Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (prepracované znenie) /* COM/2014/0167 final - 2014/0091 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu Európska spoločnosť starne. Dôchodkové plány na celom území Európskej únie (EÚ) sa musia prispôsobiť, aby sa zabezpečili primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky. Toto nie je jednoduchá záležitosť. Účinné riešenie týchto výziev si vyžaduje úzko koordinovanú činnosť členských štátov. Dosiahne sa to prostredníctvom navrhovanej revízie smernice 2003/41/ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IORP)[1], vďaka ktorej budú tieto inštitúcie lepšie riadené a transparentnejšie a zvýši sa ich cezhraničná aktivita, čím sa posilní vnútorný trh. V niekoľkých aspektoch je preskúmanie smernice už dávno mešká. Po prvé, v nadväznosti na hospodársku a finančnú krízu sú na ochranu členov a poberateľov dôchodkov, ako aj na uľahčenie bezpečného cezhraničného financovania nevyhnutné vyššie normy správy, v ktorých sa budú odzrkadľovať najlepšie postupy na vnútroštátnej úrovni. Niektoré inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú veľké finančné inštitúcie, ktorých zlyhanie by malo vplyv na finančnú stabilitu, ako aj závažné sociálne dôsledky. Toto je zvlášť dôležité, pretože existuje stále viac zamestnaneckých dôchodkových plánov s definovanými príspevkami (DC). V prípade možného nedostatočného riadenia rizík alebo zlého hospodárenia sú dôchodky členov týchto plánov vystavené riziku.[2] Po druhé, je potrebné znížiť regulačné rozdiely, prekrývajúce sa požiadavky a nadmerne zaťažujúce cezhraničné postupy. Z konzultácií Komisie vyplynulo, že ide o jednu z prekážok rozvoja trhov s cezhraničnými zamestnaneckými dôchodkami a odstránenie týchto prekážok by spoločnostiam vrátane MSP a nadnárodných spoločností pomohlo efektívnejšie zorganizovať dôchodkové zabezpečenie na európskej úrovni.[3] Cezhraničné inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ako napríklad celoeurópsky dôchodkový fond pre mobilných výskumných pracovníkov[4] alebo plánovaný cezhraničný plán pre rakúskych zamestnávateľov[5] sú v súčasnosti obmedzené. Je však pravdepodobné, že zvyšujúci sa tlak na sektor zamestnaneckých dôchodkov ešte vzrastie v súvislosti so stále viac obmedzenými verejnými dôchodkovými plánmi a cezhraničné inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia tak budú mať potenciál na to, aby prebrali zvyšujúci sa podiel zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. V niekoľkých členských štátoch boli naozaj zavedené nové právne predpisy, ktorých cieľom je, aby sa tieto štáty stali miestom voľby cezhraničných inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.[6] Po tretie, existujú dôkazy o značných rozdieloch v úrovni informácií poskytovaných členom a poberateľom dôchodkových plánov v celej EÚ. Mnohí členovia dôchodkového plánu si neuvedomujú, že ich dôchodkové práva nie sú zaručené a dokonca aj pri ich nadobudnutí by ich inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia mohli znížiť na rozdiel od iných finančných zmlúv.[7] Často si neuvedomujú ani to, že poplatky majú významný vplyv na dôchodkové práva. Tento návrh vychádza z viacerých iniciatív, ktoré sa začali v minulých rokoch, ako je Biela kniha o dôchodkoch[8] a Zelená kniha o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva.[9] V nadväznosti na posledný uvedený dokument sa revízia smernice zameriava aj na posilnenie schopnosti inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia investovať do aktív s dlhodobým hospodárskym profilom a podporovať financovanie udržateľného rastu v reálnej ekonomike. Sektor inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa rozvíja v mnohých členských štátoch, v ktorých zamestnanecké dôchodky doteraz zohrávali obmedzenú úlohu, a to aj zavádzaním regulatočných rámcov. Nezavedenie aktuálneho regulačného rámca EÚ v súčasnosti predstavuje riziko, že členské štáty budú naďalej vyvíjať odlišné riešenia, čím sa zväčší regulačná fragmentácia. Na to, aby sa zlepšenie výkonnosti zamestnaneckých dôchodkov prejavilo, sú okrem toho potrebné dlhé časové obdobia. Nečinnosť by viedla k strate príležitostí z hľadiska úspory nákladov a návratnosti investícií, ako aj k neprimeranému finančnému plánovaniu miliónov Európanov. Neprimerane by sa tým zvýšilo aj zaťaženie pre mladšie generácie a narušila by sa solidarita medzi generáciami. V rámci tohto návrhu sa neuvažuje o zavedení nových pravidiel platobnej schopnosti, ktoré v žiadnom prípade nie sú relevantné pre plány s definovanými príspevkami. Zo štúdie kvantitatívneho vplyvu[10], ktorú vykonal Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) v roku 2013, vyplynulo, že pred prijatím rozhodnutia o aspektoch platobnej schopnosti je potrebných viac komplexných údajov o týchto aspektoch. 1.1. Ciele návrhu Všeobecným cieľom tohto návrhu je uľahčiť rozvoj zamestnaneckých dôchodkových úspor. Bezpečnejšie a efektívnejšie zamestnanecké dôchodky prispejú k primeranosti a udržateľnosti dôchodkov zvýšením príspevku na doplnkové dôchodkové sporenie k dôchodkovým príjmom. Posilní sa aj úloha inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia ako inštitucionálnych investorov do reálnej ekonomiky EÚ a zvýši sa kapacita európskeho hospodárstva pri smerovaní dlhodobých úspor do investícií podporujúcich rast. Tento návrh má štyri špecifické ciele: 1) odstrániť zvyšné prudenciálne prekážky pre cezhraničné inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, najmä požadovaním, aby pravidlá týkajúce sa investovania a zverejňovania informácií členom a poberateľom predstavovali pravidlá domovského členského štátu, ako aj objasnením postupov cezhraničných aktivít a jasným definovaním rozsahu pôsobnosti domovského a hostiteľského členského štátu; 2) zaistiť dobrú správu a riadenie rizík; 3) poskytovať členom a poberateľom jasné a relevantné informácie a 4) zabezpečiť, aby orgány dohľadu mali potrebné nástroje na účinný dohľad nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového poistenia. 1.2. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Ciele tohto návrhu sú v súlade s politikami a cieľmi, ktoré presadzuje Únia. V zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú opatrenia s cieľom zabezpečiť vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa, ako aj slobody poskytovať služby. Tento návrh je v súlade s Bielou knihou o dôchodkoch. Zároveň je v súlade so stratégiou Európa 2020, v ktorej sa vyžaduje, aby sa fiškálna konsolidácia a dlhodobá finančná udržateľnosť vyvíjali spolu so štrukturálnou reformou dôchodkových plánov v členských štátoch.[11] Tento návrh je napokon v súlade aj s ostatnými iniciatívami v oblasti finančných služieb, ako je Solventnosť II[12], AIFMD[13] a MiFID II[14]. Ako taký patrí do rozsahu pôsobnosti programu Komisie na vytvorenie silnejšieho finančného sektora na podporu rastu.[15] Návrh podporuje ľudské práva prostredníctvom ochrany dôchodkového zabezpečenia. Je v súlade s článkom 25 Charty základných práv EÚ, v ktorej sa vyzýva na uznanie a dodržiavanie práv starších osôb na dôstojný život a nezávislosť. Navrhované činnosti by mali pozitívny vplyv na ochranu spotrebiteľa podľa článku 38, a na slobodu podnikania podľa článku 16, najmä zabezpečením vyššej úrovne transparentnosti dôchodkového zabezpečenia, informovaného plánovania osobných finančných rezerv a odchodu do dôchodku, ako aj uľahčením cezhraničného podnikania inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a ich prispievajúcich podnikov. Určité obmedzenia slobody podnikania sa odôvodňujú všeobecným cieľom (článok 16), keďže návrh sa zameriava na zabezpečenie integrity a stability trhu. 2. Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdenia vplyvu Tento návrh vychádza z viacerých verejných konzultácií týkajúcich sa požiadaviek na kvantitatívne aspekty, správu a zverejňovanie informácií. Vzhľadom na špecifickú povahu činností inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia boli do konzultácií stále zapojení sociálni partneri (zamestnávatelia a odborové organizácie). V júli 2010 Komisia zorganizovala konzultáciu k svojej Zelenej knihe o dôchodkoch, v ktorej načrtla niekoľko úvah o tomto preskúmaní.[16] Na konzultáciu prišlo takmer 1700 odpovedí z celej EÚ, z toho 350 od členských štátov, národných parlamentov, podnikov a odborových organizácií, občianskej spoločnosti a zástupcov priemyslu.[17] Pri zohľadnení reakcií týkajúcich sa Zelenej knihy o dôchodkoch útvary Komisie požiadali v apríli 2011 EIOPA, aby poskytol technické poradenstvo o tom, ako zmeniť smernicu. Berúc do úvahy zásadu proporcionality EIOPA odporučil, aby sa rámec správy stanovený v smernici Solventnosť II uplatňoval na inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Po uverejnení návrhu týkajúceho sa poradenstva[18] nasledovali rozsiahle konzultácie.[19] Vo februári 2012 EIOPA vydal svoje záverečné odporúčanie, na základe ktorého Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh a služby zorganizovalo výmenu názorov zainteresovaných strán počas verejného prerokovania 1. marca 2012. Útvary Komisie následne vypracovali štúdiu kvantitatívneho vplyvu o kvantitatívnych požiadavkách, ako aj štúdiu o administratívnej záťaži v prípade aspektov týkajúcich sa správy a zverejňovania informácií. Obidve štúdie vychádzali z príspevkov od odvetvia a sociálnych partnerov. K tomuto návrhu je priložená správa o posúdení vplyvu, v ktorej sa zohľadňuje viacero politických a čiastkových možností. Správa bola po prvýkrát predložená výboru na posudzovanie vplyvu 4. septembra 2013. Výbor požiadal o opätovné predloženie dodatočných informácií o názoroch rôznych skupín zainteresovaných strán, vymedzení problému, aspektoch subsidiarity a proporcionality, možnostiach a očakávaných vplyvoch. Správa bola zodpovedajúcim spôsobom prepracovaná, pričom sa urobili tieto hlavné zmeny: i) komplexnejší opis názorov členských štátov a rôznych kategórií zainteresovaných strán; ii) podrobnejšie vysvetlenie problémov, ktoré má riešiť navrhované opatrenie; iii) pokiaľ ide o subsidiaritu, podrobnejší opis veci s dôvodmi na opatrenie EÚ; iv) objasnenie, že sa nenavrhuje ďalšie zosúladenie podávania správ orgánom dohľadu; v) nový oddiel o vplyve iniciatívy na malé a stredné podniky (MSP) a vi) podrobnejší opis predpokladov použitých pri výpočte očakávaných prínosov a nákladov jednotlivých možností. Posúdenie vplyvu bolo znovu predložené 16. októbra 2013. Dňa 6. novembra výbor konštatoval, že nemôže vydať kladné stanovisko a požiadal o niekoľko ďalších zmien. 3. Právne prvky návrhu 3.1. Právny základ Týmto návrhom sa prepracúva znenie smernice 2003/41/ES. Súčasne sa ním smernica mení a kodifikujú sa jej nezmenené ustanovenia. Právnymi základmi smernice 2003/41/ES sú bývalý článok 47 ods. 2 a články 55 a 95 Zmluvy o ES (v súčasnosti články 53, 62 a článok 114 ods. 1 ZFEÚ). Návrh zachováva právne základy smernice. Jeho cieľom je vytvoriť vnútorný trh prostredníctvom slobody poskytovať služby a slobody usadiť sa, a to regulovaním začatia a vykonávania činností samostatne zárobkovo činných osôb a zabezpečovaním vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov. Smernicou 2003/41/ES sa regulujú oblasti, ako sú podmienky prevádzky inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia, vrátane spoločného prístupu k registrácii alebo povoleniu, pravidlá a postupy, ktoré sa majú dodržiavať ak chcú inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového poistenia ponúkať svoje služby v iných členských štátoch, kvantitatívne pravidlá platobnej schopnosti, investičné pravidlá na základe zásady obozretnosti, požiadavky na účinné riadenie vrátane požiadaviek spôsobilosti a vhodnosti, používanie vnútorného auditu a poistno-matematických služieb, požiadavky rizikového manažmentu, používanie depozitárov, informácie, ktoré majú byť zverejnené členom a poberateľom, ako aj právomoci dohľadu a povinnosti týkajúce sa podávania správ. Tento návrh ďalej vychádza z týchto prvkov. Pokiaľ ide o informácie, ktoré majú zverejniť inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, zavádza sa napríklad celoeurópsky výkaz dôchodkových dávok. So zreteľom na účinné riadenie inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia sa stanovujú podrobnejšie pravidlá týkajúce sa spôsobilosti a vhodnosti, ako aj kľúčových funkcií vrátane riadenia rizík. Návrh sa takisto zameriava na uľahčenie cezhraničnej aktivity. Tieto dva ciele smernice 2003/41/ES sú zachované. Ani jeden z týchto cieľov nie je sekundárny alebo nepriamy vo vzťahu k druhému cieľu. Napríklad profesionalizáciou riadenia inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia vymedzením úloh a zodpovedností kľúčového riadiaceho personálu a zavedením progresívneho vlastného posudzovania rizika sa posilňuje ochrana spotrebiteľa. Lepšie informácie prostredníctvom výkazu dôchodkových dávok naopak členov a poberateľov oprávňujú na to, aby vo väčšej miere brali na zodpovednosť manažment inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Vyššia úroveň harmonizácie týchto požiadaviek zjednodušuje cezhraničné aktivity znížením transakčných nákladov a stimulovaním trhovej inovácie. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Opatrenie na úrovni EÚ v tejto oblasti má pridanú hodnotu, pretože činnosťou samotných členských štátov: i) sa neodstránia prekážky pre cezhraničné aktivity inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia, ii) sa nezabezpečí vyššia minimálna úroveň ochrany spotrebiteľa v celej EÚ, iii) sa nedosiahnu úspory z rozsahu, diverzifikácia rizík a inovácie spojené s cezhraničnou aktivitou, iv) sa nepredíde regulačnej arbitráži medzi sektormi finančných služieb; v) sa nepredíde regulačnej arbitráži medzi členskými štátmi a VI) sa nezohľadnia záujmy cezhraničných pracovníkov. Podľa navrhovaného postupu členské štáty nesú plnú zodpovednosť za organizáciu svojich dôchodkových plánov. Revíziou sa táto výsada nespochybní. Revízia nezahŕňa ani otázky, ktoré sa týkajú vnútroštátnych sociálneho a pracovného, daňového alebo zmluvného práva. Návrh je v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ). Prostredníctvom vybraných možností politiky sa usiluje nájsť rovnováhu medzi verejným záujmom, ochranou členov a poberateľov, ako aj nákladmi, ktoré vznikajú inštitúciám, prispievajúcim podnikom a orgánom dohľadu. Možnosti boli starostlivo zvážené, vypracované ako minimálne normy a prispôsobené s cieľom zohľadniť rôzne podnikateľské modely. To je vo všeobecnosti dôvod, prečo návrh podporí zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie. 3.3. Odkazy na iné smernice Tento návrh je prepracovaným znením a týka sa smerníc 2003/41/ES, 2009/138/ES, 2010/78/EÚ[20], 2011/61/EÚ a 2013/14/EÚ[21]. Smernica 2003/41/ES sa touto smernicou zrušuje. 3.4. Podrobné vysvetlenie návrhu Keďže ide o prepracované znenie smernice 2003/41/ES, ďalej uvedené podrobné vysvetlenie sa zameriava iba na nové ustanovenia alebo ustanovenia, ktoré sa majú zmeniť. Hlava I – VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 6 už zahŕňa nové a/alebo objasnené vymedzenie pojmov „prispievajúci podnik“, „domovský členský štát“, „hostiteľský členský štát“, „prevádzajúca inštitúcia“, „prijímajúca inštitúcia“, „regulovaný trh“, „multilaterálny obchodný systém“, „organizovaný obchodný systém“, „trvalý nosič“ a kľúčové funkcie. V článku 9 v spojení s článkom 10 sa už viac neuvádzajú podmienky fungovania osobitne, členským štátom sa však zveruje povinnosť zabezpečiť, aby každá inštitúcia bola registrovaná alebo mala povolenie a aby mala správne vytvorené pravidlá dôchodkového plánu. Článok 12 je zmenený tromi spôsobmi. Po prvé, špecifikuje sa v ňom, že inštitúcia vykonáva cezhraničnú aktivitu, keď vedie dôchodkový plán, ktorý je predmetom sociálneho a pracovného práva iného členského štátu a to aj v situáciách, keď sa inštitúcia a prispievajúci podnik nachádzajú v tom istom členskom štáte[22]. Po druhé, v odseku 4 sa vyžaduje odôvodnené rozhodnutie príslušného orgánu domovského členského štátu, ak by orgán dohľadu zakázal cezhraničnú aktivitu. Okrem toho, ak príslušný orgán domovského členského štátu neinformuje príslušný orgán hostiteľského členského štátu, oznámi dôvody svojho odmietnutia. Po tretie, hostiteľský členský štát viac nesmie ukladať ďalšie informačné požiadavky inštitúciám, ktoré vykonávajú cezhraničné aktivity. Dôvodom je skutočnosť, že v návrhu sa zavádza štandardizovaný výkaz dôchodkových dávok (pozri články 40 až 54). V článku 13 sa stanovujú nové pravidlá týkajúce sa cezhraničného prevodu dôchodkových plánov, ktoré musia podliehať predchádzajúcemu povoleniu vydanému príslušným orgánom domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie. Pokiaľ sa vo vnútroštátnych sociálnom a pracovnom práve týkajúcom sa organizovania dôchodkových plánov nestanovuje inak, prevod a jeho podmienky podliehajú predchádzajúcemu schváleniu členmi a poberateľmi alebo, ak je to vhodné, ich zástupcami. Článok 13 obsahuje aj pravidlá výmeny informácií o uplatniteľnom sociálnom a pracovnom práve, podľa ktorého sa dôchodkový plán musí prevádzkovať. Ak by prijímajúca inštitúcia po prevode vykonávala cezhraničnú aktivitu, uplatňuje sa článok 12 ods. 8 a 9. Inštitúcia bude viesť dôchodkový plán v súlade so sociálnym a pracovným právom hostiteľského členského štátu[23], takže sa nezmení úroveň ochrany členov a poberateľov, ktorých sa týka prevod. Hlava II – KVANTITATÍVNE POŽIADAVKY Článok 20 o pravidlách investovania sa upravuje tromi spôsobmi. Po prvé, hostiteľský členský štát nesmie inštitúciám vykonávajúcim cezhraničné aktivity uložiť žiadne ďalšie investičné pravidlá. Tým sa uľahčí organizácia správy investícií, predovšetkým pre plány s definovanými príspevkami. Neoslabí sa tým ochrana členov a poberateľov, pretože to je spojené s posilnenými pravidlami správy a dohľadu. Po druhé, článok 20 ods. 6 písm. a) bol aktualizovaný tak, aby sa v ňom zohľadnila terminológia použitá v nariadení (EÚ) č..../... [MiFIR]. Po tretie, problematický pojem „trhy rizikového kapitálu“ [článok 20 ods. 6 písm. c)] sa v ňom nahrádza pojmom, v ktorom sa lepšie odráža pôvodný zmysel tohto ustanovenia, a najmä to, že členské štáty nemôžu obmedzovať inštitúcie pri investovaní do dlhodobých nástrojov, s ktorými sa neobchoduje na regulovaných trhoch. Pravidlá investovania by okrem toho nemali obmedzovať investície do nekótovaných aktív, ktorými sa financujú nízkouhlíkové projekty infraštruktúry a projekty infraštruktúry odolné voči zmene klímy. Ďalšia harmonizácia pravidiel týkajúcich sa situácie finančnej platobnej schopnosti inštitúcie sa nenavrhuje. Hlava III – PODMIENKY VYKONÁVANIA ČINNOSTI V prípade malých inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa v návrhu zachováva možnosť pre členské štáty vylúčiť inštitúcie spravujúce dôchodkové plány, ktoré majú spolu menej než 100 členov. V prípade ostatných inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia špecifické opatrenia, napríklad o kľúčových funkciách a hodnotení rizík, zabezpečujú, aby boli požiadavky správy primerané. KAPITOLA 1 – Systém správy Okrem článkov 31 a 32 (pôvodné články 10 a 12) je táto hlava smernice nová a stanovujú sa v nej nové podrobné požiadavky týkajúce sa správy inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia. V článku 21 sa stanovuje, že za dodržiavanie zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení prijatých podľa tejto smernice je definitívne zodpovedný správny a riadiaci orgán alebo orgán dohľadu inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Pravidlami správy inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia nie je dotknutá úloha sociálnych partnerov pri ich riadení. V článku 22 sa stanovuje, že inštitúcie musia zaviesť účinný systém správy, ktorým sa zabezpečí spoľahlivé a obozretné riadenie ich činností. Tento systém musí byť primeraný povahe, rozsahu a zložitosti činnosti inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia tak, aby sa zabezpečilo, že požiadavky na správu nebudú príliš zaťažujúce napríklad pre malé inštitúcie. V článku 23 sa vyžaduje, aby inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia zabezpečili, aby všetky osoby, ktoré skutočne riadia uvedené inštitúcie alebo majú kľúčové funkcie, mali odbornú kvalifikáciu, vedomosti a skúsenosti, ktoré sú primerané na to, aby im umožnili správne a obozretné riadenie inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia alebo riadne vykonávanie ich kľúčových funkcií (spôsobilosť), a aby mali dobrú povesť a boli bezúhonné (vhodnosť). V článku 24 sa stanovuje, že inštitúcie musia mať zdravú politiku odmeňovania a že táto politika sa má zverejniť. V článku sa takisto navrhuje, aby bola Komisia poverená prijatím delegovaného aktu. V článku 25 sa stanovujú všeobecné zásady týkajúce sa kľúčových funkcií. Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia môžu povoliť, aby jedna osoba alebo organizačná jednotka vykonávali viac ako jednu kľúčovú funkciu, funkciu riadenia rizík musia však vždy prideliť inej osobe alebo organizačnej jednotke, ako je tá, ktorá má funkciu vnútorného auditu. V článku 26 sa uvádza, že inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia musia zaviesť účinný systém riadenia rizík, ktorý je potrebný na identifikáciu, monitorovanie, riadenie a priebežné oznamovanie všetkých rizík, ktorým sú alebo ktorým by mohli byť vystavené, a ich vzájomných závislostí vrátane rizík týkajúcich sa činností, ktoré boli outsourcované alebo následne opätovne outsourcované. Riadenie rizík by malo byť primerané veľkosti, vnútornej organizácii a povahe, rozsahu a zložitosti činností inštitúcie. V článku 27 sa stanovuje účinná funkcia vnútorného auditu, ktorý hodnotí primeranosť a účinnosť systému vnútornej kontroly a ostatných prvkov jeho systému správy vrátane outsourcovaných alebo následne opätovne outsourcovaných činností. Funkciu vnútorného auditu má prevziať aspoň jedna nezávislá osoba v rámci inštitúcie alebo mimo nej. V článku 28 sa vyžaduje účinná poistno-matematická funkcia s cieľom koordinovať a dohliadať nad výpočtom technických rezerv, ako aj posúdiť vhodnosť metodík a použitých podkladových modelov, ak členovia a poberatelia neznášajú všetky riziká. V článku 29 sa stanovuje, že inštitúcie musia vypracúvať hodnotenie rizík pre dôchodky pravidelne a bezodkladne po každej významnej zmene v rizikovom profile inštitúcie. V hodnotení sa musí preukázať zlučiteľnosť počtu prvkov v súlade s vnútroštátnymi požiadavkami. Hodnotenie by malo zahŕňať nové alebo vznikajúce riziká týkajúce sa zmeny klímy, využívania zdrojov a životného prostredia. Hodnotenie rizika pre dôchodky by malo byť primerané veľkosti, vnútornej organizácii a povahe, rozsahu a zložitosti činností inštitúcie. V článku 30 sa navrhuje, aby Komisia prijala delegovaný akt týkajúci sa hodnotenia rizík pre dôchodky. KAPITOLA 2 – Outsourcing a riadenie investícií V článku 33 sa stanovujú pravidlá týkajúce sa uzatvárania zmlúv s tretími stranami (outsourcing) vrátane opätovne outsourcovaných činností. KAPITOLA 3 – Depozitár V článkoch 35 až 37 sa stanovuje, že inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia musia vymenovať jediného depozitára povereného povinnosťami úschovy aktív a dohľadu, ak členovia a poberatelia v plnej miere znášajú investičné riziko. Hlava IV — INFORMÁCIE, KTORÉ JE POTREBNÉ POSKYTNÚŤ BUDÚCIM ČLENOM, ČLENOM A POBERATEĽOM KAPITOLA 1 – Všeobecné ustanovenia V tejto kapitole sa uvádzajú podrobné informácie, ktoré sa majú poskytovať členom, budúcim členom a po odchode do dôchodku poberateľom na základe bývalého článku 11. V článku 38 sa stanovuje všeobecná zásada týkajúca sa zverejňovania informácií. V článku 39 sa stanovuje druh informácií, ktoré musia dostať členovia (a poberatelia), ako sú práva a povinnosti strán, riziká a investičné možnosti a či sú tieto investičné možnosti štandardné alebo nie. Podmienky konkrétneho dôchodkového plánu sa musia uverejniť na webovej stránke príslušnej inštitúcie. V článku 40 sa inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia ukladá povinnosť, aby každých dvanásť mesiacov poskytli jednotlivým osobám čo najzrozumiteľnejším spôsobom výkaz dôchodkových dávok („VDD“), ktorý zároveň predstavuje základné informácie zadávané prípadnej službe vysledovania dôchodkov, ktorá sa opisuje v Bielej knihe o dôchodkoch.[24] Ak už členské štáty poskytli osobám komplexné informácie zahŕňajúce jeden alebo viac dôchodkových pilierov, zachovajú si flexibilitu pri navrhovaní svojich dôchodkových informačných systémov, ak spĺňajú požiadavky tohto návrhu. KAPITOLA 2 – Výkaz o dôchodkových dávkach V článkoch 40 až 44 sa stanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa výkazu dôchodkových dávok, ktorý je určený pre aktívnych členov dôchodkového plánu. Koncepcia výkazu dôchodkových dávok vychádza z poradenstva EIOPA Európskej komisii k preskúmaniu smernice o inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, čerpá z najlepších vnútroštátnych postupov v niekoľkých členských štátoch a z medzinárodnej práce OECD[25]. Výkaz dôchodkových dávok zabezpečuje porovnateľnosť s informáciami požadovanými na základe právnych predpisov v iných finančných sektoroch, ako je kľúčový investorský dokument pre otvorené investičné fondy (PKIPCP), pričom zohľadňuje osobitosti sektora zamestnaneckých dôchodkov. Výkaz dôchodkových dávok okrem toho ponecháva členským štátom dostatočné možnosti na to, aby zaviedli špecifickejšie požiadavky a integrované systémy umožňujúce porovnateľnosť medzi rôznymi piliermi dôchodkového plánu. Štandardizácia výkazu dôchodkových dávok by mala umožniť automatizáciu pravidelného vypracúvania výkazu dôchodkových dávok a jeho potenciálneho outsourcingu, čím by sa náklady udržali na nízkej úrovni, a to predovšetkým pre menšie inštitúcie. V článkoch 46 až 53 sa stanovujú položky z výkazu dôchodkových dávok, ktoré sa interpretujú spolu s článkom 45. Ide o tieto prvky: · osobné údaje držiteľa, · identifikácia inštitúcie, · záruky, · bilancia, príspevky a náklady, · dôchodkové prognózy, · investičný profil, · minulé výsledky a · doplňujúce informácie. V článku 54 sa navrhuje splnomocniť Komisiu na prijatie delegovaného aktu týkajúceho sa výkazu dôchodkových dávok. KAPITOLA 3 – Iné informácie a dokumenty, ktoré sa majú poskytovať Táto kapitola sa týka informácií, ktoré by sa mali poskytovať prostredníctvom inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia členom a poberateľom v rôznych štádiách dôchodku, ako napríklad tesne pred priznaním dôchodku, tesne pred odchodom do dôchodku alebo v štádiu počas vyplácania dôchodku. V článku 55 sa pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového poistenia stanovujú osobitné pravidlá s cieľom poskytovať informácie budúcim členom pred pristúpením do dôchodkového plánu v rámci inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. V článku 56 sa stanovujú informácie, ktoré sa majú poskytovať členom pred odchodom do dôchodku. Tieto informácie by sa mali poskytnúť nad rámec výkazu dôchodkových dávok najmenej dva roky pred odchodom do dôchodku, či je vopred určený, alebo nie. V článku 57 sú podrobne uvedené informácie, ktoré sa majú poskytovať poberateľom v štádiu počas vyplácania dôchodku. Tieto informácie poberateľom by mali nahradiť výkaz dôchodkových dávok. V článku 58 sa stanovujú informácie, ktoré sa majú poskytovať na žiadosť členov a poberateľov. Hlava V – PRUDENCIÁLNY DOHĽAD KAPITOLA 1 – Všeobecné pravidlá prudenciálneho dohľadu V článku 59 sa navrhuje ochrana členov a poberateľov dôchodkového plánu ako hlavný cieľ prudenciálneho dohľadu. V článku 60 sa vymedzuje, ktoré oblasti sa považujú za súčasť prudenciálneho dohľadu v súvislosti s touto smernicou. V tomto článku sa odstraňuje právna neistota pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia spôsobená rozdielmi v rozsahu prudenciálnej regulácie členských štátov. V článku 61 sa stanovujú všeobecné zásady týkajúce sa prudenciálneho dohľadu. Stanovuje sa v ňom napríklad, že príslušný orgán domovského členského štátu má výhradnú zodpovednosť za prudenciálny dohľad nad všetkými inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré majú povolenie alebo sú registrované v jeho jurisdikcii. V tomto článku sa ďalej stanovuje zásada, že dohľad nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia musí byť založený na perspektívnom prístupe vychádzajúcom z rizík, ako aj včasný a primeraný. V článku 63 sa zavádza proces preskúmania orgánmi dohľadu, ktorého cieľom je u inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia identifikovať finančné, organizačné alebo iné vlastnosti, ktoré by mohli viesť k ich rizikovejšiemu profilu. V článku 64 sa zabezpečuje, aby všetky nové požiadavky zavedené týmto návrhom boli zohľadnené v právomoci udelenej príslušným orgánom, pokiaľ ide o poskytovanie informácií. V článku 65 sa stanovuje, že je potrebné, aby príslušné orgány vykonávali svoje úlohy transparentne a zodpovedne. KAPITOLA 2 – Služobné tajomstvo a výmena informácií V ustanoveniach článkov 66 až 71 sa stanovujú podmienky na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi a subjektmi, ktoré pomáhajú posilňovať stabilitu finančného systému. Hlava VI – ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA V článkoch 73 až 81 sa stanovuje spolupráca a oznamovacie povinnosti, ako aj podmienky týkajúce sa spracúvania osobných údajov. Články zahŕňajú hodnotenie a preskúmanie smernice, zmenu smernice 2009/138/ES Solventnosť II, termín vykonania smernice, zrušenia a adresátov smernice. 4. Vplyv na rozpočet Osobitný vplyv na rozpočet je stanovený v legislatívnom finančnom výkaze a týka sa úloh pridelených EIOPA. ê 2003/41/ES 2014/0091 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva fungovaní Európskej únie, najmä na jej článkyok 5347 ods. 2, a 62článok 55 a článok 11495 ods. 1 so zreteľom na návrh Európskej komisie, ò nový po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, ê 2003/41/ES so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, ò nový po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ê 2003/41/ES konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom stanoveným v článku 251 zmluvy[3], keďže: ò nový (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES[26] bola opakovane podstatným spôsobom zmenená[27]. Vzhľadom na nové zmeny by sa v záujme prehľadnosti mala táto smernica prepracovať. ê 2003/41/ES odôvodnenie 1 skutočný vnútorný trh pre finančné služby je kľúčom pre zvyšovanie hospodárskeho rastu a tvorbu pracovných príležitostí v spoločenstve; ê 2003/41/ES odôvodnenie 2 (prispôsobené) ð nový (2) dosiahli významné výsledky pri vytváraní tohto Vvnútornýého trhu, ð by mal umožniť ï ktoré umožňujú finančným inštitúciám fungovať v iných členských štátoch a ktoré zabezpečiťujú vysokú úroveň ochrany ð členov a poberateľov zamestnaneckých dôchodkových plánov ï finančných služieb pre spotrebiteľov.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 4 (prispôsobené) V oznámení Komisie s názvom „Vykonávanie rámca pre finančné trhy: akčný plán“ sa určuje súbor krokov, ktoré sú potrebné na to, aby sa dokončil vnútorný trh pre finančné služby, a Európska Rada, na svojom zasadnutí v Lisabone 23. a 24. marca 2000 vyzvala na implementáciu tohto akčného plánu do roku 2005. ê 2003/41/ES odôvodnenie 4 (prispôsobené) akčný plán pre finančné služby zdôrazňuje ako naliehavú prioritu potrebu vypracovať smernicu o obozretnom dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, keďže tieto inštitúcie sú významnými finančnými inštitúciami, ktoré majú kľúčovú úlohu pri zaistení integrácie, efektívnosti a likvidity finančných trhov, no nepodliehajú koherentnému právnemu rámcu spoločenstva, ktorý by im umožňoval naplno využívať výhody vnútorného trhu, ò nový (3) Smernica 2003/41/ES predstavovala prvý legislatívny krok na ceste k vnútornému trhu so zamestnaneckými dôchodkovými plánmi organizovanými v európskom rozsahu. Skutočný vnútorný trh so zamestnaneckými dôchodkovými plánmi zostáva rozhodujúcim faktorom pre hospodársky rast a vytváranie pracovných miest v Európskej únii, ako aj pre riešenie problému starnutia európskej spoločnosti. Uvedená smernica z roku 2003 nebola podstatne zmenená tak, aby zaviedla moderný systém riadenia rizík aj pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. ê 2003/41/ES odôvodnenie 5 (prispôsobené) ð nový (4) ð Je potrebné prijať opatrenie s cieľom dosiahnuť ďalší rozvoj doplnkového súkromného dôchodkového sporenia, ako sú zamestnanecké dôchodky. Je to dôležité, keďže systémy sociálneho zabezpečenia sa dostávajú pod rastúci tlak, čo znamená, že občania sa v budúcnosti budú stále viac spoliehať na zamestnanecké dôchodky ako doplnok verejných dôchodkových plánov. ï pretože systémy sociálneho zabezpečenia prechádzajú zvyšujúcim sa tlakom, na zamestnanecké dôchodky sa bude v budúcnosti stále viac a viac spoliehať ako na doplnok, preto by sa Mmali by sa pripraviť zamestnanecké dôchodky, no bez toho, aby sa spochybňoval význam dôchodkových systémov sociálneho zabezpečenia, pokiaľ ide o istú, trvalú a účinnú sociálnu ochranu, ktorá by mala zaručiť slušný životný štandard v starobe a preto by mala byť ústredným bodom cieľa posilniť európsky sociálny model.; ò nový (5) Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na ochranu osobných údajov, právo podnikať a právo na vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov predovšetkým zabezpečovaním vyššej úrovne transparentnosti dôchodkového zabezpečenia, informovaného finančného plánovania osobných finančných rezerv a odchodu do dôchodku, ako aj uľahčenia cezhraničných aktivít inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a podnikov. Táto smernica sa musí vykonávať v súlade s uvedenými právami a zásadami. (6) Napriek nadobudnutiu účinnosti smernice 2003/41/ES naďalej pretrvávajú dôležité prudenciálne prekážky, z dôvodu ktorých je pre inštitúcie vedenie cezhraničných dôchodkových plánov príliš drahé. Okrem toho je potrebné zvýšiť súčasnú minimálnu úroveň ochrany členov a poberateľov. Je to o to dôležitejšie, že sa značne zvýšil počet Európanov, ktorí sa spoliehajú na dôchodkové plány, ktoré presúvajú dlhovekosť a trhové riziká z inštitúcie alebo podniku, ktorý ponúka zamestnanecký dôchodkový plán („prispievajúci podnik“), na jednotlivé osoby. Okrem toho je potrebné zvýšiť súčasnú minimálnu úroveň informovanosti členov a poberateľov. Tento vývoj si vyžaduje zmenu smernice. ê 2003/41/ES odôvodnenie 7 (prispôsobené) (7) pravidlá obozretnosti Ö Prudenciálne pravidlá Õ stanovené v tejto smernici sú určené na zaručenie vysokého stupňa bezpečnosti pre budúcich dôchodcov uložením prísnych štandardov dohľadu a na uvoľnvyčistenie cesty pre efektívne spravovanie systémov zamestnaneckých dôchodkových Ö plánov Õ.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 8 (prispôsobené) (8) Iinštitúcie, ktoré sú úplne oddelené od akéhokoľvek sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ a ktoré fungujú na základe prostriedkov z fondov na jediný účel, ktorým je poskytovanie dôchodkov, by mali mať slobodu poskytovania služieb a slobodu investovania, podliehajúc iba koordinovaným Ö prudenciálnym Õ požiadavkám obozretnosti, bez ohľadu na to, či tieto inštitúcie sú považované za právnické osoby.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 9 (prispôsobené) (9) Vv súlade so zásadou subsidiarity členské štáty by si mali ponechať plnú zodpovednosť za organizovanie svojich dôchodkových systémov Ö plánov Õ aj za rozhodovanie o úlohe každého z troch "pilierov" dôchodkového systému Ö plánu Õ v jednotlivých členských štátoch.; Vv súvislosti s druhým pilierom by si mali tiež ponechať plnú zodpovednosť za úlohu a funkcie rôznych inštitúcií, ktoré poskytujú zamestnanecké dôchodky, ako sú celoodvetvové dôchodkové fondy jednotlivých odvetví priemyslu, dôchodkové fondy spoločností a životné poisťovne; zámerom tejto smernice nie je spochybniť túto výsadu.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 10 (10) Vvnútroštátne predpisy týkajúce sa účasti samostatne zárobkovo činných osôb v inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú rôzne; v niektorých členských štátoch inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia môžu fungovať na základe dohôd s odvetvím alebo skupinami odvetví, ktorých členovia konajú z pozície samostatne zárobkovo činných osôb alebo priamo so samostatne zárobkovo činnými osobami a zamestnancami.; Vv niektorých členských štátoch sa samostatne zárobkovo činná osoba môže stať aj členom inštitúcie, ak táto samostatne zárobkovo činná osoba koná ako zamestnávateľ alebo poskytuje subjektu svoje profesionálne služby.; Vv niektorých členských štátoch sa samostatne zárobkovo činné osoby sa nemôžu prihlásiť do inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, pokiaľ nie sú splnené určité požiadavky, vrátane tých, ktoré ukladá sociálne a pracovné právo.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 11 (11) Iinštitúcie spravujúce systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré sú už koordinované na úrovni spoločenstvaÚnie, by sa mali vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Mmala by sa však vziať do úvahy osobitosť inštitúcií, ktoré v jednom členskom štáte spravujú systémy sociálneho aj zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 12 (prispôsobené) (12) Ffinančné inštitúcie, ktoré už využívajú právny rámec spoločenstvaÚnie by vo všeobecnosti mali byť vylúčené z rozsahu pôsobnosti tejto smernice.; Kkeďže však aj tieto inštitúcie môžu v niektorých prípadoch ponúkať služby v súvislosti so zamestnaneckými dôchodkami, je dôležité zabezpečiť, aby táto smernica neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže.; Takýmto narušeniam sa je možnoé vyhnúť sa takýmto narušeniam tak, že sa uplatnia Ö prudenciálne Õ požiadavky obozretnosti tejto smernice na podnikanie v oblasti zamestnaneckých dôchodkov životných poisťovní.; Komisia by mala tiež starostlivo monitorovať situáciu na trhu zamestnaneckých dôchodkov a posúdiť možnosť rozšírenia dobrovoľného uplatnenia tejto smernice na ostatné regulované finančné inštitúcie.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 13 (13) Ppri zameraní sa na zabezpečenie finančnej istoty v dôchodku, dávky, ktoré vyplácajú inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, by, vo všeobecnosti, mali zabezpečiť výplatu celoživotného dôchodku.; Mmali by sa umožniť aj platby za dočasné obdobie alebo jednorazové sumy.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 14 (prispôsobené) (14) Jje dôležité zabezpečiť, aby sa starší ľudia a ľudia so zdravotným postihnutím nedostali do rizika chudoby a mohli mať slušnúý životnúý úroveňštandard. Dôležitým aspektom boja proti chudobe a neistote medzi staršími ľuďmi je primerané pokrytie biometrických rizík v ustanoveniach o zamestnaneckých dôchodkoch.; Ppri stanovovaní dôchodkového systému Ö plánu Õ by zamestnávatelia a zamestnanci alebo ich príslušní zástupcovia by mali zvážiť možnosť dôchodkového systému Ö plánu Õ vrátane zabezpečenia pokrytia rizika dlhovekosti a rizík zdravotného postihnutia z povolania ako aj zabezpečenie pozostalých rodinných príslušníkov.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 15 (prispôsobené) (15) Pposkytnutie možnosti členským štátom vylúčiť z rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych vykonávacích predpisov inštitúcie spravujúce systémy Ö dôchodkové plány Õ, ktoré majú spolu celkovo menej než 100 členov, môže v niektorých členských štátoch uľahčiť dohľad, bez toho, aby sa porušilo riadne fungovanie vnútorného trhu v tejto oblasti; no týmto by sa nemalo porušiť právo takýchto inštitúcií menovať pre spravovanie svojho investičného portfólia a úschovu svojich aktív správcov a uschovávateľov usadených v inom členskom štáte a náležite oprávnených.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 16 (prispôsobené) (16) Iinštitúcie ako napríklad „"Unterstützungskassen“"“ v Nemecku, kde členovia nemajú žiadne zákonné práva na dávky v určitej výške a kde sú ich záujmy chránené povinným zákonným poistením proti insolventnosti Ö platobnej neschopnosti Õ, by mali byť vylúčené z rozsahu pôsobnosti tejto smernice.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 17 (17) Aaby sa ochránili členovia a poberatelia, inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia by mali obmedziť svoje činnosti na tie činnosti a na tie z nich vyplývajúce činnosti, ktoré sú uvedené v tejto smernici.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 18 (prispôsobené) (18) Vv prípade konkurzu sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ, člen čelí riziku straty svojej práce aj svojich získaných dôchodkových práv.; Ppreto je potrebné zabezpečiť jasné oddelenie medzi týmto subjektom Ö podnikom Õ a inštitúciou a stanovenie minimálnych Ö prudenciálnych Õ štandardov obozretnosti na ochranu členov.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 19 (19) Iinštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia fungujú a sú pod dohľadom v jednotlivých členských štátoch s výraznými rozdielmi.; Vv niektorých členských štátoch sa dohľad môže vykonávať nielen nad inštitúciou samotnou ale aj nad subjektmi alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené spravovať tieto inštitúcie.; Ččlenské štáty by mali vedieť vziať túto osobitosť do úvahy, pokiaľ sú účinne splnené požiadavky stanovené v tejto smernici.; Ččlenské štáty by mali umožniť aj poisťovniam a iným finančným subjektom spravovať inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 20 (prispôsobené) (20) Iinštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú poskytovateľmi finančných služieb a nesú veľkú zodpovednosť za poskytovanie zamestnaneckých dôchodkov a preto by mali spĺňať určité minimálne Ö prudenciálne Õ štandardy obozretnosti vzhľadom na svoje činnosti a podmienky fungovania.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 21 (prispôsobené) (21) Vveľký počet inštitúcií v určitých členských štátoch znamená, že je potrebné pragmatické riešenie týkajúce sa predchádzajúceho poskytnutia povolenia inštitúciám; no ak chce inštitúcia spravovať systém Ö dôchodkový plán Õ v inom členskom štáte, malo by sa vopred vyžadovať oprávnenie, ktoré poskytuje príslušný orgán v domovskom členskom štáte. ê 2003/41/ES odôvodnenie 36 (prispôsobené) ð nový (22) Bbez toho, aby bolo dotknutéá vnútroštátnea sociálnea a pracovnéá právo legislatíva týkajúce sao organizovaniaí dôchodkových systémov Ö plánov Õ vrátane povinného členstva a výsledkov dohôd kolektívneho vyjednávania, inštitúcie by mali mať možnosť poskytovať svoje služby v iných členských štátoch ð po udelení povolenia od príslušného orgánu domovského členského štátu inštitúcie ï .; Mmali by mať povolené prijať sponzorstvo Ö príspevky od Õ subjektov eÖ podnikov Õ nachádzajúcich sa v iných ð ktoromkoľvek ï členskomých štáteoch a viesť dôchodkové systémy s členmi vo viac než jednom členskom štáte.; Ttoto by potenciálne viedlo k výrazným úsporám zo zvýšenej výroby Ö z rozsahu Õ pre tieto inštitúcie, zlepšila by sa týmo konkurencieschopnosť priemyslu Úniespoločenstva a uľahčila by sa o mobilitau pracovných síl.; toto si vyžaduje vzájomné uznávanie štandardov obozretnosti; na riadne presadzovanie týchto štandardov obozretnosti by mali dohliadať príslušné orgány domovského členského štátu, pokiaľ nie je stanovené inak; ê 2003/41/ES odôvodnenie 37 ð nový (23) Vvýkon práva inštitúcie v jednom členskom štáte spravovať systém zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré bolo zmluvne uzatvorené v inom členskom štáte, by mal plne ršpektovať ustanovenia sociálneho a pracovného práva platného v hostiteľskom členskom štáte, pokiaľ sa to týka zamestnaneckých dôchodkov, napríklad definovanie a výplata dôchodkových dávok a podmienky prevoditeľnostiť dôchodkových práv. ð S cieľom zaistiť právnu istotu pre cezhraničné aktivity inštitúcií by sa mal objasniť rozsah pôsobnosti prudenciálnych pravidiel. ï ò nový (24) Inštitúcie by mali byť schopné presunúť dôchodkové plány do iných cezhraničných inštitúcií v rámci Únie s cieľom uľahčiť organizáciu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na úrovni Únie iba na základe povolenia od príslušného orgánu domovského členského štátu inštitúcie prijímajúcej systém dôchodkového zabezpečenia („prijímajúca inštitúcia“). Pokiaľ sa vo vnútroštátnom sociálnom a pracovnom práve o dôchodkových plánoch nestanovuje inak, prevod a jeho podmienky by mali podliehať predchádzajúcemu schváleniu členmi a poberateľmi alebo prípadne ich zástupcami. ê 2003/41/ES odôvodnenie 26 (prispôsobené) (25) Oobozretný výpočet poistných Ö technických Õ rezerv je základnou podmienkou na zabezpečenie splnenia povinností vyplácať dôchodky.; poistné Ö Technické Õ rezervy by sa mali vypočítať podľa uznávaných metód poistnej matematiky a mali by ich overiť kvalifikované osoby.; Nnajvyššie úrokové sadzby by sa mali zvoliť obozretne podľa príslušných vnútroštátnych pravidiel.; Nnajmenšia výška poistných Ö technických Õ rezerv by mala stačiť na pokračujúce vyplácanie dôchodkov, ktoré sa už vyplácajú poberateľom, a mali by sa do nej premietnuť aj záväzky vznikajúce z nadobudnutých dôchodkových práv členov.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 27 (prispôsobené) (26) Rriziká pokryté inštitúciami sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia.; Ddomovské členské štáty by preto mali mať možnosť vypočítať poistné Ö technické Õ rezervy podľa ďalších a podrobnejších pravidiel než sú tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 28 (prispôsobené) (27) Ddostatočné a primerané aktíva na pokrytie poistných Ö technických Õ rezerv chránia záujmy členov a poberateľov dôchodkového systému Ö plánu Õ , ak sa sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ stane insolventným.; Nnajmä v prípadoch cezhraničnej aktivity si vzájomné uznávanie zásad dohľadu uplatňovaných v členských štátoch vyžaduje neustále úplnée financovanie poistných Ö technických Õ rezerv.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 29 (28) Aak inštitúcia nefunguje cezhranične, členské štáty by mali byť schopné povoliť neúplné finančné krytie za predpokladu, že sa stanoví riadny plán na obnovu plného financovania a bez toho, aby boli dotknuté požiadavky smernice Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na ochranu zamestnancov v prípade platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa.;[28] ê 2003/41/ES odôvodnenie 30 (prispôsobené) (29) Vv mnohých prípadoch by to mohol byť sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ, a nie inštitúcia samotná, ktorý by pokryl biometrické riziko alebo zaručil určité dávky alebo investičné plnenie. No v niektorých prípadoch je to inštitúcia samotná, kto poskytuje takéto pokrytie alebo záruky a záväzky sponzora Ö prispievajúceho podniku Õ sa vo všeobecnosti vyčerpajú platením potrebných príspevkov. Za týchto okolností sú ponúkané produkty podobné produktom životných poisťovní a dotknuté inštitúcie by mali držať aspoň rovnaké dodatočné vlastné fondy ako životné poisťovne.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 31 (30) Iinštitúcie sú veľmi dlhodobí investori.; Uumorovanie aktív držaných týmito inštitúciami sa vo všeobecnosti nemôže urobiť na žiadny iný účel než je na poskytovanie dôchodkov.; Ďďalej, na to, aby sa primerane chránili práva členov a poberateľov, inštitúcie by si mali zvoliť také umiestnenie aktív, ktoré presne vyhovuje charakteru a trvaniu ich záväzkov.; Ttieto aspekty vyžadujú efektívny dohľad a prístup k pravidlám investovania, ktoré umožňujú inštitúciám dostatočnú pružnosť, aby rozhodli o najistejšej a najefektívnejšej investičnej politike a ktoré ich zaväzujú konať obozretne.; Ddodržiavanie „zásady obozretnosti“ si preto vyžaduje investičnú politiku upravenú podľa štruktúry členov jednotlivej inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 6 (prispôsobené) (31) táto smernica preto predstavuje prvý krok na ceste k vnútornému trhu pre zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie, organizovanom v európskom rozsahu, Sstanovením „zásady obozretnosti“ ako základnej zásady kapitálového investovania a umožnením, aby inštitúcie fungovali cezhranične, sa podporuje presmerovanie úspor do oblasti zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, čím sa prispieva k hospodárskemu a sociálnemu pokroku.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 32 (prispôsobené) (32) Mmetódy a prax dohľadu sa v jednotlivých členských štátoch líšia,; preto by mali členské štáty dostať určitú voľnosť pokiaľ ide o presné pravidlá investovania, ktoré chcú uložiť inštitúciám nachádzajúcim sa na ich území; no tieto pravidlá nesmú Ö by nemali Õ obmedzovať voľný pohyb kapitálu, pokiaľ to nie je odôvodnené z prudenciálnych dôvodov obozretnosti. ê 2003/41/ES odôvodnenie 33 (prispôsobené) ð nový (33) Aako veľmi dlhodobí investori s malými rizikami likvidity, inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú v postavení investovať do nelikvidných aktív, ako sú akcie ð, ako aj do nástrojov, ktoré majú dlhodobý hospodárky profil a neobchoduje sa s nimi na regulovaných trhoch, do multilaterálnych obchodných systémov alebo organizovaných obchodných systémov ï na rizikových kapitálových trhoch v rámci Ö prudenciálnych Õ limitov obozretnosti.; Mmôžu tiež využívať výhody medzinárodnej diverzifikácie.; Iinvestovanie do akcií, rizikových kapitálových trhov a iných mien, než sú meny, v ktorých majú záväzky ð a do nástrojov, ktoré majú dlhodobý hospodársky profil a neobchoduje sa s nimi na regulovaných trhoch, do multilaterálnych obchodných systémov alebo organizovaných obchodných systémov ï by sa preto nemaloi obmedzovať okrem z iných než len Ö prudenciálnych Õ dôvodov obozretnosti.; ò nový (34) Pochopenie toho, čo predstavujú nástroje s dlhodobým hospodárskym profilom, je široké. Tieto nástroje nie sú neprevoditeľnými cennými papiermi, a preto nemajú prístup k likvidite sekundárnych trhov. Často si vyžadujú záväzky na pevne určený čas, ktoré obmedzujú ich predajnosť. Tieto nástroje by sa mali chápať tak, že zahŕňajú účasti, dlhové nástroje v nekótovaných podnikoch a pôžičky, ktoré sú im poskytnuté. Nekótované podniky zahŕňajú projekty infraštruktúry, rozvíjajúce sa nekótované spoločnosti, nehnuteľností alebo iné aktíva, ktoré by mohli byť vhodné na dlhodobé investičné účely. Nekótovanými aktívami sú často nízkouhlíkové projekty infraštruktúry a projekty infraštruktúry odolné voči zmene klímy, ktorých financovanie závisí od dlhodobých úverov. ê 2003/41/ES odôvodnenie 34 (prispôsobené) ak však inštitúcia funguje cezhranične, môžu ju príslušné orgány hostiteľského členského štátu požiadať, aby uplatnila limity na investovanie do akcií a podobných aktív neprijatých na obchodovanie na regulovanom trhu, do akcií a ostatných nástrojov vydaných tým istým subjektom alebo do aktív denominovaných v nerovnocenných menách za predpokladu, že sa tieto pravidlá uplatňujú aj na inštitúcie nachádzajúce sa v hostiteľskom členskom štáte; ê 2003/41/ES odôvodnenie 35 (prispôsobené) preto by sa mali eliminovať obmedzenia, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, týkajúce sa slobodnej voľby inštitúcií schválených správcov a uschovávateľov aktív; ò nový (35) Inštitúcie by mali mať možnosť investovať v iných členských štátoch v súlade s pravidlami stanovenými v ich domovských členských štátoch s cieľom znížiť náklady na cezhraničnú aktivitu. Preto by hostiteľské členské štáty nemali mať možnosť stanovovať dodatočné investičné požiadavky na inštitúcie nachádzajúce sa v iných členských štátoch. (36) Niektoré riziká nie je možné znížiť prostredníctvom kvantitatívnych požiadaviek premietnutých do technických ustanovení a finančných požiadaviek, môžu sa však vhodne riešiť prostredníctvom požiadaviek na správu. Pre primerané riadenie rizika je preto podstatné zabezpečenie účinného systému správy. Tieto dôchodkové plány by mali byť primerané povahe, rozsahu a zložitosti činností. (37) Politiky odmeňovania, ktoré podnecujú nadmerne rizikové správanie, môžu narušiť správne a účinné riadenie rizík inštitúcií. Zásady a požiadavky na zverejňovanie politík odmeňovania, ktoré sa vzťahujú na iné druhy finančných inštitúcií Únie, by sa mali uplatňovať aj na inštitúcie, pričom by sa však mala zohľadniť konkrétna štruktúra správy uvedených inštitúcií v porovnaní s inými typmi finančných inštitúcií, ako aj potreba zohľadniť veľkosť, charakter, rozsah a zložitosť činností inštitúcie. (38) Kľúčová funkcia je vnútorná kapacita na vykonávanie konkrétnych úloh správy. Inštitúcie by mali mať dostatočnú kapacitu na vykonávanie funkcie riadenia rizík, funkcie vnútorného auditu a tam, kde je to vhodné, poistno-matematickej funkcie. Identifikácia konkrétnej kľúčovej funkcie nebráni inštitúcii, aby sa slobodne rozhodla, ako bude túto kľúčovú funkciu organizovať v praxi, pokiaľ sa v tejto smernici nestanovuje inak. Nemalo by to však viesť k neprimerane zaťažujúcim požiadavkám, pretože by sa mala zohľadniť povaha, rozsah a zložitosť činností inštitúcie. (39) Všetky osoby, ktoré vykonávajú kľúčové funkcie, by mali byť spôsobilé a vhodné. Len osoby zastávajúce kľúčové funkcie by však mali podliehať oznamovacej povinnosti vo vzťahu k príslušnému orgánu. (40) V menších a menej zložitých inštitúciách by malo byť s výnimkou funkcie vnútorného auditu okrem toho možné, aby jedna osoba alebo organizačná jednotka vykonávala viac ako jednu kľúčovú funkciu. Osoba alebo organizačná jednotka vykonávajúce kľúčovú funkciu by však mali byť odlišné od osoby alebo organizačnej jednotky, ktoré majú podobnú kľúčovú funkciu v rámci prispievajúceho podniku, aj keď príslušný orgán by po zohľadnení veľkosti, povahy, rozsahu a zložitosti činností inštitúcie mal mať právomoc udeliť výnimku. (41) Je nevyhnutné, aby inštitúcie zlepšili svoje riadenie rizík tak, aby bolo možné správne pochopiť potenciálne citlivé miesta vo vzťahu k udržateľnosti dôchodkového plánu a prerokovať ich s príslušnými orgánmi. Inštitúcie by mali v rámci svojho systému riadenia rizík vypracovať hodnotenie rizika v prípade všetkých svojich činností týkajúcich sa dôchodkov. Toto hodnotenie rizika by sa malo takisto sprístupniť príslušným orgánom. Pri tomto hodnotení by inštitúcie mali poskytnúť okrem iného kvalitatívny opis kľúčových prvkov určujúcich ich finančné postavenie v súlade s vnútroštátnym právom, účinnosť ich systému riadenia rizík a schopnosť dosiahnuť súlad s požiadavkami týkajúcimi sa technických rezerv. Toto hodnotenie rizika by malo zahŕňať nové alebo vznikajúce riziká, ako sú riziká týkajúce sa zmeny klímy, využívania zdrojov alebo životného prostredia. ê 2003/41/ES odôvodnenie 22 (prispôsobené) (42) Kkaždý členský štát by mal vyžadovať, aby každá inštitúcia, ktorá sa nachádza na jeho území, pripravila ročnú účtovnú uzávierku a výročnú správu berúc do úvahy každý dôchodkový systém Ö plán Õ, ktorý poskytuje a, ak je to vhodné, ročnú účtovnú uzávierku a výročnú správu pre každý dôchodkový systém Ö plán Õ.; Rročná účtovná uzávierka a výročné správy premietajúce pravdivý a spravodlivý prehľad aktív, pasív a finančného postavenia inštitúcie berúc do úvahy každý dôchodkový systém Ö plán Õ, ktorý poskytuje daná inštitúcia, náležiteo schválené oprávnenou osobou, sú základným zdrojom informácií pre členov a poberateľov dávok zo systému Ö dôchodkového plánu Õ a príslušné orgány.; Uumožňujú najmä príslušným orgánom monitorovať riadne finančné hospodárenie inštitúcie a posúdiť, či inštitúcia dokáže splniť všetky svoje zmluvné záväzky.; ê 2003/41/ES odôvodnenie 24 (prispôsobené) (43) Iinvestičná politika inštitúcie je rozhodujúcim faktorom pre bezpečnosť a schopnosť poskytovať zamestnanecké dôchodky.; Iinštitúcie by preto mali vypracovať a, najmenej raz za tri roky, prehodnotiť prehlásenie o investičných zásadách.; Mmalo by sa dať k dispozícii príslušným orgánom a na požiadanie aj členom a poberateľom dávok každého dôchodkového systému Ö plánu Õ.; ò nový (44) Inštitúcie by mali mať možnosť zveriť svoje riadenie, a to úplne alebo čiastočne, iným subjektom konajúcim v ich mene. Inštitúcie by mali byť pri obstarávaní kľúčových funkcií alebo akýchkoľvek iných činností prostredníctvom outsourcingu naďalej v plnej miere zodpovedné za plnenie svojich povinností podľa tejto smernice. (45) Povinnosti úschovy a dohľadu spojené s aktívami vykonávané inštitúciami by sa mali posilniť prostredníctvom objasnenia úloh a povinností depozitára. Iba inštitúcie prevádzkujúce dôchodkové plány, v ktorých členovia a poberatelia znášajú všetky riziká, by mali mať povinnosť určiť depozitára. ê 2003/41/ES odôvodnenie 23 (prispôsobené) Riadne informácie pre členov a poberateľov dôchodkového systému sú kľúčové; toto má osobitný význam pri žiadostiach o informácie týkajúce sa finančného hospodárenia inštitúcie, zmluvných pravidiel, dávok a skutočného financovania nadobudnutých dôchodkových nárokov, investičnej politiky a riadenia rizík a nákladov; ò nový (46) Inštitúcie by mali poskytovať jasné a primerané informácie pre budúcich členov, členov a poberateľov, ktoré im pomôžu pri rozhodovaní o dôchodku s cieľom zabezpečiť vysokú mieru transparentnosti počas rôznych štádií dôchodkového plánu, napríklad pred pristúpením k dôchodkovému plánu, počas členstva (vrátane vyplácania preddôchodkových dávok) až po obdobie po odchode do dôchodku. Mali by sa poskytovať najmä informácie o nadobudnutých dôchodkových nárokoch, navrhovanej výške dôchodkových dávok, rizikách a zárukach, ako aj o nákladoch. Ak členovia znášajú investičné riziko, veľmi dôležité sú takisto dodatočné informácie o investičnom profile, všetkých dostupných možnostiach a výkonnosti v minulosti. (47) Pred pristúpením do dôchodkového plánu by sa budúcim členom mali poskytnúť všetky potrebné informácie, aby mohli prijať informované rozhodnutie, ako je napríklad možnosť vystúpiť z dôchodkového plánu, príspevky, náklady a prípadne investičné možnosti. (48) Pre členov inštitúcie, ktorí zatiaľ neodišli do dôchodku, by inštitúcie mali vypracovať štandardizovaný výkaz dôchodkových dávok, ktorý bude obsahovať kľúčové osobné a všeobecné informácie o dôchodkovom pláne. S cieľom umožniť lepšie pochopiť vývoj nárokov na dôchodok v čase a vo všetkých dôchodkových plánoch, ako aj prispieť k pracovnej mobilite by mal mať výkaz dôchodkových dávok štandardný formát. (49) Inštitúcie by mali informovať členov v dostatočnom predstihu pred odchodom do dôchodku o ich možnostiach vyplácania. Ak sa dôchodkové dávky nevyplácajú ako doživotná anuita, členovia, ktorí sa blížia k dôchodkovému veku, by mali dostať informácie o produktoch vyplácania dávok, ktoré sú k dispozícii, s cieľom zjednodušiť im finančné plánovanie v súvislosti s odchodom do dôchodku. (50) Počas štádia vyplácania dôchodkových dávok by poberatelia mali naďalej dostávať informácie o svojich dávkach a zodpovedajúcich možnostiach ich vyplácania. Toto je zvlášť dôležité vtedy, keď značnú úroveň investičného rizika znášajú poberatelia počas poberania dôchodku. (51) Príslušný orgán by mal vykonávať svoje právomoci, ktorých hlavným cieľom je ochrana členov a poberateľov. (52) Rozsah pôsobnosti prudenciálneho dohľadu sa v jednotlivých členských štátoch líši. To môže spôsobiť problémy, ak inštitúcia musí dodržiavať prudenciálne nariadenie svojho domovského členského štátu a súčasne aj sociálne a pracovné právo svojho hostiteľského členského štátu. Objasnením, ktoré oblasti sa na účely tejto smernice považujú za súčasť prudenciálneho dohľadu, sa znižuje právna neistota a súvisiace náklady na transakcie. (53) Vnútorný trh pre inštitúcie si vyžaduje vzájomné uznávanie prudenciálnych štandardov. Príslušné orgány domovského členského štátu inštitúcie by mali mať dohľad nad tým, ako inštitúcia dodržiava tieto predpisy. Členské štáty by mali príslušným orgánom udeliť právomoci potrebné na používanie preventívnych alebo nápravných opatrení, ak inštitúcie porušia akékoľvek požiadavky tejto smernice. ê 2003/41/ES odôvodnenie 25 (prispôsobené) aby sa splnila ich zákonná funkcia, príslušným orgánom by sa mali poskytnúť primerané práva na informovanosť a právomoci zasiahnuť s ohľadom na inštitúcie a osoby, ktoré ich skutočne vedú; ak inštitúcia na zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie preniesla funkcie zásadného významu, ako je riadenie investícií, informačné technológie alebo účtovníctvo na iné firmy (zadávanie externe), malo by byť v rámci práv na informovanosť a právomocí na zasiahnutie možné, aby sa tieto rozšírili tak, aby zahŕňali aj tieto externe zadané funkcie, aby sa skontrolovalo, či sa tieto činnosti vykonávajú v súlade s predpismi o dohľade; ò nový (54) V záujme zabezpečenia účinného dohľadu nad činnosťami obstarávanými outsourcingom, vrátane všetkých následných opätovne outsourcovaných činností, je nevyhnutné, aby príslušné orgány mali prístup k všetkým dôležitým údajom, ktoré majú poskytovatelia služieb, od ktorých sa činnosti obstarávali prostredníctvom outsourcingu bez ohľadu na to, či ide o regulované alebo neregulované subjekty, a aby mali právo vykonávať kontroly na mieste. V záujme zohľadnenia vývoja na trhu a na zabezpečenie neustáleho dodržiavania podmienok outsourcingu by inštitúcie mali informovať príslušné orgány pred outsourcingom kritických alebo dôležitých činností. (55) Malo by sa prijať ustanovenie o výmene informácií medzi príslušnými orgánmi, inými úradmi a subjektmi, ktorých úlohou je posilnenie finančnej stability a ukončenie dôchodkových plánov. Je preto potrebné stanoviť podmienky, za ktorých by táto výmena informácií mala byť možná. Okrem toho, ak sa informácie môžu sprístupniť len s výslovným súhlasom príslušných orgánov, tieto orgány by mali mať podľa potreby možnosť podmieniť svoj súhlas splnením prísnych podmienok. (56) Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS[29] sa upravuje spracovanie osobných údajov, ktoré sa vykonáva v členských štátoch v súvislosti s touto smernicou a pod dohľadom príslušných orgánov. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[30] sa upravuje spracovanie osobných údajov, ktoré vykonávajú európske orgány dohľadu v súlade s touto smernicou a pod dohľadom európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Akékoľvek spracovanie osobných údajov vykonávané v rámci tejto smernice, ako napríklad výmena alebo zaslanie osobných údajov príslušnými orgánmi, by malo byť v súlade s vnútroštátnymi pravidlami, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES a akákoľvek výmena alebo zaslanie informácií európskymi orgánmi dohľadu by mali byť v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. (57) S cieľom zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu so zamestnaneckým dôchodkovým zabezpečením organizovaného v celoeurópskom meradle by Komisia po konzultáci s EIOPA mala uplatňovanie tejto smernice preskúmať a podať o ňom správu Európskemu parlamentu a Rade štyri roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice. V rámci tohto preskúmania by sa malo posúdiť najmä uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa výpočtu technických rezerv, financovanie technických rezerv, bilančné rezervy, miera platobnej schopnosti, investičné pravidlá a akékoľvek ďalšie aspekty týkajúce sa finančnej platobnej schopnosti inštitúcie. (58) S cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi inštitúciami by sa prechodné obdobie, ktoré umožňuje poisťovniam, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES[31], prevádzkovať ich podniky zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia podľa pravidiel uvedených v článku 4 smernice 2009/138/ES, malo predĺžiť do 31. decembra 2022. Smernica 2009/138/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (59) S cieľom špecifikovať požiadavky stanovené v tejto smernici by sa na Komisiu mala delegovať právomoc v súlade s článkom 290 ZFEÚ prijímať akty, pokiaľ ide o objasnenie politiky odmeňovania, hodnotenie rizík pre dôchodky a výkaz dôchodkových dávok. Je zvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravnej práce vykonala primerané konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasný, včasný a vhodný prenos príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. ê 2003/41/ES odôvodnenie 38 (prispôsobené) Ak je systém oddelený, ustanovenia tejto smernice sa uplatňujú na tento systém individuálne. ê 2003/41/ES odôvodnenie 39 (prispôsobené) je dôležité zabezpečiť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov na účely dohľadu a medzi týmito orgánmi a Komisiou na ostatné účely; na účely plnenia si svojich povinností a prispievania ku konzistentnému a včasnému vykonávaniu tejto smernice, príslušné orgány by mali si mali navzájom poskytovať informácie potrebné na uplatňovanie ustanovení tejto smernice; Komisia naznačila svoj zámer stanoviť výbor dozorcov, aby sa posilnila spolupráca, koordinácia a výmeny názorov medzi príslušnými národnými orgánmi a aby sa podporilo konzistentné vykonávanie tejto smernice; ê 2003/41/ES odôvodnenie 40 (60) Kkeďže cieľ navrhovaného kroku, menovite vytvoriť právny rámec Úniespoločenstva zahŕňajúci inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, nemôžu dostatočne dosiahnuť členské štáty samotné, ale vzhľadom na rozsah a účinky tohto kroku, sa môže lepšie dosiahnuť na úrovni Úniespoločenstva, Úniaspoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii.; V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedenéhoustanovenou v tomto článku, táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.nejde nad rámec toho, čo je potrebné, aby sa dosiahol tento cieľ, ò nový (61) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 týkajúcim sa vysvetľujúcich dokumentov[32] sa členské štáty zaviazali v odôvodnených prípadoch pripojiť k oznámeniu o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi jednotlivými časťami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené. (62) Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcimi smernicami. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z predchádzajúcich smerníc. (63) Táto smernica by sa nemala týkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva a uplatňovanie, ktoré sú uvedené v prílohe I časti B, ê 2003/41/ES PRIJALI TÚTO SMERNICU: ò nový Hlava I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA ê 2003/41/ES Článok 1 Predmet Táto smernica stanovuje pravidlá pre začatie a uskutočňovanie činností, ktoré vykonávajú inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1. Táto smernica sa vzťahuje na inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Ak v súlade s vnútroštátnym právom, inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia nemajú právnu subjektivitu, členské štáty uplatnia túto smernicu buď na tieto inštitúcie alebo, pokiaľ odsek 2 neustanovuje inak, na tie oprávnené subjekty, ktoré sú zodpovedné za ich správu a konajú v ich mene. 2. Táto smernica sa nevzťahuje na: ê 2003/41/ES (prispôsobené) a) inštitúcie spravujúce systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré sú zahrnuté v nariadeniachí Ö Európskeho parlamentu a Rady Õ (EHS) č. 1408/71[33]883/2004[34] a nariadení (EHS) č. 574/72[35]987/2009[36];, ê 2011/61/EÚ článok 62 ods. 1 b) inštitúcie, na ktoré sa vzťahujú smernice 73/239/EHS[37], 85/611/EHS[38], 93/22/EHS[39], 2000/12/ES[40] a 2002/83/ES[41] 2004/39/ES[42], 2009/65/ES[43], 2009/138/ES, 2011/61/EÚ[44] a 2013/36/EÚ[45];, ê 2003/41/ES (prispôsobené) c) inštitúcie, ktoré fungujú na priebežnom základe;, d) inštitúcie, kde zamestnanci sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ nemajú žiadne zákonné práva na dávky a kde sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ môže kedykoľvek umoriť svoje aktíva a nemusí nevyhnutne spĺňať svoje záväzky vyplácať dôchodkové dávky;, e) spoločnosti používajúce systémy účtovných rezerv s úmyslom vyplatiť dôchodkové dávky svojim zamestnancom. Článok 3 Uplatnenie na inštitúcie, ktoré vedú systémy sociálneho zabezpečenia Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré vedú aj povinné systémy dôchodkového zabezpečenia vzťahujúce sa nak zamestnanieu považované aj za systémy sociálneho zabezpečenia, na ktoré sa vzťahujú nariadenia (EHS) č. 1408/71 883/2004 a (EHS) č. 574/72 987/2009, sú zahrnuté aj do tejto smernice vzhľadom na svoje nepovinné zabezpečovanie zamestnaneckého dôchodku. V takom prípade sa záväzky a zodpovedajúce aktíva oddelia a nie je možné ich previesť na povinné dôchodkové systémy Ö plány Õ, ktoré sa považujú za systémy sociálneho zabezpečenia alebo opačne. Článok 4 Dobrovoľné uplatňovanie pre inštitúcie zahrnuté v smernici 2002/83/ES 2009/138/ES ê 2003/41/ES (prispôsobené) Domovské členské štáty si môžu zvoliť uplatňovanie ustanovení článkov 9 až 16 a článkov 18 až 20 9 až 15, článkov 20 až 24 ods. 2, článkov 25 až 29, článkov 31 až 53 a článkov 55 až 71 Õ tejto smernice na oblasť pôsobenia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia poisťovní, na ktoré sa vzťahuje smernica 2002/83/ES 2009/138/ES. V takom prípade všetky aktíva a pasíva zodpovedajúce zmienenému podnikaniu sa oddelia a spravujú a organizujú sa oddelene od ostatných činností Ö životných Õ poisťovní, bez možnosti prevodu. V takom prípade a len vtedy, ak sa to týka ich zabezpečovania zamestnaneckého dôchodku, poisťovne nepodliehajú článkom 20 až 26, 31 a 36 Ö 76 až 86, článku 132, článku 134 ods. 2, článku 173, článku 185ods. 5, článku 185 ods. 7 a 8 a článku 209 Õ smernice 2002/83/ES 2009/138/ES. Domovský členský štát zabezpečí, aby buď príslušné orgány alebo orgány zodpovedné za dohľad nad Ö životnými Õ poisťovňami, na ktoré sa vzťahuje smernica 2002/83/ES 2009/138/ES, ako súčasť svojho dohľadu, overovali prísne oddelenie príslušného zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Článok 5 Malé dôchodkové inštitúcie a zákonné Ö dôchodkové plány Õ systémy S výnimkou článku 19, Ö článkov 34 až 37 Õ členské štáty si môžu zvoliť, že neuplatnia túto smernicu, ako celok alebo čiastočne, na žiadnu inštitúciu nachádzajúcu sa na ich území, ktorá vedie dôchodkové systémy Ö plány Õ, ktoré majú celkovo spolu menej než 100 členov. Pokiaľ článok 2 ods. 2 neustanovuje inak, takéto inštitúcie by aj napriek tomu mali dostať Ö dostanú Õ právo dobrovoľne uplatniť túto smernicu. Ččlánok 20 12 sa môže uplatniť len vtedy, ak sa uplatnia všetky ostatné ustanovenia tejto smernice. Členské štáty si môžu zvoliť, že neuplatnia články 9 až 17 Ö 1 až 8, články 12 a 20 a články 34 až 37 Õ na inštitúcie, v ktorých je zamestnanecký dôchodok zabezpečený podľa štatútu, podľa právnych predpisov a zaručuje ho verejný orgán. Ččlánok 20 12 sa môže uplatniť len vtedy, ak sa uplatnia všetky ostatné ustanovenia tejto smernice. ê 2003/41/ES (prispôsobené) Článok 6 Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice: a) „inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia“ alebo „inštitúcia“ znamená inštitúciu bez ohľadu na jej právnu formu, fungujúcu na základe prostriedkov z fondu, zriadenú oddelene od sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ alebo odvetvia na účel zabezpečenia dôchodkových dávok v súvislosti so zamestnaneckou činnosťou na základe dohody alebo zmluvy dohodnutej: – jednotlivo alebo kolektívne medzi zamestnávateľom (zamestnávateľmi) a zamestnancom (zamestnancami) alebo ich príslušnými zástupcami, alebo – so samostatne zárobkovo činnými osobami v súlade s právnymi predpismi domovského a hostiteľského členského štátu, a ktorá vykonáva činnosti priamo z nej vyplývajúce;, b) „dôchodkový systém Ö plán Õ“ znamená zmluvu, dohodu, správcovskú listinu alebo pravidlá stanovujúce, ktoré dôchodkové dávky sa poskytujú a za akých podmienok;, ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový c) „sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ“ znamená každý podnik alebo iný subjekt bez ohľadu na to, či zahŕňa jednu alebo viac právnických alebo fyzických osôb alebo sa z nich skladá, koná ako zamestnávateľ alebo z pozície samostatne zárobkovo činnej osoby alebo ako kombinácia týchto dvoch a ktorá platí príspevky do inštitúcie na zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie, ðktorý je podľa vnútroštátnych právnych predpisov povinný alebo sa dobrovoľne zaviaže poskytovať dôchodkový plán; ï ê 2003/41/ES (prispôsobené) d) „dôchodkové dávky“ znamenajú dávky zaplatené na základe odvolania sa na dosiahnutie, alebo očakávanie dosiahnutia, odchodu na dôchodok Ö dôchodkového veku Õ alebo, ak sú doplnkom k takýmto dávkam a sú poskytované na prídavnom základe vo forme platieb v prípade úmrtia, zdravotného postihnutia alebo zániku zamestnania alebo vo forme podporných platieb alebo služieb v prípade choroby, chudoby alebo úmrtia. Aby sa uľahčilo finančné zabezpečenie v dôchodku, tieto dávky sú zvyčajne vo forme doživotných výplat. No môže ísť aj o platby v rámci dočasného obdobia alebo jednorazové platby ; e) „člen“ znamená osobu, ktorú jej zamestnanecké činnosti oprávňujú alebo budú oprávňovať na dôchodkové dávky v súlade s ustanoveniami dôchodkového systému Ö plánu Õ;, f) „poberateľ dávok“ znamená osobu poberajúcu dôchodkové dávky; g) „príslušné orgány“ znamenajú vnútroštátne orgány určené na plnenie povinností stanovených v tejto smernici;, h) „biometrické riziká“ znamenajú riziká spojené s úmrtím, zdravotným postihnutím a dlhovekosťou;, ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový i) „domovský členský štát“ znamená členský štát ð, v ktorom má inštitúcia povolenie alebo je registrovaná a v ktorom sa nachádza jej hlavná správa. Miesto hlavnej správy je miesto, kde rozhodovací orgán inštitúcie prijíma hlavné strategické rozhodnutia;ï v ktorom má inštitúcia svoje registrované sídlo a svoju hlavnú správu alebo, ak nemá registrované sídlo, svoju hlavnú správu; 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový j) „hostiteľský členský štát“ znamená členský štát, ktorého sociálne a pracovné právo prináležiace k oblasti systémov zamestnaneckých dôchodkov sa uplatňuje na vzťah medzi sponzorujúcim subjektom Ö prispievajúcim podnikom Õ a členmi ð alebo poberateľmi ï ò nový k) „prevádzajúca inštitúcia“ znamená inštitúciu, ktorá prevádza celý dôchodkový plán alebo jeho časť na inštitúcie v inom členskom štáte; l) „prijímajúca inštitúcia“ znamená inštitúciu, ktorá prijíma celý dôchodkový plán alebo jeho časť od inštitúcie v inom členskom štáte; m) „regulovaný trh“ znamená mnohostranný systém v Únii v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 5 nariadenia (EÚ) č. .../... [MiFIR]; n) „mnohostranný obchodný systém“ znamená mnohostranný systém v Únii v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 6 nariadenia (EÚ) č. .../... [MiFIR]; o) „organizovaný obchodný systém (OTF)“ znamená systém alebo platformu v Únii uvedenú v článku 2 ods. 1 bode 7 nariadenia (EÚ) č. .../... [MiFIR]; p) „trvalý nosič“ znamená prostriedok, ktorý umožňuje členovi alebo poberateľovi uchovávať informácie adresované tomuto členovi alebo poberateľovi osobne spôsobom dostupným pre budúce použitie počas obdobia zodpovedajúceho účelu týchto informácií a ktorý umožňuje nezmenenú reprodukciu uložených informácií; q) „kľúčová funkcia“ v systéme správy znamená vnútornú kapacitu vykonávať praktické úlohy; systém správy zahŕňa funkciu riadenia rizík, funkciu vnútorného auditu a, keď inštitúcia prijme finančné záväzky alebo vypracuje technické ustanovenia, aj poistno-matematickú funkciu. ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový Článok 7 Činnosti inštitúcie ČKaždý členskéý štáty vyžadujúe, aby inštitúcie nachádzajúce sa na ichjeho území obmedzili svoje činnosti na operácie súvisiace s dôchodkami a činnosti z nich vyplývajúce. Ak v súlade s článkom 4 životná poisťovňa spravuje svoje zamestnanecké dôchodky oddelením svojich aktív a pasív, tieto oddelené aktíva a pasíva sa obmedzia nsa operácie súvisiace s vyplácaním dôchodkov a na činnosti priamo z nich vyplývajúce. Článok 8 Právne oddelenie sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ a inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia ČKaždý členskéý štáty zabezpečiaí právne oddelenie sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ a inštitúcie na zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie, aby sa ochránili aktíva inštitúcie v záujme členov a poberateľov v prípade konkurzu sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ. Článok 9 Podmienky fungovania ð Registrácia alebo povolenie ï S ohľadom na každú inštitúciu nachádzajúcu sa na ichjeho území, Každý členskéý štáty zabezpečiaí, aby: ê 2010/78/EÚ článok 4 ods. 1 písm. a) (prispôsobené) a) inštitúciu registroval príslušný orgán dohľadu v celoštátnom registri alebo aby mala Ö od neho Õ povolenie, v prípade cezhraničných aktivít uvedených v článku 1220, register uvedie aj členské štáty, v ktorých daná inštitúcia funguje; tieto informácie sa oznámia Európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (EIOPA), zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010[46], ktorý ich zverejní na svojej webinternetovej stránke; ê 2003/41/ES (prispôsobené) b) inštitúciu skutočne viedli osoby s dobrou povesťou, ktorí sami musia mať primeranú odbornú kvalifikáciu a skúsenosti alebo musia zamestnávať poradcov s primeranou odbornou kvalifikáciou a skúsenosťami; ò nový Článok 10 Pravidlá dôchodkového plánu ê 2003/41/ES (prispôsobené) (c) Členské štáty v súvislosti s každou inštitúciou nachádzajúcou sa na ich území zabezpečia, aby sa zaviedli náležite vytvorené pravidlá týkajúce sa fungovania každého dôchodkového Ö plánu Õ systému, ktorý vedie daná inštitúcia a aby boli členovia primerane informovaní o týchto pravidlách,. 2003/41/ES (prispôsobené) d) všetky poistné rezervy vypočítal a overil poistný matematik, alebo, ak nie poistný matematik, iný odborník v tejto oblasti vrátane audítora podľa vnútroštátnych právnych predpisov a podľa poistno-matematických metód, ktoré uznávajú príslušné orgány domovského členského štátu, ò nový Článok 11 Záväzok pravidelného vyplácania a dodatočných dávok ê 2003/41/ES (prispôsobené) (e)1. Členské štáty v súvislosti s každou inštitúciou nachádzajúcou sa na ich území zabezpečia, aby vtedy, ak sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ zaručuje výplatu dôchodku, bol zaviazaný vyplácať ho pravidelne;, ê 2003/41/ES (prispôsobené) f) boli členovia dostatočne informovaní o podmienkach dôchodkového systému, najmä pokiaľ ide o: i) práva a povinnosti strán zainteresovaných v dôchodkovom systéme, ii) finančné, poistné a ostatné riziká spojené s dôchodkovým systémom, iii) charakter a rozloženie týchto rizík. ê 2003/41/ES 2. V súlade so zásadou subsidiarity a berúc do náležitej úvahy rozsah dôchodkov ponúkaných v režimoch sociálneho zabezpečenia, členské štáty môžu stanoviť, že možnosť pokrytia dlhovekosti a zdravotného postihnutia, zabezpečenie pozostalých rodinných príslušníkov a záruka splatenia príspevkov ako dodatočných dávok sa ponúkne členom, ak s tým súhlasia zamestnávatelia a zamestnanci alebo ich príslušní zástupcovia. ê 2003/41/ES (prispôsobené) 3. Členský štát môže dať podmienky fungovania inštitúcie nachádzajúcej sa na jeho území do závislosti od ostatných požiadaviek s úmyslom zabezpečiť primeranú ochranu záujmov členov a poberateľov. ê 2010/78/EÚ článok 4 ods. 1 písm. a) (prispôsobené) 5. V prípade cezhraničnej aktivity, ako je uvedené v článku 20, podmienky fungovania inštitúcie podliehajú predchádzajúcemu povoleniu príslušnými orgánmi domovského členského štátu. Hneď po udelení takého povolenia členské štáty informujú EIOPA. ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový Článok 2012 Cezhraničné aktivity ð a postupy ï 1. Bez toho, aby bolia dotknutéá vnútroštátne sociálne a pracovné právo o organizovaní dôchodkových systémov Ö plánov Õ vrátane povinného členstva a výsledkoch dohôd kolektívneho vyjednávania, členské štáty umožnia subjektom nachádzajúcim sa na ich území sponzorovať Ö podporovať príspevkami Õ inštitúcie ð , ktoré navrhujú alebo vykonávajú cezhraničnú aktivitu ï pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré majú povolenie v iných členských štátoch. Tiež umožnia inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia s oprávnením na ich území Ö , ktoré majú povolenie na ich území Õ ð vykonávať cezhraničnú aktivitu ï prijať Ö prijatím Õ sponzorstvao subjektov Ö príspevkov od podnikov Õ, ktoré sa nachádzajú na území ostatných ð ktoréhokoľvek ï členskéhoých štátuov. 2. Inštitúcia, ktorá chce Ö navrhuje Õ ð vykonávať cezhraničnú aktivitu a ï prijať sponzorstvo Ö príspevky Õ od sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ,, ktorý sa nachádza na území iného členského štátu, podlieha predchádzajúcemu povoleniu zo strany príslušných orgánov svojho domovského členského štátu ako je uvedené v článku 9 ods. 5. Oznámi svoj zámer prijať sponzorstvo Ö príspevky Õ od sponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ ktorý sa nachádza na území iného členského štátu príslušným orgánom domovského členského štátu , kde má oprávnenie. 3. Členské štáty vyžadujú od inštitúcií, ktoré ð majú povolenie alebo sú registrované ï sa nachádzajú na ich územiach a ktoré navrhujú, že budú sponzorované Ö prijať príspevky Õ subjektom, ktorý sa nachádza na území iného členského štátu,, aby poskytli tieto informácie, pri vykonávaní oznámenia podľa odseku 2: a) hostiteľský členský štát (hostiteľské členské štáty);, b) názov a miesto správy ï ponzorujúceho subjektu Ö prispievajúceho podniku Õ;, c) hlavné charakteristiky dôchodkového systému Ö plánu Õ, ktorý sa má viesť pre sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ. ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový 4. Ak je príslušný orgán domovského členského štátu oboznámený podľa odseku 2 a pokiaľ nemá dôvod na pochybnosti ð nevydal rozhodnutie ï, že administratívna štruktúra finančnej situácie inštitúcie alebo dobrá povesť a odborná kvalifikácia alebo skúsenosti osôb, ktoré vedú inštitúciu, nie sú kompatibilné s Ö navrhovanými Õ operáciami navrhovanými v hostiteľskom členskom štáte, do troch mesiacov od prijatia všetkých informácií uvedených v odseku 3 oznámi tieto informácie príslušným orgánom hostiteľského členského štátu a informuje aj danú inštitúciu. ò nový Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa odôvodní. Ak príslušný orgán domovského členského štátu odmietne oznámiť informácie uvedené v prvom pododseku príslušným orgánom hostiteľského členského štátu, oznámi príslušnej inštitúcii dôvody svojho odmietnutia do troch mesiacov od prijatia všetkých informácií uvedených v odseku 3. Proti tomuto odmietnutiu, resp. nečinnosti možno podať opravný prostriedok na súdy v domovskom členskom štáte. ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový 5. Skôr než inštitúcia začne viesť Ö vykonávať cezhraničnú aktivitu Õ dôchodkový systém pre sponzorujúci subjekt v inom členskom štáte, príslušné orgány v hostiteľskom členskom štáte do dvoch ð jedného ï mesiacaov od prijatia informácií uvedených v odseku 3 informujú príslušné orgány domovského členského štátu, ak je to vhodné, o požiadavkách sociálneho a pracovného práva týkajúcich sa oblasti zamestnaneckých dôchodkov, podľa ktorých sa musí viesť dôchodkový systém Ö plán Õ sponzorovaný subjektom Ö podporovaný prispievajúcim podnikom Õ v hostiteľskom členskom štáte a o pravidlách, ktoré sa majú uplatniť v súlade s článkom 18 ods. 7 a odsekom 7 tohto článku. Príslušné orgány domovského členského štátu oznámia tieto informácie inštitúcii. 6. Pri prijatí oznámenia uvedeného v odseku 5 alebo ak sa od príslušných orgánov domovského členského štátu neprijme žiadne oznámenie do uplynutia obdobia stanoveného v odseku 5, inštitúcia môže začať vykonávať cezhraničnú aktivitu Õ viesť dôchodkový systém sponzorovaný subjektom v hostiteľskom členskom štáte v súlade s požiadavkami sociálneho a pracovného práva hostiteľského členského štátu týkajúceho sa oblasti zamestnaneckých dôchodkov, a so všetkými pravidlami, ktoré sa majú uplatniť v súlade s článkom 18 ods. 7 a s odsekom 7 tohto článku. ê 2003/41/ES (prispôsobené) 7. Inštitúcia sponzorovaná subjektom nachádzajúcim sa v inom členskom štáte podlieha najmä, s ohľadom na príslušných členov, všetkým požiadavkám na informovanosť, ktoré ukladajú príslušné orgány hostiteľského členského štátu na inštitúcie nachádzajúce sa v tom členskom štáte v súlade s článkom 11. ê 2003/41/ES (prispôsobené) ð nový 87. Príslušné orgány hostiteľského členského štátu informujú príslušné orgány domovského členského štátu o všetkých významných zmenách v požiadavkách sociálneho a pracovného práva hostiteľského členského štátu prislúchajúceho k oblasti zamestnaneckých dôchodkových systémov Ö plánov Õ, ktoré môžu ovplyvniť charakteristiky dôchodkového systému Ö plánu Õ, pokiaľ sa týkajú ð cezhraničnej aktivity ï pôsobenia dôchodkového plánu sponzorovaného podnikom v hostiteľskom členskom štáte a akýchkoľvek pravidiel, ktoré sa majú uplatniť v súlade s článkom 18 ods. 7 a odsekom 7 tohto článku. 98. Inštitúcia podlieha priebežnému dohľadu zo strany príslušných orgánov hostiteľského členského štátu, pokiaľ ide o súlad jej činností s požiadavkami pracovného a sociálneho práva hostiteľského členského štátu týkajúceho sa oblasti zamestnaneckých dôchodkových systémov Ö plánov Õ uvedených v odseku 5. a s požiadavkami na informovanosť uvedenými v odseku 7 Ak tento dohľad odhalí nezrovnalosti, príslušné orgány hostiteľského členského štátu bezodkladne informujú príslušné orgány domovského členského štátu. V koordinácii s príslušnými orgánmi hostiteľského členského štátu, príslušné orgány domovského členského štátu príjmu potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že inštitúcia sukončí s odhaleným porušovaním sociálneho a pracovného práva. ê 2003/41/ES (prispôsobené) 109. Ak napriek opatreniam, ktoré prijali príslušné orgány domovského členského štátu alebo preto, že v domovskom členskom štáte chýbajú vhodné opatrenia, inštitúcia aj naďalej porušuje platné ustanovenia požiadaviek sociálneho a pracovného práva hostiteľského členského štátu týkajúce sa oblasti zamestnaneckých dôchodkových systémov Ö plánov Õ, príslušné orgány hostiteľského členského štátu môžu po tom, čo informovali príslušné orgány domovského členského štátu, prijať vhodné opatrenia na zabránenie alebo potrestanie ďalších nezrovnalostí vrátane, pokiaľ je to vyložene potrebné, zabránenia danej inštitúcii vo fungovaní v hostiteľskom členskom štáte pre sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ. ò nový 10. Členské štáty zabezpečia, aby sa na inštitúcie, ktoré vykonávajú cezhraničnú aktivitu, nevzťahovali žiadne požiadavky týkajúce sa poskytovania informácií členom a poberateľom uložené príslušnými orgánmi hostiteľského členského štátu v súvislosti s členmi, ktorých sa daná cezhraničná aktivita týka. Článok 13 Cezhraničné prevody dôchodkových plánov 1. Členské štáty umožnia inštitúciám, ktoré majú povolenie alebo sú registrované na ich území, previesť celý dôchodkový plán alebo jeho časť na prijímajúce inštitúcie, ktoré majú povolenie alebo sú registrované v iných členských štátoch. 2. Prevod celého dôchodkového plánu alebo jeho časti medzi prevádzajúcou a prijímajúcou inštitúciou, ktoré majú povolenie alebo sú registrované v rôznych členských štátoch, podlieha predchádzajúcemu povoleniu príslušného orgánu domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie. Žiadosť o povolenie prevodu predkladá prijímajúca inštitúcia. 3. Pokiaľ sa vo vnútroštátnom sociálnom a pracovnom práve o organizovaní dôchodkových plánov nestanovuje inak, prevod a jeho podmienky podliehajú predchádzajúcemu schváleniu dotknutými členmi a poberateľmi alebo prípadne ich zástupcami. V každom prípade sa informácie o podmienkach prevodu sprístupnia dotknutým členom a poberateľom alebo prípadne ich zástupcom najmenej štyri mesiace pred podaním žiadosti uvedenej v odseku 2. 4. Žiadosť uvedená v odseku 2 obsahuje tieto informácie: a) písomná dohoda medzi prevádzajúcou a prijímajúcou inštitúciou, v ktorej sa stanovujú podmienky prevodu vrátane hlavných charakteristík dôchodkového plánu a opisu prevedených aktív a prípadne aj zodpovedajúcich pasív; b) názov a sídlo prevádzajúcej inštitúcie; c) miesto správy prispievajúceho podniku a názov prispievajúceho podniku; d) hostiteľský členský štát alebo hostiteľské členské štáty, ak existuje viac ako jeden. 5. Ak príslušný orgán domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie dostane žiadosť uvedenú v odseku 2 a nevydal rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že administratívna štruktúra alebo finančná situácia prijímajúcej inštitúcie alebo dobrá povesť či odborná kvalifikácia alebo skúsenosti osôb, ktoré vedú prijímajúcu inštitúciu, nie sú v súlade s operáciami navrhovanými v domovskom členskom štáte prijímajúcej inštitúcie, do troch mesiacov od prijatia všetkých informácií uvedených v odseku 4 oznámi svoje rozhodnutie, ktorým sa povoľuje prevod, prijímajúcej inštitúcii a príslušnému orgánu domovského členského štátu prevádzajúcej inštitúcie. Príslušný orgán domovského členského štátu prevádzajúcej inštitúcie informuje prevádzajúcu inštitúciu o tomto rozhodnutí. Rozhodnutia uvedené v prvom pododseku sa odôvodnia. Ak príslušný orgán domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie odmietne oznámiť informácie uvedené v prvom pododseku príslušným orgánom domovského členského štátu prevádzajúcej inštitúcie, oznámi príslušnej inštitúcii dôvody svojho odmietnutia, a to do troch mesiacov od prijatia všetkých informácií uvedených v odseku 4. Proti tomuto odmietnutiu, resp. nečinnosti môže prijímajúca inštitúcia podať opravný prostriedok na súdy v domovskom členskom štáte prijímajúcej inštitúcie. 6. Príslušný orgán domovského členského štátu prevádzajúcej inštitúcie do jedného mesiaca od prijatia informácií uvedených v odseku 5 informuje príslušný orgán domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie o požiadavkách sociálneho a pracovného práva v oblasti zamestnaneckých dôchodkov hostiteľského členského štátu, podľa ktorých sa musí prevádzkovať dôchodkový plán. Príslušné orgány domovského členského štátu oznámia tieto informácie prijímajúcej inštitúcii. 7. Po prijatí oznámenia uvedeného v odseku 6 alebo ak po uplynutí lehoty stanovenej v odseku 6 nebolo od príslušného orgánu domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie doručené oznámenie, môže prijímajúca inštitúcia začať prevádzku dôchodkového plánu v súlade s požiadavkami sociálneho a pracovného práva týkajúcimi sa oblasti zamestnaneckých dôchodkov hostiteľského členského štátu. 8. Ak prijímajúca inštitúcia vykonáva cezhraničnú aktivitu, uplatňuje sa článok 12 ods. 8 a 9. Hlava II KVANTITATÍVNE POŽIADAVKY ê 2003/41/ES (prispôsobené) Článok 15 14 Technické ustanovenia 1. Domovský členský štát zabezpečí, aby inštitúcie, ktoré vedú zamestnanecké dôchodkové systémy Ö plány Õ vždy stanovili, s ohľadom na celkový rozsah svojich dôchodkových systémov Ö plánov Õ, primeranú sumu pasív zodpovedajúcu finančným záväzkom, ktoré vyplynú z ich portfólia existujúcich dôchodkových zmlúv. 2. Domovský členský štát zabezpečí, aby inštitúcie, ktoré vedú zamestnanecké dôchodkové systémy Ö plány Õ, ak poskytujú krytie voči biometrickým rizikám, resp. záruku buď investičného plnenia alebo danej úrovne dávok, stanovili dostatočné poistné Ö technické Õ rezervy s ohľadom na celkový rozsah týchto systémov Ö plánov Õ. 3. Poistné Ö Technické Õ rezervy sa počítajú každý rok. Domovský členský štát však môže povoliť výpočet raz za tri roky, ak inštitúcia poskytne členom, resp. príslušným orgánom osvedčenie alebo správu o úpravách na roky medzi tým. Do oOsvedčeniae alebo správya sa premieta upravený vývoj poistných Ö technických Õ rezerv a zmeny v pokrytých rizikách. 4. Výpočet poistných Ö technických Õ rezerv urobí a overí poistný matematik, alebo, ak nie poistný matematik, iný odborník v tejto oblasti vrátane audítora podľa vnútroštátnych právnych predpisov, podľa poistno-matematických metód, ktoré uznajú príslušné orgány domovského členského štátu, podľa týchto zásad: a) minimálna výška poistných Ö technických Õ rezerv sa vypočíta podľa dostatočne obozretného poistno-matematického ocenenia, berúc do úvahy všetky záväzky na dávky a príspevky v súlade s dôchodkovými mechanizmami danej inštitúcie. Musí byť dostatočná pre dôchodky aj pre dávky už vyplácané poberateľom, aby sa aj naďalej mohli vyplácať a premietať záväzky, ktoré vznikajú z nadobudnutých dôchodkových práv členov. Ekonomické a poistno-matematické predpoklady zvolené na ocenenie pasív sa vyberú obozretne berúc do úvahy, ak je to vhodné, primeranú maržu pre nepriaznivú odchýlku;, b) maximálne použité úrokové sadzby sa vyberú obozretne a určia sa v súlade so všetkými príslušnými pravidlami domovského členského štátu. Tieto obozretné úrokové miery sa určia berúc do úvahy: i) výnosy zodpovedajúcich aktív, ktoré má inštitúcia a budúca návratnosť investícií a/alebo ii) výnosy na trhu vysokokvalitných alebo štátnych dlhopisov, c) biometrické tabuľky používané pre výpočet poistných Ö technických Õ rezerv sa zakladajú na zásadách obozretnosti so zreteľom na hlavné charakteristiky skupiny členov a dôchodkových systémov Ö plánov Õ, najmä očakávané zmeny v príslušných rizikách;, d) metóda a základ výpočtu poistných Ö technických Õ rezerv zostanúe vo všeobecnosti konštantnéý z jedného finančného roka na druhý. Zmeny sa však môžu odôvodniť zmenou právnych, demografických alebo hospodárskych okolností, na základe ktorých sa tvoria predpoklady. 5. Domovský členský štát môže urobiť výpočet poistných Ö technických Õ rezerv v závislosti od dodatočných a podrobnejších požiadaviek, s úmyslom zabezpečiť primeranú ochranu záujmovm členov a poberateľov. 2010/78/EÚ článok 4 ods. 4 6. S úmyslom ďalšej harmonizácie pravidiel týkajúcich sa výpočtu technických rezerv, ktoré môžu byť odôvodnené – najmä úrokové miery a ostatné predpoklady ovplyvňujúce úroveň technických rezerv – Komisia na základe odporúčania od EIOPA vydá každé dva roky alebo na požiadanie členského štátu správu o situácii týkajúcej sa rozvoja cezhraničných aktivít. ê 2003/41/ES Komisia navrhne potrebné opatrenia na zabránenie možných deformácií spôsobených rôznymi úrovňami úrokových mier a na ochranu záujmov poberateľov a členov každého systému. ê 2003/41/ES (prispôsobené) Článok 16 15 Financovanie poistných Ö technických Õ rezerv 1. Domovský členský štát vyžaduje, aby každá inštitúcia mala vždy dostatočné a primerané aktíva na pokrytie poistných Ö technických Õ rezerv s ohľadom na celkový rozsah vedených dôchodkových systémov Ö plánov Õ. 2. Domovský členský štát môže povoliť, aby mala inštitúcia, počas obmedzeného časového obdobia, nedostatočné aktíva na pokrytie poistných Ö technických Õ rezerv. V tomto prípade príslušné orgány vyžadujú, aby inštitúcia prijala konkrétny a uskutočniteľný plán obnovy, aby sa zabezpečilo, že požiadavky odseku 1 sú opäť splnené. Plán podlieha týmto podmienkam: a) inštitúcia zostaví konkrétny a uskutočniteľný plán na opätovné ustanovenie požadovanej výšky aktív, aby sa v správnom čase plne pokryli poistné Ö technické Õ rezervy. Plán sa dá k dispozícii členom alebo, ak je to vhodné, ich zástupcom, resp. bude podliehať schváleniu príslušnými orgánmi domovského členského štátu;, b) pri zostavovaní plánu sa berie do úvahy osobitná situácia inštitúcie, najmä štruktúra aktív/pasív, profil rizík, plán likvidity, vekový profil členov oprávnených dostávať dôchodok, systémy Ö plány Õ na začiatku a systémy Ö plány Õ meniace sa z nefinancujúcich alebo čiastočne financujúcich na plne financujúce;. c) v prípade ukončenia dôchodkového systému Ö plánu Õ počas obdobia uvedeného vyššie v Ö v prvej vete Õ tohmto odseku, inštitúcia informuje príslušné orgány domovského členského štátu. Inštitúcia stanoví postup, aby sa previedli aktíva a zodpovedajúce pasíva na inú finančnú inštitúciu alebo podobný subjekt. Tento postup sa poskytne príslušným orgánom domovského členského štátu a všeobecný prehľad postupu sa dá k dispozícii členom alebo, ak je to vhodné, ich zástupcom v súlade so zásadou zachovania mlčanlivosti. 3. V prípade cezhraničnej aktivity, ako je uvedené v článku 1220, poistné Ö technické Õ rezervy sú vždy plne financované s ohľadom na celkový rozsah vedených dôchodkových systémov Ö plánov Õ. Ak tieto podmienky nie sú splnené, príslušné orgány domovského členského štátu zasiahnu v súlade s článkom 6214. Aby sa dodržala táto požiadavka, domovský členský štát môže vyžadovať oddelenie aktív a pasív. Článok 17 16 Bilančné rezervy 1. Domovský členský štát zabezpečí, aby inštitúcie, ktoré vedú dôchodkové systémy Ö plány Õ, ak inštitúcia sama, a nie sponzorujúci subjekt Ö prispievajúci podnik Õ preberá záväzok pokrytia voči biometrickému riziku alebo dáva záruku daného investičného plnenia alebo danej úrovne dávok, mali trvalo dodatočné aktíva nad poistnými Ö technickými Õ rezervami, ktoré slúžia na vyrovnanie. Ich výška odráža typ rizika a základ aktíva s ohľadom na celkový rozsah vedených systémov Ö plánov Õ. Tieto aktíva sú bez všetkých predvídateľných záväzkov a slúžia ako bezpečnostný kapitál na absorbovanie rozdielov medzi projektovanými a skutočnými výdavkami a ziskami. ê 2009/138/ES článok 303 ods. 1 (prispôsobené) 2. Na účely výpočtu minimálnej výšky dodatočných aktív sa uplatnia pravidlá stanovené v článkoch 17a až 17d 17, 18 a 19. ê 2003/41/ES 3. Odsek 1 však nebráni členským štátom vyžadovať od inštitúcií nachádzajúcich sa na ich území, aby mali bilančné rezervy alebo aby stanovili podrobnejšie pravidlá za predpokladu, že sú zdôvodnené obozretnosťou. ê 2009/138/ES článok 303 ods. 2 (prispôsobené) Článok 17a 17 Skutočná miera solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ 1. ČKaždý členskéý štáty budúe vyžadovať od každej inštitúcie uvedenej v článku 1617 ods. 1, ktorá má sídlo na ichjeho území, primeranú skutočnú mieru solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ v súvislosti s celou jej činnosťou, ktorá zodpovedá aspoň požiadavkám uvedenými v tejto smernici. 2. Skutočná miera solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ pozostáva z aktív inštitúcie očistených od akýchkoľvek predvídateľných záväzkov a bez akýchkoľvek nehmotných položiek vrátane: a) splatného základného imania alebo, v prípade inštitúcie s formou vzájomného poisťovacieho spolku, splatených počiatočných členských vkladov plus všetkých účtov členov vzájomného poisťovacieho spolku, ktoré spĺňajú tieto kritériá: i) v zakladateľskej zmluve a stanovách sa musí uvádzať, že platby z týchto účtov členom vzájomného poisťovacieho spolku sa môžu vykonať, len ak to nespôsobí, že skutočná miera solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ klesne pod požadovanú úroveň, alebo po zrušení spoločnosti, ak boli všetky ostatné dlhy spoločnosti vysporiadané; ii) v zakladateľskej zmluve a stanovách sa musí uvádzať v súvislosti so všetkými platbami uvedenými v bode i) a vykonanými z iných dôvodov, ako je individuálne ukončenie členstva vo vzájomnom poisťovacom spolku, že príslušná platba musí byť oznámená príslušným orgánom aspoň jeden mesiac vopred a že môže byť zakázaná v tejto lehote; iii) príslušné ustanovenia zakladateľskej zmluvy a stanov možno meniť a doplniť len po tom, ako príslušné orgány vyhlásia, že nemajú námietku proti zmene a doplneniu, bez toho, aby boli dotknuté kritériá uvedené v bodoch i) a ii); b) rezervné fondy (zákonné a voľné) nezodpovedajúce záväzkom z poistenia; c) zisk alebo strata prenesená po odpočte dividend na platenie; a d) pokiaľ sú povolené podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ziskové rezervy objavujúce sa v súvahe, ak sa tieto môžu použiť na krytie akýchkoľvek strát, ktoré môžu vzniknúť, a ak neboli určené na rozdelenie medzi členov a príjemcov poistného plnenia. Skutočná miera solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ sa zníži o sumu vlastných akcií v priamom vlastníctve inštitúcie. 3. Členské štáty môžu stanoviť, že skutočná miera solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ môže pozostávať tiež z: a) kumulatívnych prednostných akcií a podriadených úverov do výšky 50 % nižšej položky zo skutočnej miery solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ a požadovanej miery solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ, najviac 25 % z toho bude pozostávať z podriadených úverov s pevnou splatnosťou alebo kumulatívnych prednostných akcií s pevnou splatnosťou za predpokladu, že existujú záväzné dohody, podľa ktorých v prípade konkurzu alebo likvidácie inštitúcie budú podriadené úvery alebo prednostné akcie za nárokmi všetkých ostatných veriteľov a nebudú splatené, pokým sa v danom čase nevysporiadajú všetky ostatné splatné dlhy; b) cenné papiere bez určeného dátumu splatnosti a ďalšie nástroje, vrátane kumulatívnych prednostných akcií okrem tých, ktoré sú uvedené v písmene a), maximálne do 50 % hodnoty zo skutočnej miery solventnosti Ö platobnej schopnosti Õ alebo