Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2022/C 458/10)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1).

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY

„Lechinţa“

PDO-RO-A0369-AM02

Dátum oznámenia: 15. septembra 2022

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1. Vysádzanie nových muštových odrôd viniča do vinohradov na účely výroby červeného vína

Mnohí výrobcovia v oblasti súvisiacej s týmto označením pôvodu využívajú európske fondy z programov reštrukturalizácie/konverzie s cieľom zaviesť vo vinohradoch pestovanie medzinárodných muštových odrôd na účely výroby červených vín, a teda splnenia požiadavky diverzifikácie v rámci výroby vína v tejto oblasti, kde sa v minulosti vysádzali výhradne biele muštové odrody viniča. Špecifickosť oblasti (podnebie, reliéf) prispieva k hromadeniu cukrov v hrozne, kým vďaka antokyánom v hroznových šupkách majú vína dobrý alkoholový potenciál a optimálnu intenzitu farieb.

V špecifikácii sa doplnili nové muštové odrody na výrobu tichých červených vín.

Zmenili sa kapitoly IV, V a VIII špecifikácie a bod 7 jednotného dokumentu.

2. Zmena, ktorou sa rozširuje vymedzená zemepisná oblasť

Zmenila sa kapitola III špecifikácie týkajúca sa vymedzenej zemepisnej oblasti na účely rozšírenia zemepisnej oblasti CHOP o obec Cetate s príslušnými dedinami Satu Nou a Petriș.

Obec Cetate sa nachádza na úpätí pohoria Călimani, susedí s Transylvánskou kotlinou, hraničí s podhorím Călimani na východe, vrchmi v povodí toku Bistrița na severozápade a zníženinou Livezile-Bîrgău na severovýchode.

Obec Cetate a príslušné dediny sú geograficky susediace, nachádzajú sa približne 10 km od obce Budacu de Jos, ktorá patrí do vymedzenej oblasti CHOP Lechința, pričom miestne pôdne a podnebné podmienky sú podobné ako v ostatných častiach vymedzenej oblasti CHOP.

Zmenila sa kapitola III špecifikácie a bod 6 jednotného dokumentu.

3. Označovanie nového vyrábaného druhu tichých vín – slamové víno

Do špecifikácie sa pridala možnosť výroby nového druhu tichého bieleho vína nazývaného slamové víno z odrody Muscat Ottonel. Slamové víno sa vyrába pomocou určitých špecifických spracovateľských metód: hrozno sa ponecháva na regáloch so slamou najviac šesť mesiacov pred lisovaním. Počas tohto obdobia prebehnú dva procesy: najprv dehydratácia a potom prírodné mrznutie a dehydratácia od septembra do novembra a prírodné mrznutie od decembra do februára.

Len čo sa v hrozne nahromadí minimálna koncentrácia cukru 400 g/l, lisuje sa pomocou ručného lisu, následne sa kvasí v dubových sudoch s použitím špecifických kvasníc a dokončuje sa a skladuje sa pri nízkej teplote v nádržiach z nehrdzavejúcej ocele. Pri tomto druhu vína sa naplno využíva potenciál odrody Muscat Ottonel v tejto oblasti CHOP.

Zmenila sa kapitola XI špecifikácie a bod 4 jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov (názvy)

Lechinţa

2. Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. Víno

4. Opis vína (vín)

1. Biele vína

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Biele vína sa vyznačujú ovocnosťou, vínovosťou a sviežosťou. Pôsobením podnebia získavajú svoju charakteristickú vyššiu kyslosť, ktorá dodáva vínu sviežosť a živosť.

Vyznačujú sa bylinnou, rastlinnou arómou lupeňov ruží a kvetov akácie, niekedy mierne korenistou chuťou, majú vyšší obsah alkoholu, sú olejnaté a s plnou chuťou. Kvasením pri nízkych teplotách sa vo vínach môže rozvinúť druhotná aróma kvasenia, kým skladovaním počas vyzrievania a zrenia sa môže rozvinúť aróma medu a medových plástov.

Vyznačujú sa zelenkavou až slamovožltou farbou, zelenkavožltou so zlatými odtieňmi, vysokým obsahom extraktu a glycerolu, ako aj zamatovou a olejnatou chuťou. Mladé víno arómou niekedy pripomína čerstvo pokosenú trávu. Chuť na podnebí má horkosladké a korenisté tóny a jemné citrusové arómy, kým zrenie v drevených sudoch a vyzrievanie vo fľašiach dodáva príjemnú zamatovú chuť.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 18 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 200

2. Červené vína

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Odlesky čiernych hrozienok, tmavočervená farba, v prípade mladého vína dokonca purpurová, pri vínach starších ako dva roky tmavá rubínová až tehlovočervená, po vyzrievaní rubínová s terakotovými tónmi, granátovočervená.

Aróma – zelená paprika, čučoriedky, čremcha, výrazná aróma divorastúcej vegetácie, trávy, akácie, lipového kvetu a hroznových strapcov v prvej fáze ich rozvoja; zelené rastlinstvo, špargľa, zelené olivy, korenie (zázvor, zelené čili); vyzrievanie dodáva tóny černíc, zrelých sliviek, višní a kávy; v závislosti od veku pridáva silná chuť tanínov náznaky tabaku.

Chuť – zamatová, harmonická, zaguľatená, bohatá, s miernymi tanínmi, slabá, ale nezameniteľná ovocná príchuť sliviek (neúdených), černíc, vyzrievaním sa objavujú mierne arómy vanilky alebo škorice, jemná aróma čiernych ríbezlí.

Intenzívna dochuť s miernym náznakom džemu. Aróma lesných plodov, sviežich malín, plodov Prunus emarginata, višní, svieža, zamatová chuť; vyzrievanie a zrenie dodáva príjemne dlhú koncovku.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 20 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 150

3. Slamové víno

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Slamovožltá, zelenkavožltá až zlatožltá farba s typickou arómou odrody Muscat (exotické ovocie, citrusy, tóny kvetov viniča, čerstvo nasekané seno, jazmín, akácia), príjemne zaguľatené a zamatové. Na podnebí sú vína svieže, ovocné (hrušky, marhule, zrelé žlté ovocie) a zamatové; vyzrievaním sa pri niektorých odrodách rozvinie komplexný buket s dobre integrovanou kyslosťou.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) 15,00 Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) 11,00 Minimálna celková kyslosť 4,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) 18 Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) 200

5. Vinárske výrobné postupy

5.1. Osobitné vinárske výrobné postupy

1. Vinárske výrobné postupy

Pestovateľský postup

— hustota výsadby – minimálne 3 500 krov na hektár,

— prerieďovanie strapcov – znižovanie počtu strapcov hrozna na začiatku dozrievania v prípade, keď potenciálna produkcia presiahne maximálne limity prípustné podľa špecifikácie týkajúcej sa vín nesúcich kontrolované označenie pôvodu „Lechinţa“.

5.2. Maximálne výnosy

1. Zber vo fáze zberovej zrelosti („cules la maturitate deplină“, ďalej len „CMD“) – odrody Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz: 12 000 kilogramov hrozna na hektár

2. V prípade tradičného pojmu DOC – CMD – odrody Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir: 12 000 kilogramov hrozna na hektár

3. Zber vo fáze zberovej zrelosti (CMD) – odrody Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay: 10 000 kilogramov hrozna na hektár

4. Zber vo fáze zberovej zrelosti (CMD) – odroda Muscat Ottonel: 8 000 kilogramov hrozna na hektár

5. Zber vo fáze zberovej zrelosti („cules la maturitate deplină“, ďalej len „CMD“) – odrody Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală, Traminer roz: 80 hektolitrov na hektár

6. Zber vo fáze zberovej zrelosti (CMD) – odrody Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot, Pinot noir: 78 hektolitrov na hektár

7. Zber vo fáze zberovej zrelosti (CMD) – odrody Riesling Italian, Fetească albă, Chardonnay: 66 hektolitrov na hektár

8. Zber vo fáze zberovej zrelosti (CMD) – odroda Muscat Ottonel: 53 kilogramov hrozna na hektár

9. Slamové víno (Muscat Ottonel): 5 000 kilogramov hrozna na hektár

10. Slamové víno (Muscat Ottonel): 12,50 hektolitra na hektár

6. Vymedzená zemepisná oblasť

Župa Bistrița-Năsăud:

— obec Lechinţa – dediny Lechinţa, Sângeorzu Nou, Vermeş, Ţigău a Sâniacob,

— obec Galaţii Bistriţei – dediny Galaţii Bistriţei, Herina a Tonciu,

— obec Matei – dediny Matei, Corvineşti, Enciu a Bidiu,

— obec Braniştea – dedina Braniştea,

— obec Petru Rareş – dediny Petru Rareş a Reteag,

— obec Uriu – dedina Uriu,

— obec Şieu – Odorhei – dediny Şieu-Odorhei a Bretea,

— dediny Teaca, Viile Tecii, Archiud, Ocniţa a Pinticu,

— dedina Urmeniş,

— dedina Milaș,

— dediny Șieu, Ardan, Posmuș a Șoimuș,

— obec Bistrița zahŕňajúca lokality Ghinda a Viișoara,

— dediny Dumitra a Cepari,

— dediny Budacu de Jos, Buduș a Jelna,

— dedina Livezile,

— obec Cetate – dediny Satu Nou a Petriș.

— Župa Mureș:

— dediny Batoș, Dedrad, Goreni a Uila,

— dediny Band, Mădăraș, Mărășești, Drăculea Bandului, Fânațe, Negrenii de Câmpie a Fânațele Mădărașului,

— dediny Ceuașu de Câmpie a Culpiu.

7. Muštová odroda (muštové odrody)

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Neuburger B – Neuburg

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling Italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Traminer Rose Rs – Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

8. Opis súvislostí

8.1. Informácie o oblasti

Terén je výlučne kopcovitý, zahŕňa podkarpatskú vrchovinu (vrchy v povodiach riek Bistrița a Mureș) na východe a vysoké vrchy východnej časti Transylvánskej kotliny (Jimboru, Lechinţa, Comlod a Mădăraș) na západe. Vrcholy kopcov sa spravidla týčia do nadmorskej výšky 300 – 500 m a vyznačujú sa mierne alebo strmo naklonenými svahmi (5° až 25°) a vinohrady sú značne roztrúsené. Priemerná zaznamenaná úroveň zrážok predstavuje 650 – 700 mm/rok v údoliach (v údolí Beclean 715, Bistrița 680, Reghin 655, Chiochiș 647, Lechței 640, Teaca 635) a približne 800 mm na vrcholoch hôr, pričom maximálne hodnoty dosahuje v máji až auguste a minimálne v zime, keď je oblasť v priemere počas 30 až 40 dní pokrytá snehom.

8.2. Súvislosť s vymedzenou oblasťou

Vinohrady sa zvyčajne nachádzajú na južných, juhovýchodných alebo juhozápadných svahoch a v dolinách medzi vrchmi, kde je teplo a svetlo.

Nízkymi teplotami (5–10 °C) počas obdobia zberu úrody sa spomaľujú oxidatívne a enzymatické procesy, vďaka čomu hrozno ostáva v dobrom stave a zachováva si vlastnosti aróm špecifických pre tieto odrody. Vysoká kyslosť muštu je dôležitým faktorom pri úkonoch spojených s odkaľovaním muštu a neskôr pomáha urýchľovať proces kvasenia.

Výskyt hmlistých dní v neskorom lete, ktoré pretrvávajú takmer tretinu jesene (september a október), má za následok pomalé zrenie hrozna a zachovanie aróm a trvalo vysokých úrovní kyslosti, čo priaznivo ovplyvňuje kvalitu vyrábaných vín. Okrem toho počas obdobia dozrievania hrozna sú priemerné denné teploty približne 23 °C a priemerné nočné teploty približne 12 °C. Tieto dva faktory spôsobujú trvalý nárast obsahu cukru, kým úroveň kyslosti sa znižuje, ostáva nemenná alebo takmer nemenná. Toto prostredie, ktoré sa vyznačuje zníženou oxidáciou hrozna, je priaznivé pre trvalý nárast kvality voľných aj viazaných aróm, ktoré na konci obdobia vyzrievania dosahujú vysoké úrovne.

8.3. Údaje o výrobku

Biele vína sa vyznačujú ovocnosťou, vínovosťou a sviežosťou. Pôsobením podnebia získavajú svoju charakteristickú vyššiu kyslosť, ktorá dodáva vínu sviežosť a živosť. Majú zelenkavú až slamovožltú farbu, zelenkavožltú so zlatými odtieňmi, vysoký obsah extraktu a glycerolu, ako aj olejnatú chuť.

Vyznačujú sa príjemnými rastlinnými arómami lupeňov ruží, kvetu akácie, malín, plodov Prunus emarginata, niekedy s mierne korenistou chuťou. Vďaka vyššiemu obsahu alkoholu sú vyvážené, zatiaľ čo glycerol im môže dodať olejnatosť a plnosť. Kvasením pri nízkych teplotách sa vo vínach môže rozvinúť druhotná aróma kvasenia, kým skladovaním sa počas vyzrievania a zrenia môže rozvinúť aróma medu (mladé víno niekedy vôňou pripomína čerstvo nasekané seno).

Pokiaľ ide o chuť na podnebí, majú tendenciu k horkosladkým, mierne korenistým alebo jemným citrusovým arómam, kým zrenie v drevených sudoch a vyzrievanie vo fľašiach im dodáva príjemnú zamatovú chuť.

Červené vína sa vyznačujú hrozienkovými odleskmi, po najmenej 18 mesiacoch skladovania intenzívnou chuťou, v prípade mladého vína tmavočervenou farbou s odleskmi purpurovej, tmavou rubínovou pri vyzrievaní dlhšom ako dva roky, niekedy tehlovočervenou alebo rubínovou, jasnou, po vyzrievaní s terakotovými tónmi.

Ovocné arómy po čučoriedkach, čremche, výrazná aróma divorastúcej vegetácie a hroznových strapcov. Vyzrievanie často dodáva arómy černíc, zrelých sliviek, višní a kávy: v závislosti od veku sa silná tanínová chuť zmierňuje a objavujú sa náznaky tabaku, vanilky, kokosu, sladkého drievka, zelenej papriky, zelených olív, toastov a zázvoru.

Slabé, ale nezameniteľné arómy sliviek (neúdených) a černíc; v závislosti od doby zrenia sa objavujú tóny vanilky a škorice s jemnými náznakmi čiernych ríbezlí. Vína sú silne astringentné a s plnou chuťou, s rastlinnou príchuťou a arómou. Vyzrievaním niektoré vína môžu trochu stratiť na olejnatosti, ale nadobúdajú harmonický buket.

9. Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Podmienky uvádzania na trh (označovanie)

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

dodatočné ustanovenia súvisiace s označovaním

Opis podmienky:

bez dodatočných ustanovení

Podľa želania výrobcov, ako aj na podporu prepojenia názvov určitých lokalít s vinárskymi tradíciami je možné, nie však povinné pridať k chránenému označeniu pôvodu Lechința aj jedno z týchto chránených označení vinohradníckych honov: VERMEȘ, SÂNIACOB, SÂNGEORZU NOU, TEACA, URMENIȘ, DUMITRA, VIIȘOARA (STEINIGER), BATOȘ, CULPIU.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_lechinta_modif_cf_cererii_2_de_modif_din_28.06.2018_no_track_changes_0.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.