Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) /* KOM/2009/0391 v konečnom znení - COD 2009/0110 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | v Bruseli 27.7.2009 KOM(2009) 391 v konečnom znení 2009/0110 (COD)Diel VI Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) ê 1692/96/ES PRÍLOHA II KRITÉRIÁ A ŠPECIFIKÁCIE PRE PROJEKTY SPOLOČNÉHO ZÁUJMU[1] Oddiel 2 | : | Cestná sieť | Oddiel 3 | : | Železničná sieť | Oddiel 4 | : | Sieť vnútrozemských vodných ciest a vnútrozemských prístavov | Oddiel 5 | : | Námorné prístavy | Oddiel 6 | : | Letiská | Oddiel 7 | : | Sieť kombinovanej dopravy | Oddiel 8 | : | Námorné spravodajstvo a riadiaca sieť | Oddiel 9 | : | Sieť riadenia leteckej dopravy | Oddiel 10 | : | Zameriavacia a navigačná sieť | Oddiel 2 CESTNÁ SIEť Okrem projektov vzťahujúcich sa k trasám, uvedeným v prílohe I, sa za projekty spoločného záujmu budú považovať akékoľvek infraštrukturálne projekty týkajúce sa takých spojení, ktoré súvisia: A. S rozvojom siete, najmä: - s rozšírením diaľnic alebo rekonštrukciou ciest, - s výstavbou alebo zdokonalením obchvatov alebo kruhových objazdov, - so zvýšením súčinnosti (interoperability) vnútroštátnych sietí. B. S rozvojom riadenia dopravy a užívateľských informačných systémov, najmä: - s vytvorením telematických infraštruktúr pre zber údajov o doprave, - s rozvojom informačných dopravných centier a riadiacich dopravných centier, ako aj s výmenou dát medzi informačnými dopravnými centrami v rôznych štátoch, - s vytvorením cestných informačných služieb, najmä so systémom RDS-TMC[2], - s technickou súčinnosťou telematických infraštruktúr. Oddiel 3 ŽELEZNIčNÁ SIEť Okrem projektov, vzťahujúcich sa k trasám uvedeným v prílohe I, sa za projekty spoločného záujmu budú považovať akékoľvek infraštrukturálne projekty týkajúce sa takých spojení, ktoré súvisia: - so súčinnosťou medzi transeurópskymi železničnými systémami, - prepojením so sieťami ostatných druhov dopravy. Oddiel 4 SIEť VNÚTROZEMSKÝCH VODNÝCH CIEST A VNÚTROZEMSKÝCH PRÍSTAVOV ê 1346/2001/ES čl. 1, bod 6, písmeno a) (prispôsobené) Vnútrozemské prístavy Projekty spoločného záujmu sa musia vzťahovať výlučne na infraštruktúru, ktorá je na nediskriminačnom základe otvorená pre každého užívateľa. Okrem projektov, ktoré sa týkajú spojení a vnútrozemských prístavov uvedených v prílohe I, sa za projekty spoločného záujmu považujú projekty, ktoré zodpovedajú jednej alebo viacerým nasledujúcim kategóriám: 1. prístup k prístavu z vodnej cesty; 2. prístavná infraštruktúra vo vnútri prístavnej oblasti; 3. iné dopravné infraštruktúry vo vnútri prístavnej oblasti; 4. iné dopravné infraštruktúry spájajúce prístav s ostatnými prvkami transeurópskej siete. Za projekt spoločného záujmu sa považuje každý projekt, ktorý sa týka týchto prác: výstavba a údržba všetkých prvkov dopravného systému, ktorý je všeobecne otvorený pre všetkých dopravných užívateľov v prístave a všetkých spojení s národnou alebo medzinárodnou dopravnou sieťou Ö . Toto Õ zahŕňa najmä rozvoj a údržbu pozemných plôch na komerčné účely a ostatné účely, ktoré súvisia s prístavom, výstavbu a údržbu cestných a železničných spojení, výstavbu a údržbu prístupových trás, vrátane bagrovania, a ostatných vodných plôch v prístave a výstavbu a údržbu navigačných prostriedkov a systémov riadenia dopravy, komunikačných a informačných systémov v prístave a na prístupových trasách. ê 1692/96/ES Riadenie dopravy Do projektov spoločného záujmu sa zahrnú najmä: - signalizačné a usmerňujúce systémy pre lode, a to najmä tie, ktoré prepravujú nebezpečný alebo znečisťujúci tovar, - komunikačné systémy pre núdzové prípady a bezpečnosť vnútrozemskej vodnej dopravy. ê 1346/2001/ES čl. 1, bod 6, písmeno b) (prispôsobené) Oddiel 5 NÁMORNÉ PRÍSTAVY 1. Spoločné podmienky pre projekty spoločného záujmu, ktoré sa týkajú námorných prístavov v sieti. Projekty spoločného záujmu sa musia vzťahovať výlučne na infraštruktúru, ktorá je na nediskriminačnom základe otvorená pre každého užívateľa. Za projekt spoločného záujmu sa považuje každý projekt, ktorý sa týka týchto prác: výstavba a údržba všetkých prvkov dopravného systému, ktorý je všeobecne otvorený pre všetkých dopravných užívateľov v prístave a všetkých spojení s vnútroštátnou alebo medzinárodnou dopravnou sieťou Ö . Toto Õ zahŕňa najmä rozvoj a údržbu pozemných plôch na komerčné účely a ostatné účely súvisiace s prístavom, výstavbu a údržbu cestných a železničných spojení, výstavbu a údržbu prístupových trás, vrátane bagrovania, a ostatných vodných plôch v prístave a výstavbu a údržbu navigačných prostriedkov a systémov riadenia dopravy, komunikačných a informačných systémov v prístave a na prístupových trasách. 2. Špecifikácie pre projekty spoločného záujmu, ktoré sa týkajú siete námorných prístavov Za projekt spoločného záujmu sa považuje každý projekt, ktorý spĺňa tieto špecifikácie: Špecifikácie projektu | Kategória prístavu | I. Podpora námornej plavby na krátke vzdialenosti | Infraštruktúra nevyhnutná pre rozvoj námornej plavby na krátke vzdialenosti a riečno-námornej plavby | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A | II. Prístup k prístavom | Prístup k prístavom z mora alebo z vnútrozemskej vodnej cesty | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A a B | Stály prístup k prístavom v Baltskom mori, situovaným na približne 60° severnej šírky a viac, vrátane kapitálových nákladov na lámanie ľadu v zime | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A, B a C | Vytvorenie alebo zdokonalenie prístupových spojení zo zázemia, spájajúcich prístav s inými prvkami transeurópskej dopravnej siete prostredníctvom železničných, cestných alebo vnútrozemských vodných spojení | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A | Rozvoj existujúcich spojení zo zázemia spájajúcich prístav s inými prvkami transeurópskej dopravnej siete prostredníctvom železničných, cestných alebo vnútrozemských vodných spojení | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A a B | III. Infraštruktúra prístavu vo vnútri prístavnej oblasti | Rozvoj infraštruktúry prístavu, aby sa zvýšila intermodálna efektívnosť | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A a B | Modernizácia infraštruktúry prístavu, najmä v prístavoch na ostrovoch a v okrajových a najodľahlejších regiónoch | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie C | Rozvoj a inštalovanie systémov riadenia a informačných systémov ako je EDI (elektronická výmena dát) alebo iných systémov inteligentného riadenia nákladnej a osobne dopravy, využívajúcich integrované technológie | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A, B a C | Rozvoj prístavných zariadení na zber odpadu | Projekty, ktoré sa týkajú prístavov kategórie A, B a C | ê 1692/96/ES Oddiel 6 LETISKÁ I. Kvalifikačné kritériá pre letiská spoločného záujmu Letiská spoločného záujmu musia spĺňať jedno z nasledovných kritérií: 1. Medzinárodné spojovacie miesta budú zahŕňať: - všetky letiská alebo systémy letísk[3] s celkovým ročným objemom prepravy minimálne: - 5 000 000 letov cestujúcich mínus 10 %, alebo - 100 000 letov komerčných lietadiel, alebo - 150 000 ton nákladu, alebo - 1 000 000 letov cestujúcich mimo Spoločenstva; alebo - akékoľvek nové letisko budované ako náhrada existujúceho medzinárodného spojovacieho bodu, ktoré sa nemôže ďalej rozvíjať na svojom terajšom mieste. 2. Spojovacie body Spoločenstva budú zahŕňať: - všetky letiská alebo systémy letísk s ročným objemom prepravy: - od 1 000 000 mínus 10 % do 4 499 999 letov cestujúcich, alebo - od 50 000 do 149 999 ton nákladu, alebo - od 500 000 do 899 999 letov cestujúcich, z ktorých aspoň 30 % nie sú vnútroštátne, alebo - od 300 000 do 899 999 letov cestujúcich lokalizovaných mimo európskej pevniny na vzdialenosť nad 500 km od najbližšieho medzinárodného spojovacieho bodu; alebo - akékoľvek nové letisko budované ako náhrada existujúceho medzinárodného spojovacieho bodu, ktoré sa nemôže ďalej rozvíjať na svojom terajšom mieste. 3. Regionálne spojovacie miesta a prístupové miesta budú zahŕňať všetky letiská - s ročným objemom prepravy od 500 000 do 899 999 letov cestujúcich, z ktorých aspoň 30 % nie sú vnútroštátne, alebo - s ročným objemom prepravy od 250 000 mínus 10 % do 499 999 letov cestujúcich, alebo - s ročným objemom prepravy od 10 000 do 49 999 ton nákladu, alebo - umiestnené na ostrove členského štátu, alebo - umiestnené v uzavretej oblasti Spoločenstva s komerčnými službami zabezpečovanými lietadlom s maximálnou vzletovou hmotnosťou presahujúcou 10 ton. Letisko je lokalizované v uzavretej oblasti, ak je situované mimo oblasti s polomerom 100 km od najbližšieho spojovacieho medzinárodného miesta alebo spojovacieho miesta Spoločenstva. Táto vzdialenosť môže byť výnimočne znížená na 75 km, aby sa zohľadnil obtiažny prístup vzhľadom k zemepisnej polohe alebo nízka kvalita vnútrozemskej dopravnej infraštruktúry. II. Špecifikácie pre projekty spoločného záujmu týkajúce sa letiskovej siete Všetky projekty budú kvalifikované ako projekty spoločného záujmu, ak spĺňajú nasledovné špecifikácie: Špecifikácie projektu | Typ spojovacieho miesta je najmä na úrovni[4] | I. Optimalizácia existujúcej kapacity letiska | Opatrenie 1 – Optimalizácia existujúcej kapacity v podmienkach letov lietadiel cestujúcich alebo prepravy nákladu, vrátane letiskového zariadenia pre vzdušnú navigáciu | Medzinárodnej Spoločenstva Regionálneho spojovacieho miesta a prístupového bodu | Opatrenie 2 – Zvýšenie letiskovej ochrany a bezpečnosti | Medzinárodnej Spoločenstva Regionálneho spojovacieho miesta a prístupového bodu | Opatrenie 3 – Nevyhnutné prispôsobenie existujúcich infraštruktúr, vzhľadom k vytvoreniu vnútorného trhu a najmä vzhľadom k opatreniam regulujúcim voľný pohyb osôb v rámci Únie | Medzinárodnej Spoločenstva Regionálneho spojovacieho miesta a prístupového bodu | II. Rozvoj nových letiskových kapacít | Opatrenie 4 – Rozvoj infraštruktúry a zariadenia, ktoré vymedzuje kapacitu letiska v podmienkach lietadiel, prepravy cestujúcich alebo nákladu, vrátane letiskového zariadenia pre vzdušnú navigáciu letov | Medzinárodnej Spoločenstva | Opatrenie 5 – Výstavba nového letiska ako náhrady za existujúce letisko alebo systém letiska, ktoré sa nemôžu ďalej rozvíjať na svojom mieste | Medzinárodnej Spoločenstva | III. Zvýšenie ochrany proti škodlivým vplyvom vyvolaným prevádzkou letiska | Opatrenie 6 – Zlepšenie environmentálnej kompatibility z hľadiska hluku a odstránenia letiskového odpadu | Medzinárodnej Spoločenstva | IV. Zlepšenie alebo rozvoj prístupu k letisku | Opatrenie 7 – Zlepšenie alebo rozvoj styčných miest medzi letiskom a prístupovou infraštruktúrou | Medzinárodnej Spoločenstva | Opatrenie 8 – Zlepšenie a rozvoj prepojenia s ostatnými dopravnými sieťami, najmä so železničnou sieťou | Medzinárodnej Spoločenstva | Oddiel 7 SIEť KOMBINOVANEJ DOPRAVY Okrem projektov vzťahujúcich sa k trasám špecifikovaným v prílohe I, sa za projekty spoločného záujmu budú považovať akékoľvek projekty týkajúce sa: - výstavby alebo rekonštrukcie železničnej alebo vnútrozemskej vodnej infraštruktúry, ktorá zabezpečí, aby preprava intermodálnych nákladných jednotiek bola technicky možná a ekonomicky životaschopná, ê 1346/2001/ES čl. 1, bod 6, písmeno c) - výstavba alebo rozvoj centier prekládky medzi vnútrozemskými druhmi dopravy, vrátane zavádzania prekladacích zariadení vo vnútri terminálov so zodpovedajúcou infraštruktúrou, - prestavba prístavnej oblasti umožňujúca rozvoj alebo zlepšenie kombinovanej dopravy medzi námornou dopravou a železničnou, vnútrozemskou vodnou alebo cestnou dopravou, ê 1692/96/ES - železničného dopravného zariadenia špeciálne prispôsobeného kombinovanej doprave tam, kde to vyžaduje charakter infraštruktúry, najmä vzhľadom na náklady možnej adaptácie takej infraštruktúry a vzhľadom na možnosť, aby takéto zariadenie bolo používané spolu s príslušnou infraštruktúrou a príslušnými operátormi, ktorí by ho boli schopní používať na nediskriminačnej báze. Oddiel 8 NÁMORNÉ SPRAVODAJSTVO A RIADIACA SIEť Za projekty spoločného záujmu sa považujú tie, ktoré zahŕňajú akýkoľvek projekt: - týkajúci sa cieľov bezpečnostnej politiky námornej dopravy Spoločenstva alebo - určený na implementáciu medzinárodných dohovorov a rezolúcií Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) v oblasti námornej bezpečnosti a týkajúci sa: - implementácie systému oznámenia lodí Spoločenstva plávajúcich do alebo z prístavov Spoločenstva alebo prechádzajúcich tranzitom mimo pobrežia Spoločenstva pomocou elektronického systému výmeny dát, zahŕňajúceho aj prenos dát medzi loďami a pobrežnými zariadeniami prostredníctvom transpondérov, zvláštna pozornosť sa má venovať EDI (elektronická výmena dát), elektronickým systémom výmeny dát, vrátane kompatibilných rozhraní, - rozvoja a zdokonalenia pozemných rádionavigačných kanálov LORAN-C, - rozvoja a zdokonalenia riadiacich a informačných pobrežných a prístavných systémov (VTS) a ich prepojenia vzhľadom na bezpečnejší a efektívnejší dozor a riadenie plavby, najmä so zameraním sa na zaťažené alebo environmentálne citlivé oblasti sútoku, - rozvoja nástrojov na zdokonalenie pochopenia dopravy: databázy o prepravných prúdoch a námorných nehodách, rozvoj Európskeho stáleho dopravného dozoru (EPTO) pre analýzu prepravných prúdov, - rozvoja infraštruktúry a zariadení v záujme ďalšej implementácie Globálneho námorného núdzového a bezpečnostného systému (GMDSS), - zdokonalenia telematických systémov výmeny dát, v súvislosti so štátnym prístavným dozorom lodí. Oddiel 9 SIEť RIADENIA LETECKEJ DOPRAVY Za projekty spoločného záujmu sa považujú tie, ktoré zahŕňajú akýkoľvek projekt vedúci k zvýšeniu kapacity systému a optimalizácii jeho využitia, ktorý tvorí časť harmonizovaného a integrovaného celku predstavovaného zariadeniami a postupmi rôznych národných spojovacích bodov a ktorý spĺňa všetky príslušné medzinárodné normy definované Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ICAO) a príslušnými európskymi orgánmi, pričom sa berie na zreteľ najmä Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej prevádzky (Eurocontrol). Také projekty sa týkajú: - štúdií zameraných na lepšie využitie vzdušného priestoru rôznymi užívateľmi a vytvorenie konzistentného a výkonného systému liniek, - plánovania a riadenia leteckej prevádzky, čo umožní udržať krok s požiadavkami a umožní optimálne využiť dostupné riadiace kapacity, - štúdií a prác potrebných na harmonizáciu zariadení a postupov tak, aby sa integrovali rôzni poskytovatelia služieb, najmä vzhľadom na usmernenia prijaté Európskou komisiou pre civilné letectvo (ECAC), - zvýšenia produktivity systému, najmä prostredníctvom automatizovanej riadiacej pomoci a systémami zameranými na odhaľovanie a riešenie potenciálnych konfliktných situácií, - budovania prostriedkov komunikácie, navigácie a dozoru, potrebných pre riadenie leteckej dopravy, vrátane podpory nových technológií, najmä satelitov a digitálnych dátových sietí tam, kde to bude viesť k zhode s Európskymi spoločnými špecifikáciami. Oddiel 10 ZAMERIAVACIA A NAVIGAčNÁ SIEť Za projekty spoločného záujmu sa považujú tie, ktoré zahŕňajú akýkoľvek projekt vzťahujúci sa k vytvoreniu akéhokoľvek komponentu budúceho Európskeho rádionavigačného plánu alebo globálneho satelitného zameriavacieho a navigačného systému tvoriaceho časť nasledovnej štruktúry: - riadiace centrum obsahujúce spracovávací a kontrolný systém, - sieť pozemných navigačných staníc, - segment kozmického priestoru skladajúci sa zo satelitov umožňujúcich prenos navigačných systémov, - sieť kontrolných staníc. _____________ ê 884/2004/ES čl. 1. bod 15, 2. a príloha II PRÍLOHA III PRIORITNÉ PROJEKTY, NA KTORÝCH ZAČNÚ PRÁCE PRED ROKOM 2010 1. Železničná os Berlín-Verona/Milano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo - Halle/Leipzig-Nürnberg (2015); - Nürnberg-München (2006); - München-Kufstein (2015); - Kufstein-Innsbruck (2009); - Brennerský tunel (2015), cezhraničný úsek; - Verona-Napoli (2007); - Milano-Bologna (2006); - Železnično/cestný most nad úžinou Messina-Palermo (2015). 2. Vysokorýchlostná železničná os Paris-Bruxelles/Brussel-Köln-Amsterdam-London - Lamanšský tunel-London (2007); - Bruxelles/Brussel-Liège-Köln (2007); - Bruxelles/Brussel-Rotterdam-Amsterdam (2007)[5]. 3. Vysokorýchlostná železničná os v juhovýchodnej Európe - Lisabon/Porto-Madrid (2011)[6]; - Madrid-Barcelona (2005); - Barcelona-Figueras-Perpignan (2008); - Perpignan-Montpellier (2015); - Montpellier-Nîmes (2010); - Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010); - Irún/Hendaye-Dax, cezhraničný úsek (2010); - Dax-Bordeaux (2020); - Bordeaux-Tours (2015). 4. Vysokorýchlostná železničná os východ - Paris-Baudrecourt (2007); - Metz-Luxembourg (2007); - Saarbrücken-Mannheim (2007). 5. Trať Betuwe (2007). 6. Železničná os Lyon-Trieste-Divača/Koper-Divača-Ljubljana-Budapest-ukrajinská hranica[7] - Lyon-St Jean de Maurienne (2015); - Mont-Cenis tunel (2015-2017), cezhraničný úsek; - Bussoleno-Torino (2011); - Torino-Venezia (2010); - Venezia-Ronchi Sud-Trieste Divača (2015); - Koper- Divača -Ljubljana (2015); - Ljubljana-Budapest (2015). 7. Diaľničná os Igoumenitsa/Patra-Atény-Sofia-Budapest - Via Egnatia (2006); - Pathe (2008); - diaľnica Sofia-Kulata-grécko/bulharská hranica (2010), s Promahon-Kulata ako cezhraničným úsekom; - diaľnica Nadlac-Sibiu (odbočka na Bukurešť a Constanţu) (2007). 8. Multimodálna os Portugalsko/Španielsko-zvyšok Európy[8] - železnica La Coruña-Lisabon-Sines (2010); - železnica Lisabon-Valladolid (2010); - železnica Lisabon-Faro (2004); - diaľnica Lisabon-Valladolid (2010); - diaľnica La Coruña-Lisabon (2003); - diaľnica Sevilla-Lisabon (dokončená v roku 2001); - nové letisko Lisabon (2015). 9. Železničná os Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (2001)[9]. 10. Malpensa (dokončená v roku 2001)[10]. 11. Pozemné spojenie Öresund (dokončená v roku 2000)[11]. 12. Železnično-cestná os nordický trojuholník - Cestné a železničné projekty vo Švédsku (2010)[12]; - diaľnica Helsinki-Turku (2010); - železnica Kerava-Lahti (2006); - diaľnica Helsinki-Vaalimaa (2015); - železnica Helsinki-Vainikkala (ruská hranica) (2014). 13. Cestná os Spojené kráľovstvo/Írsko/Benelux (2010). 14. Hlavná trať západné pobrežie (2007). 15. Galileo (2008). 16. Železničná os pre nákladnú dopravu Sines/Algecira-Madrid-Paris - Nová vysokokapacitná železničná os cez Pyreneje; - železnica Sines-Badajoz (2010); - železničná trať Algeciras-Bobadilla (2010). 17. Železničná os Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava - Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015) s mostom Kehl ako cezhraničným úsekom; - Stuttgart-Ulm (2012); - München-Salzburg (2015), cezhraničný úsek; - Salzburg-Wien (2012); - Wien-Bratislava (2010), cezhraničný úsek. 18. Rýn/Meuse-Mohan-Dunaj vnútrozemská vodná os[13] - Rýn-Meuse (2019) s plavebnou komorou Lanaye ako cezhraničným úsekom; - Vilshofen-Straubing (2013); - Wien-Bratislava (2015) cezhraničný úsek; - Pálkovičovo-Mohács (2014); - úzke mieste v Rumunsku a Bulharsku (2011). 19. Interoparabilita vysokorýchlostnej železnice na Iberskom poloostrove - Madrid-Andalucía (2010); - sever-východ (2010); - Madrid-Levante a Stredozemné more (2010); - koridor sever/severozápad, vrátane Vigo-Porto (2010); - Extremadura (2010). 20. Železničná os Fehmarn Belt - pevné železničné/cestné spojenie s Fehmarn Belt (2014); - prípojná železnica v Dánsku z Öresundu (2015); - prípojná železnica v Nemecku z Hamburgu (2015); - železnica Hannover-Hamburg/Bremen (2015). 21. Morské diaľnice Projekty spoločného záujmu určené v súlade článkom 13 a týkajúce sa nasledovných morských diaľnic: - Morská diaľnica Baltické more (spojenie baltických členských štátov s členskými štátmi v strednej a východnej Európe, vrátane trasy cez kanál (Severné more/Baltické morte (Kielsky kanál) (2010)); - Morská diaľnica západná Európa (vedúca z Portugalska a Španielska cez Atlantický oblúk do Severného mora a Írskeho mora) (2010); - Morská diaľnica juhovýchodná Európa (spájajúca Adriatické more s Iónskym morom a východným Stredozemným morom tak, aby zahŕňala Cyprus) (2010); - Morská diaľnica juhozápadná Európa (Západné Stredozemné more) spájajúca Španielsko, Francúzsko, Taliansko a Maltu a s napojením na morskú diaľnicu juhovýchodná Európa[14] (2010); 22. Železničná os Atény-Sofia-Budapest-Wien-Praha-Nürnberg/Dresden[15] - železnica grécko/bulharská hranica-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015); - železnica Curtici-Brasov (smerom na Bukurešť a Constantu) (2010); - železnica Budapest-Wien (2010), cezhraničný úsek; - železnica Břeclav-Praha-Nürnberg (2010), s úsekom Nürnberg-Praha ako cezhraničným úsekom; - železničná os Praha-Linz (2016). 23. Železničná os Gdansk-Warszawa-Brno/Bratislava-Wien[16] - železnica Gdansk-Warszawa-Katowice (2015); - železnica Katowice-Břeclav (2010); - železnica Katowice-Žilina-Nové Mesto n.V. (2010). 24. Železničná os Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen - Lyon-Mulhouse-Mülheim[17], s úsekom Mulhouse-Mülheim ako cezhraničným úsekom (2018); - Genova-Milano/Novara-švajčiarska hranica (2013); - Basel-Karlsruhe (2015); - Frankfurt-Mannheim (2012); - Duisburg-Emmerich (2009)[18]; - Železný Rýn Rheidt-Antwerpen, cezhraničný úsek (2010). 25. Diaľničná os Gdaňsk-Brno/Bratislava-Wien[19] - diaľnica Gdansk-Katowice (2010); - diaľnica Katowice-Brno/Žilina (2010), cezhraničný úsek; - diaľnica Brno-Wien (2009), cezhraničný úsek. 26. Železnično/diaľničná os Írsko/Spojené kráľovstvo/kontinentálna Európa - železnično/diaľničná os spájajúca Dublin so severom (Belfast-Larne) a juhom (Cork) (2010)[20]; - železnično/diaľničná os Hull-Liverpool (2015); - železnica Felixstowe-Nuneaton (2011); - železnica Crewe-Holyhead (2008). 27. Os „Rail Baltica“ Warsaw-Kaunas-Riga-Tallinn-Helsinki - Warsaw-Kaunas (2010); - Kaunas-Riga (2014); - Riga-Tallinn (2016). 28. „Eurocaprail“ na železničnej osi Brussels-Luxembourg-Strasbourg - Brussels-Luxembourg-Strasbourg (2012). 29. Železničná os medzinárodného koridoru Iónske more/Adriatické more - Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012); - Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014). 30. Vnútrozemská vodná cesta Seine-Scheldt. Zlepšenie splavnosti Deulemont-Gent (2012-2014-2016); Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016). Vopred dohodnuté dátumy dokončenia prác sú uvedené v zátvorkách. Dátumy dokončenia projektov 1 až 20 a 30 a údaje o úsekoch pochádzajú zo správy odborníkov na vysokej úrovni, v ktorej boli uvedené. _____________ é PRÍLOHA IV Zrušené rozhodnutie so zoznamom neskorších zmien a doplnení Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES (Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1346/2001/ES (Ú. v. ES L 185, 6.7.2001, s. 1) | Akt o pristúpení z roku 2003, príloha II, bod 8.F (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 447) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 884/2004/ES (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1) | Nariadenie Rady (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1) | Iba odkazy v bode 6.D prílohy | _____________ PRÍLOHA V tabuľka zhody rozhodnutie 1692/96/ES | toto rozhodnutie | Článok 1, odsek 1 | Článok 1, odsek 1 | Článok 1, odsek 2, prvá veta | Článok 1, odsek 2, prvá veta | Článok 1, odsek 2, druhá veta | Článok 7, odsek 1 | Článok 1, odsek 2, tretia veta | Článok 1, odsek 2, druhá veta | Článok 1, odsek 3 | Článok 1, odsek 3 | Články 2 až 6 | Články 2 až 6 | Článok 7, odsek 1, úvodná veta | Článok 7, odsek 2, úvodná veta | Článok 7, odsek 1, prvá zarážka | Článok 7, odsek 2, písmeno a) | Článok 7, odsek 1, druhá zarážka | Článok 7, odsek 2, písmeno b) | Článok 7, odsek 1, tretia zarážka | Článok 7, odsek 2, písmeno c) | Článok 7, odsek 1, štvrtá zarážka | Článok 7, odsek 2, písmeno d) | Článok 7, odsek 2, úvodná veta | Článok 7, odsek 3, úvodná veta | Článok 7, odsek 2, prvá zarážka | Článok 7, odsek 3, písmeno a) | Článok 7, odsek 2, druhá zarážka | Článok 7, odsek 3, písmeno b) | Článok 7, odsek 3 | Článok 7, odsek 4 | Článok 8, odsek 1, prvý pododsek | Článok 8, odsek 1, prvý pododsek | Článok 8, odsek 1, druhý pododsek, prvá veta | Článok 8, odsek 1, druhý pododsek | Článok 8, odsek 1, druhý pododsek, druhá veta | Článok 8, odsek 1, tretí pododsek | Článok 8, odsek 2 | Článok 8, odsek 2 | Článok 9, odsek 1, úvodná veta | Článok 9, odsek 1, úvodná veta | Článok 9, odsek 1, prvá zarážka | Článok 9, odsek 1, písmeno a) | Článok 9, odsek 1, druhá zarážka | Článok 9, odsek 1, písmeno b) | Článok 9, odsek 1, tretia zarážka | Článok 9, odsek 1, písmeno c) | Článok 9, odsek 1, štvrtá zarážka | Článok 9, odsek 1, písmeno d) | Článok 9, odseky 2 a 3 | Článok 9, odseky 2 a 3 | Článok 10, odsek 1 | Článok 10, odsek 1 | Článok 10, odsek 2, prvý pododsek | Článok 10, odsek 2, prvý pododsek | Článok 10, odsek 2, druhý pododsek, prvá veta | Článok 10, odsek 2, druhý pododsek | Článok 10, odsek 2, druhý pododsek, druhá veta | Článok 10, odsek 2, tretí pododsek | Článok 10, odseky 3 až 6 | Článok 10, odseky 3 až 6 | Článok 11, odseky 1, 2 a 3 | Článok 11, odseky 1, 2 a 3 | Článok 11, odsek 3a | Článok 11, odsek 4, prvý pododsek | Článok 11, odsek 3b | Článok 11, odsek 4, druhý pododsek | Článok 11, odsek 4 | Článok 11, odsek 5 | Článok 12 | Článok 12 | Článok 12a, odseky 1 až 4 | Článok 13, odseky 1 až 4 | Článok 12a, odsek 5, úvodné slová | Článok 13, odsek 5, úvodné slová | Článok 12a, odsek 5, prvá zarážka | Článok 13, odsek 5, písmeno a) | Článok 12a, odsek 5, druhá zarážka | Článok 13, odsek 5, písmeno b) | Článok 12a, odsek 5, tretia zarážka | Článok 13, odsek 5, písmeno c) | Článok 12a, odsek 6, prvá a druhá veta | Článok 13, odsek 7, prvý pododsek | Článok 12a, odsek 6, tretia veta | Článok 13, odsek 7, druhý pododsek | Článok 12a, odsek 7 | Článok 13, odsek 6 | Článok 13 | Článok 14 | Článok 14, úvodná veta | Článok 15, úvodná veta | Článok 14, prvá zarážka | Článok 15, písmeno a) | Článok 14, druhá zarážka | Článok 15, písmeno b) | Článok 14, tretia zarážka | Článok 15, písmeno c) | Článok 15, úvodná a záverečná veta | Článok 16, úvodná veta | Článok 15, prvá zarážka | Článok 16, písmeno a) | Článok 15, druhá zarážka | Článok 16, písmeno b) | Článok 15, tretia zarážka | Článok 16, písmeno c) | Článok 15, štvrtá zarážka | Článok 16, písmeno d) | Článok 16 | Článok 17 | Článok 17 | Článok 18 | Článok 17a, odsek 1, prvá veta | Článok 19, odsek 1 | Článok 17a, odsek 1, druhá, tretia a štvrtá veta | Článok 19, odsek 4 | Článok 17a, odseky 2 a 3 | Článok 19, odseky 2 a 3 | Článok 17a, odsek 4 | Článok 19, odsek 6 | Článok 17a, odsek 5 | Článok 19, odsek 5 | Článok 17a, odsek 6 | Článok 19, odsek 7 | Článok 18, odsek 1 | Článok 20 | Článok 18, odsek 2, prvá veta | Článok 21, odsek 1 | Článok 18, odsek 2, druhá veta | Článok 21, odsek 2 | Článok 18, odsek 3, prvá veta | Článok 22, prvý pododsek | Článok 18, odsek 3, druhá veta | Článok 22, druhý pododsek | Článok 18, odsek 3, tretia a štvrtá veta | Článok 22, tretí pododsek | Článok 19 | Článok 23 | Článok 19a, odsek 1 | Článok 24 | Článok 19a, odsek 2, úvodné slová | Článok 25, odsek 1, úvodné slová | Článok 19a, odsek 2, písmená a) a b) | Článok 25, odsek 1, písmená a) a b) | ________ | Článok 25, odsek 2, úvodné slová | Článok 19a, odsek 2, písmená c) a d) | Článok 25, odsek 2, písmená a) a b) | Článok 19a, odsek 3 | Článok 25, odsek 3 | Článok 19a, odsek 4 | Článok 26, odsek 1 | Článok 19a, odsek 5, prvá veta | Článok 26, odsek 2, prvý pododsek | Článok 19a, odsek 5, druhá veta | Článok 26, odsek 2, druhý pododsek | Článok 19a, odsek 6 | Článok 27, odsek 1 | Článok 19a, odsek 7 | Článok 27, odsek 2 | Článok 19a, odsek 8 | Článok 27, odsek 3 | Článok 19a, odsek 9 | Článok 27, odsek 4 | Článok 19b, prvá veta | Článok 28, prvý pododsek | Článok 19b, druhá veta | Článok 28, druhý pododsek | Článok 22 | Článok 29, prvý pododsek | ________ | Článok 29, druhý pododsek | Článok 23 | Článok 30 | Článok 24 | Článok 31 | Príloha I | Príloha I | Príloha II | Príloha II | Príloha III | Príloha III | ______ | Príloha IV | ______ | Príloha V | _____________ ê 1692/96/ES (prispôsobené) SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE Európsky parlament, Rada a Komisia zdôrazňujú význam, s akým pristupujú k rozvoju koherentnej transeurópskej dopravnej siete. Vítajú prijatie tohto rozhodnutia, ktoré zakladá sieť a identifikuje najmä projekty spoločného záujmu a umožňuje vytvorenie legislatívneho rámca pre transeurópske dopravné siete. Poznamenávajú, že tieto projekty prispievajú k dosiahnutiu cieľov uvedených v článku 2 a môžu najmä znamenať významný príspevok k súťaživosti, tvorbe pracovných miest a súdržnosti v rámci Únie a spĺňajú tiež potreby spojenia s ostrovnými, uzavretými a periférnymi regiónmi, s centrálnymi regiónmi Spoločenstva. V tejto súvislosti zdôrazňujú, že tým, že tieto projekty sú identifikované v prílohe I, prílohe II a v príslušných ustanoveniach tohto rozhodnutia, môžu byť financované zo zdrojov Spoločenstva, ktoré môžu uľahčiť a zrýchliť ich účinné vykonávanie príslušnými členskými štátmi. Európsky parlament, Rada a Komisia vyzývajú členské štáty, aby pristupovali s plnou vážnosťou k vykonávaniu týchto projektov, ktorým venovali zvláštnu pozornosť. Komisia sa zaviazala, že bude pravidelne informovať o ich vykonávaní, medzi iným, pomocou Ö správy uvedenej v článku 22 Õ. Európsky parlament, Rada a Komisia berú na vedomie projekty, týkajúce sa rozvoja transeurópskej dopravnej siete, prijaté Európskym parlamentom pri druhom čítaní. VYHLÁSENIE KOMISIE - K environmentálnym normám a k sieti produktovod: Komisia: a) bude pokračovať pri overovaní environmentálnych noriem pre každý druh dopravy; b) bude študovať možnosť vytvorenia siete produktovodov, ktoré nie sú obsiahnuté v usmerneniach pre transeurópske energetické siete a možnosť ich začlenenia do transeurópskych sietí; a prípadne predloží vhodné návrhy. - Ö K článku 23 Õ a k prílohe III: Komisia potvrdzuje, že nič v tomto rozhodnutí nie je na ujmu finančných záväzkov členských štátov alebo Spoločenstva. [1] Tieto kritériá a špecifikácie sa vzťahujú k zodpovedajúcim častiam uvedeným podľa stanovených podmienok a/alebo v prílohe I. [2] Rádiový digitálny systém odovzdávania správ o cestnej premávke, v ktorom hlavný prúd správ môže byť vyladený podľa jednotlivých potrieb užívateľa cesty. [3] Systémy letísk: Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 14. [4] Táto tabuľka nevylučuje, že príslušné opatrenia sa rozšíria na iné spojovacie body v niektorých oprávnených špecifických prípadoch. [5] Vrátane dvoch staníc vysokorýchlostnej železnice v Rotterdame a Amsterdame, ktoré nie sú zahrnuté v projekte schválenom Európskou radou v Essene v roku 1994. [6] Vrátane spojení Lisabon-Porto (2013), Lisabon-Madrid (2010) a Aveiro-Salamanka (2015). [7] Časti tejto trasy zodpovedajú paneurópskemu koridoru V. [8] Vrátane modernizácie prístavov a letísk (2015) a v súlade s obsahom schváleným Európskou radou v Essene a Dubline. [9] O ďalšom zvýšení kapacity na tejto trati bolo rozhodnuté v roku 2003 a doplnilo sa ako samostatný projekt. [10] Projekt dokončený. [11] Projekt dokončený. [12] Niektoré krátke úseky cesty a železničnej trate budú dokončené medzi rokom 2010 a 2015. [13] Časť tejto trasy zodpovedá definícii paneurópskeho koridoru VII. [14] Vrátane Čierneho mora. [15] Táto hlavná trať do značnej miery zodpovedá definícii paneurópskeho koridoru IV. [16] Táto hlavná trať do značnej miery zodpovedá definícii paneurópskeho koridoru VI. [17] Vrátane TGV Rýn-Rhône, bez západnej odbočky. [18] Projekt č. 5 (trať Betuve) spája Rotterdam a Emmerich. [19] Táto hlavná dopravná os do značnej miery zodpovedá definícii paneurópskeho koridoru VI. [20] Vrátane essenského projektu č. 13: cestná os Írsko/Spojené kráľovstvo/Benelux.