SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 3.12.2008 
SEK(2008) 2948 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY O Ú ČASTI 
SPOLOČENSTVA NA EURÓPSKOM PR OGRAME METROLOGICKÉHO 
VÝSKUMU USKUTO ČŇOVANOM NIEKO ĽKÝMI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI  
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
 
{KOM(2008) 814 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2949} 
SK 2   SK ZHRNUTIE 
Úvod a procedurálne otázky 
Najstarší príklad významu kvalit y merania pri budovaní spolo čnosti pochádza z obdobia 3000 rokov 
pred n. l. „ Lakeť“ zavedený ako prvá známa jednotka d ĺžky použitá aj pri výstavbe pyramíd 
bol definovaný ako d ĺžka faraónovho predlaktia plus šírka jeho dlane.  Počas vlády krá ľa 
Chufeva bola pomocou tohto systému postavená Ve ľká pyramída v Gíze, pri čom jednotnos ť merania 
dĺžky dosiahla relatívnu presnos ť 0,05 % pri d ĺžke 230 m. Moderná európska metrológia má svoje 
korene v časoch Ve ľkej francúzskej revolúcie, po čas ktorej bola politická motivácia harmonizova ť 
jednotky v celom Francúzsku a zavies ť jednotky merania dostupné „pre všetkých a navždy“ .  
V dnešnom globálnom hospodárstve metrológia nesmierne prispieva k technologickému 
a hospodárskemu rozvoju mnohých národov na svete.  Metrologický výskum je potrebný na riešenie 
problémov spolo čnosti a dotýka sa oblastí, akými sú satelitná navigácia, zdravotníctvo, polovodi čový 
priemysel a zmeny klímy. Európska únia musela v 90-tych rokoch rieši ť problém „choroby šialených 
kráv“, resp. krízu BSE. Všetci si pamätáme  naliehavú potrebu metr ologického výskumu a nových 
referenčných materiálov na podporu regulácie s cie ľom obnovi ť dôveru spotrebite ľa, ktorá pomôže 
zachrániť európsky trh s hovädzím mäsom. Metrologický výskum, ktorý je k ľúčovou podpornou 
činnosť pre reguláciu a normalizáciu, má v mnohých hospodárstvach už tradi čne vysokú vnútroštátnu 
prioritu.  Pri pohľade späť do doby Francúzskej revolúcie treba však poveda ť, že európske krajiny 
svoje výskumné činnosti v oblasti metrológie uskuto čňujú od tých čias v úplnej izolácii. Ešte aj dnes 
členské štáty EÚ nie sú schopné spoji ť svoje činnosti a vytvori ť vlastný jednotný, moderný a skuto čne 
integrovaný európsky program metrologického výskumu (EMRP - European Metrology Research 
Programme).  
Spoločenstvo mnoho rokov využíva rôzne ustanovenia zmluvy s cie ľom podnieti ť väčšiu koordináciu 
a spoluprácu medzi národnými výskumnými program ami. V roku 2000 Európs ka rada na zasadnutí 
v Lisabone skonštatovala, že na vnút roštátnej úrovni aj na úrovni EÚ  je potrebné lepšie integrova ť a 
koordinova ť výskumné činnosti, aby boli pod ľa možnosti čo najúčinnejšie a najinova čnejšie. 
Európsky parlament kládol v roku 2006 dôraz na  lepšiu koordináciu národných a európskych 
výskumných programov. V osobitnom programe Spolupr áca, ktorým sa realizuje 7. rámcový program, 
sa oznámil článok 169 na realizáciu spolo čného európskeho programu metrologického výskumu 
prostredníctvom existujúcich sietí vnútroštátnych metrologických laboratórií.  
Hoci je podpora Európskeho parlamentu a Rady pr e takúto iniciatívu dobre zdokumentovaná, potreba 
činnosti Spolo čenstva v predpokladanom smere integráci e a modernizácie európskeho systému 
metrológie sa potvrdila aj po čas rozsiahlych konzultácií zú častnených strán. Užito čnosť integrovaného 
programu obsahujúceho existujúce vnútroštátne výs kumné programy potvrdili na medziútvarových 
zasadnutiach aj príslušné útvary Komisie používajúce výsledky metrologického výskumu 
v príslušných oblastiach na prípravu modernej pr ávnej úpravy/právnych predpisov (napr. SANCO, 
ENV, ENTR).  
Vymedzenie problému 
Metrológia je pred zrakom verejnosti skrytá, napriek tomu je zákla dným predpokladom na u ľahčenie 
moderného obchodu a komunikácie. Prístup na trhy  môžu brzdené nekompatibilnými normami alebo 
nedostatkom jednotných a pr esných váh a mier. Metrol ogický výskum má silný verejnoprospešný  
charakter a je hlavnou podpornou činnosťou pri štátnej regulácii a normalizácii. Všetky významné 
hospodárske mocnosti sveta uznávajú, že technologi cký výskum a vývoj v oblasti metrológie má pre 
dlhodobý hospodársky rast vyspelých krajín rozhodujúci význam. V týchto podmienkach čelí Európa 
tzv. európskej metrologickej dileme; „Európska metrologická dilema“ znamená trvale zosúla ďovať 
úsilia v oblasti metrologického výskumu s potrebami spolo čnosti, ktoré sú náro čnejšie a zložitejšie, 
a preto vyžadujú vä čšie zdroje, a sú časne uspokojova ť „tradičné“ potreby bez akýchko ľvek nových 
alebo dodato čných zdrojov.  Zároveň sa zvyšujú celosvetové požiadavky na presné a rýchle meranie 
v tradičných odvetviach a nové technológie a technológie budúcnosti vyvíjajú ďalší tlak na systém 
SK 3   SK merania a vyžadujú „úplne nový typ merania“, pri čom v mnohých oblastiach spolo čnosti, napríklad 
v zdravotníctve, ochrane životného prostredia, bezpe čnosti potravín či doprave, sa čoraz viac uznáva 
dôležitosť noriem a merania, čo priamo súvisí s právnymi predpism i, hoci dostupné európske zdroje sa 
nezvyšujú, ani sa optimálne nevyužívajú.  
Európske metrologické výskumné spolo čenstvo je špecializované spolo čenstvo, ktoré je len vo ľne 
prepojené s výskumnými organizáciam i alebo akademickou obcou. Je do ve ľkej miery fragmentované 
a patrí do ň len nieko ľko stredísk svetovej špi čkovej kvality, ktoré by mali prospech zo širokej 
hospodárskej sú ťaže v medzinárodnom meradle. Skuto čne existuje zdvojenie výskumu, napríklad 
v takzvaných Vyhláseniach o kalibra čných a meracích kapacitách (CMC - Calibration and 
Measurement Capability Statements), v ktorých „ve ľká štvorka“ najvýznamnejších európskych krajín 
v oblasti metrologického výskumu a vývoja (Nemecko, Spojené krá ľovstvo, Francúzsko a Taliansko) 
drží 4 050 CMC v porovnaní s celkovým po čtom 2 250 CMC pre celé USA. Menšie členské štáty 
majú vynikajúce vedecké poznatky v iných pr íslušných metrologických oblastiach (napr. 
nanotechnológiách), ale pre nedostatok kritickej masy a obrovské po čiatočné investície nie sú schopné 
vybudova ť vlastné metrologické výskumné kapacity. Zlyhan ie systému sa uznáva aj na vnútroštátnej 
úrovni a na zmenu tejto situácie a vyriešenie k ľúčového problému  je potrebná europeizácia 
a modernizácia tvorby programov:  
„Metrologická dilema“ musí prekona ť európsky systém metrologického výskumu podporovaný logikou 
osamelých vnútroštátnych zásahov so zrete ľom na tvorbu výskumných progr amov. Európsky potenciál 
v oblasti metrologického výskumu sa plne nevyužíva , aby sa zaistili optimálne odpovede na problémy 
spoločnosti. Chýbajú spolo čné činnosti členských štátov a Spolo čenstva, aby sa vynaložilo úsilie na 
moderný výskum orientovaný na výzvy v oblasti metr ológie. Každá nová koncepcia si vyžaduje vyššie 
dostupné zdroje a môže by ť úspešná len vtedy, ke ď sa v nej plne zoh ľadnia existujúce národné 
systémy, ktoré sa budú zárove ň integrova ť do skuto čného európskeho programu, ktorý by mal vies ť 
k pokrokovej zmene a modernizác ii existujúcich národných systémov.  
Právo Spolo čenstva kona ť v tejto oblasti sa ustanovuje v nieko ľkých článkoch zmluvy, ktoré 
umožňujú koordináciu a spoluprácu v oblasti výskumu medzi členskými štátmi a Spolo čenstvom. V 
článku 165 sa ustanovuje, že „Spolo čenstvo a členské štáty majú koordinova ť svoje činnosti výskumu 
a technického rozvoja, aby tak zabezpe čili vzájomnú prepojenos ť vnútroštátnych politík a politiky 
Spoločenstva“. V článku 169 je Spolo čenstvo jasne vyzývané na prijatie ustanovenia o ú časti na 
výskumných a rozvojových programoch uskuto čňovaných nieko ľkými členskými štátmi. Činnosť 
Spoločenstva sa javí ako ve ľmi opodstatnená, pretože členské štáty pravde podobne nebudú schopné 
vyriešiť tieto problémy, ke ď budú kona ť osamotene. Po druhé, odôvodnenie činnosti EÚ vyplýva 
čiastočne z nadnárodnej povahy niektorých k ľúčových výziev (napríklad zdravotníctva, ochrany 
životného prostredia alebo bezpe čnosti potravín), ke ď členské štáty musia spolupracova ť, aby náležite 
riešili problémy na nadnárodnej úrovni.  
Ciele  
Všeobecným politickým  cieľom iniciatívy je zvýši ť kapacitu EÚ pri dosahovaní prioritných 
politických zámerov a reagova ť na hlavné úlohy, ktorým bude čeliť v nasledujúcich rokoch, to 
znamená: 
• prispieť k dosiahnutiu cie ľov revidovanej lisabonskej stratégie,  
• predovšetkým viac a lepšie investova ť do znalostí pre rast a zamestnanos ť, 
• prispieť k realizácii Európskeho výskumného pri estoru (ERA - European Research Area),  
• pomôcť Európe ú činnejšie reagova ť na kľúčové spolo čenské výzvy, ako napríklad ochrana 
životného prostredia, zdravotníctvo, bezpe čnosť potravín alebo verejná bezpe čnosť.  
S cieľom prispie ť k dosiahnutiu týchto všeobecných politických cie ľov bude potrebné zlepši ť 
efektívnos ť a účinnosť verejného výskumu v oblasti metrológie. Konkrétne ciele  sú tieto:  
• štruktúrova ť ERA prostredníctvom koordinácie a čiastočnej integrácie národných programov 
verejného výskumu v oblasti metrológie, 
• zlepšiť efektívnos ť koncepcie fragmentovaného európs keho verejného výskumu v oblasti 
metrológie, 
SK 4   SK • zvýšiť vplyv týchto programov, 
• odstraňovať prekážky medzi jednotlivými národnými programami v oblasti metrologického 
výskumu. 
Na podporu uvedeného zvýšenia vplyvu a efektívnosti sa sledujú tieto operatívne ciele :  
• cezhranične koordinova ť a integrova ť verejný výskumný program, 
• riešiť závažné problémy (napr. zmeny klímy) a oblasti s naliehavými potrebami v oblasti 
metrológie (napr. nové technológie a novovznika júce technológie, ako napríklad metrológia 
v oblastiach nanotechnológií, biotechnológií, zdravotníckej starostlivosti). 
• umožniť niektorým „novým“ členským štátom alebo kandidátskym krajinám vybudova ť kapacity 
v oblasti metrologického výskumu, 
• sprístupni ť jedinečné výskumné infraštruktúry a zariadenia,  
• zintenzívni ť generickú spoluprácu medzi národnými výskumnými programami v oblasti metrológie 
s príslušnou vedeckou komunito u na európskej úrovni, 
• modernizova ť plánovanie národných a európs kych výskumných priorít, 
• podporova ť mobilitu „za čínajúcich“ výskumníkov z národnýc h metrologických ústavov a ur čených 
ústavov, 
• Európa by mala vystupova ť jednotne, aby posilnila svoj vplyv na celosvetovej úrovni, 
• metrologický výskum sa musí sta ť podpornou činnosťou štátnej regulácie, 
• podporova ť priemysel a hospodársky rast prostredníctvom po čiatočného verejného výskumu 
v oblasti metrológie. 
Predstavenie volite ľných možností politiky 
Možnosti opatrení Spolo čenstva sa riadia logikou a interven čnými mechanizmami 7. rámcového 
programu. Popri možnosti spo čívajúcej v žiadnych opatreniach sa preto tieto možnosti vz ťahujú buď 
na priame, alebo na ne priame opatrenia Spolo čenstva (financovanie výskumu) pod ľa 7. RP, ktoré by 
zodpovedali logike vnútroštátny ch zásahov týkajúcich sa tvorby výskumných programov v rôznych 
členských štátoch.  
Ďalej je uvedené ozna čenie týchto volite ľných možností na základe ic h hlavných charakteristík. 
(1) Politická možnos ť 1: „Žiadna ďalšie opatrenie Spolo čenstva“; status quo, žiadne 
ďalšie opatrenie v oblasti programu EMRP – môže vies ť k medzivládnemu prístupu. 
(2) Politická možnos ť 2: „Nepriama opatrenie Spolo čenstva zdola nahor – mierna koordinácia“; 
v rámci programov a tém 7. rámcového programu (programy Spolupráca a Kapacity). Cie ľom 
by bolo využíva ť systém ERA-NET a/alebo systém ERA-NET Plus, ale rieši ť samostatné 
problémy v rámci jednotlivých tém a jednotlivých častí programov rámcového programu 
(možnosť „postup pod ľa bežnej praxe“).  
(3) Politická možnos ť 3: Nepriame opatrenie Spolo čenstva „zhora nadol“ – opätovné zavedenie 
témy metrológie do rámcového programu – časť v rámci 7. rámcového programu alebo 
príprava 8. rámcového programu a opätovné zavedenie programu Spolo čenstva týkajúceho sa 
metrológie.  
(4) Politická možnos ť 4: „Článok 169 – integrácia programu prostredníctvom nepriameho 
opatrenia Spolo čenstva“; opatrenie Spolo čenstva na dosiahnutie integrácie programu 
členských štátov prostredníctvom článku 169, ako sa uvádza v osobitnom programe 
Spolupráca 7. rámcového programu.  
(5) Politická možnos ť 5: SVC – priame opatrenie; jednotný  európsky program metrologického 
výskumu, ktorý sa má vykonáva ť prostredníctvom SVC s cie ľom naplni ť potreby metrológie 
na európskej úrovni.  
Rozdiel medzi týmito piatimi volite ľnými možnos ťami spočíva v spôsobe, akým sú štruktúrované 
zásahy Spolo čenstva, či už ako nepriame alebo priame opatr enie. Hlavné charakteristiky každej 
politickej možnosti sa podrobne rozobera jú v nasledujúcich pododdieloch.  
Analýza a porovnanie volite ľných možností   
SK 5   SK Po výbere politickej možnosti 1  sa pravdepodobne nezachová sú časná situácia z dôvodu 
nedostato čných politických a/alebo finan čných zásahov Spolo čenstva (ERA-NET alebo ďalšie 
nástroje koordinácie). Pravdepodobne sa zhorší, ke ďže by sa mohlo predpoklada ť, že členské štáty 
budú menej investova ť, ak sa oblas ť metrologického výskumu neobjav í v európskych prioritách. 
Status quo a oddelenos ť programov jednotlivých členských štátov sa zachovajú; pravdepodobnos ť 
spolupráce výskumných skupín z nových krajín so  skúsenými a vysoko odbornými výskumnými 
skupinami vo vyspelejších krajinách bude nízka. Politická možnos ť 2 by znamenala pokra čovať v 
ceste nastúpenej v podobe systému ERA-NET v rámci 6. rámcového programu a ERA-NET Plus na začiatku 7. rámcového programu. Oblasti politiky EÚ a oblasti výskumu EÚ (napr. energia, životné 
prostredie) je možné jednoducho za členiť priamo do koordinácie s programami členských štátov 
a kľúčové budú dobre koncipované interak čné mechanizmy s rôznymi systémami ERA-NET 
orientovanými na metrológi u. Koherentný spolo čný dlhodobý programový prístup sa neuskuto ční tak 
ako v prípade skuto čného európskeho výskumného programu. Pri  politickej možnosti 3  sa 
nevyžaduje zásadná inštitucionálna štruktúra. Vytvoril by sa špecializovaný výskumný program pre 
metrológiu, v rámci ktorého by mohli o financovanie pod ľa pravidiel rámcového programu sú ťažiť 
metrologická komunita a celá vedecká komunita, a ko aj priemyselné odvetvia vo všeobecnosti. 
Poskytuje príležitos ť zamerať sa najmä na nové technologické úloh y v novovznikajúcich oblastiach, 
čím prispieva k modernizácii odvetvia. Tento pos tup je podobný ako pri možnosti 2. Nijako 
neovplyvní existujúce vnútroštátne systému me trologického výskumu a integráciu medzi 
vnútroštátnymi programami a infraštruktúrami. Politickou možnos ťou 4  sa vytvára platforma pre 
spoločnú tvorbu výskumných programov EÚ a členských štátov, čím sa vytvára celistvý a dlhodobý 
výskumný program s kritickou masou. Aktívnou ú časťou Európskej komisie sa môže zabezpe čiť dôraz 
na mobilitu, otvorenos ť a zameranie na novovznikajúce oblasti. Kombinácia financovania EÚ 
a vnútroštátneho financovania vytvára kritickú masu, pri ktorej existuje ur čitá pravdepodobnos ť 
stimulovania štrukturálnych zmien vo vnútroštátny ch systémoch metrologického výskumu. Prepojenia 
na priemyselné odvetvia nie sú na úrovni EÚ explic itné a skôr zostávajú na vnútroštátnej úrovni. Pri 
tejto možnosti sa budú vyžadova ť významné inštitucionálne zmeny, ktorých realizácia bude 
pravdepodobne vyžadova ť čas a zložité rokovania s členskými štátmi. Politická možnos ť 5 znamená, 
že metrologický výskum sa bude uskuto čňovať v izolácii od príslušnýc h výskumných programov 
členských štátov a súvisiacich infraštruktúr, preto bude ma ť len malý vplyv na reštrukturalizáciu 
vnútroštátnych systémov metrologického výskumu a nebude prihliada ť na potreby členských štátov. 
Ďalšími problémami sú požiadavky na najím anie pracovníkov pre SVC a nedostatok sú ťaže v oblasti 
metrológie, ktorá na základe svojej povahy potrebuje vzájomne sú ťažiace smery výskumu, aby sa našli 
najspoľahlivejšie riešenia.  
Vzhľadom na toto všeobecné porovnanie všetkých piatich politických možností zastávame názor, že 
možnosti č. 1 a 5 nie sú životaschopnými alternatívami na riešenie uvedeného problému, a preto 
ďalšiu diskusiu obmedzíme na možnosti č. 2, 3 a 4 s cie ľom priamo porovna ť zostávajúce možnosti. 
Vo vzťahu k opera čným cieľom sa opisuje široké spektrum vplyvov. Nasledujúca tabu ľka obsahuje 
súhrnnú analýzu a zobrazuje porovna nie troch životaschopných možností vzh ľadom na vplyv na cie ľ 
opatrenia Spolo čenstva v oblasti metrologického výskumu.  
Tabuľka: Prehľad potenciálneho vplyvu troch volite ľných možností  
Vplyv na:  Možnosť 2: 
Mierna 
koordinácia  Možnosť 3: 
Rámcový 
program  Možnosť 4: 
Článok 169  
efektívnos ť koordinácie, integráciu národných 
metrologických ústavov a vnútroštátne programy  stredný   veľmi malý  veľmi veľký 
účinnosť koordinácie, integráciu národných 
metrologických ústavov a vnútroštátne programy  stredný  malý veľký 
veľké výzvy  stredný  veľký veľký 
SK 6   SK nové členské štáty: budovanie kapacít  malý/stredný  malý stredný/ve ľký 
otvorený prístup k infraštruktúram  malý/stredný  malý stredný/ve ľký 
interakciu s vedeckou komunitou  malý/stredný  veľmi veľký stredný/ve ľký 
modernizáciu systému metrológie  stredný  malý veľký 
mobilitu a rozvoj ľudských zdrojov  malý veľmi malý  stredný  
celosvetovú spoluprácu a postavenie Európy  malý/stredný  malý veľký 
podporu úniovej regulácie  malý malý veľký 
rast: služby pre priemysel  malý malý stredný  
rast: podpora novovznikajúcim odvetviam  stredný  veľký veľký 
Toto porovnanie je názorným príkladom, že vplyvy článku 169 na ciele týkajúce sa opatrení 
v oblasti metrológie sú najsilnejšie.  
Dospeli sme k celkovému záveru, že dozrel čas na iniciatívu v oblasti metrológie pod ľa článku 
169. Iniciatíva je dôležitá jednak na zlepšenie modernizáciu európskeho  systému metrologického 
výskumu a jednak ako podpora pre priemyselné od vetvia a vedecké oblasti, ktoré potrebujú 
čoraz dômyselnejšie metrologické činnosti.  
Tu sa uvádza zhrnutie hlavných zistení procesu posudzovania vplyvu. „Metrologická dilema“ je 
skutočnosťou. Na základe príkladov sa potvrdilo, že rastú požiadavky na metrologický výskum 
a poskytovanie služieb. Metrológia priamo výz namne prispieva k riešeniu problémov a politickým 
cieľom v Európe. Čím viac Európa vymedzuje ve ľké výzvy, tým viac sa politika na tieto výzvy 
orientuje, a tým viac sa Európa stáva dôležitým článkom krízového riadenia, ku ktorému patrí presné 
meranie a skúšanie. Na základe článku 169 sa zmobilizujú dodato čné finančné zdroje na európskej aj 
vnútroštátnej úrovni. Príspevkom Spolo čenstva sa zabezpe čí, že do pracovného programu nového 
článku 169 programu EMRP sa premietne skuto čný európsky záujem bez obmedzovania 
vnútroštátnych činností a bez ich viazania výlu čne na európsky rozmer programu. Zo všetkých 
porovnaných možností prispeje článok 169 k modernizácii vnútroštátny ch štruktúr najlepšie. Ciele 
zodpovedajú európskemu kontextu, pokia ľ ide o priamy prínos k lisabonskému procesu, a ke ď sa budú 
správne realizova ť, metrologický výskum môže by ť na čele vytvárania Európskeho výskumného 
priestoru založeného na spolo čných iniciatívach členských štátov a Komisie.  
Monitorovanie a hodnotenie 
Monitorovanie a hodnotenie bude sprevádzané každoro čným podávaním správ špecializovanou 
realizačnou štruktúrou, ktorá sa vz ťahuje na zaznamenate ľné ukazovatele integrácie a ukazovatele 
kvalitatívneho pokroku na základe o čakávaných opatrení v rámci pr ogramu EMRP. Špecializovaná 
realizačná štruktúra bude na vyzvanie predklada ť požadované informácie pre ukazovatele 
a sebahodnotenie po čnúc údajmi za rok predchádzajúci za čatiu EMRP. Skupina odborníkov poverená 
strednodobým hodnotením a hodnotením ex-post bude na požiadanie hodnoti ť pokrok pri rôznych 
opatreniach plánovaného programu a pri svojom posúdení bude vychádza ť z 13 dobre vymedzených 
ukazovate ľov. Skupina odborníkov ďalej posúdi vplyv programu EMRP na integráciu vnútroštátnych 
programov v oblasti metrológie, reštrukturalizáci u metrologických sietí a programov a vplyv na 
Európsky výskumný priestor vo všeobecnosti.