Technická pomoc Európskeho centra investičného poradenstva bude prostredníctvom dohôd s príslušnými miestnymi aktérmi poskytovaná bližšie k danej lokalite. Cielenejšia a individualizovaná technická pomoc bude k dispozícii aj pre projekty, do ktorých sú zapojené viaceré členské štáty, pre projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov COP21 a pre kombináciu EFSI s inými zdrojmi financovania Únie, ako sú napríklad európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy. V návrhu o EFSI 2.0 sa v tejto súvislosti takisto stanovuje, že centrum by malo aktívne napomáhať dosiahnutie cieľa sektorovej a geografickej diverzifikácie EFSI tým, že podporí EIB v jej úsilí iniciovať nové projekty v prípade potreby priamo na mieste.

Navrhuje sa taktiež zlepšiť transparentnosť investičných rozhodnutí a postupov riadenia. Investičný výbor bude musieť vo svojich rozhodnutiach, ktoré sú zverejňované, podrobnejšie vysvetľovať dôvody, prečo sa domnieva, že na určitú operáciu by sa mala vzťahovať záruka EÚ, a to najmä pokiaľ ide o doplnkovosť. Okrem toho sa po podpísaní operácie v rámci záruky EÚ uverejní hodnotiaca tabuľka ukazovateľov. Súčasťou tohto návrhu je aj povinnosť pre Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond (EIF) informovať konečných príjemcov vrátane MSP o existencii podpory z EFSI.

Okrem predĺženia trvania a zvýšenia účinnosti dnes predkladaný legislatívny návrh posilňuje doplnkovosť, pričom sa zameriava na zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie, aby sa zaistila vyššia miera zapojenia investícií súkromného sektora. Aby bol vplyv tejto iniciatívy čo najväčší, EFSI by sa mal okrem zvyšovania objemu investícií naďalej sústreďovať predovšetkým na kvalitu investičných projektov (tých, ktoré vedú k vyššej produktivite a konkurencieschopnosti). Cezhraničné projekty v oblasti infraštruktúry vrátane súvisiacich služieb boli vzhľadom na ich význam pre jednotný trh osobitne označené za projekty prinášajúce doplnkovosť. EFSI sa bude okrem toho v budúcnosti ešte viac zameriavať na udržateľné investície vo všetkých sektoroch s cieľom pokračovať v plnení cieľov parížskej dohody o zmene klímy (COP21) a prispievať k prechodu na zdrojovo efektívne obehové hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka v súlade s programom 2030 a cieľmi udržateľného rozvoja. Zároveň sa navrhuje orientovať väčšiu časť financovania na MSP vzhľadom na to, že absorpcia prostriedkov na trhu bola v rámci okna pre MSP obzvlášť rýchla a výsledky EFSI v rámci nej prekonávajú všetky očakávania. Na posilnenie podpory zameranej na sociálne podnikanie a mikrofinancovanie bol napokon navrhnutý súbor nových finančných nástrojov, ktoré spájajú zdroje z programu Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a z EFSI.

Komisia sa zaviazala predĺžiť trvanie EFSI na dvojnásobok počiatočného obdobia a zároveň zdvojnásobiť jeho finančnú kapacitu. EFSI bol zriadený na počiatočné obdobie troch rokov a s cieľom mobilizovať najmenej 315 mld. EUR strategických investícií. Vzhľadom na úspech, ktorý zaznamenal, sa Komisia rozhodla predložiť nariadenie o zmene, ktorým sa predĺži trvanie EFSI a zvýši sa jeho kapacita. Vďaka tomu sa zároveň predíde prípadným prerušeniam vo financovaní a predkladatelia projektov budú mať istotu, že môžu pokračovať v príprave projektov na predloženie aj po uplynutí pôvodného investičného obdobia. Dnes predkladané legálne predĺženie trvania sa týka obdobia súčasného viacročného finančného rámca a do roku 2020 by malo stimulovať investície vo výške najmenej pol bilióna EUR. S cieľom ešte výraznejšie posilniť účinnosť EFSI a dosiahnuť zámer zdvojnásobiť investičný cieľ Komisia vyzýva členské štáty, aby takisto prednostne poskytli príspevok. Na obdobie po roku 2020 má Komisia v úmysle predložiť potrebné návrhy, ktoré zabezpečia, aby strategické investície pokračovali na udržateľnej úrovni.

Investičný plán pre Európu sa ukázal ako užitočný nástroj na dosahovanie konkrétnych výsledkov a podporu udržateľného zvyšovania nízkej úrovne investícií v Európe po finančnej kríze. Štruktúra záruky zabezpečuje optimálne využívanie a pákový efekt obmedzených verejných zdrojov na dosiahnutie hmatateľných výsledkov v oblasti zamestnanosti a rastu. Skupina Európskej investičnej banky, ktorá je strategickým partnerom Komisie pre Investičný plán pre Európu, mobilizovala prostredníctvom EFSI za menej než jeden rok takmer 116 mld. EUR v 26 členských štátoch. V rovnakom období využilo EFSI už viac než 200 000 MSP . EFSI predstavuje skutočný prínos tým, že podporuje inovačné projekty, ktoré prispievajú k vytváraniu pracovných miest a rastu v miestnych komunitách, a to od Fínska po Grécko a od Írska až po Chorvátsko, počnúc významnými priemyselnými projektmi po renováciu agropotravinárskeho priemyslu malými a strednými podnikmi a spoločnosťami so strednou trhovou kapitalizáciou v Európe, od veterných elektrární po zavádzanie nových zdravotníckych technológií. V tomto smere je EFSI takisto nápomocný pri riešení nezamestnanosti mladých ľudí .

Tento prístup už v EÚ prináša povzbudivé výsledky. Malo by sa preto predĺžiť trvanie Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), ktorý je ťažiskom Investičného plánu pre Európu, a mala by sa posilniť jeho finančná kapacita.

Odstránenie prekážok pre investície a ďalšie prehĺbenie jednotného trhu (tretí pilier):

Všeobecné podnikateľské prostredie je dôležitým prvkom, pokiaľ ide o podporu udržateľných investícií. Niektoré z opatrení na jeho zlepšenie sa musia vykonať na vnútroštátnej úrovni, iné problémy je zase možné užitočne riešiť na európskej úrovni. Komisia v rámci úsilia, ktoré vyvíja na zlepšenie investičného prostredia v Európe, už predložila niekoľko konkrétnych iniciatív, ktorých cieľom je napomôcť investovanie a uľahčiť financovanie reálnej ekonomiky, ako napríklad zníženie kapitálových požiadaviek pre poisťovne a zaisťovne, pokiaľ ide o investície do infraštruktúry, a prijatie praktických usmernení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v kontexte verejného financovania infraštruktúry. Okrem toho stratégie energetickej únie, únie kapitálových trhov, jednotného trhu a digitálneho jednotného trhu, ako aj balík predpisov o obehovom hospodárstve a medzinárodné obchodné a investičné dohody zahŕňajú osobitné opatrenia, ktorými sa – ak sa v plnej miere realizujú – odstránia prekážky, podporí inovácia a ďalej zlepší prostredie pre investície. Energetická únia napríklad prispeje k zvýšeniu istoty ex ante v prípade verejného účtovníctva pre konkrétne odvetvia, ako je napríklad energetická efektívnosť. Eurostat ďalej rozpracoval a objasnil príslušné pravidlá verejného účtovníctva (ESA 2010), najmä v oblasti verejno-súkromných partnerstiev (PPP). Dňa 29. septembra 2016 sa zverejní návod na štatistické spracúvanie údajov o verejno-súkromných partnerstvách, vypracovaný v spolupráci s EIB a určený hlavne zainteresovaným stranám v súkromnom sektore. Na toto zverejnenie bude nadväzovať činná informačná kampaň. Okrem toho ako sa zdôraznilo v oznámení z 1. júna, Eurostat pozorne monitoruje vplyv pravidiel verejného účtovníctva na vytváranie verejno-súkromných partnerstiev v rôznych odvetviach a v prípade potreby prijme ďalšie opatrenia.

Únia kapitálových trhov pomôže odstrániť finančné prekážky brániace investíciám. Na tieto účely sa zvažujú ďalšie zmeny smernice Solventnosť II v súvislosti s investíciami poisťovateľov do infraštruktúrnych korporácií a zmeny regulačného rámca pre trh rizikového kapitálu. Ako súčasť nadchádzajúcej revízie právnych predpisov o bankovníctve, ktorá bude prijatá do konca roka, Komisia zároveň navrhne zníženie kapitálových požiadaviek, ktoré sa uplatňujú na banky, keď investujú do infraštruktúrnych aktív. Na uvoľnenie plného potenciálu investícií v Európe sú nevyhnutné aj iniciatívy zamerané na ďalšie posilnenie jednotného trhu pre tovar a služby. Stratégia jednotného trhu pomôže vytvoriť nové podnikateľské príležitosti a odstrániť existujúce regulačné a administratívne prekážky, najmä pre poskytovateľov služieb, ktorí chcú rozšíriť svoje pôsobenie do celej Európy. Pokračuje sa v práci na konkrétnych návrhoch súvisiacich s presadzovaním pravidiel jednotného trhu, ako aj opatreniach v oblasti služieb pre podniky, reštrukturalizácie a platobnej neschopnosti podnikov a vytvorenia jednoduchého, moderného systému DPH odolného voči podvodom. Stratégia digitálneho jednotného trhu zvýši regulačnú istotu v digitálnom odvetví. Komisia skúma podobu návrhu jednotného rámca EÚ pre oprávnenia, ktorý by sa priamo vzťahoval na veľké projekty s cezhraničným rozmerom alebo na rozsiahle investičné platformy, ktoré zahŕňajú spolufinancovanie zo strany jednotlivých štátov.

Členské štáty by mali zintenzívniť svoje úsilie pri vykonávaní potrebných reforiem zameraných na odstraňovanie prekážok brániacich investíciám, ktoré sa zistili v rámci európskeho semestra. Týka sa to oblastí, ako napríklad platobná neschopnosť, verejné obstarávanie, súdne systémy a efektívnosť verejnej správy či predpisy pre jednotlivé odvetvia. Tieto reformy určené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny sú nevyhnutnou podmienkou na udržanie a zvýšenie úrovne investícií v členských štátoch so zreteľom na národné špecifiká. O odporúčaniach týkajúcich sa reforiem v oblasti investícií sa bude rokovať v rôznych zloženiach Rady na jeseň. V tejto súvislosti a v rámci prípravy európskeho semestra 2017 Komisia takisto zaktualizuje posúdenia problémov týkajúcich sa investičných prostredí členských štátov, ktoré sa opäť uverejnia spolu s ročným prieskumom rastu.

II. Európsky vonkajší investičný plán

Investície sú takisto kľúčovým faktorom pri premene rozvojovej politiky a pomoci s cieľom viac podporiť plnenie cieľov udržateľného rozvoja a riešiť viaceré výzvy v susedstve EÚ a Afrike. Inteligentné a udržateľné investície môžu zohrávať zásadnú úlohu pri podpore zamestnanosti a rastu v rozvojových krajinách, keďže prinášajú väčšiu stabilitu a zlepšujú podmienky v teréne v nestabilných krajinách postihnutých konfliktami.

Európska rada schválila 28. júna 2016 návrh Komisie na nový rámec partnerstva s tretími krajinami . Tento rámec je založený na predpoklade, že riešenie migračných výziev si vyžaduje spoločné úsilie EÚ plne začlenené do celkového vzťahu EÚ s partnerskými krajinami a podporované všetkými príslušnými politikami a nástrojmi EÚ. V snahe riešiť migračné toky sa vypracúvajú dohody s partnerskými krajinami na dosiahnutie krátkodobých cieľov týkajúcich sa záchrany životov na mori, zvýšenia miery návratu a umožnenia migrantom a utečencom zostať v blízkosti domova.

Na riešenie faktorov predstavujúcich základné príčiny migrácie v Afrike aj v susedstve EÚ a v snahe podporiť partnerov pri zvládaní jej dôsledkov je potrebné zaujať nový prístup, ktorý by spočíval vo financovaní investícií a odstraňovaní prekážok pre súkromné investície. V roku 2015 viac ako 60 miliónov ľudí opustilo svoje miesto pôvodu, aby našli lepší život, buď preto, že sa snažili uniknúť pred konfliktami a vojnami, či preto, že hospodárske príležitosti, ktoré mali doma, boli obmedzené. Krajiny severnej Afriky a Stredného východu boli útočiskom pre približne 40 % všetkých vysídlených osôb na celom svete a subsaharská Afrika ďalších pre ďalších 30 %. Kombinácia vysokého počtu vysídlených osôb a nepriaznivých hospodárskych vyhliadok predstavuje pre Úniu a jej partnerské krajiny spoločnú výzvu.

Snahou vonkajších politík Únie, najmä jej rozvojovej politiky a susedskej politiky, je presadzovať hodnoty a záujmy Únie, a to aj podporou prosperity. Nutným predpokladom trvalo udržateľného rozvoja je hospodársky rast, v rozvojových krajinách však v súčasnosti zaznamenáva svoju najnižšiu úroveň od roku 2003. Nestabilita a konflikty v Afrike a v susedstve EÚ boli znásobené celosvetovou hospodárskou krízou, čo viedlo k vyššej celkovej zadlženosti. Spoločnosti čelia úverovej kríze, čo sťažuje prístup k financovaniu prepotrebných investícií. Neudržateľné využívanie prírodných zdrojov nezriedka pripravuje rozvojové krajiny o možné zdroje hospodárskeho rastu.

Pokiaľ ide o priame zahraničné investície smerujúce do rozvojových krajín, iba 6 % z nich ide do nestabilných krajín , a investície na obyvateľa sa tak ocitajú na úrovni takmer päťkrát nižšej než v iných rozvojových krajinách. Podobne náklady na začatie podnikania sú takmer trikrát vyššie v nestabilných krajinách než v krajinách, ktoré k nestabilným nepatria. Rast v Afrike sa spomalil a dosiahol najslabšie úrovne za posledné roky, bez ohľadu na pokračujúci demografický rast. V spojení so závažnými bezpečnostnými problémami tento trend zhoršuje chudobu, brzdí trvalo udržateľný rozvoj a ústi do takých hospodárskych a sociálnych podmienok, ktoré často patria k základným príčinám migrácie.

Výraznejšie sústredenie sa na investovanie je takisto kľúčovým aspektom programu trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030 , jeho cieľov udržateľného rozvoja a akčného programu z Addis Abeby o financovaní rozvoja. Hoci oficiálna rozvojová pomoc je v prípade najchudobnejších krajín a nestabilných krajín naďalej nevyhnutná pri ich úsilí bojovať proti chudobe a dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj, čoraz viac získavajú na váhe iné nástroje financovania našich partnerských krajín vrátane investícií, obchodu, mobilizácie domácich zdrojov a dobrej správy vecí verejných. Z hospodárskeho hľadiska je potrebný nový prístup, ktorým priláka najmä investície súkromného sektora s cieľom podnietiť investovanie v rozsahu potrebnom na riešenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych problémov. Cieľom záväzkov, ktoré medzinárodné spoločenstvo vrátane Európskej únie a jej členských štátov prijali v Addis Abebe, je podporovať inkluzívnu hospodársku prosperitu na účely zlepšenia kvality života ľudí a pri súčasnej ochrane životného prostredia. Veľmi dôležitou súčasťou tohto procesu je podpora dostupného a stabilného prístupu k financovaniu.

Tento nový cielený prístup pomôže podporiť trvalo udržateľný rozvoj v partnerských krajinách, ktoré sa následne stanú rastovými trhmi budúcnosti. Poskytne aj príležitosti pre súkromné podniky prostredníctvom obchodu a investícií, a to aj z Európy, čím zároveň podporí európsku hospodársku diplomaciu a prispeje k európskemu hospodárskemu rastu. Bude podporovať vykonávanie nového rámca partnerstva, ktorý EÚ navrhuje partnerským krajinám.

V záujme dosiahnutia týchto cieľov, ktoré plne zodpovedajú globálnej stratégii EÚ v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky a revidovanej európskej susedskej politike , Komisia prvýkrát predkladá ambiciózny plán, najprv pre Afriku a susedstvo EÚ. Zároveň pôjde o dôležitý príspevok, ktorý EÚ predstaví svojim partnerom na nadchádzajúcom Valnom zhromaždení OSN v New Yorku, ktorého rokovania budú zamerané na rozdelenie globálnej zodpovednosti za riešenie dlhodobých trendov v oblasti migrácie.

Balík Európskeho vonkajšieho investičného plánu Súčasťou balíka EIP, ktorý Komisia dnes prijala, sú: 1.Návrh nariadenia o Európskom fonde pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD) a o zriadení záruky EFSD a záručného fondu EFSD; 2.Správa Komisie o strednodobom preskúmaní uplatňovania rozhodnutia č. 466/2014/EÚ, pokiaľ ide o záruku EÚ Európskej investičnej banke za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie; 3.Návrh Komisie na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa EIB poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie; 4.Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vonkajšej činnosti EIB s rozpočtovou zárukou EÚ za rok 2015; 5.Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady č. 480/2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia; 6.Návrh rozhodnutia Komisie o jednotlivom opatrení „zriadenie africkej investičnej platformy“ a o zrušení rozhodnutia C(2015) 5210; 7.Návrh rozhodnutia Komisie o „susedskej investičnej platforme“, ktorým sa mení rozhodnutie Komisie C(2016) 3436 o investičnom nástroji európskej susedskej politiky v rámci nástroja európskeho susedstva a 8.Návrh rozhodnutia Komisie o jednotlivom opatrení na príspevok do záručného fondu EFSD, ktorý sa má financovať z 11. európskeho rozvojového fondu.

Hlavné prvky Európskeho vonkajšieho investičného plánu

Európskym vonkajším investičným plánom sa zabezpečuje súdržný európsky prístup k investíciám mimo EÚ kombináciou existujúcich nástrojov s troma významnými inovačnými prvkami. Po prvé, kombinuje v jednom ucelenom pláne rôzne opatrenia na podporu lepšieho podnikateľského a širšieho politického prostredia v partnerských krajinách, čo sa týka prístupu k financovaniu a vypracúvania ekonomicky životaschopných projektov. Po druhé, zriaďuje jednotné kontaktné miesto pre žiadosti o financovanie investícií, čím sa zabezpečí efektívnosť a zapájanie verejných finančných inštitúcií a súkromného sektora. Po tretie, vďaka novému záručnému mechanizmu rieši osobitné potreby, pokiaľ ide o súkromné investície v rizikovejších prostrediach.

Európsky vonkajší investičný plán predstavuje nový prístup k spôsobu, akým Únia v krajinách mimo Európy podporuje trvalo udržateľný rozvoj. V rámci plánu sa identifikujú a pripravujú investičné projekty a poskytuje sa im podpora. Plán poskytuje integrovaný rámec pre partnerstvo, ktorý umožňuje plnú spoluprácu medzi EÚ, jej členskými štátmi, medzinárodnými finančnými inštitúciami, inými darcami, orgánmi verejnej moci a súkromným sektorom. Zlepší spôsob, akým sa využívajú obmedzené verejné finančné prostriedky a spôsob, akým orgány verejnej moci a súkromní investori spolupracujú na investičných projektoch . Takisto bude podporovať reformy potrebné na boj proti korupcii, zlepšenie správy hospodárskych záležitostí a miestnych podnikateľských prostredí, a to v plnej spolupráci s dotknutými partnerskými krajinami.