SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli, 10.6.2009 
SEK(2009) 703 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
pripojený k 
 
OZNÁMENIU KOMISIE 
EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A 
SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
týkajúcemu sa 
 
stratégie EÚ pre región Baltického mora 
  
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
 
  
{KOM(2009) 248 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 702} 
SK 2   SK Úvod 
Zo záverov predsedníctva Európskej rady zo  14. decembra 2007 vyplýva, že „bez toho, aby 
bola dotknutá integrovaná námorná politika, Euró pska rada vyzýva Ko misiu, aby najneskôr v 
júni 2009 predložila stratégiu EÚ pre región Ba ltického mora. Táto stratégia by mala okrem 
iného pomôc ť pri riešení naliehavých environmentá lnych výziev súvisiacich s Baltickým 
morom.“ V týchto záveroch Rady sa potvrdila integrovaná námorná politika pre EÚ, v ktorej 
sa zdôraz ňuje, že „Mali by sa v nej najmä zoh ľadniť konkrétne odlišnosti členských štátov a 
jednotlivých morských oblastí vr átane ostrovov, súostroví a na jvzdialenejších regiónov, ako 
aj medzinárodného rozmeru, čím by sa mala podnecova ť posilnená spolupráca.“ Stratégia EÚ 
pre región Baltického mora je preto prvým prík ladom integrovanej námornej stratégie na 
úrovni morskej oblasti.  
Geografickým územím, na kt oré sa táto stratégia vz ťahuje, je makroregión pri Baltickom 
mori. Celkovo ide o osem štátov (Švé dsko, Fínsko, Estónsko, Lotyšsko, Litvu, Po ľsko, 
Nemecko a Dánsko). Tri ne členské štáty (Ruská federácia,  Nórsko a Bielorusko) môžu ma ť 
na tejto stratégii tiež záujem. Rámec Severnej dimenzie je základom pre vonkajšiu spoluprácu 
s troma krajinami v regióne Baltického mora.  
Región Baltického mora (RBM) je z poh ľadu ekonomiky, životného prostredia a kultúry 
veľmi heterogénnou oblas ťou, jeho členovia majú však mnoho spolo čných zdrojov a sú do 
značnej miery vzájomne od seba závislí. To znam ená, že opatrenia v jednej oblasti môžu ma ť 
veľmi rýchlo dosah na iné oblasti alebo celý región.  
• Environmentálnymi výzvami v regióne sú eu trofizácia, morská biodiverzita, nebezpe čné 
látky, zne čistenie z plavidiel a klimatické zm eny. V RBM existuje relatívne stály 
konsenzus, pokia ľ ide o kolektívnu spoluprácu pri riešení špecifických problémov 
Baltického mora prostredníctvom komisie H ELCOM. HELCOM má však malú právomoc 
implementova ť a presadzova ť opatrenia. Navyše nie sú zahrnuté mnohé sektorové záujmy, 
ktorých činnosť má vplyv na životné pros tredie, napríklad rybolov, po ľnohospodárstvo, 
priemysel a námorný sektor. Je nepravde podobné, že tento problém sa môže vyrieši ť bez 
integrovanejšieho prístupu k problémom životné ho prostredia a silnejšieho politického 
záväzku implementova ť opatrenia komisie HELCOM. 
• Výzvy týkajúce sa prosperity sú spojené s vnútorným trhom a obchodom so susednými 
krajinami, inováciami, podnikavos ťou, MSP a ľudskými zdrojmi, po ľnohospodárstvom, 
priemyslom a rybolovom. Cezhrani čné štruktúry na riešenie problémov spojené s 
jednotným trhom, inováciami a pracovnými tr hmi sú rozvinuté menej ako v iných 
oblastiach. Toto čiastočne odzrkad ľuje významnú úlohu vnútroštátnej úrovne a úrovne EÚ 
pri riešení problémov. Avšak pri mnohých ot ázkach majú zainteresované strany ve ľký 
záujem posilni ť prepojenia v celom regióne, najmä rieši ť veľké rozdiely v ekonomickej 
výkonnosti medzi východom a západom. Existujú dôvody na zvýšenie spolupráce na úrovni implementácie politík EÚ, ako napríklad vnútorný trh. 
• Výzvy týkajúce sa dostupnosti  a atraktivity sú spoj ené s energetickou bezpe č
nosťou, 
integráciou energetického  trhu a energetickou ú činnosťou, vnútornými a vonkajšími 
dopravnými spojeniami a atraktivitou pre obyvate ľov a turistov. V prípade energetických a 
dopravných sietí je napriek exis tencii strategických rámcov na  identifikáciu priorít slabá 
politická vô ľa zabezpe čiť, aby vnútroštátne rozhodnu tia zodpovedali spolo čným potrebám, 
a zároveň nedostatok koordinácie na  úrovni implementácie a neexistujúce prepojenie 
medzi vnútroštátnymi fondmi a fondmi EÚ. 
SK 3   SK • Ako výzvy z h ľadiska bezpe čnosti boli identifi kované: cezhrani čná kriminalita, námorná 
bezpečnosť, nepredvídané udalosti vä čšieho rozsahu na mori a na pevnine. V tejto oblasti 
exituje mnoho iniciatív na celoštá tnej a regionálnej úrovni a na  úrovni EÚ. To však vedie k 
sektorovej a geografickej fragmentácii v niek torých oblastiach. H ELCOM je zodpovedná 
za určité záležitosti spojené s vä čšími námornými nehodami. 
Hlavným problémom regiónu nie je ne dostatok existujú cich iniciatív či štruktúr správy. Ide 
skôr o to, že silne fragmentované existu júce štruktúry správy ni e sú schopné zabezpe čiť 
dostatočne pevný rámec, v ktorom by sa prioritné problémy RBM mohli rieši ť integrovaným 
spôsobom so zameraním sa na potenciálne po litické konflikty a rovno váhu medzi sektormi. 
Kolektívna činnosť musí preto poskytova ť rámec, v ktorom môžu zainteresované strany 
urobiť významnú zmenu pri prijímaní opatr ení potrebných na r ealizáciu plného 
ekonomického, environmentálneho a sociálneho potenciálu regiónu. 
V kontexte stratégie Baltického mora sa nenavr hujú žiadne legislatívne opatrenia Únie. 
Stratégia sa uskuto čňuje výlučne v kontexte existujúcich právnych predpisov EÚ a vz ťahuje 
sa na dobrovo ľné záväzky členských štátov. Stratégia a ak čný plán boli predložené na žiados ť 
členských štátov a príslušných tretích strán.  
Všeobecným cie ľom stratégie je preto rieši ť makroregionálne výzvy, ktorým región čelí, s 
cieľom posilni ť schopnos ť regiónu využíva ť svoj socioekonomický a environmentálny 
potenciál tak, aby sa z neho stalo environmentálne udržate ľnejšie a prosperujúcejšie územie, 
ktoré bude profitova ť zo zvýšenej dostupnosti a at raktivity a pre svojich obyvate ľov 
zabezpečí vyššiu úrove ň bezpečnosti.  
Špecifickým cie ľom je tvorba rámca pre individuá lne výzvy a riešenie nedostatkov v 
štruktúrach správy, aby sa zabezpe čila implementácia strategických opatrení (vo forme 
akčného plánu) čo najúčinnejším, najefektívnejším a najkoherentnejším spôsobom. Na 
dosiahnutie tohto bude potrebné splni ť tri ciele: zlepšenie koordinácie a koherentnosti; 
posilnenie inštitucionálnej schopnosti zabezpe čiť implementáciu opatrení; vä čšia viditeľnosť 
a zodpovednos ť. 
Existuje ve ľa možností zlepšenia schopnosti rieši ť strategické problémy. Zainteresované 
strany však vo verejných konzultáciách nazna čili, že existujúce štruktúry správy by mali 
zostať zachované. Analyzovali sa štyri možnosti: 
1. Žiadne ďalšie opatrenia na úrovni EÚ na zlepšenie spolupráce medzi krajinami a 
regiónmi. 
2. Žiadna dodato čná štruktúra : zmenou oproti sú časnej situácii by bolo zavedenie 
stratégie a ak čného plánu, ale v kontexte existujúcich štruktúr. 
3. Spoliehanie sa na existujúcu inštitúciu:  táto možnos ť by znamenala posilnenie 
jedného medzivládneho orgánu na prijímanie rozhodnutí a koordináciu 
implementácie ak čného plánu. Jediná organizácia, ktorá je dostato čne 
medzisektorová a zah ŕňa všetky príslušné členské štáty na úrovni vlád, je Rada 
pobaltských štátov (CBSS). 
4. Prístup Spolo čenstva, Rada pre všeobecn é záležitosti a Komisia:  toto by znamenalo 
stratégiu vedenú a implementovanú v súlade s normálnym prístupom Spolo čenstva, 
pri ktorom politickú zodpovednos ť preberá Rada ministrov, ktorá sa bežne stretáva v 
SK 4   SK Rade pre všeobecné záležitosti, zatia ľ čo za koordináciu, monitorovanie a podávanie 
správ je zodpovedná Komisia. 
Nasledujúca tabu ľka je zhrnutím výhod a nevýhod každej možnosti z h ľadiska ich schopnosti 
splniť špecifické ciele, kt oré boli identifikované. 
Tabuľka 1 Hodnotenie efektívnosti možností správy  
Možnosť správy  
Žiadna dodato čná 
štruktúra  Spoliehanie sa na existujúcu 
inštitúciu  Prístup Spolo čenstva  Výzva pre správu  
Stratégiu a ak čný plán 
implementujú členské 
štáty Stratégiu a ak čný plán 
implementujú existujúce 
medzivládne organizácie  Rada pre všeobecné záležitosti 
(politika); Komisia (koordinácia 
a monitorovanie)  
Špecifický cie ľ 1: posilnenie inštitucionálnej schopnosti zabezpe čiť implementáciu opatrení  
Slabé, 
konsenzuálne 
rozhodovanie  Žiadne zlepšenie  Nečlenstvo v EÚ oslabuje 
rozhodovanie  Zlepšenie prostredníctvom legitímnych rozhodovacích 
mechanizmov na vysokej úrovni 
Nedostato čná 
schopnosť 
implementova ť 
rozhodnutia  Žiadne zlepšenie  Žiadne zlepšenie, medzivládne organizácie schopnos ť presadiť 
rozhodnutia Presadzovací mechanizmus iba 
na základe partnerského tlaku, 
pokroky sa merajú oproti 
prijatému ak čnému plánu  
Nedostato čná 
schopnosť 
implementova ť 
rozhodnutia  Možnosť implementácie, 
ale žiadne zlepšenie v 
koordinácii  Nezlepšené, CBSS nemá 
schopnosť implementácie  Perticipácia na vysokej úrovni 
zvyšuje pravdepodobnos ť 
implementácie  
Špecifický cie ľ 2: zlepšenie koordinácie a koherentnosti  
Duplikácia úsilia  Žiadne zlepšenie 
existujúcich prístupov ku 
koordinácii  Zlepšenie, hoci nie je jasné, ako 
by organizácia koordinovala 
organizácie vrátane reprezentácie 
na rovnakej úrovni  Riešenie prostredníctvom koordinácie na vyššej úrovni, 
zodpovednosti vyjasnené v 
akčnom pláne 
Roztrieštenos ť 
politík  Zlepšenie, ke ďže každý 
členský štát by mal 
rovnakú stratégiu  Žiaden mandát pre integrovaný 
prístup k ak čnému plánu EÚ  Riešenie prostredníctvom 
koordinácie na vyššej úrovni, 
integrovaný prístup vyjasnený v 
akčnom pláne  
Žiaden mandát na 
prijímanie 
rozhodnutí s 
významným 
vplyvom mimo 
úzkeho zamerania 
organizácie  Žiadne zlepšenie  Riešenie prostredníctvom 
pridelenia všeobecnej 
zodpovednosti za implementáciu 
kolektívnych opatrení 
organizácii: toto by však 
vyžadovalo systémovú zmenu.  Riešenie prostredníctvom koordinácie na vyššej úrovni 
Nejasné zodpovednosti Zlepšenie: členské štáty 
majú zodpovednos ť, ale 
nemajú koordina čnú 
štruktúru  Žiadne zlepšenie – žiaden mandát na uskuto čnenie zmien v 
iných organizáciách  Riešenie prostredníctvom 
identifikácie úloh v ak čnom 
pláne 
Špecifický cie ľ 3: väčšia vidite ľnosť a zodpovednos ť 
Nízka úrove ň 
zodpovednosti  Žiadne zlepšenie  Problematické, ke ďže členstvo 
zahŕňa EÚ a tretie krajiny v 
súvislosti so stratégiou EÚ  Zlepšenie: členské štáty majú 
zodpovednos ť, avšak jediný 
presadzovací mechanizmus je 
partnerský tlak, pokroky sa 
merajú oproti prijatému ak čnému 
plánu 
Nízka úrove ň 
zodpovednosti  Zlepšenie prostredníctvom existujúcej stratégie Zlepšenie prostredníctvom existujúcej stratégie Zlepšenie prostredníctvom existujúcej stratégie a vyššej 
politickej úrovne 
Z analýzy vyplýva, že najlepšou možnos ťou je prístup Spolo čenstva. Ponúka zna čný priestor 
na zlepšenie kvality správy v rámci RBM, najmä vzh ľadom na to, že dáva najlepšiu 
príležitosť na monitorovanie. Zabezpe čuje tiež intenzívny proces partnerského preskúmania. 
Okrem toho je prístup Spolo čenstva jediným prístupom, ktorým by sa zabezpe čila 
koordinácia politík na úrovni Spolo čenstva a na úrovni RBM, ke ďže Rada pre všeobecné 
SK 5   SK záležitosti má výhodu v tom, že môže diskutova ť zároveň o otázkach týkajúcich sa RBM a o 
otázkach Spolo čenstva. Tento prístup by bol pret o jediným, ktorým je integrovaným 
spôsobom možné plne rieši ť problémy (napríklad po ľnohospodárstva a rybolovu), kde 
existujú významné komp etencie na úrovni Spolo čenstva, a zárove ň zabezpe čiť súlad s 
politikami EÚ. Táto možnos ť by tiež zabezpe čovala úzku koordináciu so Severnou dimenziou 
a nevyžadovala by predchádzajúcu koordináciu vzh ľadom na postavenie EÚ mimo stratégie, 
ako pri ostatných možnostiach.  
Dodatočné požadované zdroje budú závisie ť od ambícií stratégie. Na prvej úrovni bude 
stratégia vyžadova ť schopnos ť zapojiť zainteresované strany do implementácie stratégie. Na 
druhej úrovni bude stratégia vyžadova ť malý sekretariát schopný vypracova ť výročné správy 
na základe metamonitorovania a riadenia pracovných skupín na vysok ej úrovni, ktoré by 
pripravovali hodnotenie pokroku. Toto by bolo mo žné pomocou existujúcej inštitúcie RBM 
alebo v rámci prístupu Spolo čenstva. Na tretej úrovni by ro zvinutejší sekretariát mohol 
udržiavať kontakt s inštitúciami EÚ s cie ľom zabezpe čiť integrovaný a kohere ntný prístup k 
politikám EÚ, najmä v oblastiach so silným i kompetenciami EÚ. To by bolo možné iba v 
kontexte prístupu Spolo čenstva.  
Celkovo sa o čakáva, že integrovaný prístup bude pr e riešenie problémov RBM prínosný 
vďaka posilnenej spolupráci a vzájomného odo vzdávania poznatkov. Integrovaný prístup by 
mal prinies ť väčší súlad medzi politikami regiónu a prispie ť k všeobecnému cie ľu. Zvýšenie 
všeobecnej efektívnosti sa o čakáva vďaka väčšej koherentnosti, riešeniu roztrieštenosti a 
duplikácii úsilia. Vo všeobecnosti sa o čakáva, že administratívne náklady na dodato čnú 
koordináciu budú malé v porovnaní s existujúcimi úrov ňami administratívnej činnosti. 
Nenavrhujú sa žiadne ďalšie právne predpisy, nepredkladajú sa dodato čné požiadavky na 
predkladanie správ a nezavádza sa žiaden ďalší rozhodovací mechanizmus.  
Pri implementácii bude dôležité zabezpe čiť, aby stratégia neviedla k vä čšej organiza čnej 
komplexnosti. V tomto oh ľade môže zahrnutie úrovne EÚ prostredníctvom jej inštitúcií, 
najmä Rady a Komisie, zohra ť dôležitú úlohu pri riadení a štruktúrovaní implementácie 
akčného plánu s cie ľom zabezpe čiť súlad s politikami Spolo čenstva a vyhnú ť sa fragmentácii 
iniciatív. 
Mala by existova ť príležitos ť stratégiu pravidelne aktualizova ť vzhľadom na efektívnos ť a 
účinnosť štruktúry správy pri reali zácii kolektívnych opatrení a vzh ľadom na adekvátnos ť 
cieľov. Zahrnutie doložky o ukon čení platnosti do stratégie by mohlo by ť pre krajiny a 
zainteresované strany stimulo m na jej implementáciu a ďalšie rozvíjanie.