EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli27. 6. 2018 COM(2018) 493 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o činnostiach Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja a monitorovaní programu Horizont 2020 v roku 2017





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o činnostiach Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja a monitorovaní programu Horizont 2020 v roku 2017 1. Kontext výročnej správy o činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja Výročná správa o činnostiach Európskej únie (EÚ) v oblasti výskumu a technického rozvoja a o šírení výsledkov je vypracovaná podľa článku 190 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článku 7 Zmluvy o Euratome. Účelom tejto správy je poskytnúť stručný a neúplný prehľad hlavných opatrení prijatých vo vykazovanom roku. Na základe výzvy Rady z 30. mája 2017, aby Komisia zjednodušila stratégiu vykazovania, sú podrobné údaje o monitorovaní programu Horizont 2020 verejne prístupné v novom prehľade programu Horizont 2020. 2. Širší politický kontext v roku 2017 Hoci EÚ v roku 2017 čelila značným politickým výzvam, zároveň výrazne pokročila aj v desiatich prioritách Komisie, ktoré si predseda Juncker vytýčil na začiatku svojho mandátu. Výskum a inovácia zohrávali aj naďalej kľúčovú úlohu pri vykonávaní agendy pre zamestnanosť, rast, spravodlivosť a demokratickú zmenu. Dynamika európskeho hospodárstva naďalej rastie. Zamestnanosť a investície sa vrátili na úrovne spred finančnej krízy. Ďalšie výsledky priniesol spolu s Európskym fondom pre strategické investície (EFSI) Investičný plán Komisie pre Európu vo výške 315 miliárd EUR. Očakávalo sa, že do decembra 2017 sa na základe EFSI podnietia investície vo výške 256,1 miliardy EUR. K tomuto pozitívnemu vývoju prispel aj rámcový program Horizont 2020. Každé euro investované do programu Horizont 2020 prináša odhadovaný rast HDP o 6 až 8,5 eura (400 až 600 miliárd EUR do roku 2030). Európska únia dosiahla aj významný pokrok pri vytváraní prepojeného jednotného digitálneho trhu. Komisia navrhla nové pravidlá na ochranu duševného vlastníctva, kultúrnej rozmanitosti a osobných údajov s cieľom uľahčiť boj proti teroristickej propagande a radikalizácii online. Európska komisia prispela k tejto politickej priorite pridelením 3 miliárd EUR na roky 2016 a 2017 na činnosti súvisiace s informačnými a komunikačnými technológiami vo všetkých častiach programu Horizont 2020. V poslednej fáze programu (2018 – 2020) je na digitálny výskum a vývoj vyčlenených viac ako 6 miliárd EUR, z toho 1,7 miliardy EUR na ťažiskovú oblasť Digitalizácia. V dôsledku geopolitických udalostí zostali oblasti energetiky a klímy aj v roku 2017 prioritami. Európska komisia pokračovala v plnení záväzkov EÚ v oblasti energetiky a klímy v nadväznosti na Parížsku dohodu o zmene klímy z roku 2015, ako aj na ciele trvalo udržateľného rozvoja. Z tretej správy o stave energetickej únie predloženej v novembri 2017 vyplynulo, že prechod Európy na nízkouhlíkovú spoločnosť sa stáva novou realitou. Tento vývoj sa zreteľne prejavil v pracovnom programe Horizont 2020 na roky 2018 – 2020, na základe ktorého sa bude investovať predovšetkým do opatrení v oblasti klímy a do výskumu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, napríklad vynaložením ďalších 3,3 miliardy EUR do nízkouhlíkovej budúcnosti odolnej proti zmene klímy. 3. Politický rámec Vo vykazovanom roku sa úspešne začala posledná fáza programu Horizont 2020 (2018 – 2020) a podnikli sa prvé kroky pri príprave budúceho rámcového programu pre výskum a inovácie, ktorý sa začne vykonávať v roku 2021. Dňa 29. mája 2017 Komisia uverejnila priebežné hodnotenie programu Horizont 2020, ktoré sa vyžaduje podľa článku 32 nariadenia, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020. Z priebežného hodnotenia vyplynulo, že program Horizont 2020 je veľmi atraktívny program, ktorý umožňuje jedinečnú spoluprácu a partnerstvá a ktorý je na dobrej ceste prispieť k zamestnanosti a rastu. Hodnotenie však obsahuje aj výzvy na maximalizáciu vplyvu prostredníctvom orientácie na úlohy a na účasť občanov. Priebežné hodnotenie poskytlo faktickú základňu pre správu a odporúčania do budúcnosti vypracované nezávislou skupinou na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ zameraných na výskum a inovácie, ktorej predsedá Pascal Lamy („Lamyho skupina na vysokej úrovni“). V správe skupiny na vysokej úrovni zverejnenej 3. júla 2017 sa formuluje vízia budúceho výskumu a inovácií EÚ a predkladajú sa strategické odporúčania na maximalizáciu vplyvu budúcich investícií EÚ do tejto oblasti. Správa pritiahla značnú pozornosť vysokých politických predstaviteľov mimo oblasti výskumu a inovácií a mimo Európy a stala sa východiskom pre diskusiu so zainteresovanými stranami. V priebežnom hodnotení, ako aj v správe Lamyho skupiny sa vyzýva na „evolúciu, nie revolúciu“, pričom by sa mala stanoviť nová úroveň ambícií, pokiaľ ide o vedúce postavenie EÚ v oblasti vedy a inovácií. Vývoj vhodných rámcových podmienok pre výskum a inovácie sa do značnej miery odvíjal od agendy „3O“, ktorý predložil komisár Moedas: otvorené inovácie, otvorená veda, otvorenosť svetu. Otvorené inovácie V rámci pracovného programu na roky 2018 – 2020 Európska komisia spustila prvú fázu Európskej rady pre inováciu s cieľom pomôcť vytvoriť a rozšíriť ďalšie prelomové, inovácie tvoriace nové trhy, a tým dosiahnuť väčší vplyv programu Horizont 2020. Prvá fáza má rozpočet vo výške 2,7 miliardy EUR a spája niekoľko programov na podporu inovácií: nástroj pre MSP, urýchlenie procesu inovácie, FET Open (pre vznikajúce technológie a technológie budúcnosti) a ceny programu Horizont. Skupina inovátorov na vysokej úrovni s Európskou komisiou spolupracovala na návrhu plnofunkčnej podoby Európskej rady pre inováciu a vypracovala úplný súbor odporúčaní, ktorý predložila vo svojej správe zverejnenej 24. januára 2018 pod názvom Európa je späť: zrýchlenie prelomových inovácií . V rámci agendy otvorených inovácií a v súlade so zásadou inovácie bol pracovný program Komisie posúdený s ohľadom na legislatívne iniciatívy relevantné pre inováciu. V roku 2017 Komisia pokračovala vo vykonávaní pilotnej fázy dohôd o inovácii, ktoré boli zavedené v rámci balíka predpisov o obehovom hospodárstve. Prvou bola dohoda o inovácii s názvom „Trvalo udržateľná úprava odpadovej vody spájajúca technológiu anaeróbnych membrán (AnMBR) a opätovné použitie vody“ a dohodu o inovácii s názvom „Od elektromobility po recykláciu. Pozitívny kolobeh elektrického vozidla: opätovné použitie batérií z elektrických vozidiel pre stacionárne systémy uskladnenia energie“ Komisia schválila 21. novembra 2017.

Otvorená veda V roku 2017 Európska komisia spustila viacero prvkov európskeho cloudu pre otvorenú vedu s cieľom lepšie zužitkovať dátovú revolúciu. Cloud pre vedu poskytne európskej vede, priemyslu a subjektom verejného sektora špičkovú digitálnu infraštruktúru, vďaka ktorej budú mať všetci vedci a inžinieri v Európskej únii na dosah najmodernejšiu výpočtovú a úložnú kapacitu. Platforma pre politiku otvorenej vedy vydala svoje prvé správy: „Alternatívne metriky“ v marci 2017 a „Otvorené vzdelávanie a zručnosti, odmeny a stimuly“ v júli 2017. V septembri 2017 Komisia uverejnila pracovný dokument útvarov Komisie o dlhodobej udržateľnosti európskych výskumných infraštruktúr, v ktorom členské štáty vyzýva, aby naďalej investovali do týchto zariadení, ktoré sú nevyhnutné na to, aby naši vedci mohli rozširovať hranice vedomostí. Otvorenosť svetu V priebehu roka 2017 medzinárodná spolupráca EÚ v oblasti výskumu a inovácií významne prispela k priorite Komisie „Európa ako silnejší globálny aktér“ a bola kľúčová pre plnenie priority „Otvorenosť svetu“ v rámci politiky výskumu a inovácií. S cieľom rozšíriť možnosti spolupráce sa konalo niekoľko rôznych spoločných výborov pre vedecko-technickú spoluprácu a dialógov o regionálnej politike. Ďalšou aktivitou bolo posilnenie úlohy EÚ v globálnych multilaterálnych iniciatívach a zapojenie zahraničných partnerských krajín do spoločných programov, ako napr. ministerská konferencia o posilňovaní európsko-stredomorskej spolupráce prostredníctvom výskumu a vývoja, príspevky na konferenciu Náš oceán (Malta), rozšírenie Aliancie pre výskum Atlantického oceánu prostredníctvom vyhlásenia z Belému o krajiny na brehoch južného Atlantiku, najmä Brazíliu a Južnú Afriku, a podpora Mission Innovation (misia inovácie). Ďalšou udalosťou bol dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a AÚ. Európska únia prijala aj záverečné kroky smerom k svojej účasti na iniciatíve PRIMA (Partnerstvo pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia). Ide o iniciatívu podľa článku 185 ZFEÚ, ktorá bola schválená Európskym parlamentom a Radou EÚ v júli 2017. Rozpočet iniciatívy je v súčasnosti 494 miliónov EUR (z toho 274 miliónov EUR od účastníckych štátov a 220 miliónov EUR od EÚ). Ďalšie politické opatrenia V rámci európskeho semestra Komisia 22. februára 2017 vydala správy o krajinách s podstatným a relevantným obsahom, pokiaľ ide o výskum a inovácie. V kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík bol prijatý súbor odporúčaní pre jednotlivé krajiny v oblasti výskumu a inovácie. Skupina na vysokej úrovni v rámci mechanizmu vedeckého poradenstva vydala v roku 2017 niekoľko publikácií. V marci 2017 uverejnila vedecké stanovisko „Kybernetická bezpečnosť na európskom jednotnom digitálnom trhu“, ktoré bolo súčasťou dôkazovej základne pre spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa zo septembra 2017 pod názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“, v ktorom predstavili opatrenia na ďalšie posilnenie štruktúr a kapacít EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V apríli 2017 sa uverejnili vysvetlivky skupiny na vysokej úrovni v rámci mechanizmu vedeckého poradenstva týkajúce sa nových techník v poľnohospodárskej biotechnológii. V novembri 2017 sa uverejnilo vedecké stanovisko skupiny na vysokej úrovni v rámci mechanizmu vedeckého poradenstva k potravinám z oceánov. Európska rada pre výskum (ERC) v roku 2017 oslávila desiate výročie svojho vzniku. Pri tejto príležitosti sa na celom svete uskutočnilo viac ako 160 rôznych osláv. K oslave tohto míľnika prispeli výskumné inštitúcie, univerzity, národné vlády, vedecké múzeá, delegácie EÚ a ďalší aktéri. Rok 2017 bol aj 20. výročím akcií Marie Curie-Sklodowskej, na základe čoho sa poskytlo financovanie viac ako 100 000 výskumníkom a ktoré v roku 2017 podporili mobilitu, odbornú prípravu a kariérny rozvoj približne 9 000 špičkových výskumných pracovníkov. Až 14 doktorandov financovaných z týchto akcií sa zúčastnilo na významnom objave v oblasti gravitačných vĺn, ktorý viedol k udeleniu Nobelovej ceny za fyziku za rok 2017, zatiaľ čo traja laureáti, ktorí predtým pracovali ako vedeckí pracovníci zodpovední za osem projektov podporených z akcií Marie Curie-Sklodowskej, získali Nobelovu cenu za chémiu za rok 2017. V septembri 2017 Komisia spoločne s vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku vydala spoločné oznámenie o kybernetickej bezpečnosti pre EÚ s cieľom posilniť pozíciu EÚ v boji proti kybernetickým hrozbám. Iniciatíva Digitalizácia európskeho priemyslu úspešne pokračovala vo svojej činnosti. Komisia sa v roku 2017 stala členom Medzinárodného fóra na podporu inovácie pre špecialistov prvého zásahu (International Forum to Advance First Responder Innovation) s cieľom zabezpečiť súdržnosť a komplementárnosť výskumu EÚ zameraného na špecialistov prvého zásahu s globálnym úsilím v tejto oblasti. Komisia v súčasnosti tomuto fóru predsedá. Fórum má 14 členov vrátane viacerých členských štátov a medzinárodných partnerov. V októbri 2017 Komisia spolu s európskymi členmi medzivládnej Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO) spustila iniciatívu EuroGEOSS. Iniciatíva EuroGEOSS spája program Copernicus s výskumom a inováciami v oblasti pozorovania Zeme vykonávanými v rámci programu Horizont 2020 s cieľom podporiť rozvoj služieb a výrobkov na odberateľskom trhu. V novembri 2017 Komisia predložila svoje preskúmanie stratégie a akčného plánu pre európske biohospodárstvo z roku 2012 spracované v podobe pracovného dokumentu útvarov Komisie. Začali sa práce na revízii stratégie a súvisiaceho akčného plánu, ktoré by sa mali prijať v roku 2018. Prognostické činnosti sa vykonávajú s konkrétnym cieľom podporiť vypracovanie návrhov pre rámcový program a jeho dvojročné pracovné programy. V roku 2017 sa prognostické činnosti zameriavali na podporu úvah o rámcovom programe pre výskum a inováciu (9. RP). Za kľúčové medzníky sa v tomto roku pokladali tri zverejnené správy: publikácia expertnej skupiny pre strategické prognózy v politike EÚ a dve správy projektu BOHEMIA, ktorých cieľom je podporiť prípravu návrhov Komisie, pokiaľ ide o budúce politiky EÚ v oblasti výskumu a inovácií. Na plánovanie po skončení rámcového programu v roku 2020 sa zriadila aj strategická skupina na vysokej úrovni pre priemyselné technológie, ktorá skúma politický prístup ku kľúčovým podporným technológiám. Správa je naplánovaná na apríl 2018. 4. Vykonávanie programu Horizont 2020 4.1. Odozva na výzvy V septembri 2017 Komisia spustila nový prehľad programu Horizont 2020 , ktorým sa poskytujú interaktívne monitorovacie údaje o projektoch a návrhoch. Niektoré z nich sú zhrnuté ďalej. Do konca roka 2017 bolo v rámci programu Horizont 2020 uzavretých 457 výziev, pričom predložených bolo 151 067 oprávnených návrhov, v ktorých sa žiadalo o finančný príspevok EÚ v celkovej výške 232 miliárd EUR. Z nich sa na financovanie vybralo 18 059 návrhov, čiže celková úspešnosť úplných oprávnených návrhov za prvé štyri roky je 12 %. Do konca decembra 2017 sa podpísalo spolu 16 514 dohôd o grante, čo predstavuje rozpočtový príspevok z finančných prostriedkov EÚ vo výške 29,8 miliardy EUR.

V rokoch 2014 – 2017 získali účastníci z členských štátov 92 % finančných prostriedkov, zvyšok dostali najmä pridružené a tretie krajiny. Spojené štáty, Čína, Kanada, Austrália a Južná Afrika boli zodpovedné za viac ako 50 % celkovej účasti tretích krajín. Jedného alebo viacerých partnerov z tretích krajín zahŕňalo 12 % všetkých dohôd o grantoch a účastníci z tretích krajín do projektov programu Horizont 2020 ročne investujú 44 miliónov EUR. Prvé miesto, pokiaľ ide o objem získaných finančných prostriedkov, zastávajú univerzity, zatiaľ čo v účasti ich takmer prekonal súkromný sektor. Od začiatku programu do konca vykazovaného roka dosiahol podiel účasti súkromného sektora vo výzvach 34,4 %. Malé a stredné podniky sa na programe Horizont 2020 podieľajú 24,5 %, čo celkovo predstavuje 4,9 miliardy EUR z finančných prostriedkov EÚ. 4.2. Kľúčové prvky v programe Horizont 2020 Spustením pracovného programu na roky 2018 – 2020 sa 27. októbra 2017 začala posledná fáza programu Horizont 2020 s celkovým financovaním v tomto období (vrátane ERC) vo výške viac ako 30 miliárd EUR. Štyri ťažiskové oblasti sú tematicky prierezové a spájajú príspevky rôznych častí programu s cieľom dosiahnuť spoločný cieľ a vytvoriť trvalý vplyv. Ich celkový rozpočet je viac ako 7 miliárd EUR: i) budovanie nízkouhlíkovej budúcnosti odolnej proti zmene klímy; ii) spájanie hospodárskych a environmentálnych prínosov – obehové hospodárstvo; iii) digitalizácia a transformácia európskeho priemyslu a služieb a iv) zvýšenie účinnosti bezpečnostnej únie. Pracovný program prispieva aj k politickej priorite riešenia výziev v oblasti migrácie, keďže v nasledujúcich troch rokoch sa vyčlení viac ako 200 miliónov EUR na výskum v oblasti migrácie (výzvy v rámci oblasti Spoločenské výzvy 2, 3, 5, 5, 6, 7). Nástroj pre MSP V prvých štyroch rokoch fungovania programu Horizont 2020 bolo v rámci nástroja pre MSP predložených 50 000 žiadostí, pričom sa zaznamenávali medziročné nárasty (15 395 žiadostí v roku 2017). Priemerná miera úspešnosti úplných návrhov v rámci nástroja pre MSP bola za prvé štyri roky na úrovni 6,9 % (5,6 % v roku 2017). Do konca roku 2017 sa malým a stredným podnikom pridelilo 24,94 % (4,32 miliardy EUR) z celkových kombinovaných rozpočtov pre špecifický cieľ programu Horizont 2020 Vedúce postavenie v oblasti podporných a priemyselných technológií (Leadership in Enabling and Industrial Technologies – LEIT) a cieľ Spoločenské výzvy (počas prvých štyroch rokov vykonávania), čo znamená, že rozpočtový cieľ vo výške 20 %, ktorý Rada EÚ a Európsky parlament stanovili na začiatku programu, bol prekročený takmer o 25 % alebo 5 percentuálnych bodov. Zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce Od začiatku pracovného programu na roky 2018 – 2020 sa poskytuje zvýšená podpora medzinárodnej účasti na projektoch Horizont 2020. Príkladom je 30 vlajkových iniciatív veľkého rozsahu a pôsobnosti v oblastiach medzinárodnej spolupráce, ktoré sú predmetom spoločného záujmu, s celkovým rozpočtom viac ako 1 miliarda EUR. Zintenzívnili sa synergie s vonkajšími politikami EÚ. Napríklad v máji 2017 začalo v Jordánsku svoju činnosť medzinárodné stredisko synchotrónového žiarenia pre experimentálnu vedu a aplikácie na Blízkom východe (stredisko SESAME), pričom EÚ prispela na jeho vybudovanie. Komisia naďalej aktívne zabezpečuje dobré rámcové podmienky pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií. Pokračovala v rozširovaní rozsahu pôsobnosti mechanizmu spolufinancovania programu Horizont 2020, napr. v rámci dialógu o spolupráci v oblasti inovácií medzi EÚ a Čínou v roku 2017 sa dosiahla dohoda o obnovení čínskeho mechanizmu na roky 2018 – 2020. Okrem činností v rámci akcií Marie Curie-Sklodowskej, ktoré predstavujú polovicu všetkých účastí tretích krajín na programe Horizont 2020, ERC podpísalo vykonávacie opatrenia s finančnými orgánmi v desiatich krajinách na celom svete. V roku 2017 začali činnosť aj prvé uzly európskej siete centier výskumu a inovácií v USA, Číne a v Brazílii. Rozvíjala sa napr. spolupráca s Indiou v oblasti výziev týkajúcich sa vody a s africkými krajinami v oblasti potravinovej bezpečnosti a obnoviteľných zdrojov energie. Rozšírenie účasti Popri nástroji politickej podpory a známke excelentnosti bolo v rámci druhej fázy nástroja vytvárania tímov podporených jedenásť projektov na vytvorenie centier excelentnosti s cieľom zlepšovať výkonnosť v oblasti výskumu a zvýšiť investície do krajín s nižším hodnotením excelentnosti výskumu. Každému z projektov bolo pridelených 10 až 15 miliónov EUR, čo spolu predstavuje takmer 155 miliónov EUR. V roku 2017 bola spustená výzva na prvú fázu vytvárania tímov, ktorá získala finančný príspevok EÚ v hodnote takmer 14 miliónov EUR, z ktorých sa financovalo 30 projektov. Pokračovalo sa v podpore pre COST (európsku spoluprácu v oblasti vedy a techniky). Z pilotnej akcie v pracovnom programe na roky 2018 – 2020 sa poskytnú financie viac než 100 výskumníkom akejkoľvek štátnej príslušnosti, ktoré im umožnia zapojiť sa do štipendijného programu v rámci akcií Marie Curie-Sklodowskej v krajine zapojenej do programu rozširovania účasti. V roku 2017 bola známka excelentnosti použitá v 19 vnútroštátnych schémach v 11 krajinách [CY (4), CZ (2), ES (1), HU (1), SI (2), SE (2) NO (1), PL (2), EL (1), UK (1) a čoskoro SK (2)] a v 10 regionálnych schémach v štyroch krajinách [IT (6), ES (3), FR (1), CZ (1)]. Spoločenské a humanitné vedy V roku 2017 boli spoločenské a humanitné vedy naďalej začlenené do činností programu Horizont 2020. V rámci 114 tém piliera „Vedúce postavenie v priemysle“ a piliera „Spoločenské výzvy“ sa vyslovene vyžadovali príspevky zo spoločenských a humanitných vied. Spoločenská výzva 6 „Inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti“ (SC6) zostala centrom sociálno-ekonomického a kultúrneho výskumu a inovácií orientovaných na výzvy v oblastiach, ako sú nerovnosti, rast a inklúzia a medzinárodné vzťahy. Keďže utečenecká kríza stále prebiehala, program výskumu v oblasti migrácie priniesol dôležitú dôkazovú základňu na podporu migračnej politiky a inovačných riešení na integráciu migrantov. Pohlavie Rovnosť mužov a žien sa posudzovala osobitne v rámci správy skupiny expertov pre priebežné hodnotenie programu Horizont 2020. Pozitívne trendy účasti žien na programe Horizont 2020 pokračovali a boli splnené tieto ciele: počas prvých troch rokov programu Horizont 2020 bol podiel podpísaných zmlúv so ženami odborníčkami zúčastňujúcimi sa na hodnotiacich paneloch 41 %, v poradných skupinách tvorili ženy 55,2 % členov. Bola vytvorená infografika s cieľom predstaviť hlavné trendy a činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 v oblasti rodovej rovnosti. Činnosť v oblasti klímy a udržateľného rozvoja V nariadení o programe Horizont 2020 sa stanovujú ciele výdavkov vo výške 35 % na opatrenia v oblasti klímy a vo výške 60 % na trvalo udržateľný rozvoj, ktoré sa majú dosiahnuť počas celého trvania programu. Z monitorovania výdavkov programu Horizont 2020 vyplýva, že do roku 2017 bolo plnenie cieľa udržateľného rozvoja na dobrej ceste, zatiaľ čo cieľ súvisiaci s činnosťami v oblasti klímy sa ešte nesplnil. Do roku 2017 dosiahli výdavky na činnosti v oblasti klímy takmer 30 % a výdavky na trvalo udržateľný rozvoj 69 % (v roku 2017 v porovnaní so 65 % v priebežnom hodnotení programu Horizont 2020). Celá Komisia vynakladá ďalšie úsilie na zabezpečenie splnenia cieľa v oblasti klímy v rámci programu Horizont 2020. Synergie s inými programami

V júli 2017 bolo prijaté oznámenie – Posilňovanie inovácie v regiónoch Európy: stratégie pre odolný, inkluzívny a trvalo udržateľný rast –, pričom sa zdôrazňuje význam synergií a komplementárnosti medzi politikami a nástrojmi EÚ, čo je kľúč k čo najväčšiemu využitiu rastového potenciálu regiónov a členských štátov EÚ. Existujú všeobecné rámce pre plánovanie v oblasti výskumu, inovácií a regionálneho rozvoja, ktoré zahŕňajú opatrenia na dodávateľskom a odberateľskom trhu v nadväznosti na program Horizont 2020 a uľahčujú nadnárodnú spoluprácu na základe súvisiacich priorít inteligentnej špecializácie. Platforma S3 je pre synergie kľúčová. Na pritiahnutie investorov bol vytvorený aj inovačný radar. Zavádzanie známky excelentnosti v roku 2017 úspešne pokračovalo, pričom vzniká čoraz viac regionálnych/vnútroštátnych systémov na finančnú podporu návrhov so známkou excelentnosti v rámci nástroja pre MSP, a to aj prostredníctvom EŠIF. V priebehu roka bola známka excelentnosti rozšírená s cieľom pokryť činnosti vytvárania tímov v rámci rozšírenej časti programu Horizont 2020 a akcií Marie Curie-Skłodowskej, pričom pokračovali prípravné práce na jej rozšírenie o návrhy na overenie koncepcie ERC. V januári 2017 Európska komisia vydala vysvetlivky k uplatňovaniu pravidiel štátnej pomoci s cieľom jednoducho vysvetliť, ako vytvoriť schémy verejnej podpory takým spôsobom, aby mohli byť návrhy v rámci známky excelentnosti financované s najvyššou možnou mierou financovania. O niekoľko mesiacov neskôr (v júni) boli projekty známky excelentnosti vyňaté z oznamovacej povinnosti. V rámci nástroja politickej podpory programu Horizont 2020 bola spustená aj nová významná činnosť so zameraním na synergie: vzájomné vzdelávanie o rozšírení účasti a zabezpečenie súčinnosti medzi programami EÚ v oblasti výskumu a inovácií a politikou súdržnosti. 5. Euratom Pokiaľ ide o konkrétne ciele programu, podľa programového vyhlásenia programu Euratomu sa dosiahol pokrok. Najmä v oblasti jadrovej bezpečnosti bolo v roku 2017 podpísaných 23 nových projektov (spoločný výskum a/alebo koordinované akcie), ktoré pravdepodobne povedú k preukázateľnému zlepšeniu praxe v oblasti jadrovej bezpečnosti v Európe. Okrem toho bolo v roku 2017 schválených 10 nových projektov, ktoré prispeli k vývoju bezpečných dlhodobých riešení pre nakladanie s konečným jadrovým odpadom. Pracovný program Euratomu na rok 2018 bol prijatý s navrhovanými opatreniami zameranými na výskumné výzvy dôležité pre jadrovú bezpečnosť, nakladanie s odpadom a ochranu pred žiarením. Okrem toho sa v pracovnom programe Euratomu na rok 2018 kladie dôraz na výskum vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, ako aj na podporu odbornej prípravy atď. Vzhľadom na to, že na základe Zmluvy o Euratome je možný len päťročný výskumný program, Komisia prijala návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje výskumný a vzdelávací program Euratomu na roky 2019 – 2020. Tento návrh má rovnaké ciele a zoznam činností ako súčasný program Euratomu na roky 2014 – 2018. K návrhu na predĺženie programu Euratomu bola pripojená správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o priebežnom hodnotení programu Euratomu pre výskum a odbornú prípravu na roky 2014 – 2018. V sprievodných pracovných dokumentoch útvarov Komisie sa poskytuje podrobné hodnotenie priamych a nepriamych akcií programu. 6. Spoločné výskumné centrum (JRC) Okrem toho, že JRC bolo súčasťou programu EURATOMU, v roku 2017 naďalej poskytovalo vedeckú podporu kľúčovým politickým iniciatívam, ako je jednotný digitálny trh, energetická únia, obehové hospodárstvo, zdaňovanie, poľnohospodárstvo, sociálny pilier, migrácia a bezpečnosť. Reagovalo aj na objavujúce sa otázky, ako je napríklad dvojaká kvalita potravín, a pokročilo pri plnení svojej stratégie 2030 prijatej v roku 2016. V roku 2017 JRC ďalej posilnilo svoju kapacitu riadiť vedomosti na účel tvorby politík prostredníctvom spustenia vzdelávacieho centra pre biohospodárstvo a kompetenčného centra pre modelovanie. Celkovo štyri znalostné centrá a štyri kompetenčné centrá spájajú odborníkov, kompetencie, nástroje, zručnosti, údaje a poznatky v rámci celej Komisie. Okrem toho JRC prispelo k lepšej právnej úprave tým, že podporilo Komisiu metodikami kvantifikácie a plánovania údajov. Posilnilo aj svoju podporu európskemu semestru prostredníctvom platforiem na výmenu vedomostí medzi krajinami a daňového modelovania. Spoločne s ostatnými generálnymi riaditeľstvami Komisie vytvorilo koncepčný rámec pre odolnosť, ktorý možno použiť pri tvorbe politiky EÚ. V roku 2017 pokračovala úzka spolupráca s mechanizmom vedeckého poradenstva Komisie. Spoločné výskumné centrum podporilo regionálnu inováciu rozšírením tematického rámca programu Cesta k dokonalosti a pridaním nových nástrojov do platformy inteligentnej špecializácie. V roku 2017 JRC vyhlásilo výzvu na vyjadrenie záujmu, pričom poskytlo otvorený prístup k niekoľkým výskumným infraštruktúram svetovej úrovne. Ďalšie nové iniciatívy v roku 2017 zahŕňajú zriadenie Centra pre pokročilé štúdie. Spoločné výskumné centrum uzatvorilo aj dohody s európskymi partnermi v Estónsku, Slovinsku, Francúzsku, Dánsku, Poľsku, Fínsku, ako aj s regionálnymi subjektmi a medzinárodnými partnermi. Na vzťahy s africkými krajinami sa upriamila pozornosť po uverejnení správy Veda pre partnerstvo Africkej únie a Európskej únie: budovanie vedomostí pre udržateľný rozvoj (Science for the AU-EU Partnership: building knowledge for sustainable development) pripravenej v kontexte samitu Africkej únie a Európskej únie v roku 2017. Široká škála podujatí v celej Európe pomohla vybudovať užšie vzťahy medzi občanmi, vedcami a tvorcami politík EÚ. Takéto podujatia zahŕňajú podujatie Stretnutie vedy s parlamentmi (Science meets Parliaments) organizované spoločne s panelom Európskeho parlamentu pre Vyhodnocovanie vedeckých a technologických alternatív a podujatie Stretnutie vedy s regiónmi (Science meets Regions) organizované spoločne s Výborom regiónov. 7. Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) V roku 2017 EIT pokračoval vo vykonávaní svojho strategického inovačného programu (SIP). Zostáva jediným nástrojom EÚ, v ktorom je plne integrované vzdelávanie, výskum a podnikanie v rámci znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) s cieľom riešiť klimatické, digitálne, zdravotnícke, energetické, potravinárske a surovinové výzvy. Z hodnotenia EIT v polovici trvania a štúdie vplyvu EIT vyplýva, že jedinečný inovačný model EIT prináša výsledky a má vplyv. Tieto výsledky potvrdil aj magazín Forbes, keď 18 podnikateľov zo spoločenstva EIT ocenil tým, že ich umiestnil na svoj európsky rebríček „30 pod 30“ za rok 2017. Išlo o prevratné inovácie od elektrických lietadiel s nulovými emisiami až po prelomové riešenie na ukladanie energie založené na graféne. Celkovo boli pridelené granty vo výške 320 miliónov EUR. V rámci regionálneho inovačného systému EIT, ktorý je rozšírením systému EIT, sa v súčasnosti podporujú činnosti v 18 krajinách. Inštitút riadil zriadenie EIT pre potraviny (EIT Food) a zabezpečil jeho rozvoj na stabilné ZIS vykonávajúce činnosti v celom hodnotovom reťazci potravín v piatich novootvorených strediskách spoločného umiestnenia v Európe. 8. Šírenie, využívanie a komunikácia Vykonali sa dve rámcové zmluvy, ktoré projektovým konzorciám pomohli s činnosťami šírenia a využívania: rámcová zmluva Common Exploitation Booster (Zintenzívnenie spoločného využívania), na základe ktorej sa v roku 2017 poskytla cielená podpora 195 projektom, a rámcová zmluva Common Dissemination Booster (Zintenzívnenie spoločného šírenia), na základe ktorej sa podporí 272 projektov a ktorá sa začala vykonávať v treťom štvrťroku 2017. Útvary Komisie vykonali dodatočné opatrenia, ktoré umožnia sledovanie výsledkov výskumu po dokončení projektov s cieľom získať komplexnejší pohľad. V prípade externých zainteresovaných strán bol sumou 5 miliónov EUR podporený CORDIS, hlavný verejný register a portál Európskej komisie na šírenie informácií o všetkých výskumných projektoch financovaných z prostriedkov EÚ. Nástroj CORDIS je naďalej hlavným nástrojom na poskytovanie používateľsky ústretového prístupu k údajom o projektoch a k výsledkom projektov prostredníctvom rýchlejšej a širšej viditeľnosti výstupov projektov a vylepšených vyhľadávacích funkcií. Od roku 2017 nový prehľad programu Horizontu 2020 uľahčuje využívanie širokej škály údajov o projektoch a návrhoch v rámci programu Horizont 2020 s cieľom preukázať vplyv programu a podporiť tvorbu politiky založenej na dôkazoch. Je doplnkom k existujúcim nástrojom vykazovania, pričom ponúka zjednotený, transparentný, používateľsky ústretový, jednotný online prístupový bod k vykonávaniu programu Horizont 2020 a k údajom o výsledkoch pre externých aj interných používateľov. Od roku 2017 sa otvorený prístup stal predvoleným pravidlom pracovných programov s možnosťou výnimiek za určitých podmienok. Na základe dohôd o grante podpísaných v roku 2017 bolo do konca roku 2017 približne 63 % publikácií s otvoreným prístupom. Zo všetkých projektov realizovaných v rámci programu Horizont 2020 do konca roka 2017 bolo 74,85 % publikácií s otvoreným prístupom. 9. Výhľad do budúcnosti V roku 2018 sa začne pripravovať ďalší rámcový program pre výskum a inováciu (9. RP), ktorý sa začne vykonávať v roku 2021. Výsledky priebežného hodnotenia programu Horizont 2020, odporúčania zo správy skupiny na vysokej úrovni, výsledky prebiehajúcich prognostických činností a ekonomické zdôvodnenie verejného financovania výskumu a inovácií a jeho vplyvu a samotné posúdenie vplyvu budú stavebnými blokmi, ktoré pripravia pôdu pre následný rámcový program. V posledných troch rokoch programu Horizont 2020 sa už budú testovať niektoré riešenia vyplývajúce zo získaných poznatkov. Zavedie sa nový prístup k témam modrého rastu.