SK    SK SK 
 
SK 1   SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 15.9.2010 
SEK(2010) 1056  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZRHNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
  
Sprievodný dokument 
  
Návrh  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
O PREDAJI NAKRÁTKO A UR ČITÝCH ASPEKTOCH SWAPOV NA ÚVEROVÉ 
ZLYHANIE 
 
 
{KOM(2010) 482 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 1055}  
 
SK 2   SK 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Keď vrcholila finan čná kríza na jese ň 2008, príslušné orgány v Spojených štátoch 
a v niekoľkých členských štátoch EÚ prijali výnimo čné opatrenia s cie ľom obmedzi ť 
alebo zakáza ť predaj nakrátko niektorých alebo vš etkých akcií. Obávali sa totižto, že 
v časoch výraznej finan čnej nestability predaj nakrátko zhorší špirálovitý pokles cien 
akcií najmä vo finan čných inštitúciách takým spôsobom, že by mohlo dôjs ť 
k definitívnemu ohrozeniu ich života schopnosti a vzniku systémových rizík. Ke ďže 
Európska únia nemá osobitný legislatí vny rámec pre zaobchádzanie s predajom 
nakrátko, opatrenia, ktoré prijali jednotlivé členské štáty, sa odlišovali.  
Niektoré vlády vyjadrili v marci 2010 obavy aj z prípadného vplyvu derivátových 
transakcií, konkrétne swapov na úverové zl yhanie (Credit Default Swaps, CDS), na 
ceny gréckych štátnych dlhopisov. Viaceré členské štáty prijali na vnútroštátnej 
úrovni do časné alebo trvalé obmedzenia pred ajov nakrátko a swapov na úverové 
zlyhanie.  
Predaj nakrátko je predaj, ke ď predajca predá cenný papi er, ktorý nevlastní, 
so zámerom neskôr odkúpi ť identický cenný papier, aby ho mohol odovzda ť. 
Existujú dva druhy takéhoto predaja: „krytý“ predaj nakrátko, ke ď predajca uzavrel 
dohody o vypoži čaní cenných papierov ešte pred uskuto čnením predaja a „nekrytý“ 
predaj nakrátko, ke ď si predajca v čase predaja nakrátko nevypoži čal cenné papiere. 
Netto krátke pozície je možné získa ť nielen predajom nakrátko na pe ňažných trhoch, 
ale aj prostredníctvom derivátových nást rojov, s ktorými sa obchoduje na burzách 
alebo na mimoburzovom trhu (OTC). 
Swap na úverové zlyhanie (CDS) je derivát ový nástroj, ktorý predstavuje istú formu 
poistenia proti riziku úv erového zlyhania spolo čnosti alebo vlády. Nákupca swapu na 
úverové zlyhanie je za ro čný poplatok chránený predajcom tohto swapu proti riziku 
zlyhania daného referen čného subjektu. Ak referen čný subjekt zlyhá, poskytovate ľ 
ochrany (predajca) zaplatí nákupcovi  nominálnu hodnotu nástroja výmenou za 
fyzické odovzdanie referen čného nástroja, hoci vyrovnanie sa môže uskuto čniť aj 
formou hotovosti. 
1.1. Riziko negatívnej cenovej špirály 
Predaj nakrátko môže vies ť k efektívnejšej tvorbe cien  tak, že zabráni tomu, aby sa 
do cien cenných papierov prem ietali iba odhady najoptimistickejších investorov. 
Avšak najmä na trhoch posti hnutých krízou, kde chýba finan čná dôvera, hrozí riziko, 
že predaj nakrátko vyvolá dojem, že na trhu existuje  vyšší dopyt než v skuto čnosti, 
čo povzbudí ostatných k predaju (tzv. „stádové správanie“). To môže vies ť k 
nadmernému tlaku na pokles cien cenných papierov. Regula čné orgány sa v 
súvislosti s predajom nakr átko obávajú najmä toho, že  riziko negatívnej cenovej 
špirály sa naplní práv e preto, že ju všetci o čakávajú (tzv. efekt sebapotvrdzujúcej 
predpovede), čo by mohlo vies ť k narušeniu trhov a dokonca až k systémovým 
rizikám.  
Okrem predaja nakrátko na hotovostnýc h trhoch možno ekonomickú krátku pozíciu 
zabezpečiť aj iným spôsobom, a to pomocou transakcií s derivátovými nástrojmi, ako 
sú CDS. Nákup CDS bez vlastníctva podkl adového poistného záujmu (tzv. nekrytý 
 
SK 3   SK CDS) je z ekonomického h ľadiska rovnocenný s predajom dlhopisu nakrátko, 
pretože nákupca má zisk vtedy, ke ď cena CDS stúpa. Viaceré vlády a regula čné 
orgány v Európe vyjadrili obavy z CDS a ich vzájomného pôsobenia s trhmi s 
dlhopismi, ako aj strach z toho, že by to mohlo vies ť k nesprávnemu oce ňovaniu na 
trhoch s dlhopismi, a teda aj k vyšš ím nákladom financovania pre vlády.  
1.2. Riziko zlyhania pri vyrovnaní spojené s nekrytým predajom nakrátko 
Riziko, že predajca uskuto čňujúci predaj nakrátko nebude schopný odovzda ť akcie 
nákupcovi k dátumu vyrovnania, ako aj ri ziko zvýšenej cenovej volatility sú pod ľa 
niektorých regula čných orgánov hlavné riziká s pojené s nekrytým predajom 
nakrátko. Údajov o prípadoch zlyhania pr i vyrovnaní je síce málo, nazna čujú však, 
že v Európe sú zriedkavé. Vä čšina regula čných orgánov sa vyjadr ila, že s nekrytým 
predajom nakrátko alebo so súvisiaci mi problémami s vyrovnaním má iba málo 
skúseností, alebo že tieto riziká sú obmedzené a mohli by sa rieši ť sprísnením 
disciplíny pri vyrovnávaní. Niektoré regula čné orgány však skuto čne vnímajú riziko 
zlyhania pri vyrovnaní, ako aj vä čšie riziko zvýšenej cenovej volatility spojené s 
nekrytým predajom nakrátko a pod ľa nich by sa tieto riziká mali rieši ť. Tieto 
regulačné orgány vyjadrili obavy z toho, že  nekrytý predaj nakrátko môže 
v extrémnych prípadoch vyvola ť obrovský tlak na ceny akcií, a ohrozi ť tak stabilitu 
finančného systému. Je to preto, že nekrytý predaj nakrátko umož ňuje predajcom, 
aby predali v zásade neobmedzený po čet akcií za ve ľmi krátky čas, keďže nie sú 
povinní vopred si akcie poži čať alebo ich lokalizova ť.  
1.3. Nedostato čná transparentnos ť  
Vo väčšine členských štátov EÚ momentál ne neexistujú požiadavky na 
zverejňovanie informácií o predajoch nakrátko al ebo transakciách CDS, takže tieto 
členské štáty nemajú priamy prístup k úda jom o krátkych pozíciách, ktoré sú držané 
v ich jurisdikciách. Viaceré členské štáty však v dôsledku finan čnej krízy zaviedli 
rôzne požiadavky na zverej ňovanie informácií o predaji nakrátko. Regula čné orgány 
vyjadrili znepokojenie, že vzh ľadom na túto situáciu iba ťažko môžu identifikova ť 
pozície, ktoré by mohli ma ť vplyv na stabilitu trhov. Keby sa regula čným orgánom 
takéto informácie oznamovali, pomohlo by im to takéto situácie identifikova ť a 
mohli by zabráni ť agresívnym stratégiám, ktoré by mohli prispie ť k narušeniu trhov.  
Existuje aj riziko informa čnej asymetrie medzi lepšie informovanými predajcami 
nakrátko a ostatnými menej informovanými ú častníkmi trhu. V ďaka zverej ňovaniu 
takýchto informácií na trhu by aj ostatní ú častníci trhu mali prístup k informáciám o 
pohyboch cien, ktoré o čakávajú predajcovia nakrát ko, a mohla by sa tak zlepši ť 
efektívnos ť tvorby cien. V ďaka transparentnosti na trhu by sa takisto zabezpe čilo, 
aby boli všetci investori lepšie inform ovaní o tom, aký majú názor na konkrétny 
cenový papier ostatní investori. 
Niektoré regula čné orgány vyjadrili obavy aj z t oho, že špekulanti by mohli 
spôsobova ť znižovanie cien štátnych dlhopisov prostredníctvom sw apov na úverové 
zlyhanie (CDS). Tieto regula čné orgány sa znepokojujú nad tým, že vzh ľadom na 
chýbajúce informácie o transakciách so št átnymi derivátovými nástrojmi a dlhopismi 
sa im ťažšie identifikuje hromadenie pozícií, ktoré by mohli zaprí činiť finančnú 
nestabilitu, ako aj príp adné zneužitie trhu.  
 
SK 4   SK 1.4. Regula čná arbitráž a vyššie náklady na dodržiavanie predpisov 
Nejednotnos ť opatrení, ktoré prijali jednotlivé členské štáty s cie ľom riešiť 
problematiku predaja nakrátko, ponecháva priestor na regula čnú arbitráž, pretože 
investori by sa mohli snaži ť obchádza ť obmedzenia platné v jednej jurisdikcii 
vykonávaním transakcií v inej ju risdikcii. Táto nejednotnos ť regulačných rámcov by 
mohla vies ť aj k vyšším nákladom trhových ú častníkov na dodržiavanie predpisov, a 
to najmä tých, ktorí pôsobia na viacer ých trhoch, a ktorí by preto museli zavies ť 
rôzne systémy, aby splnili rozli čné požiadavky platné v rôznych členských štátoch.  
2. Z ÁKLADNÝ SCENÁR A SUBSIDIARITA  
Ak sa neprijme žiadne opatrenie na úrovni EÚ, vyššie uvedené problémy 
pravdepodobne zostanú bez koordinovanej odozvy a v budúcnosti  sa vyskytnú opä ť. 
Európska komisia je toho názoru, že na vrhované riešenia dodržiavajú zásadu 
subsidiarity. Po prvé preto, že ak sa neprijmú opatrenia na  rovni EÚ, existuje reálne 
riziko, že opatrenia prijaté jednotlivými členskými štátmi v súvislosti s predajom 
nakrátko a so swapmi na úverové  zlyhanie budú obchádzané alebo neú činné.  Po 
druhé, takéto nekoordinované opatrenia sú zárove ň nákladnejšie pre ú častníkov trhu.  
A nakoniec, niektoré aspekt y tohto problému sú už čiastočne upravené v acquis, 
konkrétne:  v smernici o zneužívaní trhu, smerni ci o transparentnosti a smernici 
o trhoch s finan čnými nástrojmi.  Návrh o predaji nakrátko a tieto existujúce právne 
nástroje by sa preto mali vzájomne dop ĺňať.  
3. C IELE  
Vzhľadom na vyššie uvedenú analýzu rizík a problémov legislatívny návrh o predaji 
nakrátko sleduje tieto všeobecné ciele: obmedzi ť riziká ohrozujúce finan čnú stabilitu, 
ako aj systémové riziká a riziká ohrozu júce integritu trhu vyplývajúce z predaja 
nakrátko, zabráni ť fragmentácii trhu, a zvýši ť tak efektívnos ť vnútorného trhu.  
Aby bolo možné dosiahnu ť uvedené všeobecné ciele, treba zrealizova ť tieto 
špecifické politické ciele: 
(1) obmedziť riziká negatívnych cenových špir ál vyplývajúce z krátkych pozícií 
(vrátane krátkych pozícií dosia hnutých prostredníctvom CDS); 
(2) zvýšiť transparentnos ť krátkych pozícií (vrátane krátkych pozícií získaných 
prostredníctvom CDS); 
(3) obmedziť riziko zlyhania pri vyrovnaní spojené s nekrytými predajmi 
nakrátko a 
(4) obmedziť rozsah regula čnej arbitráže a náklady na dodržiavanie predpisov. 
4. P OLITICKÉ ALTERNATÍVY  
Politické alternatívy sú zoskupené pod ľa operatívnych cie ľov, ktoré vyplývajú z 
vyššie uvedených špecifických cie ľov. 
 
SK 5   SK 4.1. Politické alternatívy, ktorými sa má zabezpe čiť to, aby mali regula čné orgány 
jednozna čnú právomoc obmedzi ť alebo zakáza ť predaj nakrátko alebo CDS za 
krízových podmienok na trhu 
(1) Alternatíva 1 – neprijme sa ži adne opatrenie na úrovni EÚ. 
(2) Alternatíva 2 – príslušným vnútrošt átnym orgánom sa udelí právomoc 
dočasne obmedzi ť predaj nakrátko v prípade finan čného nástroja, ktorý je 
prijatý na obchodovanie na organizova nom trhu a ktorého cena klesla o 
stanovenú hrani čnú hodnotu, napr. 10 % („prerušova č obvodu“ – „circuit 
breaker“).  
(3) Alternatíva 3 – zavedie sa pravidlo, na  základe ktorého sa zakáže predaj 
nakrátko v prípade finan čného nástroja, ktorý je prijatý na obchodovanie na 
organizovanom trhu, s výnimkou prípa dov, ak sa tento nástroj predáva za 
vyššiu cenu ako posledná predajná cena, alebo ak sa predáva za poslednú predajnú cenu, pokia ľ bola táto cena vyššia ako cena pri predošlom predaji 
(„pravidlo vyššej ceny“ – „uptick rule“). 
(4) Alternatíva 4 – zavedie sa zákaz nekryt ých CDS (t. j. uzatváranie zmlúv na 
CDS bez podkladového poistného záujmu). Táto alternatíva je zlu čiteľná s 
alternatívami 2 a 3. 
(5) Alternatíva 5 – príslušným vnútrošt átnym orgánom sa udelí právomoc 
dočasne obmedzi ť alebo zakáza ť vo výnimo čných situáciách predaj nakrátko 
niektorých alebo všetkých finan čných nástrojov, alebo transakcie s CDS, a to 
v spolupráci s orgánom ESMA v súlade s článkom 6a ods. 5 nariadenia 
??/ES, ktorým sa ustanovuje orgán ES MA a bez toho, aby tým boli dotknuté 
právomoci orgánu ESMA pod ľa článku 10 tohto nariadenia. Táto alternatíva 
je zlučiteľná s alternatívami 2, 3 a 4. 
(6) Alternatíva 6 – zavedie sa trvalý zákaz predaja nakrátko všetkých finan čných 
nástrojov, ktoré je možné preda ť týmto spôsobom. Táto alternatíva je 
zlučiteľná s alternatívou 4. 
(7) Alternatíva 7 – zavedie sa trvalé obmedzenie alebo zákaz CDS. Táto 
alternatíva je zlu čiteľná s alternatívami 2, 3 a 6. 
4.2. Politické alternatívy, ktorými sa má zabezpe čiť, aby regula čné orgány a trhy 
získali informácie o krátky ch pozíciách (vrátane krát kych pozícií dosiahnutých 
prostredníctvom CDS) 
(1) Alternatíva 1 – neprijme sa ži adne opatrenie na úrovni EÚ. 
(2) Alternatíva 2 – zavedie sa systém ozna čovania predajov nakrátko, aby 
regulačné orgány mohli identifikova ť, ktoré transakcie sú „dlhé“ a ktoré sú 
„krátke“. 
(3) Alternatíva 3 – krátke pozície sa budú oznamova ť regulačnému orgánu. Táto 
alternatíva je zlu čiteľná s alternatívou 2. 
 
SK 6   SK (4) Alternatíva 4 – krátke  pozície sa budú zverej ňovať. Táto alternatíva je 
zlučiteľná s alternatívami 2 a 3.  
(5) Alternatíva 5 – krátke pozície sa budú zverej ňovať súhrnne (t. j. krátke 
pozície jednotlivých investorov sa zverej ňovať nebudú). Táto alternatíva je 
zlučiteľná s alternatívami 2, 3 a 4. 
(6) Alternatíva 6 – budú sa zverej ňovať jednotlivé dôležité netto krátke pozície. 
Táto alternatíva je zlu čiteľná s alternatívami 2, 3 a 4. 
(7) Alternatíva 7 – zavedie sa výnimka z požiadavky na zverej ňovanie pre 
činnosti tvorby trhu (market making activitie s) a pre niektoré primárne trhové 
operácie. Táto alternatíva je zlu čiteľná s alternatívami 2 až 6. 
4.3. Politické alternatívy, ktorými sa má zabezpe čiť, aby sa uložili ur čité požiadavky 
na obchodovanie a aby sa pos ilnila disciplína pri vyrovnávaní 
(1) Alternatíva 1 – neprijme sa ži adne opatrenie na úrovni EÚ. 
(2) Alternatíva 2 – zavedie sa požia davka, že predajca si pred uskuto čnením 
predaja nakrátko musí vypoži čať akciu, uzavrie ť dohodu o vypoži čaní akcie 
alebo uzavrie ť iné dohody s cie ľom zabezpe čiť, že si bude schopný vypoži čať 
akciu v čase vyrovnania (pravidlo lokalizácie). 
(3) Alternatíva 3 – na rovni EÚ  sa zavedú sa pravidlá disciplíny pri vyrovnávaní, 
aby sa na osoby, ktoré vykonajú pred aj nakrátko, no produkt neodovzdajú, 
uplatňovali náležité sankcie s polu s postupmi odkupovania a pe ňažnými 
pokutami v prípade zlyhania pri vyr ovnaní. Táto alternatíva je zlu čiteľná s 
alternatívou 2. 
(4) Alternatíva 4 – zavedie sa zák az nekrytého predaja nakrátko. 
(5) Alternatíva 5 – zavedie sa výnimka pre činnosti tvorby trhu a pre niektoré 
primárne trhové operácie. Táto alternatíva je zlu čiteľná s alternatívami 2, 3 a 
4. 
4.4. Politické alternatívy, ktorými sa má zabezpe čiť koordinovaný postup členských 
štátov EÚ pri predaji nakrátko a CDS 
Tento cie ľ by sa mal dosiahnu ť pomocou vyššie uvedených troch kategórií s 
cielenými alternatívami. Výbe r právneho nástroja by mal by ť okrem toho takisto 
zacielený na zabezpe čenie koordinácie postupov jednotlivých členských štátov. 
5. P OSÚDENIE A POROVNANIE JEDNOTLIVÝCH ALTERNATÍV  
Jednotlivé politické alternatívy sa posudzovali pod ľa kritérií ich ú činnosti a 
efektivity pri dosahovaní príslušných cie ľov. Porovnanie politických alternatív viedlo 
k týmto záverom: 
– Jednozna čná právomoc:  uprednost ňovanou alternatívou je ko mbinácia alternatívy 
5 (právomoc v núdzových prípadoch) a alternatívy 2 (c ircuit breaker). 
 
SK 7   SK Kombináciou týchto dvoch  alternatív by regula čné orgány získali nástroj, ktorý by 
im umožnil uloži ť krátkodobý zákaz predaja nakrát ko na organizovaných trhoch v 
prípade výrazného cenového poklesu, ako aj prípadný do časný zákaz dlhšieho 
trvania vo výnimo čných situáciách, ktorý by sa vz ťahoval aj na derivátové 
nástroje.  
– Transparentnos ť: uprednost ňovanou alternatívou je kombi nácia alternatív 2, 3, 4, 
6 a 7. Kombináciou alternatív 3 a 4 by sa mohol úplne splni ť cieľ transparentnosti 
pre regula čné orgány i trh. Navyše vyššia pr ahová hodnota oznamovania na ú čely 
trhu by zmiernila akýko ľvek dosah na likviditu a sú časne by zabezpe čila, že 
regulačné orgány získajú požadované úda je. Alternatíva 6 (individuálne 
zverejňovanie) by takisto mohla by ť súčasťou uprednost ňovanej alternatívy, 
pretože umož ňuje úplnejšie zrealizovanie cie ľov prostredníctvom vä čšej 
transparentnosti na trhu. Alternatíva 2 (ozna čovanie) by mohla ve ľmi účinne 
dopĺňať zverejňovanie, ke ďže regula čným orgánom by poskytovala údaje v 
reálnom čase o všetkých krátkych pozíciách, takže by umožnila zaznamenáva ť 
vnútrodenné pozície a pomohla by regula čným orgánom presadzova ť 
uplatňovanie pravidiel. A nakoniec, alternatívou 7 (výnimky pre činnosti tvorby 
trhu a primárne trhové ope rácie) by sa zabezpe čilo, aby tieto činnosti mohli aj 
naďalej plniť dôležitú funkciu zabezpe čovania likvidity, čím by sa mohol 
zmierniť prípadný dosah zverej ňovania na likviditu.  
– Disciplína pri vyrovnávaní:  uprednost ňovanou alternatívou je kombinácia 
alternatív 2, 3 a 5. Ak by sa skom binovali alternatívy 2 a 3, disciplína pri 
vyrovnávaní by sa mohla posilni ť jednak prostredníctvom požiadaviek na samotné 
obchodovanie, ako aj prostred níctvom postupov odkupovania a pe ňažných pokút, 
čím by sa mohol ve ľmi účinne dosiahnu ť príslušný operatívny cie ľ. Kombináciou 
alternatívy 5 s alternatív ami 2 a 3 by sa prípadný ne gatívny vplyv na likviditu 
zmiernil pomocou harmonizovanej výnimky pre činnosti tvorby trhu. Obmedzili 
by sa aj možnosti regula čnej arbitráže a náklady na  dodržiavanie predpisov 
súvisiace s rôznymi výnimkami v EÚ. 
– Koordinovaný postup:  Nelegislatívna spolupráca sa zamieta, pretože by nebola 
účinnou odpove ďou na nekoordinované postupy jednotlivých členských štátov, 
ktoré ponechávajú priestor na regula čnú arbitráž a vedú k vyšším nákladom na 
dodržiavanie predpisov. Nariadenie by bolo vhodnejšie ako smernica, pretože je 
priamo uplatnite ľné, zabezpe čili by sa ním jednotné pravidlá v celej EÚ a 
príslušné subjekty by sa  mohli okamžite odvoláva ť na jeho ustanovenia. 
6. V PLYV UPREDNOST ŇOVANÝCH ALTERNATÍV  
 Vplyv na zú častnené strany  Účinnosť Efektívnos ť 
Alternatívy 2 + 5 
(circuit breaker a 
právomoc vo 
výnimočných 
situáciách)  (+++) regula čné orgány získajú 
právomoc krátkodobo zakáza ť predaj 
nakrátko/CDS vo výnimo čných 
situáciách  
(+++) do časným zákazom predaja 
nakrátko za krízových podmienok na trhoch sa môže podpori ť cena akcie 
emitenta 
(0) vlády: obmedzí sa volatilita na 
trhoch so štátnymi dlhopismi, vznikne 
však riziko negatívneho vplyvu na likviditu
 (+++) úplne sp ĺňajú cieľ 1  
(+++) úplne sp ĺňajú cieľ 4 
(+++) bránia vzniku 
zbytočných negatívnych 
vplyvov na efektívnos ť trhu  (-) znížia náklady na 
dodržiavanie predpisov 
vďaka koordinovanému 
prístupu na úrovni EÚ; 
akýkoľvek vplyv na 
likviditu bude do časný 
 
 
SK 8   SK (- -) finan čné inštitúcie môžu ma ť 
dočasný zákaz predaja nakrátko a 
budú musie ť znášať náklady na 
dodržiavanie predpisov  
Alternatívy 2+ 3 + 4 
+6 + 7 
(označovanie, 
oznamovanie individuálnych netto 
krátkych pozícií regulačným orgánom 
a ich zverej ňovanie 
na trhu s výnimkou pre tvorcov trhu a 
dílerov na 
primárnom trhu)  
 (+++) regula čné orgány: úplná 
transparentnos ť krátkych pozícií  
(+++) emitenti: prístup k údajom o 
dôležitých krátkych pozíciách a možnosť plne využíva ť likviditu 
poskytovanú tvorcami trhu  
(+++) individuálni investori: odstráni 
sa informa čná asymetria a zachová sa 
likvidita poskytovaná tvorcami trhu  
(+++) vlády: likvidita štátnych 
dlhopisov nebude znížená  
(- ) finančné inštitúcie: náklady na 
dodržiavanie predpisov a pravdepodobné obmedzenie predaja 
nakrátko s cie ľom vyhnú ť sa 
zverejňovaniu, aktivity tvorby trhu však 
môžu naďalej pokra čovať  (+++) úplne sp ĺňajú cieľ 2  
(+++) úplne sp ĺňajú cieľ 4 
(++) obmedzujú zbyto čné 
negatívne vplyvy na 
efektívnos ť trhu  (-) stále náklady na 
dodržiavanie predpisov; dosah na 
likviditu trhu sa zmierni vďaka 
stanoveniu prahových 
hodnôt a výnimiek
 
Alternatívy 2+ 3 + 5 
(lokalizácia a 
disciplína pri vyrovnávaní s 
výnimkou pre tvorcov trhu a dílerov na primárnom trhu)
 (+++) regula čné orgány môžu 
udeľovať sankcie za nekrytý predaj 
nakrátko  
(+++) emitenti: po čet akcií predaných 
nakrátko nesmie presiahnu ť počet akcií 
vydaných alebo dostupných na ú čely 
vypožičania, likvidita sa nezníži v ďaka 
výnimke udelenej pre tvorcov trhu  
(+++) vlády: po čet štátnych dlhopisov 
predaných nakrátko nesmie presiahnu ť 
počet štátnych dlhopisov vydaných 
alebo dostupných na ú čely 
vypožičania, likvidita sa nezníži v ďaka 
výnimke udelenej pre tvorcov trhu  
(+ ) niektoré finan čné inštitúcie možno 
budú musie ť prispôsobi ť svoje systémy 
na dodržiavanie predpisov, avšak pre tvorcov trhu bude plati ť výnimka (++) cieľ zníženia rizika 
zlyhania pri vyrovnaní sa 
dosiahne pomocou pravidiel, ktoré sa budú vz ťahovať na 
samotné obchodovanie a na disciplínu pri vyrovnávaní 
(+++) úplne sp ĺňajú cieľ 4
 
(+) prispievajú k zníženiu 
rizika negatívnych cenových 
špirál 
 (-) niektoré stále 
náklady na 
dodržiavanie predpisov, hoci sa už často uplat ňuje 
pravidlo lokalizácie, 
dosah na likviditu trhu sa zmierni v ďaka 
výnimke pre tvorcov 
trhu
 
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia bude monitorova ť, ako členské štáty uplat ňujú zmeny navrhnuté v 
legislatívnom návrhu o predaji nakrátko. H odnotenie legislatívne ho opatrenia by sa 
mohlo vykona ť o tri až pä ť rokov po nadobudnutí jeho ú činnosti v rámci správy 
Rady a Európskeho parlamentu o primera nosti prahových hodnôt pre oznamovanie a 
zverejňovanie informácií.