SK Úradný vestník Európskej únie C 34/3

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 34/03

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

č. ES: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Grécko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.6 – Ovocie, zelenina a obilniny čerstvé alebo spracované

3.2. Opis výrobku, ku ktorému sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Sušené, lúpané a drvené klíčne listy hrachoru popínavého Lathyrus clymenum L. (z čeľade bôbovité – Fabaceae), žltkastej farby, tvaru splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Vyznačujú sa vysokým obsahom bielkovín a zvýšeným obsahom uhľohydrátov. Pre svoje fyzické a chemické vlastnosti sa Fava Santorinis ľahko varí (má veľmi krátku dobu varu) a dodáva varenému výrobku a jedlám z neho pripravených jedinečné organoleptické kvality, ako napríklad jemnú, ľahkú štruktúru a mierne sladkastú chuť.

3.3. Suroviny:

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Špecifické kvality Fava Santorinis sa formujú počas týchto výrobných štádií: kultúra rastliny Lathyrus Clymenum L (hrachor), zrenie (sušenie) jej semien, lúpanie a balenie. Jednotlivé štádia sa musia odohrávať v určenej oblasti, pretože jedinečný charakter výrobku spočíva v typických environmentálnych a kultivačných podmienkach a v procese sušenia (využívanie pôdy na Santorini), pričom najväčším rizikom zmeny vlastností Fava Santorinis je zmena týchto parametrov.

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

Proces balenia by sa mal vykonávať v rámci určenej zemepisnej oblasti, aby sa tak zaručila kvalita a zabezpečila účinná kontrola pôvodu konečného výrobku. Vhodné balenie spracovaného výrobku by sa malo uskutočniť hneď a bezprostredne po olúpaní a oddelení klíčnych listov, aby sa tak zabránilo zvlhnutiu konečného výrobku. Balenie výrobku mimo Santorini by si vyžadovalo prepravu vo veľkom na mori, kde vzniká vysoké riziko zvlhnutia a napadnutia škodcami a chorobami, čo by predstavovalo znehodnotenie kvality výrobku.

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa pestuje a spracúva Fava Santorinis zahŕňa ostrovy Thira (Santorini), Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani a Askania v kraji Kyklady v regióne južného Egejského mora v Gréckej republike.

Všetky tieto ostrovy majú vulkanickú pôdu a veľmi osobitnú mikroklímu. Klimatické podmienky tohto regiónu (podrobnejšie opísané v bode 5.1 a) sú teplé a suché, s množstvom slnečného svitu, s prevažne severným vetrom (meltemia) a priemernou ročnou relatívnou vlhkosťou 71 %.

5. Spojitosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

a) Podnebie: uvedené údaje sa považujú za osobitné klimatické podmienky, ktoré majú pre kvalitu Fava Santorinis zásadný význam. 1. Priemerná ročná relatívna vlhkosť 71 %, 2. maximálne ročné množstvo zrážok je 370 mm, 3. prevažujúci severný vietor počas celého roka, 4. ročná priemerná teplota 17,5 °C, 5. 202 dní slnečného svitu v roku, 6. prakticky žiaden mráz.

b) Pôda: materský substrát vulkanickej pôdy, ktorá sa nachádza prakticky na celom ostrove Santorini, pozostáva z treťohorných usadenín thérskych pôd, pemzy a lávy. Tieto pôdy sú charakterizované ako hlboké s malou alebo strednou tvorbou eróznych výmoľov a miernym sklonom svahu. Vo všeobecnosti majú tieto pôdy jemnú štruktúru a neobsahujú žiadne základné anorganické živiny, ako sú draslík alebo dusík. Takisto neobsahujú organickú hmotu. Zdroje vody sú minimálne alebo neexistujú vôbec.

5.2. Špecifické vlastnosti výrobku:

Jedinečnosť Fava Santorinis spočíva v tom, že sa získava z osobitného druhu rastliny t. j. Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých. Táto rastlina sa pestuje výhradne v určenej oblasti a iba na účely produkcie Fava Santorinis.

Osobitné kvality výrobku vyplývajú z jeho jedinečného pôvodu, ktorým sa odlišuje od podobných výrobkov. Jeho hlavné vlastnosti sú:

Fyzikálne vlastnosti: Fava Santorinis pozostáva z oddelených klíčnych listov semien žltkastej farby, ktoré majú tvar splošteného disku s priemerom približne 2 mm a maximálnym obsahom vlhkosti 13 %. Percentuálny podiel rozdrvených klíčnych listov je rôzny, od 1 % do 5 % v závislosti od výrobného procesu.

Chemické vlastnosti: vďaka pôdnym a poveternostným podmienkam a odrode rastliny má Fava Santorinis veľmi vysoký obsah uhľohydrátov (63 %) a bielkovín (20 %).

Je potrebné poznamenať, že Fava Santorinis dodáva potravinám určité osobitné organoleptické vlastnosti, ktoré ich odlišujú od ostatných strukovinových jedál. Preto sa Fava Santorinis vysoko cení. Jeho typické vlastnosti sú:

jemná, ľahká štruktúra: je spôsobená malými rozmermi a rovnorodosťou klíčnych listov a ich vysokým obsahom uhľohydrátov.

Trvanlivosť výrobku: je spôsobená vysokým stupňom dehydratácie a čistoty semien.

Jednoduchá príprava: malé rozmery a rovnorodosť klíčnych listov, spolu s vysokým obsahom uhľohydrátov sú dôvodom krátkej doby varu a spotreby minimálneho množstva vody.

Chuť: cukry, ktoré sa nachádzajú v rastlinnom pletive dodávajú výrobku jeho chuť, ktorá je sladkastá, na rozdiel od podobných výrobkov, ktoré majú horkejšiu chuť.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku:

Rôzne osobitné charakteristiky Fava Santorinis vyjadrené fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami aj organoleptickými vlastnosťami potravín pripravených z Fava Santorinis sú výsledkom kombinácie environmentálnych faktorov, miestnych postupov a jedinečných genetických zdrojov.

Kultúra rastliny Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých pochádza už z antických čias a jeho osobitné vlastnosti sú známe už od tohto obdobia. Fava Santorinis sa preto vysoko cení v porovnaní s ostatnými podobnými výrobkami.

a) Akosť: ako už bolo uvedené, rozvoj osobitných kvalít Fava Santorinis je výsledkom kombinácie troch faktorov. Vplyv každého z týchto faktorov je stručne opísaný nižšie. Genetický materiál: už od antických čias sa odroda rastliny, ktorá produkuje Fava Santorinis (Lathyrus clymenum L. z čeľade bôbovitých) pestuje výhradne na ostrove Santorini a malých ostrovoch v jeho okolí. Príčinou sú osobitné pôdne a poveternostné podmienky prevládajúce na týchto ostrovoch, ktoré znamenajú, že pestovanie iných odrôd určených na produkciu hrachoru je veľmi náročné až nemožné. Semená, ktoré sa zozbierajú po mlátení ako posledné, sa zvyčajne odložia na siatie na nasledujúci rok. Tento postup zaručuje, že táto rastlina, ktorá je špecifickou miestnou odrodou strukoviny a používa sa výhradne na produkciu renomovanej odrody Fava Santorinis, sa pestuje na ostrove Santorini bez prestávky už 3 500 rokov. Lathyrus clymenum L. dodáva Fava Santorinis jeho fyzické vlastnosti, keďže tieto vlastnosti sú spojené s osobitným fenotypickým prejavom významných druhových charakteristík, ako sú veľkosť a farba klíčnych listov. Osobitné chemické zloženie klíčnych listov je takisto geneticky zaručenou akostnou charakteristikou. Pracovné postupy: nízky obsah vlhkosti v semenách a nízke percento rozdrvených klíčnych listov sú výsledkom miestnych pracovných postupov, ktoré sa týkajú jedinečnej kultúry rastliny Lathyrus clymenum L., ako aj spracovania jej semien. Metódy siatia, zberu a mlátenia odzrkadľujú špecifické kultivačné postupy, ktoré sú prispôsobené miestnemu prostrediu a výber reprodukčného materiálu na nasledujúci rok zabezpečuje kontinuitu plodiny. Vyvinuli sa osobitné pracovné postupy týkajúce sa zrenia semien, ktoré pozostávajú z dvoch hlavných prvkov, ktoré spájajú produkciu Fava Santorinis s prostredím ostrova: využívanie miestnej pôdy a vykopaných skladov na uchovávanie a skladovanie semien. Takýto postup chráni semená pred škodcami a prispieva k dosiahnutiu požadovanej tvrdosti, aby sa mohli ďalej spracovávať bez toho, aby sa rozdrvili. Prostredie: vplyv prostredia sa týka kultúry Lathyrus clymenum L., rozvoja jej kvantitatívnych vlastností, ako sú chemické zloženie klíčnych listov a prítomnosť jedinečných výrobných faktorov, ako je miestna pôda. Osobitnými environmentálnymi podmienkami, ktoré viedli k selekcii rastliny Lathyrus clymenum L. a k tvorbe jej kultivačných metód sú silný vietor, obmedzené vodné zdroje a neúrodná pôda. Keďže je to plazivá a zároveň suchomilná rastlina, je chránená pred silným vetrom a dokáže prežiť v takmer púštnych podmienkach. Naviac, vďaka svojej schopnosti zadržiavať atmosférický dusík, je táto rastlina schopná vydržať nedostatok základných živín. Najpresvedčivejším dôkazom, že sa táto rastlina prispôsobila prostrediu na ostrove Santorini je skutočnosť, že prežila výbuch sopky. Nedostatok vody vysvetľuje vysoký obsah cukru v rastline, ktorý jej umožňuje lepšie absorbovať vodu osmotickým procesom.

b) Povesť: zmienky o prítomnosti Fava Santorinis v určenej oblasti siahajú do 16. storočia pred n. l., ako potvrdzujú archeologické nálezy z neskorej doby bronzovej v Akrotiri (časti „západný dom“). Našli sa tu totiž zvyšky uskladnených semien, ktoré boli identifikované ako semená Lathyrus clymenum L. Názov „fava“ sa po prvýkrát v písomných zmienkach objavil v 6. až 5. storočí pred n. l., a to v častiach nezachovanej Aischylovej tragédie, kde sa tento termín používa na označenie jedla chudobných. Prvá spojitosť medzi názvom „fava“ a potravinou, ktorú dnes poznáme, pochádza z 2. storočia n. l., keď Dioskourides uvádza „favu“ ako latinský názov pre bôb obyčajný (Vicia faba L.), najbežnejšiu strukovinu, z ktorej sa pripravujú pokrmy. V 6. storočí n. l. spomína Cyril zo Skytopolisu používanie „pisarie“, teda drobného hrachu, na prípravu „favy“, a tak po prvýkrát v literárnom texte stanovil spojitosť starogréckeho pojmu „arakiskos“ a produkciou „favy“. „Fava“ bola, ako jeden z tradičných produktov ostrova Santorini, zaradená na štvrtom mieste najdôležitejších plodín ostrova v zápisoch z roku 1850. V roku 1914 sa Gennadios zmieňuje o jej vynikajúcej kvalite, pričom ako rastlinu, z ktorej sa Fava Santorinis produkuje uvádza „hrach“. Tento vzájomný vzťah sa spomína v mnohých zdrojoch z 20. storočia, avšak až v roku 1943 identifikoval Rechinger miestnu rastlinu ako Lathyrus clymenum L. Až v 21. storočí sa objasnilo, že miestny tradičný názov „arakas“ (hrach) sa vzťahuje na Lathyrus clymenum L. S cieľom pripraviť tento dokument sa zaslali vzorky uvedenej rastliny do laboratória rastlinnej taxonómie Poľnohospodárskej univerzity v Aténach, kde sa identifikovali ako Lathyrus clymenum L. Z uvedeného jasne vyplýva, že rastlina Fava Santorinis sa v tejto oblasti nepretržite pestovala viac ako 3 600 rokov.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf