SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 12.5.2010 
SEK(2010) 595 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie 
STANOVISKO RADY 
k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2009 - 2013 
 
SK 2   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA  
1. V ŠEOBECNÉ INFORMÁCIE  
Pakt o stabilite a raste vychádza z cie ľa zdravých verejných financ ií, ktoré sú prostriedkom 
na posilňovanie podmienok na cenovú st abilitu a silný udržate ľný rast smerujúci k vytváraniu 
pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užito čnosť pri upev ňovaní 
fiškálnej disciplíny, ale po žaduje sa posilnenie jeho ú činnosti a hospodárskych základov, ako 
aj zabezpe čenie dlhodobej udržate ľnosti verejných financií. Touto reformou sa zaviedla 
najmä vyššia flexibilita pri uplat ňovaní pravidiel týkajúcich  sa postupu pri nadmernom 
deficite, hlavne pokia ľ ide o vymedzenie pojmu „mimoriadne  okolnosti“ a stanovenie lehôt na 
korekciu nadmerného deficitu. 
V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení doh ľadu nad stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad 
hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, ktoré je sú časťou Paktu o stabilite a raste, sa 
ustanovuje, že každý členský štát musí Rade  a Komisii predklada ť program stability alebo 
konvergen čný program a ich ro čné aktualizácie. Členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, 
predkladajú (aktualizované)  programy stability a členské štáty, ktoré zatia ľ jednotnú menu 
neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergen čné programy. 
Na základe odporú čania Komisie a po porade s Hospodárskym a finan čným výborom 
predložila Rada 4. marca 2008 v súlade s týmt o nariadením stanovisko k prvému programu 
stability Cypru. Pokia ľ ide o aktualizované programy stability a konvergen čné programy, 
v nariadení sa ustanovuje, že ich bude posudzova ť Komisia a skúma ť uvedený výbor, 
pričom v súlade s tým istým uvedeným post upom môže aktualizované programy skúma ť aj 
Rada.  
2. V ÝCHODISKÁ NA POSÚDENIE AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU  
Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu progr amu stability Cypru predloženú 1. apríla 
2010 a prijala k nej odporú čanie na stanovisko Rady. 
S cieľom vymedzi ť kontext, v rámci ktorého sa posudzuje rozpo čtová stratégia uvedená 
v aktualizovanom programe stability, obsahujú tieto odseky zhrnutie: 
(1) oznámenia Komisie z 26. novembra 2008 („euró psky plán na oživenie hospodárstva“); 
(2) záverov Rady pre hospodárske a finan čné záležitosti z 20. októbra 2009 týkajúcich sa 
„stratégie ukon čenia angažovanosti“;   
(3) najnovšieho hodnotenia situácie krajiny v rámci preventívnej časti Paktu o stabilite 
a raste (zhrnutie stanoviska Rady k predchád zajúcej aktualizácii programu stability). 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke:
  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
SK 3   SK 2.1. Oznámenie Komisie z 26. novembra 2 008 („Európsky plán na oživenie 
hospodárstva“) 
Vzhľadom na bezprecedentný rozsah celos vetovej krízy, ktorá zasiahla finan čné trhy 
a svetové hospodárstvo v rokoch 2008 – 2009, Eur ópska komisia predložila Európsky plán 
na oživenie hospodárstva (EERP)2. V pláne sa navrhovala koor dinovaná proticyklická 
makroekonomická reakcia na krízu v podobe ambi ciózneho súboru opatrení zameraných na 
podporu hospodárstva, ktorý pozos tával z i) okamžitého rozpo čtového impulzu vo výške 200 
miliárd EUR (1,5 % HDP EÚ), pozostávajúceho zo zvýšenia rozpo čtu zo strany členských 
štátov o 170 miliárd EUR (približne 1,2 % HDP EÚ) a finan čných prostriedkov EÚ ur čených 
na podporu okamžitých opatrení vo výške rádovo 30 miliárd EUR (približne 0,3 % HDP EÚ), 
a ii) z nieko ľkých prioritných opatrení, ktoré vychá dzajú z lisabonskej stratégie a sú 
vypracované s cie ľom pripravi ť naše hospodárstva na riešenie dlhodobých náro čných úloh, 
pričom sa na ďalej vykonávajú štrukturálne reformy zamerané na zvyšovanie potenciálneho 
rastu. V pláne sa odporú čalo rozlišova ť fiškálne stimuly v jednotlivých členských štátoch 
podľa postavenia týchto štátov z h ľadiska udržate ľnosti verejných financií a konkuren čného 
postavenia. Najmä členské štáty mimo eurozóny s významnou vonkajšou a vnútornou 
nerovnováhou by mali svoju rozpo čtovú politiku zameriava ť hlavne na odstránenie takejto 
nerovnováhy. Európska rada sc hválila plán 11. decembra 2008.  
2.2. Závery Rady pre hospodárske a finan čné záležitosti z 20. októbra 2009 týkajúce 
sa „stratégie ukon čenia angažovanosti“ 
Po prvých náznakoch oživenia po kríze, a na jmä po zastavení prudkého poklesu hospodárskej 
činnosti a po stabilizácii finan čných trhov a zvýšení dôvery dospela Rada 20. októbra 2009 
k záveru, že vzh ľadom na krehkos ť oživenia zatia ľ nenastal čas na stiahnutie podpory, ktorú 
vlády poskytli hospodárstvu a finan čnému sektoru, pri čom je potrebné vypracova ť 
koordinovanú stratégiu ústupu od rozsiahlych stimula čných politík. Takouto stratégiou by sa 
mala dosiahnu ť rovnováha medzi stabilizáciou a udržate ľnosťou a malo by sa zoh ľadňovať 
vzájomné pôsobenie medzi rôznymi nástrojmi politiky, ako aj diskusia na celosvetovej úrovni. V časným vypracovaním a oznámením takejt o stratégie by sa prispelo k podpore 
dôvery v strednodobé politi ky a k stabilizácii o čakávaní. Okrem stiahnutia stimula čných 
opatrení EERP bola na zastaven ie a prípadné zvrátenie zvyš ovania dlhu a obnovenie zdravých 
rozpočtových pozícií potrebná zásadná fiškálna  konsolidácia. Zvyšovanie efektivity a 
účinnosti verejných financií a zintenzívnenie št rukturálnej reformy boli žiaduce dokonca aj v 
krátkodobom horizonte, pretože by sa tým prispe lo k podpore rastu potenciálnej produkcie a 
znižovaniu dlhu. Rada sa zhodla na týchto  zásadách fiškálnej stratégie na ukon čenie krízy: i) 
stratégia by sa mala koordinova ť vo všetkých krajinách v rámci jednotného vykonávania 
Paktu o stabilite a raste; ii) pri zoh ľadnení okolností špecifických pre jednotlivé krajiny bolo 
potrebné v časné stiahnutie fiškálnych stimul ov; iii) tempo konsolidácie by malo by ť 
ambiciózne, výrazne presahujúc vo vä čšine krajín referen čnú hodnotu 0,5 % HDP ro čne 
v štrukturálnom vyjad rení; a iv) dôveryhodnos ť stratégie by mala by ť posilnená 
opatreniami na zvýšenie kvality verejných financií a úsilím o ambicióznu reformu s cie ľom 
zvýšiť zamestnanos ť a potenciálny rast.  
                                                
 
2 Oznámenie Komisie Európskej rade z 26. novembra 2008. 
 
SK 4   SK 2.3. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcej aktualizácii 
Rada vo svojom stanovisku z 3. apríla 2009 zhrnula svoje hodnotenie predchádzajúcej 
aktualizácie programu stability, ktorá sa vz ťahuje na roky 2008 – 2012, takto: Rada 
predpokladala, že „fiškálna pozíc ia bude z dôvodu prijatia zna čných stimula čných opatrení v 
roku 2009 v súlade s EERP expanzívna. V na sledujúcich rokoch by sa mala finan čná 
rovnováha na ďalej zhoršova ť. Z toho vyplývajúce fiškálne uvo ľňovanie sa so zrete ľom na 
relatívne dobré hospodárske vyhlia dky a existenciu rozsiahlej vonkajšej nerovnováhy nejaví 
ako odôvodnené. Na pozadí výrazného zhoršovania globálneho hospodárske ho prostredia je 
okrem toho rozpo čtová stratégia vystavená ve ľkým rizikám poklesu, ke ďže predpoklady 
rastu, z ktorých vychádza makroekonomic ký scenár programu, sú optimistické. Vzh ľadom na 
veľkú vonkajšiu nerovnováhu by mali by ť najväčšími prioritami udržanie obozretných politík 
a posilňovanie fiškálnej udržate ľnosti. Vo fiškálnej politike C ypru je teda najdôležitejšou 
úlohou regulova ť bežné výdavky a zabráni ť procyklickosti. Okrem toho posilnenie kvality 
verejných financií je dôležité aj z h ľadiska podpory bezproblémovej úpravy hospodárstva 
vzhľadom na nerovnováhu, ktorej čelí.“ So zrete ľom na toto hodnotenie Rada vyzvala 
Cyprus, aby „i) vykonával fiškálnu politiku za rok 2009 tak, ako sa naplánovala v súlade s EERP a v rámci Paktu o stabilite a raste a zárove ň zabránila ďalšiemu zhoršeniu verejných 
financií v roku 2009 v porovna ní so stanoveným cie ľom; ii) prostredníctvom obmedzenia 
nárastu výdavkov s cie ľom zaistiť zdravú fiškálnu pozíciu v strednodobom horizonte zvrátil 
plánovaný nárast fiškálne ho deficitu v roku 2010 a v ďalších rokoch; iii) s oh ľadom na 
predpokladaný vplyv starnutia obyvate ľstva na verejné výdavky posilnil dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií tým, že bude pokra čova
ť v reforme dôchodkového systému a 
systému zdravotnej starostlivosti“. 
 
SK 5   SK Odporúčanie na 
STANOVISKO RADY 
k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2009 - 2013 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii3, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3 (pre PS), 
so zreteľom na odporú čanie Komisie, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: (1) D ňa [DD. mesiac 2010] Rada preskúmala aktu alizovaný program stability Cypru, 
ktorý sa vz ťahuje na obdobie rokov 2009 až 2013. 
(2) V roku 2009 sa hospodárska činnosť spomalila o 1,7 %. Za posledných tridsa ťpäť 
rokov je to po prvýkrát, čo Cyprus zaznamenal záporný rast. Slabý domáci dopyt a 
nepriaznivé vonkajšie prostredie mali ve ľký vplyv na rast. Predovšetkým vysoká 
zadlženos ť domácností spolu s prísnymi úver ovými podmienkami, zhoršujúci sa 
výhľad, pokia ľ ide o trh práce a nepriaznivé vp lyvy na dôveru, viedli k poklesu v 
oblasti súkromnej spotreby. Investície zárove ň zaznamenali silnú korekciu v čase, 
kedy došlo k poklesu zahrani čného dopytu po bývaní, v dobe malej miery využívania 
kapacity a reštrukturalizácie ú čtovných súvah podnikov. Spotreba verejnej správy 
predstavovala jediný prvok dopytu podporujúci hospodársku činnosť, čiastočne 
v dôsledku stimula čného balíka vo výške 1,5 % HDP zavedeného v súlade s EERP. 
Okrem týchto diskre čných opatrení vyvolalo ve ľký tlak na verejné financie 
spomalenie hospodárskej činnosti, postupné doznievanie výrazného rastu hodnoty 
aktív a model rastu s nižšími da ňovými príjmami. V dôsledku toho sa verejné 
financie zmenili a klesli z prebytku 0,9 % HDP v roku 2008 na deficit 6,1% HDP. 
Kríza zárove ň zvýraznila akumulovanie vysokej vonka jšej nerovnováhy, do ktorej sa 
premietajú nielen nízke čisté úspory súkromného sekt ora, ale aj zhoršenie čistého 
salda verejných financií a st rata konkurencieschopnosti. O čakáva sa, že slabý domáci 
dopyt a stagnujúce vonkajšie oživenie budú pre hospodárske oživenie bremenom. 
Predpokladá sa, že rast HDP sa v roku 2010 ešte viac spomalí, i ke ď v menšej miere, 
a že sa mierne zlepší v roku 2011. Zo strednodobého h ľadiska teda Cyprus čelí výzve 
                                                 
3 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
SK 6   SK posilniť, napriek krehkému celosvetovému hos podárskemu oživeniu, rast a zárove ň 
prostredníctvom zachovania obozret ných fiškálnych politík rieši ť existujúcu 
makroekonomickú nerovnováhu. Z dlhodobého h ľadiska sa táto krajina musí 
vyrovnať s potrebou posilni ť udržateľnosť verejných financií so zrete ľom na 
starnutie obyvate ľstva.  
(3) Hoci vä čšina zaznamenaného poklesu skuto čného HDP v súvislosti s krízou je 
cyklická, nepriaznivo ov plyvnená bola aj úrove ň potenciálnej produkcie. Kríza môže 
mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku 
nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej 
nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa navyše prekrýva s negatívnymi účinkami demografického starnutia na potenciálnu produkciu a udržate ľnosť 
verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchli ť tempo štrukturálnych 
reforiem s cie ľom podpori ť potenciálny rast. Konkrétne je dôležité, aby Cyprus za čal 
uskutočňovať reformy v oblasti trhu práce, najmä s cie ľom posilni ť možnosti v 
celoživotnom vzdelávaní, predovšetkým so zrete ľom na starších pracovníkov s 
nízkou kvalifikáciou a na nezamestnaných ľudí ako aj s cie ľom zaisti ť včasné a 
účinné vykonávanie plánovaných reforiem technického a odborného vzdelávania. 
Navyše je potrebné lepšie zladi ť rast miezd s produktivitou, rastom zamestnanosti a 
konkurencieschopnos ťou.  
(4) V makroekonomickom scenári, z ktoré ho program vychádza, sa predpokladá rast 
reálneho HDP z -1,7 % v roku 2009 na 0,5 % v roku 2010 a potom návrat na 
priemernú hodnotu okolo 2,6 % v zostávajúc om programovom období. Na základe v 
súčasnosti dostupných informácií
4 sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých 
predpokladov rastu po čas programového obdobia. Predovšetkým sa o čakáva, že 
priaznivý trend súkromnej spotre by podnecovaný optimistickým rastom 
zamestnanosti a miezd bude pokra čovať. V programe sa predpokladá, že reálny rast 
investícií v stavebníctve  zostane v krátkodobom horizonte záporný a k oživeniu 
dôjde v druhej polovici programového obdobia. Výh ľadové ukazovatele pre sektor 
stavebníctva v strednodobom horizonte však nazna čujú silnejšiu korekciu ako sa 
predpokladalo v programe. Na vyše, aj napriek zlepšujú cemu sa hospodárskemu 
výhľadu, krehkos ť oživenia vz ťahov s cyperskými hlavnými obchodnými partnermi 
predstavuje pre makroekonomický scenár uvedený v programe nezanedbate ľné riziká 
poklesu. V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti v roku 2009 došlo k výraznej, 
hoci len čiastočnej, korekcii vonkajšieho deficitu, kt orý však napriek tomu ostáva 
vysoký, na úrovni 8,5 % HDP a v program e sa predpokladá, že do roku 2013 opä ť 
prudko stúpne na 12,9 % HDP. Vonkajš ia nerovnováha bude v strednodobom 
horizonte pravdepodobne zá ťažou pre hospodársky rast. Spot rebu verejného sektora, 
ktorá je vyššia ako úspory, bude potrebné financova ť zo zahrani čného dlhu alebo z 
domácich súkromných úspor. Úprava sú časnej nerovnováhy by teda vyžadovala bu ď 
vyššie náklady na financovanie dlhu ale bo vyššie úspory zo súkromného sektora. 
Takéto úspory by znamenali menší rast produkcie na základe menšej súkromnej spotreby alebo investícií (efekt vytes ňovania). Prognózy inflácie uvedené v programe 
sa javia by ť realistické.  
                                                
 
4 V hodnotení sa zoh ľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2010, ale aj iné informácie, ktoré sa 
odvtedy sprístupnili.   
 
SK 7   SK (5) Pod ľa programu sa deficit verejných fina ncií v roku 2009 výrazne zhoršil a z 
prebytku 0,9 % HDP v roku 2008 dosiahol hodnotu 6,1 % HDP, do čoho sa vo 
veľkej miere premieta vplyv krízy na ve rejné financie, ale aj vplyv stimula čných 
opatrení vo výške 1,5 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s EERP. Pod ľa programu 
má byť fiškálna politika reštriktívna, s cie ľom korigova ť podľa predpokladaného 
scenára rastu nadmerný deficit do roku 2013. 
(6) Pod ľa aktualizácie je cie ľový deficit rozpo čtu na rok 2010 stanovený na úrovni 6% 
HDP. Na základe odhadovaného výsledku defici tu v roku 2009 vo výške približne 3 
% HDP sa v zákone o rozpo čte na rok 2010 (schválenom parlamentom 24. decembra 
2009) stanovil cie ľový deficit vo výške 4,5 % HDP. Vzh ľadom na to, že kone čný 
výsledok za rok 2009 predstavoval deficit na  úrovni 6 % HDP, zo zákona o rozpo čte 
by vyplýval ešte vyšší deficit. Program však zah ŕňa opatrenia s cie ľom zastavi ť 
ďalšie zhoršovanie rozpo čtovej pozície a stabilizova ť deficit na rovnakých úrovniach 
ako v roku 2009. V aktualizácii sa predpoklad á, že pomer príjmov k HDP sa v roku 
2010 zvýši v porovnaní s výsledkom roku z 2009 približne o 1,25 percentuálneho 
bodu. Očakáva sa, že verejné výdavky sa zvýšia o 1,25 percentuálneho bodu HDP. 
Plánuje sa, že primárne výdavky sa budú ďalej zvyšova ť a to najmä v dôsledku 
ďalšieho rastu sociálnych transferov, dot ácií a miezd vo verejnom sektore. Pod ľa 
aktualizácie sa majú platby úr okov i napriek stúpajúcemu dlhu, na ďalej znižova ť a 
klesnúť o 0,25 percentuálneho bodu HDP. Plánuje sa, že verejné inve stície zostanú 
na úrovniach z roku 2009. Celkovo sa dá zhrnú ť, že fiškálna pozícia meraná 
štrukturálnym saldom (t. z. cyklicky o čistené saldo bez vplyvu jednorazových 
a iných do časných opatrení), ktorá vyplýva z programu, sa v roku 2010 sprísni 
rádovo o 0,5 % HDP.  
(7) Hlavným cie ľom strednodobej rozpo čtovej stratégie programu je zníži ť do roku 2013 
saldo verejných financií pod referen čnú hodnotu 3 % HDP. V programe je 
naplánované zníženie nominálneho rozpo čtového deficitu na 4,5 % HDP v roku 2011 
(zo 6,1 % v predchádzajúcom roku) a na 3,4 % v roku 2012 a predtým, ako kone čne 
dosiahne v roku 2013 hodnotu 2,5 %. O čakáva sa, že primárne saldo sa bude vyvíja ť 
podobne a že do konca obdobia dosiahne z deficitu vo výške 3,7 % HDP v roku 2010 vyrovnaný stav. Štrukturálny deficit, vypo čítaný pod ľa spoločne dohodnutej 
metodiky, by sa mal po roku 2010 na ďalej zlepšova ť a v roku 2011 by mal dosiahnu ť 
hodnotu približne 3,5 % HDP, v roku 2012 hodnotu tesne pod úrov ňou 3 % a v roku 
2013 by mal dosiahnu ť 2,25 %. Ro čné fiškálne úsilie by malo v období 2010 – 2013 
dosahova ť v priemere hodnotu 0,75 % HDP za rok. Zdá sa, že úprava sa zameriava 
na začiatok programového obdobia, hoci ú činok opatrení, ktor é sa prijali v roku 
2010, sa plne prejaví až v roku 2011. Okre m toho, opatrenia prijaté v súvislosti s 
EERP sa postupne skon čia až koncom roku 2010. Plánuj e sa, že konsolidácia sa 
dosiahne najmä prostredníctvom príjmovej strany rozpo čtu, ktorá by sa mala v 
období medzi rokmi 2010 a 2013 zvýši ť o 2,6 percentu álneho bodu HDP, zatia ľ čo 
obmedzenie výdavkov by malo prinies ť ďalší percentuálny bod HDP. Medzi 
opatrenia na podporu príjmov patrí boj proti da ňovým únikom, amnestii v rámci 
urbanistického plánovania, zosúladenie minimálnych spotrebných daní na ropné 
produkty a uplatnenie zníženej sadzby DP H na potraviny a farmaceutické výrobky, 
ako aj na príjem z dividend z pološtátnych organizácií. Pokia ľ ide o opatrenia 
týkajúce sa výdavkov, celková úprava pr ogramu vychádza z kontroly prevádzkových 
nákladov a znižovania bežných transferov. V programe sa uvádza, že ak sa dosiahne 
zhoda medzi sociálnymi partnerm i, kategóriami výdavkov na ú čely konsolidácie 
bude zacielenie sociálnych transferov a obmedzenie výšky a tempa rastu miezd vo 
 
SK 8   SK verejnom sektore. Aktualizácia potvrdzuje záväzok k strednodobému rozpo čtovému 
cieľu pre danú krajinu, ktorým je vyrovnaná rozpo čtová pozícia v štrukturálnom 
vyjadrení (t.j. cyklicky o čistené saldo bez je dnorazových a iných do časných 
opatrení). Strednodobý rozpo čtový cieľ adekvátne odráža ciele Paktu o stabilite a 
raste. Zo štrukturálnych sáld zodpovedajúcich cie ľom deficitu uvedeným v programe 
vyplýva, že strednodobý rozpo čtový cieľ sa v programovom období nedosiahne. 
(8) Rozpo čtové výsledky by mohli by ť horšie ako sú ciele plánované v programe. 
Predovšetkým sa zdá, že makroekonomický  scenár v aktualizácii vychádza 
z priaznivých predpokladov rastu po čas programového obdobia. Na strane príjmov 
sú riziká týkajúce sa verejných financ ií, najmä v rokoch 2 010 – 2011, vyššie ako 
v predchádzajúcich rokoch a sú spojené s možným výraznejším poklesom a hospodárskeho rastu a jeho opätovným vyv ážením smerom k skladbe rastu s 
nižšími da ňovými príjmami. Vzh ľadom na o čakávané mierne oživenie hospodárstva 
a na tlak na povzbudenie domáceho dopytu prostredníctvom vyšších verejných 
výdavkov nie sú riziká možného prekro čenia výdavkov zanedbate ľné. Tieto riziká sú 
spojené najmä s praxou predkladania dodato čných rozpo čtov zvyšujúcich výdavky 
počas roka, ktoré znamenajú nárast bežných výdavkov nad rámec plánovaného 
prerozdelenia prostriedkov. Navyše sociálne transfery môžu by ť vyššie, ako sa 
vzhľadom na nedávnu históriu a absenciu zavedeného mechanizmu na stanovenie 
cieľov, ako aj na mierne optimistické predpok lady rastu zamestnanosti (a tým aj na 
optimistické predpoklady v oblasti nezamestnanosti), o čakávalo.  
(9) Pomer hrubého dlhu verejných financ ií k HDP sa odhaduje na úrovni 56,2 % HDP 
v roku 2009, t. j. nárast z úrovne 48,4 % v predchádzajúcom roku. K rastu pomeru dlhu prispeli okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP aj vnútorná dynamika 
dlhu, na ktorú pripadol 1 percentuálny bod HDP. Do tejto dynamiky sa premieta 
akumulácia štátnych aktív v dôsledku na dmerného financovania na konci roku 2009 
s cieľom splniť záväzky pripadajúce na za čiatok januára 2010. Predpokladá sa, že v 
programovom období sa pomer dlhu, ovplyv ňovaný najmä trvalými, hoci klesajúcimi 
primárnymi deficitmi, zvýši. Po mer dlhu prelomí v roku 2010 referen čnú hodnotu 60 
% HDP a predpokladá sa, že nad úrov ňou tejto referen čnej hodnoty zostane po čas 
celého programového obdobia. Pod ľa prognóz sa má v rokoch 2011 a 2012 zvýši ť 
približne na 63 % HDP a potom mierne klesa ť. Vzhľadom na riziká poklesu týkajúce 
sa makroekonomického scenára a rozpo čtových cie ľov môže by ť vývoj pomeru dlhu 
menej priaznivý, ako sa  predpokladá v programe.   
(10) Dlhodobý vplyv starnutia obyvate ľstva na rozpo čet je výrazne vyšší ako priemer EÚ, 
najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nadchádzajúcich desa ťročiach, čo je čiastočne spôsobené tým, že dôchodkový 
systém je stále vo fáze rozvoja. V programe sa rozoberá dôchodková reforma 
zavedená v apríli 2009, ktorá má pod ľa prognóz trochu zníži ť výdavky na dôchodky 
a, čo je dôležitejšie, zvýši ť výšku príspevkov na sociálne zabezpe čenie. Reformou by 
sa malo zlepši ť dlhodobé saldo dôchodkového systému a mali by sa zmenši ť riziká 
ohrozujúce udržate ľnosť, ale Reforma by nemala ma ť vplyv na celkové hodnotenie. 
Rozpočtovou pozíciou v roku 2009 sa pod ľa odhadov v programe zvyšuje 
rozpočtový vplyv starnutia obyvate ľstva na stabiliza čný interval. Zlepšenie 
primárneho salda v strednodobom horizonte a zavedenie ďalších opatrení 
zameraných na obmedzenie významného zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvate ľstva, najmä výdavkov na dôchodky a na zdravotnú starostlivos ť, 
by sa prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich udržate ľnosť verejných financií, ktoré sa 
 
SK 9   SK v správe Komisie o udržate ľnosti verejných financií za rok 20095 hodnotia ako 
vysoké. Zo strednodobých prognóz vývoja dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera 
rastu HDP sa postupne obnoví na hodnoty pr edpokladané pred krízou a že miera 
zdanenia sa vrátia na pr edkrízové úrovne, a ktoré zah ŕňajú predpokladané zvýšenie 
výdavkov súvisiacich so starnutím obyvate ľstva, vyplýva, že rozpo čtová stratégia 
plánovaná v programe by pri svojej sú časnej hodnote a bez ďalších zmien politiky 
takmer sta čila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. 
(11) V posledných rokoch Cyprus prekonával svoje rozpo čtové ciele, hoci v kontexte 
živej hospodárskej činnosti a skladby rastu s vyššími da ňovými príjmami. V 
nedávnej minulosti sa rozpo čtový rámec zlepšil prijatím Ú čtovného systému pre 
finančné riadenie (FIMAS) a postupným zavedením trojro čného strednodobého 
rozpočtového rámca (MTBF) a metodiky zostavovania rozpo čtov podľa programov a 
výsledkov (PPB). Prax prijímania dodato čných rozpo čtov v priebehu roka však 
znamenala nárast bežných výdavkov nad rámec plánovaného prerozdelenia prostriedkov. V programe sa uvádza, že nový rozpo čtový rámec by mal po úplnom 
zavedení ukon čiť túto prax a mal by vies ť k účinnejšiemu a efektívnejšiemu postupu 
zostavovania rozpo čtu, ktorý prispeje k obmed zeniu výdavkov. Novým postupom 
zostavovania rozpo čtu by sa mal zárove ň položiť pevný základ pre prerozdelenie 
výdavkov v prospech činností podporujúcich rast, ktoré sú v súlade s prioritami 
stanovenými v Národnom programe refori em. Nový rámec je však stále v 
počiatočnej fáze zavádzania a predpokladá sa, že v plnom rozsahu sa zavedie až v 
roku 2012. Jeho vplyv by sa preto mohol prejavi ť až v strednodobom horizonte. 
Včasné zavedenie nového rámca by malo zásadný význam pre úspešnú a trvalú 
konsolidáciu verejných financií. 
(12) Pokia ľ ide o kvalitu verejných financií, v programe sa uznáva jej dôležitos ť ako 
prostriedku na podporu potenciálneho ra stu a na zaistenie dlhodobej udržate ľnosti 
verejných financií. V programe sa spomína najmä to, aký vplyv budú ma ť MTBF a 
PPB po ich úplnom zavedení spolu s le pšou kontrolou neproduktívnych výdavkov na 
lepšie pride ľovanie zdrojov vysoko prioritným  oblastiam podporujúcim rast. Na 
strane výdavkov program zah ŕňa prieskum nedávnych projektov zameraných na 
posilnenie infraštruktúry prostredníctvom  partnerstiev súkromného a verejného 
sektora (PPP), ako aj opatrenia na zlep šenie vzdelávania a to prostredníctvom 
zvýšeného využívania po čítačov na základných a stredných školách a zlepšením 
výskumných a akademických inštitúcií. Aktualizácia zah ŕňa aj pridelenie finan čných 
prostriedkov na reštruktural izáciu verejných nemocníc na samostatné jednotky a na 
prijatie národného systému zdravotnej starostlivosti s cie ľom zlepši ť jeho účinnosť 
regulovanou hospodárskou sú ťažou a obmedzením nákladov. Zdá sa, že tieto kroky 
sú veľmi dôležitým nástrojom kontroly o čakávaného zvyšovania výdavkov 
spojených so starnutím obyvate ľstva. Na strane príjmov sa v programe zdôraz ňuje 
pozitívny vplyv zavedenia MTBF, ktorý by malo ma ť na zlepšenie presnosti a 
citlivosti predpovedí príjmov v strednodo bom horizonte. Príslušné orgány 
poznamenávajú, že vzh ľadom na kolísavos ť daňovej elasticity v posledných rokoch 
                                                 
5 V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržate ľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, 
aby sústredili svoju pozornos ť na stratégie orientované na udržate ľnosť vo svojich nadchádzajúcich 
programoch stability a konvergen čných programoch“ a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom 
pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finan čným výborom pokra čovala v príprave metodík na 
hodnotenie dlhodobej udržate ľnosti verejných financií v čase do ďalšej správy o udržate ľnosti“, ktorá sa 
očakáva v roku 2012. 
 
SK 10   SK spôsobenú výrazným rastom hodnoty aktív sa prognózy rastu upravili tak, aby 
zohľadnili vplyv cien aktív a skladbu rastu HDP. V programe sa tiež poukazuje na to, 
že príslušné orgány neustále sledujú syst ém daní a sociálnych dávok, aby zaistili 
vyplácanie mzdy a zárove ň zaistili podporu zranite ľným sociálnym skupinám.  
(13) Celkovo sa dá zhrnú ť, že so zrete ľom na už uvedené riziká týkajúce sa rozpo čtových 
cieľov možno poklada ť stratégiu zachovania podporných fi škálnych polití k aj v roku 
2010 za stratégiu, ktorá je v súlade s EERP. Kvôli nepriaznivým vplyvom 
hospodárskej krízy však v roku 2010 deficit ve rejných financií ostane na úrovni 6 % 
HDP a potom sa bude postupne znižova ť pod referen čnú hodnotu 3 %. Hoci sa v 
stratégii programu po číta na obdobie rokov 2010 – 2013 s priemerným ro čným 
fiškálnym úsilím vo výške 0,75 percentuálneho bodu HDP, táto hodnota podlieha rizikám poklesu. Vzh ľadom na tieto riziká preto nemusí by ť uvedené úsilie 
dostatočné na to, aby viedlo pod ľa plánu k zníženiu deficitu pod referen čnú hodnotu 
3 % HDP do roku 2013. Okrem toho sa zdá, že skladba konsolida čnej stratégie 
programu sa zakladá vo ve ľkej miere na opatreniach na zvýšenie príjmu, zatia ľ čo 
obmedzenie výdavkov je minimálne. V programe sa vlastne predpokladá, že pomer výdavkov k HDP sa v roku 2013 ustáli na úr ovni, ktorá presahuje výsledok za rok 
2009. O opatreniach, ktoré by mohli zvráti ť túto situáciu, sa stále rokuje so 
sociálnymi partnermi a preto podliehajú rizikám, pokia ľ ide o podmienky a 
načasovanie ich zavedenia. V dôsledku toho môže by ť vývoj miery zadlženia, ktorá 
má podľa plánu od roku 2010 presiahnu ť úroveň 60 % HDP, menej priaznivý, ako sa 
predpokladá v aktualizácii. 
(14) Pokia ľ ide o požiadavky na údaje vymedzen é v kódexe pravidiel pre programy 
stability a konvergen čné programy, v programe sa uvá dzajú všetky povinné údaje aj 
nepovinné údaje. 
Celkovo možno zhrnú ť, že stav verejných financií Cypru sa v dôsledku hospodárskeho 
poklesu a expanzívneho smerovani a fiškálnej politiky, ktoré vypl ynulo z prijatia významných 
stimulačných opatrení v súlade s EERP, z horšil. V dôsledku toho sa rozpo
čtové saldo zmenilo 
a kleslo z nadbytku 0,9 % HDP v roku 2008 na deficit 6,1% HDP v roku 2009. V programe sa 
načrtáva proces konsolidácie, ktorý sa za čína v roku 2010 a cie ľom ktorého je zníži ť saldo 
verejných financií do roku 2013 pod referen čnú hodnotu 3 % HDP. Úprava sa má však pod ľa 
plánu dosiahnu ť predovšetkým z príjmovej strany rozpo čtu, zatiaľ čo pomer výdavkov k HDP 
zostáva na historicky najvyšších úrovniac h. Navyše, na pozadí krehkého celosvetového 
oživenia je rozpo čtová stratégia vystavená významným  rizikám poklesu, pretože predpoklady 
rastu, ktoré predstavujú základ makroekonom ického scenára programu, sú optimistické. 
Vzhľadom na ve ľkú domácu i externú nerovnováhu by malo by ť najväčšou prioritou aj 
naďalej pokra čovať v obozretných politikách a posil ňovať fiškálnu udržate ľnosť. 
Kontrolovanie bežných výdavkov pr ostredníctvom zavedenia ú činného viacro čného 
rozpočtového rámca by preto bolo dôležitý m nástrojom na podporu dosiahnutia 
konsolida čných plánov a rozpo čtových cie ľov. Okrem toho, posilnenie kvality verejných 
financií je vzh ľadom na nerovnováhu, ktorej hospodárstvo čelí, dôležité aj na to, aby sa 
podporila bezproblémová úprava hospodárstva a to najmä posilnením potenciálneho HDP, 
podporou konkurencieschopnosti a ďalším obmedzením vonkajšej nerovnováhy. 
V zmysle uvedeného hodnotenia sa Cyprus vyzýva, aby: 
i) obmedzil deficit za rok 2010 na najvi ac 6 % HDP, v prípad e nutnosti posilnením 
konsolida čných opatrení, a to najmä v prípade, ke ď je makroekonomický vývoj 
 
SK 11   SK menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe, a aby prijal v časné opatrenia na 
vymedzenie konsolida čnej stratégie zameranej viac na stranu výdavkov; využil 
príležitosti nad rámec oznámeného fiškál neho úsilia na urýchlenie fiškálnej 
konsolidácie a znižovanie pomeru hrubého dlhu pod úrove ň referenčnej hodnoty; 
ii) pod ľa plánu zaviedol ú činný viacro čný rozpo čtový rámec s cie ľom zaisti ť 
dodržiavanie rozpo čtových cie ľov a aby v strednodobom horizonte podstatne 
obmedzil výdavky;  
iii) zlepšil dlhodobú udržate ľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na 
kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivos ť s cieľom obmedzi ť 
predpokladaný nárast výdavkov súvi siacich so starnutím obyvate ľstva. 
 
SK 12   SK Porovnanie k ľúčových makroekonomických a rozpo čtových prognóz  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
PS apr. 2010  3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM máj 2010 3,6 -1,7 -0,4 1,3 neuv. neuv. Reálny HDP 
(zmena v %)  PS feb. 2009  3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 neuv. 
PS apr. 2010  4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM máj 2010 4,4 0,2 2,7 2,5 neuv. neuv. Inflácia HISC 
(%) PS feb. 2009  4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 neuv. 
PS apr. 2010  2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
KOM máj 2010  3,4 -0,7 -2,1 -1,6 neuv. neuv. Produkčná medzera1 
(% potenciálneho HDP)  PS feb. 2009  0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 neuv. 
PS apr. 2010  -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
KOM máj 2010 -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 neuv. neuv. Čisté poskytnuté úvery/prijaté 
úvery voči zvyšku sveta 
(% HDP)  PS feb. 2009  -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 neuv. 
PS apr. 2010  43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM máj 2010  43,5 40,3 41,2 41,3 neuv.  neuv. Verejné príjmy 
(% HDP)  PS feb. 2009  45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 neuv.  
PS apr. 2010  42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM máj 2010  42,6 46,4 48,3 49,0 neuv.  neuv. Verejné výdavky 
(% HDP)  PS feb. 2009  44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 neuv.  
PS apr. 2010  0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
KOM máj 2010 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 neuv. neuv. Saldo verejných financií 
(% HDP)  PS feb. 2009  1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 neuv. 
PS apr. 2010  3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
KOM máj 2010  3,7 -3,6 -4,4 -4,8 neuv. neuv. Primárne saldo 
(% HDP)  PS feb. 2009  3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 neuv. 
PS apr. 2010  -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
KOM máj 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 neuv. neuv. Cyklicky upravené saldo1 
(% HDP)  PS feb. 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 neuv. 
PS apr. 2010  -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
KOM máj 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 neuv. neuv. Štrukturálne saldo3 
(% HDP)  PS feb. 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 neuv. 
PS apr. 2010  48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM máj 2010  48,4 56,2 62,3 67,6 neuv. neuv. Hrubý verejný dlh 
(% HDP)  
PS feb. 2009  49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 neuv. 
Poznámky:  
1 Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá pod ľa programov prepo čítané útvarmi Komisie na základe údajov 
v programoch.  
2Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,8 %, 2,8%, 2,8% a 2,8 % v období rokov 2009 – 2013.  
3Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných do časných opatrení. Pod ľa najnovšieho programu jednorazové a iné 
dočasné opatrenia predstavujú 0,1 % HDP  v rokoch 2010, 2011 a 2012 (všetky znižujú deficit). V predpovedi útvarov 
Komisie z jari 2010 nie sú žiadne jednorazové a iné do časné opatrenia.  
Zdroj : 
Program stability (PS); Prognózy útvarov Komisie z jari 2010 (KOM); výpo čty útvarov Komisie.