SK Úradný vestník Európskej únie C 51/16

Stanovisko Výboru regiónov na tému Balík rozširovania 2005 2005/ELAR/001 a na tému Oznámenie Komisie: „Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity“

(2007/C 51/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie „Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity“, KOM(2006) 27, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 27. januára 2006 konzultovať s ním v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení ES,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 28. februára 2006, ktoré ukladá komisii pre vonkajšie vzťahy a decentralizovanú spoluprácu vypracovať stanovisko k stratégii Európskej komisie vzhľadom na pokrok dosiahnutý v rámci procesu rozširovania,

so zreteľom na„Balík rozširovania 2005“ (2005/ELAR/001),

so zreteľom na svoje stanovisko k Návrhu rozhodnutia Rady o zásadách, prioritách a podmienkach obsiahnutých v európskom partnerstve s Chorvátskom, s cieľom zamerať sa na štáty, ktoré sa zúčastňujú stabilizačného a asociačného procesu (SAP): Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, ako aj Srbsko a Čierna Hora, vrátane Kosova – s výnimkou Chorvátska (CdR 499/2004 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Úloha regionálnych a miestnych orgánov Európskej únie v demokratickom konsolidačnom procese na západnom Balkáne (CdR 101/2003 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Dialóg s občianskou spoločnosťou medzi EÚ a kandidátskymi krajinami“ (CdR 50/2006 rev. 1),

so zreteľom na„Spoločné tlačové vyhlásenie EÚ-Balkán“ ministrov zahraničných vecí členských štátov EÚ, vstupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín západného Balkánu v Soľnohrade 11. marca 2006, ktoré zdôraznilo európske perspektívy štátov západného Balkánu v súlade s výsledkami vrcholného stretnutia EÚ v Solúne z roku 2003 potvrdilo členstvo v EÚ ako konečný cieľ,

so zreteľom na„Pakt stability pre juhovýchodnú Európu“ vytvorený 10. júna 1999 Európskou komisiou a 40 partnerskými krajinami a organizáciami na zamedzenie konfliktom a na obnovu balkánskeho regiónu,

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. marca 2006 o strategickom dokumente Komisie o rozširovaní (2),

so zreteľom na záverečné vyhlásenie konferencie na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov Európskej únie v procese demokratickej konsolidácie západného Balkánu“, ktorá sa konala v Prištine, 22. júna 2005,

so zreteľom na závery konferencie komisie pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti na tému „Prínos miestnych a regionálnych orgánov k ochrane menšín a k politikám proti diskriminácii“, ktorá sa konala 17. marca 2006 vo Viedni (Rakúsko),

so zreteľom na Európsku chartu pre malé podniky a správu o implementácii Európskej charty pre malé a stredné podniky v Moldavsku a štátoch západného Balkánu, SEK (2006) 283,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska prijatý 22. júna 2006 komisiou pre vonkajšie vzťahy a decentralizovanú spoluprácu, CdR 115/2006 rev. 1, spravodajca: pán Schausberger (AT/EĽS),

keďže:

(1) VR vypracoval stanovisko venované výlučne Chorvátsku, toto stanovisko sa zameria na ostatné krajiny západného Balkánu, t.j. Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Čiernu Horu, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko a Srbsko vrátane Kosova,

prijal na svojom 66. plenárnom zasadnutí 11. – 12. októbra 2006 (schôdza z 11. októbra) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1. Názor Výboru regiónov

1.1 Všeobecné poznámky

Výbor regiónov

1.1.1 považuje ďalší vývoj v štátoch západného Balkánu za spoločný európsky mierový projekt, ktorý úplne zodpovedá zakladajúcej myšlienke Spoločenstva a zdôrazňuje, že štáty západného Balkánu sa majú vo vlastnej zodpovednosti a s podporou Európskej únie ako neoddeliteľná súčasť európskej rodiny natrvalo stať zónou mieru, slobody, bezpečnosti a prosperity;

1.1.2 považuje spracovanie minulosti za predpoklad zmierenia medzi štátmi, národmi a etnickými skupinami západného Balkánu; a zdôrazňuje v tejto súvislosti záväzok dotknutých štátov k neobmedzenej spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY);

1.1.3 potvrdzuje, že členstvo v Európskej únii nezahŕňa len vnútorný trh alebo voľný pohyb osôb, ale rovnako aj hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a zachovávania ľudských práv vrátane práv osôb, ktoré sú príslušníkmi menšín, zdieľané národmi a štátmi Európskej únie;

1.1.4 víta pokrok dosiahnutý v politických a hospodárskych reformách, ktoré vyplývajú z európskej perspektívy štátov západného Balkánu nastolenej v Solúne v roku 2003 a opäť potvrdenej 11. marca 2006 v Soľnohrade a hlási sa k veľkej zodpovednosti Spoločenstva a štátov Európy voči týmto štátom;

1.1.5 víta skutočnosť, že záležitosti štátov západného Balkánu sa prerokovávajú vo všetkých radách ministrov i v Rade pre všeobecné záležitosti a že výsledky sa zhromaždia v júni 2006;

1.1.6 víta začatie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Bosnou a Hercegovinou;

1.1.7 vyjadruje nádej, že rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskom budú čoskoro pokračovať, akonáhle srbskí rokovací partneri pre to opäť vytvoria predpoklady;

1.1.8 víta otvorenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Čiernou Horou 26. septembra 2006;

1.1.9 poukazuje na to, že štáty západného Balkánu majú veľmi rozdielne politické a administratívne štruktúry a tradície, sčasti aj na regionálnej a miestnej úrovni, a existujú medzi nimi aj veľké rozdiely vo vývoji, na ktoré sa musí v procese transformácie, stabilizácie a demokratizácie brať dostatočný ohľad;

1.1.10 uznáva pracovný program Chorvátska ako krajiny predsedajúcej procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) na obdobie od mája 2006 do mája 2007, ktorého úspech nakoniec závisí od konštruktívnej spolupráce štátov juhovýchodnej Európy a predstavuje dôležitý krok pri uskutočňovaní európskej perspektívy pre túto oblasť;

1.2 Zásadné perspektívy rozšírenia

1.2.1 podčiarkuje jestvujúcu európsku perspektívu pre štáty západného Balkánu s konečným cieľom členstva v EÚ, preto sa aktuálna diskusia o zásadných perspektívach rozšírenia netýka štátov západného Balkánu. Tempo rozširovania bude musieť zohľadňovať prijímaciu kapacitu Únie;

1.2.2 uznáva význam, bohatstvo a hodnoty, ktorými západný Balkán, jednotlivé krajiny a národy obohatia Európsku úniu ako celok;

1.2.3 potvrdzuje svoje stanovisko, že sa musí viesť diskusia o zásadných cieľoch, ako aj o hraniciach Európskej únie vrátane možných foriem spolupráce so susednými štátmi (napr. politika susedstva, resp. privilegované partnerstvá). To znamená, že tým štátom, ktorým sa v súčasnosti neponúka perspektíva vstupu, sa predložia návrhy jasne vymedzeného európskeho hospodárskeho, politického a strategického vzťahu ako stratégia povzbudenia, pričom tieto návrhy budú obsahovať postupné začlenenie do politickej a hospodárskej štruktúry Európy;

1.2.4 podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby Komisia do 31. decembra 2006 predložila správu o koncepcii prijímacích kapacít vrátane charakteru a zemepisných hraníc Európskej únie a je pripravený prispieť k správe z vlastnej iniciatívy Európskeho parlamentu, ktorá je plánovaná k tejto téme;

1.2.5 zdôrazňuje dôležitosť akceptácie obyvateľmi pre proces rozširovania, a to rovnako v pristupujúcich krajinách ako aj v súčasných členských krajinách EÚ, avšak zdôrazňuje, že uvedené by sa nemalo stať ďalšou podmienkou vstupu.

2. Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

2.1 Stabilná miestna a regionálna demokracia a pluralistická spoločnosť

2.1.1 zdôrazňuje, že kľúčom k trvalej stabilite je vytvorenie demokraticky legitímnych politických inštitúcií vybavených nevyhnutnými finančnými prostriedkami a výkonnej správy na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré zabezpečujú uplatňovanie zásad subsidiarity, priblíženia sa občianom a partnerstva, ako aj ľudských práv a základných slobôd v živote občanov;

2.1.2 zdôrazňuje, že stabilizačné a asociačné dohody môžu byť v príprave na budúce členstvo v EÚ trvalo úspešné iba so silnou účasťou regionálnych a miestnych orgánov;

2.1.3 odporúča štátom západného Balkánu podpísať resp. ratifikovať (3) Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a Európsku chartu miestnej samosprávy a zabezpečiť ich zodpovedajúce uplatnenie; to platí aj pre Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín;

2.1.4 dôrazne žiada štáty západného Balkánu, aby plnili záväzky prijaté na regionálnej ministerskej konferencii o demokratickej vláde na miestnej a regionálnej úrovni (Záhreb, 24. a 25. októbra 2004) a pripravili následnú konferenciu, ktorá sa má uskutočniť 8. a 9. novembra 2006 v Skopje (v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko) pod záštitou Paktu stability pre juhovýchodnú Európu a Rady Európy;

2.1.5 vyzýva štáty západného Balkánu, aby v zmysle princípu subsidiarity posilnili úrovne, ktoré sú nižšie ako celonárodné, vytvorili na to potrebný právny rámec a regiónom a obciam dali k dispozícii potrebné prostriedky na uskutočňovanie ich (rozšírených) kompetencií;

2.1.6 vyzýva vlády a združenia regionálnych a miestnych orgánov v štátoch západného Balkánu k spolupráci a k vývoju iniciatív na budovanie kapacít a zodpovedajúcich programov nevyhnutných pre regióny a územné orgány v záujme optimálneho plnenia úloh, oceňuje iniciatívu Rady Európy zriadiť odborné stredisko reformy miestnej správy a žiada Komisiu, aby preskúmala, či sa v záujme účinného uplatňovania jeho programov pomoci môžu vytvárať partnerstvá s týmto strediskom;

2.1.7 podnecuje k umožňovaniu a podpore účasti všetkých národností a skupín obyvateľstva, obzvlášť tiež menšín (neväčšinových skupín obyvateľstva), na verejnom živote, vo všetkých politických grémiách a administratívnych štruktúrach, ako aj v štátnych podnikoch a k posilňovaniu dialógu a spolupráce medzi spoločenstvami, predovšetkým v oblastiach so zmiešaným obyvateľstvom a k vypracovaniu a presadzovaniu strednodobých strategických plánov na tento účel;

2.1.8 odporúča využiť skúsenosti regiónov v členských štátoch s ich politikami rešpektovania ľudských práv a ochranu práv menšín, pretože dlhodobo únosné sú iba právne základy a politiky uplatňované na malom priestore, ktoré akceptuje a podporuje obyvateľstvo;

2.1.9 vidí v procese vstupu do EÚ veľký podnet na akceptovanie spolužitia resp. spoločnej existencie rozličných národnostných skupín a poukazuje na to, že riešenie národnostných otázok si kvôli komplexnému právnemu stavu a rozličným štruktúram sídel v každom prípade vyžaduje osobitný postup;

2.1.10 zastáva názor, že na intenzívne využívanie prostriedkov z Európskej únie je do vytvárania a implementácie všetkých programov Spoločenstva nevyhnutné zapojiť regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia v štátoch západného Balkánu a preniesť na ne zodpovednosť (spoluzodpovednosť) primeranú ich administratívnym kapacitám, poukazuje na prostriedky vo výške približne 5,4 mld. EUR vyčlenené Európskou úniou na obdobie rokov 2000 až 2006 na podporu politických a hospodárskych reforiem, podčiarkuje význam toho, aby sa pokračovalo vo finančnej podpore na konsolidáciu a pokračovanie partnerstiev pri opatreniach na vytváranie kapacity predovšetkým nástrojmi predvstupovej pomoci a očakáva zodpovedajúcu dotáciu pre štáty západného Balkánu aj v nadchádzajúcom finančnom období rokov 2007 – 2013;

2.1.11 sa vyslovuje za podporu dialógu zástupcov regionálnych a miestnych orgánov tohto regiónu s Výborom regiónov, potvrdzuje svoju pripravenosť v zmiešaných poradných výboroch pre štáty s perspektívou vstupu konkrétne prispieť k budovaniu inštitúcií a posilneniu administratívnych kapacít pre národné združenia regiónov a miestnych samospráv, a zastáva názor, že sa má vyhovieť prianiu regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu, čo sa týka informácií o administratívnej praxi, politickom poradenstve a technickej pomoci z členských štátov;

2.1.12 podnecuje zapojenie Výboru regiónov, regiónov členských štátov, ako aj vzdelávacích zariadení (4) a európskych regionálnych organizácií, napríklad Združenia európskych pohraničných regiónov, s príslušnými skúsenosťami do zriadenia regionálnej školy vyššieho vzdelávania v oblasti reformy verejnej správy [KOM(2006) 27, strana 11] a odporúča, aby sa ako súčasť vyučovania prijali okrem iného témy „decentralizácia a regionalizácia“, „budovanie a riadenie regionálnej a miestnej správy“, „cezhraničná spolupráca a spolupráca medzi regiónmi“, ako aj „riadenie rozmanitosti“;

2.1.13 víta výsledky rokovaní regionálneho okrúhleho stola v rámci paktu stability, ktoré sa uskutočnili 30. mája 2006 v Belehrade a na ktorých sa účastníci dohodli, že si osvoja nový rámec spolupráce, ktorého nositeľom bude samotný región, a vyhlasuje, že je pripravený účastniť sa regionálnej rady spolupráce, ktorá bude zriadená od roku 2008 ako následníčka paktu stability, a prinášať do nej skúsenosti regionálnej a miestnej úrovne.

2.2 Cezhraničná spolupráca a spolupráca medzi regiónmi

2.2.1 považuje politickú, kultúrnu, sociálnu a hospodársku cezhraničnú spoluprácu regiónov a obcí štátov západného Balkánu nielen za príspevok k stimulácii miestneho a národného hospodárstva, ale aj za konkrétny spôsob podpory vzájomného chápania, porozumenia a vzájomnej dôvery v regióne a prispenia k zamedzeniu etnických konfliktov;

2.2.2 vyzýva regionálne a miestne orgány z Európskej únie, aby v rámci partnerských projektov (5), výmenných programov a seminárov sprostredkovali regionálnym a miestnym politikom a orgánom zo štátov západného Balkánu konkrétne skúsenosti; pritom sú mimoriadne poučné aj skúsenosti regiónov a miestnych samospráv, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom národných kontaktných miest lepšie oboznámila regióny a miestne samosprávy členských štátov o existujúcich partnerských projektoch Európskej únie;

2.2.3 podnecuje k tomu, aby sa na stretnutiach zástupcov európskych regionálnych a komunálnych združení, miestnych a regionálnych nositeľov mandátu, znalcov v oblasti administratívy a vedcov z EÚ a štátov západného Balkánu využívali výsledky výmeny skúseností na konkrétne vytváranie kapacít a poukazuje na príručku pre miestnu demokraciu (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes), ktorú v septembri 2005 vydala Rada Európy (6), a na „Praktickú príručku cezhraničnej spolupráce“, ktorú vypracovalo Združenie európskych pohraničných regiónov a v deviatich jazykoch zverejnila Európska komisia;

2.2.4 vyzýva Úrad pre výmenu informácií o technickej pomoci (TAIEX), ktorý začal svoju činnosť v regióne v roku 2004, aby neobmedzoval svoje ponuky iba na centrálnu štátnu správu a obchodné združenia, ale aby ich rozšíril na regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia;

2.2.5 zdôrazňuje zodpovednosť regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu pri návrate vysídlených osôb a ich ubytovaní, vzdelávaní, zamestnaní a integrácii a považuje v tejto súvislosti za nutné posilniť spoluprácu medzi regiónmi a vychádzať zo skúseností iných štátov, regiónov a miestnych samospráv;

2.2.6 považuje blížiacu sa novú úpravu malého pohraničného styku na vonkajších hraniciach členských štátov [KOM(2005) 56 z 23. februára 2005] za sľubnú a odporúča zodpovedajúce úpravy medzi balkánskymi štátmi (7) so zapojením Rady Európy (8);

2.2.7 navrhuje Komisii využiť na podporu partnerstiev medzi regiónmi, obcami a mestami skúsenosti členov Výboru regiónov, ako aj národných a európskych združení regiónov a miestnych samospráv;

2.2.8 vidí v cezhraničnej spolupráci moderný nástroj na ochranu menšín a poukazuje na článok 17 Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín;

2.3 Hospodárstvo a zamestnanosť

2.3.1 považuje za správne, že európske inštitúcie pri realizácií hospodárskych reforiem venujú osobitnú pozornosť boju proti nezamestnanosti, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podpore sociálneho dialógu, pretože súčasne s politickými reformami sa riešia otázky hospodárskej a sociálnej politiky (slabé národné hospodárstva, vysoká nezamestnanosť, nedostatočná sociálna súdržnosť);

2.3.2 považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné vyvíjať a presadzovať v rámci štátov západného Balkánu za účasti regiónov a miestnych samospráv regionálne koncepcie hospodárstva a zamestnanosti, ktoré majú za cieľ trvalé oživenie hospodárstva s lokálnym vytváraním pracovných miest, ako aj cezhraničné prepojenie;

2.3.3 odporúča – v súlade s kompetenciami regionálnych a miestnych orgánov a na základe už realizovaných pozitívnych iniciatív v príslušnej oblasti – ďalší rozvoj alebo – pokiaľ ešte neexistujú – zriadenie poradenských centier na sprostredkovanie základných vedomostí o podnikoch a podnikaní a na podporu podnikateľského ducha najmä u mládeže (SEC(2006) 283), aby sa tak budovali nosné štruktúry pre malé a stredné podniky, ktoré znamenajú dôležitý prínos pre zamestnanosť;

2.3.4 podnecuje podporu miestnym a regionálnym orgánom pri zlepšovaní elektronickej komunikácie a pri elektronickom prístupe k informáciám týkajúcim sa podnikania (poradenstvo, podávanie žiadostí, právne a daňové informácie), aby sa tým prispelo k vybudovaniu miestnej a regionálnej hospodárskej štruktúry;

2.3.5 navrhuje ďalej rozvíjať informačné systémy a systémy na podporu podnikov na miestnej a regionálnej úrovni; nabáda k tomu, aby sa vytvorením regionálnych platforiem výskumu a vývoja, ako aj vzdelávania a ďalšieho vzdelávania ponúkla perspektíva do budúcnosti pôsobiaca proti takzvanému „úniku mozgov“;

2.4 Vzdelávanie a kultúra

2.4.1 vyslovuje sa za to, aby sa budovalo na skúsenostiach programu „TEMPUS“, ktorý predpokladal v rokoch 2001 – 2005 rozpočet na opatrenia na západnom Balkáne vo výške 83 mil. EUR a ročne ponúkal až 250 študentom a viac ako 1 000 pedagogickým pracovníkom možnosť študovať resp. zúčastniť sa ďalšieho vzdelávania v iných štátoch, ako aj ďalej posilňovať možnosť účasti v rámci programu „MLÁDEŽ“ aj vo vidieckych oblastiach;

2.4.2 odporúča, aby Komisia v programe Erasmus Mundus otvorila zvláštne „okno“, ktoré študentom daného regiónu umožní navštevovať postgraduálne kurzy v rámci európskeho magisterského štúdia, najmä kurzy s medzinárodnými triedami a fázami stáže, pretože podľa názoru výboru tento prístup podporí vzájomné kultúrne porozumenie a rozvoj hospodárskych vzťahov;

2.4.3 považuje za dôležité, aby bol proces učenia obojsmerný. Nielen občania západných balkánskych krajín by mali mať možnosť študovať v krajinách EÚ, ale aj občania EÚ by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby študovali v týchto krajinách.

2.4.4 považuje za potrebné poskytovať výhody pre študujúcich a vyučujúcich pri pobytoch v členských štátoch, aby sa mladej generácii umožnilo získať európsky uhol pohľadu a poukazuje na plánované zjednodušenia vízovej povinnosti predovšetkým pre študentov;

2.4.5 vyzýva Komisiu, aby pri reštaurovaní a obnove pamätihodností a miest patriacich do kultúrneho dedičstva zapojila do koncipovania, plánovania a realizácie regionálne a miestne orgány;

2.4.6 poukazuje na potenciál kultúrneho cestovného ruchu v tejto oblasti ako nástroja na posilnenie hospodárskeho rozvoja, a podporuje preto súčasné úsilie o zachovanie stavebného a kultúrneho dedičstva aj vo vidieckych oblastiach;

2.4.7 zdôrazňuje dôležitú úlohu spolupráce v oblasti umenia a kultúry pri dlhodobej stabilizácii a oboznamovaní štátov západného Balkánu s projektmi spolupráce Európskej únie v umení a kultúre;

2.4.8 by chcel podnietiť k tomu, aby sa vytvorením portálu e-Balkan ako ďalšej platformy dialógu a spolupráce premýšľalo predovšetkým v prospech mládeže na západnom Balkáne. Takýto portál by popri vzdelávaní a ďalšom vzdelávaní mohol podporovať aj priamu sociálnu a kultúrnu výmenu.

2.5 Rôzne oblasti politiky

2.5.1 pripomína miestnym a regionálnym orgánom ich zodpovednosť pri udávaní povolení týkajúcich sa kľúčových zón cestovného ruchu aj s ohľadom na budúci trvalo udržateľný rozvoj kvalitného cestovného ruchu blízkeho prírode;

2.5.2 vyzýva Komisiu, aby zohľadnila hodnotenie programu CARDS pri aplikácii nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorý nahrádza existujúce predvstupové nariadenie a nariadenie o CARDS (9), v ktorom sa výslovne vyžaduje väčšia decentralizácia plánovania a riadenia tohto programu. Regionálny rozmer CARDS je relatívne slabý, chýba mu strategické riadenie a je označovaný miestnymi partnermi za nedostupný. Túto kritiku je potrebné zohľadniť pri ďalšom rozvoji pre štáty západného Balkánu;

2.5.3 vyzýva krajiny západného Balkánu, aby vo svojich reformách zohľadnili lisabonské ciele v znení aktualizácií Európskej rady z 23. a 24. marca 2006 a aby zapojili do vytvárania a presadzovania regionálnu a miestnu úroveň a iniciuje vypracovanie rozsiahlych strategických plánov pre regionálny rozvoj;

2.5.4 navrhuje, aby vnútroštátne úrady príslušné pre otázky životného prostredia (často regionálne a miestne orgány) boli zapojené do najdôležitejších aktivít Európskej agentúry pre životné prostredie, ktorá bude od roku 2006 podporovať v rámci programov „PHARE“ a „CARDS 2005“ prostredníctvom vybraných zariadení Spoločenstva pracovné programy týchto krajín;

2.6 Informácie a komunikácia

2.6.1 poukazuje na nevyhnutnosť zohľadniť prijímaciu schopnosť EÚ počas celého priebehu rokovaní, pričom zdôrazňuje, že nejde o nové kritérium pre vstup, a posudzovať pokroky podľa transparentných kritérií a nie podľa politických hodnotení a vyžaduje, aby sa s prejavmi očakávaní obyvateľov v členských štátoch EÚ a v európskych partnerských krajinách zaobchádzalo zodpovedne;

2.6.2 vyzýva členské štáty a európske inštitúcie, aby o rokovaniach informovali občanov intenzívnejšou komunikáciou o procese rozširovania ako pri Rumunsku a Bulharsku (prekrytie diskusiou o ústave v Konvente), a aby sa regióny a miestne samosprávy (prostredníctvom Výboru regiónov) podieľali na tvorbe a presadzovaní informačných konceptov a opatrení, pretože sú občanom najbližšie a majú kontakty s miestnymi a regionálnymi médiami;

2.6.3 poukazuje na nevyhnutnosť toho, aby inštitúcie Spoločenstva a štáty západného Balkánu intenzívnejšie informovali občanov o cieľoch, obsahoch a požiadavkách pre obe strany v rámci integračného procesu, a zamedzili vnímaniu integračného procesu ako niečoho, čo je „zvonku“ alebo „zhora“ dané, a opätovne poukazuje na dôležitú úlohu regiónov a miestnych samospráv pri všetkých komunikačných opatreniach;

2.6.4 sa vyslovuje za rozširovanie dialógu občianskej spoločnosti na štáty západného Balkánu, ktorý musia viesť aj slobodné, nezávislé a profesionálne médiá a navrhuje, aby sa štáty západného Balkánu čo najrýchlejšie zapojili do akčného programu Spoločenstva na podporu organizácií, ktoré pôsobia v oblasti aktívneho občianstva v Únii (účasť občanov);

2.7 Albánsko

2.7.1 podporuje návrh Komisie, aby sa albánsky akčný plán pre prevenciu a boj proti korupcii neobmedzil len na národnú správu, ale aby sa rozšíril aj na regionálnu a miestnu úroveň [KOM(2005) 1421, strana 17];

2.7.2 navrhuje, aby sa posilnila spolupráca medzi regiónmi a cezhraničná spolupráca predovšetkým so susednými regiónmi v štátoch EÚ;

2.7.3 podporuje požiadavky Európskeho parlamentu na posilnenie boja proti korupcii, garantovanej slobody médií a na volebné právo, ktoré zodpovedá európskym štandardom;

2.8 Bosna a Hercegovina

2.8.1 berie s uspokojením na vedomie, že v Bosne a Hercegovine má regionálna úroveň mimoriadne právomoci, ktoré zohrávajú v riešení etnických problémov dôležitú úlohu; poukazuje na to, že v tomto veľmi regionalizovanom štáte sa vzhľadom na chýbajúcu politickú tradíciu resp. kultúru decentralizácie musí zlepšiť aj finančná uskutočniteľnosť a účinnosť štruktúr;

2.8.2 považuje za potrebné reformovať ústavu s cieľom zlepšenia štátnych inštitúcií a očakáva, že budú vytvorené predpoklady na riadne uskutočnenie volieb plánovaných v októbri 2006;

2.8.3 poukazuje na skúsenosti a vedomosti regionálnych nositeľov mandátov z federatívnych štátov (napr. z Belgicka) ohľadom zlepšenia právnych základov a postupov medzi štátom ako celkom a rôznymi časťami (územné celky a kantóny) a je presvedčený, že sú potrebné inovatívne riešenia;

2.8.4 víta rozšírenie pravidelných dialógov o hospodárskej politike na Bosnu a Hercegovinu;

2.8.5 požaduje podporu integrácie utečencov a vysídlených osôb v štátoch a obciach (Pozri dohodu o opätovnom prijímaní z 31. januára 2005 medzi Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, ako aj Srbskom a Čiernou Horou);

2.9 Srbsko

2.9.1 ľutuje, že nebola využitá príležitosť na posilnenie decentralizácie v rámci procesu prijímania novej srbskej ústavy, a domnieva sa, že ďalšie posilňovanie autonómie by posilnilo aj súdržnosť štátu ako celku;

2.9.2 zdôrazňuje význam mnohonárodnostného charakteru autonómnej oblasti Vojvodina a víta ducha vzájomnej dôvery a tolerancie, ktorý v nej vládne, ako aj cestu integrácie rôznych národnostných skupín do politického rozhodovania;

2.9.3 víta mnohé aktivity autonómnej provincie Vojvodina pri cezhraničnej regionálnej a medziregionálnej spolupráci v zmysle európskeho integračného procesu a vyslovuje sa preto za výraznejšie zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do ďalších rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode;

2.9.4 naliehavo odporúča posilniť miestne politické inštitúcie a správy prostredníctvom reformy obecnej správy a poskytnúť im potrebné prostriedky, pretože takýto postup spolu s posilnením regionálnej úrovne zodpovedá zásade subsidiarity, blízkosti k občanovi a partnerstva a odbremeňuje štát ako celok;

2.9.5 očakáva, že Srbsko čo najskôr podpíše Rámcovú európsku konvenciu o cezhraničnej spolupráci a ratifikuje Európsku chartu miestnej samosprávy;

2.9.6 povzbudzuje úrady Srbska, aby spoluprácou s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu v Den Haagu vytvárali predpoklady na ďalšie vedenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode;

2.10 Kosovo

2.10.1 vidí riešenie otázky štatútu Kosova s európskou perspektívou a trvalé riešenie práv občanov rozličných národností ako predpoklad trvalého zmierenia a očakáva riešenie v priamych rokovaniach prebiehajúcich vo Viedni (10) do konca roku 2006.

2.10.2 očakáva zabezpečenie účinného presadzovania ústavných ustanovení na miestnej úrovni prostredníctvom účinného modelu decentralizácie, ktorý trvalo zabezpečí práva menšín a jednotlivých skupín obyvateľstva, a zlepšenie nadmieru nedostatočného zachovávania zásad právneho štátu a právnej istoty, lepšie politické zastúpenie menšín a lepšiu ochranu menšín (jazykov menšín);

2.10.3 nalieha na zlepšenie vzťahov medzi kosovskými Srbmi a kosovskými Albáncami, zapojenie všetkých skupín do demokratického a administratívneho života a zabezpečenie ochrany menšín;

2.10.4 považuje za nevyhnuté posilňovať administratívne kapacity na úrovni obcí predovšetkým vzhľadom na koncepciu stratégií pre hospodársky vývoj a na boj proti organizovanému zločinu a finančnej kriminalite [KOM(2005)561, strana 28];

2.10.5 považuje zlepšenie verejnej ponuky služieb pre všetky obce za mimoriadne dôležité na to, aby sa zamedzilo vzniku resp. upevneniu „paralelných štruktúr“;

2.11 Čierna hora

2.11.1 očakáva, že výsledky referenda z 21. mája 2006 všetky strany uznajú a uskutočnia a žiada všetkých zúčastnených, aby viedli konštruktívny dialóg o spolužití;

2.11.2 víta, že referendum z 21. mája 2006 o nezávislosti Čiernej hory sa uskutočnilo podľa medzinárodných a európskych noriem demokraticky, transparentne a korektne, čo bez výhrad potvrdili aj zástupcovia Výboru regiónov, ktorí sa ho zúčastnili po prvýkrát ako pozorovatelia;

2.11.3 víta, že obyvateľstvo Čiernej hory mimoriadne vysokou 86,5-percentnou účasťou preukázalo svoju zodpovednosť a zrelosť, čím má výsledok ľudového hlasovania vysokú legitímnosť;

2.11.4 vidí vo výsledku, ktorým bol 55,5-percentný súhlas s nezávislosťou, úlohu pre zástancov a odporcov nezávislosti úzko spolupracovať pri uskutočňovaní nezávislosti, a to vzájomne i vo vzťahoch Čiernej hory a Srbska;

2.11.5 všetkým zúčastneným odporúča, aby v procese uplatňovania nezávislosti nepostupovali osamotene a aby všetky nevyhnutné kroky podnikli po vzájomnej dohode;

2.11.6 očakáva, že nový štát Čierna hora čo najskôr podpíše a ratifikuje Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, Európsku chartu miestnej samosprávy a Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín;

2.11.7 odporúča úradom Čiernej hory, aby spolu so Srbskom neodkladne vypracovali modely cezhraničnej regionálnej spolupráce na spoločnej hranici (Sandžak), a o to isté sa snažili aj s ostatnými hraničiacimi štátmi: Bosnou a Hercegovinou, Albánskom i s autonómnou oblasťou Kosovo;

2.11.8 vyzýva inštitúcie EÚ, aby nový štát podporovali na jeho ceste k nezávislosti mierovým rozdelením;

2.12 Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

2.12.1 víta priznanie štatútu kandidátskej krajiny bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko ako uznanie pokroku pri presadzovaní dohody z Ochridu, nástojí však na úplnom uplatňovaní rámcovej dohody z Ochridu s podporou medzinárodného spoločenstva ako na základe pre lepšiu stabilitu;

2.12.2 očakáva, že politické sily po násilnostiach v súvislosti s poslednými parlamentnými voľbami vytvoria predpoklady pre budúce nenásilné uskutočnenie demokratických volieb v súlade s európskym štandardom;

2.12.3 vyslovuje sa za to, aby sa naďalej posilňovala miestna samospráva a jej finančné vybavenie, pretože tá prispela k zlepšeniu dôvery medzi etnickými skupinami;

2.12.4 považuje za nevyhnutné posilnenie miestnych administratívnych kapacít, pretože sú predpokladom decentralizácie vyberania daní a oprávnenia na vyberanie poplatkov (finančné zdroje pre obce); zdieľa pochybnosti Komisie, že finančné zdroje priznané obciam nestačia na to, aby sa mohli podieľať na financovaní budúcich programov a projektov v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, prípadne, aby si mohli plniť povinnosti pri ochrane životného prostredia [SEK(2005) 1425, strana 140] a iniciuje to, aby bola téma ochrany životného prostredia horizontálne viac integrovaná aj do iných oblastí politiky, ktoré vykonávajú obce, ako napr. územné plánovanie;

2.12.5 podporuje návrh Komisie jasnejšie upraviť zmierovacie konanie medzi obcami a centrálnym štátom [SEK(2005) 1425, strana 21] a považuje pravidelnú a štruktúrovanú spoluprácu medzi národnou a miestnou úrovňou za nevyhnutnú [SEK(2005) 1425, strana 120];

2.12.6 považuje za potrebné vytvoriť funkčnú finančnú kontrolu s internými revíziami ako predpoklad riadnej administratívy, vybudovať kapacity, aby sa zamedzilo zneužitiu verejných peňazí, ako aj dôsledne presadzovať opatrenia na zamedzenie korupcie na miestnej úrovni;

2.12.7 nabáda k prijatiu opatrení na posilnenie vidieka, ako aj hospodárstva a poľnohospodárstva (napr. zakladanie bankových pobočiek na vidieku, prenájom a predaj poľnohospodárskych pozemkov vo vlastníctve štátu roľníkom), aby sa využil jestvujúci potenciál samozásobovania.

2.12.8 dúfa, že v otázke názvu, o ktorej sa rokuje pod záštitou OSN, sa čoskoro nájde konečné riešenie uspokojujúce všetky strany.

V Bruseli 11. októbra 2006 Predseda Výboru regiónov Michel DELEBARRE

(1) Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 1.

(2) Správa A6-0025/2006, spravodajca: Elmar Brok.

(3) Prehľad stavu ratifikácie je možné nájsť na stránke úradu pre zmluvy Rady Európy:

http://conventions.coe.int.

(4) Pozri napríklad študijné odbory v rámci kompetenčného centra pre juhovýchodnú Európu na univerzite Graz (Master in South East European Law and European Integration), univerzitách v mestách Trento, Regensburg, Budapest a Laibach (Joint European Master in Comparative Local Development), európskej akadémii v meste Bolzano, univerzita Grazi a EIPA (Master in European Integration nd Regionalism), ako aj postgraduálne štúdium „European Integration“ pre univerzity v mestách Belehrad, Nis a Novi Sad za účasti univerzít Como, Frankfurt/Oder, Gorizia, Maribor, Salzburg (Tempus CD_JEP-190104-2004).

(5) Myslené sú delegácie expertov z národných, regionálnych a miestnych správ, ktoré postúpia svoje skúsenosti na konkrétnych pracovných miestach v administratívach štátov západného Balkánu. To sa veľmi osvedčilo počas príprav na vstup pred rokom 2004.

(6) Riaditeľstvo pre spoluprácu za miestnu a regionálnu demokraciu

(7) Cenným diskusným podkladom sú „Odporúčania pre cezhraničnú bezpečnosť a spoluprácu na budúcich vonkajších hraniciach EÚ pri zohľadnení Schengenskej zmluvy“, ktoré vydalo Združenie európskych pohraničných regiónov.

(8) V politickom vyhlásení ministerského výboru Rady Európy zo 6. novembra 2003 z Kišiňova sa žiada uzavretie „regionálnych dohôd“ vo viacerých oblastiach. Rokovania ďaleko pokročili a zodpovedajú požiadavkám EÚ.

(9) CARDS – Pomoc Spoločenstva na obnovu, rozvoj a stabilizáciu

(10) Základom sú „hlavné zásady“ kontaktnej skupiny s USA, Veľkou Britániou, Nemeckom, Francúzskom, Talianskom a Ruskou federáciou.