[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.6.2006 SEK(2006) 780 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU priložené k oznámeniu Komisie „Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“ {KOM(2006) 319} PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU priložené k oznámeniu Komisie „Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“ POZNÁMKA : Vzhľadom na požiadavky z hľadiska počtu strán sa toto zhrnutie obmedzuje na hlavné zistenia hodnotenia vplyvu, ktoré sú dostupné iba v anglickom jazyku. MOžNOSTI POLITIKY Hodnotením vplyvu sa identifikovali štyri alternatívne možnosti reformy SOT s vínom. Možnosť 1 : Status quo s nejakými možnými obmedzenými úpravami Možnosť 2 : Hĺbková reforma SOT Možnosť 3 : Reforma v súlade s reformou SPP Možnosť 4 : Deregulácia trhu s vínom Opis možností politiky je zhrnutý v tabuľke 1. Tabuľka 1: Prehľad možností politiky Potenciál | Trhové opatrenia | Regulačné opatrenia | Možnosť 3: Reforma v súlade s reformou SPP | Predĺženie na niekoľko rokov | Zrušenie | Konverzia rozpočtu do nárokov na SPS | Presun právomocí na Komisiu, prepojenie na postupy OIV, osobitné postupy pre vývoz, skončenie zákazu na dovezené mušty | Zjednodušenie, súlad s WTO-TRIPS a systémom CHZO/CHOP, preskúmanie systému klasifikácie vín | Presun právomocí na Komisiu, jednotné nástroje pre všetky vína, viac pružnosti | Možnosť 4: Deregulácia trhu s vínom | Zrušenie | Zrušenie | Zrušenie alebo presun na 2. pilier | Zrušenie alebo presun na 2. pilier | Pravidlá OIV ako jediný regulačný rámec | Úplná integrácia systému CHZO/CHOP | Úplná integrácia horizontálnej smernice o označovaní potravín | Analýza vplyvu Hospodársky vplyv Trhová rovnováha Podľa strednodobého výhľadu pre EÚ–27 (pozri prílohu 1) by udržanie dnešného režimu pre víno (možnosť 1), aj keď mierne upraveného, viedlo k zvýšeniu prebytkov, čím by sa tento režim stal trvalo neudržateľným. Pri všetkých ostatných možnostiach politiky by zrušenie trhových opatrení zaručilo lepšiu trhovú orientáciu výroby vína, a tým dosiahnutie rovnováhy v dlhodobom horizonte. Možnosti 2 – 3 – 4 by však v krátkodobom horizonte vplývali na trhovú rovnováhu rôznym spôsobom. Najmä možnosť 2 by umožnila dosiahnuť najhladšie a najrýchlejšie absorbovanie prebytkov vína podporou zníženia výrobného potenciálu (program vyklčovania) a podporou štrukturálneho prispôsobenia v sektore. Na druhej strane pri možnostiach 3 a 4 by sa neprítomnosťou štrukturálnych opatrení prechod na trhovú rovnováhu skomplikoval . To by spôsobilo značnú záťaž sektora, ktorý sa po mnohé desaťročia spoliehal na tradičné nástroje trhovej intervencie a teraz by niesol plnú zodpovednosť za prispôsobenie sa zmenenej trhovej situácii. Ceny a príjmy Pri status quo spôsobia rastúce prebytky vyšší tlak na intervenčné opatrenia a rozpočet EÚ. Trhové nástroje postupne narazia na problémy pri odstraňovaní zásob vína účinným spôsobom. Opakujúce sa krízy by spôsobili pokles cien, a tým aj pokles príjmov poľnohospodárskych podnikov. Všetky ostatné možnosti by v dlhodobom horizonte viedli k u spokojivej úrovni cien a príjmov, ktorá je priamym dôsledkom dosiahnutia trhovej rovnováhy. Výrobcovia vína však bez ohľadu na vybranú možnosť politiky budú musieť vo všeobecnosti čeliť poklesu cien a stratám príjmov v krátkodobom horizonte , keďže stabilizácia trhovej situácie si bude vyžadovať značné štrukturálne prispôsobenie. Na hodnotenie vplyvu uvedených štyroch možností politiky sa vykonala simulácia spočívajúca v dvoch krokoch: 1. ceny vína sa odvodili na základe štatistického vzťahu určeného medzi cenami stolového vína a celkovými zásobami vína; 2. použitím údajov z informačnej siete poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN) a na základe siedmich „vzorových poľnohospodárskych podnikov”, ktoré predstavujú najvýznamnejšie typológie výrobcov stolového vína v piatich veľkých vinárskych regiónoch EÚ, sa simuloval vplyv na príjmy generované pri predpokladaných cenových poklesoch. Výsledky tohto postupu (pozri prílohy 2 a 3) naznačujú, že status quo a celková deregulácia by najvážnejšie ovplyvnili ceny a príjmy. Možnosť 2 by mala celkovo menej výrazný vplyv, hoci stále pomerne významný, na príjmy v krátkodobom horizonte a časom by zabezpečila ich rýchlu stabilizáciu. Možnosť 3 by vo všeobecnosti bola najpríťažlivejšou možnosťou pre výrobcov vína vo veľmi krátkodobom horizonte , keďže platba nezávislá na druhu výroby by zo začiatku aspoň vyrovnala pokles cien vína; pomalé nastoľovanie trhovej rovnováhy a prudko klesajúci vývoj cien by však mohli spôsobiť zníženie príjmov v strednodobom horizonte. Konkurencieschopnosť Vinársky priemysel EÚ má v súčasnosti v porovnaní so svojimi konkurentmi určité nevýhody : - menšie produkčné štruktúry s vyššími výrobnými nákladmi a menšími objemami na krytie potrieb vysokokapacitných maloobchodníkov, - menej dynamická stratégia odbytu, - vyššie regulačné obmedzenia. V tomto ohľade by možnosť 1 nezlepšila súčasné problémy. Možnosti 2 – 3 – 4 by všetky čiastočne správnym spôsobom riešili problémy prostredníctvom: - lepšej trhovej orientácie, - vyššej pružnosti pri enologických postupoch a pravidlách označovania etiketami, - menších regulačných obmedzení. Najmä zrušenie zákazu nových výsadieb by bolo prínosom pre konkurencieschopnosť , umožnilo by najvýkonnejším výrobcom pri najvýhodnejšom rozsahu výroby optimalizovať veľkosť ich poľnohospodárskeho podniku. Navrhnutý zákaz používania sacharózy na obohacovanie by mohol mať negatívny vplyv na konkurencieschopnosť príslušnej výroby, keďže výrobné náklady by mohli vzrásť o 15 – 25 %[1]. Hospodársky a sociálny vplyv na vidiecke oblasti Pri možnosti 1 by zhoršenie trhovej situácie vo vinárskom sektore viedlo k nárastu hospodárskych a sociálnych problémov vo vidieckych oblastiach vinárskych regiónov . Pri možnosti 2 by hladká stabilizácia trhovej rovnováhy, a teda dosiahnutie trvalej ekonomickej udržateľnosti vinárskej výroby, mali aj pozitívny hospodársky a sociálny vplyv na vidiecke oblasti ako celku. Finančné prostriedky pridelené na vnútroštátny finančný balík a posilnenie politiky rozvoja vidieka by uľahčili štrukturálne prispôsobenie sektora a zmiernili účinky poklesu výroby vína. Pri možnostiach 3 a 4 by nedostatok konkrétnych štrukturálnych opatrení, ktoré sprevádzajú zrušenie trhových nástrojov a napomáhajú štrukturálnemu prispôsobeniu sa vo vinárskom sektore, predstavoval značné riziko pre kohéziu vinárskych regiónov . Najmä možnosť 4 by mala najradikálnejší vplyv. Vplyv na životné prostredie Vinárska výroba vytvára mnohé tlaky na životné prostredie: - vplyv na pôdu (erózia, zhutnenie, strata organickej hmoty), - intenzívne používanie prípravkov na ochranu rastlín (najmä fungicídov), - likvidácia vedľajších produktov výroby vína, - rastúce využívanie zavlažovania v určitých regiónoch, - nadmerná špecializácia, - riziká spôsobené nekoordinovaným vyklčovaním. Pri zachovaní status quo by všetky tlaky na životné prostredie pretrvávali. Pri možnosti 2 neexistuje jednoduchý spôsob presadzovania rešpektovania základnej línie životného prostredia v celej vinohradníckej oblasti , keďže vinárske poľnohospodárske podniky by nutne nedostali priame platby, ktoré by mohli podliehať zníženiam v prípade nerešpektovania krížovej zhody. Riešenie by však mohlo spočívať v podmienení všetkých podporných opatrení (vrátane opatrení oprávnených na vnútroštátny finančný balík a rozvoj vidieka) rešpektovať povinnosti vyplývajúce z krížovej zhody. Posilnenie vyklčovania by mohlo mať celkovo pozitívny vplyv na životné prostredie, lebo sa ním vo všeobecnosti znižuje monokultúra. Mohlo by to však viesť aj k environmentálnym rizikám, ak by sa pôda opustila alebo vysadila intenzívnejšími plodinami. Základný prínos možnosti 3 spočíva v skutočnosti, že na základnú líniu životného prostredia by sa automaticky vzťahovala krížová zhoda . Pri možnosti 4 by sa implementácia základnej línie životného prostredia dosahovala veľmi ťažko , keďže pestovateľom viniča by sa neposkytovala žiadna podpora v rámci SOT s vínom. Odstránenie všetkých destilačných opatrení , ako je to pri možnostiach 2 – 3 – 4, môže mať pozitívny vplyv na životné prostredie za predpokladu, že vedľajšie produkty výroby vína sa vhodným spôsobom spracujú. Vplyv na obchod a súlad s WTO Hlavné problémy vo vinárskom sektore v súvislosti s WTO sú: - vnútorná podpora: veľká časť ročných výdavkov SOT s vínom sa zatrieďuje do „amber box”, čo je druh podpory, ktorý najviac narúša obchod. - politika kvality/zemepisné označenia: existujúci regulačný rámec pre kvalitu neumožňuje optimálnu medzinárodnú ochranu našich zemepisných označení v rámci dohody WTO-TRIPS. - opatrenia pre označovanie etiketami: naše pravidlá považujú nečlenské krajiny EÚ za diskriminačné. Pri možnosti 1 by takmer všetky problémy v súvislosti s existujúcim režimom WTO pre víno zostali nevyriešené; mnohé opatrenia SOT by preto mohli byť v budúcnosti ohrozené. Všetky ostatné možnosti by boli úplne v súlade s WTO, hoci v prípade vnútroštátneho finančného balíka pri možnosti 2 by sa stav „green boxu“ mal preveriť na základe konkrétneho uplatnenia oprávnených opatrení. Vplyv na kvalitu vína, ochranu zdravia a spotrebiteľov Kvalita vína Možnosť 1 by žiadnym spôsobom nevplývala na kvalitu vína. Pri možnostiach 2 – 3 – 4 by lepšia trhová orientácia dosiahnutá zrušením trhových opatrení mala smerovať k uprednostňovaniu segmentu vín vyššej kvality . Ochrana zdravia a spotrebiteľov V existujúcej SOT má destilácia konzumného liehu negatívny vplyv na verejné zdravie z dôvodu subvencovania premeny vína na nápoj s vyšším obsahom alkoholu. Povolenie výroby vínneho destilátu pri nižších nákladoch podnecuje ich spotrebu, čo je v rozpore so záujmami zdravia. Pri možnosti 1 sa dotácie na destiláciu konzumného liehu zachovávajú alebo znižujú iba čiastočne, takže nesúlad s politikou verejného zdravia by pretrvával . Pri možnostiach 2 – 3 – 4 majú zrušenie subvencovanej destilácie konzumného liehu a cieľ znížiť prebytky lepšou trhovou orientáciou výroby vo všeobecnosti pravdepodobne pozitívny vplyv na verejné zdravie . Možnosť 2 by umožnila najrýchlejšiu absorpciu prebytkov vína. Zjednodušenia navrhnuté pre politiku kvality, systém zemepisných označení a pravidlá označovania etiketami, ako aj vzdelávacie a informačné kampane pri možnosti 2, by navyše mohli zvýšiť transparentnosť pre spotrebiteľov . Vplyv na účinnosť riadenia Účinnosť riadenia možno zvýšiť zjednodušením regulačného rámca, ktoré by uľahčilo implementáciu systému a kontrol, čím by sa obmedzilo riziko podvodov a zneužívania verejných finančných prostriedkov a znížili náklady na správu a štatistické monitorovanie. K zvýšeniu účinnosti okrem toho prispeje zabezpečenie vyššej úrovne subsidiarity, aby členské štáty mohli reagovať na konkrétne potreby politiky. Možnosť 1 by celkovo nepriniesla žiadne zlepšenie účinnosti riadenia, keďže rozpočtové prostriedky pridelené pre vinársky sektor by boli pod zvyšujúcim sa tlakom. Ostatné tri možnosti by mali pozitívny vplyv , hoci v rôznom rozsahu. Možnosť 2 by priniesla značné zjednodušenie v dôsledku zrušenia, v niektorých prípadoch po prechodnom období, niektorých zložitých opatrení (práva na výsadbu, destilácie, súkromné skladovanie vína a verejné skladovanie liehu). Zvýšila by sa aj úroveň subsidiarity zavedením vnútroštátneho finančného balíka, ktorý členským štátom umožní vybrať si zo súboru alternatívnych opatrení a zvýši prostriedky na rozvoj vidieka vo vinárskych regiónoch. Možnosť 3 by priniesla väčšie zjednodušenie , lebo zavedenie systému jednotnej platby (SPS) a zrušenie opatrení pre konkrétne plodiny by umožnilo zníženie zložitosti režimu. Z hľadiska subsidiarity by sa poskytla určitá pružnosť formou implementácie systému SPS. Možnosť 4 by umožnila z ásadné právne zjednodušenie a zníženie rozpočtových potrieb, hoci sociálno-ekonomické dôsledky tejto možnosti, najmä pre pristupujúce členské štáty, by v dlhodobom horizonte znamenali rozpočtové riziko. POROVNANIE RÔZNYCH MOžNOSTÍ V tabuľke 2 sú zhrnuté rôzne vplyvy jednotlivých možností politiky. Tabuľka 2: Prehľad vplyvu jednotlivých možností ZHRNUTIE VPLYVU | Možnosť 1: Vylepšený status quo | Možnosť 2: Hĺbková reforma SOT | Možnosť 3: Reforma v súlade s reformou SPP | Možnosť 4: Deregulácia | Trhová rovnováha | Rastúci prebytok | Najhladšie dosiahnutie rovnováhy | Nárast prebytku v krátko- a strednodobom horizonte | Nárast prebytku v krátko- a strednodobom horizonte | Trhová rovnováha v dlhodobom horizonte | Trhová rovnováha v dlhodobom horizonte | Ceny | Prudký pokles v dôsledku trvalej neudržateľnosti systému | Pokles v krátkodobom horizonte | Prudký pokles v krátko- a strednodobom horizonte | Veľmi prudký pokles v krátko- a strednodobom horizonte | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy | Poľnohospodárske príjmy | Postupný pokles v dôsledku trvalej neudržateľnosti systému | Pokles v krátkodobom horizonte | Pokles v strednodobom horizonte | Veľmi prudký pokles v krátko- a strednodobom horizonte | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy Žiadny mechanizmus ochrannej siete | Vyrovnanie po dosiahnutí rovnováhy Žiadny mechanizmus ochrannej siete | Konkurencieschopnosť | Žiadne zlepšenie | Rýchle zlepšenie prostredníctvom trvalej ekonomickej udržateľnosti a lepších regulačných opatrení, ktoré umožňujú pružnosť a inováciu | Zlepšenie v dlhodobom horizonte prostredníctvom trvalej ekonomickej udržateľnosti a lepších regulačných opatrení, ktoré umožňujú pružnosť a inováciu | Značné zlepšenie v dlhodobom horizonte prostredníctvom trvalej ekonomickej udržateľnosti, slobody vykonávať poľnohospodársku činnosť a lepších regulačných opatrení, ktoré umožňujú pružnosť a inováciu | Hospodársky a sociálny vplyv na vidiecke oblasti | Postupné zhoršovanie v dôsledku trvalej neudržateľnosti systému | Zlepšenie v dôsledku hladkého dosiahnutia trvalej ekonomickej udržateľnosti | Riziko v dôsledku naliehavej potreby reštrukturalizácie | Značné riziko v dôsledku naliehavej potreby reštrukturalizácie a možných presunov výroby medzi regiónmi | Životné prostredie | Žiadne zlepšenie | Žiadne jednoduché riešenie na uplatnenie krížovej zhody na všetky vinárske oblasti Presuny na rozvoj vidieka možno použiť na podnietenie environmentálne priaznivých opatrení | Priama uplatniteľnosť celkovej krížovej zhody | Veľmi ťažké uplatnenie krížovej zhody Žiadne použiteľné finančné prostriedky na podnietenie environmentálne priaznivých opatrení | Súlad obchodu s WTO | Rôzne opatrenia, ktoré môžu byť potenciálne ohrozené | Vyriešenie väčšiny problémov | Vyriešenie väčšiny problémov | Vyriešenie väčšiny problémov | Kvalita vína | Neutrálne | Nárast v dôsledku lepšej trhovej orientácie | Nárast v dôsledku lepšej trhovej orientácie | Nárast v dôsledku lepšej trhovej orientácie | Zdravie/spotrebiteľ | Žiadne zlepšenie | Ukončenie neprijateľnej podpory na destiláciu vína na konzumný lieh Transparentnejšie a viac na spotrebiteľa orientované pravidlá označovania etiketami | Ukončenie neprijateľnej podpory na destiláciu vína na konzumný lieh Transparentnejšie a viac na spotrebiteľa orientované pravidlá označovania etiketami | Ukončenie neprijateľnej podpory na destiláciu na konzumný lieh Transparentnejšie a viac na spotrebiteľa orientované pravidlá označovania etiketami | Rozpočet | Zvýšený tlak | Neutrálne | Neutrálne | Možnosť úspor | Subsidiarita | Žiadne zlepšenie | Oveľa viac pružnosti prostredníctvom vnútroštátneho finančného balíka a zvýšenia finančných prostriedkov na rozvoj vidieka | Pružnosť pri implementácii SPS | Možná väčšia pružnosť presunom na rozvoj vidieka | Zjednodušenie, uplatniteľnosť, kontrolovateľnosť | Žiadne zlepšenie | Mierne zjednodušenie | Značné zjednodušenie, ale osobitné operačné problémy pri zavádzaní SPS pre vinársky sektor | Vyriešenie väčšiny problémov | Príloha 1:Strednodobé predpovede pre vinársky sektor EÚ-27 na roky 2010 – 2011 VINÁRSKY ROK | VINÁRSKY ROK | PREDPOVEDE 2010/2011 | PRIEMER | 2003/04 | 2004/05 | Priemerný | Variant | Variant | 1999 – 2003 | variant | nízkeho prebytku | vysokého prebytku | VÝROBA | 180,4 | 166,8 | 191,5 | 178,8 | 173,2 | 183,3 | PREBYTOK 1 (a) | 21,9 | 14,3 | 34,8 | 27,0 | 18,8 | 38,0 | v % z výroby | 12,2 % | 8,6 % | 18,2 % | 15,1 % | 10,9 % | 20,7 % | PREBYTOK 2 (b) | 10,5 | 4,0 | 23,8 | 15,0 | 7,8 | 25,0 | v % z výroby | 5,8 % | 2,4 % | 12,5 % | 8,4 % | 4,5 % | 13,6 % | (a) vrátane vína vyňatého na destiláciu konzumného liehu | (b) okrem vína vyňatého na destiláciu konzumného liehu | Príloha 2: Vplyv na ceny Regresná analýza medzi priemernými ročnými cenami stolových vín a celkovými zásobami vína Možnosť 1: Status quo | Zásoby v 1 000 hl a ceny v EUR/°obj./hl | Historické údaje | Vinársky rok | Celkové zásoby vína k 31. 7. | Priemerná cena | 2000 | 142 221 | 3,23 | 2001 | 161 900 | 2,78 | 2002 | 156 725 | 2,84 | 2003 | 151 704 | 3,32 | 2004 | 155 636 | 3,36 | 2005 | 174 914 | 2,72 | Priemer 2000 – 2005 | 157 183 | 3,04 | Simulácia | nárast zásob o 9 mil. hl ročne | Vinársky rok | Zásoby k 31. 7. | Simulovaná cena (lineárny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | Simulovaná cena (exponenciálny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | rok 0 | 157 183 | 3,04 | - | 3,03 | - | rok 1 | 166 183 | 2,86 | -6 % | 2,86 | -6 % | rok 2 | 175 183 | 2,69 | -12 % | 2,69 | -11 % | Možnosť 2: Hĺbková reforma SOT | Zásoby v 1 000 hl a ceny v EUR/°obj./hl | Historické údaje | Vinársky rok | Celkové zásoby vína k 31. 7. | Priemerná cena | 2000 | 142 221 | 3,23 | 2001 | 161 900 | 2,78 | 2002 | 156 725 | 2,84 | 2003 | 151 704 | 3,32 | 2004 | 155 636 | 3,36 | 2005 | 174 914 | 2,72 | Priemer 2000 – 2005 | 157 183 | 3,04 | Simulácia | nárast zásob o 8,2 mil. hl v roku 1 a o dodatočných 4,2 mil. hl v roku 2 | Vinársky rok | Zásoby k 31. 7. | Simulovaná cena (lineárny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | Simulovaná cena (exponenciálny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | rok 0 | 157 183 | 3,04 | - | 3,03 | - | rok 1 | 165 383 | 2,88 | -5 % | 2,87 | -5 % | rok 2 | 169 583 | 2,80 | -8 % | 2,79 | -8 % | Možnosť 3: Reforma v súlade s reformou SPP Zásoby v 1 000 hl a ceny v EUR/°obj./hl Historické údaje | Vinársky rok | Celkové zásoby vína k 31. 7. | Priemerná cena | 2000 | 142 221 | 3,23 | 2001 | 161 900 | 2,78 | 2002 | 156 725 | 2,84 | 2003 | 151 704 | 3,32 | 2004 | 155 636 | 3,36 | 2005 | 174 914 | 2,72 | Priemer 2000 – 2005 | 157 183 | 3,04 | Simulácia | nárast zásob o 12,2 mil. hl ročne | Vinársky rok | Zásoby k 31. 7. | Simulovaná cena (lineárny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | Simulovaná cena (exponenciálny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | rok 0 | 157 183 | 3,04 | - | 3,03 | - | rok 1 | 169 383 | 2,80 | -8 % | 2,80 | -8 % | rok 2 | 181 583 | 2,56 | -16 % | 2,58 | -15 % | Možnosť 4: Celková deregulácia Zásoby v 1 000 hl a ceny v EUR/°obj./hl Historické údaje | Vinársky rok | Celkové zásoby vína k 31. 7. | Priemerná cena | 2000 | 142 221 | 3,23 | 2001 | 161 900 | 2,78 | 2002 | 156 725 | 2,84 | 2003 | 151 704 | 3,32 | 2004 | 155 636 | 3,36 | 2005 | 174 914 | 2,72 | Priemer 2000 – 05 | 157 183 | 3,04 | Simulácia | nárast zásob o 19 mil. hl ročne | Vinársky rok | Zásoby k 31. 7. | Simulovaná cena (lineárny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | Simulovaná cena (exponenciálny model) | % zmeny v porovnaní s rokom 0 | rok 0 | 157 183 | 3.,4 | - | 3,03 | - | rok 1 | 176 183 | 2,67 | -12 % | 2,67 | -12 % | rok 2 | 195 183 | 2,30 | -24 % | 2,36 | -22 % | Príloha 3: Vplyv na poľnohospodárske príjmy Súhrnné výsledky uplatnenia prístupu modelových poľnohospodárskych podnikov na poľnohospodárske podniky vyrábajúce stolové víno v niektorých regiónoch EÚ – Zdroj: DG AGRI – FADN Zmena čistej pridanej hodnoty poľnohospodárskeho podniku na ročnú pracovnú jednotku (FNVA/AWU) v % . Prvý rok | Druhý rok | Možnosť 1 Status quo | Možnosť 2 Hĺbková reforma | Možnosť 3 Reforma SPP | Možnosť 4 Deregulácia | Možnosť 1 Status quo | Možnosť 2 Hĺbková reforma | Možnosť 3 Reforma SPP | Možnosť 4 Deregulácia | Zmena ceny | -6 % | -5 % | -8 % | -12 % | -12 % | -8 % | -16 % | -23 % | Zmena príjmu | Poitou Charentes - Stolové víno a koňak | -10 % | -8 % | -3 % | -20 % | -20 % | -13 % | -17 % | -38 % | Languedoc Roussillon - Špecialista na stolové víno | -19 % | -16 % | 19 % | -39 % | -39 % | -26 % | -7 % | -74 % | Puglia (1) - Špecialista na stolové víno | -11 % | -9 % | 0 % | -21 % | -21 % | -14 % | -14 % | -41 % | Puglia (2) - Stolové víno a olivy | -7 % | -6 % | 3 % | -15 % | -15 % | -10 % | -7 % | -29 % | Sicília (1) - Špecialista na stolové víno | -11 % | -9 % | 6 % | -23 % | -23 % | -15 % | -9 % | -43 % | Sicília (2) - Stolové víno a olivy | -5 % | -5 % | 2 % | -11 % | -11 % | -7 % | -5 % | -21 % | Castilla La Mancha - Špecialista na stolové víno | -8 % | -7 % | 34 % | -16 % | -16 % | -11 % | 24 % | -30 % | FNVA/AWU v druhom roku po reforme [pic] [pic] [1] Zdroj: Obohacovanie vína v Európskom spoločenstve, Wageningen University, EUR správa 13239, 1991. + zákaz používania sacharózy + zachovanie zákazu nadmerného lisovania + zachovanie zákazu nadmerného lisovania + zákaz používania sacharózy + status quo používania sacharózy