SK Úradný vestník Európskej únie C 225/11

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 225/08)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„ŠTAJERSKO PREKMURSKO BUČNO OLJE“

EÚ č.: SI-PGI-0105-01361 – 2.9.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

GOLICA GIZ (združenie pestovateľov tekvice, poľnohospodárskych družstiev, poľnohospodárskych podnikov a závodov vyrábajúcich tekvicový olej) Trg svobode 3 SI-2310 Slovenska Bistrica SLOVENIJA

Skupina predkladajúca túto žiadosť takisto predložila žiadosť o ochranu názvu „Štajersko prekmursko bučno olje“, a preto má oprávnený záujem.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☐ Názov výrobku — ☒ Opis výrobku — ☐ Zemepisná oblasť — ☐ Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby — ☐ Súvislosť — ☒ Označovanie — ☒ Iné

4. Typ zmeny (zmien)

— ☒ Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. — ☐ Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorých nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

1. Opis výrobku

Je potrebné opraviť rozmedzie obsahu mastnej kyseliny stearovej (C18:0) v časti pod nadpisom Predstavitev izdelka (Prezentácia výrobku). Pri rozmedzí obsahu mastnej kyseliny stearovej v schválenej špecifikácii podľa požiadaviek vnútroštátnych predpisov sa uvádza nesprávny číselný údaj „3 – 15“, ktorý je potrebné opraviť na „3 – 16“.

Časť pod nadpisom Upravičenost do označbe geografska označba (Oprávnenosť na získanie chráneného zemepisného označenia) obsahuje údaje o oblastiach pestovania tekvice na olej a o vysadených odrodách. Veľkosť oblastí pestovania, ako aj odrody tekvice sa každý rok líšia. Nie je teda potrebné uvádzať tieto údaje v špecifikácii.

2. Spôsob výroby

Z grafu znázorňujúceho fázy výroby sa vypúšťa údaj o hodnote tlaku (300 barov) vo fáze lisovania. Tlak závisí predovšetkým od používaného typu lisu a vzhľadom na skutočnosť, že výrobcovia majú rôzne typy lisov, konkrétny údaj hodnoty tlaku nie je relevantný. Cieľom všetkých výrobcov je maximálny výnos oleja z praženej masy.

V snahe reagovať na potreby trhu a dopyt sa zo špecifikácie úplne vypúšťajú údaje o objeme balení (0,25 l, 0,5 l, 0,75 l a 1,0 l). Tekvicový olej možno plniť do balení s rôznym objemom.

Pokiaľ ide o kontroly fyzikálno-chemických parametrov tekvicových semien, vypúšťajú sa pravidlá analýzy jednotlivých parametrov. Dôležité je len, aby analýza jednotlivých fyzikálno-chemických parametrov spĺňala príslušné platné pravidlá.

V aktuálnej špecifikácii sa stanovuje 6 – 9 % obsah vlhkosti tekvicových semien v čase dodania a po prípadnom sušení (ak je obsah vlhkosti vyšší než 9 %) 6 – 7 % obsah vlhkosti. Obsah vlhkosti tekvicových semien v čase dodania a prípadne po sušení by sa mal harmonizovať a mala by sa stanoviť maximálna hodnota 9 %. Zároveň sa vypúšťa spodná hranica obsahu vlhkosti tekvicových semien (6 %), pretože nie je relevantná; prípadný obsah vlhkosti nižší než 6 % nemá žiaden vplyv na konečnú kvalitu tekvicového oleja.

Z údaja o trvaní praženia (30 – 60 minút) sa vypúšťa spodná hranica (30 minút), vrchná hranica (okolo 60 minút) sa zachováva. Spodná hranica nie je potrebná, pretože čas praženia závisí od kvality prísad. Bez ohľadu na tieto zmeny musí každý spracovateľ pražením získať hnedo-zelenú praženú masu s orechovou arómou.

V bode 4.5 zhrnutia sa uvádzajú podrobnosti o spôsobe výroby tekvicového oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“. Znenie možno zjednodušiť a na tento účel v bode 3.4 jednotného dokumentu uviesť len základné fázy výroby oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“, ktoré musia prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti, bez podrobností o každej fáze. Keďže tekvicové semienka možno dopestovať mimo vymedzenej zemepisnej oblasti, táto fáza nepatrí medzi fázy výroby, ktoré musia prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Preto už nefiguruje v bode 3.4 jednotného dokumentu.

3. Označovanie

Navrhujú sa nové pravidlá označovania oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“. Bolo by vhodné stanoviť zjednodušené a jednotné etikety na oleji „Štajersko prekmursko bučno olje“ balenom vo vymedzenej zemepisnej oblasti a mimo nej.

V aktuálnom znení bodu 4.8 zhrnutia sa uvádzajú rôzne pravidlá balenia oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ v prípade oleja baleného vo vymedzenej zemepisnej oblasti a mimo nej. Rozdiel spočíva v tom, že na etikete oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ baleného vo vymedzenej zemepisnej oblasti môže byť zobrazené vnútroštátne označenie kvality, na oleji „Štajersko prekmursko bučno olje“ balenom mimo vymedzeného územia musí byť údaj umožňujúci vysledovateľnosť zdroja.

„Štajersko prekmursko bučno olje“ musí byť vysledovateľný bez ohľadu na miesto, v ktorom sa balí, a preto sa toto ustanovenie musí vzťahovať na olej balený vo vymedzenej zemepisnej oblasti i mimo nej.

Jednotná etiketa na baleniach oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ je takisto podmienkou zabezpečenia súladu s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 901/2012 z 2. októbra 2012, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Štajersko prekmursko bučno olje (CHZO)] (2). Vo vykonávacom nariadení sa vzhľadom na pravidlá označovania vyžaduje, aby sa krajina pôvodu (Slovinsko) uvádzala v rovnakom zornom poli ako chránený názov písmenami rovnakej veľkosti.

S cieľom viac zdôrazniť pôvod výrobku sa súčasné logo oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ nahrádza novým, na ktorom sa uvádza aj nápis „Proizvedeno v Sloveniji“ (vyrobené v Slovinsku).

4. Iné

Právne predpisy uvedené v časti pod nadpisom Zakonodaja (Právne predpisy) už nie sú v platnosti, a preto sa vo všeobecnosti odkazuje na legislatívu platnú v Slovinsku a v EÚ.

Zmena v časti pod nadpisom Tehnika ocenjevanja bučnega olja (Technika testovania tekvicového oleja) sa týka spojenia organoleptických kategórií pach (spálený zápach a vonkajšie pachy) a aróma (aróma skazenej potraviny, spálená aróma, pachuť). Preto sa v rámci testovania organoleptických vlastností kategória pach vymedzuje pojmami zápach skazenej potraviny, spálený zápach a vonkajšie pachy a kategória chuť sa vymedzuje pojmami skazená chuť, spálená príchuť a pachuť. Vďaka tejto zmene možno jednoduchšie určiť organoleptické vlastnosti tekvicového oleja vzhľadom na pach a arómu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ŠTAJERSKO PREKMURSKO BUČNO OLJE“

EÚ č.: SI-PGI-0105-01361 – 2.9.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov:

„Štajersko prekmursko bučno olje“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.5. Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.).

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Štajersko prekmursko bučno olje“ je nerafinovaný jedlý rastlinný olej, ktorý sa lisuje z pražených tekvicových semien vysokej kvality, ktoré sa získavajú z tekvice olejnej.

Olej „Štajersko prekmursko bučno olje“ má tmavozelenú farbu, ktorá môže prechádzať až do červenej, a vyznačuje sa aromatickou vôňou a chuťou. Olej má dobré zloženie mastných kyselín: približne 20 % nasýtených mastných kyselín, približne 35 % mononenasýtených mastných kyselín a asi 45 % polynenasýtených mastných kyselín. Takisto je bohatým zdrojom tokoferolov, pretože na 100 g oleja obsahuje približne 50 mg vitamínu E. V oleji sa nachádzajú aj ďalšie vitamíny, mikroprvky, karotenoidy, vzácne aminokyseliny a prírodné farbivo (chlorofyl).

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Odrody tekvice, z ktorej sa získavajú semienka na výrobu oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“, nie sú stanovené. Patria k druhu Cucurbita pepo. Tekvicové semienka musia byť zdravé, zrelé, tmavozelené, bez cudzej chuti či pachu, ktoré by svedčili o škodlivých zmenách. Pri kontrole semienok na výrobu oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ sa zohľadňujú tieto fyzikálno-chemické parametre:

— výskyt nečistôt (ich podiel nesmie presiahnuť 1 %),

— obsah vlhkosti (maximálne 9 %),

— minimálny obsah oleja: 40 %,

— maximálny podiel poškodených semienok (semienka bez šupky, zlomené semienka): 15 %.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy spracovania tekvicových semienok – prevzatie, skladovanie, čistenie, sušenie, mletie, drvenie, praženie, lisovanie, usadzovanie a kontrola kvality (fyzikálno-chemická analýza a organoleptická analýza) – musia prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Olej „Štajersko prekmursko bučno olje“ musí byť vysledovateľný. Každý výrobca smie používať svoje vlastné balenie a etiketu. Podmienkou však je, že na etikete alebo inde na obale musí byť uvedené chránené označenie „Štajersko prekmursko bučno olje“, ako aj krajina pôvodu (Slovinsko), a to písmenami rovnakej veľkosti a v rovnakom zornom poli ako chránený názov, ďalej farebné logo výrobku a symbol Únie (zobrazenie vnútroštátneho označenia kvality je dobrovoľné).

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa z tekvicových semien vyrába olej „Štajersko prekmursko bučno olje“, je ohraničená líniou prechádzajúcou z obce Dravograd do obcí Slovenj Gradec, Mislinja a Velenje (kde deliacu čiaru tvorí hlavná komunikácia), Šoštanj, Mozirje, Nazarje, Vransko, Prebold, Zabukovica a Laško. Ďalej pokračuje pozdĺž riek Savinja a Sáva popri obciach Radeče, Sevnica, Krško a Brežice až do Obrežje a následne pozdĺž štátnej hranice s Chorvátskom ku štátnej hranici s Maďarskom, pozdĺž štátnej hranice s Maďarskom k hranici s Rakúskom a pozdĺž hranice s Rakúskom (pohorie Karavanke) do obce Dravograd.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Olej „Štajersko prekmursko bučno olje“ je kulinárskou špecialitou zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4. Výroba oleja z tekvicových semien v oblasti Štajerska a Prekmurje je tradíciou, ako vyplýva z písomných záznamov o založení prvého lisu na lisovanie tekvicového oleja v obci Fram už v roku 1750. Výsledkom rozsiahlej produkcie tekvicových semien v tomto regióne bolo zriadenie niekoľkých tovární na výrobu oleja z tekvicových semien tradičnými metódami (Slovenska Bistrica, Središče ob Dravi, Selo pri Pragerskem, atď.). V roku 1904 založil Albert Stigar v obci Slovenska Bistrica továreň na výrobu tekvicového oleja z tekvicových semien tradičnými metódami. V oblasti Prekmurje sa nenachádzajú žiadne veľké spracovateľské podniky, iba malé podniky patriace poľnohospodárom. Jedným z takýchto podnikov je Feri Vučak v obci Vadarci v oblasti Goričko, ktorý je v prevádzke aj po 130 rokoch a v súčasnosti ho riadi už štvrtá generácia jeho rodiny.

Dobrá povesť oleja „Štajersko prekmursko bučno olje“ sa šíri aj za hranicami Slovinska do iných európskych krajín, USA, Austrálie, Ruska atď., čoho dôkazom je, okrem iného, aj ocenenie, ktoré tento olej získal ako najinovatívnejší výrobok na súťaži IFE07 (The International food&drink event) v Londýne v roku 2007.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPBO_Z_spr_24_8_15.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 268, 3.10.2012, s. 3.