V rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF), ktorý má podľa návrhu disponovať grantmi a úvermi vo výške 672,5 miliardy EUR, sa členským štátom poskytujú značné dodatočné finančné prostriedky, ktoré by sa mohli použiť na financovanie kvalitných obnov budov. Návrh Komisie z roku 2020 týkajúci sa odporúčaní pre jednotlivé krajiny sa zameriaval na okamžité opatrenia na zmiernenie sociálno-ekonomického dosahu pandémie a identifikoval obnovy budov ako kľúčové krátkodobé priority. Komisia okrem toho navrhla spustiť hlavnú európsku iniciatívu Renovate, ktorá dôrazne nabáda členské štáty, aby vo svojich národných plánoch podpory obnovy a odolnosti, ktoré pripravia na účely získania prístupu k financovaniu z tohto nástroja, zohľadňovali obnovu budov ako hlavnú prioritu, a to na základe svojich národných energetických a klimatických plánov a dlhodobých stratégií obnovy a na základe odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Národné energetické a klimatické plány, ako aj dlhodobé stratégie obnovy sú kľúčovými strategickými a plánovacími nástrojmi pri nasmerovaní fondov na obnovu budov na správne priority v súlade s vnútroštátnymi potrebami. Usmernenia k Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré boli členským štátom poskytnuté v septembri 2020, obsahujú podrobné prvky vlny obnovy, ktoré majú členské štáty zahrnúť do svojich národných plánov podpory obnovy a odolnosti a na ktorých majú stavať. Investície a reformy s vysokým potenciálom na zvýšenie investícií do obnovy budov a stimulovanie verejného a súkromného financovania so zameraním na sociálne a cenovo dostupné bývanie sú obzvlášť dôležité na dosiahnutie cieľov RRF: zelená transformácia (zníženie spotreby energie a emisií skleníkových plynov, tvorba pracovných miest a stimulácia rastu a sociálna odolnosť).

Reprodukcia nástroja pomoci pri vypracúvaní projektov (model ELENA) na vnútroštátnej úrovni na prioritné investície a príprava silnej a súhrnnej databázy investičných projektov: Vo Francúzsku viaceré regionálne programy v súčasnosti ponúkajú vlastníkom domov integrované služby obnovy domov vrátane financovania treťou stranou. Vytvorením vnútroštátnej platformy zdrojov a nástroja na refinancovanie posilní pomoc pri vypracúvaní projektu ORFEE ich finančnú štruktúru a oživí ich činnosti, pričom do roku 2023 sa očakávajú investície súvisiace s energetikou vo výške 45 miliónov EUR. Zavedenie siete jednotných kontaktných miest pre obnovu budov na vnútroštátnej úrovni. Investičné systémy založené na zmluvách o energetickej efektívnosti zamerané na verejné budovy a sociálne bývanie: Región Marche v Taliansku zriadil inovačný revolvingový fond (fond pre energetiku a mobilitu), v ktorom sa kombinujú granty EFRR, zvýhodnené úvery a financovanie treťou stranou zo strany spoločností poskytujúcich energetické služby (ESCO) prostredníctvom zmlúv o energetickej efektívnosti. Fond bol spolu s inými investičnými projektmi použitý na hĺbkovú rekonštrukciu šiestich nemocníc a zariadení opatrovateľskej starostlivosti. Mechanizmy kombinovaného financovania na obnovu obytných budov, ktoré kombinujú technickú pomoc, granty a úvery s cieľom podporiť súkromné investície odstránením počiatočných nákladov a stimuláciou dopytu. Programy financovania s vysokým potenciálom rozšírenia obnovy budov/inovatívneho zavádzania produktov financovania energetickej efektívnosti komerčnými bankami, financovania prostredníctvom účtov a daní: V niekoľkých iniciatívach sa skúmajú možnosti spojenia dlhu, ktorý vznikol pri investovaní do zlepšenia bývania, so samotnou nehnuteľnosťou, a nie s jeho vlastníkom, čím by sa pripravila pôda pre veľmi dlhodobé finančné nástroje. Napríklad v rámci projektu EuroPACE sa v Španielsku experimentuje s tým, ako by sa takýto dlh mohol splatiť prostredníctvom daní z nehnuteľností, zatiaľ čo projekt RenOnBill skúma partnerstvá s verejnoprospešnými službami s cieľom použiť účty za energiu ako nástroj na splácanie, pričom pilotné vykonávanie prebieha v Taliansku, Španielsku a Litve.

V krátkodobom horizonte sa v rámci REACT-EU (pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe), financovanej nástrojom NGEU, navrhlo, aby bolo do konca roka 2023 k dispozícii 47,5 miliardy EUR ako dodatočná finančná podpora k podpore z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu, ako aj Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby. V rámci REACT-EU sa navrhlo ďalej rozšíriť rozsah reakcie na krízu a nápravné opatrenia, ktoré už politika súdržnosti začala realizovať prostredníctvom Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus, a zároveň rozšíriť rozsah pôsobnosti tak, aby sa vzťahoval na zelené a digitálne investície a investície na posilnenie rastu. Je to príležitosť pre členské štáty a regióny, aby nasmerovali dodatočné finančné prostriedky na obnovu budov prostredníctvom svojich príslušných programov Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Navrhovaný posilnený Európsky sociálny fond bude lepšie podporovať posilňovanie zelených a digitálnych zručností potrebných na doplnenie vlny obnovy budov, ale takisto uľahčí posilnenie postavenia rezidentov, najmä tých najzraniteľnejších, začlení ich do vlny obnovy budov a zabezpečí spravodlivosť a inklúziu.

V strednodobom až dlhodobejšom horizonte budú v období 2021 – 2027 fondy politiky súdržnosti (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond plus, Kohézny fond) s navrhovaným rozpočtom vo výške 330 miliárd EUR aj naďalej dôležitým zdrojom financovania EÚ, pokiaľ ide o priame investície do energetickej hospodárnosti a účinného využívania zdrojov v budovách a ich obnovy vrátane aspektu rozvoja ľudského kapitálu, na účely zlepšenia úrovní energetickej hospodárnosti. Cieľom politiky súdržnosti je pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely a posilňovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v Únii. V tomto rámci budú fondy politiky súdržnosti podporovať základné investície spojené s cieľmi Európskej zelenej dohody, a to aj v oblasti energetickej hospodárnosti a účinného využívania zdrojov, ako napríklad v sektore stavebníctva . Významne prispejú k dosiahnutiu celkového cieľa 30 % výdavkov v oblasti klímy. Vo vidieckych oblastiach sa financovanie z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) môže použiť na zvýšenie energetickej efektívnosti a výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

Cieľom navrhovaného Mechanizmu spravodlivej transformácie (JTM) je zmierniť sociálne a hospodárske náklady prechodu ku klimatickej neutralite so zameraním na územia, priemyselné odvetvia a pracovníkov, ktorí budú čeliť najväčším výzvam spojeným s transformáciou. Jeho prvý pilier, Fond na spravodlivú transformáciu s navrhovanými pridelenými rozpočtovými prostriedkami vo výške 17,5 miliardy EUR, si stanovil za oblasti oprávnenosti investície do energetickej efektívnosti a obehového hospodárstva. Výber projektov sa bude zakladať výlučne na oblastiach uvedených v plánoch spravodlivej transformácie územia. Druhý pilier JTM zahŕňa schému na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU, ktorá sa má vykonávať vo všetkých segmentoch politiky Programu InvestEU. Komisia takisto navrhla tretí pilier JTM – úverový nástroj pre verejný sektor na podporu subjektov verejného sektora kombináciou grantov z rozpočtu EÚ s úvermi. Plány spravodlivej transformácie územia budú stredobodom Mechanizmu spravodlivej transformácie, a to aj pri identifikácii oprávnených území.

Financovanie EÚ bude napokon zahŕňať aj modernizačný fond zriadený na základe smernice o ETS s rozpočtovými prostriedkami vo výške približne 14 miliárd EUR , ktorý je k dispozícii 10 členským štátom s nižšími príjmami na podporu investícií do modernizácie ich energetických sústav a zlepšení energetickej efektívnosti. Investície do energetickej hospodárnosti budov vrátane tepelnej obnovy budov a investície do modernizácie vedení diaľkového vykurovania patria do prioritných oblastí, na ktoré sa bude vzťahovať aspoň 70 % zdrojov z fondov. Modernizačný fond bude fungovať v kompetencii členských štátov, a tie vyberú investície, ktoré chcú predložiť na podporu. Oprávnené sú tak individuálne investície, ako aj programy obnovy budov.