Útvary Komisie vykonali aj posúdenie rizika podvodov, do ktorého boli zapojené aj výkonné agentúry. Zistili sa dve hlavné slabé miesta, a to: i) nedostatočná analýza údajov o podvodoch, čo bráni Komisii v plnej miere porozumieť všetkým aspektom podvodov, a ii) určité nedostatky v dohľade Komisie nad riadením rizík podvodov na úrovni odborov Komisie. Tieto nedostatky sa riešili aj v odporúčaniach uvedených v nedávnej osobitnej správe Európskeho dvora audítorov s názvom „Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia“.

Občania a daňovníci EÚ si zaslúžia, aby inštitúcie EÚ vykonávali svoju činnosť s maximálnou integritou. Ich ťažko zarobené príspevky do rozpočtu EÚ by sa mali vynakladať správne a efektívne a mali by byť chránené pred podvodmi. V roku 2017 EÚ rozhodným spôsobom zintenzívnila boj proti podvodom prijatím smernice o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva a nariadenia o zriadení Európskej prokuratúry. Aby tento pozitívny vývoj pokračoval aj po roku 2018 a pripravila sa nová generácia výdavkových programov viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027, Komisia v súlade s týmto oznámením aktualizuje svoju stratégiu boja proti podvodom (ďalej len „CAFS“) z roku 2011. CAFS je interný politický dokument, ktorý je záväzný pre útvary Komisie a výkonné agentúry v ich boji proti podvodom a korupcii, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ.

Súčasný rámec Komisie pre boj proti podvodom, založený na CAFS z roku 2011, už poskytuje pre túto oblasť dobrý strategický základ. Príprava budúceho VFR na obdobie po roku 2020 je však vhodnou príležitosťou na to, aby Komisia prispôsobila a posilnila svoje činnosti boja proti podvodom tam, kde je to potrebné, napríklad v súvislosti s novými spôsobmi financovania. CAFS z roku 2019 okrem toho posilňuje boj proti podvodom, ktoré poškodzujú rozpočet na strane príjmov (napr. predchádzaním daňovým podvodom a riešením problematiky pašovania) .

oAby Komisia mohla lepšie posudzovať riziko podvodov a riadiť ho, musí mať k dispozícii komplexnejšie centrálne analytické kapacity, ktoré by jej umožnili analyzovať údaje o formách podvodov, profiloch podvodníkov a slabých miestach systémov vnútornej kontroly EÚ. Výrazné posilnenie analytických kapacít Komisie by malo poskytnúť podporu a poradenstvo účastníkom finančných operácií, audítorom a vyšetrovateľom v oblasti prevencie a boja proti podvodom a malo by Komisii pomôcť: i) vypracovať politiky boja proti podvodom založené na faktoch a dôkazoch; ii) čo najúčinnejšie a najefektívnejšie využívať svoje mechanizmy kontroly a zdroje a iii) umožniť odhaľovanie podvodov.

CAFS z roku 2019 sa takisto prispôsobuje dvom významným doplneniam právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti podvodom, ktoré boli prijaté v roku 2017. Ide o: i) smernicu o ochrane finančných záujmov , v ktorej sa stanovujú prísnejšie spoločné normy trestnoprávnych predpisov členských štátov na ochranu finančných záujmov EÚ, a ii) nariadenie o zriadení Európskej prokuratúry prostredníctvom posilnenej spolupráce, do ktorej sa zatiaľ zapojilo 22 členských štátov. Hneď ako bude Európska prokuratúra funkčná (v roku 2021), bude účinnejšie stíhať trestné činy, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ. Rámec pre integrovanú politiku vyšetrovania trestných činov a administratívneho vyšetrovania zahŕňa návrh na zmenu nariadenia o úrade OLAF . Navrhované zmeny umožnia úradu OLAF úzko spolupracovať s Európskou prokuratúrou a účinnejšie vykonávať vlastné vyšetrovania. Bezproblémová a intenzívna spolupráca medzi Európskou prokuratúrou, úradom OLAF, Eurojustom, Europolom a členskými štátmi je nevyhnutná na to, aby sa zabezpečil komplexný rozsah vyšetrovaní a plná účinnosť novej inštitucionálnej štruktúry na boj proti podvodom . Dôsledky zriadenia Európskej prokuratúry pre odbory Komisie sa zohľadňujú aj v akčnom pláne k stratégii CAFS z roku 2019 .

Väčšia dostupnosť údajov a neustále zdokonaľovanie analytických metód a nástrojov IT môže takisto zlepšiť kvalitu a kvantitu prichádzajúcich informácií, ktoré sú relevantné pre vyšetrovania úradu OLAF. V konečnom dôsledku by to v strednodobom až dlhodobom horizonte mohlo viesť k väčšiemu počtu a lepšiemu zacieleniu vyšetrovaní.

4.2.2. Cieľ č. 2: koordinácia, spolupráca a postupy

Optimalizovať koordináciu, spoluprácu a pracovné postupy boja proti podvodom, a to najmä medzi útvarmi Komisie a výkonnými agentúrami

Od svojej administratívnej reformy v roku 2000 Komisia používa decentralizovaný model finančného riadenia, v ktorom nesú zodpovednosť vedúci pracovníci jednotlivých odborov a ktorý Komisii umožňuje prispôsobiť kontroly zamerané na odhaľovanie podvodov rôznym oblastiam politiky a operáciám, čím sa zvyšuje ich účinnosť a efektívnosť. Súčasný právny rámec preto udeľuje povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním zodpovednosť za vnútornú kontrolu, čo zahŕňa predchádzanie podvodom a iným nezrovnalostiam, ich odhaľovanie, nápravu a s nimi súvisiace následné opatrenia, zatiaľ čo OLAF pomáha pri vývoji metód na predchádzanie podvodom a boj proti nim.

Odbory Komisie a výkonné agentúry prijali podľa CAFS z roku 2011 stratégie boja proti podvodom pre svoje príslušné oblasti zodpovednosti. Tieto stratégie sú založené na posúdení rizika podvodov v jednotlivých odvetviach a zameriavajú sa na nákladovo efektívne kontroly zamerané na odhaľovanie podvodov v rizikových oblastiach. OLAF poskytuje metodické usmernenie a na požiadanie aj individuálne poradenstvo v súvislosti so stratégiami boja proti podvodom, ktoré vypracúvajú jednotlivé útvary a ktoré sú začlenené do systému vnútornej kontroly Komisie a jej ročného cyklu strategického plánovania a programovania. V tejto súvislosti OLAF systematicky preskúmava tie aspekty plánov riadenia a výročných správ o činnosti jednotlivých odborov Komisie, ktoré sa týkajú boja proti podvodom. Okrem toho Sieť prevencie a odhaľovania podvodov (FPDNet), ktorej predsedá OLAF, poskytuje fórum na výmenu informácií medzi spravodajcami pre boj proti podvodom v Komisii a jej výkonných agentúrach.

Napriek tejto výraznej podpore na úrovni Komisie zostáva podporná úloha úradu OLAF na úrovni poradenstva, z čoho vyplýva, že prístupy na úrovni odborov môžu mať odlišný rozsah pôsobnosti a ambície. Mal by sa preto posilniť inštitucionálny dohľad s cieľom zabezpečiť, aby politiky Komisie v oblasti boja proti podvodom boli konzistentné a opierali sa o dôkladnú analýzu, čím by sa zvýšil ich význam v rámci boja proti podvodom. Podpora úradu OLAF by sa preto mala rozšíriť tak, aby poskytovala pružný inštitucionálny dohľad nad riadením rizík podvodov, ktorý by rešpektoval zodpovednosť povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním, ale zároveň by umožňoval v prípade potreby spochybniť ich posúdenia a manažérsky prístup. V praxi to znamená:

oStratégie boja proti podvodom útvarov Komisie a výkonných agentúr s podobnými profilmi by sa podľa možnosti mali zlúčiť do spoločných stratégií boja proti podvodom. Skúsenosti odborov zodpovedných za európske štrukturálne a investičné fondy, financovanie výskumu a vonkajšiu pomoc preukázali, že takéto zlučovanie je prínosné pre zefektívnenie politík boja proti podvodom v uvedených oblastiach. Ďalšie stratégie boja proti podvodom na úrovni útvarov by sa mali aktualizovať tak, aby zohľadňovali prístup stanovený v tomto oznámení.

oNa základe potrieb, ktoré sa majú analyzovať, by sa mali zriadiť podskupiny siete FPDNet, ktoré by spájali odbory s podobnými profilmi. Do týchto podskupín by sa mal zaradiť OLAF a GR BUDG s cieľom podnietiť výmenu osvedčených postupov a uľahčiť partnerské hodnotenie stratégií boja proti podvodom. Prvá takáto podskupina bola vytvorená pre oblasť TVZ v roku 2017.

oNávrhy a aktualizácie stratégií boja proti podvodom, ktoré boli vypracované na úrovni útvarov Komisie, by sa mali povinne predkladať úradu OLAF na preskúmanie : OLAF bude útvarom systematicky poskytovať poradenstvo o podobe ich stratégií boja proti podvodom a v prípade potreby by mal vydávať aj odporúčania.

oPovoľujúci úradník vymenovaný delegovaním, ktorý sa rozhodne nepostupovať podľa týchto odporúčaní, musí toto rozhodnutie písomne odôvodniť. Všetky otázky, ktoré nie je možné vyriešiť dvojstranne medzi úradom OLAF a príslušným odborom, sa môžu prediskutovať v príslušnej podskupine FPDNet a/alebo inou vhodnou formou bez toho, aby bola dotknutá konečná zodpovednosť povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním.

oOLAF by mal na základe podrobných výročných správ útvarov Komisie a výkonných agentúr a pravidelných výmen informácií s nimi monitorovať vykonávanie stratégií boja proti podvodom na úrovni útvarov a v prípade potreby k nim vydávať odporúčania. Postup nadväzujúci na takéto odporúčania je uvedený v predchádzajúcom bode. Úloha úradu OLAF pri preskúmavaní a monitorovaní však nezahŕňa vykonávanie auditov v oblasti boja proti podvodom. Audity v oblasti boja proti podvodom zostávajú výsadou Útvaru Komisie pre vnútorný audit (IAS) a EDA na základe právneho rámca (napr. nariadenia o rozpočtových pravidlách) a ich príslušných metodík a prístupov k posudzovaniu rizík.

Každý rok by sa na osobitnom zasadnutí siete FPDNet Komisie na úrovni riaditeľov mali prediskutovať a vyhodnotiť opatrenia, ktoré boli prijaté v nadväznosti na odporúčania úradu OLAF k stratégiám Komisie pre boj proti podvodom na úrovni útvarov, a vykonávanie akčného plánu CAFS z roku 2019.

Ďalším dôležitým aspektom činnosti Komisie v oblasti boja proti podvodom sú opatrenia prijímané Komisiou a jej výkonnými agentúrami v nadväznosti na odporúčania, ktoré OLAF vydal na základe svojich vyšetrovaní. OLAF v spolupráci s príslušnými povoľujúcimi úradníkmi zlepší monitorovanie opatrení, ktoré sa prijímajú na základe jeho odporúčaní, a bude ústredným útvarom pravidelne poskytovať prehľad výsledkov tohto monitorovania. Opatrenia prijaté v nadväznosti na finančné a administratívne odporúčania úradu OLAF budú podporené aj pravidelnou systematickou diskusiou na pracovnej úrovni v súlade s administratívnymi dojednaniami o spolupráci a včasnej výmene informácií medzi Komisiou a úradom OLAF , ako aj následnými systematickými krokmi na úrovni siete FPDNet a správnej rady organizácie.

Na strategickej úrovni správna rada organizácie (ďalej len „CMB“) každoročne prediskutuje a preskúma politiky Komisie v oblasti boja proti podvodom na základe podkladov vypracovaných úradom OLAF, sieťou FPDNet a ústrednými útvarmi. V prípade potreby sa môžu uskutočniť aj ďalšie ad hoc diskusie v rámci CMB. Tento strategický prístup k inštitucionálnemu riadeniu rizík podvodov s CMB a úradom OLAF ako kľúčovými aktérmi sa odráža aj v balíku legislatívnych aktov v oblasti správy a riadenia, ktorý Komisia prijala 21. novembra 2018 a ktorý v súvislosti s inštitucionálnymi aspektmi boja proti podvodom v rámci Komisie pripisuje strategickú úlohu CMB a určuje OLAF za hlavný útvar pre koncepciu a rozvoj európskej politiky boja proti podvodom .

5. Ďalšie ciele

Ďalšie ciele, ktoré sú podrobnejšie vysvetlené v prílohe a podporené bodmi akčného plánu, sa týkajú týchto oblastí:

Øintegrita a dodržiavanie predpisov,

Øodborné znalosti a vybavenie,