Financovanie zamerané na zdravie v budúcom viacročnom finančnom rámci (VFR) zahŕňa niekoľko nástrojov, ako sú Európsky sociálny fond plus (ESF+), Európsky fond regionálneho rozvoja a Horizont Európa, program Digitálna Európa a Nástroj na prepájanie Európy 2. Práca naprieč programami a spoločné ciele v rámci jednotlivých politík budú zohrávať kľúčovú úlohu, aby sa účinnejšie než predtým nasmerovali zdravotnícke fondy do všetkých politík a aby sa podporilo dosahovanie ich cieľov.

Program bude musieť byť dynamický a flexibilný, aby sa dal prispôsobiť novým výzvam a aby ho EÚ a členské štáty mohli využívať v rámci svojich meniacich sa potrieb a priorít. Musí riešiť nerovnosti referenčným porovnávaním, poskytovaním podpory a odstraňovaním zistených rozdielov medzi krajinami, regiónmi, skupinami obyvateľstva a občanmi. Mal by pomôcť znížiť rozdiely v očakávanej dĺžke života a v prístupe k starostlivosti a službám. Poskytne nástroje na posilnenie solidarity v oblasti pripravenosti a reakcie na krízu, ako aj pri hľadaní spoločného priestoru na zlepšenie prevencie a pri riešení neprenosných ochorení, a to najmä rakoviny, a na lepšiu koordináciu medzi rôznymi politikami, nástrojmi a finančnými nástrojmi. Prispeje k odstraňovaniu negatívneho vplyvu zmeny klímy a zhoršovania stavu životného prostredia na ľudské zdravie.

V rámci programu EU4Health, ktorý je súčasťou prístupu „jedno zdravie“ uznávajúceho prepojenie medzi zdravím ľudí a zdravím zvierat a v širšom kontexte aj prepojenie so životným prostredím, sa môžu podporiť členské štáty pri prechode na lepšiu pripravenosť a posilnení ich zdravotníckych systémov, ako aj pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov týkajúcich sa zdravia. Stanovujú sa v ňom nové akcie, ktoré vyplnia medzery odhalené touto pandémiou v súvislosti s vývojom a výrobou liekov, primeraným zásobovaním nemocníc vybavením a dostatočnými ľudskými zdrojmi v zdravotníctve, zavádzaním digitálnych nástrojov a služieb, ktoré umožňujú kontinuitu starostlivosti, a potrebou zachovať v čase krízy prístup k základným tovarom a službám. EÚ tak bude mať k dispozícii viac nástrojov na rýchlu, rozhodnú a koordinovanú akciu spolu s členskými štátmi, a to v oblasti prípravy, ako aj riadenia kríz.

●Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) bude podporovať kapacitu systémov zdravotnej starostlivosti v regiónoch, a to v oblasti infraštruktúry, modernizácie verejného a súkromného sektora zdravotnej starostlivosti a sietí medziregionálnej a regionálnej spolupráce. EFRR takisto poskytuje investície do výskumu a inovácií, zavádzania špičkových technológií a inovačných riešení, ako aj do digitalizácie, a to aj v oblasti zdravia. Okrem toho podporuje budovanie kapacít, technickú pomoc a cezhraničnú spoluprácu.

Program EU4Health podporuje politiky a priority, ktorých cieľom je podporovať zdravie. V rámci programu sa podporí uplatňovanie zásad Európskeho piliera sociálnych práv, ako aj Európskeho semestra, pokiaľ ide o oblasť zdravia, s cieľom zabezpečiť, aby Európska únia a členské štáty dosiahli tretí cieľ udržateľného rozvoja – „Zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“ – a ďalšie ciele udržateľného rozvoja súvisiace so zdravím. V oblastiach, ktoré patria do vnútroštátnej právomoci, budú musieť Komisia a členské štáty užšie, včasnejšie a komplexnejšie spolupracovať pri stanovovaní priorít v prípade programu EU4Health, vymedzení najlepších spôsobov využívania nástrojov, ako aj následnej implementácii programu.

Podľa pôvodného návrhu budúceho VFR bola zdravotná starostlivosť zahrnutá v rámci Európskeho sociálneho fondu plus (ESF +). V tom čase sa uskutočnila séria konzultácií so zainteresovanými stranami s hlavnými organizáciami a inštitúciami EÚ pôsobiacimi v oblasti sociálnej politiky a politiky zamestnanosti a relevantnými orgánmi verejnej správy na všetkých úrovniach riadenia, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti, prijímateľmi financovania a koncovými používateľmi, ako aj občanmi v celej EÚ. Všeobecné závery, ktoré sú relevantné aj pre nový program, sa týkali potreby zjednodušenia výmeny znalostí medzi krajinami a regiónmi, zjednodušenia a zníženia administratívnej záťaže prijímateľov vrátane menej zaťažujúcich požiadaviek na zber údajov od účastníkov. Vznikla výzva na posilnenie synergie a zabránenie zdvojovaniu a prelínaniu medzi jednotlivými nástrojmi EÚ.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh je primeraný a jeho cieľom je zvýšiť účasť členských štátov na akciách, ktoré sa v rámci neho podporujú, a to tým, že sa čo najviac znížia prekážky účasti a zabezpečí sa zníženie administratívneho zaťaženia Únie a vnútroštátnych orgánov, ktoré sa obmedzilo na rozsah nevyhnutný na to, aby Komisia mohla vykonávať svoju zodpovednosť za plnenie rozpočtu Únie.

Pokiaľ ide o prístup k programu, môžu sa na ňom zúčastniť všetky právnické osoby so sídlom v členskom štáte alebo v účastníckej krajine mimo EÚ, a to bez akýchkoľvek ďalších obmedzení.

(5)Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) 11. marca 2020 vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 spôsobeného novým koronavírusom za globálnu pandémiu. Táto pandémia spôsobila bezprecedentnú celosvetovú zdravotnú krízu s vážnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami a veľmi negatívnym dosahom na životy ľudí.

(6)Hoci členské štáty nesú zodpovednosť za svoje vlastné politiky v oblasti zdravia, očakáva sa od nich, že budú zároveň chrániť verejné zdravie v duchu európskej solidarity. Zo skúseností z prebiehajúcej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vyplýva, že na úrovni Únie sú potrebné ďalšie rozhodné akcie na podporu spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť prevenciu a kontrolu cezhraničného šírenia závažných ochorení ľudí, s cieľom bojovať proti iným závažným cezhraničným ohrozeniam zdravia a chrániť zdravie a dobré životné podmienky ľudí v Únii.

(7)Preto je vhodné stanoviť nový akčný program Únie v oblasti zdravia s názvom Program EU4Health (ďalej len „program“) na obdobie 2021 – 2027. V súlade s cieľmi akcie Únie a s jej právomocami v oblasti verejného zdravia by mal program klásť dôraz na akcie, s ktorými sú spojené výhody a lepšia účinnosť vyplývajúce zo spolupráce na úrovni Únie, a na akcie, ktoré majú dosah na vnútorný trh.

(8)Týmto nariadením by sa malo stanoviť finančné krytie akčného programu Únie v oblasti zdravia, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 16 návrhu Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ktorý prijali uvedené inštitúcie.

(9)V súlade s nariadením [Nástroj Európskej únie na obnovu] a v medziach zdrojov, ktoré sú v ňom pridelené, by sa opatrenia týkajúce sa obnovy a odolnosti v rámci programu mali vykonávať s cieľom riešiť otázku bezprecedentných dôsledkov krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Takéto dodatočné zdroje by sa mali použiť takým spôsobom, aby sa zabezpečil súlad s lehotami stanovenými v nariadení [Nástroj Európskej únie na obnovu].

(10)Vzhľadom na závažnú povahu cezhraničných ohrození zdravia by sa v rámci programu mali podporovať koordinované opatrenia v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie zamerané na riešenie rôznych aspektov takýchto hrozieb. S cieľom posilniť spôsobilosť Únie pripraviť sa na zdravotnú krízu, reagovať na ňu a zvládať ju by mal program podporovať akcie prijaté v rámci mechanizmov a štruktúr zriadených podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ a ďalších relevantných mechanizmov a štruktúr zriadených na úrovni Únie. Mohlo by to zahŕňať strategické hromadenie základných zdravotníckych potrieb alebo budovanie kapacít v rámci reakcie na krízu, preventívne opatrenia v súvislosti s očkovaním a imunizáciou, posilnené programy dohľadu. V tejto súvislosti by mal program podporovať celoúnijnú a medziodvetvovú kapacitu aktérov na predchádzanie krízam, pripravenosť, dohľad, riadenie a reakcie na úrovni Únie a na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí a cvičení pripravenosti v súlade s prístupom „jedno zdravie“. Mal by uľahčiť vytvorenie integrovaného prierezového rámca na komunikáciu o rizikách, ktorý by fungoval vo všetkých fázach zdravotnej krízy – prevencie, pripravenosti a reakcie.

(11)Keďže počas núdzového stavu v čase zdravotnej krízy môže hodnotenie zdravotníckej technológie, ako aj klinické skúšania prispieť k rýchlemu vývoju zdravotníckych protiopatrení, program by mal poskytovať podporu na uľahčenie takýchto opatrení. Komisia prijala návrh hodnotenia zdravotníckej technológie na podporu spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckej technológie na úrovni Únie.

(12)S cieľom chrániť ľudí v zraniteľných situáciách, a to aj ľudí trpiacich duševnými chorobami a chronickými chorobami, by mal program podporovať aj akcie, ktoré riešia vedľajší dosah zdravotnej krízy na ľudí patriacich do takýchto zraniteľných skupín.

(13)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na mnohé výzvy, pokiaľ ide o zabezpečenie dodávok liekov, zdravotníckych pomôcok, ako aj osobných ochranných prostriedkov potrebných v Únii počas pandémie. Program by mal preto poskytovať podporu činnostiam, ktoré pomáhajú rozvoju výroby, obstarávaniu a riadeniu produktov dôležitých v krízovej situácii a zabezpečujú vzájomné dopĺňanie s inými nástrojmi Únie.

(14)S cieľom minimalizovať dôsledky závažných cezhraničných ohrození zdravia pre verejné zdravie by malo byť možné, aby akcie podporované v rámci programu zahŕňali koordináciu činností, ktoré posilňujú interoperabilitu a súdržnosť zdravotníckych systémov členských štátov prostredníctvom referenčného porovnávania, spolupráce a výmeny najlepších postupov a zabezpečujú ich schopnosť reagovať na núdzové zdravotné situácie, ktorá zahŕňa plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí, cvičenia pripravenosti a zlepšovanie zručností zamestnancov v oblasti zdravotnej starostlivosti a zamestnancov v oblasti verejného zdravia a zavedenie mechanizmov na účinné monitorovanie a distribúciu alebo prideľovanie tovaru a služieb potrebných v čase krízy podľa potrieb.

(15)Zo skúseností z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vyplynulo, že je vo všeobecnosti potrebné podporovať štrukturálnu transformáciu a systémové reformy zdravotníckych systémov v celej Únii s cieľom zlepšiť ich účinnosť, prístupnosť a odolnosť. V kontexte takejto transformácie a reforiem by mal program v synergii s programom Digitálna Európa podporovať akcie, ktoré urýchľujú digitálnu transformáciu zdravotníckych služieb a zvyšujú ich interoperabilitu, prispievajú k zvýšeniu kapacity zdravotníckych systémov na podporu prevencie chorôb a na podporu zdravia, s cieľom poskytnúť nové modely starostlivosti a integrované služby podľa potrieb ľudí, počnúc miestnou a primárnou zdravotnou starostlivosťou až po vysokošpecializované služby, a zabezpečiť účinnú pracovnú silu vo verejnom zdravotníctve, vybavenú správnymi zručnosťami vrátane digitálnych zručností. Vytvorením európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia by sa systémom zdravotnej starostlivosti, výskumníkom a verejným orgánom poskytli prostriedky na zlepšenie dostupnosti a kvality zdravotnej starostlivosti. Vzhľadom na základné právo na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a lekárskej starostlivosti, ktoré je zakotvené v článku 35 Charty základných práv Európskej únie, a vzhľadom na spoločné hodnoty a zásady zdravotníckych systémov v Európskej únii stanovené v záveroch Rady z 2. júna 2006, by mal program podporovať akcie zabezpečujúce univerzalitu a inkluzívnosť zdravotnej starostlivosti, čo znamená, že nikomu nie je zamedzený prístup k zdravotnej starostlivosti, a akcie zabezpečujúce, aby boli práva pacientov vrátane práv týkajúcich sa ochrany ich súkromných údajov plne rešpektované.

(16)To, že budú ľudia dlhšie zdraví a aktívni a budú sa môcť aktívne podieľať na starostlivosti o svoje zdravie, bude mať celkovo pozitívne účinky na zdravie, na nerovnosti v oblasti zdravia, na kvalitu života, produktivitu, konkurencieschopnosť a inkluzívnosť, pričom sa zníži tlak na vnútroštátne rozpočty. Komisia sa zaviazala pomôcť členským štátom dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja stanovené v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj OSN, najmä cieľ udržateľného rozvoja č. 3, ktorým je zabezpečenie zdravého života a podpora dobrých životných podmienok pre všetkých a v každom veku. Program by mal preto prispieť k akciám prijatým na dosiahnutie týchto cieľov.

(17)Neprenosné choroby sú výsledkom kombinácie genetických, fyziologických a environmentálnych faktorov a faktorov správania. Takéto neprenosné choroby, ako sú srdcovo-cievne ochorenia, rakovina, chronické ochorenia dýchacích ciest a cukrovka, sú v Únii hlavnými príčinami zdravotného postihnutia, zlého zdravotného stavu, odchodu do dôchodku zo zdravotných dôvodov a predčasných úmrtí, čo vedie k značným sociálnym a hospodárskym vplyvom. Na zníženie dosahu, aký majú neprenosné choroby na jednotlivcov a spoločnosť v Únii, a na dosiahnutie cieľa č. 3 v rámci cieľov v oblasti udržateľného rozvoja a čiastkového cieľa č. 3.4, t. j. zníženie predčasnej úmrtnosti z dôvodu neprenosných chorôb do roku 2030 o jednu tretinu, je kľúčové, aby sa zabezpečila integrovaná reakcia zameraná na prevenciu naprieč sektormi a oblasťami politiky v kombinácii s úsilím o posilnenie zdravotníckych systémov.

(18)Program by mal preto prispievať k prevencii chorôb počas celého života jednotlivca a k podpore zdravia zameraním sa na faktory zdravotného rizika, ako je používanie tabaku a súvisiacich produktov a expozícia ich emisiám, škodlivá konzumácia alkoholu a spotreba nelegálnych drog. Program by mal takisto prispievať k zníženiu poškodenia zdravia v dôsledku užívania drog, nezdravého stravovania, fyzickej neaktivity a vystavenia environmentálnemu znečisteniu a mal by podporovať priaznivé prostredia pre zdravý životný štýl, a tak dopĺňať opatrenia členských štátov v týchto oblastiach. Program by mal preto prispieť k cieľom európskej zelenej dohody, stratégie z farmy na vidličku a stratégie biodiverzity.

(19)Rakovina je po srdcovo-cievnych ochoreniach druhou najčastejšou príčinou úmrtnosti v členských štátoch. Takisto je jednou z neprenosných chorôb, ktoré majú spoločné rizikové faktory a ktorých prevencia a kontrola by boli prínosom pre väčšinu občanov. V roku 2020 Komisia oznámila európsky plán na boj proti rakovine, ktorý sa bude vzťahovať na celý cyklus ochorenia od prevencie a včasnej diagnózy až po liečbu a kvalitu života pacientov a ľudí, ktorí chorobu prekonali. Na tieto opatrenia by sa mala vzťahovať podpora z programu a z tzv. misie proti rakovine v rámci programu Horizont Európa.

(20)Program bude spoločne fungovať a zároveň sa navzájom dopĺňať s ďalšími politikami, programami a fondmi EÚ, ako sú akcie vykonávané v rámci programu Digitálna Európa, programu Horizont Európa, rezervy rescEU v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, nástroja núdzovej podpory v rámci Únie, Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+ vrátane synergií v súvislosti s lepšou ochranou zdravia a bezpečnosti miliónov pracovníkov v EÚ) vrátane zložky Zamestnanosť a sociálna inovácia (EaSI), Fondu InvestEU, Programu pre jednotný trh, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vrátane nástroja na realizáciu reforiem, programu Erasmus, Európskeho zboru solidarity, podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (nástroj SURE) a nástrojov vonkajšej činnosti EÚ, ako sú Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce a nástroj predvstupovej pomoci III. Vo vhodných prípadoch sa stanovia spoločné pravidlá s cieľom zabezpečiť medzi fondmi konzistentnosť a komplementaritu a zároveň zaistiť, aby boli rešpektované osobitosti týchto politík, ako aj s cieľom dosiahnuť súlad so strategickými požiadavkami týchto politík, programov a fondov, ako sú základné podmienky v rámci ERDF a ESF+.

(21)V súlade s článkom 114 ZFEÚ by sa v právnych predpisoch prijatých Úniou na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu mal zaistiť vysoký stupeň ochrany zdravia. Na základe článku 114 ZFEÚ a článku 168 ods. 4 písm. c) ZFEÚ sa vyvinul významný súbor právnych predpisov Únie, ktorý zaručuje vysoké normy pre kvalitu a bezpečnosť liekov a zdravotníckych pomôcok. Vzhľadom na rastúci dopyt po zdravotnej starostlivosti čelia systémy zdravotnej starostlivosti členských štátov výzvam, pokiaľ ide o prístupnosť a cenovú dostupnosť liekov a zdravotníckych pomôcok. V záujme zabezpečenia lepšej ochrany verejného zdravia, ako aj bezpečnosti a posilnenia postavenia pacientov v Únii je nevyhnutné, aby mali pacienti a zdravotnícke systémy prístup ku kvalitným produktom zdravotnej starostlivosti a aby z nich mohli mať v plnej miere prospech.

(22)Program by mal preto podporovať opatrenia na monitorovanie nedostatku liekov, zdravotníckych pomôcok a iných zdravotníckych výrobkov a na zabezpečenie toho, aby boli tieto produkty prístupnejšie a cenovo dostupnejšie, a zároveň obmedzovať závislosť ich dodávateľských reťazcov od tretích krajín. S cieľom reagovať na neuspokojené potreby v rámci lekárskej starostlivosti by mal program konkrétne podporovať klinické skúšania, aby sa urýchlil vývoj, autorizácia a prístup k inovačným a účinným liekom, podporili stimuly na vývoj liekov, ako sú antimikrobiálne látky, podporila digitálna transformácia zdravotníckych výrobkov a platforiem na monitorovanie a zhromažďovanie informácií o liekoch.

(23)Vzhľadom na to, že optimálne používanie liekov, a najmä antimikrobiálnych látok, je prínosom pre jednotlivcov a zdravotnícke systémy, program by mal podporovať ich obozretné a efektívne využívanie. V súlade s Európskym akčným plánom „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii, prijatým v júni 2017 na základe žiadosti členských štátov, a vzhľadom na skúsenosti so sekundárnymi bakteriálnymi infekciami spojenými s ochorením COVID-19 je nevyhnutné, aby sa programom podporovali opatrenia zamerané na obozretné používanie antimikrobiálnych látok u ľudí, zvierat a pri plodinách v rámci integrovanej politiky v oblasti bezpečnosti pacientov a prevencie chýb v medikácii.

(24)Keďže znečistenie životného prostredia spôsobené humánnymi a veterinárnymi farmaceutickými látkami je novým environmentálnym problémom, ktorý môže mať dosah na verejné zdravie, program by mal podporovať opatrenia na posilnenie posudzovania a primeraného riadenia environmentálnych rizík spojených s výrobou, používaním a likvidáciou liekov v súlade so strategickým prístupom Európskej únie k liekom v životnom prostredí.