EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 6. 2021 COM(2021) 440 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE EMPTY o druhej správe o pokroku v plnení Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu



I.Úvod V júli minulého roka prijala Komisia Stratégiu EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025, ktorej cieľom je zamerať opatrenia na prioritné oblasti, v ktorých EÚ dokáže priniesť pridanú hodnotu úsiliu na úrovni jednotlivých štátov. Stratégia nadviazala na Európsky program v oblasti bezpečnosti na roky 2015 – 2020, ale priniesla nové zameranie na jednotlivé oblasti bezpečnostnej politiky a koordinovaný prístup k týmto oblastiam s cieľom zaistiť, aby bola EÚ schopná reagovať na rýchlo sa vyvíjajúcu panorámu hrozieb. Jej cieľom je zabezpečiť, aby EÚ v plnom rozsahu plnila svoju úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti občanov a ich základných práv, a to riešením súčasných rizík a prispôsobením sa novým výzvam, ako aj dodržiavaním hodnôt, ktoré definujú európsky spôsob života. Pandémiou COVID-19 sa táto situácia dynamických zmien prehĺbila, čím sa vytvorili nové príležitosti pre internetovú trestnú činnosť, podnietila sa počítačová kriminalita a otvorila sa cesta nárastu falšovania a distribúcie tovaru, ktorý nezodpovedá normám, ako aj nárastu organizovanej majetkovej trestnej činnosti a rôznych druhov podvodov. Niektoré z nich priamo oslabili systémy zdravotnej starostlivosti a poskytovanie zdravotníckych služieb. Zatiaľ čo určité formy trestnej činnosti sa vrátia do stavu pred pandémiou, iné sa v dôsledku pandémie zásadne zmenia. V stratégii sa stanovujú opatrenia, ktoré sa majú prijať počas päťročného obdobia. V priebehu jedného roka sa už začal uskutočňovať značný počet iniciatív. Komisia prijala program boja proti terorizmu pre EÚ a iniciatívy na boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, drogám, sexuálnemu zneužívaniu detí a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ako aj novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti Európskej únie. Komisia predložila dôležité nové právne predpisy na posilnenie Europolu, ochranu kritickej fyzickej a digitálnej infraštruktúry a na riešenie materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí. Európsky parlament a Rada pokračovali v tomto programe a dospeli k záveru, pokiaľ ide o kľúčové témy týkajúce sa najmä teroristického obsahu online a boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí online. Práce na právnych predpisoch načrtnutých v stratégii by mali rýchlo napredovať, pričom by sa mala zachovať vysoká úroveň ambícií. Komisia v júni prijala novú stratégiu „na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru“, ktorá obsahuje účinné opatrenia v oblasti bezpečnosti a policajnej a justičnej spolupráce na účely zaistenia fungovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s cieľom dosiahnuť, aby EÚ ostala silná voči bezpečnostným hrozbám, a to aj bez kontrol na vnútorných hraniciach. Počas sledovaného obdobia sa spoluzákonodarcovia dohodli na fondoch, ktorými sa podporujú mnohé opatrenia v rámci bezpečnostnej únie, najmä posilnenom Fonde pre vnútornú bezpečnosť (ISF) a Nástroji na riadenie hraníc a víza (BMVI) ako súčasti Fondu pre integrované riadenie hraníc (IBMF). Úspech Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu bude závisieť od kvality jej vykonávania. To si vyžaduje plné zapojenie vnútroštátnych orgánov a neustálu spoluprácu všetkých príslušných aktérov zodpovedných za vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť Európy vrátane agentúr EÚ. Prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi zainteresovanými stranami v oblasti bezpečnosti sa realizuje inkluzívny celospoločenský prístup. Táto druhá správa o pokroku pri budovaní bezpečnostnej únie, ktorá sa vzťahuje na obdobie od vydania prvej správy 9. decembra 2020, mapuje pokrok dosiahnutý vo všetkých štyroch pilieroch stratégie: nadčasové bezpečnostné prostredie, riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb, ochrana Európy pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou a pevný európsky bezpečnostný ekosystém. Uvádza sa v nej, ako sa tieto práce realizujú vrátane osobitného prínosu agentúr EÚ. II.Nadčasové bezpečnostné prostredie 1.Ochrana kritickej infraštruktúry a jej odolnosť Ochrana a odolnosť kritickej infraštruktúry, a to fyzickej aj digitálnej, má z hľadiska fungovania moderných spoločností a európskeho spôsobu života prvoradý význam. Platí to najmä v čase ohrozenia verejného zdravia. Hrozby, incidenty a útoky na kritickú infraštruktúru môžu mať veľmi nepriaznivé následky. Odolnosť je v čase pandémie dôležitejšia ako kedykoľvek predtým V čase, keď je zdravotnícka infraštruktúra už aj tak pod tlakom, môžu mať kybernetické incidenty, ktorých cieľom sú nemocnice, zdravotnícke agentúry a komplexné zdravotnícke služby, mimoriadne dramatické následky. Vnútroštátne databázy systému včasného varovania a reakcie (EWRS), ktoré podporujú reakciu sektora zdravotníctva, boli cieľom pokusov o neoprávnené vniknutie a ransomvérových útokov. Kybernetický útok na Európsku agentúru pre lieky odhalil, že zverejnenie neoprávnene získaných dokumentov týkajúcich sa liekov a vakcín proti ochoreniu COVID-19 na internete môže mať dramatické dôsledky. Problém ochrany kritickej fyzickej infraštruktúry a jej prepojenie s kybernetickou bezpečnosťou sa prejavil aj mimo oblasti zdravia, avšak v oblasti, ktorá sa takisto dotýka každodenného života občanov, a to pri ransomvérovom útoku na ropovod Colonial Pipeline v USA. Rozsah možných rizík poukazuje na naliehavú potrebu zvýšiť pripravenosť na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ vybudovaním spoľahlivých spôsobilostí, aby bolo možné predchádzať takýmto hrozbám, odhaľovať a zmierňovať ich, ako aj zvládať krízy offline a online. Právne predpisy EÚ v tejto oblasti, najmä smernica o sieťovej a informačnej bezpečnosti (smernica NIS) a smernica o európskej kritickej infraštruktúre (smernica ECI), poslúžili ako dobrý základ pre reakciu na nedávne incidenty. V prípade ransomvérového útoku na írske zdravotnícke služby použili vnútroštátni odborníci na kybernetickú bezpečnosť existujúce fóra zriadené podľa smernice NIS na výmenu informácií na technickej aj politickej úrovni, čo umožnilo írskym orgánom získať podporu a iným členským štátom zvýšiť pripravenosť na takéto útoky.

Zvýšený výskyt a intenzita hrozieb zároveň ukazuje, že súčasný legislatívny rámec nie je na daný účel vhodný. Z hodnotenia vykonávania smernice NIS vyplynulo, že jej rozsah pôsobnosti neodzrkadľuje súčasnú úroveň digitalizácie a prepojenosti ani vzájomnú závislosť kľúčových hospodárskych a spoločenských sektorov. Niektoré verejné a súkromné subjekty, ktoré patria k základným sektorom, navyše buď pod smernicu nespadajú, alebo musia dodržiavať neharmonizované povinnosti týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a oznamovania incidentov. Z hodnotenia vykonávania smernice ECI vyplynulo, že sa zameriava na ochranu zložiek len vo veľmi obmedzenom počte odvetví, na rozdiel od odolnosti prevádzkovateľov. Z oboch hodnotení vyplynuli rozdielne prístupy a nedostatky na vnútroštátnej úrovni. V decembri 2020 preto Komisia navrhla dva kľúčové právne predpisy: smernicu o odolnosti kritických subjektov a revidovanú smernicu o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii (revidovaná smernica NIS). Obe smernice majú široký rozsah pôsobnosti a zahŕňajú desať rovnakých základných odvetví: doprava, energetika, bankovníctvo, infraštruktúra finančných trhov, zdravotníctvo, pitná voda, odpadová voda, digitálna infraštruktúra, verejná správa a vesmír. V prípade týchto odvetví sa v smernici o odolnosti kritických subjektov navrhujú opatrenia na vytvorenie rámca fyzickej odolnosti s minimálnymi normami, ktoré zaisťujú flexibilitu zohľadňujúcu vnútroštátne špecifíká. Cieľom navrhovanej revidovanej smernice NIS je stanoviť horizontálnu normu pre požiadavky v oblasti kybernetickej bezpečnosti na vnútornom trhu, a tak posilniť zameranie na bezpečnosť dodávateľského reťazca. Zaviedli by sa ňou nové nástroje na koordinované riešenie a odhaľovanie zraniteľných miest, ako aj účinnejšia reakcia na incidenty a krízové riadenie. Zároveň by sa ňou zjednodušili povinnosti oznamovania incidentov, a to presnejšími ustanoveniami o postupe oznamovania, obsahu a lehotách. Komisia vzhľadom na neustále sa vyvíjajúce hrozby pre našu kritickú infraštruktúru vyzýva spoluzákonodarcov, aby preukázali vysokú úroveň ambícií, zabezpečili bezproblémové prijatie týchto dvoch návrhov a zároveň zachovali ich konzistentnosť a komplementárnosť. Pokrok pri prijímaní týchto návrhov musí takisto zabezpečiť súlad s návrhom Komisie o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora z roku 2020, ktorého cieľom je posilniť schopnosť Európy upevniť svoju strategickú autonómiu v oblasti finančných služieb a tým aj jej schopnosť regulovať finančný systém a dohliadať naň v záujme finančnej stability. Iniciatívy v odvetví energetiky Na to, aby bolo možné zamerať sa na konkrétnejšie zraniteľné miesta, je potrebné vyvinúť iniciatívy špecifické pre jednotlivé odvetvia. V tejto súvislosti treba zdôrazniť dôležitý vývoj v odvetví energetiky. V rámci monitorovania vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v odvetví energetiky sa v máji 2021 dokončila štúdia, v ktorej sa určili dodávateľské reťazce energetických technológií, ktoré majú rozhodujúci význam pre energetickú bezpečnosť a prechod na čistú energiu, a navrhli sa opatrenia na zlepšenie odolnosti v prípade pandémií a iných scenárov ohrozenia. Jej zistenia budú slúžiť ako podklad pre ostatné príslušné pracovné okruhy vrátane práce skupiny pre spoluprácu v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti v odvetví energetiky. Tematická sieť pre ochranu kritickej energetickej infraštruktúry pokračovala vo svojej práci na výzvach týkajúcich sa ochrany kritickej energetickej infraštruktúry, pričom sa zaoberala témami, ako sú posudzovanie rizík, výmena informácií a financovanie bezpečnostných opatrení. V januári 2021 Komisia začala formálny postup na vytvorenie špecializovaného sieťového predpisu pre kybernetickú bezpečnosť cezhraničných tokov elektrickej energie s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER). Tento sieťový predpis bude obsahovať spoločné minimálne požiadavky na plánovanie, monitorovanie, podávanie správ a krízové riadenie v súlade s horizontálnym rámcom stanoveným v smernici NIS. Pokiaľ ide o pripravenosť na riziká v odvetví elektrickej energie, členské štáty začali v apríli 2021 konzultácie o konzistentnosti svojich návrhov plánov pripravenosti na riziká. Tieto plány obsahujú opatrenia na predchádzanie krízam v oblasti elektrickej energie a ich zmierňovanie a sú založené na vnútroštátnych scenároch krízy dodávok elektrickej energie určených jednotlivými členskými štátmi, ako aj na regionálnych scenároch krízy dodávok elektrickej energie určených Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav v septembri 2020, ktoré zahŕňajú kybernetické útoky, ako aj pandémiu a extrémne poveternostné podmienky. 2.Kybernetická bezpečnosť Digitálna transformácia spoločnosti, ktorú ešte viac podnietila kríza spôsobená ochorením COVID-19 prináša nové výzvy, ktoré si vyžadujú inovatívne reakcie. Počas niekoľkých posledných mesiacov počet kybernetických útokov naďalej narastal, pričom dochádzalo k čoraz dômyselnejším útokom zo širokej škály zdrojov v rámci EÚ aj mimo nej. Významné narušenia ochrany údajov a nedávne kybernetické útoky, napríklad rozsiahla kybernetická operácia SolarWinds, svedčia o rozsahu rizík pre spoločnosť, ak sa nám nepodarí v oblasti kybernetickej bezpečnosti dosiahnuť zásadnú zmenu. EÚ musí pracovať na tom, aby ochránila svoje vlády, občanov a podniky pred kybernetickými hrozbami a zároveň zabezpečila otvorený a globálny internet. Prijali sa dôležité kroky na dosiahnutie vízie, že každý občan EÚ by mal byť pri využívaní globálneho a otvoreného internetu schopný žiť bezpečný digitálny život. V decembri 2020 Komisia a vysoký predstaviteľ predložili novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti Európskej únie . Cieľom stratégie ako kľúčového prvku formovania digitálnej budúcnosti Európy a Plánu obnovy pre Európu, ako aj bezpečnostnej stratégie, je posilniť kolektívnu odolnosť Európy proti kybernetickým hrozbám a pomôcť zabezpečiť, aby mohli všetci občania a podniky plne využívať dôveryhodné a spoľahlivé služby a digitálne nástroje. Kybernetický priestor by mal zostať globálny, otvorený, stabilný a bezpečný. Stratégia vychádza z troch hlavných pilierov: 1. odolnosť, technologická suverenita a vedúce postavenie; 2. budovanie operačnej kapacity na prevenciu, odrádzanie a reakciu; 3. pokrok v globálnom a otvorenom kybernetickom priestore prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce. Po prvýkrát sa zaoberá kybernetickou bezpečnosťou inštitúcií, agentúr a orgánov EÚ. Rada prijala závery o stratégii, v ktorých schválila jej hlavné strategické iniciatívy na vykonávanie. V súčasnosti prebieha vykonávanie tejto stratégie a podrobný prehľad o jej súčasnom stave je uvedený v osobitnej správe o jej vykonávaní. Kľúčovou iniciatívou oznámenou v politických usmerneniach Komisie, na ktorú nadväzuje stratégia kybernetickej bezpečnosti, je zriadenie spoločnej kybernetickej jednotky. Komisia prijala po konzultácii s členskými štátmi spolu s touto správou odporúčanie s cieľom lepšie vymedziť postup, míľniky a harmonogram jej zriadenia. Spoločná kybernetická jednotka prepojí všetky kybernetickobezpečnostné komunity, t. j. skupiny pôsobiace v civilnej oblasti, oblasti presadzovania práva, diplomacie a obrany. Spoločná kybernetická jednotka ako platforma pre bezpečnú a rýchlu operatívnu a technickú spoluprácu medzi subjektmi EÚ a orgánmi členských štátov bude stavať na existujúcich štruktúrach, používať existujúce zdroje a spôsobilosti a zvyšovať ich hodnotu. Okrem toho prepojí všetky kybernetickobezpečnostné komunity, t. j. skupiny pôsobiace v civilnej oblasti, oblasti presadzovania práva, diplomacie a obrany. Spoločná kybernetická jednotka sa zriadi v procese pozostávajúcom zo štyroch krokov, ktorý bude zahŕňať identifikáciu dostupných operatívnych spôsobilostí EÚ, prípravu plánov reakcie na incidenty a krízy na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a rozšírenie činností na nadviazanie spolupráce so súkromnými subjektmi. Spoločná kybernetická jednotka by mala začať úplne fungovať do 30. júna 2023.

Členské štáty v záujme ďalšieho zlepšovania schopností detekcie a využívania nástrojov založených na umelej inteligencii na ochranu EÚ pred kybernetickými útokmi v súčasnosti zvyšujú investície do centier bezpečnostných operácií, a to vďaka finančným prostriedkom z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia podporí úsilie členských štátov pridelením finančných prostriedkov z programu Digitálna Európa. Kybernetická bezpečnosť sietí 5G Komisia určila v rámci stratégie kybernetickej bezpečnosti tri kľúčové ciele budúcej práce v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G vzhľadom na ich ústrednú úlohu pri dosahovaní digitálnej transformácie hospodárstva a spoločnosti EÚ: i) zaisťovanie ďalšej konvergencie prístupov k zmierňovaniu rizík v EÚ; ii) podpora nepretržitej výmeny znalostí a budovania kapacít a iii) podpora odolnosti dodávateľských reťazcov a ďalších strategických cieľov EÚ v oblasti bezpečnosti. Tieto ciele vychádzali zo správy o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, v ktorej sa preskúmala intenzívna spoločná práca členských štátov a Komisie s podporou Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) a v ktorej sa potvrdilo, že od schválenia súboru nástrojov EÚ s opatreniami na zmiernenie rizika sa dosiahol značný pokrok. Podrobnejšie informácie o súčasnom stave vykonávania súboru nástrojov EÚ sú uvedené v správe o vykonávaní stratégie kybernetickej bezpečnosti. Ekosystém kybernetickej bezpečnosti V snahe pomôcť vytvoriť vzájomne prepojený, celoeurópsky priemyselný a výskumný ekosystém kybernetickej bezpečnosti sa v máji 2021 prijalo nariadenie, ktorým sa zriaďuje centrum kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier. Jeho cieľom je posilniť kapacity kybernetickej bezpečnosti v Európe a zároveň podporiť výskumnú excelentnosť a zlepšiť konkurencieschopnosť priemyslu Únie v tejto oblasti. Komisia už spolupracuje s rumunskými orgánmi pri príprave zriadenia centra v Bukurešti. V rámci akčného plánu pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom sa Komisia bude snažiť o posilnenie vzájomného obohacovania medzi prácou centra, Európskeho obranného fondu a vesmírnym programom Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a kybernetickej obrany. Aktom o kybernetickej bezpečnosti sa zaviedol celoúnijný rámec certifikácie kybernetickej bezpečnosti produktov, služieb a procesov IKT. Spoločnostiam, ktoré pôsobia v EÚ, bude stačiť certifikovať svoje produkty, procesy a služby IKT len raz, pričom tieto certifikáty sa následne budú uznávať v celej Európskej únii. Komisia už požiadala agentúru ENISA, aby pripravila tri systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti: systém spoločných európskych kritérií, európsky systém služieb cloud computingu a európsky systém pre siete 5G. Medzinárodný rozmer Stratégia kybernetickej bezpečnosti obsahovala návrhy na ďalšie predchádzanie škodlivým kybernetickým činnostiam, na odrádzanie od nich a reakciu na ne, a to podporou zodpovedného správania štátov zo strany medzinárodných partnerov EÚ v kybernetickom priestore, posilňovaním rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti (súbor nástrojov kybernetickej diplomacie), zintenzívnením koordinácie a spolupráce v oblasti kybernetickej obrany v EÚ a posilnením spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany prostredníctvom politického rámca pre kybernetickú obranu. Vysoký predstaviteľ v súčasnosti pripravuje preskúmanie týchto rámcov v spolupráci s Komisiou a v súlade s ambíciou Strategického kompasu. Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zorganizovala v máji diskusiu založenú na scenári s členskými štátmi a medzinárodnými partnermi v záujme zlepšenia vzájomného porozumenia diplomatických možností s cieľom predchádzať škodlivým kybernetickým činnostiam, odrádzať od nich a reagovať na ne a identifikovať príležitosti na ďalšie posilnenie medzinárodnej spolupráce. Okrem Európy sa podpora kybernetickej bezpečnosti poskytuje vo východnom susedstve, Afrike, Ázii, Latinskej Amerike a Karibiku prostredníctvom vymedzených projektov spolupráce s cieľom mobilizovať európske odborné znalosti na budovanie kybernetickej kapacity a zvýšiť bezpečnosť a odolnosť kritickej infraštruktúry a sietí. Prostredníctvom paktu o civilnej SBOP sa kybernetická bezpečnosť stala aj jednou z prioritných oblastí civilných misií v rámci SBOP. V snahe zabrániť tomu, aby sa technológia kybernetického dohľadu používala mimo EÚ v rozpore s ľudskými právami, novým nariadením o vývoze sa podporuje komplexná modernizácia pravidiel EÚ o vývoze položiek s dvojakým použitím. Toto nové nariadenie poskytuje EÚ základ na vykonávanie účinných kontrol vývozu technológií kybernetického dohľadu a na riešenie bezpečnostných rizík spojených s globálnym obchodom so vznikajúcimi technológiami. 3.Ochrana verejných priestorov V posledných rokoch boli verejné priestory v EÚ terčom bezprecedentných teroristických útokov na verejnosť. Medzi nové riziká pre verejné priestory patrí čoraz väčšie rozšírenie dronov. Aktéri s nekalými úmyslami môžu použiť bezpilotné lietajúce systémy na sledovanie, narušenie prevádzky kritickej infraštruktúry alebo napadnutie cieľov s vysokou hodnotou. V apríli prijala Komisia rámec pre európsku koncepciu riadenia premávky bezpilotných vzdušných prostriedkov (U-space), aby sa orgánom uľahčilo rozlišovanie medzi spolupracujúcimi a nespolupracujúcimi, potenciálne škodlivými dronmi. Komisia takisto podporuje prípravu poradenských materiálov Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva, financovanie inovačných projektov a štúdií na obranu proti dronom a budovanie prepojení medzi rôznymi postihnutými odvetviami (presadzovanie práva, letectvo, kritická infraštruktúra, väznice, colníctvo/hranice, osobná ochrana, organizátori masových podujatí) a inými zainteresovanými stranami. Bol spustený európsky program na uľahčenie koordinovanejšieho prístupu k testovaniu rôznych technológií na obranu proti dronom. Prebiehajú práce na vypracovaní usmernení na identifikáciu a zmiernenie zraniteľných miest verejných priestorov a na zaistenie bezpečnosti už v štádiu návrhu. V rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia prebieha program v hodnote 20 miliónov EUR s cieľom posilniť ochranu miest na bohoslužby a iných verejných priestorov pred teroristickými hrozbami s dôrazom na veľké športoviská. V marci usporiadala Komisia konferenciu o nových projektoch, ktoré sa začnú v roku 2021. Komisia takisto podporuje celoštátne, regionálne a mestské orgány a prevádzkovateľov verejných priestorov pri výmene osvedčených postupov, vytváraní sietí a spolupráci v celej EÚ prostredníctvom Urbánnej agendy pre EÚ a činností v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja.

V akčnom pláne pre bezpečnosť železníc prijatom v roku 2018 sa uvádzajú konkrétne opatrenia na zlepšenie bezpečnosti osobnej železničnej dopravy a v súčasnosti sa v plnej miere vykonáva. Platforma EÚ pre bezpečnosť cestujúcich v železničnej doprave prijala množstvo dokumentov o najlepších postupoch týkajúcich sa posudzovania rizika, vnútorných hrozieb a detekčných technológií, čím sa posilnila spolupráca medzi členskými štátmi a dosiahli sa lepšie výsledky v oblasti bezpečnosti železníc. III.Riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb 1.Počítačová kriminalita Vplyv pandémie na počítačovú kriminalitu Páchatelia trestnej činnosti rýchlo využili zmeny, ktoré priniesla telepráca a častejšie využívanie online služieb, aby prispôsobili svoje nezákonné činnosti kontextu krízy. Počas pandémie sa zvýšil počet podvodov umožnených počítačom a spojených s pandémiou, pri ktorých sa používa malvér, ransomvér a phishingové útoky, zameraných na jednotlivcov, podniky, a najmä na sektor zdravotníctva. Okolnosti pandémie viedli k vzniku nových príležitostí na podvody – nedostatky zneužili falošné internetové obchody, ktoré propagovali a predávali neexistujúci tovar vrátane osobných ochranných prostriedkov a súprav na samotestovanie. S presunom distribúcie farmaceutických výrobkov z fyzických na elektronické trhoviská sa na temnom webe dokonca objavili podvodné ponuky vakcín proti ochoreniu COVID-19. Celosvetový nárast hospodárskych strát spojených s počítačovou kriminalitou (očakáva sa, že do roku 2021 dosiahnu 5,4 bilióna EUR ročne) poukazuje na potrebu vyvinúť bezpečné aplikácie a infraštruktúru, ktoré dokážu predvídať a rýchlo reagovať na stále rastúcu hrozbu. Justičný monitor o počítačovej kriminalite, ktorý v máji uverejnil Eurojust, uvádza prehľad vývoja právnych predpisov a judikatúry v EÚ v súvislosti s počítačovou kriminalitou a trestnou činnosťou umožňovanou počítačom. Keďže silná kybernetická bezpečnosť má zásadný význam pre zabránenie šíreniu počítačovej kriminality, je nevyhnutné, aby členské štáty v plnej miere uplatňovali existujúce právne predpisy. Komisia neustále posudzuje plnenie povinnosti transpozície smernice o útokoch na informačné systémy. Okrem už začatých konaní o porušení povinnosti začala Komisia nové konania o porušení povinnosti (pozri prílohu I k tejto správe) týkajúce sa nedostatkov súvisiacich s transpozíciou smernice. V prípade potreby začne Komisia ďalšie konania. Komisia zároveň podporila členské štáty pri vykonávaní smernice tým, že 23. februára 2021 zorganizovala seminár o najlepších postupoch pri zaznamenávaní, tvorbe a zverejňovaní štatistických údajov o podávaní správ, trestných stíhaniach a odsúdeniach za trestné činy kybernetického útoku, ako sa vymedzuje v smernici. Plne transponovaná smernica o útokoch na informačné systémy má zásadný význam na narušenie zločineckých sietí a činností ako je napríklad súčasný nárast ransomvérových útokov. Záväzok EÚ spolupracovať v tejto oblasti s podobne zmýšľajúcimi krajinami s cieľom riešiť narastajúcu spoločnú hrozbu zločineckých ransomvérových sietí bol verejne zdôraznený na zasadnutiach NATO aj G7, ktoré sa konali v júni. Boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí Sexuálne zneužívanie detí je oblasťou rastúcich obáv, v ktorej sú trestné činy online a offline často prepojené. Pandémia COVID-19 a sexuálne zneužívanie detí Mnohé správy dokazujú, že sa v dôsledku pandémie rozšírilo zneužívanie, a to najmä zneužívanie detí, ktoré žijú s osobami, ktoré ich zneužívajú. Počas pandémie došlo takisto k výraznému nárastu svojpomocne vytvoreného vizuálneho materiálu, ktorého časť je výsledkom zneužívania online, keď páchateľ navádza dieťa na výrobu takéhoto materiálu alebo naň vyvíja nátlak. Komisia v súlade so stratégiou EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí a komplexnou stratégiou EÚ v oblasti práv dieťaťa pracuje v súčasnosti na osobitných iniciatívach určených na podporu proaktívnych opatrení so zapojením viacerých zainteresovaných strán vo všetkých príslušných oblastiach, ktoré sa týkajú prevencie, podpory presadzovania práva a pomoci obetiam. Európsky parlament a Rada dospeli v apríli k predbežnej politickej dohode o návrhu Komisie na dočasné právne predpisy v snahe zabezpečiť, aby poskytovatelia online služieb mohli pokračovať vo svojich dobrovoľných postupoch s cieľom odhaľovať a oznamovať sexuálne zneužívanie detí online a odstraňovať materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí zo svojich systémov za predpokladu, že ich postupy sú zákonné. Tieto dočasné pravidlá sa v primeranom čase nahradia dlhodobejšími právnymi predpismi s podrobnými zárukami na účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí. Táto iniciatíva bola predmetom otvorenej verejnej konzultácie a posúdenia vplyvu.

Komisia v súčasnosti monitoruje vykonávanie smernice o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii. Komisia pokračuje vo svojom posudzovaní v nadväznosti na postupy v prípade nesplnenia povinnosti začaté v roku 2019 proti 23 členským štátom a je možné, že v druhej polovici roku 2021 začne ďalšie konania. Komisia takisto očakáva, že v nasledujúcich mesiacoch uzavrie istý počet postupov, keďže niekoľko členských štátov uviedlo svoje vnútroštátne právne predpisy do úplného súladu so smernicou. Komisia v snahe podporiť orgány presadzovania práva a posilniť koordináciu viacerých zainteresovaných strán začala pracovať na zriadení siete prevencie zloženej z odborníkov a výskumných pracovníkov s cieľom zvýšiť spoluprácu a výmenu najlepších postupov medzi všetkými príslušnými aktérmi. Prispieva sa tým k zvyšovaniu celosvetových noriem ochrany detí pred sexuálnym zneužívaním podporovaním spolupráce prostredníctvom Globálnej aliancie WePROTECT na ukončenie sexuálneho vykorisťovania detí online a prideľovaním finančných prostriedkov. Online vyšetrovania a elektronické údaje Na to, aby boli páchatelia počítačovej kriminality postavení pred súd, je nevyhnutné zabezpečiť prístup k digitálnym dôkazom, ktoré môžu poskytnúť stopy v rámci vyšetrovania. Hoci niektoré členské štáty vytvorili rámce uchovávania údajov na uchovávanie a používanie metaúdajov elektronických komunikácií na účely presadzovania práva, z týchto opatrení vyplývajú dôležité otázky týkajúce sa ich potenciálneho zasahovania do základných práv vrátane práva na súkromie a ochrany osobných údajov. Súdny dvor Európskej únie poskytol dôležité vysvetlenia a usmernenia. V marci vydal Súdny dvor ďalšie rozhodnutie týkajúce sa vnútroštátnych právnych predpisov Estónska a opätovne potvrdil predchádzajúcu judikatúru. Európska rada takisto v marci vyzvala na prijatie opatrení „na lepšie využívanie potenciálu dát a digitálnych technológií v prospech spoločnosti, životného prostredia a hospodárstva pri súčasnom dodržiavaní príslušných práv v oblasti ochrany údajov a súkromia, ako aj iných základných práv a pri zabezpečení uchovávania údajov nevyhnutných na to, aby mohli orgány presadzovania práva a justičné orgány vykonávať svoje zákonné právomoci v oblasti boja proti závažnej trestnej činnosti.“ V reakcii na tento nedávny vývoj Komisia v stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti oznámila, že bude analyzovať a stanoví možné prístupy a riešenia v súlade s rozsudkami Súdneho dvora, ktoré reagujú na potreby v oblasti presadzovania práva a justície spôsobom, ktorý je operačne užitočný, technicky možný a právne spoľahlivý, okrem iného aj úplným rešpektovaním základných práv. V súčasnosti uskutočňuje konzultácie s členskými štátmi s cieľom navrhnúť ďalší postup. Ďalším kľúčovým prvkom účinnejšieho boja proti počítačovej kriminalite a zabezpečenia efektívnejšieho trestného stíhania sú právne predpisy o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. Od prvej správy o pokroku pri budovaní bezpečnostnej únie dostali rokovania so spoluzákonodarcami o návrhu Komisie nový impulz po tom, ako Európsky parlament prijal v decembri 2020 svoju pozíciu. Na tomto základe Európsky parlament a Rada začali rokovania v rámci trialógu. Rýchle prijatie efektívnych opatrení v súlade s cieľom návrhov pomôže orgánom presadzovania práva a justičným orgánom získať rýchly prístup k elektronickým dôkazom potrebným na vyšetrovanie trestných činov. Kľúčovú úlohu pri predchádzaní nárastu počítačovej kriminality a zaistení bezpečných cezhraničných transakcií cez internet zohrávajú dôveryhodné služby a elektronická identifikácia. Cieľom návrhu rámca európskej digitálnej identity prijatého 3. júna je poskytnúť dôveryhodné digitálne identity všetkým občanom, obyvateľom a podnikom EÚ. Rámcom sa stanovia najvyššie dostupné normy bezpečnosti, čím sa budú riešiť hrozby podvodov a krádeží identít, a zabezpečí sa, aby občania a iní nositelia takýchto identít mali úplnú a ľahko použiteľnú kontrolu nad tým, aké množstvo svojich údajov poskytnú v rámci danej transakcie. Tento rámec sa bude opierať o spoločnú technickú architektúru, ktorá bude spĺňať najmodernejšie normy. Lehota na uplatňovanie nariadenia o posilnení zabezpečenia preukazov totožnosti a dokladov o pobyte je stanovená na 2. august 2021. Väčšina členských štátov je na dobrej ceste a bude vydávať preukazy totožnosti a doklady o pobyte v novom formáte. Medzinárodný rozmer Vzhľadom na globálny charakter počítačovej kriminality je nevyhnutné vyvinúť úsilie nájsť účinnejšie prístupy na medzinárodnej úrovni. Cieľom rokovaní o druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite je zlepšiť existujúce pravidlá cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom na účely vyšetrovania trestných činov. V máji 2021 ukončili zmluvné strany dohovoru rokovania a návrh protokolu teraz preskúmajú príslušné výbory v Rade Európy. Formálne uzavretie, ktorým sa umožní následný podpis a ratifikácia protokolu, sa očakáva ešte tento rok. Komisia bude spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou v snahe umožniť členským štátom čo najskôr protokol podpísať a ratifikovať. Protokol obsahuje aj ustanovenia, ktorými sa orgánom uľahčí prístup k údajom o registrácii doménových mien (známe aj ako „informácie v databáze WHOIS“) na účely vyšetrovania trestných činov. V tejto súvislosti sa Komisia takisto zúčastňuje na vývoji a vykonávaní politík viacerých zainteresovaných strán zameraných na získavanie údajov o registrácii doménových mien a prístup k nim na úrovni Internetovej korporácie pre prideľovanie mien a čísel (ICANN). Tieto postupy by mali byť v súlade s príslušnými ustanoveniami návrhu revidovanej smernice NIS, ktorý obsahuje ustanovenia na zabezpečenie zberu a zverejňovania presných údajov o registrácii doménových mien oprávneným žiadateľom o prístup vrátane orgánov presadzovania práva.

Jedným z dôležitých opatrení v oblasti medzinárodnej spolupráce je Globálny boj proti počítačovej kriminalite plus (GLACY+). Jeho cieľom je posilniť schopnosť krajín na celom svete uplatňovať právne predpisy týkajúce sa počítačovej kriminality a elektronických dôkazov na základe Budapeštianskeho dohovoru a posilniť ich schopnosť účinnej spolupráce v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a zásadami právneho štátu. Projektom sa podporuje 16 prioritných krajín. Takisto sa v rámci neho bude pracovať na prepojení odborníkov z oblasti trestnej justície s tvorcami politík a zákonodarcami, aby sa zabezpečila silnejšia politická podpora Budapeštianskeho dohovoru. 2.Moderné presadzovanie práva Nové technológie predstavujú významné príležitosti v oblasti bezpečnosti. V záujme zvýšenia bezpečnosti a zabezpečenia je nevyhnutné začleniť do bezpečnostnej politiky umelú inteligenciu, veľké dáta a vysokovýkonnú výpočtovú techniku (HPC) bez toho, aby došlo k oslabeniu účinnej ochrany základných práv. Umelá inteligencia môže ponúknuť nástroje na podporu orgánov presadzovania práva v boji proti trestnej činnosti a terorizmu, pričom sa bude udržiavať krok s rýchlo sa rozvíjajúcimi technológiami, ktoré používajú páchatelia trestnej činnosti, a pri ich cezhraničných činnostiach. V nedávnom oznámení Komisie o podpore európskeho prístupu k umelej inteligencii sa stanovuje, ako môže umelá inteligencia významne prispieť k Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu ako strategický nástroj boja proti súčasným hrozbám a predvídania budúcich rizík a príležitostí. V apríli Komisia predložila návrh harmonizovaných pravidiel (ďalej len „akt o umelej inteligencii“), ktorého cieľom je premeniť Európu na celosvetové centrum pre dôveryhodnú umelú inteligenciu. Dôležitá časť týchto návrhov sa zameriava na vysokorizikové systémy umelej inteligencie, ktoré predstavujú závažné riziká pre zdravie a bezpečnosť alebo základné práva osôb. Aktom o umelej inteligencii by sa stanovilo, že používanie diaľkovej biometrickej identifikácie v reálnom čase vo verejne dostupných priestoroch na účely presadzovania práva je v zásade zakázané okrem presne stanovených výnimiek. Tieto druhy vysokorizikových systémov musia spĺňať súbor horizontálnych záväzných požiadaviek na dôveryhodnú umelú inteligenciu vrátane vysledovateľnosti, transparentnosti a ľudského dohľadu a presnosti. Akt o umelej inteligencii by mal významný vplyv v oblasti presadzovania práva a hraničných kontrol. Jeho cieľom je vytvorenie vyváženého rámca dohľadu počas celého životného cyklu vysokorizikových systémov používaných orgánmi presadzovania práva a zavádza sa ním súbor záruk ochrany základných práv. Cieľom európskeho bezpečnostného dátového priestoru v oblasti inovácií v rámci programu Digitálna Európa je zvýšenie dôvery vo využívanie umelej inteligencie orgánmi presadzovania práva, a to vytvorením, sprístupnením a výmenou vysokokvalitných súborov údajov na trénovanie, testovanie a validáciu algoritmov, čo je základným predpokladom na vytvorenie ekosystémov excelentnosti a dôvery v oblasti umelej inteligencie. Európska rada uznala význam vytvorenia spoločných dátových priestorov v marci. Vysokovýkonná výpočtová technika (HPC) predstavuje kľúčovú spôsobilosť, ktorá umožní kľúčovým technológiám, ako sú umelá inteligencia a analýza údajov, využívať enormný potenciál veľkých dát (big data). Simulácie superpočítačov sú rozhodujúce na zvýšenie bezpečnosti výrobkov a služieb (najmä prostredníctvom modelovania), ako aj pre národnú bezpečnosť, obranu a technologickú autonómiu. Využívanie superpočítačov je nevyhnutnosťou v mnohých oblastiach počnúc kybernetickou bezpečnosťou až po jadrovú simuláciu a spojenie HPC a umelej inteligencie bude mať v oblasti obrany a bezpečnosti rozhodujúci význam. Otvorenie sídla spoločného podniku pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku v máji bolo dôležitým krokom k zabezpečeniu rýchleho prístupu k superpočítačovým zdrojom EuroHPC v prípadoch, keď budú nevyhnutné v záujme zaistenia bezpečnosti a obrany. Úloha šifrovania Šifrovanie je v oblasti bezpečnosti kľúčovou technológiou, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie digitálnych systémov a transakcií, ako aj na ochranu základných práv vrátane slobody prejavu, súkromia a ochrany údajov. Ako vyplýva z nedávnych operácií EncroChat a Sky ECC, páchatelia trestnej činnosti využívajú šifrovanú komunikáciu a orgány presadzovania práva EÚ musia neustále rozvíjať svoju schopnosť pracovať so šifrovanými informáciami v súvislosti s vyšetrovaním trestných činov a zároveň dodržiavať platné právne predpisy. V decembri 2020 bol spustený nový dešifrovací nástroj Europolu. Táto iniciatíva, ktorá vznikla v snahe zabezpečiť dodržiavanie základných práv a zabrániť obmedzeniu alebo oslabeniu šifrovania, je k dispozícii vnútroštátnym orgánom presadzovania práva všetkých členských štátov s cieľom pomôcť zachovať bezpečnosť a ochranu spoločnosti a občanov. V decembri 2020 vyzvala Rada na aktívnu diskusiu s odvetvím technológií a na vypracovanie regulačného rámca, ktorý by vnútroštátnym orgánom umožnil účinne vykonávať ich operačné úlohy a zároveň by chránil súkromie, základné práva a bezpečnosť komunikácie . V stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti Komisia vyjadrila svoj zámer navrhnúť v roku 2022 ďalší postup v snahe riešiť otázku zákonného a cieleného prístupu k šifrovaným informáciám v kontexte vyšetrovania trestných činov a trestného stíhania bez oslabenia šifrovania alebo bez toho, aby to viedlo k nediferencovanému sledovaniu. Prvým krokom je dôkladné zmapovanie spôsobu, akým členské štáty pristupujú k šifrovaniu, ako aj postup so zapojením viacerých zainteresovaných strán, v ktorom sa preskúmajú a posúdia právne, etické a technické možnosti. Justičná spolupráca

Primeraná reakcia na bezpečnostné výzvy si vyžaduje aj modernizáciu justičnej spolupráce medzi krajinami EÚ prostredníctvom digitálnych technológií. Pracuje sa na legislatívnom návrhu na digitalizáciu cezhraničnej justičnej spolupráce EÚ. Tým sa vytvorí digitálny komunikačný kanál medzi príslušnými orgánmi členských štátov a prípadne agentúrami EÚ. Cieľom je skončiť s papierovou komunikáciou medzi orgánmi a zabezpečiť, aby sa výmena údajov uskutočňovala rýchlo, bezpečne a efektívne. Z verejnej konzultácie vyplynulo, že verejnosť a zainteresované strany tento prístup podporujú. 3.Boj proti nezákonnému obsahu online V Stratégii pre bezpečnostnú úniu sa zdôraznilo, že bezpečnosť online aj fyzického prostredia si vyžaduje vynakladať neustále úsilie v boji proti nezákonnému obsahu online a počas sledovaného obdobia sa podnikli rozhodujúce kroky smerom vpred. Európsky parlament a Rada prijali dlho očakávané nariadenie zamerané na riešenie šírenia teroristického obsahu online, ktoré sa začne v plnej miere uplatňovať od júna 2022. Nariadenie členským štátom umožní posielať príkazy na odstránenie obsahu určitým poskytovateľom hostingových služieb, ktorí ponúkajú služby v EÚ, a odstrániť do jednej hodiny materiál, ktorý podnecuje alebo obhajuje páchanie trestných činov terorizmu, podporuje činnosti teroristickej skupiny alebo poskytuje návod alebo techniky na páchanie trestných činov terorizmu. Takisto sa v ňom stanovujú záruky na posilnenie zodpovednosti a transparentnosti v súvislosti s opatreniami prijatými na odstránenie teroristického obsahu a na ochranu pred chybným odstránením legitímneho prejavu online. Akt o digitálnych službách, ktorý Komisia navrhla v decembri 2020, obsahuje opatrenia na boj proti nezákonnému tovaru, službám a obsahu distribuovaným online. Používateľom by to umožnilo oznamovať nezákonný obsah online a vytvoriť vyhradený kanál pre dôveryhodných oznamovateľov na prednostné oznamovanie nezákonného obsahu. Okrem toho by sa v ňom malo vyžadovať, aby online platformy nahlasovali príslušným orgánom presadzovania práva podozrenia z určitých závažných trestných činov. Takisto obsahuje pravidlá pre veľmi veľké online platformy, aby vykonávali každoročné posudzovania rizík a vo vzťahu k významným systémovým rizikám šírenia nezákonného obsahu prijímali zmierňujúce opatrenia. Návrh aktu o digitálnych službách vychádza z dobrovoľných iniciatív, napríklad z Kódexu správania týkajúceho sa nezákonných nenávistných prejavov, ktoré predstavujú hodnotné nástroje na boj proti osobitným formám nezákonného obsahu. Výzvy týkajúce sa riešenia nezákonného obsahu online vrátane materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí boli jadrom diskusií zasadnutia internetového fóra EÚ na úrovni ministrov v januári 2021, na ktorom sa zišli členské štáty EÚ a technologické spoločnosti. V rámci internetového fóra EÚ Komisia vytvorila odborný proces, do ktorého je zapojené dané odvetvie, akademická obec, verejné orgány a organizácie občianskej spoločnosti, s cieľom určiť technické riešenia, ktoré by spoločnostiam umožnili odhaľovať sexuálne zneužívanie detí online v elektronickej komunikácii šifrovanej bez medzifáz, pričom by sa však zaručili základné práva vrátane ochrany súkromia a dôvernosti komunikácie. Pracuje sa aj na vytvorení zoznamu EÚ obsahujúceho násilné pravicové extrémistické skupiny a symboly v snahe pomôcť technologickým spoločnostiam pri rozhodovaní o moderovaní obsahu vzhľadom na problémy týkajúce sa identifikácie extrémistického materiálu, na ktoré sa poukázalo počas týchto diskusií. 4.Hybridné hrozby Geopolitické napätie vrátane napätia v súvislosti s novými technológiami vedie k zvýšenému ohrozeniu globálnej bezpečnosti, fragmentácii a trvalému boju argumentov. Štátne a neštátne subjekty čoraz častejšie zneužívajú technológie na dosiahnutie svojich cieľov, čím ohrozujú naše spoločnosti, hospodárstvo a bezpečnosť a poškodzujú ľudské práva a základné slobody. Pandémia zvýšila zraniteľnosť EÚ a jej členských štátov voči hybridným hrozbám, a to aj prostredníctvom intenzívnejšieho šírenia dezinformácií a manipulatívneho zasahovania. Zdravie a odolnosť proti hybridným hrozbám Pandémia poukázala na slabé miesta mechanizmov pripravenosti a reakcie na núdzové situácie na úrovni EÚ. Verejné aj súkromné kapacity v oblasti pripravenosti a krízového riadenia, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke protiopatrenia, sú roztrieštené, rozptýlené a neoptimálne v porovnaní s inými globálnymi aktérmi (napr. USA, Čína). Táto fragmentácia poskytuje živnú pôdu pre hybridné hrozby, ktoré páchajú štátne a neštátne subjekty. Ako sa uvádza v oznámeniach pod názvom „Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ pre prípady cezhraničného ohrozenia zdravia“ a „Prvé ponaučenia z pandémie COVID-19“, budúci Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) by zohrával kľúčovú úlohu pri posilňovaní celkovej odolnosti, čím by sa zabezpečil spoľahlivý rámec pre pripravenosť, dohľad, posúdenie rizika, včasné varovanie a reakciu EÚ na všetky závažné cezhraničné ohrozenia zdravia. V súčasnosti prebieha preskúmavanie mechanizmov krízového riadenia EÚ, ktoré je úzko prepojené s operačným protokolom EÚ na boj proti hybridným hrozbám (operačný protokol EÚ). Prvým krokom v tomto procese bolo posilnenie a rozšírenie siete kontaktných miest pre hybridné hrozby v rámci útvarov Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a Európskej obrannej agentúry. Ďalším prvkom začlenenia hybridných aspektov do tvorby politík je začlenenie posudzovania hybridných hrozieb politických iniciatív v rámci lepšej právnej regulácie. Pokračuje vykonávanie spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám z roku 2016 a spoločného oznámenia o zvyšovaní odolnosti a posilňovaní spôsobilostí riešiť hybridné hrozby z roku 2018 a stavu vykonávania sa venuje piata výročná správa o boji proti hybridným hrozbám. V správe sa opisuje pokrok dosiahnutý pri vytváraní elektronickej platformy s obmedzeným prístupom, na ktorej budú môcť členské štáty a inštitúcie EÚ jednoduchým spôsobom získavať informácie o nástrojoch a opatreniach na úrovni EÚ na boj proti hybridným hrozbám, o opatreniach na zvýšenie situačnej informovanosti, a to najmä prostredníctvom strediska EÚ pre hybridné hrozby, ako aj o určení základných odvetvových scenárov odolnosti.

Boj proti čoraz zložitejším a deštruktívnejším hybridným a počítačovým hrozbám je naďalej kľúčovou oblasťou spolupráce medzi EÚ a NATO. Odráža sa to aj v nedávnom komuniké zo samitu NATO v Bruseli. Táto spolupráca pokračovala stabilným tempom, pričom sa vychádzalo z dosiahnutých výsledkov a zachovala sa dynamika predchádzajúcich sledovaných období. Kľúčové výsledky boli predložené v šiestej spoločnej správe o pokroku EÚ a NATO. Členstvo v Európskom centre excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám v Helsinkách sa naďalej rozširovalo a v súčasnosti je zapojených 30 členských štátov EÚ a spojencov NATO. Počas sledovaného obdobia umožnilo Európske centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám usporiadať množstvo diskusií, seminárov a cvičení založených na scenároch. Prostredníctvom paktu o civilnej SBOP boli medzi prioritné oblasti civilných misií v rámci SBOP doplnené aj hybridné hrozby. Vypracovala sa príslušná minikoncepcia podpory civilnej SBOP zameranej na boj proti hybridným hrozbám. V dokumente sa navrhuje 1. stanoviť ochranu misií proti hybridným útokom ako prioritu a 2. v prípade potreby pomôcť hostiteľskému štátu pri zvyšovaní odolnosti proti hybridným hrozbám. Dôležitou súčasťou hybridných hrozieb sú dezinformácie. V akčnom pláne pre európsku demokraciu sa určilo niekoľko opatrení na posilnenie reakcie na zahraničnú manipuláciu s informáciami a zahraničné zasahovanie. Európska rada uvítala prístup uvedený v akčnom pláne pre európsku demokraciu a Rada rovnako vyzvala na prehĺbenie opatrení EÚ. ESVČ úzko spolupracuje s Komisiou v snahe zabezpečiť, aby tento proces napredoval, pričom vychádza zo systému včasného varovania EÚ s cieľom spojiť komunitu odborníkov a vytvoriť silný, spoľahlivý, pružný a komplexný rámec proti zahraničnej manipulácii s informáciami a zahraničnému zasahovaniu. To podporuje aj Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií online a v máji sa tento postup umocnil usmernením o tom, ako by mali zúčastnení poskytovatelia online služieb a iné príslušné zainteresované strany zintenzívniť svoje opatrenia na riešenie medzier a nedostatkov kódexu postupov a vytvoriť transparentnejšie, bezpečnejšie a dôveryhodnejšie online prostredie. IV.Ochrana Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou 1.Terorizmus a radikalizácia Útoky z konca roka 2020 ukázali, že je naďalej rovnako dôležité riešiť terorizmus, ako aj jeho hlavné príčiny. V novom programe boja proti terorizmu pre EÚ, ktorý bol prijatý v decembri 2020, sa stanovuje, ako zintenzívniť boj proti terorizmu a násilnému extrémizmu a posilniť odolnosť EÚ proti teroristickým hrozbám. Jeho vykonávanie prebieha podľa plánu. Okrem toho Komisia vyhodnocuje smernicu (EÚ) 2017/541 o boji proti terorizmu, v ktorej sa stanovujú minimálne pravidlá kriminalizácie trestných činov terorizmu a súvisiacich trestných činov, ako aj sankcií, a pravidlá pomoci a podpory obetiam terorizmu a ich ochrany. Na konci roka 2020 Komisia uzavrela s konzorciom na podporu politiky siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) novú rámcovú dohodu, ktorou sa dopĺňa práca odborníkov siete RAN s cieľom naďalej podporovať tvorcov politík týkajúcich sa problematiky všeobecnej prevencie. Jej cieľom je zlepšiť znalosti a kapacity členských štátov v oblasti strategickej komunikácie, ako aj dôkazovú základňu pre ďalší rozvoj politiky, konkrétne prístupy a intervencie. Okrem toho Komisia spolupracuje s členskými štátmi v boji proti extrémistickým ideológiám, ktoré môžu viesť k násilnému extrémizmu. V roku 2021 sa táto práca zameriava na vzájomné prepojenia medzi najrôznejšími druhmi násilných extrémistických ideológií (vrátane ľavicového, pravicového a islamského extrémizmu) a na radikalizáciu, ktorá vedie k sebasegregácii. V posledných mesiacoch sa v tejto oblasti uskutočnilo niekoľko iniciatív na zvyšovanie informovanosti. Činnosti siete RAN sa rozšírili na západný Balkán na základe cielenej zmluvy, ktorá sa začala uplatňovať v januári 2021. Ďalšou prioritou je vyhnúť sa tomu, aby teroristi získavali materiály, ktoré možno použiť ako zbraň. Akčný plán z roku 2017 o chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) materiáloch sa realizoval prostredníctvom štúdie zaoberajúcej sa uskutočniteľnosťou obmedzenia prístupu k niektorým vysokorizikovým chemikáliám, ktorá bola dokončená v júni 2021. Komisia začala aj prípravné práce na cezhraničné cvičenia a semináre o bezpečnosti rádioaktívnych a biologických zdrojov v nemocniciach a laboratóriách, ktoré sa majú uskutočniť v roku 2022. Vykonávanie akčného plánu v oblasti CBRN podporujú projekty spolufinancované z Fondu pre vnútornú bezpečnosť, v rámci ktorého sa vybrali iniciatívy, akými je projekt „Bezpečný štadión“, ktorý sa zaoberá ochranou pred CBRN a pripravenosťou veľkých športových arén, akými sú futbalové štadióny. Nové právne predpisy o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní nadobudli účinnosť 1. februára 2021. Vykonávanie prebieha podľa plánu a Komisia naďalej pomáha všetkým zainteresovaným stranám pri plnení ich povinností. Súčasťou neoddeliteľného prepojenia medzi vonkajšou a vnútornou bezpečnosťou Únie je spolupráca na hrozbách, akou sú CBRN. Nástrojmi EÚ na financovanie vonkajšej činnosti sa podporuje úsilie o posilnenie celosvetového a regionálneho riadenia a spolupráce v oblasti odhaľovania a zmierňovania rizík súvisiacich s CBRN, pričom sa vychádza z pozitívnych skúseností získaných napríklad prostredníctvom iniciatívy týkajúcej sa centier excelentnosti EÚ v oblasti zmierňovania chemického, biologického, rádiologického a jadrového rizika a prostredníctvom programu kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím. K dnešnému dňu vypracovalo akčný plán EÚ v oblasti CBRN 34 krajín a oficiálne ho prijalo desať krajín.

Zdravie a terorizmus Program EU4Health podporuje akcie v snahe predchádzať prípadom cezhraničného ohrozenia zdravia, pripraviť sa a reagovať na ne. Tretím programom EÚ v oblasti zdravia sa spolufinancuje „pripravenosť v oblasti zdravia na teroristický útok“, jednotná akcia so zdravotníckymi orgánmi EÚ, ktorá sa začala v máji 2021. Jej cieľom je chrániť občanov EÚ pred úmyselnou zdravotnou krízou riešením medzier v pripravenosti v oblasti zdravia a posilnením medzisektorovej práce (sektory zdravotníctva, bezpečnosti a civilnej ochrany) v reakcii na biologický a/alebo chemický teroristický útok. Programom v oblasti zdravia na roky 2017 až 2021 sa podporili kapacity sektora zdravotníctva v oblasti pripravenosti a reakcie na chemické a biologické hrozby. Jednotná akcia Prísnejšie medzinárodné zdravotné predpisy a pripravenosť v EÚ je hostiteľom siete referenčných laboratórií pre vysokopatogénne látky, ktorá zahŕňa 41 laboratórií. Riešenie hrozby, ktorú predstavujú vracajúci sa zahraniční teroristickí bojovníci v Sýrii a Iraku, zostáva dôležitým prvkom boja proti terorizmu a prioritou pri predchádzaní radikalizácii. Ako sa dohodlo v strategickom smerovaní činností na rok 2021 v oblasti koordinovaného prístupu EÚ k predchádzaniu radikalizácii, Komisia pracuje na štyroch hlavných prioritách: navrátilci v detskom veku, posilnenie a zabezpečenie procesu návratu (repatriácia, trestné stíhanie a reintegrácia), zručnosti odborníkov zapojených do reintegrácie navrátilcov v detskom veku a navrátilkyne. ESVČ a Komisia v súvislosti s väznicami a tábormi pre vnútorne vysídlené osoby v severovýchodnej Sýrii a po dohode s členskými štátmi skúmajú nové spôsoby, ako zintenzívniť pomoc v regióne, aby sa zlepšili životné podmienky, a pokúsiť sa zastaviť radikalizáciu. Komisia nedávno ukončila aktualizáciu analýzy údajov o boji proti terorizmu a predchádzaní a boji proti násilnému extrémizmu. Mapovaním sa ukázalo, že rozsah a rýchlosť financovania týchto činností z nástrojov EÚ na financovanie vonkajšej činnosti boli výrazné. K 1. januáru 2021 prebiehalo celkovo 99 akcií zameraných na predvídanie a prevenciu terorizmu, reakciu naň a ochranu pred ním v krajinách mimo EÚ s celkovým krytím 501 miliónov EUR (nárast o 8 % oproti predchádzajúcemu roku), ktoré boli zamerané na plnenie priorít programu EÚ v oblasti boja proti terorizmu a záverov Rady o boji proti terorizmu. Prijali sa ďalšie kroky na rozvoj a posilnenie partnerstiev a spolupráce v oblasti boja proti terorizmu s krajinami v susedstve aj mimo neho na základe odborných znalostí siete odborníkov EÚ na boj proti terorizmu/bezpečnosť. V posledných mesiacoch pokročilo vykonávanie spoločného akčného plánu boja proti terorizmu s partnermi zo západného Balkánu, pričom došlo k určitým oneskoreniam v dôsledku pandémie a vnútornej politickej dynamiky partnerov. EÚ v sledovanom období naďalej využívala svoj rámec sankcií v oblasti boja proti terorizmu. Rada vo februári 2021 dokončila preskúmanie zoznamu teroristov, ktorý zostavila EÚ, a v apríli 2021 bolo prijaté nové označenie v rámci samostatného systému sankcií EÚ voči ISIL (Dá’iš)/al-Káide v oblasti boja proti terorizmu. A napokon, v máji 2021 Eurojust a Európska sieť spoločne zorganizovali 6. deň EÚ proti beztrestnosti so zameraním na najzávažnejšie medzinárodné trestné činy spáchané v Sýrii teroristickými organizáciami a sýrskym režimom. Vychádzal z práce vykonanej od minulého roka na podporu kumulatívneho stíhania zahraničných teroristických bojovníkov za trestné činy súvisiace s terorizmom a trestné činy podľa medzinárodného práva. Ďalej sa ukázalo, že posilnená justičná spolupráca medzi členskými štátmi je kľúčom k identifikácii a stíhaniu vojnových zločincov prítomných v EÚ. 2.Boj proti organizovanej trestnej činnosti V správe z roku 2021 o hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA 2021) sa upozorňuje na pretrvávajúcu hrozbu organizovanej trestnej činnosti a jej rastúcu zložitosť. Organizovaná trestná činnosť má nadnárodný charakter: 65 % organizovaných zločineckých skupín tvoria členovia s viacerými štátnymi príslušnosťami a sedem z desiatich je aktívnych vo viac ako troch krajinách. Prostredie organizovanej trestnej činnosti v EÚ charakterizuje prostredie prepojené sieťami, v ktorom rôzne skupiny spolupracujú navzájom a s poskytovateľmi zločineckých služieb. Násilie ako súčasť svojich nezákonných praktík používa 60 % zločineckých sietí, ale takmer všetky trestné činnosti v súčasnosti obsahujú určitú zložku online. Riziko prenikania organizovanej trestnej činnosti do legálneho hospodárstva sa takisto zvyšuje: odhaduje sa, že legálne podnikateľské štruktúry využíva na trestnú činnosť viac ako 80 % zločineckých sietí. Páchatelia trestnej činnosti využívajú zraniteľné miesta v rámci hospodárstva vytvorené pandémiou Na základe skúseností z predchádzajúcich kríz možno predpokladať, že nestála hospodárska situácia spolu s rastúcou chudobou a sociálnou nerovnosťou bude pre organizovanú a závažnú trestnú činnosť slúžiť ako živná pôda. Podniky pôsobiace v odvetviach, ktoré sú vystavené zvlášť negatívnym hospodárskym tlakom, ako sú odvetvia ubytovacích služieb, stravovania a cestovného ruchu, sú čoraz zraniteľnejšie voči prenikaniu trestnej činnosti. Centrum závažnej a organizovanej trestnej činnosti Europolu prijalo a spracovalo v roku 2020 vyše 35 183 operačných príspevkov v siedmich oblastiach, ktoré centrum sleduje, čo predstavuje viac ako polovicu (57 %) operačných príspevkov Europolu. Centrum závažnej a organizovanej trestnej činnosti podporili členské štáty pri 837 operáciách, čo predstavuje 41 % nárast v porovnaní s rokom 2019. Tieto údaje odrážajú zvýšenú aktivitu organizovaných zločineckých skupín a rastúci dopyt členských štátov po podpore Europolu v tejto oblasti. Centrum závažnej a organizovanej trestnej činnosti zorganizovalo a koordinovalo 11 operačných jednotiek, ktoré koordinovali činnosti v oblasti spravodajstva a vyšetrovania zamerané proti 60 cieľom s vysokou hodnotou, podozrivým členom zločineckých skupín predstavujúcich mimoriadne vysoké riziko, z ktorých 21 bolo zatknutých.

Komisia prijala v apríli v snahe pomôcť reagovať na rastúce výzvy stratégiu EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti (2021 – 2025). Stanovujú sa ňou prioritné opatrenia na posilnenie spolupráce v oblasti presadzovania práva a justičnej spolupráce, zabezpečenie účinného vyšetrovania s cieľom narušiť štruktúry organizovanej trestnej činnosti a boj proti trestnej činnosti s vysokou prioritou, so zameraním na zisky vytvorené organizovanou trestnou činnosťou a s cieľom pripraviť presadzovanie práva a súdnictvo na digitálny vek. Komisia takisto uverejnila „Európsku multidisciplinárnu platformu proti hrozbám trestnej činnosti“ ( EMPACT ). Stanovuje sa v nej, ako naplno využiť platformu EMPACT a premeniť ju na hlavný nástroj multidisciplinárnej operačnej spolupráce založenej na spolupráci viacerých subjektov v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Komisia je okrem toho intenzívne zapojená do prebiehajúcej prípravy ďalšieho cyklu iniciatívy EMPACT, ktorý sa bude vzťahovať na obdobie od roku 2022 do roku 2025. Boj proti obchodovaniu s ľuďmi Obchodovanie s ľuďmi je vysokozisková trestná činnosť, ktorá páchateľom trestnej činnosti prináša obrovský zisk na úkor obetí a spoločnosti ako celku. V apríli prijala Komisia stratégiu EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi (2021 – 2025). Keďže s ľuďmi často obchodujú organizované skupiny, táto stratégia je úzko prepojená so stratégiou EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti. V stratégii boja proti obchodovaniu s ľuďmi sa navrhujú právne, politické a operačné iniciatívy na boj proti obchodovaniu s ľuďmi od prevencie až po odsúdenie páchateľov a súčasne sa kladie dôraz na ochranu obetí vo všetkých fázach, pričom sa zohľadňujú najmä ženské a detské obete, ako aj obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania. Dôraz sa kladie na zníženie dopytu, ktorý stimuluje obchodovanie s ľuďmi; rozloženie modelu trestnej činnosti na zastavenie vykorisťovania obetí; ochranu, podporu a posilnenie postavenia obetí a na riešenie medzinárodného rozmeru tejto formy trestnej činnosti. To nadväzovalo na správu Eurojustu, v ktorej sa uvádza 18 odporúčaní na podporu členských štátov nielen pri vyšetrovaní, trestnom stíhaní a justičnej spolupráci v prípadoch obchodovania s ľuďmi, ale aj pri identifikácii, záchrane a ochrane obetí . Boj proti nelegálnym drogám Po prijatí Stratégie EÚ v oblasti drog na obdobie 2021 ‒ 2025 pokračujú diskusie o súvisiacom akčnom pláne s cieľom prijať ho v Rade do konca portugalského predsedníctva. Na právne predpisy o nových psychoaktívnych látkach, ktoré nadobudli plnú účinnosť v novembri 2018, sa nadviazalo delegovaným aktom s cieľom zahrnúť do vymedzenia pojmu drogy dve nové psychoaktívne látky. V správe Eurojustu o obchodovaní s drogami z apríla 2021 sa zdôrazňuje zvýšenie výroby syntetických drog a používanie darknetu na ich predaj, čo predstavuje právne problémy pre prokurátorov v EÚ. V správe sa uvádzajú odporúčania na rozšírenie finančného vyšetrovania, vymáhania majetku a justičnej spolupráce, a to aj s tretími krajinami. V marci 2021 pri príležitosti každoročného dialógu o drogách medzi EÚ a USA Eurojust predstavil kľúčové otázky a príklady úspešnej justičnej spolupráce pri prípadoch obchodovania s drogami medzi členskými štátmi a USA. Prvé stretnutie v rámci dialógu o drogách medzi EÚ a Čínou sa uskutočnilo 22. januára 2021 a jeho súčasťou bola spolupráca v boji proti drogám. EÚ sa zúčastnila na 64. zasadnutí Komisie OSN pre omamné látky a zopakovala svoje výzvy na urýchlenie vykonávania komplexných záväzkov, ktoré medzinárodné spoločenstvo prijalo v snahe riešiť situáciu v oblasti drog vo svete. Boj proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami Kodifikovaná smernica o strelných zbraniach nadobudla účinnosť v apríli 2021 a Komisia následne stanovila pravidlá pre systematickú elektronickú výmenu informácií týkajúcich sa zamietnutí udelenia povolenia na nadobudnutie vlastníctva alebo držanie určitých strelných zbraní. Tie by sa mali uplatňovať od 31. januára 2022 a umožní sa tým príslušným vnútroštátnym orgánom zistiť, či žiadateľovi o zbrojný pas bolo udelenie podobného povolenia zamietnuté v inom členskom štáte. Zabráni sa tak výberu najvhodnejšej jurisdikcie s cieľom obísť zákazy vlastniť strelnú zbraň. Komisia takisto podporuje pilotný projekt na zavedenie sledovania incidentov súvisiacich so strelnými zbraňami v reálnom čase v celej EÚ s cieľom vytvoriť nepretržite aktualizovaný obraz. V záujme podpory práce orgánov presadzovania práva je Komisia na čele úsilia zameraného na zriadenie a rozvoj kontaktných miest pre strelné zbrane na vnútroštátnej úrovni. V oblasti medzinárodnej spolupráce Komisia aktívne podporovala konštruktívne zapojenie Turecka do operačných činností iniciatívy EMPACT týkajúcich sa hrozby upraviteľných výstražných a signálnych zbraní. Pomohla takisto znovu zaradiť otázku obchodovania so strelnými zbraňami do programu spolupráce s krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky. Komisia bola ďalej veľmi aktívna v operačnej spolupráci s juhovýchodnou Európou, a to aj prostredníctvom prípravy spoločnej operácie medzi členskými štátmi a partnermi zo západného Balkánu, ako aj v rámci regionálnych zasadnutí komisií pre ručné a ľahké zbrane. Program EÚ zameraný na celosvetové nelegálne toky (Global Illicit Flows Programme) bol naďalej účinným mechanizmom koordinácie transregionálnych opatrení proti organizovanej trestnej činnosti a zvyšovania kapacít viac ako 80 partnerských krajín na celom svete v záujme boja proti obchodovaniu s nelegálnym tovarom, a to so zameraním na drogy a strelné zbrane. Podporil aj agentúry EÚ a členské štáty EÚ, aby mali širší dosah na presadzovanie práva. Boj proti hospodárskym trestným činom

V rámci boja proti riziku infiltrácie organizovanej trestnej činnosti do legálneho hospodárstva sú členské štáty povinné transponovať smernicu z roku 2019, ktorou sa uľahčuje využívanie finančných a iných informácií na predchádzanie určitým trestným činom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie do augusta 2021. Komisia bude pozorne monitorovať jej transpozíciu a účinné uplatňovanie. V máji a júni 2021 sa uskutočnili dve konzultačné stretnutia s členskými štátmi o revízii rozhodnutia Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku a smernice o konfiškácii. V diskusiách sa zdôraznila pridaná hodnota týchto nástrojov pri zlepšovaní vymáhania majetku v Únii a dôležitosť účinného spravovania zhabaného majetku pri úplnom dodržiavaní základných práv, ako aj potreba zlepšiť spoluprácu počas celého procesu vymáhania majetku. Nové právne predpisy o kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do EÚ alebo opúšťajú EÚ, sa uplatňujú od 3. júna 2021 a od mája sa uplatňujú základné vykonávacie predpisy, ktorými sa stanovujú postupy a technické pravidlá. V súčasnosti sa zavádzajú ďalšie vykonávacie predpisy, ktorými sa stanovujú kritériá pre spoločný rámec riadenia rizika pre pohyb hotovosti. Európska prokuratúra (EPPO) sa 1. júna 2021 ujala svojich úloh v oblasti vyšetrovania a trestného stíhania a už začala s vyšetrovaním a stíhaním trestných činov, ktoré postihujú finančné záujmy Únie. Medzi trestné činy, ktoré EPPO vyšetruje a stíha, patria podvody v oblasti DPH spojené s územím dvoch alebo viacerých členských štátov, pri ktorých došlo k celkovej škode aspoň 10 miliónov EUR. Každý rok spôsobujú podvody členským štátom stratu príjmov z DPH v hodnote niekoľkých miliárd eur. Boj proti trestným činom proti životnému prostrediu Smernica 2008/99/ES o trestných činoch proti životnému prostrediu je hlavným právnym nástrojom EÚ na ochranu životného prostredia prostredníctvom trestného práva. Prebiehajú rozsiahle konzultácie s cieľom revidovať jej znenie v snahe zlepšiť vykonávanie a posilniť fungovanie reťazca presadzovania práva (odhaľovanie, vyšetrovanie, trestné stíhanie, trestné súdy). Činnosť v rámci boja proti trestným činom proti životnému prostrediu sa takisto realizuje prostredníctvom Fóra pre environmentálny súlad a správu životného prostredia, ktorého zasadnutia sa v januári a júni 2021 zamerali na revíziu smernice a na boj proti trestným činom proti životnému prostrediu vo všeobecnosti. Boj proti obchodovaniu s tovarom kultúrnej hodnoty Cieľom právnych predpisov EÚ o dovoze tovaru kultúrnej hodnoty je zastaviť dovoz tovaru kultúrnej hodnoty nezákonne vyvezeného z krajiny pôvodu. V súčasnosti sa zavádzajú vykonávacie ustanovenia pre centralizovaný elektronický systém na dovoz tovaru kultúrnej hodnoty, ktorý umožní uchovávanie a výmenu informácií medzi členskými štátmi a plnenie dovozných formalít. Pravidlo všeobecného zákazu ustanovené v nariadení nadobudlo účinnosť 28. decembra 2020, čím sa colným orgánom členských štátov umožňuje kontrolovať a zasahovať v súvislosti so zásielkami, ktoré môžu obsahovať tovar kultúrnej hodnoty nezákonne vyvezený z krajiny pôvodu. V.Pevný európsky bezpečnostný ekosystém 1.Spolupráca a výmena informácií V Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu sa stanovuje, ako môže prijatie opatrení na úrovni EÚ významne prispieť k riešeniu čoraz zložitejších, cezhraničných a medziodvetvových bezpečnostných hrozieb tým, že sa bezpečnostným subjektom v členských štátoch poskytne pomoc, pokiaľ ide o nástroje a informácie, ktoré potrebujú. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva Europol. Návrh Komisie na modernizáciu a posilnenie mandátu Europolu prijatý v decembri minulého roku sa zameriava na konkrétne obmedzenia, ktorým Europol v súčasnosti čelí – napríklad vo vzťahu k súkromnému sektoru. Okrem toho Komisia navrhuje umožniť Europolu vkladať zápisy o teroristoch a iných páchateľoch trestnej činnosti do Schengenského informačného systému na základe informácií z tretích krajín. Týmto sa posilní schopnosť Europolu podporovať členské štáty v boji proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Komisia so záujmom očakáva, že Európsky parlament a Rada urýchlene dospejú k svojim pozíciám s cieľom začať trialógy počas slovinského predsedníctva.

EÚ a Interpol už dlhodobo a úzko spolupracujú. Interpol je kľúčovým partnerom EÚ v oblasti vnútornej a vonkajšej bezpečnosti vrátane boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj v integrovanom riadení hraníc. Komisia navrhla rokovania na ďalšie posilnenie operačnej a strategickej spolupráce prostredníctvom dohody o spolupráci. Na operačnej úrovni prebiehajú prípravy na úplné vykonanie revízie Schengenského informačného systému (SIS) v snahe dokončiť všetky požadované testovacie činnosti do konca roka 2021. V marci 2021 bol Europol pripojený k poštovému serveru SIRENE. Na konci roka 2020 väčšina členských štátov zaviedla novú funkciu vyhľadávania odtlačkov prstov v SIS. Začala sa práca na zmene právnych predpisov v snahe zlepšiť schopnosť Eurojustu zisťovať súvislosti medzi súbežnými konaniami v cezhraničných prípadoch terorizmu. Eurojust zároveň naďalej zabezpečoval následné operatívne postupy a koordináciu na základe informácií predložených prostredníctvom európskeho justičného registra na boj proti terorizmu (CTR), ktorý bol zriadený s cieľom zisťovať súvislosti medzi cezhraničnými protiteroristickými súdnymi konaniami v členských štátoch. Doterajšie skúsenosti s CTR poukazujú na výrazné zvýšenie objemu informácií, ktoré sa odovzdávajú Eurojustu, a zistili sa už niektoré súvislosti medzi súdnymi konaniami, ktoré predtým vnútroštátnym orgánom neboli známe. CTR takisto priniesol významné zlepšenia v oblasti výmeny informácií v rámci protiteroristických súdnych konaní. Začali sa prípravné práce na vytvorení platformy pre spoluprácu spoločných vyšetrovacích tímov. Prebiehajú konzultácie s členskými štátmi, so sekretariátom siete spoločných vyšetrovacích tímov, s Eurojustom, Europolom a úradom OLAF o návrhu platformy pre spoluprácu. Od apríla 2021 poskytuje Eurojust finančnú pomoc spoločným vyšetrovacím tímom aj na naliehavé a/alebo nepredvídané akcie mimo rozsahu pravidelného systému financovania. Údaje zo záznamov o cestujúcich (PNR) sú dôležitým zdrojom informácií na identifikáciu osôb predstavujúcich bezpečnostné riziká. Na základe informácií získaných s cieľom pripraviť preskúmanie právnych predpisov Komisia pomáha členským štátom zlepšiť využívanie údajov PNR a prehĺbiť spoluprácu. Väčšina vnútroštátnych útvarov informácií o cestujúcich je v súčasnosti plne funkčná a spracovanie údajov PNR je pre vnútroštátne orgány presadzovania práva dôležitým nástrojom v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti, a to napriek poklesu počtu cestujúcich v leteckej doprave počas pandémie. Práce sa zintenzívnili aj na medzinárodnej úrovni. Dňa 30. decembra 2020 bola podpísaná Dohoda o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, ktorá je v platnosti od mája. Zahŕňa výmenu údajov PNR a ich využívanie na účely boja proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Komisia prijala správy o spoločných hodnoteniach existujúcich medzinárodných dohôd o PNR s USA a Austráliou, ako aj o spoločnom preskúmaní dohody medzi EÚ a Austráliou. Celkovo tieto správy potvrdili prínosy využívania PNR, ich účinnosť pri plnení zamýšľaných účelov a jedinečnosť informácií, ktoré PNR poskytuje. V januári 2021 Rada prijala pozíciu Únie, v ktorej uvítala, že Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO) prijala nový súbor štandardov a odporúčaní v oblasti spracovania a ochrany PNR. Dňa 28. februára 2021 sa rozhodnutie ICAO stalo funkčným a záväzným pre všetkých členov ICAO; teraz predstavuje pevný základ na spracúvanie PNR na celom svete pri plnom dodržiavaní základných práv. Prebiehajú rokovania o výmene osobných údajov medzi Europolom a určitými tretími krajinami na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Prvé dve kolá rokovaní s Novým Zélandom sa uskutočnili v konštruktívnej atmosfére. Pokrok sa dosiahol aj v rokovaniach s Tureckom a uskutočnili sa konštruktívne rokovania s Tuniskom. Prebiehajú prieskumné diskusie na technickej úrovni s viacerými ďalšími krajinami. Rada v marci 2021 prijala mandát, ktorým poverila Komisiu na začatie rokovaní o dohodách medzi EÚ a trinástimi tretími krajinami o spolupráci medzi Eurojustom a príslušnými orgánmi v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach. Tieto medzinárodné dohody sa stanú dôležitým základným kameňom právnych predpisov EÚ v oblasti bezpečnosti a v celosvetovom rozsahu prispejú k lepšiemu boju proti organizovanej trestnej činnosti. Od roku 2012 zabezpečuje Európsky informačný systém registrov trestov (ECRIS) efektívnu elektronickú výmenu informácií z registrov trestov medzi členskými štátmi, pričom sa každoročne vymení vyše 4 miliónov správ. Komisia prijala správu o fungovaní systému ECRIS a v súčasnosti rieši svoje zistenia s členskými štátmi. Pracuje sa na vývoji a zriadení centralizovaného systému na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín (ECRIS-TCN) tak, aby začal fungovať v roku 2023. Nový systém bude dopĺňať systém ECRIS, pokiaľ ide o výmenu informácií o štátnych príslušníkoch tretích krajín odsúdených v EÚ. 2.Príspevok silných vonkajších hraníc Efektívne riadenie vonkajších hraníc EÚ je kľúčovým prvkom pri zaisťovaní bezpečnosti občanov. Súčasťou schengenskej stratégie Komisie sú opatrenia v tejto oblasti, ktoré by chránili integritu schengenského priestoru a ďalej zlepšovali jeho fungovanie. Na podporu vnútroštátnych orgánov sa vyvíja nová architektúra informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie. Je nevyhnutné, aby členské štáty bezodkladne prijali potrebné opatrenia na splnenie dohodnutého harmonogramu vykonávania s cieľom realizovať tento ambiciózny projekt.

Postupujú práce na vykonávaní nariadení o interoperabilite a úplné vykonanie sa uskutoční do konca roka 2023. Agentúra eu-LISA dokončuje verejné obstarávanie jednotlivých komponentov interoperability a Komisia spolu s odborníkmi pracuje na príručke. Pokračujú prípravy na uvedenie systému vstup/výstup (EES) do prevádzky s cieľom dokončiť testovanie a trénovanie začiatkom roka 2022, a to pred uvedením do prevádzky v máji 2022. V súčasnosti prebiehajú aj prípravy na Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) s plánovaným uvedením tohto systému do prevádzky do konca roka 2022. Európsky parlament a Rada sa teraz dohodli aj na návrhu na zabezpečenie prepojenia medzi systémom ETIAS a príslušnými databázami EÚ. V decembri 2020 Európsky parlament a Rada dospeli k predbežnej dohode o návrhu Komisie na revíziu a modernizáciu vízového informačného systému (VIS). Medzi hlavné prínosy dohodnutých zmien patria dôkladnejšie previerky žiadateľov o víza, odstránenie nedostatkov v prístupe k informáciám v oblasti bezpečnosti vďaka lepšie fungujúcej výmene informácií medzi členskými štátmi, rozšírenie VIS o údaje o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt a boj proti obchodovaniu s ľuďmi znížením veku odberu odtlačkov prstov u maloletých osôb. Spolu s ostatnými novými a modernizovanými informačnými systémami by mal byť nový VIS funkčný a plne interoperabilný do konca roka 2023. Prvé tímy stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže boli úspešne nasadzované od 1. januára. Stály zbor zložený z 10 000 príslušníkov stráže agentúry Frontex a vnútroštátnych príslušníkov výrazne zvýši bezpečnosť hraníc, pričom tento počet sa v nadchádzajúcich rokoch bude postupne zvyšovať, aby dosiahol svoju plnú kapacitu. Nedávno prijatým vykonávacím nariadením o európskom systéme hraničného dozoru (EUROSUR) sa ďalej zlepší situačná informovanosť a zvýši reakčná spôsobilosť na vonkajších hraniciach s cieľom odhaľovať nelegálne prisťahovalectvo a cezhraničnú trestnú činnosť, predchádzať im a bojovať proti nim. Colné kontroly Komisia v súčasnosti pripravuje novú stratégiu riadenia colných rizík, ktorej cieľom je zvýšiť štruktúrovaný prístup k riadeniu colných rizík, zefektívniť kontroly a znížiť riziká pre EÚ a jej občanov a zároveň zabezpečiť konkurencieschopnosť legitímnych podnikov v EÚ. Komisia ako súčasť stratégie a akčného plánu EÚ na posilnenie riadenia colných rizík takisto vyvíja nový systém riadenia rizík týkajúcich sa nákladu v predbežnom colnom konaní, ktorý umožňuje spoločnú analýzu rizika v oblasti bezpečnosti a ochrany pred príchodom tovaru do EÚ alebo jeho naložením na prepravu do EÚ. 3.Posilnenie výskumu a inovácií v oblasti bezpečnosti Inovácie by sa mali považovať za strategický nástroj EÚ: majú horizontálne účinky takmer na všetky aspekty bezpečnostného spoločenstva, pričom poskytujú nové spôsoby riešenia problémov, ktoré predstavujú technológie, znižujú strategickú závislosť a posilňujú dodávateľské reťazce. Preto EÚ rozvíja svoje hlavné výskumné projekty s prihliadnutím na bezpečnostný rozmer, jeho potreby a na úlohu súkromného sektora. V súčasnosti pokračuje rozvoj Európskeho inovačného centra pre vnútornú bezpečnosť. Z programu Horizont Európa sa podporujú reakcie EÚ na bezpečnostné výzvy, pričom sa na roky 2021 – 2027 poskytnú finančné prostriedky vo výške 1,6 miliardy EUR. V marci 2021 Komisia prijala prvý strategický plán programu Horizont Európa, v ktorom stanovila strategické smerovanie na prvé štyri roky: výskum v oblasti bezpečnosti bude slúžiť ako nástroj na prechod od reaktívneho prístupu v oblasti bezpečnosti k proaktívnemu prístupu založenému na predvídavosti a prevencii. Bol dohodnutý nový pracovný program na roky 2021 – 2022, ktorým sa podporí vykonávanie rozmeru vnútornej bezpečnosti Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu, rozmerov riadenia hraníc a bezpečnosti migračnej a azylovej politiky a politík EÚ v oblasti znižovania rizika katastrof. Finančné prostriedky EÚ predstavujú ďalšie príležitosti na posilnenie európskej inovácie na rozhraní medzi obranným vesmírnym a civilným využitím. Vo februári 2021 Komisia spustila akčný plán pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom. Určili sa tri hlavné projekty (týkajúce sa technológií dronov, vesmírneho bezpečného pripojenia a manažmentu vesmírnej prevádzky). Akčný plán podporí bezpečnostné odvetvia EÚ pomocou moderných, inovačných riešení vyplývajúcich zo vzájomného obohacovania a efektívnych synergií medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom. Vesmírne technológie, údaje a služby sa stali nevyhnutnou súčasťou pri zaisťovaní bezpečnosti Európanov a zohrávajú zásadnú úlohu pri ochrane mnohých strategických záujmov. Nariadením o vesmírnom programe prijatým v apríli s rozpočtom 14,6 miliardy EUR sa zavádza nová zložka vládnej satelitnej komunikácie, ktorá predstavuje odrazový mostík pre vesmírne bezpečné pripojenie EÚ.

4.Rozvíjanie zručností a zvyšovanie informovanosti Informovanosť o bezpečnostných hrozbách a zručnosti na ich zvládnutie predstavujú základný predpoklad budovania odolnejšej spoločnosti s lepšie pripravenými podnikmi/firmami, verejnými správami a jednotlivcami. Dňa 9. februára 2021 sa uskutočnil osemnásty Deň bezpečnejšieho internetu online v 170 krajinách s veľvyslancami mládeže portálu Lepší internet pre deti a zástupcami Aliancie priemyslu. Akčný plán digitálneho vzdelávania EÚ (2021 – 2027) zahŕňa činnosť zameranú na pomoc učiteľom a pedagogickým pracovníkom s cieľom podporiť digitálnu gramotnosť a bojovať proti dezinformáciám. Vypracujú sa usmernenia a v septembri 2022 sa zavedú v celej EÚ. Dobrá znalosť digitálneho prostredia a rozvoj súvisiacich kompetencií v súkromnom a vo verejnom sektore sú základom odolnej a konkurencieschopnej spoločnosti. V rámci programu Digitálna Európa bola v máji uverejnená prvá výzva pre európske centrá digitálnych inovácií s cieľom zabezpečiť, aby prvé centrá začali fungovať začiatkom roka 2022. Európske centrá digitálnych inovácií pomôžu súkromným a verejným subjektom tým, že poskytnú prístup k technickým odborným znalostiam a experimentovaniu, podnietia všeobecné využívanie umelej inteligencie, vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC) a kybernetickej bezpečnosti, ako aj iných digitálnych technológií v priemysle (najmä v MSP a spoločnostiach so strednou trhovou kapitalizáciou) a v organizáciách verejného sektora v Európe. V neustále sa meniacom bezpečnostnom prostredí by sa mali neustále obnovovať zručnosti úradníkov z orgánov presadzovania práva a odborníkov v oblasti justície. V druhej polovici roku 2021 bude dokončené hodnotenie agentúry CEPOL. Komisia na konci roka 2020 prijala stratégiu európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 a v máji 2021 zorganizovala konferenciu zainteresovaných strán s portugalským predsedníctvom s cieľom podporiť odbornú prípravu sudcov a prokurátorov. Zvyšovanie informovanosti je takisto stredobodom stratégie EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) prijatej v júni 2020, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa všetky obete trestných činov bez ohľadu na to, kde v EÚ alebo za akých okolností došlo k spáchaniu trestného činu, mohli úplne spoľahnúť na svoje práva. Prvé plenárne zasadnutie platformy na ochranu práv obetí sa uskutočnilo vo februári 2021. Komisia pracuje aj na hodnotení smernice o právach obetí a v prípade potreby môže v roku 2022 navrhnúť legislatívne zmeny. 5.Úloha agentúr EÚ Stratégia EÚ pre bezpečnostnú úniu sa opiera o celospoločenský prístup s prepojením všetkých inštitúcií, organizácií a orgánov, ktoré zohrávajú úlohu pri ochrane našich občanov. Agentúry EÚ zohrávajú okrem podpory a odborných znalostí, ktoré poskytujú členským štátom, kľúčovú úlohu pri podpore spolupráce a výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov na operačnej úrovni. Vzhľadom na rozmanitosť nových a vznikajúcich hrozieb treba v súčasnej situácii ďalej podporovať synergie a koordináciu činností agentúr EÚ. Europol Výročné správy Europolu o organizovanej trestnej činnosti (SOCTA), terorizme (TE-SAT) a internetovej organizovanej trestnej činnosti (IOCTA) poskytujú kľúčové údaje a analýzy na podporu politiky a operačných činností v oblasti bezpečnosti. Europol takisto prispieva k zvýšeniu celkovej operačnej účinnosti presadzovania práva rozširovaním spolupráce s tretími krajinami v oblasti boja proti trestnej činnosti a terorizmu v súlade s ďalšími externými politikami a nástrojmi EÚ. Informačným centrom Europolu je operačné a analytické centrum. To monitoruje operácie a vývoj 24 hodín denne 7 dní v týždni, nadväzuje spoluprácu s krajinami a organizáciami mimo EÚ a nasadzuje odborníkov do akcie. Poskytuje aj analýzu ostatným centrám a organizáciám Europolu. Európske centrum závažnej a organizovanej trestnej činnosti Europolu podporuje krajiny EÚ v ich boji proti medzinárodným zločineckým sieťam zapojeným do obchodovania s drogami, zbraňami a výbušninami, do majetkovej trestnej činnosti a trestných činov proti životnému prostrediu. V centre sa nachádza aj Európske stredisko pre boj proti prevádzačstvu, ktoré sa zameriava na zložité a sofistikované zločinecké siete zapojené do prevádzačstva a na ich rozkladanie. Európske centrum pre finančnú a hospodársku trestnú činnosť Europolu je zas zodpovedné za poskytovanie podpory pri riešení vysokosofistikovaných prípadov legalizácie príjmov z trestnej činnosti, podvodov a klamstiev, ktoré sa zameriavajú na jednotlivcov, podniky a verejný sektor. Europol takisto zásadným spôsobom prispieva ku koordinácii prístupu EÚ k boju proti terorizmu. Členským štátom naďalej poskytuje podporu pri vyšetrovaniach súvisiacich s terorizmom prostredníctvom Európskeho centra pre boj proti terorizmu. Napriek obmedzeniam spôsobeným pandémiou Európske centrum pre boj proti terorizmu v roku 2020 podporilo 776 protiteroristických operácií (v porovnaní so 632 v roku 2019). Jednotka EÚ pre nahlasovanie internetového obsahu agentúry Europol naďalej zohrávala kľúčovú úlohu v monitorovaní internetovej činnosti teroristických skupín a krokov podniknutých platformami, ako aj v ďalšom rozvoji krízového protokolu EÚ. Europol je naďalej odhodlaný podporovať členské štáty pri rozširovaní ich vnútroštátnych spôsobilostí v oblasti prevencie teroristického obsahu online organizovaním akčných dní zameraných na cielené nahlasovanie.

Eurojust Počas prvých mesiacov roku 2021 Eurojust podporil niekoľko cezhraničných vyšetrovaní a trestných stíhaní proti organizovaným zločineckým skupinám, ktoré sa špecializovali na podvody. Takisto zabezpečil zaistenie majetku spoločností alebo administratívne zatvorenie podnikov, ktoré sa zapojili do podvodného systému . Eurojust podporil hlavné spoločné medzinárodné operácie na likvidáciu sietí počítačovej kriminality vrátane operácií zameraných na zločinecké skupiny, ktoré prevádzkovali medziplatformovú aplikáciu pre mobilné zariadenia s názvom Mobdro, ktorá umožnila stríming nezákonne získaných audiovizuálnych diel vrátane futbalových zápasov , alebo jeden z najnebezpečnejších malvérov (EMOTET), ktorý slúžil na sprístupnenie počítačov obetí vírusom tretích strán . Eurojust ďalej spolupracoval s justičnými odborníkmi s cieľom pomôcť s mapovaním právnych a operačných výziev pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní trestných činov spáchaných pravicovými extrémistami, teroristickými skupinami a osamelými aktérmi, ako aj uľahčiť výmenu skúseností. Spolupráca medzi agentúrami Na operačnej úrovni Europol a Eurojust podpísali 23. decembra 2020 dohodu o spolupráci, ktorou sa rozšíri ich partnerstvo pri podpore orgánov presadzovania práva a justičných orgánov cezhraničným prístupom k elektronickým dôkazom. Eurojust a Europol takisto podpísali dvojstranné pracovné dohody s Európskou prokuratúrou v snahe regulovať svoje budúce vzťahy na zabezpečenie úzkej spolupráce s cieľom lepšie chrániť finančné záujmy Únie v rámci hraníc EÚ a mimo nich. Projekt SIRIUS vďaka úzkej spolupráci medzi Europolom, Eurojustom a Európskou justičnou sieťou podporuje orgány EÚ v oblasti presadzovania práva aj sudcovský stav poskytovaním školení a usmernení v úsilí zlepšiť spoluprácu (najmä medzi EÚ a USA) v oblasti cezhraničného prístupu k elektronickým informáciám. V marci sa Eurojust a Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO) dohodli na užšej spolupráci s cieľom pomôcť v boji proti falšovaniu a online pirátstvu. Táto nová dohoda predstavuje začiatok novej éry spolupráce medzi Eurojustom, Europolom a EUIPO, čo umožní účinnú podporu prípadov počas celého ich životného cyklu, od trestného oznámenia až po súdne rozhodnutie. Agentúra ENISA Agentúra ENISA vykonáva rámec štruktúrovanej spolupráce s CERT-EU s cieľom využiť synergie a vyhnúť sa duplicite činností pri plnení svojej úlohy v oblasti operačnej spolupráce, a to na základe memoranda o porozumení podpísaného v marci. Výsledkom bude vyššia účinnosť a efektívnosť mechanizmu reakcie EÚ, ako aj dlhodobého budovania kapacít. Tieto ciele sa budú podporovať prostredníctvom miestnej kancelárie agentúry v Bruseli, ktorá má podporovať spoluprácu s inými inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ. Agentúra ENISA pomáha uskutočňovať konkrétne kroky na vykonávanie nových politík v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V máji odovzdala prvý kandidátsky systém certifikácie kybernetickej bezpečnosti týkajúci sa spoločných kritérií, zatiaľ čo v júni začala proces na zriadenie ad hoc pracovnej skupiny pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti sietí 5G. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) Agentúra Frontex zohráva kľúčovú úlohu pri podpore členských štátov v riadení vonkajších hraníc a návratov, čím prispieva k bezpečnosti EÚ. V dôsledku nového nariadenia sa z nej stala najväčšia agentúra EÚ z hľadiska tak zamestnancov, ako aj finančných zdrojov. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) zohráva dôležitú úlohu tým, že nepretržite monitoruje situáciu v oblasti drog v EÚ s cieľom poskytnúť inštitúciám EÚ a členským štátom najaktuálnejšie informácie. Osobitná pozornosť sa v poslednom čase venovala vplyvu pandémie na trhy s drogami, užívanie drog, škody spôsobené drogami a na protidrogové služby.