SK Úradný vestník Európskej únie C 277/125

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán vykonávania stratégie EÚ pre zdravie zvierat“

[KOM(2008) 545 v konečnom znení]

(doplňujúce stanovisko)

(2009/C 277/26)

Spravodajca: pán NIELSEN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 24. februára 2009 rozhodol podľa článku 29 A vykonávacích predpisov vnútorného poriadku vypracovať doplňujúce stanovisko na tému

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán vykonávania stratégie EÚ pre zdravie zvierat“

KOM(2008) 545 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. apríla 2009. Spravodajcom bol pán NIELSEN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 453. plenárnom zasadnutí 13. a 14. mája 2009 (schôdza z 13. mája) 189 hlasmi za, pričom 2 hlasovali proti a 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Komisie na vykonávania stratégie EÚ pre zdravie zvierat a oceňuje, že Komisia v ňom vo veľkej miere zohľadnila pripomienky, ktoré výbor vyjadril v súvislosti predložením návrhu novej stratégie. EHSV potvrdzuje svoju požiadavku posilniť úsilie EÚ o prevenciu, monitorovanie a boj proti nebezpečným ochoreniam zvierat, z ktorých väčšina stále predstavuje celosvetové ohrozenie. EHSV preto aj naďalej dúfa, že budúce ustanovenia EÚ budú v čo najväčšej miere príkladom aj pre iných obchodných partnerov. Komisia by mala prispieť k jasnému chápaniu nových právnych predpisov EÚ v príslušných tretích štátoch a tiež využiť odborné znalosti a zdroje členských štátov pri riešení krízy. V súvislosti s krajinami tretieho sveta by sa malo v tomto smere vyvinúť ešte väčšie úsilie a jednou z hlavných priorít by malo byť vypracovanie ukazovateľov, pretože majú zásadný význam. Okrem toho je dôležité zachovať veterinárny fond a harmonizovať spolufinancovanie zo strany členských štátov, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže.

2. Úvod

2.1. V roku 2007 vyjadril EHSV súhlas s návrhom Komisie týkajúcim sa novej stratégie pre ochranu zvierat na obdobie rokov 2007 až 2013 (1). Tento akčný plán je skonkrétnením stratégie s harmonogramom 31 jednotlivých iniciatív (2), ktoré by sa mali zrealizovať do roku 2013 v rámci štyroch oblastí uplatnenia (stanovenie priorít, rámec, prevencia a výskum). Najdôležitejšími prvkami sú právne predpisy EÚ týkajúce sa zdravia zvierat a revízia znášania nákladov a rozdelenia zodpovednosti. K tomu sa pripája záujem EÚ z dlhodobého hľadiska o členstvo v Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (OIE), ako aj opatrenia proti sanitárnym prekážkam exportu, kategorizácia a preskúmanie rizík v súvislosti s chorobami zvierat a chemických rizík, usmernenia pre biologickú bezpečnosť stavov hovädzieho dobytka a rozvoj elektronických informačných systémov na hraniciach, posilnenie bánk antigénov/očkovacích látok v EÚ, vývoj nových liekov a očkovacích látok ako aj monitorovanie odolnosti pôvodcov zoonóz voči antibiotikám. Nadradeným účelom je zjednodušiť a zlepšiť existujúce a budúce právne predpisy a garantovať efektívnejšie ustanovenia. Komisia preto systematicky posúdi jednotlivé návrhy a zváži možné alternatívy s cieľom zaručiť lepšie a jednoduchšie právne predpisy.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Akčný plán je relevantný a fundovaný. EHSV oceňuje veľkú otvorenosť Komisie a jej vôľu spolupracovať, ktorými sa proces doteraz vyznačoval, vrátane zohľadnenia pripomienok EHSV. Medzitým by sa mali vymedziť a zvážiť oblasti, ktoré by mal akčný plán zahŕňať. Pritom by bolo potrebné porovnať a zvážiť, aké veľké je riziko týchto chorôb pre človeka, aké utrpenie spôsobujú zvieratám a aké sú hospodárske dôsledky pre výrobcov a podniky.

3.2. Ako už v minulosti konštatoval EHSV, pre dôveryhodnosť EÚ je rozhodujúce, aby inštitúcie EÚ a členské štáty dodržali vlastné lehoty na predloženie, schválenie a uplatnenie konkrétnych predpisov, čo je žiaľ skôr výnimkou. Z tohto dôvodu je dôležité, aby Komisia aspoň stanovila realistické termíny na predkladanie vlastných návrhov a správ a tieto lehoty v praxi aj dodržala.

3.3. V súvislosti s lehotami na jednotlivé opatrenia by teda malo byť jasné, že „orientačný časový rozvrh legislatívnych iniciatív“ a „orientačný termín realizácie“ sa vzťahuje na predloženie návrhu, a nie na konečné rozhodnutie, ktoré bude výsledkom následného, časovo náročného rozhodovacieho procesu. Zvlášť nejasným je tvrdenie, že osobitné opatrenia na ochranu zvierat, popísané v príslušnom akčnom pláne na rok 2006 (3), by sa teraz mali stať neoddeliteľnou súčasťou stratégie pre zdravie zvierat, pretože harmonogram väčšiny týchto opatrení bol prekročený už krátko po predložení akčného plánu.

3.4. Je veľmi dôležité, aby jednotlivé opatrenia zvýšili úroveň ochrany zvierat a aby tieto opatrenia boli efektívnejšie. Pritom treba brať do úvahy princíp proporcionality a úsilie o zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia. Okrem toho je dôležité, aby následné opatrenia stratégie pre zdravie zvierat boli prijímané v otvorenej spolupráci s členskými štátmi a záujmovými skupinami, okrem iného prostredníctvom komunikačného plánu a poradného výboru pre zdravie zvierat.

4. Konkrétne pripomienky

4.1. EHSV podporuje hlavný cieľ vytvoriť jeden právny rámec, ktorý by vymedzil spoločné princípy a požiadavky zdravia zvierat a uviedol spoločné body s platnou legislatívou v oblasti ochrany zvierat, bezpečnosti potravín, zdravotníctva alebo poľnohospodárskej politiky. Zamýšľané zjednodušenie a zlepšenie efektivity tvorby právnych predpisov prispeje aj k vytvoreniu prehľadnejšej a otvorenejšej politiky, podmienkou však je horizontálny prístup a zohľadnenie aspektov bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a boja proti ich chorobám. Musia sa využiť synergie v tejto oblasti a ochrana zvierat by mala byť vo väčšej miere a v skoršom štádiu zohľadňovaná ako súčasť zdravia zvierat tam, kde to je relevantné.

4.2. Kategorizácia chorôb zvierat a definícia „prijateľnej úrovne rizika“ predstavujú veľkú výzvu pre partnerskú spoluprácu. V prvom rade je potrebné uplatniť vedecké východiská, aby choroby mohli byť kategorizované podľa epidemiologických hľadísk a možností kontroly. Súčasne je však nutné, aby posúdenie zahŕňalo aj dôsledky chorôb pre hospodárstvo a obchod.

4.3. Zásahy a zdroje budú podľa akčného plánu zamerané „na choroby s veľkým významom pre verejnosť“. To sú prirodzene choroby predstavujúce nebezpečenstvo pre ľudské zdravie. Pod označenie „s veľkým významom pre verejnosť“ a príslušné financovanie by však mali spadať aj choroby, ktoré majú vážny hospodársky dosah na dané odvetvie, a tým aj hospodárstvo členských štátov.

4.4. Okrem toho je pri zjednodušovaní a prepracúvaní príslušných platných predpisov rozhodujúce nezabúdať na väčšiu harmonizáciu predpisov EÚ a odporúčaní OIE. Zároveň treba zabrániť neúčelným obmedzeniam hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi a vo vzťahu k tretím štátom. Pri vypracúvaní nových právnych predpisov pre veterinárstvo a ochranu zvierat sa preto EÚ musí usilovať o maximálnu možnú harmonizáciu týchto predpisov a o to, aby tieto predpisy boli pre tretie krajiny pochopiteľné.

4.5. Zamýšľaný efektívny a zodpovedný model rozdelenia nákladov by mal aj naďalej vychádzať zo spoločného financovania zo strany EÚ a členských štátov, ale aj zo zodpovednosti odvetvia ako zo súčasných nákladov na prevenciu chorôb a boj proti nim. Financovanie zo strany EÚ prostredníctvom veterinárneho fondu by sa malo zachovať, ale financovanie zo strany členských štátov by sa malo harmonizovať s cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže v dôsledku nerovnakého rozdelenia finančných prostriedkov medzi verejné a súkromné subjekty. Mali by existovať možnosti náhrady priamych a nepriamych nákladov, aby motivácia hlásiť vypuknutie nebezpečných chorôb zvierat zostala bezpodmienečne zachovaná aj v budúcej stratégii pre ochranu zdravia zvierat. Ako konštatuje Komisia, bude potrebné vykonať dôkladnú analýzu existujúcich možností ešte pred vypracovaním návrhov harmonizovaného modelu rozdelenia nákladov.

4.6. Odvetvie krmív má pre zdravie zvierat veľký význam a zaobchádzanie s krmivami je preto pre boj proti chorobám zvierat dôležité. Výboru však chýba presnejšie zdôvodnenie návrhu zaviesť finančné záruky v odvetví krmív. Zjavne tu neboli zohľadnené závery správy o finančných zárukách v odvetví krmív (4).

4.7. Ako už výbor zdôraznil v skorších stanoviskách, okrem iného by sa s cieľom dosiahnuť pochopenie u obyvateľstva malo v rámci boja proti nákazám zaviesť očkovanie, keď sa tým dá zabrániť zabíjaniu zdravých zvierat alebo ho obmedziť. Ako konštatuje aj Komisia, rozhodnutie o tom, či sa bude očkovať, by sa však malo prijať s prihliadnutím na konkrétnu situáciu a malo by sa zakladať na uznávaných zásadách a faktoroch, okrem iného na dostupnosti a účinnosti očkovacích látok, platných testoch, medzinárodných usmerneniach a možných prekážkach obchodu, hospodárnosti a možných rizikách v spojitosti s použitím očkovacej látky.

4.8. Tu je potrebný ďalší výskum a vývoj. V tejto súvislosti je rozhodujúce, aby sa Komisia mimo hraníc EÚ usilovala o všeobecné pochopenie očkovacej politiky s cieľom znížiť počet sporných prípadov, ktoré sa môžu vyskytnúť pri vývoze.

4.9. Doteraz bolo akútne zvládanie krízových situácií prevažne v rukách jednotlivých členských štátov a príslušných tretích krajín. V tejto súvislosti je dôležité, aby zúčastnené subjekty riešili problémy spoločne aj v budúcnosti. Súčasná deľba práce má určite isté výhody, a preto sa musí zachovať možnosť práva na individuálne rokovanie za podmienky, že Komisia bude o veci informovaná.

4.10. Vo väčšine poľnohospodárskych podnikov sú v súčasnej dobe prijímané rôzne opatrenia, ktoré sú kombináciou konkrétnych zákrokov, štandardných postupov a zdravého sedliackeho rozumu. Ak sú tieto dobrovoľné opatrenia na boj proti nákazám, uskutočňované väčšinou z iniciatívy výrobcov alebo na podnet zväzov, uplatňované v rámci vypracovania modelu deľby nákladov, je s tým spojená veľká právna neistota.

4.11. Aj keď sa na prvý pohľad zdá správne posúdiť, do akej miery urobili chovatelia dobytka v konkrétnom prípade všetko potrebné, aby zabránili zavlečeniu a šíreniu nákazy, rozhodnutie o hospodárskom odškodnení na základe tohto posúdenia je problematické. Vzhľadom na nepostačujúce vedomosti o účinku preventívnych opatrení na rôzne druhy zvierat je v súčasnej dobe nebezpečné uplatňovať takéto pravidlá v praxi. Preto je potrebný výskum a vývoj, aby sa našli vhodné možnosti a aby sa preverila ich uplatniteľnosť v praxi.

4.12. Základné pravidlá biologickej bezpečnosti treba stanoviť v rámci právnych predpisov, ktoré možno nahradiť špecifickými pravidlami v podobe usmernení prispôsobených rôznym druhom zvierat alebo rôznym typom poľnohospodárskej výroby (napr. poľnohospodár ako vedľajšie zamestnanie). Okrem toho je potrebná stála osveta v rámci spolupráce medzi príslušnými úradmi a združeniami hospodárskych subjektov pôsobiacich v tomto sektore.

4.13. Výskum, vývoj a poradenstvo sú pre splnenie cieľov stratégie rozhodujúce. Najväčšia časť výskumu sa stane rentabilnou až vtedy, keď sa jeho výsledky uplatnia vo výrobe, poradenstve a kontrole. Preto je odovzdávanie vedomostí veľmi dôležité. Strategický výskumný program teda nie je dostatočne zameraný na prevenciu v podobe iniciatív, pri ktorých veterinárne lekárstvo nezohráva žiadnu úlohu. Preto by zväzy chovateľov dobytka mali byť do hľadania riešení zapájané vo väčšej miere než je zrejme zámerom Komisie.

4.14. Pri mnohých členských štátoch je stále väčšie riziko, že normy budú stanovené na najnižší spoločný menovateľ. Jednotlivým členským štátom by malo byť umožnené ujať sa úlohy priekopníka, pokiaľ to nebude škodiť záujmom Spoločenstva Takto sa dajú zhromaždiť skúsenosti, ktoré môžu prísť neskôr vhod iným členským štátom. Komisia napríklad plánuje až na rok 2011 predložiť návrh na elektronické označovanie dobytka (namiesto označovanie značkami na ušiach). K tomuto dátumu treba ešte pripočítať dlhý proces rozhodovania. Vzhľadom na zjavné výhody v podobe zníženia práce pre podniky, lepšej registrácie chovaných zvierat, a tým aj istejšej analýzy a zvýšenej bezpečnosti výrobkov by malo byť urýchlené zavedenie tohto systému možné.

V Bruseli 13. mája 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Oznámenie Komisie o novej stratégii Európskej únie týkajúcej sa zdravia zvierat (2007 – 2013) podľa zásady „prevencia je lepšia ako liečba“ (KOM(2007) 539 v konečnom znení) a stanovisko EHSV zo 16.1.2008, Ú. v. EÚ C 151, 17.6.2008.

(2) V oznámení Komisie (KOM(2008) 545 v konečnom znení) sa spomína 21 iniciatív, ale v rámci interného plánovania sa ich uvádza 31, pozri http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/pillars/action_en.htm.

(3) Akčný plán Spoločenstva na ochranu a dobré životné podmienky zvierat (KOM(2006) 13 v konečnom znení) a stanovisko EHSV z 26.10.2006, Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006.

(4) Príloha dokumentu KOM(2007) 469 o finančných zárukách v krmivárstve a vysvetlenie existujúcich dohôd.