Záverom hodnotenia vykonaného pred týmto preskúmaním bolo, že smernica je v súlade s ostatnými právnymi predpismi EÚ. Návrh je zároveň v súlade s ostatnými prvkami balíka o čistej energii pre všetkých Európanov, ako napríklad nové nariadenie o riadení energetickej únie a aktualizácia legislatívy o energii z obnoviteľných zdrojov. Smernica priamo prispeje k navrhovanému cieľu smernice o energetickej efektívnosti zvýšiť energetickú efektívnosť do roku 2030 o 30 %. Dopĺňa opatrenia, ktoré členské štáty musia prijať na základe smernice o energetickej efektívnosti, ako aj na základe právnych predpisov EÚ o energetickej účinnosti výrobkov. V právnych predpisoch o ekodizajne a označovaní energetickej účinnosti sa stanovujú požiadavky na energetickú účinnosť výrobkov súvisiacich s budovami, ako napríklad kotly, pričom členské štáty stanovujú minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť namontovaných obnovených alebo vymenených stavebných prvkov v rámci svojich vnútroštátnych stavebných predpisov. Stavebné prvky zvyčajne pozostávajú z viacerých výrobkov – napr. vykurovací systém tvorí kotol, potrubia a ovládacie prvky. Súlad sa zabezpečuje v jednotlivých prípadoch individuálne v rámci vypracúvania špecifických vykonávacích opatrení v oblasti ekodizajnu a/alebo označovania energetickej účinnosti, pričom sa prihliada na požiadavky smernice. Napríklad sa rozhodlo nestanoviť požiadavky na ekodizajn tepelnej izolácie, lebo tie sú už súčasťou vnútroštátneho vykonávania smernice.

V tomto návrhu sú zahrnuté len tie články smernice, ktoré sa musia aktualizovať vzhľadom na časový rámec do roku 2030.

Tento návrh zohľadňuje výsledky preskúmania založeného na širokej verejnej konzultácii, štúdiách a stretnutiach so zainteresovanými stranami a podporuje ho hodnotenie a posúdenie vplyvu.

Na zaistenie maximálneho vplyvu tohto návrhu prispeje iniciatíva inteligentného financovania inteligentných budov k mobilizácii a sprístupneniu súkromných investícií vo väčšom meradle. Využívajúc investičný plán pre Európu vrátane európskeho fondu pre strategické investície a európskych štrukturálnych a investičných fondov táto iniciatíva podporí účinné využívanie verejných zdrojov, realizátorom a investorom pomôže premietnuť dobré myšlienky do praxe, a to intenzívnejšou pomocou pri príprave projektov a mechanizmami ich zlučovania. Iniciatíva inteligentného financovania inteligentných budov v konečnom dôsledku prispeje k vybudovaniu dôvery a prilákaniu väčšieho počtu investorov na trh energetickej efektívnosti.

Energetická hospodárnosť budov má zároveň veľký vplyv na cenovú dostupnosť bývania a energetickú chudobu. Energetické úspory a zvýšenie energetickej účinnosti fondu budov by mnohým domácnostiam umožnili vymaniť sa z energetickej chudoby. Tento návrh by mohol prispieť k tomu, aby sa z nej vymanilo 515 000 až 3,2 milióna domácností EÚ (z celkového počtu 23,3 milióna domácností, ktoré žijú v energetickej chudobe – Eurostat).

Hospodárnejšie budovy poskytujú vyššiu mieru pohodlia svojim obyvateľom a zlepšujú aj zdravotný stav, keďže znižujú úmrtnosť a chorobnosť spôsobenú nevhodným vnútorným prostredím. Adekvátne vykurované a vetrané obydlia zmierňujú negatívne vplyvy na zdravie spôsobené vlhkosťou, a to najmä medzi zraniteľnými skupinami populácie ako deti a starší ľudia, ako aj tí, ktorí už určitými ochoreniami trpia.

Konkrétnejšie sa ním zavádzajú systémy automatizácie a riadenia budov ako alternatíva fyzických inšpekcií, podporuje zavádzanie potrebnej infraštruktúry pre elektromobilitu (so zameraním na veľké komerčné budovy, pričom vynecháva verejné budovy a MSP) a zavádza ukazovateľ inteligentnosti na hodnotenie technologickej pripravenosti budovy na interakciu s užívateľmi a s distribučnou sieťou, ako aj na efektívnu samoreguláciu. Táto aktualizácia smernice zároveň posilní prepojenia medzi verejným financovaním obnovy budov a energetickými certifikátmi a stimuluje boj proti energetickej chudobe obnovou budov.

integráciou dlhodobých stratégií obnovy budov (článok 4 smernice o energetickej efektívnosti), podporou mobilizácie financovania a vytvorením jasnej vízie dekarbonizovaného fondu budov do roku 2050;

V súlade s uvedenými cieľmi sa týmto návrhom aktualizuje smernica o energetickej hospodárnosti budov (ďalej len „smernica“), a to:

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je kľúčovým prvkom energetickej únie a tento návrh ju uvádza do praxe.

• Hodnotenia existujúcich právnych predpisov ex post

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Smernica je vhodný nástroj na zabezpečenie súladu členských štátov, pričom im ponecháva manévrovací priestor na prispôsobenie pravidiel rôznym vnútroštátnym a regionálnym špecifikám. Nariadením by sa tento prvok flexibility neumožnil. Viaceré členské štáty a zainteresované strany počas konzultácie veľmi jasne vyjadrili, že táto kombinácia presadzovania a flexibility je najvhodnejšia a že ide o správny nástroj pre politiky v tejto oblasti.

V súlade so zásadou proporcionality navrhované úpravy neprekračujú rámec nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov.

–tematické odborné semináre na konkrétne témy od júna 2015 do januára 2016,

–otvorená internetová verejná konzultácia od 30. júna 2015 do 31. októbra 2015,

So zainteresovanými stranami sa konzultovalo týmito formami:

• Konzultácie so zainteresovanými stranami

Hodnotenie identifikovalo aspekty vnútroštátnej transpozície a vykonávania, ktoré možno ďalej rozvinúť lepším presadzovaním, monitorovaním a hodnotením dodržiavania. Zistili sa aj príležitosti na zjednodušenie alebo modernizáciu zastaraných ustanovení a zefektívnenie existujúcich ustanovení so zreteľom na technologický pokrok, konkrétne:

Z hodnotenia vyplynuli pomerne malé regulačné zlyhania. Existuje však priestor na zjednodušenie a zefektívnenie zastaraných požiadaviek a na zlepšenie dodržiavania predpisov doladením existujúcich ustanovení a ich lepším prepojením s finančnou podporou. Okrem toho treba smernicu modernizovať so zreteľom na technologický vývoj a na zvýšenie mier obnovy budov spolu s podporou ich dekarbonizácie z dlhodobého hľadiska.

V sektore budov teda pretrváva značný potenciál pre nákladovo efektívne úspory energie. V nadchádzajúcich desaťročiach bude v sektore budov najväčšou výzvou zvýšiť mieru, kvalitu a efektívnosť obnovy. Dlhodobé stratégie obnovy, ktoré vypracovali členské štáty podľa článku 4 smernice o energetickej efektívnosti, by mali viesť k vyšším mieram obnovy vďaka mobilizácii financií a investícií do obnovy budov. Tieto stratégie by mali zahŕňať jasnú víziu do budúcnosti s perspektívami rokov 2030 a 2050 a vysielať dostatočné trhové signály domácnostiam, majiteľom/správcom budov, podnikom aj investorom.

Ciele pre všetky nové budovy, aby mali do roku 2020 takmer nulovú spotrebu energie, stanovili pre odvetvie nadčasovú víziu a priniesli zodpovedajúce konanie zainteresovaných strán. Podobná úroveň ambícií však chýba pri existujúcich budovách.

Údaj 48,9 Mtoe v roku 2014 je preto podľa všetkého v súlade s posúdením vplyvu smernice z roku 2008, v ktorom sa uviedol odhad, že smernica prispeje do roku 2020 k úsporám koncovej energie v hodnote 60 až 80 Mtoe.

V roku 2014 bola zaznamenaná dodatočná úspora koncovej energie vo výške zhruba 48,9 Mtoe v porovnaní so základným scenárom roku 2007 zo smernice. Tieto úspory sa dosiahli najmä v rámci rozsahu pôsobnosti smernice – priestorové vykurovanie, chladenie a teplá úžitková voda – a značnú časť možno pripísať faktorom, ktoré sú ovplyvnené intervenciami politiky.

V tejto možnosti sa zvažuje súbor návrhov, ktorými sa posilňuje vykonávanie existujúceho regulačného rámca bez zmeny smernice. Opiera sa o úsilie aktívne vykonávať smernicu na úrovni EÚ, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Oproti možnosti bez zmeny ide o posun o krok ďalej, keďže sa navrhujú právne nezáväzné nástroje a usmernenia, ktoré by mohli zlepšiť vykonávanie a presadzovanie príslušných právnych predpisov a podporiť využívanie dobrovoľných opatrení, ktoré členské štáty ešte nepreskúmali.

Možnosť bez zmeny smernice znamená žiadne ďalšie opatrenia okrem existujúcich. Z toho vyplýva, že súčasná smernica a súvisiace regulačné a neregulačné nástroje sa budú naďalej vykonávať ako doposiaľ. Tento prístup by mohli doplniť opatrenia na maximalizáciu účinku smernice. Vymieňanie osvedčených postupov stimulované platformami na výmenu (napr. koordinovaná činnosť) by mohlo pomôcť zlepšiť dodržiavanie. Predpokladá sa, že v rámci možnosti bez zmeny by táto práca pokračovala.

Celkovo sa väčšina respondentov domnieva, že smernicou sa stanovil dobrý rámec na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a že sa zvýšila informovanosť o energetickej spotrebe budov, čo jej v energetickej politike dáva významnejšiu úlohu. Bol uznaný jej príspevok k plneniu energetických a klimatických cieľov do rokov 2030 a 2050. Väčšina respondentov si myslí, že smernica je úspešná, tretina zas, že nie. Viacerí respondenti povedali, že je priskoro hodnotiť jej úspech, lebo je ťažké oddeliť jej účinok. Ostatní sa domnievajú, že smernica nie je taká účinná, ako by mohla byť, keď sa zohľadní obrovský zostávajúci potenciál na zníženie spotreby energie v sektore budov.

–hospodársky účinok: mierne pozitívny vplyv na rast stimulovaný dodatočnými investíciami do energetickej efektívnosti a znížením dovozu energie, rozmachom stavebníctva a inžinierskych činností (ktoré úzko súvisia s ďalšími investíciami), pozitívnymi účinkami na odvetvie výroby izolácií a plochého skla a investíciami do obnovy budov, ktoré budú prospešné najmä pre MSP,

–Zjednodušujú sa články 14 a 15 o kontrolách, pričom ich aktualizáciou sa zavádzajú účinnejšie postupy pravidelných kontrol, ktoré by sa namiesto toho dali využiť na zaistenie zachovania, resp. zvýšenia hospodárnosti budov a

–Článok 10 sa aktualizuje, pričom sa pridávajú dve nové ustanovenia: využívanie energetických certifikátov na posudzovanie úspory z obnov financovaných s verejnou podporou, a to porovnaním certifikátu pred obnovou a po nej; a pri verejných budovách s plochou nad určitým prahom vzniká povinnosť zverejňovať energetickú hospodárnosť;

a)infraštruktúrou pre elektromobilitu – v nových nebytových budovách s viac ako desiatimi parkovacími miestami, ako aj v nebytových budovách s viac ako desiatimi parkovacími miestami prechádzajúcich významnou obnovou sa bude musieť jedno parkovacie miesto z desiatich vybaviť zariadením pre elektromobilitu. Od roku 2025 to bude platiť pre všetky nebytové budovy s viac ako desiatimi parkovacími miestami vrátane budov, kde sa montáž nabíjacích staníc zabezpečuje vo verejnom obstarávaní. V nových bytových domoch s viac ako desiatimi parkovacími miestami, ako aj bytových domoch prechádzajúcich významnou obnovou sa bude musieť inštalovať káblová príprava potrebná pre elektrické nabíjanie. Členské štáty sa budú môcť rozhodnúť vyňať z tejto požiadavky budovy, ktoré vlastnia a využívajú MSP, ako aj verejné budovy spadajúce pod smernicu o infraštruktúre pre alternatívne palivá,

–súčasný článok 4 smernice o energetickej efektívnosti, ktorý sa týka obnovy budov, sa presúva do tejto smernice v záujme konzistentnosti, pričom bude navyše zahŕňať zohľadnenie otázok energetickej chudoby, podpory inteligentného financovania obnovy budov, ako aj víziu ich dekarbonizácie do roku 2050 s konkrétnymi míľnikmi na rok 2030. Dlhodobé stratégie obnovy budov sa stanú súčasťou (a prílohou) integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy a členské štáty ich na obdobie po roku 2020 Komisii oznámia do 1. januára 2019, v súlade s postupom stanoveným v nariadení o riadení energetickej únie. Stratégia sa zameria na obnovu vnútroštátneho fondu bytových i nebytových budov;

Cieľom návrhu nariadenia o riadení energetickej únie je zredukovať a zjednodušiť povinnosti členských štátov v oblasti oznamovania a plánovania, ako aj povinnosti Komisie z hľadiska monitorovania. Návrhom o riadení sa zároveň medzi členskými štátmi a Komisiou zriadi iteratívny proces v záujme spoločného splnenia cieľov energetickej únie. Plány a správy vyžadované podľa návrhu o riadení by mali Komisii umožniť posudzovanie a monitorovanie pokroku členských štátov v dosahovaní cieľov smernice.

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Únia je odhodlaná dosiahnuť udržateľný, konkurencieschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém. Energetická únia a rámec politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 stanovujú pre Úniu ambiciózne záväzky ďalšieho znižovania emisií skleníkových plynov (aspoň o 40 % do roku 2030 v porovnaní s hodnotami z roku 1990), zvýšenia podielu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov (aspoň o 27 %) a dosiahnutia aspoň 27 % úspor energie (pričom táto hodnota sa prehodnotí so zreteľom na celoúnijnú úroveň 30 %) a zvýšenia energetickej bezpečnosti, konkurencieschopnosti a udržateľnosti.

(2)Na dosiahnutie týchto cieľov preskúmanie legislatívy o energetickej efektívnosti v roku 2016 zlučuje: i) prehodnotenie cieľa EÚ v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030, ako žiadala Európska rada v roku 2014; ii) preskúmanie základných článkov smernice o energetickej efektívnosti a smernice o energetickej hospodárnosti budov; iii) posilnenie priaznivého prostredia na financovanie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), ktoré v konečnom dôsledku zlepší trhové finančné podmienky investovania do energetickej efektívnosti.

(3)Článok 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ Komisii ukladá povinnosť najneskôr do 1. januára 2017 preskúmať smernicu na základe získaných skúseností a dosiahnutého pokroku počas jej uplatňovania, a ak je to potrebné, urobiť návrhy.

(4)Pri príprave tohto preskúmania Komisia prijala viacero krokov na získanie dôkazov o doterajšom vykonávaní smernice 2010/31/EÚ v členských štátoch, pričom sa zamerala na to, čo funguje a čo by sa dalo zlepšiť.

(5)Výsledky hodnotenia a posúdenie vplyvu naznačili, že na posilnenie aktuálnych ustanovení smernice 2010/31/EÚ a zjednodušenie určitých aspektov sú potrebné viaceré zmeny.

(6)Únia je odhodlaná vytvoriť do roku 2050 bezpečný, konkurencieschopný a dekarbonizovaný energetický systém. Na splnenie tohto cieľa potrebujú členské štáty aj investori míľniky, ktoré zabezpečia dekarbonizáciu budov do roku 2050. Na zaistenie takéhoto dekarbonizovaného fondu budov do roku 2050 by mali členské štáty identifikovať medzikroky k dosiahnutiu strednodobých (2030) a dlhodobých (2050) cieľov.

(7)Ustanovenia o dlhodobých stratégiách obnovy v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ by sa mali presunúť do smernice 2010/31/EÚ, kam spadajú koherentnejšie.

(8)Agendy jednotného digitálneho trhu a energetickej únie treba zosúladiť, aby slúžili spoločným cieľom. Digitalizácia energetického systému rýchlo mení podmienky v tomto sektore – od integrácie obnoviteľných zdrojov po inteligentné siete a budovy pripravené na inteligentné riešenia. Na digitalizáciu sektora budov by sa mali poskytnúť cielené stimuly, ktoré podporia systémy pripravené na zavedenie inteligentných technológií a digitálne riešenia v zastavanom prostredí.

(9)Na prispôsobenie tejto smernice technologickému pokroku by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby sa smernica doplnila o vymedzenie ukazovateľa inteligentnosti a aby sa umožnila jeho implementácia. Ukazovateľom inteligentnosti by sa mala merať schopnosť budov využívať IKT a elektronické systémy na optimalizáciu prevádzky a interakciu so sieťou. Ukazovateľ inteligentnosti zvýši povedomie vlastníkov a užívateľov budov o hodnote automatizácie budov a elektronického monitorovania ich technických systémov a užívľom budov potvrdí skutočné úspory z týchto nových vylepšených funkcií.

(10)Inovácie a nové technológie zároveň umožňujú zapojenie sektora budov do celkovej dekarbonizácie hospodárstva. Budovy môžu napríklad katalyzovať vývoj infraštruktúry potrebnej na inteligentné nabíjanie elektrických vozidiel, ktorá je pre členské štáty zároveň základňou pre potenciálne využívanie autobatérií ako zdroja energie. Na zohľadnenie tohto cieľa by sa malo rozšíriť vymedzenie technických systémov budov.

(11)Posúdenie vplyvu identifikovalo dva existujúce súbory ustanovení, ktorých cieľ by sa v porovnaní s aktuálnou situáciou dal dosiahnuť efektívnejšie. Po prvé, povinnosť vykonať pred začatím akejkoľvek výstavby štúdiu uskutočniteľnosti vysokoúčinných alternatívnych systémov sa stáva zbytočnou záťažou. Po druhé sa zistilo, že ustanovenia o kontrolách vykurovacích a klimatizačných systémov dostatočne efektívne nezabezpečujú ich počiatočnú a trvalú hospodárnosť. V súčasnosti sa dostatočne nezohľadňujú dokonca ani lacné technické riešenia s veľmi krátkou návratnosťou, ako napríklad hydraulické vyregulovanie vykurovacej sústavy alebo montáž/výmena termostatických regulačných ventilov. Ustanovenia o kontrolách sa menia tak, aby zaisťovali lepšie výsledky kontrol.

(12)Najmä pri veľkých zariadeniach sa automatizácia budov a elektronické monitorovanie ich technických systémov ukázali ako efektívna náhrada kontrol. Inštalácia tohto vybavenia by sa mala považovať za najúspornejšiu alternatívu ku kontrolám v nebytových budovách a bytových domoch dostatočne veľkých na to, aby sa investícia vrátila najneskôr do troch rokov. Súčasná možnosť alternatívnych opatrení sa teda ruší. Pri menších zariadeniach prispeje zdokumentovanie hospodárnosti inštalačnými podnikmi a registrácia týchto informácií v databázach energetickej certifikácie k overovaniu súladu s minimálnymi požiadavkami stanovenými pre všetky technické systémy budov a posilní rolu energetických certifikátov. Okrem toho budú existujúce pravidelné bezpečnostné kontroly a programy plánovanej údržby naďalej príležitosťou na priame poradenstvo v otázkach zvyšovania energetickej efektívnosti.