SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 21.4.2009 
SEK(2009) 451 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
pripojený k 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Smerom k lepšiemu zameraniu pomoci po ľnohospodárom 
v oblastiach so znevýhodnený mi prírodnými podmienkami 
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
 
  
{KOM(2009) 161 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 449} {SEK(2009) 450} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
Smerom k lepšiemu zameraniu pomoci po ľnohospodárom 
v oblastiach so znevýhodnený mi prírodnými podmienkami 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Režim pomoci po ľnohospodárom v znevýhodnených oblastiach („Less Favoured Areas“, 
ďalej len LFA), ktorý funguje od roku 1975, predstavuje mechanizmus na podporu 
pokračovania v po ľnohospodárskych činnostiach, a tým aj zachovávania rázu krajiny 
v horských oblastiach, znevýhodnených oblasti ach iných ako horské oblasti (tzv. „stredne 
znevýhodnené oblasti“ ) a v oblastiach s osobitnými znevýhodneniami.  
Logika intervencie, uskuto čňovanej prostredníctvom platieb pre LFA – v sú časnosti 
nazývaných platby za znevýhodnené prírodné podmienky („Natural Handicap Payments“, 
ďalej len NHP) – sa v roku 2005 prehodnotila s cie ľom vylepši ť mieru ich prínosu k stratégii 
udržateľného rozvoja EÚ, ako aj po nezrovnalostiach, na ktoré v roku 2003 poukázal Dvor 
audítorov, konkrétne pokia ľ ide o vymedzenie stredne znevýhodnených oblastí.  
Nový právny rámec NHP však stále čaká na svoje dokon čenie, pretože Rada v roku 2005 
nedosiahla dohodu o potenciálnom systéme celého Spolo čenstva pre novú klasifikáciu oblastí 
so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, ktoré sú iné ako oblasti, ktoré majú horský charakter a oblasti, ktoré majú osob itné znevýhodnenia, v súlade s cie ľmi novej politiky. 
Zámerom sú časného preskúmania je preto dokon čiť proces za čatý v roku 2005, pri čom sa 
zároveň nebude stá ť v ceste budúcemu rozvoju v oblasti  politických návrhov na obdobie po 
roku 2013. 
Medzi problémy, ktoré treba vyrieši ť, patria: 
• nesúlad sú časného vymedzenia stredne zn evýhodnených oblastí, ktoré je čiastočne 
založené na sociálno-hospodárskych ukazovate ľoch, s revidovanými cie ľmi režimu NHP, 
ktorý sa namiesto sociálno-hospodárskych cie ľov zameriava na manažment krajiny;  
• extrémna rôznorodos ť kritérií, ktoré členské štáty používajú na ozna čovanie stredne 
znevýhodnených oblastí, z čoho vyplýva nedostat ok transparentnosti,  ktorý môže vies
ť 
k nerovnakému zaobchádzaniu s príjemcami;  
• nedostato čné zameranie pomoci na obl asti, v ktorých je riziko opustenia pôdy najvyššie.  
Treba pripomenú ť, že článkom 37 nariadenia (ES) č. 1698/20051 sa zaviedla zmena, pokia ľ 
ide o výpo čet platby. Týmto ustanove ním, ktoré nadobudne ú činnosť, keď sa zavŕši 
preskúmanie LFA, by sa malo podstatným spôsobom prispie ť k zvýšeniu ú činnosti pomoci.  
                                                 
1 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom 
Európskeho po ľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1. 
SK 3   SK 2. SUBSIDIARITA  
Súčasné aktivity nepredstavujú rozsiahly proces re formy, ale aktualizáciu jestvujúceho režimu 
ustanoveného v rámci spolo čnej poľnohospodárskej politiky. Ich rozsah je obmedzený na to, 
aby sa vymedzenie LFA a systém platieb pris pôsobili tak, aby boli v súlade s politickými 
cieľmi, ktoré Rada zadefinovala v roku 2005.  
Z cieľov revízie vyplýva potenciál na zjednodušenie  v dôsledku zlepšene j transparentnosti 
vymedzovania oblastí pr ostredníctvom spolo čných objektívnych kritérií.  
3. CIELE  
V nadväznosti na uvedené problémy je zámerom revízie: 
• prispôsobi ť vymedzovanie stredne znevýhodnených oblas tí a systému platieb tak, aby boli 
v súlade s prístupom manažmentu krajiny, o ktorom sa rozhodlo v roku 2005; 
• zlepšiť transparentnos ť a objektívnos ť vymedzovania obl astí v celej EÚ; 
• zvýšiť mieru cielenia pomoci a ú činnosti pomoci v oblastiach, kde je riziko opustenia pôdy 
najvyššie. 
Kvôli obmedzeniam v oblasti údajov Komisia v tejto fáze nemôže predloži ť legislatívny 
návrh, ktorý by vychádzal z dôkladnej analýz y potenciálneho nového systému vymedzovania 
oblastí. Informácie nevyhnutné na posúdeni e výsledkov nového prístupu k vymedzovaniu 
oblastí sú v podrobnej podobe k dispozíc ii – alebo ich je možné zhromaždi ť – iba na 
vnútroštátnej úrovni. Preto sa o čakáva, že touto iniciatívou sa  pripraví pôda pre následný 
legislatívny návrh prostre dníctvom týchto troch krokov:  
(1) prijatie oznámenia Komisie opisu júceho aktuálny stav a výzvy pre členské štáty, aby 
na svojom území uskuto čnili simulácie uplat ňovania potenciálnych spolo čných kritérií 
na vymedzovanie oblastí so znevýhodneným i prírodnými podmienkami, ktoré sú iné 
ako oblasti, ktoré majú horský charakter a oblasti, ktoré majú osobitné znevýhodnenia; 
(2) Odovzdanie simulácii členských štátov Komisii na jese ň roku 2009; 
(3) Finalizácia posúdenia vplyvu a vyprac ovanie legislatívneho návrhu v čo najskoršom 
termíne po prijatí simulácií od členských štátov.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Identifikovali sa štyri možnosti preskúmania, kt oré sa na verejnú ko nzultáciu predložili 
22. mája 2008:  
Možnosť 1: status quo+  
Vymedzovanie oblastí 
V rámci tohto scenára by sa od členských štátov vyžadoval o, aby prestali používa ť sociálno-
hospodárske ukazovatele v sú časnosti používané na vymedzova nie LFA a aby identifikovali 
SK 4   SK kritériá, ktoré považujú za najvhodnejšie  na vymedzovanie znevýhodnených prírodných 
podmienok s vplyvom na po ľnohospodárstvo. Členským štátom, ktoré používajú systémy 
indexov, by sa mohlo povoli ť pokračovať v ich používaní po tom, ako z nich odstránia 
sociálno-hospodárske ukazovatele obsiahnut é v týchto systémoch. Od ostatných členských 
štátov by sa vyžadovalo, aby vypracovali systém pôdnych a klimatických kritérií 
prispôsobený ich situácii. Komisia by mala posúdi ť vhodnos ť systému používaného 
v každom členskom štáte v súvislosti s cie ľmi režimu NHP.  
 
Pravidlá oprávnenosti 
Členské štáty by mali možnos ť určovať pravidlá oprávnenosti na úrovni 
poľnohospodárskych podnikov s cie ľom smerova ť pomoc do konkrétnych 
poľnohospodárskych systémov v rámci ich program ov rozvoja vidieka. Komisia by mala 
posúdiť, či sú takéto kritériá objektívne, nediskrimina čné a v súlade s cie ľmi opatrenia, ako 
aj v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ.   
 
Možnosti 2, 3 a 4 vychádzajú z rovnakej me tódy vymedzenia oblastí na základe ôsmych 
spoločných biofyzikálnych ukazovate ľov, ktoré identifikovala s kupina expertov na pôdu, 
klímu a hodnotenie pôdy koordinovaná spolo čným výskumným centrom. Vymedzenie 
a uplatňovanie týchto kritérií je opí sané v oznámení, ku ktorému je  pripojené toto zhrnutie. 
Možnosť 2: spoločné kritéria 
Vymedzovanie oblastí 
Stredne znevýhodnené oblasti by sa vymedzovali pomocou spolo čných biofyzikálnych 
kritérií uvedených v prílohe k oznámeniu. 
 
Pravidlá oprávnenosti 
Členské štáty by mali v rámci svojich programov rozvoja vidieka možnos ť určovať pravidlá 
oprávnenosti na úrovni po ľnohospodárskych podnikov s cie ľom smerova ť pomoc do 
konkrétnych po ľnohospodárskych systémov. Komisia by mala posúdi ť, či sú takéto kritériá 
objektívne, nediskrimina čné, v súlade s cie ľmi opatrenia a s medzinárodnými záväzkami 
EÚ. 
 
Možnosť 3: pravidlá oprávnenosti 
Vymedzovanie oblastí 
Stredne znevýhodnené oblasti by sa vymedzovali pomocou spolo čných biofyzikálnych 
kritérií uvedených v prílohe k oznámeniu. 
Pravidlá oprávnenosti 
Členské štáty by museli ur čovať vhodné pravidlá s cie ľom zamera ť podporu na extenzívne 
poľnohospodárstvo, čím by sa pozitívnym spôsobom prispelo k udržate ľnému manažmentu 
SK 5   SK krajiny tak, že z pomoci by sa vylú čili intenzívne po ľnohospodárske systémy. Právnymi 
predpismi Spolo čenstva by sa pre kritériá oprá vnenosti poskytoval základný rámec, 
v ktorom by sa uvádzali zásady a dr uh kritérií, ktoré sa majú používa ť na vylú čenie 
intenzívnych po ľnohospodárskych systémov (napr. maximálna hustota hospodárskych 
zvierat, priemerný výnos, štandardná hrubá miera zisku). Na základe toho by členské štáty 
v rámci svojich programov rozvoja vidieka vyberali najvhodnejšie  ukazovatele a ur čovali 
príslušné prahové hodnoty. Prav idlá oprávnenosti by mali by ť objektívne, nediskrimina čné, 
v súlade s cie ľmi opatrenia a s medzinárodnými záväzkami EÚ.   
 
Možnosť 4: vysoká prírodná hodnota 
Vymedzovanie oblastí 
Táto možnos ť by znamenala cielenejšie vymedzovanie oblastí: iba oblasti klasifikované ako 
poľnohospodárska pôda s vysokou prírodnou hodnotou („High Nature Value“, ďalej len 
„HNV“) v rámci oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami by sp ĺňali 
podmienky LFA.  
Vymedzovanie stredne znevýhodnených oblastí by sa najprv  uskutočňovalo v súlade 
s rovnakou metódou používanou v možnos tiach 2 a 3 na základe spolo čných biofyzikálnych 
kritérií. Oblasti získané po tomto prvom vymedzení by sa následne ďalej zredukovali 
s cieľom získať iba oblasti klasifikované ako po ľnohospodárska pôda HNV, definovaná ako 
tie oblasti v Európe, kde po ľnohospodárstvo predstavuje významné (obvykle dominantné) 
použitie pôdy a kde sa po ľnohospodárstvom podporuje, resp. s ním súvisí bu ď vysoká miera 
rozmanitosti druhov a biotopov, alebo prítomnos ť druhov európskej a/alebo vnútroštátnej 
a/alebo regionálnej dôležitosti, alebo oboje.  
 
Pravidlá oprávnenosti 
Členské štáty by mali možnos ť určovať pravidlá oprávnenosti na základe transparentných, 
objektívnych a nediskrimina čných kritérií, ktoré sú v súlade s cie ľmi opatrenia.   
 
Vo všetkých týchto možnostiach by sa platby vypo čítavali na základe dodato čných nákladov 
a ušlých príjmov súvisiacich so zne výhodnením v predmetnej oblasti pri sú časnom 
rešpektovaní minimálnych a maximálnych súm stanovených Radou. 
5. VYHODNOTENIE VPLYVOV  
5.1. Obmedzenia v oblasti údajov a ťažkosti pri vyhodnocovaní možnosti 4   
Ak už bolo spomenuté, túto analýzu obmedzuje skuto čnosť, že príslušné údaje sú k dispozícii 
len na vnútroštátnej úrovni. V tejt o fáze môžu z vyhodnotenia vyplynú ť iba náznaky 
a extrapolácie týkajúce sa druhov vplyvov, ktoré sa o čakávajú od preskúmania, pri čom ďalší 
pokrok preskúmania závisí od simulácií uskuto čňovaných členskými štátmi.  
V hodnotení možnosti 4 „vysoká prírodná hodnot a“ existujú významné a objektívne 
prekážky. Postup identifikácie ukazovate ľov HNV v rámci spolo čného rámca pre 
SK 6   SK monitorovanie a hodnotenie rozvoja vi dieka nie je v tejto fáze dostato čne rozvinutý, 
pričom rozvoj v jednotlivých členských štátoch napreduje ve ľmi nesúrodým tempom. Za 
týchto okolností je extrémne ťažké ustanovi ť rámec, v ktorom by sa spájali ukazovatele 
znevýhodnených prírodných podmienok a HNV, ktoré by bolo možné použi ť ako základ 
pre hodnotenie.  
Pri absencii dostato čne jasných údajov o ukazovate ľov HNV sa preto zdalo by ť vhodné 
nezvažova ť možnosť 4 pre krátkodobý horizont bez t oho, aby sa opomenula jej hodnovernos ť 
z dlhodobej perspektívy.  
5.2. Transparentnos ť a zameranie pomoci  
Uplatnením možnosti status quo+ by sa do ve ľkej miery zachoval nedostatok transparentnosti, 
objektivity a vedeckých dôvodov pre klasifika čné kritériá, ako aj nebezpe čenstvo 
nerovnakého zaobchádzania s príjemcami, za ktoré bol sú časný systém vymedzovania 
kritizovaný. 
Tak možnos ťou 2, ako aj možnos ťou 3 by sa zlepšila transparentnos ť a sledovate ľnosť 
zamerania vzh ľadom na spolo čný systém vymedzovania. Absencia spolo čného prístupu 
ďalšieho zamerania pomoci prostre dníctvom pravidiel oprávnenosti pod ľa možnosti 2 
predstavuje hrozbu, že podpora by nebola dostato čne koncentrovaná. V porovnaní 
s možnosťou 3 však poskytuje vi ac príležitostí reagova ť na miestne potreby.  
5.3. Sociálno-hospodárske vplyvy   
Hlavný typ sociálno-hospodá rskeho vplyvu, ktorý sa o čakáva od preskúmania LFA, sa týka 
príjmov po ľnohospodárskych podnikov v oblastiach, ktoré patria do nového systému 
vymedzovania a platieb. Na základe info rmácií dostupných v tejto fáze nie je možné 
identifikova ť oblasti, na ktoré by mala vplyv zmena statusu LFA pod ľa identifikovaných 
možností.  
Vo všeobecnosti je možné konštatova ť, že negatívny vplyv toho, že ur čitá oblasť by po 
uplatnení nových kritérií vymedz ovania stratila status LFA,  by sa líšil v závislosti od 
dôležitosti platieb LFA v rámci príjmov po ľnohospodárskych podnikov. V tohto oh ľade sa 
status quo+  zdá byť možnosťou s najobmedzenejším vplyvom, pretože neobsahuje významné 
zmeny oproti sú časnému vymedzeniu. 
V rámci možností 2 a 3  sú zmeny vo vymedzovaní oblastí s pozitívnym či negatívnym 
vplyvom na príjmy po ľnohospodárskych podnikov možné, avšak v tejto fáze sa nedajú 
vyčísliť kvôli nedostatku vhodných údajov. V každom prípade by strata platieb LFA mala 
v obmedzenom po čte prípadov (3 % celkového po čtu príjemcov) extrémne následky a viedla 
by k negatívnej príjmov ej situácii (pokia ľ ide o čistú pridanú hodnotu po ľnohospodárskeho 
podniku). 
Zavedením spolo čného rámca pre vnútroštátne  kritériá oprávnenosti pod ľa plánov 
v možnosti 3  by sa pomoc koncentrovala do systémov extenzívneho po ľnohospodárstva, ktoré 
sú menej ziskové a súvisí s nimi vyššie riziko opustenia pôdy. Pravdepodobne to teda bude 
mať pozitívny vplyv na po ľnohospodárske podniky s nízkymi príjmami a vyšším stup ňom 
závislosti na pomoci LFA.  
SK 7   SK – Malo by sa zárove ň podotknú ť, že v nieko ľkých členských štátoch môžu po ľnohospodári 
využívať rad výhod (napr. nižšie dane na zákl ade vnútroštátnych pr ávnych predpisov), 
pretože sa nachádzajú v LFA, aj ke ď nie sú príjemcami LFA v pravom zmysle slova. 
Zmena statusu LFA môže ma ť pre príjmy po ľnohospodárov týchto oblasti zna čné 
následky, aj ke ď ich na úrovni EÚ nie je možné vy čísliť.  
– V súčasnej fáze analýzy nie je známe, či a kde by sa vyskytli po ľnohospodári, ktorí už 
nebudú môc ť využívať podporu LFA v dôsledku zrušenia so ciálno-hospodárskych kritérií. 
Pravdepodobnos ť a rozsah týchto prípadov by sa mal posúdi ť na základe simulácií, ktoré 
by mali poskytnú ť členské štáty na jese ň roku 2009. V tejto súvislosti by sa malo zváži ť: 
– či sa ostatnými opatreniami SPP, ktoré sú k di spozícii v danom regióne, napríklad v rámci 
osi 3 príslušného programu rozvoja vidieka, môžu vykompenzova ť sociálno-hospodárske 
znevýhodnenia doposia ľ kryté podporou LFA; 
– či by sa potenciálne mali zavies ť spôsoby zabezpe čenia hladkého prechodu na nové 
vymedzovanie.  
5.4. Životaschopnos ť vidieckych spolo čenstiev  
V oblastiach, kde po ľnohospodárstvo ostáva oporou miestneho hospodárstva je 
pravdepodobné, že zmena vo vymedzovaní LFA a/alebo systéme platieb bude ma ť významné 
vplyvy na ich celkový rozvoj.  
Niektoré po ľnohospodárske spolo čenstvá sú kvôli svojmu systému výroby, obmedzenej 
pridanej hodnote, ve ľkosti podnikov a okrajovej polohe n áchylnejšie k úpadku ako iné. 
V niektorých prípadoch je zranite ľnosť systému výroby následkom prírodných podmienok, 
vzhľadom na čo môže ma ť vylepšenie zamerania pomoci smer om do oblastí najvýraznejšie 
ovplyvnených znevýhodnenými prírodnými podmi enkami pozitívne vplyvy na celkovú 
životaschopnos ť takejto oblasti.  
V prípadoch, ke ď úpadok nie je viazaný na exis tenciu znevýhodnených prírodných 
podmienok, sa zdá, že opa trenia zamerané na podporu konkurencieschopnosti odvetvia 
poľnohospodárstva, podporu diverzifikácie a zalo ženie integrovaných stratégií rozvoja 
smerom zdola nahor majú vä čšie šance na úspech ako platby, ktorými sa po ľnohospodári 
kompenzujú za znevýhodnené prírodné podmienky.  
5.5. Environmentálne vplyvy   
Vymedzovaním oblastí založeným na homogénnom  súbore biofyzikál nych kritérií v celej 
Európskej únii by sa  zvýšila pravdepodobnos ť zamerania pomoci na systémy extenzívneho 
poľnohospodárstva, pretože vymedz ovanie oblastí je jednozna čne viazané na znevýhodnené 
prírodné podmienky prekážajúce po ľnohospodárstvu. Z tohto dôvodu sú možnosti 2 a 3 
efektívnejšie ako možnos ť 1. 
V rámci možnosti 2 by sa vo ľba určenia podmienok oprávnenosti viazaných na požiadavky 
manažmentu krajiny nechala na členské štáty. Vymedzovaním oblastí na základe spolo čných 
biofyzikálnych kritérií by sa  pomoc nasmerovala do oblastí, ktoré v prevažnej miere 
charakterizuje extenzívne po ľnohospodárstvo, pri čom príjemcovia NHP by museli dodržiava ť 
požiadavky krížového plnenia. Ú činnosť tohto režimu by však mohlo naruši ť nedostato čné 
zameranie pomoci, a to najmä v oblastiach, kde systémy intenzívneho po ľnohospodárstva, 
SK 8   SK zvyčajne spájané s vyšším environm entálnym rizikom, koexistujú so systémami extenzívneho 
poľnohospodárstva. V rámci možnosti 2 by preto príspevok NHP k udržate ľnému 
manažmentu krajiny a k environmentálnym cie ľom EÚ závisel od vykonávania na úrovni 
členských štátov.  
Možnosť 3 obsahuje oproti možnosti 2 ďalšie požiadavky na postupy riadenia 
poľnohospodárskeho podniku a podpora NHP by sa ňou obmedzila pre tie systémy 
poľnohospodárstva, ktoré osobitným pozitívnym spôsobom prispievajú k udržate ľnému 
manažmentu krajiny. Platbami by sa však ne pokryli záväzky siahajúce nad rámec základných 
pravidiel; kompenzovali by sa nimi iba dodato čné náklady po ľnohospodárov a ušlé príjmy 
súvisiace so znevýhodnením. Možnos ť 3 sa preto javí by ť tá, ktorá vykazuje najvyšší 
potenciál prispie ť k environmentálnym cie ľom za predpokladu, že režim pomoci sa realizuje 
v súlade s ostatnými opatreniami osi 2. Správne vyvážené vykonávanie možnosti 3 si na jednej strane vyžaduje, aby po ľnohospodári nedostávali platbu dvakrát (v rámci NHP 
a v rámci ostatných opatrení osi 2) za to, že splnili rovnaký záväzok, a na druhej strane aby poľnohospodári v oblastiach s najviac znevýhodnenými prírodnými podmienkami neboli 
diskriminovaní tým, že sa vylú čia z agro-environmentálnyc h platieb, ktoré by sa vz ťahovali 
na poľnohospodárov sp ĺňajúcich podobné podmienky mimo tohto regiónu. 
6. P
OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V tejto fáze postupu preskúmania neexistujú jasné preferencie pre žiadnu konkrétnu možnos ť. 
Možnosť status quo+ však len má lo zodpovedá kritic kým bodom identifikovaným v súvislosti 
so súčasným režimom a možnos ť 4 (HNV) nie je možné realizova ť v krátkodobom horizonte.   
Predpokladá sa, že sa bude pokra čovať v postupe preskúmania, ako je nazna čené v oddiele 3, 
s cieľom podrobnejšie doladi ť jednotlivé možnosti a dospie ť k preferovanému riešeniu 
na základe simulácie uplat ňovania spolo čných biofyzikálnych kritérií uskuto čnenej členskými 
štátmi.   
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Na monitorovanie platieb po ľnohospodárom v znevýhodnených oblastiach iných ako horské 
oblasti sa predpokladajú tieto ukazovatele: 
základné  Biodiverzita: po ľnohospodárske a lesné územia s vysokou prírodnou hodnotou  
Biodiverzita: populácia vtákov žijúcich v po ľnohospodárskej krajine  
vstup Výška realizovaných verejných výdavkov (celkom verzus EPFRV)  
výstup  Počet podporených podnikov v znevýhodnených oblastiach iných ako horské 
oblasti (rozdelenie pod ľa druhu znevýhodnenia – mo čarisko, hornatá krajina...) 
Podporená oblas ť s poľnohospodárskou pôdou (rozdelenie pod ľa druhu oblasti 
a druhu znevýhodnenia)  Spoločné 
ukazovatele  
výsledok  Oblasti, v ktorých sa úspešne využíva manažment krajiny a ktoré prispievajú k: 
zlepšovaniu biodiverzity 
zlepšovaniu kvality vody 
zmierňovaniu zmeny klímy 
zlepšovaniu kvality pôdy  
SK 9   SK predchádzaniu marginalizácie a opúš ťania pôdy  
vplyv  Zvrátenie poklesu biodiverzity 
Udržiavanie po ľnohospodárskych a lesných území s vysokou prírodnou 
hodnotou  
 
 
Pri posudzovaní revidovaného režimu pomoci by sa mali zdôrazni ť tieto aspekty: 
– Do akej miery pomohli NHP pri zabezpe čení trvalého využívania po ľnohospodárskej pôdy 
v oblastiach so znevýhodnenými prírodnými podmienkami inými, ako horské oblasti?  
– Do akej miery sa režimom prispe lo k zachovaniu alebo podpore udržate ľných systémov 
poľnohospodárstva? 
– Do akej miery sa režimom prispelo k zachova niu krajiny a zlepšeni u životného prostredia?