3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU10

·Lety: skúsenosti z operácií vykonaných v rámci celosvetového dňa leteckých aktivít od roku 2014 do roku 2016 ukazujú jasné spojenie medzi podvodmi pri bezhotovostných platbách, podvodmi pri predaji leteniek a inými závažnými zločinmi a organizovanou trestnou činnosťou vrátane terorizmu. O niektorých osobách, ktoré cestovali s cestovnými lístkami získanými podvodným spôsobom, bolo známe, že sú zapojené aj do iných trestných činov, alebo boli z takýchto činov podozrivé.

Týmto návrhom sa v zásade nezavádzajú ustanovenia špecifické pre podvody pri bezhotovostných platbách, ktoré by sa odchyľovali od uvedených širších nástrojov s cieľom zamedziť fragmentácii, ktorá by mohla komplikovať transpozíciu a vykonávanie zo strany členských štátov. Jedinou výnimkou je smernica 2012/29/EÚ o právach, podpore a ochrane obetí, ktorú tento návrh dopĺňa.

Okrem toho je tento návrh v súlade so stratégiou digitálneho jednotného trhu, ktorá sa snaží posilniť dôveru používateľov v digitálny trh, čo je ďalším hlavným cieľom návrhu. V súvislosti so stratégiou digitálneho jednotného trhu existujú rôzne právne nástroje pre uľahčenie bezpečných platieb v celej EÚ, s ktorými je tento návrh tiež v súlade:

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V tomto návrhu sa vymedzuje rozsah trestných činov s cieľom zahrnúť všetko príslušné konanie, no s obmedzením sa na to, čo je nevyhnutné a primerané.

V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 ZEÚ sa navrhovaná nová smernica obmedzuje na to, čo je nevyhnutné a primerané na zavedenie medzinárodných noriem a prispôsobenie existujúcich právnych predpisov o trestných činoch v tejto oblasti novým hrozbám. Opatrenia týkajúce sa používania nástrojov vyšetrovania a výmeny informácií sú zahrnuté len v rozsahu potrebnom na účinné fungovanie navrhovaného trestnoprávneho rámca.

Ďalšou pridanou hodnotou opatrenia EÚ je uľahčenie spolupráce s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, vzhľadom na to, že medzinárodný rozmer podvodov pri bezhotovostných platbách často prekračuje hranice EÚ. Existencia minimálnych spoločných pravidiel v EÚ môže dať podnet aj na účinné legislatívne riešenia v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ, čím by sa globálne uľahčila cezhraničná spolupráca.

Prevažná väčšina zainteresovaných strán súhlasila s tým, že na účel vyšetrovania a trestného stíhania zločincov by sa finančným inštitúciám malo povoliť spontánne si vymieňať niektoré osobné údaje obetí (napr. meno, bankový účet, adresa atď.) so štátnou políciou alebo políciou inej krajiny EÚ.

Názory na oznamovanie trestných činov orgánom presadzovania práva sa líšili: niektorí boli spokojní so súčasnou úrovňou oznamovania trestných činov, zatiaľ čo iní boli presvedčení, že by sa mala zlepšiť. Rôzne kategórie zainteresovaných strán sa zhodli na tom, že budúce možnosti politiky týkajúce sa oznamovania trestných činov musia byť v rovnováhe so skutočnými kapacitami orgánov presadzovania práva na ďalšie sledovanie prípadov.

Keďže návrh nepočíta so žiadnymi povinnými pravidlami o oznamovaní, na dodatočné náklady pre podniky vrátane MSP by nemal mať žiaden vplyv. Ani ostatné ustanovenia, ktoré by boli zahrnuté v návrhu, nemajú vplyv na MSP.

Pokiaľ ide o prínosy, uprednostňovaná možnosť by pripravila pôdu pre efektívnejšie a účinnejšie opatrenie presadzovania práva proti podvodom pri bezhotovostných platbách prostredníctvom ucelenejšieho uplatňovania pravidiel v celej EÚ, lepšej cezhraničnej spolupráce a silnejšej verejno-súkromnej spolupráce a výmeny informácií. Touto iniciatívou by sa takisto posilnila dôvera v digitálny jednotný trh, a to posilnením bezpečnosti.

Po zmapovaní prípadných opatrení politiky na riešenie každého problému zisteného v hodnotení a po analýze, aké opatrenia sa ponechajú a ktoré sa vyradia, boli opatrenia zoskupené do politických možností. Každá politická možnosť bola zostavená s cieľom riešiť zistené problémy. Rôzne posudzované politické možnosti boli kumulatívne, t. j. so zvýšenou úrovňou legislatívneho opatrenia EÚ. Vzhľadom na to, že problémom je v zásade regulačné zlyhanie, bolo dôležité rozpracovať celý rad regulačných nástrojov s cieľom určiť najprimeranejšiu reakciu EÚ.

Tento návrh je koncipovaný tak, aby sa zabezpečilo, že s údajmi osôb podozrivých zo spáchania trestných činov uvedených v tejto smernici sa bude zaobchádzať v súlade so základným právom na ochranu osobných údajov a s existujúcimi uplatniteľnými právnymi predpismi, a to aj v rámci spolupráce verejného a súkromného sektora.

Týmto návrhom sa najmä rešpektuje zásada, že trestné činy a tresty musia byť stanovené zákonom a musia byť primerané. Obmedzuje sa ním rozsah trestných činov na to, čo je nevyhnutne potrebné na umožnenie účinného stíhania činov, ktoré predstavujú osobitné ohrozenie bezpečnosti a zavádzajú sa ním minimálne pravidlá týkajúce sa úrovne sankcií v súlade so zásadou proporcionality s prihliadnutím na povahu trestného činu.

2.Po druhé, cieľom tejto iniciatívy je zvýšiť bezpečnosť odstránením súčasných nedostatkov. Zvyčajne by malo za následok skôr vyššie správne náklady na vyšetrovanie a stíhanie trestných činov, ktoré v súčasnosti nie sú upravené, než značné úspory, ktoré by boli dôsledkom zjednodušenia cezhraničnej spolupráce.

Táto rozdielna výška trestov môže tiež brániť justičnej spolupráci. Ak má členský štát vo svojom trestnom zákonníku nízke minimálne tresty, mohlo by to viesť k tomu, že orgány presadzovania práva a justičné orgány pridelia vyšetrovaniu a trestnému stíhaniu podvodov, pri ktorých karta nie je fyzicky prítomná (card-not-present), nízku prioritu. To môže zasa brániť cezhraničnej spolupráci, pokiaľ ide o včasné spracovanie žiadosti, keď iný členský štát žiada o pomoc. Je pravdepodobné, že z takýchto rozdielnych úrovní trestov ťažia hlavne páchatelia najzávažnejších trestných činov, t. j. nadnárodné organizované zločinecké skupiny, ktoré majú operačné základne v niekoľkých členských štátoch.

Článok 5: Trestné činy týkajúce sa informačných systémov – v tomto článku sa vymedzujú trestné činy týkajúce sa informačných systémov, ktoré majú členské štáty trestne postihovať. Zoznam obsahuje prvky, ktoré odlišujú trestné činy od protiprávneho zásahu do systému alebo protiprávneho zásahu do údajov podľa smernice 2013/40/EÚ, napríklad prevod peňažnej hodnoty na nadobudnutie neoprávneného zisku. Toto ustanovenie sem bolo zahrnuté s cieľom trestne postihovať konanie, ako je napadnutie počítača alebo zariadenia obete hackermi s cieľom presmerovať tok údajov obete na podvrhnuté webové sídlo elektronického bankovníctva a tým naviesť obeť, aby vykonala platbu na bankový účet ovládaný páchateľom (alebo bielymi koňmi). Článok sa vzťahuje aj na iné formy trestnej činnosti, ako napríklad pharming, ktorým sa využívajú informačné systémy na nadobudnutie neoprávneného zisku v prospech páchateľa alebo inej osoby.

·zaisťuje, aby obete mali prístup k informáciám o svojich právach a dostupnej pomoci a podpore bez ohľadu na to, či ich krajina pobytu je odlišná od krajiny pobytu páchateľa podvodu, alebo na to, kde sa koná vyšetrovanie trestného činu.

(4)Významné medzery a rozdiely v zákonoch členských štátov v oblasti podvodov s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovania môžu brániť v boji proti tomuto druhu trestnej činnosti, ako aj iným závažným zločinom a organizovanej trestnej činnosti, ktoré s ňou súvisia a ktoré sú z takýchto podvodov a falšovania financované, a môžu skomplikovať účinnú policajnú a justičnú spoluprácu v tejto oblasti.

(5)Podvody s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovanie majú významný cezhraničný rozmer zdôraznený narastajúcim digitálnym prvkom, ktorý podčiarkuje potrebu ďalšej aproximácie trestnoprávnych predpisov v tejto oblasti.

(6)V posledných rokoch došlo nielen k exponenciálnemu rastu digitálneho hospodárstva, ale aj k šíreniu inovácií v mnohých oblastiach, a to vrátane platobných technológií. K novým platobným technológiám patrí používanie nových druhov platobných nástrojov, ktoré na jednej strane vytvárajú nové príležitosti pre spotrebiteľov a podniky, na strane druhej ale zvyšujú príležitosti na podvody. Právny rámec preto musí zostať aj naďalej relevantný a aktuálny vzhľadom na technologický rozvoj.

(7)Na zabezpečenie konzistentného prístupu v členských štátoch pri uplatňovaní tejto smernice je dôležité spoločné vymedzenie pojmov v tejto oblasti. Do vymedzenia pojmov treba zahrnúť nové druhy platobných nástrojov, ako sú elektronické peniaze a virtuálne meny.

(8)Zabezpečenie ochrany trestným právom, hlavne v prípade platobných nástrojov, ktoré sú vybavené osobitnou formou ochrany pred napodobovaním alebo zneužívaním, má za cieľ nabádať prevádzkovateľov, aby nimi vydávané platobné nástroje zabezpečovali takouto osobitnou formou ochrany, a tým dopĺňali tieto platobné nástroje o prvok prevencie.

(9)Na ochranu bezhotovostných platobných prostriedkov pred podvodmi a falšovaním sú nevyhnutné účinné a efektívne trestnoprávne opatrenia. Potrebný je najmä spoločný trestnoprávny prístup k podstatným znakom trestnej činnosti, ktoré napomáhajú samotnému podvodnému používaniu platobných prostriedkov alebo sú prípravou naň. Konanie, ako je získavanie a prechovávanie platobných nástrojov s úmyslom spáchať podvod (napríklad prostredníctvom phishingu alebo skimmingu) a ich distribúcia (napríklad predajom informácií o kreditných kartách na internete), by sa teda malo kvalifikovať ako trestný čin samostatne bez toho, aby bolo priamo spojené so samotným podvodným používaním platobných prostriedkov. Za trestnú činnosť by sa teda mali považovať aj okolnosti, keď prechovávanie, obstarávanie alebo distribúcia nevyústi do samotného podvodného použitia takýchto platobných nástrojov v prípadoch, že páchateľ si je vedomý takej možnosti (dolus eventualis). Touto smernicou sa nesankcionuje legitímne používanie platobných nástrojov, a to ani pri poskytovaní inovatívnych platobných služieb, ako sú služby bežne vyvíjané spoločnosťami v oblasti finančných technológií, ani v súvislosti s nimi.

(10)Sankcie a tresty za podvody a falšovanie bezhotovostných platobných prostriedkov by mali byť v rámci celej Únie účinné, primerané a odrádzajúce.

(11)Je vhodné stanoviť prísnejšie tresty, ak trestný čin spácha zločinecká organizácia podľa vymedzenia v rámcovom rozhodnutí Rady 2008/841/SVV, alebo keď je trestný čin spáchaný vo veľkom rozsahu, čím spôsobí väčšiu alebo značnú škodu obetiam alebo páchateľovi celkovú výhodu vo výške aspoň 20 000 EUR.

(12)Pravidlami určenia súdnej právomoci by sa malo zabezpečiť, aby trestné činy stanovené v tejto smernici boli účinne trestne stíhané. Vo všeobecnosti je na riešenie trestných činov najvhodnejší systém trestného súdnictva tej krajiny, v ktorej k činu došlo. Členské štáty by preto mali určiť svoju súdnu právomoc pri trestných činoch spáchaných na ich území, pri trestných činoch, ktoré spáchali ich štátni príslušníci, a pri trestných činoch, ktorými bola spôsobená škoda na ich území.

(13)Informačné systémy predstavujú výzvu pre tradičné chápanie teritoriality, pretože sa v zásade môžu používať a kontrolovať na diaľku z ktoréhokoľvek miesta. Keď si členské štáty uplatňujú svoju súdnu právomoc na základe toho, že trestný čin bol spáchaný na ich území, zdá sa vhodné posudzovať rozsah ich súdnej právomoci aj pri trestných činoch spáchaných pomocou informačných systémov. Súdna právomoc by sa v takýchto prípadoch mala vzťahovať na situácie, keď je informačný systém umiestnený na území členského štátu, hoci páchateľ sa môže nachádzať mimo neho, ako aj na situácie, keď sa páchateľ nachádza na území členského štátu, zatiaľ čo informačný systém môže byť umiestnený mimo neho.

(14)Treba riešiť komplexnosť otázky určenia súdnej právomoci, pokiaľ ide o následky trestného činu v inej jurisdikcii ako v tej, v ktorej bol čin skutočne spáchaný. Súdna právomoc by sa teda mala na trestné činy uplatňovať vzhľadom na akékoľvek škody spôsobené takýmito činmi na území daného členského štátu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť a fyzickú prítomnosť ich páchateľov.

(15)Vzhľadom na potrebu osobitných nástrojov na účinné vyšetrovanie podvodov s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovania a ich význam pre účinnú medzinárodnú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi by vyšetrovacie nástroje, ktoré sa obvykle používajú v prípadoch týkajúcich sa organizovanej trestnej činnosti alebo iných závažných zločinov, mali byť k dispozícii príslušným orgánom vo všetkých členských štátoch na vyšetrovanie takýchto trestných činov. Používanie takýchto nástrojov so zreteľom na zásadu proporcionality a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi by malo byť primerané povahe a závažnosti vyšetrovaných trestných činov. Okrem toho, aby orgány presadzovania práva a ďalšie príslušné orgány mohli vyšetrovať a stíhať trestné činy stanovené v tejto smernici, mali by mať včasný prístup k relevantným informáciám.

(16)V mnohých prípadoch sú základom trestnej činnosti incidenty, ktoré by sa mali oznamovať príslušným vnútroštátnym orgánom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148. Pri takýchto incidentoch môže existovať podozrenie o ich súvise s trestnou činnosťou aj vtedy, keď dôkazy o trestnom čine nie sú spočiatku dostatočne jasné. V tejto súvislosti by sa príslušní prevádzkovatelia základných služieb a poskytovatelia digitálnych služieb mali nabádať k tomu, aby sa o oznámenia, ktoré sa vyžadujú podľa smernice (EÚ) 2016/1148, podelili s orgánmi presadzovania práva s cieľom vytvoriť účinnú a komplexnú reakciu a uľahčiť stanovenie totožnosti páchateľov a zodpovednosti za ich konanie. Najmä podpora chráneného, bezpečného a odolnejšieho prostredia si vyžaduje, aby orgánom presadzovania práva boli systematicky oznamované incidenty, v prípade ktorých existuje podozrenie o ich súvise so závažnou trestnou činnosťou. Okrem toho by v prípade potreby jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov, vytvorené podľa článku 9 smernice (EÚ) 2016/1148, mali byť zapojené do vyšetrovania na účely presadzovania práva s cieľom poskytovať informácie, pokiaľ sa to na vnútroštátnej úrovni považuje za vhodné, ako aj odborné znalosti v oblasti informačných systémov.

(17)Závažné bezpečnostné incidenty, ako sú vymedzené v článku 96 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366, môžu súvisieť s trestnou činnosťou. V príslušných prípadoch by sa poskytovatelia služieb mali nabádať k tomu, aby oznámenia, ktoré podľa smernice (EÚ) 2015/2366 majú poskytovať príslušnému orgánu v ich domovskom členskom štáte, poskytli orgánom presadzovania práva.

(18)Na úrovni Únie existuje niekoľko nástrojov a mechanizmov, ktoré umožňujú výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva na vyšetrovanie a stíhanie trestných činov. S cieľom uľahčiť a urýchliť spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a zabezpečiť, aby sa tieto nástroje a mechanizmy využívali v plnom rozsahu, by táto smernica mala posilniť význam operačných kontaktných miest zavedených rámcovým rozhodnutím Rady 2001/413/SVV. Členské štáty sa môžu rozhodnúť využiť existujúcu sieť operačných kontaktných miest, ako je sieť stanovená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ. Mali by poskytovať účinnú pomoc, napríklad uľahčovaním výmeny príslušných informácií a poskytovaním technického poradenstva alebo právnych informácií. Na zabezpečenie bezproblémového fungovania tejto siete by malo byť každé kontaktné miesto schopné urýchlene komunikovať s kontaktným miestom iného členského štátu. Vzhľadom na významný cezhraničný rozmer tejto oblasti trestnej činnosti, a najmä z dôvodu nestabilnej povahy elektronických dôkazov by členské štáty mali byť schopné pohotovo riešiť naliehavé žiadosti o pomoc zo strany tejto siete kontaktných miest a poskytnúť spätnú väzbu v lehote do ôsmich hodín.

(19)Bezodkladné oznamovanie trestnej činnosti verejným orgánom má v boji proti podvodom s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a proti ich falšovaniu značný význam, keďže je často východiskom pre vyšetrovanie trestného činu. Mali by sa prijať opatrenia na podnietenie oznamovania zo strany fyzických a právnických osôb, najmä finančných inštitúcií, orgánom presadzovania práva a justičným orgánom. Tieto opatrenia môžu vychádzať z rôznych druhov opatrení, a to vrátane legislatívnych, akou je povinnosť oznámiť podozrenie z podvodu, alebo nelegislatívnych, akými sú zriadenie alebo podpora organizácií alebo mechanizmov na povzbudenie výmeny informácií alebo zvyšovanie povedomia. Všetky také opatrenia, ktoré zahŕňajú spracúvanie osobných údajov fyzických osôb, by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. Najmä všetky prenosy informácií týkajúcich sa predchádzania trestným činom a boja proti trestným činom súvisiacich s podvodmi s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovaním by mali byť v súlade s požiadavkami ustanovenými v nariadení (EÚ) 2016/679, predovšetkým so zákonnými dôvodmi na spracúvanie.

(20)Pre obete môžu podvody s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovanie znamenať vážne hospodárske a nehospodárske dôsledky. Ak v rámci podvodu došlo ku krádeži totožnosti, jeho dôsledky sú často ešte horšie z dôvodu poškodenia dobrého mena a závažnej emocionálnej ujmy. Členské štáty by mali prijať opatrenia na pomoc, podporu a ochranu zamerané na zmiernenie týchto dôsledkov.

(21)Fyzickým osobám, ktoré sa stanú obeťami podvodov súvisiacich s bezhotovostnými platobnými prostriedkami, sú priznané práva na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ. Členské štáty by mali prijať opatrenia na pomoc a podporu takýmto obetiam, ktoré by vychádzali z opatrení požadovaných podľa smernice 2012/29/EÚ, ale vo väčšej miere by priamo reagovali na osobitné potreby obetí podvodov súvisiacich s krádežou identity. K takýmto opatreniam by mala patriť najmä špecializovaná psychologická podpora a poradenstvo vo finančnej, praktickej a právnej oblasti, ako aj pomoc pri získaní dostupného odškodnenia. Právnickým osobám by sa takisto mali ponúkať špecifické informácie a poradenstvo o ochrane pred negatívnymi dôsledkami takejto trestnej činnosti.

(22)V tejto smernici by sa malo ustanoviť právo právnických osôb na prístup k informáciám o postupoch podávania sťažností. Toto právo je potrebné najmä pre malé a stredné podniky a malo by prispieť k vytváraniu priaznivejšieho podnikateľského prostredia pre malé a stredné podniky. Fyzické osoby už môžu využívať toto právo na základe smernice 2012/29/EÚ.

(23)Členské štáty by mali zaviesť alebo posilniť politiky zamerané na predchádzanie podvodom s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a ich falšovaniu, ako aj opatrenia zamerané na zníženie rizika, že sa osoby stanú obeťami takýchto trestných činov, prostredníctvom informačných a osvetových kampaní a výskumných a vzdelávacích programov.