Turecko naďalej vynakladá obrovské úsilie pri zabezpečovaní pobytu pre viac ako štyri milióny utečencov a migrantov a pri riešení ich potrieb, pričom opätovne potvrdilo svoj záväzok vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka z marca 2016. Na rozdiel od očakávaní Turecko nečelilo hromadnému prílevu migrantov a utečencov v dôsledku zhoršujúcej sa bezpečnostnej situácie v Afganistane. Tlak však pretrváva pozdĺž turecko-iránskej hranice. V roku 2021 vyhlásenie naďalej prinášalo konkrétne výsledky v znižovaní neoprávneného a nebezpečného prekračovania hraníc a v záchrane životov v Egejskom mori. V roku 2021 sa však v porovnaní s rokom 2020 počet príchodov neregulárnych migrantov na väčšine trás zvýšil; na Cypre dosiahol 11 865, čo je nárast o 92 %, v Taliansku 12 916, čo predstavuje nárast o viac ako 200 %, a v Bulharsku 936 pri náraste o viac ako 300 %. Počet príchodov do Grécka sa však znížil na 7 443, čo predstavuje pokles o 47 %. Zvýšenie počtu príchodov v roku 2021 by sa mohlo čiastočne pripísať zrušeniu opatrení na zamedzenie šírenia pandémie, ktoré zaviedli krajiny v regióne v roku 2020. Okrem toho, hoci sa presídľovanie utečencov do členských štátov EÚ po krátkej prestávke v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 obnovilo, Turecko zachovalo pozastavenie návratov z gréckych ostrovov, ktoré zaviedlo v marci 2020.

Európska rada v marci a júni 2021 pripomenula strategický záujem Európskej únie o stabilné a bezpečné prostredie vo východnom Stredozemí a o rozvoj kooperatívneho a vzájomne prospešného vzťahu s Tureckom. Vedúci predstavitelia EÚ ponúkli, že budú podporovať pozitívnejšiu dynamiku vo vzťahoch medzi EÚ a Tureckom. V tejto súvislosti vyjadrili pripravenosť spolupracovať s Tureckom postupným, primeraným a reverzibilným spôsobom vo viacerých oblastiach spoločného záujmu vrátane migrácie. V októbri 2021 sa v Ankare uskutočnil dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom zameraný na migráciu a bezpečnosť.

Európska rada v júni 2021 vyzvala Komisiu, aby v súlade s vyhlásením členov Európskej rady z marca 2021 a v kontexte celkovej migračnej politiky EÚ bezodkladne predložila formálne návrhy na pokračovanie v poskytovaní finančných prostriedkov pre sýrskych utečencov a hostiteľské komunity v Turecku, Jordánsku, Libanone a ďalších častiach tohto regiónu. Komisia zmobilizovala 3 miliardy EUR z rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2023. Na konci roka 2021 zmobilizovala 860 miliónov EUR na poskytovanie podpory v oblastiach základných potrieb, vzdelávania a riadenia migrácie. Rovnako ako pri druhej tranži nástroja by programovanie v rámci balíka vo výške 3 miliárd EUR na obdobie 2021 – 2023 malo naďalej odrážať posun od humanitárnej podpory k rozvojovej pomoci.

1.2.Reakcia EÚ na krízu a zriadenie nástroja

Európska únia a jej členské štáty sa v roku 2015 rozhodli zvýšiť svoju politickú a finančnú angažovanosť na podporu Turecka v jeho úsilí prijímať utečencov. Komisia v reakcii na žiadosť členských štátov EÚ o ďalšie značné finančné prostriedky na podporu utečencov v Turecku zriadila rozhodnutím Komisie z 24. novembra 2015, zmeneným 10. februára 2016 a následne 14. marca a 24. júla 2018, nástroj pre utečencov v Turecku. Nástroj je mechanizmom na koordinovanie mobilizácie zdrojov vyplatených z rozpočtu EÚ aj dodatočných príspevkov členských štátov začlenených do rozpočtu EÚ ako vonkajšie pripísané príjmy. Členské štáty sa politicky zaviazali poskytovať vnútroštátne príspevky v rámci spoločnej dohody medzi členskými štátmi EÚ a Európskou komisiou, ktorú prijali zástupcovia vlád členských štátov 3. februára 2016 a ktorá bola aktualizovaná pri príležitosti dohody o druhej tranži nástroja. V spoločnej dohode sa stanovil aj rámec podmienok. Z prvej tranže nástroja (roky 2016 – 2017) bola pridelená celková suma 3 miliardy EUR. Uvedená suma bola poskytnutá nad rámec 345 miliónov EUR, ktoré Komisia Turecku už pridelila v reakcii na utečeneckú krízu v Sýrii pred zavedením nástroja, a bola poskytnutá aj nad rámec dvojstrannej pomoci od členských štátov. Pre druhú tranžu nástroja (roky 2018 – 2019) boli poskytnuté ďalšie 3 miliardy EUR a celkové prostriedky nástroja tak predstavovali sumu 6 miliárd EUR. Nástroj začal fungovať 17. februára 2016, keď sa uskutočnilo prvé zasadnutie jeho riadiaceho výboru. Komisia v nadväznosti na toto zasadnutie urýchlene pristúpila k uzavretiu zmlúv na prvé projekty v rámci nástroja. K 31. decembru 2020 Komisia zazmluvnila celý balík operačných prostriedkov nástroja. Z celkovej sumy 6 miliárd EUR bolo vyplatených vyše 4,6 miliardy EUR.

Hlavy štátov a vlád Európskej únie a Turecka 18. marca 2016 opätovne potvrdili svoj záväzok vykonávať spoločný akčný plán a dohodli sa na ďalších opatreniach, ktorých cieľom je prehĺbiť vzťahy medzi Tureckom a EÚ a riešiť migračnú krízu. Turecko a Európska únia uznali, že je potrebné ďalšie urýchlené a odhodlané úsilie. Konkrétne vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016 (ďalej len „vyhlásenie“) okrem iného vyzývalo na ukončenie neregulárnej migrácie z Turecka do EÚ narušením podnikateľského modelu prevádzačov a tým, že sa migrantom ponúkne alternatíva k riskovaniu života, a na urýchlenie vykonávania nástroja. V roku 2021 prišlo z Turecka do Grécka, Talianska a Bulharska celkovo 21 295 osôb v porovnaní s rokom 2020, keď bolo zaznamenaných 18 402 príchodov (16 % nárast). Zaznamenaných bolo 7 443 príchodov do Grécka v porovnaní s 13 979 v roku 2020 (47 % pokles); 12 916 do Talianska v porovnaní so 4 191 v roku 2020 (vyše 200 % nárast) a 936 do Bulharska v porovnaní s 232 v roku 2020 (vyše 300 % nárast). Migračná trasa z Turecka na Cyprus bola stále veľmi aktívna. V roku 2021 predstavoval celkový počet neoprávnených príchodov do oblastí Cypru kontrolovaných vládou 11 685 (10 918 po prekročení demarkačnej línie z oblastí, ktoré nie sú kontrolované vládou), čo v porovnaní s rokom 2020 predstavuje nárast o 92 %.

Turecko naďalej čelilo značnému migračnému tlaku, ktorý sa po poklese v roku 2020 v dôsledku pandémie COVID-19 v roku 2021 opäť zvýšil. Od marca 2021 je mesačný údaj o zadržaných migrantoch v Turecku vyšší v porovnaní s príslušnými vykazovanými obdobiami v roku 2020. Pokračovalo sa vo vykonávaní systému presídľovania „jeden za jedného“ na základe vyhlásenia. Od apríla 2016 do februára 2022 bolo z Turecka do EÚ presídlených 32 562 sýrskych utečencov. Od roku 2016 bolo na základe vyhlásenia vrátených 2 140 migrantov z gréckych ostrovov do Turecka. Keďže turecké orgány nezrušili svoje rozhodnutie z marca 2020 pozastaviť návratové operácie na základe vyhlásenia z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19, v roku 2021 sa neuskutočnili žiadne návratové operácie. Hoci sa od júla 2020 presídľovanie z Turecka obnovilo, návraty z Grécka sú naďalej pozastavené. V reakcii na opakované žiadosti gréckych orgánov a Európskej komisie v súvislosti s obnovením návratových operácií Turecko uviedlo, že sa neuskutoční žiadna návratová operácia, pokiaľ neprestane údajné vytláčanie migrantov pozdĺž turecko-gréckej hranice a Grécko neodvolá svoje rozhodnutie považovať Turecko za bezpečnú tretiu krajinu.

Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ktorý by sa mal aktivovať, keď sa skončí alebo aspoň podstatne a udržateľným spôsobom obmedzí neoprávnené prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ, ešte členské štáty neaktivovali.

Pandémia ochorenia COVID-19 Pandémia ochorenia COVID-19 má v Turecku naďalej výrazný vplyv. V čase vypuknutia krízy v Turecku v marci 2020 sa Komisia obrátila na turecké orgány s cieľom zistiť, či je potrebná nejaká konkrétna podpora EÚ na účely ich reakcie. Turecko potvrdilo svoj zámer pokračovať v projektoch v rámci nástroja a pravidelnej bilaterálnej pomoci v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ako sa pôvodne plánovalo. Komisia v úzkej spolupráci s tureckými orgánmi schválila mobilizáciu úspor nástroja na účely súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19, a to vo forme navýšenia pre existujúce projekty namiesto nových projektov. Komisia sa takisto obrátila na implementujúcich partnerov nástroja, aby posúdili dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 na projekty nástroja. V nadväznosti na uvedenú konzultáciu sa obdobie vykonávania v prípade projektov v rámci osobitného opatrenia z roku 2016 vo výške 1,6 miliardy EUR predĺžilo do júna 2025, čo by malo umožniť, aby všetky dotknuté projekty dosiahli stanovené ciele. Do konca roka 2021 bolo približne 83 miliónov EUR presmerovaných na intervencie v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálno-ekonomické podporné opatrenia na zmiernenie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 v rámci nástroja pre utečencov (z celkového objemu presmerovaných intervencií EÚ vo výške 133 miliónov EUR v rámci všetkých finančných nástrojov EÚ). Opatrenia zahŕňali aktiváciu rezervy pre mimoriadne udalosti vo výške 4,7 milióna EUR v rámci projektu SIHHAT I na vybavenie zdravotníckych zariadení pre migrantov ochrannými a dezinfekčnými prostriedkami. Okrem toho bolo z časti nástroja vyhradenej na humanitárnu pomoc pre celý rad projektov prerozdelených viac ako 63 miliónov EUR na zabezpečenie humanitárnej reakcie po pandémii ochorenia COVID-19. Najmä núdzová záchranná sociálna sieť (ďalej aj „sieť ESSN“) a program podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávanie (ďalej aj „program CCTE“) poskytli príjemcom dodatočnú peňažnú podporu. V rámci siete ESSN boli v júni a júli 2020 poskytnuté dve navýšenia o 500 tureckých lír pre viac ako 1,75 milióna jednotlivých utečencov (308 000 domácností) v celkovej výške viac ako 40 miliónov EUR. V rámci projektu CCTE bolo k 30. novembru 2020 všetkým oprávneným príjemcom projektu CCTE bez ohľadu na vek a triedu poskytnuté navýšenie vo forme jednorazovej platby o 85 tureckých lír. Z tohto dodatočného navýšenia malo prínos celkovo 518 794 detí. Okrem toho sa prostredníctvom celoštátnej operácie, ktorú vykonáva UNHCR spolu s Generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie (DGMM), poskytla aj peňažná pomoc približne 88 779 domácnostiam (414 459 jednotlivcom), ktoré nie sú príjemcami pomoci v rámci siete ESSN, pričom príspevok vo výške 16,7 milióna EUR pochádzal z humanitárneho financovania mimo nástroja. V rámci trustového fondu EÚ zriadeného v reakcii na krízu v Sýrii sa pomoc súvisiaca s pandémiou ochorenia COVID-19 zamerala na obstarávanie osobných ochranných prostriedkov, online a dištančné vzdelávanie, sprostredkovanie zamestnania a psychosociálnu podporu.





2.Fungovanie nástroja

Nástroj je koordinačným mechanizmom, ktorý umožňuje rýchlu, účinnú a efektívnu mobilizáciu pomoci EÚ pre utečencov v Turecku. Nástroj zabezpečuje optimálnu mobilizáciu existujúcich finančných nástrojov EÚ v rámci humanitárnej a/alebo rozvojovej pomoci a jeho cieľom je zabezpečiť, aby boli potreby utečencov a hostiteľských komunít riešené komplexným a koordinovaným spôsobom.

Riadiaci výbor nástroja poskytuje strategické usmernenie týkajúce sa priorít, druhov činností, ktoré sa budú podporovať, súm, ktoré sa majú prideliť, a finančných nástrojov, ktoré sa majú mobilizovať, a prípadne aj podmienok plnenia záväzkov Turecka podľa spoločného akčného plánu EÚ a Turecka z 29. novembra 2015 (ďalej len „spoločný akčný plán“). V roku 2021, počas šiesteho roka vykonávania nástroja, sa uskutočnili dve zasadnutia riadiaceho výboru, a to 30. júna 2021 a 17. decembra 2021. Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 sa tieto zasadnutia konali virtuálne.

Kľúčovými zásadami pri usmerňovaní vykonávania nástroja sú rýchlosť, efektívnosť a účinnosť pri súčasnom zabezpečení správneho finančného riadenia. Rovnako dôležitá je aj udržateľnosť intervencií nástroja a spoločná zodpovednosť zo strany tureckých orgánov. Určenie prioritných oblastí pomoci vychádzalo z komplexného a nezávislého posúdenia potrieb, pričom sa osobitná pozornosť venovala zraniteľným skupinám. Posúdenie potrieb bolo aktualizované v roku 2018.

Nástroj koordinuje financovanie z týchto nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti: humanitárna pomoc, nástroj európskeho susedstva, nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj predvstupovej pomoci a nástroj na podporu stability a mieru. Opatrenia financované z rozpočtu Únie sa vykonávajú v súlade s jej finančnými pravidlami a nariadeniami uplatniteľnými na priame aj nepriame riadenie.

Poskytovanie pomoci je podmienené tým, že Turecko bude dôsledne plniť záväzky stanovené v spoločnom akčnom pláne a vo vyhlásení.

3.Kapacita, trvanie a povaha financovania

Celkový rozpočet koordinovaný týmto nástrojom je 6 miliárd EUR mobilizovaných v dvoch tranžiach. Projekty v rámci prvej a druhej tranže sa budú realizovať najneskôr do polovice roka 2025 (pričom mnohé projekty z prvej tranže už boli dokončené a väčšina projektov sa dokončí skôr).

Obdobie vykonávania v prípade projektov v rámci osobitného opatrenia z roku 2016 vo výške 1,6 miliardy EUR sa výnimočne v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 predĺžilo do júna 2025, čo by malo umožniť, aby všetky dotknuté projekty dosiahli stanovené ciele.

Prvá tranža predstavovala 3 miliardy EUR, z ktorých sa 1 miliarda EUR mobilizovala z rozpočtu EÚ a 2 miliardy EUR vo forme bilaterálnych príspevkov od členských štátov. Druhá tranža takisto predstavovala 3 miliardy EUR, z ktorých 2 miliardy EUR boli poskytnuté z rozpočtu EÚ a 1 miliarda EUR bola získaná od členských štátov.