/2009 (boli 
znížené o 5 226 mil. EUR) a tiež v čase vzniku opravného rozpo čtu č. 10/2009 (boli zvýšené 
o 600 mil. EUR). Tieto úpravy vychádzali na  jednej strane z nových makroekonomických 
prognóz z jari 2009, ktoré boli menej optimistické ako predchádzajúce, a na strane druhej zo 
skutočného výberu príspevkov. 
 
Konečné platby členských štátov založené na DPH a HND takisto vo výraznej miere 
zodpovedali kone čným rozpo čtovým odhadom. Rozdiel medzi odhadovanými a skuto čne 
uhradenými sumami je spôsobený rozdielom medzi kurzom eura, ktorý bol použitý na 
rozpočtové účely, a kurzom platným v čase, keď členské štáty, ktoré nie sú členmi EMÚ, 
skutočne realizovali platby. 
 
Výdavky: 
V rozpočte na rok 2009 sa ešte stále prejavuje prechod z jedného viacro čného finan čného 
rámca na druhý. Viazané rozpo čtové prostriedky zodpovedali smerovaniu výdavkov 
odsúhlasenému pre nové programové obdobie 2007 – 2013, zatia ľ čo žiadosti o platby sa 
takmer v 12 % prípadov týkali ešte finan čného rámca na roky 2000 – 2006.  
 
Pokiaľ ide o záväzky, pôvodný rozpo čet a teda aj stanovené politic ké ciele sa prakticky plnili 
podľa plánu. Miera plnenia bez zoh ľadnenia nevyužitých rezerv  (447 mil EUR v prípade 
fondu na prispôsobenie sa globalizácii a 55 m il. EUR v prípade núdzovej pomoci) dosahovala 
99,6 % rozpo čtu, pričom bola v priebehu roka mierne up ravená. V rámci okruhu 2 – Prírodné 
zdroje – došlo k zvýšeniu záväzkov o 259 m il. EUR (zvýšenie prostriedkov v rámci plánu 
obnovy rozvoja vidieka vo výške 600 mil. EUR, zn íženie prostriedkov na konci roka vo výške 
390 mil. EUR a zvýšenie prostriedkov na opatrenia proti katarálnej horú čke vo výške 49 mil. 
EUR). V okruhu 5 – Administratíva – došlo k zníženiu prostriedkov o 55 mil. EUR. Oproti 
pôvodnému rozpo čtu ide teda o celkové zvýšenie len na úrovni 0,15 %, ak sa neberie do 
úvahy zvýšenie prostriedkov pre Európsky fond so lidarity (kvôli jeho povahe ako rezervy na 
nepredvídate ľné výdavky).  
V prípade platieb dosahovala miera plnenia, bez zoh ľadnenia nevyužitej rezervy na núdzovú 
pomoc, 95 % pôvodného rozpo čtu a 97 % kone čného rozpo čtu. K hlavnému zníženiu 
platobných rozpo čtových prostriedkov došlo pr ostredníctvom opravného rozpo čtu v okruhu 
1a – Konkurencieschopnos ť – vo výške 738 mil. EUR (z čoho 448 mil. EUR pripadá na 
 
SK 174   SK výskum), v okruhu 2 – Prírodné zdroje – vo výške 2 632 mil. EUR (z čoho 2 192 mil. EUR 
pripadá na rozvoj vidieka), ako aj v pr ípade rozšírenia vo výške 244 mil. EUR. 
Nevyužité schválené rozpo čtové prostriedky dosahovali bez zoh ľadnenia rezerv výšku 2 395 
mil. EUR a súviseli predovšetkým s Európs kym sociálnym fondom (konvergencia 674 mil. 
EUR a regionálna konkurencieschopnos ť 248 mil. EUR), nástrojo m predvstupovej pomoci 
(142 mil. EUR), administratívou Komisi e (394 mil. EUR) a konkurencieschopnos ťou (377 
mil. EUR rozložených v rámci celého okruhu 1a).  
 
Podrobná analýza rozpo čtových úprav, príslušných súvislostí, odôvodnení a vplyvov je 
uvedená v správe Komisie o rozpo čtovom a finan čnom hospodárení za rok 2009. Časť A tejto 
správy uvádza preh ľad na úrovni rozpo čtu, zatiaľ čo časť B sa zaoberá jednotlivými okruhmi 
finančného rámca. 
 
2.3 PRÍJMY ( Tabuľka č. 3) 
 
Príjmy všeobecného rozpo čtu Európskej únie možno rozdeli ť do dvoch hlavných kategórií: 
vlastné zdroje a iné príjmy. Je to ustanovené v článku 311 Zmluvy o fungovaní Európskej 
únie, v ktorom sa uvádza: „Rozpo čet je plne financovaný z vl astných zdrojov bez toho, aby 
boli dotknuté iné príjmy“. Hlavná časť rozpočtových výdavkov je financovaná z vlastných 
zdrojov. Iné príjmy sa na celkovom financovaní podie ľajú v malej miere. 
 
Existujú tri kategórie vlastných zdrojov: tradi čné vlastné zdroje, zdroj založený na DPH 
a zdroj založený na HND. Tradi čné vlastné zdroje sa násl edne delia na odvody z produkcie 
cukru a clá. Sú časťou systému vlastných zdrojov je aj korek čný mechanizmus v prospech 
Spojeného krá ľovstva, ako aj hrubé zníženie ro čného príspevku HND Holandska a Švédska. 
 
Prideľovanie vlastných zdrojov sa vykonáva v súla de s pravidlami stanovenými v rozhodnutí 
Rady č. 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych 
spoločenstiev (ďalej len „RVZ z 2007“). Hoci RVZ z 2007 vstúpilo do platnosti 1. marca 
2009, účinnosť nadobudlo už 1 januára 2007. Z tohto dôvodu boli v rozpo čtovom roku 2009 
zohľadnené retroaktívne ú činky.  
 
2.3.1 Tradi čné vlastné zdroje 
Tradičné vlastné zdroje: všetky nároky vzniknuté v súvislosti s tradi čnými vlastnými zdrojmi 
sa musia zapísa ť do jedného z nasledujúcich ú čtovných záznamov, ktoré vedú príslušné 
orgány. 
– Bežný účtovný záznam pod ľa článku 6 ods. 3 písm. a) nariadenia č. 1150/2000: všetky 
uhradené alebo zabezpe čené sumy. 
– Samostatný ú čtovný záznam pod ľa článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia č. 1150/2000: 
všetky sumy, ktoré doposia ľ neboli uhradené a/alebo zabezpe čené. Do tohto ú čtovného 
záznamu možno zapísa ť aj zabezpe čené sumy, vo či ktorým boli vznesené námietky. 
 
SK 175   SK V prípade samostatného ú čtovného záznamu členské štáty zasielajú Komisii štvr ťročný 
výkaz, ktorý zah ŕňa: 
– neuhradený zostatok za predchádzajúci štvr ťrok, 
– sumy uhradené po čas príslušného štvr ťroka, 
– korekcie základu (opravy/zrušenia) po čas príslušného štvr ťroka, 
– odpísané sumy, 
– zostatok, ktorý sa má uhradi ť ku koncu príslušného štvr ťroka. 
 
Tradičné vlastné zdroje sa musia zapísa ť na účet Komisie vedený v rámc i štátnej pokladnice 
alebo orgánu, ktorý na tento ú čel určil členský štát, a to najneskôr v prvý pracovný de ň po 19. 
dni druhého mesiaca nasledujúce ho po mesiaci, v ktorom vznikol  nárok (alebo v ktorom bola 
pohľadávka uhradená v prípade samostatného ú čtu). Členské štáty si ponechávajú 25 % 
tradičných vlastných zdrojov na pokrytie nákladov na ich výber. Podmienené poh ľadávky z 
vlastných zdrojov sú upravované na  základe pravdepodobnosti ich úhrady. 
 
2.3.2 Zdroj založený na DPH a zdroj založený na HND 
Vlastný zdroj založený na DPH sa odvádza od uplatnenia jednotne j sadzby pre všetky členské 
štáty na harmonizovaný základ DPH st anovený v súlade s pravidlami článku 2 ods. 1 písm. b) 
RVZ z 2007. Jednotná sadzba je stanovená na 0,30 % s výnimkou rokov 2007 – 2013, kde je 
sadzba uplat ňovaná pre Rakúsko stanovená na 0,225 %, pre Nemecko na 0,15 % a pre 
Holandsko a Švédsko na 0,10 %. Vymeriavací základ DPH je pre všetky členské štáty 
obmedzený na 50 % ich HND. 
 
Vlastný zdroj založený na DPH sa odvád za od uplatnenia jednotnej sadzby pre všetky členské 
štáty na harmonizovaný základ DPH st anovený v súlade s pravidlami článku 2 ods. 1 písm. c) 
rozhodnutia Rady z 29. septembra 2000. Vyme riavací základ DPH je pre všetky členské štáty 
obmedzený na 50 % ich HND. 
 
Zdroj založený na HND je variabilným zdrojom, ktorého cie ľom je poskytova ť príjmy 
potrebné v danom roku na pokrytie výdavkov  presahujúcich sumu vybratú z tradi čných 
vlastných zdrojov, zo zdroja založeného na  DPH, ako aj z rôznych príjmov. Príjmy sa 
odvádzajú od uplatnenia jednotnej sadzby na sú čet HND všetkých členských štátov. Zdroje 
založené na DPH a HND sú stanovené na základe odhadov vymeriavacích základov DPH 
a HND vypracovaných v čase zostavovania predbežného návrhu rozpo čtu. Tieto odhady sa 
následne revidujú a údaje sa v priebehu príslušného rozpo čtového roka aktualizujú 
prostredníctvom opravného rozpo čtu. 
 
Skutočná výška vymeriavacích základov DPH a HND je stanovená v priebehu roka 
nasledujúceho po príslušnom rozpo čtovom roku. Komisia vypo číta rozdiel medzi sumami, 
ktoré majú členské štáty odvies ť zo skuto čných vymeriavacích základov, a sumami, ktoré 
 
SK 176   SK členské štáty skuto čne uhradili na základe (revidovanýc h) odhadov. Tieto kladné alebo 
záporné zostatky zdrojov založenýc h na DPH a HND si Komisia od členských štátov vyžiada 
k prvému pracovnému d ňu decembra v roku nasledujúcom po príslušnom rozpo čtovom roku. 
Skutočné základy DPH a HND sa môžu v priebe hu nasledujúcich štyroch rokov upravova ť, 
pokiaľ nie sú predložené výhrady. Predtým vypo čítané zostatky sa náležite upravia a rozdiel 
sa vyžiada sú časne so zostatkami zdrojov založených na DPH a HND za predchádzajúci 
rozpočtový rok. 
Pri výkone kontrol výkazov DPH a údajov o HND môže Komisia členským štátom oznámi ť 
výhrady k ur čitým bodom, ktoré by mohli ma ť vplyv na ich príspevky do  vlastných zdrojov. 
Tieto výhrady sa mô žu napríklad týka ť absencie prijate ľných údajov alebo potreby vytvori ť 
vhodnú metodiku. Je potrebné ich vníma ť ako potenciálne nároky vo či členským štátom 
v neurčitej výške, pretože ich finan čný vplyv nemožno s presnos ťou odhadnú ť. Ak možno 
stanoviť presnú sumu, príslušné zdroje založ ené na DPH a HND sa vyžiadajú bu ď spoločne 
so zostatkami zdrojov založených na DP H a HND alebo formou sa mostatného vyžiadania 
finančných prostriedkov. 
 
2.3.3 Korekcia pre Spojené krá ľovstvo 
Týmto mechanizmom sa znižujú platby vlas tných zdrojov, ktoré hradí Spojené krá ľovstvo, a 
to úmerne k jeho tzv. „rozpo čtovej nerovnováhe“. Následne sa zodpovedajúcim spôsobom 
zvyšujú platby vlastných zdro jov , ktoré hradia ostatné členské štáty. Korek čný mechanizmus 
rozpočtovej nerovnováhy v prospech Spojeného krá ľovstva bol ustanovený Európskou radou 
na zasadnutí vo Fontainebleau (v júni 1984) a následným rozhodnutím o vlastných zdrojoch 
zo 7. mája 1985. Cie ľom tohto mechanizmu bolo zníži ť rozpočtovú nerovnováhu Spojeného 
kráľovstva prostredníctvom znížen ia jeho platieb, ktoré odvád za EÚ. V prípade Nemecka, 
Rakúska, Švédska a Holandska sa podiel na financovaní tejto korekcie obmedzil (jedna 
štvrtina ich zvy čajného podielu). 
 
2.3.4 Hrubé zníženie v prípade Holandska a Švédska 
V súlade s RVZ z 2007 sa Holandsku a Švédsku priznáva po čas obdobia rokov 2007 – 2013 
hrubé zníženie ich ro čných príspevkov založených na HND.  Toto hrubé zníženie, ktoré v 
prípade Holandska predstavuje 605 mil. EUR a v prípade Švédska 105 m il. EUR, (v cenách z 
roku 2004) je upravené na bežné ceny na základe deflátora HDP pre EÚ vyjadreného v eurách 
a udelí sa po vypo čítaní korekcie v prospech Spojeného krá ľovstva a jej financovania. 
 
2.3.5 Úprava vyplývajúca z uplat ňovania RVZ z 2007 v rokoch 2007 a 2008  
V článku 11 RVZ z 2007 sa stanovuje, že toto rozhodnutie sa po nadobudnutí ú činnosti 
uplatňuje od 1. januára 2007. To znamená, že financovanie v rokoch 2007 a 2008 bolo 
potrebné prepo čítať podľa nových pravidiel. Táto úprava (r ozdiel medzi novým a starým RVZ 
v rokoch 2007 a 2008) bola zahrnutá do opravného rozpo čtu č. 3/2009 a bola uskuto čnená 
jednorazovou platbou 1. júna 2009.  Ďalšie informácie o plnení príjmov sú  uvedené v správe Komisie o rozpo čtovom a finan čnom 
hospodárení za rok 2009. 
 
SK 177   SK  
2.4 VÝDAVKY ( Tabuľky č. 4 až 13 ) 
 
2.4.1 Finan čný rámec na obdobie rokov 2007 – 2013  
V tejto časti sú opísané hlavné kate górie výdavkov EÚ rozdelených pod ľa okruhov 
finančného rámca na obdobie rokov 2007 – 2013. Rozpo čtový rok 2009 bol tretím rokom, 
ktorý spadá do finan čného rámca na obdobie rokov 2007 – 2013. Celkový strop viazaných 
rozpočtových prostriedkov na rok 2009 predstavuje 134 722 mil. EUR, čo zodpovedá 1,13 % 
HND. Zodpovedajúci strop platobných rozpo čtových prostriedkov predstavuje 
120 445 mil. EUR, t. j. 1,01 % HND. Uvedená tabu ľka uvádza finan čný rámec v bežných 
cenách odhadovaných na rok 2013.   
 
SK 178   SK  
 v mil. EUR
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Udržate ľný rast  53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Ochrana a riadenie prírodných 
zdrojov  55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Občianstvo, sloboda, bezpe čnosť a 
spravodlivos ť 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. EÚ ako globálny aktér  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administratíva  7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompenzácia  445 207 210 0 0 0 0
Viazané rozpo čtové prostriedky:  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Platobné rozpo čtové prostriedky:  122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Okruh 1 – Udržate ľný rast 
Tento okruh tvoria dva samostatné, ale navzájom prepojené komponenty: 
– 1a) Konkurencieschopnos ť pre rast a zamestnanos ť, pod ktorú spadajú výdavky na výskum 
a inovácie, vzdelávanie a odbo rnú prípravu, tran seurópske siete, sociálnu politiku, 
vnútorný trh a sprievodné politiky. 
– 1b) Súdržnos ť pre rast a zamestnanos ť, ktorej cie ľom je posilni ť konvergenciu najmenej 
rozvinutých členských štátov a regiónov, doplni ť stratégiu EÚ pre udržate ľný rozvoj mimo 
najmenej prosperujúcich regiónov a podpori ť medziregionálnu spoluprácu. 
 
Okruh 2 – Ochrana a riadenie prírodných zdrojov 
Okruh 2 zah ŕňa spoločnú poľnohospodársku politiku a politiku rybného hospodárstva, rozvoj 
vidieka a environmentálne opatrenia, predovšetkým Natura 2000. Suma vy členená 
pre spoločnú poľnohospodársku politiku je výsledkom dohody, ktorá bola dosiahnutá 
na zasadnutí Európskej Rady v Bruseli v októbri 2002. 
 
Okruh 3 – Ob čianstvo, sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť 
Nový okruh 3 (Ob čianstvo, sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť) odzrkad ľuje rastúci význam 
určitých oblastí, v ktorých boli EÚ pridelené nové úlohy – spravodlivos ť a vnútorné veci, 
ochrana hraníc, pris ťahovalectvo a azylová politika, vere jné zdravie a ochrana spotrebite ľa, 
kultúra, mládež, informovanie ob čanov a dialóg s nimi. Tento okruh tvoria dva komponenty: 
3a) Sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť a 3b) Občianstvo. 
 
Okruh 4 – EÚ ako globálny aktér 
 
SK 179   SK Okruh 4 zah ŕňa všetky vonkajšie činnosti vrátane predvstupových nástrojov. Zatia ľ čo 
Komisia navrhla za členiť Európsky rozvojový fond (ERF) do finan čného rámca, Európska 
rada a Európsky parlament súhlasili s ponechaním ERF mimo neho. 
Okruh 5 – Administratíva 
Tento okruh zah ŕňa administratívne výdavky pre všet ky inštitúcie, dôchodkový systém 
a európske školy. Pre všetky ostatné inštitúcie  okrem Komisie predstav ujú tieto náklady ich 
celkové výdavky, zatia ľ čo agentúram a iným subjektom vznikajú administratívne aj opera čné 
výdavky. 
 
Okruh 6 – Kompenzácia 
V súlade s politickou dohodou, na základe ktorej by sa nové členské štáty nemali hne ď 
od začiatku svojho členstva sta ť čistými prispievate ľmi do rozpo čtu, sa vytvoril okruh na 
krytie kompenzácie. Táto suma bola novým členským štátom spríst upnená formou presunov, 
a to v záujme vyrovnania ich rozpo čtových príjmov a príspevkov. 
 
2.4.2 Oblasti politiky 
Ako súčasť riadenia na základe činností (ABM) zaviedla Komisi a do procesu plánovania a 
riadenia koncept zosta vovania a plnenia rozpo čtu na základe činností (ABB). ABB 
predstavuje rozpo čtovú štruktúru, v ktorej  jednotlivé hlavy rozpo čtu zodpovedajú 
jednotlivými oblastiam politiky a rozpo čtové kapitoly jednotlivým činnostiam. Cie ľom ABB 
je vytvori ť jasný rámec, ktorý by umožnil premeni ť politické ciele Komisie na konkrétne 
opatrenia, a to prostredníct vom legislatívnych, finan čných alebo iných verejných 
prostriedkov. V ďaka štrukturovaniu činnosti Komisie pod ľa jednotlivých oblastí sa vytvára 
jasný obraz o pôsobení Komisie a zárove ň vzniká spolo čný rámec pre stanovovanie priorít. 
Príslušné zdroje sa pride ľujú na jednotlivé priority po čas zostavovania a schva ľovania 
rozpočtu, pričom jednotlivé činnosti slúžia v tomto procese ako základné východiská. ABB sa 
prostredníctvom prepojenia činností s príslušnými zdrojmi usiluje o ú činnejšie a efektívnejšie 
využívanie zdrojov Komisie. 
 
Oblasť politiky možno definova ť ako homogénnu skupinu činností, ktoré sú sú časťou práce 
Komisie a ktoré sú dôležité z h ľadiska rozhodovania. Každá oblas ť politiky v podstate 
zodpovedá jednotlivým generálnym riadite ľstvám a zah ŕňa v priemere približne 6 alebo 7 
samostatných činností. Tieto oblasti poli tiky majú prevažne opera čný charakter, ke ďže ich 
kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod tretím stranám v rámci príslušnej 
oblasti činnosti. Opera čný rozpo čet je v každej oblasti politiky doplnený o potrebné 
administratívne výdavky. 
 
Ďalšie informácie o plnení výdavkov sú uvedené v správe Komisie o rozpo čtovom 
a finančnom hospodárení za rok 2009. 
 
2.5 INŠTITÚCIE A AGENTÚRY ( Tabuľky č. 14 až 18 ) 
 
SK 180   SK  
Podobne ako v predchádzajúcich rokoch zah ŕňajú konsolidované správy o plnení 
všeobecného rozpo čtu Európskej únie údaje o plnení rozpo čtu všetkých inštitúcií, pretože 
v rámci rozpo čtu EÚ sú vytvorené samostatné rozpo čty pre každú inštitúci u. Agentúry nemajú 
samostatný rozpo čet v rámci rozpo čtu EÚ a sú čiastočne financované dotáciou z rozpo čtu 
Komisie.  
 
S cieľom poskytnú ť všetky relevantné údaje o rozpo čte jednotlivých agentúr obsahuje 
rozpočtová časť konsolidovanej ro čnej účtovnej závierky samostatné správy o plnení 
rozpočtov jednotlivých tradi čných agentúr, ktoré sú sú časťou konsolidácie.