EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 805 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforiem Fínska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Fínska na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 734 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu refor iem Fínska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa us mernení k politikám zamestnanosti členských 
štátov3, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojich vnútro štátnych hospodárskych 
politikách a politikách zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rast u). Zdôraznila potrebu uprednostni ť obnovenie 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženie nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pr acovného trhu a vynaloženie n ového úsilia na posilnenie 
rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem.  
(6) Dňa 6. apríla 2011 Fínsko predložilo svoj ak tualizovaný program stability na roky 
2011 – 2014 a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť 
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali sú časne.  
(7) Fínsko na najnižšom bode svetove j hospodárskej krízy zaznamenalo ve ľmi strmý 
pokles HDP, ke ďže fínske hospodárstvo sa tradi čne spolieha na výsledky vývozu 
svojich hlavných priemysel ných odvetví. V roku 2009 sa zaznamenal pokles HDP vo 
výške 8,2 %, ktorý bol spôsobený výnimo čne strmým poklesom vývozu (20 %-ný 
pokles objemu) a s ním spojenými vplyvmi  straty dôvery na investície. Miera 
nezamestnanosti sa zvýšila o približne 2 percentuálne body: z hodnoty 6,4 % pracovnej sily v roku 2008 sa zvýšila na  8,3 % v roku 2010. Fínsko zaznamenalo silné 
oživenie hospodárstva, pri čom HDP vykázal v roku 2010 nárast o 3,1 % udržovaný 
tak domácim dopytom, ako aj oživením vývozu. Ceny nehnute ľností a objem bytovej 
výstavby zaznamenali po krátkom poklese v roku  2009 rýchly obrat a dosiahli úrovne 
spred krízy, čím vznikli isté obavy z nadmernej expanzie trhu s nehnute ľnosťami. 
Hospodárska kríza spôsobila vo Fínsku celkový deficit verejných financií vo výške 2,5 
% HDP v roku 2010 a zadlženos ť vo výške 48,5 % HDP. 
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroe konomický scenár, ktorý tvorí základ 
programu, je na roky 2011 – 2012  realistický, ale na nasl edujúce obdobie je v istej 
miere príliš priaznivý. Pokia ľ ide o obdobie 2011 – 2012, ma kroekonomický scenár je 
v súlade s jarnou predpove ďou útvarov Komisie. Na obdobie 2013 – 2015 sa v 
programe predpokladá rast vo  výške približne 2 % HDP, čo mierne prekra čuje odhady 
potenciálneho rastu vo výške 1,5 % a z čoho by teda mohli vyplýva ť isté riziká 
poklesu. Cie ľom rozpo čtovej stratégie je zníži ť deficit na 0,9 % HDP v roku 2011 a 
0,7 % v roku 2012, odzrkad ľujúc cyklické zlepšenie hos podárstva a isté konsolida čné 
opatrenia, o ktorých už rozhodla predchád zajúca vláda. V ak tualizovanom programe 
stability sa však na obdobie 2013 – 2015 neplánuje žiadna ďalšia fiškálna 
konsolidácia. Riziká pre rozpo čtové ciele sa zdajú by ť vyrovnané. Najvýraznejším 
rizikovým faktorom je celosvetové makroe konomické prostredie, ktoré má už tradi čne 
silný vplyv na fínske hospodárs tvo spoliehajúce sa na vývoz. 
 
SK 4   SK (9) V poslednej aktualizácii pr ogramu sa neplánuje využi ť predpovedané zlepšenie 
hospodárskych podmienok na konsolidáciu rozpo čtu v strednodobom horizonte. Hoci 
strednodobý cie ľ, ktorý fínske orgány vymedzili ako štrukturálny prebytok vo výške 
0,5 % HDP, sa pod ľa prognóz v roku 2011 dosiahne, v nasledujúcich rokoch 
štrukturálne sal do pravdepodobne nedosiahne tento cie ľ.  
(10) Jednou z priorít jednotlivých fínskych vlád bol o prijatie opatrení na pôsobenie proti 
vplyvom starnutia obyvate ľstva. Vzh ľadom na tieto snahy sa zdá, že Fínsko podlieha 
strednej úrovni rizika, pokia ľ ide o dlhodobú udržate ľnosť verejných financií. Krajina 
sa napriek tomu musí vyrovna ť so silným a bezprostredným demografickým posunom 
a vo verejných financiách ešte stále existuje zna čný stabiliza čný interval. Tento 
problém vplýva na mnohé oblas ti politiky. Starnutie obyvate ľstva povedie k zna čnému 
zvýšeniu dopytu po službách spojených so starnutím, ktoré vo Fínsku naj častejšie 
poskytujú miestne samosprávy. Z rôznych štúdií vyplýva, že produktivita verejných 
služieb zaznamenala v posledných rokoch len ve ľmi slabé zlepšenie. Fínske orgány už 
uskutočnili nieko ľko reforiem zameraných na reštr ukturalizáciu verejných služieb a 
posilnenie produktivity tak na úrovni ústredných orgánov vere jnej správy, ako aj na 
úrovni miestnej samosprávy. Relatívne rozsiahle investície do informa čných 
technológií vo verejnom sektore ešte  nepriniesli zlepšenia produktivity, čo naznačuje, 
že je potrebné, aby investície boli sprevá dzané štrukturálnymi  a administratívnymi 
zmenami. Celkovo je možné poveda ť, že pokia ľ ide o dosiahnutie zvýšenia 
produktivity a zníženia nákladov pri poskytovaní verejn ých služieb, existuje stále 
priestor na ďalšie opatrenia. 
(11) Súčasné zvýšenie dlhodobej nezamestna nosti je dôvodom na obavy. V období 2005 – 
2008 zaznamenala dlhodobá nezamestnanos ť podstatný pokles, ale v roku 2009 za čala 
opäť rásť. Koncom marca 2011 bolo evidova ných 57 400 dlhodobo nezamestnaných, 
kým v predchádzajúcom roku to bolo 12 400. Mnohí dlhodobo nezamestnaní sa v súčasnosti nachádzajú vo vekovej skupine  55 – 64 rokov. Z dôvodu štruktúr odchodu 
do dôchodku bude najvä čší nárast nezamestnanosti za znamenaný vo vekovej skupine 
45 – 54 rokov. Hoci sa miera dlhodobej nezamestnanosti vo Fínsku nachádza pod priemerom EÚ, táto problematika by sa mala posudzova ť v kontexte zabezpe čenia 
ponuky pracovnej sily v budúcnosti a v kontexte sociálneho za členenia. Zo skúseností 
vyplýva, že je to najmä dlhodobá nezamestnanos ť, ktorá zvyšuje riziko chudoby a 
sociálneho vylú čenia. Hoci fínske orgány považujú dlhodobú nezamestnanos ť za 
pálčivý problém, zatia ľ nebola na boj proti nej navrhnut á žiadna komplexná stratégia. 
Fínsko po čas krízy ú činne rozšírilo svoje opatrenia ak tívnej politiky trhu  práce na boj 
proti nezamestnanosti mladých ľudí. Hoci sa týmito opatreniami prispelo k zníženiu 
nezamestnanosti mladých ľudí v období 2010 – 2011, táto nezamestnanos ť je naďalej 
vyššia ako priemer EÚ a môže si vyžadova ť nové opatrenia. Posilnením opatrení 
aktívnej politiky trhu práce by sa rovnakým spôsobom pomohlo zvráti ť negatívny 
trend v oblasti dlhodobej nezamestnanosti. 
(12) Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie miery zamestnanosti starších 
pracovníkov dôležité pre verejné financie a k ľúčové na uspokojenie dopytu po 
pracovne sile v budúcnosti. Fínsky dôchodkový systém bol v roku 2005 zreformovaný a dôchodkové dávky sa v r oku 2009 prepojili s koe ficientom strednej d ĺžky života. 
Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku však v sú časnosti nie je prepojený so 
strednou d ĺžkou života. Vzh ľadom na neustále rastúcu strednú d ĺžku života by takéto 
prepojenie nielen prispelo k ponuke pracovn ej sily, ale takist o by sa ním pomohli 
zaistiť primerané dôchodky. Systémy pred časného odchodu do dôchodku sa po čas 
 
SK 5   SK uplynulých pár rokov obmedzili, ale v tejto obl asti ešte stále existuje priestor na ďalšie 
opatrenia zamerané na posilnenie stimulov zamestnanosti, pokia ľ ide o starších ľudí. 
Rozšírené dávky v nezamestnanosti pre starších ľudí fungujú napr. viac-menej 
rovnako ako zrušené nezamestnanecké dôchodky. Napriek zlepšeniam v poslednom desaťročí sú miery zamestnanosti starší ch pracovníkov a reálny vek odchodu do 
dôchodku v porovnaní s ostatnými severskými krajinami nízke. Postihnutie je ve ľmi 
často dôvodom odchodu do pred časného dôchodku. Zvýšenie reálneho veku odchodu 
do dôchodku si vyžaduje opatrenia, ktoré takisto zoh ľadňujú kvalitu pracovného 
života vrátane blahobytu a zdravia zamestnancov. Je to dôležité najmä vzh ľadom na 
vysoký po čet ľudí na invalidnom dôchodku. Fínsko od roku 2009 vynaložilo približne 
14 mil. EUR na projekty zamerané na zlep šenie pracovného prostredia. Vplyv týchto 
iniciatív si zasluhuje posúdenie. Ú časť na celoživotnom vzdelá vaní je vo Fínsku už 
tradične veľmi vysoká a vzh ľadom na vznikajúce požiadavky na nové zru čnosti a 
demografické zmeny bude na ďalej zohráva ť dôležitú úlohu.  
(13) Posilnenie hospodárskej sú ťaže, najmä v sektore služieb, sa vo Fínsku stáva stále 
dôležitejším v kontexte posil ňovania produktivity a možného hospodárskeho rastu. 
Odľahlá zemepisná poloha Fínska a jeho riedka hustota za ľudnenia oslabujú 
hospodársku sú ťaž, čo vedie k pomerne nízkemu rastu produktivity v 
neobchodovate ľných sektoroch. Existujúce podnikate ľské štruktúry sú z času na čas 
vysoko koncentrované, najmä v po travinárskom priemysle, ve ľko- a maloobchode. 
Môže to prispieva ť k pomerne vysokej úrovni spotrebite ľských cien, hoci dia ľková 
doprava tu takisto môže zohráva ť
 istú úlohu. Maloobchodné ce ny patria k najvyšším v 
EÚ. Hospodársku sú ťaž v maloobchode na ďalej čiastočne obmedzujú právne predpisy, 
a to napriek istým nedávnym uvo ľneniam, ako aj prekážky, ktoré bránia zahrani čným 
a domácim podnikom, aby vstúpili na trh, resp. ho opustili.  
(14) Vo fínskom programe stabil ity a národnom programe reforiem nie sú vyslovene 
formulované konkrétne záväzky v rámci Paktu Euro Plus, ale o čakáva sa, že tieto 
záväzky sa predložia po vytvorení novej vlády. 
(15) Komisia posúdila program stability a národný program reforiem4, pričom zohľadnila 
nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku vo Fínsku, 
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzh ľadom na potrebu posilni ť 
celkové hospodárske riadenie Európskej únie. Komisia zastáva názor, že by sa mali 
špecifikova ť strednodobé konsolida čné opatrenia a že sú potrebné ďalšie opatrenia na 
zlepšenie udržate ľnosti verejných financií aj pros tredníctvom posilnenia produktivity 
verejného sektora. Ďalšie opatrenia sú takisto pot rebné na zvýšenie motivácie 
pracovať a na zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, ako aj na posilnenie 
produktivity a hospodárskej sú ťaže na trhoch sektora služieb. 
(16) Vzhľadom na toto posúdenie a po zoh ľadnení odporú čania Rady pod ľa článku 126 
ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala 
aktualizáciu programu stability Fínska na rok 2011 a jej stanovisko5 sa odráža najmä v 
odporúčaniach uvedených v bode 1 a v bode 2 v ďalšej časti textu. Po zoh ľadnení 
záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada  preskúmala národný program reforiem 
Fínska, 
                                                 
4 SEK(2011) 734. 
5 Pod ľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 6   SK TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Fínsko v rokoch 2011 – 2012 prijalo tieto opatrenia: 
(1) Pokračovať vo fiškálnej konsolidácii a použi ť všetky neo čakávané príjmy na 
zníženie deficitu, pri čom sa prijmú ďalšie opatrenia na zachovanie fiškálnej pozície 
nad strednodobým cie ľom. 
(2) Prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie zvýšenia  produktivity a zníženia nákladov pri 
poskytovaní verejných služieb vrát ane štrukturálnych zmien s cie ľom reagova ť na 
výzvy vyplývajúce zo starnutia obyvate ľstva. 
(3) Lepšie zamera ť opatrenia aktívnej polit iky pracovného trhu na dlhodobo 
nezamestnaných a mladých ľudí. 
(4) Prijať opatrenia na zlepšenie zamestnate ľnosti starších pracovníkov a ich ú časti na 
celoživotnom vzdelávaní. Prija ť ďalšie kroky na odradenie od pred časného odchodu 
z pracovného trhu a ďalej prepoji ť zákonom stanovené vekové hranice pre odchod do 
dôchodku so strednou d ĺžkou života. 
(5) Prijať ďalšie opatrenia na ďalšie otvorenie sektora služ ieb prostredníctvom zmeny 
regulačného rámca a odstránením obmedzení s cie ľom uľahčiť nový vstup na trhy 
sektora služieb, najmä pokia ľ ide o maloobchodný sektor. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda