4.3

Oznámenie takisto skúma dynamiku a možné budúce usmernenia pre každú z piatich prioritných oblastí, pričom, vychádzajúc z už spomínanej štúdie o modrom raste (pozri bod 1.5), kladie dôraz na inováciu a nové pracovné miesta, najmä na: 4.3.1 Cestovný ruch na mori a v pobrežných oblastiach, ktorý je na základe hrubej pridanej hodnoty a počtu zamestnávaných osôb najdôležitejším odvetvím, poskytuje prácu pre 2,35 milióna osôb, čo je 1,1 % z celkového počtu pracovných miest v EÚ, pričom 90 % príslušných podnikov zamestnáva menej ako 10 osôb. Do roku 2020 sa očakáva nárast o 2 až 3 % a v samotnom odvetví výletných lodí by v rokoch 2010 až 2020 mohlo vzniknúť 100 000 dodatočných pracovných miest. Rekreačné plavidlá by mohli takisto zaznamenať dvoj- až trojpercentný nárast ročne, podľa Európskej rady prevádzkovateľov výletných lodí (8). 4.3.2 Veterná energia na mori tvorila v roku 2011 10 % inštalovanej kapacity, zabezpečovala prácu, priamo alebo nepriamo, pre 35 000 osôb v celej Európe a predstavovala investície v objeme 2,4 miliardy EUR ročne pri celkovej kapacite približne 3,8 GW. Podľa národných akčných plánov členských štátov pre energiu z obnoviteľných zdrojov by zdroje veternej energie mohli v roku 2020 poskytnúť 494,6 TWh, z čoho 133,3 TWh bude vyrobených na mori. Tým by výhľadovo do roku 2020 mohlo vzniknúť 170 000 a do roku 2030 300 000 nových pracovných miest. Takisto je možné poukázať na sľubné vyhliadky v odvetviach činností, ktoré sú dnes len v počiatočnej fáze rozvoja, ako je výroba energie využívajúcej morský príliv, ku ktorej je potrebné prirátať aj energiu z príboja. V týchto oblastiach už niektoré štáty realizovali rozsiahle investície. 4.3.3 Na celosvetovej úrovni by ročný obrat z ťažby morských nerastných surovín mohol počas nasledujúcich desiatich rokov narásť z prakticky nuly na 5 miliárd EUR a v roku 2030 dosiahnuť až 10 miliárd EUR(podľa odhadov, ktoré uviedli zástupcovia odvetvia v rámci štúdie o modrom raste). Takisto je možné, že na celosvetovej úrovni bude v roku 2020 5 % nerastov, ako kobalt, meď a zinok, pochádzať z dna oceánov a tento podiel by mohol do roku 2030 narásť až na 10 %. Od roku 2000 do roku 2010 sa ceny mnohých neenergetických surovín podľa údajov WTO (WTO PRESS/628, 7. apríla 2011) zvyšovali približne o 15 % ročne najmä z dôvodu vysokého dopytu v krajinách s rozvíjajúcou sa ekonomikou. S výnimkou ťažby piesku a štrku je však využívanie a ťažba iných nerastov z mora zatiaľ len v počiatkoch a realizuje sa len v menej hlbokých vodách. 4.3.4 Celkový objem produkcie akvakultúry v EÚ bol v roku 2010 o niečo vyšší ako 1,3 miliónov ton a predstavoval objem vo výške približne 3,2 miliárd EUR, pričom zabezpečoval 80 000 pracovných miest. Viac ako 90 % akvakultúrnych podnikov v EÚ sú MSP. Na celosvetovej úrovni zaznamenala akvakultúra nárast o 6 % za rok a objem jej výroby sa v rokoch 2002 až 2009 zvýšil zo 40 na 53 miliárd ton(FAO: The State of World Fisheries and Aquaculture – Stav svetového rybolovu a akvakultúry, 2010, Rím), čo predstavuje najvyšší nárast v odvetví výroby potravín živočíšneho pôvodu. Aj keď celosvetový dopyt rastie, európska výroba zostáva na rovnakej úrovni a potreby EÚ, pokiaľ ide o ryby, sa pokrývajú z dovozu, ktorý predstavuje 60 až 65 % celkových dodávok. Výbor žiada Komisiu, aby v záujme rozvoja akvakultúry zrevidovala politiku financovania, ktorá sa v tejto oblasti uplatňuje a ktorá pre obdobie rokov 2014 až 2020 prešla od subvencií k priamym platbám. 4.3.5 Rozvíjajúce sa odvetvie modrej biotechnológie predstavuje v súčasnosti nízky percentuálny podiel na zamestnanosti Európy a hrubú pridanú hodnotu, ktorá sa odhaduje na 0,8 miliárd EUR. Z krátkodobého hľadiska sa očakáva, že toto odvetvie sa bude rozvíjať v podobe špecializovaného trhu a bude sa orientovať na produkty s vysokou pridanou hodnotu pre odvetvie zdravotnej starostlivosti, kozmetiky a priemyselných biomateriálov. Do roku 2020 by sa mohol rozvinúť na trh strednej veľkosti a rozšíriť sa na výrobu metabolitov (lipidy, cukry, polyméry, proteíny) určených pre potravinársky priemysel, priemysel výroby krmív a chemický priemysel. Z dlhodobého hľadiska a pod podmienkou, že dôjde k technologickému pokroku, by sa modrá biotechnológia mohla stať veľkým dodávateľom špecializovaných produktov s vysokou pridanou hodnotou.