EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 813 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforie m Holandska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému program u stability Holandska na roky 2011 – 2015 
{SEK(2011) 727 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforie m Holandska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2011 – 2015 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa  Usmernení politík zamestnanosti členských 
štátov3, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby 
tieto integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike 
a politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C, s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý „európsky semester“ ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem.  
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Holandsko 29. apríla 2011 predložilo aktual izáciu svojho programu stability na rok 
2011, ktorý sa vz ťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program 
reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy 
posudzovali sú časne. 
(7) Napriek svojmu predtým stabilnému vývoju utrpela ve ľmi otvorená holandská 
ekonomika po prepuknutí krízy významné šk ody: reálny HDP v roku 2009 klesol 
takmer o 4 %. Oživenie sa za čalo v druhej polovici roku 2009 najmä v ďaka zvýšeniu 
zahraničného dopytu a nabralo dynamiku v prvej polovici roku 2010, výsledkom čoho 
bol 1,8 % rast HDP. Vplyv krízy na trh práce bol relatívne potla čený. Očakáva sa, že 
nezamestnanos ť sa postupne v ďalších dvoch rokoch zníži zo 4,5 % v roku 2010 na 
4 % v roku 2012. Kríza mala pre holandské verejné financie vážne dôsledky, celkový 
deficit verejných financií sa v roku 2 009 zvýšil na 5,5 % HDP a v roku 2010 na 5,4 %. 
Činnosti vlády na podporu finan čných inštitúcií a stabilizáciu finan čných trhov viedli 
k zvýšeniu pomeru verejného dlhu k HDP o 15 percentuálnych bodov, pri čom pomer 
dlhu v roku 2009 dosiahol 60,8 % HDP. 
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroe konomický scenár uvedený v programe 
stability, ktorý tvorí základ rozpo čtových prognóz, je realistický. Program vychádza z 
mierne opatrnejších prognóz rastu na roky 2011 a 2012, než je  prognóza útvarov 
Komisie z jari 2011. V programe stability sa  plánuje zníženie celkového deficitu 
verejných financií v roku 2012 pod referen čnú úroveň 3 %, čo by bolo o jeden rok 
skôr než je lehota stanovená v prípad e postupu pri nadmernom deficite. Pod ľa údajov 
uvedených v programe stab ility sa strednodobý cie ľ, štrukturálny deficit 0,5 % HDP, 
takmer dosiahne do konca programového obdobia, ke ďže štrukturálne saldo pod ľa 
výpočtov Komisie by malo v roku 2015 dosiahnu ť -0,8 % HDP. Rozpo čtovú stratégiu 
do roku 2015 v plnom rozsahu podporujú dostato čne špecifikované opatrenia, hoci s 
ich realizáciou súvisia ur čité riziká, najmä pokia ľ ide o schopnos ť kompenzova ť 
prekročenie výdavkov v zdravotnej starostlivosti a monitorova ť výdavky miestnej 
samosprávy. Priemerná ro čná fiškálna konsolidácia na obdobie rokov 2011 − 2013 
predstavuje 0,75 % HDP, čo je v súlade s odporú čaním Rady z 2. decembra 2009 v 
rámci postupu pri nadmernom deficite. V r okoch po lehote na zn íženie nadmerného 
 
SK 4   SK deficitu (2014 a 2015) sa znovu vypo čítané štrukturálne saldo v roku 2014 zlepší o 
0,25 % a v roku 2015 o 0,5 %, čím bude mierne zaostáva ť za požadovaným 
zlepšovaním štrukturálneho salda o 0, 5 % až do dosiahnutia strednodobého cie ľa. 
(9) Rozpočtová konsolidácia, ktorú plánujú a realizujú holandské orgány, vo ve ľkej miere 
závisí od rozsiahleho znižovania štr ukturálnych výdavkov a do konca programového 
obdobia (2015) má v porovnaní so základnou hodnotou dosiahnu ť asi 3 % HDP. 
Výsledný postup úpravy predpokladá zníženie celkového deficitu verejných financií z 
3,8 % HDP v roku 2011 na 2,4 % HDP v roku 2012 a v období rokov 2013 − 2015 
jeho ďalšie znižovanie každý rok asi o 0,5 %.  Holandsko je pevne odhodlané tieto 
ciele splni ť. Ochrana oblastí politiky zvyšujúcich rast, ako napr. vz delávanie, pred 
krátením rozpo čtu, by zabránila obmedzovaniu budúceho potenciálu ekonomického 
rastu, a prispela by k dosiahnutiu udržate ľného znižovania nadmerného deficitu. 
(10) Okrem krátkodobej konsolidácie je  jednou z hlavných úloh zlepši ť dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií, na ktorú má  negatívny vplyv výrazné zvýšenie 
výdavkov súvisiacich so starnutím obyvate ľstva. Dlhodobé nákl ady vyplývajúce zo 
starnutia obyvate ľstva sú výrazne nad priemerom EÚ, najmä pokia ľ ide o dlhodobú 
starostlivos ť a dôchodky. O čakávané zvýšenie výdavkov na dlhodobú starostlivos ť je 
najvyššie v Európe, ako vyplýva zo správy Komisie o starnutí obyvate ľstva z roku 
2009. Hlavným dôvodom je existencia už kom plexného systému formálnej dlhodobej 
starostlivosti (napr. dlhodobé poi stenie pokrývajúce osobnú starostlivos ť, opatrovanie, 
pomoc, lie čbu a pobyt v zariadení), kým neformálna starostlivos ť v Holandsku 
zohráva menšiu úlohu. 
(11) Holandský trh práce charakterizuje rela tívne vysoká miera ekonomickej aktivity, 
vysoká produktivita na odpracovanú hodinu a nízka nezamestnanos ť. Hlavnou úlohou 
pre trh práce však bude zlepši ť mobilizáciu nevyužitého pr acovného potenciálu, najmä 
aby sa vykompenzovalo o čakávané zníženie po čtu obyvate ľov v produktívnom veku v 
dôsledku starnutia obyvate ľstva. Ako potvrdili najnovšie  dostupné údaje, priemerný 
počet odpracovaných hodín za rok je najnižší v EÚ. Nízky po čet odpracovaných hodín 
vyplýva z toho, že ve ľmi veľký podiel osôb, najmä žien, pr acuje na kratší pracovný 
čas, čo je odrazom osobných preferenci í, ale aj existencie finan čnej demotivácie bu ď 
pre vstup na trh práce alebo pre pred ĺženie pracovného času. V sú časnosti patrí v 
Holandsku v prípade osôb s druhým príjmom medzi hlavné demotiva čné činitele pre 
vstup na trh práce alebo dlhší pracovný čas vysoká marginálna sadzba dane z druhého 
príjmu, ktorá v niektorých prípadoch môže by ť vyššia ako 80 % okrem iného v 
dôsledku všeobecného da ňového bonusu a zníženia dávok závislých od príjmu, ako 
napr. príspevku na starostlivos ť o dieťa.  
(12) V prípade zvä čšujúcej sa a heterogénnej skupiny osôb s čiastočným zdravotným 
postihnutím, dlhodobo nezamestnaných, ktorým hrozí stále vä čšie riziko štrukturálnej 
nezamestnanosti, realizácia aktívnych politík  trhu práce zjavne ne priniesla pozitívne 
výsledky. Obzvláš ť veľké problémy majú štátni prís lušníci iných kr ajín ako EÚ, čím 
sa prehlbujú pretrvávajúce rozdiely medzi zamestnanos ťou a nezamestnanos ťou.  
(13) Holandskému systému výskumu a inovácií sa podarilo udrža ť si inovačnú kapacitu, 
ale nízky podiel súkromného sektora v investíciách do výskumu a vývoja môže 
negatívne ovplyvni ť budúci ekonomický rast a konkurencieschopnos ť holandskej 
ekonomiky. Vláda sa snaží vytvori ť atraktívne prostredie pre firmy silné v oblasti 
výskumu a inovácií vrátane zahrani čných firiem, pokia ľ ide o fiškálne stimuly, 
 
SK 5   SK priestor pre podnikate ľov a excelentnos ť vo výskume. Z dôvodu potreby konsolidácie 
rozpočtu tento rok sa však spolo čnostiam prestanú poskytova ť niektoré subvencie, 
zatiaľ čo iné sa zefektívnia a pr eorientujú smerom k najdôležitejším ekonomickým 
oblastiam a zmenia sa na všeobecnejšie da ňové nástroje. 
(14) Na podnikate ľské prostredie má negatívny vplyv pre ťaženie v cestnej a železni čnej 
doprave. Toto pre ťaženie patrí medzi najvyššie v EÚ. V tejto súvislosti relatívne 
nedostato čná dopravná infraštruktúra negatívne ovplyv ňuje mobilitu pracovnej sily, a 
tým aj potenciálny rast vyplývajúci z produktivity. Problémom pre pracovníkov sú 
dlhé vzdialenosti medzi bydliskom a pracoviskom, nepredvídate ľná dĺžka prepravy a 
vysoké náklady spojené s pre ťažením dopravy. O čakáva sa, že náklady spojené s 
preťažením dopravy sa budú bez politických zmien do roku 2020 ďalej zvyšova ť. 
Zlepšenie v efektívnom využívaní infraštrukt úry, napr. prostredníctvom opatrení na 
spoplatnenie ciest, by prispelo k zvýšeniu mobility pracovnej sily a produktivite, a tým aj k potenciálnemu rastu.  
(15) Holandsko 4. apríla 2011 ohlásilo nieko ľko záväzkov rámci Paktu Euro Plus
4. 
Zahŕňajú opatrenia na podporu konkurenci eschopnosti (zavedenie novej 
podnikate ľskej politiky založenej na všeobecnej šom znížení daní a administratívneho 
zaťaženia) a zamestnanosti (zaisti ť, aby bolo sociálne zabezpe čenie viac aktiva čné a 
aby znižovalo závislos ť od dávok v nezamestnanosti), na poskytnutie ďalšieho 
príspevku k udržate ľnosti verejných financií (ukotveni e paktu o stabilite a raste vo 
vnútroštátnom práce) a na posilnenie finan čnej stability (vä čšia právomoc orgánov 
dohľadu). Uvedené záväzky sa týkajú vš etkých oblastí paktu. Predstavujú 
pokračovanie rozsiahlejšej reformnej agendy na črtnutej v programe stability a v 
národnom programe reforiem. Chýbajú tu však podrobnosti, pokia ľ ide o ich 
načasovanie a opatrenia, ktoré budú potrebné na ich realizáciu. Tieto aspekty sa 
posudzovali a zoh ľadňovali v odporú čaniach. 
(16) Komisia posúdila program stability a ná rodný program reforiem vrátane záväzkov 
Paktu Euro Plus5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-
ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ 
vzhľadom na potrebu posilni ť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa 
poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúce ho vnútroštátneho rozhodovania. Pod ľa jej 
názoru by sa mala realizova ť konkretizovaná holandská stratégia konsolidácie 
rozpočtu tak, ako bola naplánovaná, pri čom sa zachovajú výda vky v oblastiach, ktoré 
najviac podporujú dlhodobý rast. Mali by sa podniknú ť ďalšie kroky na zlepšenie 
dlhodobej udržate ľnosti verejných financií, najm ä v oblastiach dôchodkov a dlhodobej 
starostlivosti, na zvýšenie ú časti a integrácie na trhu práce, a na riešenie problémov 
súvisiacich s pre ťažením dopravy. 
(17) Vzhľadom na toto posúdenie a po zoh ľadnení odporú čania Rady z 2. decembra 2009 
podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala 
aktualizáciu programu stability Holandska na rok 2011 a jej stanovisko6 je vyjadrené 
najmä v odporú čaniach v ďalej uvedených bodoch 1) a 2). Po zoh ľadnení záverov 
                                                 
4 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 727. 
5 SEK(2011) 727. 
6 Pod ľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 6   SK Európskej rady z 25. marca 2011 Rada pr eskúmala národný program reforiem 
Holandska, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Holandsko v období rokov 2011 – 2012 podniklo kroky s 
cieľom: 
(1) Realizova ť rozpočtovú stratégiu na rok 2012 a ďalšie roky, ako to bolo naplánované. 
Zabezpečiť, aby bol nadmerný deficit udržate ľný a aby podporoval rast tým, že sa 
ochránia výdavky v oblastiach priamo re levantných pre rast, ako napr. výskum a 
inovácie, vzdelávanie a odborná príprava.  
(2) Prijať opatrenia na zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku tým, 
že sa prepojí so strednou d ĺžkou života, a podpori ť tieto opatrenia ďalšími 
opatreniami s cie ľom zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku a zlepši ť dlhodobú 
udržateľnosť verejných financií. Vypracova ť podrobný plán reformy dlhodobej 
starostlivosti vzh ľadom na starnutie obyvate ľstva.  
(3) Zvýšiť účasť na trhu práce znížením fiškálnych demotiva čných činiteľov pre osoby s 
druhým príjmom a vypracova ť opatrenia na podporu najzranite ľnejších skupín a ich 
opätovnej integrácie na trh práce.  
(4) Podporiť inovácie, súkromné investície do výs kumu a vývoja a hlbšie prepojenie 
medzi vedou a podnikmi tým, že sa pos kytnú vhodné stimuly v kontexte novej 
podnikate ľskej politiky („Naar de top“).  
(5) Pokračovať v znižovaní vysokých nákladov spojených s pre ťažením dopravných sietí 
zmenou cestných poplatkov z pevných na va riabilné, v ciele nom rozširovaní 
železničnej siete a zavedení s poplatnenia ciest.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda