SK Úradný vestník Európskej únie C 211/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest“

KOM(2007) 474 v konečnom znení

(2008/C 211/01)

Európska komisia sa 16. augusta 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Pezzini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí v dňoch 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 130 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. Výbor môže iniciatívy Komisie výslovne podporovať, len pokiaľ Komisia zohľadní nielen problémy na strane dopytu, ale sa bude usilovať aj, a predovšetkým, o optimalizáciu ponuky odstránením súčasných nedostatkov a znížením byrokratickej záťaže.

1.2. Výbor je pevne presvedčený, že podpora opatrení na miestnej a regionálnej úrovni a možnosť ich prepojenia pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie sú dôležitým predpokladom pre realizáciu spoločného úsilia v oblasti VaV, ktoré úspešne prispeje k vytváraniu a rozvoju inovatívnych podnikov v celej Únii a najmä pomôže zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov na mieste do uskutočňovania spoločných cieľov vzhľadom na zvýšenie počtu a kvality pracovných miest v rámci trvalo udržateľného rozvoja a celosvetovej hospodárskej súťaže.

1.3. Výbor vyzdvihuje význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. To platí predovšetkým pre „euroregióny“, kde je vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí rozšírená na oblasti, ktoré presahujú hranice jednotlivých krajín.

1.4. Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie než doteraz, aby sa podarilo dosiahnuť optimalizáciu konkrétnych výsledkov pri realizácii Lisabonskej stratégie.

1.5. Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní nástrojov Spoločenstva, s poľutovaním však konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný preniknúť k jadru problému, a že by boli potrebné nové schopnosti „simultaneous engineering“ (1) medzi rôznymi druhmi opatrení Spoločenstva a opatrení na celoeurópskej úrovni.

1.6. Výbor síce považuje za potrebné, avšak nie za dostatočné, konať len na strane dopytu. Okrem poznámky, že by sa ťažisko malo presunúť viac na regióny, je podľa neho potrebné zrealizovať aj nasledujúce body: — regionálna stratégia pre výskum, technologický rozvoj a inováciu, — osobitné úvahy o cezhraničnej spolupráci (EUROREGIÓNY), — koordinované využívanie nástrojov Spoločenstva, — lepšia informovanosť o možnostiach, ktoré existujú na vnútroštátnej úrovni a úrovni Spoločenstva, — výrazné zníženie administratívneho zaťaženia.

1.7. Na strane ponuky sú podľa názoru výboru potrebné zásadné opatrenia na zabezpečenie zosúladených rámcových podmienok a bezproblémového prístupu ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii pre rozvoj konkurencieschopnosti európskych regiónov. Je však potrebné vyriešiť právne problémy týkajúce sa rozdielnych období, v ktorých je možné uplatniť si nárok na finančnú pomoc a čerpať tieto prostriedky.

1.8. Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad: — dostupných nástrojov Spoločenstva a nástrojov na úrovni celej EÚ, — rozdielov medzi predpokladmi pre čerpanie prostriedkov a hodnotiacimi kritériami, — súčasnosti resp. nesúčasnosti priebehu procesu a administratívnych postupov, — kompatibility a vzájomného dopĺňania sa dostupných nástrojov.

1.9. Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, aby sa podarilo zabezpečiť nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení a optimálne zlučovať zdroje v príslušných regiónoch.

1.10. Podľa názoru výboru (2) je preto prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že do procesu je zapojených príliš veľa úrovní riadenia a roztrieštením intervencií, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov, na čo už poukázal vo svojich predchádzajúcich stanoviskách. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky a výrazné zníženie administratívnej záťaže.

1.11. JASMINE by mala byť zameraná na lepšie pochopenie a väčšie zosúladenie správanie rôznych aktérov, ktorí sú zapojení do spoločného rozhodovacieho procesu v rámci jednotného a koherentného regionálneho plánovania.

2. Úvodné poznámky

2.1. Regióny Európy zamerané na vedomosti sú vystavené pôsobeniu početných faktorov zmeny, ktoré pre ne predstavujú určitú výzvu ale zároveň aj príležitosť, a ktoré ovplyvňujú ich schopnosť dosahovať ciele obnovenej Lisabonskej stratégie.

2.2. Tieto faktory zmien sa dajú rozdeliť na: — exogénne (vonkajšie) faktory: rozširovanie procesu globalizácie, vznik kontinentálnych oblastí s vysokou dynamikou rastu, výrazný nárast cien energie a surovín, nepredvídaný vedecký a technologický vývoj, internacionalizácia inovácií, problémy súvisiace s klimatickými zmenami, často neriadený migračný tlak, alebo migračný tlak, ktorý nie je možné riadiť; — endogénne (vnútorné) faktory: starnutie populácie; ochrana životného prostredia a snaha o udržanie kvality života, zastarávanie výrobných zariadení a ponuky služieb, modernizácia verejného sektora, čoraz častejšie vzájomné ovplyvňovanie sa nových poznatkov a dostupných ľudských zdrojov, schopnosť rozvoja pokiaľ ide o kultúru a kreativitu, vytváranie územnej, hmotnej a nehmotnej infraštruktúry.

2.3. Výbor sa k týmto otázkam už viackrát vyjadril, a to tak k vývoju Lisabonskej stratégie všeobecne a k politike Spoločenstva v oblasti výskumu a inovácií, životného prostredia a odbornej prípravy a vzdelávania, ako aj k jednotlivým konkrétnym oblastiam.

2.4. Výbor poukázal najmä na skutočnosť, že všetky oblasti Európskej únie musia mať k dispozícii prostriedky na to, aby sa mohli prispôsobiť prechodu na hospodárstvo založené na vedomostiach, a tým prispeli k tomu, aby všetky regióny mohli splniť ciele z Lisabonu (3).

2.5. Okrem toho výbor vyzdvihol aj skutočnosť, že „nová konfigurácia konkurenčných modelov na globálnom trhu prináša hlavné zmeny. Nové integrované platformy a siete musia riešiť témy súvisiace s výskumom a inováciami, (…) propagáciou a marketingom, financiami a úvermi, logistikou a trhom a riadením služieb pre zákazníkov“ (4).

2.6. Výbor zdôrazňuje svoje presvedčenie, že na to, aby bolo možné podnecovať vytváranie inovatívnych podnikov na celom území EÚ je potrebné podporovať opatrenia na miestnej úrovni a schopnosť prepojiť tieto opatrenia s cieľom realizovať Lisabonskú stratégiu. To by malo platiť predovšetkým pre tie regióny – „euroregióny“ – a aktivity, kde vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí presahujú hranice jednotlivých krajín.

2.7. Výbor vo svojom stanovisku k zelenej knihe o nových perspektívach Európskeho výskumného priestoru odporúčal „doplniť Európsky výskumný priestor o Európsky priestor vedomostí s cieľom vytvoriť európsku spoločnosť založenú na vedomostiach“, pričom poukázal aj na to, že „na vybudovanie účinných štruktúr riadenia a poradenstva, ako aj na vytvorenie dobre fungujúcej pracovnej organizácie je (…) potrebná koordinácia zo strany Komisie“ (5).

2.8. Výbor vyzdvihol aj význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni.

2.9. Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie. Hlavná ťarcha zodpovednosti leží na bedrách Európskej komisie, ktorá musí nájsť spôsob ako prekonať obmedzenia v oblasti právnych predpisov, aby tak pomocou rôznych nástrojov rozpočtu Spoločenstva bolo možné dosahovať pri plnení lisabonských cieľov lepšie konkrétne výsledky, a tým splniť aj očakávania daňových poplatníkov. Je to dôležité aj vzhľadom na účinný prístup všetkých, vzhľadom na koordináciu, posilnenie súčinnosti a synchronizáciu opatrení, ktoré sa dajú využiť na úrovni Spoločenstva aj na celoeurópskej úrovni, aby sa podarilo dosiahnuť kritickú masu potrebnú na vyvolanie znásobovacieho efektu.

2.10. V súlade s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť prepracovanej lisabonskej agendy boli pre kohéznu politiku stanovené tri strategické priority (6): — zvýšenie atraktivity členských štátov, regiónov a miest („miest vedy“) (7) prostredníctvom zlepšenia dostupnosti, zabezpečenia primeranej kvality a úrovne služieb a zachovania životného prostredia, — podpora inovácií, podnikateľského ducha a rastu hospodárstva založeného na poznatkoch rozširovaním výskumných a inovačných kapacít, aj s použitím nových informačných a komunikačných technológií, a — vytvorenie väčšieho počtu a lepších pracovných miest tým, že sa viac ľudí dovedie k pracovnému pomeru alebo podnikateľskej činnosti, že sa zlepší prispôsobivosť pracovných síl a podnikov a že sa zvýšia investičné a ľudské zdroje.

2.11. Na strane ponuky bránia vytvoreniu pákového efektu a koordinovanému využívaniu finančných nástrojov k dispozícii na dosiahnutie týchto cieľov tieto osobité vlastnosti nástrojov: — rozdielne administratívne predpisy a postupy, — ich typický územný a nadnárodný rozmer, — osobité charakteristiky ich cieľov, — rozdielne právne základy, — pridelenie rozhodovacích a administratívnych právomocí rozdielnym inštanciám.

2.12. Na strane dopytu sa v regiónoch dajú pozorovať tieto nedostatky: — absencia jasnej a záväznej spoločnej koncepcie územnej stratégie pre technologický rozvoj a inovácie, — ťažkosti v oblasti informácií a komunikácie, — nedostatočné kapacity pre rozsiahle a štruktúrované koncepčné formovanie na viacerých úrovniach s rôznymi cieľmi, — nedostatočne rozvinuté zoskupenia a siete, — nedostatočné vytváranie odborných, technických a organizačných kapacít, ktoré sú potrebné na optimálne využitie inovačnej stratégie.

2.13. Na odstránenie týchto nedostatkov musí byť pre všetky programy Spoločenstva už od začiatku k dispozícii technická podpora a koordinácia.

2.14. Chvályhodné úsilie o súčinnosť, ktoré je možné vidieť v začiatkoch rôznych štrukturálnych programov a opatrení na obdobie 2007 – 2013, sa zdá byť nutnou avšak nie postačujúcou podmienkou na dosiahnutie optimálnych konkrétnych výsledkov.

2.15. Výbor uvítal iniciatívy Komisie ako napríklad iniciatívu JEREMIE a navrhol vytvoriť kontaktné miesto pre túto iniciatívu (Focal point Jeremie), ktoré by bolo informačným a koordinačným miestom pre rôzne opatrenia. Zároveň poukázal na skutočnosť, že chýba „vhodná koncepcia pre koordináciu a účinné uplatňovanie početných existujúcich nástrojov financovania“ (8).

2.16. Výbor v plnej miere podporuje vyhlásenie členky Komisie pani Danuty Hübner týkajúce sa iniciatív JAPSERS, JEREMIE a JESSICA (9), že tieto iniciatívy vyvolali v členských krajinách a regiónoch, ako aj medzi sociálnymi partnermi vo všetkých regiónoch EÚ novú dynamiku a očakávania oblasti investícií, rastu a vytvárania pracovných miest.

2.17. Usmernenia, ktoré v roku 2007 uverejnil Výbor pre vedecký a technický výskum EÚ (CREST) (10) sú dôležitým orientačným bodom, hoci sa obmedzujú na vzájomné pôsobenie rámcového programu pre výskum, rozvoj a demonštračné činnosti a nových štrukturálnych fondov.

3. Návrh Komisie

3.1. Návrh Komisie vyzdvihuje potenciálne efekty súčinnosti pri koncepčnom zostavovaní finančných nástrojov pre európsky výskum, inovácie a kohéznu politiku, ktoré sú k dispozícii aktérom, ktorí majú záujem zvýšiť konkurencieschopnosť európskych regiónov v súlade s ich absorpčnou kapacitou.

3.2. Medzi najdôležitejšími nástrojmi sa okrem nových usmernení pre štrukturálne fondy a kohézny fond spomínajú 7. rámcový program pre výskum, ako aj nový rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP).

3.3. Komisia uvádza, že na koordináciu využila rôzne poradné skupiny, ktoré vypracovali tieto odporúčania: — rozvíjať osobitnú stratégiu koordinovaného používania rámcového programu a programov kohéznej politiky v rámci ich stratégie výskumu, technologického vývoja a inovácie, — optimalizovať riadenie stratégií výskumu, technologického vývoja a inovácie prostredníctvom výmeny poznatkov a vytvárania sietí, — rozvíjať účinnú súčinnosť na posilnenie a rozvoj kapacity výskumu, technologického vývoja a inovácie, rozvíjanie špičkovej kvality, venovanie náležitej pozornosti aspektu MSP, budovanie spolupráce na európskej a medzinárodnej úrovni a lepšie hospodárske využívanie výsledkov, — zlepšiť komunikáciu a spoluprácu medzi národnými a regionálnymi aktérmi a príjemcami, — využívať opatrenia osobitného programu „Kapacity“ siedmeho rámcového programu pri podpore koordinovaných opatrení, — rozvíjať súčinnosti medzi kohéznou politikou a siedmym rámcovým programom pre výskum, pokiaľ ide o výskumné infraštruktúry a zapojenie členských štátov.

3.4. Komisia vyzýva členské štáty, aby dotiahli podrobnosti koordinovanej prípravy a využívania nástrojov Spoločenstva a vytvorili systémy, ktoré by umožnili informovať príslušných aktérov o možnostiach, ktoré ponúkajú nástroje Spoločenstva. Zaviazala sa do konca roku 2007 uverejniť praktickú príručku o možnostiach financovania výskumných zariadení a podnikov, ktorá by obsahovala postupy uplatňované na celoštátnej a regionálnej úrovni, aby tak uľahčila koordinované využívanie týchto možností financovania.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní ňou spomínaných nástrojov Spoločenstva, avšak pokiaľ ide o „terapiu“, je iného názoru. Nazdáva sa, že opatrenia navrhované na riešenie tohto problému nie sú vhodné na dosiahnutie cieľov politiky Spoločenstva, najmä v oblasti výskumu, inovácií a vzdelávania.

4.2. Výbor súhlasí s Komisiou (11) v tom, že „obnovené partnerstvo pre rast a zamestnanosť sa sústredí hlavne na podporu hospodárstva založeného na vedomostiach, a to najmä prostredníctvom výskumu, technologického vývoja a inovácie“. Zastáva však názor, že toto partnerstvo musí byť založené na spoločnej zodpovednosti všetkých zúčastnených strán, okrem vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovne predovšetkým aj na úrovni Spoločenstva.

4.3. Výbor sa domnieva, že je potrebné ísť za hranicu vypracovania územnej stratégie pre výskum, technologický rozvoj a inovácie, pričom je potrebné vo väčšej miere využiť tieto prostriedky: — včasné plánovanie a analýzy SWOT (12) na zistenie strategických možností jednotlivých regiónov, — budovanie kapacít a primerané opatrenia v oblasti vzdelávania, — posilnenie atraktívnosti zamestnaní v oblasti VaV, aby sa tak zabránilo odchodu vysoko kvalifikovaných pracovníkov do iných krajín EÚ alebo tretích krajín, — výmena odborných pracovníkov a skúseností v oblasti inovácií, — podpora rozvoja a koordinácia vedeckých zoskupení, — využívanie európskych technologických platforiem a spoločných európskych technologických iniciatív, — koordinované využitie nástrojov Spoločenstva, pričom sa súčasne vytvoria interaktívne systémy na informovanie príslušných aktérov o možnostiach, ktoré majú k dispozícii, — možnosti komunikácie a výmeny skúseností najmä medzi MSP.

4.4. Výbor sa domnieva, že na strane ponuky je potrebné prijať zásadné opatrenia, ktoré by zaručili bezproblémový prístup ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii na podporu konkurencieschopnosti európskych regiónov v súlade s cieľmi „sociálne zodpovedného rozvoja príslušnej oblasti“ a so zapojením sociálnych partnerov, obchodných komôr, vedeckej obce a organizovanej občianskej spoločnosti. Pritom je však potrebné zohľadniť aj stratégiu trvalo udržateľnej európskej priemyselnej politiky (13), ako aj stratégiu trvalo udržateľnej výroby a spotreby.

4.5. Okrem toho sa výbor domnieva, že zoznam nástrojov, ktoré prispievajú prostredníctvom výskumu a inovácií k posilneniu rastu a zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest a konkurencieschopnosti európskych regiónov je z hľadiska nástrojov, ktoré sú k dispozícii na úrovni Spoločenstva neúplný a nedostatočný, pokiaľ ide o možnosti a potrebu koordinácie využiteľných medzinárodných a celoeurópskych nástrojov.

4.6. V oznámení sa napríklad vôbec neuvádzajú nasledujúce možnosti intervencie, alebo sa spomínajú len okrajovo (14): — Európska investičná banka a jej početné ponuky, — iniciatíva „I2I“ (iniciatíva a inovácia 2010), — spoločné aktivity na európskej úrovni a úrovni Spoločenstva ako Európske strategické fórum pre výskumné infraštruktúry (ESFRI – European Strategy Forum on Research Infrastructures) alebo európske technologické platformy, — možnosti pre ľudské zdroje v Európe v oblasti vedy a trechnológie, EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme), — STAREBEI (STAges de REcherche BEI – praktiká pre výskumných pracovníkov financované EIB), EIB University Networks, — prostriedky pre VaV na regionálnej a miestnej úrovni, — verejné a súkromné investície do VaV a inovácií, — služby v oblasti IKT a audiovizuálne služby, — integrovaný akčný program pre vzdelávanie a odbornú prípravu 2010, ktorý pozostáva z ďalších čiastkových programov pre „poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie“ (15), ktoré sú integrálnou súčasťou „vedomostného trojuholníka“ (vzdelávanie, výskum a inovácie), — nástroje EÚ týkajúce sa informačnej spoločnosti s programami v oblasti iniciatívy „i2010“ (16), — príspevok sociálneho dialógu k posilneniu spoločnosti založenej na vedomostiach, — rozšírenie celoživotného ďalšieho vzdelávania, — Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (17) na konkrétnu a jednorazovú podporu pri opätovnom začleňovaní pracovníkov v oblastiach a sektoroch, ktoré sú postihnuté závažnými hospodárskymi problémami (18).

4.7. Okrem toho nie sú spomenuté ani celoeurópske programy, ktoré nefinancuje Spoločenstvo, ktoré však tiež vplývajú na technologický rozvoj na území EÚ, ako napríklad: — iniciatíva EUREKA, celoeurópska sieť zariadení priemyselného VaV a VaV zameraného na trh, ktorých cieľom je podpora konkurencieschopnosti európskych podnikov vytvorením prepojení a inovačných sietí v 36 krajinách. Komisia podpísala s touto iniciatívou dohodu o spolupráci, — program EUROSTARS, spoločná iniciatíva EÚ a EUREKA na podporu MSP v celom Spoločenstve pri vývoji nových produktov a služieb, ktoré majú byť uvedené na trh, — Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá uzatvorila s Komisiou dohodu o partnerstve s cieľom podporovať plánovanie veľkých projektov, ktoré majú byť spolufinancované z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, najmä v nových členských krajinách v období 2007 – 2013, — program OECD-LEED (Local Economic and Employment Development Programs – programy miestneho hospodárskeho rozvoj a rozvoja v oblasti zamestnanosti), tiež v spolupráci s Komisiou, ktorý pomáha nájsť, analyzovať a šíriť novátorské myšlienky v oblasti miestneho rozvoja a zlepšovať riadenie MSP, — banka pre rozvoj Rady Európy (CEB), ktorá s Komisiou tiež uzatvorila dohodu o partnerstve. Táto banka financuje sociálne projekty zamerané na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti, zlepšenie sociálnej integrácie a ochrany životného prostredia a rozvoj ľudského kapitálu v regiónoch, — rôzne opatrenia a iniciatívy v rámci iniciatívy „Euroregióny“, — iniciatíva „Science cities“.

4.8. Okrem toho sa výbor domnieva, že je potrebné upresniť vymenované ťažkosti a prekážky pre spoločné a koordinované využívanie nástrojov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni (19), a to aj prostredníctvom jednotlivých hospodárskych aktérov – v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (článok 54 ods. 5), a to nielen vzhľadom na rôzne právne základy, zameranie na konkrétne tematické či geografické oblasti a vykonávacie predpisy, ale aj pokiaľ ide o podstatné rozdiely, sčasti aj výlučnej povahy, napr.: — nadnárodnosť projektov, — súčasné spustenie opatrení, — rovnaké termíny na poskytnutie finančnej pomoci, — rovnaké termíny na realizáciu, — možnosti a schopnosti rozdeliť projekt viazaný na určité územie na rad menších projektov, ktoré by bolo možné začať realizovať v súlade s požiadavkami jednotlivých programov Spoločenstva, celoeurópskych programov a medzinárodných programov a nástrojov.

4.9. Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad dostupných nástrojov Spoločenstva a celoeurópskych nástrojov, ktoré by mohli byť doplnené o rôzne kritériá hodnotenia a údaje o vzájomnej kompatibilite rôznych nástrojov resp. o ich vzájomnom dopĺňaní sa.

4.10. Výbor zdôrazňuje, ako to už spomínal niekoľkokrát predtým, že vzťah medzi štrukturálnou politikou Spoločenstva a politikou výskumu a inovácií v EÚ musí byť spoločne koordinovaný, a vyzdvihuje skutočnosť, že úzka koordinácia medzi týmito oblasťami politiky je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie optimálnej úrovne funkčnej súčinnosti a vyhovenie potrebám občanov, podnikov a spoločnosti, pričom celkovým cieľom je zo strednodobého hľadiska trvalý a harmonický rast, v súlade s integrovaným prístupom riešenia problémov v oblasti výskumu, technologického vývoja a demonštračných činností a rozvojom nemateriálnych investícií, ktoré sú jedným z kľúčových faktorov (20).

4.11. Vzhľadom na množstvo opatrení Spoločenstva, ktoré spoločne s kohéznou politikou a výskumnou politikou prispievajú k zlepšeniu konkurencieschopnosti európskych regiónov, poukazuje výbor na nutnosť integrovaného a koordinovaného prístupu. To si vyžaduje najmä: — trvalo udržateľnú priemyselnú politiku. Ako už vyzdvihla Rada na svojom zasadnutí v decembri 2007 v Bruseli, „integrovaný prístup k európskej konkurencieschopnosti (by sa) mal podporovať trvalo udržateľnou priemyselnou politikou spojenou s inováciami a zručnosťami, pričom by sa mal rozvíjať vonkajší rozmer európskej konkurencieschopnosti s cieľom dosiahnuť korektné konkurenčné prostredie“ (21), — prehodnotenie politiky v oblasti vnútorného trhu, aby bolo možné vytvoriť priaznivé východiskové podmienky pre inovácie, ochranu duševného vlastníctva, spoluprácu medzi vysokými školami a výskumnými zariadeniami a posilnenie politiky v oblasti štandardizácie a normalizácie, — sociálna politika a politika zamestnanosti, ktoré zaručujú štruktúrovaný sociálny dialóg a spoločné zásady flexiistoty (22), umožňujú aktívny život v starobe a podporujú politické opatrenia pre aktívnu integráciu a celoživotné vzdelávanie všetkých občanov; — politika trvalo udržateľného rozvoja a trvalo udržateľnej spotreby, ktorá sa nesie v duchu skúmania a využívania čistejších novátorských technológií a ktorej predpokladom je integrovaná politika v oblasti ochrany klíma a v oblasti energetiky, trvalo udržateľného obhospodarovania prírodných zdrojov a trvalo udržateľnej výroby a spotreby.

4.12. V tejto súvislosti výbor už v minulosti poukázal na tieto body (23): — stanovenie a realizáciu rozsiahlej stratégie Spoločenstva na racionalizáciu existujúcich mechanizmov a integráciu rôznych dotknutých oblastí európskej politiky tak, aby činnosť Spoločenstva rešpektovala regionálne osobitosti a bola jednoznačne zameraná na konkurencieschopnosť a trvalo udržateľný a harmonický rozvoj „systému Európa“, — určenie integrovaných nástrojov miestnych, regionálnych a vnútroštátnych inovačných trhov, — stanovenie úrovní integrácie a vzájomných vplyvov medzi nimi, aj s cieľom dosiahnuť kompatibilitu a väčšie zosúladenie medzi systémom rozhodovania a systémom realizácie v rámci štruktúr kohéznej politiky a politiky výskumu a vývoja a inovácií, ktoré sú potrebné pre úplnú integráciu, — nájdenie nových foriem integrovaného využívania nástrojov kohéznej politiky a politiky VaV zjednodušením a prípadným zjednotením a zautomatizovaním postupov a metód, pričom budú v plnom rozsahu využité možnosti modulácie úrovne podpory VaV pre podniky, — vytvorenie systému kontroly a dohľadu pre všetky opatrenia v fondov VaV a kohézneho fondu na zhodnotenie ich účinnosti podľa porovnania dosiahnutých výsledkov a stanovených cieľov prostredníctvom vopred stanovených a harmonizovaných ukazovateľov výkonu a porovnania na regionálnej úrovni.

4.12.1. Výbor okrem toho odporúčal integráciu vzdelávacích programov Spoločenstva.

4.13. Výbor s poľutovaním konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný nepreniknúť k jadru problému. To by si vyžadovalo konať na úrovni Spoločenstva tak, aby boli zabezpečené nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení (technológia, demonštračné činnosti, inovácia, šírenie, vzdelávanie, financovanie a pod.), teda schopnosti, ktoré by mali pozitívne vplývať na zamestnanosť a výrobnú činnosť v jednotlivých regiónoch (24).

4.14. Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, keďže by inak európskym regiónom hrozilo nebezpečenstvo strát v oblasti konkurencieschopnosti a zamestnanosti.

5. Návrh EHSV

Iniciatíva JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe – spoločná pomoc na podporu multiprojektov pre inovačné siete v Európe)

5.1. Výbor dôrazne požaduje, aby bola iniciatíva JASMINE dobrovoľným nástrojom na zjednodušenie a odstránenie byrokratických a procedurálnych a koncepčných prekážok kombinovaného využívania celoeurópskych programov, programov Spoločenstva a národných a regionálnych programov v súlade s cieľom urýchlene rozvíjať Európsky výskumný priestor (EVP).

5.2. V súčasnosti je podľa názoru výboru prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že je do procesu zapojených príliš veľa úrovní riadenia v rámci jednotlivých použiteľných opatrení, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky pri opatreniach na podporu inovácií a výskumu v regiónoch.

5.3. Konkrétne opatrenia EÚ by mali byť založené na vytváraní sietí – policy networking – a mohli by mať túto podobu: — vytvorenie opatrenia Spoločenstva – ako doplnok k iniciatívam JASPERS, JEREMIE a JESSICA – s názvom napr. „Iniciatíva Spoločenstva Jasmine“, na vytváranie opatrení technickej podpory pre národné, regionálne a miestne orgány, ako aj pre príslušných aktérov, aby bola zrealizovaná konkrétna a účinná koordinácia opatrení na úrovni Spoločenstva, celoeurópskych opatrení a vnútroštátnych opatrení a vytvorené podmienky na „simultaneous engineering“ rôznych druhov opatrení, — opatrenia zamerané na lepšie pochopenie a zosúladenie správania rôznych aktérov v rámci prepojeného rozhodovacieho procesu a zohľadňovať ich vzájomnú závislosť, pokiaľ ide o informácie, administratívne kapacity, kompetencie a finančné zdroje. Cieľom je súčasná realizácia intervenčných opatrení na viacerých úrovniach v rámci jednotného a zosúladeného plánovania bez ohľadu na to, či ide o verejno-súkromné partnerstvá alebo národné projekty, projekty na úrovni Spoločenstva a nadnárodné projekty, — vertikálne prepojenie, ktoré zapojí rozhodujúcich činiteľov/orgány na rôznych úrovniach – medzinárodnej úrovni, úrovni Spoločenstva, vnútroštátnej úrovni a regionálnej úrovni – do presne definovaných a dobre štruktúrovaných mechanizmov spolupráce, — horizontálne prepojenie verejných a súkromných aktérov ako napr. regionálnych samospráv a podnikov, bánk, mimovládnych organizácií, záujmových skupín a zariadení pre sociálny dialóg (25), — zriadenie kontaktného miesta pre iniciatívu JASMINE ( Focal Point Jasmine ), ktoré by slúžilo – aj pomocou príslušnej internetovej stránky – ako koordinačné a informačné miesto na úrovni Spoločenstva pre rôzne úrovne a rôzne druhy opatrení, ktoré podliehajú rôznym ustanoveniam a v zmysle optimalizácie výsledkov spadajú pod rôzne kompetencie v rámci Komisie i mimo nej, avšak bez akejkoľvek nadmernej centralizácie (26), — vybudovanie siete kontaktných miest pre iniciatívu JASMINE ( Focal Point Jasmine ) v rámci Spoločenstva, v regiónoch, ktoré prejavia záujem, ktorá by mala byť odpoveďou na problematiku celkového prehľadu o projektoch rozdelených na jednotlivé projekty, prepojenia územnosti a nadúzemnosti na úrovni jednotlivých projektov, hľadania národných a nadnárodných partnerstiev pre viaceré návrhy projektov, rovnaké termíny na spustenie projektu, poskytnutie finančnej pomoci a realizáciu, zákazu kumulácie, — dobrovoľné vytvorenie regionálnych „JASMINE Holding Funds“, ktorým by Komisia udeľovala akreditáciu na základe zásad hospodárnosti, efektívnosti, nestrannosti, rovnakého zaobchádzania a transparentnosti postupov, a ktoré by museli dodržiavať vopred Komisiou stanovené požiadavky, — spustenie opatrenia Spoločenstva na včasné plánovanie „konkurencieschopné európske regióny“, ktoré by využívalo skúsenosti GR pre výskum a do ktorého by malo byť zapojených čo najviac zodpovedných činiteľov všetkých príslušných útvarov Komisie, ako aj politických zástupcov regiónov, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, — doplnenie úspechu nových metód založených na transparentnosti, zjednodušovaní postupov a skutočnom partnerstve medzi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi (27) o osobitné aktivity v oblasti benchmarkingu, — opatrenia na vytvorenie potrebných kapacít vo verejnej správe a u hospodárskych a sociálnych aktérov, podpora nadnárodných sietí partnerstiev pri realizácii projektov, monitorovanie súčinnosti a zosúlaďovania projektov, podpora transparentnej a interaktívnej komunikačnej a informačnej stratégie.

5.4. Nové priority regionálnych programov zameraných na inovácie, konkurencieschopnosť a vzájomné celoživotné učenie sa by mali, s pomocou regionálnych a medziregionálnych opatrení na včasné plánovanie, zoskupení a sietí, ktoré zabezpečujú spoločnú stratégiu pre jednotlivé regióny, umožniť vytvorenie politických opatrení na aktívne posilnenie a podporu konkurencieschopnosti, na ktorých základe bude možné poskytnúť technickú pomoc na optimálne spoločné využitie vhodných národných nástrojov a nástrojov na úrovni Spoločenstva, ako aj verejno-súkromných partnerstiev.

5.5. JASMINE by pre rôzne finančné inštitúty a programy financovania mohla slúžiť ako určitý druh označenia kvality pre zjednodušené povoľovanie doplňovacích alebo nadväzujúcich projektov, a to na základe memoranda o porozumení alebo dohody o spolupráci medzi Európskou komisiou a inými organizáciami v rámci Spoločenstva alebo mimo neho resp. na základe administratívneho prípisu Komisie pre jej jednotlivé útvary zodpovedné za príslušné programy, aby všetky rôzne rozhodovacie miesta, ktorým sa predloží balík návrhov, prijali spoločnú dokumentáciu týkajúcu sa plánovania programu.

5.6. JASMINE by mala uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, ktorých riadenie spadá pod rôzne kompetencie a podlieha rôznym verejným a súkromným rozhodujúcim činiteľom, aby tak bola v prípade zdrojov dosiahnutá optimálna kritická masa – a tým aj posilnený pákový efekt – na vytvorenie jednotného rámca zahŕňajúceho viaceré projekty, ktorý by v plnom rozsahu zodpovedal spoločnej stratégii európskeho regiónu pre ďalší rozvoj jej silných stránok v oblasti technológie a inovácií.

5.7. JASMINE by mala využívať skúsenosti a výsledky iniciatívy Lead Market, európskych technologických platforiem, iniciatív ERANET a ERANET-PLUS, iniciatív „Regióny pre ekonomickú zmenu“ a „Pro Inno“, ako aj JEREMIE, JASPERS a JESSICA (28).

5.8. JASMINE by mala umožniť optimalizáciu inovačného a výskumného úsilia regiónov a podnikov, ako aj využitia ľudských zdrojov, vysokých škôl, výskumných centier a správnych štruktúr, na ktorých je založená, aj prostredníctvom znalostných a inovačných komunít (KIC) Európskeho technologického inštitútu (ETI). Je však potrebné pripomenúť, že inovácie sú z veľkej časti podnikateľskou činnosťou, ktorá na to, aby prispela k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest musí mať možnosť rozvíjať sa v optimálnych rámcových podmienkach, najmä pokiaľ ide o zdaňovanie výskumnej činnosti, zaobchádzanie s duševným vlastníctvom a jeho ochranu, ako aj vzdelávacie ustanovizne na špičkovej úrovni.

5.9. V konečnom dôsledku by JASMINE mohla prispieť aj k využitiu osobitých silných stánok jednotlivých regiónov a podporiť výmenu v oblasti inovácií a výskumu.

V Bruseli 22. apríla 2008 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Tento výraz sa v dokumentoch Komisie používa v zmysle paralelného plánovania a koordinovaného priebehu.

(2) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „Výbor odporúča vytvorenie jasných a zrozumiteľných ustanovení pre mnohoraké nástroje podpory a koordinácie VaV v rámci Spoločenstva, vrátane súhrnného zoznamu (a možností použitia) všetkých nástrojov a foriem Komisie, ktoré sú k dispozícii na podporu a koordináciu pre ciele VaV. (…)“.

(3) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 10, 14.1.2004, s. 88, spravodajca: pán Malosse.

(4) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 1.

(5) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008.

(6) Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006.

(7) Pozri iniciatívu „Science cities“

(www.sciencecities.eu).

(8) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006.

(9) JEREMIE (Joint Resources for Micro to Medium Enterprises): spoločné európske zdroje pre mikropodniky až stredné podniky. JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas): spoločná európska podpora udržateľných investícií v mestských oblastiach. JASPERS (Joint Assistance to Support Projects in the European Regions): spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch.

(10) Usmernenia CREST – 1. 6. 2007.

(11) Pozri KOM(2007) 474 v konečnom znení.

(12) SWOT: Anglická skratka pre Strengths (silné stránky), Weaknesses (slabiny), Opportunities (príležitosti) and Threats (hrozby).

(13) KOM(2007) 374 v konečnom znení zo 4. júla 2007.

(14) Pozri SEK(2007) 1045 zo 16. augusta 2007 (pozn. prekl.: existuje len v anglickom jazyku).

(15) KOM(2007) 703 v konečnom znení z 12. novembra 2007.

(16) Pozri KOM(2007) 146 v konečnom znení.

(17) Pozri KOM(2006) 91 v konečnom znení.

(18) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

(19) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „Doterajšie nástroje podpory a koordinácie zo strany Spoločenstva. Naproti tomu výbor odporúča vytvoriť všeobecné, jasné a zrozumiteľné ustanovenia pre množstvo nástrojov podpory a koordinácie VaV zo strany Spoločenstva. Pritom by bolo užitočné, keby Komisia vypracovala zoznam a popis – t. j. zrozumiteľný návod na použitie – všetkých nástrojov a foriem podpory a koordinácie VaV, ktoré sú k dispozícii. Takto by sa zároveň ukázalo, či ich neustále rastúci počet ešte stále má jasné úlohy ohraničenie, a či zostávajú aj naďalej pre potenciálnych užívateľov ako aj pre samotných úradníkov Komisie prehľadné a ľahko dostupné, alebo či je potrebné ich prepracovať a sprehľadniť“.

(20) Pozri stanovisko Ú. v. ES C 40, 15.2.1999.

(21) Zasadnutie Európskej rady 14. decembra 2007 v Bruseli, závery predsedníctva.

(22) Tento názor bol vyjadrený v záveroch Európskej rady z 13. – 14. marca 2008 (bod 16) a v stanoviskách EHSV.

(23) Pozri stanovisko Ú. v. ES C 40, 15.2.1999.

(24) Pozri poznámku pod čiarou 23.

(25) Pozri GR pre regionálnu politiku, Európska komisia, január 2003.

(26) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „V každom prípade by bolo vhodné zabrániť tomu, aby vznikol dojem, že sa Komisia usiluje o centrálne riadenie európskeho výskumu, keďže v opačnom prípade by to bol ďalší bod už aj tak existujúcich obáv občanov v členských štátoch pred prílišnou centralizáciou v Bruseli“.

(27) Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 10, 14.1.2004, s. 88.

(28) Pozri poznámku pod čiarou 9.