SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 11. 6. 2015  
COM(2015) 290 final  
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2014  
{SWD(2015) 115 final}   
 
2 
 OBSAH  
 
 
1. ÚVOD  ................................ ................................ ................................ .........................  3 
2. SÚVISLOSTI  ................................ ................................ ................................ .............  3 
2.1. Vývoj v posledných rokoch  ................................ ................................ .............................  3 
2.2. Rámcové nariadenie o makrofinančnej pomoci  ................................ ..............................  4 
3. OPERÁCIE MAKROFINANČ NEJ POMOCI ZA ROK 20 14 ............................  6 
3.1. Prehľad  ................................ ................................ ................................ ............................  6 
3.2. Jednotlivé operácie v prijímajúcich krajinách v roku 2014  ................................ .............  7 
3.2.1.  Gruzínsko  ................................ ................................ ................................ ................  7 
3.3.2.  Kirgizská republika  ................................ ................................ ................................ . 8 
3.2.4.  Tunisko  ................................ ................................ ................................ ....................  9 
3.2.5.  Ukraji na ................................ ................................ ................................ ..................  9 
4. ZABEZPEČENIE RIADNEH O VYUŽÍVANIA FINANČN ÝCH 
PROSTRIEDKOV MAKROFI NANČNEJ POMOCI: OPER ATÍVNE 
POSÚDENIA A HODNOTEN IA EX POST  ................................ ................................  11 
4.1. Operatívne posúdenia  ................................ ................................ ................................ .... 11 
4.2. Hodnotenia ex post  ................................ ................................ ................................ ........  11 
5. ŽIADOSTI O POMOC A Ď ALŠIE NÁVRHY KOMISIE  – ROZPOČTOVÁ 
SITUÁCIA  ................................ ................................ ................................ ......................  11 
 
 
3 
 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
Vykonávanie makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2014  
 
1. ÚVOD 
Makrofinančná pomoc je finančným nástrojom EÚ vytvoreným pre krajiny geograficky, 
hospodársky a politicky blízke EÚ, ktorý je zameraný na výnimočné potreby vonkajšieho 
financovania. Cieľom makrofinančnej pomoci je posilniť makroekonomickú a finančnú 
stabilitu kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín a krajín v európskom 
susedstve a zároveň podporiť vykonávanie príslušných štrukturálnych reforiem. Dopĺňa 
program úpravy a reforiem do hodnutý s Medzinárodným menovým fondom (MMF) a 
zároveň je ním podmienená. Makrofinančná pomoc je nástrojom podpory platobnej 
bilancie. Poskytuje sa buď formou úverov, na ktoré si Komisia na kapitálových trhoch 
požičia potrebné prostriedky a ktoré následne zapožičia prijímajúcej krajine, alebo za 
určitých okolností formou grantov financovaných z rozpočtu EÚ.  
Rok 2014 sa vyznačoval pokrokom pri vykonávaní viacerých predtým oneskorených 
operácií makrofinančnej pomoci (pre Gruzínsko, Jordánsko, Kirgizskú republ iku a 
Tunisko) a rýchlym zhoršením politickej a hospodárskej situácie na Ukrajine, čo viedlo 
k viacerým rozsiahlym operáciám makrofinančnej pomoci.  
Táto výročná správa je vypracovaná v súlade s informačnými povinnosťami Komisie, 
ktoré sú stanovené v jednot livých rozhodnutiach Rady a v spoločných rozhodnutiach 
Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týkajú operácií makrofinančnej pomoci. Dopĺňa 
ju pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sú obsiahnuté podrobnejšie informácie 
o makroekonomických súvislostia ch a  vykonávaní jednotlivých operácií 
makroekonomickej pomoci a príslušné analýzy.  
 
2. SÚVISLOSTI  
2.1. Vývoj v posledných rokoch  
Celosvetová hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008 –2009, ktorá závažným 
spôsobom postihla rozvíjajúce sa hospodárstva krají n susediacich s Európskou úniou, 
viedla k prudkému nárastu žiadostí o finančnú pomoc EÚ, okrem iného aj vo forme 
makrofinančnej pomoci. Na konci roku 2009 Rada ministrov prijala štyri programy 
makrofinančnej pomoci na podporu Arménsku, Bosne a Hercegovine,  Gruzínsku a 
Srbsku. Okrem toho bola v roku 2009 predtým schválená operácia makrofinančnej 
pomoci pre Kosovo1 predĺžená o jeden rok. V roku 2010 rozhodli spoluzákonodarcovia 
EÚ, Rada a Parlament, tentokrát po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, o ďal ších 
                                                            
1 Týmto označením nie sú dotknuté postoje k  otázke statusu a  označenie je v  súlade s  rezolúciou Rady 
bezpečnosti OSN č. 1244 a  so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k  vyhláseniu nezávislosti 
Kosova.  
 
4 
 dvoch programoch v prospech Ukrajiny a Moldavska. Operácie pre Gruzínsko a Kosovo 
boli ukončené v roku 2010. V rokoch 2011, 2012 a 2013 zavŕšila Komisia vykonávanie 
programov makrofinančnej pomoci Arménsku Bosne a Hercegovine, Moldavsku a 
Srbsku.  
Celk ová hospodárska situácia sa v roku 2010 a na začiatku roka 2011 výrazne zlepšila a 
trochu zmiernila tlak na stav platobnej bilancie krajín oprávnených na makrofinančnú 
pomoc. Viedlo to k zníženiu počtu nových navrhovaných alebo schválených operácií 
makrofi nančnej pomoci: Komisia navrhla len dve operácie (pre Gruzínsko a Kirgizskú 
republiku, obe v roku 2011). Výrazný pokles pri schvaľovaní nových operácií 
makrofinančnej pomoci súvisí aj s oneskoreniami v  rámci legislatívneho procesu 
vyplývajúcimi z nezhody m edzi spoluzákonodarcami o tom, ako uplatňovať nové 
nariadenie o komitológii k rozhodnutiam o makrofinančnej pomoci. Táto otázka sa 
vyriešila až v roku 20132. 
Od druhej polovice roku 2011 sa podmienky financovania na  svetových kapitálových 
trhoch výrazne zh oršili, čo čiastočne odrážalo vplyv dlhovej krízy eurozóny. Okrem toho 
arabská jar a z nej vyplývajúce politické a hospodárske zmeny v arabských 
stredomorských partnerských krajinách vystupňovali tlak na rozpočty a finančnú pozíciu 
týchto krajín voči zahra ničiu. Tento vývoj viedol v rokoch 2012 a 2013 ku zvýšenému 
dopytu po makrofinančnej pomoci, keď s  požiadavkou o pomoc prišiel Egypt, Jordánsko 
a Tunisko. Rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci Jordánsku a Tunisku prijali 
spoluzákonodarcovia v dece mbri 2013 a máji 2014, zatiaľ čo návrh rozhodnutia 
o poskytnutí makrofinančnej pomoci Egyptu vypracovaný Komisiou bol pozastavený až 
do uzavretia dohody medzi Egyptom a MMF o vyplácaní programu MMF, ako aj v 
reakcii na politický vývoj v tejto krajine.  
V ro ku 2014 konflikt na východnej Ukrajine a výrazné zhoršenie hospodárskej a 
finančnej situácie v krajine vyvolali makrofinančnú pomoc v bezprecedentnej miere, a to 
výlučne vo forme úverov. Vyplácanie prostriedkov v rámci dvoch rozhodnutí prijatých v 
roku 200 2 a 2010 sa začalo potom, ako ukrajinský parlament ratifikoval príslušné 
dokumenty o makrofinančnej pomoci. Rada okrem toho v apríli 2014 v rámci postupu 
pre naliehavé prípady (článok 213 ZFEÚ) schválila novú operáciu makrofinančnej 
pomoci pre Ukrajinu, kt orá bola v roku 2014 vyplatená v plnom rozsahu.  
 
2.2. Rámcové nariadenie o makrofinančnej pomoci  
Už v roku 2003 Európsky parlament označil zdĺhavý proces rozhodovania za jeden 
z hlavných nedostatkov nástroja makrofinančnej pomoci. Podľa vtedy platného syst ému 
Rada rozhodovala o jednotlivých operáciách makrofinančnej pomoci na individuálnom 
základe, a to po konzultácii s Parlamentom. Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej 
zmluvy 1. decembra 2009 prijíma rozhodnutia o jednotlivých operáciách makrofinančnej 
pomoci Parlament a Rada v rámci riadneho legislatívneho postupu (spolurozhodovanie), 
v dôsledku čoho je rozhodovací proces ešte dlhší. Ako však vyplynulo z celosvetovej 
                                                            
2 Podrobnejšie informácie sa uvádzajú v  správach Kom isie Európskemu parlamentu a  Rade o  vykonávaní 
makrofinančnej pomoci tretím krajinám v  roku 2012 [COM(2013)  426] a  za rok 2013 [COM(2014)  372]).  
 
5 
 finančnej a dlhovej krízy, účinné riešenie makroekonomických a finančných krízových 
situác ií si vyžaduje nástroj reakcie na krízu, ktorý možno rýchlo a účinne použiť.  
V reakcii na nutnosť zrýchliť rozhodovanie a zjednodušiť nástroj makrofinančnej pomoci 
predložila Komisia 4. júla 2011 návrh rámcového nariadenia o všeobecných 
ustanoveniach pre m akrofinančnú pomoc tretím krajinám3. Hlavné ciele návrhu boli: i) 
zefektívniť makrofinančnú pomoc prostredníctvom pohotovejšieho a účinnejšieho 
rozhodovacieho procesu; ii) zosúladiť uvedený proces s rozhodovacími procesmi iných 
finančných nástrojov, najmä tých, ktoré sa týkajú vonkajších vzťahov a iii) formalizovať, 
objasniť a zjednodušiť pravidlá, ktorými sa riadi makrofinančná pomoc.  
Návrh bol podrobne prerokovaný s Parlamentom a Radou. Podľa stanoviska Komisie sa 
počas zdĺhavého legislatívneho procesu zm enila povaha návrhu a prijatie rámcového 
nariadenia o makrofinančnej pomoci v tejto podobe by predstavovalo vážne porušenie 
interinštitucionálnej rovnováhy, predovšetkým obmedzením práva legislatívnej iniciatívy 
Komisie4. Dňa 8. mája 2013 sa preto Komisia rozhodla tento návrh stiahnuť.  
Potom, ako Komisia svoj návrh stiahla, Rada v súlade s článkom 263 ZFEÚ5 podala 
18. júla 2013 Súdnemu dvoru žalobu o neplatnosť proti odvolaniu Komisie. Súdny dvor 
vo svojom rozsudku zo 14. apríla 2015 zamietol žalobu Rady a  rozhodol, že stiahnutie 
návrhu Komisiou bolo odôvodnené. Súdny dvor takisto potvrdil, že Komisia pri stiahnutí 
svojho návrhu konala primerane vzhľadom na to, že zmeny, ktoré navrhli 
spoluzákonodarcovia, by zásadne narušili návrh a zabránili by dosiahnutiu  jeho hlavných 
cieľov. V dôsledku toho má legislatívne rozhodnutia o jednotlivých operáciách 
makrofinančnej pomoci naďalej prijímať Parlament a Rada na individuálnom základe 
riadnym legislatívnym postupom6. 
Najnovšie skúsenosti, a  predovšetkým potreba bezodkladne začať nové operácie 
makrofinančnej pomoci Ukrajine v rokoch 2014 a 2015 opäť zdôraznili nutnosť zaistiť, 
aby makrofinančnú pomoc ako nástroj pre naliehavú pomoc bolo možné rýchlo 
zmobilizovať v reakcii na krízovú situáciu. Komisia bude teda naď alej zvažovať spôsob, 
ako zlepšiť účinnosť a efektívnosť rozhodovacieho procesu.  
 
                                                            
3 KOM(2011) 396 v  konečnom znení, 4.7.2011.  
4 Podrobnejšie informácie sa uvádzajú v  správach Komisie Európskemu  parlamentu a  Rade o  vykonávaní 
makrofinančnej pomoci tretím krajinám v  roku 2013 [COM(2014)  372].  
5 Vec C -409/13.  
6 V kontexte prijatia rozhodnutia č. 778/2013/EÚ o  poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku 
prijal Európsky parlament a  Rada spoločn é prehlásenie, v  ktorom sa odzrkadľujú kompromisy dosiahnuté 
medzi oboma spoluzákonodarcami počas rokovaní o  rámcovom nariadení a  zmierovacom postupe 
týkajúcom sa rozhodnutia o  Gruzínsku (Ú. v. EÚ L 218, 14.8.2013, s. 18). Vyhlásenie je politickou 
dohodou bez právne záväzného účinku.  
 
6 
 3. OPERÁCIE MAKROFINANČN EJ POMOCI ZA ROK 2014  
3.1. Prehľad  
V roku 2014 sa pokrok sa dosiahol pri týchto rozhodnutiach o makrofinančnej pomoci:  
 V auguste 2013 prijali spoluzákonodarcovia návrh Komisie z roku 2011 na 
poskytnutie makrofinančnej pomoci Gruzínsku v  celkovej výške 
23 miliónov  EUR vo forme úverov a 23  miliónov EUR vo forme grantov. 
Dokumenty o makrofinančnej pomoci boli podpísané v roku 2014. Grantová časť 
prvej tranže (13 miliónov EUR) bola vyplatená v januári 2015 a úverová časť 
(10 miliónov EUR) v apríli 2015. Vyplatenie druhej tranže (vo výške 23 miliónov 
EUR) je plánované na leto 2015 za predpokladu, že program MMF bude 
prebiehať podľa plánu a Gruzínsko b ude vykonávať politické opatrenia 
dohodnuté v memorande o porozumení.  
 V apríli 2013 Komisia navrhla nové rozhodnutie o poskytnutí 180 miliónov EUR 
vo forme úverov Jordánsku; toto rozhodnutie bolo prijaté v decembri 2013. 
V marci 2014 jordánske orgány a EÚ podpísali memorandum o porozumení a 
dohodu o mechanizme úverov. Prvá tranža (100 miliónov EUR) bola vyplatená 
vo februári 2015. Vyplatenie druhej tranže sa plánuje v roku 2015.  
 Návrh Komisie na poskytnutie výnimočnej makrofinančnej pomoci Kirgizskej 
republ ike pridelením 15 miliónov  EUR vo forme úverov a 15 miliónov  EUR vo 
forme grantov bol prijatý v  októbri 2013. Dokumenty o makrofinančnej pomoci 
boli podpísané v roku 2014 a ratifikované kirgizským parlamentom vo februári 
2015. Vyplácanie prvej aj druhej tr anže je plánované v roku 2015.  
 V decembri 2013 Komisia predložila nový návrh o poskytnutí makrofinančnej 
pomoci Tunisku vo výške až 250 miliónov EUR vo forme úverov. Toto 
rozhodnutie prijali spoluzákonodarcovia v máji 2014 a podpísané memorandum 
o porozume ní, ako aj dohodu o  mechanizme úverov ratifikoval tuniský parlament 
v marci 2015. Počas legislatívneho postupu sa výška pomoci zvýšila na 
300 miliónov EUR. Pomoc sa má začať vykonávať v rokoch 2015 a 2016 a prvá 
tranža (100 miliónov EUR) sa plánuje vyplati ť v máji.  
Pre Ukrajinu sa v rámci dvoch programov makrofinančnej pomoci v roku 2014 vyplatilo 
v celkovej výške 1,36 miliardy EUR. V rámci prvého programu (makrofinančná pomoc I, 
ďalej len „MFA I“) sa na základe rozhodnutí prijatých v rokoch 2002 a 2010 pos kytla 
makrofinančná pomoc v celkovej hodnote 610 miliónov EUR. Prvá tranža vo výške 100 
miliónov EUR bola vyplatená v máji 2014, krátko potom, ako MMF schválil novú 
dvojročnú dohodu o pohotovostnom úvere pre Ukrajinu. Druhá tranža vo výške 260 
miliónov EUR  bola vyplatená v novembri 2014 a tretia časť (250  miliónov EUR) bola 
vyplatená v apríli 2015.  Rada v apríli 2014 schválila druhý program makrofinančnej 
pomoci pre Ukrajinu v hodnote 1  miliardy EUR vo forme úverov (makrofinančná pomoc 
II, ďalej len „MFA II “) v rámci naliehavého postupu (článok 213 ZFEÚ). Celá suma bola 
vyplatená v dvoch tranžiach po 500 miliónov EUR v júni a decembri 2014. Komisia 
8. januára 2015 predložila návrh tretieho programu makrofinančnej pomoci do výšky 
1,8 miliardy EUR vo forme úve rov, ktorý Európsky parlament a Rada prijali 15. apríla 
2015. Všetky tri operácie makrofinančnej pomoci Ukrajine dosahujú 3,41 miliardy EUR, 
 
7 
 čo predstavuje najväčšiu finančnú pomoc EÚ poskytnutú tretej krajine v takom krátkom 
období.  
 
3.2. Jednotlivé operá cie v prijímajúcich krajinách v roku 2014  
3.2.1.  Gruzínsko  
V roku 2013 bolo prijaté rozhodnutie o programe makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko 
v celkovej hodnote 46 miliónov EUR. Makrofinančná pomoc, ktorej jedna polovica sa 
má poskytnúť vo forme úverov a druhá vo forme grantov, bude vyplatená v dvoch 
tranžiach. Potom, ako Gruzínsko v júli 2014 uzavrelo nový program vyplácania s MMF, 
obnovili sa rokovania o makrofinančnej pomoci (boli pozastavené od roku 2011, pretože 
Gruzínsko nečerpalo z existujúceho prog ramu MMF). Dokumenty o makrofinančnej 
pomoci boli podpísané a ratifikované gruzínskym parlamentom v decembri 2014. 
Grantová časť prvej tranže (13 miliónov EUR) bola vyplatená v januári 2015 a úverová 
časť (10  miliónov EUR) v apríli 2015. Vyplatenie druhej tranže makrofinančnej pomoci 
(celkovo 23 miliónov EUR) sa plánuje v druhej polovici roka 2015, ak bude Gruzínsko 
plniť program MMF podľa plánu a vykonávať opatrenia dohodnuté v memorande 
o porozumení.  
Zatiaľ čo sa rast HDP v Gruzínsku zvýšil z 3,2  % v roku  2013 na 4,7  % v roku 2014, 
v čom sa odráža rastúca spotreba a oživenie súkromných investícií, makroekonomická 
situácia zostáva zraniteľná. V súlade s rastom inflácia v roku 2014 vzrástla na 3,1  %, a to 
aj napriek zmierňujúcemu vplyvu klesajúcich cien ropy . V dôsledku nepriaznivého 
vývoja výmenných kurzov od novembra 2014 v Rusku a ostatných krajinách 
Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ) sa lari výrazne znehodnotilo voči doláru, čo 
posilnilo inflačné očakávania. V dôsledku toho centrálna banka vo februári 2015 zvýšila 
svoju kľúčovú menovopolitickú sadzbu na 4,5  %. Keďže vláda od roku 2013 prevzala 
hospodársky model viac zameraný na sociálne začlenenie, a to aj prijatím všeobecného 
zdravotného systému, zvýšil sa tlak na rozpočet a fiškálny deficit dosiahol v  roku 2014 
výšku 2,9 % oproti 2,6  % v roku 2013. Vonkajšie tlaky sa v roku 2014 opäť zintenzívnili. 
Deficit bežného účtu dosiahol výšku 9,6  % HDP oproti 5,9  % v roku 2013, keďže dovoz 
sa zvýšil na základe hospodárskeho rastu a vývoz a remitencie boli pozna čené 
nepriaznivým vonkajším prostredím. Pokrok v oblasti štrukturálnych reforiem bol v roku 
2014 uspokojivý, lebo došlo k ďalšiemu rozšíreniu univerzálneho pokrytia zdravotnej 
starostlivosti a značnému zlepšeniu v oblasti hospodárskej súťaže, fiškálnej 
transparentnosti a bankového dohľadu. V decembri 2014 dokončila rada MMF prvý 
prieskum programu v rámci trojročnej dohody o pohotovostnom úvere vo výške 
154 miliónov USD, ktorá bola schválená v júli 2014.   
3.2.2.  Jordánsko  
V reakcii na oficiálnu žiadosť Jord ánska o makrofinančnú pomoc z decembra 2012 
Komisia prijala 29. apríla 2013 návrh rozhodnutia poskytnúť makrofinančnú pomoc vo 
výške až 180 miliónov EUR vo forme strednodobého úveru. Rozhodnutie prijal 
Európsky parlament a Rada 11. decembra 2013. Začiatkom  roka 2014 sa skončili 
rokovania o memorande o porozumení, ktorými sa stanovujú opatrenia hospodárskej 
politiky, ktoré majú prijať jordánske orgány, a o dohode o mechanizme úverov. Obidva 
dokumenty o makrofinančnej pomoci boli podpísané v roku 2014. Makrof inančná pomoc 
 
8 
 Jordánsku má dopĺňať finančné prostriedky, ktoré poskytuje MMF v rámci dohody 
o pohotovostného úvere. Prvá tranža (100 miliónov EUR) bola vyplatená vo februári 
2015 a druhá má byť uvoľnená na jeseň 2015.  
Napriek tomu, že Jordánsko bolo vystav ené zvýšenej regionálnej nestabilite (vrátane 
pokračujúceho sýrskeho konfliktu a teroristickej činnosti na Sinajskom polostrove, ktoré 
naďalej ovplyvňovali dodávky plynu z Egypta), jeho hospodárstvo v roku 2014 rástlo. 
Rast reálneho HDP dosiahol 3,1  % v po rovnaní s 2,8  % v roku 2013, pričom hybnou 
silou bolo oživenie ťažby, stavebníctva, verejnoprospešných služieb a cestovného ruchu, 
ako aj silný prílev zahraničných grantov. Inflácia sa udržala na nízkej úrovni, čo v roku 
2014 umožnilo pružnejšiu menovú pol itiku. Fiškálny deficit (pri zohľadnení 
zahraničných grantov a presunov do národnej elektrárenskej spoločnosti NEPCO) mierne 
klesol z 11,5  % HDP v roku 2013 na 10  % v roku 2014 vďaka vyšším daňovým príjmom 
a silnému prílevu zahraničných grantov. Platobná b ilancia sa zlepšila vďaka 
významnému vplyvu oficiálnych grantov a kapitálu, a to najmä z krajín Rady pre 
spoluprácu v Perzskom zálive (GCC). Odhaduje sa, že zahraničné granty v roku 2014 
celkovo vzrástli na 7  % HDP v porovnaní s 2,7  % v roku 2013. Pokrok v  oblasti 
štrukturálnych reforiem bol nejednoznačný, najmä prijatie revidovaného zákona o dani 
z príjmu sa značne oneskorilo. Piate preskúmanie programu MMF sa úspešne dokončilo 
v novembri 2014. Umožnilo to vyplatenie finančných prostriedkov vo výške 129 
miliónov USD, čím celkové finančné prostriedky vyplatené od začiatku programu 
dosiahli výšku približne 1,4 miliardy USD (z celkových 2 miliárd USD).  
3.3.2.  Kirgizská republika  
V dôsledku etnického a politického násilia, ktoré viedlo k prudkému poklesu 
hospod árskych činností a značnému nedostatku zahraničného financovania sa EÚ na 
medzinárodnej konferencii darcov v júli 2010 v Biškeku zaviazala podporiť hospodárske 
oživenie Kirgizskej republiky. Komisia preto v decembri 2011 prijala návrh rozhodnutia 
o poskytn utí makrofinančnej pomoci až do výšky 30 miliónov EUR (15  miliónov EUR 
v o forme úverov a  15 miliónov EUR vo forme grantov). Táto operácia makrofinančnej 
pomoci bola výnimočná tým, že sa Kirgizská republika nachádza mimo rámca zvyčajnej 
geografickej pôsobn osti nástroja makrofinančnej pomoci, bola však odôvodnená 
dynamikou demokratických politických a hospodárskych reforiem v krajine a tým, že je 
súčasťou regiónu s osobitným hospodárskym a politickým významom pre EÚ. 
Rozhodnutie o makrofinančnej pomoci bolo prijaté v októbri 2013. Dokumenty 
o makrofinančnej pomoci boli podpísané na konci roka 2014 a ratifikované kirgizským 
parlamentom vo februári 2015. Vyplatenie prvej aj druhej tranže je plánované v roku 
2015.  
Po silnom roku 2013, keď v dôsledku zvýšenia pro dukcie zlata vzrástol HDP o 10,5  %, 
sa kirgizské hospodárstvo v roku 2014 výrazne spomalilo a rast HDP sa odhadoval na 
3,6 %. Bolo to spôsobené spomalením zahraničného obchodu, znížením remitencií 
(v súvislosti s recesiou v Rusku a spomalením hospodárskeho  rastu u ďalších hlavných 
obchodných partnerov, najmä v krajinách SNŠ) a zníženou produkciou zlata. Miestna 
mena v roku 2014 devalvovala o 16,3  % voči US doláru a ročná inflácia dosiahla vo 
februári 2015 výšku 10,9  %. Intervenciami centrálnej banky na deví zovom trhu 
zameranými na odvrátenie devalvačných tlakov sa v období od júla 2014 do januára 2015 
menové rezervy znížili o 17,1  %. Fiškálny deficit v roku 2014 sa odhaduje na 3,7  % HDP 
 
9 
 a verejný dlh na 54,1  % HDP. Deficit bežného účtu zostal v roku 2014 zna čný, a to vo 
výške 13,7  % HDP. Platobná bilancia preto zostáva zraniteľná. V tejto súvislosti 
kirgizské orgány požiadali o následnú dohodu s MMF. Na začiatku roka 2015 boli 
rokovania úspešne ukončené a v apríli 2015 rada MMF schválila nový trojročný progra m 
v rámci rozšíreného úverového nástroja. Hoci sa vykonáva národná stratégia pre 
udržateľný rozvoj na obdobie rokov 2013 – 2017, pokrok vo finančnom sektore zaostáva. 
Bankový zákon, ktorý by viedol k posilneniu bankových predpisov a právomocí, ako aj 
nezáv islosti centrálnej banky, stále čaká na schválenie Parlamentom.  
3.2.4.  Tunisko  
V júni 2013 schválila rada MMF novú 24 -mesačnú dohodu s Tuniskom o pohotovostnom 
úvere vo výške 1,75 miliardy USD. V tejto súvislosti tuniská vláda v auguste 2013 
požiadala EÚ o makrofinančnú pomoc vo výške 500 miliónov EUR. V reakcii na túto 
žiadosť Komisia v decembri 2013 predložila návrh na poskytnutie makrofinančnej 
pomoci až do výšky 250 miliónov EUR vo forme úveru, ktorá má byť vyplatená v troch 
tranžiach. Počas rokovaní v  Parlamente a Rade bola suma pomoci zvýšená na 
300 miliónov EUR. Rozhodnutie o tejto operácii makrofinančnej pomoci bolo oboma 
spoluzákonodarcami prijaté v  máji 2014. V období od júla do septembra 2014 bolo 
uzavreté a podpísané memorandum o porozumení a do hoda o mechanizme úverov, ktoré 
tuniský parlament ratifikoval v marci 2015. Vyplatenie prvej tranže sa v súčasnosti 
očakáva v máji 2015, vyplatenie druhej a tretej tranže však závisí od toho, či sa program 
MMF bude plniť podľa plánu a či tuniské orgány bud ú spĺňať podmienky 
makrofinančnej pomoci stanovené v memorande o porozumení.  
Rast reálneho HDP zostal v roku 2014 nízky – na úrovni 2,3  % v porovnaní s 2,4  % 
v roku 2013. Politická neistota a bezpečnostné napätie naďalej zaťažovali hospodársku 
činnosť. Inflácia v roku 2014 dosahovala priemerne 5,5  % a má zostupný trend. Fiškálne 
a vonkajšie nerovnováhy zostávajú vysoké, a vytvárajú tak značnú potrebu financovania. 
Fiškálny deficit na rok 2014 bude nižší než cieľová hodnota programu MMF (4,8  % HDP 
v porov naní s  pôvodnou predpoveďou 6,7  % HDP), čo je však spôsobené predovšetkým 
nedostatočným čerpaním prostriedkov v investičnom rozpočte a odkladom určitých 
výdavkov na rok 2015, nie však optimálnymi škrtmi v rozpočte na opakujúce sa 
výdavky. Z vonkajšieho hľa diska zostal deficit bežného účtu v roku 2014 vysoký – na 
úrovni 8,9  % HDP v porovnaní s 8,3  % HDP v roku 2013. Na konci roka 2014 rezervy 
takmer dosiahli výšku 7,8 miliardy EUR, čo predstavuje dovoz sotva za tri mesiace 
v porovnaní s pôvodným cieľom vo vý ške 9 miliárd EUR v rámci programu MMF. 
V decembri 2014 MMF dokončil piate preskúmanie programu prebiehajúcej dohody 
o pohotovostnom úvere. MMF uznal, že všetky kritériá výkonnosti boli splnené a že 
v prípade značného počtu štrukturálnych reforiem došlo k pokroku, a to napriek 
nepriaznivému hospodárskemu, sociálnemu a bezpečnostnému prostrediu.  
3.2.5.  Ukrajina  
So zreteľom na rýchlo sa zhoršujúcu hospodársku situáciu na Ukrajine na začiatku roka 
2014 a na výrazné oslabenie platobnej bilancie schválila Rada v apríli 2014 postupom pre 
naliehavé prípady (článok 213 ZFEÚ) novú operáciu makrofinančnej pomoci tejto 
krajine. Program pozostával z úveru vo výške 1 miliardy EUR, ktorý sa má vyplatiť v 
dvoch tranžiach po 500 miliónoch EUR. Táto dohoda (MFA II) bola dop lnkom 
 
10 
 k ďalšiemu nástroju makrofinančnej pomoci (MFA I) zriadenému na základe dvoch 
rozhodnutí (prijatých v rokoch 2002 a 2010) a predstavujúcemu hodnotu do 
610 miliónov EUR v úveroch na vyplatenie v troch tranžiach. V dôsledku toho bola 
Ukrajine7 poskytnu tá makrofinančná pomoc v celkovej výške 1,61  miliardy EUR. 
Vyplatenie v rámci obidvoch programov bolo možné potom, ako rada MMF v apríli 2014 
schválila novú dvojročnú dohodu o pohotovostnom úvere. Ukrajina v roku 2014 dostala 
makrofinančnú pomoc vo výške 1 ,36 miliardy EUR vrátane plnej sumy vo výške 
1 miliardy EUR v rámci rozhodnutia MFA II. Záverečná tranža nástroja MFA I vo výške 
250 miliónov EUR bola vyplatená v apríli 2015.  
Po dvoch rokoch stagnácie skĺzlo hospodárstvo Ukrajiny v roku 2014 do hlbokej re cesie 
v dôsledku krízy dôvery vyvolanej ozbrojeným konfliktom vo východnej časti krajiny. 
Táto kríza viedla k prudkému znehodnoteniu meny, ako aj nižším investíciám a spotrebe. 
Strata výrobných kapacít spôsobená konfliktom na východe krajiny, ktorý je 
priemyselným centrom Ukrajiny ďalej prispela k poklesu reálneho HDP v roku 2014 
o 6,8 %. Slabšia mena spolu s výraznými zvýšeniami regulovaných cien viedla k 
výraznému zrýchleniu inflácie vyjadrenej na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI). 
Súčasne, a to aj napriek rôznym nápravným opatreniam (na strane príjmov aj na strane 
výdavkov) sa v roku 2014 celkový fiškálny deficit zhoršil na približne 10,3  % HDP 
zatiaľ čo sa verejný dlh výrazne zvýšil na odhadovaných 70,2  % HDP ku koncu roka 
2014. Z vonkajšieho hľ adiska úpravu deficitu bežného účtu (z 8,7  % v roku 2013 na 
4,0 % v roku 2014) stimulovanú zníženým dovozom, sprevádzali rozsiahle finančné 
odlevy v súkromnom sektore a platby za nedoplatky za plyn. V dôsledku toho v priebehu 
roka 2014 hrubé medzinárodné r ezervy Ukrajiny klesli takmer o 60  % (10 miliárd EUR) 
na 6,2 miliardy EUR na konci roka. Recesia a znehodnotenie meny v dôsledku krízy 
dôvery pôsobili ako brzda bankového sektora, čo viedlo k rozsiahlym odlevom vkladov, 
značným prevádzkovým stratám a stúpa júcemu podielu nesplácaných úverov. V snahe 
stabilizovať tento sektor centrálna banka začala sanáciu neživotaschopných bank a 
spustila v ňom komplexné rekapitalizačné opatrenia. Reforma sa uskutočnila aj v sektore 
energetiky a v oblasti riadenia verejných financií, a to v nadväznosti na programy pomoci 
s medzinárodnými veriteľmi vrátane EÚ.  
Vzhľadom na ďalšie oslabovanie hospodárskej činnosti a zhoršenie platobnej bilancie 
medzinárodné spoločenstvo pod vedením MMF vytvorilo nový balík finančnej pomoci 
pre U krajinu. V tejto súvislosti požiadala táto krajina v septembri 2014 o nový program 
makrofinančnej pomoci a v decembri toho istého roku svoju žiadosť zopakovala. 
Vzhľadom na veľkú potrebu dodatočného vonkajšieho financovania a s cieľom podporiť 
ambiciózny r eformný program ukrajinských orgánov Komisia 8. januára 2015 predložila 
návrh nového programu makrofinančnej pomoci vo výške až 1,8 miliardy EUR vo forme 
úverov (MFA III). Rozhodnutie o tomto programe makrofinančnej pomoci bolo oboma 
spoluzákonodarcami pri jaté v apríli 2015. Očakáva sa, že táto pomoc bude vyplatená 
v troch rovnakých tranžiach v rokoch 2015 a 2016. Rada MMF 11. marca 2015 schválila 
                                                            
7 Obidva programy makrofinančnej pomoci predstavujú dôležitú súčasť podporného balíka Komisie pre 
Ukrajinu vo výške viac ako 11 miliárd EUR, ktorý bol oznámený 5.  marca 2014 
(http://europa.eu/rapid/press -release_MEMO -14-159_en. htm). Okrem makrofinančnej pomoci balík 
zahŕňal podporu prostredníctvom iných finančných nástrojov, ako sú rozvojová pomoc vo forme grantov 
a financovanie z  Európskej investičnej banky a  Európskej banky pre obnovu a  rozvoj.  
 
11 
 novú štvorročnú dohodu v rámci rozšíreného finančného nástroja pre Ukrajinu 
(12,348  miliardy EUR zvláštnych prá v čerpania, čo je približne 17,5  miliardy USD). 
Táto dohoda nahradila dvojročnú dohodu o pohotovostnom úvere schválenú v apríli 
2014.  
 
4. ZABEZPEČENIE RIADNEHO  VYUŽÍVANIA FINANČNÝC H PROSTRIEDKOV 
MAKROFINANČNEJ POMOC I: OPERATÍVNE POSÚDENIA  A HODNOTENIA EX P OST 
4.1. Operatívne posúdenia  
V súlade s požiadavkami finančného nariadenia EÚ vykonáva Komisia pomocou 
externých poradcov operatívne posúdenia s cieľom získať primeranú istotu o fungovaní 
administratívnych postupov a postupov schvaľovania finančných transakcií 
v prijímajúcich krajinách.  
Operatívne posúdenia sa zameriavajú na systémy správy verejných financií, 
predovšetkým na postupy a organizáciu ministerstiev financií a centrálnych bánk a 
konkrétnejšie na správu účtov, na ktoré sú vyplácané finančné prostriedky EÚ. Okrem 
toho sa osobitná pozornosť venuje práci inštitúcií vykonávajúcich externý audit, ich 
nezávislosti, pracovným programom a účinnosti ich kontrol. Takisto sa skúmajú postupy 
verejného obstarávania na centrálnej úrovni. Komisia v roku 201 4 vykonala na Ukrajine 
jedno operatívne posúdenie v rámci príprav na novú operáciu makrofinančnej pomoci 
schválenú v danom roku.  
4.2. Hodnotenia ex post  
V súlade s finančným nariadením EÚ vykonáva Komisia hodnotenia ex post8, aby 
posúdila vplyv programov m akrofinančnej pomoci. Hlavnými cieľmi sú: i) analyzovať 
vplyv na hospodárstvo prijímajúcej krajiny, a najmä na udržateľnosť jej vonkajšej 
pozície a ii) posúdiť pridanú hodnotu intervencie EÚ. Hodnotenie ex post  operácie 
makrofinančnej pomoci pre Bosnu a He rcegovinu sa začalo v roku 2014 a ukončilo sa 
v marci 2015.  
 
5. ŽIADOSTI O POMOC A ĎA LŠIE NÁVRHY KOMISIE – ROZPOČTOVÁ SITUÁCIA  
Program operácií makrofinančnej pomoci na rok 2015:  
i) vykonávanie piatich už schválených rozhodnutí o operáciách makrofinančnej 
pomoci v Gruzínsku, Jordánsku, Kirgizskej republike, Tunisku a na Ukrajine 
(posledná tranža nástroja MFA I);  
ii) vykonávanie nového rozhodnutia o makrofinančnej pomoci Ukrajine (MFA 
III) a  
                                                            
8 Všetky hodnotenia  ex post  sú k dispozícii na webovom sídle GR ECFIN: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
12 
 iii) schválenie možných nových programov na základe žiadostí, ktoré  boli 
k dnešnému dňu doručené z Arménska a Egypta a prípadných nových 
žiadostí (najmä očakávanej žiadosti z Moldavska).  
Ako už bolo uvedené, operácie makrofinančnej pomoci Gruzínsku, Jordánsku a 
Kirgizskej republike, ako aj operácie MFA I s Ukrajinou sú na plánované tak, aby boli 
v plnej výške vyplatené v roku 2015, zatiaľ čo program s Tuniskom a operácia MFP III 
s Ukrajinou bude vyplatená v období rokov 2015 až 2016. Úplné vykonávanie týchto 
operácií je podmienené plnením politických podmienok stanovených v  príslušných 
memorandách o porozumení.  
Vo februári 2014 Komisia dostala novú žiadosť o makrofinančnú pomoc od Arménska. 
Stav platobnej bilancie Arménska však nebol považovaný za dostatočne kritický na to, 
aby bol návrh Komisie pre makrofinančnú pomoc odôvo dnený napriek tomu, že 7. marca 
2014 došlo k schváleniu novej dohody o financovaní s MMF (v rámci rozšíreného 
finančného nástroja vo výške 125 miliónov USD). Komisia dôsledne monitoruje 
hospodársku a finančnú situáciu v Arménsku, najmä v kontexte náročnejš ieho 
vonkajšieho hospodárskeho prostredia, ktorému táto krajina čelí od konca roku 2014.  
V novembri 2012 obnovil Egypt svoju žiadosť o makrofinančnú pomoc v celkovej výške 
500 miliónov EUR. Komisia zvažovala, že predloží návrh, ktorý bude pravdepodobne 
pozostávať z úveru vo výške 450 miliónov EUR a grantu vo výške 50 miliónov EUR. 
V júni 2013 sa takisto uskutočnilo operatívne posúdenie, ktorého predmetom bola 
analýza finančnej transakcie a kontroly egyptského systému hospodárenia s verejnými 
financiami. Ten to návrh makrofinančnej pomoci bol však pozastavený, pretože sa čakalo 
na záver rokovania medzi Egyptom a MMF o vyplácaní programu MMF a takisto so 
zreteľom na politický vývoj v krajine od júla 2013.  
Komisia očakáva, že v roku 2015 dostane oficiálnu žiados ť o makrofinančnú pomoc 
z Moldavska vzhľadom na zhoršenie hospodárskej situácie a prebiehajúce rokovania 
s MMF o možnom novom programe.  
Nižšie uvedená tabuľka 1 obsahuje prehľad záväzkov a platieb grantov rámci 
makrofinančnej pomoci za roky 2013, 2014 a (o rientačne) 2015. Prognóza na rok 2015 je 
veľmi predbežná a zahŕňa iba operácie makrofinančnej pomoci, ku ktorým Komisia 
navrhla rozhodnutie alebo ich už schválili obaja spoluzákonodarcovia.  
Celková suma nevyplatených úverov makrofinančnej pomoci na konci r oka 2014 
predstavovala 1  842 miliónov EUR. Táto suma je zaručená rozpočtom EÚ 
prostredníctvom Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia9, ktorý zahŕňa aj úvery 
Euratomu a Európskej investičnej banky (EIB) pre tretie krajiny. Garančný fond je 
udržiavaný na 9  % sumy makrofinančnej pomoci, úverov Euratomu a EIB pre tretie 
krajiny. Je financovaný z rozpočtu EÚ. Očakáva sa, že vyplatenie úverov makrofinančnej 
pomoci dosiahne v roku 2015 takmer 1,9  miliardy EUR, čo zodpovedá poskytnutiu 
prostriedkov pre garančný f ond vo výške približne 168  miliónov EUR. Tieto údaje však 
                                                            
9 Podrobnejšie informácie sú uvedené v  správe Komisie Európskemu parlamentu a  Rade o  zárukách 
krytých zo všeobecného rozpočtu [COM(2014) 540].  
 
13 
 nezohľadňujú potenciálne nové operácie makrofinančnej pomoci, ku ktorým Komisia 
doposiaľ nepredložila návrh.  
 
 
 
 
 
 
Záväzky a platby pre granty MFA, čerpanie úverov MFA v rokoch 2013 - 2015 (v EUR)
2013 2014 2015 (orientačne)*
Viazané rozpočtové prostriedky na granty 94 550 000 60 000 000 77 955 000
Operatívne posúdenia, hodnotenia  ex post  173 856  181 874  250 000
  Štúdie verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA) 
MFA Kirgizskej republike (rozhodnutie prijaté) 15 000 000
MFA Gruzínsku (rozhodnutie prijaté) 23 000 000
Ďalšie možné operácie MFA (pre Moldavsko, Egypt, Arménsko...) zatiaľ neurčené
Záväzky spolu  173 856 38 181 874
Neviazané rozpočtové prostriedky 94 376 144 21 818 126
Platobné rozpočtové prostriedky na granty 56 339 890 52 153 011 74 218 061
Operatívne posúdenia, hodnotenia  ex post  529 345  179 806
    Štúdie verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (PEFA) 
MFA Kirgízskej republike (rozhodnutie prijaté) 15 000 000
MFA Gruzínsku (rozhodnutie prijaté) 23 000 000
Ďalšie možné operácie MFA (pre Moldavsko, Egypt, Arménsko...) zatiaľ neurčené
Platby spolu  529 345  179 806
Nevyužité rozpočtové prostriedky na platbu grantov 55 810 545 51 973 205
Vyplatenie úverov MFA 
Bosna a Hercegovina (rozhodnutie prijaté) 100 000 000
Ukrajina I (rozhodnutie prijaté) 360 000 000 250 000 000
Ukrajina II (rozhodnutie prijaté) 1000 000 000
Gruzínsko (rozhodnutie prijaté) 23 000 000
Jordánsko (rozhodnutie prijaté) 180 000 000
Tunisko (rozhodnutie prijaté)** 200 000 000
Kirgizská republika (rozhodnutie prijaté) 15 000 000
Ukrajina III (rozhodnutie prijaté)** 1200 000 000
Ďalšie možné operácie MFA (pre Moldavsko, Egypt, Arménsko...)
Vyplatenie úverov MFA spolu 100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* okrem údajov týkajúcich sa rozpočtových prostriedkov, ktoré zodpovedajú rozpočtu prijatému na rok  2015
** Očakáva sa, že v roku 2015 budú vyplatené len dve z troch tranží. Vyplatenie poslednej tranže sa plánuje na rok 2016.