[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 9.3.2010

KOM(2010) 91 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Následné kroky nadväzujúce na rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010, ktorým sa upozorňuje Grécko, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Následné kroky nadväzujúce na rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010, ktorým sa upozorňuje Grécko, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

1. ÚVOD

V tomto oznámení sa hodnotia rozhodnutia, ktoré doteraz prijali grécke orgány s cieľom splniť rozpočtové ciele na rok 2010 ako odpoveď na rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010 na základe správy o plnení gréckeho programu pre rast a stabilitu a doplňujúcich opatrení z marca 2010. Grécko odovzdalo 8. marca 2010, čiže týždeň pred lehotou, správu ustanovenú v článku 4 ods. 1 rozhodnutia Rady. Týka sa nie len fiškálnych opatrení, ktoré sú zamerané na zníženie miery deficitu verejných financií v roku 2010, ale aj štrukturálnych reforiem, na ktoré sa vzťahuje program stability.

So zreteľom na správu, ktorú mali grécke orgány odovzdať v marci 2010, útvary Komisie v spolupráci so zamestnancami ECB a MMF zorganizovali od 22. do 24. februára 2010 v Aténach technickú služobnú cestu, počas ktorej sa stretli s gréckymi orgánmi, s ktorými diskutovali o stave plnenia programu stability a o odpovedi na rozhodnutie Rady. Ďalšia služobná cesta, ktorú viedol komisár Rehn, sa uskutočnila 1. marca 2010.

2. POSTUP PRI NADMERNOM DEFICITE: RIEšENIE FINANčNEJ KRÍZY V GRÉCKU

Mnohé krajiny EÚ v súčasnosti čelia deficitu verejných financií, ktoré sú vyššie ako referenčná hodnota 3 % HDP stanovená v zmluve. Toto často výrazné prehĺbenie deficitu, ako aj stav zadlženosti je potrebné vidieť v kontexte bezprecedentnej celosvetovej finančnej krízy a poklesu hospodárskeho rastu. Hoci sa súčasné zhoršenie verejných financií v Grécku musí vnímať aj v tomto kontexte, fiškálne nerovnováhy boli vysoké počas mnohých rokov a pretrvávali napriek živej hospodárskej činnosti do roku 2008, čo naznačuje štrukturálny pôvod. Deficit verejných financií odzrkadľuje predovšetkým nedostatočnú kontrolu verejných výdavkov, pričom sa prognózy príjmov pravidelne preukázali príliš optimistické. Fiškálnou politikou sa ešte prehĺbila vonkajšia nevyváženosť a klesajúca tendencia konkurencieschopnosti. Okrem toho štrukturálne a endemické nedostatky týkajúce sa vedenia záznamov o účtoch verejných financií Grécka takisto zhoršujú včasnú a účinnú kontrolu príjmov a výdavkov. Vysoký deficit verejných financií viedol k jednej z najvyšších mier verejného dlhu v EÚ, ktorý je v súčasnosti výrazne nad 100 % HDP, a neustále prudko rastie.

Komisia 3. februára 2010 prijala návrh rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ, ktorým sa Grécko upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu[1],[2] .Zároveň Komisia predložila návrh odporúčania Rady podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ s cieľom ukončiť nesúlad so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky v Grécku a odstrániť riziko ohrozenia správneho fungovania hospodárskej a menovej únie[3], ako aj návrh stanoviska Rady o aktualizácii gréckeho programu stability[4]. Európska rada 11. februára 2010 vyzvala Radu ECOFIN k prijatiu dokumentov, ktoré predložila Komisia, a požiadala Komisiu o podrobné monitorovanie plnenia rozhodnutia a odporúčania Rady spolu s ECB a s využitím odbornej pomoci MMF[5].

Rada ECOFIN 16. februára 2010 prijala uvedené rozhodnutie, odporúčanie a stanovisko[6]. Rada požiadala Grécko o odstránenie existujúceho nadmerného deficitu čo najskôr, a najneskôr do roku 2012 a stanovila postup úpravy nadmerného deficitu od roku 2010 do roku 2012 (článok 1). Vychádzajúc z gréckeho programu stability rozhodnutie Rady obsahuje zoznam súrnych finančných opatrení, ktoré treba prijať do 15. mája 2010 (článok 2 oddiel A), iné opatrenia, ktoré treba prijať do konca roku 2010 (článok 2 oddiel C) a ktoré treba prijať do roku 2012 (článok 2 oddiel D). V rozhodnutí sa od Grécka žiada aj prijatie súboru opatrení v súvislosti so zhromažďovaním a spracovaním štatistických údajov (článok 3). Keďže sa naplní určitý počet rizík spojených so stropmi pre deficit a dlhy na rok 2010 uvedenými v rozhodnutí Rady, bolo Grécko požiadané, aby ohlásilo ďalšie opatrenia, ktoré majú prispieť k splneniu rozpočtového cieľa na rok 2010. V súlade s rozhodnutím by doplňujúce opatrenia mali byť zamerané na zníženie výdavkov, ale mali by zahŕňať aj opatrenia na zvyšovanie príjmov (článok 2 oddiel B). Uvedeným doplňujúcim opatreniam a informáciám o plnení fiškálnych opatrení v roku 2010 by sa mala venovať správa, ktorá sa má predložiť Rade a Komisii a zverejniť (článok 4 ods. 1). Podľa rozhodnutia Rady (článok 4 ods. 4) Komisia môže uviesť potrebné opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy stanovenom v rozhodnutí na účel odstránenia nadmerného deficitu.

3. OPATRENIA, KTORÉ PRIJALO GRÉCKO AKO ODPOVEď NA ROZHODNUTIE RADY A NA ÚčEL IMPLEMENTÁCIE AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU STABILITY Z JANUÁRA 2010

V POSLEDNEJ AKTUALIZÁCII PROGRAMU STABILITY GRÉCKA, KTORÁ BOLA PREDLOžENÁ 15. januára 2010, sa stanovuje rozpočtový cieľ 8,7 % HDP v roku 2010, čo predstavuje zníženie v porovnaní s celkovým deficitom 12,7 % HDP v roku 2009. V programe je načrtnutý podrobný balík konsolidačných fiškálnych opatrení na rok 2010, ktoré sú zamerané predovšetkým na zvýšenie verejných príjmov a v menšej miere na obmedzenie verejných výdavkov. Nominálna fiškálna úprava v roku 2010, ktorá je plánovaná v programe stability, odráža zvýšenie pomeru celkových príjmov k HDP o 2,6 percentuálneho bodu HDP a zníženie pomeru celkových výdavkov k HDP o 1,4 percentuálneho bodu HDP.

Grécko 2. februára 2010 ohlásilo súbor opatrení, ktoré dopĺňajú opatrenia ohlásené v programe stability, ktorými by sa mal znížiť deficit o niečo menej ako o 0,5 % HDP. Tento súbor doplňujúcich opatrení pozostával z úplného zmrazenia miezd vo verejnom sektore (ktorým by sa ušetrilo ďalších 0,1 % HDP) a z ďalšieho zvýšenia spotrebnej dane na palivá (ktorým by sa ušetrilo ďalších 0,3 % HDP). Grécke orgány pri tejto príležitosti takisto oznámili, že vláda je pripravená v prípade potreby ohlásiť a zaviesť ďalšie opatrenia[7].

Rada v rozhodnutí zo 16. februára 2010 (článok 2 oddiel A) žiada Grécko o to, aby vykonalo niekoľko opatrení na fiškálnu konsolidáciu vrátane opatrení vymedzených v programe stability do 15. mája 2010. Tieto opatrenia súvisia so znižovaním verejných výdavkov aj s politikou zvyšovania príjmov.

V prílohe I je zhrnutý stav plnenia týchto opatrení[8].

4. POSÚDENIE RIZÍK PRE CIEľOVÝ DEFICIT NA ROK 2010 PRED PRIJATÍM POSLEDNÝCH POLITICKÝCH ROZHODNUTÍ

Komisia vyjadrila prípadné obavy z možných oneskorení v prísnom plnení fiškálnych konsolidačných opatrení v roku 2010, ktoré sú uvedené v aktualizovanom programe[9]. Okrem toho je rozpočtová stratégia načrtnutá v programe vraj vystavená aj značným rizikám poklesu, keďže predpoklady rastu, z ktorých vychádza základný makroekonomický scenár programu, sú optimistické[10].

Riziko odchýlenia sa od cieľového deficitu v roku 2010 odhadli útvary Komisie najmenej na 1,5% HDP[11]. V posúdení rizík sa zohľadnili tieto aspekty:

1. V základnom makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza program stability, sa predpokladá so znížením reálneho HDP o 0,3 % v roku 2010. Reálny HDP sa v roku 2009 znížil o 2 % namiesto o 1,2 %, ako sa predpokladalo v programe. Výsledky, ktoré by boli horšie ako v roku 2009, by mali automaticky negatívny dosah na rast reálneho HDP v roku 2010, pričom účinok prenosu je na začiatku roku - 0,9 %. Okrem toho, podľa dostupných vedúcich ukazovateľov by sa mala hospodárska aktivita v roku 2010 ďalej oslabiť z dôvodu mnohých faktorov, najmä nedávneho vývoja na finančných trhoch a zavedenia primeranej reštriktívnej fiškálnej politiky. Aj za predpokladu, že najhoršia miera rastu je už za nami (t. j. najväčšie zníženie hospodárskej aktivity nastalo v 4. štvrťroku 2009), očakáva sa, že sa reálny ročný HDP v roku 2010 ďalej zníži najmenej o 2,25 %. To samotné bude mať zásadný dosah na stav verejných financií.

2. Podľa programu stability sa očakáva, že úrokové výdavky v roku 2010 vzrastú o 0,25 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s rokom 2009. Z dostupných informácií o štruktúre a splatnosti dlhov, ako aj o úrokových sadzbách nedávnych emisií dlhových cenných papierov vyplýva, že úrokové výdavky budú vyššie ako oficiálne odhady.

3. Daňová reforma sa začne v marci 2010. Ide o ambicióznu úlohu. Očakáva sa, že doplňujúce príjmy z daní začnú plynúť po 2. štvrťroku tohto roku. Úrady predovšetkým očakávajú, že úsilie rozšíriť daňový základ z príjmu domácností a právnických osôb (prostredníctvom uloženia jednotnej daňovej stupnice a zrušenia výnimiek z dane z príjmov) povedie k zvýšeniu príjmov z daní o približne 0,5 % HDP. Komisia súhlasí so zámermi, ktoré viedli k týmto opatreniam, a verí, že môžu zvýšiť vybraté dane, administratívne nedostatky a možné omeškania v počiatočných fázach reformy však nabádajú k opatrnosti pri odhadovaní príjmov z daní.

4. Pokiaľ ide o reformu daňového systému, vláda uviedla niekoľko administratívnych opatrení s cieľom zintenzívniť boj proti daňovým únikom a neplateniu sociálnych odvodov, skvalitniť výber daní a zlepšiť dodržiavanie predpisov. Vláda očakáva, že sa výsledkom boja proti daňovým únikom štátny príjem zvýši o viac ako 0,5 % HDP už v roku 2010. Očakáva sa, že z boja proti neplateniu sociálnych odvodov vyplynie podobná suma. Vzhľadom na skúsenosti v Grécku a iných členských štátoch EÚ a so zreteľom na to, že môže trvať dlhšie, kým tento druh opatrení prinesie očakávané výsledky, predovšetkým v období recesie, útvary Komisie usudzujú, že ak sa podarí realizovať nejaké zisky v krátkom čase, možno budú oveľa nižšie ako v oficiálnych odhadoch.

5. Grécka vláda stanovila aj ambiciózny cieľ na urýchlenie využívania fondov EÚ v roku 2010. Konkrétne predpokladá, že na konci roka 2010 dosiahne využívanie štrukturálnych fondov 15 % fondov dostupných na obdobie 2007 - 2013. Na základe tohto predpokladu sa očakáva, že sa príjem zo štrukturálnych fondov v roku 2010 zvýši o viac ako 0,5 % HDP. Podľa útvarov Komisie ide o vcelku pozitívny predpoklad.

5. OPATRENIA, KTORÉ OHLÁSILO GRÉCKO PO ROZHODNUTÍ RADY ZO 16. FEBRUÁRA

V rozhodnutí Rady zo 16. februára 2010 sa uvádza (článok 2 oddiel B), že vzhľadom na niektoré riziká, by Grécko malo ohlásiť doplňujúce opatrenia.

Potom, ako si grécke orgány vymenili názory s útvarmi Komisie, ktorým pomáhali zástupcovia ECB a MMF, 3. marca 2010 oficiálne ohlásili niekoľko doplňujúcich opatrení na zníženie deficitu predstavujúcich 2 % HDP (alebo 4,8 miliardy EUR), ktoré sa majú zaviesť v roku 2010[12]. Doplňujúce fiškálne opatrenia, ktoré boli ohlásené 3. marca, sú ambiciózne. Zahŕňajú výrazné obmedzenia výdavkov, a najmä úspory v oblasti miezd vo verejnom sektore, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie trvalých účinkov fiškálnej konsolidácie a obnovu konkurencieschopnosti (príloha II).

Ohlásené opatrenia predložené v správe pozostávajú z rovnakých podielov stálych opatrení zameraných na zvyšovanie príjmov (1 % HDP alebo 2,4 miliardy EUR) a stálych obmedzení výdavkov (1 % HDP alebo 2,4 miliardy EUR). Väčšina opatrení je prezentovaná presne a informácie o množstvách boli poskytnuté v dostačujúcej miere. Návrh zákona zahŕňajúceho všetky doplňujúce opatrenia bol predložený v ten istý deň, ako boli ohlásené, a parlament ho prijal 5. marca 2010. Ten istý návrh zákona obsahoval niektoré opatrenia, ktoré boli predtým ohlásené ale nie dosiaľ prijaté. Niektoré opatrenia, najmä tie, ktoré sa týkajú zvýšenia daňových sadzieb, nadobudnú účinnosť 15. marca.

6. ZÁVER A ďALšIE KROKY

Grécko plní rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010 a opatrenia uvedené v programe stability Grécka.

Podľa dostupných informácií fiškálne opatrenia, ktoré 3. marca 2010 ohlásili grécke orgány, 5. marca prijal parlament a ktoré sú uvedené v správe predloženej Komisii 8. marca, sa javia dostatočné na splnenie rozpočtových cieľov na rok 2010 ustanovených v rozhodnutí Rady zo 16. februára 2010 a v programe stability.

V súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia „Grécko predloží Rade a Komisii a najneskôr do15. mája 2010 zverejní správu, v ktorej uvedie politické opatrenia na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím“ . Obsah správy, ktorá sa má predložiť do 15. mája, by mal byť v súlade s článkom 4 ods. 3 rozhodnutia a podrobne prezentovať opatrenia zamerané na fiškálnu konsolidáciu, ktoré sa majú zaviesť v roku 2010, vrátane podrobného harmonogramu zavádzania všetkých ohlásených opatrení, ako aj prípravné kroky, ktoré treba podniknúť na účel jednotlivých opatrení, ktoré sa majú prijať v rokoch 2011 a 2012. Správa by takisto mala obsahovať údaje o mesačnom plnení štátneho rozpočtu, priebežnom plnení rozpočtu v sektore sociálneho zabezpečenia, miestnych samospráv a mimorozpočtových fondov, emisiách a úhradách dlhopisov, pracovných miestach v štátnom sektore, omeškaných výdavkoch a finančnej situácii štátnych podnikov. Od Grécka sa potom žiada, aby tieto správy predkladalo a zverejňovalo každý štvrťrok.

V súlade s odporúčaním Rady zo 16. februára podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ sa Grécko vyzýva, aby v štvrťročných správach ustanovených v článku 4 ods. 2 rozhodnutia Rady zo 16. februára 2010 oznamovalo opatrenia prijaté ako odpoveď na toto odporúčanie a harmonogram realizácie štrukturálnych opatrení, ktoré sú uvedené v aktualizácii programu stability z januára 2010, vrátane reforiem zameraných na zvýšenie konkurencieschopnosti hospodárstva v oblasti dôchodkov, zdravotnej starostlivosti, verejnej správy, fungovania trhov s výrobkami, trhu práce, využívania štrukturálnych fondov, dohliadania nad finančným sektorom a štatistiky.

Táto správa je pri posudzovaní krokov, ktoré Grécko podniklo ako odpoveď na rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010, zameraná na fiškálne opatrenia, ktorými sa má zabezpečiť zníženie deficitu verejných financií na 8,7 % HDP v roku 2010. V prebiehajúcom hodnotení, ktoré vykonáva Komisia, sa záber rozšíri na štrukturálne reformy a fiškálne plány na roky 2011 a 2012.

PRÍLOHA I : NALIEHAVÉ FIŠKÁLNE OPATRENIA, KTORÉ SA MAJÚ PRIJAŤ DO 15. MÁJA 2010 v súlade s článkom 2 oddielom A rozhodnutia Rady zo 16. februára 2010

Opatrenie | Stav pokroku a iné pripomienky |

Výdavky |

a) presunúť 10 % rozpočtových prostriedkov (iných ako mzdy a dôchodky) ministerstiev v rozpočte na rok 2010 do zvláštnej rezervy až do prerozdelenia týchto prostriedkov medzi ministerstvá a určenia výdavkových programov, ktoré sa majú racionalizovať, čo povedie k značnému trvalému zníženiu výdavkov | Príslušné ministerské rozhodnutie bolo podpísané. Zavádza sa určitý počet administratívnych opatrení na jeho vykonávanie. Je ešte skoro na identifikovanie konkrétnych úspor vyplývajúcich zo zvláštnej rezervy a plán programu stability ešte neobsahuje žiadne úspory pochádzajúce zo zvláštnej rezervy. |

b) znížiť mzdové náklady, vrátane zmrazenia nominálnych miezd v ústrednej štátnej správe, miestnych samosprávach, štátnych agentúrach a iných verejných inštitúciách a zníženia stavu zamestnancov; zastaviť nábor nových pracovníkov v roku 2010 a zrušiť voľné miesta v sektore štátnej správy, vrátane pracovných zmlúv na dobu určitú, najmä nenahradením úradníkov odchádzajúcich do dôchodku | Rozhodnutie o zmrazení miezd vo verejnom sektore v prípade miezd nad daný prah (následne bolo zmrazenie miezd rozšírené na všetky mzdy; pozri ďalej v texte), o zmrazení náboru a znižovaní počtu pracovných zmlúv na dobu určitú prijala rada ministrov. Takisto sa prijali prísnejšie pravidlá týkajúce sa nadčasov a cestovných výdavkov. Príslušný zákon parlament prijal 5. marca, pričom sa uplatňuje so spätnou platnosťou od 1. januára 2010. V súlade s plánom stability však zastavenie náboru nebolo rozšírené na zamestnancov bezpečnosti, ošetrovateľov a učiteľov. |

c) znížiť zvláštne prídavky vyplácané štátnym zamestnancom (aj z mimorozpočtových účtov), čo povedie k zníženiu celkového odmeňovania v sektore štátnej správy ako prvý krok k zlepšeniu mzdového systému a zjednodušeniu mzdových tabuliek v štátnom sektore | Rada ministrov rozhodla znížiť prídavky o 10 % (okrem rodinných prídavkov a prídavkov na deti). Príslušný zákon, vrátane dodatočného zníženia o 2 % ohláseného 3. marca, parlament prijal 5. marca, pričom sa uplatňuje so spätnou platnosťou od 1. januára. |

d) prijať nominálne zníženia transferov platených prostredníctvom sociálneho zabezpečenia aj prostredníctvom opatrení na obmedzenie indexácie ziskov a nárokov | Zmrazenie dôchodkov a škrty vo verejnom financovaní sociálneho zabezpečenia sa implementuje v marci 2010 so spätnou účinnosťou od 1. januára. |

Príjmy |

e) zaviesť progresívnu daňovú stupnicu pre všetky zdroje príjmov a horizontálne jednotné zaobchádzanie s príjmami pochádzajúcimi z práce a fixných aktív | Rada ministrov prijala hĺbkovú daňovú reformu. Príslušný zákon má parlament prijať v marci 2010, pričom sa má uplatňovať so spätnou platnosťou od 1. januára. Daň z dedičstva a z odkazov v závete sa zvyšuje prostredníctvom progresívnej daňovej stupnice ustanovenej v zákone, ktorý parlament prijal v januári 2010. |

f) zrušiť v daňovom systéme všetky výnimky a ustanovenia o autonómnom zdaňovaní, vrátane príjmu zo zvláštnych príplatkov vyplácaných štátnym zamestnancom |

g) zaviesť paušálny daňový systém pre samostatne zárobkovo činné osoby |

h) zaviesť trvalé poplatky za budovy a zvýšiť sadzby dane z nehnuteľností v porovnaní so sadzbami platnými k 31. decembru 2009 |

i) zvýšiť spotrebné dane na tabak, alkohol a palivo v porovnaní so sadzbami platnými k 31. decembru 2009 | Parlament prijal a schválil príslušný zákon v januári 2010. Príslušné daňové sadzby sa zvýšili začiatkom februára a začiatkom marca (pozri ďalej). |

j) podrobne špecifikovať a do konca marca 2010 realizovať reformy daňového systému plánované v súčasnosti a využiť potenciálne zlepšenie efektívnosti na ďalšie zníženie deficitu | Pozri uvedené body e) až h). |

PRÍLOHA II SÚHRNNÁ TABUĽKA DOPLŇUJÚCICH FIŠKÁLNYCH OPATRENÍ OHLÁSENÝCH 3. MARCA 2010

v miliónoch EUR | % HDP | Pripomienky |

(podľa ohlásenia Grécka) |

Príjmy |

Zvýšenie sadzieb DPH (zo 4,5 % na 5 %, z 9 % na 10 % a z 19 % na 21 %) | 1300 | 0,5% | Celkové príjmy z DPH v roku 2009 predstavovali 6,9 % HDP (alebo 16,5 miliardy EUR). Odhady Grécka sa zdajú byť realistické za predpokladu, že opatrenie nadobudne účinnosť od 15. marca. Vplyv tohto opatrenia na celoročný rozpočet by bol 0,75 % HDP. Zmeny v daňovom základe v súvislosti so znížením vnútorného dopytu a daňové úniky by mohli viesť k nižším ziskom, ako sa predpokladá. |

Zvýšenie spotrebnej dane (ktorým sa dopĺňa zvýšenie, ktoré predtým odhlasoval parlament), z toho: | 1100 | 0,5% | Grécke orgány už pristúpili k zvýšeniu spotrebnej dane, ako sa uvádza v programe stability a ako bolo ohlásené 2. februára. |

(i) zvýšenie spotrebnej dane na benzín o 0,08 EUR (zvýšenie ceny o približne 0,10 EUR) a naftu o 0,03 EUR (zvýšenie ceny o približne 0,04 EUR) | 450 | 0,2% | Ďalším zvýšením spotrebnej dane na pohonné látky sa celková cena paliva priblíži k priemernej úrovni v EÚ a príjmy zo spotrebnej dane na palivo sa zvýšia o približne 10 %. Zvýšenie spotrebnej dane, podobné ako kumulované zvýšenie ohlásené 2. februára a 3. marca, sa uskutočnilo v roku 2009 a viedlo k zvýšeniu príjmov o približne 20 %. Očakávané zisky sa dajú prirovnať ku ziskom z nedávneho zvýšenia spotrebnej dane na palivo v roku 2009 a javia sa ako realistické. Nemal by sa však podceňovať vplyv poklesu dopytu na príjmy z dane. |

(ii) zvýšenie a) spotrebnej dane na cigarety zo 63 % na 65 % a b) spotrebnej dane na alkohol o 20 % (zvýšenie o 1,20 EUR na fľašu ouzo a o 0,60 EUR na fľašu tsipouro) | 300 | 0,1% | a) Nedávne zvýšenie spotrebnej dane na tabak z 57,5 % na 63 % predložené parlamentu v januári by malo v roku 2010 podľa odhadov vyniesť 0,1 % HDP. Od ďalšieho zvýšenia spotrebnej dane na tabak ohláseného 3. marca zo 63 % na 65 % (čo predstavuje približne polovicu predchádzajúceho zvýšenia) sa očakávajú dodatočné príjmy vo výške približne 0,05 % HDP, čo sa zdá byť realistické. b) Nedávne zvýšenie spotrebnej dane na alkohol (o 0,9 EUR na fľašu a o 0,45 EUR na tradičné produkty) predložené parlamentu v januári by malo podľa odhadov v roku 2010 vyniesť približne 0,03 % HDP. Od ďalšieho zvýšenia spotrebnej dane ohláseného 3. marca (1,2 EUR na fľašu a 0,6 EUR na tradičné produkty) sa očakávajú dodatočné príjmy vo výške približne 0,05 % HDP, čo sa zdá byť realistické. Treba však uviesť, že zvýšenie konečnej ceny tabakových výrobkov a alkoholu môže mať významný vplyv na dopyt (ako aj daňové úniky) a viesť k nižším tržbám, ako sa očakáva. |

(iii) zavedenie spotrebnej dane na elektrinu (2,5 eur/MWh pri priemyselnej spotrebe a 5 eur/MWh pri spotrebe v domácnostiach okrem elektriny vyprodukovanej z obnoviteľných zdrojov) a zrušenie oslobodenia od spotrebnej dane na naftu, ktorú používa štátna energetická spoločnosť | 250 | 0,1% | Očakávaný výnos z novej spotrebnej dane na elektrinu je 0,1 % HDP. Vzhľadom na to, že by sa táto daň mala vyberať prostredníctvom faktúr za elektrinu, javí sa toto opatrenie ako bezpečné s výhradou jeho zavedenia. Predpokladá sa, že spotreba elektrickej energie v Grécku v roku 2010 dosiahne 67,175 GWh. Odhadovaný vplyv na rozpočet sa javí ako realistický. |

(iv) zvýšenie spotrebnej dane na luxusný tovar (zahŕňajúci autá nad 35 000 EUR, jachty atď.) | 100 | >0,1% | Z dôvodu nedostatku informácií zatiaľ nie je možné uskutočniť celkové hodnotenie. Odhadované dodatočné príjmy sú však dosť nízke. |

Výdavky |

Zníženia nominálnych miezd a dôchodkov vo verejnom sektore (okrem už ohlásených znižovaní príjmov), z toho: | 1700 | 0,7% | Grécke orgány už predtým ohlásili škrty v prídavkoch vyplácaných štátnym zamestnancom, ktoré vedú k zníženiu celkových výdavkov na mzdy vo verejnom sektore. Viaceré doplňujúce opatrenia viedli k zníženiu celkového počtu pracovných miest vo verejnom sektore. Znižovania ohlásené 3. marca idú ponad rámec znižovaní uvedených v programe a tých, ktoré boli ohlásené 2. februára[13]. |

(i) zníženie vianočných bonusov o 30 %, veľkonočných bonusov o 30 % a letných prázdninových bonusov o 30 % | 610 | 0,3% | Celkovým znížením mzdy za 14. mesiac (vyplácaný všetkým zamestnancom verejného sektora) by sa ušetrila približne 1 miliarda EUR. Odhadovaný vplyv na rozpočet opatrení, ktoré ohlásila vláda, je realistický. |

(ii) zníženie doplnkov ku mzdám o 2 % (okrem už ohlásených 10 %) | 130 | >0,1% | Pred opatreniami ohlásenými 3. marca grécke orgány znížili prídavky vyplácané zamestnancom štátneho sektora o 10 %, čím sa ušetrí približne 0,3 % HDP (alebo 650 miliónov EUR). Opatrenia ohlásené 3. marca idú ešte ďalej a povedú k ďalším škrtom v prídavkoch o 2 %. Celkové zníženie prídavkov by tak predstavovalo 12 % a odhadovaný vplyv na rozpočet sa zdá byť realistický. |

(iii) zníženie miezd v štátnych podnikoch o 7 % a zníženie vianočných, veľkonočných a letných prázdninových bonusov o 30 % | 360 | 0,2% | Toto opatrenie nemá ako také vplyv na rozpočet štátnych podnikov, keďže štátne podniky nie sú súčasťou ústrednej štátnej správy. Mohlo by však mať za následok zníženie subvencií, ktoré štát vypláca štátnym podnikom a nepriamo viesť k zníženiu výdavkov. |

(iv) zníženie subvencií penzijným fondom štátnej energetickej spoločnosti a telekomunikácií (OTE), ktoré by viedlo k zníženiu príslušných rozpočtových prostriedkov | 150 | >0,1% | Toto opatrenie sa zdá byť realistické. Na doloženie odhadovaných úspor by však boli potrebné ďalšie informácie. |

(v) zmrazenie dôchodkov vo všetkých verejných a súkromných sektoroch, v dôsledku ktorého by sa odstránili ohlásené zvyšovania rozpočtu a dosiahli by sa úspory rozpočtových prostriedkoch | 450 | 0,2% | Na základe predchádzajúcich oznámení, ktoré uskutočnili grécke orgány, by bolo zvýšenie dôchodkov v roku 2010 vyššie ako inflácia (o približne 1,5 % bodov). Oznámením z 3. marca sa zmrazujú všetky dôchodky, čím sa ušetrí približne 0,2 % HDP (suma zodpovedá zvýšeniu, ktoré by sa dôchodcom udelilo). Oficiálny odhadovaný vplyv na rozpočet sa javí ako realistický. |

Znižovania bežných a kapitálových výdavkov v štátnom sektore | 700 | 0,3% | Grécke orgány už v programe stability ohlásili škrty v prevádzkových výdavkoch a subvenciách štátnym podnikom. Predtým ohlásili zvýšenie investícií a výdavkov na školstvo v roku 2010. Znižovania ohlásené 3. marca siahajú nad rámec znižovaní uvedených v programe a rušia sa nimi niektoré z plánovaných zvyšovaní výdavkov. |

(i) znižovanie v prípade programu verejných investícií | 500 | 0,2% | Podľa programu stability by sa tvorba hrubého fixného kapitálu mala v roku 2010 zvýšiť o 0,3 % HDP (alebo 800 miliónov EUR). Vláda môže príslušné prostriedky znížiť o akúkoľvek sumu. Za predpokladu, že sa prijmú správne rozhodnutia, ohlásené škrty sa zdajú byť realistické. |

(ii) zníženie výdavkov na školstvo (100 miliónov EUR z programu verejných investícií a 100 miliónov EUR zo zrušenia pridelených prostriedkov určených pre nové vzdelávacie programy) | 200 | 0,1% | Podľa programu stability by sa výdavky na školstvo mali v roku 2010 zvýšiť o 0,2 % HDP (alebo 500 miliónov EUR). Vláda môže príslušné zvýšené prostriedky znížiť o akúkoľvek sumu, vrátane programov verejných investícií. Za predpokladu, že sa prijmú správne rozhodnutia, ohlásené škrty sa zdajú byť realistické. |

SPOLU | 4800 | 2,0% |

[1] KOM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite Grécka sa nachádzajú na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Prebiehajúce konanie týkajúce sa nadmerného deficitu Grécka sa začalo 18. februára 2009, keď Komisia prijala správu podľa článku 104 ods. 3 Zmluvy o ES, na základe ktorého a v súlade s článkom 104 ods. 4 Zmluvy o ES - SEK(2009) 197 - Hospodársky a finančný výbor formuloval 27. februára 2009 svoje stanovisko. Komisia 24. marca 2009 prijala v súlade s článkom 104 ods. 5 Zmluvy o ES stanovisko o tom, že v Grécku existuje nadmerný deficit - SEK(2009) 263. Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla 27. apríla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o ES, že v Grécku existuje nadmerný deficit – rozhodnutie Rady 2009/415/ES (Ú. v. EÚ L 135, 30.5.2009, s. 21). V tom istom čase Rada v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES adresovala Grécku odporúčania, aby odstránila nadmerný deficit do roku 2010. Komisia 11. novembra 2009 posúdila opatrenia prijaté Gréckom v reakcii na odporúčanie Rady z 27. apríla 2009 a dospela k záveru, že uvedené prijaté opatrenia sú nedostatočné a adresovala Rade odporúčanie na rozhodnutie. Rada 2. decembra 2009 prijala rozhodnutie podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ.

[3] KOM(2010) 95.

[4] KOM(2010) 94. Aktualizácia gréckeho programu stability bola predložená Rade a Komisii a zverejnila sa 15. januára 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf a http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf

[7] Grécko takisto ohlásilo, že parlamentu do niekoľkých týždňov predloží všeobecnú reformu dôchodkového systému.

[8] Správa, ktorú 8. marca 2010 predložilo Grécko, obsahuje kompletnejší zoznam opatrení, ktoré sa prijali na plnenie programu stability.

[9] Pozri dôvodové správy v návrhoch podaných Komisiou na rozhodnutie, odporúčanie a stanovisko Rady zo 16. februára 2010 – KOM(2010) 93, 94 a 95.

[10] Z dostupných finančných údajov o plnení rozpočtu ústrednej vlády z januára 2010 vyplýva, že príjmy aj výdavky sa uskutočnili v rámci stanovených cieľov, pričom najsľubnejším znamením bolo zníženie primárnych výdavkov. V januári sa vyzbieral jednorazový príjem (v súvislosti s výnimočnou daňou uloženou vysokoziskovým spoločnostiam a veľkostatkom). Okrem toho, zníženie kapitálových výdavkov a úrokových platieb v hotovosti môže byť spojené aj so zmenami v sezónnej schéme výdavkov.

[11] Podľa správy, ktorú Grécko predložilo 8. marca, bol rozdiel vo fiškálnej úprave predtým, ako boli 3. marca 2010 ohlásené opatrenia, „medzi 1 a 1,5 % HDP“.

[12] Predseda Komisie uvítal vyhlásenie gréckej vlády zaviesť súbor doplňujúcich konsolidačných opatrení a potvrdiť svoj záväzok prijať všetky potrebné opatrenia na splnenie cieľov programu. Toto stanovisko zdieľa aj predseda Euroskupiny. ECB veľmi ocenila prijaté rozhodnutia, pretože ich považuje za primerané a MMF privítal veľmi silný fiškálny balík na rok 2010, pričom tiež poznamenal, že plnenie fiškálneho programu bude kľúčovým krokom k viacročnému procesu.

[13] Výdavky na mzdy v ústrednej štátnej správe v roku 2008 predstavovali 22 871 miliónov EUR (9,6 % HDP). V roku 2009 sa zvýšili o 11,5 % na 25 492 miliónov EUR (10,6 % HDP). V súlade s rozpočtom na rok 2010, ako ho v októbri 2009 predložil grécky parlament, výdavky na mzdy v ústrednej štátnej správe by sa v roku 2010 mali zvýšiť o 2,8 % na 26 213 miliónov EUR (10,7 % HDP). Vzhľadom na znižovanie počtu pracovných zmlúv na dobu určitú v štátnom sektore a 10 % škrty v prídavkoch (program stability), úplné zmrazenie odmien (2. február), dodatočné 2 % znižovania prídavkov (3. marec) a znižovanie veľkonočných, letných a vianočných bonusov (t. j. „13. a 14. mesiac“) sa očakáva, že sa výdavky na mzdy v ústrednej štátnej správe znížia o 4,6 % v porovnaní s rokom 2009. Zníženie nominálnych odmien dosiahne 8,5 % oproti roku 2009, ak sa vezme do úvahy, že prídavky, ktoré boli zdaňované na základe nižšej daňovej škály, sa budú odteraz považovať za normálny príjem a budú podliehať vyššiemu zdaňovaniu.