P9_TA(2020)0293

Geneticky modifikovaná kukurica MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovaná kukurica obsahujúca kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Európsky parlament,

— so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D068778/01,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

— so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa konalo 15. septembra 2020 a ktorým sa rozhodlo, že sa nevydá žiadne stanovisko,

— so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

— so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 3. júla 2019 a uverejnené 8. augusta 2019 (3),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) (4),

— so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže 28. októbra 2016 spoločnosť Monsanto Europe S.A/N.V. predložila v mene spoločnosti Monsanto, USA, v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť príslušnému holandskému vnútroštátnemu orgánu (ďalej len „žiadosť“) o uvedenie na trh potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (ďalej len „kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou“), sú z nej zložené alebo vyrobené;

B. keďže táto žiadosť sa vzťahuje aj na uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú kukuricu s kumulovanou genetickou modifikáciou alebo sú z nej zložené, na iné účely ako na použitie v potravinách a krmivách, s výnimkou pestovania;

C. keďže okrem toho sa žiadosť týka uvedenia na trh produktov, ktoré obsahujú 25 čiastkových kombinácií samostatných transformačných zmien, ktorými vzniká kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou, sú z nich zložené alebo vyrobené;

D. keďže už bolo povolených 11 čiastkových kombinácií kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou; keďže návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie sa vzťahuje na zvyšných 14 čiastkových kombinácií;

E. keďže kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou je získaná krížením piatich transformačných zmien geneticky modifikovanej kukurice (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603), poskytuje trojnásobnú toleranciu voči herbicídom obsahujúcim glyfozát a produkuje tri insekticídne proteíny (Cry1A.105, Cry2Ab2 a Vip3Aa20 známe ako proteíny „Bt“ alebo „Cry“), ktoré sú toxické pre larvy určitých motýľov (5);

F. keďže okrem toho kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou exprimuje modifikovaný gén CspB baktérie Bacillus subtilis, ktorý má znižovať stratu výnosov spôsobenú suchom; keďže v procese genetickej modifikácie sa ako selekčný marker použil gén nptII, ktorý zabezpečuje rezistenciu voči antibiotikám kanamycín a neomycín (6);

G. keďže 3. júla 2019 prijal úrad EFSA v súvislosti s touto žiadosťou kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 8. augusta 2019;

H. keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo životné prostredie a že Komisia pri príprave svojho rozhodnutia zohľadní všetky relevantné ustanovenia práva Únie a ostatné legitímne faktory týkajúce sa posudzovanej záležitosti;

Pripomienky členských štátov a nedostatok experimentálnych údajov o čiastkových kombináciách

I. keďže členské štáty počas trojmesačného obdobia konzultácií predložili úradu EFSA mnohé kritické pripomienky (7); keďže v týchto pripomienkach poukazujú na to, že sa nezohľadňujú potenciálne interakcie s environmentálnymi podmienkami, ktoré môžu ovplyvniť obsah transgénnych proteínov v rastline, že pretrvávajú nevyriešené otázky týkajúce sa bezpečnosti a možnej toxicity a že v posúdení sa nevenuje pozornosť rezíduám herbicídov a metabolitom z glyfozátu, a vyjadrujú tu tiež obavy v súvislosti s používaním génu NPTII rezistentného voči antimikrobiálnym látkam;

J. keďže žiadateľ neposkytol žiadne experimentálne údaje pre 14 zatiaľ nepovolených čiastkových kombinácií kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou (8);

Nedostatočné posúdenie rezíduí herbicídov a produktov rozkladu

K. keďže viaceré štúdie preukázali, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom vedú k vyššiemu používaniu tzv. doplnkových herbicídov, čo je z veľkej časti spôsobené výskytom buriny odolnej voči herbicídom (9); keďže sa preto musí predpokladať, že kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam glyfozátu, a preto môže byť prítomné väčšie množstvo rezíduí v úrode; keďže kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou exprimuje tri proteíny odolné voči glyfozátu, čo ešte zvyšuje jej odolnosť voči vyšším dávkam a opakovanému striekaniu;

L. keďže naďalej pretrvávajú otázky v súvislosti s karcinogenitou glyfozátu; keďže úrad EFSA dospel v novembri 2015 k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra dospela v marci 2017 k záveru, že nie je odôvodnená žiadna klasifikácia; keďže naopak Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny – špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre výskum rakoviny – zaradila v roku 2015 glyfozát medzi látky s pravdepodobným rakovinotvorným účinkom na ľudí;

M. keďže vedecká skupina úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy (ďalej len „skupina EFSA pre GMO“) vo svojom vedeckom stanovisku z 3. júla 2019 uvádza, že „oddelenie EFSA pre pesticídy preskúmalo posúdenie rezíduí herbicídov, ktoré sú relevantné pre túto žiadosť“ (10); keďže podľa stanoviska oddelenia EFSA pre pesticídy však údaje o rezíduách glyfozátu v geneticky modifikovanej kukurici s modifikáciami EPSPS (11) nie sú dostatočné na odvodenie maximálnych hladín rezíduí a hodnôt posúdenia rizika (12);

N. keďže podľa oddelenia EFSA pre pesticídy chýbajú toxikologické údaje, ktoré by umožnili vykonať posúdenie rizika pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o viaceré produkty rozkladu glyfozátu relevantné pre geneticky modifikované plodiny odolné voči glyfozátu (13);

O. keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a produktov ich rozkladu nájdených v GM rastlinách, ako aj ich možných interakcií s proteínmi Bt nepatrí do pôsobnosti skupiny EFSA pre GMO, a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tento stav je problematický, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže samotná genetická modifikácia mať vplyv na to, ako rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a na zloženie, a teda aj toxicitu produktov rozkladu (14);

P. keďže z tohto dôvodu nemožno dospieť k záveru, že konzumácia kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou alebo jej čiastkových kombinácií je bezpečná pre zdravie ľudí a zvierat;

Bt proteíny

Q. keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré po expozícii Bt proteínom môžu mať vplyv na imunitný systém, a že niektoré Bt proteíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (15), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu;

R. keďže podľa menšinového stanoviska, ktoré zaujal člen skupiny EFSA pre GMO pri posudzovaní inej kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou a jej čiastkových kombinácií, hoci nikdy neboli zistené nežiaduce účinky na imunitný systém v žiadnej aplikácii s exprimovanými Bt proteínmi, nemohli byť „pozorované v rámci toxikologických štúdií […], ktoré sa v súčasnosti odporúčajú a vykonávajú na účely posudzovania bezpečnosti geneticky modifikovaných rastlín v úrade EFSA, pretože neobsahujú príslušné testy na tento účel“ (16);

S. keďže z nedávnej štúdie vyplýva, že k rapídnemu nárastu využívania semien ošetrených neonikotínoidmi v USA dochádza v rovnakom čase ako k zvýšenej výsadbe geneticky modifikovanej Bt kukurice (17); keďže Únia zakázala používanie troch neonikotínoidov v exteriéri, a to aj na obaľovanie semien, z dôvodu ich vplyvu na včely medonosné a iné opeľovače (18);

Začlenenie markérového génu kódujúceho rezistenciu na antibiotiká

T. keďže kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou vytvára proteín NPTII, ktorý zabezpečuje rezistenciu voči mnohým antibiotikám vrátane neomycínu a kanamycínu, ktoré WHO klasifikuje ako „mimoriadne dôležité pre humánne a veterinárne použitie“ (19); keďže gén NPTII sa použil ako marker na uľahčenie procesu selekcie transformovaných buniek;

U. keďže v článku 4 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (20) sa vyžaduje, aby sa GMO, ktoré obsahujú gény s odolnosťou voči antibiotikám, ktoré sa používajú na medicínsku alebo veterinárnu liečbu, osobitne zvažovali pri posudzovaní environmentálnych rizík a aby celkovým cieľom bolo identifikovať a postupne odstrániť markérové gény kódujúce rezistenciu na antibiotiká (ARMG) v GMO, ktoré môžu mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie;

V. keďže v odôvodnení17 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 503/2013 (21) sa uvádza, že „je teraz možné vyvinúť GMO bez použitia markérových génov kódujúcich rezistenciu na antibiotiká“ a že „by malo byť cieľom žiadateľa vyvinúť GMO bez použitia markérových génov kódujúcich rezistenciu na antibiotiká“;

W. keďže Rakúsko vznieslo formálnu námietku proti uvedeniu kukurice s kumulovanou genetickou modifikáciou na trh z dôvodu použitia génu NPTII, „ktorý môže uľahčiť šírenie antimikrobiálnej rezistencie v pôde a črevných baktériách“, a „vzhľadom na súčasnú krízu rezistencie voči antibiotikám“ Rakúsko „nemôže podporiť, aby sa týmto produktom zámerne posilňoval genofond environmentálnej rezistencie voči antibiotikám“; keďže Rakúsko ďalej tvrdí, že „ak sa tento gén rezistencie neodstráni z produktu uvedeného na trh, hoci je to technicky možné (…), žiadateľ koná v rozpore s ustanoveniami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 503/2013 o vložení markérových génov a iných sekvencií nukleovej kyseliny/nukleových kyselín, ktoré nie sú nutné na dosiahnutie želaného znaku, a ustanoveniami smernice 2001/18/ES o odstránení génov odolných voči antibiotikám“ (22);

Sucho

X. keďže kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou exprimuje modifikovaný gén CspB baktérie Bacillus subtilis, ktorý pomáha znižovať stratu výnosov spôsobenú suchom; keďže sa však žiadne poľné pokusy s kukuricou s kumulovanou genetickou modifikáciou neuskutočnili za sucha; keďže však stresové podmienky, ako je sucho, môžu mať vplyv na zloženie rastlín a biologické vlastnosti, ktoré sú kľúčové pre posúdenie bezpečnosti potravín a rastlín;

Nedemokratické rozhodovanie

Y. keďže Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 15. septembra 2020 rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov;

Z. keďže Komisia pripúšťa, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez súhlasu kvalifikovanej väčšiny členských štátov, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa stalo normou;

AA. keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti uvádzaniu GMO na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a proti pestovaniu GMO v Únii (tri uznesenia); keďže Európsky parlament prijal v deviatom volebnom období zatiaľ osem námietok; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže Komisia naďalej povoľuje GMO napriek tomu, že sama uznáva, že tento postup nie je dostatočne demokratický, a napriek nízkej podpore zo strany členských štátov a námietkam Európskeho parlamentu;

AB. keďže podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže Komisia rozhodnúť o nepovolení GMO, ak v odvolacom výbore neudelí súhlas kvalifikovaná väčšina členských štátov (23); keďže v tejto súvislosti nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov;

1. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003;

2. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 24 ) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, záujmov v oblasti životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu;

3. žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia;

4. víta skutočnosť, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom konečne uznala potrebu zohľadňovať pri rozhodovaní o povolení GMO udržateľnosť ( 25 ) ; vyjadruje však hlboké sklamanie z toho, že Komisia 28. septembra 2020 povolila dovoz ďalšej geneticky modifikovanej sóje ( 26 ) napriek tomu, že proti tomu namietal Európsky parlament a že väčšina členských štátov hlasovala proti;

5. vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie pokročila s vypracovaním kritérií udržateľnosti, a to za plnej účasti Európskeho parlamentu; vyzýva Komisiu, aby poskytla informácie o tom, ako sa tento proces uskutoční a v akom časovom rámci;

6. opätovne vyzýva Komisiu, aby zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako je Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

7. opätovne vyzýva Komisiu, aby prestala povoľovať GMO, či už na pestovanie, alebo na použitie v potravinách a krmivách, ak členské štáty v odvolacom výbore nevydajú žiadne stanovisko v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011;

8. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovolila žiadne geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom, kým sa v jednotlivých prípadoch komplexne nepreskúmajú zdravotné riziká spojené s rezíduami, čo si vyžaduje úplné posúdenie rezíduí z postrekovania geneticky modifikovaných plodín doplnkovými herbicídmi, posúdenie produktov rozkladu herbicídov a všetkých kombinovaných účinkov;

9. opätovne vyzýva Komisiu, aby posudzovanie rizík používania doplnkových herbicídov a ich rezíduí v plnej miere začlenila do posudzovania rizík geneticky modifikovaných rastlín odolných voči herbicídom bez ohľadu na to, či je geneticky modifikovaná rastlina určená na pestovanie v Únii, alebo sa do Únie dováža na potravinárske a krmovinárske účely;

10. vyzýva Komisiu, aby nepovoľovala žiadne čiastkové kombinácie transformačných zmien, kým ich úrad EFSA dôkladne nezhodnotí na základe úplných údajov, ktoré poskytne žiadateľ;

11. konkrétne sa domnieva, že schvaľovanie odrôd geneticky modifikovaných plodín, pre ktoré neboli poskytnuté žiadne bezpečnostné údaje, ktoré ešte neboli testované alebo ktoré ešte neboli ani vytvorené, je v rozpore so zásadami všeobecného potravinového práva, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 178/2002;

12. vyzýva úrad EFSA, aby ďalej rozvíjal a systematicky používal metódy umožňujúce identifikovať nežiaduce účinky transformačných zmien, napríklad v súvislosti s adjuvantnými vlastnosťami Bt toxínov;

13. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovolila uvedenie na trh žiadnych geneticky modifikovaných rastlín obsahujúcich gény, ktoré poskytujú antimikrobiálnu rezistenciu; konštatuje, že takýmto povolením by konala v rozpore s článkom 4 ods. 2 smernice 2001/18/ES, v ktorej sa požaduje postupné odstránenie markérových génov kódujúcich rezistenciu na antibiotiká v GMO, ktoré môžu mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie;

14. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vedecké stanovisko vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej kukurice MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a čiastkových kombinácií na použitie v potravinách a krmivách podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2016-134), Vestník EFSA (EFSA Journal) 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774

(4) Počas 8. volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO. Okrem toho počas 9. volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0028).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0029).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0030).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0054).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0055).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0056).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0057).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0069).

(5) Stanovisko EFSA, s. 12.

(6) Stanovisko EFSA, s. 12.

(7) Pripomienky členských štátov: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8) Stanovisko EFSA, s. 4.

(9) Pozri napríklad Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneticky modifikované plodiny tolerantné voči herbicídom, burina a herbicídy: prehľad a vplyv), Environmental Management, január 2016, 57(1), s. 31 – 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Vplyv geneticky modifikovaných plodín na používanie pesticídov v USA – prvých šestnásť rokov), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 a Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Odolnosť voči herbicídom a biodiverzita: agronomické a environmentálne aspekty geneticky modifikovaných rastlín odolných voči herbicídom), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10) Stanovisko EFSA, s. 9.

(11) Kukurica s kumulovanou genetickou modifikáciou obsahuje modifikáciu EPSPS.

(12) Preskúmanie úradu EFSA týkajúce sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005 – revidovaná verzia s cieľom zohľadniť vynechané údaje. Vestník EFSA 2019; 17(10):5862, s. 4, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13) Záver úradu EFSA z partnerského preskúmania účinnej látky glyfozát z hľadiska posúdenia rizika pesticídov, Vestník EFSA (EFSA journal) (2015); 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14) To je aj prípad glyfozátu, ako sa uvádza v Preskúmaní úradu EFSA týkajúcom sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA (2018), 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15) Pokiaľ ide o preskúmanie, pozri Rubio Infante, N. & Moreno-Ferros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Prehľad bezpečnosti a biologických účinkov Cry toxínov mikroorganizmu Bacillus thuringiensis na cicavce), Journal of Applied Toxicology, máj 2016, 36 (5): s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16) Žiadosť EFSA-GMO-DE-2010-86 (kukurica Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 a tri čiastkové kombinácie nezávisle od ich pôvodu), menšinové stanovisko, Wal, J.M., člen skupiny EFSA pre GMO, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17) Douglas, M.R., Tooker, J.F.,„Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Rozsiahle nasadenie ošetrovania semien viedlo k rapídnemu nárastu v používaní neonikotínoidných insekticídov a preventívnej ochrane proti škodcom plodín v USA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18) Neonikotinoidy, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19) http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, s. 21.

(20) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).

(21) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 z 3. apríla 2013, ktoré sa týka žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných potravín a krmív v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (Ú. v. EÚ L 157, 8.6.2013, s. 1).

(22) Súhrnná správa Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá – sekcie pre geneticky modifikované potraviny a krmivá, 15. septembra 2020, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf

(23) Ak udelenie povolenia v odvolacom výbore neschváli kvalifikovaná väčšina členských štátov, Komisia podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 môže, ale nemusí dané povolenie udeliť.

(24) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(25) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100