Úradný vestník 304 E , 01/12/2005 S. 0128 - 0132



P6_TA(2005)0034 Širšie zámery hospodárskych politík Uznesenie Európskeho parlamentu o európskej hospodárskej situácii - prípravná správa o širších zámeroch hospodárskych politík (2004/2269(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na odporúčanie Komisie z 24. apríla 2003 týkajúce sa širších zámerov hospodárskych politík členských štátov a Spoločenstva (na obdobie 2003 - 2005) (KOM(2003)0170), - so zreteľom na odporúčanie Komisie zo 7. apríla 2004 týkajúce sa aktualizácie širších zámerov hospodárskych politík členských štátov a Spoločenstva v roku 2004 (na obdobie 2003 - 2005) (KOM(2004)0238), - so zreteľom na hospodárske predpovede z jesene 2004 vypracované Komisiou pre eurozónu a Európsku úniu (2004 - 2006), - so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. februára 2005 jarnému zasadnutiu Európskej rady nazvané "Spoločnou prácou za rast a pracovné miesta - nový začiatok pre Lisabonskú stratégiu" (KOM(2005)0024), - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, Európskej rady v Göteborgu z 15. a 16. júna 2001 a Európskej rady v Barcelone z 15. a 16. marca 2002, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 20. a 21. marca 2003, zo 16. a 17. októbra 2003, z 25. a 26. marca 2004 a zo 4. a 5. novembra 2004, - so zreteľom na správu s názvom "Prijať výzvy" vypracovanú pracovnou skupinou na vysokej úrovni pod predsedníctvom Wima Koka, - so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. novembra 2003 s názvom "Európska iniciatíva na podporu rastu - Investovanie do sietí a vedomostí na podporu rastu a zamestnanosti - Záverečná správa pre Európsku radu" (KOM (2003)0690), - so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 30. októbra 2003 k "Súhrnnému hodnoteniu skúseností získaných EHSV na vyhodnotenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu štrukturálnych reforiem v EÚ ako aj ich vplyvu na zamestnanosť" [1], - so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2003 o stave európskeho hospodárstva - prípravná správa na účely odporúčania Komisie o širších zámeroch hospodárskej politiky [2], svoje uznesenie z 15. mája 2003 o odporúčaní Komisie týkajúcom sa širších zámerov hospodárskych politík členských štátov a Spoločenstva (obdobie 2003 - 2005) [3] a svoje uznesenie z 23. októbra 2003 o výsledkoch Európskej rady v Bruseli zo 16. a 17. októbra 2003 [4], - so zreteľom na svoje uznesenie z 26. februára 2004 o európskej hospodárskej situácii - prípravná správa o širších zámeroch hospodárskych politík [5] a svoje uznesenie z 22. apríla 2004 o odporúčaní Komisie pre aktualizáciu širších zámerov hospodárskych politík členských štátov a Spoločenstva v roku 2004 (na obdobie 2003 - 2005) [6], - so zreteľom na svoje uznesenie z 26. februára 2004 o príprave jarného summitu 2004 [7], - so zreteľom na článok 99 ods. 2 Zmluvy o ES, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0026/2005), A. keďže rast v eurozóne a v 25-člennej Európskej únii stále nedokáže udržateľne napĺňať svoj potenciál a zostáva slabý; keďže spotreba v domácnostiach stále kolíše a hospodárske vyhliadky na roky 2005 a 2006 sú slabé, čo prispieva k vysokej miere nezamestnanosti, ktorá bude klesať iba pomaly; keďže aj napriek najnižším úrokovým sadzbám od konca druhej svetovej vojny existuje len malá ochota investovať a nepredpokladá sa zmena, aspoň nie z krátkodobého hľadiska; keďže štrukturálne reformy, ktoré sa predsa všeobecne považovali za nevyhnutné, nezrealizovali všetky členské štáty s požadovanou starostlivosťou a keďže reformy na úrovni Spoločenstva pokračujú pomaly, B. keďže Lisabonská stratégia vyžaduje mobilizáciu všetkých existujúcich nástrojov, najmä širších zámerov hospodárskej politiky (ŠZHP) a primerané použitie finančného výhľadu, C. keďže snaha o dosiahnutie udržateľného rastu sa musí zakladať na sociálnej politike, politike zamestnanosti a environmentálnej politike, teda na politikách, ktoré nesú zodpovednosť voči budúcim generáciám a potrebu posilnenia sociálnej súdržnosti; keďže sociálnu súdržnosť možno posilniť iba vtedy, keď sa udrží primeraná úroveň sociálnej ochrany a vysoká úroveň zamestnanosti v súlade s cieľmi stanovenými Zmluvou, a udržateľnosť dôchodkových systémov sa môže zabezpečiť iba tak, že sa zvýši konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, čo podporí rast, investície a vytváranie nových podnikov, D. keďže nadmerné rozpočtové deficity v niektorých členských štátoch sú príznakom nedostatočných štrukturálnych reforiem, a keďže existuje kladný vzájomný vzťah medzi rastom a rozpočtovou disciplínou; keďže nízke úrokové sadzby, ktoré bolo možné dosiahnuť na základe tejto disciplíny, podporujú nevyhnutnú dôveru hospodárskych subjektov voči dlhodobej cenovej stabilite, a tým tvoria základ potrebný pre rast a zamestnanosť, E. keďže úrokové sadzby na historicky nízkej úrovni nevrátili podnikom dôveru v investovanie, 1. vyjadruje poľutovanie nad výraznými omeškaniami pri uplatňovaní Lisabonskej stratégie, najmä čo sa týka štrukturálnych reforiem a reformy verejných financií vo viacerých členských štátoch, čo možno čiastočne pripísať rozmanitosti cieľov; preto víta definovanie kľúčových priorít skupinou pod predsedníctvom p. Wima Koka; vyzýva členské štáty, aby boli aktívne pri uplatňovaní týchto kľúčových priorít; vyzýva Komisiu, aby zamerala svoje úsilie na tieto oblasti; zastáva názor, že širšie zámery vytýčené v ŠZHP na roky 2003 - 2005 sa nezapracovali do hospodárskych politík členských štátov; vyzýva Komisiu, aby urobila analýzu najlepších výkonov členských štátov a vyvodila z nej ponaučenia; odporúča, aby sa väčší význam kládol na rast a tvorbu pracovných miest s pomocou zvýšenej konkurencie a konkurencieschopnosti v rámci Lisabonskej stratégie; 2. opätovne poukazuje na to, že finančná stabilita, reforma verejných financií a nízke úrokové sadzby, ktoré sa dosiahli vďaka politike stability Európskej centrálnej banky, sú jasnými piliermi Lisabonskej stratégie; súhlasí s názorom Výboru pre hospodársku politiku, uvedeným v jeho "Výročnej správe o štrukturálnych reformách 2005", "že makroekonomický rámec na podporu stability a rastu je nevyhnutný" a že "pokiaľ ide o rast a zamestnanosť, vlády zožnú v plnej miere výhody štrukturálnych reforiem len v primeranom makroekonomickom prostredí"; 3. odporúča zjednodušenie a zlepšenie koordinácie rozličných nástrojov, ktoré má Európska únia k dispozícii; odporúča zníženie počtu správ a programov tak na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej úrovni, s cieľom zabezpečiť lepšie zapojenie členských štátov; žiada Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie pri dokončovaní vnútorného trhu v tých odvetviach, kde ešte stále existujú ochranné bariéry a obchodné obmedzenia; ďalej žiada Komisiu, aby nepoľavila v úsilí o zabezpečenie spravodlivej súťaže vo všetkých odvetviach; 4. bezvýhradne podporuje nezávislosť Európskej centrálnej banky a domnieva sa, že akýkoľvek vplyv orgánov určujúcich hospodárske politiky na menovú politiku by bol v rozpore so zmluvou, pretože to by znamenalo koniec tejto nezávislosti; navrhuje harmonizáciu hospodárskych hypotéz používaných ako základ prípravy rozpočtov a harmonizáciu rozpočtových harmonogramov členských štátov eurozóny, pričom sa zohľadňuje rozvrh príprav ŠZHP a usmernení pre zamestnanosť; 5. opakuje už sformulovanú požiadavku o uskutočnenie reforiem na trhu práce tak, aby bola zabezpečená rovnováha medzi pružnosťou a bezpečnosťou, pripomína, že podporuje presadzovanie politík, ktoré dávajú prednosť podnikateľskému duchu a iniciatívnosti, inováciám a priemyselnej konkurencieschopnosti a v tejto súvislosti pripomína svoju podporu cieľom zjednodušiť správu a odstrániť prekážky spojené so zdaňovaním firiem, uplatnením "Montiho balíka" opatrení fiškálnej harmonizácie; zdôrazňuje, že vytváranie kvalitných pracovných miest bude sprevádzať zlepšenie produktivity práce v Európe; 6. domnieva sa, že iba zvyšovanie produktivity nezabezpečí potrebný rast na pokrytie ekonomických a sociálnych potrieb a zmiernenie dôsledkov demografického vývoja, najmä potreby dôchodkových a zdravotníckych systémov a realizácia štrukturálnych reforiem nemôže nahradiť makroekonomickú politiku; 7. vyjadruje znepokojenie nad pretrvávajúcou vysokou nezamestnanosťou a nepriaznivými vyhliadkami na zvýšenie zamestnanosti tak v eurozóne, ako aj v celej Únii; naliehavo žiada, aby sa vyvinulo osobitné úsilie s cieľom poskytovať poradenstvo a preškoľovanie všetkým tým, ktorí sú bez práce dlhšie ako šesť mesiacov; trvá na tom, aby malé a stredné podniky (SME) zohrávali kľúčovú úlohu pri vytváraní pracovných miest a je znepokojený vysokým počtom bankrotov SME v roku 2004, pričom zároveň odsudzuje skutočnosť, že SME na rozdiel od veľkých podnikov nie sú schopné plne využiť priaznivé finančné podmienky uplynulých niekoľkých rokov; 8. zdôrazňuje potrebu vytvoriť prostredie, ktoré podporuje podnikateľského ducha a kultúru ochoty riskovať, čo stimuluje vytváranie nových podnikov, a to odľahčením administratívnej záťaže podnikov malej a strednej veľkosti, zjednodušením regulačného prostredia, znížením všeobecnej úrovne zdaňovania v Európskej únii a zlepšením prístupu SME k finančným zdrojom, najmä k rizikovému kapitálu; navrhuje reformy určené na rozšírenie príležitostí pre SME; upriamuje pozornosť na rozhodujúcu úlohu mikropôžičiek, ktoré môžu pomôcť pri zakladaní podnikov a vytváraní pracovných miest; požaduje podrobné preskúmanie týchto nástrojov a ich zohľadnenie a podporu na úrovni Spoločenstva; 9. znovu vyjadruje svoje želanie, aby Únia postupne dosiahla sebestačnosť v energetike podporou obnoviteľných zdrojov energie a stimuláciou vývoja alternatív ropy, ako je vodík; konštatuje, že kým zvýšenie cien ropy v roku 2004 by nemalo spôsobiť dlhotrvajúci rast miery inflácie, ovplyvní však dôveru, najmä priamym oslabením kúpnej sily domácností a udržiavaním neistoty o investičných rozhodnutiach, a to vtedy, keď sa očakáva spomalenie vonkajšieho dopytu; domnieva sa, že je potrebné zvýšiť efektívnosť tradičných foriem energie, najmä takých, ktoré neohrozujú ciele Kjótskeho protokolu; 10. konštatuje, že domácnosti vo všetkých rozvinutých krajinách míňajú menej na spotrebný a priemyselný tovar, či dokonca lacnejší alebo kvalitnejší tovar, a viac na zdravie, komunikáciu a voľný čas, a berie na vedomie aj podiel odvetvia služieb na európskom HDP a na úrovni zamestnanosti; preto sa domnieva, že spomalenie rastu produktivity v tomto odvetví je závažným faktorom zodpovedajúcim za pomalý rast v Európe; preto naliehavo vyzýva, aby sa v tomto odvetví viac podporovali investície a inovácia informačných a komunikačných technológií, ktoré majú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní produktivity; odporúča, aby sa odvetvie viac otvorilo súkromným prevádzkovateľom, a aby sa v ňom stimuloval podnikateľský duch; 11. vyzýva členské štáty, aby rozhodne podporovali moderné investície, a to podporou investícií a súťaživosti vo výskume vrátane základného výskumu a rozvoja, moderných technológií, ekologických technológií a transeurópskych infraštruktúr a sietí a štúdia a celoživotného vzdelávania; odporúča zvýšiť verejné financovanie vedy a výskumu; zdôrazňuje význam prostredia priaznivého na podporu výskumu a vývoja, ako aj lepšej integrácie trhov výrobkov a pozitívnejšieho postoja finančných trhov k rizikovejším formám investícií; zastáva názor, že investície do sociálnych služieb, najmä do starostlivosti o deti, sú veľmi dôležité, ak sa má dosiahnuť skutočná rovnosť medzi mužmi a ženami a ak sa má zvýšiť podiel zamestnanosti žien; upozorňuje Komisiu na slabé obsadzovanie mnohých latentných odborných pracovných miest v odvetví služieb, ktoré sa stávajú čoraz hodnotnejšími, pretože ide o pracovné miesta v mieste bydliska, a to tak v súkromnom, ako aj verejnom sektore; zdôrazňuje potrebu investovať a podporovať pracovné miesta v službách, predovšetkým vzdelávacích službách, miestnych sociálnych službách, v starostlivosti o deti, starostlivosti o starších ľudí a v službách pre domácnosť; je presvedčený, že do úvahy treba vziať starnutie obyvateľstva, pretože toto nevyhnutne povedie k starnutiu samotného pracujúceho obyvateľstva; konštatuje, že starší zamestnanci majú často problémy s profesijným rastom a niekedy ich považujú sa príliš starých alebo príliš drahých na to, aby mohli postúpiť v kariére či zvýšiť si kvalifikáciu; v tejto súvislosti sa domnieva, že je veľmi dôležité mať k dispozícii na mieru šité iniciatívy v oblasti poradenstva a konzultačných a osobitných vzdelávacích systémov pre takéto osoby; 12. konštatuje, že obchod vo vnútri Spoločenstva predstavuje podstatnú časť vonkajšieho obchodu členských štátov Únie, a v tejto súvislosti vyvodzuje záver, že dokončenie vnútorného trhu je potrebné s cieľom prispieť k hospodárskemu rastu, a tým k sociálnemu rozvoju Únie; okrem toho konštatuje, že väčšinu obchodu s tretími krajinami tvorí obchod s rozvinutými krajinami, v ktorých sa kvalifikačné a platové úrovne podobajú úrovniam v členských štátoch; konštatuje však, že čoraz viac konkurentov vrátane Číny, Indie a Brazílie dokáže dodávať tovary a služby rovnakej kvality za konkurenčnejšie ceny; 13. domnieva sa, že rozvoj voľného a spravodlivého medzinárodného trhu s rovnakými možnosťami, založeného na záväzkoch z Dohy, prispeje tak k rozvoju v chudobných krajinách, ako aj k vytváraniu nových trhov pre rozvinuté krajiny, a iba vďaka rastu budú môcť rásť príjmy obyvateľov rozvojových krajín a dokážu napĺňať vyššie sociálne a environmentálne normy; vyzýva Komisiu, aby tieto úvahy zohľadnila v budúcich ŠZHP; 14. znovu opakuje svoje želanie, aby sa tak národné parlamenty, ako aj Európsky parlament viac zapájali do diskusií o ŠZHP; domnieva sa, že toto povedie k väčšej demokratickej kontrole, ale najmä k tomu, že členské štáty prijmú tieto zámery úprimnejšie, a tým sa zaviažu k ich dôslednejšiemu uplatňovaniu; 15. domnieva sa, že riadenie hospodárskej politiky si vyžaduje spoľahlivé a porovnateľné štatistiky a vyzýva Komisiu, aby zvýšila prostriedky, ktoré má k dispozícii Eurostat na výkon svojich úloh spojených so zberom a kontrolou štatistických údajov členských štátov, a aby v rámci OECD a ďalších dôležitých medzinárodných organizácií presadzovala zvýšenie spoľahlivosti a porovnateľnosti štatistík na medzinárodnej úrovni; je presvedčený o tom, že administratívna záťaž a náklady spojené so zberom štatistických údajov by nemali byť brzdou konkurencieschopnosti podnikov; vyzýva, aby sa kládol dôraz na kľúčové ukazovatele na meranie podnikateľského ducha; 16. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, vládam a parlamentom členských štátov a sociálnym partnerom. [1] Ú. v. EÚ C 32, 5.2.2004, s. 103. [2] Ú. v. EÚ C 61 E, 10.3.2004, s. 294. [3] Ú. v. EÚ C 67 E, 17.3.2004, s. 295. [4] Ú. v. EÚ C 82 E, 1.4.2004, s. 592. [5] Ú. v. EÚ C 98 E, 23.4.2004, s. 162. [6] Prijaté texty, P5_TA(2004)0378. [7] Ú. v. EÚ C 98 E, 23.4.2004, s. 156. --------------------------------------------------