SK Úradný vestník Európskej únie C 198/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Technické textílie: hybná sila rastu“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2013/C 198/03

Spravodajkyňa: pani BUTAUD-STUBBS

Pomocná spravodajkyňa: pani NIESTROY

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 12. júla 2012 podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Technické textílie: hybná sila rastu“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. marca 2013.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 489. plenárnom zasadnutí 17. a 18. apríla 2013 (schôdza zo 17. apríla 2013) 172 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Odvetvie technických textílií, ktoré zaznamenalo pozitívny vývoj hospodárstva a zamestnanosti v EÚ, je príkladom tradičných odvetví, ktoré sa dokážu premeniť na nové obchodné modely úplne prispôsobené potrebám novej priemyselnej revolúcie (inteligentnejšie, inkluzívnejšie a udržateľnejšie).

1.2 Textilné materiály a technológie sú kľúčové inovácie, ktoré by mohli reagovať na rozličné spoločenské výzvy. Technické textílie sú dôležitým faktorom v ostatných odvetviach, keďže navrhujú a ponúkajú: — alternatívne materiály: s nízkou hmotnosťou, pružné, mäkké, (multi)funkčné, odolné; — nové technológie: pružné, stále, univerzálne; — funkčné zložky: spoľahlivé, multifunkčné, nákladovo efektívne, ľahko použiteľné časti väčších technologických systémov a riešení.

1.3 Európsky hospodársky a sociálny výbor chce upriamiť pozornosť Európskej komisie a Európskeho parlamentu na hlavné faktory úspechu, ktoré je potrebné podporovať v záujme posilnenia rastu tohto sľubného odvetvia: — na štátnej a európskej úrovni zaviesť jednoduché a účinné prostriedky na podporu a financovanie technologických a netechnologických inovácií; — podporiť nevyhnutné úsilie, ktoré poskytuje pracovnej sile možnosť zvýšiť si kvalifikáciu a prispôsobiť svoje zručnosti rastúcim trhom (zdravotníctvo, stavebníctvo, doprava, kozmetický priemysel …); — začleniť do príslušných európskych výskumno-vývojových programov textilný prvok s cieľom podporiť nahradenie tradičných materiálov, ako sú oceľ a cement, udržateľnejšími textilnými materiálmi a podporiť výskum recyklácie týchto materiálov a rozvíjajúcej sa oblasti tzv. uhlíkového hospodárstva (CO2 ako zdroj); — zohľadniť vplyv akéhokoľvek zvýšenia energetických nákladov na podniky v EÚ s veľmi vysokou spotrebou energie, ktoré vykonávajú činnosť napríklad v oblasti netkaných a kompozitných materiálov; — podporovať odvetvie, aby posudzovalo životný cyklus s cieľom preukázať environmentálnu udržateľnosť výrobkov.

2. Odvetvie technických textílií v EÚ

2.1 Vymedzenie odvetvia a hlavných trhov

2.1.1 Pojem technické textílie sa vymedzuje ako textilné vlákna, materiály a podporné materiály, ktoré spĺňajú skôr technické než estetické kritériá, aj keď pre niektoré trhy, ako napríklad pracovné odevy alebo športové potreby, sa spĺňajú obidva druhy kritérií.

Technické textílie predstavujú funkčnú odpoveď na široký rozsah osobitných požiadaviek: ľahkosť, odolnosť, spevnenie, filtrácia, spomalenie horenia, vodivosť, izolácia, pružnosť, absorpcia atď.

Vďaka druhu vlákien (polyesterové, polypropylénové, viskózové, bavlnené, uhlíkové, sklené, aramidové atď.), ako aj výberu najdôležitejších výrobných postupov (pradenie, tkanie, pletenie, viazanie, netkané materiály …) vrátane konečného spracovania (farbenie, potlač, natieranie, laminovanie …) môžu výrobcovia technických textílií navrhovať textilné riešenia s mechanickými, výmennými alebo ochrannými vlastnosťami, prispôsobené osobitným potrebám konečných používateľov.

Vymedzenie však nezávisí od použitej suroviny, vlákna alebo technológie, ale od konečného použitia výrobku.

Na veľtrhu Techtextil vo Frankfurte, ktorý je svetovým lídrom obchodných veľtrhov v oblasti technických textílií, sa určilo 12 hlavných trhov (1):

Technické textílie sú v skutočnosti súčasťou širšej oblasti, ktorú spoločnosť David Rigby Associates označuje ako inžinierstvo pružných materiálov (2) vrátane pien, filmov, práškov, živíc a plastov. Sú to tiež hlavné zložky kompozitov, ktoré možno vymedziť ako kombináciu dvoch alebo viacerých materiálov odlišujúcich sa formou alebo zložením (a vo všeobecnosti) s matricou, ktorá môže byť vyhotovená z vlákien, a so spevnením pevnejším ako je matrica.

2.2 Fakty a čísla

2.2.1 Textilný a odevný priemysel EÚ

Z nedávnych odhadov organizácie EURATEX vyplýva, že európsky textilný a odevný priemysel dosiahol v roku 2011 obrat 171,2 miliárd EUR, a to vďaka takmer 187 000 podnikom v tomto odvetví, v ktorých je zamestnaných viac ako 1,8 milióna pracovníkov. Veľkosť týchto spoločností je relatívne malá (textilné: 13, odevné: 9, spolu: 10), a preto v zásade obchodujú v rámci vnútorného trhu, aj keď vývoz zo Spoločenstva mimo trhov EÚ dosiahol 38,7 miliardy EUR alebo 22,6 % globálneho predaja.

2011 Spotreba v domácnostiach (mld. EUR) Obrat (mld. EUR) Spoločnosti (tis.) Zamestnanosť (tis. osôb) Dovoz z krajín mimo EÚ (mld. EUR) Vývoz do krajín mimo EÚ (mld. EUR) Obchodná bilancia (mld. EUR) Odevy 304,0 77,5 131,4 1 117,9 67,7 18,4 –49,32 Textil 166,5 93,9 55,5 716,4 25,4 20,3 –5,06 SPOLU 470,5 171,4 186,9 1 834,3 93,1 38,7 –54,37 Zdroj: Revidované údaje EURATEX podľa údajov členov a EUROSTATU za rok 2011

2.2.2 Odvetvie technických textílií EÚ

Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojich predchádzajúcich stanoviskách zdôraznil, že technické textílie sú najsľubnejšou oblasťou činnosti európskych textilných spoločností, najmä malých a stredných podnikov (MSP). Priemysel EÚ už zohráva vedúcu úlohu v rozvoji technických textílií (3). Vďaka svojej vysokej inovačnej kapacite má toto odvetvie potenciál vytvárania priamych a nepriamych pracovných miest a potenciál rastu v EÚ.

2.2.2.1 Podoblasť textílií

EURATEX uvádza, že odvetvie technických textílií v EÚ predstavuje približne 30 % celkového obratu v textilnom priemysle (okrem odevného priemyslu), t. j. 30 miliárd EUR (v niektorých členských štátoch by mohol byť tento podiel vyšší, napr. v Nemeckou 50 %, Rakúsku 45 %, vo Francúzsku 40 %), zahŕňa 15 000 spoločností a 300 000 zamestnancov. Niektorí analytici sa domnievajú, že je potrebné pridať ostatné priemyselné odvetvia EÚ: odvetvie textilných strojov, ako aj „textilnú“ časť výrobných činností ostatných odvetví, ako je výroba pneumatík alebo spevňovanie ciest alebo budov geotextíliami. Preto by odvetvie technických textílií EÚ ako celok mohlo mať ešte väčší podiel (až 50 miliárd EUR).

2.2.2.2 EÚ v celosvetovej spotrebe vlákien

Rozvoj svetovej výroby technických textílií znázorňuje spotreba vlákien. V roku 2010 sa na technické textílie spotrebovalo v celosvetovom meradle približne 22 miliárd ton vlákien, čo predstavuje 27,5 % celkovej spotreby 80 miliárd ton, do ktorej sú zahrnuté všetky druhy použitia v textilnom a odevnom priemysle. Podľa hodnotenia CIRFS (Európskeho združenia pre umelé vlákna) predstavuje spotreba technických textílií v Európe približne 15 % celosvetovej spotreby.

Spotreba vlákna (v tisícoch ton) EÚ 3 437 Amerika 4 111 Čína 7 100 India 4 020 Zvyšok sveta 3 812 Celosvetovo 21 880 Zdroje: CIRFS, Edana, JEC

Dôležitejšia je hodnota podielu EÚ na trhu: pohybuje sa od 20 % do 33 % z hlavných podsegmentov svetového trhu s technickými textíliami, ktorý predstavuje 230 miliárd USD, vrátane netkaných a kompozitných textílií.

ŠTRUKTÚRA SVETOVÉHO TRHU S TECHNICKÝMI TEXTÍLIAMI – 2011

2011 miliónov ton miliárd USD Podiel EÚ Miera rastu Technické textílie 25,0 133 20 % +3,0 % Netkané 7,6 26 25 % +6,9 % Kompozitné 8,0 94 33 % +6,0 % Spolu 40,6 253 Zdroj: INDA, skupina Freedonia, IFAI, JEC

2.2.2.3 Vývoz technických textílií EÚ s 27 krajinami do ostatných krajín sveta v roku 2011

Podiel piatich najväčších vývozcov technických textílií (DE, IT, FR, UK, BE) predstavuje 60 % celkového vývozu členských štátov do ostatných krajín sveta. Okrem toho členské štáty, ktorých vývoz technických textílií predstavuje najvyšší podiel na ich vývoze textílií (okrem odevov) sú Fínsko, Dánsko, Švédsko, Česko a Maďarsko (pozri prílohu 1: podiel technických textílií na vývoze textílií členských štátov do ostatných krajín sveta v roku 2011).

2.2.3 Posledné trendy v odvetví technických textílií EÚ

2.2.3.1 Rast podielu netkaných a kompozitných textílií

V minulom desaťročí sa podiel odvetvia zvýšil o 22 %, ako vyplýva z nasledujúceho grafu zobrazujúceho vývoj spotreby vlákien podľa použitia (okrem sklených vlákien).

V odvetví technických textílií prebiehajú podstatné priemyselné zmeny, pričom narastá význam nových druhov použitia (zdravotníctvo, šport a voľný čas, letectvo, ochrana životného prostredia) a nastáva radikálny posun od tradičných technológií (viazanie, pletenie, tkanie atď.) k modernejším (napr. technológie výroby kompozitných alebo netkaných textílií).

Hybnou silou rastu v Európe sú najmä dve technológie:

— výroba netkaných textílií, ktorá v minulom desaťročí dosiahla mieru rastu 60 %;

— výroba kompozitných textílií, ktorá v minulom desaťročí dosiahla mieru rastu 75 %.

2.2.3.2 Kľúčové postavenie na troch trhoch

„Podiel troch najväčších oblastí použitia v Európe taktiež dosiahol viac ako 50 % celkovej spotreby, v tomto prípade to však boli oblasti Mobiltech, Hometech a Indutech.“ (David Rigby Associates (4))

2.2.3.3 Partnerstvo Euromed

V módnom odvetví textilného a odevného priemyslu EÚ sa vytvorilo úspešné partnerstvo s krajinami Európsko-stredomorského partnerstva (Euromed), napríklad s Marokom, Tuniskom, Egyptom. Na základe toho bude v budúcnosti možné podporovať investície EÚ do niektorých trhov s technickými textíliami, ktoré sú vyspelejšie, sú technologicky menej náročné a sú citlivejšie na cenový tlak z Ázie.

V tejto súvislosti je potrebné osobitne posúdiť situáciu Turecka. Turecko je kľúčovým aktérom v rokovaniach v rámci Euromed Fashion a má výkonný integrovaný textilný priemysel, od surovín (bavlnené alebo syntetické vlákna) po odevný priemysel alebo bytový textil. Počet tureckých spoločností, ktoré sú aktívne na technických trhoch, sa zvyšuje (10 % až 15 %) a domáca spotreba je dynamická.

2.2.3.4 Odvetvie s veľkou inovačnou kapacitou

Nedávny prieskum v Nemecku potvrdil, že spoločnosti pôsobiace v oblasti technických textílií, ktoré patria k tomuto viacodvetvovému segmentu a sú dodávateľmi materiálov pre niektoré priemyselné odvetvia, majú veľkú inovačnú kapacitu, v rámci ktorej realizujú viac ako 25 % svojho obratu z nových inovačných výrobkov a zaraďujú sa na tretie miesto za automobilový a elektronický priemysel. (Zdroj: prejav pána Hunekeho na 1. konferencii EURATEX, Istanbul).

2.3 Analýza SWOT (silné a slabé stránky, príležitosti a hrozby)

2.3.1 Silné stránky a príležitosti

2.3.1.1 Silné stránky:

— zvyšujúca sa úroveň výskumu, vývoja a inovácií v spoločnostiach bez ohľadu na ich veľkosť;

— účinné kolektívne nástroje na podporu inovácií na štátnej úrovni (zoskupenia textilných podnikov, výskumno-vývojové strediská …), najmä v Nemecku, Francúzsku, Belgicku, Taliansku, Španielsku, Holandsku a Poľsku;

— účinné kolektívne nástroje na úrovni EÚ: technologická platforma T (Textil) a C (odevy) s viacerými projektmi spolupráce, ktorých výsledkom je intenzívna výmena skúseností medzi príslušnými trhmi, textilnými spoločnosťami a výskumnými pracovníkmi; európska sieť zahŕňajúca hlavné inštitúty textilných technológií (Textranet), sieť univerzít (AUTEX), ako aj sieť zahŕňajúca hlavné inovatívne textilné regióny;

— vedúce subjekty EÚ na rastúcich trhoch (napríklad Freudenberg alebo Fiberweb v oblasti netkaných textílií);

— vedúce postavenie EÚ vo výrobe textilných strojov so 75 % podielom na svetovom trhu;

— rozmanitosť konečného použitia, ktorá sa v období nízkeho rastu považuje za výhodu;

— pevná podpora osobných ochranných prostriedkov, ktoré Európska komisia považuje za jeden zo šiestich vedúcich trhov;

— vo všeobecnosti lepšie finančné koeficienty ako v ostatných textilných a odevných spoločnostiach (vyššia pridaná hodnota na zamestnanca, vyšší cash flow, vyššia úroveň rezerv …);

— kontrola vedúceho celosvetového obchodného veľtrhu (Techtextil).

2.3.1.2 Príležitosti:

— narastajúca potreba textilných riešení u konečných používateľov: riešenia zamerané na pohodlie a monitorovanie v záujme aktívneho životného štýlu, zníženia emisií oxidu uhličitého v doprave (znížením hmotnosti) a stavebníctve (tepelnou izoláciou), zlepšenia zdravotníckych technológií (prevencia nozokomiálnych nákaz, implantáty, monitorovanie zdravotného stavu) …;

— úzka spolupráca výrobcov so zákazníkmi s cieľom riešiť veľmi špecifické potreby (prispôsobené riešenia) a inovácie na základe dopytu;

— narastajúci dopyt po lepšej recyklovateľnosti, ako napríklad nahradenie peny netkanými textíliami, kompozitné materiály a vzduchové filtre na použitie v kabínach vozidiel;

— rýchly rast spotreby technických textílií na osobu na celom svete a najmä v Číne, Indii a Brazílii.

2.3.2 Slabé stránky a hrozby

2.3.2.1 Slabé stránky:

— malé a stredné podniky s obmedzenou investičnou kapacitou;

— ťažší prístup k úverom;

— nedostatočná príťažlivosť textilného priemyslu pre mladých absolventov škôl;

— pokles výroby prírodných a umelých vlákien v EÚ, výsledkom ktorého sú ťažkosti v oblasti inovácií s malým počtom druhov dostupných vlákien a zvyšujúce sa riziko závislosti od dovozu;

— v súčasnosti nízka recyklovateľnosť technických textílií v porovnaní s tradičnými materiálmi;

— energetická náročnosť priemyslu;

— zameranie na vyspelé trhy použitia, ako napríklad Mobiltech (s kritickou situáciou v automobilovom priemysle EÚ) alebo Hometech najmä na koberce, bytové textílie a matrace.

2.3.2.2 Hrozby:

— nedostatok surovín a zvyšovanie cien (najmä syntetických, regenerovaných alebo anorganických vlákien, polymérov, spradenej priadze a nespradenej priadze);

— zvýšenie nákladov na energie v EÚ (plyn a elektrickú energiu), ktoré by mohlo spôsobiť relokáciu výrobných podnikov s vyššou spotrebou energie (umelé vlákna, netkané textílie, farbenie a konečná úprava …) do Spojených štátoch amerických alebo Ázie;

— narastajúca konkurencia z rozvíjajúcich sa krajín a zvyšovanie prekážok prístupu na trh pre tieto krajiny. Ázia je už vedúcim výrobným regiónom, pokiaľ ide o množstvá v tonách, a v roku 2010 zvýšila svoju výrobnú hodnotu takmer 2,6-násobne;

— zvýšenie tlaku na ceny, najmä na vyspelých trhoch;

— zvýšenie rizika falšovania a kopírovania.

3. Prínos tohto dynamického odvetvia k výzvam stratégie Európa 2020

3.1 Inteligentný rast

Inteligentný rast bude založený na inovatívnejšom európskom priemysle s účinnejším využitím energie, surovín, podporou IKT (informačné a komunikačné technológie) a konkurencieschopnosťou spoločností vrátane MSP.

Odvetvie technických textílií môže úmerne prispieť k tomuto inteligentnému rastu rôznymi spôsobmi:

— podporou najlepších postupov transferu technológií z jedného odvetvia do druhého (výmena skúseností);

— úsilím o zvýšenie energetickej účinnosti výroby;

— schopnosťou kombinovať technologické a netechnologické inovácie: napr. driekový pás by mal byť účinný, ale tiež presne navrhnutý pre konkrétneho pacienta;

— schopnosťou podporiť kreativitu pri koncipovaní, používaní a na konci životnosti výrobkov resp. materiálov;

— skúsenosťami so zvyšovaním kvalifikácie pracovníkov s cieľom získať nové trhy …;

— zavádzaním IKT do každodenného života vďaka inteligentným textíliám, ktoré komunikujú so svojím prostredím: tzv. inteligentné odevy pre starších ľudí, ktoré monitorujú kritické fyziologické údaje a prenášajú ich do nemocníc, im napríklad pomôžu zostať doma.

3.2 Inkluzívny rast

V nedávnej minulosti sa v odvetví technických textílií v EÚ zaznamenal pozitívny trend tvorby pracovných miest vo viacerých členských štátoch, v ktorých už zaznamenali prípady nedostatku pracovných síl a kvalifikácie, ktorý je potrebné riešiť.

Prostredníctvom inkluzívneho rastu v EÚ sa zachová a rozvinie náš sociálny model založený na vysokej úrovni noriem, tradícii sociálnej starostlivosti a pevnej tradícii sociálneho dialógu. V politikách EÚ a na štátnej úrovni je potrebné venovať osobitnú pozornosť ohrozeným odvetviam, územiam a osobám s cieľom zabezpečiť, aby vo svojom bežnom živote mohli využiť hospodársky rast, technologický pokrok a inovácie.

Odvetvie technických textílií môže vo svojom rozsahu prispieť k tomuto rastu rôznymi spôsobmi:

— schopnosťou uviesť na trh vhodné a inovačné tovary a služby pre osoby so zdravotným postihnutím, choré alebo staršie osoby: odevy prispôsobené potrebám, upravené proti pádu, špecifické vybavenie na šport a voľný čas;

— schopnosťou reagovať vďaka prispôsobeniu sa potrebám používateľa na demografické a sociálne zmeny, ktoré sa spájajú s väčším dopytom po sofistikovanejších a viac individualizovaných výrobkoch a službách (pozri niektoré projekty európskej iniciatívy na prieskum spotrebného tovaru Prosumer.net).

3.3 Udržateľný rast

Udržateľný rast v EÚ znamená hospodárstvo, ktoré je energeticky účinné, efektívne využíva zdroje a môže splniť svoje záväzky v oblasti boja proti zmene klímy a blížiacej sa nedostatočnosti zdrojov. Energeticky účinné hospodárstvo sa často označuje ako nízkouhlíkové hospodárstvo, čo znamená zníženie emisií CO2. Odvetvie technických textílií je však prvým príkladom potenciálu prechodu k hospodárstvu využívajúcemu uhlík ako zdroj.

Odvetvie technických textílií môže úmerne prispieť k udržateľnému rastu tromi hlavnými spôsobmi:

— znížením emisií CO2 vďaka ľahším materiálom v doprave (kompozitné materiály v leteckej doprave a uhlíkové vlákna v automobilovej doprave);

— konkrétnymi textilnými riešeniami, napríklad v oblastiach filtrácie, spevnenia a izolácie s cieľom zlepšiť energetickú účinnosť bývania a stavebníctva;

— recykláciou PET z plastových fliaš na výrobu polyestru.

V záujme potenciálneho používania obchodnej značky technických textílií je potrebné nabádať európske podniky, aby:

— pri navrhovaní výrobku a spôsobu výroby brali do úvahy ekodizajn;

— vykonávali posúdenie životného cyklu svojich výrobkov, ktoré bude mať v budúcnosti čoraz dôležitejšiu úlohu, keďže doposiaľ je hospodárnejšia recyklácia tradičných materiálov, napr. kovov.

V súvislosti s uhlíkovými vláknami ešte nie sú vyriešené tri hlavné otázky:

— prvá je vytvoriť pri príprave na koniec ropnej éry európske recyklovateľné uhlíkové vlákno založené na prírodných vláknach (5);

— druhá je vytvoriť postupy recyklácie, ktoré umožnia úplnú recykláciu textílií pozostávajúcich zo zmesových tkanín (80 – 90 %);

— tretia, ambicióznejšia, bude podporiť priemysel a vedeckú obec pri vývoji vhodných postupov využívania uhlíka z CO2 ako zdroja, napr. premenou prostredníctvom zrýchlenej fotosyntézy alebo inými postupmi. V súvislosti s ostatnými druhmi použitia sa už vykonáva výskum, treba ho však zintenzívniť (smerom k hospodárstvu využívajúcemu CO2 (6)).

[Pozri prílohu 2: Tri príklady kvalitatívneho porovnania vplyvu tradičných materiálov a technických textílií na životné prostredie.]

4. Hlavné faktory úspechu, ktoré je potrebné podporiť na úrovni EÚ

4.1 Zvyšovanie a prenos kvalifikácie a know-how

4.1.1 Pre rozvoj tohto odvetvia je kľúčová úloha vzdelávania: vysoké školy, technické školy zamerané na textilnú výrobu, plasty, pružné materiály atď. Je potrebné, aby podniky EÚ mali k dispozícii mladých odborníkov s potrebnou kvalifikáciou pre tieto nové trhy: kvalifikovanejšia pracovná sila, inžinieri s rôznou kvalifikáciou v oblasti textilnej výroby, ale tiež chemických látok, plastov a živíc, automobilovej výroby, stavebníctva atď.

Takisto je kľúčová úloha odbornej prípravy a kvalifikácie zamestnancov. Na štátnej úrovni je potrebné uprednostniť posun vhodnejších kvalifikácií z vyspelejších trhov na rastúce trhy.

Európsky hospodársky a sociálny výbor preto podporuje doterajšiu činnosť odvetvovej Európskej rady pre zručnosti v oblasti textilného, odevného a kožiarskeho priemyslu (ESC-TCL), ktorú v roku 2011 vytvorili sociálni partneri s finančnou podporou Európskej komisie, a vyzýva túto radu, aby posúdila osobitné kvalifikačné potreby podnikov v oblasti technických textílií.

4.1.2 Vzhľadom na skutočnosť, že rýchly rozvoj nových trhov uplatnenia sa začal len nedávno, je potrebné podporiť nové pracovné príležitosti v tomto odvetví. Je potrebné podporiť projekt zameraný na prepojenie rozličných existujúcich stredísk na monitorovanie kvalifikácií a pracovných miest. Vzhľadom na zlé meno textilného priemyslu je táto úloha obzvlášť naliehavá.

4.2 Prístup k netechnologickým a technologickým inováciám a prostriedkom na uvedenie nových výrobkov a služieb na trh

Európska komisia určila v rámcovom programe Horizont 2020 na obdobie 2014 – 2020 tri hlavné priority:

— spoločenské výzvy,

— vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií,

— excelentnosť vedeckej základne.

Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje kľúčové zmeny rámcového programu Horizont 2020 v porovnaní so 7. rámcovým programom:

— zvýšenie účasti a prínosu priemyslu a MSP;

— viac menších projektov s menšou administratívnou záťažou (minimálna dĺžka trvania dva roky, 3 až 6 partnerov);

— jednoznačný záväzok týkajúci sa podpory inovácií vrátane netechnologických inovácií.

4.2.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje program COSME, pretože ponúka prostriedky, ktoré pomôžu malým a stredným podnikom v odvetví spotrebného tovaru uviesť na trh inovačný spotrebný tovar prostredníctvom projektov a iniciatív na trhové uplatnenie, využívajúcich nové obchodné modely.

4.2.2 Na základe skúsenosti s rozličnými (už uvedenými) kolektívnymi nástrojmi na štátnej úrovni a na úrovni EÚ vznikli niektoré osobitné potreby pre toto odvetvie:

— vytvoriť jednoduchú, pre MSP prijateľnú formu komunikácie zahŕňajúcu výskumno-vývojové programy prepojené s novými výrobkami a novými materiálmi, keďže veľká časť z nich sa spája s textíliami;

— podporiť štruktúry výskumnej spolupráce a inovácií medzi akademickou obcou a priemyslom (technologická platforma EÚ pre budúcnosť textilného a odevného priemyslu, štátne rady a siete, regionálne inovačné skupiny …);

— zabezpečiť komunikáciu a vzájomné pôsobenie medzi týmito štruktúrami v EÚ a podobnými štruktúrami v ostatných odvetviach s cieľom posilniť medziodvetvové inovácie;

— navrhnúť v programe Horizont 2020 nové, ambiciózne financovanie recyklácie textílií (odpadu z výroby aj dokončených výrobkov) s cieľom zlepšiť výkon recyklácie textílií v porovnaní s papierenským alebo sklárskym odvetvím. Revízia smernice o odpadovom hospodárstve poskytuje možnosť zorganizovať odvetvie recyklácie textilu;

— zintenzívniť výskum využívania CO2 vrátane zrýchlenej fotosyntézy.

4.3 Problematika dostupnosti financovania

4.3.1 Dostupnosť bankového financovania

Implementácia nových pravidiel solventnosti vyplývajúcich z dohody Bazilej III (7) spôsobí obmedzenie úverovej činnosti v bankovom sektore v dôsledku požiadavky bankových regulačných orgánov na vyšší podiel vlastného kapitálu. Toto obmedzenie úverov bude mať vážny dosah na malé a stredné podniky, hlavne v priemyselných odvetviach.

Kľúčovým faktorom rozvoja technických textílií v EÚ je dostupnosť financovania rozličných investícií (investície do strojov, nových technológií, vonkajšieho rastu, kúpy patentov atď.).

Bankové financovanie je vo všeobecnosti ťažšie dostupné pre MSP, ktoré majú nízku úroveň vlastných zdrojov financovania a ktoré okrem toho môžu byť znevýhodnené na základe negatívneho sektorového hodnotenia.

4.3.2 Dostupnosť nebankového financovania

V EÚ je podiel nebankového financovania v hospodárstve v porovnaní s USA obmedzený: 1/3 ku 2/3. Preto je potrebné podporiť úsilie o zlepšenie prístupu MSP na finančné trhy a podporu neformálnych investorov (business angels) a kapitálových fondov.

Spoločnosti v oblasti technických textílií majú niektoré znaky, ktoré by mohli prilákať súkromné investície: často sú to rodinné podniky, ich vedúci pracovníci sú často inžinieri s poznatkami z vedeckých oblastí (napríklad niektoré francúzske začínajúce podniky, ktoré založili chirurgovia s cieľom vytvoriť špecifické chirurgické vlákna a protézy) a podiel z obratu investovaného do výskumu a vývoja je vyšší ako v tzv. tradičných odvetviach (pozri ods. 2.2.3.4).

4.4 Ochrana práv duševného vlastníctva v EÚ aj mimo EÚ

MSP spravidla podceňujú hodnotu svojho nehmotného majetku. Je potrebné poskytnúť im pomoc pri ochrane ich práv duševného vlastníctva, najmä patentov, značiek, kým modely a dizajny majú väčší význam pre trhy v oblasti módy a domácností.

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva na rýchle zavedenie európskeho patentu, výsledkom ktorého bude zjednodušenie a jednotnosť, dostupná ochrana pre inovatívne európske MSP v rámci „patentovateľnosti“ (osobitná analýza SWOT pre druh inovácie, trh a profilovú spoločnosť).

Na svetovej úrovni sú európske spoločnosti obeťami kopírovania a falšovania vo veľkom rozsahu. Európska komisia by im mala pomôcť pri ochrane ich práv na hlavných vznikajúcich trhoch, ako je napr. Čína, India, Brazília alebo Mexiko. V odvetví tvorivej činnosti sú problémy týkajúce sa ochrany značiek, dizajnov a modelov už dobre známe. Prostredníctvom akčného plánu Európskej komisie na ochranu práv duševného vlastníctva by sa mala posilniť ochrana patentov na textilné stroje, nové vlákna a nové postupy, ktoré zvyšujú ich funkčnosť.

4.5 Prístup k verejnému obstarávaniu v EÚ a zahraničí

Verejné obstarávanie predstavuje silnú páku na tvorbu pracovných miest, podporu udržateľného rozvoja a povzbudenie inovácií v odvetví technických textílií (8). V EÚ by tieto požiadavky mali zahŕňať hospodárske, sociálne a environmentálne kritériá. Je potrebné aktívne nabádať a školiť štátnych obstarávateľov, pokiaľ ide o spôsoby „zmiernenia“ cenových kritérií a kritérií dodatočnej ceny (praktické usmernenia).

Je potrebné obmedziť prístup k európskemu verejnému obstarávaniu pre niektoré zahraničné spoločnosti, ktoré pôsobia zo zahraničia a nedodržiavajú pritom sociálne a environmentálne normy EÚ, a je potrebné zlepšiť prístup európskych spoločností k verejnému obstarávaniu v zahraničí.

Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje návrh nariadenia z 21. marca 2012, ktorého cieľom je úplná reciprocita medzi prístupom spoločností, ktoré nepatria do EÚ, na trhy verejného obstarávania v EÚ a prístupom spoločností EÚ na trhy verejného obstarávania v krajinách mimo EÚ (9).

4.6 Prístup na trhy tretích krajín

GR pre obchod je v súčasnosti informované o ofenzívnych záujmoch celého textilného a odevného priemyslu EÚ a Európska komisia si už pozorne všíma a odstraňuje rozličné colné a necolné prekážky.

Európsky hospodársky a sociálny výbor žiada GR pre obchod, aby v rámci prebiehajúcich a budúcich dvojstranných rokovaní (India, Kanada, Japonsko, Spojené štáty americké …) zohľadnilo osobitné potreby technických textílií:

— zameraním väčšej pozornosti na investície (a nielen na vývoz);

— zameraním väčšej pozornosti na všetky colné položky, ktoré nie sú osobitne začlenené do kapitol 50 – 63 (od vlákien po odevy), napríklad textílie zo sklených vlákien (HS 70.19) alebo netkané hygienické výrobky (HS 96.19);

— ďalším preskúmaním problémov, ktorým čelia spoločnosti EÚ v súvislosti s ich prístupom k verejnému obstarávaniu v zahraničí v oblastiach, ako sú pracovné odevy, nemocnice atď.;

— začlenením do budúcej transatlantickej dohody napríklad niektorých záväzkov týkajúcich sa normalizácie.

4.7 Dostupnosť kritických surovín

Viac ako 80 % vlákien, ktoré sa používajú v technických textíliách, je syntetických. Niektoré z nich sú k dispozícii vo veľkých objemoch a za dostupné ceny, ako napríklad polyester, kým ostatné, napríklad uhlíkové, aramidové, sklené vlákna alebo vysokopevnostná priadza, sú nákladnejšie a spravidla sa vyrábajú mimo EÚ.

Odvetvie technických textílií EÚ je závislé od dodávateľov z krajín mimo EÚ, ktorých môžu uvádzať do pokušenia opatrenia obmedzujúce obchod, ako v prípade Indie v roku 2011 v súvislosti s opatreniami obmedzujúcimi obchod so surovou bavlnou a bavlnenou priadzou.

Európsky hospodársky a sociálny výbor preto vyzýva Európsku komisiu, aby:

— vo svojej surovinovej „diplomacii“ podľa potreby zohľadnila kritické suroviny na výrobu technických textílií;

— podporila výrobu prírodných vlákien (ľanové, konopné, vlnené, celulózové vlákna) a biopolymérov s cieľom zabezpečiť domáce zdroje surovín pre textilný priemysel.

5. Príloha 1

Podiel technických textílií na vývoze textílií členských štátov do ostatných krajín sveta v roku 2011 (okrem odevov)

Členský štát Podiel technických textílií len na vývoze textílií Objem vývozu EUR Podiel spolu AT 21 % 545 836 380 2,5 % BE 28 % 1 664 943 280 7,5 % BG 23 % 94 353 020 0,4 % CZ 46 % 1 075 687 960 4,9 % DE 37 % 5 471 826 120 24,8 % DK 55 % 696 198 480 3,2 % EE 40 % 44 819 560 0,2 % FI 61 % 201 378 760 0,9 % FR 35 % 1 781 833 080 8,1 % GR 16 % 106 778 290 0,5 % HU 47 % 356 668 170 1,6 % IT 23 % 2 608 481 980 11,8 % LT 39 % 178 787 500 0,8 % NL 31 % 1 499 620 840 6,8 % PL 42 % 723 561 280 3,3 % PT 23 % 383 053 520 1,7 % RO 24 % 237 749 020 1,1 % SE 65 % 558 986 660 2,5 % SK 36 % 262 766 180 1,2 % SL 37 % 221 994 210 1,0 % SP 28 % 963 521 670 4,4 % UK 40 % 1 683 055 490 7,6 % Ostatné 5 (o) 65 % 712 194 990 3,2 % Krajiny EÚ 33,3 % 22 074 096 440 100 % (o): Cyprus, Írsko, Luxembursko, Lotyšsko a Malta Zdroj: Výpočet EURATEX podľa údajov CITH

6. Príloha 2: Tri príklady kvalitatívneho porovnania vplyvu tradičných materiálov a technických textílií na životné prostredie

Február 2013, Francúzsky textilný a odevný inštitút (IFTH)

Na podrobné porovnanie vplyvu na životné prostredie založené na vedeckých údajoch sa vhodnejšie používa posúdenie životného cyklu. Veľkým nedostatkom tohto nástroja je množstvo údajov, ktoré je potrebné získať a využiť, a takisto značný počet hypotéz, ktoré možno použiť, a preto sú porovnanie a výklad životných cyklov problematické.

V rámci poskytnutia prehľadu o environmentálnom záujme použitia technických textílií sme ako príklad získali výsledky posúdenia životného cyklu, v rámci ktorých sa porovnávajú textilné materiály s tradičnými materiálmi v súvislosti s 3 rôznymi druhmi použitia. Ako druhy použitia sa vybrali výrobky zo stavebníctva a dopravy. Tieto dve odvetvia, spolu s odvetvím výroby potravín a nápojov, predstavujú 70 – 80 % celkového vplyvu životného cyklu výrobkov v Európe [Environmental Impact of Products (EIPRO), Analysis of the life cycle environmental impacts related to the final consumption of the EU-25 (Vplyv výrobkov na životné prostredie (EIPRO), Analýza vplyvu životného cyklu výrobkov na životné prostredie vzhľadom na konečnú spotrebu 25 krajín EÚ) (http://ec.europa.eu/environment/ipp/pdf/eipro_report.pdf)]. Uvedené výsledky sú založené na normalizovanej hodnote (okrem tretieho príkladu, v súvislosti s ktorým sa v analýze nevypočítala normalizovaná hodnota) a týkajú sa hlavných vplyvov každého výrobku na životné prostredie. Z výsledkov vyplýva významná výhoda, pokiaľ ide o lepšie ekologické vlastnosti technických textílií.

6.1 1. Stavebníctvo – izolácia

6.2 2. Stavebníctvo – nádrž na vodu

6.3 3. Letecká doprava – konštrukčné rúrky

V Bruseli 17. apríla 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) 1. Agrotech: poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a rybné hospodárstvo. 2. Buildtech: stavebníctvo a konštrukcie. 3. Clothtech: funkčné prvky obuvi a odevov. 4. Geotech: geotextílie a inžinierske stavby. 5. Hometech: nábytok, podlahové krytiny. 6. Indutech: filtračné a iné výrobky používané v priemysle. 7. Medtech: zdravotníctvo. 8. Mobiltech: dopravné stavby, prostriedky a zariadenia. 9. Oekotech: ochrana životného prostredia. 10. Packtech: obaly a uskladnenie. 11. Protech: ochrana osôb a majetku. 12. Sporttech: šport a voľný čas.

(2) Technical Textiles and Nonwovens: World Market Forecasts to 2010, autor: David Rigby Associates, k dispozícii na stránke: http://www.fibre2fashion.com/industry-article/pdffiles/Technical-Textiles-and-Nonwovens.pdf.

(3)

— Doplňujúce stanovisko k oznámeniu Budúcnosť textilného a odevného odvetvia v rozšírenej Európskej únii (CCMI/009) prijaté 7. júna 2004, spravodajca: Nollet.

— Stanovisko k oznámeniu Budúcnosť textilného a odevného sektoru v rozšírenej Európskej únii (INT/220) prijaté 1. júla 2004, spravodajca: Pezzini.

— Informačná správa CCMI Vývoj európskeho textilného a obuvníckeho priemyslu (CCMI/041) prijatá 4. februára 2008, spravodajca: Cappellini.

— Stanovisko na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (INT/477) prijaté 16. decembra 2009, spravodajca: Cappellini.

(4) Pozri poznámku pod čiarou 1.

(5) Tento prístup má však obmedzenia vyplývajúce z potrebných pozemkov a rozporov s výrobou potravín (ktoré sa už vyskytli pri biopalivách).

(6) Pozri napríklad http://www.bio-based.eu, http://www.nova-institut.de VCI /Dechema, 2009: Positionspapier – Verwertung und Speicherung von CO2.

(7) Nové kapitálové a likviditné pravidlá pre banky.

(8) Pozri tiež informačnú správu poradnej komisie pre priemyselné zmeny Vývoj európskeho textilného a obuvníckeho priemyslu (CCMI/041) CESE 1572/2007 prijatú 4. februára 2008, spravodajca: Cappellini.

(9) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín, COM(2012) 124 final, 21.3.2012, k dispozícii na: http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/international_access/COM2012_124_en.pdf.