Ako to môže EÚ dosiahnuť: Treba oživiť multilaterálny poriadok a prispôsobiť ho jeho účelu, aby vedel zvládať globálne výzvy a geopolitiku 21. storočia. V záujme zachovania svojej legitímnosti musí odpovedať na rastúci dopyt občanov po transparentnosti, kvalite, inkluzívnosti a výsledkoch. EÚ a jej členské štáty sú a zostanú pevnými podporovateľmi medzinárodného poriadku založeného na pravidlách s centrom v OSN. Svet sa však už nepodobá tomu, ktorým bol v čase zriadenia OSN pred 75 rokmi. Na 75. samite OSN v septembri 2020 sa začal proces, ktorý poskytuje príležitosť oživiť multilateralizmus tak, aby prinášal účinnejšie a inkluzívnejšie výsledky. EÚ by mala aktívne podporovať generálneho tajomníka OSN, ktorý v tejto súvislosti rozbehol proces reflexie („Our Common Agenda“). EÚ by tiež mala podporovať ambicióznu modernizáciu kľúčových inštitúcií, ako sú WTO a WHO, a proaktívne formovať nové globálne normy, medzinárodné štandardy a rámce spolupráce v oblastiach, ako sú digitálne a iné nové technológie vrátane umelej inteligencie.

EÚ musí jasnejšie vymedziť strategické priority a ciele svojej multilaterálnej činnosti. To je v plnej miere zlučiteľné s jej postojom multilateralistu, keďže zásady, na ktorých je založená Európska únia, sa zhodujú so zásadami Organizácie Spojených národov. EÚ dôrazne podporuje medzinárodné zásady právneho štátu a univerzálne agendy stanovené Organizáciou Spojených národov a mimo nej v oblastiach ako ľudské práva a rodová rovnosť, Agenda 2030 a jej ciele udržateľného rozvoja, globálny rámec pre biodiverzitu a Parížska dohoda o zmene klímy. EÚ sa nimi riadi pri svojej vnútornej aj vonkajšej činnosti.

V situácii, keď rastúce geopolitické napätie a súperenie paralyzuje prácu Bezpečnostnej rady OSN a bráni jej v plnení povinnosti, má EÚ má veľký záujem zasadiť sa o to, aby mohla znova plniť svoju úlohu. EÚ uznáva význam aktívneho a konzistentného osvetového úsilia zameraného na členov Bezpečnostnej rady. EÚ bude v úplnom súlade so všetkými príslušnými zásadami medzinárodného práva dodržiavať a vykonávať reštriktívne opatrenia (sankcie) schválené Bezpečnostnou radou OSN a v prípade potreby bude naďalej ukladať autonómne sankcie a pravidelne podávať Bezpečnostnej rade OSN správy o rozsiahlej spolupráci medzi EÚ a OSN v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti. EÚ bude pracovať aj na posilnení poradnej úlohy Komisie OSN pre upevnenie mieru, ako aj svojej vlastnej angažovanosti v tomto orgáne.

Európska zelená dohoda ako stratégia rastu EÚ stanovuje model udržateľného rastu a zeleného globálneho oživenia, ktorý na nikoho nezabúda. EÚ bude zároveň naďalej nabádať ostatných, aby zvýšili svoje ambície v oblasti klímy, plnili ciele Parížskej dohody a iných environmentálnych dohôd ako napr. Dohovoru o biodiverzite, a tak do polovice storočia dosiahli klimatickú neutralitu a do roku 2030 zvrátili stratu biodiverzity. V tejto súvislosti zorganizuje OSN v roku 2021 kľúčové konferencie zmluvných strán o biodiverzite (COP15), o zmene klímy (COP26) a samit OSN o potravinových systémoch.

Oživenie hospodárstva ide ruka v ruke so sociálnou spravodlivosťou, sociálnou ochranou a dôstojnou prácou. Osvedčený základ pre inkluzívnu obnovu poskytujú medzinárodné pracovné normy stanovené v Medzinárodnej organizácii práce, no treba zvýšiť úsilie o podporu celosvetovej ratifikácie dôležitých dohovorov MOP. Okrem toho dobre fungujúce svetové hospodárstvo si vyžaduje multilaterálne pravidlá prispôsobené realite 21. storočia, ktoré umožňujú otvorený a spravodlivý obchod založený na pravidlách a zabezpečujú rovnaké podmienky pre všetkých hospodárskych aktérov. Kľúčovým predpokladom spravodlivého a udržateľného oživenia je zachovať otvorenosť trhov, predchádzať vyhroteniu obchodných konfliktov a modernizovať obchodné pravidlá.

Medzinárodné finančné inštitúcie, najmä Medzinárodný menový fond (MMF) a Svetová banka, menia svoju riadiacu štruktúru tak, aby lepšie odrážala súčasné svetové hospodárstvo, a preto zvyšujú kvóty a hlasovacie podiely rozvojových a rozvíjajúcich sa členov a zameriavajú svoju prácu na súčasné výzvy. EÚ tieto inštitúcie podporuje v modernizácii, ktorá má za cieľ zvýšiť transparentnosť a efektívnosť. EÚ by zároveň mala na týchto fórach efektívnejšie využívať kombinovanú váhu svojich členských štátov, aby mohli výraznejšie prispievať ku globálnej obnove k lepšiemu, a to tým, že EÚ bude vystupovať jednotne a bude mať konzistentnejšie vonkajšie zastúpenie. Okrem toho európske finančné inštitúcie, najmä EIB a EBRD, budú ako súčasť budúcej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj úzko spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami.

Modernizácia a reformy sú zásadne dôležité aj v niektorých agentúrach OSN a medzinárodných organizáciách. EÚ preto podporuje proces posilňovania Svetovej zdravotníckej organizácie na základe konkrétneho návrhu, ktorý by posilnil jej medzinárodnú pripravenosť a schopnosť reagovať na núdzové situácie v oblasti zdravia. Musíme zabezpečiť, aby WHO dostala silnejší a nezávislejší mandát a aby mala primerané a udržateľné zdroje na jeho vykonávanie. Okrem toho EÚ vedie úsilie o reformu a modernizáciu Svetovej obchodnej organizácie a každej funkcie, ktorú vykonáva, s cieľom zabezpečiť stabilitu, istotu a spravodlivosť v globálnom obchodnom systéme. Reforma WTO, ktorá napomôže splnenie cieľov v oblasti udržateľnosti a zavedenie pravidiel, ktoré lepšie zohľadňujú dnešný digitálny svet, zohrá po prekonaní pandémie kľúčovú úlohu v prospech hospodárskej obnovy.

EÚ a jej členské štáty sú kľúčovými účastníkmi a prispievateľmi multilaterálneho systému. Z členských štátov EÚ pochádza približne štvrtina riadneho rozpočtu OSN a jej rozpočtu na udržiavanie mieru, ako aj vyše 30 % financovania (základného a dobrovoľného) všetkých rozvojových, mierových a humanitárnych činností. Členské štáty EÚ majú 26 % hlasovacích práv vo výkonnej rade Medzinárodného menového fondu a poskytujú tretinu jeho zdrojov. Z EÚ a jej členských štátov pochádza vyše 25 % kapitálu rôznych pobočiek Svetovej banky a vyše 30 % príspevkov do trustového fondu.

I)Pevnejšia súdržnosť a koordináciu EÚ

Vždy, keď EÚ a jej členské štáty účinne využívajú mechanizmy koordinácie, zastúpenie a finančné kapacity ako blok 27 krajín na podporu politických cieľov a hodnôt EÚ, ako aj jej úlohy tvorcu medzinárodných noriem, majú spolu na multilaterálny systém silný vplyv. Existujú však aj prípady, keď tak nekonajú a EÚ kolektívne presadí menej, ako by mohla.

Tento kolektívny vplyv by mohla EÚ maximalizovať, ak ďalej posilní svoju súdržnosť, jednotu a solidaritu na multilaterálnych fórach. EÚ a jej členské štáty musia svoje pozície, kroky a posolstvá koordinovať a konať jednotne v súlade so zmluvami.

EÚ a jej členské štáty preto musia zlepšiť výmenu informácií, konzultácie a koordináciu, a to aj v riadiacich orgánoch a radách multilaterálnych orgánov, v ktorých Únia nie je zastúpená. EÚ by napríklad mala vytvoriť koordinačné mechanizmy vo všetkých medzinárodných finančných inštitúciách (IFI), podobne ako sa to už deje v Medzinárodnom menovom fonde.

Keďže prítomnosť členských štátov EÚ v Bezpečnostnej rade OSN sa má v roku 2022 znížiť na dva (a to bude trvať minimálne do roka 2025), prioritou je zabezpečiť účinnú spoluprácu EÚ v záležitostiach týkajúcich sa Bezpečnostnej rady OSN. Malo by sa pritom stavať na čoraz pevnejšej spolupráci medzi členskými štátmi EÚ, ktoré sú stálymi alebo nestálymi členmi Bezpečnostnej rady, a mal by sa vytvoriť prostriedok na presadzovanie pozícií EÚ v tomto orgáne.

Častá vzájomná závislosť hospodárskej, politickej a bezpečnostnej oblasti si vyžaduje lepšiu koordináciu politík na všetkých úrovniach. EÚ by okrem toho mala využiť svoju úlohu globálnej hnacej sily výskumu a inovácií a zabezpečiť, aby sa multilaterálne opatrenia opierali o najlepšie možné vedecké poznatky.

II)Jednotné vystupovanie

Schopnosť EÚ aktívne sa zapájať, byť účinne zastúpená a jednotne vystupovať má zásadný význam. EÚ má všetky potrebné atribúty na to, aby bola plnohodnotným členom medzinárodných organizácií alebo aby sa na nich zúčastňovala s posilneným štatútom pozorovateľa. Aby EÚ vystupovala jednotne a konala v záležitostiach, ktoré patria do jej právomocí, úlohou zastupovania EÚ navonok v medzinárodných organizáciách sú poverení Európska komisia a vysoký predstaviteľ, ktorý pokrýva oblasť spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a v ich mene delegácie EÚ.

Komisia a vysoký predstaviteľ budú využívať svoje právomoci iniciatívy cielenejšie, aby boli pozície EÚ, ktoré sa majú prijať na medzinárodných fórach, lepšie formulované, a v neposlednom rade aj preto, aby zástupcovia EÚ získali taktickú flexibilitu. Okrem toho Rada bude môcť rýchlejšie a účinnejšie prijímať rozhodnutia, ak využije aj tie ustanovenia zmluvy, ktoré umožňujú konštruktívne zdržanie sa hlasovania a prijímanie rozhodnutí spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky hlasovaním kvalifikovanou väčšinou. Je to obzvlášť dôležité pri reakcii na porušovanie medzinárodného práva vrátane medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva. Tento prístup by zároveň umožnil EÚ rýchlejšie a účinnejšie reagovať na tieto porušenia prijatím sankcií EÚ. Dôležitým míľnikom pri posilňovaní našich spoločných opatrení v tejto oblasti bolo prijatie globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv.

V mnohých prípadoch a z rôznych dôvodov nemá EÚ práva na riadne členstvo v medzinárodných organizáciách. To doteraz nebránilo formálnym dohodám vo forme jej účasti ako pozorovateľa alebo dokonca pragmatickým ad hoc dohodám s členskými štátmi a/alebo príslušnými organizáciami a ich členmi, ktoré umožňujú EÚ a jej zástupcom účinne zasahovať a konať nad rámec jej formálneho statusu. EÚ sa považuje za spoľahlivého konštruktívneho partnera, ktorý vie dosiahnuť dohodu. Nedávnym príkladom bolo Svetové zdravotnícke zhromaždenie v máji 2020, kde EÚ aj napriek tomu, že nie je jeho členom, pôsobila ako hnacia sila rezolúcie o reakcii na COVID-19. V iných dôležitých prípadoch však takéto dohody buď neexistujú, sú zbytočne ťažkopádne, zastarané alebo bránia Komisii a/alebo vysokému predstaviteľovi účinne vystupovať v mene EÚ vo veciach, ktoré patria do právomoci EÚ. Jedným z príkladov je Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo, kde účinnosť EÚ oslabujú zastarané dohody s členskými štátmi, ktoré nie sú v súlade so zmluvami. EÚ by preto mala bezodkladne v každom individuálnom prípade posúdiť, či by sa jej postavenie v danej medzinárodnej organizácii, fonde alebo programe malo prispôsobiť alebo zmodernizovať v súlade so zmluvami EÚ, a vykonať na prispôsobenie alebo modernizáciu potrebné kroky.

III)Financovanie multilaterálneho systému

Pokiaľ ide o financovanie multilaterálneho systému na globálnej, regionálnej či štátnej úrovni, prístup Tímu Európa umožňuje účinnejšie využiť kolektívne príspevky EÚ a jej členských štátov na podporu vykonania dohodnutých politických priorít, s ktorými sú spojené, a vnáša do medzinárodných fór viac konzistentnosti. EÚ by mala aj naďalej jasne formulovať, čo očakáva od svojich partnerov, a tento svoj vplyv lepšie využívať. Preto by mala byť v prípade potreby pripravená nastaviť financovanie na konkrétne multilaterálne iniciatívy alebo organizácie v súlade s tým, ako sa tieto politické priority dosiahnu. Pritom by mala byť zaručená celková viditeľnosť podpory EÚ.

IV)Prítomnosť EÚ v multilaterálnych inštitúciách

Pokiaľ ide o vedúce pozície v multilaterálnych organizáciách, EÚ by mala podporovať uchádzačov, ktorí spĺňajú najvyššie odborné, manažérske, etické a politické normy. Zároveň je naliehavo potrebný koordinovanejší a strategickejší prístup a lepšia výmena informácií, a to aj s partnermi z tretích krajín. Platí to aj pre voľby do orgánov OSN, ako je Rada pre ľudské práva. Konzultácie v Rade by sa mali zintenzívniť. EÚ by mala vypracovať politiku výmeny a prítomnosti zamestnancov EÚ v medzinárodných organizáciách na všetkých úrovniach.