SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 25.6.2009 
SEK(2009) 815 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprevádzajúci  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
 
Predvedenie zachytávania a geolog ického ukladania uhlíka (CCS)  
v rýchlo sa rozvíjajúcic h rozvojových krajinách:  
 
financovanie projektu EÚ a Číny na výstavbu elektrárne s takmer nulovými emisiami  
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
  
{KOM(2009) 284 final} 
{SEC(2009) 814} 
SK 2   SK ZHRNUTIE  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU : V ČOM PRESNE SPO ČÍVA PROBLÉM , KOHO SA NAJVIAC TÝKA 
A PREČO JE NEVYHNUTNÁ VEREJNÁ INTERVENCIA ? 
Rozvinuté ako aj rozvíja júce sa krajiny musia kona ť, aby znížili svoje emisie skleníkových 
plynov a dosiahli tak cie ľ obmedzi ť celosvetový nárast priemernej  teploty na menej ako 2 °C v 
porovnaní s úrov ňami pred obdobím industrializácie. Z analýzy Európskej komisie vyplýva, že 
podľa scenára emisií pre dosiahnutie cie ľa 2 ºC by sa v roku 2030 mala použi ť technológia CCS 
pri približne 18 % celosvetovej vý roby energie z fosílnych palív.  
Používanie technológie CCS ako jednej z nízkouhlíkových technológií v rozvojových a 
rozvíjajúcich sa krajinách závislých  od fosílnych palív by mohlo zohra ť zásadnú úlohu pri 
dosahovaní udržate ľného rozvoja na celom svete. Pri scenári „ status quo “ (t. z. bez dodato čnej 
pomoci verejného sektora a bez medzinárodnej dohody alebo vnútroštátnych opatrení, ktorými sa 
ustanovuje trhová cena uhlíka) by však nebolo možné predvies ť technológiu CCS na komer čnej 
úrovni mimo krajín OECD. Vzh ľadom na potrebu zníži ť svetové emisie do roku 2050 o 
minimálne 50 % by teda nebolo možné rozšíri ť túto technológiu po celom svete vo vyhovujúcom 
čase. Bez celosvetového vývoja, pr edvedenia, rozšírenia a použ ívania technológie CCS by mohol 
byť boj proti zmene klímy nákladnejší. 
Rôzne prvky procesu CCS sú už funk čné, je však potrebné skombinova ť ich tak, aby bolo možné 
komerčne používa ť technológiu CCS v odvetví výroby el ektrickej energie. V rozvojových 
krajinách existuje mnoho prekážok pri predvedení  a následnom rozšírení a používaní technológie 
CCS. Verejné financie by mohli pomôc ť prekona ť tieto prekážky a povzbudi ť súkromné 
investície, ktoré by inak ne boli k dispozícii. Predvedenie prispeje k lepšiemu pochopeniu 
technických, metodických, prá vnych, ekologických a finan čných záležitostí a k akceptovaniu zo 
strany verejnosti a umož ní tak lepší odhad skuto čného potenciálu technol ógie CCS ako jednej z 
budúcich k ľúčových technológií na zmiernenie zmien k límy. Úspešným predvedením sa zníži 
vnímané riziko, u ľahčí sa ďalšie predvedenie na ceste k používaniu a rozširovaniu tejto 
technológie a prispeje sa  k zníženiu nákladov.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY : JE AKCIA EÚ Z HĽADISKA SUBSIDIARITY (NUTNOS Ť A 
PRIDANÁ HODNOTA EÚ)  ODÔVODNENÁ ? 
Vzhľadom na rozsah problému a súvisiace náklady by individuálna akcia zo strany členských 
štátov nebola pravdepodobne ú činná. V roku 2005 sa EÚ a Čína zaviazali, že vyvinú a v Číne a 
EÚ predvedú vyspelú technológiu spa ľovania uhlia s takmer nulovým i emisiami (near-zero 
emissions coal, NZEC) prostredníctvom zachytáv ania a ukladania uhlíka (CCS). Bez pomoci 
rozvinutých krajín by došlo v Číne a ostatných rozvíjajúcic h sa krajinách k podstatnému 
oneskoreniu  vo vývoji a používaní CCS. Záväzok EÚ  spojený s technologickou a finan čnou 
pomocou predstavuje jedine čnú príležitos ť, ktorá môže napomôc ť maximálne zvä čšiť potenciál 
CCS v rozvíjajúcich sa ekonomikách.  
SK 3   SK Z dôvodu vedúceho postavenia Európy v oblasti opatrení a techník na boj proti zmene klímy a 
veľkého potenciálu zmierni ť vplyv na zmenu klímy v Číne vzhľadom na to, akou rýchlos ťou 
stúpa počet čínskych uho ľných elektrární, majú Európa a Čína jedine čnú možnos ť spolupracova ť 
na vývoji a predvedení technológie CCS pre jej budúce využitie. To je jeden z cie ľov partnerstva 
EÚ – Čína v oblasti zmeny klímy, ktoré bolo vytvorené v roku 2005.  
V júni 2007 prijala Čína Vnútroštátny program o zmene klímy (CNCCP), v ktorom sa vyslovene 
uvádza vývoj technológie pre CCS. Osobitné us mernenia pre technológiu CCS by sa mali 
zverejniť v roku 2009.  
3. CIELE INICIATÍVY SPOLO ČENSTVA : AKÉ SÚ HLAVNÉ POLITICKÉ CIELE ? 
Všeobecný politický cie ľ EÚ je: 
• obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty  na povrchu zeme na 2 °C v 
porovnaní s úrov ňami pred obdobím industrializácie, čo vyžaduje, aby svetové emisie 
skleníkových plynov (GHG) dosiahli do r oku 2020 svoje maximum, aby do roku 
2050 došlo k ich zníženiu o mi nimálne 50 % v porovnaní s úrov ňami v roku 1990 a 
aby potom na ďalej klesali.  
Osobitný cie ľ tejto politiky je: 
• uľahčiť skoré zavedenie technológie CCS v rýchlo sa rozvíjajúcich rozvojových 
krajinách, aby sa maximálne zvýšili prí nosy tejto technológi e (zníženie emisií 
skleníkových plynov, zlepšenie kvality ovzdušia ) pre prechode z etapy predvádzania 
do etapy používania a získa ť ďalšie skúsenosti a úspor y z rozsahu a zníži ť náklady, 
pričom spočiatku bude Čína slúžiť ako prípadová štúdia.  
Prevádzkové ciele sú: 
• identifikova ť ďalšie finan čné prostriedky potrebné pre ve ľké ukážkové zariadenie 
CCS v Číne pri absencii globálnej ceny uhlíka alebo iných stimulov, aby sa umožnilo 
rýchlejšie predvedenie, ako by to bol o v prípade normálnych trhových podmienok, 
• poskytnúť financovanie prostrední ctvom životaschopného finan čného modelu pre 
predvedenie CCS v Číne, ktoré spája verejné a súkr omné zdroje financovania ako 
konkrétny príklad tec hnologickej a finan čnej spolupráce medzi rozvinutými a 
rozvojovými krajinami v súvislosti s medz inárodnými rokovaniami o zmene klímy,  
• keďže zdroje z rozpo čtu Spoločenstva sú obmedzené, stanoviť pomer medzi 
verejným a súkromným financovaním. Tento pomer sa má neskôr preskúma ť pri 
tvorbe vyššie uvedeného modelu financovania, na maximálne ú činné využitie 
verejných prostriedkov.  
SK 4   SK 4. MOŽNOSTI POLITIKY : KTORÉ MOŽNOSTI SA ZVAŽOVALI A KTORÉ BOLI POSUDZOVANÉ 
PODROBNE ? 
Posudzované možnosti financovania predve denia technológie CCS v rozvíjajúcich sa 
hospodárstvach boli: a) žiadna inte rvencia b) spoliehanie sa fina ncovanie z verejných zdrojov c) 
vytvorenie verejno – súkromného partnerstva. V prípade verej no – súkromného partnerstva sa 
posudzovali tri modely: spolo čný podnik, ad hoc  medzinárodná zmluva typu ITER a špeciálny 
účelový prostriedok (special purpose vehicle, SPV).  
5. HODNOTENIE VPLYVOV : AKÉ SÚ HLAVNÉ HOSPODÁRSKE , ENVIRONMENTÁLNE A 
SOCIÁLNE VPLYVY ? 
Na posúdenie výšky potrebných investícií a súkr omno – verejného financovania potrebného na 
zaistenie primeranej návratnosti pre súkromných i nvestorov bola preskúmaná existujúca literatúra 
a odhady nákladov na zar iadenia CCS komer čného významu (s oh ľadom na skuto čnosť, že 
žiadne takéto zariadenie nebolo ešte nikde na  svete postavené) a použili sa ako základ pre 
konkrétne výpo čty. Ďalšie investi čné a prevádzkové náklady  vypočítané na obdobie životnosti 25 
rokov pre toto prvé predvádzacie zariadenie tohto typu s výkonom 400 MW1 sa odhadujú na 
približne 730 miliónov EUR na zariadenie IG CC (približne 125 miliónov EUR na investi čné 
náklady, 340 miliónov EUR na prevádzkové náklady a 265 miliónov EUR na náklady na 
prepravu a ukladanie2) a približne 980 miliónov EUR na uho ľnú elektráre ň spaľujúcu práškové 
uhlie (približne 235 miliónov EUR na investi čné náklady, 445 miliónov EUR na prevádzkové 
náklady a 300 miliónov EUR na nákl ady na prepravu a ukladanie3). V tomto období možno 
očakávať posilnenie globálneho trhu s uhlíkom a stanovenie vnútornej ceny uhlíka vo všetkých 
významných hospodárstvach. Ak predpokladáme,  že v roku 2015 bude hodnota uhlíka 10 EUR/t 
CO 2 a postupne vzrastie na 20 EUR, nedostatok financií sa odhaduje približne na 300 miliónov 
EUR na zariadenie IGCC a na 550 miliónov EUR na elektráre ň spaľujúcu práškové uhlie. Z 
analýzy citlivosti vyplynulo, že odhady výšky nákladov sa môžu líši ť v rozmedzí +/- 40 % v 
závislosti od konkrétnej t echnológie a vybraných miest výstavby/ukladania.  
V rámci tohto posúdenia vplyvu nie je možné posúdi ť úplný rozsah vplyvu zavedenia technológie 
CCS v Číne a ani to nie je našim bezprostredným cie ľom politiky. Radšej sa pokúsime posúdi ť 
vplyvy, predovšetkým finan čné, použitia kombinácie verejného a súkromného financovania na 
podporu našich cie ľov politiky a tam, kde je to možné, odhadnú ť rozsiahlejšie vplyvy. Táto 
analýza sa zameriava na demonštra čný projekt, ktorý sám o se be pravdepodobne nepovedie k 
podstatnému okamžitému zníženiu emisií aleb o k okamžitým ekonomickým výhodám. Priame 
sociálne vplyvy a vplyvy na zamestnanos ť budú tiež pravdepodobne obmedzené kvôli malému 
rozsahu demonštra čných projektov CCS. 
Všeobecne a vo ve ľkom rozsahu sa vplyvy CCS na životné pr ostredie týkajú zlepšenej kvality 
ovzdušia a nižšej globálnej koncentrácie  skleníkových plynov v atmosfére s výslednými 
                                                 
1 Vyjadrené ako sú časná čistá hodnota v roku 2010 a vypo čítané za obdobie 4 rokov výstavby a 25 rokov 
prevádzky s použitím diskontnej sociálnej sadzby 2,5 % (o čistené od inflácie).  
2 Toto zah ŕňa investičné a prevádzkové náklady za 25 rokov pri 7 EUR/t uloženého CO 2. 
3 Toto zah ŕňa investičné a prevádzkové náklady za 25 rokov pri 7 EUR/t uloženého CO 2. 
SK 5   SK priaznivými ú činkami na zdravie aj hospodárstvo v ďaka zníženej expozícii zne čistenému 
ovzdušiu a menším vplyvom na zmenu klím y. Fyzickým problémom možného úniku CO 2 sa dá 
zabrániť správnym výberom miesta, pomocou t echniky modelovania a sledovania. 
Rozhodujúce dôsledky zapojenia sa Číny do prvej vlny ukážok (predvá dzania) CCS projektov sa 
vo všeobecnosti vz ťahujú na prínos v oblasti získavan ia poznatkov a na výhody vyplývajúce z 
prvenstva v budúcom obmedzovaní emisií a pred chádzaní technologicky podmieneným emisiám 
uhlíka (carbon lock-in).  
Ukážkový projekt CCS a jeho fina ncovanie sú navrhnuté na zákla de predpokladu, že uhlík bude 
mať v budúcnosti v Číne a v iných rozvíjajúcich sa a ro zvojových krajinách hodnotu, ktorá bude 
zohľadňovať sociálnu cenu uhlíka.  
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ : AKÁ JE PREFEROVANÁ MOŽNOS Ť, NA ZÁKLADE AKÝCH 
KRITÉRIÍ ALEBO ZDÔVODNENÍ ? 
S cieľom dosiahnu ť požadovanú úrove ň financovania a maximálne zníži ť záťaž pre verejný 
rozpočet bolo verejno – súkromné partnerstv o identifikované ako najvhodnejšia možnos ť pre 
financovanie demonštra čného projektu CCS v Číne. Analyzovali sa tri modely verejno - 
súkromného partnerstva: špeciálny ú čelový prostriedok (SPV), spolo čný podnik pod ľa článku 
171 Zmluvy o ES a model „medzinárodnej zmluvy ad hoc “, použitý pri založení spolupráce 
ITER pri návrhu a výstavbe medzinárodného te rmonukleárneho experimentálneho reaktora. Za 
najvhodnejší model bol ozna čený SVP (alebo ú čelový subjekt). Perspektíva budúcich výnosov z 
trhu s uhlíkom by mohla by ť pre súkromný sektor podnetom, k investíciám do SPV.  
7. SLEDOVANIE A HODNOTENIE : AKÉ SÚ PODMIEKY NA STANOVANIE SKUTO ČNÝCH 
NÁKLADOV A PRÍNOSOV PRI DOSIAHNUTÍ POŽADOVANÝCH Ú ČINKOV ? 
Účinnosť SPV by bola predmetom kontroly. Postupmi ri adenia rizík a postupmi na zaistenie 
súladu sa zabezpe čuje dodržiavanie príslu šných právnych predpisov a usmernení. SPV by bolo 
zriadený s takou štruktúrou riadenia, ktorá by zais ťovala, aby mal príslušný orgán (napr. 
investičný výbor alebo predstavenstvo) doh ľad nad sledovaním a kontrolou správneho 
vykonávania investi čných rozhodnutí a rozhodnutí o dezinvestícii. 
Príspevok rozpo čtu Spoločenstva na investi čný prostriedok by pochádzal z Tematického program 
EÚ pre životné prostredie a udržate ľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi (ENRTP). Spolupráca 
s Čínou v oblasti CCS pod záštitou programu EN TRP by bola sledovaná v súlade so 
štandardnými ustanoveniami v rámci nástroja  na financovanie rozvojovej spolupráce.