Uznesenie Európskeho parlamentu o klíringu a zúčtovaní v Európskej únii (2004/2185(INI))



Úradný vestník 157 E , 06/07/2006 S. 0485 - 0490



P6_TA(2005)0301 Klíring a zúčtovanie v Európskej únii Uznesenie Európskeho parlamentu o klíringu a zúčtovaní v Európskej únii (2004/2185(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Parlamentu s názvom "Klíring a zúčtovanie v Európskej únii - Cesta vpred" (KOM(2004)0312), - so zreteľom na prvú a druhú správu Giovanniniho skupiny, týkajúcu sa dohôd o cezhraničnom klíringu a zúčtovaní v EÚ, ktoré boli vydané v novembri 2001, respektíve v apríli 2003, - so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2003 o oznámení Komisie Rade a Parlamentu s názvom "Klíring a zúčtovanie v Európskej únii: hlavné politické témy a budúce výzvy" [1], - so zreteľom na založenie odbornej poradenskej a monitorovacej skupiny pre klíring a zúčtovanie (tzv. skupiny CESAME) Komisiou, ktorá mala svoju prvú schôdzu 16. júla 2004, - so zreteľom na vyhlásenie z 26. januára 2004, v ktorom štyri nastupujúce predsedníctva Rady, a to Írska republika, Holandsko, Luxembursko a Veľká Británia, podporili dôležitosť lisabonského procesu a potrebu zlepšiť kvalitu regulácie a posúdiť alternatívy k legislatíve, - so zreteľom na komentáre prezidenta Európskej centrálnej banky počas rozpravy na plenárnej schôdzi dňa 25. októbra 2004, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0180/2005), A. keďže infraštruktúra pre klíring a zúčtovanie obchodu s cennými papiermi v EÚ sa v súčasnosti len formuje a cezhraničné klíringové a zúčtovacie činnosti nie sú stále dostatočne harmonizované a keďže Komisia vykonáva hodnotiacu štúdiu dopadu s cieľom určiť čisté porovnateľné prínosy regulačných a neregulačných možností zníženia nákladov na cezhraničné transakcie (vrátane odstránenia tzv. Giovanniniho prekážok), zohľadňujúc záujmy všetkých účastníkov (vydavateľov, investorov a finančných sprostredkovateľov) a keďže v uvedenej štúdii sa môže, ale nemusí navrhnúť legislatíva, B. keďže odvetvie klíringu a zúčtovania je úspešné, inovatívne a reaguje na tlaky zo strany zákazníkov pri vnútroštátnych transakciách, pretože existujú značné možnosti na zlepšenie účinnosti cezhraničných klíringových a zúčtovacích transakcií s cennými papiermi, kde je infraštruktúru pre zúčtovanie s cennými papiermi rozdelená na rozličné vnútroštátne systémy; keďže niektorí užívatelia služieb klíringu a zúčtovania sú väčšinou veľké firmy, ktoré sú schopné silného vyjednávania s prevádzkovateľmi služieb s cieľom ochrániť svoje záujmy; keďže by sa mal zdôrazniť význam dosiahnutia globálneho systému, ktorý poskytne všetkým užívateľom (investorom, vydavateľom a finančným sprostredkovateľom) bezpečný a efektívny rámec transakcií, čím sa podporí hospodársku súťaž, C. keďže na trhu klíringových a zúčtovacích služieb v EÚ je konkurencia, ale jej stupeň sa líši podľa jednotlivých služieb, ktoré sa poskytujú a existuje relatívne malý počet významných poskytovateľov týchto služieb (mnohí väčší správcovia poskytujú klíringové a zúčtovacie služby "doma" tým, že presúvajú cenné papiere medzi zákazníkmi na vlastné účty zákazníkov); keďže Komisia by mala riadne rozlišovať medzi post-obchodnými funkciami, ktoré sú ustanovené v hospodárskej súťaži pomocou týchto inštitúcií: a) centrálne depozitáre cenných papierov (CSD), ktoré spájajú činnosti centrálneho registra a konečného (centrálneho) zúčtovania; v niektorých prípadoch môžu tiež poskytovať iné činnosti ako napr. služby tzv. nettingu, ktoré nepatria medzi základné a ktoré Komisia v súčasnosti opisuje ako klíring; v niektorých prípadoch tiež poskytujú správcovské a bankové služby; b) medzinárodné centrálne depozitáre cenných papierov (ICSD), ktoré vykonávajú dve činnosti: 1. funkcia CSD pri zúčtovaní Eurobondových transakcií a 2. výkon globálnych správcovských činností tých cenných papierov, pri ktorých nevykonávajú funkciu depozitárov; ICDS zároveň ako súčasť týchto globálnych správcovských činností poskytujú programy úverov a iné trojstranné služby; c) centrálne protistrany (CCP), ktoré vykonávajú centrálnu záruku a vo väčšine prípadov aj činnosti súvisiace s tzv. nettingom (obidve činnosti vymedzuje uvedené oznámenie Komisie ako klíring); keďže hlavnou činnosťou CCP je nahrádzanie každej protistrany obchodu prostredníctvom svojho zapojenia sa do transakcie, nahrádzanie rizík spolu s členmi klíringu; d) správcovské banky, ktoré ponúkajú služby klíringu a zúčtovania a ktoré sa môžu zúčastniť na službách CCP ako členovia klíringu, D. keďže na trhu pre cezhraničný klíring a vyúčtovanie existuje v EÚ neefektívnosť, ktorú spôsobujú najmä dva zdroje: vyššie prevádzkové náklady na transakciu v dôsledku národných rozdielov právnej povahy, technických požiadaviek, postupov na trhu a daňových postupov a v niektorých prípadoch vyššie marže v dôsledku reštriktívnych trhových opatrení, E. keďže vyššie uvedené Giovanniniho správy uviedli 15 prekážok spôsobených týmito národnými rozdielmi a skupina CESAME pracuje na koordinácii iniciatív súkromného a verejného sektora na ich odstránenie a keďže niektoré právne a prístupové prekážky môžu byť odstránené len prostredníctvom legislatívy, F. keďže súčasná koncentrácia búrz cenných papierov a tendencia vývoja centrálnych funkcií klíringu a zúčtovania do monopolov demonštruje potrebu zvýšenej transparentnosti na trhu cezhraničného klíringu a zúčtovania, 1. podporuje cieľ stanovený v uvedenom oznámení Komisie o efektívnom, integrovanom a bezpečnom trhu klíringu a zúčtovania cenných papierov v EÚ; 2. verí, že vytvorenie efektívnych klíringových a zúčtovacích systémov v EÚ bude komplexným procesom a konštatuje, že skutočná európska integrácia a harmonizácia bude vyžadovať spoločné úsilie rozličných zainteresovaných strán, a že súčasná rozprava o verejnej politike by mala náležite zohľadniť zásady podporené smernicou 2004/39/ES [2] a sústrediť sa na: a) zníženie nákladov na cezhraničný klíring a zúčtovanie; b) zabezpečenie toho, že akékoľvek systémové či iné pretrvávajúce riziko pri cezhraničnom klíringu a zúčtovaní bude riadne riadené a regulované; c) podporu integrácie klíringu a zúčtovania odstránením konkurenčných deformácií; a d) zabezpečenie vhodných opatrení transparentnosti a správy; 3. verí, že, ako všeobecná zásada by právne predpisy EÚ mali podliehať analýze nákladov a prínosov a že EÚ by mala navrhovať právne predpisy vtedy, ak existuje jasné riziko zlyhania trhu a ak sú právne predpisy efektívnym a primeraným spôsobom odstránenia jasne identifikovaných problémov; 4. trvá na tom, že žiadna nová regulácia v tejto oblasti by nemala duplikovať existujúcu reguláciu osobitných subjektov; konštatuje, že toto je mimoriadne dôležité, aby sa podarilo zabrániť dvojitej regulácií odvetvia bankových a investičných služieb; uprednostňuje funkčný prístup k regulácií, ktorý zohľadňuje rozličné profily rizík a situáciu rôznych subjektov z hľadiska hospodárskej súťaže, ako aj úlohu CSD, ktorú uznáva väčšina členských štátov; 5. je presvedčený, že zbytočnému regulačnému zaťaženiu možno najlepšie zabrániť dôkladným hodnotením analýzy zameranej na identifikáciu problémov, ktoré vyžadujú pravidlá; 6. nemá žiaden dôkaz o tom, že poskytovatelia klíringových a zúčtovacích služieb sú na vnútroštátnej úrovni slabo regulovaní, i keď sú v štátoch EÚ regulovaní rôznymi spôsobmi, ani o tom, že akékoľvek systémové riziko, ktoré predstavujú, nie primerane kontrolované; zaznamenáva zavedené opatrenia na riadenie prevádzkového rizika (zlyhanie systémov), ktoré je najrelevantnejším zdrojom systémového rizika pre klíring a zúčtovanie; upriamuje však pozornosť na potrebu ochrany proti akémukoľvek systémovému riziku, a to prevádzkovému alebo vzťahujúcemu sa na likviditu alebo úvery; konštatuje, že prirodzená tendencia ústredných funkcií klíringu a zúčtovania sústreďovať sa v dôsledku existencie sieťových vedľajších účinkov, úspor z veľkosti a ostatných faktorov, nevyhnutne sústredí riziká, ktoré sú momentálne rozptýlené medzi viacero zúčtovacích systémov; 7. víta rozhodnutie Komisie vypracovať vyhodnotenie dopadu, ktoré by malo zahŕňať podrobnú analýzu potenciálnych nákladov a prínosov legislatívnych aj nelegislatívnych možností a ich príslušného rozsahu; 8. verí, že je potrebné efektívne presadzovať a zlepšovať existujúce právne predpisy; žiada Komisiu, aby podnikla rozsiahle kroky s cieľom zabezpečiť, že príslušné právne predpisy (napr. smernica 98/26/ES [3] o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernica 2004/39/ES) sa budú riadne a konzistentne vykonávať a prísne presadzovať; 9. je znepokojený zdržaním vykonávania smernice 2004/39/ES na úrovni 2 a upozorňuje, že žiaden odklad dátumu vykonávania by nemal prehliadať kompetencie Parlamentu; 10. ľutuje, že sa Komisia nezaoberala post-obchodnými službami v rovnakom čase ako investičnými službami; je znepokojený takto vytvoreným právnym vákuom, obzvlášť v zmysle harmonizácie postupov, vydávania pasov a dohľadu, ako dôsledku zásad slobodného prístupu stanoveného smernicou 2004/39/ES; 11. verí, že ak Komisia zvolí na základe výsledkov štúdie hodnotenia dopadu legislatívny postup, mal by sa jej návrh zamerať najmä na: i) potvrdenie a posilnenie prístupových práv s cieľom zabezpečiť spravodlivý a nediskriminačný prístup pre centrálnych poskytovateľov klíringových a zúčtovacích služieb, ii) posilnenie oprávňovacích práv pre poskytovateľov klíringových a zúčtovacích služieb s prípadnou podporou regulačnej konvergencie, iii) umožnenie transparentnosti a efektívnej práce trhových síl, iv) posilnenie súladu regulácie, dohľadu a transparentnosti, aby sa poskytovateľom klíringových a zúčtovacích služieb umožnilo riadenie systémového rizika a nekonkurenčného správania, v) vytvorenie funkčného prístupu k regulácii rôznych zainteresovaných subjektov, ktorý zohľadní rôzne profily rizík a situáciu rozličných subjektov z hľadiska hospodárskej súťaže, vi) zavedenie vymedzení pojmov, ktoré sú koherentné a v súlade s existujúcimi postupmi na trhu a podmienkami zaužívanými globálne a v rámci EÚ; 12. súhlasí s Komisiou, že predovšetkým trh by mal rozhodnúť o štruktúre klíringových a zúčtovacích služieb; domnieva sa, že by nemal byť povinný žiaden konkrétny model, napr. vlastníctvo a riadenie užívateľom, vlastníctvo akcionárom, verejné vlastníctvo; Giovanniniho prekážky 13. verí, že zníženie nákladov cezhraničného klíringu a zúčtovania si nevyhnutne vyžaduje najmä odstránenie 15 tzv. Giovanniniho prekážok, pokiaľ je to možné prostredníctvom trhových mechanizmov; vyzýva všetky subjekty, tak verejnoprávne, ako aj súkromné, aby zdvojnásobili svoje úsilie o ich odstránenie; podporuje snahy Komisie o koordináciu tohto projektu prostredníctvom skupiny CESAME; 14. domnieva sa, že odstránenie Giovanniniho prekážok zostáva i naďalej prioritou; verí, že primárnym cieľom tejto regulácie by v prípade potreby malo byť odstránenie tých právnych a fiškálnych prekážok, ktoré sa nedajú odstrániť bez zásahu verejnoprávnych orgánov; 15. verí, že nezrovnalosti medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi o prevode finančných nástrojov sú jednou z hlavných príčin, prečo sú náklady na cezhraničné transakcie vyššie ako náklady na vnútroštátne transakcie; podporuje prebiehajúce snahy o harmonizáciu týchto právnych predpisov, avšak pripúšťa, že dovŕšenie tohto projektu môže trvať mnoho rokov; víta založenie skupiny právnej istoty Komisiou; dôrazne žiada Komisiu, aby povýšila prácu tejto skupiny na prioritný nástroj na podporu konvergencie na európskej úrovni; vyzýva Komisiu, aby vychádzala z výsledkov uvedenej práce a úzko spolupracovala s tretími krajinami a skupinami, ako Unidroit a Haagsky dohovor z 13. decembra 2002 o rozhodnom práve pre určité práva k cenným papierom držaným sprostredkovateľom, a vyzýva Parlament a členské štáty, aby sa v tomto rámci čo najskôr zhodli na vymedzení európskej vyjednávacej pozície; 16. verí, že fiškálne prekážky sú príčinou vyšších nákladov na cezhraničný klíring a zúčtovanie; podporuje prebiehajúce snahy o zníženie týchto prekážok; víta pracovnú skupinu odborníkov na dodržiavanie predpisov vo fiškálnej oblasti vytvorenú Komisiou s cieľom začať proces koordinácie a harmonizácie v daňovej oblasti; 17. verí, že krátkodobým cieľom práce na daňových veciach by mala byť štandardizácia požiadaviek na výkazníctvo, nasledovaná ďalším odstránením diskriminačných daňových postupov; domnieva sa, že ak by bolo možné poskytnúť informácie daňovým orgánom prostredníctvom štandardného formulára platného v celej Európe, výrazne by sa znížili náklady na klíring a zúčtovanie bez narušenia právomoci členských štátov rozhodovať o vlastných daniach; Normy CESR-ESCB 18. nalieha na Výbor európskych regulátorov cenných papierov (CESR), aby jasne stanovil právny základ svojich činností ohľadom tém, ktoré nie sú nariadené právnymi predpismi EÚ, a aby v každom prípade úzko spolupracoval s Parlamentom a plne ho informoval o svojich činnostiach na úrovni 3 a 4, najmä o výsostne politických témach týkajúcich sa štruktúr trhu, ako sú klíring a zúčtovanie, a aby zrušil záväzný charakter jeho noriem; 19. ľutuje, že CESR a Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) neprizvali k širšej a otvorenejšej konzultácii zainteresovaných účastníkov trhu, ako aj iné európske inštitúcie; pochybuje o užitočnosti koncepcie CESR-ESCB ako "významného správcu", pretože je nejasný; verí, že normy CESR-ESCB musia zabezpečiť, že neexistuje dvojitá regulácia inštitúcií podliehajúcich bankovej regulácii; 20. ľutuje načasovanie prijatia noriem CESR-ESCB v čase posudzovania opatrení úrovne 1; opätovne potvrdzuje, že normy CESR nesmú predurčovať legislatívu EÚ, legislatívneho alebo nelegislatívneho charakteru; dôrazne žiada celkovú konzultáciu a transparentnosť pri vykonávaní noriem a verí, že toto vykonávanie by malo byť oddialené aspoň kým Komisia nerozhodne o tom, či navrhnúť smernicu alebo nie; upozorňuje, že v každom prípade, bez ohľadu na akýkoľvek prínos CESR-ESCB, hlavná zodpovednosť a príslušnosť v legislatívnej oblasti náleží európskym zákonodarcom; 21. je znepokojený faktom, že napriek rozhodnutiu CESR oddialiť vykonávanie noriem, niektorí z regulátorov pokračujú a už vyžadujú toto vykonávanie od účastníkov trhu; je znepokojený správami, že normy sú zo strany CESR-ESCB pozmeňované bez konzultácie a za zatvorenými dverami; 22. verí, že ak nebude navrhnutá žiadna smernica o klíringu a zúčtovaní, treba vytvoriť efektívny alternatívny prostriedok na preskúmanie CESR, ktorý zaručí efektívny parlamentný dohľad nad činnosťami úrovne 3; žiada, aby sa všetky príslušné inštitúcie a zainteresované strany zapojili do diskusie o tom, ako tento cieľ dosiahnuť; uvádza nasledovné spôsoby ako by ho bolo možné dosiahnuť: i) zaručením, že Parlamentu bude zaslané oznámenie o všetkých oprávneniach udelených CESR a zabezpečením toho, že CESR bude čo najskôr informovať Parlament o činnostiach vykonávaných na úrovni 3 ohľadom tém, ktoré vyvolávajú citlivé politické záležitosti, ii) rozvojom a podporou efektívnosti parlamentných vypočutí s predstaviteľmi CESR s prísnym vypočúvaním a krížovým výsluchom, iii) predložením pravidelných písomných správ vypracovaných zo strany CESR pre Výbor pre hospodárske a menové veci; Hospodárska súťaž 23. domnieva sa, že pojmy uvedené v uvedenom oznámení Komisie nerozlišujú jasne činnosti rôznych sektorov trhu a že je potrebné ich v prípade navrhnutia legislatívy výrazne zlepšiť; 24. uznáva rozsah výhod vyplývajúcich z umožnenia koncentrácie; poznamenáva, že užívatelia klíringových a zúčtovacích služieb už dlhé roky vyžadujú konsolidáciu, a že súčasná konsolidácia by mala priniesť, ak bude správne kontrolovaná, v blízkej budúcnosti ďalšie výhody; verí, že absencia vhodného legislatívneho a regulačného rámca nedovolí vytvorenie rovnakých podmienok pre všetkých, ktoré sú potrebné na podporu rozvoja integrácie; 25. dôrazne žiada Komisiu, aby využila svoje všeobecné právomoci podľa právnych predpisov z oblasti hospodárskej súťaže proaktívnym spôsobom na obranu proti akémukoľvek zneužívaniu dominantného postavenia alebo inému postupu odporujúcemu hospodárskej súťaži; konštatuje významný vplyv nedávnych prípadov o hospodárskej súťaži v tejto oblasti; poznamenáva však, že tieto prípady sa týkali hlavných účastníkov trhu s významnou vyjednávacou silou a že osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu nediskriminačného prístupu všetkých účastníkov k základným možnostiam; 26. súhlasí, že niektoré časti odvetvia systému klíringu a zúčtovania si zaslúžia väčšiu pozornosť z pohľadu politiky hospodárskej súťaže; uznáva, že niektoré spoločnosti majú veľký podiel na trhu klíringových a zúčtovacích služieb, čo môže oslabiť dobré fungovanie trhu; domnieva sa, že zákazníci trpia len v prípade zneužitia dominantného postavenia a vtedy je opodstatnený zásah verejnej politiky; 27. žiada Komisiu, aby neoslabovala právne predpisy o hospodárskej súťaži; nalieha na Komisiu, aby využila svoje právomoci na ochranu hospodárskej súťaže proaktívnym spôsobom tak, aby hospodársku súťaž ochránila proti zneužívaniu dominantného postavenia alebo iného nekonkurenčného správania, najmä v súvislosti s transparentnosťou štruktúr oceňovania; vyzýva Komisiu, aby: i) zabezpečila rovnocenný a spravodlivý prístup pre všetkých užívateľov, ii) preskúmala existenciu krížového dotovania medzi základnými službami a službami s pridanou hodnotou, iii) zabezpečila príslušné správanie účastníkov s dominantným postavením na trhu, ako sa uvádza v článku 82 Zmluvy o ES, zaznamenáva významný vplyv nedávnych prípadov o hospodárskej súťaži v tejto oblasti; 28. domnieva sa, že efektívne a transparentné nediskriminačné prístupové práva ku klíringovým a zúčtovacím službám sú dôležité z hľadiska zabezpečenia konkurenčného integrovaného finančného trhu v EÚ; odporúča využiť možnosť proaktívneho presadzovania smernice 2004/39/ES, spolu s obozretným využitím všeobecných právomocí Komisie z oblasti hospodárskej súťaže na zabezpečenie toho, aby sa obmedzenia prístupu nezneužívali z nekalých konkurenčných dôvodov; 29. uznáva, že prístup môže byť zamietnutý v prípadoch, keď by nebol technicky uskutočniteľný alebo komerčne realizovateľný alebo by bol rizikový z objektívnych a transparentných dôvodov; nalieha na Komisiu, aby využila svoje všeobecné právomoci z oblasti hospodárskej súťaže na zabezpečenie toho, aby sa obmedzenia prístupu nezneužívali z nekalých konkurenčných dôvodov; 30. podporuje prebiehajúcu štúdiu dopadu, ktorú Komisia vykonáva na zhodnotenie potreby legislatívnych opatrení; podporuje myšlienky Komisie týkajúce sa transparentnosti oceňovacích štruktúr; konštatuje, že ťažkosti z hľadiska porovnateľnosti sa môžu objaviť vtedy, ak sa niekoľko nákladových zložiek spojí do jednej nákladovej zložky; pochybuje o tom, či je potrebné oddeliť tzv. základné klíringové a zúčtovacie činnosti a tzv. služby s pridanou hodnotou, aby bolo možné riešiť dôležité otázky týkajúce sa slobodnej hospodárskej súťaže, nediskriminačného prístupu a obmedzovania rizík; očakáva, že akékoľvek návrhy Komisie v tejto oblasti budú proporčné k problémom zisteným na trhu; 31. vyjadruje znepokojenie nad otázkou prechodu post-obchodných služieb pod kategóriu služieb všeobecného záujmu; dôrazne žiada Komisiu, aby zabezpečila, že všetci účastníci poskytujúci rovnaké služby budú regulovaní rovnakým spôsobom; 32. domnieva sa, že centrálni poskytovatelia klíringových a zúčtovacích služieb by mali plne zohľadniť záujmy užívateľov, v maximálnej miere využívať konzultácie s užívateľmi a transparentné cenové štruktúry a zabezpečiť nulovú krížovú dotáciu medzi ich centrálnymi službami a tými službami, ktoré ponúkajú v konkurencii s inými účastníkmi trhu, najmä správcovskými bankami, ako je tomu v prípade iných odvetví hospodárstva; verí, že užívatelia by mali platiť len za služby, ktoré skutočne spotrebujú a mali by mať možnosť jasnej a slobodnej voľby miesta nákupu bankových služieb týkajúcich sa ich transakcií; domnieva sa, že systémy zúčtovania cenných papierov v peniazoch komerčných bánk by mali ponúkať aspoň možnosť výberu, či sa bude zúčtovávať v peniazoch centrálnej banky; * * * 33. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. EÚ C 38 E, 12.2.2004, s. 265. [2] Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1. [3] Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45. --------------------------------------------------