[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 5.11.2010 KOM(2010) 643 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Vzájomná zodpovednosť a transparentnosťŠtvrtá kapitola operačného rámca EÚ pre účinnosť pomoci OBSAH 1. Úvod 3 2. Čo znamená vzájomná zodpovednosť? 4 3. transparentnosť pomoci – predpoklad vzájomnej zodpovednosti 4 4. Vzájomná zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni 7 5. Vzájomná zodpovednosť na medzinárodnej úrovni 9 6. Zodpovednosť a humanitárna pomoc 9 7. Návrh štvrtej kapitoly operačného rámca 10 7.1. Transparentnosť pomoci 10 7.2. Vzájomná zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni 11 7.3. Vzájomná zodpovednosť na medzinárodnej úrovni 12 ÚVOD Vzájomná zodpovednosť a transparentnosť majú v rámci programu účinnosti medzinárodnej pomoci kľúčový význam. Posilnenie transparentnosti a zodpovednosti darcov a partnerských krajín, medzi darcami a partnerskými krajinami navzájom a voči ich občanom a parlamentom je dôležité pre čo najväčšiu účinnosť rozvojovej pomoci. V Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci z roku 2005 sa darcovia a partnerské krajiny dohodli na spoločnom hodnotení pokroku pri plnení záväzkov na základe spoločných postupov hodnotenia, ktoré by mali byť zavedené do roku 2010[1]. Darcovia sa tiež zaviazali poskytovať lepšie údaje o tokoch pomoci. Partnerské krajiny sa zaviazali posilniť úlohu vnútroštátnych parlamentov a zainteresovaných strán pri uplatňovaní rozvojových stratégií. Akčným programom z Akkry z roku 2008 sa posilnili tieto záväzky vzájomnej zodpovednosti, pričom sa zdôraznila dôležitosť transparentnosti a zodpovednosti a ich spojitosť s pokrokom pri rozvoji. Vzájomná zodpovednosť je dôležitým princípom rozvojových politík a stratégií EÚ. Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2005 uvádza, že pri svojom spoločnom úsilí sa EÚ a rozvojové krajiny partnersky delia o povinnosť a zodpovednosť[2]. Dôležitosť posilnenia vzájomnej zodpovednosti bola potvrdená v záveroch Rady z mája 2008[3] a bola zdôraznená ako jedna zo štyroch hlavných otázok pre EÚ na treťom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Akkre v septembri 2008[4]. Európska únia už vytvorila praktické spôsoby spolupráce na plnení záväzkov uvedených v Parížskej deklarácii a v Akčnom programe z Akkry. Vytvorenie operačného rámca EÚ pre účinnosť pomoci v novembri 2009 je najaktuálnejším príkladom tohto praktického prístupu[5]. Obsahuje tri kapitoly o kľúčových záväzkoch týkajúcich sa účinnosti pomoci, konkrétne rozdelenie práce, využívanie systémov krajín a technická spolupráca, a určuje konkrétne opatrenia na dosiahnutie výsledkov na základe spolupráce EÚ. Tento rámec poskytuje účinný nástroj na maximalizáciu vplyvu EÚ a predstavuje silný základ pre prípravu na štvrté fórum na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutoční v Kórei v roku 2011[6]. Záväzky v súvislosti s transparentnosťou a zodpovednosťou však musia byť zohľadnené pri vytváraní harmonizovaných postupov na európskej úrovni, t. j. praktických opatrení na vykonávanie existujúcich princípov. Tu musí EÚ opäť ísť príkladom. Rada preto v júni 2007[7] vyzvala Komisiu, aby predložila tento návrh spoločného prístupu EÚ k plneniu záväzkov týkajúcich sa vzájomnej zodpovednosti a transparentnosti s cieľom stanoviť spoločný prístup EÚ na rokovaní Rady pre zahraničné veci v novembri 2010. ČO ZNAMENÁ VZÁJOMNÁ ZODPOVEDNOSť? Zlepšovanie výsledkov rozvojovej spolupráce by sa malo dosahovať na základe partnerstva darcov a prijímajúcich krajín založenom na vzájomnej zodpovednosti. Vzájomná zodpovednosť je jadrom Parížskej deklarácie a predstavuje proces, prostredníctvom ktorého sa dvaja (alebo viacerí) partneri dohodnú na tom, že ponesú zodpovednosť za záväzky, ktoré dobrovoľne prijali, s cieľom zlepšiť výsledky rozvojovej spolupráce. Vzájomná zodpovednosť pomáha budovať dôveru a partnerstvo v rámci spoločnej agendy a predstavuje základ pre pomoc orientovanú na výsledky. V nedávnej minulosti sa riešeniu tejto otázky venovala zvýšená pozornosť. Napriek tomu je vzájomná zodpovednosť stále pojmom, ktorý je predmetom rozsiahlych diskusií o tom, čo v skutočnosti znamená z teoretického a praktického hľadiska. Napriek tomu sa väčšina zúčastnených zhoduje na dvoch základných definujúcich aspektoch. Prvým je, že zodpovednosť si vyžaduje, aby boli opatrenia ohlásené, vysvetlené, alebo zdôvodnené tak, aby z nich bolo možné vyvodiť zodpovednosť. Druhým aspektom je, že zodpovednosť by mala zahŕňať stimuly pre darcov a partnerské krajiny, aby plnili závery hodnotenia miery plnenia ich vzájomných záväzkov, a skutočne zmenili svoje postupy. Existuje množstvo foriem vzájomnej zodpovednosti. V demokratických vládach, štátnych orgánoch a v prípade volených zástupcov sa zodpovednosť vyvodzuje na základe právnych predpisov o slobode informácií, volieb a systému súdnych kontrol a protiváh. V súkromnom sektore sa zodpovednosť spoločností a organizácií vyvodzuje na základe zmluvných a právnych rámcov. V oblasti rozvojovej spolupráce však pre vzájomnú zodpovednosť existuje len obmedzený rámec. Diskusie o vzájomnej zodpovednosti sa obvykle zameriavajú na tri oblasti. Prvou je dôležitosť transparentnosti pomoci. Bez informácií o poskytovanej pomoci nie je možné vyvodiť zodpovednosť za dohodnuté záväzky. Druhou oblasťou je otázka, ako presadzovať osobnú zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni, t. j. na úrovni partnerských krajín. Treťou oblasťou je otázka, ako presadzovať vzájomnú zodpovednosť na medzinárodnej úrovni. Tento aspekt súvisí s otázkou štruktúry medzinárodnej pomoci. TRANSPARENTNOSť POMOCI – PREDPOKLAD VZÁJOMNEJ ZODPOVEDNOSTI Pre vzájomnú zodpovednosť majú kľúčový význam informácie. Informácie sú predpokladom pre hodnotenie plnenia prijatých záväzkov. Ak darcovia neposkytujú informácie načas, nie je možné vyvodiť zodpovednosť. Nedostatok aktuálnych, transparentných a komplexných informácií o tokoch pomoci navyše partnerským krajinám bráni podávať v plnej miere správy o rozpočtoch ich legislatívnym orgánom a občanom. V Akkre sa dohodlo nasledovné: 1. darcovia budú pravidelne zverejňovať podrobné a aktuálne údaje o objeme, rozdelení a, pokiaľ je to možné, výsledkoch výdavkov na rozvoj, aby sa rozvojovým krajinám umožnilo presnejšie zostavovanie rozpočtov, vedenie účtovníctva a audit; 2. darcovia a rozvojové krajiny budú pravidelne zverejňovať všetky podmienky v súvislosti s platbami pomoci; 3. darcovia poskytnú úplné a aktuálne údaje o ročných záväzkoch a uskutočnených platbách, aby rozvojové krajiny boli schopné presne zaznamenať všetky toky pomoci do odhadov rozpočtu a účtovných systémov; 4. darcovia budú rozvojovým krajinám pravidelne poskytovať aktuálne údaje o prebiehajúcich plánoch výdavkov, prípadne implementačných plánoch, na tri až päť rokov vrátane aspoň indikatívneho rozdelenia zdrojov. Na medzinárodnej úrovni tiež prebieha niekoľko iniciatív na podporu transparentnosti pomoci. - Vytvorenie spoločných pojmov a štandardov: - Výbor OECD pre rozvojovú pomoc (DAC) sa zaoberá problémami transparentnosti v kontexte pracovnej skupiny pre účinnosť pomoci[8], - Fórum OSN pre rozvojovú spoluprácu (DCF) pomáha Hospodárskemu a sociálnemu výboru (ECOSOC) pri koordinácii údajov o tokoch pomoci juh-juh a pri analýze vzťahu medzi transparentnosťou pomoci a vzájomnou zodpovednosťou, - na treťom fóre na vysokej úrovni v Akkre v septembri 2008 bola spustená Iniciatíva za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), aby sa zabezpečilo, že darcovia sprístupnia informácie o pomoci spôsobom, ktorý je možné ľahko pochopiť. - Vytvorenie spoločných technických nástrojov a databáz: - Výbor OECD pre rozvojovú pomoc (DAC) zbiera a zverejňuje údaje o oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) z členských krajín DAC prostredníctvom Systému podávania správ o veriteľoch[9] (CRS). Systém CRS sa vo všeobecnosti považuje za zlatý štandard pri poskytovaní overených, kvalitných štatistík o minulých tokoch pomoci, - nadácia Development Gateway spravuje databázu Aid Data[10], ktorá je jedným z najväčších on-line adresárov rozvojových aktivít na svete a poskytuje základný prehľad o činnosti jednotlivých aktérov v oblasti medzinárodného rozvoja. Napriek týmto iniciatívam majú zainteresované strany ťažkosti s prístupom ku komplexným a jasným údajom, ktoré sú na ich účely dostatočne podrobné. Pri oneskorenom zverejnení (často až po dvoch rokoch omeškania) sa použiteľnosť údajov znižuje. Nástroj Výboru pre rozvojovú pomoc na podávanie správ CRS predstavuje dobrý základ, na ktorom je možné budovať, avšak údaje musia byť zverejnené skôr, častejšie, vo vyššej kvalite a rozsahu, synchronizovaným spôsobom a musia byť harmonizovane sprístupnené všetkým partnerským krajinám. Na umožnenie vzájomnej zodpovednosti sú potrebné údaje na dlhodobé plánovanie a údaje, ktoré umožnia hodnotenie podmienok, možných dopadov na spoločnosť a životné prostredie, alebo zamýšľaných dôsledkov a výsledkov. Je tiež potrebné poskytnúť partnerským krajinám pomoc pri zbieraní údajov v rámci ich vlastných rozpočtových systémov. V súčasnosti už darcovia z EÚ zverejňujú niektoré údaje o poskytovanej pomoci. Ako odpoveď na uvedené záväzky však neboli zavedené žiadne harmonizované opatrenia, takže metódy sa v otázkach kvality, kvantity, rozsahu, formátu a početnosti vo veľkej miere odlišujú. Väčšina členských štátov EÚ a Komisia podáva správy DAC (Výboru pre rozvojovú pomoc), existujú však veľké rozdiely medzi uverejňovaním ich vlastných údajov o pomoci, mierou podrobnosti poskytnutých údajov a spôsobom zverejňovania na internetových stránkach alebo vo vnútroštátnych plánovacích dokumentoch. Nie všetci darcovia zverejňujú podrobné údaje na centrálnej úrovni. Niektoré ich napríklad uverejňujú na internetových stránkach ambasád. Celkom 9 z 28 darcov v EÚ (EÚ a jej 27 členských štátov) podpísalo Iniciatívu za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI) (Dánsko, Fínsko, Nemecko, Írsko, Holandsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo, ako aj EÚ) s úmyslom zverejňovať údaje o pomoci podľa spoločného medzinárodného formátu. Niektoré krajiny uvádzajú podrobné údaje v plánovacích dokumentoch (ako napríklad Írsko), kým iné uvádzajú údaje na internetových stránkach. Španielsko napríklad poskytuje údaje o oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) rozdelené podľa zdrojov financovania a podľa sektora. Informácie o prostriedkoch nie sú dostupné v rovnaký čas, ale riadia sa rozpočtovým cyklom každého darcu (v auguste vo Fínsku, v októbri v Španielsku, v novembri v Holandsku), v dôsledku čoho sa znižuje transparentnosť a predvídateľnosť financovania pre partnerské krajiny. V súčasnosti je jediným nástrojom na úrovni EÚ pre poskytovanie údajov o výške pomoci a monitorovanie záväzkov v súvislosti s pomocou výročná správa z Monterrey, ktorú predkladá Komisia. Správa však nesprístupňuje údaje vládam partnerským krajín, ktoré potrebujú aktuálne a komplexné údaje na plánovanie a rozpočtové postupy, ani iným zainteresovaným stranám (občianskej spoločnosti). Európska komisia v súčasnosti vyvíja praktický nástroj TR-AID (Transparent Aid – Transparentná pomoc) s cieľom koordinovať financovanie humanitárnej a rozvojovej pomoci medzi darcami v EÚ. TR-AID predstavuje systém umiestnený na sieti, ktorý kombinuje údaje z viacerých zdrojov a poskytuje jednoduchý prístup ku komplexným údajom, aby bolo možné použiť údaje pri rozhodovaní. TR-AID podporuje vykonávanie rôznych záväzkov EÚ v súvislosti s účinnosťou pomoci. Pôvodne bol navrhnutý ako nástroj, ktorý mal zvýšiť transparentnosť medzi darcami v EÚ navzájom prostredníctvom zdieľania údajov o pomoci a ako nástroj na zlepšenie koordinácie v EÚ. V strednodobom výhľade je jeho cieľom zaistiť širšiu transparentnosť voči ostatným zainteresovaným stranám: ostatným darcom, partnerským krajinám, občianskej spoločnosti a širokej verejnosti. Pri spoločnom postupe na úrovni EÚ vzniká skutočná pridaná hodnota: prijatie rovnakých štandardov, kvalita a početnosť uverejňovania údajov. Vytvorenie vhodného prístupu EÚ by malo umožniť lepšie plniť záväzky z Akkry prostredníctvom využitia možností ponúkaných rámcom EÚ, existujúcich nástrojov vytvorených na úrovni EÚ a možných výhod prístupu EÚ pre členské krajiny v zmysle zníženia finančnej a administratívnej záťaže. VZÁJOMNÁ ZODPOVEDNOSť NA VNÚTROšTÁTNEJ ÚROVNI V súčasnosti neexistuje žiadny spoločný postup, na základe ktorého by bolo možné vyvodiť zodpovednosť darcov a partnerských krajín voči ich jednotlivým záväzkom. V správe z Monterrey sa uvádza, že niektorí darcovia z EÚ sa zúčastnili na spoločných postupoch hodnotenia (Rakúsko, Fínsko, Írsko, Holandsko, Portugalsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo), avšak o použitom rámci, kritériách, rozsahu hodnotenia a zainteresovaných stranách bolo poskytnutých veľmi málo údajov. Okrem toho nebol vždy poskytnutý úplný prehľad, pretože tieto údaje neboli monitorované na centrálnej úrovni. Darcovia sú voči partnerským krajinám čiastočne zodpovední na základe vnútroštátnych správ o verejných výdavkoch a finančnej zodpovednosti (PEFA), ktoré informujú o predvídateľnosti rozpočtovej podpory, finančných údajov poskytnutých darcami na účely zostavenia rozpočtu pre projekty a programy pomoci, ako aj o tom, aké množstvo pomoci sa spravuje prostredníctvom vnútroštátnych procedúr. Hodnotí sa každé z týchto kritérií. Niektoré partnerské krajiny sú voči darcom zodpovedné na základe prístupu jednotlivých darcov, v súvislosti s požiadavkami každého darcu, ktoré sú do značnej miery spojené s postupmi obstarávania, zmluvami a konkrétnymi dohodami o financovaní. Dotazník z Monterrey je v súčasnosti jediným nástrojom na úrovni EÚ, ktorý poskytuje údaje o záväzkoch darcov z EÚ, ktoré súvisia s rozvojovou pomocou. Neposkytuje však hodnotenie pokroku darcov a partnerských krajín pri plnení vzájomných záväzkov . Namiesto toho darcovia informujú o tom či, resp. do akej miery implementovali rámce vzájomnej zodpovednosti. Spoločný prístup na úrovni EÚ spočívajúci vo vyvodzovaní zodpovednosti darcov a partnerských krajín voči vzájomným záväzkom je vhodný pre všetkých darcov z EÚ. Tento harmonizovaný prístup by našej pomoci priniesol zvýšenie účinnosti, súdržnosti a zameranie na výsledky. Okrem toho by sa znížili náklady partnerských krajín, keďže by existoval len jeden spoločný rámec, na základe ktorého sa vyvodí zodpovednosť voči všetkým darcom z EÚ. Na vnútroštátnej úrovni sú potrebné niektoré základné stavebné prvky na uľahčenie vzájomnej zodpovednosti. V prvom rade musí byť jasné, kto je zodpovedný komu. Vzájomná zodpovednosť zahŕňa nielen vlády darcov a partnerov, ale aj občanov. Tento aspekt, známy ako vnútroštátna zodpovednosť, môže zahŕňať široké spektrum vnútroštátnych zainteresovaných strán vrátane parlamentov, miestnych orgánov, organizácií občianskej spoločnosti, feministických združení, médií, politických strán atď. Títo vnútroštátni aktéri majú dôležitú úlohu v súvislosti s poskytovaním podnetov pre vnútroštátne rozvojové stratégie, hodnotenie pokroku pri dosahovaní účinnosti rozvojovej pomoci a plnení záväzkov v súvislosti s rozvojovou pomocou a pri postihovaní vlád za nízku výkonnosť. Vzájomná zodpovednosť si tiež vyžaduje priestor, t. j. dohodu o tom, kde sa tento proces môže uskutočňovať. Jedným zo spôsobov, ako to dosiahnuť, je prostredníctvom vytvorenia rámcov pre správu rozvojovej pomoci, ako napríklad spoločného rámca hodnotenia plnenia (PAF), ktorý rozvojovým partnerom umožňuje stretnúť sa a zhodnotiť plnenie záväzkov a rozhodnúť o krokoch, ktoré budú nasledovať. Nie je dohodnutý všeobecný vzor, ako by mal byť PAF navrhnutý a vykonaný. Podľa možností by mal byť založený na existujúcich fórach pre spoluprácu. Tieto môžu mať formalizované pravidlá a postupy, alebo byť založené na neformálnych dohodách. Môžu sa uskutočniť vo forme výročných konzultácií, poradných skupín, spoločných hodnotiacich skupín atď. Najdôležitejší je fakt, že PAF poskytuje vhodný priestor na vybudovanie vzájomnej dôvery. Mal byť pomôcť vytvoriť synergie medzi existujúcimi vnútroštátnymi postupmi správy rozvojovej pomoci a byť začlenený do existujúcich rámcov pre dialóg. Je tiež potrebné vymedziť zameranie zodpovednosti, t. j. dohodnúť sa na tom, za čo budú príslušné strany zodpovedné . To zahŕňa vytvorenie spoločnej agendy pre obidve strany, v ktorej sa stanovia jasné ciele a záväzky. Spoločná agenda by mohla zahŕňať prvky týkajúce sa vnútroštátnych alebo sektorových rozvojových plánov a stratégií, t. j. dohodu o tom, na aké účely bude rozvojová pomoc použitá. Mala by sa tiež zamerať na záväzky v súvislosti s účinnosťou pomoci, napríklad na dohodu o tom, akým spôsobom bude pomoc poskytnutá. Dôležité je, aby sa ozrejmili povinnosti jednotlivých strán, a tým aj za čo budú strany považované za zodpovedné. Spoločný rámec hodnotenia plnenia v praxi - príklady Mozambik Rámec vzájomnej zodpovednosti v Mozambiku je založený na nezávislom hodnotení činnosti partnerov v rámci programu Programme Aid Partners v krajine. Darcovia hodnotia postup vlády na základe rámca pre monitorovanie a hodnotenie, ktorý je určený pre plán znižovania chudoby a na základe monitorovania pokroku v rozvoji. Darcovia sú hodnotení na základe schémy hodnotenia záväzkov a (bodového) systému, ktoré sú združené do celkovej úrovne výkonnosti (veľmi dobrá, dobrá, priemerná, podpriemerná, nízka). Úsilie zamerané na monitorovanie plnenia rozvojovej pomoci dopĺňa databáza ODA Mozambique (ODAMOZ), ktorá poskytuje dôležité údaje o financovaní darcov a monitorovacie stredisko Development Observatory. Mozambik je jednou z mála krajín, ktoré vytvorili inštitucionálny rámec pre participatívne monitorovanie chudoby na národnej, provinčnej a miestnej úrovni. Je potrebné ďalej posilniť úsilie zamerané na podporu väčšej transparentnosti a vnútroštátnej zodpovednosti. Rwanda V krajine existujú dva spoločné mechanizmy hodnotenia: Spoločný rámec hodnotenia plnenia (CPAF) a Darcovský rámec hodnotenia plnenia (DPAF). Používa sa celkom 26 indikátorov na hodnotenie výkonnosti darcov, založených na cieľoch pre kvalitu pomoci, dohodnutých na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni. Hodnotenie sa uskutočňuje na základe ročného cyklu, ktorý sa časovo zhoduje s hodnotením a diskusiou o výkonnosti vlády v rámci hodnotenia výkonnosti vlády. Darcovia uľahčujú zbieranie a zhromažďovanie údajov prostredníctvom včasného, samostatného poskytovania údajov o množstve indikátorov. Očakáva sa, že databáza rozvojovej pomoci bude vylepšená, aby sa uľahčilo podávanie správ. Zber, zhromažďovanie a analýza údajov v rámci schémy DPAF (ktorú spravuje ministerstvo hospodárstva a financií). V koordinačnej skupine rozvojových partnerov sa predkladajú výsledky, o ktorých sa tiež diskutuje. Podrobnejšie sa diskutuje v rámci skupiny na podporu harmonizácie rozpočtu. Vnútorné plánovanie a akčné plány darcov, ktoré sú zdieľané s vládou a rozvojovými partnermi. | VZÁJOMNÁ ZODPOVEDNOSť NA MEDZINÁRODNEJ ÚROVNI - Vzájomná zodpovednosť sa tiež podporuje na mnohých medzinárodných fórach. Medzi ne patria nezávislé vzájomné preskúmania ako DAC preskúmanie OECD, správa EÚ o financovaní rozvojovej pomoci (správa z Monterrey), neoficiálne hodnotenia výkonnosti ako EU Aid Watch organizácie Concord (Confederation of European civil society organisations) a iné druhy správ a analýz ako správa MMF/Svetovej banky (Global Monitoring Report), správa fóra ECOSOC o rozvojovej spolupráci, správa organizácie UNECA/OECD (Mutual Review of Aid Effectiveness), správa fóra G8 (správa Accountability Report on Development vydaná v roku 2010), správa o monitorovaní Parížskej deklarácie a správy pripravené pracovnou skupinou pre účinnosť pomoci. Vzájomná zodpovednosť na medzinárodnej úrovni by mala posilniť zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni. Nie vždy je tento proces účinný, aj kvôli nesymetrickej povahe vzťahov medzi darcami a partnermi v rámci rozvojovej pomoci. Agenda zodpovednosti na medzinárodnej úrovni by mohla lepšie zohľadňovať námietky a záujmy vlád partnerských krajín a zainteresovaných strán. Zainteresovaným stranám v partnerských krajinách navyše často chýbajú dostatočné analýzy a údaje, v dôsledku čoho nie sú schopné naplno a za rovnakých podmienok spolupracovať s darcami. V medzinárodnom úsilí na podporu vzájomnej zodpovednosti navyše chýbajú prostriedky, ktoré by partnerským krajinám umožnili sankcionovať darcov, alebo vymáhať záväzky darcov. ZODPOVEDNOSť A HUMANITÁRNA POMOC Zásady a správne postupy humanitárneho darcovstva boli ustanovené 16 darcami v roku 2003[11]. Cieľom týchto zásad je okrem iného podporiť partnerstvo a správne postupy humanitárneho darcovstva pri financovaní, riadení a vyvodzovaní zodpovednosti. Tieto princípy boli jasne podporené prostredníctvom Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci[12], ktorým EÚ preukázala odhodlanie podporovať účinné a zodpovedné humanitárne darcovstvo[13]. Rámec pre zodpovednosť rieši špecifickosť humanitárnej pomoci a predovšetkým prístup založený na potrebách v súvislosti s pomocou, rýchlosť dodávok, krátkodobý horizont a reaktívnu povahu pomoci. Existujú rôzne mechanizmy a nástroje na zaistenie transparentnosti a koordinácie humanitárnej pomoci EÚ: - operačná stratégia s osvedčenou metodológiou prideľovania rozpočtových prostriedkov na základe prístupu založeného na potrebách. Táto stratégia a podrobné dlhodobé plánovanie sú zdieľané a koordinované so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, - systém podávania správ vyvinutý a spravovaný Komisiou s názvom „14 bodov“, ktorý poskytuje v reálnom čase údaje o humanitárnej pomoci poskytovanej Komisiou a členskými štátmi. Tento systém je napojený na systém finančnej kontroly Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA), ktorý poskytuje podobné údaje o celosvetovej humanitárnej pomoci. NÁVRH šTVRTEJ KAPITOLY OPERAčNÉHO RÁMCA S cieľom riešiť značné rozdiely medzi jednotlivými darcami v EÚ je dôležité, s ohľadom na postupy v súvislosti s transparentnosťou a vzájomnou zodpovednosťou, vymedziť spoločný prístup EÚ a praktické kroky, ktoré je potrebné podniknúť na úrovni EÚ s cieľom splniť naše spoločné záväzky. Nasledujúci oddiel tvorí navrhovaný text, ktorý sa má začleniť do operačného rámca EÚ pre účinnosť pomoci ako štvrtá kapitola. Transparentnosť pomoci Komisia a členské štáty EÚ budú pravidelne poskytovať komplexné a porovnateľné údaje o výdavkoch na rozvojovú pomoc prostredníctvom: 1. zverejňovania informácií o objeme a umiestnení rozvojovej pomoci od začiatku októbra 2011 na základe štandardného formátu systému podávania správ o veriteľoch (CRS) OECD/DAC každý štvrťrok s maximálnym omeškaním tri mesiace; 2. poskytovania informácií na úrovni krajín o dlhodobých údajoch na ročnom základe od začiatku júla 2011: 2.1 založených na prieskume DAC o metodológii dlhodobých plánov výdavkov darcov, pričom sa zverejnia dlhodobé údaje o celkových výdavkoch na rozvojovú pomoc všetkých partnerských krajín za najmenej tri a najviac päť rokov; 2.2 zverejnením údajov o dlhodobom rozdelení prostriedkov pomoci podľa sektora za najmenej tri a najviac päť rokov pre všetky krajiny, ktoré sa účastnia Zrýchlenej iniciatívy zameranej na rozdelenie práce; 3. dosiahnutia toho, aby výročná správa EÚ o financovaní rozvojovej pomoci bola vzorom transparentnosti a zodpovednosti, a to prostredníctvom použitia postupu dotazníka z Monterrey na sledovanie pokroku v ústredí a na úrovni krajín; 4. použitia nástroja TR-AID s cieľom zverejniť a zdieľať údaje: 4.1 v prvej fáze na dobrovoľnom základe, bez vyžadovania konkrétneho formátu údajov; 4.2 v druhej fáze, po štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Kórei v roku 2011, na povinnom základe s použitím spoločného štandardizovaného formátu údajov, ktorý sa stanoví v súlade s medzinárodnými štandardmi. Vzájomná zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni Komisia a členské štáty EÚ vo všetkých partnerských krajinách a v spolupráci s nimi: 1. vytvoria spoločný rámec pre monitorovanie spoločných záväzkov, ktorý bude podľa možností vychádzať z existujúcich systémov[14]: - v krajinách, ktoré sa zúčastňujú na Zrýchlenej iniciatíve zameranej na rozdelenie práce (FTI) budú sprostredkovatelia, v spolupráci s delegáciami EÚ, iniciovať rokovania o vzájomnej zodpovednosti s vládami partnerských krajín a ostatnými vnútroštátnymi zainteresovaných stranami. V krajinách, ktoré sa FTI nezúčastňujú, zorganizujú delegácie EÚ stretnutia s cieľom dohodnúť sa, ktorý darca bude iniciovať rokovania o vzájomnej zodpovednosti, - v rámci priorít a cieľov partnerských krajín do júla 2011 vytvoria spoločný rámec hodnotenia výkonnosti s cieľom pravidelne preskúmať výkonnosť darcov na úrovni krajín s ohľadom na záväzky v súvislosti s účinnosťou pomoci. Členské štáty budú v tomto procese podporovať vedenie partnerských krajín, - spoločný rámec hodnotenia výkonnosti by mal byť založený na týchto hlavných zásadách: - začlenenie: jeho cieľom by malo byť začlenenie všetkých darcov v rámci krajiny, ako aj vnútroštátneho rozpočtu, - reciprocita: mal by sa vzťahovať tak na záväzky darcov, ako aj partnerských krajín, - porovnateľnosť: mal by monitorovať výkonnosť jednotlivých darcov porovnateľným spôsobom, - pravidelnosť: hodnotenia by sa mali uskutočniť najmenej jedenkrát ročne, - samostatné poskytovanie údajov: darcovia a vlády by sa mali zaviazať k poskytovaniu údajov o ich vnútroštátnych činnostiach na pravidelnom základe, hodnotených na základe určených kritérií. - hodnotenia na základe rámca hodnotenia výkonnosti by mali byť vykonané čo najskôr, aby do novembra 2011 bolo možné uverejniť výsledky spoločnej výkonnosti krajín, informovať o nich ústredie a vykonať potrebné úpravy, - plnenie týchto spoločných záväzkov poskytne vstupy do prebiehajúceho politického dialógu medzi darcami a partnerskými krajinami v rámci projektu, na úrovni sektoru a krajiny. EÚ tiež využije politický dialóg na podporu verejnej diskusie s cieľom vyvodiť zodpovednosť pre darcov, ale aj pre vlády. 2. V rámci popisovaného procesu bude EÚ a jej členské štáty podporovať úlohu organizácií občianskej spoločnosti vrátane feministických združení a médií, podporovať orgány miestnej samosprávy a parlamenty pri vyžadovaní zodpovednosti od darcov a vlád vrátane podpory vytvárania potrebných kapacít. Vzájomná zodpovednosť na medzinárodnej úrovni EÚ a jej členské štáty budú spolupracovať na spoločnej vízii budúcej štruktúry medzinárodnej pomoci v súvislosti so štvrtým fórom na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Busane, ktoré sa uskutoční v júli 2011. Ich zámerom je: 1. koordinovať pozíciu pri rokovaniach o vzájomnej zodpovednosti na medzinárodnej úrovni v rámci jednotlivých fór vrátane Fóra pre rozvojovú spoluprácu OSN a pracovnej skupiny pre účinnosť pomoci. K tomu patrí aj podpora úsilia Fóra pre rozvojovú spoluprácu pri zbere a rozširovaní nezávislých a spoľahlivých analýz a hodnotení v súvislosti s vzájomnou zodpovednosťou; 2. podporovať viac začleňujúci rámec, ktorý umožní posilniť účasť partnerských krajín, orgánov miestnej správy, členov parlamentu a občianskej spoločnosti. [1] V roku 2008 len 14 z 54 krajín zaviedlo spoločné systémy hodnotenia na vnútroštátnej úrovni na kontrolu dodržiavania vzájomných záväzkov. [2] Odsek 15 Európskeho konsenzu (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:046:0001:0019:SK:PDF) [3] Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o EÚ ako globálnom partnerovi pre rozvoj: urýchlenie pokroku na ceste k rozvojovým cieľom tisícročia (MDG) z 27.5.2008 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/08/st09/st09907.sk08.pdf) [4] Zasadanie Rady 22. júla 2008 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/08/st12/st12080.sk08.pdf) [5] Závery Rady zo 17. novembra 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/09/st15/st15912.sk09.pdf) [6] Závery Rady z 18. mája 2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/09/st10/st10018.sk09.pdf) [7] Závery Rady z 15. júna 2010 (dok. 11080/10). [8] V časti C pracovnej skupiny, v súvisiacej pracovnej skupine, ktorá sa zaoberá otázkou predpovedateľnosti a transparentnosti pomoci a v rámci technickej skupiny pre pridelenie pomoci DAC. [9] http://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CRSNEW [10] http://www.aiddata.org/home/index [11] Zásady a správne postupy humanitárneho darcovstva, Štokholm, 17. júna 2003; schválené OECD. [12] Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1, oddiel 3.3 o účinnosti a zodpovednosti humanitárnej pomoci. [13] Tamtiež. [14] V prípade krajín kandidujúcich na členstvo v EÚ a potenciálnych kandidátov výročná správa o nástroji predvstupovej pomoci a spoločné hodnotiace výbory tvoria základ rámca hodnotenia výkonnosti. Tieto prostriedky môžu byť prispôsobené, aby bolo možné systematickejšie poskytnúť príslušné údaje, ako napríklad finančné analýzy a údaje o záväzkoch v súvislosti s účinnosťou pomoci.