[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 27.2.2008 KOM(2008) 122 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Európsky finančný systém: prispôsobenie sa zmenám Príspevok Komisie Európskej rade OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Európsky finančný systém: prispôsobenie sa zmenám Príspevok Komisie Európskej rade (Text s významom pre EHP) Úvod Jarné zasadnutie Európskej Rady sa koná v čase keď sa problémy medzinárodného finančného sektora stále prejavujú vo finančnom systéme. V dôsledku globalizácie a prepojenia finančných trhov v reálnom čase sa problémy v jednej časti sveta rýchlo prejavia inde. Nedávne udalosti ovplyvnili medzinárodné banky, nadnárodné spoločnosti a jednotlivcov, ktorí musia čeliť prísnejším úverovým podmienkam, ktorých dôsledky sú citeľné v mnohých oblastiach – od schopnosti podnikov investovať a rásť, cez vlastníctvo bytov až po disponibilný príjem domácností. Mnoho Európanov sa obáva dôsledkov týchto udalostí na hospodárstvo v ich krajine a na ich vlastnú finančnú istotu a istotu zamestnania. Tieto obavy vyžadujú objasnenie opatrení prijatých na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom ubezpečiť Európanov, že môžu dôverovať spôsobu fungovania finančných trhov ako aj hospodárskemu rámcu EÚ. Nedávna skúsenosť ukázala, že v medzinárodnom finančnom systéme sa vyskytuje mnoho vážnych nedostatkov, ktoré je nutné odstrániť. Predovšetkým je potrebné zlepšenie kvality informácií dostupných všetkým investorom a posilnenie dohľadu nad obozretným podnikaním a riadenie rizika. Diskusie počas jarného zasadnutia Európskej rady by sa mali zamerať na určenie ďalších krokov v súvislosti s reakciou EÚ na tieto výzvy. Súčasná hospodárska klíma Celosvetová hospodárska situácia a výhľad do budúcnosti zostávajú na začiatku roka 2008 stále nezvyčajne neisté, pričom nepokojná situácia na finančných trhoch, spomalenie hospodárstva v USA a prudký nárast cien surovín zohrávajú kľúčovú úlohu. Za týchto okolností je obzvlášť vítaný vysoký stupeň stability, ktorý poskytuje euro. Európske hospodárstvo sa zatiaľ s uvedenými výzvami vyrovnalo pomerne dobre. Kľúčové ukazovatele ako miera úspor a bežný účet poskytli skutočnú ochranu voči dôsledkom finančného otrasu. Dôvera sa však od minuloročného leta zhoršuje a podľa očakávania došlo k spomaleniu rastu HDP v poslednom štvrťroku 2007. Najnovšie prognózy Komisie upravili ročný rast HDP smerom nadol na 2 % pre EÚ a 1,8 % pre eurozónu. Vysoké ceny surovín zároveň prispeli k rastu inflácie, ktorá dosahuje 2,9 % v EÚ a 2,6 % v eurozóne. Základy v EÚ ale vyzerajú zdravo a keďže vlády narábajú s verejnými financiami zodpovedne, mal by sa hospodársky rast v roku 2008 pohybovať blízko potenciálu EÚ. Reformy na ochranu občanov Ak sa má EÚ vyrovnať so súčasnými šokmi, ktorým čelí svetové hospodárstvo musí vo všeobecnosti zachovať zdravé a stabilné makroekonomické politiky s cieľom dosiahnuť vyvážený súbor politík a pokračovať v uskutočňovaní štrukturálnych reforiem.Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť poskytuje EÚ správne politiky a nástroje na prekonanie súčasnej krízy a na zabezpečenie rastu a zamestnanosti. Stratégia zameraná na dlhodobý rast je najlepším spôsobom na obmedzenie dôsledkov dočasného spomalenia. Úsilie vynaložené v minulosti na dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu alebo prebytkov v súlade s preventívnou časťou Paktu stability a rastu prináša výsledky v podobe automatických stabilizátorov a vo väčšine prípadov plní svoju úlohu. Vo viacerých členských štátoch je v rozpočtoch na rok 2008 takisto plánované znižovanie daní. Hospodárstvo postavené na zdravých základoch a orientované na rast je najlepšou odpoveďou na riziko spomalenia. Všetky členské štáty majú národné reformné programy, ktoré sú vzájomne hodnotené na úrovni EÚ. Členské štáty odsúhlasili špecifické odporúčania pre jednotlivé štáty, ktoré ešte nie sú úplne zavedené. Na úrovni EÚ existuje silná zhoda pokiaľ ide o oblasti, v ktorých sú potrebné ďalšie reformy. Komisia ich rozdelila do štyroch prioritných oblastí a stanovila činnosti, ktoré by mali byť vykonané na úrovni EÚ v rámci lisabonského programu Spoločenstva: - investovanie do ľudí a modernizácie trhov práce, - lepšie využitie podnikateľského potenciálu, - investovanie do znalostí a inovácie, - pomoc EÚ pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo. Spoločné úsilie s cieľom zrýchliť tempo reforiem a plne vykonávať tieto politiky ukáže občanom, že tvorcovia politík nie sú bezmocní ani nečinní. Na jarnom zasadnutí Európskej rady by mal byť prijatý ďalší trojročný cyklus Lisabonskej stratégie, ktorý by mal zaručiť, že proces reformy a modernizácie bude naďalej prinášať v EÚ výsledky a poskytovať dodatočnú istotu v súvislosti s otrasmi na medzinárodných trhoch. Regulácia európskych finančných trhov Finančné trhy v EÚ sú dobre regulované. Dlho pred súčasným otrasom finančných trhov sa EÚ pracovala na podpore finančnej stability, prostredníctvom predkladania návrhov pravidiel na posilnenie obozretných mechanizmov finančného systému EÚ a to kombináciou právnej regulácie, nevynútiteľného práva a iniciatív vedených samotným priemyslom. Aj keď sa každodenný dohľad a regulácia finančných trhov uskutočňuje na vnútroštátnej úrovni, vypracovanie pravidiel rámca EÚ pre jednotný kapitálový trh viedlo k novým cezhraničným finančným produktom a novým službám, v dôsledku čoho je treba zosúladiť kontrolný rámec na úrovni EÚ. Európsky kapitálový trh je v súčasnosti najväčší na svete a v poslednom desaťročí silne rástol, dodatočne stimulovaný eurom. Európsky rámec sa tvorí zo série komplexných pravidiel v oblasti cenných papierov, bánk, práva poisťovacích spoločností a odvetvia auditu a účtovníctva. Tieto pravidlá stanovujú vysoké štandardy dohľadu nad obozretným podnikaním a ochrany investora, pričom takisto podporujú hospodársku súťaž a inovácie. Okrem toho vyžadujú spoluprácu regulátorov a dozorných orgánov z rôznych odvetví a členských štátov. Vďaka vypracovaniu týchto politík dozorné orgány členských štátov úzko spolupracujú na posilnení ďalšej spolupráce v oblasti predchádzania krízam, ich riadenia a riešenia[1]. Takáto spolupráca funguje aj na globálnej úrovni kde dialóg o regulácií a spolupráca, napr. v Bazilejskom výbore a medzi orgánmi EÚ a USA, predstavujú úspešný spôsob identifikácie výziev na finančných trhoch ako aj reakcií na tieto výzvy. Prvá reakcia Európy Keďže sa globálne finančné trhy neustále inovujú a vyvíjajú, musia byť tvorcovia politík ostražitý ak má byť regulácia účinná. Bezprostredne po kríze na americkom trhu s rizikovými hypotékami začala ECB a ďalšie centrálne banky účinne konať, aby sa vyrovnali s tlakmi na likviditu, ktoré vychádzali z narušení mnohých kľúčových finančných trhov. Nedávny finančný otras odhalil medzery v regulačnom rámci, ktorým sa riadi medzinárodný finančný systém, najmä v súvislosti s transparentnosťou operácií, predvídateľnosťou pravidiel a kvalitou riadenia rizika. Rada ECOFIN preto prijala v októbri 2007 akčný plán, ktorý stanovuje jasné opatrenia, ktoré je treba podniknúť v nasledujúcich mesiacoch na posilnenie uvedeného regulačného rámca. Plán sa zameriava na štyri kľúčové oblasti činnosti: zlepšenie transparentnosti; oceňovanie finančných produktov, posilnenie požiadaviek na obozretné podnikanie a zlepšenie fungovanie trhov (napr. prostredníctvom lepšej politiky úverového hodnotenia). Tieto politické priority zostávajú naďalej platné. Práca v rôznych fórach postupuje rýchlym tempom. Ministri v rámci Rady ECOFIN posúdia na svojom marcovom zasadnutí priebežnú správu Európskej rade o dosiahnutom pokroku v rôznych otázkach. Štátne investičné fondy Súčasná medzinárodná finančná situácia ukázala ako môžu štátne investičné fondy pomôcť stabilizovať trhy poskytnutím veľmi potrebného zdroja likvidity a investícií. Takisto ale boli vyjadrené obavy v súvislosti s motiváciou a nedostatkom transparentnosti niektorých týchto fondov. V sprievodnom oznámení Komisia predkladá analýzu štátnych investičných fondov, navrhuje zásady spoločného prístupu EÚ k tejto problematike a uvádza usmernenia, ktoré by mohli byť takisto obsiahnuté v kódexe správania dohodnutom na medzinárodnej úrovni a prijatom prevádzkovateľmi fondov. Štátna pomoc Keď majú podniky alebo banky finančné problémy, je to vo všeobecnosti dôsledok nadmerného riskovania alebo chýb riadení. Nekontrolované dotácie podnikom alebo bankám v tejto situácií narúšajú trh, čím podkopávajú systém „odmeny a trestu“, na základe ktorého trh funguje. Tieto dotácie takisto môžu zaťažiť bremenom štrukturálneho prispôsobenia podniky, ktoré fungujú bez nich. Preto je potrebná kontrola štátnej pomoci, ktorá zaistí, že pomoc podnikom v ťažkostiach a z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže sú obmedzené na minimum. V prípade bánk je na mieste osobitná ostražitosť, keďže problémy jednej banky sa môžu rýchlo rozšíriť do celého bankového sektora a potom ďalej do celého finančného systému. V týchto situáciách je na dosiahnutie cieľa – prispieť k finančnej stabilite - nutné rozhodné konanie a úzka spolupráca príslušných členských štátov a Európskej komisie. Postupy štátnej pomoci sa v tomto smere ukázali byť účinné. Ďalšie kroky Európskej únie Napriek svojej veľkosti a dôležitosti svojich finančných trhov nemôže EÚ vyriešiť všetky problémy na finančných trhoch sama. EÚ môže podniknúť kroky na posilnenie a ochranu svojich vlastných finančných trhov, ale takisto musí spolupracovať s ostatnými medzinárodnými partnermi na budovaní bezpečnejšieho a transparentnejšieho medzinárodného prostredia pre veľkých ako aj malých investorov. Dôležitá úloha, ktorú má EÚ pri koordinácií celosvetovej reakcie, tiež odráža skutočnosť, že euro sa stalo jednou z hlavných svetových mien. Z postavenia eura v medzinárodnom finančnom systéme vyplýva pre EÚ a predovšetkým pre členov eurozóny osobitná zodpovednosť v súvislosti s vedúcou úlohou pri odstraňovaní nedostatkov, ktoré boli odhalené počas nedávneho otrasu. Na pozadí prehlbujúcej sa globalizácie potrebuje EÚ a jej partneri rámec, ktorý poskytuje správne podmienky pre dlhodobú finančnú účinnosť a stabilitu. Musí to byť otvorený rámec, v ktorom môžu byť rozhodnutia o investovaní prijímané s dôverou v regulačné systémy. Táto dôvera vyžaduje, aby boli tieto systémy vybavené na vykonávanie funkcie dozoru, úzko navzájom spolupracovali, odrážali skutočne medzinárodný charakter finančných trhov a aby boli schopné predchádzať resp. riadiť budúce cezhraničné krízy. Akčný plán Rady ECOFIN uvádza viacero konkrétnych krokov, ktoré má EÚ podniknúť. Na jarnom zasadnutí Európskej rady sa na nich môže stavať a ďalej ich rozvíjať. Toto zasadnutie ponúka všetkým členským štátom príležitosť potvrdiť zásady, ktorými sa EÚ bude riadiť pri svojej práci ako aj na medzinárodných fórach, ako je G8, OECD a Fórum finančnej stability. Tieto zásady zahŕňajú: - hlavná zodpovednosť za riadenie rizika spočíva na jednotlivých finančných inštitúciách a investoroch, - vnútroštátne regulačné rámce a dozorné rámce musia byť schopné plniť svoju úlohu v stále zložitejších a inovačných finančných systémoch, - spolupráca medzi regulačnými orgánmi v EÚ a na medzinárodnej úrovni pri predchádzaní rizikám a ich riadení musí zodpovedať potrebám čoraz viac globalizovaného finančného systému. EÚ by sa mala dohodnúť s ďalšími medzinárodnými partnermi na spolupráci v nasledujúcich oblastiach: - zlepšenie informácií, ktoré poskytujú agentúry vydávajúce úverové ratingy s cieľom zaistiť, aby investori porozumeli rizikám spojeným s komplexnými finančnými produktmi a aby bol úverový rating poskytovaný na pevnom základe. Musí sa zlepšiť riadenie agentúr vydávajúcich úverové ratingy, aby mohli dokázať, že môžu odolávať konfliktu záujmov. Pokiaľ sa ukáže, že tieto agentúry nie sú schopné alebo ochotné prijať kroky na nápravu svojich nedostatkov, potom EÚ a ďalší pristúpia k regulačným opatreniam, - aktualizácia pravidiel účtovníctva a oceňovania s cieľom získať ucelené informácie o expozícií bánk a ďalších finančných inštitúcií v súvislosti s podsúvahovými nástrojmi a zaistenie jasného a uceleného usmernenia oceňovania a odhaľovania takýchto rizík, - podpora rýchleho a úplného zverejnenia strát zo strany finančných inštitúcií, - zdokonalenie systému včasného varovania EÚ v oblasti finančnej stability prostredníctvom pravidelného podávania správ z výborov úrovne 3, - zvýšenie účinnosti sietí finančného dohľadu EÚ a zabezpečenie prísneho a účinného dohľadu nad cezhraničnými skupinami, - práca na spoločnom praktickom rámci pre posudzovanie systematických vplyvov možnej krízy, vrátane spoločných usmernení pre riadenie kríz a zlepšenie výmeny informácií, - nájdenie politickej dohody medzi Komisiou, Radou ministrov a Európskym parlamentom tak, aby bolo možné vykonať potrebné zmeny právnych predpisov (napr. zmena a doplnenie smernice o kapitálových požiadavkách) do apríla 2009 – a dohodnúť sa na ich rýchlom uskutočnení. ******* Súčasný tlak na hospodárstvo predstavuje výzvu pre rast a zamestnanosť ako v Európe, tak aj na celom svete. Tvorcovia politík a regulačné orgány by mali stále venovať pozornosť meniacim sa okolnostiam, mali by byť pripravení sa prispôsobiť a zvoliť správnu reakciu v správnom momente. Európska únia preukázala svoju schopnosť vypracovať potrebné pravidlá obozretného podnikania a dohliadať na dynamický finančný trh v Európe. Posilnila základy hospodárstva a je v lepšej pozícií na to, aby mohla čeliť finančným otrasom a obmedziť ich vplyv na hospodársky rast. Dôvera hospodárskych subjektov i spotrebiteľov môže byť najlepšie uchovaná tak, že EÚ v dobe zvýšeného napätia na finančných trhoch zostane obozretná a rozhodná a bude rýchlo a účinne pracovať s medzinárodnými partnermi na identifikácií nedostatkov a ich rýchlom a účinnom odstránení. Komisia bude i naďalej hrať úlohu pri podpore finančnej stability, a to predkladaním všetkých potrebných návrhov. [1] Táto spolupráca sa uskutočňuje v Lamfalussyho výboroch na tretej úrovni.