Vzhľadom na značný objem investícií, ktoré riadia poisťovatelia a zaisťovatelia, sa v preskúmaní posudzovalo aj to, či by tento sektor mohol prispieť k politickým prioritám EÚ, najmä k únii kapitálových trhov a cieľom v oblasti klímy a životného prostredia v rámci Európskej zelenej dohody.

Pokiaľ ide o udržateľnosť, Komisia zohľadnila aj samostatné stanovisko orgánu EIOPA uverejnené v septembri 2019. V súlade s uvedeným stanoviskom Komisia navrhuje zmeniť požiadavky riadenia rizík pre poisťovateľov a zaisťovateľov tak, že sa doplní povinnosť vykonať analýzu dlhodobých klimatických scenárov. Komisia môže neskôr zvážiť rozšírenie tejto požiadavky na ďalšie environmentálne riziká. Prispeje to k cieľu Európskej zelenej dohody, ktorým je riadenie klimatických rizík a ich začlenenie do finančného systému a strategických oblastí činnosti stanovených vo výročnej správe o strategickom výhľade za rok 2021. Okrem toho sa začne ďalšia práca, ktorej cieľom bude posúdiť vhodnosť existujúcich kapitálových požiadaviek smernice Solventnosť II pre ekologické aktíva.

Smernicou Solventnosť II sa Komisia splnomocňuje prijímať určité pravidlá prostredníctvom delegovaných aktov. Vo viacerých oblastiach Komisia navrhuje úpravy týchto splnomocnení s cieľom lepšie dosiahnuť svoje ciele na základe tohto preskúmania. V takýchto prípadoch bude musieť Komisia pred prijatím potrebných zmien v delegovanom nariadení počkať na dokončenie legislatívneho procesu. S cieľom zabezpečiť konzistentné vykonávanie preskúmania rámca smernice Solventnosť II a vzhľadom na úzku vzájomnú prepojenosť rôznych tém Komisia v tejto fáze uvedené delegované nariadenie zmeniť nehodlá.

Vzhľadom na význam tém, ktoré si budú vyžadovať zmeny delegovaného nariadenia, je Komisia odhodlaná spolupracovať s členskými štátmi, Európskym parlamentom a ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom bezodkladne začať diskusie o možnom obsahu týchto zmien. Takéto diskusie sa uskutočnia súbežne s legislatívnym procesom zmeny smernice Solventnosť II. Komisia zvolá zasadnutia expertnej skupiny pre bankové, platobné a poisťovacie služby a riešenie krízových situácií.

3.Ozdravenie a riešenie krízových situácií

Cieľom návrhu na ozdravenie a riešenie krízových situácií je zabezpečiť, aby boli poisťovatelia, zaisťovatelia a príslušné orgány lepšie pripravení na riešenie prípadov významných finančných ťažkostí v tomto sektore s cieľom zmierniť ich dôsledky. Vnútroštátnym orgánom takisto poskytne potrebné nástroje, ktoré pomôžu zachovať poistné krytie pre poistníkov a chrániť reálnu ekonomiku, finančnú stabilitu a daňovníkov prostredníctvom riadneho procesu riešenia krízových situácií zlyhaných poisťovateľov.

Napriek spoľahlivému prudenciálnemu rámcu vytvorenému smernicou Solventnosť II nemožno úplne vylúčiť situácie finančných ťažkostí. Neriadené zlyhanie poisťovateľov a zaisťovateľov môže mať významný vplyv na poistníkov, príjemcov poistného plnenia, poškodené osoby alebo dotknuté podniky, najmä ak kritické poisťovacie služby nemožno nahradiť v primeranom čase a za primerané náklady. Riadenie takmer zlyhania alebo zlyhanie určitých poisťovateľov a zaisťovateľov, najmä veľkých cezhraničných skupín, alebo súčasné zlyhanie viacerých poisťovateľov a zaisťovateľov môže zároveň viesť k finančnej nestabilite alebo ju prehĺbiť.

Návrh bol vypracovaný v plnom súlade s rámcom smernice Solventnosť II a je primeraný špecifikám poisťovníctva/zaisťovníctva. Doplní sa ním revidovaný rámec Solventnosť II a posilní sa dôvera v sektor poistenia EÚ, aby sektor mohol v plnej miere zohrávať svoju úlohu pri hospodárskej obnove po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 v súlade s politickými cieľmi únie kapitálových trhov a Európskej zelenej dohody.

4.Pripravované delegované akty

Budúce zmeny delegovaného nariadenia významne prispejú k dosiahnutiu cieľov preskúmania smernice Solventnosť II. Pokiaľ ide o témy preskúmania, ktoré nie sú uvedené v tomto oddiele, Komisia má v úmysle zmeniť delegované nariadenie vo všeobecnosti v súlade so stanoviskom orgánu EIOPA.

Kapitálové investície

Zámer zlepšiť dlhodobé financovanie hospodárstva ako súčasť preskúmania smernice Solventnosť II sa uvádza v novom pláne únie kapitálových trhov, ktorý bol prijatý 24. septembra 2020.

Konkrétnejšie, ako sa uvádza v pláne, má Komisia v úmysle posúdiť vhodnosť pravidiel Solventnosť II týkajúcich sa kritérií pre dlhodobé kapitálové investície, výpočtu rizikovej marže a oceňovania záväzkov poisťovateľov, aby sa zabránilo neprimeranému procyklickému správaniu a lepšie zohľadnila dlhodobá povaha poisťovacej činnosti.

Komisia zváži revíziu kritérií oprávnenosti pre triedu dlhodobých kapitálových aktív, ktoré boli zavedené delegovaným nariadením (EÚ) 2019/931 (ktorým sa zmenilo pôvodné delegované nariadenie Solventnosť II).

Zváži najmä zjednodušenie podmienok, za ktorých by sa kapitálové investície, a to aj prostredníctvom infraštruktúrnych fondov, považovali za „dlhodobé“. Tým by sa rozšíril rozsah akcií, ktoré môžu podliehať priaznivejšiemu 22 % rizikovému faktoru (namiesto referenčnej hodnoty 39 % pre kótované akcie a 49 % pre nekótované akcie).

V tejto fáze je ťažké posúdiť výšku kapitálových investícií, ktoré by mohli mať prospech z preferenčného zaobchádzania s dlhodobými investíciami na základe revidovaného súboru kritérií. V rámci obozretného scenára, pri ktorom sa predpokladá, že len 15 % dodatočných akcií by sa považovalo za dlhodobé, by zníženie kapitálových požiadaviek na akciové riziko dosiahlo výšku približne 10,5 miliardy EUR (zníženie o viac ako 6 % v porovnaní so súčasnými úrovňami pre poisťovateľov používajúcich štandardný vzorec). Tieto peniaze sa môžu ďalej investovať do hospodárstva.

Tým, že sa uľahčí prístup k preferenčnému zaobchádzaniu s dlhodobými kapitálovými investíciami, by preskúmanie kritérií oprávnenosti pre triedu dlhodobých kapitálových aktív pomohlo poisťovateľom zvýšiť ich príspevok k oživeniu hospodárstva a dlhodobému financovaniu európskych podnikov vrátane MSP, ako aj infraštruktúry.

Komisia sa zároveň domnieva, že rámec pre dlhodobé kapitálové investície by mal zostať prudenciálne spoľahlivý, takže preskúmanie nepoškodzuje ochranu poistníkov a nenarúša finančnú stabilitu, čo je v súlade s novým akčným plánom pre úniu kapitálových trhov.

Riziková marža

Riziková marža je súčasťou hodnoty poistných záväzkov. Jej cieľom je zabezpečiť, aby ich oceňovanie bolo v súlade s tým, čo by druhá strana vyžadovala v prípade prijatia týchto záväzkov v rámci nezávislej transakcie. Vzorec použitý na výpočet rizikovej marže má v prípade dlhodobej poisťovacej činnosti tendenciu vykazovať volatilnejšie a vyššie hodnoty, než by sa očakávalo pri nezávislých transakciách. Orgán EIOPA navrhol doplniť vzorec rizikovej marže o dva dodatočné parametre. Po prvé, orgán EIOPA uvažoval o časovo závislom parametri „lambda“, ktorý by sám osebe znížil výšku a volatilitu rizikovej marže v prípade dlhodobej poisťovacej činnosti. Zníženie by bolo obzvlášť významné pre dlhodobú poisťovaciu činnosť. Po druhé, orgán EIOPA uvažoval o parametri určujúcom spodnú hranicu, ktorý by poskytol ochranu a zabezpečil, aby riziková marža neklesla pod určitú úroveň v porovnaní so súčasným výpočtom, najmä pokiaľ ide o rizikovú maržu pre obzvlášť dlhodobú poisťovaciu činnosť.

Komisia zváži, či bude vychádzať z prístupu založeného na parametri „lambda“, ktorý navrhol orgán EIOPA, ale bez parametra určujúceho spodnú hranicu, aby sa umožnilo účinnejšie zmiernenie volatility, než sa uvádza v návrhu orgánu EIOPA.