EÚ má z viacerých dôvodov jedinečné postavenie na to, aby mohla poskytovať vonkajšiu pomoc. Jej pôsobenie ako nadnárodného subjektu so sebou prináša politický vplyv a následný pákový efekt. EÚ je celosvetovo prítomná prostredníctvom svojich delegácií, čo zabezpečuje rozsiahlu sieť informácií o vývoji s vplyvom na krajiny na celom svete. EÚ je aj zmluvnou stranou väčšiny mnohostranných procesov zameraných na riešenie globálnych výziev. To umožňuje EÚ, aby bola neustále informovaná o nových potrebách a problémoch, a teda aby podľa toho prerozdeľovala zdroje. Doplnkovosť medzi akciami EÚ a akciami vykonávanými členskými štátmi sa zvyšuje. Tým sa posilňuje dialóg a spolupráca s partnerskými krajinami, čo sa čoraz viac zabezpečuje prostredníctvom spoločného programovania s členskými štátmi.

Financovanie podľa nariadenia by sa malo použiť aj na financovanie akcií súvisiacich s mobilitou v oblasti vzdelávania tretích krajín, z tretích krajín alebo medzi tretími krajinami v rámci programu Erasmus, ako aj na spoluprácu a politický dialóg v oblasti vzdelávania a kultúry s týmito krajinami, a to spôsobom, ktorý je v súlade s nariadením o programe Erasmus a nariadením o programe Kreatívna Európe.

Záruka pre vonkajšiu činnosť financovaná týmto nariadením a nástrojom IPA III pokrývajú aj poskytovanie makrofinančnej pomoci na riešenie krízy platobnej bilancie v príslušných krajinách. Poskytnutie záruky pre vonkajšiu činnosť pre makrofinančnú pomoc by malo byť primerané na riešenie politických výziev a hospodárskej nestability týchto krajín, berúc do úvahy ročný objem úverov dohodnutý v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici obdobia na obdobie 2014 – 2020. Táto neprogramovateľná podpora by mala byť komplementárna s ostatnými spôsobmi pomoci stanovenými v tomto nariadení.

Okrem toho je potrebné sa usilovať o synergie s akciami v rámci iných programov EÚ, aby sa maximalizoval vplyv kombinovaných intervencií. Interakcia a doplnkovosť s takýmito programami by mala umožniť lepší vplyv Únie. Akcie financované v rámci tohto návrhu by mali byť v súlade s akciami vykonávanými v rámci Nástroja predvstupovej pomoci III, rozhodnutia o zámorských krajinách a územiach, Európskeho nástroja pre jadrovú bezpečnosť dopĺňajúceho Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce na základe Zmluvy o Euratome, spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a novo navrhovaného Európskeho mierového nástroja, ktorý je financovaný mimo rozpočtu EÚ. Humanitárna pomoc stanovená v článku 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie nebude financovaná v rámci tohto návrhu, keďže bude naďalej financovaná na základe nariadenia o humanitárnej pomoci.

V nedávnych preskúmaniach a hodnoteniach vonkajších nástrojov sa preukázala ich pridaná hodnota a význam. Zdôraznili sa v nich však aj možnosti zlepšenia, najmä potreba zjednodušiť spôsoby práce a umožniť EÚ flexibilnejšie reagovať na nepredvídané okolnosti. Získané poznatky spolu s narastajúcimi výzvami podnietili Komisiu, aby upravila štruktúru nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti a začlenila do rozpočtu činnosti v súčasnosti financované z Európskeho rozvojového fondu. Prostredníctvom tohto návrhu bude EÚ aj naďalej schopná zohrávať aktívnu úlohu pri podpore ľudských práv, stabilizácie, rozvoja, bezpečnosti, boja proti prvotným príčinám neregulárnej migrácie, obchodu, boja proti zmene klímy a okrem iného, ochrany životného prostredia. Bude však schopná to dosiahnuť komplexnejším spôsobom, pričom poskytne väčšiu flexibilitu na presun zdrojov tam, kde sú potrebné v dôsledku zmeny medzinárodného kontextu.

V súlade s oznámením s názvom „Nový, moderný viacročný finančný rámec, ktorý Európskej únii umožní efektívne napĺňať priority po roku 2020“ a ako sa uvádza v hodnotení vplyvu, ktorý je súčasťou tohto nariadenia, všetky vyššie uvedené nástroje by sa mali zlúčiť do jedného všeobecného nástroja s výnimkou grantov na makrofinančnú pomoc a časti nástroja na spoluprácu v oblasti jadrovej bezpečnosti.

Z hľadiska pákového efektu bol plán pre vonkajšie investície schopný prilákať značné súkromné investície do životaschopných obchodných návrhov navrhnutých s cieľom reagovať na potreby udržateľného rozvoja s obmedzenými verejnými finančnými prostriedkami. Záruka Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj prispieva k zvýšeniu investícií potrebných v partnerských krajinách vrátane vysokorizikových oblastí a sektorov a mala sľubný začiatok. Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) a záruka pre vonkajšiu činnosť by mali pokračovať v budovaní tejto pozitívnej skúsenosti.

Pokiaľ ide o súlad s členskými štátmi, v preskúmaní sa zistilo, že existuje potenciál na ďalšie posilnenie spoločného programovania. V niektorých prípadoch by to však vyžadovalo väčšiu angažovanosť zo strany vlád partnerských krajín, ako aj členských štátov.

Zavedenie zásady odstupňovania v určitých nástrojoch (t. j. v nástroji financovania rozvojovej spolupráce) zanechalo medzeru v schopnosti EÚ spolupracovať s krajinami s vyšším stredným príjmom v rámci dvojstrannej spolupráce. Keďže niektoré situácie v týchto krajinách si môžu vyžadovať takúto podporu (napr. v pokrízových situáciách), zistilo sa, že EÚ by mala nájsť inovačné spôsoby spolupráce, ako sa uvádza v novom Európskom konsenze o rozvoji s rozvinutejšími rozvojovými krajinami a strategickými partnermi v súlade so všeobecným pokrytím Agendy 2030.

Týmito nástrojmi sa stanovuje rozsah, ciele a postupy na vykonávanie politík. V správe o preskúmaní v polovici obdobia sa ukázalo, že ich umožňujúci charakter im umožňuje pokryť väčšinu potrieb a cieľov vonkajšej činnosti EÚ. Bolo by pre ne prínosom, keby lepšie odzrkadľovali viaceré vývojové trendy, ako napríklad: nový politický rámec zahŕňajúci všeobecné pokrytie Programu 2030, migračná/utečenecká kríza a premietanie vnútorných politík do vonkajších. Okrem toho treba venovať väčšiu pozornosť prepojeniam medzi rozvojom a bezpečnosťou a celkovej úrovni ambícií pre mier a bezpečnosť vo vonkajších činnostiach.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V posúdení vplyvu sa okrem toho dospelo k záveru, že väčšina nástrojov, okrem nástrojov veľmi osobitnej povahy, ako je humanitárna pomoc so svojou zásadou neutrality, by sa mohli zlúčiť do jedného nástroja, konkrétne: spoločné vykonávacie nariadenie, nástroj financovania rozvojovej spolupráce, Európsky rozvojový fond, Európsky fond pre udržateľný rozvoj, mandát na poskytovanie vonkajších úverov, nástroj európskeho susedstva, európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva, záručný fond, nástroj na podporu stability a mieru a nástroj partnerstva. Nástroje, ktoré by mali zostať oddelené, sú: nástroj predvstupovej pomoci; humanitárna pomoc; rozpočet spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky; zámorské krajiny a územia vrátane Grónska; mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany; iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ; podpora komunity cyperských Turkov; rezerva na núdzovú pomoc a nový Európsky mierový nástroj.

–flexibilita ERF by sa mala v rámci možností presunúť do rozpočtu EÚ; a

V analýze sa dospelo k záveru, že výhody vyplývajúce zo zastavenia financovania rozvojových činností prostredníctvom Európskeho rozvojového fondu mimo rozpočtu EÚ by prevažovali nad nevýhodami, pokiaľ by sa splnili určité predpoklady. Medzi ne patrili:

Komisia v roku 2018 vykonala posúdenie vplyvu týkajúce sa okruhu vonkajších činností „Globálna Európa“ v medziach rozpočtového finančného rámca na roky 2014 – 2020, zamerané na hlavné zmeny navrhované pre vonkajšiu činnosť, ako aj na zlúčenie viacerých nástrojov do jedného rozsiahleho nástroja a na integráciu činností, ktoré v súčasnosti financuje Európsky rozvojový fond, do rozpočtu EÚ.

Zjednodušenie: EÚ bola dôrazne vyzvaná, aby ďalej zjednodušila celkovú štruktúru nástrojov. EÚ by okrem toho mala pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie ťažkopádnych administratívnych a finančných postupov. Občianska spoločnosť a miestne orgány zdôraznili, že postupy a pravidlá, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú, majú významný vplyv na ich schopnosť zapojiť sa do rozvojovej spolupráce.

Flexibilita: Zainteresované strany sa zhodli na tom, že nové finančné nástroje by mali byť flexibilnejšie pri reagovaní na nepredvídateľné problémy a krízy. Zdôraznili najmä potrebu uľahčiť presun finančných prostriedkov medzi regiónmi a medzi spôsobmi pomoci. Zdôraznilo sa však aj to, že rastúca flexibilita by nemala byť za cenu nižšej predvídateľnosti, slabšej zodpovednosti krajín a menšieho zamerania na dosiahnutie dlhodobých cieľov v oblasti rozvoja. Na zabezpečenie flexibility a predvídateľnosti niektorí respondenti argumentovali v prospech dostatočných rezerv.

Pri príprave hodnotiacich dokumentov, ktoré boli začlenené do správy o preskúmaní v polovici obdobia, sa uskutočnili tri typy konzultácií so zainteresovanými stranami. Hodnotitelia uskutočnili približne tisíc štruktúrovaných alebo pološtruktúrovaných rozhovorov s úradníkmi EÚ a zástupcami inštitúcií EÚ, členských štátov a partnerských krajín. Uskutočnilo sa niekoľko technických seminárov, na ktorých sa predkladali návrhy hodnotenia a diskutovalo sa o nich s účastníkmi z Európskeho parlamentu, pracovných skupín Rady, výborov členských štátov a organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov. V roku 2017 sa uskutočnila otvorená verejná konzultácia. Jej cieľom bolo zozbierať spätnú väzbu od zainteresovaných strán o zisteniach vyplývajúcich z hodnotení nástrojov a o budúcich nástrojoch na financovanie vonkajšej činnosti po roku 2020.

Zjednodušenie neznamená menej kontroly alebo zodpovednosti. Medziinštitucionálna rovnováha by bola plne zachovaná. Rozpočtové a kontrolné právomoci Európskeho parlamentu by sa skôr rozšírili tým, že činnosti, ktoré sú v súčasnosti financované z Európskeho rozvojového fondu, by sa začlenili do rozpočtu EÚ.

Zlúčenie viacerých nástrojov do jedného všeobecného nástroja poskytne príležitosť na racionalizáciu systémov riadenia a dohľadu, a tak zníži administratívne zaťaženie inštitúcií EÚ a členských štátov. Namiesto zamerania sa na viaceré procesy programovania by sa diskusie zameriavali viac na politické ciele a spoluprácu s externými partnermi. Okrem toho činnosti, ktoré získajú kumulatívne financovanie z rôznych programov Únie sa skontrolujú iba jedenkrát, pričom sa pokryjú všetky príslušné programy a ich príslušné uplatniteľné pravidlá.

Všeobecný nástroj by poskytol geograficky a tematicky komplexnejší prístup, ktorý by uľahčil vykonávanie rôznych politík na medziregionálnej, viacsektorovej a globálnej úrovni. EÚ by uľahčila koherentné reakcie a synergie, pričom by prekonala tematické a geografické medze.

Ako uviedla Komisia a na základe spätnej väzby od partnerov počas otvorenej verejnej konzultácie je súčasná štruktúra nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti príliš zložitá. Zlúčenie viacerých nástrojov do jedného všeobecného nástroja by poskytlo príležitosť na racionalizáciu ich systémov riadenia a dohľadu, a tak znížilo administratívne zaťaženie všetkých zainteresovaných strán. Zjednodušený systém dohľadu by umožnil príslušným inštitúciám získať lepší a komplexnejší pohľad na vonkajšie výdavky EÚ.

Pokiaľ ide o výber partnerov mimo Únie, Komisia môže rozhodnúť aj o spolupráci s medzinárodnými organizáciami, partnerskými krajinami alebo subjektmi z iných tretích krajín v rámci nepriameho riadenia na vykonávanie osobitnej činnosti, ak je to v záujme Únie a cieľov takejto činnosti a na základe pravidiel a podmienok stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách. Tento výber by si vyžadoval rozhodnutie Komisie. Členské štáty a tretie krajiny môžu navyše prispieť k záruke pre vonkajšiu činnosť, a tak by sa ich subjekty mohli stať potenciálne oprávnenými protistranami pre jej plnenie. Pokiaľ ide o tretie krajiny iné ako zmluvné strany Dohody o Európskom hospodárskom priestore, tieto príspevky si vyžadujú predchádzajúci súhlas Komisie. Podmienky takéhoto príspevku by sa mali zohľadniť v dohode medzi Komisiou a treťou krajinou.

Komisia bude pravidelne monitorovať svoje akcie a skúmať pokrok pri dosahovaní výsledkov. Komisia vykoná priebežné a záverečné hodnotenie v súlade s odsekmi 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali poskytovať základ pre posúdenia vplyvu možností ďalšieho konania. V hodnoteniach sa posúdia účinky nástroja v praxi na základe jeho ukazovateľov a podrobná analýza miery, do akej možno nástroj považovať za relevantný, účinný a efektívny, poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Hodnotenia zahŕňajú získané poznatky na identifikáciu akýchkoľvek problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na zlepšenie opatrení a ich výsledkov a na maximalizáciu ich vplyvu.

V rámci záväzkov prijatých v Parížskej dohode a cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by sa týmto nariadením malo prispieť k začleňovaniu akcií v oblasti klímy do politík Únie. Boj proti zmene klímy patrí k najväčším výzvam, ktorým svet čelí a v ktorých je naliehavo potrebný národný a medzinárodný zásah. V tejto súvislosti je cieľom Únie určiť najmenej 25 % svojho rozpočtu na boj proti zmene klímy. Aby sa prispelo k dosiahnutiu tohto cieľa, očakáva sa, že 25 % celkového finančného krytia akcií v rámci tohto nariadenia bude smerovať na plnenie cieľov v oblasti klímy.

(3)Únia v súlade s článkom 8 Zmluvy o Európskej únii rozvíja osobitné vzťahy so susednými krajinami s cieľom vytvoriť priestor prosperity a dobrého susedstva, ktorý je založený na hodnotách Únie a charakterizovaný blízkymi a mierovými vzťahmi založenými na spolupráci. Toto nariadenie by malo prispievať k tomuto cieľu.

(24)Únia a jej členské štáty by v súlade s konsenzom mali posilniť spoločné programovanie s cieľom zvýšiť ich kolektívny vplyv spojením svojich zdrojov a kapacít. Spoločné programovanie by malo vychádzať z angažovanosti, stotožnenia a zodpovednosti partnerských krajín. Únia a jej členské štáty by sa mali snažiť podporovať partnerské krajiny prostredníctvom spoločného vykonávania pri každej vhodnej príležitosti.

(23)Hlavný prístup k akciám v rámci tohto nariadenia by mal byť prostredníctvom geografických programov s cieľom maximalizovať vplyv pomoci Únie a priblížiť činnosť Únie k partnerským krajinám a obyvateľstvu. Tento všeobecný prístup by mal byť doplnený tematickými programami a prípadne činnosťami rýchlej reakcie.

(22)Financovanie na základe tohto nariadenia by sa malo používať aj na financovanie akcií v rámci medzinárodného rozmeru programu Erasmus, ktoré by sa malo implementovať v súlade s nariadením o programe Erasmus.

(21)Únia by sa mala usilovať o čo najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov s cieľom optimalizovať vplyv svojej vonkajšej činnosti. To by sa malo dosiahnuť prostredníctvom súdržnosti a doplnkovosti medzi nástrojmi vonkajšieho financovania Únie, najmä Nástrojom predvstupovej pomoci III, Nástrojom humanitárnej pomoci, rozhodnutím o zámorských krajinách a územiach, Európskym nástrojom pre jadrovú bezpečnosť dopĺňajúcim Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce na základe Zmluvy o Euratome, spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politiku a novo navrhovaným Európskym mierovým nástrojom, ktorý je financovaný mimo rozpočtu Únie, ako aj využitím synergií s ostatnými politikami a programami Únie. To zahŕňa súdržnosť a doplnkovosť s makrofinančnou pomocou, ak je to relevantné. S cieľom maximalizovať vplyv kombinovaných intervencií na dosiahnutie spoločného cieľa by sa týmto nariadením mala umožniť kombinácia financovania s ďalšími programami Únie, pokiaľ príspevky nezahŕňajú rovnaké náklady.

(20)Týmto nariadením by sa malo podporovať vykonávanie modernizovanej dohody o pridružení s krajinami skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (štáty AKT) a umožniť EÚ a jej partnerom zo štátov AKT ďalej rozvíjať silné spojenectvá v súvislosti s kľúčovými globálnymi výzvami. Týmto nariadením by sa malo najmä podporovať pokračovanie nadviazanej spolupráce medzi Úniou a Africkou úniou v súlade so spoločnou stratégiou EÚ a Afriky a stavať na budúcej dohode medzi EÚ a štátmi AKT po roku 2020, a to aj prostredníctvom kontinentálneho prístupu k Afrike.

(17)V tomto nariadení by sa mala odzrkadľovať potreba zamerať sa na strategické priority, a to geograficky – na európske susedstvo a Afriku, ako aj na nestabilné krajiny, ktoré to najviac potrebujú, ale aj tematicky – na bezpečnosť, migráciu, zmenu klímy a ľudské práva.

(15)Týmto nariadením by sa malo prispieť ku kolektívnemu cieľu Únie, ktorým je poskytnúť ako oficiálnu rozvojovú pomoc 0,7 % hrubého národného dôchodku v časovom rámci trvania Agendy 2030. V tejto súvislosti by aspoň 92 % finančných prostriedkov v rámci tohto nariadenia malo prispieť k akciám navrhnutým tak, aby spĺňali kritériá pre oficiálnu rozvojovú pomoc stanovené Výborom pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj.

(14)Ak je to možné a vhodné, mali by sa výsledky vonkajšej činnosti Únie monitorovať a posudzovať na základe vopred vymedzených, transparentných, pre krajinu špecifických a merateľných ukazovateľov prispôsobených osobitnému charakteru a cieľom nástroja, ktoré sú, pokiaľ je to možné, založené na rámci výsledkov partnerskej krajiny.

(11)V súlade s globálnou stratégiou a Sendaiským rámcom pre znižovanie rizika katastrof (2015 – 2030) prijatým 18. marca 2015 by sa mala uznať potreba prechodu od reakcie na krízu a obmedzenia jej šírenia k štrukturálnejšiemu a dlhodobejšiemu prístupu, ktorým sa účinnejšie riešia nestabilné situácie, prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou a dlhotrvajúce krízy. Je potrebný väčší dôraz a kolektívne prístupy k znižovaniu, prevencii a zmierneniu rizika a k pripravenosti na riziko; a je potrebné ďalšie úsilie na zvýšenie rýchlej reakcie a trvalej obnovy. Týmto nariadením by sa preto malo prispieť k posilneniu odolnosti a prepojeniu humanitárnej pomoci a rozvojovej činnosti prostredníctvom činností rýchlej reakcie.

(8)Vykonávanie tohto nariadenia by sa malo riadiť piatimi prioritami stanovenými v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie (ďalej len „globálna stratégia“), predloženej 19. júna 2016, ktorá predstavuje víziu Únie a rámec pre jednotnú a zodpovednú spoluprácu v partnerstve s ostatnými s cieľom presadzovať jej hodnoty a záujmy. Únia by mala posilniť partnerstvá, podporovať politický dialóg a kolektívne reakcie na výzvy celosvetového záujmu. Jej činnosť by mala podporovať záujmy a hodnoty Únie vo všetkých jej aspektoch vrátane zachovania mieru, predchádzania konfliktom, posilnenia medzinárodnej bezpečnosti, boja proti hlavným príčinám neregulárnej migrácie a pomoci obyvateľom, krajinám a regiónom postihnutým prírodnými katastrofami alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou, podpory obchodnej politiky, hospodárskej diplomacie a hospodárskej spolupráce, podpory digitálnych riešení a technológií a presadzovania medzinárodného rozmeru politík Únie. Pri presadzovaní svojich záujmov by Únia mala dodržiavať a podporovať zásady rešpektovania vysokých sociálnych a environmentálnych noriem, právneho štátu, medzinárodného práva a ľudských práv.

(5)Únia zabezpečuje politickú súdržnosť v záujme rozvoja, ako sa vyžaduje v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Únia by mala vziať do úvahy ciele rozvojovej spolupráce v politikách, ktoré pravdepodobne môžu ovplyvniť rozvojové krajiny a ktoré budú zásadným prvkom stratégie na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vymedzených v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj (ďalej len „Agenda 2030“), ktorú prijala Organizácia Spojených národov v septembri 2015. Zabezpečenie politickej súdržnosti v záujme udržateľného rozvoja, ako sa stanovuje v Agende 2030 vyžaduje zohľadnenie vplyvu všetkých politík na udržateľný rozvoj na všetkých úrovniach – na vnútroštátnej úrovni, v rámci Únie, v iných krajinách a na svetovej úrovni.

(25)Zatiaľ čo demokracia a ľudské práva vrátane rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien by sa mali zohľadňovať počas vykonávania tohto nariadenia, pomoc Únie v rámci tematických programov pre ľudské práva a demokraciu a organizácie občianskej spoločnosti by mala mať osobitnú doplňujúcu a prídavnú úlohu vďaka svojej globálnej povahe a činnosti nezávislej od súhlasu vlád a orgánov verejnej správy dotknutých tretích krajín.

(26)Organizácie občianskej spoločnosti by mali zahŕňať širokú škálu subjektov s rôznymi úlohami a mandátmi, medzi ktoré patria všetky neštátne, neziskové štruktúry, nestranné a nenásilné, prostredníctvom ktorých sa ľudia organizujú v záujme uskutočňovania spoločných cieľov a ideálov, či už politických, kultúrnych, sociálnych alebo hospodárskych. Tieto štruktúry pôsobia na miestnej, vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni a zahŕňajú mestské aj vidiecke, formálne aj neformálne organizácie.

(27)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie pre tento nástroj, ktorý má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení.

(28)Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie na vykonávanie Parížskej dohody a cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja by sa týmto nariadením malo prispieť k začleňovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy do politík Únie a k dosiahnutiu celkového cieľa, ktorým je vyčlenenie sumy vo výške 25 % rozpočtových výdavkov Únie na podporu cieľov v oblasti zmeny klímy. Očakáva sa, že 25 % celkového finančného krytia akcií v rámci tohto nariadenia bude prispievať k dosahovaniu cieľov v oblasti klímy. Príslušné akcie sa určia počas vykonávania tohto nariadenia a celkový prínos tohto nariadenia by mal byť súčasťou príslušných hodnotení a procesov preskúmania.

(29)Je nevyhnutné ďalej zintenzívniť spoluprácu s partnerskými krajinami v oblasti migrácie, využívať výhody dobre riadenej a legálnej migrácie a účinne riešiť neregulárnu migráciu. Takáto spolupráca by mala prispieť k zabezpečeniu prístupu k medzinárodnej ochrane, riešeniu základných príčin neregulárnej migrácie, posilneniu riadenia hraníc a úsiliu v boji proti neregulárnej migrácii, obchodovaniu s ľuďmi a prevádzaniu migrantov, a k práci na návratoch, readmisii a prípadne opätovnom začlenení, na základe vzájomnej zodpovednosti a plného rešpektovania humanitárnych záväzkov a záväzkov v oblasti ľudských práv. Účinná spolupráca tretích krajín s Úniou v tejto oblasti by preto mala byť neoddeliteľnou súčasťou všeobecných zásad tohto nariadenia. Zvýšenie súdržnosti medzi politikami v oblasti migrácie a rozvojovej spolupráce je dôležité, aby sa zabezpečilo, že rozvojová pomoc pomôže partnerským krajinám účinnejšie riadiť migráciu. Týmto nariadením by sa malo prispieť ku koordinovanému, komplexnému a štruktúrovanému prístupu k migrácii, maximalizácii synergií a uplatňovaniu potrebného pákového efektu.

(30)Toto nariadenie by malo Únii umožniť, aby reagovala na výzvy, potreby a príležitosti súvisiace s migráciou, a to v súčinnosti s migračnou politikou Únie. S cieľom prispieť k tomuto cieľu a bez toho, aby tým boli dotknuté nepredvídané okolnosti, sa očakáva, že 10 % jeho finančného krytia bude venovaných na riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania a na podporu správy a riadenia migrácie vrátane ochrany práv utečencov a migrantov v rámci cieľov tohto nariadenia.

(31)Na toto nariadenie by sa mali vzťahovať horizontálne finančné pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup pre zostavovanie a plnenie rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien, nepriamej implementácie, finančnej pomoci, rozpočtovej podpory, trustových fondov, finančných nástrojov a rozpočtových záruk a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa týkajú aj ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch a tretích krajinách, keďže dodržiavanie zásad právneho štátu je nevyhnutné pre správne finančné riadenie a efektívne financovanie z prostriedkov EÚ.

(32)Typy financovania a spôsoby plnenia v rámci tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívnu záťaž a predpokladané riziko nesplnenia povinností. To by malo zahŕňať posúdenie použitia jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(33)Nový Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (ďalej len „EFSD+“), ktorý vychádza z jeho úspešného predchodcu EFSD, by mal predstavovať integrovaný finančný balík poskytujúci finančnú kapacitu vo forme grantov, rozpočtových záruk a finančných nástrojov na celom svete. EFSD+ by mal podporovať plán pre vonkajšie investície a spájať operácie kombinovaného financovania a rozpočtovej záruky, na ktoré sa vzťahuje záruka pre vonkajšiu činnosť vrátane operácií týkajúcich sa rizík štátneho dlhu súvisiacich s úverovými operáciami, ktoré sa predtým vykonávali v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov pre Európsku investičnú banku. Vzhľadom na svoju úlohu vyplývajúcu zo Zmlúv a na jej skúsenosti v posledných desaťročiach pri podpore politík Únie by Európska investičná banka mala zostať prirodzeným partnerom Komisie pri vykonávaní operácií v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť.

(34)EFSD+ by sa mal zamerať na podporu investícií ako prostriedku, ktorý prispeje k dosiahnutiu cieľov trvalo udržateľného rozvoja podporovaním udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho a sociálneho rozvoja a presadzovaním sociálno-ekonomickej odolnosti v partnerských krajinách s osobitným dôrazom na odstraňovanie chudoby, udržateľný a inkluzívny rast, vytváranie dôstojných pracovných miest, hospodárske príležitosti, zručnosti a podnikanie, sociálno-ekonomické sektory, mikropodniky, malé a stredné podniky, ako aj na riešenie osobitných sociálno-ekonomických základných príčin neregulárnej migrácie v súlade s príslušnými orientačnými programovými dokumentmi. Osobitná pozornosť by sa mala venovať krajinám, ktoré sú nestabilné alebo sú zasiahnuté konfliktom, najmenej rozvinutým krajinám a vysoko zadlženým chudobným krajinám.

(35)EFSD+ by mal maximalizovať doplnkovosť financovania, riešiť zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie, zabezpečovať inovačné produkty a prilákať finančné prostriedky súkromného sektora. Zapojenie súkromného sektora do spolupráce Únie s partnerskými krajinami prostredníctvom EFSD+ by malo prinášať merateľný dosah z hľadiska ďalšieho rozvoja bez narúšania trhu a malo by byť nákladovo efektívne, založené na vzájomnej zodpovednosti a rozdelení rizika a nákladov. EFSD+ by mal fungovať ako jednotné kontaktné miesto na prijímanie finančných návrhov od finančných inštitúcií a verejných alebo súkromných investorov a poskytovať široký rozsah finančnej podpory pre oprávnené investície.

(36)Záruka pre vonkajšiu činnosť by sa mala vytvoriť na základe existujúcej záruky EFSD a Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia. Záruka pre vonkajšiu činnosť by mala podporovať operácie EFSD+, na ktoré sa vzťahujú rozpočtové záruky, makrofinančnú pomoc a úvery pre tretie krajiny na základe rozhodnutia Rady 77/270/Euratom. Tieto operácie by mali byť podporené rozpočtovými prostriedkami podľa tohto nariadenia spolu s rozpočtovými prostriedkami podľa nariadenia (EÚ) .../... (IPA III) a nariadenia (EÚ) …/… (EINS), ktoré by sa mali vzťahovať aj na tvorbu rezerv a záväzky vyplývajúce z pôžičiek makrofinančnej pomoci a pôžičiek pre tretie krajiny uvedených v článku 10 ods. 2 nariadenia o ENIS. Pri financovaní operácií EFSD+ by sa mali prednostne financovať tie, ktoré uprednostňujú vytváranie pracovných miest a ktorých pomer nákladov a výnosov posilňuje udržateľnosť investície. Operácie podporované v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť by mali byť sprevádzané dôkladným posúdením ex ante environmentálnych, finančných a sociálnych aspektov podľa potreby a v súlade s požiadavkami lepšej právnej regulácie. Záruka pre vonkajšiu činnosť by sa nemala využívať na poskytovanie základných verejných služieb, ktoré zostávajú úlohou vlády daného štátu.

(37)S cieľom zabezpečiť flexibilitu, zvýšiť príťažlivosť pre súkromný sektor a maximalizovať vplyv investícií by sa mala poskytnúť výnimka z pravidiel týkajúcich sa metód plnenia rozpočtu Únie stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o oprávnené protistrany. Týmito oprávnenými protistranami by mohli byť aj orgány, ktoré nie sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a mohli by to byť aj súkromnoprávne subjekty spravované právom partnerskej krajiny.

(38)V záujme zvýšenia vplyvu záruky pre vonkajšiu činnosť by členské štáty a zmluvné strany Dohody o Európskom hospodárskom priestore mali mať možnosť poskytovať príspevky vo forme hotovosti alebo záruky. Príspevok vo forme záruky by nemal presiahnuť 50 % sumy operácií zaručených Úniou. Finančné záväzky vyplývajúce z tejto záruky by sa nemali poskytovať a spoločný rezervný fond by mal poskytovať vankúš likvidity.

(39)Vonkajšie činnosti sa často vykonávajú vo veľmi nestálom prostredí, ktoré si vyžaduje nepretržité a rýchle prispôsobovanie sa vznikajúcim potrebám partnerov Únie a globálnym výzvam v oblasti ľudských práv, demokracie a dobrej správy vecí verejných, bezpečnosti a stability, zmeny klímy a životného prostredia, oceánov a migračnej krízy a príčin jej vzniku. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. S cieľom zvýšiť schopnosť EÚ reagovať na nepredvídané potreby, vychádzajúc z úspešných skúseností Európskeho rozvojového fondu (ERF), by sa mala ponechať nevyčlenená suma ako rezerva na vznikajúce výzvy a priority. Mala by sa mobilizovať v súlade s postupmi stanovenými v tomto nariadení.

(40)Preto pri dodržiavaní zásady spočívajúcej v tom, že rozpočet Únie sa stanovuje ročne, by sa týmto nariadením mala zachovať možnosť uplatňovať možnosti flexibility, ktoré už umožňuje nariadenie o rozpočtových pravidlách pre iné politiky, konkrétne prenosy a opätovné viazanie rozpočtových prostriedkov, aby sa zabezpečilo účinné využívanie finančných prostriedkov Únie pre občanov Únie a partnerské krajiny, čím sa maximalizujú finančné prostriedky Únie, ktoré sú k dispozícii na intervencie Únie v oblasti vonkajšej činnosti.

(41)Podľa článku 83 rozhodnutia Rady …/… (ZKÚ), osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a zámorských územiach by mali byť oprávnené získať financovanie v rámci tohto nariadenia s výhradou jeho pravidiel a cieľov a prípadných dojednaní uplatniteľných na členský štát, s ktorým je zámorská krajina alebo územie spojené. Okrem toho v oblastiach spoločného záujmu by sa mala podporovať aj spolupráca medzi partnerskými krajinami a zámorskými krajinami a územiami, ako aj najvzdialenejšími regiónmi podľa článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

(42)S cieľom zvýšiť zodpovednosť partnerských krajín za ich rozvojové procesy a udržateľnosť vonkajšej pomoci by Únia v prípade potreby mala podporovať využívanie vlastných inštitúcií partnerských krajín a systémov a postupov partnerských krajín pre všetky aspekty projektového cyklu pre spoluprácu.

(43)Ročné alebo viacročné akčné plány a opatrenia uvedené v článku 19 predstavujú pracovné programy podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ročné alebo viacročné akčné plány pozostávajú zo súboru opatrení zoskupených do jedného dokumentu.

(44)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939, majú byť finančné záujmy Únie chránené účinnými a primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí, vrátane podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie a udeliť Komisii, úradu OLAF a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva; z tohto dôvodu by dohody s tretími krajinami a územiami a s medzinárodnými organizáciami a akákoľvek zmluva alebo dohoda vyplývajúca z vykonávania tohto nariadenia mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa Komisia, Dvor audítorov a úrad OLAF výslovne splnomocňujú na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ich príslušnými právomocami a ktorými sa zabezpečí, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.