4.2. Hodnotenia ex post

4. Zabezpečenie riadneho využívania finančných prostriedkov makrofinančnej pomoci: operatívne hodnotenie a hodnotenia ex post

V roku 2014 konflikt na východnej Ukrajine a výrazné zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie krajiny viedli k makrofinančnej pomoci v bezprecedentnom rozsahu. V rokoch 2014 a 2015 bolo Ukrajine poskytnutých 3,4 miliardy EUR, všetko vo forme úverov, v rámci troch operácií makrofinančnej pomoci, z ktorých sa do decembra 2015 vyplatilo 2,21 miliardy EUR. Ide o najväčšiu finančnú pomoc, aká bola doposiaľ pridelená tretej krajine za taký krátky čas.

Prvá tranža makrofinančnej pomoci bola vyplatená v januári (13 miliónov EUR v grantoch) a v apríli 2015 (10 miliónov EUR v úveroch) na základe dobrých výsledkov Gruzínska pri vykonávaní programu MMF. Druhá tranža vo výške 23 miliónov EUR sa oneskorila v dôsledku odloženia druhého preskúmania programu MMF. Zástupcovia MMF navštívili Tbilisi v novembri 2015 s cieľom obnoviť rokovania o druhom a treťom preskúmaní programu. Diskusie však neboli jednoznačné. Komisia medzitým v novembri 2015 vykonala preskúmanie plnenia špecifických reformných podmienok spojených s vyplatením druhej tranže makrofinančnej pomoci EÚ, pričom dospela k záveru, že všetky boli splnené. Komisia by preto mohla byť schopná vyplatiť túto druhú a poslednú tranžu hneď, ako rada MMF ukončí prebiehajúce preskúmanie programu.

Jordánsko: V decembri 2013 prijali spoluzákonodarcovia návrh Komisie poskytnúť Jordánsku 180 miliónov EUR v úveroch. Operácia bola v plnom rozsahu vyplatená v roku 2015, a to v dvoch tranžiach s výškou 100 miliónov EUR a 80 miliónov EUR. Prvá tranža bola vyplatená vo februári 2015 a druhá v októbri 2015.

Komisia bude preto naďalej spolupracovať so spoluzákonodarcami s cieľom nájsť spôsoby, ako zlepšiť účinnosť a efektívnosť súčasného rozhodovacieho procesu.

Najnovšie skúsenosti, a predovšetkým potreba bezodkladne začať nové operácie makrofinančnej pomoci Ukrajine v rokoch 2014 a 2015, opäť zdôraznili nutnosť zaistiť, aby makrofinančnú pomoc ako nástroj pre naliehavú pomoc bolo možné rýchlo zmobilizovať v reakcii na krízovú situáciu. V tomto kontexte spoluzákonodarcovia vyvíjajú úsilie s cieľom urýchliť rozhodovací proces v rámci riadneho legislatívneho postupu, a to najmä v súvislosti s najnovšou operáciou makrofinančnej pomoci na Ukrajine, ktorá bola schválená v roku 2015 v lehote len o niečo dlhšej ako tri mesiace. Priestor na zrýchlenie schvaľovacieho postupu v súlade s riadnym legislatívnym postupom je napriek tomu obmedzený, čo potvrdilo aj využitie postupu pre naliehavé prípady podľa článku 213 ZFEÚ pri prijímaní druhej operácie makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu v roku 2014.

Od konca roku 2014 sa v dôsledku zhoršujúceho sa externého prostredia výrazne znížil gruzínsky vývoz a remitencie, čo viedlo k spomaleniu rastu HDP zo 4,6 % v roku 2014 na 2,8 % v roku 2015. Gruzínske lari od novembra 2014 do decembra 2015 stratilo štvrtinu svojej hodnoty a zvýšila sa vonkajšia zraniteľnosť. Napriek spomaleniu domáceho dopytu, vysokej devalvácii lari a klesajúcim cenám ropy sa deficit bežného účtu v roku 2015 zvýšil na takmer 12 % HDP, pričom externý dlh sa zvýšil na viac ako 100 % HDP v dôsledku účinkov oceňovania. Devízové rezervy pokrývajú približne tri mesiace budúcoročného dovozu.

Napriek zložitej hospodárskej situácii vláda vykonávala všeobecnú zodpovednú fiškálnu politiku a prísnu menovú politiku a umožnila devalváciu výmenného kurzu s cieľom pomôcť pri absorpcii externého šoku. Napriek vysokej miere dolarizácie zostáva bankový systém zdravý a dostatočne kapitálovo vybavený, čo je aj odrazom starostlivého dohľadu a regulácie vykonávanej centrálnou bankou.

3.2.2. Jordánsko

V reakcii na oficiálnu žiadosť Jordánska o makrofinančnú pomoc z decembra 2012 prijala Komisia 29. apríla 2013 návrh rozhodnutia poskytnúť makrofinančnú pomoc vo výške do 180 miliónov EUR vo forme strednodobého úveru. Rozhodnutie prijal Európsky parlament a Rada 11. decembra 2013. Začiatkom roka 2014 sa skončili rokovania o memorande o porozumení, ktorými sa stanovujú opatrenia hospodárskej politiky, ktoré majú prijať jordánske orgány, a o dohode o mechanizme úverov. Obidva dokumenty boli podpísané v roku 2014. Makrofinančná pomoc Jordánsku mala doplniť finančné prostriedky, ktoré poskytuje MMF v rámci dohody o pohotovostnom úvere, ktorá sa začala napĺňať v auguste 2012 a jej platnosť sa skončila o tri roky neskôr. Prvá tranža operácie makrofinančnej pomoci (100 miliónov EUR) bola vyplatená 10. februára 2015 a druhá vo výške 80 miliónov EUR 15. októbra 2015.

Jordánske hospodárstvo spomalilo na 2,4 % v roku 2015 v dôsledku pokračujúcich konfliktov v Iraku a Sýrii, ktoré ovplyvnili turistický ruch, vývoz a podnikateľskú dôveru. V dôsledku toho sa v treťom štvrťroku 2015 znovu zvýšila úroveň nezamestnanosti na 13,8 % oproti úrovni 11,9 % v roku 2014. V dôsledku prudkého poklesu cien palív a cien nákladov na prepravu sa odhaduje, že inflácia sa v roku 2015 znížila na −0,9 %.

Napriek nižším cenám ropy fiškálna konsolidácia v roku 2015 nenapredovala. Spomalenie hospodárstva spolu s výpadkami dane z predaja viedli v roku 2015 k zvýšeniu primárneho deficitu verejných financií (s výnimkou grantov a transferov pre elektrárenskú spoločnosť NEPCO a jordánsky orgán pre vodné hospodárstvo WAJ) na približne 5,2 % HDP zo 4,5 % HDP v roku 2014. To zdôrazňuje krehkú fiškálnu pozíciu Jordánska, keďže krajina je naďalej závislá od zahraničných grantov, ktoré v roku 2015 dosahovali takmer 1,8 % HDP. Odhaduje sa, že deficit bežného účtu (s výnimkou grantov) sa v roku 2015 znížil na 11,7 % HDP v porovnaní s 12,1 % v roku 2014 vďaka nižším cenám ropy. V decembri 2015 sa medzinárodné rezervy zahraničnej meny držali na pohodlnej úrovni 14,7 miliardy USD, čo pokrýva 6,8 mesiaca budúcoročného dovozu.

V auguste 2015 Jordánsko ukončilo trojročnú dohodu s MMF o pohotovostnom úvere vo výške 2 miliardy USD (800 % kvóty). Odvtedy jordánske orgány vedú rokovania s pracovníkmi fondu o novom programe MMF. Nový program s dlhším trvaním by sa mal začať vykonávať v druhom semestri 2016.

Počas londýnskej konferencie „Podpora Sýrie a regiónu“, ktorá sa konala 4. februára 2016, sa Komisia zaviazala poskytnúť 2,4 miliardy EUR na podporu krajín ovplyvnených utečeneckou krízou. Vzhľadom na čoraz zložitejší regionálny kontext a v nadväznosti na oficiálnu žiadosť od jordánskych úradov v marci 2016 bude v roku 2016 predložená nová makrofinančná pomoc pre Jordánsko.

3.2.3. Kirgizská republika

V dôsledku etnického a politického násilia, ktoré viedlo k prudkému poklesu hospodárskej činnosti a značnému rozdielu vo vonkajšom financovaní sa EÚ na medzinárodnej konferencii darcov v júli 2010 v Biškeku zaviazala podporiť oživenie Kirgizskej republiky. V decembri 2011 to viedlo k návrhu Komisie poskytnúť Kirgizskej republike makrofinančnú pomoc do výšky 30 miliónov EUR (15 miliónov EUR vo forme úverov a 15 miliónov EUR vo forme grantov). Rozhodnutie o makrofinančnej pomoci bolo prijaté Európskym parlamentom a Radou 22. októbra 2013. Memorandum o porozumení a dohoda o mechanizme úverov boli podpísané koncom roka 2014 a ratifikované kirgizským parlamentom vo februári 2015.

Ako bolo uvedené, táto operácia makrofinančnej pomoci bola mimoriadna, keďže Kirgizská republika leží mimo bežnej geografickej pôsobnosti nástroja makrofinančnej pomoci. Bola však odôvodnená silou prodemokratických politických a hospodárskych reforiem v krajine a postavením krajiny v regióne s osobitným hospodárskym aj politickým významom. Prvá tranža vo výške 15 miliónov EUR bola vyplatená v dvoch splátkach: grant vo výške 10 miliónov EUR bol vyplatený v júni 2015 a úver vo výške 5 miliónov v októbri 2015. Po úspešnom dokončení preskúmania týkajúceho sa súladu vo vzťahu k druhej tranži vyplatila Komisia grantovú časť tejto tranže (5 miliónov EUR) kirgizským úradom 10. februára 2016. Prvá tranža (10 miliónov EUR) bola vyplatená 13. apríla 2016.

Kirgizské hospodárstvo je v relatívne dobrej kondícii a vykazuje odolnosť voči nepriaznivým externým hospodárskym okolnostiam, najmä v regióne SNŠ. V roku 2015 dosiahol rast HDP 3,5 %, a to vďaka dobrému výkonu odvetví poľnohospodárstva a služieb, pričom inflácia sa znížila na 3,4 %. Platobná bilancia krajiny je naďalej zraniteľná, čo odráža štrukturálne vysoký deficit bežného účtu. V dôsledku prehlbujúcej sa hospodárskej krízy v Rusku a slabej výkonnosti iných krajín SNŠ sa znižuje vývoz, pričom v dôsledku nižších remitencií sa znížil aj dovoz. Deficit bežného účtu preto ostáva veľmi vysoký, pričom v roku 2015 predstavoval 16 %. Ku koncu roka 2015 klesli celkové medzinárodné rezervy na úroveň 1,78 miliardy USD, čo zodpovedá 3,7 mesiaca predpokladaného dovozu, oproti úrovni na konci roku 2014, keď boli vo výške 1,96 miliardy USD respektíve 4,4 mesiaca. V decembri 2015 MMF úspešne ukončil prvé preskúmanie programu v rámci trojročnej dohody o rozšírenom úvere, ktorá bola schválená v apríli 2015. Schválenie radou MMF umožnilo, aby sa Kirgizskej republike okamžite vyplatilo 9,514 milióna EUR vo forme zvláštnych práv čerpania (13,2 milióna USD).

3.2.4. Tunisko

V júni 2013 schválila rada MMF novú 24-mesačnú dohodu s Tuniskom o pohotovostnom úvere vo výške 1,75 miliardy USD, ktorá bola následne predĺžená do decembra 2015. V tejto súvislosti Tunisko od EÚ získalo doplnkovú makrofinančnú pomoc vo výške 300 miliónov EUR vo forme úverov, ktorá bola schválená v máji 2014. Z toho sa 200 miliónov EUR vyplatilo v dvoch rovnakých tranžiach v máji a v decembri 2015. Zvyšných 100 miliónov EUR sa má vyplatiť v priebehu roka 2016.

V roku 2015 boli výrazne revidované prognózy rastu na 0,5 % v porovnaní s 3 % odhadovanými na začiatku roka, a to najmä v dôsledku negatívneho hospodárskeho vplyvu teroristických útokov (najmä na cestovný ruch, sektor dopravy a investície) a narušení výroby spôsobených sociálnymi nepokojmi. Táto situácia negatívne ovplyvňuje už aj tak zraniteľnú platobnú bilanciu a fiškálnu pozíciu, čo vedie k významným potrebám financovania.

Nezamestnanosť zostáva vysoká, na úrovni 15 %, a to najmä medzi mladými ľuďmi a absolventmi (viac ako 30 %). Inflácia dosahovala v roku 2015 priemerne 4,4 % a má zostupný trend. V roku 2015 sa v oblasti verejných financií po dosiahnutí istej úrovne fiškálnej konsolidácie v roku 2014 zvýšil štrukturálny deficit (s výnimkou nákladov na rekapitalizáciu bánk) zo 4,2 % na 4,7 %, k čomu došlo najmä v dôsledku výdavkových opatrení vykonaných po teroristických útokoch a aj napriek ušetreniu výdavkov vďaka nižším cenám ropy, než sa pôvodne odhadovalo. Dlh verejnej správy sa naďalej zvyšoval, pričom v roku 2015 dosiahol úroveň 53 % HDP, a než nastúpi opačný trend, bude podľa predpovedí na konci roku 2018 kulminovať na úrovni 61 % HDP. V najbližších dvoch rokoch sa očakáva aj významný rast amortizácie verejného dlhu.

Od roku 2011 bol rating Tuniska viackrát znížený, naposledy v roku 2014 (agentúrou Moody’s z úrovne Ba2 na úroveň Ba3 a agentúrou Standard & Poor’s z úrovne BB na úroveň BB-). Napriek poklesu cien ropy, slabšej domácej hospodárskej činnosti a zlepšeniu výkonnosti v oblasti vývozu prispeli nepriaznivé vplyvy na cestovný ruch po teroristických útokoch k zachovaniu deficitu bežného účtu v roku 2015 na neudržateľne vysokej úrovni 8,8 %. Rezervy ku koncu roka 2015 sa odhadovali na úrovni približne 7,5 miliardy USD, čo zodpovedá sotva trom mesiacom dovozu.

V tomto kontexte a po ukončení šiesteho preskúmania programu MMF Tunisko v septembri minulého roka požiadalo o následnú dohodu s MMF, o ktorej sa v súčasnosti rokuje, pričom sa očakáva, že sa do polovice roka 2016 pošle na schválenie radou MMF. Po žiadosti o dodatočnú makrofinančnú pomoc, ktorú tuniské úrady predložili v auguste 2015, prijala Komisia vo februári 2016 návrh novej operácie makrofinančnej pomoci vo výške najviac 500 miliónov EUR vo forme úverov.

3.2.5. Ukrajina

So zreteľom na rýchlo sa zhoršujúcu hospodársku situáciu na Ukrajine a na výrazné oslabenie platobnej bilancie navrhla Komisia v januári 2015 novú operáciu makrofinančnej pomoci vo výške do 1,8 miliardy EUR vo forme úverov, ktorá by sa mala vyplatiť v troch rovnakých tranžiach po 600 miliónov EUR. Tento návrh nasleduje po dvoch programoch MFA (MFA I a MFA II) v celkovej výške 1,61 miliardy EUR, ktoré sa začali vykonávať v roku 2014. Prvá tranža tejto novej operácie (MFA III) bola vyplatená v júli 2015. Nasledovala po vyplatení poslednej zostávajúcej tranže vo výške 250 miliónov EUR z MFA I, ktoré sa uskutočnilo v apríli 2015. Vo výsledku tak bola Ukrajine v roku 2015 poskytnutá makrofinančná pomoc v celkovej výške 850 miliárd EUR.