Začali sa technické rokovania o možnom použití súm zodpovedajúcich príjmu SMP-ANFA na zníženie hrubých potrieb v oblasti financovania alebo na iné dohodnuté investície. V nadväznosti na príslušný mandát udelený Euroskupinou v decembri 2019 ( ) predložili grécke orgány počas misie zvýšeného dohľadu svoje počiatočné úvahy týkajúce sa použitia súm zodpovedajúcich príjmu SMP-ANFA a súvisiaceho vplyvu na štrukturálne saldo. Európske inštitúcie spolupracujú s gréckymi orgánmi na technickej úrovni s cieľom podať správu Euroskupine v júni 2020. Existuje všeobecná zhoda v tom, že investície by mali podporovať rast. Grécke orgány takisto navrhli, aby sa zvážilo vytvorenie fiškálneho vyrovnávacieho mechanizmu, ktorý by umožnil zohľadniť predchádzajúce prekonanie cieľov primárneho prebytku v nasledujúcom roku, ako aj znížiť cieľ primárneho prebytku do roku 2022. Každý návrh, ktorým sa mení dohoda dosiahnutá s európskymi partnermi v júni 2018, by sa musel prediskutovať v rámci Euroskupiny a musel by sa v ňom zohľadniť súlad s fiškálnym rámcom EÚ a udržateľnosť dlhovej služby.

Vzhľadom na zrýchlené migračné toky grécke orgány poukázali na to, že súčasný koeficient úpravy týkajúci sa migrácie v plnej miere nezachytáva celkové náklady na migračnú krízu ( ). Dohodnutý koeficient úpravy týkajúci sa migrácie umožňuje odpočítať od primárneho salda až do 0,2 % HDP nákladov súvisiacich s migráciou (očistených od finančných prostriedkov EÚ), ale na základe súčasnej metodiky sú skutočné sumy odpočítané od primárneho salda stále výrazne pod touto úrovňou. Grécke orgány a európske inštitúcie začali posudzovať prekážky, ktoré bránia gréckym orgánom v tom, aby v rámci koeficientu úpravy zohľadnili celkové náklady, a o zisteniach budú informovať v ďalšej správe.

Na základe predbežných údajov za rok 2019 by Grécko malo prekonať cieľ primárneho prebytku vo výške 3,5 % HDP, čo by bolo piaty rok za sebou, keď sa mu podarilo prekonať svoje fiškálne ciele. Očakáva sa, že primárny prebytok v roku 2019 dosiahne približne 4 %, a to po zohľadnení „sociálnej dividendy“ vo výške 186 miliónov EUR poskytnutej zraniteľným domácnostiam a vyrovnania nesplateného záväzku vo výške 200 miliónov EUR vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme na konci roka. To zodpovedá celkovému prebytku približne vo výške 1,6 % HDP, pričom v eurozóne sa predpokladá deficit vo výške 0,8 % HDP. Pred koncoročnými platbami by saldo dosiahlo približne 4,2 % HDP, čo by bolo viac než 3,8 % HDP, ktoré sa predpokladali v predchádzajúcej správe. Rozdiel možno pripísať najmä vyšším príjmom z príspevkov na sociálne zabezpečenie a z daní, ako aj nedostatočnému čerpaniu výdavkov na spotrebu. Časť vyšších výsledných príjmov bola spôsobená jednorazovými faktormi.

Tento výhľad je aj naďalej vystavený rizikám lepšieho než očakávaného vývoja, ako aj rizikám horšieho než očakávaného vývoja. Nedávne štatistické revízie a ukazovatele zachytávajúce očakávania podnikov a spotrebiteľov poukazujú na riziká lepšieho než očakávaného vývoja v rokoch 2019 a 2020. Prognóza zostáva opatrná, pokiaľ ide o príspevok vonkajšieho sektora k rastu v roku 2020, a to aj vzhľadom na pomaly rastúce jednotkové náklady práce v Grécku. Zisky z podielov Grécka na vývoznom trhu pozorované v roku 2019 a predtým by sa však mohli ukázať ako dlhodobejšie, najmä ak sa spoja s nárastom produktivity. Riziká horšieho než očakávaného vývoja väčšinou súvisia s neistou geopolitickou situáciou a trvalým politickým napätím v širšom regióne, ako aj s nedostatočným vykonávaním plánovaných verejných investičných projektov a ich vplyvom na domáci dopyt. Prognóza je podmienená zachovaním reformného plánu dohodnutého v rámci sprísneného dohľadu. Poskytovanie investičného financovania prostredníctvom bankového sektora bude závisieť najmä od rýchleho vykonania reforiem finančného sektora, ktorých cieľom je podporiť sprostredkovaciu schopnosť bánk.

Oživenie hospodárstva v roku 2019 pokračovalo a očakáva sa, že v budúcnosti sa bude ďalej posilňovať. Očakáva sa, že hospodársky rast v roku 2019 dosiahne 2,2 %, čo je výrazne nad priemerom eurozóny vo výške 1,2 %, a to najmä v dôsledku silnej vývoznej výkonnosti. Silná turistická sezóna podporila vývoz služieb, stabilitu si však zachoval aj vývoz tovaru, a to napriek nižšiemu rastu v eurozóne. Očakáva sa, že hospodársky rast sa v roku 2020 zvýši na 2,4 % v dôsledku rastúceho domáceho dopytu, k čomu prispievajú pozitívne očakávania a daňový posun podporujúci rast začlenený do rozpočtu na rok 2020. Oživenie trhu práce by malo pokračovať a nezamestnanosť by mala v roku 2020 klesnúť na 15,2 %, zatiaľ čo inflácia pravdepodobne zostane v blízkej budúcnosti utlmená.

·Pokiaľ ide o ich trvalé záväzky, prebieha vykonávanie strategického plánu Helénskej spoločnosti pre majetok a účasti (Hellenic Corporation of Assets and Participations) a dosahuje sa pokrok pri viacerých transakciách plánu rozvoja majetku, zatiaľ čo vykonávanie plánu v oblasti vyrovnania nedoplatkov a spätného vymáhania nákladov na zdravotnú starostlivosť treba urýchliť. Pokiaľ ide o záväzky vo finančnom sektore, určitý pokrok sa naďalej dosahuje pri reformách potrebných na vyrovnanie objemu nesplácaných úverov. Stále však treba výrazne prioritizovať a urýchliť určité dôležité opatrenia. Za plánom zaostáva najmä riešenie nevybavených prípadov platobnej neschopnosti domácností, pričom pokrok pri odstraňovaní prekážok brániacich úspešným elektronickým aukciám zostáva obmedzený.

·Desať osobitných záväzkov, ktoré majú byť splnené do konca roku 2019, zahŕňa dôležité reformy zamerané na zvýšenie efektívnosti gréckeho verejného sektora, posilnenie účinnosti sociálnej politiky, pokrok v programe privatizácie a ďalšie zlepšenie kvality podnikateľského prostredia. Orgány splnili alebo čoskoro splnia niektoré z kľúčových záväzkov vrátane reforiem na zvýšenie kapacity nezávislej agentúry pre verejné príjmy alebo digitálnych organigramov pre verejný sektor, ktoré sú súčasťou stratégie riadenia ľudských zdrojov. Časové plány plnenia ďalších kľúčových osobitných záväzkov sa upravili vzhľadom na zložitosť projektov alebo predchádzajúce oneskorenia. Tak to bolo napríklad v prípade zavedenia piliera trhu práce v rámci systému príjmov zo sociálnej solidarity, ktorého cieľom je podporiť dlhodobý a udržateľný rast zamestnanosti, alebo v prípade programu privatizácie, a to napriek zachovaniu dynamiky z poslednej správy. Úplný prehľad sa uvádza v prílohe. Orgány sa nabádajú, aby predložili doplnkové opatrenia s cieľom zabezpečiť primerané napredovanie reforiem, ktorých časové plány boli upravené, napríklad v oblasti riadenia verejných financií alebo regulačného zaťaženia podnikov.

V tejto správe sa konštatuje, že Grécko úspešne pokročilo pri plnení svojich osobitných reformných záväzkov do polovice roku 2019. Dodatočné opatrenia, ktoré vláda vykonáva alebo oznamuje, by sa mali dať dokončiť včas pred predložením šiestej správy o sprísnenom dohľade plánovanej na máj 2020. Vyžaduje si to nepretržitú spoluprácu gréckych orgánov, a to najmä vo finančnom sektore, kde sú potrebné ďalšie významné opatrenia.

Táto správa je piatou správou o sprísnenom dohľade nad Gréckom. Vydáva sa spolu so správou o Grécku na rok 2020 v rámci európskeho semestra. Táto správa vychádza zo zistení, ktoré sú výsledkom misie do Atén uskutočnenej Komisiou v spolupráci s Európskou centrálnou bankou od 22. do 24. januára 2020( ). Medzinárodný menový fond sa na misii zúčastnil v rámci svojho cyklu monitorovania po ukončení programu, zatiaľ čo Európsky mechanizmus pre stabilitu sa na nej zúčastnil v rámci svojho systému včasného varovania a v súlade s memorandom o porozumení z 27. apríla 2018 o pracovných vzťahoch medzi Európskou komisiou a Európskym mechanizmom pre stabilitu.

Sprísnený dohľad poskytuje komplexný rámec pre monitorovanie hospodárskeho vývoja a vykonávanie politík potrebných na zaistenie udržateľného oživenia hospodárstva. Umožňuje pravidelné hodnotenie najnovšieho hospodárskeho a finančného vývoja v Grécku, ako aj monitorovanie podmienok financovania štátu a aktualizácie analýzy udržateľnosti dlhovej služby. Sprísnený dohľad takisto predstavuje rámec pre hodnotenie celkového záväzku, ktorý Grécko dalo Euroskupine 22. júna 2018 a v prípade ktorého sa Grécko zaviazalo, že bude pokračovať v reformách prijatých v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu, dokončí ich a zabezpečí splnenie cieľov dôležitých reforiem prijatých v rámci programov finančnej pomoci. V tejto súvislosti sa v rámci sprísneného dohľadu monitoruje plnenie osobitných záväzkov spočívajúcich v dokončení kľúčových štrukturálnych reforiem spustených v rámci programu v šiestich kľúčových oblastiach, a to v dohodnutých lehotách až do polovice roku 2022. Konkrétne ide o tieto oblasti: i) fiškálne a fiškálno-štrukturálne politiky; ii) sociálne zabezpečenie; iii) finančná stabilita; iv) trh práce a trh s výrobkami; v) privatizácia a vi) modernizácia verejnej správy ( ). V prípade desiatich osobitných záväzkov je lehota stanovená do konca roku 2019 a pokrok dosiahnutý v súvislosti s týmito záväzkami sa posudzuje v tejto správe, pričom sa monitorujú aj následné opatrenia týkajúce sa predchádzajúcich záväzkov.

FINANCOVANIE ŠTÁTU a udržateľnosť dlhovej služby

Grécko posilnilo svoju prítomnosť na trhu so štátnymi dlhopismi emisiou nových dlhopisov v januári 2020. Konkrétne bol koncom januára emitovaný 15-ročný dlhopis s hodnotou 2,5 miliardy EUR. Vzhľadom na výrazný záujem investorov sa konečná kniha objednávok pohybovala približne na úrovni 19 miliárd EUR a dosiahnutý výnos 1,9 % bol nižší, než sa očakávalo. Približne 84 % vydraženého dlhopisu sa predalo zahraničným investorom, najmä investorom obchodujúcim so skutočnými peniazmi. Bolo to po prvýkrát od krízy, čo Grécko emitovalo dlhopis s takouto dlhou splatnosťou na otvorenej aukcii, a takisto po prvýkrát, čo emitovalo dlhopis splatný po skončení súčasného obdobia odkladu úverov z Európskeho nástroja finančnej stability, t. j. po roku 2032. To naznačuje, že investori vnímajú aj v tomto horizonte obmedzené riziko predĺženia splatnosti. Na základe stratégie financovania možno tento rok očakávať ďalšie emisie dlhopisov, ktorými by sa mohli financovať ďalšie predčasné splatenia oficiálnych dlhov a dlhov súkromného sektora. Rizikové prirážky k štátnym dlhopisom sa ďalej znižovali, pričom desaťročná prirážka oproti Nemecku dosiahla v polovici februára úroveň 140 bázických bodov, zatiaľ čo úverový rating Grécka sa ďalej zlepšoval. Grécko si aj naďalej zachováva značný hotovostný vankúš, pričom hotovostné rezervy štátu sa koncom roku 2019 odhadovali približne na 23,5 miliardy EUR, čo postačuje na pokrytie potrieb v oblasti financovania na viac ako dva roky, ak budú splnené ciele primárneho salda.

Vykonala sa následná aktualizácia analýzy udržateľnosti dlhovej služby. Z aktualizácie makroekonomických predpokladov a nedávnych údajov o emisii dlhopisov vyplýva, že dlh by mal mať aj naďalej klesajúcu tendenciu (okrem výrazného posunu v dôsledku kapitalizácie odloženého úroku v roku 2033), ale do roku 2040 by mal zostať nad úrovňou 100 % HDP. Z druhého scenára s dodatočnou aktualizáciou úrokových sadzieb podľa vzoru súčasného rámca vyplýva, že dlh by mal zostať nad úrovňou 100 % HDP do roku 2039. Hrubé potreby financovania Grécka na konci prognózovaného obdobia dosahujú v prvom scenári približne 13,5 % HDP a v druhom scenári 12 % HDP. Prebieha komplexná revízia rámca predpokladov, na ktorých sa zakladá analýza udržateľnosti dlhovej služby používaná európskymi inštitúciami, pričom bude dokončená do vydania šiestej správy o sprísnenom dohľade.

Zdaňovanie a riadenie verejných financií

Dôležitý pokrok sa dosiahol pri rozširovaní daňového základu v súvislosti s výberom dane z nehnuteľností ENFIA v roku 2020, pričom podiel obyvateľstva, na ktorý sa vzťahuje zónový systém, sa zvýšil z 85 % na 98 %. Očakáva sa, že na jar 2020 sa skončí nové celoštátne precenenie s cieľom zosúladiť hodnoty dane z nehnuteľností s trhovými cenami do polovice roku 2020, pričom ide o osobitný záväzok. Na základe nových hodnôt sa v rozpočte na rok 2020 predpokladá takmer fiškálne neutrálny výber dane z nehnuteľností len s malým zvýšením o 140 miliónov EUR v príjmoch ENFIA v porovnaní s rokom 2019. Rozšírením základu dane by sa mohol vytvoriť priestor na reštrukturalizáciu sadzieb a stropov dane z nehnuteľností.

Počet zamestnancov v nezávislej agentúre pre verejné príjmy sa počas roku 2019 zvýšil, ale nedosiahol cieľ stanovený na koniec roku 2019 (osobitný záväzok do konca roku 2019, nahradený rovnocennými opatreniami). Počet zamestnancov sa v roku 2019 zvýšil na 11 902, čo je nárast o 264 v porovnaní so začiatkom roka. Vzhľadom na nahromadenie predchádzajúcich oneskorení však skutočná úroveň počtu zamestnancov zostala nižšia ako pôvodný cieľ 12 500 zamestnancov. Obnovením mandátu guvernéra nezávislej agentúry sa zabezpečuje kontinuita a uľahčí sa transformácia agentúry na efektívny a účinný daňový orgán v súlade s najlepšími postupmi.

Doplnkové opatrenia schválené s cieľom dosiahnuť nižší než cieľový počet zamestnancov napredovali vo všeobecnosti dobre, najmä pokiaľ ide o reformu v oblasti ľudských zdrojov a otázky bývania, a očakáva sa, že do konca apríla 2020 pokročia ešte viac. Prijali sa doplnkové právne predpisy o pracovnom zaradení, ktoré sú predpokladom pre reformu v oblasti ľudských zdrojov, a do konca apríla sa majú prijať nadväzujúce právne predpisy, v ktorých sa definuje rámec odmeňovania vo vzťahu k systému pracovného zaradenia. Pokiaľ ide o rámec IT, identifikovali sa kľúčové oblasti, v ktorých bude treba do apríla 2020 objasniť právomoci a zdroje medzi agentúrou a príslušnými útvarmi ministerstva pre digitálnu verejnú správu, čo by malo umožniť, aby sa do polovice roku 2020 schválila dohoda o úrovni poskytovaných služieb. Napokon sa vymedzil podrobný plán premiestnenia agentúry na jedno miesto, spolu s rozhodnutím o vysťahovaní verejného subjektu, ktorý v súčasnosti využíva dané priestory, ako aj ponukou, aby si agentúra zabezpečila prenájom do konca marca 2020. Podľa plánu by sa mala agentúra presťahovať do nových priestorov do apríla 2021.

Orgány napredujú vo viacerých kľúčových projektoch, ktorými sa zvyšuje kapacita agentúry, a pripravujú ambicióznejší plán na boj proti pašovaniu. Pracuje sa na informačnom systéme v rámci komplexného systému výberu daní (osobitný záväzok do polovice roku 2021) a „modelovom daňovom úrade“, pričom napredujú aj plány na zavedenie elektronickej fakturácie v roku 2020. Orgány takisto plánujú posilniť operačné koordinačné centrum, ktoré bolo zriadené ako programový záväzok s cieľom bojovať proti pašovaniu a koordinovať príslušné útvary. Centrum nedávno zaznamenalo zníženie kapacity, keďže sa neobnovilo vysielanie pracovníkov, a čoskoro by sa mala prijať primárna legislatíva na riešenie tohto problému. Orgány plánujú pozdvihnúť členstvo v riadiacom výbore centra na úroveň námestníkov ministrov a guvernéra agentúry, čo by viedlo k efektívnejšej koordinácii. Centrum bude z prevádzkového hľadiska naďalej začlenené do štruktúry agentúry a jeho celková kapacita sa zvýši.

Orgány opätovne sprístupnili splátkový systém so 120 splátkami týkajúci sa príspevkov na sociálne zabezpečenie pre tých, ktorí systém opustili, čo vyvolalo určité obavy, pokiaľ ide o dôveryhodnosť záväzku orgánov ukončiť prax poskytovania dlhodobých ad hoc splátkových systémov. Orgány tvrdili, že mnohí dlžníci opustili systém nedobrovoľne v dôsledku chýb v informačnom systéme. Prijaté právne ustanovenie, ktoré umožňuje opätovný vstup do systému do konca mája 2020, sa však javí ako neúmerne veľkorysé, a to pokiaľ ide o dĺžku lehoty na opätovný vstup, ako aj o kritériá oprávnenosti, keďže umožnilo opätovný vstup aj dlžníkom, ktorí pravidlá skutočne nedodržali. Preto treba privítať, že orgány predložili pozmeňovací návrh tohto zákona, ktorým sa toto obdobie skráti do konca marca 2020 a obmedzia sa aj kritériá oprávnenosti na opätovný vstup.

Objem čistých nedoplatkov koncom roku 2019 dosiahol 1,2 miliardy EUR, čo bolo 220 miliónov nad cieľovou hodnotou plánu v oblasti vyrovnania nedoplatkov z októbra 2019 (trvalý záväzok). V porovnaní s augustom 2019 sa objem čistých nedoplatkov znížil o 50 miliónov EUR. Väčšina sklzov je spôsobená neefektívnosťou vyrovnávania dôchodkových nárokov a chybami pri presnom výpočte čistého objemu nedoplatkov týkajúcich sa dôchodkových nárokov. Niekoľko nedostatkov v porovnaní s cieľom bolo pozorovaných aj v prípade nedoplatkov štátnej správy a miestnych samospráv. Pripravujú sa dodatočné opatrenia zamerané najmä na nedoplatky na dôchodkoch, pričom niektoré z nich sa už začali vykonávať. Opatrenia zahŕňajú niekoľko legislatívnych zmien na úpravu platieb určitých nedoplatkov, prísnejšie monitorovanie, dodatočnú odbornú prípravu a výmenu najlepších postupov. Orgány sú aj naďalej zaviazané vykonávať plán v oblasti vyrovnania nedoplatkov z októbra 2019 a očakávajú, že cieľ v oblasti vyrovnania nedoplatkov týkajúcich sa dôchodkových nárokov do polovice roku 2021 sa dosiahne.

Hoci čistý objem nedoplatkov klesá, naďalej vznikajú nové nedoplatky, čo poukazuje na nedostatky v platobnom reťazci a vo funkciách vnútornej kontroly. V súvislosti s vytváraním reťazcov včasných platieb je nedostatok účinných mechanizmov vnútornej kontroly naďalej dôvodom na obavy a faktorom, ktorý spomaľuje spracúvanie platieb, najmä v prípade subjektov, v ktorých sa nedávno zrušili ex ante audity vykonávané Dvorom audítorov. Dvor audítorov vykonáva v tejto otázke rozsiahly prieskum v celom sektore verejnej správy s cieľom urýchliť vytvorenie účinných systémov vnútornej kontroly do konca aktuálneho roka a v prípade potreby poskytnúť ďalšie usmernenia. Hlavný účtovný úrad sa zaviazal, že preskúma odporúčania Medzinárodného menového fondu týkajúce sa zjednodušenia platobného reťazca prostredníctvom nedávneho projektu v oblasti technickej podpory a že v prípade potreby prijme zmierňujúce opatrenia.

Zaviedol sa rámec na monitorovanie peňažných prostriedkov v rámci systému účtu štátnej pokladnice a zároveň sa vykonáva pilotný projekt týkajúci sa prognózovania potreby peňažných prostriedkov (v oboch prípadoch ide o osobitné záväzky do konca roku 2019). Všetky významné subjekty verejnej správy si zriadili účet v Bank of Greece a využívajú ho na prijímanie štátnych grantov alebo dotácií. Niektoré malé subjekty sa do systému ešte nezapojili, ale hlavný účtovný úrad plánuje čoskoro podniknúť kroky na zabezpečenie plného pokrytia. Pilotný projekt týkajúci sa prognózovania potreby peňažných prostriedkov sa začal koncom roku 2019 a povedie k vytvoreniu stratégie na jeho zavedenie vo zvyšných subjektoch do októbra 2020. Projekt bude vzhľadom na svoju zložitosť posúdený na základe priebežnej správy, ktorá sa má predložiť do konca marca, a návrhu stratégie zavedenia do konca apríla.

Celkové uplatňovanie jednotnej účtovej osnovy, ktoré je osobitným záväzkom ústrednej štátnej správy do polovice roku 2021, síce napreduje, ale uplatňovanie tejto osnovy v celej ústrednej štátnej správe vrátane rozpočtu na verejné investície zostáva výzvou. Štruktúra riadenia projektu týkajúceho sa účtovej osnovy sa výrazne posilnila a teraz sa považuje za všeobecný nástroj riadenia verejných financií, ktorý zahŕňa verejné obstarávanie a elektronickú fakturáciu. V otázke úplného uplatňovania účtovej osnovy v rámci rozpočtu na verejné investície sa však nedosahuje dostatočný pokrok. Revidovaný plán orgánov si bude vyžadovať ďalšiu prácu, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie účtovej osnovy vo fáze plánovania rozpočtu, pričom sa bude v plnej miere dodržiavať zásada akruálneho účtovníctva.

Sociálne zabezpečenie

Napriek tomu, že sociálna situácia je stále zložitá, očakáva sa, že sa bude naďalej zlepšovať vďaka kombinovanému účinku oživenia hospodárstva a reforiem v oblasti sociálneho zabezpečenia, ktoré sa uskutočnili v posledných rokoch. Podnikli sa dôležité kroky na zlepšenie efektívnosti, účinnosti a primeranosti systému sociálneho zabezpečenia: zaviedol sa systém garantovaného minimálneho príjmu a príspevok na bývanie. Podľa najnovších dostupných údajov sa v rokoch 2017 až 2018 znížil podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením z 34,8 % na 31,8 %, pričom miera závažnej materiálnej deprivácie klesla z 21,1 % na 16,7 %. Zatiaľ čo príspevok na bývanie poskytuje podporu v súvislosti s nákladmi na prenájom pre zraniteľné domácnosti, v prípade zraniteľných vlastníkov obytných nehnuteľností s hypotékou neexistuje žiadna podobná trvalá podpora ( ). Dokončením reformy systému dávok pre osoby so zdravotným postihnutím a preskúmaním systému dotácií na miestnu verejnú dopravu by sa mohol systém sociálneho zabezpečenia ešte viac zefektívniť.

Orgány pripravujú úpravy právnych predpisov v oblasti dôchodkov s cieľom dosiahnuť súlad s rozhodnutím štátnej rady z roku 2019. Úpravy budú zahŕňať vyššie akruálne sadzby v prípade pracovného života dlhšieho ako 30 rokov, nový systém príspevkov na sociálne zabezpečenie pre samostatne zárobkovo činné osoby a návrat k úrovniam doplnkových dôchodkov spred roka 2014, ktorých zníženie súd vyhlásil za protiústavné. Zvýšením akruálnych sadzieb sa ešte viac zvýši veľkorysosť systému pre osoby s dlhším pracovným životom, čo povedie k vysokým priemerným mieram náhrad v porovnaní s európskymi štandardmi. Pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie, orgány plánujú odstrániť závislosť príspevkov platených samostatne zárobkovo činnými osobami od ich deklarovaného príjmu a zároveň zvýšiť minimálnu splatnú sumu. Predpokladaný vplyv nových opatrení je nižší ako 0,5 % HDP, čo orgány plánujú financovať presmerovaním (časti) zdrojov z 13. dôchodku, ktorý bol opätovne zavedený v roku 2019. Zostávajúca časť rozpočtu, ktorá bola predtým pridelená na 13. dôchodok, sa použije na pokrytie nákladov na zdravotné politiky a sociálne zabezpečenie, v prípade ktorých by sa mohla použiť napríklad na podporu zvýšenia garantovaného minimálneho príjmu v rámci systému príjmov zo sociálnej solidarity alebo na podporu zavedenia trvalého príspevku pre zraniteľných vlastníkov obytnej nehnuteľnosti s hypotékou.

Orgány vypracovali akčný plán na nápravu oneskorení vzniknutých pri zriaďovaní jednotného fondu sociálneho zabezpečenia, ktorý je osobitným záväzkom do polovice roku 2020. V nadchádzajúcich mesiacoch sa začne vykonávať ambiciózny akčný plán digitalizácie jednotného fondu sociálneho zabezpečenia, ktorého cieľom je zjednotenie informačných systémov všetkých predchádzajúcich fondov a digitalizácia služieb, s časovým plánom do konca roku 2020, resp. do polovice roku 2021. Orgány takisto oznámili rozhodnutie začleniť doplnkový dôchodkový fond do jednotného fondu sociálneho zabezpečenia v záujme vyššej efektívnosti.

Obnovili sa administratívne postupy spätného vymáhania nákladov (trvalý záväzok) a pripravujú sa opatrenia na obmedzenie objemu spätne vymáhaných nákladov. Spätné vymáhanie nákladov na lieky už prebieha (prostredníctvom splátkového systému so 120 splátkami zavedeného v roku 2019) a čoskoro sa začne aj v prípade súkromných kliník a iných poskytovateľov. Stále sa zvyšujúci objem spätne vymáhaných nákladov, najmä na lieky, je zdrojom obáv. Orgány plánujú zintenzívniť úsilie v oblasti zavedenia povinných protokolov o predpísaní lieku/lekárskom vyšetrení, ktorých cieľom je obmedziť nevhodné správanie v oblasti predpisovania liekov a posilniť kapacitu týchto orgánov pri rokovaniach o cenách liekov, najmä v prípade drahých liekov. Európske inštitúcie vyzvali grécke orgány, aby zvážili zahrnutie prvku rozdelenia rizika do systému spätného vymáhania nákladov a aby zabezpečili primeranosť rozpočtov nemocníc v súvislosti s potrebami obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Pokrok vo vytváraní komplexnej siete jednotiek primárnej zdravotnej starostlivosti, ktorá je osobitným záväzkom do polovice roku 2020, sa obnovil po tom, ako bola oznámená zmena systému. Podľa revidovanej stratégie sa zvyšných 120 miestnych zdravotníckych zariadení („TOMY“) uvedie do prevádzky v priestoroch existujúcich zdravotníckych stredísk. Úplnému zavedeniu siete primárnej zdravotnej starostlivosti však aj naďalej stoja v ceste významné prekážky, ako napríklad prijatie do zamestnania požadovaného počtu rodinných lekárov a neúplná povinná registrácia a gatekeeping. Hoci dokončenie siete s plným pokrytím obyvateľstva do polovice roku 2020 nebude možné, nová stratégia rieši niektoré z kľúčových zdrojov doterajšieho oneskorenia a orgány sú presvedčené, že dokážu dokončiť úplné zavedenie vrátane funkcií gatekeepingu a odporúčania od lekára do konca roku 2020.

Dosiahnutie cieľa 30 % podielu centralizovaného verejného obstarávania, ktorý je osobitným záväzkom do polovice roku 2020, bude náročné, ale plánované spustenie decentralizovaného verejného obstarávania na regionálnej úrovni má potenciál tento proces urýchliť. Orgány predložili revidovanú stratégiu centralizovaného verejného obstarávania, pričom zároveň transformovali nový ústredný orgán verejného obstarávania v zdravotníctve na súkromnoprávny subjekt. V novej stratégii sa počíta s decentralizovaným verejným obstarávaním na regionálnej úrovni, ktoré by malo znížiť ťažkopádnosť procesov z administratívneho hľadiska, urýchliť postup verejného obstarávania a poskytnúť viac možností na predkladanie ponúk. Orgány plánujú lepšie využívať stredisko pre monitorovanie cien s cieľom zabezpečiť, aby sa čo najskôr odstránili všetky neefektívne výdavky, ktorým sa dá predísť.