EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 9. 2022 COM(2022) 433 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhá výročná správa EÚ o preverovaní priamych zahraničných investícií

{SWD(2022) 219 final}



ÚVOD Táto správa je druhou výročnou správou Európskej komisie o uplatňovaní nariadenia EÚ o preverovaní priamych zahraničných investícií (ďalej len „nariadenie o preverovaní PZI“ alebo „nariadenie“). Správa sa týka roku 2021 a transparentne sa v nej ozrejmuje fungovanie preverovania PZI v EÚ a vývoj prebiehajúci v oblasti vnútroštátnych mechanizmov preverovania. Prispieva k zodpovednosti Únie v oblasti, v ktorej je transparentnosť – pokiaľ ide o jednotlivé transakcie – nemožná a nevhodná vzhľadom na dotknuté bezpečnostné záujmy. Správ vychádza z informácií, ktoré poskytlo 27 členských štátov, ako aj z iných zdrojov, pričom pozostáva zo štyroch kapitol: ·1. kapitola sa týka trendov a údajov v oblasti PZI do EÚ, ·2. kapitola sa venuje legislatívnemu vývoju v členských štátoch, ·3. kapitola sa zaoberá preverovacími činnosťami členských štátov v súvislosti s PZI, ·4. kapitola je zameraná na spoluprácu v rámci EÚ pri preverovaní PZI. Táto výročná správa sa prijíma súčasne s výročnou správou o kontrolách vývozu položiek s dvojakým použitím. Preverovanie PZI aj kontroly vývozu sú dôležitými nástrojmi pre strategické kontroly obchodu a investícií s cieľom zaistiť bezpečnosť v Európskej únii.



1. KAPITOLA – PRIAME ZAHRANIČNÉ INVESTÍCIE DO EURÓPSKEJ ÚNIE – TRENDY A ÚDAJE V roku 2021 sa globálne priame zahraničné investície zotavili zo spomalenia spôsobeného pandémiou COVID-19 v roku 2020. Celosvetový prichádzajúce PZI dosiahli v roku 2021 výšku 1,5 bilióna EUR (obrázok 1), čo predstavuje zvýšenie o + 52 % v porovnaní s rokom 2020 a zvýšenie o 11 % v porovnaní s úrovňami pred pandémiou COVID-19 v roku 2019. Európska únia prispela ku globálnej obnove v roku 2021 prichádzajúcimi PZI vo výške 117 miliárd EUR, čo predstavuje 8 % svetovej úrovne (v roku 2019 to bolo 27 %), čo je 31 % pokles v porovnaní s úrovňami z roku 2020 a pokles o –68 % v porovnaní s rokom 2019. Výsledok EÚ je spôsobený poklesom prichádzajúcich priamych zahraničných investícií do Írska, Nemecka a Luxemburska a poklesom investícií v Holandsku. V roku 2021 viedli silné akciové trhy a obnova podnikateľskej dôvery k zvýšeniu počtu fúzií a akvizícií a transakcií na zelenej lúke na celom svete, avšak ešte nie v EÚ27 (obrázok 1), a to napriek poklesu súhrnného prílevu PZI. V porovnaní s rokom 2020 sa počet akvizícií v EÚ zvýšil o 32 % a investícií na zelenej lúke o + 12 %. Akvizície však zostali o 9 % pod úrovňou dosiahnutou v roku 2019. V prípade investícií na zelenej lúke rozdiel oproti roku pred pandémiou dosiahol –39 %.

Rastúci trend kumulovaných tokov zahraničných transakcií v EÚ27 potvrdzuje otvorenosť krajín EÚ zahraničným investíciám, a to aj napriek spomaleniu spôsobenému pandémiou COVID-19 (Obrázok 2), s priemerným nárastom viac ako 2 100 akvizícií a 3 200 investícií na zelenej lúke ročne za posledných päť rokov. Obrázok 2: Ročný kumulatívny počet transakcií do EÚ27 v rokoch 2015 – 2021 Zdroj: Výpočty JRC na základe údajov Bureau van Dijk extrahovaných 22. februára 2022. Údaje za rok 2015 zodpovedajú tokom PZI v roku 2015, zatiaľ čo údaje za nasledujúce roky zodpovedajú kumulovanému súčtu ročných tokov. Z medziročných údajov podľa zahraničnej jurisdikcie vyplýva zvýšenie počtu dohôd a projektov vo väčšine krajín pôvodu v roku 2021 (obrázok 3). USA boli v roku 2021 najväčším zahraničným investorom a pripadalo na ne 32,3 % všetkých akvizícií a 39,4 % investícií na zelenej lúke, po ktorých nasledovalo Spojené kráľovstvo s 25,6 % (akvizície) a 20,9 % (investície na zelenej lúke). Významnými výnimkami sú Čína a Japonsko, ktoré zostávajú pod svojou úrovňou z roku 2020. Konkrétne Čína, ktorá dosiahla 2,3 % všetkých zahraničných akvizícií v roku 2021 (pokles z 3,4 % v roku 2020) a 6 % investícií na zelenej lúke (pokles zo 7,1 % v roku 2020), nedokázala zvýšiť počet obchodov, a to aj napriek tomu, že niektoré rozsiahle investície v oblasti fúzií a akvizícií a investícií na zelenej lúke zvýšili v roku 2021 hodnotu čínskych investícií na 9 miliárd EUR (zo 6,5 miliardy EUR v roku 2020).



Prísne čínske kontroly kapitálu a koncentrácia investičných činností v hlavných priemyselných odvetviach negatívne ovplyvnili počet dohôd uzatvorených čínskymi subjektmi v roku 2021 . Zatiaľ čo v roku 2021 väčšina jurisdikcií dosiahla úroveň nadobudnutia kapitálových podielov pred pandémiou COVID-19, pričom niektoré z nich sa dokonca zlepšili na úrovni z roku 2019, investičné projekty na zelenej lúke zostali v porovnaní s úrovňami z roku 2019 nižšie. Jedinou výnimkou sú „daňové raje“ (s celkovými 133 projektmi v roku 2021, čo je nárast v porovnaní so 106 v roku 2019) a Rusko (v roku 2021 naň pripadalo 46 projektov v porovnaní s 20 v roku 2019). Napriek pozitívnemu výhľadu analytikov na rok 2022, ktoré vyplývali z očakávaní, že to najhoršie v súvislosti s pandémiou je za nami, sa nádeje rýchlo rozplývajú z dôvodu neistej podnikateľskej atmosféry v dôsledku nevyprovokovanej a bezdôvodnej invázie Ruska na Ukrajinu. Hospodársky vplyv prudkého nárastu nákladov na energiu (ktorý sa už prejavoval pred touto inváziou) a suroviny a rozsah hospodárskych dôsledkov narušení dodávateľského reťazca, najmä v prípade kritických surovín a kritických technológií, ako aj slabšia celosvetová hospodárska aktivita a obchod, ktoré ešte stále nemožno v plnej miere posúdiť, ovplyvnia dynamiku vývoja počtu dohôd v EÚ, čo môže viesť k revízii pôvodného pozitívneho výhľadu na rok 2022 smerom nadol.





Ďalšie podrobnosti Podrobnejšie informácie o uvádzaných údajoch sú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie, oddiel 1. Tento sprievodný pracovný dokument obsahuje aj dodatočné údaje o vplyve investícií a ich oživení, rozčlenené podľa členských štátov a odvetví, ako aj o pôvode zahraničných investorov v EÚ a o majetkovej účasti zahraničných štátov v zahraničných subjektoch investujúcich v EÚ.



2. KAPITOLA – LEGISLATÍVNY VÝVOJ V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH OD ROKU 2021 Nariadenie EÚ o preverovaní PZI a mechanizmy preverovania PZI zavedené členskými štátmi EÚ Hoci sa v nariadení EÚ o preverovaní PZI nevyžaduje, aby členské štáty zriadili vnútroštátny mechanizmus preverovania, Európska komisia naďalej na politickej aj odbornej úrovni nabáda členské štáty, aby prijali, prispôsobili a vykonávali vnútroštátne mechanizmy preverovania. Európska komisia nedávno vyzvala členské štáty, aby vytvorili plnohodnotný mechanizmus preverovania v usmernení pre členské štáty z roku 2020 o tom, ako využívať preverovanie PZI v čase krízy v oblasti verejného zdravia a hospodárskej zraniteľnosti v EÚ, a v usmernení pre členské štáty z roku 2022 o priamych zahraničných investíciách z Ruska a Bieloruska. Európska komisia aktívne podporuje tento vývoj vo všetkých členských štátoch a uľahčuje pokrok a zosúladenie vnútroštátnych legislatívnych procesov. V priebehu roka 2021 Európska komisia pomáhala členským štátom odbornými a politickými usmerneniami, odbornými stretnutiami a výmenou informácií vrátane výmeny najlepších postupov. Treba však uviesť, že napriek pravidelnej spolupráci a viacerým významným podobnostiam sa vo vnútroštátnych mechanizmoch preverovania členských štátov naďalej dajú nájsť značné rozdiely v tom, z čoho pozostáva formálne preverovanie PZI, aké sú uplatniteľné lehoty, zahrnuté odvetvia, požiadavky na oznamovanie či ďalšie prvky. Európska komisia je preto naďalej odhodlaná podporovať zosúladenie vnútroštátnych mechanizmov preverovania a očakáva, že všetkých 27 členských štátov EÚ čoskoro zavedie vnútroštátny mechanizmus preverovania priamych zahraničných investícií. Vnútroštátny mechanizmus preverovania vo všetkých 27 členských štátoch je nutný, aby Únia bola chránená pred potenciálne rizikovými zahraničnými investíciami z tretích krajín. Takýmto mechanizmom by sa takisto zabezpečilo, aby všetkých 27 členských štátov a Európska komisia mohli preveriť relevantné PZI, a tak zaistiť kolektívnu bezpečnosť členských štátov a Únie, ako aj bezpečnosť jednotného trhu a veľmi vysokú úroveň hospodárskej integrácie, ktorú umožňuje. Prehľad členských štátov, ktoré majú mechanizmus preverovania, resp. ktoré ho zriaďujú Celosvetová pandémia a nedávne narušenia globálnych dodávateľských reťazcov upriamili pozornosť na kritickosť niektorých kľúčových odvetví, ako je zdravotná starostlivosť a energetika. V dôsledku toho mnohé členské štáty EÚ buď prijali nové vnútroštátne mechanizmy preverovania, alebo aktualizovali a rozšírili existujúce mechanizmy. V roku 2021 prijali nový mechanizmus preverovania tri členské štáty a šesť členských štátov svoj existujúci mechanizmus zmenilo. Do konca roka 2021 už sedem členských štátov iniciovalo konzultačný alebo legislatívny proces s cieľom zriadiť vnútroštátny mechanizmus preverovania. Celkovo mali v roku 2021 zavedené právne predpisy o preverovaní PZI dve tretiny všetkých členských štátov EÚ. Preverovanie PZI v EÚ čoraz viac naberá na dynamike. Na ďalej uvedenej mape je prehľad súčasného legislatívneho stavu členských štátov EÚ. Vývoj v členských štátoch EÚ v roku 2021 – mechanizmy preverovania PZI Nateraz 25 z 27 členských štátov EÚ buď: ·malo zavedený vnútroštátny mechanizmus preverovania PZI, alebo ·prijalo nový vnútroštátny mechanizmus preverovania PZI, alebo

·zmenilo existujúci mechanizmus, alebo ·iniciovalo konzultačný alebo legislatívny postup, ktorý má viesť k prijatiu nového mechanizmu alebo zmenám existujúceho mechanizmu. V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádza prehľad legislatívnej situácie a vývoja v roku 2021 vo všetkých 27 členských štátoch. Zavedený vnútroštátny mechanizmus preverovania PZI Fínsko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Španielsko Zmena existujúceho mechanizmu Francúzsko, Lotyšsko, Litva. Maďarsko, Nemecko, Taliansko Konzultačný alebo legislatívny postup, ktorý má viesť k aktualizácii existujúceho mechanizmu Holandsko, Rumunsko Prijatý nový vnútroštátny mechanizmus preverovania PZI Česko, Dánsko, Slovensko Konzultačný alebo legislatívny postup, ktorý má viesť k prijatiu nového mechanizmu Belgicko, Estónsko, Grécko, Chorvátsko, Írsko, Luxembursko, Švédsko Žiadna verejne oznámená iniciatíva neprebieha Bulharsko, Cyprus Väčšina zmien vnútroštátnych právnych predpisov sa týkala troch tém: zdokonalenia postupov preverovania, rozšírenia zahrnutých odvetví a predĺženia platnosti vnútroštátnych mechanizmov. Francúzsko napríklad znížilo prahovú hodnotu, pri ktorej sa preverujú investície investorov z krajín mimo EÚ, a teraz od investorov vyžaduje, aby spolu s ďalšími dokumentmi predložili oznámenie EÚ s názvom „formulár B“. Nemecko zaviedlo rôzne procedurálne zmeny (napr. pridanie 16 nových skupín prípadov týkajúcich sa vznikajúcich/citlivých technológií), uplatnilo nové prahové hodnoty na nadobudnutie kapitálu a hlasovacích práv, ktoré si vyžadujú oznámenie, a zaviedlo nové požiadavky pre investorov. Taliansko rozšírilo uplatniteľnosť svojho existujúceho mechanizmu preverovania. Lotyšsko okrem iného rozšírilo právomoc vnútroštátnych orgánov požadovať od investorov ďalšie informácie. Litva okrem iného upravila svoj zoznam podnikov a strategickej infraštruktúry, ktoré považuje za dôležité. Maďarsko doplnilo do svojich právnych predpisov ďalšie činnosti cieľových spoločností, ktoré si vyžadujú oznámenie plánovaných transakcií. Okrem toho niektoré ďalšie členské štáty uviedli, že v súčasnosti plánujú zmeny svojich existujúcich mechanizmov. Podrobnejšie informácie o legislatívnom vývoji v oblasti vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa preverovania možno nájsť v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Európska komisia vedie aj zoznam vnútroštátnych legislatívnych aktualizácií.



3. KAPITOLA – ČINNOSTI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZAMERANÉ NA PREVEROVANIE PZI Nariadením o preverovaní PZI sa stanovuje mechanizmus spolupráce na preverovanie PZI medzi Európskou komisiou a členskými štátmi EÚ. Rozhodnutie o tom, ktoré investície sa preveria, schvália, podmienia alebo zablokujú, však prijímajú členské štáty, v ktorých sa investícia uskutočňuje. Táto kapitola vychádza z údajov poskytnutých členskými štátmi o prípadoch preverovaných podľa ich právnych predpisov a mechanizmov preverovania počas roka 2021, ktoré sú následne agregované. Celkovo bol v roku 2021 doručený značný počet žiadostí o povolenia na vnútroštátnej úrovni. Podľa článku 5 nariadenia, ktorý upravuje ich oznamovaciu povinnosť, členské štáty v roku 2021 nahlásili 1 563 žiadostí o povolenie a prípadov ex offo. Obrázok 6 – činnosti členských štátov zamerané na preverovanie PZI Zdroj: správy členských štátov. Existuje zjavný trend smerom k formálnemu preverovaniu väčšieho počtu prípadov. Z 1 563 žiadostí o povolenie a prípadov ex offo bolo skutočne formálne preverených približne 29 % prípadov. Zdá sa, že to znamená nárast podielu formálne preverených prípadov od roku 2020. Dá sa to vysvetliť väčšou pozornosťou venovanou tomu, čo vnútroštátne orgány považujú za potenciálne „kritické“ transakcie, ako aj zmenou celkových investičných trendov. Približne 71 % všetkých žiadostí sa považovalo za neoprávnené alebo si nevyžadovalo formálne preverovanie z dôvodu zjavného nedostatočného vplyvu na bezpečnosť a verejný poriadok. Počet žiadostí o povolenie je takisto veľmi nerovnomerne rozdelený medzi členské štáty EÚ. Na štyri členské štáty v roku 2021 skutočne pripadalo približne 70 % všetkých žiadostí o povolenie a prípadov z ex offo. Z prípadov formálne preskúmaných v roku 2021 a v súvislosti s ktorými členské štáty oznámili rozhodnutie, bola väčšina (73 %) schválená bez podmienok, čo znamená, že transakcia bola schválená bez toho, aby sa od investora vyžadovali dodatočné opatrenia. V prípade 23 % rozhodnutí však došlo k schváleniu so stanovením podmienok, resp. zmierňujúcich opatrení. V týchto prípadoch vnútroštátne orgány zodpovedné za preverovanie pred schválením plánovanej priamej zahraničnej investície rokovali o určitých opatreniach, ubezpečeniach a záväzkoch investorov. Napokon, vnútroštátne orgány v konečnom dôsledku zablokovali transakcie len v 1 % všetkých prípadov, o ktorých sa rozhodlo, zatiaľ čo v prípade ďalších 3 % transakcie strany stiahli.

Obrázok 7 – Oznámené rozhodnutia o prípadoch priamych zahraničných investícií Zdroj: správy členských štátov. Súhrnne možno konštatovať, že uvedené zistenia vedú k týmto kľúčovým poznatkom: ·v porovnaní s rokom 2020 členské štáty považovali žiadosti prijaté v roku 2021 za citlivejšie, keďže podiel formálne preskúmaných prípadov sa zvýšil, ·žiadosti o povolenie sú v jednotlivých členských štátoch EÚ rozdelené nerovnomerne, pričom približne 70 % všetkých prijatých žiadostí pripadá na štyri krajiny. V prvej výročnej správe na ne pripadalo 86,5 %. Uvedené poukazuje na diverzifikáciu preverovania medzi členskými štátmi. ·Počas roka 2021 bola väčšina transakcií, pri ktorých bolo oznámené rozhodnutie, schválená bez akýchkoľvek podmienok (73 % prípadov – v prvej správe to bolo 79 % prípadov). ·23 % rozhodnutých prípadov zahŕňalo zmierňujúce opatrenia (ide o výrazný nárast v porovnaní s predchádzajúcou správou – o 12 %). ·Členské štáty zablokovali len 1 % transakcií (v porovnaní s o niečo vyšším počtom prípadov – 2 %, uvádzaným v prvej správe), čím sa potvrdilo, že Európska únia je naďalej otvorená priamym zahraničným investíciám a členské štáty zamietajú len prípady, ktoré predstavujú veľmi závažné ohrozenie bezpečnosti a verejného poriadku.



4. KAPITOLA – MECHANIZMUS SPOLUPRÁCE EÚ PRI PREVEROVANÍ PRIAMYCH ZAHRANIČNÝCH INVESTÍCIÍ 1.Oznámenia a iné opatrenia prijaté v rámci nariadenia o preverovaní PZI V 3. kapitole bola zhrnutá úroveň preverovania na vnútroštátnej úrovni. Takto sa na vnútroštátnej úrovni zachytávajú investície, ktoré spĺňajú podmienky na preverovanie podľa nariadenia o PZI. V roku 2021 predložilo 13 členských štátov spolu 414 oznámení podľa článku 6 nariadenia o preverovaní PZI, pričom počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje prvá výročná správa o preverovaní PZI, oznámenia predložilo len 11 štátov. Viac ako 85 % týchto oznámení pripadalo na päť členských štátov, konkrétne na Francúzsko, Nemecko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko. Oznámené transakcie sa značne líšia, pokiaľ ide o odvetvia, do ktorých investícia smeruje, pôvod konečného investora a hodnotu transakcie. Piatimi odvetviami s najvyšším počtom transakcií boli IKT, výroba, finančné činnosti,, veľkoobchod a maloobchod – a stavebníctvo (v prvej výročnej správe bolo „stavebníctvo“ zahrnuté do kategórie „ostatné“). Prvé tri odvetvia sú rovnaké ako v prvej výročnej správe, akurát sú v inom poradí. Zdroj: Oznámenia členských štátov

Pokiaľ ide o hodnotu transakcií, väčšina z nich mala hodnotu nižšiu ako 500 miliónov EUR, ale najväčšia časť (34 %) mala hodnotu viac ako 500 miliónov EUR. Zdroj: Oznámenia členských štátov Rozpätie oznámených transakcií je široké, pričom najnižšia vykázaná hodnota obchodu bola 1 EUR a najvyššia hodnota približne 29 – 31 mld. EUR. V nariadení o preverovaní PZI sa predpokladá, že transakcie PZI sa posudzujú v dvoch možných fázach: všetky oznámené transakcie sa posudzujú vo fáze 1, pričom do fázy 2 prejde len obmedzený počet transakcií; fáza 2 zahŕňa podrobnejšie posúdenie prípadov, ktoré by mohli mať vplyv na bezpečnosť alebo verejný poriadok vo viac ako jednom členskom štáte, alebo by mohli predstavovať riziko pre projekty alebo programy v záujme Únie. Prípady fázy 2 by v konečnom dôsledku mohla uzavrieť Európska komisia, ktorá vydá stanovisko k danému prípadu.



Z 414 oznámených prípadov Komisia uzavrela 86 % vo fáze 1 a zvyšných 11 % prípadov (v minulom roku to bolo 14 % prípadov) postúpilo do fázy 2, pričom sa vyžiadali dodatočné informácie od oznamujúceho členského štátu. K dátumu uzávierky tejto správy stále prebiehali, t. j. neboli vo fáze 1 ani 2 uzatvorené 3 % z týchto prípadov. Dodatočné informácie požadované Európskou komisiou pri začatí fázy 2 sa výrazne líšia v závislosti od konkrétnej transakcie a podrobnosti a kvality informácií priložených k oznámeniu. Požadované informácie zvyčajne obsahujú jeden alebo viacero z týchto prvkov: údaje o výrobkoch a/alebo službách cieľovej spoločnosti, prípadná klasifikácia akýchkoľvek dotknutých výrobkov ako položiek s dvojakým použitím, odberatelia, alternatívni dodávatelia a podiely na trhu, vplyv investora na cieľovú spoločnosť po transakcii, portfólio duševného vlastníctva a výskumno-vývojové činnosti cieľovej spoločnosti, ďalšie určujúce charakteristiky investora a jeho stratégie. Tieto informácie sa požadujú s cieľom lepšie posúdiť kritickosť cieľa alebo potenciálne hrozby, ktoré predstavuje investor. Hlavnými sektormi, ktorých sa týkala fáza 2, boli výroba, IKT a finančné činnosti. Výroba a IKT predstavovali 76 % všetkých prípadov vo fáze 2. Odvetvie IKT mimoriadne výrazne vzrástlo, a to zo 17 % v predchádzajúcej správe na 32 % v súčasnej správe.



Obrázok 11 – Hlavné cieľové odvetvia prípadov vo fáze 2 v roku 2021 Odvetvie na prvom mieste – výroba zahŕňa kritické infraštruktúry a/alebo technológie, t. j. obranu, letecký a kozmický priemysel, energetiku, zdravotníctvo (vrátane farmaceutického priemyslu) a polovodičové zariadenia. Obrana a letecký a kozmický priemysel predstavujú takmer polovicu oznámení v tomto odvetví (45 %).

47 prípadov vo fáze 2 pochádzalo z deviatich členských štátov. Vo všetkých prípadoch vo fáze 2 bola priemerná dĺžka, ktorú potrebovali členské štáty na poskytnutie požadovaných informácií, 22 kalendárnych dní (v porovnaní s 31 kalendárnymi dňami uvádzanými v prvej správe), pričom rozpätie bolo od 3 do 101 dní (v porovnaní s 2 až 101 kalendárnymi dňami uvádzanými v prvej správe). V nariadení o PZI sa nestanovujú presné lehoty, v rámci ktorých musia členské štáty odpovedať, ale lehoty podľa nariadenia sa pozastavujú až do doručenia úplných informácií. Pokiaľ ide o pôvod konečného investora, v 414 prípadoch oznámených Európskej komisii v roku 2021 boli piatimi hlavnými krajinami pôvodu USA, Spojené kráľovstvo, Čína, Kajmanie ostrovy a Kanada. Na Rusko pripadlo menej ako 1,5 % prípadov a na Bielorusko 0,2 %. Zo všetkých prípadov oznámených v roku 2021 išlo v 28 % prípadov (v porovnaní s 29 % v prvej správe) o transakcie PZI v rámci viacerých jurisdikcií, pretože sa týkali (a boli oznámené) viacerými členskými štátmi. Hlavnými odvetviami, ktorých sa týkali tieto oznámenia, boli IKT, výroba, veľkoobchod a maloobchod a finančné činnosti. Tabuľka – Transakcie PZI týkajúce sa viacerých jurisdikcií a hlavné odvetvia IKT 39 % Výroba 20 % Veľkoobchod a maloobchod 11 % Finančné činnosti 9 % Ostatné 32 % Okrem všetkých prípadov oznámených podľa článku 6 nariadenia Európska komisia v roku 2021 nevyužila článok 7 nariadenia (využila ho však predtým, ako sa uvádza v prvej správe). Článok 7 umožňuje Európskej komisii preverovať ex offo investície, o ktorých sa dozvie od členského štátu, a to nezávisle od toho, či tento členský štát disponuje vlastným mechanizmom preverovania. Pokiaľ ide o prijímanie stanovísk Komisie podľa článkov 6, 7 alebo 8 nariadenia, takéto stanoviská zostávajú dôverné podľa článku 10 nariadenia. V tejto správe preto nemožno uverejniť žiadne informácie o jednotlivých stanoviskách. Stanoviská boli vydané v menej ako 3 % všetkých oznámených prípadov (čo je rovnaké množstvo, ako bolo uvedené v prvej výročnej správe) a vydávajú sa len vtedy, ak si to vyžadujú okolnosti prípadu, konkrétnejšie rizikový profil investora a kritický význam investičného cieľa. Ak sa vydáva stanovisko, všetky odporúčané zmierňujúce opatrenia sú primerané a špecifické vzhľadom na identifikované riziká a kritickosť. Stanoviská Komisie môžu pozostávať aj z výmeny relevantných informácií s preverujúcim členským štátom a môžu sa v nich navrhnúť aj možné zmierňujúce opatrenia na riešenie identifikovaných rizík. O transakcii rozhodne v konečnom dôsledku členský štát, v ktorom sa investícia uskutočňuje, pričom náležite zohľadní každé stanovisko Komisie.