(28)

Primárnym zámerom segmentu strategických európskych investícií by mala byť podpora tých konečných prijímateľov so sídlom v členskom štáte, ktorí pôsobia v Únii a ktorých činnosť má pre Úniu strategický význam, v súlade s prioritami uvedenými v novej priemyselnej stratégii pre Európu, ktorej cieľom je zelená digitálna Európa schopná svetovej konkurencie, ktorej model rozvoja vychádza z priemyselných ekosystémov. Týmto segmentom by sa mala zvýšiť aj konkurencieschopnosť hospodárstva Únie vrátane potreby obnoviť výrobnú kapacitu členských štátov a pripraviť investície orientované na budúcnosť, ktoré budú podporovať podnikanie a tvorbu pracovných príležitostí, ako aj zvýšiť odolnosť , a to aj znižovaním závislosti od exponovaných dodávateľských reťazcov. Projekty by mali prinášať Únii pridanú hodnotu a mali by byť buď cezhraničné alebo svojimi vedľajšími účinkami vytvárať skutočnú pridanú hodnotu vo viac ako jednom členskom štáte či regióne. Žiadna podpora by nemala smerovať priamo do vnútroštátneho rozpočtu ani nahrádzať vnútroštátne rozpočtové výdavky, ako sú sociálne dávky. Oblasťami strategického významu sú: i) poskytovanie kritickej zdravotnej starostlivosti, výroba a vytváranie zásob liekov vrátane vakcín a ich medziproduktov, účinných látok a surovín; zdravotníckych pomôcok , nemocničného a zdravotníckeho vybavenia, ako sú respiračné prístroje, ochranné odevy a prostriedky, diagnostické materiály a nástroje; osobné ochranné prostriedky, dezinfekčné prostriedky, ich medziprodukty a suroviny potrebné na ich výrobu; posilňovanie odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti a zdravotníctva v rámci prípravy kapacít reakcie na budúce krízy vrátane vykonávania záťažových testov vnútroštátnych a regionálnych systémov zdravotnej starostlivosti a systému civilnej ochrany na základe zásad širokej prístupnosti a finančnej dostupnosti produktov životne dôležitých v núdzových zdravotných situáciách; ii) kritická infraštruktúra, či už fyzická , analógová alebo digitálna vrátane prvkov infraštruktúry a mobilných statkov označovaných ako kritické v oblasti energetiky, dopravy vrátane verejnej dopravy a aktívnej mobility, logistiky, životného prostredia, vody, zdravotníctva, bezpečnej digitálnej komunikácie a sietí, 5G a vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí, internetu vecí, platforiem internetových služieb, bezpečného edge a cloud computingu, spracovania alebo uchovávania údajov, platobnej a finančnej infraštruktúry, letectva a kozmonautiky, bezpečnosti a obrany, komunikácií, médií, audiovizuálnej, kultúrnej a kreatívnej oblasti, vzdelávania a odbornej prípravy, volebnej infraštruktúry a citlivých zariadení, verejnej správy, bezpečnosti, bývania, ako aj pozemkov a nehnuteľností rozhodujúcich pre využívanie takejto kritickej infraštruktúry; iii) poskytovanie know-how, tovarov, technológií a služieb nevyhnutných na prevádzku a údržbu takejto infraštruktúry a mobilných aktív ; iv) kľúčové podporné, transformačné, zelené a digitálne technológie a prevratné inovácie, u ktorých sú investície strategicky dôležité pre budúcnosť hospodárstva Únie a jej udržateľnú a inovačnú priemyselnú budúcnosť, vrátane umelej inteligencie, blockchainu a technológií distribuovaných záznamov , softvéru, robotiky, polovodičov, mikroprocesorov, edge a cloudových technológií, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, kybernetickej bezpečnosti, kvantových technológií, fotoniky, priemyselnej biotechnológie, technológií bezpečnej, udržateľnej, inteligentnej a automatizovanej mobility a logistiky vo všetkých druhoch dopravy, technológií výroby energie z obnoviteľných a iných zdrojov, ktoré prispievajú k dosahovaniu klimatickej neutrality do roku 2050 , technológií uskladňovania energie vrátane udržateľných batérií, udržateľných dopravných technológií, aplikácií čistého vodíka a palivových článkov, technológií dekarbonizácie pre priemysel, ako je výroba ocele bez emisií CO2, a infraštruktúry na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého v priemyselných procesoch, bioelektrárňach a výrobných zariadeniach na účely energetickej transformácie, technológií obehového hospodárstva a dodávateľských reťazcov , biomedicíny, nanotechnológií, liekov a progresívnych , obnoviteľných a obehových materiálov, kozmických systémov a technológií vrátane ich kritických komponentov, ako aj kozmických služieb a aplikácií a turizmu; v) recyklačné a výrobné zariadenia pre veľkovýrobu informačných, komunikačných a technologických komponentov a zariadení v Únii vrátane energií alebo surovín okrem prípadov, keď sa na ne už vzťahujú požiadavky legislatívy, alebo potravinovej bezpečnosti so zreteľom na efektívne využívanie zdrojov a obehovosť v strategických hodnotových reťazcoch a strategických ekosystémoch; vi) dodávky a vytváranie zásob kritických vstupov pre verejno-právne subjekty, podniky alebo spotrebiteľov v Únii; vii)kritické technológie, vstupy a aplikácie pre bezpečnosť Únie a jej členských štátov, ako je bezpečnostný a obranný a vesmírny priemysel a kybernetická bezpečnosť vrátane bezpečnosti sietí 5G, a položky s dvojakým použitím v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia Rady (ES) č. 428/2009; viia) investičná a technická pomoc podnikom, najmä MSP, startupom a rodinným podnikom s cieľom zvýšiť odolnosť ich hodnotových reťazcov a obchodných modelov, podporiť podnikateľské zručnosti a tiež posilniť podmienky na podporu podnikania, a to aj rozvojom sietí klastrov a centier digitálnych inovácií, ako aj technologického a udržateľného rozvoja odvetví; viib) kritické spôsobilosti včasného odhaľovania a koordinovanej inštitucionálnej a hospodárskej odozvy pre prípady reakcie na riziká krízových situácií, ako aj urýchľovanie riešení na zachovanie plynulosti činností a služieb pre hlavné verejné a súkromné inštitúcie a odvetvia; viic) investície do činností v rámci komerčného vesmíru (New Space), a to dodávateľských aj odberateľských, s cieľom uvádzať na trh najsľubnejšie technológie a aplikácie, a tak zabezpečovať konkurencieschopnosť kozmického priemyslu Únie; viid) strategické investície do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti vrátane obnovy budov s vysokým potenciálom významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stanovených v smerniciach (EÚ) 2018/2001, (EÚ) 2018/2002 a (EÚ) 2018/844 a prispieť k dosiahnutiu klimaticky neutrálneho a energeticky efektívneho sektoru budov v rámci Európskej zelenej dohody, ako sa stanovuje v [stratégii pre vlnu obnovy], alebo opatrenia v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov. Koneční príjemcovia by mali mať sídlo v členskom štáte a vykonávať činnosť v Únii v zmysle podstatných činností z hľadiska zamestnancov, výroby, výskumu a vývoja alebo inú podnikateľskú činnosť v Únii. Žiadny konečný príjemca by nemal mať dcérsku spoločnosť, ktorá vykonáva činnosť bez skutočnej hospodárskej podstaty v krajine uvedenej na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účel. Podporu by mali mať možnosť využívať projekty, ktoré prispievajú k diverzifikácii strategických dodávateľských reťazcov na jednotnom trhu prostredníctvom prevádzok na viacerých miestach Únie .