Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady .../…/ES z […], o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (Text s významom pre EHP) {SEC(2009)91} {SEC(2009)90} /* KOM/2009/0031 v konečnom znení - COD 2009/0006 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.1.2009 KOM(2009) 31 v konečnom znení 2009/0006 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY .../…/ES z […], o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (Text s významom pre EHP) {SEC(2009)91} {SEC(2009)90} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Myšlienka prepracovať právne predpisy týkajúce sa názvov textílií vznikla pred niekoľkými rokmi na základe skúseností vyplývajúcich z pravidelných technických zmien a doplnení súvisiacich so zavádzaním názvov nových vlákien do existujúcich smerníc. Na základe tejto skúsenosti sa ukázalo, že je možné zjednodušiť existujúci právny rámec, čo by mohlo mať pozitívne účinky na súkromné zúčastnené strany a verejné správy. Prepracovanie právnych predpisov je teda zamerané na zjednodušenie a zlepšenie existujúceho regulačného rámca pre vývoj a zavádzanie nových vlákien s cieľom podporiť inováciu v textilnom a odevnom odvetví a umožniť používateľom vlákien a spotrebiteľom, aby mohli rýchlejšie začať využívať inovatívne výrobky. Okrem toho navrhované prepracovanie posilní transparentnosť procesu pridávania nových vlákien do zoznamu harmonizovaných názvov vlákien. Zároveň prinesie väčšiu pružnosť pri prispôsobovaní právnych predpisov s cieľom zohľadniť potreby predpokladaného technologického vývoja v textilnom priemysle. Cieľom prepracovania nie je rozšírenie právnych predpisov EÚ o iné požiadavky na označovanie etiketami okrem vláknového zloženia a harmonizácie názvov textilných vlákien, na ktoré sa vzťahujú existujúce smernice. Prepracovanie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa názvov a označovania textílií etiketami[1] bolo oznámené v roku 2006 v dokumente „Prvá správa o pokroku v súvislosti so stratégiou zjednodušenia regulačného prostredia“[2] a bolo zahrnuté do legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2008. 2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI Vzhľadom na obmedzený rozsah pôsobnosti tohto prepracovania sa uskutočnila cielená konzultácia so zainteresovanými stranami. Do tohto konzultačného procesu sa zapojilo široké spektrum zúčastnených strán: priemyselné a maloobchodné združenia, odbory, spotrebiteľské organizácie, európske normalizačné orgány, ako aj štátne správy[3]. Zúčastnené strany a zástupcovia členských štátov boli vyzvaní, aby v rámci stretnutí zorganizovaných útvarmi Komisie v období medzi januárom až augustom 2008 predstavili svoje stanoviská, nápady a návrhy a predložili ich aj v písomnej forme. Zúčastnené strany sa domnievajú, že zavedenie názvov nových vlákien do európskych právnych predpisov je dôležité v záujme podpory inovácie v európskom priemysle a z hľadiska informovanosti spotrebiteľa. Politický obsah technických zmien a doplnení právnych predpisov týkajúcich sa názvov textílií však neopodstatňuje komplexné postupy a výdavky spojené s transponovaním smernice; preto by sa malo využiť menej komplexné legislatívne riešenie. Výsledky konzultačného procesu sú k dispozícií v správe o hodnotení vplyvu a jej prílohách. 3. HODNOTENIE VPLYVU Na základe konzultácií so zúčastnenými stranami a štúdie „Zjednodušenie právnych predpisov EÚ v oblasti názvov a označovania textílií etiketami – hodnotenie vplyvu možností politiky“[4] Komisia vypracovala hodnotenie vplyvu rôznych možností politiky v záujme dosiahnutia uvedených cieľov. Rada Európskej komisie pre hodnotenie vplyvu posúdila návrh správy o hodnotení vplyvu vypracovaný príslušným útvarom a schválila ho s niekoľkými zmenami[5]. Analýza a porovnanie rôznych možností a ich vplyvu viedli k tomuto záveru: - Zahrnutie usmernenia k obsahu spisu žiadosti a uznávanie laboratórií s cieľom pomôcť spoločnostiam pri zostavovaní tohto spisu má potenciálne výhody, ak sa v dôsledku toho budú predkladať spisy žiadostí, ktoré budú lepšie zosúladené s požiadavkami útvarov Komisie. Výrobnému odvetviu a verejným orgánom by sa tým mohol výrazne ušetriť čas. - Najväčší prínos pre výrobné odvetvie plynie zo skrátenia času medzi podaním žiadosti o názov nového vlákna a umiestnením daného vlákna s novým názvom na trhu. Ušetrí sa tým na administratívnych výdavkoch a rýchlejšie sa dosiahnu príjmy z predaja vlákna. - Najväčší prínos pre orgány členských štátov plynie z nahradenia smernice nariadením, keďže nebudú musieť transponovať zmeny a doplnenia do vnútroštátnych právnych predpisov. Členským štátom by to mohlo priniesť výrazné zníženie nákladov. - Prepracovanie bude pre spotrebiteľov prínosné, keďže sa zachová istota, že uvedené vlákna spĺňajú špecifické vlastnosti. Ak sa nové vlákna dostanú na trh skôr, pre spotrebiteľov to môže znamenať aj ďalšie dodatočné výhody. 4. PRÁVNY ZÁKLAD A SUBSIDIARITA Právne predpisy EÚ týkajúce sa názvov a označovania textílií etiketami vychádzajú z článku 95 Zmluvy o ES. Zameriavajú sa na vytvorenie vnútorného trhu s textilnými výrobkami, pričom zabezpečujú, aby bol spotrebiteľ primerane informovaný. V 70-tych rokoch členské štáty uznali potrebu harmonizovať právne predpisy Spoločenstva v oblasti názvov textílií. Rozličné (neharmonizované) názvy textilných vlákien v členských štátoch EÚ by predstavovali technickú prekážku obchodu na vnútornom trhu. Navyše záujmy spotrebiteľov by boli lepšie chránené, ak by informácie poskytované v tejto oblasti boli v rámci vnútorného trhu rovnaké. Tento návrh nemení politickú rovnováhu medzi členskými štátmi a EÚ. Predpokladá sa, že Komisii bude pomáhať výbor, ktorý vydá stanovisko k vykonávacím opatreniam navrhnutým na účely zmeny a doplnenia nariadenia, v súlade s pravidlami výboru pre regulačný postup s kontrolou. Taký istý postup sa uplatňuje v súvislosti s existujúcimi smernicami v súčasnosti. 5. HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU A ZMENY EXISTUJÚCICH PRÁVNYCH PREDPISOV TÝKAJÚCICH SA NÁZVOV A OZNAčOVANIA TEXTÍLIÍ ETIKETAMI HLAVNÉ ZMENY EXISTUJÚCICH PRÁVNYCH PREDPISOV JE MOžNÉ ZHRNÚť TAKTO: 5.1. Uľahčenie legislatívneho procesu s cieľom prispôsobiť právne predpisy technickému pokroku 5.1.1. Zmena smernice 96/74/ES na nariadenie Právne predpisy EÚ týkajúce sa názvov a označovania textílií etiketami je potrebné prispôsobiť vždy, keď sa do zoznamu harmonizovaných názvov pridá názov nového vlákna; tieto zmeny sú len technického charakteru a môžu sa zaviesť jednoduchšie vo forme nariadenia, čím sa zníži administratívna záťaž vnútroštátnych orgánov. 5.1.2. Zrušenie smerníc týkajúcich sa metód a ich zmena na technickú prílohu Metódy kvantifikácie sú základným nástrojom umožňujúcim overenie informácií o zložení poskytnutých na etikete, ktorý je v záujme zohľadnenia názvov nových vlákien potrebné tiež aktualizovať. Vzhľadom na ich podrobný technický obsah prispôsobenie takýchto jednotných metód by sa lepšie zabezpečilo vo forme príloh k hlavnému nariadeniu. Preto sa článkom 22 zrušujú smernice 96/73/ES a73/44/EHS a súčasťou navrhovaného nariadenia je príloha VIII, ktorou sa stanovujú jednotné metódy používané pri úradných testoch. 5.2. Skrátenie času medzi podaním žiadosti a prijatím názvu nového vlákna Aby sa výrobcom, používateľom a spotrebiteľom vlákien umožnilo čo najskôr využívať výhody plynúce z používania nových vlákien a inovatívnych výrobkov, názvy nových vlákien by mali byť v právnych predpisoch EÚ prijímané rýchlejšie. Ak budú spisy žiadosti predkladané výrobcami lepšie vypracované a kompletné, pokiaľ ide o požiadavky, ktoré musia spĺňať, môže sa okrem času, ktorý sa získa na základe zmeny smernice 96/74/ES na nariadenie, skrátiť aj čas potrebný na technické preskúmanie žiadostí o názvy nových vlákien. 5.2.1. Minimálne požiadavky na žiadosti o názov nového vlákna V novom článku (článku 6) sa ustanovuje postup, ktorý má výrobca uplatniť, ak chce požiadať o pridanie názvu nového vlákna do technických príloh nariadenia. Výrobca musí Komisii predložiť spis žiadosti, pričom zohľadní minimálne požiadavky stanovené v prílohe II. 5.2.2. Správa o vykonávaní nariadenia V článku 21 sa predpokladá, že Komisia po piatich rokoch vypracuje správu o vykonávaní nariadenia. Správa sa zameria na zhodnotenie skúseností so žiadosťami o názvy nových vlákien doručenými v uvedenom období a posúdi sa v nej, či je možné prepracovaním navrhnutých postupov ušetriť ešte viac času. 5.3. Iné zmeny Okrem zmien a doplnení stanovených v bodoch 5.1 a 5.2 bolo prepracované znenie existujúcich právnych predpisov v súlade s najnovšími právnymi normami s cieľom uľahčiť ich priamu uplatniteľnosť a zabezpečiť, aby občania, hospodárske subjekty a verejné orgány mohli bez námahy zistiť, aké sú ich práva a povinnosti. Podstatné zmeny v návrhu: - v článku 1 sa predstavuje predmet úpravy nariadenia - v článku 3 sú zahrnuté ďalšie vymedzenia pojmov - v článku 4 sa ustanovujú všeobecné povinnosti pri uvádzaní textilných výrobkov na trh - v článku 11 ods. 2 sa jasne uvádza, že hospodárske subjekty sú zodpovedné za zabezpečenie etikiet a za informácie, ktoré sú na nich uvedené - v článku 14 týkajúcom sa osobitných ustanovení sa uvádza odkaz na technickú prílohu, v ktorej sú vymedzené podrobné pravidlá týkajúce sa určitých textilných výrobkov - podobným spôsobom sa v článku 16 týkajúcom sa položiek vylúčených zo stanovenia percentuálneho podielu vlákien uvádza odkaz na technickú prílohu - v článku 17 sú obsiahnuté ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad trhom - v článku 18 sú špecifikované tolerancie v súvislosti s cudzími vláknami a výrobou. 6. PREBIEHAJÚCA ZMENA A DOPLNENIE SMERNÍC TÝKAJÚCICH SA TEXTÍLIÍ V ROKU 2006 ÚTVARY KOMISIE DOSTALI žIADOSť PRIDAť NÁZOV NOVÉHO VLÁKNA „MELAMÍN“ DO PRÍLOH K SMERNICI 96/74/ES. POčAS PRIESKUMNÝCH STRETNUTÍ TECHNICKEJ PRACOVNEJ SKUPINY S ODBORNÍKMI Z čLENSKÝCH šTÁTOV SA DOSIAHOL KONSENZUS, žE žIADOSť JE Z TECHNICKEJ STRÁNKY V PORIADKU. JE PRETO VHODNÉ PRISPÔSOBIť SMERNICE 96/74/ES A 96/73/ES TECHNICKÉMU POKROKU. Smernice 96/74/ES a 96/73/ES sa preto zmenia a doplnia tak, aby vo svojich technických prílohách zahŕňali názov nového vlákna „melamín“. Podľa článku 16 ods. 1 smernice 96/74/ES a článku 5 ods. 2 smernice 96/73/ES Komisia vypracuje dodatky k prílohám I a II k smernici 96/74/ES a dodatky k prílohe II k smernici 96/73/ES a jej zmeny a doplnenia v súlade so stanoviskom Výboru pre smernice o názvoch textílií a ich označovaní etiketami. Predpokladá sa, že zatiaľ čo tento návrh nového nariadenia prechádza legislatívnym postupom prijímania v Rade a Európskom parlamente, Komisia konzultuje s uvedeným výborom. Predpokladá sa tiež, že po tom, čo výbor predloží pozitívne stanovisko k návrhu Komisie, nové vlákno „melamín“ sa pridá do príloh k smerniciam. S cieľom zabrániť zbytočným prieťahom a dodatočným zmenám a doplneniam, je preto vhodné, aby nové nariadenie zahŕňalo nové vlákno v zátvorkách [melamín], s výhradou pozitívneho stanoviska výboru. 2009/0006 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY .../…/ES z […], o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[7], keďže: (1) Smernica Rady 73/44/EHS z 26. februára 1973 o aproximácii zákonov členských štátov, ktoré sa vzťahujú na kvantitatívnu analýzu ternárnych zmesí vlákien[8], smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/73/ES zo 16. decembra 1996 o určitých metódach na kvantitatívnu analýzu binárnych zmesí textilných vlákien[9] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/74/ES zo 16. decembra 1996 o názvoch textílií (prepracované znenie)[10] boli niekoľkokrát zmenené a doplnené. Vzhľadom na to, že sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia, tieto smernice by mali byť v záujme jednoznačnosti nahradené jediným právnym nástrojom. (2) Právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami majú výrazný technický charakter a obsahujú podrobné ustanovenia, ktoré je potrebné pravidelne prispôsobovať. Aby členské štáty nemuseli transponovať technické zmeny a doplnenia do vnútroštátnej legislatívy, a tým sa znížila administratívna záťaž pre vnútroštátne orgány, a aby sa umožnilo rýchlejšie prijatie názvov nových vlákien, ktoré sa majú začať uplatňovať v celom Spoločenstve naraz, zdá sa, že najvhodnejším právnym nástrojom na uskutočnenie zjednodušenia právnych predpisov je nariadenie. (3) S cieľom odstrániť potenciálne prekážky, ktoré bránia riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, spôsobené rozdielnymi ustanoveniami členských štátov, pokiaľ ide o názvy, zloženie a označovanie textilných výrobkov etiketami, je potrebné harmonizovať názvy textilných vlákien a údaje na etiketách, označeniach a v dokumentoch, ktoré sprevádzajú textilné výrobky na rozličných stupňoch ich výroby, spracovania a distribúcie. (4) Je vhodné stanoviť pravidlá umožňujúce výrobcom požiadať o zaradenie názvu nového vlákna do zoznamu povolených názvov vlákien. (5) Malo by byť tiež prijaté ustanovenie, pokiaľ ide o určité výrobky, ktoré nie sú vyrobené výlučne z textilných materiálov, ale obsahujú textílie, ktoré tvoria dôležitú časť výrobku, alebo na ktoré osobitne upozorňuje výrobca, spracovateľ alebo obchodník. (6) Tolerancia, pokiaľ ide o „iné vlákna“, ktoré nemajú byť uvedené na etiketách, by sa mala uplatniť na čisté aj zmesové výrobky. (7) Uvádzanie zloženia by malo byť povinné, aby sa zabezpečilo, že všetci spotrebitelia v Spoločenstve majú k dispozícii správne a jednotné informácie. V prípadoch, keď je technicky ťažké špecifikovať zloženie výrobku v čase výroby, malo by byť možné uviesť na etikete iba tie vlákna, ktoré sú známe v čase výroby, za predpokladu, že tieto predstavujú určité percento hotového výrobku. (8) Aby sa zamedzilo rozdielnemu uplatňovaniu v členských štátoch, je potrebné stanoviť presné metódy označovania určitých textilných výrobkov pozostávajúcich z dvoch alebo viacerých zložiek a tiež špecifikovať zložky textilných výrobkov, ktoré sa nemusia brať do úvahy na účely označovania a analýzy. (9) Textilné výrobky, ktoré podliehajú len požiadavkám označovania spoločnou etiketou a tie, ktoré sú predávané v metráži alebo v strihaných dĺžkach, by mali byť ponúkané na predaj takým spôsobom, aby sa spotrebiteľ mohol sám plne oboznámiť s informáciami uvedenými na vonkajšom obale alebo návine. (10) Použitie opisov alebo názvov, ktoré majú určitú prestíž medzi užívateľmi a spotrebiteľmi, by malo podliehať určitým podmienkam. V záujme poskytnutia informácií používateľom a spotrebiteľom je okrem toho vhodné, aby mali názvy vlákien spojitosť s vlastnosťami vlákna. (11) Na dohľad nad trhom s výrobkami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, v členských štátoch by sa mali vzťahovať ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov.[11] (12) Je potrebné stanoviť metódy na odber vzoriek a analýzu textilných výrobkov, aby sa vylúčila akákoľvek možnosť výhrad voči použitým metódam. Metódy používané pri úradných testoch vykonávaných v členských štátoch na účely stanovenia vláknového zloženia textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí by mali byť jednotné, pokiaľ ide o predbežnú úpravu vzorky, ako aj o jej kvantitatívnu analýzu; v tomto nariadení by sa preto mali ustanoviť jednotné metódy analýzy pre väčšinu textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí, ktoré sú na trhu. (13) Laboratóriu zodpovednému za skúšanie dvojzložkových zmesí, pre ktoré neexistuje žiadna jednotná metóda analýzy na úrovni Spoločenstva, by malo byť umožnené stanoviť zloženie takýchto zmesí použitím akejkoľvek platnej metódy, ktorú má k dispozícii, pričom v správe o analýze uvedie získaný výsledok, a pokiaľ je známy, aj stupeň presnosti použitej metódy. (14) V tomto nariadení by mali byť stanovené dohodnuté prirážky, ktoré sa majú uplatniť na suchú hmotnosť každého vlákna pri stanovovaní obsahu vlákna v textilných výrobkoch na základe analýzy, a mali by sa v ňom uviesť dve rozdielne dohodnuté prirážky na výpočet zloženia mykaných alebo česaných vlákien obsahujúcich vlnu a/alebo zvieraciu srsť. Keďže nie vždy je možné stanoviť, či je výrobok mykaný alebo česaný, a uplatnenie tolerancií počas kontrol zhody textilných výrobkov uskutočňovaných v Spoločenstve môže viesť k neporovnateľným výsledkom, laboratóriá, ktoré uskutočňujú tieto kontroly, by mali byť oprávnené v sporných prípadoch uplatňovať jednotnú dohodnutú prirážku. (15) Mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa výrobkov vyňatých zo všeobecných požiadaviek tohto nariadenia na označovanie etiketami, najmä jednorazových výrobkov alebo výrobkov, pri ktorých sa požaduje len označovanie spoločnou etiketou. (16) Je vhodné ustanoviť postup, ktorý má uplatňovať každý výrobca alebo jeho zástupca, ktorý má záujem o zaradenie názvu nového vlákna do technických príloh. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť požiadavky na žiadosť o pridanie názvu nového vlákna do technických príloh. (17) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[12]. (18) Komisia by mala byť najmä oprávnená prispôsobiť technickému pokroku zoznam názvov vlákien a súvisiace opisy, minimálne požiadavky na technický spis, ktorý sa má pripojiť k žiadosti výrobcu o pridanie názvu nového vlákna do zoznamu povolených názvov vlákien, osobitné ustanovenia týkajúce sa korzetových výrobkov a určitých typov textílií, zoznam výrobkov, pre ktoré nie je povinné označovanie etiketou a označenie, zoznam výrobkov, pre ktoré je povinné iba označovanie spoločnou etiketou alebo označenie, zoznam položiek, ktoré sa nemajú zohľadniť pri stanovovaní percentuálneho podielu vlákien, dohodnuté prirážky používané na výpočet hmotnosti vlákien obsiahnutých v textilnom výrobku, ako aj prispôsobiť existujúce metódy kvantitatívnej analýzy pre dvojzložkové a trojzložkové zmesi alebo prijať nové metódy. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia, okrem iného aj jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (19) Keďže ciele akcie, ktorá sa má uskutočniť, teda prijatie jednotných pravidiel používania názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu ju možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (20) Smernice 96/74/ES [alebo prepracované znenie], 96/73/ES a 73/44/ES by sa mali zrušiť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy V tomto nariadení sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa používania názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami, ako aj pravidlá týkajúce sa kvantitatívnej analýzy dvojzložkových a trojzložkových zmesí textilných vlákien. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na textilné výrobky. Vzťahuje sa aj na tieto výrobky: a) výrobky obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných vlákien; b) poťahy čalúneného nábytku, dáždnikov a slnečníkov obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných zložiek; c) textilné zložky viacvrstvových podlahových krytín, matracov a kempingového tovaru a otepľovacie vložky obuvi, rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov za predpokladu, že takéto vložky alebo podšívky predstavujú najmenej 80 % hmotnosti hotového výrobku; d) textílie zapracované do iných výrobkov a tvoriace ich neoddeliteľnú súčasť, ak je ich zloženie špecifikované. 2. Ustanovenia tohto nariadenia sa nevzťahujú na textilné výrobky, ktoré: a) sú určené na vývoz do tretích krajín; b) prichádzajú do členských štátov pod colnou kontrolou na účely tranzitu; c) sú dovážané z tretích krajín v rámci režimu aktívneho zušľachťovacieho styku; d) sú dodávané osobám pracujúcim v ich domovoch alebo nezávislým firmám, ktoré spracúvajú dodávané materiály bez toho, že by na nich bolo prevedené vlastníctvo. Článok 3 Vymedzenia pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia: a) „textilné výrobky“ znamenajú akékoľvek surové, rozpracované, opracované, konfekčne rozpracované, vyrobené, polokonfekčné alebo konfekčné výrobky, ktoré sú zložené výlučne z textilných vlákien, bez ohľadu na použitý proces zmiešania alebo zostavenia; b) „textilné vlákno“ znamená ktorékoľvek z týchto vymedzení: i) jednotku hmoty charakterizovanú svojou pružnosťou, jemnosťou a vysokým pomerom dĺžky k maximálnemu priečnemu rozmeru, ktorý ju robí vhodnou na textilné spracovanie; ii) ohybné pásky alebo dutinky, ktorých zjavná šírka nepresahuje 5 mm vrátane pásov rezaných zo širších pásov alebo z fólií vyrobených z látok použitých na výrobu vlákien uvedených v tabuľke 2 v prílohe I a vhodných na textilné spracovanie; c) „zjavná šírka“ je šírka pásky alebo dutinky v zloženom, sploštenom, zlisovanom alebo skrútenom tvare, alebo priemerná šírka v prípade nejednotnej šírky; d) „textilná zložka“ znamená časť textilného výrobku so zreteľným obsahom vlákien; e) „cudzie vlákna“ sú iné vlákna, ako sú vlákna uvedené na etikete; f) „podšívka“ znamená osobitnú súčasť výrobku používanú v konfekčnom oblečení a iných výrobkoch pozostávajúcu z jednej alebo viacerých vrstiev textilného materiálu voľne prichytených pozdĺž jedného alebo viacerých okrajov; g) „označovanie spoločnou etiketou“ znamená spôsob označovania, pri ktorom sa viacero textilných výrobkov alebo zložiek označí jednou etiketou; h) „jednorazové výrobky“ znamenajú textilné výrobky určené na jednorazové použitie alebo na obmedzený čas a ktorých normálne použitie vylučuje akúkoľvek regeneráciu na následné použitie na rovnaké alebo podobné účely. Článok 4 Všeobecné pravidlá 1. Textilné výrobky môžu byť uvádzané na trh v rámci Spoločenstva buď pred priemyselným spracovaním alebo počas neho, alebo v akomkoľvek zo štádií distribúcie, iba ak sú tieto výrobky označené etiketami v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. 2. Uplatňovaním tohto nariadenia nie je dotknuté uplatňovanie vnútroštátnych pravidiel a pravidiel Spoločenstva o ochrane priemyselného a obchodného vlastníctva, o uvedení pôvodu a prevencii nekalej súťaže. Kapitola 2 Názvy textilných vlákien a súvisiace požiadavky na označovanie etiketami Článok 5 Názvy textilných vlákien 1. Pri uvádzaní zloženia sa používajú len názvy vlákien uvedené v prílohe I. 2. Použitie názvov, ktoré sú uvedené v prílohe I, je vyhradené pre vlákna, ktorých povaha zodpovedá opisu stanovenému v uvedenej prílohe. Tieto názvy sa nepoužívajú na označovanie iných vlákien, či už samostatne alebo ako koreň slova či prídavné meno. Termín „hodváb“ nesmie byť použitý na označenie tvaru alebo konkrétne prevedenie nekonečných textilných vlákien. Článok 6 Žiadosti o názvy nových vlákien Každý výrobca alebo jeho zástupca môže požiadať Komisiu o pridanie názvu nového vlákna do zoznamu stanoveného v prílohe I. Súčasťou žiadosti je technický spis zostavený v súlade s prílohou II. Článok 7 Čisté výrobky 1. Iba textilné výrobky zložené výlučne z rovnakého vlákna sa môžu označiť ako „100 %“, „čisté“ alebo „celé“. Tieto alebo podobné termíny sa nepoužívajú pri iných výrobkoch. 2. Textilný výrobok sa považuje za zložený výlučne z rovnakého vlákna, ak obsahuje najviac 2 % hmotnosti iných vlákien za predpokladu, že toto množstvo je odôvodnené technologickým procesom a nevyplýva z rutiny. Za rovnakého predpokladu textilný výrobok, ktorý prešiel procesom mykania, sa považuje za zložený výlučne z rovnakého vlákna, ak obsahuje najviac 5 % hmotnosti iných vlákien. Článok 8 Vlnené výrobky 1. Textilný výrobok môže byť označený jedným z názvov uvedených v prílohe III za predpokladu, že je zložený výlučne z vlneného vlákna, ktoré nebolo predtým súčasťou hotového výrobku, ktoré nebolo vystavené žiadnemu spriadaciemu a/alebo splsťovaciemu procesu inému ako tým, ktoré sa vyžadujú pri výrobe tohto výrobku a ktoré nebolo poškodené úpravou alebo používaním. 2. Odlišne od odseku 1, názvy uvedené v prílohe III môžu byť použité na opis vlny obsiahnutej v zmesi vlákien, ak sú splnené tieto podmienky: a) všetka vlna obsiahnutá v danej zmesi spĺňa požiadavky vymedzené v odseku 1; b) táto vlna nepredstavuje menej ako 25 % celkovej hmotnosti zmesi; c) v prípade mykanej zmesi je vlna zmiešaná len s jedným ďalším vláknom. Uvádza sa celkové percentuálne zloženie takejto zmesi. 3. Vláknové prímesi vo výrobkoch uvedených v odsekoch 1 a 2 vrátane vlnených výrobkov, ktoré prešli procesom mykania, neprekročia 0,3 % a sú odôvodnené technologickým procesom spojeným s výrobou. Článok 9 Textilné výrobky z viacerých druhov vlákien 1. Textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých druhov vlákien, z ktorých jedno tvorí najmenej 85 % celkovej hmotnosti, je označený jedným z týchto spôsobov: a) názvom vlákna, ktoré predstavuje najmenej 85 % celkovej hmotnosti spolu s jeho hmotnostným percentuálnym podielom; b) názvom vlákna, ktoré predstavuje najmenej 85 % celkovej hmotnosti spolu s výrazom „najmenej 85 %“; c) úplným percentuálnym zložením výrobku. 2. Textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých druhov vlákien, z ktorých žiadne nepredstavuje 85 % celkovej hmotnosti, je označený názvom a hmotnostným percentuálnym podielom najmenej dvoch vlákien s najvyšším hmotnostným percentuálnym podielom nasledovaných názvami ostatných obsiahnutých vlákien v zostupnom poradí podľa hmotnostného percentuálneho podielu, s uvedením alebo bez uvedenia ich hmotnostného percentuálneho podielu. Uplatňujú sa však aj tieto pravidlá: a) vlákna, ktoré samostatne predstavujú menej ako 10 % celkovej hmotnosti výrobku, môžu byť spoločne označené termínom „iné vlákna“ nasledovaným celkovým hmotnostným percentuálnym podielom; b) ak sa uvedie názov vlákna, ktoré predstavuje menej ako 10 % celkovej hmotnosti výrobku, uvádza sa úplné percentuálne zloženie tohto výrobku. 3. Výrobky, ktoré majú čisto bavlnenú osnovu a čisto ľanový útok, pri ktorých percentuálny podiel ľanu predstavuje najmenej 40 % celkovej hmotnosti nešlichtovanej látky, môžu dostať názov „zmesová tkanina bavlna-ľan“, ktorý musí byť doplnený špecifikáciou zloženia „čisto bavlnená osnova – čisto ľanový útok“. 4. Textilné výrobky, ktorých zloženie sa nedá ľahko určiť v čase výroby, môžu byť na etikete označené termínom „zmes vlákien“ alebo termínom „nešpecifikované zloženie textílie“. Článok 10 Dekoratívne vlákna a vlákna s antistatickým účinkom Viditeľné izolovateľné vlákna, ktoré sú čisto dekoratívne a nepresahujú 7 % hmotnosti hotového výrobku, nemusia byť uvádzané vo vláknovom zložení podľa článkov 7 a 9. To isté platí pre kovové vlákna a iné vlákna, ktoré sa pridávajú na dosiahnutie antistatického účinku a ktoré nepresahujú 2 % hmotnosti hotového výrobku. V prípade výrobkov uvedených v článku 9 ods. 3 sa tieto percentuálne podiely vypočítavajú osobitne pre hmotnosť osnovy a pre hmotnosť útoku. Článok 11 Etikety a označenie 1. Textilné výrobky sú označované etiketami alebo označené vždy, keď sú uvádzané na trh. Etikety alebo označenie však môže byť nahradené alebo doplnené sprievodnými obchodnými dokumentmi, keď nie sú výrobky ponúkané na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo keď sú tieto dodávané na základe objednávky zadanej štátom alebo nejakou inou právnickou osobou, ktorá sa spravuje verejným právom. 2. Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca usadený v Spoločenstve alebo, v prípade, že ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nie sú usadení v Spoločenstve, hospodársky subjekt zodpovedný za umiestnenie textilného výrobku na trh Spoločenstva zabezpečuje označenie etiketou a presnosť informácií na nej. Distribútor zabezpečuje, aby mali textilné výrobky, ktoré predáva, primerané označenie predpísané v tomto nariadení. Osoby uvedené v prvom a druhom pododseku zabezpečujú, aby nedošlo k zámene žiadnych informácií poskytnutých v čase umiestnenia textilných výrobkov na trh s názvami a opismi stanovenými týmto nariadením. Článok 12 Používanie názvov a opisov 1. Názvy a opisy uvedené v článkoch 5, 7, 8 a 9 sú jasne uvedené v predajných zmluvách, účtoch, faktúrach a iných obchodných dokumentoch. Používanie skratiek nie je povolené. Môže však byť použitý mechanizovaný operačný kód, za predpokladu, že tento kód je vysvetlený v tom istom dokumente. 2. Keď sa textilné výrobky ponúkajú na predaj, názvy a opisy uvedené v článkoch 5, 7, 8 a 9 sa uvádzajú v katalógoch a obchodnej literatúre, na obaloch, etiketách a označeniach jasnou, čitateľnou a jednotnou tlačou. 3. Ochranné známky alebo názov podniku sa môžu uviesť bezprostredne pred názvami alebo opismi uvedenými v článkoch 5,7, 8 a 9, alebo za nimi. Ak však ochranná známka alebo názov podniku obsahuje samostatne alebo ako prídavné meno alebo ako koreň jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov, ktorý by mohol byť s ním zamenený, táto ochranná známka alebo názov sa uvádza bezprostredne pred názvami a opismi uvedenými v článkoch 5, 7, 8 a 9 alebo za nimi. Ďalšie informácie sa uvádzajú oddelene. 4. Etikety a označenie sú k dispozícii v jazyku alebo jazykoch členského štátu, na ktorého území sú textilné výrobky ponúkané na predaj alebo predávané konečnému spotrebiteľovi, ak sa to v právnych predpisoch tohto členského štátu vyžaduje. V prípade cievok, pradienok, klbiek, návinov alebo iného malého množstva šijacích, opravovacích a vyšívacích nití sa prvý pododsek uplatňuje na označovanie spoločnou etiketou uvedené v článku 15 ods. 3. Jednotlivé predmety môžu byť označené v ktoromkoľvek jazyku Spoločenstva. Článok 13 Textilné výrobky zložené z viacerých zložiek 1. Akýkoľvek textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých zložiek je označený etiketou uvádzajúcou vláknový obsah každej zložky. Takéto označenie nie je povinné pre zložky iné ako hlavné podšívky a predstavujúce menej ako 30 % celkovej hmotnosti výrobku. 2. Ak dva textilné výrobky alebo viac textilných výrobkov má ten istý obsah vlákien a bežne tvoria jeden celok, môžu byť označené len jednou etiketou. Článok 14 Osobitné ustanovenia Vláknové zloženie výrobkov uvedených v prílohe IV sa uvádza v súlade s pravidlami označovania etiketami stanovenými v uvedenej prílohe. Článok 15 Výnimky 1. Odchylne od článkov 11, 12 a 13, uplatňujú sa pravidlá ustanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku. V každom prípade sa výrobky uvedené v odsekoch 3 a 4 tohto článku ponúkajú na predaj takým spôsobom, aby sa konečný spotrebiteľ mohol sám plne oboznámiť so zložením týchto výrobkov. 2. Uvádzanie názvov vlákien alebo vláknového zloženia na etiketách alebo označení textilných výrobkov uvedených v prílohe V sa nevyžaduje. Ak však ochranná známka alebo názov podniku obsahuje samostatne alebo ako prídavné meno alebo ako koreň jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov, ktorý by mohol byť s ním zamenený, uplatňujú sa články 11, 12 a 13. 3. Ak sú textilné výrobky uvedené v prílohe VI rovnakého typu a zloženia, môžu byť ponúkané na predaj spolu pod spoločnou etiketou. 4. Zloženie textilných výrobkov predávaných v metráži sa môže uvádzať na dĺžke alebo návine ponúkanom(-ej) na predaj. Kapitola 3 Percentuálny podiel vlákien a tolerancie Článok 16 Položky, ktoré sa nemajú zohľadniť pri stanovovaní percentuálneho podielu vlákien Pri stanovovaní percentuálneho podielu podľa článkov 7, 8 a 9, ktorý sa má uviesť podľa článku 11, sa nezohľadňujú položky uvedené v prílohe VII. Článok 17 Ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad trhom 1. Orgány vnútroštátneho dohľadu nad trhom vykonávajú kontroly zhody zloženia textilných výrobkov s poskytnutými informáciami týkajúcimi sa zloženia týchto výrobkov podľa smernice 2001/95/ES. 2. Kontroly uvedené v odseku 1 sa vykonávajú v súlade s metódami odberu vzoriek a kvantitatívnej analýzy určitých dvojzložkových a trojzložkových zmesí vlákien ustanovenými v prílohe VIII. Na tieto účely sa percentuálny podiel vlákien podľa článkov 7, 8 a 9 stanovuje tak, že na suchú hmotnosť každého vlákna sa po odstránení položiek uvedených v prílohe VII uplatní príslušná dohodnutá prirážka uvedená v prílohe IX. 3. Každé laboratórium zodpovedné za skúšanie textilných zmesí, pre ktoré neexistuje žiadna jednotná metóda analýzy na úrovni Spoločenstva, stanovuje zloženie takýchto zmesí použitím ktorejkoľvek platnej metódy, ktorú má k dispozícii, pričom v správe o analýze uvedie získaný výsledok, a pokiaľ je známy, aj stupeň presnosti použitej metódy. Článok 18 Tolerancie 1. Na účely stanovenia zloženia textilných výrobkov určených konečnému spotrebiteľovi sa uplatňujú tolerancie ustanovené v odsekoch 2, 3 a 4. 2. Prítomnosť cudzích vlákien sa v zložení, ktoré sa má poskytnúť v súlade s článkom 9, nemusí uviesť, ak percentuálny podiel týchto vlákien nedosahuje tieto hodnoty: a) 2 % celkovej hmotnosti textilného výrobku, ak je toto množstvo odôvodnené technologickým procesom a nevyplýva z rutiny, b) 5 % v prípade výrobkov, ktoré prešli procesom mykania. Písmenom b) tohto odseku nie je dotknutý článok 8 ods. 3. 3. Vo vzťahu k celkovej hmotnosti vlákien uvedených na etikete je medzi uvádzanými percentuálnymi podielmi vlákien, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkom 9, a percentuálnymi podielmi zistenými na základe analýzy vykonanej v súlade s článkom 17 prípustná výrobná tolerancia 3 %. Táto tolerancia sa uplatňuje aj na: a) vlákna, ktoré sú v súlade s článkom 9 ods. 2 uvedené bez toho, aby bol uvedený ich percentuálny podiel; b) percentuálny podiel vlny uvedený v článku 8 ods. 2 písm. b). Na účely analýzy sa tolerancie vypočítavajú osobitne. Celková hmotnosť, ktorá sa má brať do úvahy pri výpočte tolerancie uvedenej v tomto odseku, je hmotnosť vlákien hotového výrobku, po odčítaní hmotnosti akýchkoľvek cudzích vlákien zistených pri uplatnení tolerancie uvedenej v odseku 2. Sčítanie tolerancií uvedených v odsekoch 2 a 3 je prípustné, len vtedy, ak sa v súvislosti s nejakými cudzími vláknami zistenými na základe analýzy pri uplatnení tolerancie uvedenej v odseku 2 preukáže, že sú rovnakého chemického typu, ako jeden druh vlákien alebo viac druhov vlákien uvedených na etikete. 4. V prípade konkrétnych výrobkov, pri ktorých výrobný proces vyžaduje vyššie tolerancie než sú tolerancie stanovené v odsekoch 2 a 3, môže Komisia povoliť vyššie tolerancie, ak je zhoda výrobku kontrolovaná podľa článku 17 ods. 1, len vo výnimočných prípadoch a ak výrobca poskytne primerané odôvodnenie. Výrobca predkladá žiadosť, v ktorej uvedie dostatočné dôvody a dôkazy, pokiaľ ide o výnimočné výrobné okolnosti. Kapitola 4 Záverečné ustanovenia Článok 19 Zmena a doplnenie príloh 1. Komisia môže prijať všetky zmeny a doplnenia príloh I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX, ktoré sú potrebné na prispôsobenie týchto príloh technickému pokroku. 2 . Opatrenia uvedené v odseku 1 zamerané na zmenu a doplnenie nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením, sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 2. Článok 20 Výbor 1. Komisii pomáha Výbor pre názvy textílií a ich označovanie etiketami. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a odseky 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Článok 21 Správy Najneskôr [DÁTUM = 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto nariadenia s dôrazom na žiadosti o názvy nových vlákien a ich prijatie. Článok 22 Zrušenie Smernice 73/44/ES, 96/73/ES a 96/74/ES [alebo prepracované znenie] sa rušia s účinnosťou od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe X. Článok 23 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda […] […] PRÍLOHA I TABUĽKA TEXTILNÝCH VLÁKIEN Tabuľka 1 Číslo | Názov | Opis vlákna | 1 | vlna | vlákna z rúna oviec alebo jahniat (Ovis aries) alebo zmes vlákien z rúna oviec alebo jahniat a srsti zvierat uvedených v položke 2 | 2 | alpaka, lama, ťava, kašmír, mohér, angora, vikuňa, yak, guanako, kašgora, bobor, vydra, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje názov „vlna“ alebo „srsť“ | srsť nasledujúcich zvierat: alpaka, lama, ťava, kašmírska koza, angorská koza, angorský králik, vikuňa, yak, guanako, kašgorská koza, bobor, vydra | 3 | zvieracia alebo konská srsť, s uvedením alebo bez uvedenia druhu zvieraťa (napr. srsť dobytka, srsť z kozy domácej, konské vlásie) | srsť rozličných zvierat neuvedených pod číslom 1 alebo 2 | 4 | hodváb | vlákno získané výlučne zo snovacích žliaz hmyzu | 5 | bavlna | vlákno získané z toboliek bavlníka (Gossypium) | 6 | kapok | vlákno získané z vnútra ovocia kapok (Ceiba pentandra) | 7 | ľan | vlákno získané z lyka rastliny ľan (Linum usitatissimum) | 8 | pravé konope | vlákno získané z lyka konopí (Cannabis sativa) | 9 | juta | vlákno získané z lyka Corchorus oritorus a Corchorus capsularis. Na účely tohto nariadenia sa lykové vlákna získané z nasledujúcich druhov spracovávajú rovnakým spôsobom ako juta: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata | 10 | abaka (manilské konope) | vlákno získané z obalu listu Musa textilis | 11 | alfa | vlákno získané z listov Stipa tenacissima | 12 | kokos (kokosový orech) | vlákno získané z plodov Cocos nucifera | 13 | broom | vlákno získané z lyka Cytisus scoparius a/alebo Spartium junceum | 14 | ramia | vlákno získané z lyka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima | 15 | sisal | vlákno získané z listov Agave sisalana | 16 | bengálske konope | vlákno z lyka Crotalaria juncea | 17 | henequen | vlákno z lyka Agave fourcroydes | 18 | maguey | vlákno z lyka Agave cantala | Tabuľka 2 19 | acetát | vlákno z acetátu celulózy, v ktorom je menej ako 92 % a minimálne 74 % hydroxylových skupín acetylovaných | 20 | alginát | vlákno získané z kovových solí kyseliny algínovej | 21 | meďnaté vlákno | regenerované celulózové vlákno získané meďnato amoniakálnym procesom | 22 | modal | vlákno z regenerovanej celulózy získané modifikovaným viskózovým postupom, s vysokou pevnosťou v pretrhu a vysokým modulom pevnosti za mokra. Pevnosť v pretrhu (BC) v klimatizovanom stave a sila (BM) požadovaná na predĺženie o 5 % v mokrom stave je: BC(CN) ≥ 1,3 √T + 2 T BM(CN) ≥ 0,5 √T, kde T je priemerná dĺžková hmotnosť v dtex | 23 | proteín | vlákno získané z prírodných proteínových látok regenerovaných a stabilizovaných prostredníctvom účinku chemických činidiel | 24 | triacetát | celulózovo acetátové vlákno, v ktorom najmenej 92 % hydroxylových skupín je acetylovaných | 25 | viskóza | regenerované celulózové vlákno získané viskózovým procesom, pri ktorom vzniká nekonečné a diskontinuálne vlákno | 26 | akryl | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, zahrňujúcimi najmenej 85 % (hmotnosti) v reťazci akrylonytrilových jednotiek | 27 | chloridové vlákno | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % hmotnosti chlórovaných vinylových alebo chlórovaných vinylidénových monomérových jednotiek | 28 | fluoretylén | vlákno tvorené lineárnymi molekulami vytváranými z flurovaných alifatických uhľovodíkových monomérov | 29 | modakryl | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % a menej ako 85 % (hmotnosti) akrylonitrilových jednotiek | 30 | polyamid alebo nylon | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa amidové väzby, z ktorých najmenej 85 % je pripojených k alifatickým alebo cykloalifatickým jednotkám | 31 | aramid | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl pozostávajúcich z aromatických skupín spojených amidovými alebo imidovými väzbami, z ktorých najmenej 85 % je pripojených priamo na dve aromatické jadrá, a pokiaľ sa vyskytujú imidové väzby, ich počet nepresahuje počet amidových väzieb | 32 | polyimid | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa imidové jednotky | 33 | lyocel | vlákno z regenerovanej celulózy získané procesom rozpúšťania v organickom rozpúšťadle (zmes organických chemikálií a vody) a spriadania, bez tvorby derivátov | 34 | polyaktid | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazi minimálne 85 % (hmotnosti) jednotiek esteru kyseliny mliečnej, derivovanej z prírodne sa vyskytujúcich cukrov, ktoré má teplotu tavenia minimálne 135 °C | 35 | polyester | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zahrňujúcimi v reťazci min. 85 % (hmotnosti) esterov diolu a tereftálovej kyseliny | 36 | polyetylén | vlákno tvorené nesubstituovanými alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami | 37 | polypropylén | vlákno tvorené alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami, kde jeden uhlíkový atóm z dvoch nesie bočný metylový reťazec v izotaktickej pozícii a bez ďalších substituentov | 38 | polykarbamid | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi reťazec opakujúcej sa ureylénovej (NH-CO-NH) funkčnej skupiny | 39 | polyuretán | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zloženými z reťazcov s opakujúcimi sa uretánovými funkčnými skupinami | 40 | vinylal | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, ktorých reťazec je vytváraný poly(vinyl alkoholom) s rozličnými úrovňami acetalizácie | 41 | trivinyl | vlákno tvorené akrylonitrilovým terpolymérom, chlórovaným vinylovým monomérom a tretím vinylovým monomérom, z ktorých žiaden nepredstavuje viac ako 50 % celkovej hmotnosti | 42 | elastodién | elastické vlákno zložené z prírodného alebo syntetického polyizoprénu alebo zložené z jedného alebo viacerých diénov polymerizovaných s jedným alebo viacerými vinylovými monomérmi alebo bez nich a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku | 43 | elastán | elastické vlákno zložené najmenej z 85 % (hmotnosti) zo segmentovaného polyuretánu a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku | 44 | sklené vlákno | vlákno vyrobené zo skla | 45 | názov zodpovedajúci materiálu, z ktorého sú vlákna zložené, napríklad vlákno kovové (metalické, metalizované) azbestové, papierové, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje slovo „priadza“ alebo „vlákno“ | vlákna získané z rôznorodých alebo nových materiálov neuvedených vyššie | 46 | elastomultiester | vlákno vytvorené interakciou dvoch alebo viacerých chemicky rozdielnych lineárnych makromolekúl, ktoré obsahuje esterové skupiny ako dominantnú funkčnú jednotku (najmenej 85 %) v dvoch alebo viacerých rozdielnych fázach (ktoré nepresahujú 85 % hmotnosti) a ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku | 47 | elastolefín | vlákno zložené najmenej z 95 % (hmotnosti) z makromolekúl vytvorených z etylénu a aspoň jedného ďalšieho olefínu a čiastočne zosieťovaných, ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku | 48 | melamín | vlákno zložené najmenej z 85 % hmotnosti zo zosieťovaných makromolekúl vytvorených z derivátov melamínu | _____________ PRÍLOHA II MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA TECHNICKÝ SPIS ŽIADOSTI O NÁZOV NOVÉHO VLÁKNA (Článok 6) Technický spis na účely návrhu zaradenia názvu nového vlákna do prílohy I, ako sa uvádza v článku 6, obsahuje minimálne tieto informácie: - Navrhovaný názov vlákna; Navrhovaný názov má spojitosť s chemickým zložením a podľa potreby informuje o vlastnostiach vlákna. Na navrhovaný názov sa nevzťahujú žiadne práva a nespája sa s výrobcom. - Navrhované vymedzenie vlákna; Vlastnosti uvedené vo vymedzení nového vlákna, ako napríklad elasticita, je možné overiť na základe skúšobných metód, ktoré sa majú poskytnúť spolu s technickým spisom a experimentálnymi výsledkami analýz. - Identifikácia vlákna: chemický vzorec, rozdiely vo vzťahu k existujúcim vláknam spolu s podrobnými údajmi, ak je to relevantné, ako sú bod topenia, hustota, index lomu, horľavosť a spektrum FTIR; - Navrhovaná dohodnutá prirážka; - Dostatočne vypracované metódy identifikácie a kvantifikácie vrátane experimentálnych údajov; Žiadateľ posúdi možnosť použiť metódy uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu na analýzu najpravdepodobnejších komerčných zmesí nového vlákna s inými vláknami a navrhne aspoň jednu z týchto metód. Pokiaľ ide o metódy, pri ktorých sa môže vlákno považovať za nerozpustnú zložku, žiadateľ posudzuje korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti nového vlákna. So žiadosťou by sa mali predložiť aj všetky experimentálne údaje. Ak nie sú metódy uvedené v tomto nariadení vhodné, žiadateľ poskytne primerané odôvodnenie a navrhne novú metódu. Žiadosť by mala obsahovať experimentálne údaje vzťahujúce sa na navrhované postupy. Spolu so spisom sa poskytnú údaje o presnosti, rozsahu a opakovateľnosti metód. - Ďalšie informácie na podloženie žiadosti: výrobný proces, relevantnosť pre spotrebiteľa; - Výrobca alebo jeho zástupca na žiadosť Komisie poskytnú reprezentatívne vzorky nového čistého vlákna a príslušných zmesí vlákien potrebné na validáciu navrhovaných metód identifikácie a kvantifikácie. _____________ PRÍLOHA I II NÁZVY PODĽA ČLÁNKU 8 ODS. 1 - v bulharčine : „необработена вълна“, - v španielčine: „lana virgen“ alebo „lana de esquilado“, - v češtine: „střižní vlna“, - v dánčine: „ren, ny uld“, - v nemčine: „Schurwolle“, - v estónčine: „uus vill“, - v írčine: „olann lomra“ - v gréčtine: „παρθένο μαλλί“, - v angličtine: „fleece wool“ alebo „virgin wool“, - vo francúzštine: „laine vierge“ alebo „laine de tonte“, - v taliančine: „lana vergine“ alebo „lana di tosa“, - v lotyštine: „pirmlietojuma vilna“ alebo „cirptā vilna“, - v litovčine: „natūralioji vilna“, - v maďarčine: „élőgyapjú“, - v maltčine: „suf verġni“, - v holandčine: „scheerwol“, - v poľštine: „żywa wełna“, - v portugalčine: „lã virgem“, - v rumunčine: „lână virgină“, - v slovenčine: „strižná vlna“, - v slovinčine „runska volna“, - vo fínčine: „uusi villa“, - v švédčine: „ren ull“. __________ PRÍLOHA IV OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA OZNAČOVANIA URČITÝCH VÝROBKOV ETIKETAMI (Článok 14) Výrobky | Ustanovenia o označovaní etiketami | 1. Nasledujúce korzetové výrobky: | Vláknové zloženie je špecifikované na etikete uvedením zloženia celého výrobku alebo zloženia ďalej uvedených zložiek, a to buď súhrnne alebo oddelene: | a) Podprsenky | Vonkajšia a vnútorná látka košíčkov a zadného dielu | b) Korzety | Predné, zadné a bočné spevňovacie diely | c) Šnurovačky | Vonkajšia a vnútorná látka košíčkov, predné a zadné spevňovacie diely a bočné diely | 2. Iné korzetové výrobky vyššie neuvedené | Vláknové zloženie je špecifikované uvedením zloženia celého výrobku alebo zloženia rôznych zložiek výrobkov, a to buď súhrnne alebo oddelene. Takéto označovanie nie je povinné pre zložky, ktoré predstavujú menej ako 10 % celkovej hmotnosti výrobku. | 3. Všetky korzetové výrobky | Osobitné označovanie rozličných častí korzetových výrobkov je uskutočňované takým spôsobom, aby konečný spotrebiteľ mohol ľahko pochopiť, na ktorú časť výrobku sa informácie na etikete vzťahujú. | 4. Textílie s leptanou tlačou | Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddelene uvedením zloženia základnej textílie a zloženia leptaných častí. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek. | 5. Vyšívané textílie | Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddeleným uvedením zloženia základnej textílie a zloženia vyšívacej priadze. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek. Takéto označovanie je povinné iba pre vyšívané časti, ktoré predstavujú najmenej 10 % povrchovej plochy výrobku. | 6. Priadze pozostávajúce z jadra a obalu vytvorených odlišnými vláknami a ponúkané ako také na predaj spotrebiteľovi | Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddeleným uvedením zloženia jadra a obalu. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek. | 7. Zamatové a plyšové textílie alebo textílie podobajúce sa zamatu alebo plyšu | Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a ak má výrobok odlišný podklad a úžitkový povrch zložený z iných vlákien, môže byť uvedené oddelene pre tieto dve zložky. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek. | 8. Podlahové krytiny a koberce, ktorých podklad a využívaný povrch sú zložené z odlišných vlákien | Zloženie môže byť uvedené pre úžitkový povrch samotný. Musí sa uviesť názov tohto úžitkového povrchu. | __________ PRÍLOHA V VÝROBKY, PRE KTORÉ NIE JE POVINNÉ OZNAČOVANIE ETIKETOU ALEBO OZNAČENIE (Článok 15 ods. 2) 1. Pásky na pridržiavanie rukávov 2. Pásky na hodinky z textilných materiálov 3. Etikety a štítky 4. Držiaky na riad z textilných materiálov s výplňou 5. Kryty na kávové kanvice 6. Kryty na čajové kanvice 7. Ochranné návleky na rukávy 8. Rukávniky iné než z vlasových materiálov 9. Umelé kvety 10. Podušky na ihly 11. Plachtoviny s náterom 12. Textilné výrobky podkladové a výstužné 13. Plste 14. Staré upravené textilné výrobky, ktoré sú výslovne takto špecifikované 15. Gamaše 16. Použité obaly, predávané ako také 17. Plstené klobúky 18. Tašky, ktoré sú mäkké a bez výstuže, sedlárske výrobky, z textilných materiálov 19. Cestovné potreby z textilných materiálov 20. Ručne vyšívané tapisérie, dokončené alebo nedokončené, a materiály na ich výrobu vrátane vyšívacích priadzí predávaných oddelene od plachtovín a osobitne prezentovaných na použitie s takýmito tapisériami 21. Zipsy 22. Gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi 23. Obaly na knihy z textilných materiálov 24. Hračky 25. Textilné časti obuvi s výnimkou teplých vložiek 26. Podložky na stôl skladajúce sa z niekoľkých zložiek a s povrchovou plochou najviac 500 cm2 27. Ohňovzdorné rukavice a utierky 28. Kryty na vajíčka 29. Puzdrá na kozmetické potreby 30. Textilné vrecká na tabak 31. Puzdrá na okuliare, cigarety a cigary, zapaľovače a hrebene z textilných látok 32. Športové chrániče okrem rukavíc 33. Puzdrá na toaletné potreby 34. Puzdrá na potreby na čistenie topánok 35. Výrobky na použitie pri pohreboch 36. Výrobky na jednorazové použitie s výnimkou vaty 37. Textilné výrobky podliehajúce pravidlám Európskeho liekopisu a v tomto zmysle označené, lekárske a ortopedické obväzy na opakované použitie a ortopedické textilné výrobky všeobecne 38. Textilné výrobky vrátane šnúr, povrazov, lán, s výhradou položky 12 prílohy VI, bežne určené: a) na použitie ako súčasti nástrojov na výrobu a spracovanie tovaru; b) na začlenenie do strojov, zariadení (napríklad tepelných, klimatizačných alebo osvetľovacích), domácich a iných spotrebičov, vozidiel a ďalších dopravných prostriedkov alebo na ich obsluhu, údržbu alebo vybavenie, s výnimkou krycích plachiet a textilného príslušenstva motorových vozidiel, ktoré sa predávajú oddelene od týchto vozidiel. 39. Ochranné a bezpečnostné textilné výrobky, ako sú bezpečnostné pásy, padáky, záchranné vesty, pomôcky na protipožiarnu ochranu, nepriestrelné vesty, špeciálne ochranné odevy (napríklad ochrana proti ohňu, chemickým činidlám alebo inému ohrozeniu bezpečnosti) 40. Nafukovacie konštrukcie (napríklad športové haly, výstavné stánky alebo skladovacie priestory) za predpokladu, že sa poskytnú podrobné údaje o úžitkových vlastnostiach a technických špecifikáciách týchto výrobkov 41. Lodné plachty 42. Oblečenie pre zvieratá 43. Zástavy a vlajky __________ PRÍLOHA VI VÝROBKY, PRE KTORÉ JE POVINNÉ LEN OZNAČOVANIE SPOLOČNOU ETIKETOU ALEBO OZNAČENIE (Článok 15 ods. 3) 1. Umývacie handry 2. Prachovky na čistenie 3. Lemovky a ozdoby 4. Rámiky 5. Pásky 6. Traky 7. Podväzky a podväzkové pásy 8. Šnúrky do topánok 9. Stuhy 10. Pružné stuhy 11. Nové obalové materiály predávané ako také 12. Motúzy určené na balenie a pre poľnohospodárstvo, šnúry, povrazy a laná, ktoré nepatria pod položku 38 prílohy V[13] 13. Podložky na stôl 14. Vreckovky 15. Sieťky na drdoly a sieťky na vlasy 16. Detské viazanky a motýliky 17. Podbradníky, umývacie vrecká a malé uteráky na tvár 18. Šijacie, štopkacie a vyšívacie priadze určené na predaj v malých množstvách s čistou hmotnosťou 1 gram alebo menej 19. Šnúry na záclony, rolety a žalúzie __________ PRÍLOHA VII ZOZNAM POLOŽIEK, KTORÉ SA NEMAJÚ ZOHĽADNIŤ PRI STANOVOVANÍ PERCENTUÁLNYCH PODIELOV VLÁKIEN (Článok 16) Výrobky | Vyňaté položky | a) Všetky textilné výrobky | i) Netextilné časti, lemy látok, etikety a štítky, bordúry a ozdoby netvoriace neoddeliteľnú súčasť výrobku, gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi, doplnky, ozdoby, neelastické stuhy, elastické nite a pásky zapracované na špecifických a obmedzených miestach výrobku. ii) Mastné látky, spojivá, plnidlá, šlichtovacie a preparačné prostriedky, impregnačné prostriedky, dodatočné farbiace a tlačiace prostriedky a iné textilné pomocné prípravky. | b) Podlahové krytiny a koberce | Všetky zložky iné ako úžitkový povrch | c) Čalúnnické textílie | Bandážové a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť úžitkového povrchu | d) Závesy a záclony | Výstužné a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť lícnej strany textílie | e) Ponožky | Elastické priadze použité v leme a vystužujúce a zosilňujúce priadze na prstoch a päte | f) Pančuchové nohavice | Elastické priadze použité v páse a vystužujúce a zosilňujúce priadze na prstoch a päte | g) Textilné výrobky iné ako v písmenách b) až f) | Základné alebo podkladové textílie, výstuhy a zosilnenia, vnútorné podšívky a výstuhy z plátna, šijacie a spájacie nite, ak tieto nenahrádzajú osnovu a/alebo útok látky, výplne, ktoré nemajú izolačnú funkciu, s výhradou článku 13 ods. 1, podšívky. Na účely tohto ustanovenia: i) sa základné alebo podkladové materiály textilných výrobkov, ktoré slúžia ako podklad pre úžitkový povrch, najmä pri prikrývkach a dvojlícnych látkach, a podklady zamatových a plyšových látok a podobné výrobky nepovažujú za odstrániteľné podklady ii) „výstuhy a zosilnenia“ sú priadze alebo materiály zapracované na špecifických a obmedzených miestach textilných výrobkov na ich zosilnenie, alebo aby im dodali tuhosť alebo hrúbku | __________ PRÍLOHA VIII METÓDY KVANTITATÍVNEJ ANALÝZY DVOJZLOŽKOVÝCH A TROJZLOŽKOVÝCH ZMESÍ TEXTILNÝCH VLÁKIEN KAPITOLA 1 I. Príprava skúšobných vzoriek a skúšobných vzoriek na analýzu na stanovenie vláknového zloženia textilných výrobkov 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA V tejto kapitole sa uvádzajú postupy na získavanie laboratórnych skúšobných vzoriek vhodnej veľkosti na predbežnú úpravu na kvantitatívnu analýzu (t. j. s hmotnosťou nepresahujúcou 100 g) z laboratórnych objemových vzoriek, a na výber skúšobných vzoriek na analýzu z laboratórnych skúšobných vzoriek, ktoré boli predbežne upravené s cieľom odstrániť nevláknovú hmotu.[14] 2. VYMEDZENIA POJMOV 2.1. Objemový zdroj - množstvo materiálu, ktoré je posudzované na základe jednej série skúšobných výsledkov. Môže ho tvoriť napríklad všetok materiál v rámci jednej dodávky látky, všetka látka tkaná z konkrétneho návoja, zásielka priadze, bal alebo viac balov surového vlákna. 2.2. Laboratórna objemová vzorka - časť objemového zdroja odobratá na reprezentovanie celku, ktorú má laboratórium k dispozícii. Veľkosť a povaha laboratórnej objemovej vzorky je dostatočná na primerané prekonanie rôznorodosti objemového zdroja a na umožnenie jednoduchej manipulácie v laboratóriu.[15] 2.3. Laboratórna skúšobná vzorka - časť laboratórnej objemovej vzorky, ktorá je podrobená predbežnej úprave s cieľom odstrániť nevláknovú hmotu, a z ktorej sa berú skúšobné vzorky na analýzu. Veľkosť a povaha laboratórnej skúšobnej vzorky je dostatočná na primerané prekonanie rôznorodosti laboratórnej objemovej vzorky.[16] 2.4. Skúšobná vzorka na analýzu - časť materiálu potrebná na poskytnutie individuálneho skúšobného výsledku vyberaná z laboratórnej skúšobnej vzorky. 3. PRINCÍP Laboratórna skúšobná vzorka sa vyberá tak, aby reprezentovala laboratórnu objemovú vzorku. Skúšobné vzorky na analýzu sa odoberú z laboratórnej skúšobnej vzorky takým spôsobom, aby každá z nich reprezentovala laboratórnu skúšobnú vzorku. 4. ODBER VZORIEK VOĽNÝCH VLÁKIEN 4.1. Neorientované vlákna - laboratórnu skúšobnú vzorku získajte náhodným výberom chumáčov z laboratórnej objemovej vzorky. Dokonale zmiešajte celú laboratórnu skúšobnú vzorku pomocou laboratórneho mykacieho stroja.[17] Tkaninu alebo zmes vrátane voľných vlákien a vlákien priľnutých k zariadeniu použitému na miešanie podrobte predbežnej úprave. Potom vyberte skúšobné vzorky na analýzu v pomere k príslušným hmotnostiam z tkaniny alebo zmesi z voľných vlákien a z vlákien priľnutých k zariadeniu. Ak mykaná tkanina zostane po predbežnej úprave nedotknutá, vyberte skúšobné vzorky na analýzu spôsobom opísaným v bode 4.2. Ak je mykaná tkanina narušená predbežnou úpravou, vyberte každú skúšobnú vzorku na analýzu náhodným odstránením najmenej 16 malých chumáčov vhodnej a približne rovnakej veľkosti a potom ich spojte. 4.2. Orientované vlákna (česance, tkaniny, pramene, predpriadze) - z náhodne vybraných častí laboratórnej objemovej vzorky nastrihajte najmenej 10 priečnych rezov, každý s hmotnosťou približne 1 g. Takto vytvorenú laboratórnu skúšobnú vzorku podrobte predbežnej úprave. Opätovne skombinujte priečne rezy ich uložením vedľa seba a skúšobnú vzorku na analýzu získajte rezom cez ne tak, aby ste vzali časť z každej z 10 dĺžok. ODBER VZORIEK PRIADZE 5.1. Priadza v balíkoch alebo v plástoch - zo všetkých balíkov v objemovej laboratórnej vzorke odoberte vzorku. Z každého balíka zoberte primerané kontinuálne rovnaké dĺžky buď navíjaním pradien s rovnakým počtom otáčok na navíjaciu cievku[18], alebo nejakými inými prostriedkami. Zjednoťte dĺžky, stranu vedľa strany, buď ako jedno pradeno alebo ako rad, na vytvorenie laboratórnej skúšobnej vzorky a zabezpečte, aby boli v pradene alebo rade rovnaké dĺžky z každého balíka. Podrobte laboratórnu skúšobnú vzorku predbežnej úprave. Skúšobné vzorky na analýzu odoberte z laboratórnej skúšobnej vzorky odrezaním chumáča nití rovnakej dĺžky z klbka alebo kúdele, venujte pritom pozornosť tomu, aby chumáč obsahoval všetky nite vo vzorke. Na získanie skúšobnej vzorky 10 g sa z každého balíka odoberie dĺžka priadze 106/nt cm, kde t je tex priadze a n počet balíkov vybratých z objemovej laboratórnej vzorky. Ak je nt vysoké, t. j. viac ako 2 000, naviňte ťažšie klbko a prerežte ho naprieč na dvoch miestach, aby ste urobili kúdeľ vhodnej hmotnosti. Konce akejkoľvek vzorky vo forme kúdele sú bezpečne zviazané pred predbežnou úpravou a skúšobné vzorky na analýzu odobraté z miesta vzdialeného od viazacích pások. 5.2. Priadza na osnove – laboratórnu skúšobnú vzorku odoberte odrezaním dĺžky z konca osnovy, ktorá má najmenej 20 cm a obsahuje všetky priadze v osnove okrem okrajových priadzí, ktoré sa odstránia. Zviažte chumáč nití pri jednom konci. Ak je vzorka ako celok príliš veľká na predbežnú úpravu, rozdeľte ju na dve alebo viac častí, každú z nich zviazanú na predbežnú úpravu, a jednotlivé časti spojte po tom, čo sa každá osobitne predbežne upraví. Skúšobnú vzorku na analýzu odoberte odrezaním primeranej dĺžky z laboratórnej skúšobnej vzorky z konca vzdialeného od viazacej pásky, pričom musí obsahovať všetky nite osnovy. Pre osnovu s počtom nití N s texom t je dĺžka vzorky na analýzu s hmotnosťou 1 g 105/Nt cm. 6. ODBER VZORIEK PLOŠNÝCH TEXTÍLIÍ 6.1. Z laboratórnej objemovej vzorky pozostávajúcej z jediného výstrižku reprezentujúceho plošnú textíliu. – odstrihnite diagonálny pás od jedného rohu k druhému a odstráňte okraje. Tento pás je laboratórnou skúšobnou vzorkou. Na získanie laboratórnej skúšobnej vzorky s hmotnosťou x g je plocha pásu x104/G cm2, pričom G je hmotnosť textílie v g/m2. Podrobte laboratórnu skúšobnú vzorku predbežnej úprave a potom priečne rozstrihnite pás na štyri rovnaké dĺžky a položte ich na seba. Skúšobné vzorky na analýzu odoberte z akejkoľvek časti navrstveného materiálu prerezaním cez všetky vrstvy tak, aby každá vzorka na analýzu obsahovala rovnakú dĺžku každej vrstvy. Ak má plošná textília tkaný vzor, odoberte laboratórnu skúšobnú vzorku, meranú paralelne k smeru osnovy, so šírkou najmenej jednej osnovy opakovania vzoru. Ak je po splnení tejto podmienky laboratórna skúšobná vzorka príliš veľká, aby sa dala spracovávať ako celok, rozstrihnite ju na rovnaké časti, každú osobitne predbežne upravte a pred výberom skúšobnej vzorky na analýzu ich položte na seba, pričom dajte pozor, aby sa zodpovedajúce časti vzoru neprekrývali. 6.2. Z laboratórnej objemovej vzorky pozostávajúcej z niekoľkých odstrihov – Spracujte každý odstrih, ako je opísané v 6.1 a predložte každý výsledok osobitne. 7. ODBER VZORIEK KONFEKČNÝCH A HOTOVÝCH VÝROBKOV Laboratórnou objemovou vzorkou je spravidla kompletný konfekčný alebo hotový výrobok alebo jeho reprezentatívna časť. Ak je to primerané, stanovte percentuálny podiel rozličných častí výrobku, ktoré nemajú rovnaký obsah vlákien, s cieľom overiť zhodu s článkom 13. Vyberte laboratórnu skúšobnú vzorku reprezentujúcu časť konfekčného alebo hotového výrobku, ktorého zloženie musí byť uvedené na etikete. Ak má výrobok niekoľko etikiet, vyberte laboratórne skúšobné vzorky reprezentujúce každú časť zodpovedajúcu danej etikete. Ak výrobok, ktorého zloženie sa má stanoviť, nie je jednotný, môže byť potrebné vybrať laboratórne skúšobné vzorky z každej časti výrobku a stanoviť pomerné podiely vo vzťahu k celému tomuto výrobku. Potom vypočítajte percentuálne podiely, pričom zohľadnite pomerné podiely častí vo vzorke. Podrobte laboratórne skúšobné vzorky predbežnej úprave. Potom vyberte skúšobné vzorky na analýzu reprezentujúce predbežne upravené laboratórne skúšobné vzorky. II. Úvod k metódam kvantitatívnej analýzy zmesí textilných vlákien Metódy kvantitatívnej analýzy zmesí vlákien sú založené na dvoch hlavných procesoch, a to na ručnej separácii vlákien a na chemickej separácii vlákien. Metóda ručnej separácie sa použije vždy, keď je to možné, keďže vo všeobecnosti poskytuje oveľa presnejšie výsledky než chemická metóda. Možno ju použiť na všetky textílie, ktorých vlákenné zložky netvoria veľmi kompaktnú zmes, ako napríklad v prípade priadzí zložených z niekoľkých prvkov, z ktorých každý je vytvorený len jedným typom vlákna, alebo látok, v ktorých vlákno osnovy je odlišného druhu než vlákno útoku, alebo pletených látok, ktoré je možno rozpliesť, vytvorených priadzami odlišných typov. Vo všeobecnosti, metódy chemickej kvantitatívnej analýzy sú založené na selektívnom rozpúšťaní jednotlivých zložiek. Po odstránení zložky sa zváži nerozpustný zvyšok a pomer rozpustnej zložky sa vypočíta zo straty na hmotnosti. Táto prvá časť prílohy poskytuje spoločné informácie pre analýzy na základe tejto metódy všetkých zmesí vlákien, ktorými sa príloha zaoberá bez ohľadu na ich zloženie. Preto sa používa v spojení s nasledujúcimi jednotlivými oddielmi prílohy, ktoré obsahujú podrobné postupy uplatniteľné na konkrétne zmesi vlákien. Príležitostne je analýza založená na inom princípe než selektívne rozpúšťanie; v takýchto prípadoch sú všetky podrobné údaje uvedené v príslušnom oddiele. Zmesi vlákien počas spracovania, a v menšom rozsahu hotové textílie, môžu obsahovať nevláknovú hmotu, ako sú tuky, vosky alebo preparačné prostriedky, alebo vo vode rozpustné látky, ktoré sú prirodzenou súčasťou alebo sú pridané na uľahčenie spracovania. Nevláknová hmota sa pred analýzou musí odstrániť. Z tohto dôvodu sa uvádza aj metóda na odstraňovanie olejov, tukov, voskov a vo vode rozpustných látok. Textílie môžu okrem toho obsahovať živice alebo iné látky, ktoré sa pridávajú na dosiahnutie osobitných vlastností. Takéto látky, medzi ktoré patria vo výnimočných prípadoch aj farbivá, môžu prekážať pôsobeniu činidla na rozpustnú zložku a/alebo môžu byť jeho pôsobením čiastočne alebo úplne odstránené. Tento typ pridanej látky môže preto spôsobovať chyby a pred analýzou vzorky sa odstráni. Ak nie je možné odstrániť takúto pridanú látku, metódy kvantitatívnej chemickej analýzy uvedené v tejto prílohe nie sú uplatniteľné. Farba vo farbených látkach sa považuje za neoddeliteľnú súčasť vlákna a neodstraňuje sa. Analýzy sa vykonávajú na základe suchej hmotnosti a uvádza sa postup na stanovenie suchej hmotnosti. Výsledok sa získava uplatnením dohodnutých prirážok, ktoré sú uvedené v prílohe IX k tomuto nariadeniu, na suchú hmotnosť každého vlákna. Pred vykonaním akejkoľvek analýzy sa identifikujú všetky vlákna prítomné v zmesi. V niektorých metódach môže byť nerozpustná zložka zmesi čiastočne rozpustená v činidle použitom na rozpustenie rozpustnej(-ých) zložky(-iek). Tam, kde je to možné, boli zvolené činidlá, ktoré majú malý alebo žiadny účinok na nerozpustné vlákna. Ak je známe, že sa počas analýzy vyskytuje strata na hmotnosti, výsledok sa koriguje, na tento účel sa uvádzajú korekčné faktory. Tieto faktory boli stanovené v niekoľkých laboratóriách na základe úpravy vlákien, očistených predbežnou úpravou, príslušným činidlom, ako je špecifikované v metóde analýzy. Tieto korekčné faktory sa uplatňujú iba na nedegradované vlákna a v prípade, že vlákna sú degradované pred alebo počas úpravy, môžu byť potrebné iné korekčné faktory. Uvedené postupy sa vzťahujú na jednotlivé analýzy. Robia sa najmenej dve analýzy na rozdielnych skúšobných vzorkách na analýzu, tak v prípade ručnej separácie, ako aj v prípade chemickej separácie. Na potvrdenie, pokiaľ to nie je technicky nemožné, sa odporúča použiť alternatívne postupy, v ktorých sa rozpúšťa najprv zložka, ktorá bola zvyškom v štandardnej metóde. KAPITOLA 2 Metódy kvantitatívnej analýzy určitých dvojzložkových zmesí vlákien I. Všeobecné informácie spoločné pre uvedené metódy kvantitatívnej chemickej analýzy zmesí textilných vlákien. I.1. Rozsah pôsobnosti a oblasť uplatnenia Oblasť uplatnenia pre každú metódu špecifikuje, na ktoré vlákna je metóda uplatniteľná. I.2. Princíp Po identifikovaní zložiek zmesi sa nevláknový materiál odstráni vhodnou predbežnou úpravou a potom jedna zo zložiek obyčajne selektívnym rozpúšťaním[19]. Nerozpustný zvyšok sa zváži a pomer rozpustnej zložky sa vypočíta zo straty na hmotnosti. S výnimkou prípadov, keď to predstavuje technické ťažkosti, uprednostňuje sa rozpúšťať vlákno prítomné vo väčšom pomere, čím sa ako zvyšok získa vlákno prítomné v menšom pomere. I.3. Materiály a zariadenie I.3.1. Vybavenie I.3.1.1. Filtračné tégliky a odvažovačky dostatočne veľké, aby sa do nich zmestili takéto tégliky alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. I.3.1.2. Banka na vákuovú destiláciu. I.3.1.3. Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. I.3.1.4. Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. I.3.1.5. Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. I.3.1.6. Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky. I.3.2. Činidlá I.3.2.1. Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. I.3.2.2. Ostatné činidlá sú špecifikované v príslušných oddieloch každej metódy. Všetky použité činidlá by mali byť chemicky čisté. I.3.2.3. Destilovaná alebo deionizovaná voda. I.3.2.4. Acetón. I.3.2.5. Kyselina ortofosforečná. I.3.2.6. Močovina. I.3.2.7. Hydrogénuhličitan sodný. Všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté. I.4. Klimatizácia a skúšobná atmosféra Pretože sa stanovujú suché hmotnosti, je potrebné klimatizovať vzorku na analýzu alebo analýzy vykonávať v klimatizovanej atmosfére. I.5. Laboratórna skúšobná vzorka Odoberte laboratórnu skúšobnú vzorku, ktorá je reprezentačná pre laboratórnu objemovú vzorku a dostatočná na poskytnutie všetkých požadovaných vzoriek na analýzu, každú s hmotnosťou najmenej 1 g. I.6. Predbežná úprava laboratórnej skúšobnej vzorky[20] Ak je prítomná látka, ktorá sa vo výpočtoch percentuálneho podielu nemá zohľadniť (pozri článok 16 tohto nariadenia), najprv sa odstráni pomocou vhodnej metódy, ktorá neovplyvňuje žiadnu z vláknových zložiek. Na tento účel sa nevláknová hmota, ktorá môže byť extrahovaná petroléterom a vodou, odstráni úpravou skúšobnej vzorky vysušenej na vzduchu v Soxhletovom extraktore pomocou petroléteru počas jednej hodiny, pri minimálnej rýchlosti 6 cyklov za hodinu. Petroléter sa nechá vypariť zo vzorky, ktorá sa potom extrahuje priamou úpravou pozostávajúcou z namáčania vzorky na analýzu vo vode pri izbovej teplote počas jednej hodiny a potom jej namáčaním vo vode pri 65 ± 5 °C počas ďalšej hodiny, pričom sa tekutina z času na čas premieša. Použitý pomer tekutiny k vzorke na analýzu je 100:1. Prebytočná voda sa zo vzorky odstráni stláčaním, satím alebo odstredením a potom sa vzorka nechá vysušiť na vzduchu. V prípade elastolefínu alebo zmesí vlákien obsahujúcich elastolefín a iné vlákna (vlnu, zvieraciu srsť, hodváb, bavlnu, ľan, pravé konope, jutu, abaku, alfu, kokosové vlákno, broom, ramiu, sisal, meďnaté vlákno, modal, proteín, viskózu, akryl, polyamid alebo nylon, polyester, elastomultiester) sa postup opísaný vyššie mierne upraví a petroléter sa nahradí acetónom. V prípade zmesí vlákien obsahujúcich elastolefín a acetát sa ako predbežná úprava uplatňuje nasledujúci postup. Vzorka na analýzu sa extrahuje 10 minút pri 80 °C roztokom obsahujúcim 25 g/l 50 % kyseliny ortofosforečnej a 50 g/l močoviny. Použitý pomer tekutiny k vzorke na analýzu je 100:1. Vzorka na analýzu sa premyje vo vode, potom sa voda odstráni, vzorka na analýzu sa premyje v 0,1 % roztoku hydrogénuhličitanu sodného a nakoniec sa opatrne premyje vo vode. Ak nevláknovú hmotu nemožno extrahovať pomocou petroléteru a vody, odstráni sa vhodnou metódou, ktorou sa nahradí vodná metóda opísaná vyššie a ktorou sa podstatne nezmení žiadna z vláknových zložiek. Pri niektorých nebielených prírodných rastlinných vláknach (napríklad juta, kokosové vlákno) si však treba uvedomiť, že zvyčajnou predbežnou úpravou pomocou petroléteru a vody sa neodstránia všetky prírodné látky nevláknovej povahy; dodatočná predbežná úprava sa napriek tomu neuplatňuje, s výnimkou prípadu, keď vzorka obsahuje apretúry, ktoré nie sú rozpustné ani v petrolétere, ani vo vode. Správa o analýze zahŕňa všetky podrobnosti o použitých metódach predbežnej úpravy. I.7. Skúšobný postup I.7.1. Všeobecné pokyny I.7.1.1. S u š e n i e Všetky sušiace postupy vykonávajte najmenej štyri hodiny a najviac 16 hodín pri 105 ± 3 °C vo vetranej sušiarni, pričom dvere sušiarne sú celý čas zatvorené. Ak je doba sušenia kratšia ako 14 hodín, vzorka na analýzu sa musí zvážiť, aby sa skontrolovalo, či je už jej hmotnosť konštantná. Hmotnosť sa môže považovať za konštantnú, ak je jej zmena po ďalších 60 minútach sušenia menšia než 0,05 %. Dbajte na to, aby ste sa počas sušenia, ochladzovania a váženia nedotýkali holými rukami téglikov, odvažovačiek a vzoriek na analýzu. Vzorky vysušujte v odvažovačke so zátkou vedľa nej. Po vysušení zazátkujte odvažovačku pred jej vybratím zo sušiarne a preneste ju rýchlo do exsikátora. Filtračný téglik sušte v odvažovačke s jej krytom vedľa nej v sušiarni. Po vysušení zatvorte odvažovačku a preneste ju rýchlo do exsikátora. Kde sa použije iné vybavenie než filtračný téglik, sušiace postupy v sušiarni sa vykonávajú takým spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa suchá hmotnosť vlákien stanovila bez strát. I.7.1.2. O ch l a dz o v a n i e Všetky chladiace postupy vykonávajte v exsikátore, tento umiestnite vedľa váhy, kým sa nedosiahne úplné ochladenie odvažovačiek, a v každom prípade počas najmenej dvoch hodín. I.7.1.3. V á ž e n i e Po ochladení ukončite váženie odvažovačky do dvoch minút po jej vybratí z exsikátora. Vážte s presnosťou 0,0002 g. I.7.2. Postup Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte skúšobnú vzorku na analýzu vážiacu najmenej 1 g. Nastrihajte priadzu alebo látku do dĺžok približne 10 mm, čo najviac rozčlenene. Vzorku vysušte v odvažovačke, ochlaďte v exsikátore a zvážte ju. Presuňte vzorku na analýzu do sklenej nádoby špecifikovanej v príslušnom oddiele relevantnej metódy Spoločenstva, opätovne okamžite odvážte odvažovačku a z rozdielu získajte suchú hmotnosť vzorky na analýzu. Ukončite skúšku, ako je špecifikované v príslušnom oddiele uplatniteľnej metódy. Kontrolou zvyšku pod mikroskopom si overíte, či sa úpravou skutočne odstránili všetky rozpustné vlákna. I.8. Výpočet a vyjadrenie výsledkov Hmotnosť nerozpustnej zložky vyjadrite ako percento z celkovej hmotnosti vlákna v zmesi. Percentuálny podiel rozpustnej zložky sa zistí rozdielom. Výsledky vypočítajte na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia straty hmotnosti počas predbežnej úpravy a analýzy. Výpočty sa vykonávajú uplatnením vzorca uvedeného v I.8.2. I.8.1. Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy. [pic] kde P1 % je percentuálny podiel čistej, suchej, nerozpustnej zložky, m je percentuálny podiel suchej hmotnosti vzorky na analýzu po predbežnej úprave, r je suchá hmotnosť zvyšku, d je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti nerozpustnej zložky v činidle počas analýzy. Vhodné hodnoty „d“ sú uvedené v príslušnom oddiele každej metódy. Takéto hodnoty „d“ sú prirodzene normálnymi hodnotami uplatniteľnými na chemicky nedegradované vlákna. I.8.2. Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti s úpravou o zmluvné prirážky, a kde je primerané, o korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy. [pic] kde P1A % je percentuálny podiel nerozpustnej zložky upravenej o zmluvne dohodnuté prirážky a vzhľadom na stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy. P1 je percentuálny podiel čistej suchej nerozpustnej zložky, ako je vypočítané zo vzorca uvedeného v I.8.1. a1 je zmluvne dohodnutá prirážka pre nerozpustnú zložku (pozri prílohu IX) a1 je zmluvne dohodnutá prirážka pre rozpustnú zložku (pozri prílohu IX) b1 je percentuálna strata nerozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou b2 je percentuálna strata rozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou Percentuálny podiel druhej zložky je P2A% = 100 - P1A% Ak je to možné, tam, kde bola použitá osobitná predbežná úprava, hodnoty b1 a b2 sa stanovia podrobením každej z čistých vláknových zložiek predbežnej úprave uplatnenej v analýze. Čisté vlákna sú také, ktoré sú zbavené všetkého nevláknového materiálu okrem toho, ktorý bežne obsahujú (prirodzene alebo v dôsledku výrobného procesu) v stave (bielené alebo nebielené), v ktorom sa nachádzajú v materiáli, ktorý sa má analyzovať. Kde nie sú k dispozícii čisté oddelené vlákna použité vo výrobe materiálu, ktorý sa má analyzovať, použijú sa priemerné hodnoty b1 a b2 získané zo skúšok vykonaných na čistých vláknach podobných vláknam v zmesi, ktorá sa preveruje. Ak sa uplatňuje bežná predbežná úprava extrahovaním petroléterom a vodou, korekčné faktory b1 a b2 sa vo všeobecnosti môžu zanedbať, s výnimkou nebielenej bavlny, nebieleného ľanu a nebieleného konope, kde sa strata v dôsledku predbežnej úpravy bežne stanovuje na 4 %, a v prípade polypropylénu na 1 %. V prípade ostatných vlákien sú straty v dôsledku predbežnej úpravy bežne vo výpočtoch zanedbávané. II. Metóda kvantitatívnej analýzy ručnou separáciou II.1. Oblasť uplatňovania Táto metóda je uplatniteľná na textilné vlákna všetkých typov za predpokladu, že netvoria veľmi kompaktnú zmes a že sa dajú separovať ručne. II.2. Princíp Po identifikovaní zložiek textilu sa nevláknový materiál odstráni vhodnou predbežnou úpravou a potom sa vlákna separujú rukou, vysušia a zvážia sa, aby sa vypočítal pomer každého vlákna v zmesi. II.3. Vybavenie II.3.1. Odvažovačka alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. II.3.2. Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. II.3.3. Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. II.3.4. Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. II.3.5. Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky. II.3.6. Ihla. II.3.7. Zákrutomer alebo podobné vybavenie. II.4. Činidlá II.4.1. Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. II.4.2. Destilovaná alebo deionizovaná voda. II.5. Klimatizácia a skúšobná atmosféra pozri I.4. II.6. Laboratórna skúšobná vzorka pozri I.5. II.7. Predbežná úprava laboratórnej skúšobnej vzorky pozri I.6. II.8. Postup II.8.1. Analýza priadze Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky vyberte vzorku na analýzu s hmotnosťou najmenej 1 g. Pri veľmi jemnej priadzi sa analýza môže robiť na minimálnej dĺžke 30 m, bez ohľadu na jej hmotnosť. Postrihajte priadzu na kusy vhodnej dĺžky a separujte typy vlákien pomocou ihly a, ak je to potrebné, zákrutomeru. Takto získané typy vlákien sa umiestnia do vopred zvážených odvažovačiek a vysušujú sa pri teplote 105 ± 3 °C, kým sa nedosiahne konštantná hmotnosť, ako je opísané v I.7.1 a I.7.2. II.8.2. Analýza látky Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte vzorku na analýzu bez okraja v množstve aspoň 1 g, okraje dôkladne zarovnajte, aby sa zabránilo rozstrapkaniu a utekaniu očiek rovnobežne s niťami osnovy alebo útoku, alebo v prípade pletených látok pozdĺž stĺpca a sledu očiek. Separujte jednotlivé typy vlákien, vložte ich do vopred zvážených odvažovačiek a postupujte ako je popísané v II.8.1. II.9. Výpočet a vyjadrenie výsledkov Hmotnosť každej vláknovej zložky vyjadrite ako percentuálny podiel z celkovej hmotnosti vlákien v zmesi. Výsledky vypočítajte na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia straty hmotnosti počas predbežnej úpravy. II.9.1. Výpočet percentuálnych hmotností čistého suchého vlákna bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy: [pic] P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky, m1 je čistá suchá hmotnosť prvej zložky, m2 je čistá suchá hmotnosť druhej zložky. II.9.2. Pokiaľ ide o výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy, pozri I.8.2. III.1. Presnosť metód Presnosť uvedená v jednotlivých metódach súvisí s reprodukovateľnosťou. Reprodukovateľnosť sa vzťahuje na spoľahlivosť, t. j. na blízkosť zhody medzi experimentálnymi hodnotami, ktoré získajú používatelia tej istej metódy v rôznych laboratóriách alebo v rôznych časoch, a tiež na získavanie jednotlivých výsledkov pri vzorkách na analýzu z tej istej homogénnej zmesi. Reprodukovateľnosť sa vyjadruje prostredníctvom limitov spoľahlivosti výsledkov na úrovni spoľahlivosti 95 %. Znamená to, že rozdiel medzi dvoma výsledkami v sérii analýz uskutočnených v rôznych laboratóriách by pri bežnom a správnom uplatnení metódy na tú istú a homogénnu zmes bol prekročený iba v 5 prípadoch zo 100. III.2. Skúšobný protokol III.2.1. Uveďte, či analýza bola vykonaná v súlade s touto metódou. III.2.2. Uveďte podrobnosti o akejkoľvek špeciálnej predbežnej úprave (pozri I.6). III.2.3. Uveďte individuálne výsledky a aritmetický stred, všetko s presnosťou na jedno desatinné miesto. IV. Osobitné metódy SÚHRNNÁ TABUĽKA Metóda | Oblasť uplatnenia | Činidlo | Rozpustná zložka | Nerozpustná zložka | 1. | acetát | určité iné vlákna | acetón | 2. | určité proteínové vlákna | určité iné vlákna | chlórnan | 3. | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna, elastolefín alebo melamín | kyselina mravčia a chlorid zinočnatý | 4. | polyamid alebo nylon | určité iné vlákna | kyselina mravčia, 80 % m/m | 5. | acetát | triacetát, elastolefín alebo melamín | benzylalkohol | 6. | triacetát alebo polylaktid | určité iné vlákna | dichlórmetán | 7. | určité celulózové vlákna | polyester, elastomultiester alebo elastolefín | kyselina sírová, 75 % m/m | 8. | akrylové vlákna, určité modakrylové vlákna alebo určité chloridové vlákna | určité iné vlákna | dimetylformamid | 9. | určité chloridové vlákna | určité iné vlákna | sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 v/v | 10. | acetát | určité chloridové vlákna, elastolefín alebo melamín | ľadová kyselina octová | 11. | Hodváb | vlna, srsť, elastolefín alebo melamín | kyselina sírová, 75 % m/m | 12. | juta | určité živočíšne vlákna | metóda na obsah dusíka | 13. | polypropylén | určité iné vlákna | xylén | 14. | určité iné vlákna | chloridové vlákna (homopolyméry vinylchloridu), elastolefín alebo melamín | metóda s koncentrovanou kyselinou sírovou | 15. | chloridové vlákna, určité modakrylové vlákna, určité elastánové vlákna, acetátové vlákna a triacetátové vlákna | určité iné vlákna | cyklohexanón | 16. | melamín | bavlna alebo aramid | horúca kyselina mravčia, 90 % m/m | METÓDA č. 1 ACETÁT A URČITÉ INÉ VLÁKNA (Acetónová metóda) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. acetátu (19) s 2. vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), ľanom (7), pravým konope (8), jutou (9), abakou (10), alfou (11), kokosovým vláknom (12), broomom (13), ramiou (14), sisalom (15), meďnatým vláknom (21), modalom (22), proteínom (23), viskózou (25), akrylom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). Uvedená metóda nie je za žiadnych okolností uplatniteľná na acetátové vlákna, ktoré boli deacetylované na povrchu. 2. PRINCÍP Acetát sa rozpustí zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou acetónu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého acetátu sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (okrem tých, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie Kužeľové banky so sklenou zátkou s objemom minimálne 200 ml. 3.2. Činidlo Acetón. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: Ku vzorke obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml acetónu na gram vzorky, potraste bankou, nechajte postáť 30 minút pri izbovej teplote, z času načas premiešajte a potom dekantujte kvapalinu cez zvážený filtrovací téglik. Úpravu opakujte ešte dvakrát (čím vykonáte celkovo tri extrakcie), ale len v trvaní 15 minút tak, aby celkový čas úpravy acetónom trval 1 hodinu. Zvyšok preneste do filtračného téglika. Vo filtračnom tégliku ho opláchnite acetónom a odsajte tekutinu. Opätovne naplňte téglik acetónom a nechajte ho stiecť gravitačne. Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ je 1,01. 6. PRESNOSŤ Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 2 URČITÉ PROTEÍNOVÉ VLÁKNA A URČITÉ INÉ VLÁKNA (Metóda s použitím chlórnanu) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. určitých proteínových vlákien, konkrétne: vlny (1), zvieracej srsti (2 a 3), hodvábu (4), proteínu (23) s 2. bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chlórovláknami (27), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), polypropylénom (37), elastánom (43), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). Ak sú prítomné rôzne proteínové vlákna, metóda poskytne ich celkové množstvo, ale nie ich jednotlivé podiely. 2. PRINCÍP Proteínové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou roztoku chlórnanu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého proteínového vlákna sa zistí rozdielom. Na prípravu chlórnanového roztoku možno použiť buď chlórnan lítny alebo chlórnan sodný. Chlórnan lítny sa odporúča pri nízkom počte analýz alebo na analýzy vykonávané v pomerne dlhých intervaloch. Dôvodom je, že percentuálny podiel chlórnanu v pevnom chlórnane lítnom, na rozdiel od chlórnanu sodného, je prakticky konštantný. Ak je percentuálny podiel chlórnanu známy, obsah chlórnanu nie je potrebné kontrolovať jodometricky pri každej analýze, keďže možno použiť konštantnú váženú časť chlórnanu lítneho. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie (i) Erlenmeyerova banka so sklenou zátkou so zábrusom, 250 ml; (ii) Termostat nastaviteľný na 20 (± 2) °C. 3.2. Činidlá (i) Chlórnanové činidlo a) R o z t o k ch l ó r n a n u l í t n e h o Tento pozostáva z čerstvo pripraveného roztoku obsahujúceho 35 (± 2) g/l aktívneho chlóru (približne 1 M), do ktorého sa pridá 5 (± 0,5) g/l predtým rozpusteného hydroxidu sodného. Na prípravu rozpustite 100 g chlórnanu lítneho, obsahujúceho 35 % aktívneho chlóru (alebo 115 gramov obsahujúcich 30 % aktívneho chlóru) v približne 700 ml destilovanej vody, pridajte 5 g hydroxidu sodného, rozpusteného v približne 200 ml destilovanej vody a doplňte destilovanou vodou. Roztok, ktorý bol čerstvo pripravený, nie je potrebné kontrolovať jodometricky. b) R o z t o k ch l ó r n a n u s ó d n e h o Tento pozostáva z čerstvo pripraveného roztoku obsahujúceho 35 (± 2) g/l aktívneho chlóru (približne 1 M), do ktorého sa pridá 5 (± 0,5) g/l predtým rozpusteného hydroxidu sodného. Pred každou analýzou skontrolujte obsah aktívneho chlóru v roztoku jodometricky. ii) Kyselina octová, zriedený roztok Rozrieďte 5 ml ľadovej kyseliny octovej na 1 liter vodou. 4. SKÚŠKOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: zmiešajte približne 1 g vzorky s približne 100 ml roztoku chlórnanu (lítneho alebo sodného) v 250 ml banke a dôkladne potraste, aby sa navlhčila vzorka. Potom banku nahrievajte 40 minút v termostate pri 20 °C a nepretržite potriasajte alebo aspoň v pravidelných intervaloch. Keďže rozpúšťanie vlny sa ďalej uskutočňuje exotermne, reakčné teplo pri tejto metóde musí byť distribuované a odstraňované. Inak sa môžu začínajúcim rozpúšťaním nerozpustných vlákien spôsobiť značné chyby. Po 40 minútach odfiltrujte obsah banky cez zvážený sklený filtrovací téglik a preneste zvyšok vlákien do filtračného téglika opláchnutím banky trochou chlórnanového činidla. Odvodnite téglik saním a premyte zvyšok postupne vodou, zriedenou kyselinou octovou a napokon vodou, pričom téglik odvodnite saním po každom pridávaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne. Napokon vyprázdnite téglik odsávaním, vysušte téglik so zvyškom a ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade bavlny, viskózy, modalu a melamínu, pre ktoré „d“ = 1,01, a nebielenej bavlny, pre ktorú „d“ = 1,03. 6. PRESNOSŤ Na homogénnych zmesiach textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 3 VISKÓZA, MEĎNATÉ VLÁKNO ALEBO URČITÉ TYPY MODALU A BAVLNY (Metóda s použitím kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. viskózy (25) alebo meďnatého vlákna (21) vrátane určitých typov modalového vlákna (22), s 2. bavlnou (5), elastolefínom (47) a melamínom (48). Ak sa ukáže, že je prítomné modalové vlákno, uskutoční sa predbežná skúška, aby sa zistilo, či je rozpustné v činidle. Táto metóda nie je uplatniteľná na zmesi, v ktorých bavlna prešla nadmernou chemickou degradáciou, ani vtedy, keď viskóza alebo meďnaté vlákno nie sú úplne rozpustné, čo je spôsobené prítomnosťou určitých farbív alebo apretúr, ktoré nemožno úplne odstrániť. 2. PRINCÍP Viskózové, meďnaté alebo modalové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi činidlom pozostávajúcim z kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho korigovaná hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchej hmotnosti viskózy, meďnatého alebo modálneho vlákna sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie i) Kužeľové banky so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; ii) Vybavenie na udržiavanie baniek pri 40 (± 2)°C. 3.2. Činidlá i) Roztok obsahujúci 20 g roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého a 68 g bezvodej kyseliny mravčej, doplnené na 100 g vodou (konkrétne 20 častí hmotnostných roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého k 80 častiam hmotnostným 85 % m/m kyseliny mravčej). Pozn.: V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na bod I.3.2.2., v ktorom sa stanovuje, že všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté; okrem toho je dôležité použiť len roztavený bezvodý chlorid zinočnatý. ii) Roztok hydroxidu amónneho: rozrieďte 20 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (špecifická váha 0,880 g/ml) na 1 liter vodou. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: umiestnite vzorku na analýzu bezprostredne do banky predhriatej na 40 °C. Pridajte 100 ml roztoku kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého predhriateho na 40 °C na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte a energicky potraste bankou. Dve a pol hodiny udržiavajte banku a jej obsah pri konštantnej teplote 40 °C, pričom ňou v hodinových intervaloch potriasajte. Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik a pomocou činidla preneste do téglika všetky vlákna, ktoré zostali v banke. Prepláchnite 20 ml činidla. Dokonale umyte téglik a zvyšok vodou s teplotou 40 °C. Opláchnite vláknový zvyšok v približne 100 ml chladného amónneho roztoku (3.2.ii), pričom dbajte na to, aby tento zvyšok zostal 10 minút plne ponorený v roztoku (1); potom dokonale opláchnite studenou vodou. Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne. Napokon odstráňte zvyšujúcu kvapalinu saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,02 pre bavlnu, 1,01 pre melamín a 1,00 pre elastolefín. 6. PRESNOSŤ Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 4 POLYAMID ALEBO NYLON A URČITÉ INÉ VLÁKNA (Metóda s použitím 80 % m/m kyseliny mravčej) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. polyamidu alebo nylonu (30) s 2. vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chloridovým vláknom (27), polyesterom (35), polypropylénom (37), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). Ako bolo uvedené vyššie, táto metóda je uplatniteľná aj na zmesi s vlnou, ale ak je obsah vlny väčší ako 25 %, použije sa metóda č. 2 (rozpúšťanie vlny v roztoku alkalického chlórnanu sodného). 2. PRINCÍP Polyamidové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou kyseliny mravčej. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého polyamidu alebo nylonu sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml. 3.2. Činidlá i) Kyselina mravčia (80 % m/m, relatívna hustota pri 20 °C: 1,186). Rozrieďte 880 ml 90 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,204) na 1 liter vodou. Prípadne rozrieďte 780 ml 98 - 100 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,220) na 1 liter vodou. Koncentrácia nie je kritická v rámci rozsahu 77 - 83 % m/m kyseliny mravčej. ii) Amoniak, zriedený roztok: rozrieďte 80 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 l vodou. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: ku vzorke na analýzu umiestnenej v kužeľovej banke s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml kyseliny mravčej na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, potraste banku, aby sa vzorka na analýzu zvlhčila. Banku nechajte 15 minút stáť pri izbovej teplote, pričom ňou pravidelne potriasajte. Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik a preneste akékoľvek zvyšné vlákna do téglika opláchnutím banky malým množstvom činidla - kyseliny mravčej. Odvodnite téglik saním a premyte zvyšok na filtri postupne kyselinou mravčou, horúcou vodou, zriedeným roztokom amoniaku a napokon studenou vodou, pričom téglik odvodnite saním po každom pridaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne. Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01. 6. PRESNOSŤ Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 5 ACETÁT A TRIACETÁT (Metóda s použitím benzylalkoholu) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: – acetátu (19) s – triacetátom (24), elastolefínom (47) a melamínom (48). 2. PRINCÍP Acetátové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou benzylalkoholu pri 52 ± 2 °C. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého acetátu sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie i) Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; ii) Mechanická trepačka. iii) Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri teplote 52 ± 2 °C. 3.2. Činidlá i) Benzylalkohol, ii) Etanol. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke pridajte 100 ml benzylalkoholu na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, pripevnite banku na trepačku tak, aby bola ponorená vo vodnom kúpeli, udržiavajte pri 52 ± 2 °C a 20 minút traste pri tejto teplote. (Namiesto použitia mechanickej trepačky sa môže banka potriasať energicky rukou). Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte ďalšiu dávku benzylalkoholu do banky a 20 minút traste ako predtým pri 52 ± 2 °C. Dekantujte kvapalinu cez téglik. Cyklus postupov zopakujte tretíkrát. Napokon prelejte kvapalinu a zvyšok do téglika; opláchnite všetky zvyšné vlákna z banky do téglika pomocou dodatočného množstva benzylalkoholu pri 52 ± 2 °C. Téglik dokonale odvodnite. Preneste vlákna do banky, prepláchnite etanolom a po potrasení ručne dekantujte cez filtračný téglik. Tento premývací postup opakujte dva alebo trikrát. Preneste zvyšok do téglika a dokonale odvodnite. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01. 6. PRESNOSŤ Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 6 TRIACETÁTOVÉ A URČITÉ INÉ VLÁKNA (Metóda s použitím dichlórmetánu) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. triacetátu (24) alebo polylaktidu (34) s 2. vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). Poznámka: Triacetátové vlákna, ktoré dostali apretúru vedúcu k čiastočnej hydrolýze, už nie sú v činidle úplne rozpustné. V takýchto prípadoch metóda nie je uplatniteľná. 2. PRINCÍP Triacetátové alebo polylaktidové vlákna sa rozpúšťajú zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou dichlórmetánu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého triacetátu alebo polylaktidu sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml. 3.2. Činidlo Dichlórmetán. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v 200 ml kužeľovej banke so sklenou zátkou pridajte 100 ml dichlórmetánu na gram vzorky na analýzu, zazátkujte, každých 10 minút potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili a nechajte stáť 30 minút pri izbovej teplote, pričom bankou v pravidelných intervaloch potriasajte. Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte 60 ml dichlórmetánu do banky obsahujúcej zvyšok, ručne potraste a prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik. Preneste zvyšné vlákna do téglika opláchnutím banky malým množstvom dichlórmetánu. Odvodnite téglik saním, aby ste odstránili prebytok kvapaliny, znovu naplňte téglik dichlórmetánom a nechajte stiecť gravitačne. Napokon použite odsávanie na odstránenie prebytku kvapaliny, potom sa zvyšok upraví horúcou vodou, aby ste odstránili celé rozpúšťadlo, použite odsávanie, vysušte téglik a zvyšok, ochlaďte a zvážte ich. 5. VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade polyesteru, elastomultiesteru, elastolefínu a melamínu, pre ktoré je hodnota „d“ 1,01. 6. PRESNOSŤ Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %. METÓDA č. 7 URČITÉ CELULÓZOVÉ VLÁKNA A POLYESTER (Metóda s použitím 75 % m/m kyseliny sírovej) 1. OBLASŤ UPLATŇOVANIA Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi: 1. bavlny (5), ľanu (7), pravého konope (8), ramie (14), meďnatého vlákna (21), modalu (22), viskózy (25) s 2. polyesterom (35), elastomultiesterom (46) a elastolefínom (47). 2. PRINCÍP Celulózové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou 75 % m/m kyseliny sírovej. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Pomer suchého celulózového vlákna sa zistí rozdielom. 3. VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch) 3.1. Vybavenie i) Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 500 ml; ii) Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri 50 ± 5 °C. 3.2. Činidlá i) Kyselina sírová 75 ± 2 % m/m Pripravte opatrným pridaním za stáleho chladenia 700 ml kyseliny sírovej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,84) do 350 ml destilovanej vody. Po ochladení roztoku na izbovú teplotu rozrieďte na 1 liter vodou. ii) Amoniak, zriedený roztok Rozrieďte 80 ml roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,88) na 1 l vodou. 4. SKÚŠOBNÝ POSTUP Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so s