ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.6.

Článok 24 ods. 2 stanovuje, že kapitáni rybárskych plavidiel Únie s najväčšou dĺžkou menej ako 12 metrov musia príslušnému orgánu členského štátu najneskôr štyri hodiny pred predpokladaným časom príchodu do prístavu oznámiť celý rad informácií. Vzhľadom na to, aké problémy môže táto požiadavka v určitých momentoch predstavovať pre flotilu maloobjemového rybolovu, EHSV navrhuje doplniť znenie o vetu, ktorou by sa povolilo členským štátom vo výnimočných prípadoch zmeniť oznamovaciu lehotu štyroch hodín. Mohlo by sa napríklad uplatniť znenie podobné tomu, ktoré obsahuje článok 31 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1627 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého: „V prípade, že sú členské štáty podľa uplatniteľných právnych predpisov Únie oprávnené uplatňovať kratšiu oznamovaciu lehotu, než je lehota uvedená v odsekoch 1 a 2, môžu sa odhadované množstvá tuniaka modroplutvého ponechané na palube oznámiť v tejto príslušnej lehote pred príchodom do prístavu. Ak je rybolovný revír menej než štyri hodiny od prístavu, odhadované množstvá tuniaka modroplutvého ponechané na palube možno zmeniť kedykoľvek pred príchodom.“
4.5.

EHSV súhlasí s týmto vyhlásením, ktoré uverejnila Dolná snemovňa (piata správa zo zasadnutia v období 2017 – 2019 s názvom The impact of Brexit on the automotive sector o vplyve brexitu na automobilový priemysel): „Je ťažko predstaviteľné, že by pre nadnárodných veľkoobjemových výrobcov, ktorí tvoria väčšinu automobilového priemyslu v Spojenom kráľovstve, malo hospodársky význam umiestniť výrobu v Spojenom kráľovstve pri scenári bez dohody alebo colného režimu WTO.“ V prípade scenára „bez dohody“ bude preto návrh treba zrevidovať tak, aby sa zabezpečilo, že bude dostatočne pevný, aby bol pripravený na takýto scenár.
V trhovom hospodárstve má všetko svoju cenu, ale s touto alternatívou by sa namiesto súkromia platilo peniazmi. Táto poloverejná služba by sa mohla z väčšej časti financovať z daní, ako všetky verejné služby. Zvyšná časť finančných prostriedkov by bola pokrytá relatívne malými finančnými príspevkami používateľov, aby sa chránilo ich súkromie pred nenásytným hladom po súkromných údajoch súčasných „sociálnych“ platforiem. Ak by EÚ a národné vlády členských štátov oficiálne vyhlásili, že takáto platforma je preferovaným partnerom a používali by ju ako alternatívu k súčasným dátožravým predátorom, dosiahla by úspory z rozsahu potrebné na to, aby mala šancu súperiť so súčasnými účastníkmi trhu. EÚ môže použiť aj existujúce vyhľadávače, ktoré ako preferovaní partneri zaručujú úplné súkromie, nainštalovať ich ako predvolené aplikácie do všetkých počítačov, ktoré používajú inštitúcie EÚ a odporučiť ich ako predvolené aplikácie vládnym inštitúciám v členských štátoch. Komisia by takisto mohla zohrávať aktívnejšiu úlohu a preskúmať regulačné možnosti týkajúce sa algoritmov a rozpustenia monopolov.
5.5.

Výskum a inovácie sú kľúčové na rozvoj nadčasového biohospodárstva, ktoré by pre EÚ mohlo predstavovať konkurenčnú výhodu. Malo by sa to vziať do úvahy vzhľadom na obrovský potenciál nových druhov biovýrobkov z tradičných potravinových a vláknových výrobkov, ako aj nových druhov stavebných a obalových materiálov, či textilných a biochemických výrobkov a plastov. To isté platí aj pre potenciál šľachtenia rastlín a rôznych látok ako surovín pre biovýrobky (napr. lignocelulóza, rastlinný olej, škrob, cukor, proteín).
5.7.1

Súkromnoprávne presadzovanie Pokiaľ ide o súkromnoprávne presadzovanie, dotknutá strana by mala mať prístup k príkazom zdržať sa konania a odstrániť ho, ako aj k nároku na náhradu škody. Vzhľadom na „faktor strachu“ však tieto opravné prostriedky majú pomerne malý význam. Okrem toho by všetky dotknuté združenia mali mať právo požiadať o vydanie príkazu zdržať sa konania a odstrániť ho. To by zaručilo osobitnú ochranu dotknutej strany, pokiaľ ide o anonymitu, v prípade, že sú nekalé obchodné praktiky zamerané na viacero podnikov (napr. potravinársky subjekt žiada od všetkých dodávateľov/nákupcov, aby sa podieľali na všetkých dodatočných nákladoch). Dotknutá strana alebo združenie by mali mať možnosť obrátiť sa s týmito podnetmi na súd alebo na mediátora. Mediácia by mala tú výhodu, že celý spor nemusí prebiehať verejne. Mohol by sa stanoviť špecifický postup mediácie. Mediátorovi by tiež mohli byť zverené konkrétne rozhodovacie právomoci. Dobrovoľné konanie by v mnohých prípadoch nebolo účinné alebo by neprinieslo skutočnú nápravu. EHSV okrem toho nabáda subjekty, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom podporiť zmenu kultúry a zlepšiť spravodlivosť v rámci dodávateľského reťazca.
5.3.

EHSV sa zasadzuje za to, aby poskytovatelia online služieb zverejňovali hlavné parametre určovania poradia uverejneného oznamu a webových sídiel. Výbor však poukazuje na to, že k tejto iniciatíve sa musí pristupovať opatrne, lebo by mohla komerčným používateľom umožniť robiť podvody na úkor iných podnikov alebo spotrebiteľov, a tým narúšať trh.
1.6.

Európska komisia a členské štáty by mali spoločne vytvoriť usmernenia pre etiku umelej inteligencie a mali by do tohto úsilia zapojiť všetky príslušné verejné a súkromné zainteresované strany. Tieto usmernenia musia zahŕňať zásady transparentnosti pri používaní systémov umelej inteligencie na nábor zamestnancov a na hodnotenie alebo kontrolu ich výkonu. Okrem etických zásad EHSV odporúča vytvoriť na európskej úrovni jasný, zosúladený a povinný právny rámec s cieľom zabezpečiť riadnu reguláciu umelej inteligencie a aktualizovať platné predpisy, ktorých sa umelá inteligencia dotýka, s osobitným dôrazom na predpisy zamerané na zodpovednosť výrobcov a ochranu spotrebiteľov. EHSV by chcel úzko spolupracovať s inštitúciami EÚ pri analýze a hodnotení príslušných právnych predpisov EÚ, ktoré si v budúcnosti v dôsledku rozvoja umelej inteligencie budú vyžadovať zmeny.
5.1.

Podľa dôvodovej správy sa na profesionálne vozidlá vzťahujú výnimky z emisných noriem CO 2 . Osobitné výnimky sú uvedené v článku 1 druhom pododseku (výpočet referenčných emisií CO 2 ) a v článku 4 (priemerné špecifické emisie výrobcu). Na druhej strane nie sú uvedené v článku 2 (rozsah pôsobnosti), ani v článku 6 (cieľové hodnoty špecifických emisií výrobcu). Preto postavenie týchto vozidiel v návrhu nariadenia nie je úplne jasné. Zdá sa však, že na profesionálne vozidlá sa vzťahujú ciele znižovania emisií CO 2 stanovené v článku 1 písm. a) a b) a tieto vozidlá sa zohľadňujú pri stanovovaní cieľových hodnôt špecifických emisií výrobcu a na účely stanovenia emisných dlhov podľa článku 7. EHSV sa domnieva, že by sa mal lepšie vysvetliť zmysel osobitného postavenia profesionálnych vozidiel, podľa možnosti doplnením odôvodnenia 17.
3.6.

EHSV berie na vedomie skutočnosť, že návrhom o údajoch o nákladnej doprave sa v zásade vytvára možnosť, nie povinnosť, predkladať doklady v elektronickej forme. EHSV súhlasí s dôvodmi, ktoré v súčasnosti vedú k tejto voľbe, napriek tomu by však uvítal rýchly vývoj smerom k povinnému systému, a to vzhľadom na uľahčenie nepretržitého monitorovania dodržiavania predpisov, ktoré by to prinieslo, a na zníženie objemu dokladov v papierovej forme, ktoré by to znamenalo, najmä v prípade prevádzkových zamestnancov, ako sú vodiči kamiónov. Vhodnou príležitosťou na to by mohlo byť preskúmanie nariadenia, ako sa stanovuje v článku 15 návrhu.
2.10.

V súlade s názorom Výboru EP pre rozpočet je EHSV pevne presvedčený, že rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť na 1,3 % HND. Rozpočet SPP by si mal zachovať svoje súčasné percento financovania z rozpočtu EÚ. Tým by sa zabezpečilo primerané financovanie rozpočtu SPP, prostredníctvom ktorého by sa splnili ciele a ambície politiky SPP, ako aj ďalšie veľké výzvy, akou je napríklad brexit. Bez primerane financovaného rozpočtu SPP nie je možné plniť ciele, ktoré Komisia predložila v legislatívnych návrhoch.
3.5.

EHSV oceňuje deklarovanú súvzťažnosť s procesom európskeho semestra, pričom sa domnieva, že vzájomná väzba by mohla byť ešte bezprostrednejšia. Mohla by sa prejaviť napríklad v určení finančnej alokácie v prípade nástroja na realizáciu reforiem. EHSV rešpektuje, že jediným kritériom na tento účel je počet obyvateľov príslušného členského štátu. Napriek tomu však odporúča zamyslieť sa aj nad možnosťou využitia viackritériovej matice, pri ktorej sa berie do úvahy potreba uskutočniť štrukturálne reformy v podmienkach konkrétneho členského štátu.
3.4.

Dosiahlo by sa to navrhovanou zmenou článku 8 ods. 1 nariadenia. Zmenila by sa požiadavka, podľa ktorej sa na regulárnom posudzovaní v mene Komisie môže zúčastňovať iba sponzorujúci členský štát. V skutočnosti by to znamenalo, že posúdenia by mohli vykonávať uznané organizácie pracujúce v mene Komisie.
1.4.

V súčasnom stave by sa SBBS označili ako „sekuritizácie“ pre uplatnenie regulácie, čo by spôsobilo, že by pre banky nebolo zaujímavé do nich investovať. Výbor sa domnieva, že je úplne správne napraviť túto situáciu. Zrovnoprávnenie SBBS so štátnymi dlhopismi členských štátov eurozóny denominovanými v eurách („sovereign exposures“ alebo vystavenia voči štátnym dlhopisom) musí investorom z finančného sektora umožniť, aby investovali do SBBS za rovnakých podmienok ako pri investíciách do podkladových štátnych dlhopisov z eurozóny.
—

Na to, aby sa účinnejšie sledovali ciele zmien smernice, je nevyhnutné postupovať aktívnejším a cieleným spôsobom a pri riešení jednotlivých konkrétnych problémov zvoliť možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. Prípadne to môže byť spojené so zmenou možností, ktoré sú uvedené v posúdení vplyvu.
1.7.

EHSV nalieha na Komisiu, aby preskúmala, ako by poistný mechanizmus určený na makroekonomickú stabilizáciu mohol fungovať v celej EÚ. EHSV sa domnieva, že efektívnejším ako navrhovaný EISF by bol dobre vypracovaný systém celoeurópskeho poistenia, ktorý by v čase makroekonomických otrasov plnil úlohu automatického stabilizátora. Ak by medzičasom EÚ zasiahla iná finančná a hospodárska kríza, EHSV sa prihovára za koordinované použitie všetkých relevantných finančných nástrojov vrátane EISF.
4.2.

EHSV sa na základe výskumnej správy vypracovanej pre opätovné preskúmanie nariadenia a na základe údajov týkajúcich sa výskumu trhu domnieva, že by bolo predčasné zmeniť triedy parametrov vzhľadom na to, že pokiaľ ide o valivý odpor a priľnavosť za mokra, spadá do kategórie A menej ako 1 % produktov ponúkaných na trhu, ktorá je preto prakticky nevyužitá. Aj podľa nariadenia (EÚ) 2017/1369 je úprava stupnice opodstatnená iba vtedy, ak je viac ako 30 % produktov zaradených do najvyššej triedy energetickej účinnosti. Na druhej strane by nebola motivujúca stupnica so 6 až 7 stupňami, v rámci ktorej by dva posledné najvyššie stupne zostali nevyužité. Z technického hľadiska treba zvážiť aj skutočnosť, že skúšky vykonané na rovnakej sérií pneumatík môžu niekedy vykázať rozdiel až dvoch tried.
EHSV je presvedčený, že väčší rozpočet pre dopravu bude mať dodatočný pozitívny vplyv na rast a zamestnanosť v Európe. Investované finančné prostriedky budú mať pákový efekt a prispejú k vytvoreniu 13 miliónov pracovných miest ročne do roku 2030 a vytvoria dodatočné príjmy do výšky 4500 miliárd EUR (1,8 % HDP EÚ). Znamená to, že každá jedna miliarda EUR investovaná do siete TEN-T by mala vytvoriť až do 20 000 pracovných miest ( 8 )
1.3.

Kľúčovým prvkom automatizovanej alebo poloautomatizovanej dopravy je to, že by mohla výrazne zlepšiť aktívnu bezpečnosť pozemných vozidiel a výrazne znížiť počet smrteľných nehôd alebo ich dokonca úplne odstrániť. Smrteľné nehody s automatizovanými vozidlami počas priekopníckej fázy by sa však mohli stať prekážkou pokroku tejto technológie. EHSV preto odporúča, aby sa všetky pilotné projekty a skúšobné postupy s autonómnou dopravou vykonávali podľa tých najvyšších bezpečnostných noriem , aj keď táto hraničná podmienka môže spomaliť vývoj v porovnaní s konkurenciou mimo EÚ. Z dlhodobého hľadiska to prinesie lepšie produkty s vyššou mierou prijatia.
EHSV považuje za potrebné vzdelávať a získavať talenty s veľkou kvalifikáciou na zlepšenie atraktívnosti Európy ako pracoviska pre túto skupinu v celosvetovej konkurencii. EHSV však tiež zdôrazňuje, že program Digitálna Európa sa nemôže zameriavať len na vysokokvalifikovaných zamestnancov a zamestnancov s pokročilými digitálnymi zručnosťami. Práve preto, že cieľom programu Digitálna Európa je umožniť digitálny jednotný trh a pozitívne nastaviť digitálnu transformáciu, platí, že z tohto silného podporného programu by mali mať možnosť profitovať občania a všetci pracovníci v EÚ. Ak sa to nepodarí, hrozí riziko, že v Európe sa ďalej prehĺbia sociálne rozdiely. Ako EHSV uviedol v iných stanoviskách, na dosiahnutie digitálneho jednotného trhu je prvoradé odstrániť kvalifikačnú medzeru, a to aj v oblasti digitálnych zručností ( 10 ) . Európska komisia vo svojom programe v súvislosti so sprostredkovaním základných digitálnych vedomostí odkazuje na podporné programy ESF+ a Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR). Keďže štruktúry týchto programov neumožňujú celoplošnú podporu v Európe, mal by sa program Digitálna Európa vzťahovať aj na rôzne úrovne kvalifikácie. Ak by prostriedky v tomto programe nepostačovali na zaistenie výhod digitalizácie pre všetkých ľudí, musia sa tieto požiadavky posunúť ostatným programom, ako je napr. ESF+. Program Digitálna Európa by mal túto oblasť zastrešovať a mal by monitorovať ostatné programy, aby bolo možné dosiahnuť stanovené ciele. v opačnom prípade by z rôznych podporných programov EÚ mohla nakoniec ťažiť len menšina.
1.3.

EHSV sa domnieva, že rozsah pôsobnosti smernice by sa mal posudzovať na základe hodnotenia jej vykonávania a že by mal byť dostatočne široký na to, aby dokázal chrániť všeobecný záujem.
3.1.3.

Nápoje s nízkym obsahom alkoholu (pozri bod 2.2.3). Návrhy Komisie týkajúce sa tejto otázky sú kontroverznejšie. Je ťažké preukázať, že by bola narušená inovácia výrobkov. Existujú neoficiálne dôkazy týkajúce sa narastajúceho zastúpenia pív s nízkym obsahom alkoholu medzi výrobcami, a to vrátane malých výrobcov. Podmienkou akýchkoľvek prínosov pre zdravie by bolo, aby boli spotrebitelia piva s bežným obsahom alkoholu motivovaní k tomu, aby začali konzumovať alkoholické nápoje s revidovaným nízkym obsahom alkoholu. Pokiaľ k tomu nedôjde, mohlo by to viesť k tomu, že spotrebitelia piva s nízkym obsahom alkoholu zvýšia svoju spotrebu alkoholu. EHSV však uznáva, že tieto návrhy nie sú pre členské štáty záväzné. To znamená, že v právomoci každého členského štátu je ponechať nižší limit a znížiť sadzbu spotrebnej dane. Výbor preto súhlasí s týmito návrhmi. Do piatich rokov od zavedenia týchto opatrení by sa však mal uskutočniť prieskum v členských štátoch, ktoré tieto ustanovenia využili, aby bolo možné určiť, do akej miery došlo k posunu v konzumácii výrobkov s nízkym obsahom a k odklonu od výrobkov s bežným obsahom alkoholu.
2.8.

Globálny farmaceutický trh sa zmenil. Rýchlo rastúce hospodárstva (tzv. pharmerging) spolu so starnúcim obyvateľstvom v tradičných priemyselných regiónoch spôsobili masívny dopyt po liekoch. Celkové globálne výdavky na lieky sa zvýšili z 950 miliárd EUR v roku 2012 na 1,1 bilióna EUR v roku 2017 (USA 40 %, Čína 20 % a EÚ menej ako 15 %). Biologiká budú predstavovať 25 % hodnoty farmaceutického trhu do roku 2022. To je sprevádzané posunom k čoraz väčšiemu podielu generík a biologicky podobných liekov na trhu, ktorý by mohol predstavovať 80 % objemu liekov do roku 2020 a približne 28 % celosvetového predaja.
1.5

EHSV odporúča Komisii veľkú opatrnosť pri začleňovaní rôznych orgánov do Európskeho orgánu práce, aby sa mohli dobre využiť nadobudnuté skúsenosti a know-how, zabránilo prekrývaniu s inými nástrojmi a štruktúrami a v konečnom dôsledku zabezpečilo, že opatrenia orgánu budú účinnejšie. Musí sa zaručiť nezávislosť Európskeho orgánu práce tým, že sa mu pridelia vlastné zdroje, čím sa mu umožní vykonávať jeho činnosť. EHSV však varuje pred prípadným nedostatkom zdrojov orgánu, čo by mohlo ohroziť jeho efektívnosť. Berie síce na vedomie tieto obavy a obavy vyjadrené v súlade s nákladovú účinnosťou tohto orgánu, no je dôležité zabezpečiť, aby boli jeho zdroje dobre spravované.
1.6.

V súvislosti s týmto cieľom je síce uchovávanie kópie strany cestovného dokladu s biografickými údajmi žiadateľa v systéme VIS prípustné a potrebné, no vytvorenie tohto nového nástroja na uľahčenie konaní o návrate, ako sa uvádza v návrhu, je sporné. EHSV sa nedomnieva, že navrhované zmeny by nevyhnutne viedli k návratu štátnych príslušníkov tretích krajín. Namiesto toho by mal tento nástroj povzbudzovať členské štáty, aby konali s náležitým zreteľom tak na zákonnosť pobytu, ako aj záujmy a blahobyt dotknutých osôb. Orgány by mali podporovať štátnych príslušníkov tretích krajín a pomáhať im, aby zregularizovali svoj pobyt a zvažovali návrat do miesta pôvodu.
4.2.

Pozitívne sa hodnotí zvýšenie finančných prostriedkov vyčlenených na tieto fondy, pokiaľ to bude slúžiť na podporu komplexnej, spoločnej a ucelenej migračnej politiky EÚ, ktorá by bola v súlade so zásadami medzinárodného práva a zároveň by uznávala potreby prijímajúcich spoločností a občanov EÚ a úzko spolupracovala s EÚ a partnermi z celého sveta.
3.14.

EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa Komisia podelila o zodpovednosť s členskými štátmi, vďaka čomu by spoločne zabezpečili vývoj a prevádzku európskych elektronických systémov. Uľahčuje to nájdenie primeraného riešenia pre ucelenejší pohľad EÚ a to, čo je vhodné a užitočné pre každý členský štát, čo snáď vyústi do optimalizácie spolupráce medzi účastníkmi.
1.15.

Pre výbor majú zásadný význam aj osveta a komunikácia. Výbor sa preto domnieva, že je nanajvýš vhodné venovať veľkú pozornosť osvete a komunikácii so všetkými zainteresovanými stranami vrátane operačného podnikateľského prostredia a so širokou verejnosťou. Mohol by sa vypracovať plán s cieľom čo najdôkladnejšie informovať všetky zainteresované strany a verejnosť a otvoriť s nimi dialóg, aby sa zaistilo, že plán prijmú. Svoje miesto by v ňom mohli mať aj vzdelávanie a odborná príprava v oblasti financií. Je to vždy o ľuďoch!
1.10.

EHSV nesúhlasí s tým, aby sa z nového nariadenia o spoločných ustanoveniach vypustili zásady podpory rovnosti mužov a žien, nediskriminácie, prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj trvalo udržateľného rozvoja. Preto dôrazne odporúča, aby sa do nového nariadenia o všeobecných ustanoveniach doplnil článok 7 zo súčasného nariadenia o spoločných ustanoveniach na roky 2014 – 2020 a aby bola táto zásada priamo zapracovaná aj do znenia navrhovaného nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohéznom fonde. Okrem toho EHSV navrhuje, aby sa do článku 67 (Výber operácií riadiacim orgánom) navrhovaného nariadenia o spoločných ustanoveniach zahrnula aj prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím.
3.8.6.

Možno by bolo lepšie oddeliť logickú odôvodnenosť a opodstatnenosť podpory dobrovoľníckej činnosti, ktorá môže mať rôzne podoby, od programov pre mladých ľudí, ktoré môžu byť podporované v rámci stratégie pre mládež. Ich zmiešavanie alebo prekrývanie by malo byť otázkou koncepcie a zásad, a nie histórie a dostupného financovania. Do budúcnosti by bolo zrejme vhodnejšie mať samostatné programy na podporu mladých ľudí a dobrovoľníckej činnosti, aj keď by došlo k určitému prekrývaniu. Toto by bol pravdepodobne prístup, ak by sa napríklad začínalo „od nuly“.
3.2.2.

Zámerom je prispôsobiť nariadenie technickému vývoju a využiť výhody digitalizácie, pričom by sa komunikácia a výmena písomností povinne uskutočňovala automaticky elektronickými prostriedkami a zároveň by sa zabezpečila ochrana údajov a súkromia bez toho, aby došlo k oslabeniu procesných práv strán. Na tento účel by sa do systému mala začleniť decentralizovaná štruktúra, ktorá by umožňovala priamu komunikáciu medzi konečnými používateľmi.
4.1.

EHSV víta skutočnosť, že medzi činnosti programu bola zaradená podpora organizácií občianskej spoločnosti, a to s cieľom podporovať a uľahčovať aktívnu účasť na budovaní demokratickejšej Únie a zlepšovať informovanosť o právach a hodnotách. EHSV sa však domnieva, že táto činnosť by sa mala podporovať v rámci celkového cieľa, ktorý by mal byť začlenený do článku 4 písm. a) v znení: „budovanie kapacít organizácií občianskej spoločnosti na zvýšenie občianskej a demokratickej účasti“. Okrem toho by sa malo v článku 4 písm. b) jasnejšie zdôrazniť, že podpora občianskej a demokratickej účasti by sa mala poskytovať na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni.
Je známe, že budovanie infraštruktúry na nabíjanie elektrických vozidiel je dôležitá úloha, s ktorou sa musí popasovať aj politika. Občianske iniciatívy sa začínajú zamýšľať nad tým, ako by sa dala elektrická energia získaná v spoločne prevádzkovaných veterných elektrárňach využívať priamo na mieste, a to na prevádzkovanie spoločne prevádzkovaných nabíjacích miest, resp. súkromných nabíjacích miest vo vlastnom dome, štvrti alebo na pracovisku. To, čo sa v súčasnosti už hojne uplatňuje v prípade „solárnych nabíjacích miest“ (teda nabíjacích miest vybavených fotovoltickými panelmi), by sa takto dalo preniesť aj na zariadenia na získavanie energie z vetra. Vytvorili by sa tým nové možnosti zapojenia pre aktérov z radov občianskej spoločnosti, ktoré by mali význam pre rozvoj regionálneho hospodárstva a zároveň boli dôležité aj pre akceptovanie nových štruktúr zásobovania, ktoré sa majú vytvoriť ( 8 ) . Vďaka tomu by sa mohlo stať skutočnosťou to, čo si EÚ predsavzala: aby bol stredobodom energetickej transformácie občan. S takýmito novými koncepciami však obvykle neprichádzajú etablovaní aktéri v odvetví zásobovania energiou. Vyžadujú si prvotnú podporu, najmä keďže v mnohých prípadoch treba poriadne preskúmať právne rámcové podmienky a vyriešiť technické detaily. Program LIFE by mal takéto inovácie, ktoré ešte nie sú zrelé na uvedenie na trh, rozhodne podporovať.
4.16.

Ak si chce Európa udržať nezávislý prístup do kozmického priestoru, potrebuje nosné rakety prispôsobené komerčnému a inštitucionálnemu trhu. Opätovne použiteľné rakety predstavujú mimoriadne sľubný pokrok, ktorým sa znížia náklady a čas rotácie medzi letmi. Na komerčnom trhu naďalej vládne veľmi silná a niekedy nekalá konkurencia. EHSV nabáda Komisiu, aby hľadala spôsoby na podporu výskumu a európskej infraštruktúry na vypúšťanie nosných rakiet, so zreteľom na to, že je nevyhnutné, aby si Európa zachovala nezávislý prístup do vesmíru.
5.10.

Monitorovacie výbory by mali fungovať transparentnejším a zmysluplnejším spôsobom a tiež by mali vykonávať osobitné riadiace funkcie. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti by sa mali považovať za rovnocenné zainteresované strany, a preto by mali byť štatutárnymi členmi monitorovacích výborov s hlasovacím právom. Monitorovanie by malo takisto zabezpečiť, aby sa všetky prostriedky použili spôsobom, ktorý je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv vrátane UNCRC a UNCRPD, ktoré ratifikovala EÚ a jej 27 členských štátov. Okrem toho by sa monitorovaním mal posúdiť aj pokrok týkajúci sa opatrení zameraných na sociálne začlenenie, a nemalo by sa obmedzovať len na uplatňovanie súboru kvantitatívnych ukazovateľov ( 17 )
1.6.

EHSV sa domnieva, že naskenované kópie pasov, preukazov totožnosti alebo splnomocnení ohrozia právnu istotu a nemali by sa akceptovať. Formuláre splnomocnenia by mali byť verejne dostupnými dokumentmi a mali by sa pred podaním informácií riadne skontrolovať. Právnické osoby zaregistrované vo vnútroštátnych registroch by mali používať online nástroje na registráciu a podávanie zmien, ak ich zastupuje ich právny zástupca, ktorým je fyzická osoba a nie holdingová spoločnosť.