SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 26. 11. 2014  
COM(2014) 903 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RA DE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, E URÓPSKEMU HOSPODÁRSKE MU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTI ČNEJ BANKE 
Investičný plán pre Európu 
  
 
 
2 
 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU  HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTI ČNEJ BANKE 
Investičný plán pre Európu 
  
 
3 
  
„Ako predseda Komisie za svoju prvú prioritu považujem posilni ť konkurencieschopnos ť 
Európy a stimulova ť investície v záujme vytvá rania pracovných miest.“ 
 „Pri využívaní týchto verejných prostriedk ov [dostupných na úrov ni EÚ] potrebujeme 
inteligentnejšie investície, užšie zameranie, menej regulácie a vä čšiu flexibilitu.“ 
 „Počas nasledujúcich troch rokov by sme tak v podobe dodato čných verejných a súkromných 
investícií do reálnej ekonomiky mohli zmobilizova ť až 300 miliárd EUR.“ 
 „Tieto dodato čné investície by mali smerova ť do infraštruktúry, najmä do širokopásmových 
a energetických sietí, ako aj do dopravnej infraštruktúry v priemyselných centrách, 
vzdelávania, výskumu a inovácie a do energie z obnovite ľných zdrojov a energetickej 
efektívnosti. Zna čné zdroje by sa mali vy členiť na projekty, ktoré mladšej generácii pomôžu 
znovu získa ť prácu.“ 
 
 
(Politické usmernenia predsedu Európskej ko misie Jeana-Clauda Junckera prezentované 
15. júla 2014 v Európskom parlamente).  
 
4 
 1. Investičný plán pre Európu  
 
Európa naliehavo potrebuje investi čný plán. V dôsledku ekonomickej a finan čnej krízy 
úroveň investícií v EÚ od roku 2007, ke ď dosahovala najvyššie hodnoty, výrazne poklesla 
(približne o 15 %).1 Táto úrove ň je zárove ň podstatne nižšia než jej historický trend. Na 
ďalšie roky sa predpovedá len čiastočné oživenie. V dôsledku toho sa oslabuje oživenie 
hospodárstva, vytváranie pracovných mies t, dlhodobý rast aj konkurencieschopnos ť. 
 
Na túto otázku neexistuje  jednoduchá ani jediná odpove ď. Náš manévrovací priestor je 
obmedzený v dôsledku všeobecnej neistoty spojenej s hospodárskou situáciou, vysokou 
úrovňou verejného aj súkrom ného dlhu v niektorých častiach hospodárstva EÚ a ich vplyvu 
na kreditné riziko. Na rozdiel od obdobia uplynulých pár rokov však zárove ň existujú zna čné 
úspory a vysoká miera finan čnej likvidity, ktoré sa môžu zmobilizova ť. Európa má navyše 
množstvo investi čných potrieb a ekonomicky životasc hopných projektov, ktoré potrebujú 
financovanie. Úspory a finan čná likvidita by sa preto mali využíva ť produktívnym spôsobom 
v záujme podpory udržate ľných pracovných miest a rastu v Európe. 
 
Konať musíme vo viacerých oblastiach hospodárstva  naraz – a to na st rane ponuky aj dopytu.2 
Potrebujeme zabezpe čiť dôveru v celkové hospodárs ke prostredie, predvídate ľnosť 
a prehľadnosť tvorby politiky a regula čného rámca, ú činné využívanie obmedzených verejných 
zdrojov, dôveru v ekonomický potenciál pripravovaných investi čných projektov a dostato čnú 
kapacitu znáša ť riziko na podporu navrhovate ľov projektov, uvo ľnenie investícií a prilákanie 
súkromných investorov. Ti eto otázky musia rieši ť verejné orgány na všetkých úrovniach. 
 
Pri realizácii potrebných štrukturálnych re foriem a pri výkone fiškálnej zodpovednosti, 
zabezpečovaní regula čnej istoty a posil ňovaní investícií zameraných na podporu 
zamestnanosti a rastu zohrávajú významnú úlohu členské štáty, ako aj regionálne orgány. 
Členské štáty s vä čším fiškálnym manévrovacím priestorom by mali investova ť viac. Členské 
štáty s menším fiškálnym manévrov acím priestorom by vo svojom rozpo čte mali uprednostni ť 
výdavky orientované na inve stície a rast, zabezpe čiť lepšie využívanie finan čných 
prostriedkov EÚ a vytvori ť priaznivejšie podmienky pre inve stície súkromných investorov. 
Na celoštátnej a region álnej úrovni možno dosiahnu ť naozaj ve ľa. Komisia sa bude spolu 
s ďalšími inštitúciami a členskými štátmi usilova ť podnecova ť a monitorova ť pokrok 
v kontexte európskeho semestra pr e koordináciu hospodárskych politík. 
 
Toto úsilie bude dop ĺňať tento investi čný plán, ktorého základom budú tri navzájom sa 
posilňujúce prvky: Prvým prvko m bude mobilizácia dodato čných investícií aspo ň vo výške 
315 miliárd EUR po čas nasledujúcich troch rokov, pri čom sa maximalizuje vplyv verejných 
zdrojov a uvo ľnia súkromné investície. Druhým prvkom  budú cielené iniciatívy, ktoré majú 
zabezpečiť, aby tieto mimoriadne investície usp okojili potreby reálnej ekonomiky. A tretím 
prvkom budú opatrenia zameran é na zvýšenie predvídate ľnosti regula čného rámca 
a odstránenie prekážok, ktor é bránia investíciám, čím sa zvýši atraktívnos ť Európy a zárove ň 
znásobí vplyv investi čného plánu. 
 
Prvé dva prvky Investi čného plánu pre Európu za čína realizova ť Komisia spolu s Európskou 
investičnou bankou (EIB), pri čom obidve sú strategickými partnermi, ktorých jednozna čným 
cieľom je spoji ť zainteresované strany na všetkých úrovniach. Pokia ľ ide o tretí prvok, 
                                                 
1 V niektorých členských štátoch je tento pokles ešte výraznejší. Ide najmä o Taliansko (–25 %), Portugalsko (–36 %), 
Španielsko (–38 %), Írsko (–39 %) a Grécko (–64 %). 
2 Tak, ako navrhol prezident ECB Mario Draghi vo svojom prejave v Jackson Hole 22. augusta 2014.  
Pozri: http://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2014/html/sp140822.en.html.   
 
5 
 Komisia navrhne opatrenia vo svojom prip ravovanom pracovnom programe, ako aj spolu 
s ďalšími inštitúciami EÚ a členskými štátmi v kontexte európskeho semestra. 
Graf 1. Investi čný plán pre Európu  
 
 
Výrazné posilnenie strategických investícií
Lepší prístup k financovaniu pre
MSP a spolo čnosti so strednou trhovou 
kapitalizáciou
Strategické využívanie rozpo čtu EÚ
Lepšie využívanie európskych štrukturálnych 
ai n v e s t i čných fondovMOBILIZÁCIA FINANCOVANIA INVESTÍCIÍ
Príprava databázy projektov a ich výber
Technická pomoc na všetkých úrovniach
Silná spolupráca medzi národnými podpornými 
bankami a EIB
Následné opatrenia na celosvetovej úrovni, 
úrovni EÚ, vnútroštátnej a regionálnej úrovni vrátane podporných činnostíZABEZPEČENIE TOHO, ABY FINANCOVANIE 
USPOKOJILO POTREBY REÁLNEJ EKONOMIKY
Predvídate ľnosť a kvalita právnych predpisov
Kvalita vnútroštátnych výdavkov, da ňových systémov 
a verejnej správy
Nové zdroje dlhodobého financovania 
pre hospodárstvo
Odstránenie nefinan čných regula čných prekážok
v kľúčových sektoroch v rámci nášho jednotného trhuZLEPŠENÉ INVESTI ČNÉ PROSTREDIE
 
 
Vplyv investi čného plánu sa postupne znásobí, ke ď sa k nemu budú pripája ť ďalšie 
zainteresované strany: členské štáty, národné podporné ba nky (NPB), regionálne orgány 
a súkromní investori. Každý z nich má svoju úlohu. Komisia ví ta najmä dynamiku vývoja 
v súvislosti s investi čným plánom, ktorej dôkazom sú pozitívne ohlasy na európskej 
a celosvetovej úrovni v prospech investi čného plánu v uplynulých týžd ňoch3. 
 V období od sú časnosti do roku 2 017 je naším cie ľom zmobilizova ť dodatočné verejné 
a súkromné investície do reálnej ekonomiky vo výške najmenej 315 miliárd EUR. Investi čný 
plán dopĺňa existujúce opatrenia a na plno využije každé euro z verejných zdrojov, ktoré sa 
získa prostredníctvom nových aj existujúcich nástrojov. Rýchlym konaním v každom aspekte 
investičného plánu môžeme spolu dosiahnu ť oveľa viac, než keby sme konali 
nekoordinovane, a budeme schopní získa ť dokonca viac než 315 miliárd EUR. 
 Investičný plán bude ma ť v konečnom dôsledku tri súvisiace ciele politiky: 
 zvrátiť trend poklesu inve stícií a pomôc ť posilniť vytváranie pracovných miest 
a oživenie hospodárstva bez toho, aby sa za ťažili verejné financie jednotlivých štátov 
alebo aby sa vytváral nový dlh, 
 urobiť rozhodný krok pri uspokojovaní dl hodobých potrieb nášho hospodárstva 
a zvyšovaní našej konkurencieschopnosti, 
                                                
 
3 Závery Európskej rady z 23. a 24. októbra 2014, s. 8: „Európska rada podporuje úmysel nastupujúcej Komisie 
navrhnúť iniciatívu, v rámci ktorej sa v období rokov 2015 – 2017 zmobilizujú dodato čné investície z verejných 
a súkromných zdrojov vo výške 300 miliárd EUR.“ a Brisbanský ak čný plán skupiny G20, zverejnený 
16. novembra 2014: „Európska únia navyše v októbri oznámila významnú iniciatívu na mobilizáciu verejných 
a súkromných investícií v období rokov 2015 – 2017. Vyzývame, aby sa [tieto] opatrenia za čali urýchlene 
vykonáva ť.“ Pozri aj prejav prezidenta ECB Maria Draghiho v Jackson Hole 22. augusta 2014, uvedený 
v poznámke pod čiarou č. 2. 
 
6 
  posilniť európsky rozmer nášho ľudského kapitálu, výrobnej kapacity, znalostí 
a fyzickej infraštruktúry s osobitným zameraním na prepojenia, ktoré sú k ľúčové pre 
náš jednotný trh. 
 Musíme kona ť rýchlo, aby sme dosiahli rýchle a udržate ľné výsledky. Do zavádzania 
investičného plánu bude úzko zapojený Európsky parl ament a Európska rada je vyzvaná, aby 
celkový prístup podporila na svojom zasadnutí 18. a 19. decembra 2014.  Komisia a EIB za čiatkom roka 2015 oslovia zainteres ované strany na všetkých úrovniach. 
Úlohou dôkladných následných opatrení bude poskytnú ť uistenie, že verejná kapacita znáša ť 
riziko bola riadne zavedená a že sa aj náležite spravuje a že cielené projekty vedú 
k vytváraniu pracovných miest, hospodárskemu  rastu a zvyšovaniu konkurencieschopnosti 
Európy. 
 
 
2. Mobilizácia dodato čných investícií vo výške najmenej 315 miliárd EUR na úrovni EÚ  
 
Prvým prvkom investi čného plánu je mobilizácia dodato čných investícií vo výške najmenej 
315 miliárd EUR po čas nasledujúcich troch rokov. V to mto oznámení sa uvádzajú len 
opatrenia na úrovni EÚ: Komisia vyz ýva, aby sa k tejto iniciatíve pr ipojili a aby ju  doplnili aj 
členské štáty a ďalšie hospodárske subjekty. S cie ľom dosiahnu ť rýchle výsledky možno 
navrhované opatrenia financova ť zo súčasného viacro čného finan čného rámca pre rozpo čet 
EÚ na roky 2014 – 2020.  Na tento ú čel by sa niektoré časti rozpo čtu EÚ mali využíva ť inak, a to na úrovni EÚ, ako aj 
na vnútroštátnej úrovni. Hlavnou myšlienkou je zvýši ť schopnos ť znášať riziko 
prostredníctvom verejných financií s cie ľom podpori ť navrhovate ľov projektov a priláka ť 
súkromné financovanie životaschopných investi čných projektov, kt oré by sa inak 
nezrealizovali. Tento spôsob bude predstavova ť najlepšie využitie verejných zdrojov EÚ. 
 Na úrovni EÚ sa to uskuto ční zriadením nového Európskeho f ondu pre strategické investície, 
ktorého cie ľom bude poskytova ť dlhodobým investíciám podporu v prípade rizika a zlepši ť 
prístup MSP a spolo čností so strednou trhovou kapitalizác iou k rizikovému financovaniu
4. Na 
vnútroštátnej úrovni môže zásadný rozdiel prinies ť strategickejšie využívanie európskych 
štrukturálnych a investi čných fondov. 
 
Európska rada je vyzvaná, aby podporila vytvo renie Európskeho fondu pre strategické 
investície a aby sa zaviazala k ú činnejšiemu využívaniu európskych štrukturálnych 
a investičných fondov, a to najmä celkovým zdvojnásobením využívania finan čných 
nástrojov.  Právnym návrhom5 potrebným na vytvorenie Európskeho fondu pre strategické 
investície by sa mal zaobera ť Európsky parlament a Rada ako zákonodarca EÚ v rámci 
zrýchleného postupu, pri čom právny predpis by mal nadobudnú ť účinnosť do júna 2015.  
 
                                                 
4 V kontexte tohto investi čného plánu sa za spolo čnosti so strednou trhovou kapitalizáciou považujú spolo čnosti 
s 250 až 3 000 zamestnancami. 
5 Právnym nástrojom bude pravdepodobne nariadenie vychádzajúce z článku 172, článku 182, článku 175 ods. 3 
a prípadne článku 173 ZFEÚ. 
 
7 
 2.1. Nový Európsky fond pre strategické investície 
 
Nový Európsky fond pre strategické investície (EFSI) sa zriadi v partnerstve Komisie a EIB, 
aby mohol využíva ť osvedčené odborné znalosti EIB a jej preukázanú schopnos ť dosahova ť 
výsledky (pozri graf 2). Fond sa  zriadi v rámci skupiny EIB.6 
V porovnaní s existujúcimi štruktúrami bude ma ť fond odlišný rizikový profil, bude 
poskytova ť dodatočné zdroje kapacity znáša ť riziko a bude sa zameriava ť na projekty, ktoré 
prinesú vä čšiu pridanú hodnotu pre spolo čnosť a hospodárstvo, pri čom bude dop ĺňať 
projekty, ktoré sú v sú časnosti financované z EIB alebo existujúcich programov EÚ. Škála 
možných produktov bude otvorená,  aby sa mohla prispôsobi ť meniacim sa potrebám trhu. 
Na zriadenie Európskeho fondu pre strate gické investície sa v rámci rozpo čtu EÚ vytvorí 
záruka vo výške 16 miliárd EUR na podporu fondu a EIB vy člení prostriedky vo výške 5 
miliárd EUR. Fond tak za čne fungova ť so značnou kapacitou, svoje aktivity však bude 
schopný postupne ďalej rozširova ť. Členské štáty budú ma ť možnosť prispieva ť do fondu 
formou kapitálu bu ď priamo, alebo prostredníctvom s vojich NPB alebo podobných subjektov. 
Je dôležité uvies ť, že Komisia v kontexte posúdenia verej ných financií v rámci Paktu stability 
a rastu zaujme k takýmto kapitálovým prís pevkom do fondu priaznivé stanovisko. Na úrovni 
fondu sa môžu pripoji ť aj súkromní investori. 
 
Graf 2. Nový Európsky fond pre strategické investície – prvotná štruktúra (len EÚ)  
 
Záruka EÚ
16 mld. EUR *
16 mld. EUR
x 15
Dlhodobé investície
približne 240 mld. EURMSP a spolo čnosti so strednou trhovou 
kapitalizáciou približne 75 mld. EUR5 mld. EUREurópsky fond pre strategické investície
21 mld. EUR
Mimoriadne prostriedky v rokoch 2015 – 2017 spolu
približne 315 mld. EUR**5 mld. EURPrípadné ďalšie
verejné
as ú k r o m n é  
príspevky
* 50 % záruka = 8 mld. EUR z Nástroja na prepájanie  Európy (3,3), programu Horizont 2020 (2,7) a rozpo čtovej 
rezervy (2)
** Bez po čiatočného vkladu EÚ, ktorý sa použije ako záruka: 307 mld. EUR
 
 
Záruka EÚ sa zabezpe čí z existujúcich finan čných prostriedkov EÚ prostredníctvom rezervy 
pre flexibilitu, ktorá existuje v rámci rozpo čtu EÚ, Nástroja na prepájanie Európy a programu 
Horizont 2020. V ďaka novému fondu sa vplyv týchto existujúcich finan čných prostriedkov 
                                                 
6 Komisia a EIB sa zhodli na tom, že fond by sa mal zriadi ť v rámci EIB ako ú čelový trustový fond. Zabezpe čí 
sa tak jeho rýchle zr iadenie a fond bude môc ť využívať financovanie a odborné znal osti existujúcich štruktúr 
EIB v oblasti poskytovania úverov a riadenia rizík. 
 
8 
 EÚ na reálnu ekonomiku v porovnaní s vplyvom,  ktorý by tieto prostriedky dosiahli inak, 
znásobí. Všetky zásahy Európskeho fondu pr e strategické investície budú podlieha ť 
zavedeným postupom schva ľovania štátnej pomoci7. 
Úlohou fondu je zvýši ť kapacitu znáša ť riziko a zmobilizova ť mimoriadne investície hlavne 
zo súkromných, ale aj z verejných zdrojov v šp ecifických sektoroch a oblastiach. Tieto oblasti 
sa uvádzajú ďalej v texte. 
 Odhadujeme, že celkový multiplika čný účinok fondu by mohol by ť 1:15 v reálnych 
investíciách do hospodárstva. Dôvodom je po čiatočná kapacita fondu znáša ť riziko, ktorá mu 
umožní poskytova ť mimoriadne financovanie a priláka ť ďalších investorov, ako sa uvádza 
v grafe 3. To znamená, že každé euro v rámci ochrany fondu pred rizikom môže prinies ť 
v priemere 15 eur investícií do reálnej e konomiky, ku ktorým by inak nedošlo. Tento 
multiplika čný účinok 1:15 je obozretným prieme rom založeným na historických 
skúsenostiach programov EÚ a EIB. Kone čný multiplika čný účinok bude samozrejme 
závisieť od zloženia aktivít a konkrét nych prvkov každého projektu. 
 
Graf 3. Multiplika čný účinok fondu (priemer založený na skúsenostiach)
 
 
VEREJNÉ FINANCIE 
VO FONDEKAPACITA 
FINANCOVANIA 
1 EUR CELKOVÉ INVESTÍCIE 
DO PROJEKTUTÁTO 
KAPACITA 
ZNÁŠA Ť 
RIZIKO 
UMOŽŇUJE
FINANCOVA Ť 
3 EUR
x 3 x 5
3 EUR 15 EURTO UMOŽ ŇUJE 
ĎALŠÍM 
INVESTOROM, 
ABY SA 
PRIPOJILI
A 5-NÁSOBNE 
ZNÁSOBILI 
ÚČINOK  
x 15
 
 
Na porovnanie: zvýšenie kapitálu EIB v roku 2012 malo odhadovaný multiplika čný účinok 
1:18 a realizuje sa pod ľa plánov. Podobne aj v rámci existujúceho nástroja na poskytovanie 
záruk za úvery pre MSP, ktorý je sú časťou programu COSME, každá miliarda eur 
financovania prináša aspo ň 20 miliárd EUR kapitálu pre MSP, čo zodpovedá 
multiplika čnému účinku 1:20. 
 Fond bude ma ť svoju vlastnú správnu štruktúru. B ude spravovaný v súlade s dohodnutými 
investičnými usmerneniami. Jeho riadiaci orgán zabezpe čí dodržiavanie investi čných 
                                                
 
7 S cieľom zabezpe čiť súlad investícií do infraštruktúry a projek tov, podporených v rámci tejto iniciatívy, 
s pravidlami štátnej pomoci by sa projekty mali zameriava ť na neuspokojené potreby (napríklad by nemali 
duplikova ť existujúcu infraštruktúru), priláka ť čo najviac súkromného financovania a zabráni ť vytláčaniu 
súkromne financovaných projektov. Podporené projekty by mali by ť v zásade otvorené pre všetkých 
používate ľov vrátane konkuren čných prevádzkovate ľov za spravodlivých, primeraných a vhodných podmienok, 
aby sa zabránilo vzniku prekážok vstupu na trh. V záujme maximalizácie vplyvu takýchto investícií Komisia na účely posúdenia štátnej pomoci stanoví súbor základných kritérií, ktoré bude musie ť spĺňať projekt na to, aby bol 
oprávnený na poskytnutie podpory z Európskeho fondu pre strategické investície. Ak projekt tieto kritériá splní 
a získa podporu z fondu, akáko ľvek vnútroštátna doplnková podpora sa posúdi v rámci zjednodušeného 
a zrýchleného postupu posúdenia štátnej pomoci, v rámci ktorého má Komisia overi ť navyše len primeranos ť 
podpory z verejných zdrojov (teda či nedošlo k nadmernej kompenzácii). 
 
9 
 usmernení, ktoré sa musia premietnu ť aj do priorít a aktivít fondu. Konkrétne projekty bude 
validovať nezávislý investi čný výbor na základe ic h životaschopnosti, pri čom sa uistí, že 
podporou z verejných zdrojov sa nevylú čia ani nevytla čia súkromné investície. Navrhovatelia 
projektov a investori budú môc ť využívať odborné poradenstvo, skúsenosti a podporu skupiny 
EIB. Skupina EIB poskytne pomoc aj pros tredníctvom svojich zamestnancov, ktorí sa 
špecializujú v oblastiac h ako vývoj produktov, činnosti súvisiace so vznikom 
a štrukturalizáciou úverov, technická pomoc, kapacita financovania, správa pokladnice, 
riadenie aktív a pasív, záruky, správa portfólia, ú čtovníctvo a výkazníctvo. 
 Ak sa fond zriadi rýchlo a s po čiatočným príspevkom 21 miliárd EUR na úrovni EÚ, po čas 
troch rokov má potenciál prinies ť dodatočné financovanie v celkovej výške asi 315 miliárd 
EUR. Tento vplyv bude samozrejme vä čší, keď sa pripoja členské štáty a národné podporné 
banky.  
2.2. Z nového fondu sa podporia dlhodobé investi čné projekty 
 
Z Európskeho fondu pre strategick é investície sa podpor ia strategické inve stície európskeho 
významu do infraštruktúry, najmä do širokopás mových a energetických sietí, ako aj do 
dopravnej infraštruktúry, najmä v priemyselnýc h centrách, vzdelávania, výskumu a inovácie 
a do energie z obnovite ľných zdrojov a energetickej efek tívnosti. Projekty by sa nemali 
vyberať na základe vopred ur čených tematických alebo geografic kých kritérií, ale na základe 
ich prínosu s cie ľom maximalizova ť pridanú hodnotu fondu. Fond bude flexibilný vzh ľadom 
na to, že rôzne regióny majú rôzne potreby, aby dokázali „naštartova ť“ investície. 
 Aktivity fondu v týchto  oblastiach budú dop ĺňať tradičnejší rozsah aktivít EIB a prebiehajúce 
programy EÚ, ako napríklad Nástroj na prepájan ie Európy (v súvislosti s investíciami do 
infraštruktúry) a program Horizont 2020 (v oblasti inovácie a výskumu a vývoja). Európsky 
fond pre strategické investície bude bežne poskytova ť
 väčšie krytie rizika rôznych projektov, 
čím sa podstatne u ľahčia súkromné investície do bezpe čnejších tranží projektov. Treba 
poznamena ť, že zatia ľ čo sa Európsky fond pre strategick é investície ešte len vytvára, 
významné zdroje financovania existujú už  v rámci schválených pracovných programov – 
Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont 2020 – a na financovanie projektov budú 
sprístupnené po čas roka 2015. 
 Skupina EIB navyše za čne realizova ť aktivity s využitím svojich vlastných zdrojov už od 
januára 2015, a pripraví tak pôdu pre úspešný za čiatok investi čného plánu. 
 Pokiaľ ide o oblasti, ktoré by prichádzali do úvahy na financovanie, Európsky fond pre 
strategické investície by mal ma ť možnosť financova ť nielen jednotlivé projekty, ale aj 
štruktúry súkromných fondov, akými sú napríklad európske dlhodobé investi čné fondy 
(EDIF)
8 zriadené súkromnými investormi a/ alebo NPB. Povedie to k zvýšeniu 
multiplika čného účinku a maximalizácii reálneho vplyvu. 
 
                                                 
8 COM(2013) 462 final, v sú časnosti predmetom rokovaní trialógu medzi Európskym parlamentom, Radou 
a Komisiou. Ke ď toto nariadenie nadobudne ú činnosť, bude predstavova ť spoločný regula čný rámec EÚ, ktorý 
fondom špecializujúcim sa na dlhodobé investície, napríklad do projektov v oblasti infraštruktúry alebo MSP, umožní vykonáva ť ich činnosť v celej EÚ, pri čom jeho cie ľom bude priláka ť investorov s dlhodobejším 
investičným horizontom. 
 
10 
 Ako nazna čuje graf 2, na tieto dr uhy aktivít sa plánujú vy členiť tri štvrtiny zdrojov 
Európskeho fondu pre strategické investície ( čo povedie k investíciám vo výške približne 240 
miliárd EUR).  
2.3. Z nového fondu sa podporia aj investície MSP a spolo čností so strednou trhovou 
kapitalizáciou  
 
Z Európskeho fondu pre strategické investície  sa navyše podporí rizikové financovanie pre 
MSP a spolo čnosti so strednou trhovou kapitaliz áciou v celej Európe, pri čom pomoc 
s operačným vykonávaním poskytne Európsky investi čný fond (EIF, sú časť skupiny EIB).
9 
To by im malo pomôc ť vyriešiť problém nedostato čného kapitálu, ke ďže by získali vä čší 
objem priameho kapitálu, ako aj dodato čné záruky na vysokokvalitnú sekuritizáciu úverov 
MSP. Ide o ú činný spôsob, ako „naštartova ť“ vytváranie pracovných miest a rast vrátane 
náboru mladých ľudí. 
 
 
S týmto druhom aktivít má bohaté skúsenosti EIF. Európsky fond pre strategické investície by 
mal preto slúži ť ako nástroj na rozšírenie aktivít EIF a popri tom vytvori ť nové možnosti pre 
NPB na rozvoj ich vlastných aktivít v tejto oblasti. Týmto spôsobom sa doplnia existujúce 
aktivity, ktoré MSP za čali realizova ť v rámci programov ako COSME a Horizont 2020, ktoré 
poskytnú významné zdroje fi nancovania už v roku 2015. 
 Ako nazna čuje graf 2, na tieto druhy aktivít sa použije jedna štvrtina zdrojov Európskeho fondu 
pre strategické investície ( čo povedie k investíciám vo výške  približne 75 miliárd EUR). 
 
2.4. Okrem 315 miliárd EUR zmobilizovaných prostredníctvom Európskeho fondu pre 
strategické investície sa môže ešte viac posilni ť vplyv európskych štrukturálnych 
a investičných fondov 
 
V rokoch 2014 až 2020 sa v rámci európskych štr ukturálnych a investi čných fondov sprístupní 
na investovanie 450 miliárd EUR (630 miliárd EUR vrátane vnútroštátneho spolufinancovania). 
Je veľmi dôležité, aby členské štáty a regionálne orgány maximalizovali vplyv finan čných 
prostriedkov EÚ tým, že sa zamerajú na k ľúčové oblasti a zhodnotia každé investované euro. 
 
Obzvlášť účinným spôsobom, ako zvýši ť vplyv fondov, je využíva ť finančné nástroje vo 
forme úverov, kapitálu a záruk namiesto tradi čných grantov. Tieto nástroje sú pre mnohé 
verejné orgány relatívne nové, majú však ve ľký potenciál a preukázanú schopnos ť dosahova ť 
výsledky v prípade, ke ď sa použijú. V kontexte tohto investi čného plánu by sa členské štáty 
mali zaviaza ť, že výrazne zvýšia využívanie inova čných finan čných  nástrojov v k ľúčových 
oblastiach ako podpora pre MSP, energetická efektívnos ť, informa čné a komunika čné 
technológie, doprava a podpora výskumu a vývoja.  V programovom období 2014 až 2020 by 
sa tak dosiahlo celkové zdvojnásobenie využívania finan čných nástrojov v rámci 
európskych štrukturálnych a investi čných fondov.10 
 
                                                 
9 Táto podpora musí by ť v súlade s usmerneniami Komisie v oblasti štátnej pomoci v súvislosti s rizikovým 
financovaním alebo sa musí oceni ť za trhových podmienok. 
10 Na tento ú čel sa členským štátom odporú ča, aby prostredníctvom inova čných finan čných nástrojov dosiahli 
konkrétny percentuálny podiel prostriedkov, ktoré vy členili vo svojich partnerských dohodách na každú z k ľúčových 
investičných oblastí, a to v takejto výške: 50 % v oblasti podpor y pre MSP, 20 % v oblasti opatrení na znižovanie 
emisií CO 2, 10 % v oblasti informa čných a komunika čných technológií, 10 % v oblasti udržate ľnej dopravy, 5 % 
v oblasti podpory výskumu, vývoja a inovácie a 5 % v oblasti ochrany životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov. K podpore samostatnej zárobkovej činnosti, podnikania a rozvoja mikropodnikov by mohlo prispie ť aj 
využívanie nástrojov mikrofinancovania na poskytovanie preferen čných úverov. 
 
11 
 Prostredníctvom multiplika čného účinku povedú finan čné prostriedky získané v ďaka týmto 
nástrojom spolu so zdrojmi získanými od ďalších investorov a príjemcov k dodato čným 
investíciám do hospodárstva. Kone čný multiplika čný účinok v hospodárstve bude závisie ť od 
konkrétnych projektov a použitých nástroj ov. Okrem nedávnej Iniciatívy pre MSP11 sa na 
uľahčenie využívania finan čných nástrojov riadiacimi orgánmi môžu zavies ť aj ďalšie 
finančné nástroje na úrovni EÚ, ako aj ľahko dostupné štandardné nástroje. Komisia 
prediskutuje s každým členským štátom praktické kroky, ktoré sa majú podniknú ť, a na tento 
účel poskytne usmernenia. S cie ľom sledova ť výsledky sa zavedie osobitný systém 
monitorovania. 
  
Počas celého programového obdobia 2014 – 2020 by sa v ďaka tomuto novému prístupu 
vyčlenilo takmer 30 miliárd EUR na inova čné finančné nástroje s priamym pákovým efektom 
vedúcim k dodato čným investíciám vo výške 40 až 70 miliárd EUR a s ešte vä čším 
multiplika čným účinkom v reálnej ekonomike. Na základe konzervatívneho odhadu by sa 
v období rokov 2015 – 2017 mohli zmobilizova ť dodatočné investície vo výške 20 miliárd 
EUR.  Okrem toho členské štáty a regióny môžu k zvýšeniu multiplika čného účinku finan čných 
prostriedkov EÚ takisto prispie ť zvýšením vnútroštátneho spolufinancovania nad rámec 
minimálnej právnej požiadavky. Vzh ľadom na to, že vnútroštátne verejné finan čné 
prostriedky sú obmedzené, zdro jom tohto zvýšenia by mohli by ť súkromné finan čné 
prostriedky, ako to platí už v prípade ur čitých členských štátov.
12 
 Členské štáty sú vyzvané, aby finan čné prostriedky EÚ, ktoré majú ešte k dispozícii v rámci 
programového obdobia 2007 – 2013, využili čo najúčinnejšie a v záujme plnej podpory tohto 
investičného plánu. Komisia na tento ú čel poskytne pomoc a poradenstvo. 
 Keďže EIB súbežne s realizáciou investi čného plánu zavedie aj  nový spôsob poskytovania 
úverov, členské štáty by s ňou mali spolupracova ť, aby zmobilizovali existujúce vnútroštátne 
zdroje.   
3. Zabezpečenie toho, aby financovanie investícií uspokojilo potreby reálnej ekonomiky
 
 
Druhým prvkom investi čného plánu sú cielené inicia tívy, ktoré majú zabezpe čiť, aby získané 
mimoriadne financovanie investícií uspokojilo potreby reálnej ekonomiky. To znamená, že sa 
mimoriadne verejné a súkromné finan čné prostriedky nasmerujú na  životaschopné projekty, 
ktoré pre európske sociál ne trhové hospodárstvo budú ma ť skutočnú pridanú hodnotu. Platí to 
v prípade nového Európskeho fondu pre strategi cké investície a európskych štrukturálnych 
a investičných fondov, no je to širšou výzvou aj pre Európu ako celok. 
 
                                                 
11 Iniciatíva pre MSP je finan čným nástrojom, ktorý zlu čuje zdroje štrukturálnych a investi čných fondov, 
programov COSME a Horizont 2020, EIF a EIB. Poskytuje dva druhy produktov na zlepšenie financovania MSP: neobmedzené záruky pre finan čných sprostredkovate ľov a sekuritizáciu existujú cich úverových portfólií. 
12 Vzhľadom na to, čo možno urobi ť bez narušenia prebiehajúceho programovania fondov, možno odhadnú ť, že 
v programovom období 2014 – 2020 by sa mohlo sprístupni ť financovanie dodato čných investícií vo výške 
ďalších 26 miliárd EUR. Táto suma nie je zahrnutá v sume, ktorá by vyplynula zo zdvojnásobenia využívania 
finančných nástrojov, a nezoh ľadňuje sa v prílohe 1. 
 
12 
 Hlavným ú čelom tohto prvku je predstavi ť úplne novú koncepciu identifikácie a prípravy 
investičných projektov v celej Európe tým, že sa zlepší spôsob, akým súkromní investori 
a verejné orgány pristupujú k informáciám o investi čných projektoch. Táto koncepcia úzko 
súvisí s otázkou identifikácie projektov v hodnote 300 miliárd EUR, ktoré by potenciálne mohli ma ť prospech z dodato čných zdrojov financovania (táto otázka sa rozoberá v rámci 
prvého prvku tohto investi čného plánu), je však ove ľa komplexnejšia. 
 
Európska rada je vyzvaná, aby podporila návrh na vytvorenie databázy projektov na úrovni 
EÚ a posilnenie technickej pomoc i prostredníctvom centra investi čného poradenstva, ktoré 
sa majú zavies ť do júna 2015.  
 
3.1. Na úrovni EÚ sa vytvorí databáza projektov  
 
Hlavnou obavou mnohých zainteres ovaných strán nie je nedos tatok financovania, ale 
pociťovaný nedostatok životascho pných projektov. Výsledky po čiatočnej práce osobitnej 
skupiny pre investície (spolo čne vykonávanej EIB a Komisiou spolu s členskými štátmi, 
pričom sa očakáva, že správa tejto skupiny bude zv erejnená do konca ro ka) však nazna čujú, 
že na investície na úrovni EÚ je pripravené zna čné množstvo potenciálne životaschopných 
projektov. Súkromní investori si často neuvedomujú potenciál  týchto projektov a vzh ľadom 
na ich prirodzene komplexnú povahu a nedostatok informácií na ú čely riadneho posúdenia 
rizika nie sú ochotní investova ť do nich sami. To platí najmä v prípade rozsiahlych 
dlhodobých investi čných projektov v oblas ti infraštruktúry. 
 Aby sa investície mohli zrealizova ť, je veľmi potrebné zabezpe čiť nezávislé a transparentné 
posúdenie, v rámci ktorého sa môže potvrdi ť, či je projekt ekonom icky životaschopný 
a najmä či sp
ĺňa všetky príslušné regulatórne administratívne požiadavky. Vä čšia 
transparentnos ť a lepšie chápanie rizík pomôžu priláka ť a uvoľniť súkromné investície. 
 Osobitná skupina pre investície spolu s členskými štátmi vykonáva prvé predbežné posúdenie 
potenciálne životaschopných projektov s eur ópskym významom. Komi sia sa domnieva, že 
táto práca by mala pokra čovať na trvalejšom základe na úrovni EÚ s cie ľom pomôc ť 
identifikova ť a uvoľniť kľúčové investi čné projekty s európskym významom, ako aj 
pravidelne informova ť investorov o pripravenosti rôzn ych projektov. K tejto práci by 
užitočným spôsobom mohli prispieva ť aj NPR. 
 V tejto súvislosti by sa mohla vytvori ť databáza projektov s európskym významom, do 
ktorých možno investova ť.
13 Zoznam projektov sa bude meni ť a bude založený na viacerých 
jednoduchých a uznávaných hospodárskych krit ériách. Projekty by sa do toho zoznamu 
neustále dop ĺňali a postupne z neho vypúš ťali. To však neznamená, že v rámci investi čného 
plánu alebo z nového fondu by sa mal alebo sa bude financova ť každý projekt v európskej 
databáze. Tá však verejným a súkromným investorom umožní prístup k relevantným 
a transparentným informáciám. Zoznam posúd ených a neposúdených projektov by sa mal 
sprístupni ť verejnosti na webovej lokalite, kde  by sa následne mohol prepoji ť s podobnými 
zoznamami na vnútroštátne j a regionálnej úrovni. 
 
                                                 
13 Európska rada na svojom zasadnutí 23. a 24. októbra 2014 „ privítala zriadenie osobitnej skupiny pod vedením 
Komisie a EIB s cie ľom identifikova ť konkrétne opatrenia na podporu investícií vrátane potenciálne 
životaschopných projektov relevantných pre Európu, ktoré sa majú zrealizova ť v krátkodobom a strednodobom 
horizonte .“ 
 
13 
 Táto práca by postupom času mohla vies ť k vytvoreniu systému eu rópskej certifikácie 
životaschopných investi čných projektov, ktoré sp ĺňajú určité kritériá. Takúto certifikáciu by 
potom mohla využíva ť EIB a NPB na prilákanie súkr omných investorov. Bola by užito čná 
z toho dôvodu, že v jej rámci by sa európskym investi čným projektom mohlo ude ľovať jasné 
„označenie dôveryhodnosti“. Táto práca je takisto v súlade s globálnym úsilím v kontexte 
skupiny G20 zameraným na výmenu na jlepších postupov v oblasti investi čných projektov. 
 
3.2. V záujme zlú čenia zdrojov odborných znalostí a po silnenia technick ej pomoci na 
všetkých úrovniach sa zri adi jednotné centrum investi čného poradenstva 
 
Mnohé projekty a navrhovatelia proj ektov v Európe sa stále snažia nájs ť najvhodnejšie zdroje 
financovania prispôsobené ich potrebám. V mno hých prípadoch sú potr ebné usmernenia, ako 
plniť regulatórne požiada vky. Prioritou investi čného plánu bude posilni ť podporu rozvoja 
projektov v celej EÚ, pri čom sa budú využíva ť odborné znalosti Komisie, EIB, NPB 
a riadiacich orgánov európskyc h štrukturálnych a investi čných fondov. 
 Toto úsilie bude zah ŕňať najmä technickú pomoc pri štrukt uralizácii projektov, využívanie 
inovačných finan čných nástrojov na vnútroštátnej a eu rópskej úrovni a využívanie verejno-
súkromných partnerstiev. Na tento ú čel sa zriadi jednotné kontaktné miesto, ktoré sa bude 
zaoberať všetkými otázkami súvisiacimi  s technickou pomocou. Bude ma ť formu centra 
investičného poradenstva a bude ur čené trom cie ľovým skupinám: navrhovate ľom projektov, 
investorom a verejným riadiacim orgánom. Centrum, č
i už prostredníctvom skupiny EIB, 
NPB alebo inej medzinárodnej finan čnej inštitúcie, bude poskytova ť poradenstvo a podporu, 
ktorá bude pre konkrétnych investorov najvhodnejšia. 
 Nové centrum nadviaže na úspešné, už dost upné nástroje, akým je  napríklad program 
JASPERS, ktorý sa zmodernizuje a ro zšíri, a na novú platformu, ktorej ú čelom je poskytova ť 
poradenstvo pri využívaní inova čných finan čných nástrojov (Fi-Compass). Centrum bude 
rozvíjať skupina EIB v úzkej spolupráci s NP B a podobnými subjektmi v celej Európe 
a umožní im zintenzívni ť vzájomnú spoluprácu v rámci siete. 
 
3.3. Zapojenie zainteresovaných strán na eur ópskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni  
 
Komisia a EIB oslovia s pomocou vnútrošt átnych a regionálnych orgánov investorov, 
navrhovate ľov projektov a inštitucionálne zainteresované strany s cie ľom uľahčiť realizáciu 
kľúčových investi čných projektov a zabezpe čiť prístup tých sprá vnych projektov k vhodným 
zdrojom financovania. Na vnútroštátnej,  nadnárodnej a regionálnej úrovni sa budú 
organizova ť aj workshopy s názvom „Investovanie v Európe“, ktorých cie ľom bude spolo čne 
s EIB rieši ť konkrétne výzvy. Pozornos ť sa bude zameriava ť na prilákanie súkromných 
a verejných navrhovate ľov projektov, ako aj súkrom ných investorov, zvyšovanie 
informovanosti o finan čných nástrojoch EÚ, posilnenie kapacity Európskeho fondu pre 
strategické investície znáša ť riziko a maximalizáciu synergií  medzi vnútroštátnymi schémami 
a schémami EÚ. 
 
 
 
14 
 4. Zlepšenie investi čného prostredia  
 
Tretím prvkom investi čného plánu sú opatrenia zamerané na zvýšenie predvídate ľnosti 
regulačného rámca, odstránenie prekážok, ktoré bránia investíciám v celej Európe, a ďalšie 
posilnenie jednotného trhu vytvorením optim álnych rámcových podmienok pre investovanie 
v Európe. Jednotný trh je najvä čším úspechom štrukturálnych reforiem v Európe. 
 Veľa možno dosiahnu ť na vnútroštátnej úrovni. Komisia sa bude spolu s ďalšími inštitúciami 
EÚ usilova ť nasmerova ť a sledova ť pokrok v kontexte európskeho semestra pre koordináciu 
hospodárskych politík. Na úrovni EÚ Komisi a v rámci svojho pracovného programu na rok 
2015 čoskoro predstaví prioritné iniciatívy, pri čom prvé opatrenia sa majú spusti ť 
v nasledujúcich týžd ňoch. 
 
Európska rada je vyzvaná, aby podporila celkový prístup, a Európsky parlament a Rada, 
ako zákonodarca EÚ, by mali zabezpe čiť rýchle prijatie pripravovaných legislatívnych 
opatrení, ktoré sú potrebné na zlepšenie regula čného prostredia pre investície.  
 
4.1. Jednoduchší, lepší a predvídate ľnejší regula čný rámec na všetkých úrovniach  
 
Pri uvoľnení úplného potenciálu investícií v Európe zohrávajú k ľúčovú úlohu optimálne 
rámcové podmienky pre podnikanie na jednotnom trhu. Aby bol regula čný rámec na 
vnútroštátnej aj európs kej úrovni schopný stimulova ť dlhodobejšie investície, musí by ť 
jednoduchý, jednozna čný, predvídate ľný a stabilný. Napriek zna čnému úsiliu Únie a jej 
členských štátov sú snahy o zn ižovanie administratívnej zá ťaže a zjednodušenie právnych 
predpisov aj na ďalej pomalé a nerovnomerné. To predst avuje problém najmä pre MSP. Tie sú 
zdrojom vytvárania pracovných miest a opor ou európskeho hospodárstva. Zlepšenie 
podmienok pre rast je preto dôležité z h ľadiska toho, aby sa zabezpe
čilo, že investi čné 
projekty budú môc ť prosperova ť a že finan čné prostriedky vynaložené na strategické 
investície v rámci tohto investi čného plánu i mimo neho sa využijú ú činným spôsobom. 
Lepšia právna regulácia patrí do spolo čnej zodpovednosti členských štátov a európskych 
inštitúcií. Nejde o dereguláciu, ale o inteligentnú reguláciu v prospech ob čanov aj podnikov, 
ktorá zah ŕňa zníženie zbyto čného regula čného zaťaženia a zlepšenie podmienok pre 
podnikanie, najmä pre MSP, s cie ľom zabezpe čiť, aby právne predpisy, ktoré sú potrebné, 
boli jednoduché a jednozna čné a aby sp ĺňali svoj ú čel. To znamená aj zvýšenie ú činnosti 
vnútroštátnych výdavkov, efektívnosti da ňových systémov a kvality verejnej správy na 
všetkých úrovniach. Členské štáty sú zodpovedné aj za v časné uplat ňovanie práva EÚ 
v plnom rozsahu. Musia zabezpe čiť, aby opatrenia na transpozíciu boli čo najjednoduchšie, 
najjednozna čnejšie a aby predstavovali čo najmenšiu zá ťaž s cieľom predís ť pri transpozícii 
práva EÚ do vnútroštátneho práva zavádzaniu ďalších povinností nad rámec požiadaviek 
alebo tzv. gold-plating.  Komisia otázku lepšej právnej regulácie stanovila za jednu z hlavných priorít svojho mandátu, 
čo sa premietne už do jej pracovného program u na rok 2015. Komisia v roku 2015 plánuje 
svoj celkový prístup k lepšej právnej regulácii ďalej posilni ť a zdynamizova ť. Regulácia by 
mala odstra ňovať prekážky rastu, prináša ť nové príležitosti na prosperitu, minimalizova ť 
náklady a zaru čiť sociálnu a environmentálnu udržate ľnosť. Komisia zintenzívni najmä svoje 
úsilie v rámci Programu regula čnej vhodnosti a efektívnosti (R EFIT) a bude spolupracova ť so 
zákonodarcom EÚ s cie ľom zabezpe čiť účinnú realizáciu akýchko ľvek návrhov na 
zjednodušenie právnych predpisov v praxi.  
 
15 
 4.2. Nové zdroje dlhodobého financovania vr átane krokov smerom k vytvoreniu únie 
kapitálových trhov 
 
Nedávne reformy rámca EÚ pre finan čnú reguláciu a dobudovanie bankovej únie pomôžu 
vytvoriť transparentný, bezpe čný, zodpovedný a odolný finan čný sektor, ktorý posilní 
stabilitu a dôveru. Investície však aj na ďalej zostávajú vo ve ľkej miere závislé od 
sprostredkovania bankami a obmedzené ostáva  aj dlhodobé financov anie infraštruktúry. 
Mnohé MSP majú stále obmedzený pr ístup k financovaniu a na zabezpe čení voľného pohybu 
kapitálu v celej EÚ  sa ešte pracuje. 
 Vďaka vytvoreniu únie kapitálových trhov sa postupom času zníži fragmentácia finan čných 
trhov v EÚ, čo pomôže zvýši ť aj diverzifikáciu zdrojov financovania pre MSP a dlhodobé 
projekty tým, že sa bankové financovani e doplní financovaním zo stabilnejších 
a rozvinutejších kapitálových trhov. Skuto čne jednotný kapitálový trh pomôže zníži ť náklady 
zvyšku hospodárstva na financovanie. Únia ka pitálových trhov preto predstavuje významný 
nástroj v rámci dlhodobej zložky tohto investi čného plánu. 
 Rozsiahla konzultácia na za čiatku roka 2015 pomôže ďalej rozvinú ť a priorizova ť hlavné 
oblasti, v ktorých sa majú prija ť opatrenia zamerané na odstra ňovanie prekážok brániacich 
financovaniu investícií a pokroku smerom  k vytvoreniu únie kapitálových trhov. 
 Hlavné oblasti, v ktorých sa majú prija ť opatrenia v krátkodobom horizonte, zah ŕňajú: 
 Prijať do konca roka 2014 navrhované nariadenie o európskych dlhodobých 
investičných fondoch (EDIF) . Cieľom je sprevádzkova ť tieto fondy do polovice roka 
2015 ako ú činné nástroje investovania do dlhodobých projektov. EDIF by mohli 
zohrávať určitú úlohu aj v tom zmysle, že by predstavovali doplnkový nástroj na 
realizáciu verejných al ebo súkromno-verejných investícií do zvyšku ekonomiky. 
 Oživiť vysokokvalitné se kuritizované trhy14 bez toho, aby sa opakovali chyby 
z obdobia pred krízou. Komisia preskúma spôsob, ako čo najlepšie stanovi ť kritériá 
pre jednoduché, transparentné a ko nzistentné sekuritizácie, pri čom bude vychádza ť 
z nedávnych opatrení v sektore pois ťovníctva a v bankovom sektore, ako aj 
z výsledkov medzinárodnej práce v tejto oblasti.  Oživenie tejto triedy aktív pomôže 
rozvinúť stabilný a likvidný sekundárny trh a priláka ť širšiu škálu investorov a zlepši ť 
rozdeľovanie finan čných prostriedkov tam, kde  sú najviac potrebné. 
 Preskúma ť, akým spôsobom by sa dal vyrieši ť súčasný problém nedostato čných 
štandardizovaných úverových informácií o MSP , pričom úsilie nadviaže na už 
začatú prácu v tejto oblasti a bude zamerané aj  na zlepšovanie informácií o plánovaní 
projektov v oblasti in fraštruktúry aj o ic h úverovej histórii. 
 So súkromným sektorom preskúma ť, akým spôsobom by sa dal v celej EÚ v širšom 
rozsahu čo najlepšie zopakova ť úspech, ktorý na niektorých európskych trhoch 
dosiahli režimy súkromného umiest ňovania . 
 Preskúma ť existujúce opatrenia, akým je napríklad smernica o prospekte , s cieľom 
zmierniť administratívnu zá ťaž MSP a u ľahčiť im plnenie povinností v oblasti kótovania. 
 
                                                 
14 Sekuritizácia je finan čným postupom, ktorý často využívajú banky na združovanie a transformácia rôznych 
druhov zmluvných poh ľadávok, akým sú napríklad hypotekárne úvery na kúpu nehnute ľnosti na bývanie. 
Sekuritizácia sa môže použi ť ako spôsob financovania aktív alebo ako pr ostriedok presunu a diverzifikácie rizika. 
 
16 
 4.3. Posilnenie rovnakých podmienok a odstrán enie prekážok brániacich investíciám na 
jednotnom trhu  
 
S cieľom maximalizova ť prínosy jednotného trhu a urobi ť z neho „odrazový mostík“ pre 
spoločnosti je potrebné vynaloži ť rozhodné úsilie. Hoci ni ektoré opatrenia môžu by ť 
v porovnaní s inými dlhodobejšie, zlepšenie rámcových podmienok pre zamestnanos ť, rast 
a investície je základným aspektom tohto investi čného plánu. Oblasti, ktoré majú osobitný 
význam v krátkodobom a strednodobom horizonte, zah ŕňajú: 
 Sektor energetiky a sektor dopravy  predstavujú dôležitý rozmer jednotného trhu 
a realizáciu nedávnych reforiem treba urýchli ť. V tejto súvislosti bude dôležitú úlohu 
zohrávať Európska energetická únia . Implementácia tretieho energetického balíka sa 
musí zabezpe čiť v plnom rozsahu. Pravidlá cezhrani čného obchodu s energiou sa stále 
vyznačujú vysokou mierou fragmentácie. V niektorých členských štátoch pretrváva 
regulácia maloobchodných cien, ktorá spôsobu je narušenie trhu a ktorú treba rieši ť. 
Komisia prijme aj potrebné opatrenia v nadv äznosti na nedávne rozhodnutia, ktoré sa 
týkajú rámca politík v oblasti kl ímy a energetiky na obdobie do roku 2030. 
 Zabezpečiť treba aj rýchlu realizáciu štrukt urálnych reforiem, ktoré majú odstráni ť 
prekážky brániace investíciám do projektov v oblasti dopravnej infraštruktúry 
a systémov , a to najmä projektov s cezhrani čným rozmerom. S cie ľom využi ť všetky 
prínosy jednotného trhu by sa malo zabezpe čiť dosiahnutie cie ľov Jednotného 
európskeho neba, ako aj rýchle prijatie  a následná implementácia štvrtého 
železničného balíka. 
 Európa potrebuje vybudova ť skutočne prepojený jednotný digitálny trh , okrem iného 
aj prostredníctvom rýchlych a ambicióznych legislatívnych opatrení  v oblasti ochrany 
údajov a regulácie telekomunikácií a m odernizáciou a zjednodušením predpisov 
o ochrane autorských práv a spotrebite ľov pri nákupoch online a elektronických 
nákupoch. Jednotný digitálny trh by mal posilni ť dôveru v online transakcie a ich 
bezpečnosť, interoperabilitu rôznych t echnologických riešení a zlepši ť prístup 
k digitálnym zdrojom a infraštruktúre (najmä pokia ľ ide o politiku ude ľovania licencií 
na využívanie frekven čného spektra). Jednotný trh by mal by ť otvorený pre nové 
obchodné modely a sú časne by mal zabezpe čiť dosahovanie základných cie ľov 
verejného záujmu. Spotrebitelia by mali ma ť neobmedzený prístup k online obsahu 
a službám v celej Európe bez toho, aby boli diskriminovaní na základe štátnej 
príslušnosti alebo miesta pobytu. 
 Trhy tovarov a služieb  sú čoraz viac vzájomne prepojené. Ďalšie reformy sú 
potrebné na odstránenie neprimeraných požiadaviek na právnu formu, majetkový 
podiel a povolenia, ako aj na zlepšenie vzájomného uznávania najmä v sektoroch 
a povolaniach, ktoré majú vysoký potenciál cezhrani čného obchodu. Na všetkých 
úrovniach by sa malo zabezpe čiť účinné uplat ňovanie pravidiel verejného 
obstarávania, ako aj podpora využívania nástrojov elektronického obstarávania. 
 V záujme posilnenia výskumu a inovácie by sa konkurencieschopnos ť EÚ mohla 
zvýšiť vďaka obmedzeniu prekážok brániacich vý mene znalostí, otvorenému prístupu 
k vedeckému výskumu a vä čšej mobilite výskumných pracovníkov. 
 
 K podpore otvorených investi čných tokov prispeje spolupráca s našimi 
medzinárodnými partnermi . Internacionalizácia eur ópskych podnikov zvyšuje ich 
konkurencieschopnos ť. Investori z krajín mimo EÚ môžu zohráva ť významnú úlohu 
pri podpore európskeho hospodárstva. 
  
 
17 
 5. Ďalšie kroky  
 
Tento investi čný plán nie je jednorazovým opatrením, ale investi čnou ofenzívou, ktorá sa 
bude realizova ť v nasledujúcich troch rokoch. Tento plán od základov zmení verejnú politiku 
a nástroje financovania, o ktoré sa op ierajú investície v Európe, a jeho cie ľom bude dosiahnu ť 
najväčšiu hodnotu pre spolo čnosť a hospodárstvo za každé investované euro. 
 Investičný plán, ktorý dnes predstavujem e, je prvým krokom novým smerom. Členské štáty 
sú vyzvané, aby sa pripojili k tejto inic iatíve, okrem iného aj prostredníctvom ďalšieho 
financovania poskytnutého Európskemu fondu pre strategické investície, čím sa znásobí vplyv 
tohto plánu na reálnu ekonomi ku. Opatrenia sa musia zavies ť rýchlo a ú činne na všetkých 
úrovniach, aby hmatate ľné výsledky bolo možné pozorova ť už v roku 2015. 
 
Komisia vyzýva Európsku radu, aby investi čný plán so všetkými jeho prvkami podporila na 
svojom zasadnutí 18. a 19. decembra 2014. Vyz ýva Európsky parlament a Radu, ako 
zákonodarcu EÚ, aby v rámci zrýchleného postu pu prijali potrebné legislatívne opatrenia 
s cieľom zabezpe čiť sprevádzkovanie Európskeho fondu pre strategické investície do júna 
2015 a rýchlo prija ť následné opatrenia týkajúce sa ďalších aspektov investi čného plánu. 
 
Politická zodpovednos ť potrebná na to, aby sa zabezpe čilo, že tieto iniciatívy budú prináša ť 
výsledky, sa zabezpe čí prostredníctvom pravidelného hodnotenia pokroku v Európskom 
parlamente, na zasadnutiach hláv štátov alebo predsedov vlád a v príslušných zloženiach 
Rady, spolu s Európskym hospodárskym a soci álnym výborom a Výborom regiónov. Komisia 
a EIB oslovia k ľúčové zainteresované strany na vnútro štátnej a regionálnej úrovni, aby 
zorganizovali následné aktivity osobitne zamer ané na prediskutovanie a rozvoj konkrétnych 
riešení.  Tento investi čný plán vychádza z predpokladu, že viacro č
ný finančný rámec ani kapitál EIB 
sa momentálne žiadnym spôsobom nezmenia . Na základe dosiahnutého pokroku sa dodato čné 
opatrenia zvážia do po lovice roka 2016, ke ď sa bude pripravova ť aj preskúmanie v polovici 
trvania viacro čného finan čného rámca. 
  
 
18 
 PRÍLOHA 1. AKÝ JE PRAVDE PODOBNÝ VPLYV INVESTI ČNÉHO PLÁNU? 
 
315 mld. EUR
Strategické investície európskeho 
významu do energetiky, dopravy, 
širokopásmového pripojenia, 
vzdelávania, 
výskumu a inovácie Priority na vnútroštátnej
a regionálnej úrovni (napr. MSP, 
výskum, doprava, životné 
prostredie)
MSP a spolo čnosti so strednou 
trhovou kapitalizáciouVplyv príspevkov 
členských štátov do fondu
Pozitívny vplyv
na investície v celom
hospodárstvePočas troch rokov
Zlepšené investi čné 
prostredie na úrovni EÚ 
a vnútroštátnej úrovni
Európsky fond pre 
strategické investície 
21 mld. EUR (spo čiatku)Lepšie využívanie 
európskych štrukturálnych 
a investi čných fondov
Prípadné príspevky 
členských štátov do fondu
 
 
19 
 PRÍLOHA 2. AKO BUDE NOVÝ FOND FUNGOVA Ť V PRÍPADE DLHODOBÝCH INVESTÍCIÍ? 
EIB = Európska investi čná banka 
 
1 EUR verejných príspevkov => približne 3 EUR financovania => približne 15 EUR celkových investíciíZDROJE 
FINANCOVANIATYPICKÉ PONÚKANÉ 
PRODUKTYKONEČNÍ PRÍJEMCOVIA 
A TYPICKÉ PROJEKTY
Dlhodobý dlh 
v prvom rade pre 
rizikovejšie projekty
Kapitál a kvázi vlastný 
kapitálPodriadené úveryĎalší 
investori sa 
pripoja 
v závislosti 
od projektov Dopravná 
infr.
Energetická 
infr. Infr.
širokopás. 
prip.
Energia 
ae f e k t í v .  
využív. 
zdrojov
Energia 
zo b n o v i t e ľ. 
zdrojov Výskum
Vzdelávanie 
a odbor. 
prípravaInovácia
Iné 
projektyDlhodobé 
investičné 
fondyFond slúži ako 
zabezpe čenie 
pre nové 
aktivity EIB
Európsky fond pre 
strategické 
investíciex 3 x 5
 
 
20 
 PRÍLOHA 3. AKÝM SPÔSOBOM NOVÝ FOND PODPORÍ MSP A SPOLO ČNOSTI SO STREDNOU TRHOVOU 
KAPITALIZÁCIOU? 
EIF = Európsky investi čný fond 
 
1 EUR verejných príspevkov => približne 3 EU R financovania => 15 EUR celkových investíciíZDROJE 
FINANCOVANIATYPICKÉ PONÚKANÉ 
PRODUKTY
Záruky
Európsky fond pre 
strategické 
investícieKONEČNÍ PRÍJEMCOVIA 
A PRÍKLADY 
PROJEKTOV
MSP
napr. 
mikroúvery 
pre 
MSPRizikový kapitál
Financovanie 
podporujúce rastSekuritizáciaSpoločnosť 
so strednou
trhovou 
kapitalizá-
ciounapr. kapitál 
vz ačínajúc. 
podniku
x 3 x 5 napr. úvery 
na projekt 
v oblasti 
výskumu 
av ý v o j a
napr. 
rizikový 
kapitál na 
prototypFond slúži ako 
zabezpe čenie 
pre nové 
aktivity EIFĎalší 
investori sa 
pripoja 
v závislosti 
od projektov
 
 
 
21 
 PRÍLOHA 4. HARMONOGRAM A MÍ ĽNIKY 
 
Európska rada a Parlament by mali schváli ť Investičný plán pre Európu vrátane rozhodnutia 
vytvoriť Európsky fond pre strategické investície a mali by sa dohodnú ť, že sa príslušné nariadenie prijme v rámci 
zrýchleného postupu. 
Komisia navrhne nariadenie v januári 2015. 
Parlament a Rada budú diskutova ť o nariadení s cie ľom zabezpe čiť, aby nadobudlo ú činnosť do júna 2015.
Skupina Európskej investi čnej banky za čne realizova ť aktivity s využitím svojich vlastných zdrojov.
Členské štáty by v záujme maximalizácie vplyvu mali ukon čiť programovanie európskych štrukturálnych a investi čných 
fondov.
Na úrovni EÚ sa urýchli identifikácia projektov na základe správy osobitnej skupiny Komisie a EIB.
EIB a kľúčové zainteresované strany podniknú prvé kroky na vytvorenie centra investi čného poradenstva.
Nový Európsky fond pre strategické investície za čne svoju činnosť. 
V súčinnosti s programami EÚ sa zrealizuje vplyv európskych štrukturálnych a investi čných fondov. 
Na úrovni EÚ sa vytvorí transparentná databáza projektov, ktorá sa bude postupne rozširova ť.
Nové centrum investi čného poradenstva za čne svoju činnosť.
Na úrovni EÚ, vnútroštátnej a regionálnej úrovni sa spolu s príslušnými zainteresovanými stranami za čnú 
realizova ť následné opatrenia. 
Monitorovanie pokroku v reálnom čase pri realizácii investi čného plánu umožní špecializovaná webová 
lokalita.December 2014/január 2015 
Preskúma sa pokrok, a to aj na úrovni hláv štátov alebo predsedov vlád.
Ďalšie možnosti sa budú môc ť zvážiť pred preskúmaním v polovici trvania viacro čného 
finančného rámca. Do polovice roka 2015
Do polovice roka 2016