[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 17.10.2007 KOM(2007) 605 v konečnom znení 2007/0224 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred škodlivým vplyvom spojeným s používaním rybárskych zariadení na lov pri dne (predložená Komisiou) {SEK(2007) 1315}{SEK(2007) 1317} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. SÚVISLOSTI NÁVRHU - Odôvodnenia a ciele návrhu Návrhom nariadenia Rady sa implementujú odporúčania vydané valným zhromaždením Organizácie spojených národov (uznesenie 61/105 z 8. decembra 2006) o opatreniach na odstránenie ničivých spôsobov rybolovu, ktoré ohrozujú citlivé morské ekosystémy na otvorenom mori. Návrh sa uplatňuje na prevádzkovanie plavidiel EÚ na otvorenom mori v oblastiach, ktoré nie sú predmetom regulovania Regionálnou organizáciou pre riadenie rybolovu (RORR), a preto si vyžadujú jednostrannú reguláciu vlajkovými štátmi. - Všeobecné súvislosti Určité morské ekosystémy, ako napríklad podmorské pohoria, hlbokomorské koraly a hydrotermálne prieduchy sú ohrozené spôsobmi rybolovu, ktoré môžu mať ničivé účinky na fyzickú celistvosť prirodzeného prostredia. V prípade rybárskych zariadení na lov pri dne sa pri ich rozmiestnení v oblastiach, kde sa vyskytujú tieto ekosystémy, spracovala dokumentácia o poškodení hlbokomorských koralov a húb a s nimi aj celého hostiteľského a podporného ekosystému. Toto prirodzené prostredie ešte nebolo komplexne preskúmané a opísané, ale existujú bohaté vedecké dôkazy, ktoré poukazujú na ich vysokú hodnotu ako ohnísk biologickej rozmanitosti. Valné zhromaždenie OSN diskutuje o problémoch, ktoré predstavujú ničivé spôsoby rybolovu na otvorenom mori, už od roku 2004. Tento problém sa stal citlivou otázkou medzinárodnej správy rybného hospodárstva. Zvláštne obavy v tomto zmysle vyvolávajú oblasti na otvorenom mori, pre ktoré nebola zriadená regionálna organizácia pre riadenie rybolovu regulujúca rybolov a jeho vplyv na životné prostredie. EÚ je veľmi aktívnym účastníkom tejto diskusie a prispela aj k vymedzeniu súboru odporúčaní, pri ktorých valné zhromaždenie napokon dosiahlo konsenzus. Diskusia OSN sa zamerala na návrh predložený určitými členmi OSN na prijatie všeobecného moratória o používaní vlečných sietí na lov pri dne na otvorenom mori, zatiaľ čo ostatné krajiny neboli spočiatku naklonené žiadnemu kolektívnemu opatreniu na globálnej úrovni. Európska únia úspešne podporila alternatívny návrh založený na prísnej regulácii rybolovu pri dne, ktorým by sa mali určiť opatrenia na zachovanie a správu prijaté RORR. Návrhom by sa mali takisto určiť pravidlá, ktoré musia vlajkové štáty uplatňovať, pokiaľ ide o ich plavidlá prevádzkujúce rybolov v oblastiach na otvorenom mori, ktoré nie sú regulované RORR. Tento prístup je založený na požiadavke hodnotenia vplyvov na životné prostredie ako podmienky na povolenie rybolovných činností, doplnenej o bezpečnostné pravidlá, zvýšené úsilie pri určovaní a opisovaní citlivých morských ekosystémov prostredníctvom vedeckého výskumu a prieskumov a o priebežné prijímanie oblastných opatrení a uzatváranie daných oblastí na ochranu týchto ekosystémov. EÚ však má veľký počet vlečných zariadení na lov pri dne v oblastiach, kde neexistuje žiadna RORR regulujúca rybolov pri dne, najmä v juhozápadnom Atlantiku. EÚ musí reagovať na výzvy valného zhromaždenia OSN prijatím nariadení na ochranu pred rizikami, ktoré by mohli rybolovnými činnosťami pri dne zničiť citlivé morské ekosystémy, ktoré sa v týchto oblastiach vyskytujú. Uznesením 61/105 sa vyzvali štáty, aby do decembra 2008 prijali také opatrenia, ktoré sa ustanovujú v tomto návrhu a valné zhromaždenie v roku 2009 prehodnotí reakciu na jeho výzvy s cieľom vypracovať ďalšie odporúčania. - Existujúce ustanovenia v rozsahu návrhu Spoločenstvo prijalo opatrenia na ochranu hlbinných ekosystémov vo vodách EÚ, predložilo návrhy s tým istým zámerom na prerokovanie v príslušných Regionálnych organizáciách pre riadenie rybolovu – Komisii pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) a Organizácii pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) pre severný Atlantik; Organizácii pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) pre juhovýchodný Atlantik; Komisii na zachovanie antarktických morských živých zdrojov (CCAMLR) pre Antarktídu; Všeobecnej komisii pre rybolov v Stredozemnom mori (GFCM) pre Stredomorie – a transponovalo takto prijaté opatrenia do práva Spoločenstva. Súčasný návrh kompletizuje rozsah činnosti EÚ zameraním sa na činnosti, ktoré sa vykonávajú mimo vôd EÚ a v oblastiach, za ktoré RORR nenesie žiadnu zodpovednosť. - Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Návrh prepája environmentálnu politiku Európskej únie a spoločnú politiku v oblasti rybolovu určením pravidiel, prostredníctvom ktorých možno škodlivým účinkom určitých rybolovných postupov na morské životné prostredie predchádzať a odstrániť ich. 2. KONZULTÁCIA ZÚčASTNENÝCH STRÁN A HODNOTENIE VPLYVU - Konzultácia zúčastnených strán Konzultačné metódy, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov Dvojročný proces, v priebehu ktorého sa o veci diskutovalo v kontexte Spojených národov, priniesol pohľady zúčastnených strán a predstaviteľov občianskej spoločnosti. Komisia predovšetkým sprístupnila svoju správu, ktorú v apríli 2006 predložila generálnemu tajomníkovi Spojených národov, a pracovný dokument útvarov Komisie vysvetľujúci plánované stanovisko EÚ pri konzultáciách s valným zhromaždením v septembri 2006 verejnosti. Zúčastnené strany Komisii poskytli svoje názory na obidva dokumenty, ktoré boli pred predložením a uverejnením takisto schválené členskými štátmi. Zhrnutie reakcií a ako boli zohľadnené V zásade Komisia získala dva druhy protichodných názorov: na jednej strane mimovládne organizácie pre životné prostredie (MOŽP) naliehavo žiadali od EÚ, aby podporila celkové moratórium na používanie vlečných sietí na lov pri dne na otvorenom mori ako jediný prostriedok efektívne zabezpečujúci zachovanie citlivých hlbinných ekosystémov. Na druhej strane sa sektor rybného hospodárstva jednoznačne postavil proti všeobecne zakázanému prístupu. Komisia navrhla rokovacie stanovisko snažiace sa o vyvážené riešenie, ktoré by sa takisto usilovalo o dosiahnutie zhody názorov na medzinárodnej úrovni. Komisia súhlasila s názormi MOŽP týkajúcimi sa závažnosti ohrozenia a potreby rozhodného opatrenia, ale súhlasila so sektorom rybného hospodárstva, že prísna regulácia môže byť účinnejšia ako zákaz rybolovu na otvorenom mori, najmä ak by takýto zákaz nebol predmetom konsenzu v OSN. V takomto prípade by neexistovali žiadne záruky zachovania rovnakých podmienok pre všetky plavidlá na otvorenom mori, pretože niektoré vlajkové štáty by moratórium dodržiavali a iné nie. Okrem toho súbor opatrení odsúhlasený valným zhromaždením na konsenzuálnom základe poskytuje jasné usmernenie pre všetky štáty a pre RORR o tom, ako regulovať rybolovné činnosti pri dne tým zavedením hodnotenia potenciálnych vplyvov na životné prostredie na základe preventívneho prístupu tak, že výsledky tohto hodnotenia budú rozhodujúce na povolenie alebo nepovolenie týchto činností. Tieto odporúčania nepredstavujú základ pre rozhodné opatrenie iba na otvorenom mori, ale aj v oblastiach patriacich pod zodpovednosť RORR a dokonca v oblastiach bez vnútroštátnej súdnej právomoci, a preto by mali priniesť širší účinok v prospech životného prostredia vo všetkých oblastiach. - Zbieranie a použitie odborného posudku Príslušné vedecké/odborné sféry Hlbokomorská ekológia, údaje rybolovu. Používaná metodika Využitie publikovanej vedeckej literatúry o hlbinných ekosystémoch – najmä o studenomorských koraloch – a o vplyve rybolovu a iných ľudských činností na ne. Medzinárodná rada pre prieskum mora pokračuje v práci k tejto téme. Interné štúdie týkajúce sa činností flotily v oblastiach na otvorenom mori, ktoré nie sú regulované RORR. Výskumné projekty v rámci 6. Rámcového Programu (najmä HERMES, vrátane ad-hoc technických schôdzí s príslušnými odborníkmi zapojenými do tohto projektu). Hlavné poradenské organizácie/odborníci Publikácie ICES, HERMES, UNEP. Zhrnutie prijatých a použitých posudkov Poukázalo sa na existenciu potenciálnych vážnych rizík s nezvratnými následkami. V prípade existencie takýchto rizík platí široký konsenzus. Ochrana citlivých morských ekosystémov, akými sú útesy, hlbokomorské koraly, podmorské pohoria, hydrotermálne prieduchy, hlbokomorské huby, pred vplyvmi spôsobenými rybárskymi zariadeniami na lov pri dne vyžaduje obmedzenie alebo úplné vylúčenie takýchto zariadení v oblastiach, kde sa spozoroval výskyt týchto ekosystémov. Hoci sa vplyvy líšia v závislosti od typu použitých zariadení, tieto ekosystémy sú mimoriadne krehké a mali by byť chránené prostredníctvom uzatvárania daných oblastí. Odporučil sa však aj ďalší výskum na podrobné zdokumentovanie vplyvov rybolovu, aj napriek tomu, že je potrebné bezodkladne. Prostriedky použité na sprístupnenie výsledkov odborného posudku verejnosti Pracovný dokument útvarov Komisie uverejnený Komisiou v septembri 2006 formuloval závery analýz Komisie založených na prijatých posudkoch a názoroch. - Hodnotenie vplyvu Možnosť 1: neprijať osobitné opatrenia na transponovanie uznesenia 61/105, keďže ide o nezáväzný akt. Táto možnosť však neznamená, že by EÚ nevzala do úvahy tieto odporúčania. Umožnili by lepšie definovať jej stanovisko v medzinárodnej spolupráci v oblasti rybného hospodárstva. Pokiaľ ide o prevádzkovanie plavidiel EÚ v oblastiach, kde neexistujú RORR, záležitosť by sa ponechala na zodpovednosť jednotlivých členských štátov EÚ. Táto možnosť bola ohodnotená ako možnosť, ktorá by mala negatívny vplyv na medzinárodnú dôveryhodnosť EÚ a jej schopnosť hrať vedúcu úlohu v zlepšovaní medzinárodnej správy rybolovu. Takisto znamená vzdanie sa zodpovednosti patriacej pod spoločnú politiku v oblasti rybolovu EÚ. Možnosť 2: prekračovať rámec odporúčaní, ktoré predložilo valné zhromaždenie, a jednostranne implementovať zákaz uplatniteľný pre plavidlá EÚ. Táto možnosť bola ohodnotená ako možnosť so závažnými hospodárskymi a sociálnymi negatívnymi vplyvmi na flotily EÚ. Hodnotenie tejto možnosti takisto preukázalo intenzívne zapojenie EÚ do ochrany citlivých morských ekosystémov. Efektívnosť tohto úsilia by však nebola zaručená, pokiaľ by ostatné vlajkové štáty naďalej povoľovali rybolov, a teda by sa ťažko odôvodňovali obmedzenia predpísané pre flotilu EÚ. Možnosť 3: jasne vymedziť politiku a prísne usmerniť vykonávanie odporúčaní valného zhromaždenia. Táto možnosť vyžaduje prijatie osobitného opatrenia na implementáciu uznesenia prijatím a) dokumentu o politike, ktorý zaväzuje Komisiu a EÚ k jasnej stratégii na medzinárodných fórach, v ktorom sa uvádzajú ciele a plánované opatrenia; a b) nariadenia na implementáciu opatrení odporúčaných valným zhromaždením vzhľadom na prevádzkovanie plavidiel EÚ v oblastiach, kde neexistujú RORR, najmä aktuálneho návrhu. Táto možnosť bola ohodnotená ako možnosť, ktorá prispieva k viditeľnosti výboru EÚ pre dosiahnutie cieľa, posilňuje dôveryhodnosť EÚ a jej schopnosť mať vedúce postavenie na medzinárodnej scéne. Bude mať vplyv na vnútroštátne orgány zodpovedné za implementáciu týchto pravidiel, najmä predbežného postupu hodnotenia, ale takisto umožní ďalej pokračovať v rybolovných činnostiach za predpokladu, že nie sú hrozbou pre životné prostredie. Systém prispeje k zabezpečeniu ochrany citlivých morských ekosystémov. 3. PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU - Zhrnutie navrhovaného opatrenia Návrh podmieňuje rybolovné činnosti pomocou rybárskych zariadení na lov pri dne, ktoré sa uskutočňujú v oblastiach neregulovaných RORR, požiadavkou na povolenie na rybolov v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1627/94. Vydanie tohto povolenia je podmienené tým, že vydávajúci orgán členského štátu vykoná hodnotenie potenciálnych vplyvov činností na citlivé morské ekosystémy a určí, že neexistujú riziká závažných škodlivých vplyvov. Toto hodnotenie je založené na predložení plánov rybolovu hospodárskych subjektov a na posúdení plánov vydávajúcim orgánom z hľadiska dostupných vedeckých informácií a posudku o výskyte (alebo jeho pravdepodobnosti) príslušných ekosystémov v plánovanej oblasti rybolovných činností, aby preveril, či zamýšľané činnosti nezasiahnu citlivé oblasti. Platnosť povolenia je potom podmienená tým, že rybolovné činnosti budú prebiehať podľa plánov rybolovu, k čomu je potrebné zabezpečiť kontrolné prostriedky na monitorovanie dodržiavania takéhoto ustanovenia (zahŕňa prísny monitoring plavidiel satelitom a pozorovateľmi prítomnými na palube) a určiť právne následky v prípade nesúladu (vrátane prípadov patriacich pod „závažné porušenie predpisov“ v rámci Spoločnej politiky v oblasti rybolovu). Návrhom sa ďalej ustanovuje povinnosť stiahnuť sa z miest, kde narazia na citlivé ekosystémy a stanoví sa ním preventívny hĺbkový limit, v ktorom môže byť zariadenie na lov pri dne umiestnený (maximálne 1 000 m), aby tak zabezpečil preventívne chránenú oblasť v určitej hĺbke vo všetkých rybolovných územiach. Návrhom sa ďalej členským štátom ukladá povinnosť predkladať správy a doložky o preskúmaní dva roky po nadobudnutí účinnosti. - Právny základ Článok 37 Zmluvy o ES. - Zásada subsidiarity Návrh patrí pod výlučnú právomoc Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa z tohto dôvodu neuplatňuje. - Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov. Návrh sa opiera o ustanovený režim obsiahnutý v nariadení (ES) č. 1627/94, v súlade s ktorým sú členské štáty zodpovedné za vydávanie zvláštnych povolení na rybolov, pričom zabezpečuje súdržnosť a transparentnosť v uplatňovaní systému v celom Spoločenstve. Nevytvára nový režim vydávania povolení, ale opiera sa o povolenie ako prostriedok na dodržiavanie požiadaviek správneho prevádzkovania rybolovu, aby sa chránili citlivé morské ekosystémy pred zničením. V súčasnosti sa od členských štátov nevyžaduje, podľa pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybolovu, uplatňovanie predbežného hodnotenia vplyvov na životné prostredie ako podmienky pre povolenie akejkoľvek individuálnej rybolovnej činnosti. Implementácia tohto systému, ako ho vyžaduje valné zhromaždenie, spôsobí preto zvýšenie pracovnej záťaže pre tieto orgány, aj keď budú príslušné rybolovné činnosti relatívne obmedzené. Návrhom sa však stanovujú kritériá pre takéto hodnotenie, najmä využívanie vedeckého posudku, ktorý majú členské štáty k dispozícii, a bežne sa takisto nebude vyžadovať preskúmanie aktuálneho povoľovacieho systému. Bude iba potrebné podrobnejšie zdokumentovať povoľovací proces. Ide o minimálne požiadavky, ktoré musí systém implementovať, aby účinne reagoval na prístup odsúhlasený Valným zhromaždením. - Výber prostriedkov Navrhované prostriedky: nariadenie. Ostatné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu. Spoločná politika rybolovu patrí pod výlučnú právomoc Spoločenstva. Pravidlá prijaté na úrovni Spoločenstva by mali byť jednotné a záväzné s cieľom zabrániť koexistencii rozdielnych noriem medzi členskými štátmi. Z tohto dôvodu je opodstatnené, že návrh nariadenia obsahuje opatrenia. 4. VPLYV NA ROZPOčET Návrh nemá vplyv na rozpočet Spoločenstva. 5. DODATOčNÉ INFORMÁCIE - Preskúmanie/revízia/doložka o platnosti Návrh obsahuje doložku o preskúmaní. 2007/0224 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o ochrane citlivých morských ekosystémov na otvorenom mori pred škodlivým vplyvom spojeným s používaním rybárskych zariadení na lov pri dne RADA EURÓPSKEJ ÚNIE , so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2], keďže: (1) Spoločenstvo je zmluvnou stranou Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve a Dohody o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní obsádok rýb vyskytujúcich sa v oblastiach podliehajúcich jurisdikcii rôznych štátov a rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti. Tieto medzinárodné nástroje stanovujú, že štáty majú povinnosť spolupracovať pri zachovávaní živých zdrojov na otvorenom mori a to buď priamo alebo prostredníctvom príslušných podregionálnych alebo regionálnych organizácií alebo dohovorov pre riadenie rybolovu. (2) Neexistencia regionálnych organizácií alebo dohovorov pre riadenie rybolovu neoslobodzuje štáty podľa morského práva od ich povinnosti prijať, vzhľadom na ich vlastných štátnych príslušníkov, také opatrenia, ktoré sú nevyhnutné pre zachovávanie živých zdrojov na otvorenom mori, vrátane ochrany citlivých morských ekosystémov pred škodlivými účinkami rybolovných činností. (3) Článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci Spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3] sa stanovuje, že spoločná politika v oblasti rybolovu má pri prijímaní opatrení uplatňovať prístup obozretného konania, aby sa minimalizoval vplyv rybolovných činností na morské ekosystémy. Článkom 7 toho istého nariadenia sa stanovuje, že ak existuje dôkaz o vážnom ohrození zachovania živých vodných zdrojov alebo morských ekosystémov rybárskymi činnosťami, ktoré si vyžadujú podniknutie okamžitých krokov, Komisia môže rozhodnúť na odôvodnenú žiadosť členského štátu alebo z vlastnej iniciatívy o mimoriadnych opatreniach. (4) Spoločenstvo sa zaväzuje k zachovaniu morských ekosystémov, ako napríklad útesov, podmorských pohorí, hlbokomorských koralov, hydrotermálnych prieduchov a nálezísk morských húb. Existuje množstvo vedeckých informácií dokazujúcich, že celistvosť týchto ekosystémov ohrozujú rybolovné činnosti, ktoré používajú rybárske zariadenia na lov pri dne. Spoločenstvo už prijalo opatrenia na uzatvorenie oblastí na lov pri dne v rámci vôd Spoločenstva, kde sa takéto ekosystémy vyskytujú. Spoločenstvo sa aktívne podieľalo aj na prijímaní podobných opatrení na otvorenom mori v oblastiach pôsobnosti všetkých existujúcich regionálnych organizácii na riadenie rybolovu splnomocnených regulovať rybolov pri dne. Takisto poskytlo aktívnu podporu pri zriaďovaní nových organizácií alebo dohovorov s cieľom dosiahnuť globálne pokrytie svetových oceánov vhodnými regionálnymi režimami na zachovanie a riadenie rybolovu. Napriek tomu na otvorenom mori existujú určité oblasti, pre ktoré sa vytvorenie takéhoto orgánu stretáva so závažnými ťažkosťami. (5) Uznesením 61/105 valného zhromaždenia Spojených národov, ktoré bolo prijaté 8. decembra 2006[4], sa medzinárodné spoločenstvo zhodlo na naliehavej potrebe prijať opatrenia na ochranu citlivých morských ekosystémov pred ničivým účinkom rybolovných činností lovu pri dne prostredníctvom prísnej regulácie týchto činností regionálnymi organizáciami alebo dohovormi pre riadenie rybolovu alebo štátmi v prípade plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou loviacich v oblastiach, kde takéto organizácie alebo dohovory neexistujú. Valné zhromaždenie vypracovalo pokyny týkajúce sa druhov opatrení, ktoré by sa na tento účel mali prijať. (6) Spoločenstvo má objemnú flotilu, ktorá vykonáva rybolov pri dne v oblastiach, ktoré neregulujú organizácie ani dohovory pre riadenie rybolovu, a pre ktoré sa v blízkej budúcnosti zriadenie takýchto organizácií alebo zavedenie príslušných dohovorov ani neočakáva. Bez toho, aby boli dotknuté neustále snahy pokryť tieto zostávajúce nepokryté priestory v medzinárodnom systéme riadenia rybolovu, musí Spoločenstvo vykonávať svoje povinnosti podľa morského práva týkajúce sa zachovania živých morských zdrojov v týchto oblastiach a z tohto dôvodu musí vzhľadom na tieto flotily prijať vhodné opatrenia. Pritom musí Spoločenstvo postupovať v súlade s pokynmi, ktoré stanovilo valné zhromaždenie v uznesení 61/105. (7) Kľúčovým komponentom odporúčaní Valného zhromaždenia je opatrenie „…posúdiť na základe najlepších dostupných vedeckých informácii, či by jednotlivé rybolovné činnosti pri dne predstavovali závažné škodlivé vplyvy na citlivé morské ekosystémy a v prípade, že by tomu tak bolo, zabezpečiť ich riadenie tak, aby sa takýmto vplyvom vyhlo, alebo aby sa neschválilo ich uskutočňovanie“[5]. (8) Implementácia tohto odporúčania vyžaduje, aby príslušné rybárske plavidlá, ktoré sú oprávnené na lovenie rýb, vlastnili zvláštne povolenie na rybolov vydané v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení[6], a nariadením Komisie (ES) č. 2943/95 z 20. decembra 1995, ktorým sa určujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1627/94[7]. Okrem toho vydávanie a platnosť takýchto povolení musia podliehať špeciálnym podmienkam zabezpečujúcim, že vplyv schválených rybolovných činností bol náležite posúdený a že uskutočnenie rybolovných činností je v súlade s týmto posúdením. (9) Implementácia odporúčaní valného zhromaždenia si takisto vyžaduje náležité monitorovacie opatrenia, aby sa zabezpečilo plnenie podmienok, na základe ktorých boli povolenia vydané. Tieto opatrenia zahŕňajú prítomnosť pozorovateľov na palube a špecifické ustanovenia súvisiace s prevádzkovaním systému satelitného monitorovania plavidiel na riešenie prípadov technického zlyhania alebo nefunkčnosti systému, ktoré nie sú uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 2244/2003 z 18. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné ustanovenia týkajúce sa systémov monitorovania plavidiel umiestnených na družici[8]. (10) Práca na zisťovaní citlivých morských ekosystémov v oblastiach, ktoré neregulujú regionálne organizácie na riadenie rybolovu, stále prebieha a vedecké informácie sú v tomto smere relatívne obmedzené. Hĺbkové limity na umiestnenie rybárskeho zariadenia na lov rýb pri dne zabezpečujú preventívne hranice ochrany pre hlbokomorské koraly a huby v rámci vodného stĺpca. Hĺbka 1 000 m predstavuje primeraný výber, ktorý poskytuje vyhovujúci stupeň ochrany a je zlučiteľný s pokračujúcim rybolovom pri dne druhov žijúcich na alebo pri dne, ktoré sa zvyčajne nachádzajú v malých hĺbkach, akými sú merlúza a oliheň. Toto hĺbkové obmedzenie je, podľa tohto nariadenia, takisto zlučiteľné s postupným rozvojom opatrení týkajúcich sa príslušných oblastí na celkovú ochranu miest, ktoré sú známe ako citlivé ekosystémy, alebo u ktorých je pravdepodobné, že sa tam budú vyskytovať. (11) Nedodržanie špecifických podmienok, ako napr. tých, ktoré sa týkajú hĺbkového obmedzenia, prevádzkovania systému monitorovania plavidiel a premiestnenia činností v prípade, že plavidlo nečakane narazí na citlivý morský ekosystém, môže mať za následok nenapraviteľné poškodenie takýchto ekosystémov a z tohto dôvodu by malo byť zahrnuté do zoznamu vážnych priestupkov obsiahnutých v nariadení Rady (ES) 1447/1999 z 24. júna 1999, ktorým sa ustanovuje zoznam typov správania, ktoré vážne porušujú pravidlá spoločnej politiky rybného hospodárstva[9]. (12) Spoločenstvo ustanovilo špecifický režim riadenia, ktorý sa uplatňuje na rybolov hlbokomorských zásob rýb, prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 2347/2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[10]. Je vhodné zabezpečiť, aby sa požiadavky uvedené v nariadení (EC) č. 2347/2002 takisto uplatňovali na rybárske plavidlá Spoločenstva zamerané na hlbokomorské zdroje rýb v oblastiach, kde neplatia žiadne medzinárodné opatrenia alebo dohovory pre riadenie. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Oblasť pôsobnosti 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na rybárske plavidlá Spoločenstva vykonávajúce rybolovné činnosti s výstrojom na lov pri dne na otvorenom mori. 2. Toto nariadenie sa vzťahuje na rybárske plavidlá Spoločenstva, ktorých oblasti prevádzkovania patria do oblastí: 1. pod zodpovednosťou regionálnych organizácií pre riadenie rybolovu alebo dohovorov s právomocou regulovať takéto rybolovné činnosti; 2. v ktorých sa práve proces zriaďovania regionálnych organizácií pre riadenie rybolovu uskutočňuje; kde účastníci takéhoto procesu odsúhlasili dočasné opatrenia na ochranu citlivých morských ekosystémov pred ničivými vplyvmi spojenými s používaním rybárskych zariadení na lov rýb pri dne. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (a) „morský ekosystém“ znamená dynamický komplex rastlín, zvierat a mikroorganizmov a ich neživého okolitého prostredia, ktoré vzájomne pôsobia ako funkčná jednotka; (b) „citlivý morský ekosystém“ znamená akýkoľvek morský ekosystém, ktorého špecifická štruktúra a funkcia sú, v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými informáciami a zásadou prevencie, pravdepodobne ohroziteľné stresom vyvolaným fyzickým kontaktom s výstrojom na lov rýb pri dne v priebehu rybolovných činností, patria sem okrem iného útesy, podmorské pohoria, hydrotermálne prieduchy, studenomorské koraly alebo náleziská studenomorských húb; (c) „rybárske zariadenia na lov rýb pri dne“ znamená vlečné siete na lov rýb pri dne, bagre (sieť alebo kovový kôš namontovaný na ráme), žiabrové siete na lov rýb pri dne, dlhé lovné šnúry na lov pri dne, kotle a klepce. Článok 3 Špeciálne povolenie na rybolov 1. S cieľom uskutočňovať rybolovné činnosti uvedené v článku 1 odseku 1, musia mať rybárske plavidlá Spoločenstva špeciálne povolenie na rybolov. 2. Špeciálne povolenie na rybolov sa vydáva v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1627/94[11] a podlieha podmienkam ustanoveným v tomto nariadení. Článok 4 Podmienky vydania 1. Žiadosti o špeciálne povolenie na rybolov ustanovené v článku 3 odseku 1 musia byť doplnené o podrobný plán rybolovu, ktorý špecifikuje najmä: 3. plánovanú pozíciu na vykonávanie činností, 4. cieľové druhy, 5. hĺbku, v ktorej bude výstroj na lov rýb umiestnený a 6. hĺbkový profil morského dna na mieste plánovaného rybolovu. 2. Príslušné orgány vydajú špeciálne povolenie na rybolov po vykonaní hodnotenia potenciálnych vplyvov plánovaných rybolovných činností plavidiel a po posúdení, že tieto činnosti pravdepodobne nepredstavujú závažné škodlivé vplyvy na citlivé morské ekosystémy. 3. Za účelom uskutočnenia hodnotenia uvedeného v odseku 2, sa príslušné orgány opierajú o najlepšie dostupné vedecké informácie týkajúce sa výskytu citlivých morských ekosystémov v oblastiach, v ktorých príslušné rybárske plavidlá plánujú loviť. Vedecké informácie, ak sú dostupné, obsahujú vedecké údaje, na základe ktorých sa môže určiť pravdepodobnosť výskytu takýchto ekosystémov. 4. Počas procesu hodnotenia uvedeného v odseku 2 príslušné orgány uplatňujú preventívne kritériá. V prípade neistoty, či sú škodlivé vplyvy závažné alebo nie, sa budú pravdepodobné škodlivé vplyvy vyplývajúce z vedeckého posudku považovať za závažné. 5. Ak z hodnotenia vyplynie, že by činnosti vykonávané v súlade s predloženým plánom rybolovu mohli mať za následok závažné škodlivé vplyvy na citlivé morské ekosystémy, príslušné orgány uvedú posudzované riziká a umožnia žiadateľom upraviť plán rybolovu, aby sa im vyhli. Ak nebudú takéto úpravy predložené, príslušné orgány zadržia vydanie požadovaného špeciálneho povolenia na rybolov. Článok 5 Podmienky platnosti 1. Špeciálne povolenie na rybolov uvedené v článku 3 odseku 1 zostáva platné v priebehu celého vykonávania plánu rybolovu predloženého v súlade s článkom 4 odsek 1 pod podmienkou, že rybolovné činnosti budú v súlade s týmto plánom po celý čas. 2. Ak si okolnosti nezávislé od vôle osoby zodpovednej za činnosti plavidla vyžiadajú zmenu predložených plánov, osoba zodpovedná za činnosti plavidla bezodkladne oznámi príslušným orgánom zamýšľané úpravy pôvodného plánu. Príslušné orgány posúdia tieto zmeny a platnosť povolenia potvrdia iba vtedy, ak neznamenajú premiestnenie činností do oblastí, kde sa vyskytujú alebo sa pravdepodobne vyskytujú citlivé morské ekosystémy. Článok 6 Hĺbkové limity Používanie výstroja na lov rýb pri dne v hĺbkach väčších ako 1 000 m je zakázané. Článok 7 Nepredvídané narazenie na citlivé morské ekosystémy 1. Ak v priebehu rybolovných činností narazí rybárske plavidlo na citlivé morské ekosystémy, ihneď zastaví rybolov alebo sa na príslušnom mieste vyhne rybolovu. Pokračovať v činnosti môže až vtedy, keď dopláva na iné miesto v minimálnej vzdialenosti 5 námorných míľ od miesta, kde sa na uvedený ekosystém narazilo, v rámci oblasti uvedenej v jeho pláne rybolovu podľa článku 4 odseku 1. 2. Ak na mieste uvedenom v odseku 1 opäť narazí na citlivý morský ekosystém, plavidlo sa premiestni v súlade s pravidlami stanovenými v uvedenom odseku, až kým nedopláva na miesto, kde sa citlivé morské ekosystémy nevyskytujú. 3. Rybárske plavidlo bezodkladne oznámi príslušným orgánom každé stretnutie a poskytne presné informácie o charaktere, mieste, čase a všetkých ďalších dôležitých okolnostiach stretnutia. Článok 8 Uzatvorenia oblastí 1. Na základe najlepších dostupných vedeckých informácií o výskyte alebo pravdepodobnom výskyte citlivých morských ekosystémov v regióne, kde ich rybárske plavidlá lovia, členské štáty určia oblasti, ktoré sa uzavrú pre rybolov s výstrojom na lovenie rýb pri dne. Členské štáty bezodkladne zrealizujú tieto uzávierky pre svoje plavidlá a v súlade s článkom 13 predložia správu Komisii. 2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002, Komisia posúdi túto informáciu a prípadne predloží návrhy Rade na prijatie opatrení Spoločenstva na ochranu týchto oblastí. Komisia takisto z vlastnej iniciatívy zváži prípadné prijatie takýchto opatrení. Článok 9 Systém monitorovania plavidiel 1. Bez ohľadu na článok 11 odsek 1 nariadenia Rady (ES) č. 2244/2003 v prípade technickej poruchy alebo nefungovania satelitného monitorovacieho zariadenia namontovaného na palube rybárskeho plavidla oznamuje kapitán zemepisnú polohu plavidla vlajkovému členskému štátu každé dve hodiny. 2. Po návrate z námornej plavby plavidlo nesmie znova opustiť prístav, pokým satelitné monitorovacie zariadenie nebude fungovať ku spokojnosti príslušných orgánov. Článok 10 Závažné priestupky 1. V dôsledku nedodržania plánu rybolovu stanoveného v článku 4 odseku 1 za iných okolností, ako sú okolnosti uvedené v článku 5 odseku 2, stratí špeciálne povolenie na rybolov vydané príslušnému rybárskemu plavidlu platnosť. Akákoľvek rybolovná činnosť vykonávaná od chvíle, keď sa plavidlo prestalo pridŕžať svojho plánu rybolovu, sa považuje za rybolov bez povolenia na rybolov v súlade s podmienkami stanovenými v časti C prvej odrážke prílohy nariadenia (ES) č. 1447/1999. 2. Opakované prípady nedodržania záväzkov ustanovených v článku 6, 7 a 9 sa považuje za závažné porušenie Spoločnej politiku v oblasti rybolovu v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1447/1999. Článok 11 Rybárske plavidlá zamerané na hlbokomorské druhy rýb Rybárske plavidlá Spoločenstva uvedené v článku 1 odseku 1 zamerané na hlbokomorské druhy rýb sa takisto podriaďujú požiadavkám ustanoveným v nariadení (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002. Článok 12 Pozorovatelia 1. Každý členský štát určí vedeckých pozorovateľov pre plavidlá, ktorým bolo vydané špeciálne povolenie na rybolov ustanovené v článku 3 odseku 1. Pozorovatelia pozorujú rybolovné činnosti plavidla počas celej doby uskutočňovania jeho plánu rybolovu ustanoveného v článku 4 odseku 1. 2. Vedecký pozorovateľ: 7. zaznamená nezávisle do lodného denníka informácie o úlovkoch predpísané v článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93[12]; 8. zaznamená prípady zmeny plánu rybolovu ako je uvedené v článku 5 odseku 2; 9. zdokumentuje prípady nepredvídaného narazenia na citlivé morské ekosystémy podľa článku 7, vrátane zbierania informácií, ktoré sa môžu použiť v spojitosti s ochranou miesta; 10. zaznamená hĺbky, v ktorých je výstroj umiestnený; 11. poskytne správu príslušným orgánom príslušných členských štátov v priebehu 20 dní následne po skončení obdobia pozorovania. Kópiu danej správy zašle Komisii v priebehu 30 dní po prijatí písomnej požiadavky. 3. Vedecký pozorovateľ nesmie byť: 12. príbuzným kapitána plavidla alebo iného služobného dôstojníka na plavidle, ku ktorému bol určený; 13. zamestnancom kapitána plavidla, ku ktorému bol určený; 14. zamestnancom zástupcu kapitána; 15. zamestnancom spoločnosti vedenej kapitánom alebo jeho zástupcom; 16. príbuzným zástupcu kapitána. Článok 13 Informácie 1. Členské štáty oznamujú Komisii pre každý kalendárny polrok v priebehu troch mesiacov od uplynutia tohto kalendárneho polroku správu o: 17. okrem požiadaviek stanovených v článku 18 nariadenia (EHS) č. 2847/93, správu o úlovkoch realizovaných rybárskymi plavidlami uvedenými v článku 1 na základe informácií zaznamenaných v lodnom denníku, vrátane úplných záznamov o rybolovných dňoch mimo prístavu a správy vedeckých pozorovateľov rozpísané podľa štvrťrokov o typoch výstroja na lov rýb a o druhoch rýb; 18. súlade s plánmi rybolovu a požiadavkami stanovenými v článkoch 6, 7 a 8 rybárskymi plavidlami uvedenými v článku 1 odseku 1 a opatreniach prijatých pre nápravu a uloženie pokút v prípadoch ich nedodržania a v prípadmi závažných porušení uvedených v článku 10; 19. ich implementácii článku 8. 2. Komisia bezodkladne zašle informácie obsiahnuté v správe uvedenej v odseku 1 príslušným vedeckým orgánom. Článok 14 Ďalší postup Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o implementácii nariadenia do 30. júna 2010. V prípade potreby správu doloží návrhmi na zmenu a doplnenie tohto nariadenia. Článok 15 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli, Za Radu predseda [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Ú. v. EÚ C , , s. . [2] Ú. v. EÚ C , , s. . [3] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] Uznesenie valného zhromaždenia 61/105 Trvalo udržateľný rybolov, okrem iného prostredníctvom Dohody z roku 1995 o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní obsádok rýb vyskytujúcich sa v oblastiach podliehajúcich jurisdikcii rôznych štátov a rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti a súvisiacich nástrojov. [5] Uznesenie 61/105, odsek 83 a). [6] Ú. v. ES L 171, 6.7.1994, s. 7. [7] Ú. v. ES L 308, 21.12.1995, s. 15. [8] Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 17. [9] Ú. v. ES L 167, 2.7.1999, s. 5. [10] Ú. v. ES L 351, 28.12.2002, s. 6. [11] Ú. v. ES L 171, 6.7.1994, p. 7. [12] Ú. v. ES L 261, 20.10.1993, v zmenenom a doplnenom znení.