SK Úradný vestník Európskej únie C 305/20

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2017/C 305/13)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

„PANE DI MATERA“

EÚ č.: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Consorzio di Tutela del Pane di Matera IGP Via De Amicis n. 54 75100 Matera TALIANSKO

Združenie na ochranu CHZO Consorzio di Tutela del Pane di Matera I.G.P. je oprávnené predložiť žiadosť o zmenu podľa článku 13 ods. 1 vyhlášky ministerstva poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva č. 12511 zo 14. októbra 2013.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☐ Názov výrobku — ☒ Opis výrobku — ☐ Zemepisná oblasť — ☐ Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby — ☐ Súvislosť — ☐ Označovanie — ☒ Iné: [Balenie; Kontrolný orgán; Zemepisná oblasť]

4. Typ zmeny (zmien)

— ☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. — ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

Opis výrobku

— Táto veta v článku 2 platnej špecifikácie výrobku: „Tento systém ustanovuje výlučné použitie krupice z tvrdej pšenice (triticum durum), ktorej kvalitatívne vlastnosti musia byť v súlade so stanovenými parametrami: lepok (%) > =11 index žltosti > =21 vlhkosť (%) < =15,50 popol (% hmotnosti v sušine) < =2 % hmotnosti v sušine“ sa nahrádza touto vetou v článku 2 zmenenej špecifikácie výrobku: „V tomto systéme sa stanovuje výlučné použitie krupice z tvrdej pšenice a/alebo krupičnej múky z tvrdej pšenice (triticum durum), ktorých kvalitatívne vlastnosti musia byť v súlade s týmito parametrami: bielkoviny (%) dusík x 5,70 (*2) ≥ 11 index žltosti (*1) ≥ 20 vlhkosť (%) (*2) ≤ 14,50 popol (% hmotnosti v sušine) (*2) ≤ 1,35 % hmotnosti v sušine Spresňuje sa, že na výrobu chleba „Pane di Matera“ sa môže používať krupica z tvrdej pšenice a/alebo krupičná múka z tvrdej pšenice. Toto spresnenie zlepšuje opis suroviny používanej na výrobu chleba „Pane di Matera“. Používanie krupice na výrobu chleba je bežným postupom v odvetví pekárstva najmä v južných regiónoch Talianska a takisto v samotnej oblasti Matera. Preto sa na základe žiadosti výrobcov usudzuje, že neexistujú prvky, ktoré by bránili používaniu krupičnej múky z tvrdej pšenice na výrobu chleba „Pane di Matera“ CHZO. Okrem toho sa lepšie vymedzujú a aktualizujú chemické parametre krupice a krupičnej múky. Konkrétne: — Lepok nahrádzajú bielkoviny, ktorých hodnota zostáva 11 % a uvádza sa metóda stanovenia. — Hodnota indexu žltosti sa znižuje z ≥ 21 na ≥ 20 a vymedzuje sa technika stanovenia. — Hodnota vlhkosti sa znižuje z ≤ 15,50 % ≤ na 14,50 % v záujme dosiahnutia vyššej kvality a lepšieho uchovávania zŕn. — Hodnota popola sa znižuje z ≤ 2 % na ≤ 1,35 % a uvádza sa metóda stanovenia. Nové vymedzenie chemických parametrov pšenice a múky, ako sa navrhuje v pozmeňujúcom návrhu, umožňuje prispôsobiť špecifikáciu výrobku vlastnostiam surovín, ktoré sa používajú pri výrobe chleba „Pane di Matera“ CHZO.

— Tieto tabuľky: „Zloženie 100 g chleba ‚Pane di Matera‘ Celková variabilita Bielkoviny (2) 8,2 – 8,3 Uhľohydráty 51,3 – 53,4 z toho celkový podiel vlákniny 2,9 – 3,7 Tuky 1,0 – 1,2 popol (% hmotnosti v sušine) 2,24 – 2,51

Senzorické vlastnosti vzoriek chleba ‚Pane di Matera‘ Senzorické deskriptory hodnota v rozmedzí Chrumkavosť kôrky 4,8 až 5,7 Kyslá vôňa 1,3 až 1,6 Zápach pripáleniny 3,2 až 4,3 Kyslá chuť 1,3 až 2,0 “ sa menia takto: „Zloženie 100 g chleba ‚Pane di Matera‘ Bielkoviny (%) dusík × 5,70 ≥ 8,1 Uhľohydráty (%) ≥ 51,3 z toho podiel vlákniny (%) ≥ 2,9 Tuky (%) ≥ 1,0 popol (% hmotnosti v sušine) ≥ 2,24 “ Zmena tabuľky týkajúcej sa zloženia chleba „Pane di Matera“ je nevyhnutná v dôsledku postupnej zmeny vlastností surovín dostupných na trhu, ktorú zaznamenali pekári. Bez toho, aby bolo dotknuté povinné používanie minimálne 20 % hrubozrnnej pšeničnej krupice a krupičnej múky pochádzajúcich z miestnych ekotypov a odrôd, sa výrobcom ponecháva možnosť získať vyššie hodnoty bielkovín, uhľohydrátov, tukov a popola, aby mohli používať aj nové odrody tvrdej pšenice a umožňuje sa výrobcom rozšíriť, vo zvyšných 80 %, výber krupice alebo krupičnej múky, ktorú použijú v procese výroby chleba „Pane di Matera“. „Senzorický profil chleba ‚Pane di Matera‘ CHZO Senzorické deskriptory Minimálna hodnota Maximálna hodnota Kyslá vôňa 1,0 2,0 Zápach pripáleniny 3,0 4,5 Kyslá chuť 1,0 2,5 Chrumkavosť kôrky 4,5 6,0 Pri určení senzorických vlastností chleba ‚Pane di Matera‘ CHZO sa odkazuje na tieto normy: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.“ Rozmedzie vymedzených hodnôt senzorických deskriptorov chleba „Pane di Matera“ CHZO bolo rozšírené na základe skúsenosti pekárov s výrobou. V záujme väčšieho upresnenia sa považuje za potrebné uviesť v špecifikácii výrobku oficiálne metodiky stanovenia senzorického profilu chleba „Pane di Matera“.

— Táto tabuľka sa vypustila: „Špecifický objem bochníkov a rýchlosť tvrdnutia striedky vzoriek chleba ‚Pane di Matera‘ počas siedmich dní. Vzorky chleba Špecifický objem (dm3/kg) dĺžka/dni trvanlivosti (3) A 4,44 b 1,70 B 3,80 ab 1,57 C 3,70 a 3,08 D 3,64 a 3,77 Okrem toho, že vypustenie tabuľky umožní výrobcom znížiť záťaž spojenú s analýzou a súvisiacimi nákladmi, je potrebné vzhľadom na navrhované zmeny a najmä na zvýšenie hmotností. Výsledky uvedené v tabuľke sú bez zohľadnenia týchto zmien nepresné. Preto sa považuje za potrebné tabuľku odstrániť a ponechať na výrobcovi určenie trvanlivosti chleba „Pane di Matera“ vo vzťahu k jeho hmotnosti so zreteľom na počet dní uvedený v článku 6 špecifikácie výrobku. Mení sa opis chleba „Pane di Matera“ pri uvedení do predaja a na spotrebu. Tento odsek článku 7 špecifikácie výrobku a súvisiaci bod 3.2 jednotného dokumentu: „Pri uvedení do predaja a na spotrebu má chlieb ‚Pane di Matera‘ CHZO tieto vlastnosti: — kužeľovitý alebo ‚pozdĺžny‘ tvar bochníka; — s hmotnosťou 1 alebo 2 kg; — s hrúbkou kôrky aspoň 3 mm; — so striedkou svetložltej farby s typickými pórmi; s obsahom vlhkosti najviac 33 %“ sa mení takto: „Pri uvedení do predaja a na spotrebu má chlieb ‚Pane di Matera‘ CHZO tieto vlastnosti: — kužeľovitý alebo ‚pozdĺžny‘ tvar bochníka; — s hmotnosťou od 500 g do 10 kg; — s hrúbkou kôrky aspoň 3 mm; — so striedkou svetložltej farby s typickými pórmi; — s odtlačkom na hornej časti chleba pred pečením, ktorý obsahuje veľké tlačené písmená ‚MT‘.“ Parametre vlhkosti sú stanovené v záväzných právnych predpisoch. Konkrétne, v záujme uspokojenia nových požiadaviek spotrebiteľa a stravovacích služieb sa rozšírila rozsah hmotnosti z 1 až 2 kg na 500 g až 10 kg. Cieľom tejto zmeny je uspokojiť na jednej strane požiadavky malých domácností, ktoré požadujú malé veľkosti, aby sa zabránilo plytvaniu, na druhej strane požiadavku odvetvia stravovacích služieb, ktoré vyžaduje veľké veľkosti bochníkov s dlhou trvanlivosťou a ktoré sa lepšie krájajú. Úroveň vlhkosti najviac 33 % sa vypustila s odkazom na záväzné právne predpisy (článok 16 zákona č. 580 zo 4. júla 1967). Okrem toho sa medzi vlastnosti výrobku vkladá prítomnosť značky v znaku „MT“, aby sa umožnilo ľahšie rozpoznanie výrobku. Značka „MT“ sa pred pečením aplikuje mechanickým odtlačkom na hornú časť výrobku.

Spôsob výroby

Príprava kvásku

— S cieľom umožniť použitie iných nádob, do ktorých sa umiestňuje cesto, aby vykyslo, ktoré sú viac v súlade s hygienickými predpismi, sa výraz „vysoký a úzky valec z juty“ nahrádza výrazom „odmerná nádoba na potraviny“.

— Množstvo vody použitej v ceste sa zvyšuje zo 40 na 50 % hmotnosti cesta v dôsledku zníženia vlhkosti krupice z tvrdej pšenice a/alebo krupičnej múky.

— Nasledujúci odsek sa vypúšťa v prospech znenia, ktoré je pre výrobcov jasnejšie a jednoduchšie. „Základný kvások možno použiť najviac na tri spracovania. Spracovanie spočíva v použití časti pôvodného cesta, ktoré predtým vykyslo, ktoré sa nechá vykysnúť spolu s ďalším cestom z krupice a vody na neskoršiu výrobu chleba. Percentuálne množstvo kvásku v súvislosti s cestom sa pohybuje v rozmedzí 7 – 8 % a percentuálne množstvo krupice v rozmedzí 45 – 47 %. Tri spracovania umožňujú zväčšiť objem kysnutého cesta prostredníctvom pridania vody a krupice z tvrdej pšenice v percentuálnom podiele 15 – 25 % v porovnaní s množstvom krupice z tvrdej pšenice na cesto. Po skončení kysnutia sa časť cesta (od 1,2 do 1,8 % v závislosti od teploty prostredia) ponechá pri teplote 3 – 5 °C na ďalšiu výrobu.“ sa nahrádza: „Množstvo kvásku používaného pri výrobe chleba sa získa pridaním vody a krupice k časti pôvodného kvásku: tento úkon možno pred zapracovaním do cesta na chlieb zopakovať najviac trikrát. Časť kvásku sa skladuje v chladničke pri kladnej teplote na výrobu chleba v nasledujúci deň.“

Spôsob výroby: Prísady

— Minimálne množstvo soli použitej pri výrobe sa v súlade s novými výživovými odporúčaniami znižuje z 2,5 na 2 kg.

— Považuje sa za potrebné vypustiť odkaz na použitie bavlnenej alebo vlnenej tkaniny na prikrytie cesta. Táto zmena je potrebná na to, aby sa výrobcom umožnilo používať tkaniny aj z iných materiálov, ktoré sú všestrannejšie a vhodnejšie z hľadiska hygieny. Veta: „Potom je potrebné nechať cesto kysnúť v nádobe 25 až 35 minút, pričom sa prikryje bavlnenou alebo vlnenou tkaninou.“ sa mení takto: „Potom je potrebné nechať cesto kysnúť v nádobe 25 až 35 minút.“

— V záujme uspokojenia dopytu rodín, ktoré uprednostňujú menšie bochníky i požiadaviek stravovacích služieb, ktoré uprednostňujú väčšie bochníky, sa rozširuje rozsah hmotnosti bochníkov. Veta: „Potom sa vytvarujú a odvážia jednotlivé bochníky s hmotnosťou 1,2 kg a 2,4 kg, z ktorých sa získa konečný výrobok s hmotnosťou 1 a 2 kg, s odchýlkou do 10 % od normy.“ sa mení takto: „Potom sa vytvarujú a odvážia jednotlivé bochníky s hmotnosťou od 0,6 kg do najviac 12 kg, z ktorých sa získa konečný výrobok s hmotnosťou od 0,5 do najviac 10 kg, s odchýlkou do 10 % od normy.“

— Zmena znenia tejto vety sa považovala za potrebnú v záujme umožnenia použitia iných nástrojov a materiálov (nádob a tkanín) pri výrobe, ktorých použitie uprednostňujú výrobcovia pred drevenými stolmi z dôvodov, ktoré sú spojené tak s hygienickými predpismi, ako aj s technickými otázkami. Povoľujú sa nádoby, ktoré môžu byť z dreva i z nehrdzavejúcej ocele a tkaniny z akéhokoľvek materiálu vhodného na potravinárske použitie. Preto sa veta: „Tieto ručne vytvarované bochníky sa nechajú stáť 25 až 35 minút na drevených stoloch, zakryté bavlnenou tkaninou.“ mení takto: „Tieto ručne vytvarované bochníky sa nechajú stáť 25 až 35 minút vo vhodných nádobách z dreva alebo nehrdzavejúcej ocele. Nádoba na vykysnutie cesta a bochníky sa prikryjú tkaninou.“

— V záujme ľahšieho rozpoznania výrobku sa do špecifikácie výrobku vkladá prostredníctvom tejto vety fáza označovania tvaru značkou „MT“. „Potom sa bochníky ručne vytvarujú do tvaru charakteristického pre chlieb ‚Pane di Matera‘ a na hornú časť sa manuálne aplikuje odtlačok veľkých tlačených písmen ‚MT‘, následne sa vložia do pecí vykurovaných drevom alebo s nepriamym vykurovaním.“

— Vypúšťa sa veta: „Po poslednom kysnutí v trvaní 30 minút sa bochníky dajú piecť do pecí vykurovaných drevom alebo plynom“, pretože je nejednoznačná. Táto veta sa týka fázy, ktorá predchádza označovaniu. Po vytvarovaní sa nepredpokladajú ďalšie fázy kysnutia. Po označovaní nasleduje fáza pečenia v peci.

— V záujme rozšírenia typov pecí používaných na pečenie chleba sa odkaz na „pece vykurované plynom“ nahradil odkazom na „pece s nepriamym vykurovaním“. Týmto spôsobom môžu výrobcovia používať pece vykurované plynom i iné typy pecí. Okrem toho sa prehodnotil čas pečenia s ohľadom na rôzne hmotnosti chleba. Text: „V peci vykurovanej drevom sa po hodine a pol pečenia otvorí poklop na 10 až 30 minút, aby sa vypustila para, potom sa opätovne zatvorí a nechá sa piecť ďalšiu pol hodinu. Naopak v peciach vykurovaných plynom sa otvoria vypúšťacie ventily, aby sa vypustila para. Pec sa zatvorí na ďalšiu pol hodinu, pričom ventily zostávajú otvorené.“ sa mení takto: „Čas pečenia sa mení v závislosti od hmotnosti a typu použitej pece, od minimálne 1 hodiny pri chleboch s hmotnosťou 500 g do maximálne 4 hodín a 30 minút pri chleboch s hmotnosťou 10 kg. Nezávisle od typu použitej pece je v posledných 15 – 30 minútach pečenia potrebné otvoriť klapky alebo dvierka pece, aby sa vypustila para, ktorá sa vytvorila pri pečení.“

— Vypustili sa odkazy „od 2 – 3 mm až po 60 mm“ o priemere pórov striedky. Tieto informácie sú úplne nepodstatné vzhľadom na extrémnu premenlivosť rozmerov vzduchových bublín, ktoré sa vytvárajú v priebehu fázy kysnutia chleba. Preto sa veta: „Takto získaný výrobok sa vďaka použitým prísadám a osobitnej povahe procesu spracovania vyznačuje žltým sfarbením, typickou a rôznorodou pórovitosťou (s pórmi vo vnútri chleba s rôznymi priemermi od 2 – 3 mm až po 60 mm) a výrazne charakteristickou chuťou a vôňou.“ sa mení takto: „Takto získaný výrobok sa vďaka použitým prísadám a osobitnej povahe procesu spracovania vyznačuje žltým sfarbením, typickou a rôznorodou pórovitosťou (s pórmi vo vnútri chleba s rôznymi priemermi) a výrazne charakteristickou chuťou a vôňou.“

— Trvanlivosť chleba sa prispôsobila novým zavedeným hmotnostiam. Konkrétne veta: „Trvanlivosť takto získaného chleba môže byť až 7 dní pre chlieb s hmotnosťou 1 kg a 9 dní pre chlieb s hmotnosťou 2 kg.“ sa mení takto: „Trvanlivosť takto získaného chleba môže byť až 7 dní pri chlebe s hmotnosťou 1 kg a 14 dní pri chlebe s hmotnosťou 10 kg.“ Pri ostatných veľkostiach určuje trvanlivosť pekár vo vzťahu k uvedeným dňom.

Balenie

— V záujme toho, aby bolo možné používať rôzne materiály na balenie, sa odkaz na to, že sa chlieb „balí buď do mikro-perforovanej umelohmotnej fólie, sčasti farebnej a sčasti priesvitnej tak, aby bolo výrobok vidieť, alebo do viacvrstvového papiera s priehľadným výrezom,“ mení takto: „Chlieb sa balí do mikro-perforovanej plastovej potravinárskej fólie alebo do papierového vrecka, takisto na potravinárske použitie.“ Vypustili sa podrobnosti týkajúce sa vlastností mikro-perforovanej plastovej fólie, aby sa výrobcom umožnila väčšia flexibilita, pokiaľ ide o prezentáciu baleného výrobku.

Kontrolný orgán

Aktualizácia informácií týkajúcich sa kontrolného orgánu.

Označovanie

— Upravuje sa dovetok chlieb pečený v peci vykurovanej drevom), ktorý je v špecifikácii výrobku a vkladá sa táto veta: „Dovetok ‚pane cotto in forno a legna‘ (chlieb pečený v peci vykurovanej drevom) môže byť zobrazený v blízkosti loga výrobku a musí sa dať jednoznačne odlíšiť od chráneného zemepisného označenia chleba ‚Pane di Matera‘.“

— Ustanovuje sa, že v prípade výrobku, ktorý je určený na medzinárodné trhy, sa môže použiť výraz „indicazione geografica protetta“ (chránené zemepisné označenie) v jazyku krajiny určenia. Vkladá sa táto veta: „V prípade výrobku, ktorý je určený na medzinárodné trhy, sa môže použiť výraz ‚indicazione geografica protetta‘ (chránené zemepisné označenie) v jazyku krajiny určenia.“

Zemepisná oblasť

— Obsah článku 3 špecifikácie výrobku sa zosúladil s nariadením (EÚ) č. 1151/2012, pričom sa druhý odsek, ktorý obsahuje odkazy na balenie a označovanie presunul do článku 6 špecifikácie výrobku. Neboli uskutočnené zmeny týkajúce sa zemepisnej oblasti výroby chleba „Pane di Matera“ oproti súčasne platnej verzii špecifikácie výrobku.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PANE DI MATERA“

EÚ č.: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Pane di Matera“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Skupina 2.3: Chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky, čajové pečivo a iné pekárske výrobky.

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Chlieb „Pane di Matera“ je získaný pri použití výhradne krupice z tvrdej pšenice a/alebo krupičnej múky z tvrdej pšenice, ktorých kvantitatívne hodnoty musia byť v súlade so stanovenými parametrami:

bielkoviny (%) dusík × 5,70 (*4) ≥ 11 index žltosti (*3) ≥ 20 vlhkosť (%) (*4) ≤ 14,50 popol (% hmotnosti v sušine) (*4) ≤ 1,35 % hmotnosti v sušine

Chlieb „Pane di Matera“ sa vyznačuje žltým sfarbením, typickou a rôznorodou pórovitosťou (s pórmi vo vnútri chleba s rôznymi priemermi) a výrazne charakteristickou chuťou a vôňou.

Pri uvedení do predaja a na spotrebu má chlieb „Pane di Matera“ tieto vlastnosti:

— kužeľovitý alebo „pozdĺžny“ tvar bochníka;

— s hmotnosťou od 500 g do 10 kg;

— s hrúbkou kôrky aspoň 3 mm;

— so striedkou svetložltej farby s typickými pórmi;

— s mechanickým odtlačkom na hornej časti chleba pred pečením, ktorý obsahuje veľké tlačené písmená „MT“.

Parametre vlhkosti sú stanovené v záväzných právnych predpisoch.

Zloženie 100 g chleba „Pane di Matera“

Bielkoviny (%) dusík × 5,70 ≥ 8,1 Uhľohydráty (%) ≥ 51,3 z toho podiel vlákniny (%) ≥ 2,9 Tuky (%) ≥ 1,0 popol (% hmotnosti v sušine) ≥ 2,24





Senzorický profil chleba „Pane di Matera“

Senzorické deskriptory Minimálna hodnota Maximálna hodnota Kyslá vôňa 1,0 2,0 Zápach pripáleniny 3,0 4,5 Kyslá chuť 1,0 2,5 Chrumkavosť kôrky 4,5 6,0

Pri určení senzorických vlastností chleba „Pane di Matera“ CHZO sa odkazuje na tieto normy: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Aspoň 20 % použitej krupice z tvrdej pšenice a/alebo krupičnej múky musí pochádzať z miestnych ekotypov a starých odrôd ako Cappelli, Duro Lucano, Capeiti a Appulo, ktoré sa pestujú na území oblasti Matera.

Krupica, ktorá pochádza z geneticky modifikovaných organizmov, nie je prípustná.

Prísady sú:

krupica z tvrdej pšenice a/alebo krupičná múka 100 kg kvások 20 – 30 kg soľ 2 – 3 kg voda 75 – 85 l lisované droždie 0,5 – 1 kg

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby chleba „Pane di Matera“ sa uskutočňujú v oblasti Matera.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Chlieb sa balí do mikro-perforovanej plastovej potravinárskej fólie alebo do papierového vrecka, takisto na potravinárske použitie.

V záujme zachovania integrity a nemennosti typických vlastností chleba „Pane di Matera“ zohráva dôležitú úlohu balenie, ktoré prebieha vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Vyplýva to z potreby zabezpečiť, aby medzi fázou prípravy a balenia uplynul tradične iba krátky čas, čím sa zaručí zachovanie všetkých typických vlastností chleba, a takisto z potreby zabezpečiť bezprostrednú a priamu kontrolu až po spôsob balenia, ktorý v žiadnom prípade nesmie byť v rozpore s prípravou výrobku a nemôže meniť jeho osobitné vlastnosti a kvalitu. V prípade, že by sa chlieb ihneď nezabalil, trvanlivosť najmenej jeden týždeň, charakteristickú pre daný výrobok, by nebolo možné garantovať.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na balení výrobku musia byť etikety s textom „Indicazione Geografica Protetta“ (chránené zemepisné označenie) a „Pane di Matera“, ako aj symbolom Únie a logom výrobku. ktorého použitie je neoddeliteľné od CHZO. Znázornenie loga výrobku je uvedené ďalej.

Ak bol výrobok upečený v pekárni, ktorá má pec vykurovanú drevom, k chránenému označeniu pôvodu „Pane di Matera“ možno pridať dovetok „pane cotto in forno a legna“ (chlieb pečený v peci vykurovanej drevom).

Dovetok „pane cotto in forno a legna“ (chlieb pečený v peci vykurovanej drevom) môže byť zobrazený v blízkosti loga výrobku a musí sa dať jednoznačne odlíšiť od chráneného zemepisného označenia chleba „Pane di Matera“.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Do oblasti výroby chleba „Pane di Matera“ patrí celé územie oblasti Matera.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Výborná povesť chleba „Pane di Matera“ CHZO sa spája s kombináciou jednotlivých faktorov v oblasti životného prostredia a výroby.

Vďaka práci a kreativite človeka, ktorý pri zachovávaní dlhoročnej tradície dokázal zlúčiť environmentálne faktory so životnými podmienkami a kultúrou, je „Pane di Matera“ typickým výrobkom vymedzenej zemepisnej oblasti a je autentickým vyjadrením vidieckej kultúry oblasti Matera, ako aj prvoradým ekonomickým zdrojom.

Oblasť, v ktorej sa vyrába chlieb „Pane di Matera“, výrazne ovplyvňuje jeho vlastnosti a osobitosti, pretože má vplyv na kvalitatívne zloženie prírodných kváskov, ktoré sa používajú na pečenie chleba, na možnosť pečenia chleba z hrubozrnnej pšeničnej múky získanej z obilia pestovaného na kopcoch v oblasti Matera vďaka pedologickým (hlinitá pôda) a klimatickým (priemerný ročný úhrn zrážok 350 mm a priemerné teploty v rozmedzí 5,7 a 24,1 °C) podmienkam, na silice z dreva používané v tradičných peciach vykurovaných drevom, ktoré dodávajú výrobku jeho charakteristickú vôňu a chuť, ako aj na tradične používané ovocie na výrobu kvásku.

Okrem toho, že chlieb „Pane di Matera“ predstavuje symbol vidieckej tradície oblasti Matera, je známy a spotrebiteľmi uznávaný pre svoju dlhú trvanlivosť.

Prvky, ktoré dokazujú pôvod a typickosť chleba „Pane di Matera“, spočívajú na historických zmienkach, ktoré dosvedčujú dlhú tradíciu siahajúcu do obdobia Neapolského kráľovstva a ďalej. Už v roku 1857 boli v Matere štyria „maestri di centimoli“, t. j. štyria mlynári. V každej vidieckej rodine, v každom dome, bol vždy mažiar vytesaný z kameňa, ktorý slúžil na mletie obilia. Prvý priemyselný mlyn sa datuje od roku´ 1884, mal približne 50 zamestnancov a sirénu, ktorá oznamovala začiatok a koniec pracovného dňa. V týchto dávnych časoch musela byť v každej rodine súkromná pec, ktorá slúžila jednej rodine alebo skupine rodín. Neskôr vznikli verejné pece, do ktorých každá rodina nosila piecť vlastný, doma „pripravený“ chlieb. Každá pec bola vytesaná do kameňa a hermeticky uzavretá. Vo vnútri horelo drevo, prevažne zo stredomorských lesných porastov, ktoré malo a má typickú vôňu. Ženy sa po tom, ako odovzdali svoj chlieb pekárovi, ktorý ho vložil do pece a hermeticky uzavrel otvor, vrátili domov. Po približne troch hodinách sa poklop pece odstránil a vyťahovali sa von vysoké a okrúhle bochníky zlatistej farby s nezameniteľnou vôňou, ktoré ženy rozoznávali podľa ich značky s iniciálkami hlavy rodiny, ktoré sa do surového chleba vtlačili pred vložením do pece. V roku 1857 Pietro Antonio Ridola zaznamenal jedenásť pecí; v rokoch 1959 – 1965 ich bolo približne pätnásť. Obyvatelia Matery nezanevreli na kult chleba ani po tom, keď sa od rokov 1969 – 1970 výrazne zlepšili životné podmienky a základom stravy sa stali ďalšie potraviny, vďaka čomu umožnili pretrvanie tradície, kultúry a kvality.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Ministerstvo začalo vnútroštátne námietkové konanie v súvislosti s uverejnením žiadosti o zmenu týkajúcej sa chráneného zemepisného označenia výrobku „Pane di Matera“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 235 z 9. októbra 2015.

Konsolidovaný text špecifikácie výrobku sa nachádza na tomto webovom sídle: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo

prejdite priamo na domovskú stránku ministerstva poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva (www.politicheagricole.it), kliknite na časť „Prodotti DOP e IGP“ (v pravom hornom rohu obrazovky) a ďalej na časť „Prodotti DOP, IGP e STG“ (na ľavej strane obrazovky) a nakoniec na časť „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“.

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(*1) Index žltosti sa musí stanoviť na časti zmesi, ktorá ostáva na site s veľkosťou ôk 0,180 mm.

(*2) Hodnoty stanovené na 100 dielov hmotnosti v sušine“

(2) Obsah bielkovín je stanovený ako „celkový obsah dusíka“ tak, že obsah dusíka sa vynásobí koeficientom spracovania s hodnotou 5,7.

(3) Trvanlivosť striedky sa hodnotila na základe jej tvrdnutia, merala sa ako sila (N) potrebná na stlačenie strednej časti jedného krajca chleba s hrúbkou 25 mm o 25 %.“

(*3) Index žltosti sa musí stanoviť na časti zmesi, ktorá ostáva na site s veľkosťou ôk 0,180 mm.

(*4) Hodnoty stanovené na 100 dielov hmotnosti v sušine