Osobitná správa Kvalita vody v povodí 
Dunaja: pri vykonávaní 
rámcovej smernice o vode 
sa dosiahol pokrok, stále 
však je čo robiťSK 2015  Č. 23
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-3781-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/69035 QJ-AB-15-023-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3754-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/60191 QJ-AB-15-023-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3758-3 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/390755 QJ-AB-15-023-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade použitia či reprodukcie mapy na s. 65 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
Kvalita vody v povodí 
Dunaja: pri vykonávaní 
rámcovej smernice o vode 
sa dosiahol pokrok, stále 
však je čo robiť
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 23
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú kon -
krétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby 
mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, 
budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA George Pufan a pomáhal mu 
Patrick Weldon, vedúci kabinetu, Mircea Radulescu, atašé kabinetu; Alain Vansilliette, vedúci oddelenia; Marion Colone -
rus, vedúca tímu; Zuzana Gullova, Daniela Jinaru, Maria del Carmen Jimenez, Attila Horvay-Kovacs, Dana Moraru, Radka 
Papouskova a Ildiko Preiss, audítori a audítorky.
Zľava doprava:  A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jimenez, G. Pufan, Z. Gullova, 
P . Weldon, A. Horvay-Kovacs.
03
 Obsah
Bod
 Glosár
I – X Zhrnutie
1 – 15 Úvod
16 – 21 Rozsah auditu a audítorský prístup
22 – 165 Pripomienky
22 – 50 Plány manažmentu povodia ako nástroj na dosiahnutie dobrej kvality vody do roku 2015
26 – 27 Malé zlepšenie ekologického a chemického stavu vodných útvarov
28 – 32 Identifikáciu zdrojov znečisťovania na úrovni vodného útvaru zhoršoval nedostatok ucelených údajov
33 – 44 Opatrenia stanovené v plánoch manažmentu povodia nestačia na primerané riešenie zdrojov znečistenia
45 – 46 Z lehôt v rokoch 2015 a 2021 dostal výnimku značný počet vodných útvarov
47 – 50 Dôkladná následná kontrola Komisiou, ale zlepšenia závisia od vôle členských štátov konať
51 – 98 Opatrenia a nástroje vykonávané členskými štátmi v záujme obmedzenia znečistenia 
spôsobeného odpadovými vodami
52 – 82 Znečistenie z aglomerácií: pokrok pri čistení odpadovej vody, dostupné nástroje sa však mohli využiť lepšie
83 – 98 Znečistenie z priemyselných zariadení: ťažkosti pri stanovovaní emisných limitov a slabé stránky 
pri presadzovaní
99 – 165 Opatrenia a nástroje uplatňované členskými štátmi na boj proti difúznemu znečisteniu 
z poľnohospodárstva
101 – 122 Členské štáty nevyužívajú všetky možnosti, ktoré poskytuje smernica o dusičnanoch
123 – 132 V akčných plánoch týkajúcich sa pesticídov sa nachádzajú nedostatky
133 – 144 Mechanizmus krížového plnenia má istý vplyv, nevyužíva sa však v plnej miere
145 – 157 Potenciál opatrení v oblasti rozvoja vidieka riešiť problémy týkajúce sa kvality vody sa nevyužíva v plnej 
miere
158 – 165 Zásada „znečisťovateľ platí“ sa v prípade difúzneho znečistenia z poľnohospodárstva uplatňuje len 
obmedzene
04 Obsah
166 – 191 Závery a odporúčania
 Príloha I — Prehľad oblastí povodia Dunaja
 Príloha II — Znečistenie útvarov povrchovej vody
 Príloha III —  Hodnoty emisných limitov stanovené v smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd
 Príloha IV — Poplatok za znečistenie vody: suma podľa znečisťujúcej látky (EUR/t)
 Príloha V — Hodnoty emisných limitov vymedzené vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach
 Odpovede Komisie
05
 Glosár
Aglomerácia : oblasť, v ktorej sa osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko koncentrujú, že je opodstatnené 
odvádzať z nich komunálne odpadové vody do čistiarne komunálnych odpadových vôd alebo na miesto ich 
konečného vypúšťania.
Biochemická spotreba kyslíka (BSK5): množstvo kyslíka spotrebovaného mikroorganizmami na odstránenie 
biologicky odstrániteľných organických a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. BSK5 sa zvyčajne používa 
na meranie spotreby kyslíka vyjadreného v mg O2/l po piatich dňoch. Čím väčšia je hodnota BSK5, tým väčšia je 
spotreba kyslíka mikroorganizmami a tým väčšie je znečistenie.
Bodové zdroje znečistenia : znečistenie spôsobené rôznymi aktivitami, v prípade ktorých existuje konkrétny bod 
vypúšťania (napríklad vypúšťanie komunálnou alebo priemyselnou čistiarňou odpadovej vody).
Celkové množstvo nerozpustných tuhých látok (NL) : množstvo minerálnych a organických častíc vo vode, ktoré 
možno zachytiť na filtri z pórovitého materiálu.
Citlivá oblasť : členský štát musí označiť vodný útvar za citlivú oblasť, ak patrí do jednej z týchto skupín: i) vodný 
útvar alebo jeho časť je ohrozená eutrofizáciou; ii) vodný útvar určený na získavanie pitnej vody, ktorý by mohol 
obsahovať príliš veľkú koncentráciu dusičnanov, a iii) oblasti, kde je potrebné dôkladnejšie čistenie na dosiahnutie 
súladu so smernicami Rady. Príslušné vymedzenie citlivých oblastí je rozhodujúce, keďže práve od neho sa odvíja 
typ čistenia odpadovej vody, ktorý sa má uskutočniť s cieľom znížiť množstvo látok vyvolávajúcich eutrofizáciu.
Čistiareň komunálnych odpadových vôd : infraštruktúra zabezpečujúca skupinu procesov čistenia s cieľom znížiť 
úroveň znečistenia privedenej odpadovej vody z mestskej aglomerácie na prípustnú úroveň pred jej vypustením 
do prijímajúcich vôd.
Difúzne zdroje znečistenia : znečistenie spôsobené rozmanitými činnosťami, pre ktoré neexistuje žiadny 
konkrétny bod vypúšťania (pozri bod Zdroje znečistenia). Kľúčovým zdrojom difúzneho znečistenia je napríklad 
poľnohospodárstvo.
Dôkladnejšie čistenie/terciárne čistenie odpadovej vody : ako sa to vyžaduje v smernici o čistení komunálnych 
vôd, ide o biologickú/chemickú fázu využívanú podľa potreby na zníženie úrovne koncentrácie živín (dusíka 
a fosforu) vo vyčistenej odpadovej vode pred jej vypustením do prijímajúcich vodných útvarov ohrozených 
eutrofizáciou.
Ekologický stav/potenciál povrchových vôd : vyjadrenie kvality štruktúry a fungovania vodných ekosystémov. 
Stav sa posudzuje na základe týchto prvkov kvality: biologické prvky (fauna a flóra), hydromorfologické prvky, 
chemické a fyzikálno-chemické prvky, konkrétne znečisťujúce látky a niektoré všeobecné prvky (slanosť, 
výživové podmienky a pod.). V prípade vodných útvarov, ktorých fyzická štruktúra sa výrazne upravila, aby slúžili 
na rôzne účely, napríklad plavba, ochrana pred povodňami, vodné elektrárne a poľnohospodárstvo, sa posudzuje 
skôr potenciál než stav. Dôvodom je, že v mnohých prípadoch nie je z ekonomického hľadiska realizovateľné 
ani želateľné prestať s takýmto využívaním a odstrániť takéto fyzické úpravy.
Európsky fond regionálneho rozvoja : Európsky fond regionálneho rozvoja sa zameriava na posilnenie 
hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych 
rozdielov, a to formou finančnej podpory na vytváranie infraštruktúr a produktívnych investícií do vytvárania 
pracovných miest, najmä v podnikoch.
Eutrofizácia : obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, v dôsledku čoho dochádza 
k rýchlejšiemu rastu rias. To vedie k znižovaniu úrovne kyslíka vo vode a k miznutiu pôvodných vodných rastlín, rýb 
a iných vodných živočíchov.
06 Glosár
Ex ante  kondicionality : v súvislosti s prípravou programov rozvoja vidieka a operačných programov získavajúcich 
spolufinancovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020 musia 
členské štáty posúdiť, či sa splnila vopred vymedzená ex ante  kondicionalita. Ak sa nesplnila, do 31. decembra 2016 
sa musia pripraviť akčné plány na zabezpečenie splnenia.
Hodnoty emisných limitov : koncentrácia a/alebo úroveň emisií, ktorá nemôže byť v žiadnom období ani viacerých 
obdobiach prekročená. Emisia je priame alebo nepriame vypustenie látok zo zariadení do vody.
Chemická spotreba kyslíka (ChSK) : množstvo kyslíka spotrebovaného na chemické okysličenie organických 
a minerálnych látok obsiahnutých vo vode. Chemická spotreba kyslíka preto zahŕňa biologicky rozložiteľné látky 
charakterizované BSK, ako aj biologicky nerozložiteľné oxidovateľné látky.
Chemický stav povrchovej vody : vyjadrenie kvality vôd odrážajúce koncentráciu znečisťujúcich látok, ktorá by 
nemala prekročiť normy environmentálnej kvality stanovené v rámcovej smernici o vode (príloha IX). V smernici je 
v súčasnosti určených 45 znečisťujúcich látok (napríklad olovo, nikel, kadmium, ortuť, benzén).
Kanalizačná sieť : fyzická infraštruktúra, zahŕňajúca potrubia, čerpadlá, sitá, kanály atď., používaná na odvod 
odpadu z miesta jeho pôvodu do miesta jeho konečného spracovania alebo odstránenia.
Kohézny fond : Kohézny fond je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie 
prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HDP 
na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ.
Krížové plnenie : mechanizmus v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ, prostredníctvom ktorého 
sa priame platby poľnohospodárom a niektoré platby v rámci rozvoja vidieka prepájajú s dodržiavaním 
súboru pravidiel v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých 
životných podmienok zvierat, ako aj s udržiavaním poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom 
a environmentálnom stave. Pravidlá krížového plnenia v programovom období 2007 – 2013 súvisia s 18 povinnými 
požiadavkami týkajúcimi sa hospodárenia (PH) a 15 normami týkajúcimi sa dobrých poľnohospodárskych 
a environmentálnych podmienok (GAEC). Neplnenie týchto noriem a požiadaviek môže viesť k zníženiu platieb 
poľnohospodárovi v kontexte spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu (GAEC) : povinnosť udržiavať pôdu v dobrom 
poľnohospodárskom a environmentálnom stave zahŕňa súbor noriem, ktoré sa týkajú ochrany pôdy, zachovania 
organických látok v pôde a štruktúry pôdy, zabránenia narušovaniu biotopov a hospodárenia s vodou.
Odpadová voda : každá voda, ktorej kvalita bola nepriaznivo ovplyvnená. Zvyčajne sa prepravuje v kanalizačnej 
sieti a čistí sa v čistiarni odpadových vôd. Vyčistená odpadová voda sa vypúšťa do prijímajúcej vody 
prostredníctvom výtokovej stoky. S odpadovou vodou vytvorenou v oblastiach bez prístupu k verejnej kanalizačnej 
sieti sa nakladá prostredníctvom individuálnych systémov, napríklad septických nádrží.
07 Glosár
Operačný program : v operačnom programe sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a spôsob 
využitia financovania (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) v priebehu daného 
obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispievať k dosiahnutiu 
určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi operačného programu. Programy sa môžu 
spolufinancovať z každého z fondov v kohéznej oblasti (t. j. Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond 
a Európsky sociálny fond). Operačný program vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením 
akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Môžu sa meniť v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.
Poľnohospodárska pôda : plocha krajiny pozostáva z poľnohospodárskej pôdy, lesnej pôdy a inej pôdy. 
Poľnohospodársku pôdu možno rozdeliť na ornú pôdu, pôdu s trvalými plodinami, trvalé trávnaté porasty a lúky 
a ďalšie oblasti vrátane zeleninových záhrad.
Populačný ekvivalent (p. e.) : kvantitatívne vyjadrenie záťaže, ktorú predstavuje znečistenie odpadovej vody, 
z hľadiska počtu „ekvivalentných“ ľudí, ktorí by vytvorili takéto množstvo odpadu. Jeden p. e. zodpovedá záťaži 
kanalizácie spôsobenej znečistením, ktoré vyprodukoval jeden obyvateľ, a predstavuje množstvo biologicky 
rozložiteľného organického znečistenia s biochemickou spotrebou kyslíka za päť dní rovnajúcou sa 60 g za deň.
Povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia (PH) : legislatívne normy EÚ v oblasti životného prostredia, 
bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat.
Povodie : územie, z ktorého sa všetok povrchový odtok odvádza prostredníctvom sietí potokov, riek a prípadne 
jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky.
Povolenie na vypúšťanie odpadovej vody : povolenia vydávané subjektom vypúšťajúcim odpadovú vodu v súlade 
s vnútroštátnymi zákonnými ustanoveniami. V rámci týchto povolení sa napríklad musia dodržiavať hodnoty 
emisných limitov z hľadiska mnohých parametrov a znečisťujúcich látok.
Priame platby : platby poskytované priamo poľnohospodárom v rámci režimu podpory príjmov. Ide napríklad 
o režim jednotnej platby a režim jednotnej platby na plochu.
Prípravky na ochranu rastlín : prípravky používané na ochranu rastlín alebo plodín pred škodlivými vplyvmi, ako 
sú buriny, choroby alebo hmyz.
Program opatrení : súčasť plánu manažmentu povodia, v ktorej sa stanovujú opatrenia potrebné na to, aby vodné 
útvary dosiahli dobrý ekologický a chemický stav vzhľadom na charakteristiky oblasti povodia.
Programové obdobie : viacročný finančný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a využívajú výdavky zo štrukturálnych 
fondov a Kohézneho fondu.
Sekundárne čistenie odpadovej vody : biologická fáza zahŕňajúca čistenie odpadovej vody s cieľom odstrániť 
biologicky rozložiteľné organické znečisťujúce látky.
08 Glosár
Vlastné kontroly : v tejto správe sú to: i) kontroly pravidelne vykonávané prevádzkovateľom v rámci každodennej 
prevádzky čistiarne komunálnych odpadových vôd s cieľom monitorovať kvalitu vypúšťanej odpadovej vody 
a obsah kalu a ii) kontroly vykonávané priemyselnými zariadeniami s cieľom monitorovať kvalitu odpadovej vody 
vypúšťanej do verejnej kanalizácie.
Vodný útvar : útvar povrchovej vody znamená vymedziteľný a významný prvok povrchovej vody, napríklad jazero, 
nádrž, potok, rieka alebo kanál, časť potoka, rieky alebo kanála, brakická voda alebo pásmo pobrežnej vody. Útvar 
podzemnej vody znamená vymedzený objem podzemnej vody v rámci hydrologického kolektora alebo kolektorov.
Výtok : v kontexte tejto správy sa týmto pojmom označuje vyčistená odpadová voda vypúšťaná do vodných 
útvarov.
Zásada „znečisťovateľ platí“ : zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). 
V súvislosti s odpadovou vodou to napríklad znamená, že subjekty vypúšťajúce odpadové vody by mali platiť 
za spôsobené znečistenie (t. j. domácnosti platia za službu čistenia prostredníctvom ceny stočného, čistiarne 
odpadových vôd platia poplatok za znečistenie a podobne).
Zraniteľná zóna : oblasti pôdy, z ktorých voda odteká do vôd zasiahnutých (alebo ktoré by mohli byť zasiahnuté) 
znečistením spôsobeným alebo vyvolaným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov. Tieto oblasti prispievajú 
k znečisteniu. Členské štáty musia pre tieto zóny stanoviť akčné programy.
09
 Zhrnutie
I
Vody Európy zasahuje organické znečistenie a znečis -
tenie živinami, ako aj znečistenie chemickými látkami. 
Znečistenie vody pochádza z rôznych zdrojov, naprí -
klad domácností, priemyselných zariadení a poľno -
hospodárstva. Rámcovou smernicou o vode z roku 
2000 sa harmonizovali predošlé právne predpisy EÚ 
v oblasti politiky vodného hospodárstva. V smernici sa 
zaviedol plán manažmentu povodia ako kľúčový vyko -
návací nástroj. Prvé plány sa mali vypracovať v roku 
2009 a ich aktualizácia sa vyžadovala v decembri 2015.
II
V týchto plánoch sa mali poskytnúť informácie o kva -
lite vody v rôznych vodných útvaroch, dôvodoch, 
prečo sa nedosiahol dobrý ekologický a chemický stav, 
a akékoľvek potrebné nápravné opatrenia. Tieto opat -
renia sa členia na základné opatrenia, ďalšie základné 
opatrenia a doplnkové opatrenia.
III
EÚ poskytuje značné finančné prostriedky na dosa -
hovanie cieľov politík vodného hospodárstva, najmä 
na investície v oblasti odpadovej vody (6,35 mld. EUR 
z Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Kohézneho 
fondu v programovom období 2007 – 2013 pre deväť 
členských štátov1 v povodí rieky Dunaj) a investície 
odškodňujúce poľnohospodárov za prijímanie agro -
environmentálnych záväzkov (6,39 mld. EUR z Európ -
skeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka 
v programovom období 2007 – 2013 pre tých istých 
deväť členských štátov).
IV
Dvor audítorov zameral svoj audit na štyri členské 
štáty v povodí rieky Dunaj (Česká republika, Maďarsko, 
Rumunsko a Slovensko). Dvor audítorov sa snažil získať 
odpoveď na túto otázku: Viedlo vykonávanie rámcovej 
smernice o vode členskými štátmi k zlepšeniu kvality 
vody?
1 Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Chorvátsko, Maďarsko, 
Rakúsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.V
Dvor audítorov dospel k záveru, že vykonávaním opat -
rení sa dosiahlo len malé zlepšenie kvality vody. Člen -
ské štáty udelili výnimky z plnenia cieľov týkajúcich 
sa dosiahnutia dobrého stavu v rokoch 2015 a 2021 
pre veľký počet vodných útvarov. Pokrok týkajúci sa 
jednotlivých prvkov posudzovaných v rámci kvality 
vody však môže byť skrytý v dôsledku metodiky 
posudzovania. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia 
poskytla usmernenia k diferencovanému vykazovaniu 
pokroku a aby členské štáty pri udeľovaní výnimiek 
predkladali jasné a platné odôvodnenie.
VI
Nedostatky v systémoch monitorovania viedli k nedo -
statku údajov o typoch aj zdrojoch znečistenia, čo 
spôsobilo nesplnenie požiadaviek pre vodné útvary. 
Plány manažmentu povodia z roku 2009 mali v tomto 
smere obmedzenú pridanú hodnotu, pretože člen -
ským štátom chýbala ambícia určiť opatrenia na boj 
proti znečisteniu. Opatrenia sa zameriavali na vyko -
návanie existujúcich smerníc EÚ (časť „základných 
opatrení“). V tomto ohľade buď dochádza k oneskore -
niam (napríklad v prípade smernice o čistení komunál -
nych odpadových vôd), alebo sa možnosti ponúkané 
smernicami nevyužívajú v plnej miere (ide o smernicu 
o dusičnanoch, v prípade ktorej existuje priestor 
na ďalšie zlepšovanie požiadaviek zameraných na zní -
ženie emisií dusíka).
VII
„Ďalšie základné“ a „doplnkové opatrenia“ dostatočne 
nepokrývajú všetky problémy znečistenia. Chýbajú 
zacielené opatrenia pre vodné útvary s neuspokojivým 
stavom kvality. V oblasti odpadových vôd konkrétne 
chýba označenie čistiarní komunálnych odpadových 
vôd alebo priemyselných zariadení, ktoré potrebujú 
osobitné emisné limity. V oblasti poľnohospodárstva 
existuje priestor, aby členské štáty sprísnili niektoré 
normy krížového plnenia. Okrem toho, zatiaľ sa ne  -
uvažovalo o obmedzení aplikovania fosforu do pôdy. 
Opatrenia v oblasti poľnohospodárstva majú navyše 
hlavne dobrovoľný charakter a všetky nevedú k pria -
memu zlepšeniu kvality vody.
Zhrnutie 10
VIII
Dvor audítorov odporúča členským štátom zlepšiť 
ich systémy monitorovania a diagnostiku problémov 
v oblasti znečistenia vody. Umožnilo by to lepšie 
zacieliť opatrenia na vodné útvary s neuspokojivou 
kvalitou vody a zohľadniť problémy znečistenia, ktoré 
sa zatiaľ primerane neriešili. Lepšie zacielenie by tiež 
viedlo k účinnejším opatreniam a zníženiu nákladov 
na vykonávanie.
IX
Zavedené mechanizmy presadzovania sú účinné len 
čiastočne, a to buď v dôsledku malého pokrytia, alebo 
preto, že pokuty majú len obmedzený odrádzajúci úči -
nok. Dvor audítorov odporúča, aby Komisia posúdila, 
ako najlepšie stanoviť záväzné kritériá pre kontroly 
čistiarní komunálnych odpadových vôd a priemysel -
ných zariadení v členských štátoch. Ďalej odporúča, 
aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi posúdila 
účinnosť zavedených mechanizmov presadzovania 
v oblasti poľnohospodárstva.
X
Na difúzne znečistenie z poľnohospodárstva sa zásada 
„znečisťovateľ platí“ uplatňuje len čiastočne. Čistiarne 
komunálnych odpadových vôd a priemyselné zaria -
denia platia poplatok za znečistenie zo svojich emisií, 
ale len za obmedzený počet znečisťujúcich látok. 
Výška poplatku (podľa vypusteného objemu v mg/l) 
sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši, 
pričom ani v jednom pláne manažmentu povodia sa 
neodkazuje na posúdenie ich odrádzajúceho účinku. 
Dvor audítorov odporúča Komisii poskytnúť usmer -
nenia týkajúce sa možných metód pokrytia nákladov 
na škody na životnom prostredí v oblasti difúzneho 
znečistenia. Takisto odporúča, aby členské štáty 
posúdili potenciál hospodárskych nástrojov (poplatky 
a dane) z hľadiska ich odrádzajúceho účinku od vypúš -
ťania znečisťujúcich látok.
11
 Úvod
Rámcová smernica o vode 
a plány manažmentu 
povodia
01 
Hlavným cieľom politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva je zabezpečiť 
dostatočné množstvo kvalitnej vody 
na ľudské potreby a životné prostredie 
v celej EÚ.
02 
V roku 2000 Európsky parlament 
a Rada prijali rámcovú smernicu 
o vode2, ktorej hlavným cieľom je 
dosiahnutie dobrej kvality vody3 
do roku 2015. V smernici sa umožnilo 
aj predĺženie lehôt (až do rokov 2021 
a 2027), ako aj podstatne menej prísne 
požiadavky na kvalitu vody za istých 
podmienok.
03 
Smernica je zastrešujúcim právnym 
predpisom, ktorým sa harmonizujú 
predošlé právne predpisy v oblasti 
politiky vodného hospodárstva. Jej 
prístup k vodnému hospodárstvu je 
založený na povodí, ktoré sa považuje 
za ekologickú a hydrologickú jednotku.04 
Hlavným nástrojom na vykonávanie 
smernice je plán manažmentu povo -
dia. Do decembra 2009 musel každý 
členský štát vypracovať takéto plány 
vrátane programu opatrení pre každé 
povodie na svojom území4. Aktuali -
zácie plánov manažmentu povodia 
sa musia prijať do decembra 2015. 
Celkovo v EÚ existuje 42 medzinárod -
ných povodí (napríklad povodie Rýna 
a povodie Dunaja) a 172 vnútroštát -
nych plánov manažmentu povodia. 
Plány manažmentu povodia sa nepred -
kladajú na schválenie Komisii.
05 
Opatrenia, ktoré sa majú zahrnúť 
do programu opatrení, sú potrebné 
na dosahovanie cieľov rámcovej smer -
nice o vode pre jednotlivé identifiko -
vané vodné útvary. V rámcovej smerni -
ci o vode sa vykonávanie jedenástich 
smerníc považuje za minimálnu 
požiadavku (v  tabuľke 1  sú uvedené 
tie, ktoré sú významné pre aktuálnu 
správu). Opatrenia na ich vykonávanie 
sa považujú za „základné opatrenia“ 
v programe spolu s ďalšími povinnými 
opatreniami začlenenými do smer -
nice (pozri bod 33). Vykazovaním 
v kontexte rámcovej smernice o vode 
(aktualizácie plánov manažmentu 
povodia a podávanie správ o pokroku) 
sa nenahradilo vykazovanie potrebné 
podľa jednotlivých smerníc.2 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2000/60/
ES z 23. októbra 2000, ktorou 
sa stanovuje rámec 
pôsobnosti pre opatrenia 
Spoločenstva v oblasti 
vodného hospodárstva 
(Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
3 Týka sa útvarov povrchovej 
vody, útvarov podzemnej 
vody a chránených oblastí. 
Kvalita vody sa vyjadruje 
z hľadiska ekologického 
a chemického stavu vodných 
útvarov.
4 Ak sa na území členského 
štátu nachádzajú časti rôznych 
povodí (napr. do Českej 
republiky zasahuje časť 
povodia Dunaja, časť povodia 
Odry a časť povodia Labe), 
plány sa museli vypracovať 
pre každú z častí (oblastí 
povodia).
12 Úvod
06 
Od roku 2001 Komisia v spolupráci 
s členskými štátmi vypracovala 34 
dokumentov s usmerneniami, ktoré sa 
týkali niekoľkých aspektov vykonáva -
nia smernice.
07 
Hoci sa to v rámcovej smernici o vode 
neuvádza, existujú aj ďalšie právne 
predpisy EÚ, ktoré zohrávajú úlohu 
v súvislosti s kvalitou vody (pozri 
tabuľku 2 ).Tabuľka 1Smernice EÚ, ktorých vykonávanie sa považuje za minimálnu požiadavku
Právny základ Význam pre  kvalitu vody
Smernica o čistení komunálnych odpa -
dových vôd1Všetky aglomerácie s populačným ekvivalentom (p. e.) ≥ 2 000 musia mať zavedené zberné systémy alebo 
využívať individuálne alebo primerané systémy pod podmienkou, že dosiahnu rovnakú úroveň ochrany životné -
ho prostredia.
Aglomerácie s p. e. ≥ 2 000 musia dodržiavať emisné limity biochemickej spotreby kyslíka (BSK5) a chemickej 
spotreby kyslíka (ChSK).
Aglomerácie s p. e. vyšším ako 10 000 v citlivých oblastiach musia dodržiavať aj emisné limity celkového množ -
stva dusíka (Ncelk.) a/alebo celkového množstva fosforu (Pcelk.) s výnimkou, ak sa v celej citlivej oblasti dosiahne 
minimálna miera zníženia Ncelk. a Pcelk..
V aglomeráciách s p. e. nižším ako 2 000, kde sú zavedené zberné systémy, sa má zabezpečiť náležité čistenie 
v prípade vypúšťania do sladkých vôd a ústí.
Smernica o dusičnanoch2Členské štáty musia monitorovať povrchové a podzemné vody a vymedziť pásma ohrozené dusičnanmi. 
S cieľom znížiť znečistenie vody v dôsledku dusičnanov musia členské štáty prijať akčné programy, ktoré sú 
v pásmach ohrozených dusičnanmi povinné. Členské štáty sú navyše povinné zostaviť kódex osvedčených 
postupov v oblasti poľnohospodárstva, ktorý sa má dobrovoľne uplatňovať na celom území.
Smernica o integrovanej prevencii a kon -
trole znečisťovania, ktorá bola nahradená 
smernicou o priemyselných emisiách3Hodnoty emisných limitov obsiahnuté v povoleniach priemyselných zariadení majú vychádzať z uplatňovania 
najlepších dostupných techník, ktorými sa dá najúčinnejšie dosiahnuť vysoká úroveň ochrany životného 
prostredia.
1 Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).
2  Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v. ES L 375, 
31.12.1991, s. 1).
3  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES z 15. januára 2008 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia 
(Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8), ktorá bola nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemysel -
ných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečistenia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
13 Úvod
Spolupráca v povodí 
Dunaja
08 
Povodie Dunaja zahŕňa územie 19 rôz -
nych krajín, z toho 11 členských štátov 
(pozri mapu v  prílohe I ). S rozlohou 
807 827 km2 je to najväčšie povodie 
v EÚ.
09 
Spolupráca v povodí Dunaja sa začala 
v roku 1985 a v roku 1998 nadobudol 
účinnosť Dohovor na ochranu Dunaja5. 
Jedným z jeho cieľom bolo dosiahnuť 
ciele „trvalo udržateľného a vyrovna -
ného hospodárenia s vodnými zdrojmi 
vrátane maximálne možnej ochrany, 
zlepšenia a racionálneho využívania 
povrchových a podzemných vôd 
v zbernom odtokovom území“.10 
V roku 1998 bola zriadená Medzi -
národná komisia na ochranu rieky 
Dunaj s cieľom vykonávať Dohovor 
na ochranu Dunaja. Odkedy rámcová 
smernica o vode nadobudla účinnosť, 
slúži aj ako platforma na vykonáva -
nie všetkých cezhraničných aspektov 
smernice.
11 
V roku 2011 Rada schválila stratégiu EÚ 
pre podunajskú oblasť, ktorú predloži -
la Komisia na jej žiadosť. Okrem iného 
sa zaoberá aj kvalitou vody.5 14 krajín má zberné odtokové 
územia väčšie ako 2 000 km2 
(deväť členských štátov a päť 
krajín, ktoré nie sú členskými 
štátmi). Tieto krajiny, ako 
aj Európska únia sú zmluvnými 
stranami dohovoru.Tabuľka 2Ostatné smernice a nariadenia EÚ, ktoré zohrávajú úlohu v súvislosti s kvalitou vody
Právny základ Význam pre  kvalitu vody
Nariadenie o  detergentoch1Detergenty obsahujú významnú znečisťujúcu látku: fosfor.  
Od 30. júna 2013 nemožno na trh uviesť spotrebiteľské detergenty určené na pranie, v ktorých obsah 
fosforu prekračuje určité množstvo. Od 1. júla 2017 nemožno na trh uviesť ani spotrebiteľské detergenty 
pre automatické umývačky riadu, v ktorých obsah fosforu prekračuje určité množstvo.
Smernica o  pesticídoch2 Členské štáty museli prijať a oznámiť Komisii akčné plány do 26. novembra 2012 obsahujúce opatrenia 
na zníženie rizika a vplyvu používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie.
1  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 259/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004, pokiaľ ide 
o používanie fosfátov a iných zlúčenín fosforu v spotrebiteľských detergentoch určených na pranie a spotrebiteľských detergentoch pre auto -
matické umývačky riadu (Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 16).
2  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnu -
tie trvalo udržateľného používania pesticídov (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71).
14 Úvod
Hlavné typy a zdroje 
znečistenia povodia 
Dunaja
12 
Okrem národných plánov manažmentu 
povodia, ktoré prijímajú členské štáty, 
v roku 2009 zverejnila Medzinárodná 
komisia na ochranu rieky Dunaj plán 
manažmentu povodia pre celé povodie 
Dunaja6. V tomto pláne a v aktualizácii 
analytickej správy o povodí Dunaja 
za rok 20137 sa identifikovali rôzne typy 
znečistenia medzinárodného význa -
mu, ktoré majú vplyv na kvalitu vody 
(pozri tabuľku 3 ).6 Plán manažmentu oblastí 
povodia Dunaja, posledná 
verzia zo 14. decembra 2009.
7 Aktualizácia analytickej správy 
o povodí Dunaja za rok 2013, 
posledná verzia z 18. októbra 
2014.Tabuľka 3Typy a zdroje znečistenia povodia Dunaja
Typy znečistenia Zdroje znečistenia
Organické znečistenie  
(netoxické organické látky)Kľúčovými zdrojmi emisií organického znečistenia sú bodové zdroje: odpadová voda z aglomerácií (domác -
ností) a z priemyselných zariadení, a najmä zhromaždená, ale nevyčistená odpadová voda a odpadová voda, 
ktorá nie je primerane vyčistená.
Znečistenie živinami  
(dusík a fosfor)Väčšina znečistenia živinami pochádza z difúznych zdrojov (89 % celkových emisií dusíka a 78 % celkových 
emisií fosforu2), napríklad emisie z poľnohospodárskych polí (v dôsledku používania hnojív alebo hnoja3 
a atmosférických depozícií), erózia pôdy a povrchového odtoku.
Znečistenie nebezpečnými látkami1Tieto toxické látky sa môžu vypúšťať z bodových zdrojov (komunálna a priemyselná odpadová voda) aj z di -
fúznych zdrojov (napríklad povrchový odtok, používanie pesticídov v poľnohospodárstve, kontaminované 
a ťažobné lokality).
Hydromorfologické úpravyTieto úpravy vedú k narušeniu plynulosti rieky a biotopov, odpojeniu susediacich mokradí alebo záplavových 
území a k zmenám v kvalite a podmienkach toku. Ich príčinou sú najčastejšie vodné elektrárne, plavebné 
činnosti a infraštruktúra na ochranu pred povodňami.
1  V rámcovej smernici o vode sa uvádza zoznam tzv. prioritných látok a iných znečisťujúcich látok (najprv ich bolo 33, neskôr sa počet zvýšil 
na 45 látok alebo skupín látok), z ktorých niektoré sa považujú za prioritné nebezpečné látky. Medzi nebezpečné látky patria napríklad pesti -
cídy, kovy a lieky.
2 Na základe odhadu dlhodobého priemeru (2000 – 2008) hydrologických podmienok v povodí Dunaja.
3  Znečisťujúce látky (napríklad hnojivá) prenikajú do povrchovej alebo podzemnej vody v dôsledku zrážok, infiltrácie pôdy alebo povrchového 
odtoku.
Zdroj:  Aktualizácia analytickej správy o povodí Dunaja za rok 2013.
15 Úvod
Nástroje EÚ, ktoré sú 
dostupné na účely 
vykonávania politiky EÚ 
v oblasti vodného 
hospodárstva
13 
EÚ podporuje svoju politiku v oblasti 
vodného hospodárstva tým, že po -
skytuje finančné prostriedky a právne 
a regulačné nástroje. Hlavnými zdrojmi 
financovania z rozpočtu EÚ sú:
– Európsky fond regionálneho 
rozvoja a Kohézny fond: veľká časť 
finančných prostriedkov vyčle -
nených na programové obdobie 
2007 – 2013 bola použitá na in -
fraštruktúrne projekty v oblasti 
odpadových vôd. Ďalšie oblasti, 
kde je zásahmi možné dosiahnuť 
pozitívny vplyv na kvalitu vody: 
integrovaná prevencia a kontrola 
znečistenia a rekultivácia priemy -
selných a kontaminovaných lokalít,
– Európsky poľnohospodársky 
fond pre rozvoj vidieka: mnoho 
opatrení v programoch rozvoja 
vidieka môže mať priamy alebo 
nepriamy vplyv na kvalitu vody. 
Príkladom opatrenia s priamym 
vplyvom sú agroenvironmentálne 
platby. Udeľujú sa poľnohospodá -
rom, ktorí dobrovoľne prijímajú agroenvironmentálne záväzky 
nad rámec povinných ustanovení 
právnych predpisov.
14 
V tabuľke 4  sa uvádzajú príspevky EÚ 
vyčlenené pre členské štáty, ktorých 
časť územia sa nachádza v povodí 
Dunaja.
15 
Hlavným právnym nástrojom, ktorý sa 
používa popri smerniciach a nariade -
niach uvedených v  tabuľkách 1 a 2 , 
je mechanizmus krížového plnenia. 
Prepájajú sa ním priame platby v pro -
spech poľnohospodárov v kontexte 
spoločnej poľnohospodárskej politiky 
a mnohé platby v rámci programov 
rozvoja vidieka s: i) dodržiavaním 
skupín pravidiel týkajúcich sa životné -
ho prostredia, bezpečnosti potravín, 
zdravia zvierat a rastlín a dobrých 
životných podmienok zvierat, čo sú 
tzv. povinné požiadavky týkajúce 
sa hospodárenia (PH), a ii) udržaním 
poľnohospodárskej pôdy v dobrom 
poľnohospodárskom a environmentál -
nom stave, čo sú tzv. normy GAEC8. Ne -
dodržanie týchto noriem a požiadaviek 
môže viesť k zníženiu sumy pomoci 
udelenej poľnohospodárovi.8 V programovom období 
2007 – 2013 bolo 
vymedzených 18 PH 
a 15 noriem GAEC.Tabuľka 4Príspevky EÚ vyčlenené na programové obdobie 2007 – 2013 (k 31. 12. 2014)1
Zdroj financovania Oblasť intervencie Suma v mld. EUR
Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond Odpadové vody 6,35
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka Agroenvironmentálne platby 6,392
1 Sumy sa týkajú deviatich členských štátov, z ktorých územia sa viac ako 2 000 km2 nachádza v povodí Dunaja.
2 V prípade Nemecka sa zohľadnená suma týka dvoch regiónov, ktoré sú v povodí Dunaja (Bádensko-Württembersko a Bavorsko).
Zdroj: Pre Európsky fond regionálneho rozvoja/Kohézny fond: Databáza Komisie Infoview a pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj 
vidieka: správy o finančnej implementácii za rok 2014.
16
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
16 
Dvor audítorov prostredníctvom tohto 
auditu posudzoval, či vykonávanie 
rámcovej smernice o vode členskými 
štátmi viedlo k zlepšeniu kvality vody.
17 
Audit sa zameral na kvalitu povrcho -
vej vody v štyroch členských štátoch 
v povodí Dunaja, konkrétne v hornej, 
strednej a dolnej časti tohto povo -
dia: na Českú republiku, Maďarsko, 
Rumunsko a Slovensko9. Týkal sa 
troch hlavných aspektov: znečistenia 
z aglomerácií, priemyselných zariadení 
a poľnohospodárstva.
18 
Dvor audítorov sa zaoberal týmito 
tromi otázkami:
a) Boli opatrenia v pláne manažmen -
tu povodia z roku 2009 dobre 
zacielené a bol ich typ a rozsah 
postačujúci na zabezpečenie 
dosiahnutia dobrej kvality vody 
v roku 2015?
b) Sú opatrenia a nástroje vykoná -
vané členskými štátmi primerané, 
aby viedli k obmedzeniu znečiste -
nia odpadovej vody?
c) Sú opatrenia a nástroje realizo -
vané členskými štátmi primerané 
na zníženie difúzneho znečistenia 
z poľnohospodárstva?19 
Návštevy v členských štátoch sa usku -
točnili v období od marca 2013 do ja -
nuára 2014. Obdobia, s ktorými súvisia 
rôzne zhromaždené dôkazy, sú uve -
dené v rôznych častiach tejto správy. 
Preskúmania a analýzy dokumentov 
pokračovali aj po januári 2014, najmä 
s ohľadom na aktualizácie plánov 
manažmentu povodia (zverejňované 
na konzultácie10 od decembra 2014) 
a na nové programy rozvoja vidieka 
(programové obdobie 2014 – 2020) 
schválené v roku 2015.
20 
Vodné útvary môžu byť taktiež ovplyv -
nené hydrologickými a/alebo morfolo -
gickými zmenami, ako aj ďalšími typmi 
znečistenia, ktoré im bránia v dosiah -
nutí stavu dobrej kvality vody. Tieto 
zmeny neboli v rozsahu tohto auditu.
21 
Dvor audítorov už uverejnil iné osobit -
né správy11 o súvisiacich oblastiach.9 Časť Českej republiky, väčšina 
Slovenska a celé Rumunsko 
a Maďarsko sú v povodí rieky 
Dunaj. Celková plocha týchto 
členských štátov (vyjadrená 
v km2) predstavuje približne 
polovicu (49,4 %) povodia 
Dunaja.
10 K decembru 2015 museli 
členské štáty prijať druhý plán 
manažmentu povodia. Podľa 
rámcovej smernice o vode sú 
návrhy plánov manažmentu 
povodia predmetom 
konzultačného postupu 
so stranami zainteresovanými 
na vykonávaní smernice.
11 Osobitná správa č. 8/2008: Je 
krížové plnenie účinnou 
politikou?; Osobitná správa 
č. 7/2011: Je 
agroenvironmentálna 
podpora dobre navrhnutá 
a spravovaná?; Osobitná 
správa č. 5/2011: Režim 
jednotnej platby (SPS): otázky, 
ktoré treba zodpovedať, 
aby sa zlepšilo jeho riadne 
finančné hospodárenie; 
Osobitná správa č. 4/2014: 
Integrácia cieľov politiky EÚ 
v oblasti vodného 
hospodárstva do SPP: 
čiastočný úspech a Osobitná 
správa č. 2/2015: Financovanie 
čistiarní komunálnych 
odpadových vôd v povodí 
rieky Dunaj: ďalšie úsilie 
potrebné na pomoc členským 
štátom dosiahnuť ciele politiky 
EÚ v oblasti odpadových vôd 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Pripomienky
Plány manažmentu 
povodia ako nástroj 
na dosiahnutie dobrej 
kvality vody do roku 2015
22 
Podľa rámcovej smernice o vode musia 
členské štáty posudzovať kvalitu vody 
s použitím výsledkov vlastnej vnút -
roštátnej siete na monitorovanie vody. 
Posudzovanie sa uskutočňuje na úrov -
ni vodného útvaru12 na základe systé -
mov a metód vymedzených členskými 
štátmi v rámci pravidiel stanovených 
v rámcovej smernici o vode. Posudzo -
vanie kvality vody má dve zložky:
– ekologický stav/potenciál13: členské 
štáty musia pri posúdení zohľad -
niť rôzne faktory označované ako 
prvky kvality: biologické prvky (na -
príklad vodná flóra a rybia fauna), 
hydromorfologické prvky, ako 
aj chemické a fyzikálno-chemické 
prvky14. Súčasťou posledných uve -
dených je organické znečistenie 
[merané parametrami biochemická 
spotreba kyslíka (BSK5) a chemická 
spotreba kyslíka (ChSK)], výživové 
podmienky a vybrané chemické 
látky15. Výsledky sú rozdelené 
do piatich kategórií: vysoký, dobrý, 
stredný, slabý a zlý,
– chemický stav: členské štáty musia 
posúdiť, či sa dodržali normy en -
vironmentálnej kvality16 pre látky 
definované v právnych predpisoch 
EÚ (to znamená, že v plánoch 
manažmentu povodia z roku 2009 
sa malo posudzovať 41 prioritných 
látok alebo skupín látok). Výsledky 
klasifikácie sú buď dobrý, alebo 
nesplnený.23 
Celková klasifikácia ekologického 
stavu sa vymedzuje podľa prvku 
s najnižšou zistenou individuálnou 
kvalitou. Podobne aj chemický stav 
možno vyhodnotiť ako dobrý, len ak 
sú dodržané normy pre všetky látky. 
Toto pravidlo je známe ako „one out all 
out“. Uplatňovaním tohto pravidla sa 
môže zakrývať pokrok individuálnych 
prvkov.
24 
Plán manažmentu povodia musí obsa -
hovať informácie o zdrojoch znečiste -
nia, ktorým sú vystavené vodné útvary, 
o posudzovaní stavu a opatreniach, 
ktoré sa majú vykonávať, aby sa do -
siahla dobrá kvalita vody, ako aj o cel -
kových nákladoch na ne. V plánoch sa 
musí uviesť aj odôvodnenie na ude -
lenie výnimky z lehôt na dosiahnutie 
dobrej kvality vody pre daný vodný 
útvar (prvá lehota je v roku 2015, pozri 
bod 2).12 Podľa prílohy II k rámcovej 
smernici o vode musia členské 
štáty identifikovať útvary 
povrchovej vody a útvary 
podzemnej vody.
13 V prípade vodných útvarov, 
ktorých fyzická štruktúra bola 
výrazne zmenená, aby slúžili 
na rôzne účely (napríklad 
plavba, ochrana pred 
povodňami, vodné elektrárne 
a poľnohospodárstvo), 
v mnohých prípadoch nie je 
z ekonomického hľadiska 
uskutočniteľné ani žiaduce 
vzdať sa takéhoto využívania 
a odstrániť fyzické úpravy. 
Preto sa v prípade takto 
výrazne upravených vodných 
útvarov podľa smernice 
neposudzuje stav, ale ich 
potenciál.
14 V prípade prioritných látok 
uvedených 
v prílohe X k rámcovej 
smernici o vode sú normy 
environmentálnej kvality 
stanovené na úrovni EÚ. 
V prípade ostatných látok 
stanovujú normy 
environmentálnej kvality 
členské štáty.
15 Členské štáty musia vybrať 
konkrétne znečisťujúce látky, 
ktoré majú pre dotknuté 
povodie osobitný význam.
16 Koncentrácia konkrétnej 
znečisťujúcej látky alebo 
skupiny znečisťujúcich látok 
vo vode, sedimente alebo 
biote, ktorá by sa nemala 
prekročiť, aby sa chránilo 
ľudské zdravie a životné 
prostredie.
18 Pripomienky
25 
Dvor audítorov preskúmal, či:
– sa v dôsledku opatrení vykoná -
vaných členskými štátmi zlepšila 
kvalita povrchovej vody,
– v plánoch manažmentu povodia 
z roku 2009 boli identifikované 
zdroje znečistenia pre každý vodný 
útvar,
– opatrenia identifikované v plánoch 
manažmentu povodia z roku 2009 
primerane riešili identifikované 
zdroje znečistenia,
– sa členské štáty pokúsili splniť 
lehotu v roku 2015 pre väčšinu 
svojich vodných útvarov,
– Komisia konala v prípadoch, 
keď posúdila plány manažmen -
tu povodia z roku 2009 ako 
nepostačujúce.Malé zlepšenie ekologického 
a chemického stavu vodných 
útvarov
26 
V grafoch 1 a 2  sú zobrazené zmeny 
medzi plánmi manažmentu povodia 
z roku 200917 a návrhmi plánov na rok 
2015 s ohľadom na ekologický a che -
mický stav útvarov povrchovej vody 
v štyroch kontrolovaných členských 
štátoch.17 V prípade Českej republiky, 
kde do povodia Dunaja patrí 
len časť jej územia, sa 
odkazuje na plán 
manažmentu povodia 
pre Dunaj (a plány 
pre čiastkové povodia riek 
Dyje a Morava).Graf 1Ekologický stav/potenciál uvedený v plánoch manažmentu povodia z roku 
2009 a návrhoch plánov z roku 2015 (vyjadrený ako % celkového počtu útvarov 
povrchovej vody)
Zdroj:  Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v návrhoch plánov manažmentu povodia z roku 2015.
1 WISE (Water Information for Europe) poskytuje širokú škálu údajov a informácií o záležitostiach týkajúcich sa vody, ktoré zbierajú inštitúcie EÚ.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Česká republika
2009 2009 2009 2015 2015 2015Maďarsko Rumunsko
2009 2015SlovenskoNeznámy
Slabý a zlý
Stredný
Dobrý a vysoký2 %
12 %62 %
24 %2 %
26 %32 %
40 %39 %
9 %22 %
30 %22 %
13 %26 %
38 %2 %1 % 2 %
59 %39 % 33 %
64 % 63 %55 %34 %
36 %3 %9 %
19 Pripomienky
27 
Na základe údajov z plánov ma -
nažmentu povodia zmeny stavu kvality 
vody sa nezdajú byť výrazné a lehota 
na dosiahnutie dobrého stavu v roku 
2015 sa nedodržala. Počet útvarov 
s „dobrým“ alebo „vysokým“ ekologic -
kým stavom/potenciálom sa zvýšil len 
o malé percento, pričom k najväčšie -
mu nárastu došlo v Českej republike. 
Pokiaľ ide o chemický stav, situácia 
v Českej republike sa zhoršila. Maďar -
sku sa podarilo výrazne znížiť počet 
vodných útvarov s neznámym stavom, 
čo vysvetľuje zvýšenie počtu vodných 
útvarov s chemickým stavom „dobrý“ 
alebo „nesplnený“.Identifikáciu zdrojov 
znečisťovania na úrovni 
vodného útvaru zhoršoval 
nedostatok ucelených údajov
28 
Vzhľadom na nedostatok údajov z mo -
nitorovania členské štáty svoje posú -
denia založili čiastočne na nepriamych 
metódach, napríklad analýze rizík a od -
hadoch, čo ovplyvňuje stupeň spoľah -
livosti klasifikácie stavu. V Rumunsku 
a na Slovensku je síce v plánoch z roku 
2009 vysoký počet vodných útvarov 
zatriedený do kategórií „dobrý“ a „vy -
soký“ (pozri grafy 1 a 2 ), v prípade 
veľkého počtu útvarov je však spoľahli -
vosť tejto klasifikácie nízka. Čím nižší je 
stupeň spoľahlivosti klasifikácie stavu, 
tým ťažšie je identifikovať vhodné 
opatrenia na nápravu situácie.Graf 2Chemický stav uvedený v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 a návrhoch 
plánov z roku 2015 (vyjadrený ako % celkového počtu útvarov povrchovej vody)
Zdroj:  Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v návrhoch plánov manažmentu povodia na rok 2015.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Neznámy
Nesplnený
Dobrý
2009 2009 2009 2015 2015 2015Maďarsko Rumunsko
2009 2015Slovensko Česká republika67 %2 %
31 %
94 %49 %
51 %
3 %3 %25 %29 %46 %7 %
93 %6 %2 %
95 % 92 %97 %5 % 3 %
20 Pripomienky
29 
Aj počet konkrétnych fyzikálno-che -
mických látok posudzovaných v rámci 
ekologického stavu (pozri bod 22) sa 
v členských štátoch podstatne líšil (od 
štyroch v Maďarsku po viac než 80 
v Českej republike) niekedy pre chýba -
júce primerané určenie. To môže viesť 
k príliš optimistickej klasifikácii vod -
ných útvarov.
30 
V prílohe II  sa uvádza percento vod -
ných útvarov, ktoré boli vystavené 
znečisteniu z bodových a difúznych 
zdrojov, ako aj percento vodných útva -
rov, ktoré sú predmetom organického 
obohacovania, obohacovania živinami 
a kontaminácie prioritným látkami 
alebo inými konkrétnymi znečisťujúci -
mi látkami.
31 
Dvor audítorov vo svojej analýze 
preukázal, že v plánoch manažmentu 
povodia z roku 2009 sa nachádzajú 
nedostatky týkajúce sa informácií 
za jednotlivé vodné útvary18: nie vždy 
sa v nich uvádza, či organické znečiste -
nie (BSK a ChSK), živiny (dusík a fos -
for), fyzikálno-chemické a prioritné 
látky a pesticídy predstavujú problém 
pre kvalitu vody v danom vodnom 
útvare.32 
V plánoch manažmentu povodia sa 
vyskytujú aj nedostatky a ťažkosti 
týkajúce sa dostupných informácií roz -
delených podľa zdrojov znečistenia:
– pokiaľ ide o bodové zdroje znečis -
tenia (napríklad čistiarne komunál -
nych odpadových vôd a priemysel -
né zariadenia), chýbali údaje najmä 
o vypúšťaní fyzikálno-chemických 
a prioritných látok. Väčšina infor -
mácií bola dostupná pre organické 
emisie a emisie živín z čistiarní 
komunálnych odpadových vôd,
– pokiaľ ide o difúzne znečistenie, 
výpočet podielu rôznych zdrojov 
(používanie hnojív, erózia, atmo -
sférické depozície atď.) je ťažký, 
a preto boli odhady založené 
najmä na štatistických modeloch,
– pokiaľ ide o kontaminované lokali -
ty a lokality na likvidáciu odpadu, 
neboli k dispozícii žiadne kvantifi -
kovateľné informácie o dôležitosti 
zdroja.
Opatrenia stanovené 
v plánoch manažmentu 
povodia nestačia 
na primerané riešenie 
zdrojov znečistenia
33 
V súlade s usmerňujúcim dokumen -
tom č. 21 z roku 2009 k vykazovaniu 
podľa rámcovej smernice o vode musia 
členské štáty vo svojich plánoch ma -
nažmentu povodia predložiť opatrenia 
rozdelené do troch kategórií: „zá -
kladné opatrenia“ (opatrenia potrebné 
na vykonávanie smerníc EÚ), „ostatné 
základné opatrenia“ (opatrenia doda -
točne zavedené v rámcovej smernici 
o vode19) a „doplnkové opatrenia“.18 Automaticky to neznamená, 
že nie sú dostupné iné 
informácie na úrovni 
členského štátu, nie sú však 
uvedené v plánoch 
manažmentu povodia.
19 Tie zahŕňajú: i) pre vypúšťanie 
z bodových zdrojov: 
požiadavku 
na predchádzajúcu reguláciu 
alebo povolenie, alebo 
registráciu na základe 
všeobecných záväzných 
pravidiel; ii) pre difúzne zdroje: 
opatrenia na predchádzanie 
alebo kontrolu vstupu 
znečisťujúcich látok, a iii) 
opatrenia, ktoré sa považujú 
za primerané na pokrytie 
nákladov na vodohospodárske 
služby.
21 Pripomienky
34 
V plánoch manažmentu povodia 
štyroch členských štátov z roku 2009 
vo všeobecnosti chýbali informácie 
o cieľoch, ktorých dosiahnutie mož -
no očakávať v dôsledku vykonávania 
zá kladných opatrení, a z toho vyplýva -
júcej potrebe uskutočňovať aj doda -
točné opatrenia, aby sa dosiahol dobrý 
stav.
Znečistenie z aglomerácií: 
v opatreniach nad rámec 
smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd chýbajú 
niektoré dôležité aspekty
35 
Základným opatrením na riešenie 
znečistenia z aglomerácií je vykoná -
vanie smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd (pozri tabuľku 1 ).
36 
Pokiaľ ide o ostatné základné a do -
plnkové opatrenia, v plánoch ma -
nažmentu povodia z roku 2009 štyroch 
členských štátov Dvor audítorov zistil 
nieto nedostatky:
– v prípade aglomerácií s p. e. 
menším ako 2 000 sa v plánoch 
manažmentu povodia Českej 
republiky, Maďarska a Slovenska 
neuvádza, koľko z týchto aglome -
rácií má význam pre kvalitu vody, 
a teda by v nich boli potrebné 
konkrétne opatrenia,– situácia kvality vody vo vodných 
útvaroch si možno vyžaduje stano -
venie emisných limitov nad rámec 
požiadaviek smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd 
(pozri prílohu III ). Kontrola prime -
ranosti hodnôt emisných limitov, 
ako sa vymedzuje vo vnútroštát -
nych právnych ustanoveniach, sa 
spomínala len v plánoch Maďarska 
a Rumunska. Česká republika ta -
kéto opatrenie nezahrnula, keďže 
zákonom stanovené limity sa ak -
tualizovali v roku 2007, teda krátko 
pred schválením plánu manažmen -
tu povodia. Maďarsko neuviedlo 
rozsah opatrenia. V pláne Rumun -
ska sa uvádzalo, že pre istý počet 
aglomerácií sú potrebné prísnejšie 
limity, nie je však jasné, či to stačí 
na pokrytie všetkých vodných 
útvarov, ktoré sú predmetom 
významného organického znečis -
tenia a znečistenia živinami,
– členské štáty len čiastočne riešili 
problém nakladania s dažďovou 
vodou. K znečisteniu vody pritom 
môže viesť preťaženie (ku ktorému 
dochádza počas silných dažďov, 
keď kapacita kanalizačnej siete a/
alebo čistiarne nestačí) aj mestský 
povrchový odtok20. Maďarsko zahr -
nulo konkrétne opatrenie, ktorého 
podstatou je najmä vypracovanie 
vnútroštátneho plánu nakladania 
s dažďovou vodou, a Rumunsko 
identifikovalo aglomerácie, v kto -
rých sú potrebné systémy zberu 
dažďovej vody. Ani v jednom pláne 
neboli uvedené konkrétne opatre -
nia na riešenie preťaženia21,20 Keďže v mestských oblastiach 
je veľa nepriepustných plôch, 
voda zo zrážok alebo 
roztopeného snehu nemôže 
vsiaknuť do zeme, a preto 
odteká, pričom so sebou nesie 
všetky druhy znečisťujúcich 
látok.
21 V osobitnej správe č. 2/2015 
(body 53 až 55) Dvor audítorov 
poznamenal, že v prípade 
preťaženia vo všeobecnosti 
chýbajú informácie o jeho 
rozsahu a parametroch 
znečistenia. V Českej 
republike, Maďarsku 
a Rumunsku navyše 
neexistovali nijaké právne 
požiadavky na prijateľný počet 
prípadov ani objem 
preťažovania alebo 
na zmiešavací pomer. Na 
Slovensku takéto požiadavky 
existujú a určujú požadovanú 
veľkosť retenčných komôr. 
Objem ani zmiešavací pomer 
vypúšťanej vody sa však 
nemusia monitorovať.
22 Pripomienky
– od konca 90. rokov sa prítomnosť 
znečisťujúcich mikrolátok čoraz 
častejšie vníma ako problém kva -
lity vody. Znečisťujúce mikrolátky 
sa zvyčajne nachádzajú vo farma -
ceutických výrobkoch, výrobkoch 
osobnej hygieny a prídavných 
látkach do potravín. Napriek 
rastúcej dôležitosti problematiky 
znečisťujúcich mikrolátok sa štyri 
členské štáty vo svojich plánoch 
manažmentu povodia z roku 2009 
touto otázkou nezaoberali. Opatre -
nia, ktoré sú k dispozícii na riešenie 
tohto problému, sú: i) prevencia/
zníženie znečistenia tam, kde sa 
vyskytuje („pri zdroji“), a ii) čiste -
nie znečistenej vody (opatrenia 
„na konci potrubia“).
Znečistenie z priemyselných 
zariadení: chýbajú zacielené 
opatrenia
37 
Základným opatrením na riešenie zne -
čistenia z priemyselných zariadení je 
vykonávanie smernice o priemyselných 
emisiách (pozri tabuľku 1 ).
38 
Pokiaľ ide o ostatné základné a do -
plnkové opatrenia, v plánoch ma -
nažmentu povodia z roku 2009 štyroch 
členských štátov Dvor audítorov zistil 
tieto nedostatky:
– ak sa má obmedziť znečistenie ne -
bezpečnými látkami, sú potrebné 
opatrenia zacielené práve na tieto 
látky, ktoré znemožňujú dosiahnu -
tie dobrého ekologického a che -
mického stavu vodných útvarov. 
Žiaden zo štyroch členských štátov 
však nemal opatrenia zacielené 
na konkrétne látky,– aj keď všetky členské štáty uvá -
dzali opatrenia na rekultiváciu 
kontaminovaných lokalít a/alebo 
skládok odpadu, len v plánoch 
Českej republiky a Slovenska boli 
identifikované lokality, ktoré by 
mohli ohrozovať kvalitu vody. Dvor 
audítorov však zistil, že vybrané 
lokality nevyhnutne nezodpove -
dali lokalitám, ktoré vnútroštátne 
orgány zodpovedné za stratégiu 
dekontaminácie určili v tomto 
smere za prioritné22.
Znečistenie 
z poľnohospodárstva: 
opatrenia nad rámec smernice 
o dusičnanoch sú zväčša 
dobrovoľné
39 
Základným opatrením na riešenie 
znečistenia z poľnohospodárstva je 
vykonávanie smernice o dusičnanoch 
(pozri tabuľku 1 ).
40 
Pokiaľ ide o ostatné základné a dopln -
kové opatrenia, v plánoch manažmen -
tu povodia štyroch členských štátov 
sa uvádzali najmä opatrenia v rámci 
programov rozvoja vidieka, ktorými sa 
poľnohospodári môžu zapojiť do kro -
kov nad rámec povinných právnych 
predpisov (napríklad prijať pravidlá 
hnojenia, ktoré sú v porovnaní s po -
žiadavkami smernice o dusičnanoch 
prísnejšie). Tieto opatrenia sú však len 
dobrovoľné, a teda sa nemusia týkať 
oblastí, kde je znečistenie vody najväč -
šie (pozri aj body 145 až 157)23.22 V osobitnej správe č. 23/2012 
s názvom Podporovala sa 
regenerácia priemyselných 
a vojenských lokalít 
zo štrukturálnych opatrení EÚ 
úspešne? Dvor audítorov 
uviedol mnoho prekážok, 
ktoré bránia stanoveniu priorít 
v oblasti regenerácie lokalít 
(napríklad chýbajúce úplné 
a vhodné registre 
kontaminovaných lokalít) 
(pozri body 37 až 44) ( http://
eca.europa.eu ).
23 V tejto súvislosti sa 
v dokumente OECD: Kvalita 
vody a poľnohospodárstvo: 
riešenie politickej výzvy, ktorý 
bol zverejnený v roku 2012, 
uvádza, že riešenie problémov 
udržateľného riadenia kvality 
vody v poľnohospodárstve si 
vyžaduje vysokú mieru 
politickej angažovanosti.
23 Pripomienky
41 
Dvor audítorov zistil aj tieto nedostat -
ky v plánoch manažmentu povodia 
štyroch členských štátoch z roku 2009:
– aj keď fosfor z difúzneho znečis -
tenia zohráva významnú úlohu 
v znečistení vodných útvarov 
živinami, ani v jednom programe 
sa nenachádzala zmienka o opatre -
niach priamo zacielených na ob -
medzenie obsahu fosforu aplikova -
ného do pôdy (kg/ha)24,
– opatrenia zacielené na zmiernenie 
erózie, ktorá výrazne prispieva 
k znečisteniu fosforom, boli uvede -
né v programoch opatrení Českej 
republiky, Maďarska a Rumunska. 
V maďarskom pláne však opatrenie 
súvisí s uplatňovaním príslušnej 
normy GAEC (pozri rámček 3 ), pri -
čom v programoch Českej repub -
liky a Rumunska sa nespomínajú 
podrobnosti o tom, ako sa opatre -
nia majú vykonávať,
– v programoch opatrení všetkých 
štyroch členských štátov sa uvá -
dzali opatrenia zacielené na ob -
medzenie využívania pesticídov. 
Opatrenia však neboli jasné alebo 
súviseli s akčnými plánmi týkajú -
cimi sa pesticídov, ktoré sa mali 
prijať a oznámiť Komisii do 26. no -
vembra 2012, ako sa to vyžaduje 
v smernici o pesticídoch (pozri 
tabuľku 2 ).Chýbajú zmysluplné informácie 
o financovaní opatrení
42 
Dvor audítorov zistil, že odhad nákla -
dov nebol uvedený v prípade všet -
kých opatrení stanovených v plánoch 
manažmentu povodia z roku 2009. 
Informácie o zdrojoch a dostupnosti 
financií boli pre štyri členské štáty len 
čiastočné.
43 
Chýbajúce informácie o nákladoch 
a očakávaných výsledkoch opatrení 
(pozri bod 34) bránia v určení náklado -
vo najúčinnejších opatrení.
44 
Financovanie poskytnuté mimo 
programov EÚ je zriedkavé. Hlavnými 
zdrojmi financovania sú programy 
spolufinancované EÚ prostredníc -
tvom Európskeho fondu regionálneho 
rozvoja/Kohézneho fondu, ako aj Eu -
rópskeho poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka. Priority a pridelené 
prostriedky dohodnuté v rámci týchto 
programov majú teda vplyv na pokrok 
v oblasti kvality vody. Nie vždy sa však 
dosiahla koordinácia medzi orgánmi 
schvaľujúcimi priority a projekty a or -
gánmi schvaľujúcimi program opatrení 
plánov manažmentu povodia (pozri 
aj bod 38).24 Hnojivá obsahujú aktívne 
látky, najmä jednu alebo 
viacero z týchto látok: dusík, 
fosfát a hydroxid draselný 
(potaš).
24 Pripomienky
Dôkladná následná kontrola 
Komisiou, ale zlepšenia 
závisia od vôle členských 
štátov konať
47 
Komisia nezodpovedá za schvaľovanie 
plánov manažmentu povodia prija -
tých členskými štátmi. Ak však členský štát nedodržiava právne predpisy EÚ, 
Komisia má právomoc začať konanie 
o porušení povinnosti a v konečnom 
dôsledku postúpiť prípad Európskemu 
súdnemu dvoru. V roku 2008 Komi -
sia zaviedla pilotný postup EÚ, ktorý 
sa využíva ako prvý krok pri riešení 
problémov, aby sa tak podľa možnosti 
zabránilo začatiu konania o porušení 
povinnosti.Z lehôt v rokoch 2015 a 2021 
dostal výnimku značný počet 
vodných útvarov
45 
Podľa plánov manažmentu povodia 
z roku 2009 štyri členské štáty udelili 
výnimku z lehoty v roku 2015 veľkému 
počtu vodných útvarov (pozri tabuľ -
ku 5 ), pričom však neuviedli jasné 
odôvodnenie poskytnutého predĺženia 
lehoty.46 
Počet výnimiek v návrhoch plánov ma -
nažmentu povodia z roku 2015 zostáva 
vysoký s výnimkou Rumunska a v prí -
pade chemického stavu aj Slovenska. 
To znamená, že v prípade vodných 
útvarov, ktorým bola udelená výnimka, 
možno dosiahnutie dobrej kvality vody 
očakávať až v rokoch 2021 – 2027.Tabuľka 5Útvary povrchovej vody, ktorým bola udelená výnimka (ako % z celkového počtu 
útvarov povrchovej vody)
Členský štátPlány manažmentu povodia 
z roku 2009Návrhy plánov manažmen -
tu povodia z roku 2015Plány manažmentu povodia 
z roku 2009Návrhy plánov manažmen -
tu povodia z roku 2015
Ekologický stav Chemický stav
Česká republika 90 % 63 % 31 % 36 %
Maďarsko 88 % 84 % 44 %275 %
Rumunsko 36 % 14 % 6 % 2 %
Slovensko 1 47 % 1 1 %
1 Slovensko poskytlo údaj (37 %), ktorý súvisí s ekologickým aj chemickým stavom spoločne.
2 Percento sa vypočítalo z počtu útvarov so známym stavom.
Zdroj:  Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom systému WISE a v plánoch manažmentu povodia.
25 Pripomienky
48 
Komisia preskúmala plány manažmen -
tu povodia z roku 2009 všetkých člen -
ských štátov a predložila konkrétne 
pripomienky a odporúčania pre jed -
notlivé členské štáty v dvoch sprá -
vach25, ktoré dopĺňali dve oznámenia 
Komisie. V rokoch 2013 a 2014 Komisia 
zorganizovala aj dvojstranné stretnutia 
so všetkými štyrmi členskými štátmi, 
na ktorých sa venovala svojim hlavným 
obavám.
49 
V kontexte schvaľovania partner -
ských dohôd26 a operačných progra -
mov v oblasti životného prostredia 
na programové obdobie 2014 – 2020 
Komisia posudzovala prijatie plánu ma -
nažmentu povodia ako kritérium spl -
nenia ex ante  kondicionality27. V Českej 
republike, Maďarsku a na Slovensku sa 
toto kritérium nepovažovalo za splne -
né. Operačné programy obsahujú kro -
ky, ktoré sa majú následne podniknúť, 
ale nezaoberajú sa všetkými slabými 
stránkami zistenými počas dvojstran -
ných stretnutí za Maďarsko a Slovensko 
(pozri bod 48). Namiesto toho Komisia 
považuje kroky uvedené v zápisnici 
z týchto dvojstranných stretnutí za kro -
ky, ktoré majú prijať členské štáty. Táto 
zápisnica však nemá rovnakú zmluvnú 
silu ako operačné programy. Jedine 
v prípade Českej republiky sa v operač -
nom programe28 osobitne spomínajú 
žiadosti Komisie predložené počas 
dvojstranného stretnutia. Tento spô -
sob konania celkovo oslabuje účinok 
ex ante  kondicionality.50 
V návrhoch plánov manažmentu 
povodia z roku 2015 sa stále nachá -
dza niekoľko nedostatkov, ktoré Dvor 
audítorov a Komisia zistili už v plánoch 
z roku 2009 a ktoré sa týkajú identifi -
kácie vhodných opatrení.
Opatrenia a nástroje 
vykonávané členskými 
štátmi v záujme 
obmedzenia znečistenia 
spôsobeného 
odpadovými vodami
51 
Dvor audítorov preskúmal, či sú opat -
renia a nástroje používané v štyroch 
členských štátoch primerané na rie -
šenie znečistenia z odpadových vôd 
vypúšťaných aglomeráciami a priemy -
selnými zariadeniami.
Znečistenie z aglomerácií: 
pokrok pri čistení odpadovej 
vody, dostupné nástroje sa 
však mohli využiť lepšie
52 
Významným spôsobom znižovania 
znečistenia z aglomerácií v štyroch 
členských štátoch bolo zvýšenie per -
centa náležite vyčistenej odpadovej 
vody. Dvor audítorov preto preskúmal, 
či štyri členské štáty:
– dosiahli pokrok, pokiaľ ide o množ -
stvo odpadovej vody, ktorá bola 
náležite vyčistená,25 SWD(2012) 379 final 
zo 14. novembra 2012, správy 
jednotlivých členských štátov 
pripojené k správe Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o vykonávaní rámcovej 
smernice o vode (2000/60/ES): 
plány manažmentu povodia  
a SWD(2015) 50 final z 9. marca 
2015: Správa o pokroku 
pri vykonávaní rámcovej 
smernice o vode, programov 
opatrení, ktorá dopĺňa 
oznámenie Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o rámcovej smernici 
o vode a smernici o záplavách: 
opatrenia na dosiahnutie 
„dobrého stavu“ vody v EÚ 
a zníženie povodňových rizík.
26 Partnerská dohoda je 
strategickým plánom, 
o ktorom rokuje Komisia 
a vnútroštátne orgány 
a ktorého investičné priority sa 
týkajú európskych 
štrukturálnych a investičných 
fondov.
27 V prípade, že sa ex ante 
kondicionality vymedzené 
v nariadeniach EÚ neplnia, je 
potrebné pripraviť akčné 
plány zaisťujúce splnenie 
do 31. decembra 2016.
28 Operačný program bol 
schválený v apríli 2015.
26 Pripomienky
– mali systém kontroly zaisťujúci 
presadzovanie emisných limitov 
stanovených v povoleniach na vy -
púšťanie odpadovej vody,
– využívali poplatok za znečistenie 
vody, ktorý majú platiť čistiarne 
komunálnych odpadových vôd, 
ako nástroj na odradenie od emisií 
znečisťujúcich látok.
Dosiahol sa pokrok, pokiaľ ide 
o množstvo odpadovej vody, 
ktorá bola vyčistená
53 
Štyri členské štáty musia dosiahnuť 
ciele stanovené v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd (pozri 
tabuľku 1 ) v lehotách29 stanovených 
v prístupových zmluvách.
54 
Podľa článku 5 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd musia 
členské štáty identifikovať citlivé 
oblasti, najmä tie, ktoré sú ohrozené 
eutrofizáciou. Česká republika, Ru -
munsko a Slovensko označili za citlivé 
oblasti celé svoje územia. Z hľadiska 
kvality vody je to pozitívna skutočnosť, 
keďže v aglomeráciách s p. e. vyšším 
ako 10 000 sa v týchto oblastiach po -
žaduje dôkladnejšie čistenie/terciárne 
čistenie odpadových vôd, t. j. zníženie 
objemu živín, ktoré sú zodpovedné 
za eutrofizáciou (pozri prílohu III ). 
Informácie o Maďarsku sú uvedené 
v bode 64.55 
Ak sa mal dosiahnuť pokrok, členské 
štáty museli zvýšiť podiel obyvateľstva 
pripojeného k čistiarni a museli zlepšiť 
technológiu čistenia, t. j. zabezpečiť 
dodržiavanie emisných limitov orga -
nického znečistenia (BSK a ChSK) pros -
tredníctvom sekundárneho čistenia 
a limity znečistenia živinami (Ncelk.  
a P celk.) prostredníctvom dôkladnej -
šieho čistenia/terciárneho čistenia. 
V emisných plánoch stanovených čis -
tiarňou by sa navyše mala prejavovať 
kvalita vody vo vodnom útvare, ktorý 
prijíma odpadovú vodu.
Dosiahol sa pokrok z hľadiska 
pripojenia ku kanalizačnej sieti 
a čistiarňam, ale najmä v dvoch 
členských štátoch pretrvávajú 
nedostatky…
56 
V grafe 3  je znázornený pokrok dosiah -
nutý z hľadiska miery pripojenia cel -
kového počtu obyvateľov k verejným 
kanalizačným sieťam aj čistiarňam. Vo 
všetkých štyroch členských štátoch sa 
v období od roku 2008 do roku 2012 
miera pripojenia zvýšila. Rumunsko, 
ktoré do EÚ vstúpilo o tri roky neskôr 
ako ostatné tri členské štáty, malo cel -
kovo najnižšiu mieru pripojenia.
57 
Rozdiel medzi percentom celkového 
počtu obyvateľov pripojených k ve -
rejnej kanalizačnej sieti a percentom 
obyvateľov pripojených k čistiarni 
komunálnych odpadových vôd ilustru -
je, že nie celý objem odpadovej vody 
od pripojeného obyvateľstva sa čistí 
v čistiarni odpadových vôd. Tento roz -
diel je najvyšší v Maďarsku a najnižší 
na Slovensku.29 Konečné lehoty 
na vykonávanie smernice 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd: Česká 
republika: 31. 12. 2010, 
Maďarsko: 31. 12. 2015, 
Rumunsko: 31. 12. 2018 
a Slovensko: 31. 12. 2015.
27 Pripomienky
58 
Celkový počet obyvateľov, ktorí zatiaľ 
nie sú pripojení k verejnej kanalizačnej 
sieti, možno rozdeliť takto:
– obyvateľstvo aglomerácií s p. e. 
rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším, 
v ktorých zatiaľ neexistuje systém 
zberu. To je prípad Rumunska, 
kde sa ku koncu roka 2012 nezbie -
ralo 39,8 % záťaže30. Rumunsko 
musí do roku 2018 splniť záväzky 
vyplývajúce zo smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd,– obyvatelia aglomerácií s p. e. 
rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším, 
v ktorých sa záťaž zbiera prostred -
níctvom individuálnych systémov 
(napríklad septické nádrže)31. V šty -
roch členských štátoch dosahovala 
záťaž zbieraná individuálnymi 
systémami takéto hodnoty: Česká 
republika: 7 %, Maďarsko: 14 %, 
Rumunsko: 1 %, Slovensko: 13 %,
– obyvateľstvo aglomerácií s p. e. 
menším ako 2 000, v ktorých zatiaľ 
neexistuje systém zberu.30 Záťaž je biologicky 
rozložiteľné organické 
znečistenie aglomerácie 
vyjadrené v p. e. Jeden p. e. 
zodpovedá záťaži kanalizácie 
spôsobenej znečistením, ktoré 
vyprodukoval jeden obyvateľ, 
a predstavuje množstvo 
biologicky rozložiteľného 
organického znečistenia 
s biochemickou spotrebou 
kyslíka za päť dní rovnajúcou 
sa 60 g za deň.
31 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2015, body 21 a 22.Graf 3Percento celkového počtu obyvateľov pripojených k verejnej kanalizačnej sieti 
a pripojených k čistiarni komunálnych odpadových vôd: pokrok dosiahnutý v rokoch 
2008  až 2012
Zdroj: Percento pripojené k verejným kanalizačným sieťam: štatistické úrady Českej republiky, Maďarska a Slovenska a správa Rumunska o vyko -
návaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z 30. júna 2013 pre údaje za rok 2008 a rumunský štatistický úrad pre údaje za rok 2012.  
Percento pripojené k čistiarňam komunálnych odpadových vôd: štatistické úrady Českej republiky, Rumunska a Slovenska a Eurostat (údaje 
za rok 2011) pre Maďarsko.Česká republika100
9083 %
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
078 %85 %
73 %
44 %
41 %62 %
61 %
Maďarsko Rumunsko Slovensko
% pripojené k verejnej kanalizačnej sieti
% pripojené k čistiarni komunálnych odpadových vôd
28 Pripomienky
59 
Pokiaľ ide o individuálne systémy, 
v smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd sa vyžaduje, aby po -
skytovali podobnú úroveň ochrany 
životného prostredia ako pri komunál -
nych odpadových vodách vypúšťaných 
do zberných systémov. Dvor audítorov 
dospel k záveru, že na základe infor -
mácií poskytnutých členskými štátmi 
Komisii nemožno posúdiť, či sú tieto 
systémy v súlade so smernicou. O tejto 
skutočnosti sa nenachádzajú žiadne 
informácie ani v plánoch manažmentu 
povodia z roku 2009. V druhej polovici 
roku 2014 Komisia žiadala členské štá -
ty, aby vysvetlili, ako sa dosiahol súlad.60 
V prípade aglomerácií s p. e. menším 
ako 2 000 sa v smernici vyžaduje, že sa 
musí zaistiť vhodné čistenie, pokiaľ 
existujú zberné systémy a voda sa 
vypúšťa do sladkých vôd a ústí. V plá -
noch manažmentu povodia Českej re -
publiky a Maďarska z roku 2009 sa však 
neuvádzajú žiadne informácie o počte 
aglomerácií, v ktorých boli zavedené 
zberné systémy, ale neexistovali tam 
žiadne čistiarne komunálnych odpado -
vých vôd. Okrem požiadaviek smernice 
o čistení komunálnych odpadových 
vôd musia členské štáty v súlade 
s rámcovou smernicou o vode stanoviť 
opatrenia pre aglomerácie, v ktorých 
má vypúšťanie odpadových vôd nega -
tívny vplyv na kvalitu vody. Opatrenia 
v plánoch manažmentu povodia z roku 
2009 sú však nejasné (pozri bod 36).
Fotografia 1 – Čistiareň odpadových vôd v Maďarsku.
Zdroj:  EDA.
29 Pripomienky
… a výrazný pokrok sa dosiahol 
v oblasti sekundárneho 
a terciárneho čistenia odpadových 
vôd v troch členských štátoch, 
všetky štáty však oproti 
harmonogramu stále zaostávajú
61 
Pokrok v sekundárnom čistení ko -
munálnych odpadových vôd z aglome -
rácií s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo 
vyšším počas obdobia od 2007/2008 
do 2011/201232 bol významný (pozri 
graf 4 ). V troch zo štyroch členských 
štátov na konci roka 2012 viac ako 
90 % komunálnych odpadových vôd 
z aglomerácií spĺňalo emisné limity 
BSK a ChSK stanovené v smernici.62 
Dôvodom nižšieho percenta sekun -
dárneho čistenia v prípade Rumunska 
(39 %) je čiastočne skutočnosť, že vstú -
pilo do EÚ o tri roky neskôr ako ostatné 
členské štáty. V roku 2012 Rumunsko 
taktiež nestíhalo dodržať svoj prie -
bežný termín podľa smernice o čis -
tení komunálnych odpadových vôd 
(do roku 2010 sa malo náležite čistiť 
51 % záťaže).32 Údaje poskytnuté členskými 
štátmi Komisii v roku 2010 
za obdobie 2007/2008 
a v polovici roku 2014 
za obdobie 2011/2012.Graf 4Pokrok za obdobie od 2007/2008 do 2011/20121 v oblasti sekundárneho čistenia 
komunálnych odpadových vôd v aglomeráciách s p. e. ≥ 2 000 (vyjadrený ako 
% celkovej záťaže týchto aglomerácií bez záťaže smerujúcej do individuálnych 
systémov)
1  Údaje za Maďarsko sa týkajú rokov 2007 a 2011, za Rumunsko rokov 2007 a 2012 a údaje za Českú republiku a Slovensko sa týkajú rokov 2008 
a 2012.
2 Údaje za Českú republiku sa týkajú celého územia a nie iba časti v povodí Dunaja.
Zdroj:  Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.Česká republika2Maďarsko Rumunsko Slovensko2007/2008
2011/2012
26 %56 %
13 %44 %99 %92 % 97 %
39 %
30 Pripomienky
63 
Aj pokrok v oblasti terciárneho čis -
tenia komunálnych odpadových vôd 
v období od 2007/2008 do 2011/2012 
bol významný. V  grafe 5  je zobrazený 
stav záťaže všetkých aglomerácií s p. 
e. vyšším ako 10 000. Uvádza sa tu 
percento celkovej záťaže (bez záťaže 
smerujúcej do individuálnych systé -
mov) spĺňajúcej limity pre N celk. a P celk. 
podľa smernice o čistení komunálnych 
odpadových vôd.64 
Maďarsko nevyhlásilo celé svoje 
územie za citlivú oblasť, uplatňuje 
však článok 5 ods. 4 smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd. To 
znamená, že jednotlivé čistiarne odpa -
dových vôd nemusia uplatňovať limity 
N celk. a P celk., pokiaľ sa dá preukázať, 
že minimálne percento zníženia celko -
vej záťaže vstupujúcej do čistiarní (s p. 
e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším) je 
aspoň 75 % pre N celk. aj P celk. Aj keď bola 
celková miera čistenia v Maďarsku 
výrazne nižšia ako v Českej republike 
a na Slovensku33, na konci roka 2012 sa 
už blížilo k splneniu požiadavky 75 %34.33 Podľa údajov za rok 2012, 
ktoré poskytli členské štáty 
Komisii, záťaž z aglomerácií 
s p. e. rovnajúcim sa 2 000 
alebo vyšším, ktoré dodržiavali 
limity smernice, je takáto: i) 
N celk.: Česká republika: 83 %, 
Maďarsko: 33 %, Slovensko: 
60 % a ii) P celk.: Česká republika: 
77 %, Maďarsko: 39 %, 
Slovensko: 86 %.
34 Podľa informácií, ktoré 
poskytli maďarské orgány 
Komisii, bolo percento 
zníženia záťaže vstupujúcej 
do čistiarní na úrovni 73,1 % 
pre N celk. a 74,4 % pre P celk.Graf 5Pokrok za obdobie od 2007/2008 do 2011/20121 v oblasti terciárneho čistenia 
komunálnych odpadových vôd pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 10 000 (vyjadrený 
ako % celkovej záťaže týchto aglomerácií bez záťaže smerujúcej do individuálnych 
systémov)
1 Pozri poznámku 1 v  grafe 4  o referenčných dátumoch.
2  V prípade Českej republiky nebola v súlade s požiadavkami smernice v roku 2012 čistiareň v Prahe, ktorá čistí 15 % celkovej záťaže pre aglo -
merácie s p. e. rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším. Očakáva sa, že odpadová voda Prahy sa bude náležite čistiť do roku 2018.
Zdroj:  Analýza EDA údajov poskytnutých členskými štátmi Komisii.Česká
republika2Maďarsko Rumunsko Slovensko3Česká
republikaMaďarsko Rumunsko Slovensko31 %78 %
32 %
10 %20 %
3 %20 %32 %67 %Ncelk.Pcelk.
96 %
34 %96 %
2007/2008
2011/2012Pozri bod 64
Pozri bod 64
31 Pripomienky
65 
Napriek pokroku dosiahnutému hlavne 
vďaka zdrojom z Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja a Kohézneho 
fondu35 Dvor audítorov konštatuje, 
že všetky štyri členské štáty zaostávajú 
za harmonogramom priebežných a/
alebo konečných termínov v súvislosti 
s vykonávaním smernice36. Takisto kon -
štatuje, že nemožno zaručiť finančnú 
udržateľnosť37 novovybudovanej alebo 
obnovenej infraštruktúry, čo z dlho -
dobého hľadiska predstavuje riziko 
pre kvalitu vody.
Hodnoty emisných limitov boli 
v 25 % prípadov preskúmaných 
Dvorom audítorov nad rámec 
požiadaviek stanovených v smernici
66 
Stav kvality vody vodného útvaru si 
môže vyžadovať, aby sa pre čistiareň 
komunálnych odpadových vôd určili 
prísnejšie limity než tie, ktoré sú stano -
vené v smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd. Zo vzorky 28 čistiarní 
komunálnych odpadových vôd, ktoré 
Dvor audítorov preskúmal, povole -
nia na vypúšťanie odpadovej vody 
pre sedem čistiarní (25 %) obsahovali 
limity, ktoré boli prísnejšie ako limity 
stanovené vo vnútroštátnych právnych 
predpisoch38: tri prípady zo štyroch 
preskúmavaných v Českej republike39 
(všetky v súvislosti so živinami) a štyri 
prípady zo siedmich preskúmavaných 
v Maďarsku (z toho dva v súvislosti 
so živinou P celk.).
67 
Na druhej strane v Maďarsku mali tri 
zo siedmich preskúmavaných čistiarní 
technickú kapacitu odstraňovať živiny 
(N celk. a P celk.), a teda zlepšiť kvalitu vý -
toku, ale v rámci povolenia na vypúšťa -
nie vôd sa to od nich nežiadalo.68 
Podľa údajov, ktoré Komisii poskytli 
členské štáty, sa v roku 2012 približne 
pre 20 %40 vyčistenej odpadovej vody 
z aglomerácií s p. e. 2 000 až 10 000 
dodržali limity N celk. a P celk. stanove -
né v smernici. Nie je to požiadavka 
smernice, ale pre kvalitu vody je to 
pozitívny jav.
69 
Vo vnútroštátnych právnych predpi -
soch v štyroch členských štátoch sa ne -
stanovujú emisné limity znečisťujúcich 
mikrolátok. Na ich odstránenie by bolo 
potrebné značné zlepšenie súčasných 
procesov čistenia (pozri bod 36).
70 
Európsky parlament a Rada potom 
iniciatívne konali na úrovni EÚ pros-
tredníctvom zmeny rámcovej smer -
nice o vode v roku 201341, keď tieto 
inštitúcie okrem iného žiadali Komisiu, 
aby do septembra 2015 vytvorila stra -
tegický prístup k znečisťovaniu vody 
farmaceutickými látkami a aby do sep -
tembra 2017 navrhla opatrenia, ktoré 
sa majú prijať na úrovni EÚ a/alebo 
členských štátov, aby sa tento prístup 
začal uplatňovať. Touto zmenou sa 
zaviedla koncepcia zoznamu sledova -
ných látok, pre ktoré sa majú zhromaž -
ďovať celoeurópske monitorovacie 
údaje. Prvý zoznam 10 sledovaných 
látok bol vypracovaný v marci 2015 
a obsahoval farmaceutické látky 
a pesticídy.35 K 31. decembru 2014 príspevky 
EÚ vyčlenené na odpadovú 
vodu v rozpočte operačných 
programov v štyroch 
kontrolovaných členských 
štátoch dosiahli hodnotu 
5,07 miliardy EUR.
36 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2015, body 24 až 26.
37 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2015, body 89 až 105.
38 Pri niektorých parametroch sa 
vo vnútroštátnych právnych 
predpisoch všetkých štyroch 
členských štátov stanovujú 
prísnejšie limity ako v smernici 
o čistení komunálnych 
odpadových vôd.
39 V roku 2011 Česká republika 
uzákonila skupinu hodnôt 
emisných limitov, ktoré sú 
výsledkom používania 
najlepších dostupných 
techník. Tieto limity by mali 
zohľadňovať orgány 
vydávajúce povolenia, ak chcú 
určiť prísnejšie limity, než sú 
zákonné normy. V praxi to 
znamená, že tieto limity sú 
maximum, ktoré môžu orgány 
určiť. Väčšina z týchto hodnôt 
emisných limitov v štyroch 
preskúmavaných čistiarňach 
odpadových vôd, ktoré boli 
prísnejšie než limity určené 
smernicou alebo normami 
podľa vnútroštátneho práva, 
zodpovedá týmto 
maximálnym limitom.
40 V Českej republike je záťaž 
v súlade s limitmi P celk. ešte 
vyššia: 97 %.
41 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2013/39/EÚ 
z 12. augusta 2013, ktorou sa 
menia smernice 2000/60/ES 
a 2008/105/ES, pokiaľ ide 
o prioritné látky v oblasti 
vodnej politiky (Ú. v. EÚ L 226, 
24.8.2013, s. 1).
32 Pripomienky
Odrádzajúci účinok inšpekčného 
systému je obmedzený
71 
Náležite stanovené emisné limity budú 
mať vplyv na kvalitu vody len vtedy, 
keď sa budú dodržiavať. Preto je dôle -
žité zaviesť účinný inšpekčný systém42, 
ktorým by sa zabezpečilo dodržiavanie 
limitov stanovených v povoleniach 
na vypúšťanie odpadovej vody ude -
ľovaných čistiarňam komunálnych 
odpadových vôd.
72 
Dodržiavanie pravidiel sa zaisťuje dvo -
ma typmi kontrol:
– tými, ktoré vykonávajú prevádzko -
vatelia čistiarne na základe vzoriek 
vody, ktoré sami odoberú (ďalej len 
ako vlastné kontroly),
– tými, ktoré vykonávajú verejné 
inšpekčné orgány43.
73 
Pokiaľ ide o vlastné kontroly, Dvor  
audítorov dospel k záveru, že zo vzorky 
28 preskúmavaných čistiarní odpado -
vých vôd všetky okrem jednej dodržali 
požiadavky smernice o čistení ko -
munálnych odpadových vôd z hľadiska 
počtu kontrol. V roku 2012 navyše 25 
z 28 čistiarní dodržalo limity stanovené 
vo svojich povoleniach44.74 
Pokiaľ ide o kontroly vykonávané ve -
rejnými inšpekčnými orgánmi, žiaden 
zo štyroch členských štátov neurčuje 
ich frekvenciu45. Rozhodnutie je teda 
na príslušnom orgáne s ohľadom 
na jeho obmedzenia zdrojov. Skutočná 
frekvencia sa medzi členskými štátmi 
líši (pozri tabuľku 6 ). Z členských štá -
tov, ktoré predložili údaje Dvoru  
audítorov, Slovensko vykonávalo 
kontroly najmenej často. Maďarsko 
neposkytlo žiadne údaje o frekven -
cii. Na Slovensku inšpekčný orgán 
len zriedka odoberá vlastné vzorky 
výtoku a namiesto toho sa spolieha 
na vlastné kontroly prevádzkovateľov 
zariadení vykonávané akreditovanými 
laboratóriami.
75 
Keď dôjde k prekročeniu emisných 
limitov a verejné inšpekčné orgány to 
zistia, podľa vnútroštátnych právnych 
ustanovení sa majú vo všetkých šty -
roch členských štátoch uložiť pokuty46.
76 
V Maďarsku a Rumunsku sa pokuty 
uplatňujú podľa znečisťujúcej látky, 
ktorej limit bol prekročený. Suma na kg 
znečistenia prekračujúceho limit sa líši 
podľa príslušnej znečisťujúcej látky47. 
V Rumunsku sa posudzuje aj závažnosť 
priestupku, a tak inšpekčný orgán 
môže uložiť namiesto pokuty výstra -
hu. Rumunské štatistiky z výsledkov 
inšpekcií v roku 2012 ukazujú, že bolo 
uložených päťkrát viac výstrah než 
pokút.42 Na úrovni EÚ existuje 
odporúčanie Európskeho 
parlamentu a Rady 2001/331/
ES zo 4. apríla 2001 
stanovujúce minimálne 
kritériá na inšpekcie životného 
prostredia v členských štátoch 
(Ú. v. ES L 118, 27.4.2001, s. 41). 
Uvádzajú sa v ňom 
usmernenia týkajúce sa 
organizácie (vypracovanie 
inšpekčných plánov) 
a vykonávania kontrol 
(návštevy na mieste 
a podávanie správ).
43 Ide o tieto orgány: v Českej 
republike je to Česká inšpekcia 
životného prostredia (ČIŽP), 
v Maďarsku je to Národné 
generálne riaditeľstvo 
pre riadenie katastrof v rámci 
ministerstva vnútra (od apríla 
2014), v Rumunsku je to 
Národná správa rumunských 
vôd (ANAR) a na Slovensku je 
to Slovenská inšpekcia 
životného prostredia (SIŽP). 
Kontroly na úrovni čistiarní 
odpadových vôd môžu 
vykonávať aj iné orgány, 
napríklad orgány udeľujúce 
povolenie. Dvor audítorov sa 
vo svojom posúdení týmito 
kontrolami nezaoberal.
44 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2015, body 48 a 50.
45 Vo svojich záveroch z 11. júna 
2012 Rada požadovala 
zlepšenie kontrol a Výbor 
regiónov vo svojom 
stanovisku zdôraznil, 
že rovnaké podmienky 
a jednotné právne úkony 
možno zabezpečiť 
celoeurópskym rámcom 
pre vnútroštátne kontroly. 
Takisto poukázal na význam 
dobre vymedzenej úlohy 
Komisie súvisiacej 
s inšpekciou.
46 V tejto správe sa neriešia 
sankcie podľa trestného práva 
(napríklad uväznenie).
47 V Maďarsku je napríklad suma 
za kg znečistenia (konverzia 
z HUF s použitím výmenného 
kurzu z 31. 12. 2014: 315,54) 
1,11 EUR pre N celk. a 7,29 EUR 
pre P celk. V Rumunsku je suma 
za kg znečistenia (konverzia 
z RON s použitím výmenného 
kurzu z 31. 12. 2014: 4,4828) 
1,71 EUR pre N celk. a P celk.
33 Pripomienky
77 
V Českej republike a na Slovensku 
pokuta nezávisí od príslušnej znečis -
ťujúcej látky ani objemu znečistenia 
nad rámec limitu. Suma sa namiesto 
toho určuje podľa závažnosti nedodr -
žania podmienok povolenia, ktorú po -
súdi verejný inšpekčný orgán (pričom 
vo vnútroštátnych právnych predpi -
soch sa určuje maximálna suma48).
78 
Ani jeden plán manažmentu povodia 
z roku 2009 neobsahoval opatrenie 
zamerané na posudzovanie účinnos -
ti a odrádzajúceho účinku systému 
kontrol.Ako nástroj odrádzajúci od 
emisie znečisťujúcich látok sa 
čiastočne využíval poplatok 
za znečistenie vody
79 
Právny rámec všetkých štyroch člen -
ských štátov umožňuje uplatňovanie 
poplatku za znečistenie vody, ktorý 
majú platiť subjekty vypúšťajúce 
znečistenú vodu. Je založený na množ -
stve a/alebo koncentrácii (mg/l) 
vypustených znečisťujúcich látok. 
Takýto poplatok je v súlade so zásadou 
„znečisťovateľ platí“49, podľa ktorej 
musia znečisťovatelia znášať náklady 
na zmiernenie spôsobeného znečiste -
nia. Poplatok za znečistenie vody môže 
slúžiť na tri účely: i) na získanie peňazí; 
ii) ako stimul na dodržiavanie emis -
ných limitov stanovených v povolení 
pre subjekty vypúšťajúce vodu a/alebo 
iii) ako stimul na ďalšie zníženie znečis -
tenia nad rámec stanovených limitov.48 V Českej republike môže 
poplatok za nedodržanie 
podmienok povolenia 
dosahovať až 180 278 EUR 
(konverzia z CZK s použitím 
výmenného kurzu 
z 31. 12. 2014: 27,735). Na 
Slovensku môže byť pokuta 
za nedodržanie podmienok 
povolenia v rozsahu od 
1 000 EUR až do trojnásobku 
ročného poplatku 
za znečistenie vody alebo 
1 EUR na m3 vypustený 
za obdobie maximálne 
jedného roka.
49 Článok 191 ods. 2 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie 
(konsolidovaná verzia).Tabuľka 6Kontroly vykonávané verejnými inšpekčnými orgánmi
Členský štát Skutočná frekvencia kontrol čistiarní komunálnych odpadových vôd
Česká republikaČistiarne s kapacitou p. e. vyšším ako 10 000: raz ročne.
Čistiarne s kapacitou od 2 000 do 10 000 p. e.: raz za tri roky.
Ostatné čistiarne: každých päť rokov.
MaďarskoNeposkytlo žiadne údaje.
Na základe frekvencie zistenej na vzorke siedmich čistiarní odpadových vôd Dvor audítorov dospel k záveru, 
že inšpekcia v čistiarňach sa nemusí uskutočňovať každý rok.
Rumunsko V roku 2013 sa kontrola uskutočnila vo všetkých čistiarňach s kapacitou ≥ 2 000 p. e.
SlovenskoČistiarne s kapacitou nad 10 000 p. e.: v roku 2013 bolo pokrytie menšie ako 10 %.
Všetky čistiarne spolu: v roku 2013 bolo pokrytie necelých 12 %.
Zdroj:  Analýza vnútroštátnych právnych predpisov a údajov zo strany EDA, ktoré dostali inšpekčné orgány.
34 Pripomienky
80 
Poplatok, ktorý sa má zaplatiť za vy -
pustenie odpadovej vody do povrcho -
vej vody, je obmedzený na niekoľko 
znečisťujúcich látok (pozri prílohu IV ). 
Pokiaľ ide o organické znečistenie, 
za BSK sa v troch zo štyroch členských 
štátov neukladá žiadny poplatok. Po -
kiaľ ide o znečistenie živinami, v Českej 
republike a v Maďarsku nie je stano -
vený žiadny poplatok za N celk., je však 
stanovený poplatok za Ninorg (ktorý 
je prvkom N celk.). Poplatok vyjadrený 
v EUR/tonu znečisťujúcej látky sa v šty -
roch členských štátoch výrazne líši.
81 
Vo všeobecnosti platí, že všetky čistiar -
ne komunálnych odpadových vôd s vý -
nimkou menších subjektov vypúšťa -
júcich odpadovú vodu50 na Slovensku 
(vypúšťajúcich menej ako 10 000 m3/
rok alebo 1 000 m3/mesiac) zodpove -
dajú za zaplatenie poplatku za znečis -
tenie vody. Napriek tomu však:
– v Českej republike51 a na Sloven -
sku sa neurčuje žiadny poplatok 
za znečisťujúcu látku pod určitou 
hraničnou hodnotou52 stanovenou 
zákonom,
– v Rumunsku sa neplatí žiadny 
poplatok za znečisťujúcu látku, ak 
je výtok menej znečistený ako prijí -
majúci útvar povrchovej vody53. 
Týmto krokom sa uprednostňujú 
napríklad subjekty, ktoré vypúš -
ťajú odpadovú vodu do vodných 
útvarov s vysokým stupňom 
znečistenia.
82 
V plánoch manažmentu povodia54 
z roku 2009 sa nenachádzali opatre -
nia na posúdenie vhodnosti výšky 
poplatkov55.Znečistenie z priemyselných 
zariadení: ťažkosti 
pri stanovovaní emisných 
limitov a slabé stránky 
pri presadzovaní
83 
Členské štáty disponujú dvoma dôle -
žitými prostriedkami, ktorými môžu 
ovplyvniť emisie znečisťujúcich látok 
priemyselnými zariadeniami: limity 
v ich povoleniach56 a poplatok za zne -
čistenie vody.
84 
Priemyselné zariadenia môžu vypúšťať 
odpadovú vodu priamo do vodných 
tokov alebo nepriamo prostredníc -
tvom kanalizačnej siete do čistiarne 
komunálnych odpadových vôd, kde sa 
voda následne vyčistí.
85 
Podľa smernice o priemyselných 
emisiách (pozri tabuľku 1 ) musia mať 
priemyselné zariadenia vykonávajúce 
stanovené činnosti57 povolenie na pre -
vádzkovanie daného zariadenia. Po -
volenie musí obsahovať emisné limity 
znečisťujúcich látok, ako aj požiadavky 
na monitorovanie emisií. Tieto limity 
by nemali prekročiť úrovne emisií, 
ktoré možno dosiahnuť pri použití 
„najlepších dostupných techník“, ako 
ich prijala Komisia s pomocou expert -
ného výboru. Do novembra 2015 bolo 
prijatých sedem takýchto „záverov 
o najlepších dostupných technikách“. 
Čistiarne komunálnych odpadových 
vôd v zásade nepatria do rozsahu pô -
sobnosti tejto smernice.50 V praxi to znamená, že len 
približne na 30 % subjektov 
vypúšťajúcich odpadovú vodu 
na Slovensku sa vzťahuje 
povinnosť zaplatiť poplatok.
51 V Českej republike sa poplatok 
platí aj za objem vypustenej 
odpadovej vody, keď prekročí 
100 000 m3/rok, pričom tento 
poplatok je nezávislý od miery 
znečistenia odpadovej vody.
52 Hraničné hodnoty súvisia s: i)
s objemom znečistenia (v kg/
rok) a ii) koncentráciou 
znečisťujúcej látky 
vo vypustenej vode (v mg/l). 
Hraničné hodnoty sú 
nastavené tak, že v Českej 
republike je 
nepravdepodobné, že by 
čistiarne s kapacitou viac ako 
10 000 p. e. platili poplatok 
za P celk. a Ninorg. Na Slovensku je 
nepravdepodobné, 
aby čistiarne s kapacitou 
rovnajúcou sa 2 000 p. e. alebo 
vyššou platili poplatok 
za celkové množstvo 
nerozpustných tuhých látok 
(NL) a čistiarne s kapacitou 
viac ako 10 000 p. e. poplatok 
za N celk. a P celk.
53 Poplatok sa vždy účtuje 
v prípade vypúšťania 
do podzemných vôd.
54 V pláne manažmentu povodia 
Českej republiky sa uvádza, 
že by bolo vhodné hodnotiť 
účinnosť systému poplatkov.
55 V správe o štúdii výskumnej 
služby Európskeho 
parlamentu s názvom Water 
legislation: Cost of Non-
Europe (Predpisy v oblasti 
vodného hospodárstva: 
náklady v prípade 
neexistencie EÚ) sa konštatuje, 
že prekážky brániace 
postačujúcemu využívaniu 
hospodárskych nástrojov sú 
spôsobené nedostatočnými 
znalosťami o používaní 
takýchto nástrojov. Dokument 
PE 536.369 zverejnený v máji 
2015.
56 V správe o štúdii výskumnej 
služby Európskeho 
parlamentu s názvom Water 
legislation: Cost of Non-
Europe (Predpisy v oblasti 
vodného hospodárstva: 
náklady v prípade 
neexistencie EÚ) sa konštatuje, 
že na zlepšenie kontroly 
priemyselných chemických 
látok vo vode je potrebné 
zaviesť emisné kontroly, ktoré 
sa predpokladajú v rámcovej 
35 Pripomienky
86 
Dvor audítorov preskúmal, či v štyroch 
kontrolovaných členských štátoch:
– bol postup na stanovovanie emis -
ných limitov,
– bol zavedený inšpekčný systém 
na zaistenie presadzovania limitov,
– sa poplatok za znečistenie vody, 
ktorý majú platiť priemyselné 
zariadenia, používal ako nástroj 
na odradenie od emisií znečisťujú -
cich látok.
Orgány stanovujúce emisné 
limity sú často závislé od 
informácií, ktoré poskytujú 
samotné subjekty vypúšťajúce 
odpadovú vodu
87 
V prípade priameho vypúšťania od -
padových vôd sa vo všetkých štyroch 
členských štátoch vyžaduje povolenie 
na vypúšťanie. Toto povolenie je plat -
né 4 až 10 rokov v závislosti od člen -
ského štátu. Vo všetkých štyroch člen -
ských štátoch sa v právnych rámcoch 
vymedzuje, že príslušné orgány môžu 
kedykoľvek stiahnuť alebo zmeniť 
povolenie, ak je to potrebné z dôvodu 
ochrany kvality vody v prijímajúcich 
vodných útvaroch.
88 
Vnútroštátne právne predpisy štyroch 
členských štátov stanovujú pre priame 
vypúšťanie odpadových vôd limity nie -
ktorých látok, často špecifikované po -
dľa typu priemyslu. Orgány vydávajúce 
povolenia tiež môžu stanoviť limity 
látok, ktoré nie sú uvedené v právnych 
ustanoveniach.89 
Vzhľadom na zložitosť určitých pro -
cesov a neustály technologický vývoj 
je však orgán vydávajúci povolenia 
závislý od informácií poskytnutých 
samotnými zariadeniami, a to tak 
pokiaľ ide o typ znečisťujúcich látok, 
ako aj emisné limity, ktoré sú v rámci 
možností dosiahnuteľné. Priemyselné 
zariadenia, najmä tie, ktoré neprijali 
najlepšie dostupné techniky, tak majú 
priestor na ovplyvnenie situácie.
90 
Aj keď pre priemyselné zariadenia 
vypúšťajúce odpadovú vodu priamo 
do vodných útvarov sú vo všeobecnos -
ti v povoleniach určené limity chemic -
kých látok, takéto limity len zriedka 
existujú v prípade čistiarní komunál -
nych odpadových vôd, hoci často 
prijímajú odpadovú vodu z takýchto 
priemyselných zariadení. Išlo najmä 
o prípad povolení pre 12 preskúma -
ných rumunských čistiarní komunál -
nych odpadových vôd, v ktorých 
Dvor audítorov odhalil viac látok, 
ako sa povoľuje v smernici o čistení 
komunálnych odpadových vôd (pozri 
prílohu III ).
91 
V prípade nepriameho vypúšťania 
odpadovej vody sú limity, ktoré má 
priemyselné zariadenie dodržiavať, 
stanovené v zmluve58 medzi prevádz -
kovateľom kanalizačnej siete/čistiarne 
odpadových vôd a priemyselným 
zariadením. V prípade látok, ktorých 
limity sú vo vnútroštátnych právnych 
predpisoch stanovené len ako usmer -
nenie (Česká republika a Slovensko) 
alebo nie sú stanovené vôbec (pozri 
príklady v  prílohe V ), sú dohodnuté 
emisné limity závislé od vyjednávacej 
sily príslušných strán.smernici o vode. Dokument PE 
536.369 zverejnený v máji 
2015.
57 Smernica sa zaoberá okrem 
iného energetickým 
priemyslom, výrobou 
a spracovaním kovov 
a minerálov, chemickým 
priemyslom a odvetvím 
nakladania s odpadom.
58 Ak priemyselné zariadenie, 
ktoré patrí do pôsobnosti 
smernice o priemyselných 
emisiách, vypúšťa do systému 
kanalizačnej siete, limity by 
mali byť stanovené podľa 
povolenia vydaného 
v dôsledku uplatňovania tejto 
smernice.
36 Pripomienky
92 
Maďarsko a Slovensko do svojich 
plánov manažmentu povodia ako 
opatrenia zahrnuli aj kontrolu exis -
tujúcich povolení alebo postupov 
udeľovania povolení. Česká republika 
mala opatrenie, ktoré spočívalo len 
vo využívaní najlepších dostupných 
techník. V prípade Maďarska nebol 
uvedený rozsah opatrenia. V Maďarsku 
navyše neexistuje žiadna databáza po -
volení na vypúšťanie odpadových vôd 
udelených priemyselným spoločnos -
tiam, na ktoré sa nevzťahuje smernica 
o priemyselných emisiách, čo vlastne 
znemožňuje akúkoľvek komplexnú 
kontrolu. Na Slovensku Dvor audítorov 
zistil nedostatky týkajúce sa kontroly 
povolení v prípade dvoch preskúma -
ných zariadení.
Nedostatky inšpekčného 
systému
93 
Dodržiavanie emisných limitov sa 
zabezpečuje dvoma spôsobmi: vlast -
nými kontrolami, ktoré vykonávajú 
subjekty vypúšťajúce odpadovú vodu, 
a kontrolami, ktoré vykonávajú verejné 
inšpekčné orgány.
94 
V štyroch kontrolovaných členských 
štátoch majú priemyselné zariadenia 
vypúšťajúce odpadovú vodu priamo 
do povrchovej vody zo zákona po -
vinnosť vykonávať vlastné kontroly 
vytekajúcej vody59. Frekvencia týchto 
vlastných kontrol sa vo všeobecnosti 
uvádza v povolení na vypúšťanie od -
padových vôd. V Maďarsku, Rumunsku 
a na Slovensku sa vo vnútroštátnych 
právnych predpisoch stanovuje mini -
málny počet kontrol za rok.95 
Pokiaľ ide o kontroly vykonávané verej -
nými inšpekčnými orgánmi, ani jeden 
zo štyroch členských štátov neurčil ich 
frekvenciu, jedinou výnimkou boli kon -
troly priemyselných zariadení patria -
cich do pôsobnosti smernice o priemy -
selných emisiách. Pri týchto kontrolách 
sa v smernici uvádza požadovaná 
minimálna frekvencia. Podľa štatistík 
poskytnutých členskými štátmi za roky 
2012 – 2013 Dvor audítorov dospel 
k záveru, že:
– pokrytie zariadení, ktoré patria 
do pôsobnosti smernice o priemy -
selných emisiách, bolo v súlade 
s požiadavkami,
– v prípade priameho vypúšťania od -
padových vôd zariadeniami, ktoré 
nepatria do pôsobnosti smerni -
ce o priemyselných emisiách, je 
skutočná frekvencia verejných 
inšpekcií veľmi podobná údajom 
uvedeným v  tabuľke 6 : najnižšia 
bola na Slovensku a Maďarsko 
neposkytlo žiadne údaje, ktoré by 
umožňovali posúdiť frekvenciu 
inšpekcií,
– v prípade nepriameho vypúšťania 
odpadových vôd vykonávajú verej -
né inšpekčné orgány málo kon -
trol v príslušných priemyselných 
zariadeniach, keďže za dodržiava -
nie emisných limitov stanovených 
v zmluve primárne zodpovedá pre -
vádzkovateľ čistiarne komunálnych 
odpadových vôd. Dvor audítorov 
zistil, že v 22 z 26 analyzovaných 
čistiarní komunálnych odpado -
vých vôd (85 %) prevádzkovatelia 
vykonávali kontroly na mieste60. 
Pri troch zo zvyšných štyroch 
čistiarní prevádzkovatelia vychá -
dzali z výsledkov vlastných kontrol 
priemyselných subjektov vypúšťa -
júcich odpadové vody.59 Informácie o vlastných 
kontrolách pri nepriamom 
vypúšťaní odpadových vôd sú 
uvedené v osobitnej správe 
č. 2/2015, v bode 60.
60 Prevádzkovatelia 
kanalizačných sietí/čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd, ktoré prijímajú odpadovú 
vodu, majú v Českej republike, 
Rumunsku a na Slovensku 
zo zákona stanovenú 
povinnosť vykonávať kontroly 
na mieste.
37 Pripomienky
96 
Jedným z opatrení v pláne manažmen -
tu povodia Slovenska z roku 2009 bolo 
sprísniť inšpekčný systém. Nebolo 
však uvedené, ako a kedy by sa malo 
toto opatrenie vykonávať, pričom ako 
hlavný problém sa spomínalo nedo -
statočné financovanie na zavedenie 
takéhoto systému.
97 
Pri zistení prekročenia emisných 
limitov sa majú uložiť pokuty v súlade 
s právnymi ustanoveniami vo všetkých 
štyroch členských štátoch:
– v prípade priameho vypúšťania 
odpadových vôd pokuty ukladá 
verejný inšpekčný orgán. Postup je 
rovnaký ako v prípade čistiarní ko -
munálnych odpadových vôd (pozri 
body 76 a 77),
– v prípade nepriameho vypúšťania 
odpadových vôd pokuty ukladajú 
prevádzkovatelia čistiarní ko -
munálnych odpadových vôd. Zatiaľ 
čo v Maďarsku a Rumunsku sa po -
kuta týka množstva znečistenia61 
vypusteného medzi dvoma mera -
niami (za rok), v Českej republike 
a na Slovensku vypočítaná výška 
pokuty vo všeobecnosti súvisí 
s množstvom znečistenia vypuste -
ného v deň merania62. Dvor audí -
torov zastáva názor, že v takýchto 
prípadoch bude splatná suma 
pravdepodobne nízka a odrádzajú -
ci účinok obmedzený.Ako nástroj odrádzajúci od 
emisie znečisťujúcich látok sa 
čiastočne využíval poplatok 
za znečistenie vody
98 
V Českej republike, Maďarsku a na Slo -
vensku je počet znečisťujúcich látok, 
za ktoré možno uložiť poplatok, mimo -
riadne obmedzený (pozri prílohu IV ). 
Poplatok tak len zriedka stimuluje 
dodržiavanie limitov stanovených 
v povolení alebo prijatie krokov nad rá -
mec týchto limitov.
Opatrenia a nástroje 
uplatňované členskými 
štátmi v boji proti 
difúznemu znečisteniu 
z poľnohospodárstva
99 
Významným spôsobom obmedzovania 
emisií z poľnohospodárstva je regulo -
vanie poľnohospodárskych postupov 
(napr. pravidiel používania hnojív, 
skladovania hnoja, používania pesti -
cídov, striedania plodín a podobne). 
K dispozícii je niekoľko nástrojov (pozri 
bod 15) na presadzovanie alebo pod -
poru vhodných poľnohospodárskych 
postupov a podporu dodržiavania en -
vironmentálnych právnych predpisov 
pri poľnohospodárskych činnostiach.61 To zodpovedá vypustenému 
množstvu nad rámec 
povoleného množstva (objem 
vynásobený koncentráciou, 
vyjadrený napríklad v mg/l).
62 V zmluvách sa 
vo všeobecnosti stanovuje 
štandardné časové obdobie 
(zvyčajne od piatich 
do 30 dní), keď nemožno určiť 
presné časové obdobie, počas 
ktorého došlo k prekročeniu 
emisných limitov.
38 Pripomienky
100  
Dvor audítorov preto preskúmal, či:
– sa smernica o dusičnanoch použí -
va čo najefektívnejšie ako nástroj 
na riešenie znečistenia dusičnanmi,
– vnútroštátne akčné plány v oblasti 
pesticídov obsahujú jasný záväzok 
obmedziť riziká a vplyvy spojené 
s používaním pesticídov,
– je krížové plnenie účinné pri poža -
dovaní vhodných poľnohospodár -
skych postupov a zaisťovaní súladu 
s týmito postupmi,
– sa adekvátne využíva potenciál 
opatrení v oblasti rozvoja vidieka 
na riešenie problémov v oblasti 
kvality vody,
– sa v prípade difúzneho znečistenia 
z poľnohospodárstva uplatňuje 
zásada „znečisťovateľ platí“.
Členské štáty nevyužívajú 
všetky možnosti, ktoré 
poskytuje smernica 
o dusičnanoch
101  
Podľa smernice o dusičnanoch (pozri 
tabuľku 1 ) členské štáty musia určiť 
pásma ohrozené dusičnanmi a revi -
dovať ich minimálne každé štyri roky. 
Jedným z kritérií určenia je stav eutro -
fizácie vodných útvarov63. Podľa smer -
nice o dusičnanoch z roku 1991 mali 
kritériá klasifikácie miery eutrofizácie 
vymedziť členské štáty. Usmerňujúci 
dokument k posudzovaniu eutrofizácie 
v súvislosti s európskymi politikami 
v oblasti vodného hospodárstva bol 
prijatý až v máji 2009 predstaviteľmi 
vodohospodárskych subjektov člen -
ských štátov (a Nórska).102  
Členské štáty museli prijať akčné 
programy špecifikujúce požiadav -
ky, ktoré musia poľnohospodári 
v pásmach ohrozených dusičnanmi 
dodržiavať. Tieto akčné programy sa 
musia preskúmať a v prípade potreby 
revidovať každé štyri roky. Členské štá -
ty mali prijať aj kódex osvedčených po -
stupov v oblasti poľnohospodárstva, 
ktorý môžu dobrovoľne uplatňovať tí, 
ktorí vykonávajú poľnohospodársku 
činnosť mimo pásiem ohrozených 
dusičnanmi. Akčné programy a kódexy 
Komisia formálne neschvaľuje. Ak by 
Komisia vyhodnotila ich kvalitu ako 
nedostatočnú, jej možnosti na podnik -
nutie právnych krokov sú obmedzené 
(pozri bod 47).
Väčšina členských štátov 
postupne sprísňovala 
požiadavky, ktoré mali 
poľnohospodári v pásmach 
ohrozených dusičnanmi 
dodržiavať, stále však zostáva 
priestor na ďalšie zlepšovanie
103  
Česká republika, Maďarsko a Rumun -
sko od vstupu do EÚ v rokoch 2004 
a 2007 postupne zvyšovali počet 
pásiem ohrozených dusičnanmi, zatiaľ 
čo na Slovensku došlo k zníženiu o 5 %. 
V tabuľke 7  je uvedený percentuál -
ny podiel poľnohospodárskej pôdy, 
ktorá je momentálne v týchto štyroch 
členských štátoch označená za pásmo 
ohrozené dusičnanmi.63 Ďalšie kritériá: i) podzemné 
vody obsahujúce viac ako 
50 mg dusičnanov na liter 
alebo ktoré môžu obsahovať 
viac ako 50 mg dusičnanov 
na liter, ak sa nepodniknú 
žiadne kroky, a ii) povrchové 
sladké vody, najmä tie, ktoré sa 
využívajú alebo plánujú 
využívať na odber pitnej vody, 
ktoré obsahujú alebo by mohli 
obsahovať viac ako 25 alebo 
50 mg dusičnanov na liter, ako 
sa uvádza v smernici Rady 
75/440/EHS zo 16. júna 1975 
týkajúcej sa požadovanej 
kvality povrchových vôd 
určených na odber pitnej vody 
v členských štátoch (Ú. v. ES 
L 194, 25.7.1975, s. 26).
39 Pripomienky
104  
Rozhodnutie Rumunska uplatňo -
vať akčný program na celú krajinu 
je z hľadiska kvality vody v zásade 
pozitívne, najmä ak sa vezme do úva -
hy, že Rumunsko má najnižší počet 
vodných útvarov, ktoré sú vystavené 
obohacovaniu živinami (pozri prílo -
hu II ). Rozšírenie pásma však samo 
osebe nestačí na dosiahnutie nižšieho 
obsahu dusičnanov vo vode. V predoš -
lom určenom pásme (pozostávajúceho 
len z 58 % poľnohospodárskej pôdy) sa 
pri dosahovaní vhodného skladovania 
hnojiva dosiahol len malý pokrok, pri -
tom je to jedna z požiadaviek akčného 
programu (pozri aj bod 122).105  
Dvor audítorov zistil, že požiadavky 
pri jednotlivých revíziách akčných 
programov v Českej republike, Maďar -
sku a Rumunsku sa buď rozšírili, pokiaľ 
ide o ich počet, alebo sprísnili, zatiaľ 
čo na Slovensku sa niektoré požiadav -
ky zmiernili. Sprísnenie požiadaviek 
je čiastočne následkom krokov, ktoré 
podnikla Komisia (pozri príklady 
v rámčeku 1 ). Mnoho požiadaviek sa 
aj spresnilo, čo uľahčilo ich uplatňova -
nie a presadzovanie.Tabuľka 7Percentuálny podiel poľnohospodárskej pôdy označenej 
za pásmo ohrozené dusičnanmi k 31. 12. 2014
Členský štátPercentuálny podiel poľnohospo -
dárskej pôdy v pásmach ohrozených 
dusičnanmiZmena od prvého označenia
Česká republika 49 % +15  %
Maďarsko 63 % +42  %
Rumunsko58 % +625  %
V roku 2013 sa rumunská vláda rozhodla, že akčný program sa vzťahuje na celé 
územie Rumunska1.
Slovensko 57 % –5 %
1  Podľa článku 3 ods. 5 smernice o dusičnanoch sú členské štáty oslobodené od povinnosti 
identifikovať konkrétne ohrozené pásma, ak pre celé štátne územie vypracujú a realizujú akčné 
programy.
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych ustanovení.
40 Pripomienky Rámček 1Príklady účinkov, ktoré mali žiadosti Komisie adresované Českej republike 
a Maďarsku
Členské štáty musia vymedziť kapacitu zásobníkov na skladovanie maštaľného hnoja. Kapacita by mala byť 
taká, aby do zásobníka bolo možné uskladniť vyprodukovaný hnoj minimálne na tak dlho, kým sa hnoj nesmie 
použiť na pozemku. Kapacita sa teda vyjadruje v mesiacoch. V Českej republike sa v dôsledku zásahu Komisie 
kapacita zvýšila. Okamžité dodržiavanie tejto požiadavky sa nepožadovalo od tých poľnohospodárov, pre kto -
rých bola táto povinnosť v roku 2012 nová a vznikla rozšírením pásiem ohrozených dusičnanmi. Pre tých bolo 
určené prechodné obdobie (lehota na dodržiavanie požiadavky: koniec roka 2015). Toto obdobie sa v dôsled -
ku zásahu Komisie zrušilo s účinkom od polovice roku 2014.
V Maďarsku Komisia rokovala s príslušnými orgánmi o povinnostiach týkajúcich sa skladovania a prechod -
ných obdobiach. Pre niektorých poľnohospodárov bola pôvodná lehota predĺžená do 31. decembra 2014. Títo 
poľnohospodári teda mali 10 rokov od vstupu krajiny do EÚ na splnenie požiadaviek. Pre poľnohospodárov 
v pásmach, ktoré boli označené za ohrozené dusičnanmi v roku 2013, bola lehota 31. decembra 2014 pre skla -
dovanie kalu a 22. decembra 2014 pre skladovanie hnoja. Komisia však nespochybnila tieto prechodné lehoty 
stanovené maďarskými orgánmi.
Fotografia 2 – Zásobník na skladovanie kalu.
Zdroj:  EDA.

41 Pripomienky
106  
Aj keď sa požiadavky sprísnili, stále sú 
menej prísne ako požiadavky stano -
vené v štúdii z roku 201165, ktorá bola 
vypracovaná v mene Komisie a ktorú 
Komisia použila pri posudzovaní akč -
ných programov. Príklady sú uvedené 
v rámčeku 2 .
107  
Z niekoľkých problémov66, v súvislos -
ti s ktorými členské štáty mali alebo 
mohli vymedziť požiadavky podľa 
smernice o dusičnanoch, sa stali prob -
lémy, v súvislosti s ktorými členské 
štáty museli vymedziť normy v rámci 
GAEC67. Dvor audítorov zistil, že normy 
GAEC týkajúce sa obhospodarova -
nia pôdy a udržiavania minimálneho 
pokrytia pôdy sú buď identické, alebo 
dokonca prísnejšie ako to, čo je zahr -
nuté v akčných programoch štyroch 
členských štátov. Okrem toho existuje 
aj priestor na ďalšie zlepšovanie no -
riem (pozri bod 135).65 Pozri konečnú správu predloženú 
Komisii v decembri 2011 
s názvom Recommendations for 
establishing Action Programmes 
under Directive 91/676/EEC 
concerning the protection of 
waters against pollution caused by 
nitrates from agricultural sources  
(Odporúčania na vypracovanie 
akčných programov podľa 
smernice 91/676/EHS týkajúcich 
sa ochrany vôd pred znečistením 
dusičnanmi z poľnohospodár -
skych zdrojov) konzorciom 
[DLO-Alterra Wageningen UR, 
DLO-Plant research International 
Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, 
Derio, Španielsko, Inštitút 
pre technológie a vedy o živej 
prírode (ITP), Varšava, Poľsko, 
Švédsky inštitút poľnohospodár -
skeho a environmentálneho 
inžinierstva (JTI), Uppsala]. Tieto 
odporúčania podľa klimatických 
pásiem boli dostupné až v roku 
2011, teda 20 rokov po schválení 
smernice o dusičnanoch.
66 Ide o tieto otázky: podmienky 
používania hnojiva na pôde 
v blízkosti vodných tokov, 
riadenie využívania pôdy 
(vrátane systémov striedania 
plodín) a udržiavanie minimálne -
ho množstva vegetačného 
porastu počas daždivých období. 
Posledné dve nie sú povinné.
67 Ide o tieto všeobecné poľnohos -
podárske a environmentálne 
podmienky: erózia pôdy (vrátane 
minimálneho obhospodarovania 
pôdy odrážajúceho špecifické Rámček 2Príklady požiadaviek v Maďarsku a Rumunsku, ktoré sú menej prísne než 
odporúčania v štúdii vypracovanej v mene Komisie
V Maďarsku trvá obdobie, počas ktorého je zakázané použitie určitých typov hnojív na pozemku, od 31. ok -
tóbra do 15. februára (3 a pol mesiaca). V odporúčaní sa navrhovalo obdobie od 1. augusta do 1. februára (šesť 
mesiacov) pre ornú pôdu s možnou odchýlkou plus/mínus jeden mesiac.
V Rumunsku platí všeobecné pravidlo, že hnojivo sa nesmie používať vo vzdialenosti do 1 metra od vodného 
toku na fyzickom úseku pôdy so svahom s priemerným stúpaním do 12 % a do 3 metrov na fyzickom úseku 
pôdy so svahom so stúpaním nad 12 %. Existujú aj iné konkrétne pravidlá vzťahujúce sa na rôzne druhy oblastí 
s ochranou vodných zdrojov.
V odporúčaní sa navrhovali ochranné pásma64 široké minimálne 25 metrov, pričom v prípade svahovitého 
pozemku (nad 8 %) by sa veľkosť týchto ochranných pásiem mohla zdvojnásobiť alebo dokonca strojnásobiť. 
V korešpondencii s Rumunskom zastávala Komisia názor, že ochranné pásma neboli dostatočne široké, tento 
problém však ďalej nesledovala.
64 Pásmo pôdy popri vodnom toku, v ktorom existujú obmedzenia poľnohospodárskej činnosti, napríklad obmedzenia hnojenia.
42 Pripomienky
108  
Pokiaľ ide o hnojivá, členské štáty určili 
obmedzenia množstva dusíka, ktorý 
sa môže použiť (kg/ha). Nevyužili však 
príležitosť určiť podobné obmedzenia 
pre fosfor68.
Nedostatky v slovenskom 
a českom akčnom programe 
viedli k ďalším krokom Komisie
109  
V novembri 2012 Komisia začala ko -
nanie o porušení povinnosti proti Slo -
vensku v súvislosti s druhým akčným 
programom, ktorý bol prijatý v roku 
2011. V januári 2013 sa začal „pilotný 
postup“ s Českou republikou v sú -
vislosti s tretím akčným programom 
schváleným v roku 2012.
110  
V novembri 2015 Komisia na základe 
informácií poskytnutých týmito dvoma 
členskými štátmi69 a nimi podniknu -
tých krokov stále nezaujala konečné 
stanovisko.Akčné programy zatiaľ nemajú 
žiadny vplyv na spotrebu hnojív 
a ich vplyv na eutrofizáciu je 
ťažké posúdiť
111 
Jedným z ukazovateľov, ktorým by sa 
dala merať primeranosť požiadaviek 
kladených na poľnohospodárov, je 
vývoj v používaní dusíkatých hnojív. 
Spotreba minerálnych70 hnojív sa 
vo všetkých štyroch členských štátov 
v období rokov 2004 – 201271 zvýšila, 
aj keď sa povrch ornej pôdy zásadne 
nezmenil. V spotrebe organických hno -
jív (napríklad hnoja) sa zatiaľ nepreja -
vuje jasný trend nadol ani nahor.
112  
Ďalším užitočným ukazovateľom 
na posudzovanie účinnosti akčných 
programov je vývoj stavu eutrofi -
zácie vôd, aj keď stav eutrofizácie 
je výsledkom pôsobenia všetkých 
zdrojov znečisťovania, a nie iba 
poľnohospodárstva.
113  
Členské štáty museli vypracovať 
programy na monitorovanie vody s cie -
ľom merať koncentrácie dusičnanov 
v sladkých vodách a kontrolovať stav 
eutrofizácie vo svojich vodách aspoň 
raz za štyri roky. Posledné správy o vy -
konávaní predložili členské štáty v roku 
2012 a týkajú sa rokov 2008 – 2011. Ďal -
šia správa sa má odovzdať v júni 2016 
za roky 2012 – 2015. Obdobie, za ktoré 
sa podáva správa podľa smernice 
o dusičnanoch, nie je harmonizované 
s časovým harmonogramom prijímania 
plánov manažmentu povodia72.miestne podmienky 
a udržiavania minimálneho 
pokrytia pôdy) a ochranné 
pásma popri vodných tokoch. 
Norma týkajúca sa erózie je 
platná od 1. 1. 2005 (alebo 
v prípade Rumunska od 
1. 1. 2007) a norma týkajúca sa 
ochranných pásiem je 
vo všetkých štyroch kontrolo -
vaných členských štátoch 
platná od 1. 1. 2012.
68 V súvislosti s Rumunskom 
Dvor audítorov na základe 
vzorky plánov riadenia 
používania hnojív, ktoré sú 
pre isté poľnohospodárske 
podniky povinné, 
skonštatoval, že odporúčané 
množstvá hnojív, ako sú 
určené v agrochemických 
štúdiách, súvisia s obsahom 
dusíka aj fosforu.
69 Najnovší list Českej republiky 
je z novembra 2014 a najnovší 
list Slovenska je z februára 
2015. Česká republika už 
schválila zmeny existujúceho 
právneho základu s cieľom 
zohľadniť pripomienky 
Komisie.
70 Hnojivá možno rozdeliť 
do dvoch kategórií: minerálne 
(nazývané aj chemické alebo 
anorganické) hnojivá 
a organické hnojivá (ako 
napríklad hnoj).
71 Podľa údajov z Eurostatu 
(zmena v spotrebe dusíkatých 
hnojív v poľnohospodárstve) 
je miera nárastu 15 % v Českej 
republike, 7 % v Maďarsku, 7 % 
v Rumunsku a 32 % 
na Slovensku.
72 Analýza stavu vodných 
útvarov, ktorá je východiskom 
plánov, sa mala aktualizovať 
v roku 2013 (aktualizácia sa 
mala začleniť do plánu 
manažmentu povodia na rok 
2015), pričom ďalšia 
aktualizácia sa má vykonať 
v roku 2019 (a začleniť 
do plánu na rok 2021).
43 Pripomienky
114  
Vyvodenie záverov o vývoji stavu 
eutrofizácie vodných útvarov je ťažké, 
keďže množiny údajov za roky 2004 – 
2007 a 2008 – 2011 nie sú porovna -
teľné73. Údaje zo správ o vykonávaní 
smernice o dusičnanoch za rok 2012 
neboli priamo porovnateľné ani s údaj -
mi z plánov manažmentu povodia, 
keďže sa v nich použili iné hodnotiace 
kritériá (pozri bod 101).
115  
Na základe údajov vykázaných za roky 
2008 – 2011 bolo v Českej republike, 
Maďarsku a na Slovensku 31 % až 
65 % povrchových vôd eutrofických. 
V Rumunsku bolo eutrofických nece -
lých 15 % riek, situácia ostatných vôd 
(napríklad jazier a pobrežných jazier) 
bola posúdená ako nie až taká dobrá.
Mechanizmus presadzovania 
smernice o dusičnanoch nemá 
odrádzajúci účinok
116  
Smernica o dusičnanoch neobsahovala 
konkrétne ustanovenia o mechanizme 
presadzovania.117  
Keď sa zaviedlo krížové plnenie (pozri 
bod 133), členské štáty museli začať 
overovať uplatňovanie určitých noriem 
a znižovať platby pomoci v prípade 
zistenia nesplnenia podmienok. V rám -
ci povinnej požiadavky týkajúcej sa 
hospodárenia 474 (PH-4) musia členské 
štáty overovať, či poľnohospodári 
uplatňujú akčné programy týkajúce sa 
dusičnanov. Poľnohospodárov, ktorí 
nedostávajú pomoc (priame platby) 
v rámci spoločnej poľnohospodárskej 
politiky a/alebo pomoc podľa určitých 
opatrení programov rozvoja vidieka, sa 
kontroly plnenia PH-4 netýkajú.
118  
Okrem kontrol plnenia PH-4 všetky 
štyri členské štáty vykonávajú kontroly 
uplatňovania smernice o dusičnanoch 
(ďalej len „vnútroštátne kontroly“). Ani 
v jednom zo štyroch kontrolovaných 
členských štátoch neboli zákonom 
stanovené žiadne požiadavky týkajúce 
sa pokrytia vnútroštátnych kontrol 
(percenta celkovej populácie, ktoré sa 
má kontrolovať). Skutočné percento 
populácie poľnohospodárov, u ktorých 
sa vykonali tieto vnútroštátne kontroly 
v roku 201275, bolo veľmi nízke (menej 
ako 3 %).73 Dôvodom sú napríklad odlišné 
metódy posudzovania alebo 
významný rozdiel v počte 
monitorovacích staníc.
74 Platné v Českej republike, 
Maďarsku a na Slovensku od 
roku 2009 a v Rumunsku od 
roku 2012. V programovom 
období 2014 – 2020 sa číslo 
zmenilo na PH-1.
75 V prípade Rumunska sa údaje 
týkajú obdobia rokov 
2008 – 2011.
44 Pripomienky
119  
V Českej republike a na Slovensku 
vykonáva vnútroštátne kontroly a kon -
troly plnenia PH-4 ten istý orgán. Vo 
zvyšných dvoch členských štátoch sú 
to rôzne orgány. Pokiaľ ide o požiadav -
ky, na ktoré sa vnútroštátne kontroly 
skutočne vzťahovali, situácia je v člen -
ských štátoch odlišná:
– súčasťou vnútroštátnych kontrol 
v Maďarsku76 a na Slovensku sú 
takmer všetky požiadavky akčných 
programov,
– v Českej republike sa niektoré 
z požiadaviek akčného programu 
kontrolujú v rámci vnútroštátnych 
kontrol a iné v rámci kontrol plne -
nia PH-4. Keďže pri oboch kontro -
lách je vzorka rovnaká, v praxi sa 
kontrolujú takmer všetky požia -
davky, ukladané pokuty sú však 
odlišné (pozri body 120 a 144),
– v Rumunsku v pokynoch, ktorými 
sa majú riadiť inšpektori pri poľno -
hospodárskych podnikoch s 8 až 
100 dobytčími jednotkami77, nie je 
zahrnutých niekoľko požiadaviek.
120  
Dvor audítorov zistil, že ak sa vnút -
roštátnymi kontrolami zistí nedodržia -
vanie požiadaviek, nemusí nevyhnutne 
dôjsť k uloženiu pokuty, pričom ak sa 
pokuta aj uloží, jej výška je nízka, čo 
obmedzuje jej odrádzajúci účinok:
– v Rumunsku sa pri kontrolách 
poľnohospodárskych podnikov 
s 8 až 100 dobytčími jednotkami 
všeobecne neukladajú žiadne po -
kuty, ale namiesto toho sa vyžadu -
je náprava,– na Slovensku v zákonoch nie sú 
stanovené žiadne pokuty v prípa -
de mnohých problémov (naprí -
klad nedodržanie skladovacích 
požiadaviek alebo nedodržanie 
obdobia zákazu používania hnojív 
na pozemku),
– v Maďarsku sú v právnom rámci 
určené pokuty za chýbajúce údaje 
alebo za znečistenie dusičnanmi. 
Maximálna pokuta je však v oboch 
prípadoch relatívne nízka. Pokutu 
za znečistenie dusičnanmi je navy -
še ťažké uložiť, keďže sa vyžaduje: 
i) dôkaz o tom, že k znečisteniu 
došlo v dôsledku nedodržania 
pravidiel používania hnojív, a ii) 
posúdenie rozsahu znečistenia,
– v Českej republike sa pokuty ukla -
dajú za nedodržanie podmienok 
týkajúcich sa hnojív a skladovania, 
ale priemerná pokuta ukladaná 
podľa typu porušenia bola v ro -
koch 2010 až 2013 relatívne nízka.
121  
Dvor audítorov celkovo zistil, že in -
formácie o vykonávaných kontrolách 
a zistenom nedodržaní pravidiel, ktoré 
boli uvedené v správe o vykonávaní 
z roku 2012 odoslanej Komisii, boli 
veľmi všeobecné a niekedy neúplné. 
Zistilo sa aj to, že uvedené údaje nebo -
li vždy spoľahlivé. To Komisii výrazne 
bráni v akomkoľvek posúdení celkovej 
situácie.76 V Maďarsku sa to týka kontrol 
vykonávaných 
u poľnohospodárov okrem 
chovateľov hospodárskych 
zvierat.
77 Poľnohospodárske podniky 
s viac ako 100 dobytčími 
jednotkami kontroluje iný 
orgán. Podľa informácií 
obsiahnutých v správe 
o vykonávaní predloženej 
Komisii v roku 2012 v súvislosti 
so smernicou o dusičnanoch 
sa kontroly týkajú najmä 
problematiky skladovacej 
kapacity. Dvor audítorov 
nedostal žiadne informácie 
o tom, či sa kontroly 
vykonávajú 
u poľnohospodárov, ktorí 
nemajú hospodárske zvieratá, 
a v správe o vykonávaní 
predloženej Komisii v roku 
2012 o tom neboli uvedené 
žiadne informácie.
45 Pripomienky
122  
Pri kontrolách sa často zistilo nedo -
držanie požiadavky na skladovaciu 
kapacitu maštaľného hnoja. Jedným 
z uvádzaných dôvodov bol nedosta -
tok finančných zdrojov na financo -
vanie stavby vhodných zásobníkov 
na skladovanie.
V akčných plánoch týkajúcich 
sa pesticídov sa nachádzajú 
nedostatky
123  
Členské štáty museli prijať národné 
akčné plány obsahujúce vyčíslené cie -
le, opatrenia a časové harmonogramy 
a zamerané na zníženie rizika a obme -
dzenie vplyvu používania pesticídov 
(pozri tabuľku 2 ). Tieto akčné plány 
mali byť prijaté a oznámené Komisii 
do 26. novembra 2012.
V akčných plánoch chýbali 
vyčíslené ciele a lehoty 
na vykonávanie opatrení
124  
Dvor audítorov zistil, že národné akčné 
plány neobsahovali:
– časový harmonogram vyko -
návania opatrení v Maďarsku 
a na Slovensku,
– sumu finančných prostriedkov 
požadovaných na vykonávanie na -
vrhovaných opatrení v Maďarsku, 
na Slovensku a v Rumunsku,
– celkové kvantitatívne ciele, naprí -
klad rýchlosť obmedzenia používa -
nia pesticídov alebo zníženie inde -
xu frekvencie (intenzity používania 
pesticídov).125  
Pozitívnou stránkou je, že akčné plány 
Českej republiky, Rumunska a Sloven -
ska obsahujú opatrenia týkajúce sa vy -
tvorenia ochranných pásiem vhodnej 
veľkosti, v ktorých pesticídy nemožno 
používať. Informácie o Rumunsku sú 
uvedené aj v bode 135. Opatrenie týka -
júce sa ochranných pásiem Maďarsko 
zahrnulo do svojho plánu manažmen -
tu povodia z roku 2009.
126  
Správa Komisie o hodnotení akčných 
plánov, ktorá mala byť vypracovaná 
v decembri 2014, do polovice roku 
2015 zatiaľ nebola zverejnená. Komisia 
nezačala žiadne konania o porušení 
povinnosti v súvislosti s nedostatkami 
v obsahu opatrení obsiahnutých v akč -
ných plánoch.
Integrovaná ochrana proti 
škodcom sa bude uplatňovať len 
postupne
127  
Podľa smernice o pesticídoch majú 
členské štáty od 1. januára 2014 
zaisťovať uplatňovanie všeobecných 
zásad integrovanej ochrany proti 
škodcom78. Hlavným cieľom je zaistiť, 
aby sa po  užívanie prípravkov na ochra -
nu rastlín79 obmedzilo na nevyhnutné 
minimum.78 Integrovaná ochrana proti 
škodcom znamená dôsledné 
zváženie všetkých dostupných 
spôsobov ochrany rastlín 
a následné začlenenie 
vhodných opatrení. Tieto 
opatrenia by mali zabrániť 
rozvoju populácií škodcov 
a mali by udržať používanie 
prípravkov na ochranu rastlín 
a iných foriem zásahov 
na úrovniach, ktoré sú 
hospodársky a ekologicky 
odôvodnené a znižujú alebo 
minimalizujú ohrozenie 
ľudského zdravia a životného 
prostredia. Integrovaná 
ochrana proti škodcom kladie 
dôraz na pestovanie zdravých 
plodín pri najmenšom 
možnom narušení agro-
ekosystémov a podporuje 
prirodzené mechanizmy 
na reguláciu škodcov.
79 Pojem pesticíd (zahŕňajúci 
okrem iného ďalšie herbicídy, 
fungicídy a insekticídy) sa 
často používa synonymne 
s pojmom prípravky 
na ochranu rastlín. Pojem 
pesticíd je však širší a týka sa 
aj iných použití ako použitia 
na rastliny/plodiny, napríklad 
biocídov.
46 Pripomienky
128  
S cieľom správne uplatňovať zásady 
integrovanej ochrany proti škodcom 
musia byť dostupné usmernenia. 
V čase prípravy tejto správy členské 
štáty vypracúvali usmernenia pre jed -
notlivé plodiny. Dodržiavanie všeobec -
ných zásad integrovanej ochrany proti 
škodcom sa musí uvádzať ako základná 
požiadavka v rámci programov rozvoja 
vidieka na roky 2014 – 2020, pričom 
uhradiť sa môžu len náklady súvisiace 
so záväzkami nad rámec tejto základ -
nej požiadavky.
129  
Úspech uplatňovania integrovanej 
ochrany proti škodcom bude závisieť 
od primeranosti usmernení a takých 
faktorov, ako sú finančné zdroje 
dostupné na poradenské služby 
pre poľnohospodárov, kvalita opatrení 
v oblasti odbornej prípravy pre použí -
vateľov prípravkov na ochranu rastlín 
a jednoduchosť kontroly požiadaviek.
Je potrebné posilniť 
mechanizmus presadzovania 
smernice o pesticídoch
130  
V smernici sa od členských štátov vyža -
duje, aby určili sankcie, ktoré sa budú 
uplatňovať pri porušení vnútroštát -
nych ustanovení prijatých v súlade 
s touto smernicou. Dvor audítorov 
zistil, že sankcie stanovené vo vnút -
roštátnych právnych ustanoveniach sa 
nevzťahujú na všetky typy porušení. 
Vo vnútroštátnych právnych predpi -
soch Maďarska a Slovenska napríklad 
do polovice roka 2015 neboli určené 
sankcie, ktoré by sa mali uplatňovať 
v prípade nedodržiavania zásad integ -
rovanej ochrany proti škodcom. Takisto 
neboli stanovené pokuty vzťahujú -
ce sa na všetky prípady používania 
prípravkov na ochranu rastlín, ktoré 
neboli v súlade s podmienkami stano -
venými na etikete prípravku.131  
Pokiaľ ide o pokrytie kontrolami80, ne-
existujú konkrétne požiadavky EÚ. Ani 
v jednom zo štyroch členských štátov 
sa vo vnútroštátnych právnych ustano -
veniach neuvádza minimálne percento 
obyvateľstva, ktoré sa má skontrolovať. 
Niekoľko aspektov súvisiacich s použí -
vaním prípravkov na ochranu rastlín je 
však súčasťou krížového plnenia:
– kontroly plnenia PH-981 sa zameria -
vajú najmä na overenie toho, či sa 
používajú len povolené prípravky 
a či je ich používanie v súlade 
s podmienkami uvedenými na eti -
kete prípravku. PH-9 sa kontroluje 
od roku 2011 v troch členských štá -
toch a od roku 2014 v Rumunsku,
– udržateľné používanie pesticí -
dov, najmä vo forme dodržiava -
nia zásad integrovanej ochrany 
proti škodcom malo byť pôvodne 
zahrnuté do krížového plnenia 
od roku 2014. Podľa nariadenia 
(EÚ) č. 1306/201382 je však časový 
harmonogram tohto zahrnutia 
v tejto chvíli neistý, keďže závisí 
od pokroku, ktorý členské štáty 
dosiahnu pri vykonávaní smernice 
o pesticídoch.80 S výnimkou inšpekcií, ktoré sa 
majú vykonať podľa 
článku 8 smernice 2009/128/
ES, v ktorej sa uvádza, 
že všetky zariadenia 
na aplikáciu pesticídov sa 
musia skontrolovať 
do 26. novembra 2016.
81 V programovom období 
2014 – 2020 sa číslo zmenilo 
na PH-10.
82 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1306/2013 zo 17. decembra 
2013 o financovaní, riadení 
a monitorovaní spoločnej 
poľnohospodárskej 
politiky, ktorým sa zrušujú 
nariadenia Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) 
č. 485/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 549).
47 Pripomienky
132  
Vzhľadom na obmedzený počet  
aspektov, na ktoré sa vzťahuje krížové 
plnenie, sa majú na všetky ostatné 
aspekty (ako napríklad zákaz letecké -
ho postreku, primeranosť vybavenia 
na aplikáciu, integrovaná ochrana 
proti škodcom) vzťahovať vnútroštátne 
kontroly. V akčných plánoch všetkých 
členských štátov s výnimkou Slovenska 
sa uvádza aj potreba posilniť kontroly 
v oblasti prípravkov na ochranu rastlín.
Mechanizmus krížového 
plnenia má istý vplyv, 
nevyužíva sa však v plnej 
miere
133  
Krížové plnenie, ktorým sa prepája -
jú priame platby v rámci spoločnej 
poľnohospodárskej politiky, s dodr -
žiavaním niektorých požiadaviek bolo 
zavedené v roku 2005 (pozri bod 15). 
To, v akej miere sa vďaka takémuto me -
chanizmu dosiahnu environmentálne 
ciele (v tomto prípade zlepšenie kvality 
vody), závisí najmä od toho, aké prísne 
sú požiadavky členských štátov, ako 
aj od účinnosti zavedeného mechaniz -
mu presadzovania.134  
Za realizáciu krížového plnenia sú 
zodpovedné členské štáty. Pri PH83 to 
zahŕňa zavedenie príslušných prv -
kov špecifických právnych predpisov 
do rozsahu krížového plnenia. Pri 
GAEC to znamená prenesenie prísluš -
ných noriem do vnútroštátnych alebo 
regionálnych právnych predpisov 
a vymedzenie praktických požiada -
viek, ktorých splnenie sa očakáva 
od poľnohospodárov. Členské štáty 
musia vymedziť minimálne požiadavky 
na používanie hnojív84 a prípravkov 
na ochranu rastlín85, ktoré budú platiť 
pre určité opatrenia v rámci progra -
mov rozvoja vidieka (napríklad agro -
environmentálne opatrenie).
Požiadavky, ktoré majú 
dodržiavať poľnohospodári, by 
sa mohli posilniť, aby sa dosiahla 
lepšia kvalita vody
135  
Pre zlepšovanie kvality vody majú 
mimoriadny význam dve normy GAEC: 
i) norma o vytvorení ochranných pá -
siem popri vodných tokoch a ii) norma 
o erózii pôdy. Žiaden zo štyroch člen -
ských štátov však nevytvoril ochranné 
pásma vo veľkosti, ktorá sa odporúča 
v štúdii vykonanej pre Komisiu (po -
zri bod 106 a  rámček 2 ). Aj Rumun -
sko zakázalo používanie pesticídov 
v nárazníkových pásmach nad rámec 
požiadaviek smernice o dusičnanoch. 
Požiadavky stanovené členskými 
štátmi na základe normy o erózii pôdy 
mohli byť náročnejšie, ako dokazujú 
príklady uvedené v  rámčeku 3 .83 Audit sa zaoberal týmito PH 
súvisiacimi s kvalitou vody: 
PH-3 v súvislosti s aplikáciou 
čistiarenského kalu 
na poľnohospodársku pôdu, 
PH-4 v súvislosti 
s uplatňovaním smernice 
o dusičnanoch, PH-9 
v súvislosti s uvádzaním 
prípravkov na ochranu rastlín 
na trh.
84 Minimálne požiadavky 
na používanie hnojív musia 
okrem iného zahŕňať kódex 
osvedčených postupov 
v oblasti poľnohospodárstva 
zavedený na základe smernice 
o dusičnanoch (pozri bod 102) 
pre poľnohospodárske 
podniky mimo pásiem 
ohrozených dusičnanmi 
a požiadavky týkajúce sa 
znečisťovania fosforom.
85 Minimálne požiadavky 
týkajúce sa prípravkov 
na ochranu rastlín musia 
okrem iného zahŕňať 
požiadavky mať povolenie 
na používanie produktov 
a plniť povinnosti spojené 
s odbornou prípravou, 
požiadavky na bezpečné 
skladovanie, kontrolu 
používaných strojov a pravidlá 
používania pesticídov 
v blízkosti vody a iných 
citlivých miest v súlade 
s vnútroštátnou legislatívou.
48 Pripomienky
136  
Pokiaľ ide o minimálne požiadavky 
na platby na rozvoj vidieka v progra -
movom období 2007 – 2013 (pozri 
bod 134):
– ani jeden zo štyroch členských štá -
tov nevymedzil požiadavky, pokiaľ 
ide o znečistenie fosforom z hnojív, 
aj keď sa to v príslušnom nariadení 
EÚ vyžaduje,
– Maďarsko nestanovilo zmysluplné 
minimálne požiadavky týkajúce sa 
hnojív pre poľnohospodárov mimo 
zraniteľných oblastí a požiadavky 
pre poľnohospodárov v zraniteľ -
ných oblastiach boli neúplné,
– pokiaľ ide o pravidlá používania 
pesticídov v blízkosti vody, štyri 
členské štáty stanovili hlavne pra -
vidlá pre osobitné chránené  
oblasti, napríklad tie, ktoré sú 
určené na odber vody určenej 
na spotrebu ľuďmi. Pozri aj bod 135 
o ochranných pásmach.137  
V súvislosti so schválením programov 
rozvoja vidieka na programové obdo -
bie 2014 – 2020 Komisia posudzovala 
túto ex ante  kondicionalitu: i) či boli 
normy GAEC vymedzené a ii) či sa plnili 
minimálne požiadavky na hnojivá a prí -
pravky na ochranu rastlín vzťahujúce sa 
na určité opatrenia v rámci programov 
rozvoja vidieka. Komisia nespochybnila 
primeranosť požiadaviek z hľadiska 
ich účinnosti dosiahnuť ciele politiky 
EÚ v oblasti vodného hospodárstva 
napriek slabým stránkam uvedeným 
vyššie (pozri body 135 a 136)87.
Mechanizmus presadzovania 
krížového plnenia, prostriedok 
s nedostatočným odrádzajúcim 
účinkom
138  
Poľnohospodárov, ktorí nedostávajú 
pomoc v rámci spoločnej poľnohos -
podárskej politiky a/alebo programov 
rozvoja vidieka, sa kontroly krížového 
plnenia netýkajú. Poľnohospodárske 
podniky, ktorých plocha je menšia 
ako jeden hektár, nie sú oprávnené 
na získanie priamych platieb v rámci 
spoločnej poľnohospodárskej politiky. 
S výnimkou Rumunska88 predstavujú 
poľnohospodárske podniky s necelým 
jedným hektárom zanedbateľný podiel 
poľnohospodárskej pôdy.87 Dvor audítorov vyjadril 
podobnú pripomienku 
v osobitnej správe č. 4/2014, 
bod 46.
88 Podľa údajov uverejnených 
rumunským štatistickým 
úradom 54 % 
poľnohospodárskych 
podnikov má rozlohu menšiu 
než jeden hektár a tvorí 
takmer 10 % 
poľnohospodárskej pôdy.Rámček 3Príklady požiadaviek súvisiacich s eróziou, ktoré by sa vo všetkých štyroch 
členských štátoch mohli sprísniť
Rozsah erózie ovplyvňuje napríklad druh pestovanej plodiny86. V Rumunsku a na Slovensku však na pôde 
ohrozenej eróziou nie sú zakázané žiadne plodiny.
V Českej republike a Maďarsku sú niektoré plodiny na určitých pozemkoch zakázané. Plocha pôdy, na ktorú sa 
však vzťahujú takéto pravidlá, je menšia ako skutočná plocha pôdy ohrozená eróziou.
86 Napríklad plodiny ako kukurica, slnečnica a cukrová repa sú známe podporovaním erózie pôdy.
49 Pripomienky
139  
Dvor audítorov dospel k záveru, 
že všetky štyri členské štáty v rokoch 
2011 až 2013 mierne prekročili požia -
davku EÚ z hľadiska veľkosti vzorky89 
pokryť 1 % poľnohospodárov, ktorí 
musia uplatňovať normy krížového 
plnenia. Miera 1 % znamená pravdepo -
dobnosť, že poľnohospodár bude kon -
trolovaný v priemere raz za 100 rokov.
140  
Všetky kontrolované členské štáty 
rovnako splnili požiadavku kombino -
vať výber vzorky na základe rizika90 
s náhodným výberom. Analýza rizika 
však čiastočne stráca význam, keďže 
skutočná vzorka nepozostáva nevyh -
nutne len z tých poľnohospodárov, 
u ktorých je najvyššie riziko. Dôvodom 
je skutočnosť, že pri konečnom výbere 
sa zohľadňujú aj ľudské zdroje dostup -
né vnútroštátnemu/regionálnemu 
orgánu, ktorý vykonáva kontroly.
141  
V súvislosti s rozsahom kontrol Dvor 
audítorov zistil, že:
– pokiaľ ide o PH-4 týkajúcu sa 
uplatňovania smernice o dusič -
nanoch, kontroly v Maďarsku, 
Rumunsku a na Slovensku sa týkajú 
väčšiny požiadaviek vymedzených 
v akčných programoch týkajúcich 
sa dusičnanov. V Českej republi -
ke sa na niektoré z požiadaviek 
akčných programov týkajúcich 
sa dusičnanov vzťahujú kontroly 
krížového plnenia a na iné sa vzťa -
hujú vnútroštátne kontroly (pozri 
bod 119),– pokiaľ ide o minimálne požiadavky 
platné pre určité opatrenia v rámci 
programov rozvoja vidieka, kontro -
ly v Maďarsku boli nedostatočné 
(pozri bod 136). V Českej republike 
a Rumunsku sa nekontrolovala po -
žiadavka na kapacitu skladovania 
hnoja. V Rumunsku neboli vyme -
dzené všetky aspekty minimálnych 
požiadaviek na používanie príprav -
kov na ochranu rastlín, a kontroly 
sa teda obmedzovali na overenie 
toho, či sa používali len povolené 
prípravky.
142  
Jedným z obmedzení vyplývajúcich 
z povahy systému kontrol krížového 
plnenia je, že niektoré požiadavky sa 
pre ich charakter veľmi ťažko kontrolu -
jú. Niektoré požiadavky napríklad mož -
no kontrolovať len v určitom ročnom 
období alebo za priaznivých meteoro -
logických podmienok (napr. ak nefúka 
silný vietor alebo nemrzne), čo sa 
nemusí vždy zhodovať s načasovaním 
kontroly na mieste. V štyroch kontro -
lovaných členských štátoch sa kon -
troly výrazne sústreďovali do druhej 
polovice roka. Počas zimných mesiacov 
alebo v hlavnom vegetačnom obdo -
bí sa neuskutočnili žiadne kontroly 
(Maďarsko a Rumunsko) alebo ich bolo 
len veľmi málo. Je to v rozpore s urči -
tými regulačnými požiadavkami, čo 
znamená aj to, že niektoré požiadavky 
súvisiace s vodou sa v teréne nedajú 
vizuálne overiť.89 Nariadenie komisie (ES) 
č. 1122/2009 z 30. novembra 
2009, ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia Rady 
(ES) č. 73/2009, pokiaľ ide 
o krížové plnenie, moduláciu 
a integrovaný správny 
a kontrolný systém v rámci 
schém priamej podpory 
pre poľnohospodárov 
ustanovených uvedeným 
nariadením, ako aj podrobné 
pravidlá vykonávania 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1234/2007, pokiaľ ide 
o krížové plnenie v rámci 
schémy podpory ustanovenej 
pre odvetvie vinohradníctva 
a vinárstva (Ú. v. EÚ L 316, 
2.12.2009, s. 65).
90 Vo všetkých štyroch členských 
štátoch sa rizikové faktory 
používané na výber vzorky 
v priebehu rokov zmenili, 
v čom sa odrážajú isté ťažkosti 
pri stanovovaní vhodných 
faktorov.
50 Pripomienky
143  
Účinnosť kontrol ovplyvňuje aj to, 
že dôležité dôkazy majú podobu vy -
hlásení samotných poľnohospodárov, 
najmä vo forme záznamov o hnojení 
(ktoré obsahujú údaje o období hnoje -
nia a použitých množstvách). Čím čas -
tejšie sú aktualizácie záznamov, tým 
presnejšie budú informácie. Záznamy 
sa majú viesť buď sústavne (Maďarsko, 
Rumunsko a Slovensko), alebo sa majú 
aktualizovať ku koncu každého mesia -
ca (Česká republika).
144  
Napokon je potrebné uviesť, 
že pri mnohých požiadavkách sú 
náklady na ich dodržanie pre poľno -
hospodárov (napríklad z hľadiska ušlej 
produkcie a príjmu) vyššie než pokuta, 
ktorá im môže byť udelená, t. j. ma -
ximálne zníženie sumy pomoci je len 
5 %91, a preto takéto zníženia nemajú 
skutočný odrádzajúci účinok92.
Potenciál opatrení v oblasti 
rozvoja vidieka riešiť 
problémy týkajúce sa kvality 
vody sa nevyužíva v plnej 
miere
145  
Opatrenia dopĺňajúce existujúce 
právne predpisy (napríklad smernica 
o dusičnanoch), ktoré boli stanovené 
v plánoch manažmentu povodia, boli 
prepojené najmä s programami rozvo -
ja vidieka93.146  
Tieto programy obsahujú skupinu 
opatrení, ktoré môže cieľová populácia 
(napr. poľnohospodári) dobrovoľne vy -
konávať. Príjemcovia v rámci opatrení 
rozvoja vidieka sa zaväzujú dodržiavať 
konkrétne podmienky stanovené ich 
členskými štátmi.
Agroenvironmentálne 
programy, ktoré by mohli viesť 
k zlepšeniu kvality vody, sa 
vzťahujú na menej než 30 % 
poľnohospodárskej pôdy
147  
Dvor audítorov zistil, že v programoch 
rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 
štyroch členských štátov sa možnosť 
znečistenia vody z poľnohospodárstva 
opisovala len veľmi všeobecne, pričom 
uvedené informácie neboli vždy 
v súlade94 s informáciami uvedenými 
v plánoch manažmentu povodia95.
148  
V nariadení Komisie (ES) č. 1974/200696 
sa uvádzajú opatrenia, ktoré by mohli 
byť súčasťou programu rozvoja vidie -
ka. Medzi najvýznamnejšie opatrenia 
s priamym dosahom na kvalitu vody 
používané v štyroch členských štátoch 
patria:
– opatrenie 121 – modernizácia 
poľnohospodárskych podnikov: 
štyri členské štáty97 používali toto 
opatrenie na financovanie zásob -
níkov na skladovanie hnoja. Vo 
výročných správach o vykonávaní 
opisujúcich pokrok vo využívaní 
opatrení sa neuvádzajú informácie 
o počte zásobníkov na skladovanie 
a spolufinancovaných investičných 
nákladoch,91 V nariadení Komisie sa 
stanovuje všeobecné zníženie 
vo výške 3 % udelenej sumy. 
Členské štáty sa môžu 
rozhodnúť, že žiadne zníženie 
neuplatnia alebo že túto mieru 
znížia na 1 %, alebo ju zvýšia 
maximálne na 5 %. Vyššie 
miery sa uplatňujú 
na opakované prípady 
neplnenia a na prípady, 
keď členský štát považuje 
neplnenie za úmyselné.
92 Pozri osobitnú správu 
č. 8/2008, bod 69.
93 V každom zo štyroch 
kontrolovaných členských 
štátov existuje jeden program 
rozvoja vidieka.
94 Dvor audítorov vyjadril 
podobnú pripomienku 
v osobitnej správe č. 4/2014, 
bod 52.
95 Zatiaľ čo posudzovanie 
životného prostredia 
pre programy rozvoja vidieka 
bolo vypracované v roku 2006, 
environmentálne analýzy 
vykonávané v kontexte plánov 
manažmentu povodia sa mali 
dokončiť až do 2. decembra 
2004 (článok 5 rámcovej 
smernice o vode).
96 Nariadenie Komisie (ES) 
č. 1974/2006 z 15. decembra 
2006, ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
(Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, 
s. 15).
97 V Rumunsku skladovacie 
nádoby vo všeobecnosti 
sprístupňujú miestne orgány. 
Tieto orgány neboli 
oprávnené na získanie dotácie 
z programu rozvoja vidieka.
51 Pripomienky
– opatrenie 214 – agroenvironmen -
tálne platby (pozri bod 13): význam 
opatrení z hľadiska pridelených 
finančných prostriedkov v progra -
movom období 2007 – 201398 
sa v členských štátoch líši (pozri 
tabuľku 8) ,
– opatrenie 221 – prvé zalesne -
nie99 poľnohospodárskej pôdy: 
toto opatrenie nebolo prioritné 
ani v jednom zo štyroch členských 
štátov, pretože naň bolo vyčle -
nených veľmi málo finančných 
zdrojov.149  
Česká republika a Maďarsko taktiež 
vykázali100, že ku kvalite vody prispieva 
aj opatrenie 211 – platby poľnohos -
podárom za znevýhodnené prírodné 
podmienky v horských oblastiach a/
alebo 212 – platby poľnohospodá -
rom v oblastiach so znevýhodnenými 
podmienkami okrem horských oblastí. 
Zvyšné dva členské štáty nevykázali 
žiadne oblasti, aj keď na tieto opat -
renia vynaložili finančné prostriedky. 
Dvor audítorov zastáva názor, že tieto 
opatrenia majú len nepriamy vplyv, ke -
ďže ich hlavným cieľom je zaistiť trvalé 
využívanie poľnohospodárskej pôdy. 
Udržiavaním sa situácia  
v oblas  ti životného prostredia nezlep -
šuje, ale bez ochrany by sa mohla zhor -
šiť101. V Českej republike poľnohospo -
dári dostávajú dotácie na udržiavanie 
trávnatých porastov. Trávnaté porasty 
majú z hľadiska kvality vody väčší 
prínos102 ako pôda, na ktorej sa pestujú 
plodiny. Vo všetkých prípadoch sa však 
platby vyplácali na účel zachovávania/
ochrany existujúcej krajiny.98 Štyri členské štáty vyčlenili 
v programovom období 
2014 – 2020 na to isté 
opatrenie menej finančných 
prostriedkov. Ide najmä 
o Slovensko (o 63 % menej) 
a Maďarsko (o 43 % menej).
99 Podľa dokumentu o zlepšení 
kvality vody v dôsledku 
zalesňovania 
v poľnohospodárskom povodí 
v Dánsku ilustrovanom 
na modeli INCA od autorov 
A. Bastrupa-Birka 
a P. Gundersen, ktorý bol 
zverejnený v časopise 
Hydrology and Earth System 
Sciences , 8(4), 764 – 777, zmena 
využívania pôdy a prechod od 
intenzívneho 
poľnohospodárstva na les 
výrazne znižuje unikajúce 
prúdenie dusíka 
do podzemnej a povrchovej 
vody, do veľkej miery vďaka 
upusteniu od používania 
dusíkatých hnojív a hnoja.
100 Údaje vykázané Komisii 
pre vopred určený ukazovateľ 
R6 – oblasť úspešného 
hospodárenia na pôde 
prispievajúca ku kvalite vody: 
Česká republika: 844 717 ha 
(alebo 20 % celkovej 
poľnohospodárskej pôdy) 
a Maďarsko: 59 959 ha (alebo 
1 % celkovej 
poľnohospodárskej pôdy).
101 Slovensko tiež vykázalo 
348 860 ha v rámci opatrenia 
226 – obnova potenciálu 
lesného hospodárstva 
a zavedenie preventívnych 
opatrení. Keďže hlavným 
zámerom je obnoviť lesy 
poškodené prírodnými 
katastrofami a požiarmi, nie je 
tu priamy vplyv na kvalitu 
vody, pretože týmto krokom 
sa nerozširuje lesná pôda.
102 Trávnaté porasty môžu 
obmedzovať eróziu pôdy. Aj 
kvalita pôdy je 
vo všeobecnosti lepšia ako 
pri ornej pôde a umožňuje 
lepší a/alebo výdatnejší 
prienik dažďa. Tým sa 
zmierňuje odtok (ktorý zahŕňa 
živiny prítomné v pôde alebo 
na nej).Tabuľka 8Finančné prostriedky na opatrenie 214 – 
agroenvironmentálne platby k 31. decembru 2014 
(vyjadrené v mil. EUR)
Členský štátRozpočet (ako podiel z celkových 
verejných finančných prostriedkov 
dostupných v rámci programu rozvo -
ja vidieka)Plnenie rozpočtu (ako podiel z roz -
počtu na  opatrenie)
Česká republika 1 101,2 (30 %) 1 085,7 (99 %)
Maďarsko 1 137 ,3 (22 %) 1 169,6 (103  %)
Rumunsko 1 270,6 (14 %) 1 340,9 (106  %)
Slovensko 390,2 (15 %) 35 7, 3 (92 %)
Zdroj:  Správy o vykonávaní programov rozvoja vidieka za rok 2014.
52 Pripomienky
150  
Do opatrenia 214 – agroenvironmen -
tálne platby členské štáty zahrnuli 
rozmanité systémy. V rôznych systé -
moch sa uplatňujú rôzne povinnosti, 
pričom môže ísť napríklad o obme -
dzenie alebo zákaz používania hnojív, 
obmedzenie alebo zákaz používania 
prípravkov na ochranu rastlín a/alebo 
pravidlá striedania plodín103. Povinnos -
ti, ktoré poľnohospodár prijme, musia 
ísť nad rámec existujúcich príslušných 
právnych predpisov vrátane PH a GAEC 
(napríklad požiadavky na používanie 
hnojív musia byť prísnejšie ako tie, kto -
ré sú stanovené v akčných programoch 
podľa smernice o dusičnanoch).151  
Systémy, ku ktorým sa môžu poľnohos -
podári dobrovoľne zaviazať, nemajú 
u poľnohospodárov rovnaký úspech. 
V tabuľke 9  sú uvedené najúspešnejšie 
systémy podľa členských štátov, kde 
celková podporovaná plocha (v ha) 
v rámci systémov v programovom ob -
dobí 2007 – 2013 predstavuje viac ako 
10 % poľnohospodárskej pôdy členské -
ho štátu na konci roka 2014. V tabuľke 
sa uvádzajú aj povinnosti, ktoré musí 
poľnohospodár dodržiavať v súvislosti 
s používaním hnojiva, používaním 
prípravkov na ochranu rastlín a pra -
vidlami striedania plodín.103 Zmenou plodín sa dá zmierniť 
erózia pôdy alebo sa jej dá 
predísť.Tabuľka 9Podiel poľnohospodárskej pôdy a povinnosti, ktoré sa musia dodržiavať v rámci 
najúspešnejších agroenvironmentálnych programov k 31. decembru 2014
Členský štátProgram (a  podporovaná oblasť v  ha1 ako % 
z celkovej poľnohospodárskej pôdy)Povinnosti, ktoré sa majú dodržiavať  
(zoznam nie je úplný)
Česká republikaUdržiavanie trávnatých porastov (16,5  %)Pre dva najdôležitejšie podprogramy: obmedzenie vstupu dusíka pre jeden a od -
stránenie používania minerálnych hnojív pre  druhý.
Organické poľnohospodárstvo (10,7  %)Používanie len povolených hnojív a prípravkov na ochranu rastlín.
Od roku 2009 uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 834/20072.
MaďarskoIntegrovaný systém pre pestovanie 
plodín na ornej pôde(11 %)Vyžaduje sa plán manažmentu živín3.
Platia pravidlá striedania plodín.
Používanie len vymedzených ekologických prípravkov na ochranu rastlín.
RumunskoTrávnaté porasty s vysokou 
prírodnou hodnotou a tradičné 
poľnohospodárstvo(22,2  %)Používanie pesticídov nie je povolené.
Používanie minerálnych hnojív nie je povolené a  je stanovené obmedzenie podielu 
dusíka v organických hnojivách.
SlovenskoEnvironmentálne vhodné poľnohos -
podárske metódy – základný systém(18,4  %)Používanie len určených prípravkov na ochranu rastlín. V závislosti od podprogra -
mu: nie sú povolené žiadne minerálne hnojivá alebo je obmedzený obsah dusíka.
1  Zohľadňuje sa celá oblasť, na ktorú sa vzťahujú agroenvironmentálne záväzky. Tú istú oblasť možno započítať niekoľkokrát, ak sa na ňu vzťa -
hujú rôzne povinnosti. Pre program nie sú dostupné žiadne hodnoty, v prípade ktorých je vylúčené dvojité započítanie.
2  Nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie 
(EHS) č. 2092/91 (Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1), ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2009.
3  Hlavným cieľom plánu manažmentu živín je stanoviť objem hnojiva potrebného v určitých časových obdobiach vzhľadom na charakteristiku 
pôdy, potreby plodín, podnebie a podobne s cieľom dosiahnuť optimálne používanie hnojív, a teda sa vyhnúť ich nadmernému používaniu.
Zdroj:  Správy o vykonávaní programov rozvoja vidieka za rok 2014.
53 Pripomienky
152  
Na základe dostupných informácií 
Dvor audítorov odhaduje, že v rámci 
programového obdobia 2007 – 2013 sa 
v štyroch členských štátoch na 15 % až 
30 % poľnohospodárskej pôdy vzťahu -
jú rôzne agroenvironmentálne záväz -
ky týkajúce sa kvality vody. V Českej 
republike, Maďarsku a Rumunsku však 
niektoré z najdôležitejších programov 
zahŕňajú trávnaté porasty (pozri tabuľ -
ku 9 ). Tieto systémy sa týkajú predo -
všetkým existujúcich trávnatých poras -
tov, a hoci situácia v oblasti životného 
prostredia sa udržiavaním nezlepšuje, 
keby sa existujúci stav neudržiaval, 
situácia by sa zhoršila.
153  
V súlade s ustanoveniami článku 39 
nariadenia (ES) č. 1698/2005104 musia 
poľnohospodári spĺňať podmienku pri -
jatú v rámci agroenvironmentálneho 
programu počas piatich až siedmich 
rokov. To, či po uplynutí piatich až 
siedmich rokov poľnohospodári budú 
pokračovať v rovnakých záväzkoch, 
závisí od mnohých faktorov, ako je do -
stupnosť finančnej podpory v podobe 
dotácií a možnosť ziskovosti.
154  
Dvor audítorov vo svojej analýze rôz -
nych povinností, ktoré sa majú plniť, 
zistil tieto nedostatky:
– napriek dôležitosti ochranných 
pásiem z hľadiska ochrany vody 
sa ani v jednom agroenvironmen -
tálnom programe nestanovovali 
veľkosti prekračujúce tie, ktoré 
poľnohospodári musia dodržia -
vať podľa GAEC (pozri bod 135 
a rámček 2 ),– obmedzenia používania hnojív 
uplatňované na väčšinu najdôle -
žitejších programov v Rumunsku 
a na Slovensku [pozri tabuľku 9  
(základný systém na Slovensku)] 
z hľadiska objemu dusíka na hektár 
sú buď veľmi blízke priemerné -
mu objemu dusíka používaného 
v krajine (Rumunsko), alebo nad 
(Slovensko) týmto priemerným 
objemom, a teda sa dá očakávať, 
že ďalšie prínosy pre kvalitu vody 
plynúce z takýchto programov 
budú len malé,
– najdôležitejšie programy, ktoré po -
máhajú bojovať proti erózii, súvisia 
s existujúcimi trávnatými porastmi 
(pozri bod 152).
Mechanizmus presadzovania 
v rámci programov rozvoja 
vidieka nemá odrádzajúci účinok
155  
V programoch v rámci agroenviron -
mentálneho opatrenia je mnoho 
ustanovení, ktoré sú prínosné pre kva -
litu vody, ale ich účinnosť závisí od 
ich správneho uplatňovania. Podľa 
nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011105 sa 
od členských štátov vyžaduje, aby vy -
konávali administratívne kontroly 
všetkých prijatých žiadostí o pomoc, 
ako aj kontroly na mieste, ktoré by sa 
v závislosti od programu pomoci týkali 
minimálne 5 % všetkých príjemcov 
alebo výdavkov.
156  
Vo svojej výročnej správe o činnosti 
z roku 2014 Komisia (GR pre poľnohos -
podárstvo a rozvoj vidieka) vyjadrila 
výhrady k zárukám106 poskytovaným 
kontrolnými systémami pre výdavky 
v rámci rozvoja vidieka v Rumunsku 
a Maďarsku.104 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1698/2005 
z 20. septembra 2005 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
(Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).
105 Články 11, 12 a 25 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 65/2011 
z 27. januára 2011, ktorým sa 
stanovujú podrobné pravidlá 
uplatňovania nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005, pokiaľ ide 
o realizáciu kontrolných 
postupov a krížového plnenia 
pri opatreniach na podporu 
rozvoja vidieka (Ú. v. EÚ L 25, 
28.1.2011, s. 8).
106 Ubezpečenie o tom, 
že zavedené kontrolné 
systémy poskytujú potrebné 
záruky, pokiaľ ide o zákonnosť 
a riadnosť príslušných operácií.
54 Pripomienky
157  
Dvor audítorov zastáva názor, že kon -
trolný systém agroenvironmentálnej 
pomoci EÚ nie je dostatočne účin -
ný107. Hlavnými dôvodmi je to, že: i) 
poľnohospodári sú málo stimulovaní, 
aby pravidlá dodržiavali, keďže vy -
naložená snaha nie je kompenzova -
ná okamžitým pozitívnym účinkom 
v poľnohospodárskom podniku; ii) 
miera kontrol na mieste je nízka108 a iii) 
systém sankcií a znižovania pomoci 
nemá silný odrádzajúci účinok109.
Zásada „znečisťovateľ 
platí“ sa v prípade 
difúzneho znečistenia 
z poľnohospodárstva 
uplatňuje len obmedzene
Zásada „znečisťovateľ platí“ sa 
ťažko uplatňuje
158  
Podľa smernice o environmentálnej 
zodpovednosti110 by sa prevencia 
a náprava škôd na životnom prostre -
dí mala realizovať prostredníctvom 
presadzovania zásady „znečisťovateľ 
platí“: finančnú zodpovednosť má teda 
znášať prevádzkovateľ, ktorého čin -
nosť spôsobila poškodenie životného 
prostredia. V smernici sa uznáva aj to, 
že zodpovednosť nie je vhodný nástroj 
na riešenie znečistenia rozsiahleho di -
fúzneho charakteru, v prípade ktorého 
nie je možné spojiť negatívne účinky 
na životné prostredie s konaním alebo 
nekonaním určitých jednotlivcov.159  
Z uplatňovania zásady „znečisťovateľ 
platí“ v oblasti difúzneho znečistenia 
z poľnohospodárstva vyplývajú meto -
dologické problémy. Na jednej strane 
je ťažké identifikovať znečisťovateľa 
a na druhej strane je ťažké zistiť prí -
činný vzťah medzi určitými postupmi 
poľnohospodára a úrovňou spôsobe -
ného znečistenia alebo škody.
160  
V prostredí poľnohospodárstva sa 
za vykonávanie zásady „znečisťovateľ 
platí“ považuje uplatňovanie obme -
dzení na poľnohospodárov (napríklad 
požiadavky stanovené v akčných 
programoch týkajúcich sa dusičnanov) 
bez poskytovania finančnej kompen -
zácie. Na druhej strane, keď sa poľ -
nohospodári odmeňujú za to, že sa 
dobrovoľne zapoja do činností súvisia -
cich so životným prostredím, napríklad 
v rámci opatrenia 214 – agroenviron -
mentálne platby, ide skôr o prípad 
zásady „poskytovateľ získa“ než zásady 
„znečisťovateľ platí“.
161  
Jedným zo spôsobov pokrytia envi -
ronmentálnych nákladov súvisiacich 
so znečistením (náklady na škody 
na životnom prostredí) je uplatňovanie 
vhodného systému pokút v prípade 
nedodržania obmedzení stanove -
ných poľnohospodárom. V tomto 
smere Dvor audítorov zistil mnoho 
slabých stránok (pozri body 120, 130, 
144 a 157). Krížové plnenie môže byť 
užitočnou, ale len čiastočnou odpo -
veďou na zásadu „znečisťovateľ platí“, 
keďže sankcie sa nepočítajú na základe 
nákladov spojených so spôsobenou 
škodou, a teda môžu predstavovať 
len časť týchto nákladov. V mnohých 
prípadoch sankcie nie sú úmerné 
závažnosti porušenia záväzkov vyplý -
vajúcich z krížového plnenia zo strany 
poľnohospodára.107 Pozri osobitnú správu 
č. 23/2014: Chyby 
vo výdavkoch na rozvoj 
vidieka: aké sú príčiny a ako sa 
riešia?, body 59, 62, 64 a 65 
(http://eca.europa.eu ).
108 Miera 5 % (pozri bod 155) 
znamená pravdepodobnosť, 
že poľnohospodár bude 
v priemere kontrolovaný raz 
za 20 rokov.
109 V krajných prípadoch, 
keď poľnohospodári 
nedodržia žiadnu z povinností 
a vráti sa celá suma pomoci, by 
sa poľnohospodári mohli 
ocitnúť v rovnakej situácii, ako 
keby neprijali žiadny záväzok.
110 Preambula 2 smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 
2004 o environmentálnej 
zodpovednosti pri prevencii 
a odstraňovaní 
environmentálnych škôd 
(Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56) 
zmenená a doplnená 
smernicou 2006/21/ES 
(Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 15) 
a smernicou 2009/31/ES 
(Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).
55 Pripomienky
162  
Ďalším spôsobom uplatňovania zásady 
„znečisťovateľ platí“ a pokrytia ná -
kladov je využívanie hospodárskych 
nástrojov (napríklad environmentálne 
zdaňovanie hnojív alebo príprav -
kov na ochranu rastlín). Slovensko 
aj Česká republika plánovali vykonať 
analýzu používania hospodárskych 
nástrojov na tieto účely, zatiaľ čo 
Maďarsko ani Rumunsko vo svojich 
plánoch manažmentu povodia mož -
né použitie hospodárskych nástrojov 
ani nespomenuli.
Komisia od členských štátov 
nepožaduje zaistenie pokrytia 
nákladov na difúzne znečistenie
163  
V rámcovej smernici o vode (článok 9) 
sa požaduje, aby sa zabezpečil pri -
meraný príspevok rozličných spô -
sobov využívania vody111 k pokrytiu 
nákladov112 na vodohospodárske 
služby. Súlad s článkom 9 smernice 
je jedným z kritérií na posudzovanie 
splnenia konkrétnej ex ante  kondicio -
nality platnej v programovom období 
2014 – 2020.164  
Komisia posudzovala plnenie článku 9 
v súvislosti so schvaľovaním partner -
ských dohôd a konkrétnejšie s ohľa -
dom na poľnohospodárstvo v súvislos -
ti so schvaľovaním programov rozvoja 
vidieka na roky 2014 – 2020. V prípade 
všetkých štyroch členských štátov Ko -
misia poznamenala, že náklady vyplý -
vajúce z difúzneho znečistenia z poľ -
nohospodárstva by sa mali vypočítať 
a zahrnúť do hospodárskej analýzy 
nákladov a ich pokrytia. Nepožaduje 
však akčný plán od členských štátov, 
v ktorých nie je zabezpečené pokrytie 
nákladov na difúzne znečistenie alebo 
sa im náklady hradia len čiastočne.
165  
V oznámení z roku 2015113 Komisia 
uviedla, že opatrenia obsiahnuté v plá -
noch manažmentu povodia zamerané 
na zaistenie pokrytia environmentál -
nych nákladov a nákladov na zdroje sú 
obmedzené. Zatiaľ však nevydala žiad -
ne usmernenia týkajúce sa možných 
spôsobov pokrytia nákladov a najlep -
ších postupov v tejto oblasti.111 Zahŕňa to rôzne činnosti, ktoré 
majú výrazný vplyv na stav 
vody.
112 Náklady na vodohospodárske 
služby zahŕňajú 
environmentálne náklady 
a náklady na zdroje. 
Environmentálne náklady sú 
náklady na škody na životnom 
prostredí, ekosystémoch 
a tých, čo používajú životné 
prostredie, spôsobené 
využívaním vody (napr. 
zníženie ekologickej kvality 
vodných ekosystémov alebo 
salinizácia či degradácia 
produktívnej pôdy). Náklady 
na zdroje predstavujú náklady 
na ušlé príležitosti, ktoré sa 
vzťahujú na iné možnosti 
používania, pre vyčerpanie 
zdrojov nad rámec prirodzenej 
miery dopĺňania alebo 
obnovy (napr. v súvislosti 
s nadmerným čerpaním 
podzemnej vody).
113 COM(2015) 120 final z 9. marca 
2015 s názvom Rámcová 
smernica o vode a smernica 
o povodniach: opatrenia 
na dosiahnutie „dobrého 
stavu“ vody v EÚ a zníženie 
povodňových rizík.
56
 Závery a odporúčania
166  
Ak chcú dané štyri členské štáty do -
siahnuť dobrú kvalitu povrchovej vody, 
hlavný cieľ rámcovej smernice o vode, 
majú ešte čo robiť. Budú musieť zinten -
zívniť svoje úsilie o rýchlejšie dosaho -
vanie pokroku v súvislosti s kvalitou 
vody.
Používanie plánov 
manažmentu povodia ako 
nástroja na dosahovanie 
lepšej kvality vody
167  
Zavedenie plánu manažmentu po -
vodia ako nástroja na integrovaný 
manažment vodných zdrojov patrilo 
medzi silné stránky rámcovej smer -
nice o vode z roku 2000, v praxi sa 
však v plánoch nachádzajú nedostat -
ky, pokiaľ ide o identifikáciu zdrojov 
znečistenia a vymedzenie nápravných 
opatrení.
168  
Pri porovnaní plánov manažmen -
tu povodia z roku 2009 s návrhom 
ich aktualizácií z roku 2015 pre tieto 
štyri členské štáty sa ukázalo len malé 
zlepšenie ekologického a chemického 
stavu vodných útvarov. Dvor audítorov 
však konštatuje, že pokrok v prípade 
jednotlivých prvkov celkového stavu 
môže zakrývať uplatňovanie pravidla 
„one out all out“114. Táto malá mie -
ra zlepšenia sa dala očakávať, ak sa 
vezme do úvahy veľký počet vod -
ných útvarov, pre ktoré bola udelená 
výnimka z lehoty v roku 2015, pokiaľ 
ide o dosiahnutie dobrého stavu (pozri 
body 26 až 27 a 45 až 46).169  
Nedostatky v monitorovacích systé -
moch štyroch členských štátov viedli 
k nedostatku údajov o type znečiste -
nia, v dôsledku ktorého nebol dosiah -
nutý dobrý stav vodného útvaru, ako 
aj o relatívnom význame rôznych zdro -
jov znečistenia. Porovnateľnosť údajov 
ovplyvnila aj skutočnosť, že medzi 
štyrmi členskými štátmi boli veľké roz -
diely v množstve konkrétnych hodno -
tených fyzikálno-chemických znečis -
ťujúcich látok. Nedostatok ucelených 
údajov bráni v identifikácii zacielených 
a nákladovo účinných opatrení (pozri 
body 28 až 32).
170  
Členské štáty prejavili obmedzené 
ambície, pokiaľ ide o určenie opat -
rení na nápravu situácie, v dôsledku 
čoho majú plány manažmentu povo -
dia v tomto ohľade len obmedzenú 
pridanú hodnotu (pozri body 33 až 41), 
keďže:
– sa zameriavajú na základné opat -
renia, t. j. na vykonávanie existujú -
cich právnych predpisov (smerníc 
EÚ),
– a ostatné základné a doplnko -
vé opatrenia sa buď nevzťahujú 
na všetky problémy znečistenia, 
nezahŕňajú posúdenie príležitosti, 
ktorú ponúkajú niektoré nástroje, 
alebo ich rozsah nie je jasný.114 Konečný stav vodného útvaru 
sa určuje podľa najhoršieho 
prvku zisteného v procese 
posudzovania.
57 Závery a odporúčania
171  
Očakávaný vplyv rôznych opatrení sa 
navyše v plánoch manažmentu povo -
dia uvádza prinajlepšom len čiastočne. 
Informácie o sumách finančných pros -
triedkov, ktoré sú potrebné na vyko -
návanie opatrení, ako aj o ich prav -
depodobnej dostupnosti sú neúplné. 
Nie vždy je zabezpečená koordinácia 
medzi subjektmi pripravujúcimi plány 
manažmentu povodia a subjektmi, 
ktoré schvaľujú a prideľujú finančné 
prostriedky (pozri body 42 až 44).
172  
Komisia v spolupráci s členskými štát -
mi vypracovala usmernenia týkajúce 
sa uplatňovania rámcovej smernice 
o vode. Okrem toho Komisia pred -
ložila členským štátom konkrétne 
odporúčania k plánom manažmentu 
povodia z roku 2009 v niekoľkých 
svojich oznámeniach. Komisia nezačala 
v prípade daných štyroch členských 
štátov konania o porušení povinnosti 
v súvislosti s nedostatkami, ktoré boli 
zistené v plánoch z roku 2009. Opat -
renia uvedené v operačných progra -
moch na roky 2014 – 2020 v dôsledku 
neplnenia príslušnej ex ante  kondicio -
nality nepokryli všetky tieto nedostat -
ky. Komisia sa namiesto toho spolieha 
na dobrú vôľu členských štátov a ich 
záväzok zintenzívniť úsilie na zákla -
de žiadostí, ktoré boli zaznamenané 
v zápisniciach z dvojstranných stretnu -
tí. Aj v plánoch manažmentu povodia 
z roku 2015 sa nachádza veľký počet 
výnimiek z termínu na dosiahnutie 
dobrého stavu vody, pričom mnohé 
z nedostatkov, ktoré zistil Dvor audí -
torov a Komisia pri identifikácii vhod -
ných opatrení, stále pretrvávajú (pozri 
body 47 až 50).Odporúčanie 1
Komisia by mala:
a) poskytnúť usmernenia týkajúce sa 
diferencovanejšieho vykazovania 
pokroku v oblasti kvality vody, 
ktorý je v súčasnosti zamaskovaný 
uplatňovaním pravidla „one out all 
out“;
b) rozvíjať porovnateľnosť údajov 
napríklad znižovaním rozdielov 
v počte fyzikálno-chemických 
látok, ktoré sa posudzujú v rámci 
ekologického stavu;
c) pokračovať v nadväzných činnos -
tiach pri sledovaní pokroku člen -
ských štátov pri dosahovaní dobrej 
kvality vody, čo je cieľom rámcovej 
smernice o vode.
Členské štáty by mali:
d) zaistiť, aby sa pri monitorovaní 
dobrej kvality vody získavali pres -
né informácie o situácii a pôvode 
znečistenia podľa vodného útvaru, 
aby sa umožnilo lepšie zacielenie 
a zvýšila sa účinnosť nápravných 
opatrení. V prípade poľnohospo -
dárstva by to napríklad mohlo 
znamenať nájdenie účinnej kom -
binácie povinných a dobrovoľných 
opatrení;
e) v plánoch manažmentu povodia 
uvádzať: i) jasné odôvodnenie 
využitia výnimiek z lehôt stanove -
ných v rámcovej smernici o vode; 
ii) informácie o spôsobe financo -
vania vykonávania opatrení a iii) 
informácie o očakávanom vplyve 
opatrení;
f) zaistiť koordináciu medzi orgán -
mi vymedzujúcimi opatrenia 
v plánoch manažmentu povodia 
a orgánmi schvaľujúcimi projekty, 
ktoré sa majú financovať.
58 Závery a odporúčania
Vykonávanie opatrení 
na zníženie znečistenia 
spôsobeného 
komunálnymi 
a priemyselnými 
odpadovými vodami
173  
Členské štáty dosiahli pokrok pri od -
straňovaní organického znečistenia 
a znečistenia živinami z odpadových 
vôd vypúšťaných čistiarňami komunál -
nych odpadových vôd. Nástroje do -
stupné na obmedzovanie znečistenia 
odpadových vôd, napríklad mechaniz -
mus presadzovania a poplatok za zne -
čistenie vody, sa však nevyužívali tak 
efektívne, ako to bolo možné.
Aglomerácie
174  
Pokiaľ ide o vykonávanie smernice 
o čistení komunálnych odpadových 
vôd (pozri body 53 až 65) a základné 
opatrenie týkajúce sa znečistenia 
z aglomerácií, dosiahol sa pokrok 
pri zbere odpadovej vody (t. j. zvý -
šenie počtu domácností pripoje -
ných ku kanalizačnej sieti a čistiarni) 
a pri vhodnom čistení odpadovej 
vody. Všetky štyri členské štáty však 
zaostávali za harmonogramom svojich 
priebežných alebo konečných lehôt 
na vykonávanie smernice (pozri aj zá -
very a odporúčania v osobitnej správe 
č. 2/2015).175  
V plánoch manažmentu povodia z roku 
2009 chýbali informácie o ostatných 
základných a doplnkových opatreniach 
potrebných pre vodné útvary, v prípa -
de ktorých sa nedosiahol dobrý stav:
– v prípade odpadových vôd, ktoré 
zatiaľ neboli pripojené k čistiarni, 
sa neuvádzalo, ako sa bude riešiť 
záťaž (záťaž z aglomerácií s p. e. 
rovnajúcim sa 2 000 alebo vyšším 
smerujúca do individuálnych sys -
témov a záťaž z aglomerácií s p. e. 
menším ako 2 000) (pozri body 58 
až 60),
– nikde sa neuvádza, pre ktoré čis -
tiarne komunálnych odpadových 
vôd treba stanoviť prísnejšie emis -
né limity (s výnimkou rumunského 
plánu) (pozri body 66 až 68),
– nerieši sa problém znečisťujúcich 
mikrolátok. V štyroch členských 
štátoch neexistujú žiadne ustano -
venia EÚ ani vnútroštátne právne 
ustanovenia, v ktorých by sa určo -
vali emisné limity (pozri body 69 až 
70).
176  
Pokiaľ ide o mechanizmus presadzo -
vania, Dvor audítorov dospel k záveru, 
že systém vlastných kontrol vyte -
kajúcej vody, ktoré majú vykonávať 
prevádzkovatelia čistiarní odpadových 
vôd, bol celkovo uspokojivý. V systéme 
verejných inšpekcií sú však nedostat -
ky, keďže frekvencia inšpekcií nie je 
predpísaná a v niektorých členských 
štátoch bola nízka (Slovensko) alebo 
sa nedala posúdiť (Maďarsko). V Ru -
munsku majú kontroly navyše len 
obmedzený odrádzajúci účinok, keďže 
pri prekročení limitov sa pred udele -
ním pokuty uprednostňuje varovanie 
(pozri body 71 až 78).
59 Závery a odporúčania
177  
Podľa zásady „znečisťovateľ platí“ 
majú poplatok za znečistenie vody 
platiť subjekty vypúšťajúce odpadovú 
vodu, ale v Českej republike, Rumun -
sku a na Slovensku sa vyskytujú isté 
výnimky. Poplatok sa neukladá za všet -
ky parametre vyjadrujúce organické 
znečistenie a znečistenie živinami 
a jeho výška podľa znečisťujúcej látky 
(podľa vypúšťania v mg/l) sa v štyroch 
členských štátoch výrazne líši. V Českej 
republike a na Slovensku môže popla -
tok fungovať ako stimul na dodržia -
vanie emisných limitov stanovených 
v povoleniach pre niektoré parametre 
(keďže ak sa dodržia, neplatí sa žiadny 
poplatok), zatiaľ čo v Maďarsku a nie -
kedy aj v Rumunsku môže poplatok 
fungovať ako stimul plnenia povinnos -
tí nad rámec emisných limitov pri para -
metroch, za ktoré je splatný poplatok. 
To, či funguje ako stimul, závisí od 
splatnej sumy: ani v jednom pláne 
manažmentu povodia sa neposudzoval 
ich odrádzajúci účinok (pozri body 79 
až 82).
Priemyselné zariadenia
178  
Do pôsobnosti smernice o priemysel -
ných emisiách patria určité kategórie 
priemyselných zariadení (základné 
opatrenie). Emisné limity vychádza -
jú zo záverov, ktoré prijala Komisia, 
o najlepších dostupných technikách 
pre jednotlivé typy priemyslu. Do kon -
ca roka 2015 bolo prijatých len sedem 
takýchto záverov (pozri bod 85).179  
V plánoch manažmentu povodia z roku 
2009 chýbali ostatné základné opatre -
nia a doplnkové opatrenia pre vodné 
útvary, ktoré nedosahujú dobrý stav. 
Neboli prijaté žiadne opatrenia zacie -
lené na konkrétne znečisťujúce látky 
alebo konkrétne subjekty vypúšťajúce 
odpadové vody (napríklad uvedenie 
konkrétnych látok alebo limitov, ktoré 
sa majú nachádzať v povoleniach 
na vypúšťanie). Maďarsko a Slovensko 
však do svojich plánov manažmentu 
povodia ako opatrenia zahrnuli aj kon -
trolu postupov udeľovania povolení 
alebo konkrétnych povolení. Dvor 
audítorov však zistil, že kontrola nie je 
účinná, keďže má rôzne slabé stránky 
a niektoré faktory sa opomínajú (pozri 
body 87 až 92).
180  
Dvor audítorov dospel k záveru, že 
(pozri body 89 až 91):
– pri stanovovaní emisných limitov 
sa príslušné orgány do istej miery 
spoliehajú na informácie, ktoré im 
poskytnú samotné subjekty vypúš -
ťajúce odpadové vody. Ide najmä 
o prípady, keď sú vo vnútroštát -
nych právnych ustanoveniach 
limity určené len ako usmernenie 
alebo nie sú určené vôbec,
– povolenia na vypúšťanie odpado -
vej vody pre čistiarne komunálnych 
odpadových vôd prijímajúcich 
priemyselnú odpadovú vodu len 
niekedy obsahujú limity znečis -
ťujúcich látok okrem organického 
materiálu a živín.
60 Závery a odporúčania
181  
Pokiaľ ide o mechanizmus presadzo -
vania, v prípade nepriameho vypúš -
ťania cez verejnú kanalizačnú sieť sa 
vykonáva málo verejných inšpekcií 
zariadeniami, ktoré nespadajú do pô -
sobnosti smernice o priemyselných 
emisiách. Namiesto toho vo väčšine 
prípadov (85 % zo vzorky 28 kontrolo -
vaných čistiarní) vykonávali kontroly 
na mieste v lokalitách priemyselných 
zariadení prevádzkovatelia čistiarní 
komunálnych odpadových vôd. Po -
kuty ukladané v Českej republike a na 
Slovensku však majú pravdepodobne 
obmedzený odrádzajúci účinok. Pokiaľ 
ide o inšpekcie v subjektoch, ktoré 
priamo vypúšťajú odpadové vody, 
situácia sa podobá tej, ktorá je opísa -
ná v bode 176 (inšpekcie v čistiarňach 
komunálnych odpadových vôd) (pozri 
body 93 až 97).
182  
Poplatok za znečistenie vody môže len 
zriedka slúžiť ako stimul na dodržia -
vanie emisných limitov stanovených 
v povoleniach alebo na prijatie krokov 
nad rámec týchto limitov, keďže popla -
tok sa platí len za obmedzený počet 
znečisťujúcich látok (organické zložky, 
živiny a niekoľko ťažkých kovov) (pozri 
bod 98).Odporúčanie 2
Komisia by mala:
a) posúdiť, ako sa dajú najlepšie 
stanoviť záväzné kritériá pre účin -
né inšpekcie členských štátov 
čistiarní komunálnych odpadových 
vôd, ktoré nespadajú do pôsob -
nosti smernice o priemyselných 
emisiách.
Členské štáty by mali:
b) uviesť, v prípade ktorých vodných 
útvarov sú vzhľadom na ich ne -
uspokojivú kvalitu potrebné opat -
renia vzťahujúce sa na konkrétne 
subjekty vypúšťajúce odpadové 
vody. V prípade čistiarní komunál -
nych odpadových vôd to bude za -
hŕňať stanovenie emisných limitov 
v povoleniach, ktoré sú prísnejšie 
ako zákonom stanovené limity pa -
rametrov organického znečistenia 
a znečistenia živinami, ako aj sta -
novenie limitov prioritných a iných 
chemických látok a znečisťujúcich 
mikrolátok;
c) posúdiť a zabezpečiť účinnosť me -
chanizmov presadzovania, najmä 
pokrytie, ktoré sa má dosiahnuť, 
a odrádzajúci účinok ukladaných 
pokút;
d) posúdiť potenciál využitia poplat -
ku za znečistenie vody ako hospo -
dárskeho nástroja a ako spôsobu 
uplatňovania zásady „znečisťovateľ 
platí“ minimálne pre hlavné látky, 
ktoré negatívne ovplyvňujú kvalitu 
vody.
61 Závery a odporúčania
Vykonávanie opatrení 
na riešenie difúzneho 
znečistenia 
z poľnohospodárstva
183  
Členské štáty vo všeobecnosti lepšie 
využívali smernicu o dusičnanoch, 
neochotne však pristupovali k maxi -
málnemu využitiu dostupných nástro -
jov, ako sú mechanizmy presadzovania, 
normy GAEC v rámci krížového plne -
nia, opatrenia v oblasti rozvoja vidieka 
a zásada „znečisťovateľ platí“.
184  
Pokiaľ ide o vykonávanie smernice 
o dusičnanoch, čo je základné opatre -
nie týkajúce sa znečistenia z poľnohos -
podárstva, Česká republika, Maďarsko 
a Rumunsko postupne sprísňovali 
požiadavky, ktoré majú dodržiavať poľ -
nohospodári v pásmach ohrozených 
dusičnanmi. Tento krok bol predo -
všetkým výsledkom konania Komisie. 
Slovensko dostatočne nepostupovalo 
podľa odporúčaní Komisie, a preto 
Komisia v roku 2012 začala konanie 
o porušení povinnosti proti Slovensku 
(pozri body 101 až 110).
185  
Napriek zlepšeniu v troch členských 
štátoch stále existuje priestor na sprís -
ňovanie požiadaviek (pozri body 111 
až 115).186  
Trend v oblasti eutrofizácie sa vzhľa -
dom na neporovnateľné skupiny úda -
jov nedá posúdiť. Dvor audítorov kon -
štatuje, že obdobie vykazovania podľa 
smernice o dusičnanoch sa nezhoduje 
s obdobím podľa rámcovej smernice 
o vode (pozri body 113 až 114).
187  
V súvislosti s ostatnými základnými 
a doplnkovými opatreniami (pozri 
body 123 až 129 a 135 až 137) Dvor 
audítorov dospel k záveru, že:
– opatrenia riešiace používanie pes -
ticídov boli buď nejasné, alebo sa 
odvolávali na akčné plány v oblasti 
pesticídov. V týchto plánoch však 
čiastočne chýbali vyčíslené ciele, 
lehoty na vykonávanie a informá -
cie o finančných prostriedkoch po -
trebných na vykonávanie opatrení. 
Komisia do polovice roku 2015 ne -
začala žiadne konanie o porušení 
povinnosti v súvislosti so zistenými 
nedostatkami v týchto plánoch,
– je priestor na sprísnenie noriem 
GAEC a minimálnych požiadaviek 
v oblasti rozvoja vidieka. Komi -
sia systematicky neposudzuje 
primeranosť požiadaviek z hľa -
diska ich účinnosti dosiahnuť 
ciele politiky EÚ v oblasti vodného 
hospodárstva, len ich existenciu 
a relevantnosť,
62 Závery a odporúčania
– členské štáty nestanovili limity 
pre množstvo fosforu v hnojivách 
aplikovaných do pôdy (kg/ha),
– členské štáty sa zväčša spoliehajú 
na dobrovoľné agroenvironmentál -
ne opatrenia.
188  
Potenciál opatrení v oblasti rozvoja vi -
dieka na riešenie problémov týkajúcich 
sa kvality vody sa nevyužíva v plnej 
miere (pozri body 145 až 154):
– V programovom období 2007 – 
2013 sa rôzne agroenvironmen -
tálne záväzky týkajúce sa kvality 
vody vzťahovali na 15 % až 30 % 
poľnohospodárskej pôdy. Väčši -
na z toho sa však týka záväzkov 
poľnohospodárov súvisiacich 
so zachovávaním existujúcich 
trávnatých porastov. Zachováva -
nie je síce pozitívne, nevedie však 
k zlepšovaniu kvality vody. Okrem 
toho, keďže tieto povinnosti treba 
plniť počas obmedzeného obdobia 
piatich až siedmich rokov, dlhodo -
bý vplyv na kvalitu vody nemusí 
byť zabezpečený, 
– obmedzenia objemu dusíkatých 
hnojív použitých na hektár pôdy 
sa blížia k priemeru používanému 
v Rumunsku a na Slovensku alebo 
ho mierne prekračujú, dodatočné 
prínosy pre kvalitu vody sú však 
pravdepodobne malé.189  
Poľnohospodár môže podliehať 
súboru mechanizmov presadzovania: 
kontroly krížového plnenia regulované 
EÚ a kontroly platieb v rámci rozvoja 
vidieka, ako aj vnútroštátne kontro -
ly v rámci smernice o dusičnanoch 
a v oblasti prípravkov na ochranu rast -
lín (pozri body 116 až 122, 130 až 132, 
138 až 144 a 155 až 157). Všetky tieto 
kontroly ovplyvňujú vlastné obmedze -
nia, napríklad dôležité dôkazy majú 
podobu vyhlásení samotných poľno -
hospodárov. Okrem toho:
– odrádzajúci účinok pri krížovom 
plnení a kontrolách v rámci rozvoja 
vidieka je obmedzený. Hlavným 
dôvodom je ich nastavenie: nízke 
pokrytie (1 % a 5 %) a sankcie (zní -
ženie pomoci), ktoré sú nižšie ako 
náklady na dodržiavanie povinnos -
tí. Podobné slabiny majú aj vnút -
roštátne kontroly podľa smernice 
o dusičnanoch,
– všetky kontrolované členské štáty 
s výnimkou Slovenska vo svojich 
akčných plánoch v oblasti pes -
ticídov uviedli, že je potrebné 
posilniť presadzovanie povinností 
súvisiacich s pesticídmi. V čase 
auditu v štyroch členských štátoch 
nebolo špecifikované pokrytie, 
ktoré sa má dosiahnuť ich kontro -
lami, ani pokuty za všetky typy 
porušení.
63 Závery a odporúčania
190  
Zásada integrovanej ochrany proti 
škodcom sa navyše stane povinnou 
požiadavkou v rámci krížového plnenia 
až vtedy, keď sa dosiahne pokrok 
v takých oblastiach ako usmernenia, 
odborná kvalifikácia a vymedze -
nie overiteľných požiadaviek (pozri 
bod 131).
191  
Uplatňovanie zásady „znečisťovateľ 
platí“ v oblasti difúzneho znečistenia 
z poľnohospodárstva sa stretáva s me -
todologickými problémami. Za bežný 
spôsob uplatňovania zásady „znečis -
ťovateľ platí“ sa považuje stanovenie 
povinností poľnohospodárom bez po -
skytnutia finančnej kompenzácie (ako 
je to v prípade akčných programov 
týkajúcich sa dusičnanov). Ukladaním 
pokút v prípade neplnenia povinností 
možno zabezpečiť kompenzáciu za ná -
klady spôsobené znečistením. Dvor 
audítorov však pri používaní pokút 
odhalil niekoľko nedostatkov. Ďalším 
spôsobom uplatňovania zásady je po -
užívanie environmentálnych daní (na -
príklad dane z hnojív alebo pesticídov) 
a v Českej republike a na Slovensku 
plánujú preskúmať využívanie takých -
to daní. Komisia od štyroch členských 
štátov nepožadovala, aby podnikli 
konkrétne kroky na zaistenie pokrytia 
nákladov, ani nevydala usmernenia tý -
kajúce sa možných spôsobov pokrytia 
nákladov (pozri body 158 až 165).Odporúčanie 3
Komisia by mala:
a) pokračovať vo svojom úsilí zabez -
pečiť, aby členské štáty čo najlep -
šie využívali požiadavky v rámci 
akčných programov týkajúcich sa 
dusičnanov a aby vykonávali akčné 
plány v oblasti pesticídov v prime -
ranom časovom období;
b) systematicky posudzovať nielen 
existenciu, ale aj primeranosť no -
riem GAEC a minimálnych požiada -
viek prijatých členskými štátmi;
c) zvážiť zavedenie povinnosti stano -
viť obmedzenia množstva fosforu 
v hnojivách aplikovaných do pôdy, 
ako je to v prípade dusíka;
d) znížiť pravdepodobnosť dvoji -
tého vykazovania eutrofizácie 
zo strany členských štátov, a to 
zosúladením vykazovania v rámci 
smernice o dusičnanoch a rámco -
vej smernice o vode, a podporovať 
využívanie usmernení z roku 2009 
o posudzovaní eutrofizácie, aby sa 
v rámci oboch smerníc používali 
rovnaké hodnotiace parametre;
e) poskytnúť usmernenia týkajúce 
sa možných spôsobov pokrytia 
nákladov v oblasti difúzneho 
znečistenia.
64 Závery a odporúčania
Členské štáty by mali:
f) stanoviť požiadavky v akčných 
plánoch týkajúcich sa dusičnanov, 
v akčných plánoch týkajúcich sa 
pesticídov, v rámci GAEC a pre   
agroenvironmentálne platby, ktoré 
sú dostatočne ambiciózne, aby sa 
prostredníctvom nich dosiahlo 
zníženie vstupu hnojív a pesticídov 
a primeraná ochrana pred eróziou;
g) posúdiť potenciál využívania 
hospodárskych nástrojov (ako 
sú environmentálne dane) ako 
stimulov na obmedzenie znečisťo -
vania a ako spôsobu uplatňovania 
zásady „znečisťovateľ platí“.
Komisia a členské štáty by na základe 
súboru mechanizmov presadzovania 
(európskych aj vnútroštátnych) mali 
identifikovať spôsoby zjednodušenia 
nastavenia a vykonávania kontrol a za -
bezpečenia ich účinnosti.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 9. decembra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

65
 Prílohy Príloha I
Prehľad oblasti povodia Dunaja
© Medzinárodná komisia na ochranu rieky Dunaj (ICPDR).
66 Prílohy Príloha IIZnečistenie útvarov povrchovej vody  
(Plány manažmentu povodia z roku 2009)
1. Percento útvarov povrchovej vody, ktoré sú vystavené rôznym zdrojom znečistenia
Zdroje znečistenia Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Bodové zdroje 46 % 19 % 8 % Žiadne údaje
Difúzne zdroje 61 % 25 % 32 % Žiadne údaje
Zdroj:  Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom WISE.
2. Percento útvarov povrchovej vody, ktoré sú vystavené rôznym druhom znečistenia
Druh znečistenia Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Organické obohacovanie 31 % 27 % 13 % Žiadne údaje
Obohacovanie živinami 61 % 45 % 32 % Žiadne údaje
Kontaminácia prioritnými látkami alebo inými 
špecifickými znečisťujúcimi látkami31 % 2 % 4 % Žiadne údaje
Zdroj:  Informácie poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom WISE.
67 Prílohy Príloha IIIHodnoty emisných limitov stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových 
vôd
Parametre Koncentrácia Minimálne percento zníženia2
Sekundárne čistenie
Biologická spotreba kyslíka (BSK) 25 mg/l 70 – 90
Chemická spotreba kyslíka (ChSK) 125 mg/l 75
Celkové množstvo nerozpustných 
tuhých látok (NL)35 mg/l
60 mg/l  
(pre aglomerácie s p. e. od 2 000 do 10 000)90
70 
(pre aglomerácie s p. e. od 2 000 do 10 000)
Dôkladnejšie čistenie
Celkové množstvo fosforu (P celk.)2 mg/l  
(pre aglomerácie s p. e. od 10 000 do 100 000)
1 mg/l  
(pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 100 000)80
Celkové množstvo dusíka1 (N celk.)15 mg/l  
(pre aglomerácie s p. e. od 10 000 do 100 000)
10 mg/l  
(pre aglomerácie s p. e. vyšším ako 100 000)70 – 80
1  Celkové množstvo dusíka znamená: súčet celkového Kjeldahlovho dusíka (organický N + NH3), dusičnanového dusíka (NO3) a dusitanového 
dusíka (NO2).
2 Zníženie vo vzťahu k záťaži z prítoku.
68 Prílohy Príloha IVPoplatok za znečistenie vody: suma podľa znečisťujúcej látky (EUR1/t)
Znečisťujúce látky Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
ChSK 576,9 285,2 10,4 199,2
BSK — — 10,4 —
NL 72,1 — 2,5 99,6
P celk.2 523,9 4 753,8 41,5 3 319,4
N celk.— — 41,5 497,9
Ninorg1 081,7 570,5 — —
N-NH4 (amoniakový dusík) — — 41,5 497,9
Hg (ortuť) 721 110,5 6 97 217, 5 10 384,1 497 908,8
Rozpustné anorganické soli 18,0 — — 16,6
Cd (kadmium) 144 222,1 139 443,5 10 384,1 99 581,8
AOX (adsorbovateľné halogénované organické 
zlúčeniny)10 816,7 — — 6 638,8
Cr (chróm) — 27 888,7 2 596,0 —
Ni (nikel) — 27 888,7 2 596,0 —
Pb (olovo) — 27 888,7 2 596,0 —
Cu (meď ) — 13 944,3 2 596,0 —
Zn (zinok) — — 124,57 —
Fenoly — — 41,51 —
As (arzén) — — 8 074,5 —
Co (kobalt) — — 124,6 —
— — a ďalšie2—
1 Sumy v CZK, HUF a RON boli prepočítané na EUR s využitím výmenného kurzu z 31. 12. 2014.
2  V Rumunsku sa poplatok platí za tieto skupiny znečisťujúcich látok: i) všeobecné chemické ukazovatele (22); ii) konkrétne chemické ukazova -
tele (11); iii) toxické a veľmi toxické chemické ukazovatele (9); a iv) bakteriologické ukazovatele (2). Nie všetky sú uvedené v tabuľke.
Zdroj:  Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.
69 Prílohy Príloha VHodnoty emisných limitov vymedzené vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach
V tabuľke nižšie je uvedený prehľad hodnôt emisných limitov obsiahnutých vo vnútroštátnych právnych ustanoveniach pre vybraný počet látok.
(v mg/l)
Priame vypúšťanie
Česká republika  
uvedené ako rozsah, keďže 
li mity závisia od typu činnosti)Maďarsko  
(minimálne a  maximálne 
hodnoty)2RumunskoSlovensko  
(uvedené ako rozsah, keďže 
limity závisia od typu činnosti)
Arzén a  jeho zlúčeniny 0,5 – 1,5 0,1 – 1 0,1 0,1 – 1
Meď a  jej zlúčeniny 0,5 – 1 0,1 – 4 0,1 0,5 – 1
Zinok a  jeho zlúčeniny 2 – 3 0,5 – 10 0,5 1,5 – 3
Chróm a  jeho zlúčeniny 0,1 – 1 0,2 – 2 1 0,5 – 2
Adsorbovateľné halogénované 
organické zlúčeniny0,5 – 5 0,1 – 7 – 0,1 – 2
Kadmium a  jeho zlúčeniny 0,2 0,005 – 0,3 0,2 0,05  – 0,2
Olovo a  jeho zlúčeniny 0,5 – 1 0,05  – 0,4 0,2 0,2 – 1,5
Ortuť a  jej zlúčeniny 0,01  – 0,05 0,001  – 0,08 0,05 0,03  – 0,1
Nikel a  jeho zlúčeniny 0,5 – 0,8 0,1 – 2 0,5 0,5 – 0,8
Benzo(g,h,i)perylén1Limit pre PAH: 0,01 0,015  – 0,03 – Limit pre PAH: 0,01
Nepriame vypúšťanie
Česká republika  
(navrhované limity)Maďarsko  
(stále vodné toky)RumunskoSlovensko  
(navrhované limity)
Arzén a  jeho zlúčeniny 0,2 0,2 – 0,2
Meď a  jej zlúčeniny 1 2 0,2 1
Zinok a  jeho zlúčeniny 2 2 1 2
Chróm a  jeho zlúčeniny 0,3 1 1,5 0,8
Kadmium a  jeho zlúčeniny 0,1 0,1 0,3 0,1
Olovo a  jeho zlúčeniny 0,1 0,2 0,5 0,3
Ortuť a  jej zlúčeniny 0,05 0,05 nepovolená 0,05
Nikel a  jeho zlúčeniny 0,1 1 1 0,2
1 Benzo(g,h,i) perylén je polycyklický aromatický uhľovodík (PAH).
2  V maďarských zákonoch sa stanovujú hodnoty limitov podľa typu činnosti (technologické limity) a územné limity (v závislosti od typu vodné -
ho útvaru prijímajúceho odpadovú vodu). Orgán vydávajúci povolenie sa môže odchýliť od týchto limitov, musí však rešpektovať minimálne 
a maximálne hodnoty podľa látky, ktoré sú stanovené v právnom rámci.
70
Usmernenie k výpočtu nákladov na ochranu 
životného prostredia a na zdroje existuje. Nedávne 
pokusy o doplnenie tohto usmernenia v rámci CIS 
zlyhali z dôvodu rozdielnych názorov medzi člen -
skými štátmi a Komisiou. O pracovnom programe 
CIS na roky 2016 – 2018 sa v súčasnosti diskutuje 
a možno bude potrebné ešte pracovať na tomto 
probléme.
Úvod
13 druhá zarážka
Agroenvironmentálne opatrenie možno uplatniť na 
riešenie rôznych environmentálnych a klimatických 
problémov. Kvalita vody je len jedným z týchto 
problémov.
Jednou z charakteristík tohto opatrenia je silné pre -
pojenie medzi rôznymi operáciami a opatreniami 
pri dosahovaní environmentálneho prínosu. To zna -
mená, že operácia zameraná najmä na biodiverzitu 
môže priniesť prospech aj iným prírodným zdrojom, 
ako je pôda a voda, ale robí tak nepriamo.
Táto dualita opatrenia často odráža koncept opat -
rení zameraných na primárne (a sekundárne) ciele, 
ktorý sa týka hlavných environmentálnych potrieb 
a problémov identifikovaných v analýze SWOT. 
Preto pri diskusii o príspevku celkového rozpočtu 
vyčleneného na agroenvironmentálne opatrenia 
k cieľom politiky v oblasti vodného hospodárstva 
musia byť zohľadnené takéto priame a nepriame 
účinky.
15
Od roku 2005 sa krížovým plnením integrujú dôle -
žité právne ustanovenia týkajúce sa okrem iného 
ochrany životného prostredia vrátane kvality vody 
do spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). 
Okrem krížového plnenia jestvujú iné rovnako dôle -
žité nástroje SPP podporujúce udržateľné poľnohos -
podárstvo priaznivé pre klímu a životné prostredie 
vrátane kvality vody, ako je povinná ekologizujúca 
zložka priamych platieb v rámci mechanizmu 
uplatniteľného počas finančného obdobia 2014 – 
2020 alebo poľnohospodársky poradenský systém, 
ktorého povinným kontextom je rámcová smernica 
o vode (RSV) a smernica o trvalo udržateľnom po  -
užívaní pesticídov, a agroenvironmentálne platby.Zhrnutie
V
V roku 2015 Komisia a členské štáty vytvorili usmer -
ňujúci dokument v rámci spoločnej implementačnej 
stratégie (CIS): Oznámenie o pokroku pri dosaho -
vaní dobrého stavu v druhom pláne manažmentu 
povodia (PMP) s cieľom umožniť informovanie 
o čiastočných zlepšeniach kvality vody1.
VI
Komisia zastáva názor, že plány z roku 2009 
poskytujú významnú pridanú hodnotu. Napríklad 
po prvýkrát sa predkladá prehľad všetkých rele -
vantných tlakov a vplyvov  v rámci povodia (aj na 
medzinárodnej úrovni v dunajskom nadnárodnom 
programe), a to vrátane identifikácie typov a zdro -
jov znečistenia.
Komisia však súhlasí s tým, že sa prejavuje nedosta -
tok ambícií, pokiaľ ide o  opatrenia , keďže prvý plán 
sa zameriaval predovšetkým na základné opatrenia.
VII
Dôležité právne predpisy EÚ týkajúce sa ochrany 
vôd EÚ pred znečistením v dôsledku poľnohos -
podárskych postupov, ako je napríklad smernica 
o dusičnanoch (ND) alebo nariadenie o pesticídoch, 
sú súčasťou krížového plnenia od začiatku roka 
2005. Pokiaľ ide fosfor a pesticídy, na ne sa v niekto -
rých členských štátoch vzťahujú povinné požia -
davky týkajúce sa hospodárenia (SMR) vo vzťahu 
k právnym predpisom EÚ, ktoré sa v súčasnosti 
vykonávajú. V niektorých členských štátoch akčné 
plány týkajúce sa smernice o dusičnanoch obsahujú 
požiadavky na fosfor a táto smernica je súčasťou 
krížového plnenia.
X
Rozsiahla podpora vykonávania sa od roku 2001 
rozvinula v rámci spoločnej stratégie vykonávania 
(CIS), postupu vedeného Komisiou a členskými 
štátmi. V kontexte CIS Komisia a členské štáty 
pomerne intenzívne pracovali na otázke úhrady 
nákladov v minulých rokoch. 
1 Ukazovatele naznačujúce pokrok pri dosahovaní dobrého 
stavu. Spoločná vykonávacia stratégia rámcovej smernice 
o vode. Prijatá riaditeľmi povodí 25. novembra 2015.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 71
Rámce posudzovania týkajúce sa stavu vôd uplatňo -
vané v plánoch manažmentu povodia v roku 2009 
sa v mnohých prípadoch vyznačovali významnými 
obmedzeniami. Napríklad v čase prvého zverej -
nenia plánov neboli pre všetky prvky biologickej 
kvality vypracované metódy (napr. v Maďarsku, 
Rumunsku a na Slovensku). Zistili sa aj nedostatky 
v monitorovaní (napr. v Českej republike). Viac 
podrobností o týchto nedostatkoch možno nájsť 
v správach Komisie o vykonávaní rámcovej smer -
nice o vode. Preto k výsledkom tejto analýzy treba 
pristupovať obozretne.
29
Komisia sa domnieva, že rozdiely v počte látok, pri 
ktorých sa posudzoval ekologický stav, v zásade 
nemusia predstavovať nesprávne vykonávanie. 
Látky sa musia na klasifikáciu použiť len vtedy, ak 
sú relevantné, t. j. ak predstavujú riziko nedosiah -
nutia dobrého stavu v príslušnom povodí. Počet 
látok predstavujúcich riziko veľmi závisí od existu -
júcich tlakov. Preto rozdiely v počte látok môžu byť 
odôvodnené.
Komisia sa však domnieva, že počet látok použitých 
niektorými členskými štátmi bol príliš nízky, a to 
v dôsledku nedostatočnej identifikácie príslušných 
látok a nedostatočného monitorovania. Ak by sa 
smernica vykonávala správne, príslušné látky by sa 
vzali do úvahy a klasifikácia by bola správna. Tento 
problém identifikovala Komisia v správe o vyko -
návaní a bol prerokovaný s dotknutými členskými 
štátmi. Komisia očakáva, že zlepšené hodnotenie 
rizika a monitorovanie sa odrazí v druhých plánoch 
manažmentu povodí.
36 tretia zarážka
Komisia zhromažďuje dôkazy z celej EÚ o druhu 
opatrení použitých na úrovni členských štátov 
na obmedzenie prietrží (v súlade s požiadavkou 
v prílohe IA k smernici o čistení komunálnych 
odpadových vôd), ich účinnosti a ich praktickom 
uplatňovaní: štúdia o týchto otázkach je rozpraco -
vaná. Výsledky štúdie poslúžia Komisii ako základ 
pre úvahy o možnostiach systematického riešenia 
znečistenia z prietrží na úrovni EÚ.Rozsah auditu a audítorský prístup
20
Vzhľadom na vysoký počet vodných útvarov, ktoré 
nedosahujú dobrý stav v dôsledku hydromorfo -
logických vplyvov, na dosiahnutie dobrého stavu 
nestačia len opatrenia zamerané na znižovanie 
znečistenia.
Poznámky
23
Komisia súhlasí, že prístup „jeden bod za celok“ 
môže zakrývať čiastočné zlepšenia kvality vody.
Uvedený prístup je vyjadrením integrovaného 
prístupu rámcovej smernice o vode k hospodáreniu 
s vodnými zdrojmi, ktorý zohľadňuje všetky tlaky 
a vplyvy na vodné zdroje. Cieľom je zabezpečiť, 
aby kvalita vody bola klasifikovaná ako dobrá len 
vtedy, keď je skutočne dobrá, a nie vtedy, keď je 
dobrý určitý počet kvalitatívnych prvkov/paramet -
rov. Ak napríklad vodný útvar má vážny problém 
so znečistením jednou konkrétnou znečisťujúcou 
látkou, odstránenie všetkých ďalších znečisťujúcich 
látok bude znamenať pokrok v dosahovaní dobrého 
stavu (možno aj výrazný pokrok), ale vodu nebude 
možné považovať za čistú dovtedy, kým sa problém 
s touto konkrétnou znečisťujúcou látkou nevyrieši.
V roku 2015 Komisia a členské štáty vytvorili usmer -
ňujúci dokument v rámci CIS: Oznámenie o pokroku 
pri dosahovaní dobrého stavu v druhom pláne 
manažmentu povodia s cieľom umožniť informova -
nie o čiastočných zlepšeniach kvality vody2.
27
Komisia sa domnieva, že posúdenia stavu na zá    -
klade plánov manažmentu povodia v rokoch 2009 
a 2015 nie sú automaticky priamo porovnateľné. 
2 Ukazovatele naznačujúce pokrok pri dosahovaní dobrého 
stavu. Spoločná vykonávacia stratégia rámcovej smernice 
o vode. Prijatá riaditeľmi povodí 25. novembra 2015.
Odpovede Komisie 72
Komisia by tiež chcela zdôrazniť, že v niekoľkých 
kontrolovaných členských štátoch sa vnútroštátne 
zdroje financovania využívajú aj na investície do 
infraštruktúry na čistenie odpadových vôd a že úlo -
hou samotného financovania z EÚ nie je zabezpečiť 
dosiahnutie súladu, a toto financovanie na to ani 
nemá potrebný rozsah.
Komisia identifikovala nedostatky pri zavádzaní 
vhodných ustanovení o úhrade nákladov. Odstráne -
nie týchto nedostatkov by umožňovalo pravidelné 
príjmy od užívateľov/znečisťovateľov, ktoré by sa 
mohli využiť na podporu opatrení, a preto by zvýšili 
úroveň financovania zo zdrojov mimo EÚ.
48
V dôsledku dvojstranných stretnutí v rokoch 
2013 – 2014 bol pre každý členský štát vypracovaný 
zoznam akčných bodov na zlepšenie s ohľadom na 
prijatie druhého plánu manažmentu povodia v roku 
2015. Odporúčania stanovené pre každý členský 
štát v správe o vykonávaní uverejnenej v marci 2015 
zohľadňujú tieto dohodnuté akčné body.
[Úplné informácie obsahuje pracovný doku -
ment útvarov Komisie SWD (2015) 50 final, pozri 
poznámku pod čiarou č. 26.]
49
V prípadoch, keď príslušná ex ante kondicionalita 
pre Európsky fond regionálneho rozvoja a/alebo 
Kohézny fond (EFRR/KF) nebola v čase prijatia ope -
račného programu splnená, členské štáty vypraco -
vali akčné plány na jej splnenie do konca roka 2016. 
Akčný plán je neoddeliteľnou súčasťou operačného 
programu, a preto je jeho zmluvná vynútiteľnosť 
zaistená. Komisia monitoruje vykonávanie akčných 
plánov a môže pozastaviť finančné prostriedky, ak 
ex ante  kondicionalita zostáva po roku 2016 naďalej 
nesplnená. Akcie sa však vzťahujú len na kritériá 
splnenia ex ante kondicionality, ako sa vymedzuje 
v nariadení, a nemôžu sa použiť ako nástroj na 
presadzovanie dodržiavania všetkých právnych 
predpisov EÚ.41 druhá zarážka
Komisia súhlasí s Dvorom audítorov a zastáva názor, 
že opatrenia na zníženie erózie a zabránenie znečis -
teniu by mali byť konkrétnejšie stanovené v plánoch 
manažmentu povodia bez ohľadu na to, či sú, alebo 
nie sú spojené s normou dobrých poľnohospodár -
skych a environmentálnych podmienok (GAEC).
41 tretia zarážka
Komisia súhlasí s tým, že opatrenia na zníženie 
znečistenia vody pesticídmi v súlade s článkom 11 
ods. 3 písm. h) by mali byť konkrétne a zahrnuté do 
programov opatrení RSV. Zdôrazňuje, že smernica 
2009/128/ES o trvalo udržateľnom používaní pesticí -
dov poskytuje rozsiahlu flexibilitu, aby členské štáty 
vypracovali akčné plány.
44
Komisia si je vedomá koordinačných problémov 
pozorovaných Dvorom audítorov v členských štá -
toch. Koordinácia medzi orgánmi zabezpečujúcimi 
prípravu a vykonávanie operačných programov 
a programov rozvoja vidieka a orgánmi zodpo -
vednými za vypracovanie opatrení v rámci plánov 
manažmentu povodí zostáva v právomoci členských 
štátov. Je povinnosťou členských štátov, aby počas 
prípravy a vykonávania operačných programov 
a programov rozvoja vidieka vytvorili partnerstvá 
s príslušnými orgánmi, partnermi a relevantnými 
zástupcami občianskej spoločnosti.
V niektorých prípadoch sa o finančných prostried -
koch na programové obdobie 2007 – 2013 rozhodlo 
pred schválením plánu manažmentu povodí z roku 
2009. Tieto koordinačné problémy sa riešili v rámci 
prípravy operačných programov na programové 
obdobie 2014 – 2020. Okrem toho ex ante  kondi -
cionalita sa zameriava na zosúladenie investícií 
s plánmi manažmentu povodí.
Odpovede Komisie 73
63
Komisia konštatuje, že sa používa špecifická meto -
dika na posúdenie dodržiavania právnych pred -
pisov členských štátov3, ktorá sa zakladá skôr na 
aglomeráciách než na celkovom percentuálnom 
podiele vyhovujúceho zaťaženia. S cieľom pokú -
siť sa o lepšie odzrkadlenie zlepšení a vytvorenie 
presnejšieho obrazu o situácii v členských štátoch 
Komisia v 8. správe o vykonávaní smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd zavádza pojem 
„vzdialenosť od súladu“.
64
Podľa zmluvy o pristúpení sa považovala za citlivú 
oblasť iba malá časť Maďarska. Navyše po pristú -
pení Rumunska sa Maďarsko zaviazalo dosiahnuť 
pre celé svoje územie cieľ odstránenia 75 % živín 
(N, resp. P) do 31. decembra 2018, podľa možnosti 
v súlade s článkom 9 smernice o čistení komunál -
nych odpadových vôd.
65
V Českej republike, na Slovensku a v Maďarsku 
Komisia už spustila pilotnými listami vyšetrovanie 
údajných prípadov nedodržania smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd (týka sa Českej 
republiky) a prechodných lehôt (týka sa Sloven -
ska a Maďarska). Komisia okrem toho v súčasnosti 
pripravuje podobný pilotný list s cieľom prešetriť 
dodržiavanie prechodných lehôt Rumunskom.
Pokiaľ ide o otázku finančnej udržateľnosti, Komi -
sia upozorňuje na svoje odpovede na osobitnú 
správu Dvora audítorov č. 2/2015 z 28. januára 2015 
o povodí rieky Dunaj.
3 Hodnotenie informácií poskytnutých v rámci dotazníkov 
k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd. Všeobecná 
metodika a pracovné kroky. Vypracovala UBA v marci 2012, 
zrevidované v októbri 2014.Následný postup ako výsledok dvojstranných 
stretnutí predstavuje samostatný proces a nie 
všetky uvedené akcie môžu byť zohľadnené v ope -
račných programoch.
Spoločná odpoveď Komisie na body 56 
a 57
Na účely smernice o čistení komunálnych odpado -
vých vôd Komisia nezhromažďuje údaje o celkovom 
počte obyvateľov, ale iba o „populačnom koefi -
ciente“ (p. e.) v aglomeráciách s p. e. 2 000 alebo 
vyšším. Komisia konštatuje, že percentuálne údaje 
na obrázku 3 vychádzajú z celkového počtu obyva -
teľov. Komisia sa domnieva, že tieto percentuálne 
údaje neodrážajú právny súlad aglomerácii s p. e. 
2 000 alebo vyšším v danom členskom štáte.
58
Komisia poznamenáva, že kategórie analyzované 
Súdnym dvorom v bode 58 sa nemusia nutne vzťa -
hovať na dodržiavanie povinností podľa smernice 
o čistení komunálnych odpadových vôd.
58 druhá zarážka
Z hľadiska súladu je použitie jednotlivých systémov, 
ako napríklad septikov, v súlade s povinnosťami 
podľa smernice o čistení komunálnych odpadových 
vôd za predpokladu, že dosahujú rovnakú úroveň 
ochrany životného prostredia.
58 tretia zarážka
Na aglomerácie s p. e. pod 2 000 sa vzťahujú len 
obmedzené povinnosti podľa smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd, napríklad nemajú 
povinnosť zhromažďovať svoje odpadové vody.
Odpovede Komisie 74
105
Pokiaľ ide o Maďarsko, Komisia poznamenáva, 
že pravidlá týkajúce sa skladovania hnoja už boli 
zavedené, keď Komisia vzala na vedomie prechodné 
obdobia udelené poľnohospodárom na výstavbu 
požadovaných úložísk podľa nového akčného 
programu (AP) a nových pásiem ohrozených dusič -
nanmi (POD), ktoré nadobudli platnosť v roku 2012 
a 2013.
108
Kým obmedzenia P môžu prispieť k dosiahnutiu 
cieľov smernice o dusičnanoch, treba poznamenať, 
že členské štáty nie sú podľa samotnej smernice 
o dusičnanoch povinné poskytovať normy týkajúce 
sa používania P . Podľa rámcovej smernice o vode 
sa však od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli 
opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov znečiste -
nia, a ak je to potrebné, na riešenie fosfátov z poľno -
hospodárstva, aby umožnili dosiahnuť dobrý stav. 
To možno urobiť buď prostredníctvom akčného 
programu pre dusičnany, alebo prostredníctvom 
iného mechanizmu.
109
Komisia zdôrazňuje, že primeranosť českého AP sa 
posudzuje v kontexte prebiehajúceho pilotného 
projektu EU Pilot. Okrem toho český AP bol zme -
nený v roku 2014 a diskusia v rámci projektu EU Pilot 
zahŕňala aj túto zmenu, a nielen znenie akčného 
programu z roku 2012.
115
Komisia konštatuje, že údaje sa týkajú tak eutrof -
ných, ako aj hypertrofných vôd, teda nielen 
eutrofných.
Pri posudzovaní eutrofizácie je takisto dôležité 
pamätať na prístup zohľadňujúci povodia. Naprí -
klad vysoké množstvo dusičnanov nemusí mať 
významný vplyv na rieky, ale spôsobí eutrofizáciu 
v nadväzujúcich pobrežných oblastiach ako v prí -
pade Dunaja v Čiernom mori.69
Komisia sa domnieva, že využívanie koncových 
riešení nemusí byť najúčinnejším spôsobom rieše -
nia problému mikropolutantov. Je potrebné zvážiť 
opatrenia na zníženie znečistenia pri zdroji.
Vykonávanie by sa malo sústrediť na správne posú -
denie rozsahu problému (pomocou osvedčenej 
analýzy tlakov a vplyvov a dobrých monitorova -
cích sietí) a potom posúdiť najlepšie opatrenia na 
dosiahnutie cieľov (alebo ich kombináciu).
71
Komisia plne uznáva význam zabezpečenia súladu 
a možnosti využívania vhodných systémov na jeho 
kontrolu. Táto pripomienka sa vzťahuje na všetky 
tlaky na znečistenie, ktoré uvádza Dvor audítorov 
vo svojej správe. Komisia uznáva aj prepojenie 
medzi kontrolami súladu a sankciami na účely zais -
tenia súladu. Zámerom Komisie je predstaviť v roku 
2016 všeobecnú iniciatívu v oblasti zabezpečenia 
environmentálneho súladu pre celú EÚ.
84
Pokiaľ ide o nepriame vypúšťanie odpadových vôd 
priemyselnými zariadeniami, tieto by podliehali 
predchádzajúcej regulácii a/alebo osobitnému 
schváleniu príslušného orgánu. V záujme dosiahnu -
tia cieľov, ktoré sú opísané v prílohe IC k smernici 
o čistení komunálnych odpadových vôd, sa musí 
uplatňovať predbežné čistenie.
90
Pozri odpoveď Komisie na bod 84.
Odpovede Komisie 75
131
Komisia súhlasí so zistením, že neboli stanovené 
žiadne kvantitatívne požiadavky EÚ na rozsah 
kontrol s výnimkou článku 8 smernice 2009/128/
ES, v ktorom sa stanovuje, že všetky zariadenia na 
aplikáciu pesticídov musia byť skontrolované do 
26. novembra 2016.
134
Minimálne požiadavky sú založené na vnútroštát -
nych ustanoveniach idúcich nad rámec pravidiel EÚ. 
Preto obsah týchto vnútroštátnych pravidiel závisí 
od rozhodnutia, ktoré prijme každý členský štát. 
Tieto minimálne požiadavky sú súčasťou základných 
požiadaviek pre určité opatrenia rozvoja vidieka. Do 
1. januára 2015 boli zahrnuté aj do rozsahu pôsob -
nosti krížového plnenia, ale v záujme zjednodušenia 
a zabezpečenia rovnakých podmienok pre poľno -
hospodárov boli vyňaté z rozsahu pôsobnosti krí -
žového plnenia počas poslednej reformy SPP . Stále 
sú však súčasťou základných požiadaviek v rámci 
rozvoja vidieka a ako také sa musia skontrolovať.
136
Pozri odpoveď Komisie na bod 134.
136 druhá zarážka
Maďarský PRV 2007 – 2013 zahŕňa vymedzenie 
a špecifikácie minimálnych požiadaviek na používa -
nie hnojív (živín) a prípravkov na ochranu rastlín.
137
V priebehu schvaľovania programov rozvoja vidieka 
Komisia overuje, či sú splnené príslušné ex ante  
kondicionality. V prípade ex ante kondicionality 
týkajúcej sa minimálnych požiadaviek na používanie 
hnojív a prípravkov na ochranu rastlín sa v kritériu 
na ich splnenie stanovuje, že takéto požiadavky sa 
majú špecifikovať v programoch.
Prítomnosť a relevantnosť konkrétnych požiadaviek 
a noriem GAEC týkajúcich sa uvedených záväzkov 
sa ďalej posudzuje v priebehu analýzy obsahu 
opatrení a druhov operácií, v prípade ktorých tieto 
dva prvky tvoria súčasť príslušných základných 
požiadaviek.117
Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je 
mechanizmus na presadzovanie európskych 
právnych predpisov v oblasti životného prostre -
dia. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej 
poľnohospodárskej politiky (SPP) s dodržiavaním 
určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravi -
diel vedie k zníženiu platieb SPP . Krížové plnenie by 
v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. 
Mala by sa ním však zabezpečiť aj minimálna miera 
kontroly, keď nie je kontrolný systém odvetvových 
právnych predpisov dostatočne účinný. Sankcio -
novaní môžu byť len príjemcovia takýchto platieb, 
zatiaľ čo odvetvové právne predpisy a mechanizmy 
ich presadzovania sa uplatňujú na všetkých poľno -
hospodárov nezávisle od SPP .
119
Podľa článku 96 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 
„členské štáty môžu na zabezpečenie dodržiavania 
pravidiel krížového plnenia využiť svoje existujúce 
administratívne a kontrolné systémy “. Preto je na 
členských štátoch, aby organizovali kontroly krížo -
vého plnenia.
123
Smernica poskytuje členským štátom veľkú pruž -
nosť pri navrhovaní národných akčných plánov.
124 druhá zarážka
Komisia poznamenáva, že smernica nevyžaduje 
v národných akčných plánoch takúto úroveň 
podrobností.
130
Komisia súhlasí s tým, že všeobecné zásady integ -
rovanej ochrany proti škodcom stanovené v prí -
lohe III k smernici 2009/128/ES nestanovujú jasný 
právny základ na identifikáciu možných porušení. 
Výnimkami sú: povinnosť vedenia záznamov, ako 
aj požiadavka schopnosti odôvodniť zásah v súvis -
losti s pesticídmi na základe monitorovania alebo 
súvisiaceho technického poradenstva. V dôsledku 
zásady subsidiarity a v dôsledku rôznorodosti 
agroklimatických podmienok, ktoré sa musia zvažo -
vať, neboli v smernici jasne definované žiadne iné 
prvky.
Odpovede Komisie 76
142
Hoci je pravda, že ročný cyklus krížového plnenia 
nemožno prispôsobovať všetkým typom požia -
daviek, po zisteniach z iných zdrojov by takisto 
mali nasledovať nadväzujúce opatrenia v rámci 
krížového plnenia (napr. vzájomné porovnávanie). 
Okrem toho v právnych predpisoch sa vyžaduje, 
aby každý príjemca vybraný na kontrolu na mieste 
bol podrobený kontrole v čase, keď možno skon -
trolovať väčšinu požiadaviek a noriem, vzhľadom 
na ktoré bol vybraný4. Navyše kontroly na mieste sa 
spravidla musia vykonať ako súčasť jednej návštevy 
a ich súčasťou musí byť overovanie požiadaviek 
a noriem, ktoré možno skontrolovať v čase náv -
števy5 v závislosti od prírodného cyklu.
143
Kontrola registrov sa navrhuje pre niekoľko noriem 
a vyžaduje, aby sa do kontroly krížového plnenia na 
mieste zahrnul jeden z povinných kontrolných prv -
kov. Majú sa však doplniť o ďalšie kontrolné body, 
ako sú napríklad podmienky skladovania, faktúry 
a návštevy v teréne vyplývajúce z odvetvových 
právnych predpisov.
144
Administratívne sankcie v oblasti krížového plnenia 
sa uplatňujú ako percentuálne zníženie na všetky 
platby príjemcu v rámci SPP . Takéto sankcie sa musia 
uplatňovať po vyhodnotení závažnosti, rozsahu 
a trvania porušenia a mali by umožňovať až 100 % 
zníženie v nasledujúcom roku6, čím by sa zaistil 
odrádzajúci účinok.
V poznámke pod čiarou č.  86 sa skutočne uvádza, že 
5 % nie je maximálna miera zníženia.
4 Článok 71 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.
5 Článok 71 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.
6 Článok 75 nariadenia (EÚ) č. 809/2014.Obsah minimálnych požiadaviek na používanie 
hnojív a pesticídov by mal prinajmenšom zohľadňo -
vať ustanovenia bodu 8 ods. 9 prílohy I k nariadeniu 
(EÚ) č. 808/2014.
138
Pozri odpoveď Komisie na body 117 a 119.
Spoločná odpoveď na body 139 a 140
Zatiaľ čo právna úprava skutočne stanovuje mini -
málnu mieru kontrol vo výške 1 %, pravdepodob -
nosť, že určití farmári budú podrobení kontrole 
krížového plnenia, môže byť vyššia ako 1 %, keďže 
túto situáciu ovplyvňuje niekoľko ďalších faktorov:
– špecificky uplatňovaná metóda odberu vzoriek,
– odvetvové právne predpisy určujú odlišnú mie -
ru kontrol (napr. 3 % v prípade živočíšnych ID),
– v prípade významnej miery nesúladu s aktom 
alebo normou sa počet kontrol na mieste musí 
zvýšiť,
– prípady nesúladu zistené z iných zdrojov (napr. 
odvetvových kontrol) sa majú navzájom porov -
nať a príslušný orgán má vykonať nadväzujúce 
opatrenia,
– poľnohospodári, v prípade ktorých bolo zistené 
porušenie, musia byť podrobení osobitnému 
zvažovaniu v rámci hodnotenia rizík.
141 druhá zarážka
Pozri odpoveď Komisie na bod 134.
Odpovede Komisie 77
Používanie pesticídov a minerálnych hnojív nie je 
v Rumunsku povolené, povoľujú sa len organické 
hnojivá za určitých podmienok. V tomto prípade sa 
nevypláca žiadna podpora EÚ na zníženie používa -
nia hnojív, ale táto podmienka má za cieľ zabrániť 
ďalšej intenzifikácii poľnohospodárskych systémov 
v oblastiach podliehajúcich záväzkom, ktoré by 
mohli mať negatívny vplyv na kvalitu vody (pozri 
bod 16).
157
Podpora v rámci agroenvironmentálneho opatrenia 
má kompenzovať dodatočné náklady a ušlé príjmy 
vyplývajúce z prijatých dobrovoľných záväzkov 
príjemcov. Ak je to potrebné, môže pokryť aj trans -
akčné náklady. Táto podpora neumožňuje využí -
vanie motivačných prvkov a neznamená okamžité 
ekonomické prínosy pre príjemcov (hoci takéto 
prínosy nie sú vylúčené v dlhodobejšom horizonte).
Takáto náhrada a spolu s ňou dlhodobý prínos 
pre pôdohospodárstvo vyplývajúci z vykonávania 
záväzkov (napr. zlepšenie kvality pôdy) sa však 
považujú za motivačné činitele vedúce poľnohos -
podárov k dodržiavaniu opatrení.
160
SPP sa zameriava na presadzovanie zásady „znečis -
ťovateľ platí“ prostredníctvom dodržiavania povin -
ných požiadaviek krížového plnenia a na dobro -
voľný prístup kompenzácií za poskytovanie iných 
verejných statkov a služieb, ako sú tie, ktoré priniesli 
tieto požiadavky, napr. prostredníctvom agroenvi -
ronmentálnych platieb.
161
Komisia sa domnieva, že odhliadnuc od uplatňova -
nia krížového plnenia je na členských štátoch, aby si 
vybrali nástroje pri uplatňovaní zásady „znečisťova -
teľ platí“.146
Platby podľa článku 30 môžu členské štáty (ČŠ) 
plánovať aj ako náhradu povinných opatrení súvisia -
cich s rámcovou smernicou o vode. Tieto opatrenia 
ešte neboli naplánované v štyroch krajinách.
147
Členské štáty sú povinné zahrnúť do svojich progra -
mov na roky 2014 – 2020 analýzu SWOT, ktorá 
zahŕňa analýzu ich environmentálnej situácie. Táto 
analýza zahŕňa informácie o stave environmentál -
nych aktív, ako napríklad vody a ich štatúte. Prob -
lémy, ktoré boli zistené v analýze SWOT, by sa mali 
riešiť prostredníctvom uplatňovania príslušných 
opatrení rozvoja vidieka alebo iných nástrojov. 
Okrem toho sú tieto programy aj predmetom stra -
tegického environmentálneho hodnotenia (SEA), 
ktoré je súčasťou správy o hodnotení ex ante .
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 44.
153
Členské štáty rozhodnú, či zamýšľajú pokračovať 
v agroenvironmentálnych operáciách tvoriacich 
súčasť predchádzajúcich programov aj v nových 
programoch, ktoré môžu byť ovplyvnené rôznymi 
faktormi, napr. úspechom a účinnosťou operácií, ich 
príspevkom k cieľom politiky, relevantnosťou z hľa -
diska štruktúry nových programov vrátane  
priorít a cieľov, ako aj charakterom environmen -
tálnych potrieb identifikovaných analýzami SWOT 
v rámci nových programov.
154 druhá zarážka
Základná schéma realizovaná v rámci programu 
rozvoja vidieka Slovenskej republiky 2007 – 2013 
obmedzuje používanie hnojív. Okrem toho tento 
systém zahŕňa zákaz používania minerálnych hnojív 
na lúkach vrátane obmedzeného používania pesti -
cídov, ktorý takisto ovplyvňuje kvalitu vody.
Odpovede Komisie 78
Závery a odporúčania
168
Komisia a členské štáty pracujú na ukazovateľoch, 
ktoré by odrážali pokrok pri dosahovaní dobrého 
stavu. Dohoda o týchto ukazovateľoch sa očakáva 
koncom roka 2015.
Posúdenia stavu na základe plánov manažmentu 
povodia v roku 2009 a v roku 2015 nie sú automa -
ticky priamo porovnateľné. Rámce posudzovania 
týkajúce sa stavu vôd uplatňované v plánoch 
manažmentu povodia v roku 2009 sa v mnohých 
prípadoch vyznačovali významnými obmedzeniami. 
Napríklad v čase prvého zverejnenia plánov neboli 
pre všetky prvky biologickej kvality vypracované 
metódy (napr. v Maďarsku, Rumunsku a na Sloven -
sku). Zistili sa aj nedostatky v monitorovaní (napr. 
v Českej republike). Viac podrobností o týchto nedo -
statkoch možno nájsť v správach Komisie o vykoná -
vaní rámcovej smernice o vode.
169
Komisia sa domnieva, že rozdiely v počte látok, pri 
ktorých sa posudzoval ekologický stav, v zásade 
nemusí predstavovať nesprávne vykonávanie. 
Látky sa musia na klasifikáciu použiť len vtedy, ak 
sú relevantné, t. j. ak predstavujú riziko nedosiah -
nutia dobrého stavu v príslušnom povodí. Počet 
látok predstavujúcich riziko veľmi závisí od existu -
júcich tlakov. Preto rozdiely v počte látok môžu byť 
odôvodnené.
Komisia sa však domnieva, že počet látok použitých 
niektorými členskými štátmi bol príliš nízky, a to 
v dôsledku nedostatočnej identifikácie príslušných 
látok a nedostatočného monitorovania. Ak by sa 
smernica vykonávala správne, príslušné látky by 
sa posúdili a klasifikácia by bola správna. Tento 
problém identifikovala Komisia v správe o vyko -
návaní a bol prerokovaný s dotknutými členskými 
štátmi. Komisia očakáva, že zlepšené hodnotenie 
rizika a monitorovanie sa odrazí v druhých plánoch 
manažmentu povodí.Spoločná odpoveď Komisie na body 
163 – 165 a 191
Komisia potvrdzuje, že v kontexte vykonávania 
rámcovej smernice o vode doteraz nevydala žiadne 
usmernenia. Rozsiahla podpora vykonávania sa 
od roku 2001 rozvinula v rámci spoločnej stratégie 
vykonávania (CIS), postupu vedeného Komisiou 
a členskými štátmi. V kontexte CIS Komisia a člen -
ské štáty pomerne intenzívne pracovali na otázke 
úhrady nákladov v minulých rokoch. Usmernenie 
k výpočtu nákladov na ochranu životného prostre -
dia a na zdroje existuje7. Nedávne pokusy o doplne -
nie tohto usmernenia v rámci CIS zlyhali z dôvodu 
rozdielnych názorov medzi členskými štátmi 
a Komisiou. O pracovnom programe CIS na roky 
2016 – 2018 sa v súčasnosti diskutuje a možno bude 
potrebné ešte pracovať na tomto probléme.
164
Ex ante  kondicionality pre Európsky poľnohospo -
dársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa týkajú 
určovania cien vody a uplatňujú sa len na investície 
do efektívneho využívania vody, a preto sa akčné 
plány, v ktorých ex ante kondicionality neboli 
splnené, zamerali na zabezpečenie toho, aby 
poľnohospodári platili za množstvo spotrebovanej 
vody. V čase posudzovania ex ante Komisia taktiež 
oznámila členským štátom potrebu úhrady nákla -
dov súvisiacich s difúznym znečistením, ale keďže 
nebola obsiahnutá v EPFRV, do akčných plánov sa 
nedostala nijaká konkrétna požiadavka týkajúca sa 
tejto oblasti.
7 Posudzovanie nákladov na ochranu životného prostredia a na 
zdroje v rámcovej smernici o vode. Informačný list vypracovaný 
redakčnou skupinou ECO2. Spoločná vykonávacia stratégia 
rámcovej smernice o vode. Jún 2004 (schválená riaditeľmi 
povodí 3. decembra 2004).
Odpovede Komisie 79
A konečne by Komisia tiež chcela zdôrazniť, že 
v niekoľkých kontrolovaných členských štátoch sa 
vnútroštátne zdroje financovania využívajú aj na 
investície do infraštruktúry na čistenie odpadových 
vôd a že úlohou samotného financovania z EÚ nie je 
zabezpečiť dosiahnutie súladu, a toto financovanie 
na to ani nemá potrebný rozsah.
172
Komisia bude naďalej monitorovať úsilie členských 
štátov a dosiahnuté výsledky. Vzhľadom na obrov -
ské množstvo oblastí povodia, vodných útvarov, pre 
ktoré Komisia posudzuje plány manažmentu povo -
dia a programy opatrení, však muselo v minulosti 
nevyhnutne dochádzať k výberu, a výbery zostávajú 
nevyhnutné aj v budúcnosti.
Tento prístup je charakteristický uprednostnením 
podpory orgánov členských štátov pri dosahovaní 
súladu a len výnimočne sa uchyľuje k formálnemu 
konaniu o porušení, ak sa tomu nedá vyhnúť alebo 
ak okolnosti odôvodňujú toto opatrenie poslednej 
inštancie.
Je nielen na Komisii, aby overovala súlad dosaho -
vaný orgánmi členských štátov. Dôležitú úlohu 
v tomto smere zohrávajú aj vnútroštátne justičné 
inštitúcie.
V prípadoch, keď príslušná ex ante  kondicionalita 
pre EFRR/KF nebola v čase prijatia operačného 
programu splnená, členské štáty vypracovali akčné 
plány na jej splnenie do konca roka 2016. Akčný 
plán je neoddeliteľnou súčasťou operačného 
programu, a preto je jeho zmluvná vynútiteľnosť 
zaistená. Komisia monitoruje vykonávanie akčných 
plánov a môže pozastaviť finančné prostriedky, ak 
ex ante kondicionalita zostane po roku 2016 naďalej 
nesplnená. Akcie sa však vzťahujú len na kritériá 
splnenia ex ante kondicionality, ako sa vymedzuje 
v nariadení, a nemôžu sa použiť ako nástroj na 
presadzovanie dodržiavania všetkých právnych 
predpisov EÚ.170
Komisia zastáva názor, že plány na rok 2009 
poskytujú významnú pridanú hodnotu. Napríklad 
po prvýkrát sa predkladá prehľad všetkých rele -
vantných tlakov a vplyvov  v rámci povodia (aj na 
medzinárodnej úrovni v dunajskom nadnárodnom 
programe), a to vrátane identifikácie typov a zdro -
jov znečistenia. To je veľmi dôležité a znamená to 
veľkú pridanú hodnotu, aj keď prehľad nie je úplný.
Komisia však súhlasí s tým, že sa prejavuje nedosta -
tok ambícií, pokiaľ ide o  opatrenia , keďže prvý plán 
sa zameriaval predovšetkým na základné opatrenia.
Okrem povinnosti dodržiavať základné opatrenia 
musí tiež byť jasné, aké ďalšie, podrobnejšie opatre -
nia sa musia zaviesť a ako sa majú vykonávať.
171
Komisia si uvedomuje, že informácie o dostupnosti 
finančných prostriedkov pre plány manažmentu 
povodí v roku 2009 boli v niektorých prípadoch 
neúplné. Komisia si je takisto vedomá koordinač -
ných problémov pozorovaných Dvorom audítorov 
v členských štátoch. Koordinácia medzi orgánmi 
zabezpečujúcimi prípravu a vykonávanie ope -
račných programov a programov rozvoja vidieka 
a orgánmi zodpovednými za vypracovanie opat -
rení v rámci plánov manažmentu povodí zostáva 
v právomoci členských štátov. Je povinnosťou 
členských štátov, aby počas prípravy a vykonáva -
nia operačných programov a programov rozvoja 
vidieka vytvorili partnerstvá s príslušnými orgánmi, 
partnermi a relevantnými zástupcami občianskej 
spoločnosti.
V niektorých prípadoch sa o finančných prostried -
koch na programové obdobie 2007 – 2013 rozhodlo 
pred schválením plánu manažmentu povodí z roku 
2009. Tieto koordinačné problémy sa riešili v rámci 
prípravy operačných programov na programové 
obdobie 2014 – 2020. Okrem toho ex ante kondi -
cionalita sa zameriava na zosúladenie investícií 
s plánmi manažmentu povodí.
Odpovede Komisie 80
180 druhá zarážka
Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd 
neupravuje podrobnosti o povoleniach, napr. limity 
týkajúce sa znečisťujúcich látok, ale len opisuje, 
ktoré hlavné ciele sa majú dosiahnuť predbežným 
čistením priemyselných odpadových vôd pred ich 
vypustením do zberných systémov miest.
181
Komisia plne uznáva význam zabezpečenia súladu 
a možnosti využívania vhodných systémov na jeho 
kontrolu. Táto pripomienka sa vzťahuje na všetky 
tlaky na znečistenie, ktoré uvádza Dvor audítorov 
vo svojej správe. Komisia uznáva aj prepojenie 
medzi kontrolami súladu a sankciami používanými 
na odrádzanie od zisteného nesúladu. Zámerom 
Komisie je predstaviť v roku 2016 všeobecnú ini -
ciatívu v oblasti zabezpečenia environmentálneho 
súladu pre celú EÚ.
Odporúčanie 2 písm. a)
Komisia toto odporúčanie prijíma a pracuje na 
politickej iniciatíve s cieľom zlepšiť zabezpečovanie 
dodržiavania predpisov v členských štátoch pri reš -
pektovaní zásady proporcionality a subsidiarity.
Odporúčanie 2 písm. b)
Komisia podporuje tieto odporúčania adresované 
členským štátom.
186
Komisia už pracuje na zjednodušení monitorovania 
a podávania správ podľa smernice o dusičnanoch 
a rámcovej smernice o vode.Odporúčanie 1 písm. a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Spolu s členskými štátmi pracuje na ukazovateľoch, 
ktoré by odrážali pokrok pri dosahovaní dobrého 
stavu. Dohoda o týchto ukazovateľoch sa očakáva 
koncom roka 2015. Pripomienky Dvora audíto -
rov týkajúce sa podávania správ sa využijú aj pri 
rozsiahlej kontrole vhodnosti environmentálnych 
správ, ktorú Komisia realizuje a ktorú dokončí v roku 
2017.
Odporúčanie 1 písm. b)
Komisia toto odporúčanie prijíma. Bude naďalej 
naliehať na členské štáty, aby zlepšili posudzova -
nie tlakov a vplyvov a monitorovacie siete tak, aby 
sa identifikovali látky, ktoré predstavujú riziko na 
úrovni povodí riek.
Komisia by zároveň chcela poznamenať, že má 
veľmi obmedzené prostriedky na preukázanie, že 
v plánoch manažmentu povodia chýbajú relevantné 
látky.
Odporúčanie 1 písm. c)
Komisia prijíma toto odporúčanie a v súčasnosti 
pripravuje komplexné posúdenie druhých plánov 
manažmentu povodí, ktoré majú členské štáty ozná -
miť do marca 2016.
Odporúčanie 1 písm. d)
Komisia podporuje tieto odporúčania adresované 
členským štátom.
174
V Českej republike, na Slovensku a v Maďarsku 
Komisia už spustila pilotnými listami vyšetrovanie 
údajných prípadov nesúladu so smernicou o čis -
tení komunálnych odpadových vôd (týka sa Čes -
kej republiky) a s prechodnými lehotami (týka sa 
Slovenska a Maďarska). Komisia okrem toho v súčas -
nosti pripravuje podobný pilotný list s cieľom pre -
šetriť dodržiavanie prechodných lehôt Rumunskom.
Pozri aj odpovede Komisie na osobitnú správu 
č. 2/2015.
Odpovede Komisie 81
188 druhá zarážka
Agroenvironmentálne záväzky musia byť stano -
vené na úrovni presahujúcej rámec povinných 
požiadaviek. Taktiež je potrebné zabrániť kompen -
zácii úrovne praktík, ktorá zodpovedá normálnej 
praxi. Zatiaľ čo znižovanie množstva dusíka len 
o niečo nad rámec bežných postupov by nemuselo 
viesť k značným prínosom pre životné prostredie, 
nemožno predpokladať, že takéto znižovanie nepo -
skytuje výhody, ktoré presahujú úroveň záväzných 
požiadaviek a bežných postupov.
Pri rozhodovaní o tom, akú úroveň zvoliť, by členské 
štáty mali zvážiť, aké zníženie zaťaženia živinami 
z poľnohospodárstva je potrebné na zabezpeče -
nie toho, aby bolo možné dosiahnuť vo všetkých 
vodných útvaroch výživové podmienky, ktoré sú 
v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice 
o vode.
189 prvá zarážka
Komisia poznamenáva, že administratívne sank -
cie môžu dosiahnuť 100 % celkových platieb SPP 
príjemcu aj v dvoch nasledujúcich kalendárnych 
rokoch.
191
Politika EÚ v oblasti vodného hospodárstva sa 
čiastočne vykonáva, ale čiastočne bez nej (podľa 
zásady „znečisťovateľ platí“). Nefinancované právne 
požiadavky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v celom 
balíku opatrení potrebných na riešenie vplyvu poľ -
nohospodárstva na vodu.
Odporúčanie 3 písm. a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odporúčanie 3 písm. b)
Komisia toto odporúčanie neprijíma.
Pokiaľ ide o minimálne požiadavky, Komisia vykoná 
posúdenie minimálnych požiadaviek odkazom 
na ich existenciu a význam pre opatrenia, v prí -
pade ktorých tvoria časť základných požiadaviek. 
Vzhľadom na rôznorodosť situácií, v ktorých sa 
tieto požiadavky vymedzovali, sa Komisia spo -
lieha na úsudok členských štátov, pokiaľ ide o ich 
primeranosť.187 druhá zarážka
Od 1. januára 2015 minimálne požiadavky už nespa -
dajú do rozsahu pôsobnosti krížového plnenia, 
keďže boli prijaté v poslednej reforme SPP v záujme 
zjednodušenia. Stále však sú súčasťou základných 
požiadaviek v rámci rozvoja vidieka a ako také sa 
musia skontrolovať. Členské štáty musia implemen -
tovať EÚ normy GAEC tým, že vymedzia svoje vnút -
roštátne normy GAEC. Takéto vnútroštátne normy 
GAEC musia zohľadňovať vnútroštátne, regionálne 
alebo miestne potreby. Medzi normami GAEC 
členských štátov preto môžu byť rozdiely. Komisia 
posudzuje primeranosť noriem GAEC vzhľadom na 
rámec SPP . Ak niektorá norma GAEC buď chýba, 
alebo je v zjavnom nesúlade s vymedzením SPP , je 
klasifikovaná ako „chýbajúca“ a tento nedostatok sa 
náležite rieši s členskými štátmi.
188 prvá zarážka
Rôzne záväzky v rámci agroenvironmentálneho 
opatrenia môžu pomôcť pri riešení problémov 
s kvalitou vody viac či menej priamym a aktívnym 
spôsobom. Navrhovanie a výber záväzkov by mali 
vychádzať z osobitných potrieb územia dotknutého 
programom.
Existuje mnoho iných opatrení v programoch roz -
voja vidieka (PRV), ktoré možno použiť na dosiah -
nutie cieľov vodného hospodárstva  – článok 30, 
neproduktívne investície atď.
Povinnosť plniť záväzky v rámci tohto opatre -
nia počas obdobia piatich až siedmich rokov má 
prispieť k dosiahnutiu cieľov príslušných záväzkov. 
Záväzky sa môžu ďalej vykonávať, ak je to odôvod -
nené potrebou chrániť alebo zlepšiť kvalitu vody.
Odpovede Komisie 82
Komisia zdôrazní potrebu, aby členské štáty stano -
vili parametre minimálnych požiadaviek na úrovni, 
ktorá zabezpečí zohľadnenie ich situácie, a aby 
dodržiavali pravidlá, na základe ktorých by sa tieto 
požiadavky mali stanoviť.
Pokiaľ ide o normy GAEC, Komisia posudzuje 
existenciu a primeranosť týchto noriem. Komisia 
považuje tento prístup za konzistentný s právnym 
rámcom SPP .
Odporúčanie 3 písm. c)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Členské štáty podliehajú povinnostiam týkajúcim sa 
prísunu fosforu tam, kde je to potrebné na dosiah -
nutie cieľov rámcovej smernice o vode. Do svojho 
programu opatrení musia zahrnúť opatrenia na kon -
trolu difúznych zdrojov znečistenia, aby umožnili 
dosiahnuť dobrý stav. Ak sú zdroje poľnohospodár -
skeho fosfátu identifikované ako významné, členský 
štát musí zaviesť kontroly fosfátu. Toto je jedna 
z oblastí, ktoré Komisia bude kontrolovať pri hodno -
tení druhého plánu manažmentu povodia.
Odporúčanie 3 písm. d)
Komisia toto odporúčanie prijíma a poznamenáva, 
že už pracuje na zjednodušení monitorovania 
a podávania správ podľa smernice o dusičnanoch 
a rámcovej smernice o vode.
Odporúčanie 3 písm. e)
Komisia toto odporúčanie prijíma a považuje ho 
za splnené, keďže v rámci postupu CIS bol vypra -
covaný usmerňujúci dokument o úhrade nákladov. 
Nedávny pokus o doplnenie tohto usmernenia 
v rámci CIS zlyhal z dôvodu rozdielnych názorov 
medzi členskými štátmi. Ďalšie pracovné úsilie 
venované riešeniu tejto otázky sa môže zahrnúť 
do pracovného programu CIS na roky 2016 – 2018, 
ktorý je predmetom diskusií. Je potrebné pozname -
nať, že členské štáty si môžu slobodne zvoliť spôsob 
výpočtu nákladov na ochranu životného prostredia 
a na zdroje.
Odporúčanie 3 písm. f)
Komisia podporuje tieto odporúčania adresované 
členským štátom.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
 
Znečistenie vody v povodí Dunaja pochádza z rôznych 
zdrojov, napríklad domácností, priemyselných zariadení 
a poľnohospodárstva.
Podľa rámcovej smernice o vode z roku 2000 členské štáty 
prijímajú plány manažmentu povodia, ktoré musia 
obsahovať opatrenia na boj proti znečisteniu. Dvor 
audítorov preskúmal, či opatrenia, ktoré členské štáty 
vykonávali na základe plánov z roku 2009, viedli 
k zlepšeniu kvality vody.