SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 10.5.2010 
SEK(2010) 411 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE 
Usmernenia o vertikálnych obmedzeniach 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE 
Usmernenia o vertikálnych obmedzeniach 
(Text s významom pre EHP) 
 
OBSAH Odseky Strana 
I. ÚVOD 1-7  
1. Účel usmernení 1-4  
2. Uplatnite ľnosť článku 101 na vertikálne dohody 5-7  
II. VERTIKÁLNE DOHODY, NA KTORÉ SA VO 
VŠEOBECNOSTI NEVZ ŤAHUJE ČLÁNOK 101 ODS. 1 8-22  
1. Dohody menšieho významu a ma lé a stredné podniky 8-11  
2. Dohody o zastúpení 12-21  2.1 Definícia dohôd o zastúpení 12-17  2.2 Uplatnenie článku 101 ods. 1 na dohody o zastúpení 18-21  
3. Subdodávate ľské dohody 22  
III. UPLAT ŇOVANIE NARIADENI A O SKUPINOVEJ 
VÝNIMKE 23-73  
1. Bezpe čný prístav vytvorený na základe nariadenia o 
skupinovej výnimke 23  
2. Rozsah pôsobnosti nariadenia o skupinovej výnimke 24-46  
2.1 Definícia vertikálnych dohôd  24-26  2.2 Vertikálne dohody medzi konkuren čnými podnikmi 27-28  
2.3 Združenia maloobchodníkov 29-30  2.4 Vertikálne dohody obsahujú ce ustanovenia o právach 
duševného vlastníctva 31-45  
2.5 Vz ťah k iným nariadeniam o skupinovej výnimke 46  
3. Závažné obmedzenia pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 47-59  
4. Jednotlivé prípady závažných obm edzení predaja, na ktoré sa 
nemusí vz ťahovať článok 101 ods. 1 alebo ktoré môžu sp ĺňať 
podmienky článku 101 ods. 3 60-64  
 
SK 3   SK 5. Závažné obmedzenia pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 65-69  
6. Oddelite ľnosť 70-71  
7. Portfólio výrobkov distribuova ných prostredníctvom toho 
istého distribu čného systému 72-73  
IV. OD ŇATIE SKUPINOVEJ VÝNIMKY A 
NEUPLAT ŇOVANIE NARIADENIA O SKUPINOVEJ 
VÝNIMKE 74-85  
1. Postup pri od ňatí výnimky 74-78  
2. Neuplatnenie nariadenia o skupinovej výnimke 79-85  V. VYMEDZENIE TRHU A VÝPO ČET PODIELU NA TRHU 86-95  
1. Oznámenie Komisie o vymedzení relevantného trhu 86  2. Relevantný trh na výpo čet prahovej hodnoty 30 % podielu na 
trhu podľa nariadenia o skupinovej výnimke 87-92  
3. Výpo čet podielu na trhu pod ľa nariadenia o skupinovej 
výnimke 93-95  
VI. POLITIKA PRESADZ OVANIA V JEDNOTLIVÝCH 
PRÍPADOCH 96-230  
1. Rámec analýzy 96-127  
1.1. Negatívne ú činky vertikálnych obmedzení 100-105  
1.2. Pozitívne ú činky vertikálnych obmedzení 106-109  
1.3. Spôsob analýzy 110-127  1.3.1. Faktory dôležité pre hodnotenie pod ľa článku 101 ods. 1 111-121  
1.3.2. Faktory dôležité pre hodnotenie pod ľa článku 101 ods. 3 122-127  
2. Analýza ur čitých vertikálnych obmedzení 128-229  
2.1. Nákup jednej zna čky 129-150  
2.2. Výhradná distribúcia 151-167  2.3. Výhradné pride ľovanie zákazníkov 168-173  
2.4. Selektívna distribúcia 174-188  2.5. Franchising 189-191  
 
SK 4   SK 2.6. Výhradná dodávka 192-202  
2.7. Platby vopred za prístup  203-208  2.8. Dohody o správe ur čitej kategórie  209-213  
2.9. Viazané obchody 214-222  2.10. Obmedzenia cien ďalšieho predaja 223-229  
 
SK 5   SK I. ÚVOD 
1. Ú čel usmernení 
(1) V týchto usmerneniach sa stanovujú zásady hodnotenia vertikálnych dohôd pod ľa 
článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie* (ďalej len „článok 101“)1. V článku 
1 ods. 1 písm. a) nariadenia Komisie (EÚ) č. 330/2010 z 20. apríla 2010 o 
uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie 
vertikálnych dohôd a zosúladených postupov2 (ďalej len „nariadenie o skupinovej 
výnimke“) (pozri odseky 24 až 46) je uvedená  definícia termínu „vertikálna dohoda“. 
Tieto usmernenia platia bez toho, a by tým bolo dotknuté prípadné súbežné 
uplatnenie článku 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ( ďalej len „článok 102“) 
na vertikálne dohody. Štruktúra tý chto usmernení je takáto: 
– v oddiele II (odseky 8 až 22) sú opísané vertikálne dohody, ktoré vo 
všeobecnosti nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1, 
– v oddiele III (odseky 23 až 73) sa objas ňujú podmienky uplat ňovania 
nariadenia o skupinovej výnimke, 
– v oddiele IV (odseky 74 až 85) sú opísané zásady od ňatia skupinovej výnimky 
a neuplatnenie nariadenia o skupinovej výnimke, 
– oddiel V (odseky 86 až 95) stanovuje usmernenie pre vymedzenie príslušného 
trhu a výpo čet podielu na trhu, 
– v oddiele VI (odseky 96 až 229) sa opisuj e všeobecný rámec analýzy a politika 
Komisie v oblasti presadzovania v je dnotlivých prípadoch týkajúcich sa 
vertikálnych dohôd. 
(2) V celých týchto usmerneniach sa analýza uplat ňuje tak na tovar, ako aj na služby, 
hoci určité vertikálne obmedzenia sa používaj ú najmä v oblasti distribúcie tovaru. 
Vertikálne dohody sa môžu uzatvori ť aj na medziprodukty a kone čné výrobky, ako aj 
na služby. Pokia ľ sa neuvádza inak, analýza a argumenty uvedené v týchto 
usmerneniach sa uplat ňujú na všetky druhy tovaru a služieb a na všetky úrovne 
obchodu. Preto pojem „výrobky“ zah ŕňa tak tovar, ako aj služby. Pojmy „dodávate ľ“ 
a „kupujúci“ sú použité na všetkých úrovniach obchodu. Nariadenie o skupinovej 
výnimke a tieto usmernenia sa neuplat ňujú na dohody s kone čnými zákazníkmi tam, 
kde títo zákazníci nie sú podnikmi, pretože článok 101 sa uplat ňuje výlučne na 
dohody medzi podnikmi. 
                                                 
* S ú činnosťou od 1. decembra 2009 sa článok 81 Zmluvy o ES stal článkom 101 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie. Tieto dva články sú v podstate totožné. Na ú čely tohto oznámenia, by mali by ť odkazy 
na článok 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie považované za odkazy na článok 81 Zmluvy o ES, 
kde je to vhodné. 
1 Tieto usmernenia nahrádzajú oznámenie Komisie – Pokyny pre používanie vertikálnych obmedzení, 
Ú. v. ES C 291, 13.10.2000, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ L 102, 23.4.2010, s. 1. 
 
SK 6   SK (3) Vydaním týchto usmernení chce Komisia pomôc ť spoločnostiam, aby vykonávali 
vlastné hodnotenie vertikálnych dohôd pod ľa pravidiel hospodárskej sú ťaže EÚ. 
Normy ustanovené v týchto usmerneniach nie je možné uplat ňovať mechanicky, ale 
musia sa uplat ňovať s prihliadnutím na konkrétne okolnosti jednotlivého prípadu. 
Každý prípad sa musí posudzova ť podľa skutočností charakteristických pre daný 
prípad. 
(4) Judikatúra Všeobecného súdu a S údneho dvora Európskej únie týkajúca 
sa uplatňovania článku 101 na vertikálne dohody nie je týmito usmerneniami 
dotknutá. Komisia bude na ďalej monitorova ť uplatňovanie nariadenia o skupinovej 
výnimke a usmernení na základe informácií o trhu od zú častnených strán a 
vnútroštátnych orgánov pre hospodársku sú ťaž a môže toto oznámenie prehodnoti ť 
z hľadiska budúceho vývoja a nových poznatkov. 
2. Uplatnite ľnosť článku 101 na vertikálne dohody 
(5) Článok 101 sa uplat ňuje na vertikálne dohody, ktoré môžu ma ť vplyv na obchod 
medzi členskými štátmi a ktoré znemož ňujú, obmedzujú alebo narušujú hospodársku 
súťaž (ďalej len „vertikálne obmedzenia“)3. V článku 101 sa ustanovuje príslušný 
právny rámec na hodnotenie vert ikálnych obmedzení, ktorý zoh ľadňuje rozlišovanie 
negatívnych a pozitívnych ú činkov na hospodársku sú ťaž. V článku 101 ods. 1 sa 
zakazujú také dohody, ktoré výrazne obmed zujú alebo narušujú hospodársku sú ťaž, 
pričom v článku 101 ods. 3 sa povo ľuje výnimka tých dohôd, ktorých prínos 
prevažuje nad ne priaznivými ú činkami pre hospodársku sú ťaž4. 
(6) Pre vä čšinu vertikálnych obmedzení môžu  obavy z ohrozenia hospodárskej sú ťaže 
vzniknúť iba vtedy, ak je nedostato čná hospodárska sú ťaž na jednej alebo viacerých 
úrovniach obchodu, t. j. ak na strane dodávate ľa, kupujúceho alebo na obidvoch 
úrovniach existuje ur čitý stupeň vplyvu na trhu. Vertikálne obmedzenia sú spravidla 
menej škodlivé ako horizontálne obmedzenia a môžu poskytnú ť značný priestor na 
pozitívne ú činky.  
(7) Cie ľom článku 101 je zabezpe čiť, aby podniky nevyužívali dohody – v tomto 
kontexte vertikálne dohody – na obmedzenie hospodárskej sú ťaže na trhu 
v neprospech spotrebite ľov. Zhodnotenie vertikálnych ob medzení je dôležité aj v 
súvislosti so širším cie ľom dosiahnutia vytvorenia integrovaného vnútorného trhu. 
Integrácia trhu podporuje hospodársku sú ťaž v Európskej únii. Spolo čnostiam by sa 
nemalo povoli ť znovuvytváranie súkromných prekážok medzi členskými štátmi, 
najmä tam, kde boli prekážky me dzi štátmi úspešne zrušené. 
                                                 
3 Pozri okrem iného rozsudok Súdneho dvora Európskych spolo čenstiev v spojených veciach 56/64 
a 58/64 Grundig-Consten/Komisia  Zb. 1966, s. 299; vec 56/65 Technique Miniére/Maschinenbau Ulm , 
Zb. 1996, s. 235; a rozsudok Súdu prvého stup ňa vo veci T-77/92 Parker Pen/Komisia, Zb. 1994, 
s. II-549. 
4 Všeobecnú metodiku a výklad Komisie podmienok na uplat ňovanie článku 101 ods. 1, a najmä 
článku 101 ods. 3 pozri v oznámení Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplat ňovaní článku 81 
ods. 3 Zmluvy, Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97. 
 
SK 7   SK II. VERTIKÁLNE  DOHODY,  NA KTORÉ  SA VO  VŠEOBECNOSTI  
NEVZŤAHUJE  ČLÁNOK  101  ODS.  1 
1. Dohody menšieho významu a malé a stredné podniky 
(8) Na dohody, ktoré nie sú schopné výrazne ovplyvni ť obchod medzi členskými štátmi 
alebo výrazne obmedzova ť hospodársku sú ťaž svojou podstatou alebo dopadom, sa 
článok 101 ods. 1 nevz ťahuje. Nariadenie o skupinovej výnimke sa vz ťahuje iba na 
dohody, na ktoré sa vz ťahuje článok 101 ods. 1. Tieto usmern enia platia  bez toho, 
aby bolo dotknuté uplat ňovanie oznámenia Komisie o dohodách menšieho významu, 
ktoré neobmedzujú významne hospodársku sú ťaž podľa článku 81 ods. 1 Zmluvy o 
založení Európskeho spolo čenstva de minimis5, alebo budúcich oznámení 
de minimis . 
(9) V súlade s podmienkami stanovenými v oznámení „de minimis“, ktoré sa týkajú 
závažných obmedzení a otázok kumulatívneho ú činku, vertikálne dohody uzavreté 
nekonkuren čnými podnikmi, ktorých podiel na re levantnom trhu neprevyšuje 15 %, 
spravidla nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 16. Nie je možné predpoklada ť, že 
vertikálne dohody uzavreté medzi podnikmi, ktoré majú podiel na trhu vyšší ako 15 %, automaticky porušujú článok 101 ods. 1. Dohody medzi podnikmi, ktorých 
podiel na trhu prevyšuje 15 % prahovej hodnoty, nemusia ma ť výrazné ú činky na 
obchod medzi členskými štátmi, ani nemusia predstavova ť výrazné obmedzenie 
hospodárskej sú ťaže
7. Takéto dohody sa musia posudzova ť v právnej a hospodárskej 
súvislosti. Kritériá pre hodnotenie jednot livých dohôd sú stanove né v odsekoch 96 
až 229. 
(10) Pokia ľ ide o závažné obmedzenia definované v oznámení „de minimis“, môže sa 
uplatniť článok 101 ods. 1 pod 15 % prahovej hodnot y v prípade, že majú výrazné 
účinky na obchod medzi členskými štátmi a na hospodársku sú ťaž. V tomto oh ľade 
je dôležitá uplatnite ľná judikatúra Súdneho dvora a Všeobecného súdu8. V tejto 
súvislosti sa poukazuje aj na potrebu zhodnoti ť pozitívny a negatívny ú činok 
závažných obmedzení, ako je opísané najmä v odseku 47 týchto usmernení.  
(11) Komisia sa tiež domniev a, že okrem kumulatívneho ú činku a závažných obmedzení, 
vertikálne dohody medzi malými a strednými podnikmi, ako sú definované v prílohe k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003 o definícii mikropodnikov, malých a 
stredných podnikov(
9, majú zriedka výrazné ú činky na obchod medzi členskými 
štátmi alebo výrazne obmedzujú hospodársku sú ťaž v zmysle článku 101 ods. 1 
a preto spravidla nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1. V prípadoch, kde takéto 
dohody predsa však sp ĺňajú podmienky pre uplatnenie článku 101 ods. 1, Komisia sa 
obvykle zdrží za čatia konania z dôvodu nedostato čného významu pre Európsku úniu, 
                                                 
5 Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13. 
6 Pre dohody medzi konkuren čnými podnikmi je prahová hodnota „de minimis“ podielu na trhu 10 % 
z ich celkového podielu na každom dotknutom relevantnom trhu. 
7 Pozri rozsudok Súdu prvého stup ňa v prípade T-7/93 Langnese-Iglo/Komisia , Zb. 1995, s. II-1533, 
bod 98. 
8 Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci 5/69 Völk/Vervaecke , Zb. 1969, s. 295; vo veci 1/71 
Cadillon/Höss , Zb. 1971, s. 351 a vo veci C-306/96 Javico/Yves Saint Laurent , Zb. 1998, s. I – 1983, 
body 16 a 17. 
9 Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36. 
 
SK 8   SK pokiaľ takéto podniky spolu alebo jednotliv o nemajú dominantné postavenie v 
značnej časti vnútorného trhu. 
2. Dohody o zastúpení 
2.1 Definícia dohôd o zastúpení (12) Obchodný zástupca je právnická alebo fy zická osoba, ktorej je udelená právomoc 
rokovať o zmluvách a/alebo uzatvára ť zmluvy v prospech inej osoby 
(splnomocnite ľa-principála) alebo vo svojom vlastnom mene alebo v mene 
splnomocnite ľa v súvislosti s: 
– nákupom tovaru alebo služieb splnomocnite ľom alebo 
– predajom tovaru alebo služieb poskytovaných splnomocnite ľom. 
(13) Rozhodujúcim faktorom pri de finovaní dohody o zastúpení na ú čely uplatnenia 
článku 101 ods. 1 je finan čné alebo obchodné riziko, kt oré nesie obchodný zástupca 
vo vzťahu k činnostiam, na výkon ktorých splnomocnite ľ obchodného zástupcu 
vymenoval
10. V tomto oh ľade nie je pre hodnotenie podstatné, či obchodný zástupca 
koná za jedného alebo viacerých splnomocnite ľov. Pre toto hodnotenie nie je 
podstatné ani to, ako dohodu kvalifikujú zml uvné strany alebo vnútroštátne právne 
predpisy. 
(14) Existujú dva typy finan čných a obchodných rizík, ktoré sú  podstatné pre definíciu 
dohody o zastúpení na ú čely uplatnenia článku 101 ods. 1. Predovšetkým ide o riziká 
špecifické pre zmluvu, ktoré sa  priamo týkajú zmlúv uzav retých a/alebo dojednaných 
obchodným zástupcom v mene splnomocnite ľa, ako je napríklad financovanie zásob. 
Po druhé, existujú riziká spojené s investíciami do ur čitého trhu. Ide o investície 
osobitne požadované pre druh činnosti, na výkon ktorej splnomocnite ľ vymenoval 
obchodného zástupcu, t. j. ktoré sa poža dujú, aby obchodný zástupca mohol uzavrie ť 
a/alebo dojedna ť tento typ zmluvy. Takéto i nvestície obvykle prepadnú, čo znamená, 
že po opustení konkrétnej oblasti činnosti sa investície nemôžu použi ť na iné činnosti 
alebo preda ť inak ako s ve ľkou stratou. Po tretie, exis tujú riziká spojené s ďalšími 
činnosťami vykonávané na tom istom trhu s výrobkami, ak splnomocnenec požaduje 
od obchodného zástupcu, aby tieto činnosti vykonával, ale nie ako obchodný 
zástupca v prospech splnomocnite ľa, ale na vlastné riziko. 
(15) Na ú čely uplatňovania článku 101 ods. 1 sa dohoda považuje za dohodu o zastúpení, 
ak obchodný zástupca v danej oblasti činnosti neznáša alebo znáša iba bezvýznamné 
riziká pokia ľ ide o zmluvy uzavreté a/alebo dojednané v mene splnomocnite ľa a 
pokiaľ ide o investície spojené s ur čitým trhom, pre túto oblas ť činnosti a vo vz ťahu 
k ostatným činnostiam, ktorých vykonávanie splnomocnite ľ od obchodného zástupcu 
vyžaduje na tom istom trhu s výrobkami. Riziká, ktoré sa spravidla týkajú činnosti 
poskytovania služieb obchodného zastúpeni a, ako napríklad riziko príjmu 
obchodného zástupcu závislého od jeho úspechu pri vykonávaní činnosti obchodného 
                                                 
10 Pozri rozsudok Súdu prvého stup ňa vo veci T-325/01, Daimler Chrysler/Komisia , Zb. 2005, s. II-331; 
rozsudky Súdneho dvora vo veci C-217/05 Confederación Espanola de Empresarios de Estaciones de 
Servicio/CEPSA , Zb. 2005, s. I-11987 a vo veci C-279/06, CEPSA Estaciones de Servicio SA/LV Tobar 
e Hijos SL , Zb. 2008, I-6681. 
 
SK 9   SK zástupcu alebo všeobecné investície naprík lad do priestorov al ebo personálu, však 
nie sú pre toto hodnotenie dôležité. 
(16) Na ú čely uplatňovania článku 101 ods. 1 sa preto dohoda bude vo všeobecnosti 
považova ť za dohodu o zastúpení, ke ď kúpený alebo predaný tovar nie je vo 
vlastníctve obchodného zástupcu alebo ak obchodný zástupca neposkytuje sám 
zmluvné služby a ke ď obchodný zástupca: 
a) neprispieva na náklady týkajúce  sa dodávky/nákupu zmluvného tovaru alebo 
služieb, vrátane nákladov na  dopravu tovaru. Táto skuto čnosť však nebráni 
obchodnému zástupcovi vo vykonávaní služ ieb v oblasti dopravy, ak náklady 
hradí splnomocnite ľ, 
b) nedrží na svoje vlastné náklady al ebo riziko zásoby zmluvného tovaru, vrátane 
nákladov na financovanie zásob a nákl adov za stratu zásob a môže vráti ť 
nepredaný tovar bez akéhoko ľvek poplatku splnomocnite ľovi, pokia ľ nie je 
obchodný zástupca zodpovedný za vadu (n apríklad, pri nedodržaní 
primeraných bezpe čnostných opatrení s cie ľom zabráni ť stratám zásob tovaru), 
c) nenesie zodpovednos ť voči tretím stranám za škodu spôsobenú predajom 
výrobku (zodpovednos ť za škodu spôsobenú vadou výrobku), pokia ľ obchodný 
zástupca nie je v tejto súvislosti zodpovedný za chybu, 
d) nepreberá zodpovednos ť za neplnenie zmluvy zákazníkom, s výnimkou straty 
provízie obchodného zástupcu, pokia ľ obchodný zástupca nie je zodpovedný za 
vadu (napríklad nedodržaním primeraných bezpe čnostných opatrení alebo 
opatrení proti krádeži alebo nedodržaním  primeraných opatrení na hlásenie 
krádeže splnomocnite ľovi alebo polícii alebo neoznámi splnomocnite ľovi 
všetky potrebné informácie, ktoré má  k dispozícii, týkajúce sa finan čnej 
spoľahlivosti zákazníka), 
e) nie je priamo ani nepriamo povinný investova ť do podpory predaja, ako sú 
príspevky do rozpo čtu splnomocnite ľa na reklamu, 
f) nevykonáva investície na danom trhu do zariadenia, priestor ov alebo školenia 
zamestnancov, ako napríklad nákup benzínovej cist erny v prípade 
obchodovania s benzínom alebo investície do špeciálneho programového vybavenia na predaj poistných zmlúv v prípade pois ťovacích agentov, pokia ľ 
tieto náklady nie sú v plnom rozsahu hradené splnomocnite ľom, 
g) nevykonáva iné činnosti v rámci toho istého trhu s výrobkami požadované 
splnomocnite ľom, pokia ľ tieto činnosti nie sú v plnom rozsahu hradené 
splnomocnite ľom. 
(17) Tento zoznam nie je úplný. Avšak tam, kde obchodný zástupca znáša jedno alebo 
viaceré z rizík alebo nákladov uvede ných v odsekoch 14, 15 a 16, potom dohoda 
medzi obchodným zástupcom a splnomocnite ľom nespĺňa podmienky dohody o 
zastúpení. Otázka rizika sa musí posudzova ť individuálne od pr ípadu k prípadu 
a skôr s oh ľadom na ekonomickú skuto čnosť situácie, ako na právnu formu. 
Z praktických dôvodov sa analýza rizík môže za čať hodnotením rizík špecifických 
pre zmluvu. Ak riziká špecifické pre zmluvu znáša obchodný zástupca, je to 
 
SK 10   SK postačujúce na prijatie záveru, že obchodný zást upca je nezávislým distribútorom. 
Naopak, ak obchodný zástupca neznáša rizi ká špecifické pre zmluvu, potom bude 
potrebné pokra čovať ďalej v analýze hodnotením rizík spojených s investíciami do 
určitého trhu.  Napokon, ak obchodný zástupca neznáša žiadne riziká špecifické pre 
zmluvu ani riziká spojené s investíciami do ur čitého trhu, môžu sa zváži ť riziká 
súvisiace s ostatnými požadovanými činnosťami v rámci toho istého trhu 
s výrobkami. 
2.2 Uplatnenie článku 101 ods. 1 na dohody o zastúpení 
(18) V prípade dohôd o zastúpení  ako sú definované v oddiele 2.1, činnosti obchodného 
zástupcu súvisiace s predaj om alebo nákupom tvoria sú časť činností splnomocnite ľa. 
Keďže splnomocnite ľ znáša obchodné a finan čné riziká spojené s predajom alebo 
kúpou zmluvného tovaru a služieb, vš etky povinnosti uložené obchodnému 
zástupcovi v súvislosti so zmluvami u zavretými a/alebo dojednanými v prospech 
splnomocnite ľa sú mimo pôsobnosti článku 101 ods. 1. Nasledujúce povinnosti 
obchodného zástupcu sa považujú za nedelite ľnú súčasť dohody o zastúpení, pretože 
každá z nich sa týka  schopnosti splnomocnite ľa stanoviť rozsah činnosti obchodného 
zástupcu vo vz ťahu k zmluvnému tovaru alebo službám, čo je nevyhnutné, ak má 
splnomocnite ľ prevziať riziká a by ť tak schopný stanovi ť obchodnú stratégiu: 
a) obmedzenia na území, na ktorom  môže obchodný zástupca tento tovar alebo 
služby predáva ť, 
b) obmedzenia týkajúceho sa zák azníkov, ktorým môže obchodný zástupca 
predávať tento tovar alebo služby, 
c) ceny a podmienok, za ktorých musí obchodný zástupca predáva ť tento tovar 
alebo služby. 
(19) Okrem úpravy podmienok predaja ale bo nákupu zmluvného tovaru alebo služieb 
obchodným zástupcom v prospech splnomocnite ľa, dohody o zastúpení často 
obsahujú ustanovenia, ktoré sa týkajú vz ťahu medzi obchodným zástupcom a 
splnomocnite ľom. Predovšetkým môžu obsahova ť ustanovenie, ktoré bráni 
splnomocnite ľovi, aby vymenoval ďalších obchodných zástupcov pre daný druh 
transakcie, zákazníka alebo územie (usta novenie o výhradnom zastúpení) a/alebo 
ustanovenie, ktoré obchodnému zástupcovi znemož ňuje, aby pôsobil ako obchodný 
zástupca alebo distribútor pr e podniky, ktoré sú v konkuren čnom vzťahu so 
splnomocnite ľom (ustanovenia o povinnosti nákupu jednej zna čky). Keďže 
obchodný zástupca je samostatný podni k nezávislý od splnomocnite ľa, ustanovenia, 
ktoré sa týkajú vz ťahu medzi obchodným zástupcom a splnomocnite ľom môžu by ť 
v rozpore s článkom 101 ods. 1. Ustanovenia o výhradnom obchodnom zastúpení 
spravidla nemajú škodlivé ú činky na hospodársku sú ťaž. Ustanovenia o povinnosti 
nákupu jednej zna čky a ustanovenia o zákaze konkurencie po skon čení účinnosti 
zmluvy, ktoré sa týkajú hospodárskej sú ťaže v rámci jednej zna čky môžu porušova ť 
článok 101 ods. 1, ak vedú alebo prispejú ku kumulatívnemu ú činku uzavretia 
relevantného trhu tam, kde sa zmluvný t ovar alebo služby predávajú alebo nakupujú 
(pozri oddiel VI čl. 2 ods. 1). Tieto ustanovenia môžu využi ť výhody nariadenia 
o skupinovej výnimke, najmä ke ď sú splnené podmienky článku 5 uvedeného 
nariadenia. V individuálnych prípadoch môžu by ť podľa článku 101 ods. 3 
odôvodnené pozitívnymi ú činkami, ako je uvedené v odsekoch 144 až 148. 
 
SK 11   SK (20) Dohoda o zastúpení môže patri ť aj do pôsobnosti článku 101 ods. 1, dokonca aj 
v prípade, ke ď splnomocnite ľ znáša všetky príslušné finan čné a obchodné riziká, ke ď 
to napomáha nekalým praktikám. Mohlo by to by ť napríklad vtedy, ke ď niekoľko 
splnomocnite ľov využíva tých istých obchodných zástupcov, pri čom spolo čne 
znemožňujú ostatným, aby využívali tých to obchodných zástupcov alebo ke ď 
využívajú obchodných zástupcov na zosúladené postupy v oblasti marketingovej stratégie alebo na výmenu citlivých informácií o trhu medzi splnomocnite ľmi. 
(21) Ke ď obchodný zástupca znáša jedno alebo vi acero príslušných rizík, ktoré sú 
uvedené v odseku 16, potom dohoda  medzi obchodným zástupcom 
a splnomocnite ľom nepredstavuje dohodu o zastúpení na ú čely uplatnenia článku 
101 ods. 1. V danej situácii sa  bude obchodný zástupca považova ť za nezávislý 
podnik a dohoda medzi obchodným zástupcom a splnomocnite ľom bude podlieha ť 
článku 101 ods. 1, ako každá iná vertikálna dohoda. 
3. Subdodávate ľské dohody 
(22) Zadanie zákazky subdodávate ľovi súvisí s dodávate ľom poskytujúcim technológiu 
alebo vybavenie subdodávate ľovi, ktorý sa zaväzuje, že  pomocou nich vyrobí ur čité 
výrobky (výlu čne) pre dodávate ľa. Na zadávanie zákaziek subdodávate ľom sa 
vzťahuje oznámenie Komisie z 18. d ecembra 1978 týkajúce sa vyhodnotenia 
niektorých subdodávate ľských dohôd vo vz ťahu k článku 85 ods. 1 zmluvy o EHS 
(ďalej len „oznámenie o zadávaní zákaziek subdodávate ľom“)
11. Podľa uvedeného 
oznámenia, ktoré sa aj na ďalej uplat ňuje, subdodávate ľské zmluvy, na základe 
ktorých sa subdodávate ľ zaväzuje vyrobi ť určité výrobky výlu čne pre dodávate ľa 
spravidla nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1, ke ď je technológia alebo 
zariadenie nevyhnutné na to, aby subdodávate ľovi umožnili výrobky vyrobi ť. Avšak 
ostatné obmedzenia uložené subdodávate ľovi, ako je napríklad povinnos ť nerobiť 
alebo nevyužíva ť svoj vlastný výskum a vývoj alebo nevyrába ť vo všeobecnosti pre 
tretie strany, môžu spada ť do pôsobnosti článku 10112. 
III. UPLAT ŇOVANIE  NARIADENIA  O SKUPINOVEJ  VÝNIMKE 
1. Bezpe čný prístav vytvorený na základe nariadenia o skupinovej výnimke 
(23) Pre vä čšinu vertikálnych obmedzení môžu  obavy z ohrozenia hospodárskej sú ťaže 
vzniknúť iba vtedy, ak je nedostato čná hospodárska sú ťaž na jednej alebo viacerých 
úrovniach obchodu, t. j. ak na strane dodávate ľa, kupujúceho alebo na obidvoch 
úrovniach existuje ur čitý stupe ň vplyvu na trhu. Pokia ľ vertikálne dohody 
neobsahujú závažné obmedzenia hospodárskej sú ťaže, t. j. zamýš ľané obmedzenia 
hospodárskej sú ťaže, nariadenie o skupinovej výnimke vytvára predpoklad legálnosti 
pre vertikálne dohody v závislosti od podielu dodávate ľa alebo kupujúceho na trhu. 
Podľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimk e rozhoduje o uplatnení skupinovej 
výnimky podiel dodávate ľa na trhu, na ktorom predáva zmluvný tovar alebo služby, 
a podiel kupujúceho na trhu, na ktorom  nakupuje zmluvný tovar alebo služby. S 
cieľom uplatni ť skupinovú výnimku, podiel dodávate ľa na trhu ani podiel 
kupujúceho na trhu nesmie prekro čiť 30 %. Usmernenie pre vymedzenie príslušného 
                                                 
11 Ú. v. ES C 1, 3.1.1979, s. 2. 
12 Pozri odsek 3 oznámenia o zadávaní zákaziek subdodávate ľom. 
 
SK 12   SK trhu a výpo čet podielu na trhu je uvedené v oddiele V týchto usmernení. Záležitosti 
týkajúce sa podielu na trhu sú uvedené  v oddiele V (odseky 86 až 95). Pokia ľ podiel 
na trhu prekro čí prahovú hodnotu 30 %, je nemožné predpoklada ť, že sa na 
vertikálne dohody vz ťahuje článok 101 ods. 1, alebo že nesp ĺňajú podmienky 
uvedené v článku 101 ods. 3, a zárove ň nemožno predpoklada ť ani to, že vertikálne 
dohody spadajúce do pôsobnosti článku 101 ods. 1 budú spravidla sp ĺňať podmienky 
uvedené v článku 101 ods. 3. 
2. Rozsah pôsobnosti nariadenia o skupinovej výnimke 
2.1 Definícia vertikálnych dohôd (24) V článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke sú definované 
„vertikálne dohody“ ako „dohody alebo zosúla dené postupy dojednané medzi dvoma 
alebo viacerými podnikate ľmi, z ktorých každý podniká, na ú čely dohody alebo 
zosúladeného postupu na inej úrovni výrobného alebo distribu čného reťazca a ktoré 
sa týkajú podmienok, za ktorých môžu strany nakupova ť, predáva ť alebo ďalej 
predávať určitý tovar alebo služby“. 
(25) Definícia vertikálnych dohôd uvedená  v odseku 24 má štyri základné prvky: 
a) nariadenie o skupinovej výnimke sa uplat ňuje na dohody a zosúladené postupy. 
Nariadenie o skupinovej výnimke sa neuplat ňuje na jednostranné konanie 
príslušného podniku. Takéto je dnostranné konanie môže patri ť do pôsobnosti 
článku 102, ktorý zakazuje zneužívanie dominantného postavenia. Na to, aby 
existovala dohoda v zmysle článku 101 sta čí, aby strany vyjadrili svoj spolo čný 
úmysel správa ť sa na trhu ur čitým spôsobom. Forma, akou je ich úmysel 
vyjadrený, nie je relevantná, pokia ľ predstavuje vierohodné vyjadrenie úmyslu 
strán. V prípade, ke ď neexistuje žiadna vý slovná dohoda vyjadrujúca 
zosúladenie ich vôle, Komisia bude musie ť preukáza
ť, že jednostranná politika 
jednej strany sa deje so súhlasom druhej strany. Pri vertikálnych dohodách 
existujú dva spôsoby, ako možno preukáza ť súhlas s ur čitou jednostrannou 
politikou. Po prvé, súhlas možno dedukova ť z právomocí uložených stranám 
vo vopred spísanej všeobecnej do hode. Ak klauzuly dohody vypracovanej 
vopred ustanovujú alebo splnomoc ňujú jednu zmluvnú stranu, aby následne 
prijala ur čitú jednostrannú politiku, ktorá bude záväzná pre druhú zmluvnú 
stranu, na základe toho sa dá preukáza ť súhlas druhej zmluvnej strany s touto 
politikou.13 Po druhé, ak neexistuje takýt o výslovný súhlas, Komisia môže 
preukázať existenciu tichého súhlasu. Na tento ú čel je nevyhnutné najprv 
preukázať, že jedna zmluvná strana si vyž aduje, priamo alebo nepriamo, 
spoluprácu druhej strany pri vykonávaní svojej jednostrannej politiky a potom, 
že druhá zmluvná strana splnila túto požiadavku tým, že uplat ňovala túto 
jednostrannú politiku v praxi.14 Napríklad, ak po oznámení dodávate ľa 
o jednostrannom znížení dodávok s cie ľom predís ť paralelnému obchodu, 
distribútori okamžite znížia svoj e objednávky a prestanú sa podie ľať na 
paralelnom obchode, potom títo distribútori ticho súhlasia s jednostrannou politikou dodávate ľa. K takémuto súhlasu však nie je možné dospie ť vtedy, ak 
                                                
 
13 Rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 2006, C-74/95 P, Komisia/Volkswagen AG , Zb. s. I-6585. 
14 Rozsudok Súdu prvého stup ňa z 26. októbra 2000, T-41/96, Bayer AG/Komisia , Zb. s. II-3383. 
 
SK 13   SK sa distribútori aj na ďalej podie ľajú na paralelnom obchode , alebo ak sa usilujú 
nájsť nové spôsoby, ako sa podie ľať na paralelnom obchode. Podobne, 
v prípade vertikálnych d ohôd možno tichý súhlas dedukova ť z úrovne nátlaku, 
ktorý vykonáva jedna strana, aby nanút ila svoju jednostrannú politiku druhej 
strane resp. stranám dohody spolu s celým radom dist ribútorov, ktorí 
v skutočnosti implementujú jednostrannú politiku dodávate ľa v praxi. 
Napríklad systém monitorovania a pokút zavedený dodávate ľom na 
sankcionovanie tých distribútorov, kt orí nekonajú v súlade s jeho 
jednostrannou politikou, poukazuje na tichý súhlas s je dnostrannou politikou 
dodávateľa, ak tento systém dodávate ľovi umož ňuje vykonáva ť túto politiku 
v praxi. Tieto dva spôsoby preukázania súhlasu opísané v tomto odseku sa môžu použi ť súčasne, 
b) dohoda alebo zosúladený postup je medzi dvoma alebo viacerými podnikmi. 
Na vertikálne dohody s kone čnými spotrebite ľmi, ktorí nepôsobia ako podnik, 
sa nariadenie o skupinovej výnimke nevz ťahuje. Do pôsobnosti článku 101 
ods. 1 spravidla nepatria dohody s kone čnými spotrebite ľmi, pretože tento 
článok sa uplat ňuje iba na dohody medzi podnikmi, rozhodnutia združení 
podnikov a zosúladené postupy podnikov. Týmto nie je dotknuté prípadné 
uplatňovanie článku 102, 
c) dohoda alebo zosúladený postup medzi podnikmi, ktoré na ú čely dohody 
pôsobia každý na rôznej úr ovni výrobného alebo distribu čného reťazca. To 
znamená, že napríklad jede n podnik produkuje suroviny, ktoré ďalší podnik 
využíva ako vstup alebo že je den podnik je výrobcom, druhý 
veľkoobchodníkom a tretí maloobchodníkom. Tým sa nebráni podniku, aby 
pôsobil na viacerých úrovni ach výrobného alebo distribu čného reť
azca, 
d) dohody alebo zosúladené postupy sa týkajú podmienok, za ktorých strany 
dohody, dodávate ľ a kupujúci, „môžu kúpi ť, predať alebo ďalej preda ť (resell) 
určitý tovar alebo služby“. To je odrazom ú čelu nariadenia o skupinovej 
výnimke, zah ŕňať dohody o nákupe a distribúcii. Id e o dohody, ktoré sa týkajú 
podmienok pre nákup, predaj alebo ďalší predaj tovaru alebo služieb 
poskytnutých dodávate ľom a/alebo podmienok predaja kupujúcim tovaru alebo 
služieb, ktoré obsahujú tiet o tovary alebo služby. Na  uplatnenie nariadenia o 
skupinovej výnimke sa tovar a služby poskytnuté dodávate ľom, ako aj 
výsledný tovar alebo služby považujú  za zmluvný tovar alebo služby. 
Nariadenie sa vz ťahuje na vertikálne dohody týkajúce sa všetkých kone čných 
výrobkov, medziproduktov a služieb.  Jedinou výnimkou je automobilový 
priemysel, pretože na toto odvetvie sa vz ťahuje osobitná skupinová výnimka, 
napríklad výnimka udelená na riadením Komisie (ES) č. 1400/2002 z 
31. júla 2002 o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy na  niektoré kategórie 
vertikálnych dohôd a zosúladených post upov v sektore motorových vozidiel15 
alebo nadväzujúcim nariadením. Tovar alebo služby poskytnuté dodávate ľom 
môže kupujúci ďalej preda ť alebo použi ť ako vstupný materiál kupujúceho na 
výrobu vlastného tovaru alebo služieb. 
                                                 
15 Ú. v. ES L 203, 1.8.2002, s. 30. 
 
SK 14   SK (26) Nariadenie o skupinovej výnimke sa vz ťahuje aj na tovar predaný a zakúpený na 
účely jeho prenájmu tretím stranám. Na  dohody o prenájme ako také sa však 
nevzťahuje, pretože sa nejedná o predaj  tovaru alebo služieb medzi dodávate ľom a 
kupujúcim. Nariadenie o skupinovej výnimke spravidla nezah ŕňa obmedzenia alebo 
povinnosti, ktoré sa nevz ťahujú na podmienky kúpy, predaja a ďalšieho predaja, ako 
je napríklad záväzok, ktorý znemož ňuje zmluvným stranám vykonáva ť nezávislý 
výskum a vývoj, ktorý môžu  zmluvné strany zahrnú ť do inej vertikálnej dohody. 
Okrem toho sa v článku 2 ods. 2 až 5 nariadenia o skupinovej výnimke priamo alebo 
nepriamo vylu čujú určité vertikálne dohody z uplat ňovania uvedeného nariadenia. 
2.2 Vertikálne dohody medzi konkuren čnými podnikmi 
(27) V článku 2 ods. 4 nariadenia o skupinovej výnimke sa z jeho uplat ňovania 
jednoznačne vylučujú „vertikálne dohody uzavreté medzi konkuren čnými 
podnikmi“. Pokia ľ ide o prípadné ú činky nekalých praktík, vertikálnymi dohodami 
medzi konkuren čnými podnikmi sa zaoberajú Usmernenia Komisie o uplatnite ľnosti 
článku 81 Zmluvy o ES na horizontálne dohody o spolupráci16. Vertikálne aspekty 
takých dohôd je potrebné hodnoti ť podľa týchto usmernení. V článku 1 ods. 1 písm. 
c) nariadenia o skupinovej výnimke sa definuje konkuren čný podnik ako „skuto čný 
alebo potenciálny konkurent“. Dve spolo čnosti sa považujú za skuto čných 
konkurentov v prípade, že pôsobia na tom istom relevantnom trhu. Spolo čnosť sa 
považuje za potenciálneho konkurenta inej spolo čnosti, pokia ľ je v prípade 
neexistencie dohody a nízkeho ale tr valého zvýšenia relatívnych cien 
pravdepodobné, že v krátkom období, oby čajne nepresahujúcom jeden rok, prvá 
spoločnosť vezme na seba nevyhnutné dodato čné investície alebo iné nevyhnutné 
náklady súvisiace so zmenou dodávate ľa s cieľom vstúpi ť na relevantný trh, na 
ktorom pôsobí iná spolo čnosť. Toto hodnotenie musí by ť založené na realistických 
základoch; nesta čí iba teoretická možnos ť vstupu na trh17. Distribútor, ktorý 
poskytuje špecifikácie vý robcovi, aby vyrábal ur čitý tovar pod zna čkou distribútora, 
sa nepovažuje za výrobcu takéhoto t ovaru ako tovaru vlastnej zna čky. 
(28) Ustanovenia článku 2 ods. 4 nariadenia o skupinovej výnimke obsahujú dve výnimky 
zo všeobecného vylú čenia vertikálnych dohôd medzi konkuren čnými podnikmi. 
Tieto výnimky sa týkajú nerecipro čných dohôd. Na nerecipro čné dohody medzi 
konkuren čnými podnikmi sa vz ťahuje nariadenie o skupinovej výnimke, ke ď a) 
dodávateľ je výrobca a distribútor tovaru, pri čom kupujúci je len distribútor a nie je 
zároveň konkurujúcim podnikom na úr ovni výroby, alebo b) dodávate ľ je 
poskytovate ľom služieb na viacerých úrovniach obchodu, zatia ľ čo kupujúci 
poskytuje svoj tovar a služby na úr ovni maloobchodu a nie je konkurujúcim 
podnikom na úrovni obchodu, na ktorej zml uvné služby kupuje. Prvá výnimka sa 
vzťahuje na situácie duálnej distribúcie, t. j. výrobca ur čitého tovaru pôsobí aj ako 
distribútor tovaru sú ťažiaci s nezávislými distribút ormi svojho tovaru. V prípade 
duálnej distribúcie sa možno domnieva ť, že každý možný vplyv na konkuren čný 
vzťah medzi výrobcom a maloobchodníkom je vo všeobecnosti menšieho významu 
ako možný vplyv vertikálnej dohod y o dodávke na hospodársku sú ťaž na úrovni 
                                                 
16 Ú. v. ES C 3, 6.1.2001. Chystá sa revízia týchto usmernení.  
17 Pozri oznámenie Komisie o definícii relevantného trhu na ú čely práva hospodárskej sú ťaže 
Spoločenstva, Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5, od seky 20 až 24, trinásta správa Komisie o politike 
hospodárskej sú ťaže, bod 55 a roz hodnutie Komisie 90/410/EHS v veci č. IV/32 009 – Elopak/Metal 
Box-Odin , Ú. v. ES L 209, 8.8.1990, s. 15. 
 
SK 15   SK výroby či maloobchodnej úrovni. Druhá výnimka sa  týka podobných situácií ako pri 
duálnej distribúcii, ale v tomto prípade v oblasti služieb, ke ď dodávate ľ je zárove ň 
poskytovate ľom výrobkov na maloobchodnej úrovni, na ktorej pôsobí kupujúci. 
2.3 Združenia maloobchodníkov 
(29) Uplat ňovanie článku 2 ods. 2 nariadenia o skupinovej výnimke zah ŕňa vertikálne 
dohody uzavreté združením podnikov, ktoré sp ĺňa určité podmienky a tým vylu čuje z 
nariadenia o skupinovej výnimke vertik álne dohody uzavreté medzi všetkými 
ostatnými združeniami. Na vertikálne dohody uzavreté medzi združením a jeho členmi alebo medzi združením a jeho dodávate ľmi sa vz ťahuje nariadenie o 
skupinovej výnimke len vtedy, ke ď všetci členovia sú maloobchodní ci tovaru (nie 
služieb) a ke ď každý jednotlivý člen združenia má obrat nepresahujúci 50 mil. EUR. 
Maloobchodníci sú distribútor i, ktorí tovar predávajú ďalej konečným zákazníkom. 
Hodnotenie pod ľa článku 101 sa oby čajne nemení, pokia ľ iba obmedzený po čet 
členov združenia má obrat presahujúci prahovú hodnotu 50 mil. EUR a ak títo 
členovia spolu predstavujú menej ako 15 % celkového obratu všetkých členov. 
(30) Združenie podnikov môže uzatvára ť horizontálne i vertik álne dohody. Horizontálne 
dohody sa musia posudzova ť podľa zásad uvedených v usmerneniach Komisie o 
uplatniteľnosti článku 81 Zmluvy o ES na horizontálne dohody o spolupráci
18. Ak 
toto hodnotenie vedie k záveru, že spol upráca medzi podnikmi v oblasti nákupu 
alebo predaja je neprijate ľná, je potrebné ďalšie hodnotenie s cie ľom preskúma ť 
vertikálne dohody uzavreté združením s jeho dodávate ľmi alebo jeho jednotlivými 
členmi. Toto hodnotenie sa riadi prav idlami nariadenia o skupinovej výnimke 
a týmito usmerneniami. Napríklad, horizontálne dohody uzavreté medzi členmi 
združenia alebo rozhodnutia prijaté zd ružením, ako napríklad rozhodnutie požadova ť 
od členov nákup od združenia alebo rozhodnutie prideli ť výlučné územia členom, sa 
musia najprv posudzova ť ako horizontálna dohoda. Ak toto hodnotenie vedie 
k záveru, že horizontálna dohoda nie je v rozpore s pravidlami hospodárskej sú ťaže, 
je potrebné hodnotenie vertikálnych dohôd medzi združením a jednotlivými členmi 
alebo medzi združením a dodávate ľmi. 
2.4 Vertikálne dohody obsahujúce ustanoven ia o právach duševného vlastníctva 
(31) Uplat ňovanie článku 2 ods. 3 nariadenia o skupinovej výnimke zah ŕňa vertikálne 
dohody obsahujúce ur čité ustanovenia týkajúce sa prevodu práv duševného 
vlastníctva na kupujúceho alebo používania  práv duševného vlastníctva kupujúcim a 
tak vylučuje z nariadenia o skupinovej výni mke všetky ostatné vertikálne dohody 
obsahujúce ustanovenia o práv ach duševného vlastníctva.  Nariadenie o skupinovej 
výnimke sa uplat ňuje na vertikálne dohody obsa hujúce ustanovenia o právach 
duševného vlastníctva, ak je splnených pä ť podmienok: 
a) ustanovenia o právach duš evného vlastníctva musia by ť súčasťou vertikálnej 
dohody, t. j. dohody s podmienkami, za ktorých môžu strany nakupova ť, 
predávať alebo ďalej predáva ť určitý tovar alebo služby, 
                                                 
18 Pozri odsek 27. 
 
SK 16   SK b) práva duševného vlastn íctva sa musia previes ť na kupujúceho alebo sa 
kupujúcemu musí vyda ť licencia na ich používanie, 
c) ustanovenia o právach duševného  vlastníctva nesmú predstavova ť hlavný 
predmet dohody, 
d) ustanovenia o právach duševného vl astníctva sa musia priamo týka ť použitia, 
predaja alebo ďalšieho predaja tovaru ale bo služieb kupujúcim alebo jeho 
zákazníkmi. V prípade franchisingu tam, kde marketing predstavuje predmet využívania práv duševného vlastníctva,  distribúciu tovaru alebo služieb 
zabezpečuje hlavný nadobúdate ľ resp. nadobúdatelia franchisingu, 
e) ustanovenia o právach duševného vlastníctva pokia ľ ide o zmluvný tovar alebo 
služby nesmú obsahova ť obmedzenia hospodárskej sú ťaže, ktoré majú rovnaký 
predmet alebo ú činok ako vertikálne obmed zenia, ktoré nie sú vy ňaté podľa 
nariadenia o skupinovej výnimke. 
(32) Takéto podmienky zabezpe čujú, že sa nariadenie o skupinovej výnimke vz ťahuje na 
vertikálne dohody tam, kde sa môže efektívnejšie vykona ť použitie, predaj alebo 
ďalší predaj tovaru alebo služieb z dôvodu prevodu práv duševného vlastníctva alebo 
udelením licencie na ich použitie kupujúcim. Inými slovami, obmedzenia týkajúce sa 
prevodu alebo využívania práv duševného vlastníctva môžu by ť zahrnuté, ak 
hlavným predmetom dohody je nákup ale bo distribúcia tova ru alebo služieb. 
(33) Prvá podmienka objas ňuje, že práva duševného vlastn íctva sa poskytujú v súvislosti 
s dohodou o nákupe alebo distribúcii t ovaru alebo dohodou o nákupe alebo 
poskytovaní služieb a nie v rámci dohody o prevode práv duševného vlastníctva 
alebo udelení licencie na práva duševného vl astníctva na výrobu tovaru ani priamo v 
rámci dohody o udelení licencie. Nariaden ie o skupinovej výnimke sa napríklad 
nevzťahuje: 
a) na dohody tam, kde jedna strana poskyt ne druhej strane recept a udelí druhej 
strane licenciu na výrobu nápoja pod ľa tohto receptu, 
b) na dohody, pod ľa ktorých jedna strana poskytuj e druhej strane formu alebo 
originálnu verziu výrobku a udelí jej licenciu na vý robu a distribúciu kópií, 
c) na vlastnú licenciu na ochr annú známku alebo symbol na ú čely obchodovania, 
d) na sponzorské zmluvy týkajúce sa práva propagova ť seba samého ako 
oficiálneho sponzora ur č
itého podujatia, 
e) na licencie na autorské práva, ako sú  napríklad zmluvy o vysielaní týkajúce sa 
práva nahráva ť a/alebo vysiela ť určité podujatie. 
(34) Druhá podmienka objas ňuje, že nariadenie o skupinovej výnimke sa neuplat ňuje, 
keď práva duševného vlastníctva poskytuje kupujúci dodávate ľovi, bez oh ľadu na to, 
či sa práva duševného vlastníctva t ýkajú spôsobu výroby alebo distribúcie. 
Nariadenie o skupinovej výnimke sa nevz ťahuje na dohodu týkajú cu sa prevodu práv 
duševného vlastníctva na dodávate ľa a obsahujúcu prípadné obmedzenia na predaj 
 
SK 17   SK vykonávaný dodávate ľom. To znamená najmä, že zadávanie zákaziek 
subdodávate ľom zahŕňajúce prevod know-how na subdodávate ľa19 nepatrí do 
pôsobnosti uplat ňovania nariadenia o skupinovej výnimke (pozri odsek 22). Na 
vertikálne dohody, na základe ktorých kupujúci poskytuje dodávate ľovi iba 
špecifikácie, ktoré opisu jú tovar alebo služby, ktoré sa majú poskytova ť, sa však 
nariadenie o skupinovej výnimke vz ťahuje. 
(35) Tretia podmienka objas ňuje, že na to, aby sa uplat nilo nariadenie o skupinovej 
výnimke, hlavným predmetom dohody nesmie by ť prevod práv duševného 
vlastníctva alebo vydanie licencie na práva duševného vlastníctva. Hlavným 
predmetom musí by ť nákup, predaj alebo ďalší predaj tovaru alebo služieb a 
ustanovenia o právach duševného vlastníctva musia slúži ť na vykonanie vertikálnej 
dohody. 
(36) Štvrtá podmienka vyžaduje, aby us tanovenia o právach duševného vlastníctva 
uľahčovali kupujúcemu alebo jeho zákazn íkom používanie, predaj alebo ďalší predaj 
tovaru alebo služieb. Tovar aleb o služby na používanie alebo ďalší predaj obvykle 
dodáva poskytovate ľ licencie, ale nadobúdate ľ licencie ich môže kúpi ť aj od tretieho 
dodávateľa. Ustanovenia o právach duševného vlastníctva sa obvykle týkajú 
uvedenia tovaru alebo služ ieb na trh. Príkladom je  franchisingová dohoda, kde 
poskytovate ľ franchisingu predáva nadobúdate ľovi franchisingu tovar na ďalší predaj 
a udeľuje mu licenciu na používanie svojej ochrannej známky a know-how na predaj 
tovaru na trhu alebo ke ď dodávate ľ koncentrovaného extraktu udelí kupujúcemu 
licenciu na jeho riedenie a balenie extraktu  do fliaš pred jeho predajom ako nápoja. 
(37) Piata podmienka zvýraz ňuje skuto čnosť, že ustanovenia o právach duševného 
vlastníctva by nemali ma ť rovnaký predmet ako ktoréko ľvek zo závažných 
obmedzení uvedených v článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke alebo 
ktorékoľvek z obmedzení, ktoré boli vylú čené z pôsobnosti uplat ňovania uvedeného 
nariadenia pod ľa článku 5 (pozri odsek 47 až 69 týchto usmernení). 
(38) Práva duševného vlastníctva relevantné  pre implementovanie vertikálnych dohôd v 
zmysle článku 2 ods. 3 nariadenia o skupinove j výnimke, sa obvykle týkajú troch 
hlavných oblastí: ochranné znám ky, autorské práva a know-how. 
Ochranná známka 
(39) Licencia na používanie  ochrannej známky poskytnutá distribútorovi sa môže týka ť 
distribúcie výrobkov poskytovate ľa licencie na ur čitom území. Ak sa jedná o 
výhradnú licenciu, dohoda sa môže považova ť za dohodu o výhradnej distribúcii. 
Autorské právo 
(40) Ďalší predajcovia predáv ajúci tovar chránený autorskými právami (knihy, 
programové vybavenie po čítača a pod.) môžu by ť povinní na príkaz držite ľa 
autorských práv tovar ďalej predáva ť len pod podmienkou, že kupujúci, či už sa 
jedná o ďalšieho predajcu alebo kone čného používate ľa, neporušuje autorské práva. 
Na takéto povinnosti ďalšieho predajcu sa uplat ňuje nariadenie o skupinovej 
výnimke, ak patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1. 
                                                 
19 Pozri oznámenie o zadávaní zákaziek subdodávate ľom (uvedený v bode 22). 
 
SK 18   SK (41) Dohody, na základe ktorých sa orig inálne verzie programového vybavenia po čítača 
dodávajú na ďalší predaj a ďalší predajca nezíska licenciu na žiadne práva k tomuto 
vybaveniu, okrem práva ďalej predáva ť originálne verzie, sa na ú čely nariadenia o 
skupinovej výnimke považujú za  dohody o dodávke tovaru na ú čely ďalšieho 
predaja. Pri tejto forme distribúcie sa licencia na programové vybavenie použije len 
medzi vlastníkom autorských práv a používate ľom programového vybavenia. Môže 
mať podobu „balí čkovej“ licencie, t. j. súboru podmienok vložených do balenia 
originálu, pri ktorých sa pre dpokladá, že tým, že balenie otvorí, sa zväzuje, že dané 
podmienky akceptuje. 
(42) Držite ľ autorských práv môže kupujúcim, ktorí kupujú technické vybavenie po čítača 
obsahujúci programové vybavenie po čítača chránené autorskými právami, nariadi ť, 
aby neporušili tieto práva, a nesmú preto vyrába ť kópie a ďalej predáva ť programové 
vybavenie ani vyrába ť kópie a používa ť programové vybavenie v kombinácii s iným 
technickým vybavením. Na takéto  obmedzenia používania sa vz ťahuje nariadenie 
o skupinovej výnimke, ak patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1. 
Know–how 
(43) Franchisingové dohody, okrem dohôd o prie myselnom franchisingu, sú najbežnejším 
príkladom, ke ď sa know-how na marketingové ú čely odovzdáva kupujúcemu20. 
Franchisingové dohody obsahujú licencie na práva duševného vlastníctva, ktoré sa 
týkajú ochranných známok alebo zna čiek a know-how na použ itie a distribúciu 
tovaru alebo poskytovanie služ ieb. Okrem licencie na práva duševného vlastníctva, 
poskytovate ľ franchisingu obvykle nadobúdate ľovi franchisingu poskytuje po čas 
trvania dohody obchodnú alebo technickú po moc, ako je obstarávanie služieb, 
školenie, poradenstv o v oblasti nehnute ľností, finan čné plánovanie, at ď. Licencia a 
pomoc tvoria neoddelite ľnými súčasťami obchodnej metódy, ktorá je predmetom 
franchisingu. 
(44) Na ude ľovanie licencií v rámci fr anchisingových dohôd sa vz ťahuje nariadenie 
o skupinovej výnimke vtedy, ak je splnených všetkých pä ť podmienok uvedených v 
odseku 31. Obvykle tomu tak je, pretože vo vä čšine franchisingových dohôd, vrátane 
vzorových franchisingových dohôd, poskytovate ľ franchisingu poskytuje 
nadobúdate ľovi franchisingu tovar a/alebo služ by, najmä obchodné alebo technické 
asistenčné služby. Práva duševného vl astníctva pomáhajú nadobúdate ľovi 
franchisingu ďalej predáva ť výrobky dodané poskytovate ľom franchisingu alebo 
dodávateľom určeným poskytovate ľom franchisingu alebo používa ť tieto výrobky a 
predávať tovar alebo služby, ktor é z toho vyplynuli. Tam,  kde sa franchisingová 
dohoda týka len alebo najmä ude ľovania licencií na práva du ševného vlastníctva, na 
takú dohodu sa nariadenie o skupinovej výnimke nevz ťahuje, ale Komisia na ňu 
spravidla uplatní súbor zásad, ktoré sú ustanovené v tomto nariadení o skupinovej 
výnimke a v týchto usmerneniach. 
(45) Nasledujúce záväzky týkajúce sa práv duševného vlastníctva sa vo všeobecnosti 
považujú za nevyhnutné na ochranu práv duševného vlastníctva poskytovate ľa 
                                                 
20 Odseky 43 – 45 sa analogicky uplat ňujú na ďalšie typy dohôd o distribúcii, ktoré zah ŕňajú presun 
dôležitého know-how zo strany dodávate ľa na kupujúceho. 
 
SK 19   SK franchisingu, a ak patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1, vz ťahuje sa na ne aj 
nariadenie o skupinovej výnimke: 
a) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu priamo, ani nepriamo sa nepodie ľať na 
akejkoľvek podobnej obchodnej činnosti; 
b) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu nenadobúda ť také finan čné podiely na 
kapitále konkuren čného podniku, ktoré by nadobúdate ľovi franchisingu 
poskytli právomoc ovplyv ňovať ekonomické konanie takéhoto podniku; 
c) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu neprezradi ť tretím stranám know-how, 
ktoré získa od poskytovate ľa franchisingu dovtedy, kým sa toto know-how 
stane verejne známym; 
d) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu oznamova ť poskytovate ľovi franchisingu 
akékoľvek skúsenosti získané pri využívaní franchisingu a udeli ť 
poskytovate ľovi franchisingu a ostatným používate ľom franchisingu 
nevýhradnú licenciu na know-how vyplývajúci z týchto skúseností; 
e) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu informova ť poskytovate ľa franchisingu 
o porušení práv duševného vlastníctva, ktoré sú predmetom licencie, podniknú ť 
právne kroky proti tým, ktorí tie to práva porušili, alebo pomáha ť 
poskytovate ľovi franchisingu pri akýchko ľvek právnych krokoch proti týmto 
osobám; 
f) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu nepoužíva ť know-how, ktoré je 
predmetom licencie udelenej poskytovate ľom franchisingu na iné ú čely ako na 
využívanie franchisingu; 
g) povinnos ť nadobúdate ľa franchisingu nepostupova ť práva a povinnosti 
vyplývajúce z franchisingovej dohody bez súhlasu poskytovate ľa franchisingu. 
2.5 Vz ťah k iným nariadeniam o skupinovej výnimke 
(46) V článku 2 ods. 5 sa ustanovuje, že nari adenie o skupinovej výnimke sa „nevz ťahuje 
na vertikálne dohody, ktorých pred met patrí do pôsobnosti ktoréhoko ľvek iného 
nariadenia o skupinovej výnimke, pokia ľ nie je v tomto nariadení stanovené inak“. 
Nariadenie o skupinovej výnimke sa preto nevz ťahuje na vertik álne dohody, ktoré 
patria do pôsobnosti nariadenia Komisie (ES) č. 772/2004 z 29. apríla 2004 o 
uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na kategórie dohôd o transfere technológií21 o 
transfere technológií, na riadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 31. júla 2002 o 
uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a 
zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel22 o distribúcii motorových 
vozidiel alebo nariadení (ES) č. 2658/2000 z 29. novembra 2000 o uplat ňovaní 
článku 81 ods. 3 zmluvy na kategórie dohôd o špecializácii23 a (ES) č. 2659/2000 z 
29. novembra 2000 o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na kategórie dohôd o 
                                                 
21 Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 11. 
22 Pozri odsek 25. 
23 Ú. v. ES L 304, 5.12.2000, s. 3. 
 
SK 20   SK výskume a vývoji24, ktoré vylu čujú vertikálne dohody uzav reté v súvislosti 
s horizontálnymi dohodami, alebo na akéko ľvek budúce nariadenia tohto druhu, 
pokiaľ nie je v týchto nariad eniach stanovené inak. 
3. Závažné obmedzenia pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 
(47) Nariadenie o skupinovej výnimke obsahuje v článku 4 zoznam závažných 
obmedzení, ktoré vedú k vylú čeniu celej vertikálnej dohody z pôsobnosti 
uplatňovania nariadenia o skupinovej výnimke25. Zahrnutie takého závažného 
obmedzenia do dohody je predpokla dom, že dohoda patrí do pôsobnosti článku 101 
ods. 1. Ďalej vedie aj k predpokladu, že táto dohoda pravdepodobne nebude sp ĺňať 
podmienky článku 101 ods. 3, preto sa z toho dôvodu neuplatní skupinová výnimka. 
Podniky však môžu demonštrova ť v jednotlivých prípadoch pozitívne ú činky na 
hospodársku sú ťaž podľa článku 101 ods. 326. Ak podniky odôvodnia, že 
pravdepodobné ú činky vyplývajú zo zahrnutia  závažného obmedzenia do dohody 
a že vo všeobecnosti sú splnené všetky podmienky článku 101 ods. 3, to si vyžiada, 
aby Komisia efektívne zhodnotil a pravdepodobné negatívne ú činky na hospodársku 
súťaž pred kone čným zhodnotením, či sú splnené podmienky článku 101 ods. 327. 
(48) Závažné obmedzenie uvedené v článku 4 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke 
sa týka zachovania cien ďalšieho predaja, t. j. do hôd alebo zosúladených postupov, 
ktorých priamym alebo nepriamym pred metom je stanovenie pevných alebo 
minimálnych cien pre ďalší predaj alebo pevnej ale bo minimálnej cenovej hladiny, 
ktorú má kupujúci dodržiava ť. V prípade zmluvných ustanovení alebo zosúladených 
postupov, ktoré priamo stanovujú ceny ďalšieho predaja, je obmedzenie zrejmé. 
Zachovanie cien ďalšieho predaja sa však môže dosiahnu ť aj nepriamymi 
prostriedkami. Príkladmi uvedeného je dohoda, ktorá stanovuje distribu čnú maržu, 
pevne ur čuje maximálnu výšku z ľavy, ktorú môže distribútor poskytnú ť 
z predpísanej cenovej úrovne, podmie ňovanie poskytovania rabatov alebo náhrady 
nákladov, ktoré dodávate ľ vynaložil na reklamu, dodržiavaním stanovenej cenovej 
úrovne, spájanie predpísanej ceny pre ďalší predaj s cenami konkuren čných 
podnikov, hrozby, zastrašovanie, varovania, sa nkcie, oneskorenia alebo prerušenia 
dodávok alebo vypovedania zmluvy v súvislosti s nedodržaním danej cenovej úrovne. Priame alebo nepriame prostr iedky dosiahnutia stanovovania pevných cien 
môžu by ť ešte účinnejšie, ak sa skombinujú s opatreniami na identifikáciu 
distribútorov, ktorí znižujú ceny, napríklad zavedením systému sledovania cien alebo 
zavedenia povinnosti pre maloobchodníkov upozor ňovať na iných členov 
                                                
 
24 Ú. v. ES L 304, 5.12.2000, s. 7.  
25 Tento zoznam závažných obmedzení sa vz ťahuje na vertikálne dohody týkajúce sa obchodu v rámci 
Únie. Pokia ľ ide o vertikálne dohody týkajúce sa vývozu mimo Únie alebo dovozu/spätného dovozu do 
Únie z iných krajín, pozri rozsudok Súdneho dvora Európskych spolo čenstiev z 28.4.1998, C-306/96 
Javico/Yves Saint Laurent, Zb. s. I-1983. Súdny dvor v odseku 20 tohto rozsudku rozhodol, že 
„dohodu, ktorou sa ďalší predajca zaviaže výrobcovi k predaju zmluvných výrobkov na trhu mimo 
Spoločenstva, nie je možné považova ť za dohodu s cie ľom významne obmedzi ť hospodársku sú ťaž na 
spoločnom trhu alebo za dohodu s významným vplyvom na obchod medzi členskými štátmi.“ 
26 Pozri najmä odseky 106 až 109, v ktorých sa vo všeobecnosti opisujú možné ú činky týkajúce sa 
vertikálnych obmedzen í a oddiel VI.2.10 o obmedzeniach cien pre ďalší predaj. Všeobecné usmernenie 
pozri v oznámení Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy. 
27 Hoci sa z právneho h ľadiska jedná o dva samostatné právne kroky, v praxi môže is ť o opakujúci sa 
postup, v ktorom strany a Komisia v nieko ľkých krokoch posil ňujú a zlepšujú svoje príslušné 
argumenty. 
 
SK 21   SK distribučnej siete, ktorí nedodržiav ajú štandardnú cenovú úrove ň. Podobne, priame 
alebo nepriame pevné stanovovanie cien môže by ť účinnejšie, ke ď sa skombinuje 
s opatreniami, ktoré môžu obmedzova ť úmysel kupujúceho zníži ť maloobchodnú 
cenu, napríklad dodávate ľ môže vytla čiť svoju odporú čanú predajnú cenu na 
výrobok alebo stanovi ť kupujúcemu povinnos ť, že musí uplat ňovať doložku 
zákazníka s najlepšími obchodnými podmienka mi. Rovnaké nepriame prostriedky a 
tie isté „podporné“ opatrenia sa môžu použi ť tak, aby maximálne alebo odporú čané 
ceny slúžili na zachovanie cien pre ďalší predaj. Použitie konkrétneho podporného 
opatrenia alebo poskytnutie zoznamu odporú čaných cien alebo maximálnych cien 
kupujúcemu dodávate ľom sa svojou podstatou nepovažuje za skuto čnosť, ktorá by 
viedla k zachovaniu cien pre ďalší predaj. 
(49) V prípade dohôd o zastúpe ní, predajné ceny obvykle ur čuje splnomocnite ľ, pretože 
obchodný zástupca sa nestáva vlastníkom tovaru. Avšak tam, kde takáto dohoda nespĺňa podmienky dohody o zastúpení na ú čely uplatnenia článku 101 ods. 1 (pozri 
odseky 12 až 21) povinnos ť brániaca alebo obmedzujúca obchodného zástupcu v 
možnosti rozdeli ť si pevne stanovenú alebo p ohyblivú províziu so zákazníkom, 
predstavuje závažné obmedzenie pod ľa článku 4 písm. a) nariadenia o skupinovej 
výnimke. Aby sa predišlo zahrnutiu takéhoto závažného obmedzenia do dohody, 
obchodnému zástupcovi by mala by ť ponechaná možnos ť znížiť skutočnú cenu 
zaplatenú zákazníkom bez zn íženia príjmu splnomocnite ľa
28. 
(50) Závažné obmedzenie stanovené v článku 4 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke 
sa týka dohôd alebo zosúladených post upov, ktorých priamym alebo nepriamym 
predmetom je obmedzenie predaja kupuj úcou stranou dohody alebo jeho zákazníkmi, 
pokiaľ sa tieto obmedzenia týkajú územia, na ktorom môže kupujúci alebo jeho 
zákazníci predáva ť zmluvný tovar alebo služby ale bo v súvislosti so zákazníkmi, 
ktorým ich môže predáva ť. Toto závažné obmedzenie sa týka rozde ľovania trhu 
podľa územia alebo pod ľa skupín zákazníkov. To môže by ť výsledkom priamych 
záväzkov, ako napríklad záväzku nepredáva ť určitým zákazníkom alebo zákazníkom 
na určitých územiach alebo povinnosti odovzdáva ť objednávky od týchto zákazníkov 
iným distribútorom. Môže to tiež by ť dôsledkom nepriamych opatrení zameraných 
na zabránenie distribútorovi, aby ne predával takýmto zákazníkom, ako je 
odmietnutie alebo zníženie odmien al ebo zliav, pozastavenie dodávky, zníženie 
dodávaných objemov alebo obmedzenie dodávaných objemov na úrove ň dopytu v 
rámci prideleného územia alebo skup iny zákazníkov, hrozba vypovedania zmluvy, 
požadovanie vyšších cien za výrobky ur čené na vývoz, obmedzeni e podielu predaja, 
ktorý môže by ť uskutočnený v rámci vývozu, alebo povinnosti previes ť zisk. Zo 
strany dodávate ľa môže vyplynú ť aj z neposkytovania záru čného servisu v rámci 
celej Únie, hoci sú všetci distribútori obvykle povinní poskytova ť tento záru čný 
servis a dodávate ľ za tento servis platí dokonca aj pokia ľ ide o výrobky predávané 
                                                 
28 Pozri, napríklad, rozhodnutie Komisie 91/562/EHS vo veci č. IV/32.737 – Eirpade , Ú. v. ES L 306, 
7.11.1991, s. 22, najmä odsek 6. 
 
SK 22   SK inými distribútormi na ich území29. Tieto praktiky možno s najvä čšou 
pravdepodobnos ťou chápať ako obmedzenie predajov kupujúceho, ak sú použité v 
súvislosti s dodávate ľom vykonávaným monitorovaním zameraným na overenie 
skutočného miesta dodávky dodávaného tovaru, napr. používanie diferencovaných 
štítkov alebo sériových čísel. Záväzky, ktoré stanovuje ďalším predajcom, aby 
uvádzali meno dodávate ľa, sa však neposudzujú ako závažné obmedzenie. Ke ďže 
článok 4 ods. b) sa týka len obmedzení predaja kupujúcim alebo jeho zákazníkmi, 
znamená to, že obmedzenia predaja dodávajúcim sa takisto nepovažujú za závažné obmedzenie, s výhradou toho, čo sa uvádza v odseku 59 s oh ľadom na predaj 
náhradných dielov v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia o skupinovej výnimke. 
Ustanovenie článku 4 písm. b) sa uplat ňuje bez toho, aby bolo dotknuté obmedzenie 
týkajúce sa miesta usadenia kupujú ceho. Z tohto dôvodu sú výhody nariadenia o 
skupinovej výnimke aj na ďalej zachované v prípade, že dôjde k dohode, že kupujúci 
obmedzí svoje distribu čné predajne a sklady na ur čitú adresu, miesto alebo územie. 
(51) V článku 4 písm. b) nariadenia o skupinove j výnimke existujú štyri výnimky vo 
vzťahu k závažnému obmedzeniu. Prvá výnimka v článku 4 písm. b) bod ii) 
umožňuje dodávate ľovi obmedzi ť aktívne predaje kupujúcou stranou dohody na 
území alebo skupine zákazníkov, ktorá bola pridelená výhradne inému kupujúcemu, 
alebo ktorú si dodávate ľ rezervoval pre seba. Územie  alebo skupina zákazníkov sú 
výhradne pridelené, ke ď dodávate ľ súhlasí s predajom s vojho tovaru iba jednému 
distribútorovi na distribúci u na osobitnom území alebo osobitnej skupine zákazníkov 
a výhradný distribútor je ch ránený proti aktívnemu predaj u na svojom území alebo 
jeho skupine zákazníkov všetkými ďalšími kupujúcimi dodávate ľa v rámci Únie, a to 
bez ohľadu na predaj uskuto čňovaný dodávate ľom. Dodávate ľ môže kombinova ť 
prideľ
ovanie výhradného územia a výhra dnej skupiny zákazníkov napríklad ur čením 
výhradného distribútora pre osobi tnú skupinu zákazníkov na ur čitom území. Takáto 
ochrana výhradne pridelených území ale bo skupín zákazníkov však musí pripusti ť 
pasívne predaje na týchto územiach alebo pre tieto skupiny zákazníkov. Na ú čely 
uplatnenia článku 4 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke Komisia vykladá 
„aktívny“ a „pasívny“ predaj takto: 
a) „Aktívny“ predaj znamená aktí vny prístup k jednotlivým zákazníkom 
napríklad prostredníctvom priamej poš tovej reklamy vrátane posielania 
nevyžiadaných e-mailov alebo ná vštev, alebo aktívny prístup k ur čitej skupine 
zákazníkov alebo zákazníkom na ur čitom území prostredníctvom reklamy v 
médiách či na internete alebo inej rekl amy konkrétne zameranej na túto 
skupinu zákazníkov alebo zákazníkov na tomto území. Za aktívny predaj 
skupine zákazníkov ale bo zákazníkom na ur čitom území je považovaná aj 
reklama alebo iná propaga čná činnosť, ktorá je atraktívna  iba pre kupujúceho v 
prípade, že oslovuje (aj) túto špecif ickú skupinu zákazníkov alebo zákazníkov 
na tomto území. 
                                                 
29 Ak sa dodávate ľ rozhodne neuhrádza ť svojim distribútorom záru čný servis poskytovaný v rámci záruky 
na úrovni Únie, môže sa s nimi dohodnú ť, že distribútor, ktorý uskuto ční predaj mimo prideleného 
územia, zaplatí distribútorovi vymenovanému na cie ľovom území poplatok vychádzajúci z nákladov za 
vykonané služby či za služby, ktoré sa majú vykona ť, vrátane primeranej zis kovej marže. Tento typ 
režimu nesmie by ť považovaný za obmedzenie predaja týchto distribútorov mimo ich území (pozri 
rozsudok Súdu prvého stup ňa z 13. januára 2004, T-67/01, JCB Service/Komisia, Zb.s. II-49). 
 
SK 23   SK b) „Pasívny“ predaj znamená reagovanie na nevyžiadané požiadavky jednotlivých 
zákazníkov vrátane dodávky tovaru alebo služieb týmto zákazníkom. 
Všeobecná reklama alebo reklam a, ktorá oslovuje i zákazníkov vo 
(výhradných) územiach iných distribúto rov alebo (výhradne) pridelené skupiny 
zákazníkov iných distribútorov, ale ktor á primerane oslovuje zákazníkov mimo 
týchto území alebo mimo týchto skupín zákazníkov, napríklad na získavanie 
zákazníkov na vlastnom území, sa pov ažuje za pasívny predaj. Predpokladá sa, 
že všeobecná reklama alebo propagácia primerane oslovuje takých zákazníkov, ak priláka kupujúceho, aby investoval aj v prípade,  ak by sa nedostala k 
zákazníkom na (výhradných) územiach i ných distribútorov alebo (výhradným) 
skupinám zákazníkov iných distribútorov. 
(52) Internet je ú činným nástrojom, ktorý v porovnaní s tradi čnými metódami predaja 
umožňuje oslovi ť väčší počet a rôznorodos ť zákazníkov, čo vysvetľuje prečo sú 
určité obmedzenia v oblasti využívania in ternetu považované za obmedzenia 
(ďalšieho) predaja. Využívanie inte rnetu na predaj výrobkov musí by ť v zásade 
umožnené každému distribútorovi. Vo vše obecnosti, ak distribútor využíva webové 
stránky na predaj výrobkov, považuje sa to za formu pasívneho predaja, pretože ide 
o primeraný spôsob, akým môžu zákazníci oslovi ť distribútora. Využívanie 
internetovej stránky môže ma ť vplyv aj mimo vlastného územia alebo na inú ako 
vlastnú skupinu zákazníkov distribútora; tento vplyv však vypl ýva z technológie 
umožňujúcej ľahký prístup zo všadia ľ. Ak zákazník navštívi webovú stránku 
distribútora a skontaktuje sa s ním, a ak tento kontakt vedie k predaju vrátane 
dodávky, potom sa to považuje za pasívny predaj. To platí aj  v prípade, že zákazník 
chce, aby ho distribútor (automaticky) informoval, a to následne vedie k 
uskutočneniu predaja. Jazyky používané na webových stránkach alebo pri 
komunikácii sa ako také považujú za sú časť pasívneho predaja. Komisia preto 
vzhľadom na schopnosti závažných obmedzení pasívneho predaja obmedzi ť 
distribútora pri získaní vä čšieho počtu a rôznorodosti zákazn íkov považuje za takéto 
obmedzenia pasívneho predaj a nasledujúce príklady: 
a) dohoda, aby (výhradný) dist ribútor zamedzil zákazníkom nachádzajúcim sa na 
inom (výhradnom) území prezeranie jeho webovej stránky alebo aby distribútor automaticky presmeroval zákazníkov na webové stránky výrobcu 
alebo iného (výhradného) dist ribútora; týmto sa nevylu čuje dohodu s tým, aby 
na webových stránkach distribútora boli okrem toho uvedené odkazy na webové stránky iných distri bútorov a/alebo dodávate ľa, 
b) dohoda, aby (výhradný) distribútor ukon čil transakcie cez internet so 
zákazníkmi, akonáhle pod ľa údajov na kreditnej karte zistí, že príslušná adresa 
nepatrí do (výhradného) územia distribútora, 
c) dohoda, aby distribútor obmedz il podiel celkového predaja uskuto čneného cez 
internet; to dodávate ľovi nebráni požadova ť, a to bez toho, aby obmedzil on-
line predaj distribútora,  aby kupujúci predal aspo ň určité absolútne množstvo 
(vyjadrené ako hodnota alebo objem) výrobku off-line na zabezpe čenie 
efektívneho fungovania svojho kamenného obchodu, a zárove ň to dodávate ľovi 
nebráni, aby sa ubezpe čil, že on-line činnosť distribútora je v súlade 
s distribučným modelom dodávate ľa (pozri odseky 54 a 56); toto absolútne 
množstvo požadovaných off-line predajov môže by ť rovnaké pre všetkých 
kupujúcich alebo ur čené individuálne pre každého kupujúceho na základe 
 
SK 24   SK objektívnych kritérií, ako je napríklad ve ľkosť kupujúceho v sieti alebo jeho 
geografická poloha, 
d) dohoda, aby distribútor zapla til vyššiu cenu za výrobky ur čené na ďalší predaj 
distribútorom on-line než za výrobky, ktoré sa majú ďalej predáva ť off-line; 
týmto sa nevylu čuje dohoda medzi dodávate ľom a kupujúcim o pevne 
stanovenom poplatku na podporu o ff-line alebo on-line predaja 
uskutočňovaného kupujúcim (t. j. nejde o va riabilný poplatok, ktorého suma 
narastá v závislosti od realizovaného obr atu z off-line predaja, pretože by to 
nepriamo viedlo k dvojitým cenám). 
(53) Obmedzenie týkajúce sa využívania in ternetu distribútormi, ktorí sú stranami 
dohody, je zlu čiteľné s nariadením o skupinovej výni mke len vtedy, ak reklama na 
internete alebo vyžívanie internetu ve die k aktívnemu predaju napríklad na 
výhradných územiach iných distribútorov alebo výhradne prideleným skupinám 
zákazníkov. Komisia považuje on-line reklamu osobitne zameranú na ur čitých 
zákazníkov za formu aktívneho predaja tý mto zákazníkom. Reklamné banery na 
webových stránkach tretích strán týkajúce sa ur čitého územia napríklad predstavujú 
formu aktívneho predaja na území, na ktorom  sú zobrazené. Vo všeobecnosti sa za 
aktívny predaj na ur čitom území alebo vo vz ťahu k ur čitej skupine zákazníkov 
považuje akéko ľvek úsilie vynaložené na tomto území alebo vo vz ťahu k tejto 
skupine zákazníkov. Aktívnym predajom na ur čitom území je napríklad platba 
internetovému prehliada ču alebo poskytovate ľovi on-line reklamy za zobrazenie tejto 
reklamy výslovne užívate ľom na tomto území.  
(54) Na základe skupinovej výnimky však dodávate ľ môže pri využívaní internetu na 
ďalší predaj svojho tovaru požadova ť dodržiavanie noriem kvality, rovnako ako má 
aj právo požadova ť dodržiavanie ur čitých noriem kvality v súvislosti s obchodom, 
predajom prostredníctvo m katalógu alebo reklamou či propagáciou vo všeobecnosti. 
To môže by ť dôležité najmä pri selektívnej distribúcii. Na základe skupinovej 
výnimky dodávate ľ môže napríklad požadova ť od svojich distribútorov, aby mali v 
prípade, že sa chcú sta ť členmi jeho distribu čného systému, k dispozícii jeden alebo 
viacero kamenných obchodov alebo výstavné miestnosti. Následné zmeny tejto podmienky sú na základe skupinov ej výnimky takisto možné, pokia ľ však cie ľom 
týchto zmien nie je priame či nepriame obmedzenie on-line predaja uskuto čňovaného 
distribútormi. Podobne môže dodávate ľ požadova ť, aby jeho distribútori využívali na 
distribúciu zmluvných výrobkov platformy tre tích strán, a to iba v súlade s normami 
a podmienkami, na ktorých sa dodávate ľ a jeho distribútori dohodli v súvislosti s 
využívaním internetu distribútormi. Pokia ľ je napríklad webová stránka distribútora 
spravovaná na platforme tretej strany, dodávate ľ môže požadova ť, aby zákazníci 
nenavštevovali webové stránky dist ribútora cez stránku s názvom či logom platformy 
tretej strany. 
(55) V článku 4 písm. b) nariadenia o skupinove j výnimke sú ako závažné obmedzenia 
uvedené tri ďalšie výnimky. Všetky výnimky pripúš ťajú obmedzenie aktívnych aj 
pasívnych predajov. Pod ľa prvej výnimky je prípustné obmedzova ť 
veľkoobchodníka pri predaji kone čným používate ľom, čo dodávate ľovi umož ňuje, 
aby udržiaval ve ľkoobchodnú a maloobchodnú úrove ň obchodu oddelene. Táto 
výnimka však nevylu čuje možnos ť, že veľkoobchodník môže uskuto čňovať predaj 
určitým kone čným používate ľom, napríklad vä čším konečným používate ľom, avšak 
nie (všetkým) ďalším kone čným používate ľom. Druhá výnimka dodávate ľovi 
 
SK 25   SK umožňuje obmedzi ť distribútora schváleného v syst éme selektívnej distribúcie, aby 
predával na akejko ľvek úrovni obchodu neautorizovaným  distribútorom na území, 
kde je tento systém v sú časnosti v prevádzke alebo kde dodávate ľ zatiaľ nepredáva 
zmluvné výrobky („územie, ktoré dodávate ľ vyhradil na prevádzku tohto systému“, 
článok 4 písm. b) bod iii). Tretia výnimka umož ňuje dodávate ľovi, aby kupujúceho 
súčiastok, ktorému sa sú čiastky dodávajú na ú čely ich použitia v ďalších výrobkoch, 
obmedzil v ich ďalšom predaji konkurentom dodávate ľa. Pojem „sú čiastka“ zah ŕňa 
akýkoľvek medziprodukt a pojem „zapracovanie“ sa týka akéhoko ľvek použitia 
akéhokoľvek vstupu na ú čely výroby tovaru. 
(56) Závažné obmedzenie stanovené v článku 4 písm. c) nariadenia o skupinovej výnimke 
vylučuje obmedzenie aktívneho alebo pasívneho predaja kone čným používate ľom, či 
už sa jedná o profesionálnych kone čných používate ľov alebo kone čných 
spotrebite ľov, členmi selektívnej distribu čnej siete bez toho, aby tým bola dotknutá 
možnosť zakázať členovi siete, aby pôsobil z nepovoleného miesta podnikania. 
Obchodníci v systéme selektívnej distribúcie, ako je uvedené v článku 1 ods. 1 písm. 
e) nariadenia o skupinovej výnimke, preto nemôžu by ť obmedzovaní vo 
výbere užívate ľov, ktorým môžu predáva ť, alebo nakupujúcim obchodným 
zástupcom konajúcim v mene týchto užívate ľov, ktorým môžu predáva ť, iba ak by 
išlo o ochranu systému výhradnej distribúci e prevádzkovaného na inom území (pozri 
odsek 51). V rámci systému selektívnej distribúcie by mali ma ť obchodníci možnos ť 
slobodne predáva ť, tak aktívne, ako aj pasívne, všetkým kone čným používate ľom aj 
prostredníctvom internetu. Komisia pret o považuje za závažné obmedzenie každú 
povinnosť, ktorá odrádza schválených obchodníkov od používania internetu na 
získanie vä čšieho počtu a rôznorodosti zák azníkov tým, že im stanovuje kritéria pre 
on-line predaj, ktoré celkovo nezodpovedajú kritériám stanoveným pre predaj z 
kamenného obchodu. To neznamená, že kritéria  ustanovené pre on- line predaj musia 
byť rovnaké ako kritéria stanovené pre off-line predaj, ale skôr by mali sledova ť 
rovnaké ciele a dosahova ť porovnate ľné výsledky a že rozdiel medzi kritériami musí 
byť odôvodnený rozdielnou pova hou týchto dvoch distribu čných modelov. 
Napríklad, aby sa predišlo predaju neautorizovanými obchodnými zástupcami, 
dodávateľ môže obmedzi ť svojich vybraných obchodných zástupcov, aby predali 
individuálnemu kone čnému používate ľovi viac ako stanovené množstvo zmluvných 
výrobkov. Takáto požiadavka môže by ť pre on-line predaj prísnejšia v prípade, že je 
pre nepovoleného obchodníka jednoduchšie získa ť tieto výrobky prostredníctvom 
internetu. Takisto môže by ť prísnejšia pre off-line pr edaj v prípade, že je pre 
nepovoleného obchodníka jednoduchšie získa ť tieto výrobky z kamenného obchodu. 
Na zabezpe čenie včasnej dodávky zmluvných výrobkov môže dodávate ľ v prípade 
off-line predaja požadova ť, aby sa výrobky doru čovali okamžite. Ke ďže rovnakú 
požiadavku nemožno uloži ť pri on-line predaji, dodávate ľ môže pre tento predaj 
stanoviť určité realizovate ľné dodacie lehoty. V prípad e on-line predaja je možné 
stanoviť osobitné požiadavky v súvislosti s porad enským centrom po on-line predaji, 
s cieľom pokry ť náklady zákazníkov spojené s reklamáciou výrobkov a používaním 
zabezpečených platobných systémov. 
(57) Na území, kde dodávate ľ prevádzkuje selektívnu dist ribúciu, nie je možné tento 
systém kombinova ť s výhradnou distribúciou, pretož e by to viedlo k závažnému 
obmedzeniu aktívneho alebo pa sívneho predaja obchodníkmi pod ľa článku 4 písm. c) 
nariadenia o skupinovej výnimke, s výnimkou, že obchodníkov je možné obmedzova ť pri voľbe umiestnenia obchodných prie storov. Vybraným obchodníkom 
 
SK 26   SK sa môže zabráni ť, aby vykonávali svoju podnikate ľskú činnosť v rôznych 
prevádzkach alebo aby si otvorili novú predaj ňu na inom mieste. V tejto súvislosti sa 
používanie vlastnej webovej stránk y distribútorom nemôže považova ť za rovnakú 
vec ako je otvorenie novej predajne na inom mieste . Ak je obchodníkova predaj ňa 
mobilná , môže sa definova ť oblasť, mimo ktorej sa táto mobilná predaj ňa nemôže 
prevádzkova ť. Okrem toho sa dodávate ľ môže zaviaza ť, že bude dodáva ť len 
jednému obchodníkovi alebo obmedzenému po čtu obchodníkov na ur čitej časti 
územia, kde sa uplat ňuje systém selektívnej distribúcie. 
(58) Závažné obmedzenie uvedené v článku 4 písm. d) nariadenia o skupinovej výnimke 
sa týka obmedzenia vzájomných dodávok me dzi schválenými distribútormi v rámci 
systému selektívnej distribúcie. Priamy m alebo nepriamym predmetom dohody alebo 
zosúladeného postupu preto nesmie by ť zákaz alebo obmedzenie aktívneho alebo 
pasívneho predaja zmluvných výrobkov medzi vybranými distribútormi. Vybraným 
distribútorom musí by ť ponechaná možnos ť voľného nákupu zmluvných výrobkov 
od iných schválených distribútorov v rámci si ete, ktorí pôsobia na rovnakej alebo 
inej úrovni obchodu. Selektívna dist ribúcia sa preto nemôže kombinova ť s 
vertikálnymi obmedzeniami, ktor é nútia distribútorov nakupova ť zmluvné výrobky 
výhradne z daného zdroja. To tiež znamená, že v rámci siete sele ktívnej distribúcie 
nie je možné schváleným ve ľkoobchodníkom uklada ť žiadne obmedzenie týkajúce sa 
predaja výrobku schváleným maloobchodníkom. 
(59) Závažné obmedzenie uvedené v článku 4 písm. e) nariadenia o skupinovej výnimke 
sa týka dohôd, ktoré zabra ňujú konečným používate ľom, samostatným servisným 
pracovníkom a poskytovate ľom servisných služieb získava ť náhradné diely priamo 
od výrobcu týchto náhradných sú čiastok alebo ich v tom obmedzujú. Dohoda medzi 
výrobcom náhradných sú čiastok a kupujúcim, ktorý tieto náhradné sú čiastky 
zapracováva do svojich vlastných výr obkov (výrobca pôvodného zariadenia) nesmie 
výrobcovi priamo alebo nepriamo zakazova ť predaj týchto náhradných sú čiastok 
konečným používate ľom, samostatným servisným pracovníkom alebo 
poskytovate ľom servisných služieb alebo ich v tom obmedzova ť. Nepriame 
obmedzenia môžu vznika ť najmä vtedy, ke ď je dodávate ľ náhradných sú čiastok 
obmedzovaný v poskytovaní technických info rmácií a špeciálneho zariadenia, ktoré 
používatelia, samostatní servisní pracovníci  alebo poskytovatelia servisných služieb 
potrebujú na ú čely použitia náhradných sú čiastok. V dohode sa však môžu uloži ť 
obmedzenia na dodávku náhradných sú čiastok servisným pracovníkom alebo 
poskytovate ľom servisných služieb, ktorých výrobca originálneho zariadenia poveril 
opravami alebo vykonávaním servisných služie b pre vlastný tovar. Inými slovami, 
výrobca originálneho zariadenia môže požadova ť, aby jeho opravárenská a servisná 
sieť nakupovala náhradné sú čiastky od neho. 
4. Jednotlivé prípady závažných obmedz ení predaja, na ktoré sa nemusí 
vzťahovať článok 101 ods. 1 alebo ktoré môžu sp ĺňať podmienky článku 101 
ods. 3 
(60) Závažné obmedzenia môžu by ť vo výnimo čných prípadoch objektívne nevyhnutné 
na existenciu dohody ur čitého typu alebo povahy30 a môžu preto spada ť mimo 
                                                 
30 Pozri ods. 18 Oznámenia Komisie – Oznámenie – Usmernenia na uplat ňovanie článku 81 ods. 3 
Zmluvy, Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97. 
 
SK 27   SK pôsobnosti článku 101 ods. 1. Napríklad závažné obmedzenie môže by ť objektívne 
nevyhnutné na zabezpe čenie dodržiavania verejného zákazu predaja nebezpe čných 
látok určitým zákazníkom z dôvodu nebezpe čia ohrozenia zdravia. V individuálnych 
prípadoch sa podniky navyše môžu domáha ť účinnej ochrany pod ľa článku 101 
ods. 3. V tomto oddiele je uvedených nieko ľko príkladov obmedzenia ( ďalšieho) 
predaja, zatia ľ čo oddiel VI.2.10 sa venuje zachovaniu cien pre ďalší predaj. 
(61) Distribútor, ktor ý bude ako prvý predáva ť novú zna čku alebo má ako prvý predáva ť 
existujúcu zna čku na novom trhu, čím si zabezpe čí skutočný vstup na relevantný trh, 
sa môže zaviaza ť, že vynaloží zna čné investície, kde predtý m nebol žiadny dopyt po 
tomto druhu výrobku vo všeobecnosti al ebo po tomto druhu výrobku od tohto 
výrobcu. Tieto výdavky môžu často prepadnú ť a za takýchto okolností distribútor 
nemusí uzatvori ť dohodu o distribúcii bez ochrany na ur čité obdobie proti 
(aktívnemu a) pasívnemu predaju na jeho území alebo jeho skupine zákazníkov 
inými distribútormi. Napríklad, takato situácia sa može vyskytnú ť, keď výrobca 
usadený na ur čitom vnútroštátnom trhu vstúpi na iný vnútroštátny trh a uvedie na trh 
svoje výrobky za pomoci výhradného distribútora, pri čom tento distribútor musí 
investova ť do uvedenia a umiestnenia zna čky na nový trh. Ke ď sú na vytvorenie 
a/alebo rozvoj nového trhu nevyhnutné zna čné investície zo strany distribútora, 
obmedzenia pasívneho predaja inými distri bútormi na takom území alebo v rámci 
takej skupiny zákazníkov, ktoré sú pre di stribútora nevyhnutné na kompenzáciu tejto 
investície, vo všeobecnosti nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1 v období prvých 
dvoch rokov, po čas ktorých tento distribútor pred áva zmluvný tovar alebo služby na 
danom území alebo danej skupine zákazníkov,  hoci sa vo všeobec nosti predpokladá, 
že takéto závažné obmedzen ia spadajú do pôsobnosti článku 101 ods. 1. 
(62) V prípade skuto čného testovania nového výrobku na obmedzenom území alebo vo 
vzťahu k obmedzenej skupine zákazníkov a v prípade, že ide o výrobok uvádzaný na 
trh postupne, distribútori schválení pre predaj nového výrobku na testovacom trhu 
alebo na ú časť v prvých etapách postupného uvádzania výrobku na trh môžu by ť 
obmedzení v aktívnom predaji mimo testovaci eho trhu alebo trhov  v prípade, že sa 
na výrobok pri jeho prvom uvádzaní na trh nevz ťahuje článok 101 ods. 1 po čas 
obdobia nevyhnutého na testovanie  alebo uvedenie výrobku na trh. 
(63) V prípade systému selektívnej di stribúcie musia vzájomné dodávky medzi 
schválenými distribútormi za normálnych okolností zosta ť voľné (pozri odsek 58). 
Pokiaľ však schválení ve ľkoobchodníci pôsobiaci na rôznych územiach musia 
investova ť do propaga čných činností na „svojich“ územi ach, aby tak podporili predaj 
schválených maloobchodníkov, a ni e je praktické špecifikova ť v zmluve požadované 
propagačné aktivity, obmedzenia  aktívneho predaja ve ľkoobchodníkmi zamerané na 
schválených maloobchodníkov pôsobiacich na územiach iných ve ľkoobchodníkov, 
ktorých cie ľom je zabráni ť možnému parazitovaniu, môžu v jednotlivých prípadoch 
spĺňať podmienky článku 101 ods. 3. 
(64) Vo všeobecnosti platí, že dohoda, aby di stribútor zaplatil vyššiu cenu za výrobky 
určené na ďalší predaj distri bútorom on-line než za výrobky, ktoré sa majú ďalej 
predávať off-line (dvojité ceny), je závažným obmedzením (pozri odsek 52). Avšak v 
niektorých špecifických pr ípadoch môže takáto dohoda sp ĺňať podmienky uvedené 
v článku 101 ods. 3. Takýmto prípadom môže by ť, ak sa výrobca na takýchto 
dvojitých cenách dohodne so svojimi distribútormi, pretože predáva ť on-line vedie k 
podstatne vyšším nákladom ako pri off-line pr edaji. Napríklad ak pri off-line predaji 
 
SK 28   SK distribútor bežne vykonáva in štaláciu u zákazníka, zatia ľ čo pri on-line predaji tomu 
tak nie je, on-line predaj môže vies ť k väčšiemu po čtu sťažností a reklamácií zo 
strany zákazníka výrobcovi v rámci záru čnej doby. V tejto súvislosti Komisia takisto 
zváži, do akej miery toto obmedzenie pravdepodobne obmedzí internetový predaj 
a zabráni distribútorovi oslovi ť väčší počet rôznych zákazníkov.  
5. Závažné obmedzenia pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 
(65) V článku 5 nariadenia o s kupinovej výnimke sa vylu čujú určité záväzky z pôsobnosti 
nariadenia o skupinovej výnimke na priek tomu, že nie je prekro čená prahová 
hodnota podielu na trhu. Nariadenie  o skupinovej výnimke sa však na ďalej uplatňuje 
na zostávajúcu časť vertikálnej dohody, ak je táto časť oddeliteľná od záväzkov, 
ktoré nie sú predmetom výnimky. 
(66) Prvé vylú čenie je ustanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia o skupinovej 
výnimke a týka sa zákazu konkurencie. Zá kaz konkurencie je dojednanie, ktorého 
výsledkom je, že kupujúci nakupuje od dodávate ľa alebo od iného podniku ur čeného 
dodávateľom viac ako 80 % celkového objemu nákupov zmluvného tovaru a služieb 
a ich zastupite ľných výrobkov (definícia v článku 1 ods. 1 písm. d) nariadenia o 
skupinovej výnimke) kupujúceho po čas predchádzajúceho kalendárneho roka, čím sa 
kupujúcemu zabra ňuje v nákupe konkuren čného tovaru alebo služ ieb alebo je tento 
nákup obmedzený na menej ako 20 % celkových nákupov. Tam, kde prvý rok po uzatvorení zmluvy nie sú k dispozícii potrebné údaje o nákupoch kupujúceho za 
predchádzajúci rok, môže sa použi ť najlepší odhad kupujúce ho týkajúci sa jeho 
celkových ro č
ných požiadaviek. Na takýt o zákaz konkurencie sa nevz ťahuje 
nariadenie o skupinovej výnimke, ak je  jej doba trvania neobmedzená alebo 
presahuje pä ť rokov. Na zákaz konkurencie, ktorý je automaticky obnovite ľný po 
období piatich rokov, sa nariadenie  o skupinovej výnimke tiež nevz ťahuje (pozri 
druhý pododsek článku 5 ods. 1). Zákaz konkurencie je vo všeobecnosti oslobodnený 
podľa uvedeného nariadenia, ak je doba jej trvania obmedzená na pä ť rokov alebo na 
kratšiu dobu alebo ak neexistujú žiadne prekážky, ktoré by kupujúcemu bránili skutočne ukončiť zákaz konkurencie na konci tohto pä ťročného obdobia. Ak sa 
napríklad v dohode stanovuje zákaz konkur encie na obdobie piatich rokov a 
dodávateľ poskytne kupujúcemu úver, splácanie tohto úveru by nemalo kupujúcemu 
brániť skutočne ukončiť zákaz konkurencie na konci tohto pä ťročného obdobia. 
Podobne, ke ď dodávate ľ poskytne kupujúcemu zariadenie, ktoré nie je viazané na 
určitý vzťah, kupujúci by mal ma ť možnosť po skon čení zákazu konkurencie 
zariadenie odkúpi ť za jeho trhovú hodnotu. 
(67) Pä ťročné obmedzenie sa neuplatní, ke ď sa tovar alebo služby ďalej predávajú 
kupujúcim „z priestorov a pozemkov vo vlastníctve dodávate ľa alebo ktoré sú 
prenajaté dodávate ľom od tretích strán, ktoré nie sú spojené s kupujúcim“. V 
takýchto prípadoch môže by ť doba trvania zákazu konkurencie zhodná s dobou 
trvania využívania predaj ného miesta kupujúcim ( článok 5 ods. 2 nariadenia 
o skupinovej výnimke). Dôvodom tejto výnimky je, že obvykle sa nedá odôvodnene predpoklada ť, že dodávate ľ povolí predaj konkuren čných výrobkov z priestorov a 
pozemkov, ktoré sú vo vlastníctve dodávate ľa bez jeho súhlasu. Analogicky, rovnaké 
zásady platia v prípade, že kupujúci pôsobí z mobilnej predajne, ktorú dodávate ľ 
vlastní alebo si ju prenajíma od tretej strany, ktorá nie je prepojená na kupujúceho. 
Táto výnimka sa nevz ťahuje na umelo vytvorené interp retácie vlastníctva, napríklad 
 
SK 29   SK prevod vlastníckych práv na pozemok a priestory z distribútora na dodávate ľa iba na 
obmedzené obdobie, ktorých cie ľom je vyhnú ť sa tomuto pä ťročnému obdobiu. 
(68) Druhé od ňatie skupinovej výnim ky je ustanovené v článku 5 ods. 1 písm. b) 
nariadenia o skupinovej výnimke a týka sa zákazu konkurencie zo strany kupujúceho 
po skončení platnosti dohody. Na takúto povinnos ť sa obvykle nariadenie o 
skupinovej výnimke nevz ťahuje, pokia ľ táto povinnos ť nie je nevyhnutná na ochranu 
know-how, ktoré dodávate ľ previedol na kupujúceho, obmedzuje sa na miesto 
predaja, z ktorého kupujúci pôsobil po čas doby trvania zmluvy a obmedzuje sa 
maximálne na obdobie jedného roka (pozri článok 5 ods. 3 nariadenia o skupinovej 
výnimke). Pod ľa definície v článku 1 ods. 1 písm. g) nariadenia o skupinovej 
výnimke, know-how musí by ť „podstatné“, čo znamená, že know-how obsahuje 
informácie, ktoré sú pre kupujúceho významné a užito čné na účely použitia, predaja 
alebo ďalšieho predaja zmluvného tovaru alebo služieb. 
(69) Tretie od ňatie skupinovej výnim ky je ustanovené v článku 5 ods. 1 písm. c) 
nariadenia o skupinovej výnimke a týka sa predaja konkuren čného tovaru v systéme 
selektívnej distribúcie. Nariad enie o skupinovej výnimke sa vz ťahuje na kombináciu 
selektívnej distribúcie a zákazu konkuren cie, ktorá všeobecne zaväzuje obchodníkov, 
aby vo všeobecnosti ďalej nepredávali tovar konkuren čných zna čiek. Ak však 
dodávateľ bráni svojim schváleným obchodníkom, priamo alebo nepriamo, 
nakupova ť výrobky na ďalší predaj od ur čitých konkuren čných dodávate ľov, potom 
takáto povinnos ť nemôže využíva ť výhody nariadenia o skupinovej výnimke. 
Cieľom vyňatia takejto povinnosti je zabráni ť situácii, ke ď by určitý počet 
dodávateľov využívajúcich v rámci selektívnej di stribúcie rovnaké predajne bránili 
jednému ur čitému konkuren čnému podniku alebo ur čitým konkrétnym 
konkuren čným podnikom využíva ť tieto predajne na dist ribúciu vlastných výrobkov 
(uzavretie trhu pre konkuren čného dodávate ľa, čo predstavuje formu kolektívneho 
bojkotu)31. 
6. Oddelite ľnosť 
(70) Nariadenie o skupinovej výnimke vyní ma vertikálne dohody pod podmienkou, že vo 
vertikálnej dohode nie je obsiahnuté žiadne  závažné obmedzenie, ako je uvedené v 
článku 4 uvedeného nariadenia, ani sa touto vertikálnou dohodou žiadne závažné 
obmedzenie nevykonáva v praxi. Ak ex istuje vo vertikál nej dohode jedno alebo 
viacero závažných obmedzení, výhody vypl ývajúce z nariadenia o skupinovej 
výnimke sa strácajú pre celú dohodu. V pr ípade závažných obmedzení sa neuplat ňuje 
oddeliteľnosť. 
(71) Pravidlo oddelite ľnosti sa však uplat ňuje na vylú čené obmedzenia uvedené v 
článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke.  Preto, v takomto prípade sa výhody 
skupinovej výnimky rušia len pre tú časť vertikálnej dohody, ktorá nesp ĺňa 
podmienky uvedené v článku 5. 
                                                 
31 Príklad nepriamych opatrení, ktoré majú takéto vylu čujúce účinky, možno nájs ť v rozhodnutí 
Komisie 92/428/EHS v veci č. IV/33.542 – Parfum Givenchy, Ú. v. ES L 236, 19.8.1992, s. 11. 
 
SK 30   SK 7. Portfólio výrobkov distribuovaných pr ostredníctvom toho istého distribu čného 
systému 
(72) Ke ď dodávate ľ využíva jednu distribu čnú dohodu na distribúciu nieko ľkých 
tovarov/služieb, na niektoré sa môže vzh ľadom na prahovú hodnotu podielu na trhu 
uplatňovať nariadenie o skupinovej výnimke, pri čom na iné sa nesmie. V tom 
prípade sa nariadenie o skupinovej výnimke uplat ňuje len na ten to var a služby, ktoré 
spĺňajú podmienky na jeho uplatnenie. 
(73) Pokia ľ ide o tovar alebo služby, na ktoré sa nevz ťahuje nariadenie o skupinovej 
výnimke, uplat ňujú sa bežné pravidlá hospodárskej sú ťaže, čo znamená: 
a) neexistuje žiadna skupinová výnimk a, ale ani predpoklad protiprávnosti, 
b) ak došlo k porušeniu článku 101 ods. 1, ktoré nesp ĺňa podmienky na udelenie 
výnimky, je potrebné zváži ť či existujú primerané opravné prostriedky na 
vyriešenie problému hospodárskej sú ťaže v rámci existujúceho distribu čného 
systému, 
c) ak neexistujú žiadne takéto primer ané opravné prostriedky, príslušný dodávate ľ 
bude musie ť využiť iné distribu čné postupy. 
 Takáto situácia môže vzniknú ť tiež tam, kde sa uplat ňuje článok 102 pokia ľ ide o 
niektoré výrobky, ale nie čo sa týka iných. 
IV. OD ŇATIE  SKUPINOVEJ  VÝNIMKY  A NEUPLAT ŇOVANIE  NARIADENIA  
O SKUPINOVEJ  VÝNIMKE 
1. Postup pri od ňatí výnimky 
(74) Predpoklad legálnosti spo čívajúci v nariadení o s kupinovej výnimke sa môže 
odvolať, ak vertikálna dohoda, posudzovaná bu ď samostatne alebo spolu s 
podobnými dohodami uplat ňovanými konkuren čnými dodávate ľmi alebo 
kupujúcimi, patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1 a nesp ĺňa všetky podmienky 
článku 101 ods. 3.  
(75) Podmienky pod ľa článku 101 ods. 3 nie sú obvykl e splnené, ak je zna čne obmedzený 
prístup na relevantný trh alebo hospodárska sú ťaž na tomto trhu kumulatívnym 
účinkom paralelných sietí podobnýc h vertikálnych dohôd používaných 
konkuren čnými dodávate ľmi alebo kupujúcimi. Paraleln é siete vertikálnych dohôd sa 
majú považova ť za podobné, ak obsahujú obmedzenia majúce podobné ú činky na 
trh. Takáto situácia môže napríklad nasta ť, keď na danom trhu ur čití dodávatelia 
používajú čisto kvalitatívnu selektívnu distribúciu, pri čom ostatní dodávatelia 
používajú kvantitatívnu selektívnu distribúc iu. Takáto situácia môže takisto nasta ť 
vtedy, ak na danom trhu kumulatívne využívanie kvalitatívneho kritéria, vylú či 
efektívnejších distribútorov. Za takýchto okolností musí hodnotenie zoh ľadniť 
účinky narúšajúce hospodársku sú ťaž, ktoré možno pripísa ť každej jednotlivej sieti 
dohôd. Tam, kde to prichádza do úvahy, sa môže od ňatie týka ť iba určitého 
kvalitatívneho kritéria alebo iba kvan titatívnych obmedzení uložených na ur čitý 
počet autorizovaných distribútorov.  
 
SK 31   SK (76) Zodpovednos ť za kumulatívny ú činok narúšajúci hospodársku sú ťaž sa môže 
pripísať iba tým podnikom, ktoré k nemu zna čne prispievajú. Na dohody uzavreté 
podnikmi, ktorých príspevok na tomto kumulatívnom ú činku je zanedbate ľný, sa 
nevzťahuje zákaz ustanovený v článku 101 ods. 132, a preto nepodliehajú 
mechanizmu od ňatia. Hodnotenie tohto podielu sa  vykoná v súlade s kritériami 
uvedenými v odsekoch 128 až 229. 
(77) Tam, kde sa uplatní postup pri od ňatí výnimky, Komisia musí predloži ť dôkaz, 
že dohoda patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1 a že nesp ĺňa jednu alebo nieko ľko 
podmienok článku 101 ods. 3. Rozhodnutie o od ňatí výnimky môže ma ť iba účinok 
ex nunc, čo znamená, že status výnimky prís lušných dohôd sa neovplyvní až do 
dátumu nadobudnutia ú činnosti od ňatia výnimky. 
(78) Ako je uvedené v odôvodnení 14 nariad enia o skupinovej výnimke môže orgán na 
ochranu hospodárskej sú ťaže členského štátu od ňať výhody vyplývajúce z nariadenia 
o skupinovej výnimke vo vz ťahu k vertikálnym dohodám, ktorých ú činky narúšajúce 
hospodársku sú ťaž sa prejavujú na území príslušného členského štátu alebo jeho 
časti, ktorá má všetky charakteristiky osobitného geografického trhu. Komisia má 
výhradnú právomoc od ňať výhody vyplývajúce z nariadenia o skupinovej výnimke 
pri vertikálnych dohodách obm edzujúcich hospodársku sú ťaž na relevantnom 
geografickom trhu, ktorý je vä čší ako územie jedného členského štátu. Ak územie 
jedného členského štátu alebo jeho časť predstavujú relevant ný geografický trh, majú 
právomoc od ňať výnimku aj Komisia, aj príslušný členský štát.  
2. Neuplatnenie nariadenia o skupinovej výnimke 
(79) Článok 6 nariadenia o skupinovej výnimke umož ňuje Komisii vylú čiť z pôsobnosti 
nariadenia o skupinovej výnimke prostre dníctvom nariadenia paralelné siete 
podobných vertikálnych obmedzení, ak ti eto siete pokrývajú viac ako 50 % 
relevantného trhu. Také to opatrenie nie je ur čené jednotlivým podniko m, ale týka sa 
všetkých podnikov, ktorých dohody sú vym edzené v nariadení o neuplatnení 
nariadenia o skupinovej výnimke. 
(80) Ke ďže odňatie výhod z nariadenia o skup inovej výnimke znamená prijatie 
rozhodnutia stanovujúceho porušenie článku 101 individuálnou spolo čnosťou, 
účinkom nariadenia pod ľa článku 6 je iba odstráni ť, v súvislosti s príslušnými 
obmedzeniami a príslušnými trhmi, výhody vyplývajúce z uplatne nia nariadenia o 
skupinovej výnimke a obnovi ť úplné uplat ňovanie článku 101 ods. 1 a 3. Po prijatí 
nariadenia, ktorým sa vyhlási nariad enie o skupinovej výnimke za neuplatnite ľné 
v súvislosti s ur čitými vertikálnymi obmedzeniami  na konkrétnom trhu, uplatnenie 
článku 101 na jednotlivé dohody sa bude riadi ť kritériami vypracovanými na základe 
príslušnej judikatúry Sú dneho dvora a Všeobecného súdu a na základe oznámení a 
predchádzajúcich rozhodnutí prijatých Komisiou. Tam, kde to prichádza do úvahy, 
Komisia prijme rozhodnutie v individuá lnom prípade, ktoré môže slúži ť ako 
usmernenie pre všetky podniky pôsobiace na príslušnom trhu. 
                                                 
32 Rozsudok Súdneho dvora Európskych spolo čenstiev z 28. februára 1991, C-234/89, Stergios 
Delimitis/Henninger Bräu AG , Zb. s. I-935. 
 
SK 32   SK (81) Na ú čely výpočtu 50 % podielu pokryti a trhu treba zoh ľadniť každú jednotlivú sie ť 
vertikálnych dohôd obsahujúcich obmedzenia  alebo kombinácie obmedzení majúcich 
podobné ú činky na trh. Článok 6 nariadenia o skupinovej výnimke neznamená 
povinnosť zo strany Komisie zasiahnu ť v prípade, ke ď je prekro čený 50 % podiel 
pokrytia trhu. Vo všeobecnosti možno poveda ť, že neuplatnenie prichádza do úvahy, 
ak je pravdepodobné, že je zjavne obmedze ný prístup na relevantný trh alebo 
hospodárska sú ťaž na tomto trhu. To sa môže vyskytnú ť najmä vtedy, ak paralelné 
siete selektívnej distribúcie pokrývajú ce viac ako 50 % trhu sú zodpovedné za 
uzatvorenie trhu tým, že využívajú selektí vne kritéria, ktoré si nevyžaduje povaha 
príslušného tovaru alebo ktoré vedú k diskriminácii ur čitých foriem distribúcie 
použiteľných na predaj takýchto tovarov. 
(82) Pri hodnotení potreby uplatnenia článku 6 nariadenia o skupinovej výnimke Komisia 
posúdi, či by individuálne od ňatie výnimky nebolo vhodnejším opravným 
prostriedkom. To môže závisie ť predovšetkým od po čtu konkuren čných podnikov 
prispievajúcich ku kumulatívnemu ú činku na trh alebo od po čtu ovplyvnených 
geografických trhov v rámci Únie. 
(83) V akomko ľvek nariadení prijatom pod ľa článku 6 nariadenia o skupinovej výnimke 
musí byť jasne vymedzená jeho pôsobnos ť. Komisia musí preto po prvé vymedzi ť 
relevantný trh s výrobkami a relevantný geogr afický trh, resp. tr hy, a po druhé, musí 
určiť typ vertikálneho obmed zenia, na ktoré sa už ďalej nebude uplat ňovať 
nariadenie o skupinovej výnimke. Pokia ľ ide o posledne uvedený aspekt, Komisia 
môže upravi ť pôsobnos ť svojho nariadenia pod ľa problému s hospodárskou sú ťažou, 
ktorý má v úmysle rieši ť. Napríklad, aj ke ď sa pri stanovovaní 50 % podielu pokrytia 
trhu zohľadnia všetky paralelné si ete dohôd typu nákupu jednej zna čky, Komisia 
môže aj napriek tomu obmedzi ť rozsah neuplatnenia nariadenia iba na zákaz 
konkurencie presahujúci ur čitú dobu trvania. Teda dohody s kratšou dobou trvania 
alebo menej obmedzujúceho povahu nemusia tým by ť dotknuté s oh ľadom na nižší 
stupeň účinkov uzavretia trhu, ktoré možno pripísa ť týmto obmedzeniam. Podobne, 
keď sa na určitom trhu používa selektívna distribúcia spolu s ďalšími obmedzeniami, 
ako sú zákaz konkurencie alebo presad zovanie množstevnej povinnosti u 
kupujúceho, nariadenie o neuplatnení sa môže týka ť len týchto ďalších obmedzení. 
Tam, kde to prichádza do úvahy, môže Komisia poskytnú ť aj usmernenie tým, že 
uvedie úrove ň podielu na trhu, ktorá sa v súvi slosti s konkrétnym trhom môže 
považova ť za nedostato čnú na to, aby viedla k zna čnému prínosu jedného podniku na 
kumulatívnom ú činku. 
(84) Pod ľa nariadenia Rady č. 19/65/EHS z 2. marca 1965 o uplat ňovaní článku 85 ods. 3 
Zmluvy na ur čité kategórie dohôd a zosúladených postupov33 Komisia musí stanovi ť 
prechodné obdobie v trvaní aspo ň šiestich mesiacov predtým, ako vstúpi do platnosti 
nariadenie o neuplatnení nariadenia o skupinovej výn imke. To by malo umožni ť 
príslušným podnikom upravi ť svoje dohody tak, aby zoh ľadňovali nariadenie o 
neuplatnení nariadenia  o skupinovej výnimke. 
(85) Nariadenie o neuplatnení nari adenia o skupinovej výnimke nebude ma ť vplyv na stav 
vyňatia príslušných dohôd po čas obdobia pred za čatím jeho uplat ňovania. 
                                                 
33 Ú. v. ES 36, 6.3.1965, s. 533. Mim. vyd. 08/001, s. 3. 
 
SK 33   SK V. VYMEDZENIE  TRHU  A VÝPOČET PODIELU  NA TRHU 
1. Oznámenie Komisie o vymedzení relevantného trhu 
(86) Oznámenie Komisie o vyme dzení relevantného trhu na ú čely práva hospodárskej 
súťaže Spolo čenstva34 poskytuje usmernenie k pravidlám, kritériám a dôkazom, 
ktoré Komisia používa pri zoh ľadňovaní otázok vymedzenia trhu. Toto oznámenie sa 
v týchto usmerneniach bližšie nevysvet ľuje a malo by slúži ť len ako základ pre 
otázky vymedzenia trhu. Tieto usmernenia sa zaoberajú len osobitnými otázkami, 
ktoré vznikajú v súvislosti s vertikálnym i obmedzeniami a ktorými sa nezaoberá 
uvedené oznámenie. 
2. Relevantný trh na výpo čet prahovej hodnoty 30 % podielu na trhu pod ľa 
nariadenia o skupinovej výnimke 
(87) Pod ľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimk e sa o uplatnení skupinovej výnimky 
rozhodne na základe podielu dodávate ľa na trhu, ako aj podi elu kupujúceho na trhu. 
Aby bolo možné skupinovú výnimku uplatni ť, podiel dodávate ľa na trhu, na ktorom 
predáva zmluvné výrobky kupujúcemu, ani podiel kupujúceho na trhu, na ktorom 
nakupuje zmluvné výrobky, nesmie prekro čiť 30 %. V prípade dohôd medzi malými 
a strednými podnikmi nie je vo všeobecnosti potrebné vypo čítať podiel na trhu (pozri 
odsek 11).  
(88) Na ú čely výpočtu podielu podniku na trhu je potrebné ur čiť relevantný trh, na ktorom 
podnik predáva eventuálne nakupuje zm luvné výrobky. Musia sa preto vymedzi ť 
relevantný trh s výrobkami i relevantný ge ografický trh. Relevantný trh s výrobkami 
zahŕňa každý tovar alebo služby, ktoré sa  považujú kupujúcimi za navzájom 
zameniteľné z dôvodu ich charakteristických vlastností, ceny a ú čelu použitia. 
Relevantný geografický trh zah ŕňa oblasť, na ktorej sa príslušné podniky zapájajú do 
ponuky a dopytu príslušných výrobkov alebo služieb, na ktorom sú dostato čne 
homogénne podmienky hospodárskej sú ťaže a ktorý je možné odlíši ť od susedných 
geografických oblastí najmä kvôli tomu, že sú na nich zjavne odlišné podmienky 
hospodárskej sú ťaže. 
(89) Definícia trhu s výrobkami závisí v prvom rade od zastupite ľnosti z h ľadiska 
kupujúcich. Ke ď sa dodávaný výrobok používa a ko vstup na výrobu iných výrobkov 
a vo všeobecnosti v kone čnom výrobku nie je rozpoznate ľný, trh s výrobkami je 
obvykle vymedzený priamymi preferenciami kupujúcich. Zákazníci kupujúcich obvykle nemajú výrazné prefer encie týkajúce sa vst upov použitých kupujúcimi. 
Vertikálne obmedzenia dohodnuté medzi dodávate ľom a kupujúcim vstupu sa 
obvykle vz ťahujú len na predaj a nákup medzip roduktu, a nie na predaj výsledného 
výrobku. V prípade distribúcie kone čných výrobkov je predstava priamych 
kupujúcich o zastupite ľných výrobkoch obvykle ovplyvnená alebo sa riadi tým, čo 
uprednost ňujú kone ční spotrebitelia. Distribútor ako ďalší predajca pri nákupe 
konečných výrobkov nemôže ignorova ť preferencie kone čných spotrebite ľov. Okrem 
toho, na úrovni distribúcie sa  vertikálne obmedzenia týka jú nielen pr edaja výrobkov 
medzi dodávate ľom a kupujúcim, ale aj ich ďalšieho predaja. Ke ďže rôzne spôsoby 
distribúcie medzi sebou obvykle sú ťažia, trhy spravidla nebývajú vymedzené pod ľa 
                                                
 
34 Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5. 
 
SK 34   SK uplatňovanej formy distribúcie. Tam, kde dodáv atelia spravidla predávajú portfólio 
výrobkov, trh s výrobkami môže ur čovať celé portfólio, ke ď kupujúci za zastupite ľné 
výrobky považujú celé portfóliá  výrobkov a nie jednotlivé výrobky. Ke ďže 
distribútori sú profesionálnym i kupujúcimi, geografický trh ve ľkoobchodu je 
obvykle širší ako trh ma loobchodu, kde sa výrobok ďalej predáva kone čným 
spotrebite ľom. Táto skuto čnosť často vedie k vymedzeniu vnútroštátnych alebo 
širších ve ľkoobchodných trhov. V prípade homogénnych trhových podmienok a 
prekrývajúcich sa miestnych alebo regi onálnych spádových oblastí však trhy 
maloobchodu môžu by ť takisto širšie ako oblas ť, kde kone ční spotrebitelia h ľadajú. 
(90) Ke ď sa vertikálna dohoda týka troch strá n, z ktorých každá pôsobí na inej úrovni 
obchodu, nesmie podiel žiadnej z tý chto strán na trhu presiahnu ť 30 % podielu, aby 
sa mohla uplatni ť skupinová výnimka. Ako je uvedené v článku 3 ods. 2 nariadenia o 
skupinovej výnimke, pokia ľ podnik na základe dohody medzi viacerými stranami 
nakupuje zmluvný tovar alebo služby od podniku, ktorý je zmluvnou stranou, a predáva zmluvný tovar alebo služby inému podniku, ktorý je zmluvnou stranou, 
skupinová výnimka sa uplat ňuje iba vtedy, ak jeho podi el na trhu ako kupujúceho 
a dodávate ľa nepresahuje prahovú hranicu 30 %. Ak je napríklad v dohode medzi 
výrobcom, ve ľkoobchodníkom (alebo združením maloobchodníkov) 
a maloobchodníkom dohodnutý zákaz konkurencie,  potom ani podiel výrobcu, ani 
podiel ve ľkoobchodníka (alebo združenia maloobchodníkov) na ich príslušných 
nadväzujúcich trhoch nižšieho stup ňa nesmie presiahnu ť 30 % a podiel 
veľkoobchodníka (alebo združenia maloobc hodníkov) a maloobchodníka na ich 
príslušných nákupných trhoch nesmie presiahnu ť 30 %, ak chcú využíva ť výhody 
skupinovej výnimky. 
(91) Ak dodávate ľ
 vyrába tak originálne zariadenie, ako aj náhradné sú čiastky 
a zabezpe čuje opravy pre toto zariadenie, dodávate ľ je často jediným alebo hlavným 
dodávateľom pre nadväzujúci trh s náhradnými sú čiastkami a opravami. Podobná 
situácia môže nasta ť, keď dodávate ľ pôvodného zariadenia zadáva zákazky na 
výrobu náhradných sú čiastok alebo zabezpe čenie opráv subdodávate ľovi. Relevantný 
trh na účely uplatnenia nariadenia o skupinovej výnimke môže by ť trh s originálnym 
zariadením vrátane náhradných sú čiastok alebo samostat ný trh s originálnym 
zariadením a samostatný nadväzujúci tr h, v závislosti od okolností jednotlivých 
prípadov, takých ako sú ú činky príslušných obmedzení, životnos ť zariadenia 
a význam nákladov na opravu al ebo nahradenie zariadenia35. V praxi je potrebné 
určiť, či sa významný podiel kupujúcich roz hoduje s prihliadnutím na náklady 
v priebehu životného cyklu výrobku. Ak je tomu tak, nazna čuje to, že existuje jeden 
kombinovaný trh s originálnym zariadením a náhradnými dielmi. 
(92) Tam, kde vertikálna dohoda obsahuj e okrem dodávky zmluvného tovaru aj 
ustanovenia o právach duševného vlastn íctva, napríklad ustanovenie o použití 
obchodnej známky dodávate ľa, ktoré kupujúcemu pomôžu  pri predaji zmluvného 
tovaru na trhu, na ú čely uplatnenia nariadenia o skupinovej výnimke je relevantný 
                                                 
35 Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci Pelikan/Kyocera (1995), KOM(96)123, bod 87 a 
rozhodnutie Komisie 91/595/EHS vo veci č. IV/M.12 – Varta/Bosch , Ú. v. ES L 320, 22.11.1991, s. 26, 
rozhodnutie Komisie vo veci IV/M.1094 – Caterpillar/Perkins Engines , Ú. v. ES C 94, 28.3.1998, s. 23 
a rozhodnutie Komisie vo veci č. IV/M.768 – Lucas/Varity , Ú. v. ES C 266, 13.9.1996, s. 6. Pozri tiež 
bod 56 oznámenia o vymedzení relevantného trhu na ú čely práva hospodárskej sú ťaže Spolo čenstva 
(pozri odsek 86). 
 
SK 35   SK podiel dodávate ľa na trhu, na ktorom tento tova r predáva. Tam, kde poskytovate ľ 
franchisingu nedodáva tovar na ú čely ďalšieho predaja, ale poskytuje súbor služieb 
a tovaru v kombinácii s ustanoveniami o pr ávach duševného vlastníctva, ktoré spolu 
vytvárajú obchodnú metódu poskytovanú v rámci franchisingu, poskytovate ľ 
franchisingu musí ako poskytovate ľ obchodnej metódy zoh ľadniť svoj podiel na trhu. 
Na tento ú čel poskytovate ľ franchisingu potrebuje vypo čítať svoj podiel na tom trhu, 
na ktorom sa obchodná metóda používa, te da na trhu, kde nadobúdatelia franchisingu 
využívajú obchodnú metódu na poskyt ovanie tovaru a služieb kone čným 
používate ľom. Poskytovate ľ franchisingu musí pri výpo čte podielu na trhu 
vychádza ť z hodnoty tovaru a služieb dodáva ných na tento trh nadobúdate ľmi jeho 
franchisingu. Na tomto trhu môžu by ť konkurentmi poskytovatelia iných 
obchodných metód vyplývajúcich z fr anchisingu, ale tiež dodávate ľmi 
zastupiteľného tovaru alebo služieb bez použitia franchisingu. Napríklad, bez toho, 
aby tým bolo dotknuté vymedzenie takého trhu, ak existuje trh so službami v oblasti 
rýchleho ob čerstvenia, poskytovate ľ franchisingu pôsobiaci na takom trhu si musí 
vypočítať svoj podiel na trhu na  základe príslušných úda jov o predajoch vykonaných 
nadobúdate ľmi jeho franchisingu na tomto trhu.  
3. Výpo čet podielu na trhu pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 
(93) Výpo čet podielov na trhu musí v zásade vychádza ť z číselných údajov. Tam, kde nie 
sú k dispozícii tieto číselné údaje, môžu sa urobi ť spoľahlivé odhady. Takéto odhady 
môžu vychádza ť buď z iných spo ľahlivých informácií o trhu ako sú údaje o objeme 
(pozri článok 7 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke). 
(94) Vlastná výroba, to znamená výroba medziproduktu na vlastné použitie, môže by ť pri 
analýze hospodárskej sú ťaže veľmi dôležitá ako jedno z konkuren čných obmedzení 
alebo na zdôraznenie postavenia spolo čnosti na trhu. Na ú čely vymedzenia trhu a 
výpočtu podielu na trhu pokia ľ ide o medziprodukty a služ by, sa vlastná výroba však 
nebude bra ť do úvahy. 
(95) V prípade duálnej distribúcie kone čných výrobkov, t. j. tam, kde výrobca kone čného 
tovaru pôsobí na trhu aj ako di stribútor, vymedzenie trhu a výpo čet podielu na trhu 
musí zah ŕňať aj predaj vlastného tovaru výr obcami prostredníctvom vertikálne 
integrovaných distribútorov a obchodných zástupcov (pozri článok 7 písm. c) 
nariadenia o skupinovej výnimke). „Integrova ní distribútori“ sú prepojené podniky v 
zmysle článku 1 ods. 2 nariadenia o skupinovej výnimke36. 
VI. POLITIKA  PRESADZOVANIA  V JEDNOTLIVÝCH  PRÍPADOCH 
1. Rámec analýzy 
(96) Mimo rámca pôsobnosti skupi novej výnimky je dôležité preskúma ť, či v konkrétnom 
prípade dohoda patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1 a ak áno, či sú splnené 
podmienky článku 101 ods. 3. Za predpokladu, že dohoda neobsahuje cielené 
obmedzenia hospodárskej sú ťaže, a najmä závažné obmedzenia hospodárskej sú ťaže, 
nie je dôvod predpoklada ť, že vertikálne dohody ne patriace do pôsobnosti 
                                                 
36 Na ú čely vymedzenia trhu a výpo čtu podielu na trhu nie je dôležité, či integrovaný distribútor predáva 
aj výrobky konkuren čných podnikov. 
 
SK 36   SK skupinovej výnimky z dôvodu prekro čenia prahovej hodnoty podielu na trhu patria 
do pôsobnosti článku 101 ods. 1 alebo nesp ĺňajú podmienky článku 101 ods. 3. Je 
potrebné individuálne zhodnotenie pravdepodobných ú činkov. Spolo čnosti sú 
nabádané, aby vykonávali svoje vl astné hodnotenia. Dohody, ktoré bu ď 
neobmedzujú hospodársku sú ťaž v zmysle článku 101 ods. 1 alebo ktoré sp ĺňajú 
podmienky článku 101 ods. 3 sú platné a vymáhate ľné. Podľa článku 1 ods. 2 
nariadenia č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej 
súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy37 na účely využitia výhod 
vyplývajúcich z individuálnej výnimky pod ľa článku 101 ods. 3 nie je potrebné 
urobiť žiadnu notifikáciu. V pr ípade individuálneho pres kúmania Komisiou, Komisia 
nesie dôkazné bremeno, že daná dohoda porušuje článok 101 ods. 1. Podniky, ktoré 
si uplatňujú nárok na výhody vyplývajúce z článku 101 ods. 3, nesú dôkazné 
bremeno, že sp ĺňajú podmienky uvedeného odseku. Ke ď sa preukážu pravdepodobné 
účinky narúšajúce hospodársku sú ťaž, podniky môžu zdôvodni ť opodstatnenos ť 
nárokov a vysvetli ť, prečo je určitý distribu čný systém nevyhnutný na to, aby mohol 
prinášať výhody spotrebite ľom bez vylú čenia hospodárskej sú ťaže ešte predtým, ako 
Komisia rozhodne, či dohoda sp ĺňa podmienky článku 101 ods. 3. 
(97) Hodnotenie, či vertikálna dohody má ú činok obmedzujúci hospodársku sú ťaž, sa 
urobí na základe porovnania skuto čnej a pravdepodobnej budúcej situácie na 
relevantnom trhu s existujúcimi vertikálnym i obmedzeniami so situáciou, ktorá by na 
relevantnom trhu bola v prípade neexiste ncie vertikálnych obmedzení v dohode. Pri 
hodnotení jednotlivých prípadov Komisia zoh ľadní, kde to pric hádza do úvahy, tak 
skutočné, ako aj pravdepodobné ú činky. Aby vertikálne dohody mali obmedzujúci 
účinok na hospodársku sú ťaž, musia ma ť taký vplyv na skuto čnú alebo prípadnú 
hospodársku sú ťaž, že na relevantnom trhu možno s primeraným stup ňom 
spoľahlivosti o čakávať negatívne ú činky na ceny, produkciu, inovácie alebo 
rozmanitos ť a kvalitu tovaru a služieb. Pravdepodobné negatívne ú činky na 
hospodársku sú ťaž musia by ť značné38. Je pravdepodobné, že sa vyskytnú zna čné 
účinky narúšajúce hospodársku sú ťaž, keď aspoň jedna zo strán má alebo získa ur čitý 
vplyv na trhu a dohoda prispieva k vytvoreniu, udržaniu alebo posil ňovaniu vplyvu 
na trhu alebo umož ňuje stranám takýto vplyv na trhu využíva ť. Vplyv na trhu je 
schopnosť udržiava ť ceny nad konkuren čnými úrov ňami alebo udržiava ť produkciu 
pokiaľ ide o množstvá výrobkov, kvalitu a rozmanitos ť výrobkov alebo inovácie pod 
konkuren čnými úrov ňami počas nie zanedbate ľného obdobia. Úrove ň vplyvu na trhu, 
ktorá sa obvykle vyžaduje na  preukázanie porušenia článku 101 ods. 1 je nižšia, ako 
úroveň vplyvu na trhu, ktorá je potrebná na preukázanie dominantného postavenia 
podľa článku 102. 
(98) Vertikálne obmedzenia sú spravidla menej škodlivé ako horizontálne obmedzenia. 
Hlavným dôvodom na vä čší dôraz na horizontálne obmedzenie spo číva v 
skutočnosti, že takéto obmedzenie sa môže týka ť dohody medzi konkuren čnými 
podnikmi vyrábajúcimi rovnaký alebo zastupite ľný tovar alebo služby. V takýchto 
horizontálnych vz ťahoch presadzovanie vplyvu  na trhu jednou spolo čnosťou (vyššia 
cena jej výrobku) môže by ť výhodou pre jej konkuren čné podniky. To by mohlo 
predstavova ť stimul pre konkuren čné podniky, aby sa navzájom podporovali 
v správaní sa, ktoré narúša hospodársku sú ťaž. Pri vertikálnych vz ťahoch je výrobok 
                                                 
37 Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1. 
38 Pozri oddiel II.1. 
 
SK 37   SK jedného vstupom pre druhého, inými slovami, činnosti strán dohody sa navzájom 
dopĺňajú. Ak spolo čnosť horizontálne integrovaná smer om nahor alebo vertikálne 
integrovaná smerom nadol uplat ňuje vplyv na trhu, spravidla tým poškodzuje dopyt 
ostatných po výrobku. Preto sa spolo čnosti, ktoré uzatvárajú dohodu, obvykle snažia 
druhej strane zabráni ť v uplatňovaní vplyvu na trhu druhou stranou. 
(99) Takáto vlastnos ť sebaobmedzovania by sa však nemala prece ňovať. Keď spoločnosť 
nemá na trhu žiaden vplyv, môže sa pokúsi ť o zvýšenie zisku iba optimalizovaním 
svojich výrobných a distribu čných postupov, či už s pomocou vertikálnych 
obmedzení alebo bez nich. Vše obecnejšie povedané, z dôvodu dopl ňujúcej úlohy 
strán vertikálnej dohody pri dodávaní výrobku na trh môžu vertikálne obmedzenia 
vytvárať značný priestor na pozitívne ú činky. Keď však podnik má vplyv na trhu, 
môže sa snaži ť svoj zisk zvýši ť aj na úkor priamych konkurentov tým, že zvýši ich 
náklady a na úkor kupujúcich a napokon aj spotrebite ľov tým, že sa usiluje 
o privlastnenie si ur čitej časti ich prebytku. To sa môže sta ť vtedy, ke ď sa spoločnosť 
horizontálne integrovaná smerom nahor a ve rtikálne integrovaná smerom nadol delí 
o mimoriadne zisky alebo vtedy, ke ď jedna z týchto dvoc h využíva vertikálne 
obmedzenia na privlastnenie si  všetkých mimoriadnych ziskov. 
1.1. Negatívne ú činky vertikálnych obmedzení 
(100) Negatívne ú činky na trh, ktoré môžu vyplýva ť z vertikálnych obmedzení, ktorým sa 
snaží predchádza ť právo hospodárskej sú ťaže EÚ, sú: 
a) uzavretie trhu inými dodávate ľmi alebo inými kupujúcimi vytváraním 
prekážok vstupu alebo expanzie, ktoré narúšajú hospodársku sú ťaž; 
b) zmiernenie hospodárskej sú ťaže medzi dodávate ľom a jeho konkuren čnými 
podnikmi a/alebo napomáhanie nekalým praktikám medzi tými dodávate ľmi, 
ktoré sa často ozna čuje ako obmedzenie hospodárskej sú ťaže medzi 
značkami39,  
c) zmiernenie hospodárskej sú ťaže medzi kupujúcim a jeho konkuren čnými 
podnikmi a/alebo napomáhanie neka lým praktikám medzi týmito 
konkuren čnými podnikmi, často ozna čované ako obmedzenie hospodárskej 
súťaže, ak sa týka hospodárskej sú ťaže distribútorov na základe zna čky alebo 
výrobku toho istého dodávate ľa, 
d) vytváranie prekážok brániacich inte grácii trhu, najmä vrátane obmedzovania 
možnosti spotrebite ľov nakupova ť tovar alebo služby v ktoromko ľvek inom 
členskom štáte, ktorý si môžu vybra ť. 
(101) Uzavretie trhu, zmiernenie hospodárskej sú ťaže a nekalých praktík na úrovni 
výrobcu môže poškodi ť spotrebite ľov najmä zvyšovaním ve ľkoobchodných cien 
výrobkov, obmedzovaním ponuky výrobkov, zn ižovaním ich kvality alebo 
obmedzovaním úrovne inovácií výrobkov. U zavretie trhu, zmiernenie hospodárskej 
súťaže a nekalých praktík na úrovni distribútorov môže poškodi ť spotrebite ľov 
najmä zvyšovaním maloobchodných cien  výrobkov, obmedzovaním možností vo ľby 
                                                 
39 Nekalé praktiky znamenajú tak výslovne nekalé konanie, ako aj ml čky odsúhlasené nekalé konanie 
(vedomé paralelné správanie sa). 
 
SK 38   SK medzi cenou a službami a spôsobov distribúcie, znižovaním dostupnosti a kvality 
služieb maloobchodu a obmedzovaním úrovne inovácií distribúcie.  
(102) Na trhu, kde jednotliví distribútori distribuujú zna čku resp. zna čky len jedného 
dodávateľa, obmedzenie hospodárskej sú ťaže medzi distribútormi tej istej zna čky 
povedie k obmedzeniu hospodárskej sú ťaže v rámci jednej zna čky medzi 
distribútormi, ale nemôže ma ť negatívny ú činok na hospodársku sú ťaž medzi 
distribútormi vo všeobecnosti. V ta kom prípade, ak je hospodárska sú ťaž v rámci tej 
istej značky intenzívna, je nepravdepodobné, že by zmiernenie hospodárskej sú ťaže 
v rámci jednej zna čky malo negatívne ú činky na spotrebite ľov. 
(103) Výhradné dohody sú spravidla horšie pre hospodársku sú ťaž ako nevýhradné 
dohody. Výhradný obchod, či už jednozna čným znením dohody alebo jej 
praktickými ú činkami spôsobuje, že sa jedna stra na zmluvne zaväzuje na výhradnom 
alebo kvázivýhradnom základe druhej st rane. Napríklad, na základe zákazu 
konkurencie kupujúci nakupuje iba jednu zna čku. Na druhej strane množstevná 
povinnosť ponecháva kupujúcemu ur čitý priestor na nákup konkuren čného tovaru. 
Miera uzavretia trhu môže by ť preto nižšia u množstevnej povinnosti. 
(104) Vertikálne obmedzenia dohodnuté pre nezna čkový tovar a služby sú spravidla menej 
škodlivé ako obmedzenia ovplyv ňujúce distribúciu zna čkového tovaru a služieb. 
Zásluhou zna čiek dochádza k zvyšovaniu dife renciácie výrobkov a znižuje sa 
zastupiteľnosť výrobku, čo vedie k znižovaniu pružnosti dopytu a vä čšej možnosti 
zvyšovania cien. Rozlišovanie medzi zna čkovým a nezna čkovým tovarom alebo 
službami sa často vyskytuje sú časne s rozlišovaním medzi medziproduktami a 
čiastkovými službami a kone čnými výrobkami a službami. 
(105) Všeobecne sa dá poveda ť, že kombinácia vertikálnych obmedzení zhoršuje ich 
individuálne negatívne ú činky. Niektoré kombinácie vertikálnych obmedzení sú však 
pre hospodársku sú ťaž menej nepriaznivé ako ve rtikálne obmedzenia používané 
samostatne nezávisle. Napríklad, pr i systéme výhradnej distribúcie môže by ť 
distribútor v pokušení zvýši ť cenu výrobkov, pretože hospodárska sú ťaž v rámci tej 
istej značky je obmedzená. Použitie množ stevnej povinnosti alebo stanovenie 
maximálnej ceny pre ďalší predaj môže obmedzi ť takéto zvyšovanie cien. Možné 
negatívne ú činky vertikálnych obmedzení sa posil ňujú, keď niekoľko dodávate ľov a 
ich kupujúci organizujú obchod podobným spôsobom, čo vedie k takzvaným 
kumulatívnym ú činkom.  
1.2. Pozitívne ú činky vertikálnych obmedzení 
(106) Dôležité je uvedomi ť si, že vertikálne obmedzenia môžu ma ť pozitívne ú činky najmä 
podporovaním necenovej hospodárskej sú ťaže a zlepšovaním kvality služieb. Ke ď 
spoločnosť nemá žiaden vplyv na trhu, môže sa pokúsi ť o zvýšenie svojich ziskov 
len optimalizáciou svojich výrobných alebo distribu čných postupov. V mnohých 
situáciách môžu by ť vertikálne obmedzenia v tomto oh ľade užito čné, pretože 
spravidla formálne dojednania medzi dodávate ľom a kupujúcim ur čujúce len cenu a 
množstvo ur čitej transakcie, môžu vies ť k podoptimálnej úrovni investícií a predajov. 
(107) Aj ke ď sa tieto usmernenia snažia poda ť čo najlepší preh ľad rozličných odôvodnení 
pre vertikálne obmedzenia, nie sú úplné ani vy čerpávajúce. Nižšie uvedené dôvody 
môžu odôvodni ť oprávnenos ť uplatnenia ur čitých vertikálnych obmedzení: 
 
SK 39   SK a) Riešenie problému „parazitovania“. Jeden distribútor môže ťažiť z propagácie 
iného distribútora. Tento druh probl ému sa vyskytuje najbežnejšie na 
veľkoobchodnej i maloobchodnej úrovni. Výhra dná distribúcia alebo podobné 
obmedzenia môžu pomôc ť zabrániť takémuto parazitovaniu. Parazitovanie sa 
môže vyskytnú ť aj medzi dodávate ľmi, napríklad ke ď jeden investuje do 
reklamy v priestoroch kupujúceho, všeobecne povedané na maloobchodnej 
úrovni, ktorá môže tiež priláka ť zákazníkov pre jeho konkuren čné podniky. 
Obmedzenia typu nesú ťaženia môžu pomôc ť prekonať parazitovanie40. 
 Na to, aby vznikol tento problém, sú potrebné skuto čné podmienky 
parazitovania. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytnú ť len pri 
službách pred predajom a ostatných propaga čných činnostiach, ale nie pri 
službách poskytovaných po predaji,  pri ktorých distribútor môže ú čtovať 
služby svojim zákazníkom indi viduálne. Výrobok musí by ť obvykle relatívne 
nový alebo technicky zložitý alebo hl avným rozhodujúcim faktorom dopytu 
musí byť dobré meno výrobku, pretože na základe predchádzajúcich nákupov 
zákazník môže ve ľmi dobre vedie ť čo chce. Výrobok musí ma ť tiež pomerne 
vysokú hodnotu, inak by zákazník nevynaložil úsilie na to, aby išiel do jedného 
obchodu pre informácie a do iného výrobok kúpi ť. Nakoniec, pre dodávate ľa 
nemusí by ť praktické, aby zmluvne uklad al všetkým kupujúcim požiadavky 
týkajúce ú činnej reklamy alebo služieb. 
 Parazitovanie medzi dodávate ľmi sa obmedzuje aj na ur čité situácie, konkrétne 
v prípadoch, ke ď sa propagácia vykonáva v priestoroch kupujúceho a je 
všeobecná a nie je zameraná na ur čitú značku. 
b) „Otvorenie nových trhov alebo vstup na nové trhy“. Tam, kde chce výrobca 
vstúpiť na nový geografický trh, napríklad prvýkrát vyváža ť do inej krajiny, 
môže to znamena ť osobitné „po čiatočné investície“ distri bútora na etablovanie 
značky na trhu. Na presved čenie miestneho distribút ora, aby vynaložil tieto 
investície, môže by ť potrebné zabezpe čiť distribútorovi územnú ochranu tak, 
aby mohol získa ť späť tieto investície do časným účtovaním vyššej ceny. 
Distribútorom so sídlom na iných trhoch by sa mal potom po čas určitého 
obmedzeného obdobia zabráni ť predaj na tomto novom tr hu (pozri aj odsek 61 
v oddiele III.4). Toto je osobitný prípad  problému parazitovania, ktorý je 
opísaný v písmene a). 
c) „Otázka parazitovania na certifikáto ch“. V niektorých odvetviach majú ur čití 
maloobchodníci poves ť, že sa zásobujú len „kvalitnými“ výrobkami. V 
takomto prípade môže by ť pre uvedenie nového výr obku na trh rozhodujúci 
jeho predaj práve prostredníctvo m týchto maloobchodníkov. Ak výrobca 
nemôže na za čiatku obmedzi ť svoj predaj len na  luxusné obchody, riskuje 
svoje vyradenie zo zoznamu a zav edenie nového výrobku sa môže skon čiť 
neúspechom. V takom prípade preto môže by ť opodstatnené umožnenie 
obmedzenia po čas obmedzenej doby trvania ako je výhradná distribúcia alebo 
selektívna distribúcia. Doba obmedzenia musí by ť dostatočná na to, aby sa 
                                                 
40 Či spotrebitelia skuto čne celkovo majú výhody z propagácie navyše závisí od toho, či propagácia 
navyše informuje a presvied ča a tým je prínosom pre mnohých nových zákazníkov alebo sa dostane 
hlavne k zákazníkom, ktorí už vedia čo chcú kúpi ť a pre ktorých propagácia navyše znamená len alebo 
najmä zvýšenie ceny. 
 
SK 40   SK zabezpečilo uvedenie nového výrobku na trh, al e nie príliš dlhá, aby nebránila 
väčšiemu rozšíreniu výrobku. Takéto výhody sú pravdepodobnejšie v prípade 
„odskúšaného“ tovaru alebo zložit ých výrobkov, ktoré predstavujú pre 
konečného spotrebite ľa pomerne ve ľký nákup. 
d) Takzvaný „problém finan čnej podpory“. Niekedy musí dodávate ľ alebo 
kupujúci vykona ť investície týkajúce sa ur čitého klienta, ako sú špeciálne 
zariadenie alebo školen ie. Napríklad, výrobca sú čiastok, ktorý má vyrába ť 
nové stroje a nástroje, aby uspokojil konkrétne požiadavky jedného zo svojich 
zákazníkov. Investor sa nemôže zaviaza ť k týmto nutným investíciám pred 
pevným stanovením ur čitých dodávate ľských dojednaní. 
 Ako pri iných príkladoch parazitovania, aj tu však existu je celý rad podmienok, 
ktoré musia by ť splnené skôr, ako riziko nedostato čných investícií bude reálne 
alebo zna čné. Predovšetkým, i nvestície musia by ť špecifické pre ur čitý vzťah. 
Investície vykonané dodávate ľom sa považujú za špecifické pre ur čitý vzťah, 
ak po skon čení platnosti zmluvy ich dodávate ľ nemôže použi ť na dodávku 
iným zákazníkom, a ak ich môže preda ť iba so zna čnou stratou. Investície 
vykonané kupujúcim sa považujú za špecifické pre ur čitý vzťah, keď po 
skončení platnosti zmluvy ich kupujúci nemôže použi ť na nákup a/alebo 
používanie výrobkov dodaných inými dodávate ľmi, a ak ich môže preda ť iba 
so značnou stratou. Investície sú te da špecifické pre daný vz ťah napríklad 
preto, že sa môžu využi ť iba na výrobu ur čitého prvku typického pre danú 
značku alebo na skladovanie ur čitej značky a teda sa nemôžu použi ť so ziskom 
na výrobu alebo ďalší predaj alternatívnyc h výrobkov. Po druhé, musí ís ť o 
dlhodobé investície, ktoré nemožno získa ť späť v krátkej dobe. A po tretie, 
investícia musí by ť asymetrická, jedna zmluvná  strana investuje viac ako 
druhá. Ak sú splnené tieto podmienky, existuje obvykle dobrý dôvod na použitie vertikálne ho obmedzenia po čas doby potrebnej na odpísanie 
investície. Príslušné vertikálne obmedzenia sú nesú ťažného typu alebo 
množstevnej povinnosti, ak investície vykonáva dodávate ľ a v prípade, ak by 
investície vykonal kupujúci, išlo by o výhradnú distribúciu, o výhradne 
prideleného zákazníka alebo o výhradnú dodávku. 
e) „Osobitný problém finan čnej podpory môže nasta ť v prípade prevodu 
podstatného know-how“. Akonáhle sa know-how poskytne, nemožno ho vzia ť 
späť a jeho poskytovate ľ nemusí ma ť záujem, aby ho využívali jeho 
konkuren čné podniky alebo aby sa využív al v ich prospech. Pokia ľ know-how 
nebolo priamo k dispozícii kupujú cemu, je podstatné a nevyhnutné pre 
fungovanie dohody, potom takýto prevod môže by ť dôvodom na použitie 
obmedzenia typu zákazu konkurencie, na čo by sa obvykle nevz ťahoval článok 
101 ods. 1. 
f) „Problém vertikálnej externality“. Môže sa sta ť, že sa maloobchodníkovi 
nepodarí získa ť všetky výhody svojho konania zameraného na zlepšenie 
predaja, niektoré môže získa ť výrobca. Každá jednotka navyše, ktorú 
maloobchodník predá v ďaka zníženej cene ďalšieho predaja alebo zvýšením 
úsilia pri predaji, výrobca má z toho tiež prospech, ak je ve ľkoobchodná cena 
vyššia ako jeho marginálne výrobné ná klady. Preto tu môže pre výrobcu 
vznikať pozitívna externalita v dôsl edku takého konania maloobchodníka 
a z hľadiska výrobcu maloobchodník možno ú čtuje príliš vysoké ceny a/alebo 
 
SK 41   SK pri predaji vynakladá málo úsilia. Negatí vna externalita príliš vysokých cien 
stanovovaných maloobchodníkom sa ni ekedy nazýva „problém dvojitej 
marginalizácie“ a dá sa mu predís ť, keď sa maloobchodníkovi stanoví 
maximálna cena ďalšieho predaja. Pri zvyšov aní úsilia maloobchodníka pri 
predaji môže pomôc ť selektívna distribúcia, výhradná distribúcia alebo 
podobné obmedzenia41. 
g) „Úspory zo zvýšeného rozsahu distribúcie“. Ak má výrobca využi ť úspory zo 
zvýšeného rozsahu a tým zníži ť maloobchodnú cenu svojho výrobku, výrobca 
sa môže snaži ť sústrediť ďalší predaj svojich výrobkov prostredníctvom 
obmedzeného po čtu distribútorov. Na to by mohol využi ť výhradnú distribúciu, 
množstevnú povinnos ť v podobe požadovaného minimálneho nákupu, 
selektívnu distribúciu obsahujúcu ta kúto požiadavku alebo výhradný nákup. 
h) „Nedostatky kapitálového trhu“. Môže sa sta ť, že bežní poskytovatelia kapitálu 
(banky, trhy s akciami) neposkytujú op timálnym spôsobom kapitál, pretože 
majú nedostato čné informácie o kvalitách dlžn íka alebo úver nie je dostato čne 
zabezpečený. Kupujúci alebo dodávate ľ môžu ma ť lepšie informácie a môžu 
byť prostredníctvom výhradného zmluvného vz ťahu schopní získa ť ďalšie 
zabezpečenie svojich investícií. Ke ď dodávate ľ poskytuje kupujúcemu úver, 
môže to vies ť k stanoveniu zákazu konkurencie pre kupujúceho alebo uloženiu 
množstevnej povinnosti kupujúcem u. Ak kupujúci poskytuje úver 
dodávateľovi, môže to by ť dôvod na výhradné dodávky dodávate ľom alebo 
množstevnú povinnos ť týkajúcu sa dodávate ľa. 
i) „Zabezpe čenie jednoty a normalizácie kvality“ . Vertikálne obmedzenie môže 
pomôcť vytvoriť imidž zna čky tým, že sa uloží distribútorom prija ť určité 
opatrenie na zabezpe čenie jednotnosti a normalizácie kvality, čím sa zvýši 
atraktívnos ť výrobku pre kone čného spotrebite ľa a jeho predaj. Tento prípad 
možno nájs ť v prípade selektívnej distri búcie alebo pri poskytovaní 
franchisingu. 
(108) Devä ť situácií uvedených v odseku 107 objas ňuje, že za ur čitých podmienok 
vertikálne dohody môžu napomôc ť realizácii pozitívnych ú činkov a rozvoju nových 
trhov a vyváži ť tak prípadné negatívne ú činky. Najvýraznejšie je to v prípade 
vertikálnych obmedzení obmedzeného trva nia, ktoré pomáhajú pri uvádzaní nových 
zložitých výrobkov na trh alebo ch ránia investície spojené s ur čitým vzťahom. 
Vertikálne obmedzenie je  niekedy potrebné pokia ľ dodávate ľ predáva svoj výrobok 
kupujúcemu (pozri najmä situácie opísané v odseku 107 písm. a), e), f), g) a i). 
(109) Medzi jednotlivými vertikálnymi obmedzeniami jestvuje do zna čnej miery 
nahraditeľnosť. To znamená, že ur čitý problém neú činnosti sa môže rieši ť pomocou 
rôznych vertikálnych obmedzení. Naprík lad, úspory z rozsahu distribúcie možno 
nakoniec dosiahnu ť využitím výhradnej distribú cie, selektívnej distribúcie, 
množstevnej povinnosti alebo výhradného nákupu. Avšak negatívne ú činky na 
hospodársku sú ťaž sa môžu pri rôznych vertikálnych obmedzeniach líši ť, čo zohráva 
úlohu pri rozhodovaní o ich nevyhnutnosti pod ľa článku 101 ods. 3. 
                                                 
41 Pozri však predchádzajúcu poznámku pod čiarou. 
 
SK 42   SK 1.3. Spôsob analýzy 
(110) Hodnotenie vertikálneho obmedzenia  obvykle prebieha v týchto štyroch krokoch42: 
a) Po prvé, zú častnené podniky musia preukáza ť podiely dodávate ľa 
a kupujúceho na trhoch, na ktorých predávajú a nakupujú zmluvné výrobky. 
b) Ak podiely dodávate ľa ani kupujúceho nepresiahnu na príslušnom trhu 
prahovú hodnotu 30 %, na vertikálnu dohodu sa uplat ňuje nariadenie o 
skupinovej výnimke s výhradou závažných obmedzení a podmienok uvedených v danom nariadení. 
c) Ak je podiel dodávate ľa a/alebo kupujúceho na re levantnom trhu vyšší ako 
prahová hodnota 30 %, je potrebné zhodnoti ť, či vertikálna dohoda patrí do 
pôsobnosti článku 101 ods. 1. 
d) Ak vertikálna dohoda patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1, je potrebné 
preskúma ť, či sú splnené podmienky pre udelenie výnimky pod ľa článku 101 
ods. 3. 
1.3.1. Faktory dôležité pre hodnotenie pod ľa článku 101 ods. 1 
(111) Pri hodnotení prípadov, v ktorých je podi el na trhu vyšší ako prahová hodnota 30 %, 
Komisia urobí úplnú an alýzu hospodárskej sú ťaže. Pri zis ťovaní, či vertikálna 
dohoda spôsobuje výrazné obmedzenie hospodárskej sú ťaže podľa článku 101 
ods. 1, sa považujú za najdôl ežitejšie tieto faktory: 
a) povaha dohody, b) postavenie strán na trhu, c) postavenie konkurentov na trhu, d) postavenie kupujúcich zmluvných výrobkov na trhu, 
e) prekážky vstupu, f) vyspelos ť trhu, 
g) úrove ň obchodu, 
h) povaha výrobku, i) ďalšie faktory. 
(112) Význam jednotlivých faktorov sa môže líši ť od prípadu k príp adu a závisí od 
všetkých ostatných faktorov. Napríklad vys oký podiel zmluvných strán na trhu je 
obvykle dobrým ukazovate ľom vplyvu na trhu, ale v pr ípade nepatrných prekážok 
                                                
 
42 Účelom týchto krokov nie je prezentova ť právne zdôvodnenie, ktoré by Komisia mala vykona ť 
v uvedenom poradí, aby mohla prija ť rozhodnutie. 
 
SK 43   SK vstupu nemusí znamena ť vplyv na trhu. Preto nie je možné stanovi ť striktné pravidlá 
pre stanovenie významu jednotlivých faktorov.  
(113) Vertikálne dohody môžu ma ť rôzne tvary a formy. Preto je dôležité analyzova ť 
povahu dohody pokia ľ ide o obmedzenia, ktoré obsahuj e, trvanie týchto obmedzení 
a percentuálny podiel celkového predaja na trhu ovplyvnenom týmito obmedzeniami. 
Môže byť nevyhnutné ís ť až nad rámec výslovných podmienok dohody. Existencia 
implicitných obmedzení môže vyplýva ť zo spôsobu, akým zmluvné strany dohodu 
vykonávajú a pohnútok, ktoré sledujú. 
(114) Postavenie strán dohody na trhu je ukazovate ľom stupňa prípadného vplyvu, ktorý 
má dodávate ľ, kupujúci alebo obaja na trhu. Čím vyšší je ich podiel na trhu, tým 
väčší je obvykle aj ich vplyv na tr hu. To platí najmä v prípadoch, ke ď podiel na trhu 
odráža nákladové výhody alebo iné konkuren čné výhody v porovnaní 
s konkuren čnými podnikmi. Takéto konkuren čné výhody môžu by ť napríklad 
výsledkom toho, že spolo čnosť bola na trhu prvá (má najlepšie miesto at ď.), má 
vlastné dôležité patenty alebo má vynika júcu technológiu, pr edstavuje vedúcu 
značku na trhu alebo má najdokonalejší sortiment. 
(115) Na zhodnotenie postavenia konkuren čných podnikov na trhu sa  využívajú takéto 
ukazovatele, konkrétne podiel na trhu a prípadné konkuren čné výhody. Čím silnejšie 
sú konkuren čné podniky a čím väčší je ich po čet, tým je menšie riziko, že strany 
budú môc ť individuálne vykonáva ť vplyv na trhu a uzatvori ť trh pre iných alebo 
zmierniť hospodársku sú ťaž. Je preto tiež dôležité zváži ť, či existujú ú činné a včasné 
protistratégie, kt oré by mohli konkuren čné podniky využi ť. Ak sa však po čet 
konkuren čných podnikov výrazne zníži a ic h postavenie na trhu (ve ľkosť, náklady, 
potenciál pre výskum a vývoj, at ď.) je približne podobný, potom  takáto štruktúra trhu 
môže zvyšova ť riziko nekalých praktík. Kolísajú ce alebo rýchlo sa meniace podiely 
na trhu sú obvykle ukazovate ľom silnej hospodárskej sú ťaže. 
(116) Postavenie zákazníkov strán na trhu je ukazovate ľom, či jeden alebo viacerí z týchto 
zákazníkov majú kúpnu silu. Prvým ukazovate ľom kúpnej sily je podiel zákazníka na 
trhu, na ktorom nakupuje. Tento podiel  odráža význam jeho dopytu pre prípadných 
dodávateľov. Ostatné ukazovatele sa zameriavajú  na postavenie zákazníka na jeho 
maloobchodnom trhu vrátane ta kých vlastností, ako je ro zsah geografického pokrytia 
jeho predajní, vlastné zna čky vrátane súkromných zna čiek a imidž jeho zna čiek u 
konečných spotrebite ľov. Za ur čitých okolností môže kúpna sila bráni ť stranám 
v uplatňovaní vplyvu na trhu a tým vyrieši ť problém s hospodárskou sú ťažou, ktorý 
by inak existoval. Pl atí to najmä vtedy, ke ď silní zákazníci sú schopní a majú dôvod 
priniesť nové zdroje dodávok na trh v prípad e malého, ale nepretržitého zvyšovania 
relatívnych cien. Ak silní zákazníci využ ívajú priaznivé podmienky len pre seba 
alebo jednoducho prenášajú každé prípadné zvýšenie cien na svojich zákazníkov, ich 
postavenie nebráni stranám dohody v uplat ňovaní ich vplyvu na trhu. 
(117) Prekážky vstupu sa merajú  rozsahom, v akom pôvodné spolo čnosti môžu zvyšova ť 
svoje ceny nad konkuren čnú úroveň bez toho, aby na trh prilákali nové konkuren čné 
podniky. Pri neexistencii prekážok vstupu by jednoduchý a rýchly vstup nového 
konkuren čného podniku mal za následok, že by sa zvyšovanie cien stalo 
nevýnosným. Ke ď je možné ú činne vstúpi ť na trh po čas jedného až dvoch rokov a 
zabrániť alebo naruši ť tak uplat ňovanie vplyvu na trhu, dá sa spravidla poveda ť, že 
prekážky vstupu sú malé. Prekážky vstupu môžu vyplýva ť zo širokej škály faktorov, 
 
SK 44   SK ako sú napríklad úspory z rozsahu a rozšír enia sortimentu, nariadenia vlády, najmä 
ak stanovujú výhradné práva, štátna  pomoc, dovozné clá, práva duševného 
vlastníctva, vlastníct vo zdrojov v prípadoch, ke ď je ponuka obmedzená napríklad 
prírodnými obmedzeniami43, nevyhnutné vybavenie, výhoda prvého na trhu a 
vernosť značke vybudovaná časom pomocou intenzívnej reklamy. Tiež vertikálne 
obmedzenia a vertikálna integrácia môžu fungova ť aj ako prekážky vstupu, pretože 
sťažujú prístup a vylu čujú vstup (prípadných) konkuren čných podnikov na trh. 
Prekážky vstupu sa môžu vyskytnú ť len na úrovni dodávate ľa alebo len na úrovni 
kupujúceho alebo na obi dvoch úrovniach. Otázka, či sa niektoré z týchto faktorov 
dajú opísa ť ako prekážky vstupu, závisí najmä od toho, či sú s nimi spojené utopené 
náklady. Utopené náklady sú náklady, ktoré sú nevyhnutné na vstup na trh alebo na 
aktívne pôsobenie na trhu, ktor é sa stanú stratovými, ke ď spoločnosť odíde z trhu. 
Náklady na reklamu zameranú na  vybudovanie vernosti spotrebite ľov sa obvykle 
považujú za utopené náklady, pokia ľ existujúca spolo čnosť nemôže preda ť svoju 
obchodnú zna čku alebo ju využi ť bez straty niekde inde. Čím viac nákladov je 
stratových, tým viac musia potenci álni záujemcovia o vstup zvažova ť riziko vstupu 
na trh, a tým spo ľahlivejšie sa spolo čnosti pôsobiace na trhu môžu snaži ť vyhrážať, 
že sa novej konkurencii vyrovnajú, pretože vzh ľadom na utopené nákladom by pre 
ne bolo ve ľmi nákladné opusti ť trh. Ak sú napríklad distribútori viazaní na výrobcu 
prostredníctvom zákazu konkurencie,  prejaví sa výraznejšie ú činok uzavretia trhu 
vtedy, ak potenciálni záujemcovi a o vstup na trh musia vynaloži ť určité utopené 
náklady na získanie vlast ných distribútorov. Všeobecne povedané, vstup na trh je 
spojený s utopenými nákladmi, ktoré sú ni ekedy nízke, inokedy vysoké. Preto sa pri 
hodnotení prípadu obvykle ex istujúca hospodárska sú ťaž považuje za ú činnejšiu ako 
potenciálna hospodárska sú ťaž a kladie sa na ňu väčší dôraz. 
(118) Vyspelý trh je taký trh, ktorý už ur čitú dobu existuje, kde je už používaná 
technológia dobre známa a rozšírená a ve ľmi sa nemení, kde nedochádza k výrazným 
inováciám zna čiek a kde je dopyt relatí vne stabilný alebo klesaj úci. Na takom trhu sú 
negatívne ú činky pravdepodobnejšie než na dynamickejších trhoch. 
(119) Úrove ň obchodu súvisí s rozdielom medzi medziproduktami a čiastkovými službami 
a konečnými výrobkami a službami. Medziprodukty a čiastkové služby sa predávajú 
podnikom na použitie ako vstup na výrobu inéh o tovaru alebo služieb a sú spravidla 
nerozoznate ľné v kone čných výrobkoch alebo službách. Kupujúci medziproduktov 
sú obvykle ve ľmi dobre informovanými zákazník mi, ktorí sú schopní posúdi ť kvalitu 
a preto sa menej spoliehajú na zna čku a imidž. Kone čné výrobky, sa priamo alebo 
nepriamo predávajú kone čným spotrebite ľom, ktorí sa často viacej spoliehajú na 
značku alebo imidž. Ke ďže distribútori (maloobchodníci, ve ľkoobchodníci) musia 
reagovať na dopyt kone čných spotrebite ľov, hospodársku sú ťaž môže výrazne 
ohroziť, keď sú distribútori vylú čení z predaja jednej alebo viacerých zna čiek, ako 
skutočnosť, že kupujúcim medziproduktov sa znemož ňuje nakupovanie 
konkuren čných výrobkov z ur čitých zdrojov ponuky.  
(120) Povaha výrobku zohráva úlohu najmä pr i hodnotení prípadných negatívnych aj 
pozitívnych ú činkov predovšetkým v súvislosti s kone čnými výrobkami. Pri 
hodnotení prípadných negatívnych ú činkov je dôležité vedie ť, či sú výrobky na trhu 
skôr homogénne alebo heterogénne, či je výrobok drahý a výrazne zasahuje do 
                                                 
43 Pozri rozhodnutie Komisie 97/26/ES (vec IV/M.619 – Gencor/Lonrho ), Ú. v. ES L 11, 14.1.1997, s. 30. 
 
SK 45   SK rozpočtu spotrebite ľa alebo lacný a či sa jedná o výrobok nakupovaný jednorazovo 
alebo opakovanie. Všeobecne povedané, ke ď je výrobok skôr heterogénny, lacnejší a 
zodpovedá skôr jednorazovému nákupu, ve rtikálne obmedzenia budú pravdepodobne 
mať negatívne ú činky. 
(121) Pri hodnotení ur čitých obmedzení môže by ť potrebné zoh ľadniť aj ďalšie faktory. 
K týmto faktorom patrí napríklad kumulatívny ú činok, t. j. pokrytie trhu podobnými 
dohodami, či je dohoda „nanútená“ (iba jedna strana prijíma obmedzenia alebo 
povinnosti) alebo „dohodnutá“ (obidve strany prijímajú obmedzenia alebo 
povinnosti), regula čné prostredie a správanie sa, ktoré môže nazna čovať nekalé 
praktiky alebo im napomáha ť, napríklad vedúce postaveni e pri tvorbe cien, vopred 
oznamované zmeny cien a diskusie o „správnej“ cene, nepružnos ť cien ako reakcia 
na nadbyto čnú kapacitu, cenová diskriminácia a nekalé praktiky v minulosti. 
1.3.2. Faktory dôležité pre hodnotenie pod ľa článku 101 ods. 3 
(122) Obmedzujúce vertikálne dohody môžu ma ť aj účinky podporujúce hospodársku 
súťaž v podobe efektívnosti, ktoré môžu vyváži ť ich účinky narúšajúce hospodársku 
súťaž. Takéto hodnotenie sa robí v rámci článku 101 ods. 3, ktorý obsahuje výnimku 
z pravidla o zákaze v zmysle článku 101 ods. 1. Aby sa tá to výnimka mohla uplatni ť 
na vertikálnu dohodu, musí prináša ť objektívne ekonomické výhody, obmedzenia 
hospodárskej sú ťaže musia by ť nevyhnutné na dosiahnutie pozitívnych ú činkov, 
spotrebitelia musia získa ť spravodlivý podiel zo zisku z efektívnosti a dohoda nesmie 
umožňovať stranám, aby vylu čovali hospodársku sú ťaž v súvislosti so zna čnou 
časťou príslušného výrobku44. 
(123) Hodnotenie obmedzujúcich dohôd pod ľa článku 101 ods. 3 sa robí v skuto čnom 
kontexte, v ktorom sa vyskytujú45 a na základe skuto čností existujúcich v danom 
čase. Toto hodnotenie je cit livé na podstatné zmeny skuto čností. Pravidlo výnimky 
podľa článku 101 ods. 3 sa uplatní, pokia ľ sú splnené štyri podmienky a neuplatní sa, 
pokiaľ to neplatí46. Pri uplat ňovaní článku 101 ods. 3 pod ľa týchto zásad je 
nevyhnutné bra ť do úvahy investície vynaložené ktorouko ľvek zo strán, ako aj čas 
a obmedzenia potrebné na vynaloženie a zabezpe čenie návratnosti investícií na 
zvýšenie efektívnosti.  
(124) Prvá podmienka v článku 101 ods. 3 vyžaduje hodnotenie , aké sú objektívne prínosy 
pokiaľ ide o pozitívne ú činky, ktoré dohoda prináša. V tejto súvislosti majú 
vertikálne dohody často potenciál pomôc ť dosiahnu ť pozitívne ú činky, ako je 
vysvetlené v oddiele 1.2 zlepšovaním spôsobu, ako strany vykonávajú svoje 
doplnkové činnosti. 
(125) Pri uplat ňovaní testu nevyhnutnosti, ktorý je uvedený v článku 101 ods. 3, Komisia 
preskúma najmä, či jednotlivé obmedzenia umož ňujú uskuto čňovanie výroby, 
nákupu a/alebo ( ďalšieho) predaja zmluvných výrobkov efektívnejšie ako v prípade 
                                                 
44 Pozri oznámenie Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy, 
Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97. 
45 Pozri rozsudok Súdneho dvora zo 17.9.1985, spojené veci 25/84 a 26/84, Ford , Zb. s. 2725. 
46 V tejto súvislosti pozri rozhodnutie Komisie 1999/242/ES (vec č. IV/36.237 – TPS), Ú. v. ES L 90, 
2.4.1999, s. 6. Podobne sa uplatní aj zákaz pod ľa článku 101 ods. 1 len vtedy, ke ď má dohoda 
obmedzujúci cie ľ alebo obmedzujúce ú činky. 
 
SK 46   SK neexistencie príslušného obmedzenia. Pr i vykonávaní takéhoto hodnotenia sa musia 
brať do úvahy podmienky a skuto čnosť, ktorej strany čelia. Od podnikov, ktoré si 
uplatňujú výhody vyplývajúce z článku 101 ods. 3 sa nevyžaduje, aby zvažovali 
hypotetické a teoretické alte rnatívy. Musia však vysvetli ť a preukáza ť, prečo by 
zdanlivo reálnejšie a podstatne mene j obmedzujúce alternatívy boli menej ú činné. Ak 
by uplatnenie na prvý poh ľad zdanlivo komer čne realistickejšej a menej 
obmedzujúcej alternatívy viedlo k zna čnej strate pozitívnych ú činkov, príslušné 
opatrenie sa považuje za nevyhnutné. 
(126) Podmienka, že spotrebitelia musia získa ť spravodlivý podiel z týchto výhod 
znamená, že spotrebitelia výrobkov kupovaných a/alebo ( ďalej) predávaných pod ľa 
vertikálnej dohody musia získa ť aspoň kompenzáciu za negatívne ú činky tejto 
dohody47. Inými slovami, prínos pozitívnych ú činkov musí v plnom rozsahu vyváži ť 
prípadný negatívny vplyv na ceny, produkciu  a ostatné faktory spôsobené touto 
dohodou. 
(127) Posledná podmienka článku 101 ods. 3, pod ľa ktorej dohoda nesmie umož ňovať 
stranám, aby vylu čovali hospodársku sú ťaž v súvislosti so zna čnou časťou 
príslušných výrobkov, predpokladá analýzu zostávajúcich konkuren čných tlakov na 
trh a vplyv dohody na tieto zdroje hospodárskej sú ťaže. Pri uplat ňovaní poslednej 
podmienky článku 101 ods. 3 sa musí bra ť do úvahy vz ťah medzi článkom 101 ods. 
3 a článkom 102. Pod ľa ustálenej judikatúry uplatnenie článku 101 ods. 3 nemôže 
brániť uplatneniu článku 10248. Navyše, cie ľom článku 101 i článku 102 je udržanie 
účinnej hospodárskej sú ťaže na trhu, požiadavka konzistenc ie si vyžaduje, aby sa 
článok 101 ods. 3 vykladal ako článok vylu čujúci akéko ľvek uplatnenie pravidla 
výnimky na obmedzujúce dohody, ktoré predstavujú zneužitie dominantného postavenia
49. Vertikálna dohoda nesmie vylu čovať účinnú hospodársku sú ťaž 
odstránením všetkých alebo vä čšiny existujúcich zdrojov skuto čnej alebo 
potenciálnej hospodárskej sú ťaže. Súperenie medzi podnikmi je základnou hnacou 
silou ekonomickej efektívnosti, vrátane dyna mickej efektívnosti vo forme inovácií. 
Pri jeho absencii budú dominantnému podniku chýba ť adekvátne stimuly, aby 
pokračoval vo vytváraní a ďalšom dosahovaní ziskov z ef ektívnosti. Ak nejestvuje 
žiadna zostávajúca hospodárska sú ťaž a nejestvuje žiadna predvídate ľná hrozba 
vstupu ďalšieho subjektu na trh, oc hrana pred rivalitou a konkuren čným postupom 
preváži prípadné zisky z efektívnosti. Vertikálna dohoda , ktorá zachováva, vytvára 
alebo posil ňuje postavenie na trhu blížiace sa k monopolnému postaveniu, sa nemôže 
obvykle zdôvodni ť, že vytvára zisky z efektívnosti. 
                                                 
47 Pozri odsek 85 oznámenia Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy, 
Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97. 
48 Pozri rozsudok Súdneho dvora zo 16.3.2000, spojené veci C-395/96 P a C-396/96 P, Compagnie 
Maritime Belge , Zb. s. I-1365, bod 130. Podobne uplatnenie článku 101 ods. 3 nebráni uplatneniu 
pravidiel zmluvy o vo ľnom pohybe tovaru, služieb, osôb a kapitálu. Tieto ustanovenia sú za ur čitých 
okolností uplatnite ľné na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy v zmysle článku 101 ods. 1, v tejto 
súvislosti pozrite rozsudok Súdneho dvora z 19.2.2002, C-309/99, Wouters, Zb. s. I-1577, bod 120. 
49 V tejto súvislosti pozri rozsudok Súdu prvého stup ňa z 10.7.1990T-51/89, Tetra Pak (I), Zb. s. II-309. 
Pozri tiež odsek 106 oznámenia Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplat ňovaní článku 81 ods. 3 
Zmluvy, Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97. 
 
SK 47   SK 2. Analýza ur čitých vertikálnych obmedzení 
(128) Vo zvyšných častiach týchto usmernení sa analyzujú najbežnejšie vertikálne 
obmedzenia a ich kombinácie v rámci analýzy opísanej v odsekoch 96 až 127. 
Existujú ďalšie obmedzenia a kombinácie, pre kt oré nie je v týchto usmerneniach 
uvedené žiadne priame usmernenie. Posudzujú sa však pod ľa rovnakých zásad a s 
rovnakým dôrazom na ú činok na trh. 
2.1. Nákup jednej zna čky 
(129) Pod ozna čenie „nákup jednej zna čky“ patria tie dohody, ktorých hlavným prvkom je, 
že kupujúci je povinný alebo sa nabáda, aby svoje objednávky sústredil na ur čitý 
druh výrobku od jedného dodávate ľa. Tento prvok možno okrem iného nájs ť pri 
zákaze konkurencie a množstevnej povinnosti kupujúceho. Dohoda o zákaze konkurencie vychádza zo systému povinností alebo stimulov, ktorý kupujúceho núti, 
aby kupoval viac ako 80 % svojich požiadavie k na jednom konkrétnom trhu a len od 
jedného dodávate ľa. To neznamená, že kupujúci môže nakupova ť len priamo od 
dodávateľa, ale že nebude nakupova ť a ďalej predáva ť alebo spracováva ť 
konkuren čný tovar alebo služby. Množstevná povinnos ť ustanovená pre kupujúceho 
je miernejšou formou zákazu konkurencie tam, kde stimuly alebo povinnosti 
dohodnuté medzi dodávate ľom a kupujúcim nútia kupujúceho, aby vä čšinu nákupov 
vykonával u jedného dodávate ľa. Množstevná povinnos ť môže ma ť napríklad 
podobu požiadaviek minimálneho nákupu, pož iadaviek na tvorbu zásob alebo 
nelineárneho stanovovania cien, ako sú  systémy množstevných zliav alebo 
dvojstupňová tarifa (pevne stanovený poplat ok plus jednotková cena). Možno 
predpoklada ť, že takzvaná „anglická doložka“, pod ľa ktorej kupujúci musí oznámi ť 
každú lepšiu ponuku, ktorú dostane a povo ľuje mu prija ť ju len vtedy, ak mu 
dodávateľ nie je schopný urobi ť porovnate ľnú ponuku, má tiež rovnaký ú č
inok ako 
povinnosť nákupu jednej zna čky, a to najmä v prípade, ke ď kupujúci musí oznámi ť, 
kto mu túto lepšiu ponuku dal.  
(130) Prípadné riziká nákupu jednej zna čky pre hospodársku sú ťaž sú uzavretie trhu 
konkuren čným dodávate ľom a potenciálnym dodávate ľom, zmier ňovanie 
hospodárskej sú ťaže a napomáhanie nekalým praktikám medzi dodávate ľmi v 
prípade kumulatívneho využívania a potla čenie hospodárskej sú ťaže medzi zna čkami 
v rámci obchodu, ke ď kupujúci je zárove ň maloobchodným predajcom, ktorý 
predáva kone čným spotrebite ľom. Takéto obmedzujúce ú činky majú priamy dopad 
na súťaž medzi zna čkami. 
(131) Nákup jednej zna čky je podľa nariadenia o skupinovej výnimke predmetom výnimky 
v prípade, ke ď ani dodávate ľov podiel na trhu, ani kupujúceho podiel na trhu 
nepresahujú 30 % a pod podmienkou ob medzenia zákazu konkurencie na obdobie 
maximálne piatich rokov. Zvyšok tohto oddielu poskytuje usmernenia pre 
hodnotenie jednotlivých prípadov, ak je prahová hodnota podielu na trhu vyššia 
alebo ak lehota presa huje obdobie piatich rokov. 
(132) Možnos ť ukladania povinnosti výhradného nákupu jednej zna čky od jedného 
konkrétneho dodávate ľa vyústiť do uzavretia trhu na rúšajúceho hospodársku sú ťaž sa 
zvyšuje najmä vtedy, ak by sa v prípade absencie tejto povinnosti vyvíjal zna čný tlak 
zo strany konkuren čných podnikov, ktoré bu ď v čase uzatvorenia dohody 
obsahujúcej túto povinnos ť nepôsobili na trhu, alebo ktoré nemôžu v plnej miere 
 
SK 48   SK pokryť dopyt zákazníkov. Konkuren čné podniky nemusia by ť schopné pokry ť celý 
dopyt určitého zákazníka, pretože príslušný dodávate ľ je aspoň pre časť dopytu na 
trhu nevyhnutným obchodným partnerom, a to napríklad preto, že jeho zna čka je 
typu „musí by ť na sklade“, ktorú uprednost ňujú mnohí kone ční spotrebitelia, alebo 
preto, že kapacitné obmed zenia ostatných dodávate ľov sú také, že jedine príslušný 
dodávateľ môže pokry ť časť dopytu50. „Postavenie dodávate ľa na trhu“ je preto 
jedným z najdôležitejších faktor ov pri hodnotení prípadných ú činkov narúšajúcich 
hospodársku sú ťaž v súvislosti s povinnos ťou nákupu jednej zna čky.  
(133) Ak môžu konkuren čné podniky súperi ť za rovnakých podmienok o celý dopyt 
každého jedného zákazníka, je vo vš eobecnosti nepravdepodobné, že by povinnos ť 
nákupu jednej zna čky od jedného konkrétneho dodávate ľa bránila ú činnej 
hospodárskej sú ťaži, pokia ľ prechod zákazníkov k inému dodávate ľovi nie je 
problematický z dôvodu trvania a pokrytia trhu pokia ľ ide o povinnos ť nákupu jednej 
značky. Čím väčšia časť dodávate ľovho podielu na trhu je viazaná, t. j. čím väčšia 
časť jeho podielu na trhu týka júceho sa predaja sa uskuto čňuje na základe povinnosti 
nákupu jednej zna čky, tým výraznejšie sa prej aví uzavretie trhu. Podobne, čím dlhšia 
trvá povinnos ť nákupu jednej zna čky, tým výraznejšie je u zavretie trhu pre nové 
konkuren čné podniky. Povinnos ť nákupu jednej zna čky, ktorá trvá kratšie ako jeden 
rok, ku ktorej sa zaviazali nedominantné spolo čnosti, sa obvykle nepovažuje za 
príčinu vzniku ú činkov výrazne narúšajúcich hospodársku sú ťaž alebo čisto 
negatívnych ú činkov. Povinnos ť nákupu jednej zna čky dohodnutá s nedominantnými 
spoločnosťami na obdobie od jedného do piatich rokov si obvykle vyžaduje riadne 
vyváženie ú činkov podporujúcich a narú šajúcich hospodársku sú ťaž, zatiaľ čo 
povinnosť nákupu jednej zna čky trvajúca viac ako pä ť rokov sa u vä čšiny typov 
investícií nepovažuje za nevyhnutnú na dosiahnutie žiadaných pozitívnych ú činkov 
alebo tieto pozitívne ú činky nie sú nato ľko významné, aby prevýšili ich ú činok 
uzavretia trhu. Povinnos ť nákupu jednej zna čky bude s vä čšou pravdepodobnos ťou 
viesť k uzavretiu trhu narúšajúcemu hospodársku sú ťaž, keď sa na nej dohodnú 
dominantné spolo čnosti. 
(134) Pri hodnotení vplyvu dodávate ľa na trhu je dôležité zoh ľadniť aj postavenie 
konkuren čných podnikov na trhu. Pokia ľ je týchto konkuren čných podnikov 
dostatočne veľa a sú silní, nepredpokladajú sa žiadne ú činky výrazne narúšajúce 
hospodársku sú ťaž. Je ve ľmi nepravdepodobné, že by došlo k vylú čeniu 
konkuren čných podnikov z trhu, ak majú podobné  postavenie na trhu ako dodávate ľ 
a môžu ponúka ť rovnako prí ťažlivé výrobky. Avšak v prípade, ke ď veľký počet 
významných dodávate ľov na relevantnom trhu uzavrie s ve ľkým počtom kupujúcich 
zmluvy o nákupe jednej zna čky, môžu by ť z hospodárskej sú ťaže vylú čení 
potenciálni záujemcovia o vstup na  trh (prípad kumulatívnych ú činkov). V tejto 
situácii dohody o nákupe jednej zna čky môžu prispieva ť k dohode o nekalých 
praktikách medzi konkuren čnými dodávate ľmi. Ak sa na jednotlivých dodávate ľov 
vzťahuje nariadenie o skupinove j výnimke, potom môže by ť v niektorých prípadoch 
potrebné rieši ť problém negatívneho kumulatívneho ú činku odňatím skupinovej 
výnimky. Ak je viazaný podiel na trhu menš í ako 5 %, obvykle sa nepredpokladá, že 
by výraznejšie prispieval ku kumulatívnemu ú činku uzavretia trhu. 
                                                 
50 Rozsudok Súdu prvého stup ňa z 23.10.2003, T-65/98, Van den Bergh Foods/Komisia , Zb. s. II-4653, 
body 104 a 156. 
 
SK 49   SK (135) V prípadoch, ke ď je podiel na trhu najvä čšieho dodávate ľa nižší ako 30 % a podiel 
na trhu piatich najvä čších dodávate ľov nepresahuje 50 %, je nepravdepodobné, že 
nastane situácia s jedným alebo kumulatívnym ú činkom narúšajúcim hospodársku 
súťaž. Ak potenciálny záujemca o vstup na trh nedokáže preniknú ť na trh so ziskom, 
nie je to pravdepodobne spôsobené povinnos ťou nákupu jednej zna čky, ale inými 
faktormi, ako sú napríklad spotrebite ľské preferencie.  
(136) Prekážky vstupu sú dôležité na zistenie, či dochádza k uzavretiu trhu narúšajúcemu 
hospodársku sú ťaž. Kdeko ľvek, kde je pre konkuren čných dodávate ľov relatívne 
jednoduché získa ť pre svoj výrobok nových kupujúcich alebo nájs ť alternatívnych 
kupujúcich, uzavretie trhu nie je skuto čný problém. Často však existujú prekážky 
vstupu tak na výrobnej, ako aj na distribu čnej úrovni. 
(137) Vyrovnávacia sila je tiež dôležitá, pretože silných kupujúcich nie je jednoduché 
získať od ponuky konkuren čného tovaru alebo služieb. Vš eobecnejšie povedané, na 
presvedčenie zákazníkov, aby akceptovali nákup jednej zna čky, dodávate ľ im musí 
kompenzova ť, úplne alebo čiastočne, stratu hospodárskej sú ťaže vyplývajúcu 
z exkluzivity. Ke ď sa takáto kompenzácia poskytuje, môže by ť prijatie záväzku 
nákupu jednej zna čky od dodávate ľa v osobnom záujme zákazníka. Ale bolo by 
nesprávne, vyvodi ť z toho automaticky záver, že všetky záväzky nákupu jednej 
značky spoločne sú celkovo prínosom pre zák azníkov na danom trhu i pre kone čných 
zákazníkov. Je najmä nepravdepodobné , že zákazníci ak o celok budú ma ť z toho 
prospech, ak je ve ľa zákazníkov a záväzky nákupu jednej zna čky ako celok majú 
taký účinok, že bránia vstupu alebo expanzii konkuren čných podnikov.  
(138) Napokon, dôležitá je aj „úrove ň obchodu“. Menej pravdepodobné je uzavretie trhu 
narúšajúce hospodársku sú ťaž v prípade medziproduktov. Ke ď dodávate ľ 
medziproduktu nie je dominantný, konkuren ční dodávatelia majú stále vo ľnú značnú 
časť dopytu. Ú činok uzavretia trhu narúšajúceho hospodársku sú ťaž však môže 
vzniknúť aj pod úrov ňou dominantného postavenia na trhu, a to v situácii 
kumulatívnych ú činkov. Kumulatívny ú činok s nepriaznivým ú činkom na 
hospodársku sú ťaž je málo pravdepodobný, pokia ľ je podiel viazaného trhu nižší ako 
50 %.  
(139) Ke ď sa dohoda týka dodávky kone čného výrobku na ve ľkoobchodnej úrovni, otázka, 
či je pravdepodobné, že vznikne probl ém týkajúci sa hospodárskej sú ťaže, závisí 
prevažne od typu predaja a prekážok vstupu na ve ľkoobchodnej úrovni. Neexistuje 
žiadne reálne riziko uzavreti a trhu narúšajúce hospodársku sú ťaž, ak si konkuren ční 
výrobcovia môžu ľahko zriadi ť svoju vlastnú ve ľkoobchodnú činnosť. Typ 
veľkoobchodného predaja čiastočne určuje, či sú prekážky vstupu nízke, t. j., či sú 
veľkoobchodníci schopní efektívne obchodova ť len s výrobkom, na ktorý sa dohoda 
vzťahuje (napríklad zmrzlina) alebo či je pre nich efektívnejšie obchodovanie s celou 
škálou výrobkov (napríklad mrazené potraviny) . V druhom prípade, nie je efektívne 
pre výrobcu, ktorý predáva len jeden výrobok, aby si zria ďoval svoj vlastný 
veľkoobchodný predaj. V takom pr ípade by mohli vzniknú ť účinky narúšajúce 
hospodársku sú ťaž. Navyše, problémy spojené s kumulatívnym ú činkom môžu 
vzniknúť, ak nieko ľko dodávate ľov viaže vä čšinu dostupných ve ľkoobchodníkov. 
(140) U kone čných výrobkov sa obvykle uzavretie tr hu prejaví skôr na maloobchodnej 
úrovni, pretože existujú dos ť veľké prekážky vstupu pre vä čšinu výrobcov, ktorí si 
chcú otvori ť maloobchodné predajne len pre svoje vlastné výrobky. Okrem toho 
 
SK 50   SK práve na maloobchodnej úrovni môžu dohody o nákupe jednej zna čky viesť k 
obmedzeniu hospodárskej sú ťaže medzi zna čkami v rámci obchodu. Z týchto 
dôvodov, a ak zoh ľadníme všetky ďalšie relevantné faktory, môžu sa v súvislosti s 
konečnými výrobkami na maloobchodnej úrovni za čať prejavova ť účinky výrazne 
narúšajúce hospodársku sú ťaž, ak nedominantný dodávate ľ viaže na seba 30 % 
relevantného trhu alebo viac. U dominantnej spolo čnosti môže ma ť aj menší viazaný 
podiel na trhu ú činky výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž. 
(141) Na maloobchodnej úrovni môže vzniknú ť aj kumulatívny ú činok uzavretia trhu. Ke ď 
majú všetci dodávatelia podiely na trhu nižšie ako 30 % a ak je celkový viazaný 
podiel na trhu nižší ako 40 %, je nepravdepodobný kumulatívny ú činok uzavretia 
trhu narúšajúceho hospodársku sú ťaž a preto aj od ňatie skupinovej výnimky. Táto 
hranica môže by ť vyššia, ke ď sa zoh ľadnia ďalšie faktory, ako je po čet 
konkuren čných podnikov, prekážky vstupu, at ď. Keď nie je podiel všetkých 
spoločností na trhu pod prahovou hodnotou st anovenou v nariadení o skupinovej 
výnimke, ale žiadna z týchto spolo čností nie je dominantná, kumulatívny ú činok 
uzavretia trhu narúšajúceho hospodársku sú ťaž je nepravdepodobný, ak je celkový 
viazaný podiel na trhu nižší ako 30 %. 
(142) Tam, kde kupujúci využíva na obc hodovanie priestory a po zemky, ktoré vlastní 
dodávateľ alebo ktoré má dodávate ľ prenajaté od tretej strany, ktorá nie je spojená 
s kupujúcim, je možnos ť uloženia ú činných nápravných opatrení v prípade možného 
účinku uzavretia trhu obmedzená. V ta kom prípade je zásah Komisie je 
nepravdepodobný, ak nejde o dominantného dodávate ľa. 
(143) V niektorých odvetviach môže by ť možný predaj viac ako jednej zna čky na jednom 
predajnom mieste problematický, v takom príp ade sa problém uzavretia trhu lepšie 
vyrieši obmedzením doby platnosti zmlúv. 
(144) Ke ď sa zistia ú činky výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž, vzniká otázka možného 
udelenia výnimky pod ľa článku 101 ods. 3. Pre záväzky nesú ťaženia sú dôležité 
najmä účinky opísané v odseku 107 písm. a)  (parazitovanie medzi dodávate ľmi), d), 
e) (problémy finan čnej podpory) a h) (nedosta tky kapitálového trhu). 
(145) V prípade ú činku opísaného v odseku 107 písm . a), d) a h), môže by ť uplatnenie 
množstevnej povinnosti vo či kupujúcemu menej obmedzujúcou alternatívou. 
Jediným možným spôsobom na dosiahnutie ú činku opísaného v odseku 107 písm. e) 
(problém finan čnej podpory v súvislosti s prevodom know-how) môže by ť zákaz 
súťaženia. 
(146) V prípade investícií dodávate ľa viazaných na konkrétny vz ťah (pozri odsek 107 
písm. d)), dohoda o zákaze konkurencie alebo dohoda množstevnej povinnosti na 
obdobie odpísania investície spravidla sp ĺňajú podmienky ustanovené v článku 101 
ods. 3. V prípade rozsiahlych investícií viazaných na ur čitý vzťah môže by ť 
opodstatnené uplatnenie zák azu konkurencie s dobou platnosti presahujúcou pä ť 
rokov. Investícia viazaná na ur čitý vzťah je napríklad inšt alácia alebo úprava 
zariadenia dodávate ľom, keď toto zariadenie sa potom môže používa ť len na výrobu 
súčiastok pre ur čitého kupujúceho. Všeobecné investície alebo investície do 
(rozšírenia) kapacity spojené s ur čitým trhom, sa spravidla nepovažujú za investície 
viazané na ur čitý vzťah. Avšak v prípadoch, ak dodávate ľ vytvorí novú kapacitu, 
ktorá sa konkrétne viaže na prevádzky ur čitého kupujúceho, napríklad, ak spolo čnosť 
 
SK 51   SK vyrábajúca kovové konzervy vybuduje nov ú kapacitu na výrobu konzerv v 
priestoroch, kde potravinárska spolo čnosť konzervuje potraviny alebo v ich 
susedstve, táto nová kapacita je z ekonomického h ľadiska životaschopná iba vtedy, 
ak je výroba zameraná na tohto konkrétne ho zákazníka. V takom prípade sa môže 
táto investícia považova ť za investíciu viazanú na ur čitý vzťah. 
(147) Tam, kde dodávate ľ poskytne kupujúcemu úver alebo mu  poskytne zariadenie, ktoré 
nie je viazané na ur čitý vzťah, táto skuto čnosť obvykle neposta čuje na odôvodnenie 
udelenia výnimky týkajúcej sa ú činku uzavretia trhu narúšajúceho hospodársku 
súťaž. V prípade nedostatkov kapitálového trhu môže by ť výhodnejšie, aby pôži čku 
poskytol dodávate ľ výrobkov a nie banka (pozri odsek 107 písm. h)). V takom 
prípade by sa však úver mal poskytnú ť čo najmenej obmedzujúcim spôsobom a 
kupujúcemu by vo všeobecnosti nemalo ni č brániť v tom, aby od záväzku odstúpil 
a kedykoľvek splatil zostávajúcu časť úveru bez toho, aby musel zaplati ť nejakú 
pokutu.  
(148) Prevod podstatného know-how (ods ek 107 písm. e)) je obvykle dôvodom na 
uplatnenie zákazu konkurencie po čas celej doby trvania doho dy o dodávke, napríklad 
v prípade franchisingu. 
(149) Príklad zákazu konkurencie 
 Vedúca spolo čnosť na vnútroštátnom trhu s ná hodne nakupovaným spotrebným 
výrobkom, ktorá má podiel na trhu 40 %, predáva vä čšinu svojich výrobkov (90 %) 
prostredníctvom viazaných maloobchodníkov (viazaný podiel na trhu 36 %). Dohody 
zaväzujú maloobchodníkov, aby nakupovali výh radne len u tejto vedúcej spolo čnosti 
najmenej po čas štyroch rokov. Tá to vedúca spolo čnosť na trhu je silno zastúpená 
najmä v hustejšie osídlených oblastiach , ako je napríklad hlavné mesto. Jej 
konkuren čné spoločnosti, celkom 10 spolo čností, z ktorých niekto ré majú iba lokálny 
charakter, majú podstatne me nšie podiely na trhu, najvä čšia z nich má 12 %. Týchto 
10 konkuren čných spolo čností zásobuje ďalších 10 % trhu  prostredníctvom 
viazaných predajní. Trh je výrazne diferencovaný z h ľadiska zna čiek a výrobkov. 
Vedúca spolo čnosť na trhu vlastní najvýznamnejšie zna čky. Je jedinou 
spoločnosťou, ktorá pravidelne organizuje celo štátne reklamné kampane. Svojim 
viazaným maloobchodníkom poskytuje osob itné skladovacie skrine na svoje 
výrobky. 
 Výsledkom je, že celkom 46 % (36 % + 10 %) trhu je uzavretého pre potenciálnych 
záujemcov o vstup, ako aj pre tie spolo čnosti na trhu, ktoré nemajú viazané predajne. 
Ešte zložitejšia je situácia potenciál nych záujemcov o vstup v husto osídlených 
oblastiach, kde je toto uzavretie  trhu ešte výraznejšie, aj ke ď práve v týchto 
oblastiach by spolo čnosti radi vstúpili na tr h. Okrem toho z dôvodu silnej 
diferenciácie v oblasti zna čiek a výrobkov a nákladov na prieskum trhu, ktoré sú v 
porovnaní s cenou výrobkov dos ť vysoké, chýbajúca hospodárska sú ťaž medzi 
značkami v rámci obchodu vedie k strate ďalších výhod pre spotrebite ľov. Prípadné 
pozitívne ú činky vyplývajúce z výhradnosti pred ajne, ktoré ako uvádza vedúca 
spoločnosť, vyplývajú zo zníženia nákladov na dopravu a prípadného problému 
finančnej podpory v súvislosti so skladovacími skri ňami, sú obmedzené 
a nevyvažujú negatívne ú činky na hospodársku sú ťaž. Pozitívne ú činky sú 
obmedzené, pretože náklady na dopravu záv isia od množstva a nie od výhradnosti a 
skladovacie skrine nesúvisia so žiadnym know-how a nevz ťahujú sa na konkrétnu 
 
SK 52   SK značku. Z toho vyplýva, že pravdepodobne  nie sú splnené podmienky článku 101 
ods. 3. 
(150) Príklad množstevnej povinnosti  Výrobca X so 40 % podielom na trhu predáva 80 % svojich výrobkov na základe 
zmlúv, ktoré stanovujú, že ďalší predajca je povinný nakúpi ť u X aspo ň 75 % z 
požadovaného množstva tohto dr uhu výrobku. V dôsledku toho X ponúka 
financovanie a zariadenie za výhodné ceny. Zmluvy sa uzatvárajú na dobu piatich 
rokov, po čas ktorých sa má spláca ť úver prostredníctvom rovnako vysokých splátok. 
Po prvých dvoch rokoch však majú kupujúci možnos ť zmluvu vypoveda ť so 
šesťmesačnou výpovednou lehotou, ak splatia nesplatenú časť úveru a odkúpia 
zariadenie za jeho trhovú cenu. Na konci pä ťročného obdobia sa zariadenie stáva 
majetkom kupujúceho. Vä čšina konkuren čných výrobcov z celkového po čtu 12, sú 
malé spolo čnosti, z ktorých najvä čšia má podiel na trhu 20 % a majú uzatvorené 
podobné zmluvy s rôznou dobou platnosti. Výro bcovia s podielom na trhu nižším 
ako 10 % majú často zmluvy s dlhšou dobou platnosti a menej ve ľkorysými 
ustanoveniami o vypovedaní zmluvy. Zmluvy s výrobcom X ponechávajú 
kupujúcemu možnos ť kúpiť 25 % požadovaného tovaru od konkuren čných 
podnikov. Po čas posledných troch rokov vstúpili na trh dvaja noví výrobcovia a 
získali kombinovaný podiel na trhu vo výške približne 8 % čiastočne vďaka tomu, že 
prevzali úvery ur čitého počtu ďalších predajcov, s ktorými náhradou za to uzatvoria 
zmluvy. 
 Viazaný podiel výrobcu X na trhu dos ahuje výšku 24 % (0,75 x 0,80 x 40 %). 
Viazaný podiel na trhu ďalších výrobcov predstavuje približne 25 %. Teda celkove 
okolo 49 % trhu je uzavretého pre potenciálnych záujemcov o vstup a pre spolo čnosti 
pôsobiace na trhu, ktoré nemajú viazané predajne aspo ň počas prvých dvoch rokov 
po uzavretí zmlúv o dodávkac h. Stav na trhu je taký, že ďalší predajcovia majú často 
problémy získa ť úvery od bánk a spravidla sú príliš malí na to, aby kapitál získali 
iným spôsobom, ako napríklad vydaním akcií. Výrobca X je okrem toho schopný 
preukázať, že zameranie jeho predaja na obmedzený po čet ďalších predajcov mu 
pomôže lepšie plánova ť predaj a zníži ť náklady na dopravu. Vzh ľadom na pozitívne 
účinky na jednej strane a 25 % neviazaných častí zmlúv výrobcu X, reálnej možnosti 
predčasného vypovedania zmluvy, nedávnemu  vstupu nových výrobcov na trh a 
skutočnosti, že približne polovica ďalších predajcov nie je vi azaná, na strane druhej, 
je pravdepodobné, že množstevná povinnos ť 75 % uplat ňovaná výrobcom X sp ĺňa 
podmienky článku 101 ods.3. 
2.2. Výhradná distribúcia 
(151) V dohode o výhradnej distribúcii sa dodávate ľ zaväzuje predáva ť svoje výrobky len 
jednému distribútorovi, ktorý ich má ďalej predáva ť na určitom území. Distribútor je 
zároveň obmedzený v aktívnom predaji na ďalších (výhradne prid elených) územiach. 
Prípadné riziká týkajúce sa hospodárskej sú ťaže sú predovšetkým obmedzenie sú ťaže 
v rámci zna čky a rozdelenie trhu, čo môže predovšetkým u ľahčovať cenovú 
diskrimináciu. Ak vä čšina dodávate ľov alebo všetci dodávatelia uplatnia výhradnú 
distribúciu, môže to zmierni ť hospodársku sú ťaž a nekalá sú ťaž, a to na úrovni 
dodávateľov, ako aj distribútorov, to môže u ľahčiť. Napokon, výhradná distribúcia 
môže vies ť k vylúčeniu ostatných distribútorov z trhu a tým k obmedzeniu 
hospodárskej sú ťaže na tejto úrovni. 
 
SK 53   SK (152) Výhradná distribúci a je predmetom výnimky pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 
vtedy, ke ď sú podiely dodávate ľa i kupujúceho na trhu nižšie ako 30 %, a to aj v 
prípade kombinovania s inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré nie sú považované 
za závažné, ako je zákaz konkurencie po čas doby kratšej ako pä ť rokov, množstevná 
povinnosť alebo výhradný nákup. Kombinácia výhra dnej distribúcie a selektívnej 
distribúcie sp ĺňa podmienky na udelenie výnimky pod ľa nariadenia o skupinovej 
výnimke iba vtedy, ak nie je obmedzený aktívny predaj na ďalších územiach. Zvyšok 
tohto oddielu poskytuje usmernenia pr e hodnotenie výhradnej distribúcie v 
jednotlivých prípadoch, kedy podiel na  trhu presahuje prahovú hodnotu 30 . 
(153) Postavenie dodávate ľa a konkuren čných podnikov na trhu je ve ľmi dôležité, pretože 
problém neexistencie sú ťaže v rámci zna čky nastáva iba vtedy, ak je obmedzená 
súťaž medzi zna čkami. Čím silnejšie je postavenie dodávate ľa, tým vážnejšie je 
obmedzenie sú ťaže v rámci zna čky. Ak sa prekro čí prahová hranica 30 % podielu na 
trhu, môže vzniknú ť riziko významného obmedzenia hospodárskej sú ťaže v rámci 
značky. Ak majú by ť splnené podmienky článku 101 ods. 3, strata hospodárskej 
súťaže v rámci zna čky sa musí vyváži ť skutočnými pozitívnymi ú činkami. 
(154) Postavenie konkuren čných podnikov môže ma ť dvojaký význam. Ak sú tieto 
konkuren čné podniky silné, znamená to, že obmedzenie sú ťaže v rámci zna čky je 
vyvážené dostato čnou súťažou medzi zna čkami. Ak sa však po čet konkuren čných 
podnikov výrazne zníži a ich postavenie, pokia ľ ide o podiel na trhu, kapacitu a 
distribučnú sieť, je približne rovnaké, existuje ri ziko nekalých praktík a zmiernenie 
hospodárskej sú ťaže. Strata sú ťaže v rámci zna čky môže toto riziko zvýši ť, najmä 
keď niekoľko dodávate ľov využíva podobné distribu čné systémy. Viacnásobné 
výhradné obchodné zastúpenia, t. j. ke ď rôzni dodávatelia schvália pre dané územie 
toho istého výhradného distribútora, mô žu toto riziko nekalých praktík ďalej 
zvyšovať a zmiernenie hospodárskej sú ťaže ďalej prehlbova ť. Ak má obchodný 
zástupca výhradné právo distribuova ť dva alebo viac významných konkuren čných 
výrobkov na tom istom území, sú ťaž medzi týmito zna čkami môže by ť výrazne 
obmedzená. Čím vyšší je kumulatívny podiel na trhu zna čiek distribuovaných 
viacnásobnými výhradnými obchodnými zástupcami daných zna čiek, tým vyššie je 
riziko nekalých praktík a tým viac je obmedzená sú ťaž medzi zna čkami. Ak je 
maloobchodný predajca výlu čným distribútorom pre ur čitý počet značiek, môže to 
viesť k tomu, že ak jeden výrobca zníži ve ľkoobchodnú cenu svojej zna čky, 
výhradný maloobchodník sa nebude usilova ť o to, aby sa toto zníženie prejavilo v 
cene pre kone čného spotrebite ľa, pretože by sa tým znížil predaj ďalších zna čiek 
a tiež zisky. Preto, pri porovnaní so situáciou bez viacnásobného výhradného 
obchodného zastúpenia, majú výrobcovia menší záujem o vzájomnú sú ťaž v oblasti 
cien. Takéto situáci e kumulatívneho ú činku môžu by ť dôvodom na od ňatie výhod 
vyplývajúcich z nariadenia o skupi novej výnimke, ak sú podiely dodávate ľov 
a kupujúcich na trhu nižšie ako je pr ahová hodnota stanovená v nariadení o 
skupinovej výnimke. 
(155) Prekážky vstupu, ktoré môžu dodávate ľom brániť pri získavaní nových distribútorov 
alebo hľadaní alternatívnych distribútor ov, sú pri hodnotení prípadných ú činkov 
výhradnej distribúcie narúšajúcich hospodársku sú ťaž menej dôležité. K uzavretie 
trhu pre iných dodávate ľov nedochádza, pokia ľ sa výhradná dist ribúcia nekombinuje 
s povinnos ťou nákupu jednej zna čky. 
 
SK 54   SK (156) Uzavretie trhu pre ostatných distri bútorov nepredstavuje problém, ak dodávate ľ, 
ktorý prevádzkuje systém výhradnej distribúcie, na tom istom trhu schváli vä čší 
počet výhradných distribútorov a ak títo distri bútori nie sú obmedzovaní pri predaji 
iným neschváleným distribútorom. Problém uzavretia trhu pre iných dist ribútorov 
však môže nasta ť tam, kde existuje kúpna sila a vpl yv na trhy vertikálne integrované 
smerom nadol, najmä v prípade ve ľmi rozsiahlych území, ke ď sa výhradný 
distribútor stáva výhradným kupujúcim  pre celý trh. Príkladom je re ťaz 
supermarketov, ktorá sa stáva je diným distribútorom hlavnej zna čky na 
vnútroštátnom maloobchodnom trhu s potravinami. Uzavretie trhu pre iných 
distribútorov by mohlo by ť ešte horšie v prípade viacnásobného výhradného 
obchodného zastúpenia.  
(157) Kúpna sila môže tiež zvyšova ť riziko nekalých praktík na strane kupujúcich, ke ď 
významní kupujúci, ktorí pôsobia na rô znych územiach, ukladajú jednému alebo 
viacerým dodávate ľom povinnos ť uzatvárať dohody o výhradnej distribúcii. 
(158) Dôležitá je aj vyspelos ť trhu, pretože strata sú ťaže v rámci zna čky a cenová 
diskriminácia sa môžu na vyspelom trhu sta ť vážnym problémom, ale môžu by ť 
menej relevantné na trhu s rastúcim  dopytom, meniacimi sa technológiami a 
meniacim sa postavením. 
(159) Úrove ň obchodu je dôležitá, pretož e prípadné negatívne ú činky sa môžu líši ť na 
veľkoobchodnej a maloobchodnej úrovni. Výhr adná distribúcia sa uplat ňuje najmä 
u konečných výrobkov a služieb. Strata sú ťaže v rámci zna čky je pravdepodobná 
najmä na maloobchodnej úrovni, najmä ak je spojená s ve ľkými územiami, pretože 
koneční spotrebitelia môžu čeliť problému malej možnosti výberu medzi 
distribútormi, ktorí ponúkajú známu zna čku za vysokú cenu/vysoko kvalitné služby 
alebo za nízku cenu/menej kvalitné služby. 
(160) Ak si výrobca vyberie za s vojho výhradného distribútora ve ľkoobchodníka, obvykle 
tak urobí pre vä čšie územie, ako je napríklad celý členský štát. Ak môže 
veľkoobchodník neobmedzene predáva ť výrobky maloobchodníkom na nižšej 
úrovni, pravdepodobne sa neprejavia ú činky výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž. 
Prípadnú stratu sú ťaže v rámci zna čky na ve ľkoobchodnej úrovni môžu ľahko 
vyvážiť pozitívne ú činky v oblasti logistiky, propagácie, at ď., najmä ak má výrobca 
sídlo v inej krajine. Prípadné riziká pre sú ťaž medzi zna čkami v prípade 
viacnásobných výhradných obchodných zastúpení sú však vyššie na ve ľkoobchodnej 
úrovni ako na maloobchodnej úrovni. Ak sa jeden ve ľkoobchodník stane výhradným 
distribútorom pre zna čný počet dodávate ľov, môže to nielen obmedzi ť súťaž medzi 
týmito zna čkami, ale môže to vies ť k uzatvoreniu trhu na ve ľkoobchodnej úrovni 
obchodu. 
(161) Ako už bolo uvedené v odseku 155, uzavretie trhu pre iných dodávate ľov nevzniká, 
pokiaľ sa výhradná distribúc ia nekombinuje s povinnos ťou nákupu jednej zna čky. 
Ale dokonca i v prípade, ke ď sa výhradná distribúcia kombinuje s nákupom jednej 
značky, uzavretie trhu pre iných dodávate ľov narúšajúce hospodársku sú ťaž je 
nepravdepodobné, s výnimkou prípadu, ke ď nákup jednej zna čky sa uplat ňuje v 
rámci hustej sieti výhradných distribútorov pôsobiacich na malých územiach alebo 
v prípade kumulatívneho ú činku. Táto situácia si môže vyžadova ť uplatnenie zásad 
uvedených v oddiele 2.1 o nákupe jednej zna čky. Keď však táto kombinácia nevedie 
k značnému uzavretiu trhu, kombinácia výhr adnej distribúcie a nákupu jednej zna čky 
 
SK 55   SK môže ma ť pozitívny ú činok na hospodársku sú ťaž, napríklad môže podnieti ť 
výhradného distribútora, aby sa zameral na ur čitú značku. Preto, ak nenastane ú činok 
vedúci k uzavretiu trhu, kombinácia výhr adnej distribúcie a zákazu konkurencie 
môže veľmi dobre sp ĺňať podmienky článku 101 ods. 3 po čas celého trvania dohody, 
najmä na ve ľkoobchodnej úrovni. 
(162) Kombinácia výhradnej dist ribúcie s výhradným nákupom zvyš uje prípadné riziká pre 
hospodársku sú ťaž obmedzenia sú ťaže v rámci zna čky a rozdelenia trhu, čo môže 
uľahčovať najmä cenovú diskrimináciu. Výhra dná distribúcia už obmedzuje 
využívanie cenových rozdielov zákazníkmi, pretože obmedzuje po čet distribútorov a 
obvykle tiež obmedzuje slobodu týchto distribútorov pokia ľ ide o aktívny predaj. 
Výhradný nákup vyžaduje od výhradných dist ribútorov, aby nakupovali svoje zásoby 
určitej značky priamo od výrobcu, okrem toho obmedzuje sa prípadná možnos ť 
využívania cenových rozdielov výhradnými  distribútormi, pretože nemôžu 
nakupova ť od iných distribútorov v systém e. To zvyšuje možnosti dodávate ľa 
obmedzova ť súťaž v rámci zna čky a zárove ň uplatňovať nerovnaké podmienky 
predaja v neprospech spotrebite ľov, pokia ľ kombinácia neumož ňuje vytvorenie 
pozitívnych ú činkov vedúcich k nižším cenám pre všetkých finan čných 
spotrebite ľov.  
(163) Povaha výrobku nie je osobitne význ amná pre hodnotenie výhradnej distribúcie 
z hľadiska prípadných ú činkov narúšajúcich hospodársku sú ťaž. Významná je však 
pre hodnotenie prípadných pozitívnych ú činkov potom, ako sa zistí ú činok výrazne 
narúšajúci hospodársku sú ťaž. 
(164) Výhradná distribúcia môže vies ť k pozitívnym ú činkom, najmä v prípadoch, ke ď sa 
od distribútorov požadujú investície do ochrany alebo vybudovania imidžu zna čky. 
Obvykle sú tieto ú činky najsilnejšie pri nových výrobkoch, zložitých výrobkoch a 
výrobkoch, ktorých kvalita sa dá ťažko posúdi ť pred spotrebou (tzv. výrobky 
založené na skúsenosti), al ebo ktorých kvalita sa dá ťažko posúdi ť dokonca i po 
spotrebe (tzv. výrobky založen é na dôvere). Okrem toho výhradná distribúcia môže 
viesť k úsporám nákladov na logistiku kvô li úsporám z rozsahu pri doprave a 
distribúcii. 
(165) Príklad výhradnej distribúcie na ve ľkoobchodnej úrovni 
 Spolo čnosť A je vedúca spolo čnosť na trhu s tovarom dlhodobej spotreby. Svoj 
výrobok predáva prostredníctvom výhradných ve ľkoobchodníkov. Územia 
veľkoobchodníkov sú rozdelené tak, že u malých členských štátov zodpovedajú 
celému územiu členského štátu, u vä čších členských štátov odpovedajú regiónu. Títo 
výhradní distribútori zabezpe čujú predaj všetkým malo obchodníkom na svojich 
územiach. Nepredávajú kone čným spotrebite ľom. Veľkoobchodníci zodpovedajú za 
propagáciu na svojich trhoch, patrí sem sponzorovanie miestnych podujatí, ale tiež 
vysvetľovanie a propagácia nových výr obkov maloobchodníkom na svojich 
územiach. Inovácia technológií a výrobkov na tomto trhu prebieha pomerne rýchlo a 
významnú úlohu tu zohráva aj predpr edajný servis pre maloobchodníkov a 
konečných spotrebite ľov. Veľkoobchodníci nemusia nakupova ť všetky požadované 
tovary danej zna čky dodávate ľa A priamo od samotného výrobcu a ve ľkoobchodníci 
aj maloobchodníci majú možnos ť využívania cenových rozdielov, pretože náklady na 
dopravu sú pomerne nízke v porovnaní s hodnotou výrobku. Vo či 
veľkoobchodníkom sa neuplat ňuje zákaz konkurencie. Maloobchodníci predávajú 
 
SK 56   SK tiež celý rad zna čiek konkuren čných dodávate ľov a na maloobchodnej úrovni 
neexistujú dohody o výhradnej alebo selek tívnej distribúcii. Na trhu predaja EÚ 
veľkoobchodníkom má spolo čnosť A približne 50 % podiel. Jej podiel na rôznych 
vnútroštátnych maloobchodných trhoch sa pohybuje od 40 do 60 %. Na každom 
vnútroštátnom trhu má spolo čnosť A 6 až 10 konkuren čných podnikov. B, C a D sú 
najväčšie konkuren čné podniky, ktoré sú zastúpené na každom vnútroštátnom trhu a 
ich podiely sa pohybujú medzi 5 % až 20 %. Ostatní výrobcovia sú vnútroštátni 
výrobcovia s menšími podielmi na trhu. Spolo čnosti B, C a D majú podobné 
distribučné siete, zatia ľ čo miestni výrobcovia majú tendenciu predáva ť svoje 
výrobky priamo maloobchodníkom. 
 Na ve ľkoobchodnom trhu opísanom v tomto prík lade je riziko obmedzenia sú ťaže v 
rámci zna čky a cenovej diskriminácie nízke. Možnos ť využívania cenových 
rozdielov nie je obmedzená a neexistencia sú ťaže v rámci zna čky nie je na 
veľkoobchodnej úrovni ve ľmi významná. Na maloobchodnej úrovni nie je 
obmedzovaná ani sú ťaž v rámci zna čky ani medzi zna čkami. Okrem toho sú ťaž 
medzi zna čkami je pomerne nedotknutá dohodami  o výhradnej distri búcii uzavretými 
na veľkoobchodnej úrovni. Je preto pravdepodobné, že dokonca aj ke ď existujú 
účinky narúšajúce hospodársku sú ťaž, sú splnené aj podmienky článku 101 ods. 3. 
(166) Príklad viacnásobných výhradných obchodných zastúpení na oligopolnom trhu 
 Na vnútroštátnom trhu s kone čným výrobkom sú štyri vedúce podniky, každý s 
približne 20 % podielom na trhu. Tieto štyri vedúce spolo čnosti predávajú svoje 
výrobky prostredníctvom výhradných dist ribútorov na maloobchodnej úrovni. 
Maloobchodníkom sú pridelené výhradné  územia, ktoré svojim rozsahom 
zodpovedajú mestám, kde sídlia maloobchodníci alebo obvodu v prípade 
veľkomesta. Na vä čšine území tieto štyri vedúce spolo čnosti schválili rovnakého 
výhradného maloobchodníka („viacnásobné  obchodné zastúpenie“), ktorý má 
väčšinou centrálne postavenie a špecializuje  sa na daný výrobok. Zostávajúcich 20 % 
vnútroštátneho trhu tvoria malí mies tni výrobcovia, z ktorých najvä čší má približne 5 
% podiel na tomto vnútroštátnom trhu. Títo miestni výrobcovia vä čšinou predávajú 
svoje výrobky prostredníctvom iných maloobchodníkov, najmä preto, lebo výhradní 
distribútori štyroch najvä čších dodávate ľov nemajú obvykle ve ľký záujem o predaj 
menej známych a lacnejších zna čiek. Trh je výrazne diferencovaný z h ľadiska 
značiek a výrobkov. Tieto štyri vedúce spolo čnosti organizujú ve ľké celoštátne 
reklamné kampane a ich zna čky majú výrazný imidž, pri čom okrajoví výrobcovia 
nepropagujú svoje výrobky na celoštátnej úrovni. Trh je pomerne vyspelý, so 
stabilným dopytom a nedochádza k výrazn ej inovácii v oblas ti technológií a 
výrobkov. Výrobok je pomerne jednoduchý. 
 Na takomto oligopolnom trhu existuje rizi ko vzniku nekalých praktík medzi týmito 
štyrmi vedúcimi spolo čnosťami. Riziko zvyšuje viacná sobné obchodné zastúpenie. 
Súťaž v rámci zna čky je obmedzovaná územnou výhradnos ťou. Na maloobchodnej 
úrovni je obmedzená sú ťaž medzi týmito štyrmi vedúcimi zna čkami, pretože jeden 
maloobchodník ur čuje cenu pre všetky štyri zna čky na každom území. Viacnásobné 
obchodné zastúpenie znamená, že ak je den výrobca zníži cenu svojej zna čky, 
maloobchodník sa nebude usilova ť o to, aby sa toto zníženie prejavilo v cene pre 
konečného spotrebite ľa, pretože by sa tým znížil predaj ďalších zna čiek a tiež zisky. 
Výrobcovia preto majú menší záujem o vzájomnú sú ťaž v oblasti cien. Cenová sú ťaž 
medzi zna čkami sa prejavuje najmä v súvislosti s tovarom menej známych zna čiek 
 
SK 57   SK okrajových výrobcov. Obmedzené sú prípadné  argumenty týkajúce sa pozitívnych 
účinkov v prospech (spolo čných) výhradných distribú torov, pretože výrobok je 
pomerne jednoduchý, ďalší predaj nevyžaduje zvláštne  investície alebo školenie a 
propagácia sa uskuto čňuje najmä na úrovni výrobcov. 
 Napriek tomu, že každá z vedúcich spolo čností má podiel na trhu nižší ako je 
prahová hodnota, podmienky článku 101 ods. 3 nemôžu by ť splnené a môže by ť 
potrebné od ňatie skupinovej výnimky pri dohodách  uzatvorených s distribútormi, 
ktorých podiel na trhu predstavuje menej ako 30 % na trhu verejného obstarávania. 
(167) Príklad výhradnej distribúci e v kombinácii s výhradným nákupom 
 Výrobca A je vedúcou spolo čnosťou na trhu s objemným tovarom dlhodobej 
spotreby, ktorého podiel je na vä čšine vnútroštátnych maloobchodných trhoch medzi 
40 až 60 %. V členských štátoch, kde má vysoký podiel na trhu, má menej 
konkuren čných podnikov s menšími podielmi na trhu. Tieto konkuren čné podniky 
pôsobia len na jednom alebo dvoch vnútroštátnych trhoch. Dlhodobou politikou výrobcu A je predáva ť svoje výrobky prostredníctvom  svojich dcérskych spolo čností 
výhradným distribútorom na  maloobchodnej úrovni, ktorí majú zákaz aktívneho 
predaja na územiach iných distribútorov. T íto distribútori sú pr eto stimulovaní, aby 
výrobok propagovali a poskytovali služby pred predajom. V poslednom čase sú 
maloobchodníci povinní nakupova ť výrobky výrobcu A výhra dne od vnútroštátnej 
dcérskej spolo čnosti výrobcu A, ktorá sa nach ádza v ich vlastnej krajine. 
Maloobchodníci predávajúci zna čku výrobcu A sú hlavnými ďalšími predajcami 
tohto typu výrobku na svojom území. Predávajú tiež konkuren čné značky, ale s 
rôznou mierou úspešnosti a záujmu. Od zavedenia výhradného nákupu výrobca A uplatňuje medzi trhmi cenové rozdiely od 10 % do 15 %, pri čom vyššie ceny má 
na trhoch, kde má menšiu konkurenciu. Trhy sú pomerne stabilné na strane dopytu a 
ponuky a nedochádza na nich k výrazným technologickým zmenám. 
 Na trhoch s vysokými cenami vyplýva strata sú ťaže v rámci zna čky nielen z 
prideľovania výhradných území na maloobchodnej úrovni, ale zhoršuje sa tiež v 
dôsledku povinnosti výhradného nákupu uloženého maloobchodníkom. Povinnos ť 
výhradného nákupu napomáha zachovaniu oddelenia trhov a území, pretože znemožňuje využívanie cenových rozdielov výhr adnými maloobchodníkmi, ktorí sú 
hlavnými ďalšími predajcami tohto druhu výrobku. Výhradní maloobchodníci 
nemajú ani možnos ť aktívne predáva ť na území iných maloobchodníkov a v praxi sa 
vyhýbajú dodávkam mimo svojho územia. To umožnilo cenovú diskrimináciu bez toho, aby to viedlo k významnému zvýšeniu  celkového predaja. Tiež je obmedzené 
využívanie cenových rozdielov spotrebite ľmi alebo nezávislými obchodníkmi 
z dôvodu objemnosti výrobku. 
 Zatia ľ čo argumenty o možných pozitívnych ú činkoch vymenovania výhradných 
distribútorov môžu by ť presved čivé, najmä z dôvodu stimulovania 
maloobchodníkov, nie je pravdepodobné, že by argumenty o možných pozitívnych 
účinkoch kombinovania výhradnej distri búcie a výhradného nákupu, a najmä 
argumenty o možných pozitívnych ú činkoch výhradného nákupu, súviseli hlavne 
s úsporami z rozsahu v oblasti dopravy, vyvážili negatívny ú činok cenovej 
diskriminácie a obmedzenej sú ťaže v rámci zna čky. Z toho dôvodu, nie je 
pravdepodobne, že by boli splnené podmienky článku 101 ods. 3. 
 
SK 58   SK 2.3. Výhradné pride ľovanie zákazníkov 
(168) V dohode o výhradnom pride ľovaní zákazníkov dodávate ľ súhlasí s predajom 
svojich výrobkov iba jednému distribútorovi na ďalší predaj ur čitej skupine 
zákazníkov. Distribútor je zárove ň obvykle obmedzený v aktívnom predaji iným 
skupinám (výhradne pridelených) zákazn íkov. Nariadenie o skupinovej výnimke 
neobmedzuje spôsob, akým je možné definova ť skupinu výhradných zákazníkov. 
Mohlo by ís ť napríklad o konkrétny typ zákaz níkov definovaných na základe ich 
povolania, alebo aj o zoznam konkrétnych zá kazníkov vybraných na základe jedného 
či viacerých objektívnych kritérií. Prípa dné riziká týkajúce sa hospodárskej sú ťaže sú 
predovšetkým obmedzenie sú ťaže v rámci zna čky a rozdelenie trhu, čo môže 
predovšetkým u ľahčovať cenovú diskrimináciu. Ak vä čšina dodávate ľov alebo všetci 
dodávatelia uplat ňujú možnos ť výhradného pridelenia zákazníkov, môže to zmierni ť 
hospodársku sú ťaž a napomáha ť nekalým praktikám tak na úrovni dodávate ľov, ako 
aj na úrovni distribútorov. Napokon, výhradné pride ľovanie zákazníkov môže vies ť 
k vylúčeniu ostatných distribútorov z tr hu a tým k obmedzeniu hospodárskej sú ťaže 
na tejto úrovni. 
(169) Výhradné pride ľovanie zákazníkov je predmetom výnimky pod ľa nariadenia 
o skupinovej výnimke vtedy, ke ď ani podiel dodávate ľa, ani podiel kupujúceho na 
trhu nepresahujú 30 % pra hovej hodnoty podielu na trhu, a to aj v kombinácii s 
inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré sa nepovažujú za závažné, ako sú napríklad zákaz konkurencie, množstevná povinnos ť alebo výhradný nákup. Kombinácia 
výhradného pride ľovania zákazníkov a selektívnej distribúcie je obvykle závažné 
obmedzenie, pretože spravidla schválení  distribútori nemôžu slobodne aktívne 
predávať kone
čným používate ľom. Nad 30 % prahovú hodnotu trhového podielu sa 
pravidlá stanovené v od sekoch 151 až 167 uplat ňujú aj na hodnoten ie výhradného 
prideľovania zákazníkov s výnimkou konkrétnych poznámok vo zvyšných častiach 
tohto oddielu. 
(170) Pride ľovanie zákazníkov obvykle zákazníkom s ťažuje využívanie cenových 
rozdielov za ten istý tovar u rozli čných distribútorov. Okrem toho každý schválený 
distribútor má svoju vlastnú triedu zákazní kov, neschválení distri bútori nepatriaci do 
takejto triedy môžu ma ť problémy získa ť daný výrobok. To znižuje možnos ť 
využívania cenových rozdielov neschválenými distribútormi.  
(171) Výhradné pride ľovanie zákazníkov sa uplat ňuje hlavne na medziprodukty a na 
veľkoobchodnej úrovni, ke ď sa týka kone čných výrobkov všade tam, kde možno 
rozlišovať skupiny zákazníkov s rozdielnymi osobitnými požiadavkami na daný 
výrobok. 
(172) Výhradné pride ľovanie zákazníkov môže vies ť k pozitívnym ú činkom, najmä ke ď sa 
od distribútorov požadujú inves tície napríklad do špeciálneho zariade nia, kvalifikácie 
alebo know-how, aby sa prispôsobili požiadavkám svojej skupiny zákazníkov. Obdobie odpisovania týchto investícií nazna čuje opodstatnenú dobu trvania systému 
výhradného pride ľovania zákazníkov. Obvykle sa to týka najmä nových alebo 
zložitých výrobkov a výrobkov, ktoré vyžadujú úpravu pod ľa potrieb jednotlivého 
zákazníka. Identifikovate ľné diferencované potreby sú pravdepodobnejšie v prípade 
medziproduktov, t. j. výrobkov, ktoré sa pr edávajú rôznym typom profesionálnych 
kupujúcich. Nie je pravdepodobné, že by pride ľovanie kone čných zákazníkov viedlo 
k pozitívnym ú činkom. 
 
SK 59   SK (173) Príklad výhradného pridelenia zákazníka 
 Spolo čnosť vyvinula dômyselné rozprašovacie zariadenie. V sú časnosti má táto 
spoločnosť 40 % podiel na trhu s rozprašovacími zariadeniami. Predtým, ako za čala 
predávať toto dômyselné rozprašo vacie zariadenie, mala 20 % podiel na trhu so 
svojím starším výrobkom. Inštalácia nového typu rozprašovacieho zariadenia závisí 
od typu budovy, kde je zariadenie nainštal ované a od využitia budovy (kancelária, 
chemická továre ň, nemocnica at ď.). Spoločnosť schválila ur čitý počet distribútorov 
na predaj a inštaláciu rozprašovacieho zariadenia. Každý dist ribútor musel vyškoli ť 
svojich zamestnancov čo sa týka všeobecných a osobit ných požiadaviek na inštaláciu 
rozprašovacieho zariadenia pre ur čitú triedu zákazníkov. Na zabezpe čenie toho, aby 
sa distribútori špecializovali, spolo čnosť pridelila každému distribútorovi osobitnú 
triedu zákazníkov a zakázala im aktívne predáva ť výrobky výhradným triedam 
zákazníkov iných distribútorov. Po piatich ro koch sa všetkým distribútorom povolí 
aktívny predaj všetkým triedam zákazníkov, čím sa skon čí systém výhradného 
pridelenia zákazníkov. Dodávate ľ potom môže tiež za čať predáva ť aj novým 
distribútorom. Trh je pomerne dynamic ký, s dvoma novými subjektmi, ktoré 
nedávno vstúpili na trh, a množstvom  technologických zlepšení. Konkuren čné 
podniky s podielmi na trhu medzi 5 % a 25 % tiež modernizujú svoje výrobky. 
 Ke ďže táto výhradnos ť má obmedzenú dobu trvania a pomáha zabezpe čiť, aby sa 
distribútorom vrátili ich investície a zamerali svoje predajné úsilie na ur čitú triedu 
zákazníkov, aby sa nau čili obchodova ť a keďže možné ú činky narúšajúce 
hospodársku sú ťaž sa zdajú by ť obmedzené na dynamickom trhu, podmienky článku 
101 ods. 3 sú pravdepodobne splnené. 
2.4. Selektívna distribúcia 
(174) Dohody o selektívnej distribúcii, p odobne ako dohody o výhradnej distribúcii, na 
jednej strane obmedzujú po čet autorizovaných distribú torov a na druhej strane 
obmedzujú možnosti ďalšieho predaja. Rozdiel oproti výhradnej distribúcii je ten, že 
obmedzenie po čtu obchodných zástupcov nezávisí od po čtu území, ale od kritérií 
výberu, ktoré v prvom rade súvisia s povahou výrobku. Ďalším rozdielom oproti 
výhradnej distribúcii je, že obmedzenie ďalšieho predaja neznamená obmedzenie 
aktívneho predaja na ur čité územie, ale obme dzenie pre akýko ľvek predaj 
neautorizovaným distribútorom, pon echávajúc iba schválených obchodných 
zástupcov a kone čných zákazníkov ako možných kupujúc ich. Selektívna distribúcia 
sa takmer vždy využíva na distribúciu zna čkových kone čných výrobkov. 
(175) Možné riziká týkajúce sa hospodárskej sú ťaže sú obmedzenie sú ťaže v rámci zna čky, 
najmä v prípade kumulatívneho ú činku, vylú čenie určitého typu (ur čitých typov) 
distribútorov a zmiernenie hospodárskej sú ťaže a napomáhanie nekalým praktikám 
medzi dodávate ľmi alebo kupujúcimi. Pri hodnotení možných škodlivých ú činkov 
selektívnej distribúcie na hospodársku sú ťaž podľa článku 101 ods. 1 treba rozlišova ť 
medzi čisto kvalitatívnou selek tívnou distribúciou a kvan titatívnou selektívnou 
distribúciou. V rámci čisto kvalitatívnej se lektívnej distribúcie sa vyberajú obchodní 
zástupcovia iba na základe objektívnych kritérií požadovaných charakterom výrobku 
ako je školenie obchodného personálu, sl užby poskytované v mieste predaja, ur čitý 
 
SK 60   SK sortiment výrobkov, ktoré sa predávajú at ď.51 Uplatňovanie takýchto kritérií 
nestanovuje priamy limit na po čet obchodných zástupcov. Vo všeobecnosti sa 
nepovažuje čisto kvalitatívna selektívna distri búcia za takú, ktorá by spadala do 
pôsobnosti článku 101 ods. 1, pretože nemá škodlivé ú činky na hospodársku sú ťaž za 
predpokladu, že sú splnené tri podmienky. Po prvé, povaha daného výrobku si musí vyžadova ť systém selektívnej distribúcie v tom zmysle, že takýto systém musí 
predstavova ť oprávnenú požiadavku so zrete ľom na charakter daného výrobku, musí 
zachováva ť jeho kvalitu a zabezpe čovať jeho správne využitie. Po druhé, ďalší 
predajcovia sa musia vybera ť na základe objektívnych kritérií kvalita tívnej povahy, 
ktoré sú stanovené a ktoré sú k dis pozícii jednotne pre všetkých potenciálnych 
ďalších predajcov a neuplat ňujú sa diskrimina čným spôsobom. Po tretie, stanovené 
kritériá nesmú prekra čovať potrebný rámec
52. Kvantitatívna selektívna distribúcia 
dopĺňa ďalšie kritériá pre výber, ktor é priamo obmedzujú prípadný po čet 
obchodných zástupcov, napríklad požadovaní m minimálneho alebo maximálneho 
obratu, pevným stanovením po čtu obchodných zástupcov at ď. 
(176) Kvalitatívna a kvantitatívna selek tívna distribúcia je predmetom výnimky pod ľa 
nariadenia o skupinovej výnimk e, ak ani podiel dodávate ľa, ani podiel kupujúceho na 
trhu nepresahuje 30 %, dokonca aj ke ď ide o kombináciu s inými vertikálnymi 
obmedzeniami, ktoré nie sú závažné, ako je zákaz konkurencie alebo výhradná 
distribúcia za predpokladu, že nie je obmedzený aktívny predaj medzi autorizovanými distribútormi navzájom a predaj kone čným používate ľom. 
Nariadenie o skupinovej výnimke stanovuje vý nimku pre selektívnu distribúciu bez 
ohľadu na povahu daného výrobku a bez oh ľadu na povahu kritéria výberu. Avšak 
tam, kde charakteristiky daného výrobku
53 nevyžadujú selektívnu distribúciu alebo 
nevyžadujú uplat ňované kritéria, ako napríkla d požiadavky, aby distribútori 
disponovali jedným alebo viacerými ka mennými obchodmi alebo aby poskytovali 
osobitné služby, takýto systém dist ribúcie spravidla nespôsobuje dostato čné 
pozitívne efekty, aby sa vyrovnalo  výrazné obmedzenie hospodárskej sú ťaže v rámci 
značky. Ak sa vyskytnú ú činky výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž, výhody 
vyplývajúce z nariadenia o skupinovej výnimke sa pravdepodobne zrušia. Okrem toho, zvyšné časti tohto oddielu poskytuje usmernenia na ú čely hodnotenia 
selektívnej distribúcie v jednotlivýc h prípadoch, na ktoré sa nevz ťahuje nariadenie o 
skupinovej výnimke alebo v prípade kumulatívnych ú činkov vyplývajúcich z 
paralelných sietí sele ktívnej distribúcie. 
(177) Postavenie dodávate ľa na trhu a jeho konkuren čných podnikov zohráva pri hodnotení 
prípadných ú činkov narúšajúcich hospodársku sú ťaž veľký význam, pretože strata 
súťaže v rámci zna čky môže by ť problematická iba vtedy, ak je obmedzená sú ťaž 
medzi zna čkami. Čím silnejšie je postavenie dodávate ľa, tým problematickejšia 
môže byť strata sú ťaže v rámci zna čky. Ďalším významným faktorom je po čet 
                                                
 
51 Pozri napríklad rozsudok Súdu prvého stup ňa z 12.12.1996, T-88/92 Groupement d'achat Édouard 
Leclerc/Komisia, Zb. s. II-1961. 
52 Pozri rozsudky Súdneho dvora z 11.12.1980, 31/80 L'Oréal/PVBA, Zb. s. 3775, body 15 a 16; 
z 25.10.1976, 26/76 Metro I, Zb. s. 1875, body 20 a 21; z 25.10.1983, 107/82 AEG, Zb. s. 3151, 
bod 35; a rozsudok Súdu prvého stup ňa z 27.2.1992, T-19/91 Vichy/Komisia, Zb. s. II-415, bod 65. 
53 Pozri napríklad rozsudky Súdu prvého stup ňa z 12.12.1996, T-19/92, Groupement d'achat Edouard 
Leclerc/Commission Zb. s. II-1851, body 112 až 123; z 12.12.1996, T-88/92 Groupement d'achat 
Edouard Leclerc/Commission Zb. s. II-1961, body 106 až 117, a judikatúru uvedenú v predchádzajúcej 
poznámke pod čiarou. 
 
SK 61   SK selektívnych distribu čných sietí prítomných na jednom  trhu. Tam, kde selektívnu 
distribúciu uplat ňuje iba jeden dodávate ľ, kvantitatívna selektívna distribúcia 
obvykle nevytvára výhradne negatívne ú činky za predpokladu, že zmluvný tovar, so 
zreteľom na jeho povahu, vyžaduje použitie systému selektívnej distribúcie a pod 
podmienkou, že používané výberové kr itériá sú potrebné na zabezpe čenie účinnej 
distribúcie daného tovaru. Zdá sa však, že skuto čnosť je taká, že selektívnu 
distribúciu často uplat ňuje celý rad dodávate ľov na danom trhu. 
(178) Postavenie konkuren čných podnikov môže ma ť dvojaký význam a zohráva úlohu 
najmä v prípade kumulatívneho ú činku. Silné konkuren čné podniky spravidla 
znamenajú, že jednoduché obmedzenie sú ťaže v rámci zna čky je vyvážené 
dostatočnou súťažou medzi zna čkami. Ak vä čšina hlavných dodávate ľov uplatňuje 
selektívnu distribúciu, potom dochádza k zna čnému obmedzeniu sú ťaže v rámci 
značky a prípadnému uzavretiu trhu ur čitým typom distri bútorov, ako aj k 
zvýšenému riziku nekalých praktík medzi hlavnými dodávate ľmi. Riziko vylú čenia 
účinnejších distribút orov je vždy vä čšie u selektívnej distri búcie, ako v prípade 
výhradnej distribúcie vzh ľadom na obmedzenie pr edaja neautorizovaným 
obchodným zástupcom v prípade sele ktívnej distribúcie. To je ur čené na to, aby 
systémy selektívnej distribúcie mali uzavretý charakter, čím sa znemož ňuje získanie 
dodávok pre neautorizovaných obchodných zástupc ov. Selektívna distribúcia je preto 
obzvlášť vhodná, aby sa predišlo tlaku zo  strany diskontných subjektov ( či už off-
line alebo výlu čne on-line distribútorov) na marže výrobcu, ako aj na marže 
autorizovaných obchodných zástupcov. Uzatvor enie takýchto spôsobov distribúcie, 
či už vyplýva z kumulatívneho uplat ňovania selektívnej distribúcie alebo z 
uplatňovania jediným dodávate ľom, ktorého podiel na trhu presahuje 30 %, znižuje 
možnosti zákazníkov využíva ť špecifické výhody, ktoré tieto spôsoby distribúcie 
ponúkajú. Ide napríklad o nižšie ceny, vä čšiu transparentnos ť a väčší prístup 
k výrobkom. 
(179) Tam, kde sa nariadenie o skupinovej výnimke uplat ňuje na jednotlivé siete 
selektívnej distribúcie, môže sa v prípade kumulatívnych ú činkov uvažova ť o odňatí 
skupinovej výnimky alebo neuplatnení nari adenia o skupinovej výnimke. Vznik 
problému kumulatívneho ú činku je však nepravdepodobný, ak podiel na trhu, na 
ktorý sa vz ťahuje selektívna distribúcia, je nižší ako 50 %. Problém pravdepodobne 
nevznikne ani tam, kde pomer pokrytia trhu presahuje 50 %, ale súhrnný podiel 
piatich najvä čších dodávate ľov (CR5) na trhu je nižší ako 50 %. Tam, kde CR5, ako 
aj podiel trhu, na ktorý sa vz ťahuje selektívna distri búcia, presahuje 50 %, 
hodnotenie sa môže meni ť v závislosti od toho, či všetkých pä ť najväčších 
dodávateľov uplatňuje alebo neuplat ňuje selektívnu distribúciu. Čím silnejšie je 
postavenie konkuren čných podnikov neuplat ňujúcich selektívnu distribúciu, tým 
menej pravdepodobné je uzavretie trhu osta tným distribútorom. Ak všetkých pä ť 
najväčších dodávate ľov uplatňuje selektívnu distribúciu , problémy týkajúce sa 
hospodárskej sú ťaže môžu vznika ť najmä pri tých dohodách, ktoré uplat ňujú 
kvantitatívne selektívne krit ériá priamo obmedzujúce po čet autorizovaných 
obchodných zástupcov al ebo ktoré uplat ňujú kvalitatívne krit ériá, ako napríklad 
požiadavku disponova ť jedným alebo viacerými kamennými obchodmi alebo 
poskytova ť osobitné služby, čo vylučuje určité distribu čné formáty. Splnenie 
podmienok článku 101 ods. 3 je spravidla nepravdepodobné, ak dané systémy 
selektívnej distribúcie znemož ňujú prístup na trh novým distribútorom, ktorí sú 
schopní predáva ť dané výrobky, najmä diskont ným subjektom alebo výlu čne on-line 
 
SK 62   SK distribútorom ponúkajúcim nižšie ceny zákazníkom, čím obmedzujú distribúciu v 
prospech ur čitých existujúcich kanálov a na úkor kone čných spotrebite ľov. Je menej 
pravdepodobné, že menej priame formy kv antitatívnej selek tívnej distribúcie, 
vyplývajúce napríklad z kombinácie čisto kvalitatívnych se lektívnych kritérií s 
požiadavkou uloženou na obchodných zástupcov týkajúcou sa dosiahnutia minimálnej výšky ro čných nákupov, vytvárajú čisté negatívne ú činky, ak takáto 
výška nákupov nepredstavuje význam ný podiel celkového obratu obchodného 
zástupcu, ktorý dosiahol s týmto typom  daného výrobku a nepresahuje výšku 
nákupov potrebnú pre dodávate ľa na návratnos ť investícií viazaných na ur čitý vzťah 
a/alebo dosiahnutie úspor z rozsah u v oblasti distribúcie. Pokia ľ ide o jednotlivé 
príspevky, dodávate ľ s podielom na trhu nižším ako 5 % sa spravidla nepovažuje za 
významne prispievajúceho ku kumulatívnemu ú činku. 
(180) Prekážky vstupu sa zoh ľadňujú najmä v prípade uzavretia trhu neautorizovaným 
obchodným zástupcom. Prekážky vstupu sú vo všeobecnosti zna čné, pretože 
selektívnu distribúciu obvykle uplat ňujú výrobcovia zna čkových výrobkov. Vylú čení 
maloobchodníci sp ravidla potrebujú čas a značné investície na uvedenie svojich 
vlastných zna čiek alebo na získanie konkuren čných dodávok niekde inde. 
(181) Kúpna sila môže zvyšova ť riziko nekalých praktík medzi obchodnými zástupcami, 
a tak výrazne zmeni ť analýzu prípadných ú činkov selektívne j distribúcie 
narúšajúcich hospodársku sú ťaž. Uzavretie trhu výkonnejším maloobchodníkom 
môže nasta ť najmä tam, kde silná organi zácia obchodných zástupcov ukladá 
dodávateľovi výberové kritériá zamerané na ob medzenie distribúcie v prospech 
svojich členov. 
(182) V č
lánku 5 ods. 1 písm. c) nariadenia o skupinovej výnimke sa ustanovuje, že 
dodávateľ nesmie uklada ť autorizovaným obchodným zástupcom zákaz, priamo 
alebo nepriamo, predáva ť značky určitých konkuren čných dodávate ľov. Takáto 
podmienka sa zameriava najmä na predchádzanie nekalým praktikám na horizontálnej úrovni s cie ľom vylúčiť určité značky prostredníctvom vytvorenia 
vybraného klubu zna čiek vedúcimi dodávate ľmi. Je nepravdepodobné, aby takýto typ 
zákazu sp ĺňal podmienky na udelenie výnimky, ak sa CR5 rovná alebo je vyššie ako 
50 %, ak žiaden z dodávate ľov ukladajúcich takúto povinnos ť nepatrí k piatim 
najväčším dodávate ľom na trhu. 
(183) Problém uzavretia trhu ostatným dodávate ľom obvykle nenastane, ak títo ostatní 
dodávatelia môžu využíva ť tých istých distribútorov, t. j. ak sa systém selektívnej 
distribúcie nekombinuje s nákupom jednej zna čky. V prípade hustej siete 
autorizovaných distribútorov alebo v prípade kumulatívneho ú činku, kombinácia 
selektívnej distribúcie a zákazu  konkurencie môže predstavova ť riziko uzavretia trhu 
ostatným dodávate ľom. V takomto prípade sa uplat ňujú zásady uvedené 
v oddiele 2.1. týkajúce sa nákupu jednej zna čky. Tam, kde sa selektívna distribúcia 
nekombinuje so zákazom konkurencie, problém uzavretia trhu konkuren čným 
dodávateľom môže stále pretrváva ť, keď vedúci dodávatelia neuplat ňujú iba čisto 
kvalitatívne selektívne  kritériá, ale ukladaj ú obchodným zástupcom ur čité ďalšie 
povinnosti ako je na príklad povinnos ť rezervova ť minimálne miesto na regáloch pre 
ich výrobky alebo zabezpe č
iť, aby predaj ich výr obkov obchodným zástupcom 
dosahoval minimálne percento celkového obratu obchodného zástupcu. Výskyt 
takéhoto problému je nepravdepodobný, ak podi el na trhu, na ktorý sa selektívna 
 
SK 63   SK distribúcia vz ťahuje, je nižší ako 50 % alebo tam, kde je tento pomer pokrytia 
prekročený, ak podiel piatich najvä čších dodávate ľov na trhu je nižší ako 50 %. 
(184) Dôležitá je vyspelos ť trhu, pretože strata sú ťaže v rámci zna čky a prípadné uzavretie 
trhu dodávate ľom alebo obchodným zástupcom môže by ť na vyspelom trhu vážnym 
problémom, ale je to menej závažné na trhu s rastúcim dopytom, meniacimi sa 
technológiami a meniacimi sa trhovým postavením. 
(185) Selektívna distribúcia môže ma ť pozitívne ú činky, ak vedie k úsporám logistických 
nákladov z dôvodu úspor z rozsahu v oblasti dopravy a to sa môže sta ť bez ohľadu 
na povahu výrobku (odsek 107 písm. g)). Takýto ú činok je však spravidla len 
okrajovým v selektívnych distribu čných systémoch. Na riešenie problému 
parazitovania medzi distribútormi (ods ek 107 písm. a)) alebo na pomoc pri 
vybudovaní imidžu zna čky (odsek 107 písm. i)), je ve ľmi dôležitá povaha výrobku. 
Všeobecne sa tento prípad najviac týka nových výrobkov, zložitých výrobkov, výrobkov, u ktorých je ťažké posúdi ť kvalitu pred spotrebou (tzv. výrobky založené 
na skúsenosti) alebo ktorých kvalitu je ťažké posúdi ť dokonca aj po spotrebe (tzv. 
výrobky založené na dôvere). Kombinácia se lektívnej distribúcie s klauzulou 
o mieste pôsobenia, chrániace schváleného obchodného zástupcu pred ostatnými 
schválenými obchodnými zástupcami, ktorí si  otvárajú obchody v jeho blízkosti, 
môže spĺňať podmienky článku 101 ods. 3, ak je táto kombinácia nevyhnutná na 
ochranu zna čných investícií viazaných na ur čitý vzťah vynaložených autorizovaným 
obchodným zástupcom (odsek 107 písm. d)). 
(186) Na zabezpe čenie výberu obmedzenia, ktoré najmenej narúša hospodársku sú ťaž je 
dôležité zisti ť, či sa dosiahli rovnaké pozitívne ú činky pri porovnate ľných nákladoch 
napríklad samotnými požiadavkami na služby. 
(187) Príklad kvantitatívne j selektívnej distribúcie: 
 Na trhu s tovarom dlhodobe j spotreby, vedúca spolo čnosť (zna
čka A), s podielom na 
trhu 35 %, predáva svoj výrobok kone čným spotrebite ľom prostredníctvom siete 
selektívnej distribúcie. Existuje nieko ľko kritérií pre vstup do te jto siete: v obchode 
musia by ť zamestnaní vyškolení pracovníci a musí sa poskytova ť predpredajný 
servis, v obchode musí by ť osobitné miesto vy členené na predaj tohto výrobku a 
podobných technologicky vyspelý ch výrobkov, v obchode sa vyžaduje predaj 
širokého sortimentu modelov dodávate ľa a ich vystavenie pútavým spôsobom. 
Okrem toho, po čet prijate ľných maloobchodníkov v sieti je priamo obmedzený 
prostredníctvom stanovenia maximálneho po čtu maloobchodníkov na po čet 
obyvateľov v každej oblasti alebo me stskom obvode. Výrobca A má 6 
konkuren čných podnikov na tomto trhu. Najvä čšie konkuren čné podniky B, C a D 
majú podiely na trhu 25, 15 a 10 % v uvedenom poradí, pri čom ostatní výrobcovia 
majú nižšie podiely na trhu. A je je diným výrobcom, ktorý využíva selektívnu 
distribúciu. Selektívni  distribútori zna čky A vždy predávajú nieko ľko konkuren čných 
značiek. Avšak, konkuren čné značky sa tiež zna čne predávajú v obchodoch, ktoré 
nie sú členom selektívnej distribu čnej siete výrobcu A. Ex istujú rôzne distribu čné 
kanály: napríklad, zna čky B a C sa predávajú vo vä čšine vybratých obchodoch 
výrobcu A, ale tiež v inýc h obchodoch poskytujúcich ve ľmi kvalitné služby 
a v hypermarketoch. Zna čka D sa predáva hlavne v obchodoch s ve ľmi kvalitnými 
službami. Technológia sa na tomto trhu vyv íja pomerne rýchlo a hlavní dodávatelia 
si prostredníctvom reklamy uchovávajú  pre svoje výrobky imidž dobrej kvality. 
 
SK 64   SK  Na tomto trhu je podiel pokrytia selektívnej distribúcie 35 %. Sú ťaž medzi zna čkami 
nie je priamo ovplyvnená systémom se lektívnej distribúcie výrobcu A. Sú ťaž v rámci 
značky môže by ť obmedzená v prípade zna čky A, ale spotrebitelia majú prístup k 
maloobchodníkom s nižšou kvalitou služieb/ nižšími cenami, ktorí predávajú zna čky 
B a C a majú imidž porovnate ľnej kvality so zna čkou A. Okrem toho, nie je uzavretý 
prístup k maloobchodníkom s vysokou kval itou služieb predáv ajúcim iné zna čky, 
pretože nejestvuje žiadne obmedzen ie kapacity na predaj konkuren čných značiek pre 
zvolených distribútorov a množstevné obmedzenie po čtu maloobchodníkov pre 
predaj zna čky A ponecháva iným maloobchodní kom poskytujúcim vysoko kvalitné 
služby možnos ť distribuova ť konkuren čné značky. V tomto prípade vzh ľadom na 
požiadavky v oblasti služieb, ú činnosť a obmedzený ú činok na sú ťaž v rámci zna čky 
sú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 pravdepodobne splnené. 
(188) Príklad selektívnej distribúcie s kumulatívnymi ú činkami: 
 Na trhu s ur čitým športovým výrobkom je se dem výrobcov, ktorých príslušné 
podiely na trhu sú: 25 %, 20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % a 7 %. Pä ť najväčších 
výrobcov distribuuje výrobky prostredníctvom kvantitatívnej selektívnej distribúcie, 
zatiaľ čo dvaja najmenší využívajú rôzne typy distribu čných systémov, čo má za 
následok podiel pokrytia selektívnej distri búcie na 85 %. Kritériá pre prístup do 
selektívnych distribu čných sietí sú medzi výrobcami pozoruhodne jednotné: 
požaduje sa, aby distribútori disponovali jedným alebo viacerými kamennými obchodmi, tieto obchody musia ma ť vyškolený personál a musia poskytova
ť 
predpredajné služby, v obchode musí by ť osobitný priestor vyhradený na predaj 
daného výrobku a je stanovená minimálna plocha tohto priestoru. V obchode sa 
požaduje predaj širokej škály výrobkov danej zna čky a výrobok musí by ť 
vystavovaný pútavým spôsobom, obchod sa musí nachádza ť na obchodnej ulici a 
tento typ výrobku musí predstavova ť aspoň 30 % celkového obratu obchodu. 
Spravidla je schválený ten istý obchodný zástup ca za selektívneho distribútora pre 
všetkých pä ť značiek. Dve zna čky, ktoré nevyužívajú sele ktívnu distribúciu, svoje 
výrobky obvykle predávajú prostrední ctvom menej špecializovaných 
maloobchodníkov s nižšou úrov ňou služieb. Trh je stabilný tak na strane dopytu, ako 
aj na strane ponuky a zna čka má dobrý imidž a diferenciáciu výrobku. Pä ť vedúcich 
výrobcov na trhu má imidž silnej zna čky, ktorý získali prostredníctvom reklamy 
a sponzorovania, pri čom dvaja menší výrobcovia majú stratégiu lacnejších výrobkov 
bez výrazného imidžu zna čky. 
 Na tomto trhu nemajú diskontné subjekty a výlu čne on-line distribútori spravidla 
prístup k piatim vedúcim zna čkám. Skuto čne, požiadavka, aby tento typ výrobku 
predstavoval aspo ň 30 % činnosti obchodných zástupcov a kritériá pre prezentáciu a 
predpredajné služby vylu čujú väčšinu diskontných subjektov zo siete autorizovaných 
obchodných zástupcov. Požiadavka disponova ť jedným alebo viacerými kamennými 
obchodmi vylu čuje výlučne on-line distribútorov z te jto siete. V dôsledku toho 
spotrebitelia nemajú inú možnos ť ako nakupova ť týchto pä ť vedúcich zna čiek v 
obchodoch s vysokou úrov ňou služieb/vysokými cenami. To vedie k obmedzeniu 
súťaže medzi týmito piatimi vedúcimi zna čkami. Skuto čnosť, že dve najmenšie 
značky je možné kúpi ť v obchodoch s nižšou úrov ňou služieb/nižším cenami nie je 
dostatočnou náhradou, pretože imidž zna čiek piatich vedúcich výrobcov na trhu je 
oveľa lepší. Sú ťaž medzi zna čkami je obmedzená tiež kvôli viacnásobnému 
obchodnému zastúpeniu. Aj ke ď existuje ur čitá miera sú ťaže v rámci zna čky a nie je 
 
SK 65   SK priamo obmedzený po čet maloobchodníkov, kritériá pre prijatie sú dostato čne prísne, 
aby viedli k malému po čtu maloobchodníkov pre týchto pä ť vedúcich zna čiek na 
každom území. 
 Pozitívne ú činky spojené s týmito systémami kvantit atívnej selektívnej distribúcie sú 
malé: výrobok nie je príliš zložitý  a nevyžaduje mimoriadne náro čný servis. Pokia ľ 
výrobcovia nemôžu preukáza ť, že sú výrazné pozitívne ú činky spojené so sie ťou 
selektívnej distribúcie, je pravdepo dobné, že skupinová výnimka sa musí od ňať 
z dôvodu kumulatívnych ú činkov, ktoré majú za následok menší výber a vyššie ceny 
pre spotrebite ľov. 
2.5. Franchising 
(189) Franchisingové dohody obsahujú licencie na  práva duševného vlastníctva týkajúce sa 
najmä obchodných známok alebo zna čiek a know-how na využívanie a distribúciu 
tovaru alebo služieb. Okrem licencie na práva duševného vlastníctva, poskytovate ľ 
franchisingu poskytuje obvykle nadobúdate ľovi franchisingu po čas doby trvania 
zmluvy obchodnú alebo technickú pomoc.  Licencia a pomoc sú neoddelite ľnou 
súčasťou obchodnej metódy poskytovanej v rámci franchisingu. Poskytovate ľovi 
franchisingu obvykle nadobúdate ľ franchisingu platí franchisingový poplatok za 
využitie ur čitej obchodnej metódy. Franchising umožní poskytovate ľovi franchisingu 
vybudova ť s obmedzenými investíciami jednotnú sie ť pre distribúciu jeho výrobkov. 
Okrem ustanovenia o poskytnutí obchodnej metódy, franchisingové dohody obvykle obsahujú kombináciu rôznych vertikálnych obmedzení súvisi acich s výrobkom, ktorý 
sa distribuuje, obvykle ide o selektívnu dist ribúciu a/alebo zák az konkurencie a/alebo 
výhradnú distribúciu, prípadne ich miernejšie podoby. 
(190) Poskytovaním licencií na práv a duševného vlastníctva obsiahnuté vo 
franchisingových dohodách a ich vz ťahom k nariadeniu o skupinovej výnimke sa 
zaoberajú odseky 24 až 46. Pokia ľ ide o vertikálne obmed zenia nákupu, predaja a 
ďalšieho predaja tovaru a služieb v rámc i franchisingových dohôd, ako sú selektívna 
distribúcia, zákaz konkurencie alebo výhradná distribúcia , nariadenie o skupinovej 
výnimke sa uplat ňuje až do prahovej hodnoty 30 % podielu na trhu54. Pravidlá pokia ľ 
ide o tieto typy obmedzení sa uplat ňujú aj na franchisi ng, s výhradou nasledovných 
osobitných poznámok: 
a) Čím významnejší je prevod know- how, tým je pravdepodobnejšie, že 
obmedzenia budú ma ť účinky a/alebo sú nevyhnutné na ochranu know-how 
a že vertikálne obmedzenia sp ĺňajú podmienky článku 101 ods. 3. 
b) Zákaz konkurencie pre tovar alebo služby nakupované nadobúdate ľom 
franchisingu nepatrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1, ak je tento zákaz 
nevyhnutný na zachovanie spolo čnej identity a povesti siete, ktorá je 
predmetom franchisingu. V takýchto pr ípadoch nie je podstatná doba trvania 
zákazu konkurencie pod ľa článku 101 ods. 1, pokia ľ nepresahuje dobu trvania 
samotnej franchisingovej dohody. 
                                                 
54 Pozri tiež odseky 86 až 95, najmä odsek 92. 
 
SK 66   SK (191) Príklad franchisingovej dohody: 
 Výrobca vyvinul nový spôsob predaja sl adkostí v takzvaných zábavných obchodoch, 
kde sa môžu sladkosti farbi ť podľa osobitného želania spotrebite ľa. Výrobca 
sladkostí vyvinul tiež stroje na ich farbenie. Výrobca zárove ň vyrába farbivá. Kvalita 
a čerstvosť farbív je pre výrobu dobrých sladkostí  dôležitá. Výrobca dosiahol úspech 
so svojimi sladkos ťami prostredníctvom vlastnýc h maloobchodných predajní, ktoré 
boli všetky prevádzkované pod tým istým obchodným názvom a s jednotným 
zábavným imidžom (spôsob úpravy obchodov, jednotná reklama, at ď.). S cieľom 
rozšírenia predaja výrobca za čal so systémom franchisingových dohôd. 
Nadobúdatelia franchisingu sú povinní nakupova ť sladkosti, farbivá a farbiace stroje 
od tohto výrobcu, majú zachováva ť rovnaký imidž a pôsobi ť pod daným obchodným 
názvom, plati ť franchisingový poplatok, prispieva ť na spolo čnú reklamu 
a zachováva ť mlčanlivosť o opera čnom manuáli vypracovanom poskytovate ľom 
franchisingu. Okrem toho, nadobúdate lia franchisingu môžu predáva ť iba z 
dohodnutých priestorov, a to iba kone čným používate ľom alebo iným 
nadobúdate ľom franchisingu a nesmú predáva ť iné druhy sladkostí. Poskytovate ľ 
franchisingu nesmie vymenova ť iného nadobúdate ľa franchisingu pre dané zmluvné 
územie a ani sám nesmie prevádzkova ť maloobchodnú predaj ňu na danom 
zmluvnom území. Poskytovate ľ franchisingu je tiež povinný zlepšova ť a ďalej 
rozvíjať svoje výrobky, obchodnú perspektívu a opera čný manuál a tieto zlepšenia 
sprístupňovať všetkým maloobchodným nadobúdate ľom franchisingu. 
Franchisingové dohody sa uzatvárajú na dobu 10 rokov. 
 Maloobchodníci so sladkos ťami nakupujú svoje sladkosti na domácom trhu od 
domácich výrobcov, ktorí zoh ľadňujú národné chute alebo od ve ľkoobchodníkov, 
ktorí okrem predaja výrobkov od domácich  výrobcov, dovážajú aj sladkosti od 
zahraničných výrobcov. Na tomto trhu sú ťažia výrobky poskytovate ľa franchisingu s 
inými zna čkami sladkostí. Poskytovate ľ franchisingu má podi el 30 % na trhu so 
sladkosťami predávanými maloobchodníkom. Exis tuje konkurencia zo strany celého 
radu domácich a medzinárodných zna čiek, niekedy vyrábaných ve ľkými 
diverzifikovanými potravinárskymi spolo čnosťami. Je mnoho potenciálnych miest 
predaja sladkostí, ako sú trafiky, bežné maloobchodné pr edajne s potravinami, bufety 
a špecializované obchody s cukrovinkami. Na tr hu so strojmi na farbenie potravín má 
poskytovate ľ franchisingu podiel nižší ako 10 %. 
 Vä čšina záväzkov obsiahnutých vo franchisingových dohodách sa môže považova ť 
za potrebnú na ochranu práv duševného vl astníctva alebo na zachovanie jednotnej 
identity a povesti siete spojenej s franchisingovými dohodami a nepatrí do 
pôsobnosti článku 101 ods. 1. Obmedzenia na predaj (zmluvné územie a selektívna 
distribúcia) poskytujú stimul pre nadobúdate ľov franchisingu, aby investovali do 
stroja na farbenie a franchisingovej kon cepcie a, ak to nie je nevyhnutné, aspo ň 
pomohli zachova ť jednotnú identitu a tak vyváži ť stratu sú ťaže v rámci zna čky. 
Klauzula o zákaze konkurencie vylu čujúca ostatné zna čky sladkostí z obchodov 
počas celej doby trvania dohôd umož ňuje poskytovate ľovi franchisingu zachova ť 
jednotné predajne a zabráni ť konkuren čným podnikom, aby využívali jeho obchodnú 
známku vo svoj prospech. Nevedie to k žiadnemu vážnemu uzavretiu trhu vzh ľadom 
k veľkému množstvu prípadných predajní, ktor é sú k dispozícii ostatným výrobcom 
sladkostí. Franchisingové dohody tohto poskytovate ľa franchisingu pravdepodobne 
 
SK 67   SK spĺňajú podmienky pre udelenie výnimky pod ľa článku 101 ods. 3, pokia ľ 
povinnosti, ktoré sú v nich uvedené, patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1. 
2.6. Výhradná dodávka 
(192) Pod pojem výhradná dodávka patria tie obmedzenia, ktorých hlavným prvkom je, 
že dodávate ľ je povinný alebo sa nabáda, aby pr edával zmluvné výrobky len alebo 
hlavne jednému kupujúcemu, či už všeobecne alebo na ur čité použitie. Takéto 
obmedzenia môžu ma ť podobu povinnosti výhradnej dodávky obmedzujúcej 
dodávateľa, aby predával len jednému kupujúcemu na ú čely ďalšieho predaja alebo 
konkrétneho použitia, ale môže ma ť napríklad aj podobu množstevnej povinnosti 
dodávateľa, kde sú dohodnuté st imuly medzi dodávate ľom a kupujúcim, ktoré 
stimulujú dodávate ľa, aby svoj predaj sústredil najmä na jedného kupujúceho. Pri 
medziproduktoch alebo službách sa výhradná dodávka často ozna čuje ako 
priemyselná dodávka. 
(193) Výhradná dodávka je predmetom výnimky pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke 
vtedy, keď ani podiel dodávate ľa, ani podiel kupujúceho na trhu nepresahujú 30 %, a 
to dokonca aj v kombinácii s inými vertik álnymi obmedzeniami, ktoré sa nepovažujú 
za závažné, ako je napríklad zákaz konkur encie. Zvyšok tohto oddielu poskytuje 
usmernenia pre hodnotenie výhradnej dodávky  v jednotlivých prípadoch v prípade 
prekročenia prahovej hodnoty podielu na trhu. 
(194) Hlavné riziko, ktoré výhradná dodávka predstavuje pre hospodársku sú ťaž je 
uzavretie trhu ostatným kupujúc im narúšajúce hospodársku sú ťaž. Je tu podobnos ť 
s možnými ú činkami výhradnej distribúcie, najmä ke ď sa výhradný distribútor stane 
výhradným kupujúcim na celom trhu (pozri  oddiel 2.2, najmä odsek 156). Podiel 
kupujúceho na nákupnom trhu horizontálne integrovanom smerom nahor je 
samozrejme dôležitý pre posúde nie schopnosti kupujúceho uloži ť povinnos ť 
výhradnej dodávky, ktorá vylu čuje prístup ďalších kupujúcich k dodávkam. Význam 
kupujúceho na trhu vertikálne integrovanom smerom nadol je však faktor, ktorý 
rozhoduje o tom, či môže vzniknú ť problém týkajúci sa hospodárskej sú ťaže. Ak 
kupujúci nemá žiadny vplyv na trhu vertik álne integrovanom smerom nadol, potom 
nemožno o čakávať žiadne výrazné negatívne ú činky na spotrebite ľov. Negatívne 
účinky môžu vzniknú ť, keď podiel kupujúceho na  trhu ponuky vertikálne 
integrovanom smerom nadol, ako aj trhu nákupu horizontálne integrovanom smerom 
nahor presahujú 30 %. Tam, kde podi el kupujúceho na trhu horizontálne 
integrovanom smerom nahor nepresahuj e 30 %, stále vznikajú významné ú činky 
uzavretia trhu, najmä ak podiel kupujúce ho na jeho trhu vertikálne integrovanom 
smerom nadol presahuje 30 % a výhra dná dodávka sa týka konkrétneho použitia 
zmluvných výrobkov. Tam, kde je spolo čnosť dominantná na trhu vertikálne 
integrovanom smerom nadol, akáko ľvek povinnos ť dodávať výrobky len alebo 
hlavne dominantnému kupujúcemu môže ma ť ľahko zna čné účinky narúšajúce 
hospodársku sú ťaž. 
(195) Dôležité nie je iba postavenie k upujúceho na trhu horizo ntálne integrovanom 
smerom nahor a vertikálne integrovanom smerom nadol, ale tiež rozsah a doba trvania, po čas ktorej sa uplat ňuje povinnos ť výhradnej dodávky. Čím vyšší je 
viazaný podiel dodávky a dlhšia doba trva nia výhradnej dodá vky, tým výraznejšie 
pravdepodobne uzavretie bude. U dohôd o výhradnej dodávke kratších ako pä ť rokov 
uzavretých nedominantnými spolo čnosťami sa obvykle požaduje vyrovnanie ú činkov 
 
SK 68   SK v prospech a v neprospech hospodárskej sú ťaže, pričom dohody presahujúce obdobie 
piatich rokov sa nepovažu jú za potrebné pre vä čšinu typov investícií na dosiahnutie 
požadovaných pozitívnych ú činkov alebo tieto ú činky nie sú dostato čné na to, aby 
vyvážili negatívny ú činok uzavretia trhu takých to dlhodobých dohôd o výhradnej 
dodávke. 
(196) Postavenie konkuren čných kupujúcich na trhu horizon tálne integrovanom smerom 
nahor je dôležité, pretože je pr avdepodobné iba uzavre tie trhu konkuren čným 
kupujúcim z dôvodov narúšajúcich hospodársku sú ťaž, t. j. zvyšovanie ich nákladov, 
ak sú zna čne menší ako kupujúci uzavierajú ci trh. Uzavretie trhu konkuren čným 
kupujúcim nie je ve ľmi pravdepodobné tam, kde tieto konkuren čné podniky majú 
podobnú kúpnu silu a môžu ponúka ť dodávate ľom podobné predajné možnosti. V 
takom prípade sa uzavretie trhu môže vyskytnú ť iba pre potenciálnych záujemcov o 
vstup na trh, ktorí nie sú schopní zabezpe čiť dodávky, ak ur čité množstvo hlavných 
kupujúcich uzavrie výhradné zmluvy o dodávke s vä čšinou dodávate ľov na trhu. 
Takýto kumulatívny ú činok môže vies ť k odňatiu výhody vyplývajúcej z nariadenia 
o skupinovej výnimke. 
(197) Prekážky vstupu na úrovni dodávate ľa sú dôležité pri ur čovaní, či sa jedná o 
skutočné uzavretie trhu. Pokia ľ je pre konkuren čných kupujúcich efektívne 
zabezpečovať tovar alebo služby prostredníctvom vertikálnej integrácie na vyššej 
úrovni, je nepravdepodobné, aby uzav retie trhu predstavovalo skuto čný problém. 
Často však existujú závažné prekážky vstupu. 
(198) Vyrovnávajúca sila dodávate ľov je dôležitá, pret ože významní dodávatelia 
nedovolia, aby boli odrezaní od alternatí vnych kupujúcich. Preto uzavretie trhu 
predstavuje riziko najmä v prípade slabších dodávate ľov a silných kupujúcich. V 
prípade silných dodávate ľov sa výhradná dodávka môže vyskytova ť v kombinácii so 
zákazom konkurencie. Kombinácia so zákazo m konkurencie sa uvádza v pravidlách 
vypracovaných pre nákup jednej zna čky. Tam, kde sú na obidvoch stranách 
investície viazané na ur čitý vzťah (problém finan čnej podpory), kombinácia 
výhradnej dodávky a zákazu konkurencie, t. j. recipro čná výlučnosť v dohodách 
o priemyselnej dodávke môže by ť často opodstatnená, najmä ak nejde o dominantnú 
stranu. 
(199) Nakoniec, pre uzavre tie trhu je dôležitá úrove ň obchodu a povaha výrobku. 
Uzavretie trhu narúšajúce hospodársku sú ťaž je menej pravdepodobné v prípade 
medziproduktu alebo tam, kde je výrobok homogénny. Po prvé, výrobca, pre ktorého 
je trh uzavretý, ktorý využíva ur čitý vstup, obvykle môže pružnejšie reagova ť na 
dopyt zo strany svojich zákazníkov ako ve ľkoobchodník alebo maloobchodník, ktorý 
musí reagova ť na dopyt kone čného spotrebite ľa, pre ktorého môžu zna čky zohráva ť 
významnú úlohu. Po druhé, strata prípadné ho zdroja dodávky má menší význam pre 
kupujúcich, pre ktorých je trh uzavretý v prípade homogénnych výrobkov ako v prípade heterogénneho výrobku rô znych tried a kvalít. Pre kone čné značkové 
výrobky alebo diferencované medziprodukty tam,  kde existujú prekážky pre vstup, 
výhradná dodávka môže ma ť značné účinky narúšajúce hospodársku sú ťaž tam, kde 
sú konkuren ční kupujúci pomerne malí v porovnaní s kupujúcim uzatvárajúcim trh, 
aj keď tento nie je dominantný na trhu ve rtikálne integrovanom smerom nadol. 
 
SK 69   SK (200) Ú činky sa môžu o čakávať v prípade problému finan čnej podpory (odsek 107 
písm. d) a e)), a sú pravdepodobnejšie pre medziprodukty ako pre kone čné výrobky. 
Iné účinky sú málo pravdepodobné. Nezdá sa, že prípadné úspory z rozsahu v oblasti 
distribúcie (odsek 107 písm. g)) by pravdepodobne sta čili na odôvodnenie výhradnej 
dodávky. 
(201) V prípade problému finan čnej podpory a ešte výraznejšie v prípade úspor z rozsahu 
v oblasti distribúcie , množstevná povinnos ť uložená dodávate ľovi, ako sú 
požiadavky minimálnej dodávky, môže by ť menej obmedzujúcou alternatívou. 
(202) Príklad výhradnej dodávky:  Na trhu s ur čitým typom sú čiastok (trh medziproduktov) sa dodávate ľ A dohodne 
s kupujúcim B, že na základe vlastného know-how a zna čných investícií do nových 
strojov a s pomocou špecifikácií predlo žených kupujúcim B, vyvinie novú verziu 
súčiastky. B musí vykona ť značné investície na zapracovanie novej sú čiastky. 
Dohodli sa, že A bude dodáva ť nový výrobok len kupujúcemu B po čas obdobia 
piatich rokov od dátumu jeho prvého uvedenia na trh. B je povinný kupova ť tento 
nový výrobok po čas rovnakej doby piatich rok ov iba od A. A aj B budú môc ť ďalej 
predávať a nakupova ť iné verzie sú čiastok inde. Trhový podiel  kupujúceho B na trhu 
súčiastok horizontálne integrovanom smerom  nahor a vertikálne integrovanom 
smerom nadol pre kone čné výrobky je 40 %. Trhový podiel dodávate ľa súčiastok je 
35 %. Na trhu sú ešte dvaja dodávatelia sú čiastok s trhovým podielom približne 20 – 
25 % a celý rad malých dodávate ľov. 
 Vzh ľadom na zna čné investície je pr avdepodobné, že dohoda sp
ĺňa podmienky 
článku 101 ods. 3 s oh ľadom na priaznivé ú činky a obmedzený ú činok uzavretia trhu. 
Ostatní kupujúci sú vylú čení z nákupu ur čitej verzie výrobku dodávate ľa s 35 % 
podielom na trhu a existujú ďalší dodávatelia sú čiastok, ktorí by mohli vyvinú ť 
podobné nové výrobky. Vylú čenie ostatných dodávate ľov z časti dopytu kupujúceho 
B je obmedzené maximálne na 40 % trhu. 
2.7. Platby vopred za prístup 
(203) Platby vopred za prístup sú pevne st anovené poplatky, ktoré dodávatelia platia 
distribútorom v rámci vertikálneho vz ťahu na za čiatku príslušného obdobia, aby 
získali prístup do ich distribu čnej siete a uhradili služby, ktoré poskytujú 
maloobchodníci dodávate ľom. Táto kategória zah ŕňa rozličné praktiky, ako sú 
poplatky za umiestnenie tovaru55, takzvané poplatky za zotrvanie56, platby za prístup 
na propaga čné kampane distribútora at ď. Na platby vopred za prístup sa vz ťahuje 
výnimka pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke, ke ď aj podiel dodávate ľa, aj podiel 
kupujúceho nepresahuje 30 %. Zvyšok t ohto oddielu poskytuje usmernenia pre 
hodnotenie platieb vopred za prístup v jednotlivých príp adoch v prípade prekro čenia 
prahovej hodnoty podielu na trhu. 
                                                 
55 Pevne stanové poplatky, ktoré výrobcovia platia maloobchodníkom za umiestnenie tovaru v regáli. 
56 Paušálne platby za zabezpe čenie zotrvania existujúceho výrobku v regáli po čas ďalšieho obdobia. 
 
SK 70   SK (204) Platby vopred za prístup môžu niekedy vies ť aj k uzatvoreniu trhu ďalším 
distribútorom s negatívnym ú činkom na hospodársku sú ťaž, ak tieto platby motivujú 
dodávateľa, aby smeroval svoje výrobky len cez jeden alebo obmedzený po čet 
distribútorov. Vysoký poplatok môže vies ť k tomu, že bude v záujme dodávate ľa 
smerovať významný objem jeho predaja cez tohto distribútora, aby tak pokryl 
náklady na tento poplatok. V takom prípade môžu ma ť platby za prístup vopred 
rovnaký ú činok uzatvorenia trhu smerom nadol, ako typ záväzku výhradnej dodávky. 
Hodnotenie tohto možného negatívneho ú činku sa robí analogicky ako hodnotenie 
povinnosti výhradnej dodávky (najmä odseky 194 – 199).  
(205) Výnimo čne môžu ma ť platby vopred za prístup za následok aj ú činok uzavretia trhu 
ostatným dodávate ľom s negatívnymi ú činkami na hospodársku sú ťaž, ak rozsiahle 
využívanie platieb vopred za prístup zhor ší prekážky vstupu pre malé subjekty 
vstupujúce na trh. Hodnotenie tohto možného negatívneho ú činku sa robí analogicky 
ako hodnotenie povinnosti nákupu jednej zna čky (najmä odseky 132 – 141).  
(206) Okrem možných ú činkov uzatvorenia trhu môžu pl atby vopred za prístup na trh 
zmierniť hospodársku sú ťaž a napomáha ť nekalým praktikám medzi distribútormi. 
Platby vopred za prístup pravdepodobne  zvýšia cenu, ktorú si dodávate ľ účtuje za 
zmluvné výrobky, pretože dodávate ľ musí pokry ť výdavky na tieto platby. Vyššie 
ceny dodávok môžu zníži ť motiváciu maloobchodníkov sú ťažiť prostredníctvom 
ceny na trhu vertikálne or ientovanom smerom nadol, zatia ľ čo zisky distribútorov sa 
zvýšia v dôsledku platieb za prístup.  Takéto obmedzenie hospodárskej sú ťaže medzi 
distribútormi prostr edníctvom kumulovaného využívania  platieb za prístup vopred si 
obvykle vyžaduje, aby bol distribu čný trh vysoko koncentrovaný.  
(207) Využitie platieb vopred za prístup však môže v mnohých prípadoch prispie ť 
k efektívnemu rozde ľovaniu priestoru v regáloch pre nové výrobky. Distribútori 
často majú menej informácií ako dodávatelia o tom, aké majú nové výrobky, ktoré sa 
majú uvies ť na trh, šance na úspech a v dôsledku toho, množstvo výrobkov, ktoré 
majú na sklade môže by ť na nižšej ako optimálnej úr ovni. Platby vopred za prístup 
sa môžu využíva ť na zmiernenie tejto asymetrie v informáciách medzi dodávate ľmi 
a distribútormi tým, že dodávate ľom výslovne umož ňujú, aby o priestor v regáloch 
súťažili. Distribútor tak môže dosta ť signál o tom, ktoré výrobky budú 
najpravdepodobnejšie úspešné, pretože dodávate ľ bude obvykle súhlasi ť s tým, že 
zaplatí poplatok vopred za pr ístup len vtedy, ak predpokladá nízku pravdepodobnos ť 
zlyhania uvedenia výrobku na trh. 
(208) Okrem toho, v dôsledku asymetrie informácie uvedenej v odseku 207, dodávatelia 
môžu by ť motivovaní, aby „parazitovali“ na propaga čnej činnosti distribútorov 
s cieľom uviesť na trh výrobky na nižšej ako optimálnej úrovni. Ak výrobok nie je 
úspešný, distribútori zaplatia časť nákladov zlyhania výro bku. Použitie poplatkov 
vopred za prístup môže predchádza ť takémuto parazitovaniu prenosom rizika za 
zlyhanie výrobku spä ť na dodávate ľa, čím sa prispeje k optimálnej miere zavádzania 
výrobkov na trh. 
2.8. Dohody o správe ur čitej kategórie 
(209) Dohody o správe ur čitej kategórie sú dohody, pros tredníctvom ktorých v rámci 
distribučnej dohody distribútor poveruje dodávate ľa (ďalej len „kapitána kategórie“) 
správou ur čitej kategórie výrobkov obvykle vr átane nielen výrobkov dodávate ľa, ale 
 
SK 71   SK aj výrobkov jeho konkuren čných podnikov. Kapitán kategórie tak môže napríklad 
ovplyvňovať umiestnenie výrobkov v obchode , reklamu na výrobky v obchode a 
výber výrobkov pre obchod. Na dohody o správe ur čitej kategórie sa vz ťahuje 
skupinová výnimka, ke ď aj podiel dodávate ľa, aj podiel kupujúceho nepresahuje 
30 %. Zvyšok tohto oddielu poskytuje usmernenia pre hodnotenie dohôd o správe určitej kategórie v jednotlivých prípadoch v prípade prekro čenia prahovej hodnoty 
podielu na trhu. 
(210) Zatia ľ čo dohody o správe ur čitej kategórie nie sú vo vä čšine prípadov 
problematické, niekedy môžu naruši ť hospodársku sú ťaž medzi dodávate ľmi 
a napokon v kone čnom dôsledku vies ť k uzavretiu trhu ostatným dodávate ľom 
s negatívnymi dôsledkami na hospodársku sú ťaž, pokia ľ kapitán kategórie môže 
v dôsledku svojho vplyvu na marketingové rozhodnutia obmedzi ť alebo znevýhodni ť 
distribúciu výrobkov konkuren čných dodávate ľov. Zatiaľ čo distribútor nemusí ma ť 
vo väčšine prípadov záujem o ob medzenie výberu výrobkov, ke ď však distribútor 
predáva aj konkuren čné výrobky pod svojou vlastnou zna čkou (súkromné zna čky), 
môže by ť aj distribútor motivovaný, aby vylú čil určitých dodávate ľov, najmä 
výrobkov strednej cenovej kategór ie. Hodnotenie takéhoto ú činku uzavretia trhu 
horizontálne integrovanom smerom nahor  sa robí analogicky ako hodnotenie 
povinnosti nákupu jednej zna čky (najmä odseky 132 – 141). Zoh ľ
adňuje sa teda to, 
aký trh tieto dohody pokrývajú, ako aj postavenie konkuren čných dodávate ľov na 
trhu a prípadne kumulatívne využívanie týchto dohôd.  
(211) Okrem toho môžu dohody o správe ur čitej značky napomáha ť nekalým praktikám 
medzi distribútormi, ke ď ten istý dodávate ľ slúži ako kapitán kategórie pre všetkých 
alebo takmer všetkých konkuren čných distribútorov na  trhu a poskytuje 
distribútorom spolo čný referen čný bod pre ich marketingové rozhodnutia.  
(212) Správa ur čitej kategórie môže tiež napomáha ť nekalým praktikám medzi 
dodávateľmi prostredníctvom vä čšej možnosti vymie ňať si prostredníctvom 
maloobchodníkov citlivé informácie o trhu, a ko sú napríklad informácie týkajúce sa 
budúcej tvorby cien, plánov propagácie alebo reklamných kampaní.57  
(213) Použitie dohôd o správe ur čitej kategórie môže však vies ť aj k pozitívnym ú činkom. 
Dohody o správe ur čitej kategórie môžu umož ňovať distribútorom prístup k 
marketingovému posudku dodávate ľa v súvislosti s is tou skupinou výrobkov a 
dosiahnuť úspory z rozsahu, ke ďže oni zabezpe čujú, aby sa optimálne množstvo 
výrobkov dostalo v čas a priamo do regálov. Ke ďže správa ur čitej kategórie je 
založená na ur čitých zvykoch zákazní kov, dohody o správe ur čitej kategórie môžu 
viesť k vyššej spokojnosti zákazníkov, pretože pomáhajú lepšie plni ť očakávania na 
strane dopytu. Vo všeobecnosti povedané, čím väčšia je sú ťaž v rámci zna čky 
a nižšie náklady spotrebite ľov súvisiace so zmenou dodávate ľa, tým vä čšie sú 
ekonomické prínosy dosiahnuté pomocou správy ur čitej značky. 
                                                 
57 Na priamu výmenu informácií medzi konkuren čnými podnikmi sa nariadenie o skupinovej výnimke 
nevzťahuje, pozri článok 2 ods. 4 uvedeného nariadenia a odseky 27 a 28 týchto usmernení. 
 
SK 72   SK 2.9. Viazané obchody 
(214) „Viazaný obchod“ zvy čajne znamená situácie, ke ď zákazníci, ktorí kupujú jeden 
výrobok (hlavný výrobok), sú povinní kúpi ť od toho istého dodávate ľa alebo od 
niekoho iného ur čeného dodávate ľom aj iný výrobok od výrobcu (ved ľajší výrobok). 
Viazaný obchod môže predstavova ť zneužitie postavenia v zmysle článku 10258. 
Viazaný obchod môže tiež predstavova ť vertikálne obmedzenie patriace do 
pôsobnosti článku 101 tam, kde vedie k pov innosti typu nákupu jednej zna čky pre 
viazaný výrobok (pozri odseky 129 až 150). Tieto usmernenia sa zaoberajú len neskôr uvedenou situáciou. 
(215) To, či sa budú výrobky považova ť za rozdielne, závisí od dopytu odberate ľov. Dva 
výrobky sú rozdielne vtedy, ke ď by si zna čný počet zákazníkov pri absencii 
viazaného obchodu kúpil hlavný výrobok bez toho, aby od toho istého dodávate ľa 
kúpil aj ved ľajší výrobok, čo znamená, že ved ľajší výrobok je možné vyrába ť 
nezávisle od hlavného výrobku a naopak.
59 Dôkaz, že dva výr obky sú rozdielne, by 
mohol zah ŕňať priamy dôkaz toho, že zákazníci, ak majú možnos ť vybrať si, kupujú 
hlavné a ved ľajšie výrobky osobitne z rôznych zdrojov dodávok, alebo nepriamy 
dôkaz, ako je prítomnos ť podnikov na trhu, ktoré sa šp ecializujú na výrobu alebo 
predaj ved ľajšieho výrobku bez hlavného výrobku60, alebo dôkaz nazna čujúci, že 
podniky s malým vplyvom na trhu, najmä na trhoch s fungujúcou hospodárskou súťažou, majú tendenciu neviaza ť alebo nebalí čkovať takéto výrobky. Napríklad, 
keďže zákazníci si chcú kúpi ť topánky so šnúrkami a ni e je pre distribútorov 
praktické, aby dávali do topánok šnúrky pod ľa výberu zákazníkov, stalo sa 
obchodnou zvyklos ťou, že výrobca topánok dodáva topá nky so šnúrkami. Preto sa 
predaj obuvi so šnúrkami nepovažuje za viazaný obchod. 
(216) Viazaný obchod môže vies ť k účinku uzavretia trhu s narušením hospodárskej sú ťaže 
na viazanom trhu, viažucom tr hu alebo na obidvoch trhoch sú časne. Účinok 
uzavretia trhu závisí od viazaného percenta  celkového predaja na trhu viazaného 
výrobku. Na otázku, čo sa môže považova ť za výrazné uzavretie trhu pod ľa článku 
101 ods. 1, môže sa uplatni ť rozbor vykonaný pre nákup jednej zna čky. Viazaným 
obchodom sa rozumie, že existuje aspo ň nejaká forma množstevnej povinnosti 
uloženej kupujúcemu v súvislosti s vi azaným výrobkom. Tam, kde je v súvislosti 
s viazaným výrobkom dohodnutý zákaz konkuren cie, zvyšuje to prípadný ú činok 
uzavretia trhu tohto viazaného výrobku. Viazaný obchod môže vies ť k menšej sú ťaži 
o získanie odberate ľov, ktorí majú záujem o zakúpeni e viazaného výrobku, nie však 
viažuceho výrobku. Ak na via zanom trhu nie je dostato čný počet zákazníkov, ktorý 
by si kúpili viazaný výrobok osobitne, aby sa konkurenti dodávate ľa udržali na 
viazanom trhu, viazaný obchod môže ma ť za následok, že títo zákazníci budú čeliť 
vyšším cenám. Ak je ved ľajší výrobok dôležitým dopl ňujúcim výrobkom pre 
odberateľov hlavného výrobku, zníženie po čtu alternatívnych dodávate ľov 
                                                 
58 Rozsudok Súdneho dvora zo 7.3.1996, C-333/94, P.Tetrapak/Komisia, Zb. s. I-5951, bod 37. Pozri aj 
oznámenie Komisie – Usmernenie o prioritách Komisie v oblasti presadzovania práva pri uplat ňovaní 
článku 82 Zmluvy o ES na prípady zneužívania dominantného postavenia podnikov na vylú čenie 
konkurentov z trhu, Ú. v. EÚ C 45, 24.2.2009, s. 7. 
59 Rozsudok Súdu prvého stup ňa zo 17.9.2007, T-201/04 Microsoft/Komisia, Zb. s. II-3601, body 917, 
921 a 922. 
60 Rozsudok Súdu prvého stup ňa z 12.12.1991, T-30/89 Hilti/Komisia, Zb.s. II-1439, bod 67. 
 
SK 73   SK vedľajšieho výrobku, a teda znížená dostupnos ť tohto výrobku, môže s ťažiť samotný 
vstup subjektov na viazaný trh. 
(217) Viazaný obchod môže tiež vies ť priamo k stanoveniu vyšších cien než sú 
konkuren čné ceny najmä v troch situáciách. Po prvé, ak možno hlavný a ved ľajší 
výrobok použi ť vo variabilných množstvách a ko vstupný materiál do výrobného 
procesu, zákazníci môžu reagova ť na zvýšenie ceny vi ažuceho výrobku zvýšením 
svojho dopytu po viazanom výrobku pri sú časnom znížení svojho dopytu po 
viažucom výrobku. Viazaným obchodom týchto dvoch výrobkov sa dodávate ľ môže 
snažiť vyhnúť tomuto nahrádzaniu a v dôsledku toho môže by ť schopný zvýši ť svoje 
ceny. Po druhé, ak viazaný obchod umož ňuje cenovú diskrimináciu pod ľa použitia 
hlavného výrobku zákazníkom, napríklad viaz anie predaja atramentových náplní na 
predaj kopírovacích strojov (regulovanie). Po tretie, ke ď v prípade dlhodobých 
zmlúv alebo v prípade následných tr hov s originálnym zariadením s dlhou 
životnosťou, je pre zákazníka ťažké vyčísliť následky viazaného obchodu.  
(218) Na viazaný obchod sa vz ťahuje výnimka pod ľa nariadenia o skupinovej výnimke, 
keď ani podiel dodávate ľa tak na trhu s viazaným výrobkom, ako aj na trhu 
s hlavným výrobkom, ani podiel kupujúceho na jeho relevantnom trhu vertikálne 
orientovanom smerom nahor neprekro čí 30 %. Môže by ť skombinovaný s inými 
vertikálnymi obmedzeniami, ktoré sa nepovažujú za závažné, ako je napríklad zákaz konkurencie alebo množstevná povinnos ť v súvislosti s hlavným výrobkom alebo 
výhradný nákup. Zvyšok tohto oddielu pos kytuje usmernenia pre hodnotenie 
viazaného obchodu v jednotlivých prípadoch v prípade prekro čenia prahovej hodnoty 
podielu na trhu. 
(219) Postavenie dodávate ľa na trhu s hlavným výrobkom je samozrejme pre hodnotenie 
prípadných ú činkov narúšajúcich hospodársku sú ťaž najdôležitejšie. Spravidla je 
tento typ dohody uložený dodávate ľom. Ak má dodávate
ľ na trhu s hlavným 
výrobkom významné postavenie , je to hlavný dôvod, pre čo kupujúci ťažko odmieta 
túto povinnos ť. 
(220) Na posudzovanie vplyvu dodávate ľa na trhu je dôležité pozna ť postavenie jeho 
konkuren čných podnikov na trhu s hlavným výrobkom. Pokia ľ sú jeho konkuren čné 
podniky dostato čne početné a silné, nemusia sa o čakávať žiadne ú činky narúšajúce 
hospodársku sú ťaž, pretože kupujúci majú dostato čné alternatívy nákupu hlavného 
výrobku bez ved ľajšieho výrobku, pokia ľ podobný viazaný obchod neuplat ňujú 
ostatní dodávatelia. Okrem toho, prekážky pre vstup na trh hlavného výrobku sú 
dôležité pre ur čenie postavenia dodávate ľa na trhu. Ak je viazaný obchod 
skombinovaný so zákazom konkurencie pokia ľ ide o hlavný výrobok, výrazne to 
posilňuje postavenie dodávate ľa. 
(221) Dôležitá je kúpna sila , pretože významných kupujúcic h nie je jednoduché prinúti ť, 
aby súhlasili s viazaným obchodom bez získania aspo ň časti možných pozitívnych 
účinkov. Viazaný obchod, ktorý sa neopiera o efektívnos ť, predstavuje riziko 
predovšetkým tam, kde kupujúci nemajú zna čnú kúpnu silu. 
(222) Ke ď sa zistia ú činky výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž, vzniká otázka, či sú 
splnené podmienky pod ľa článku 101 ods. 3. Záväzky viaza ť výrobky môžu 
pomáhať vytvárať pozitívne ú činky vznikajúce zo spolo čnej výroby alebo spolo čnej 
distribúcie. Tam, kde ved ľajší výrobok nevyrába dodávate ľ, pozitívny ú činok môže 
 
SK 74   SK vyplývať z nákupu ve ľkého množstva ved ľajšieho výrobku dodávate ľom. Aby 
viazaný obchod sp ĺňal podmienky článku 101 ods. 3, musí sa preukáza ť, že aspoň 
časť tohto zníženia nákla dov prejde na spotrebite ľa, čo sa obvykle deje, ke ď je 
maloobchodný predajca schopný získa ť pravidelné dodávky tých istých alebo 
podobných výrobkov za rovnakých alebo lepšíc h podmienok, ako tie, ktoré ponúka 
dodávateľ, ktorý uplat ňuje viazaný obchod. Ďalší pozitívny ú činok môže vzniknú ť, 
ak viazaný obchod napomáha zabezpe čiť určitú jednotnos ť a normalizáciu kvality 
(pozri odsek 107 písm. i)). Je však potrebné preukáza ť, že pozitívne ú činky sa 
nemôžu rovnako efektívne dosiahnu ť požadovaním od kupujúceho, aby používal 
alebo ďalej predával výrobky sp ĺňajúce normy minimálnej kvality, bez toho, aby sa 
od kupujúceho požadoval ich nákup od dodávate ľa alebo niekoho ur čeného 
dodávateľom. Požiadavky týkajúce sa noriem mi nimálnej kvality obvykle nepatria 
do pôsobnosti článku 101 ods. 1. Tam, kde dodávate ľ hlavného výrobku stanoví 
kupujúcemu dodávate ľov, od ktorých musí nakupova ť vedľajší výrobok, napríklad 
pretože nie je možné vypracova ť normy minimálnej kvality, môže to patri ť mimo 
pôsobnos ť článku 101 ods. 1, najmä tam, kde dodávate ľ hlavného výrobku nezískava 
priamy (finan čný) prospech z ur čenia dodávate ľov vedľajšieho výrobku. 
2.10. Obmedzenia cien ďalšieho predaja 
(223) Ako je vysvetlené v oddi ele III.3, zachovanie cien pre ďalší predaj, t. j. dohody alebo 
zosúladené postupy, ktorých priamym ale bo nepriamym predmetom je stanovenie 
pevných alebo minimálnych cien pre ďalší predaj alebo pevnej alebo minimálnej 
cenovej hladiny, ktorú má kupujúci dodržiava ť, sa považuje za závažné obmedzenie. 
Zahrnutie zachovania cien pre ďalší predaj vedie k pre dpokladu, že dohoda narúša 
hospodársku sú ťaž a teda patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1. Ďalej vedie aj k 
predpokladu, že táto dohoda pravdepodobne nebude sp ĺňať podmienky článku 101 
ods. 3, preto sa z toho dôvodu neuplatní s kupinová výnimka. Podniky však majú 
možnosť domáhať sa v individuálnych prípadoch ú činnej ochrany pod ľa článku 101 
ods. 3. Strany dohody musia odôvodni ť, že pravdepodobné pozitívne ú činky 
vyplývajú zo zahrnutia zachovania cien pre ďalší predaj do dohody a preukážu, že sú 
splnené všetky podmienky článku 101 ods. 3. Potom je úlohou Komisie, aby 
efektívne posúdila pravdepodobné negatívne ú činky na hospodársku sú ťaž 
a spotrebite ľov pred rozhodnutím, či sú splnené podmienky článku 101 ods. 3. 
(224) Zachovanie cien pre ďalší predaj obmedzuje hospodársku sú ťaž rôznymi spôsobmi. 
Po prvé, zachovanie cien pre ďalší predaj môže napomáha ť nekalým praktikám 
medzi dodávate ľmi zvyšovaním transparentnosti cien na trhu, čím sa uľahčuje 
zisťovanie, či sa dodávate ľ odchýlil od rovnováhy dohodnutej v rámci nekalých 
praktík znižovaním svojej ceny. Zachovanie cien pre ďalší predaj taktiež podkopáva 
motiváciu dodávate ľa, aby znížil ceny pre svojic h distribútorov, pretože pevne 
stanovené ceny pre ďalší predaj mu bránia, aby mal prospech z rozšíreného predaja. 
Takýto negatívny ú činok je obzvláš ť možný vtedy, ak má trh tendenciu k nekalým 
praktikám, napr. ak výrobcovia vytvori a úzky oligopol, a ak sa na podstatnú časť trhu 
vzťahujú dohody o zachovaní cien pre ďalší predaj. Po druhé, odstránením cenovej 
súťaže v rámci zna čky, zosúladenie cien pre ďalší predaj môže napomáha ť nekalým 
praktikám medzi kupujúcimi, t. j. na úrovni  distribúcie. Silní a dobre zorganizovaní 
distribútori môžu by ť schopní donúti ť alebo presved čiť jedného alebo viacerých 
dodávateľov, aby pevne stanov ili svoje ceny pre ďalší predaj nad úrov ňou 
konkurencie a tým im pomohli dosiahnu ť dohodnutú rovnováhu alebo ju 
stabilizova ť. Táto strata cenovej sú ťaže sa zdá problematická najmä, ke ď je 
 
SK 75   SK zachovanie ceny pre ďalší predaj inšpirované kupujúcimi, u ktorých možno 
očakávať, že spolo čné horizontálne záujmy pracujú  negatívne pre spotrebite ľov. Po 
tretie, zachovanie cien pre ďalší predaj môže vo všeobecnosti viac zmierni ť 
hospodársku sú ťaž medzi výrobcami a/alebo medzi maloobchodníkmi, najmä ke ď 
výrobcovia používajú rovnakýc h distribútorov na dist ribúciu svojich výrobkov 
a zachovanie cien pre ďalší predaj uplat ňujú všetci alebo mnohí z nich. Po štvrté, 
okamžitým ú činkom zachovania cien pre ďalší predaj bude, že všetkým alebo 
určitým distribútorom bude bránené, aby znížili svoje predaj né ceny pre túto 
konkrétnu zna čku. Inými slovami, priamy ú činok zachovania cien pre ďalší predaj je 
zvýšenie cien. Po piat e, zachovanie cien pre ďalší predaj môže zníži ť tlak na maržu 
výrobcu, najmä ke ď má výrobca problém so záväzkom, t. j. má záujem zníži ť ceny 
účtované následným distribútorom. V ta kej situácii výrobca môže uprednostni ť 
odsúhlasenie zachovania cien ďalšieho predaja, aby mu to pomohlo zaviaza ť sa, že 
nezníži cenu pre následných distribútorov, a aby znížil tlak na svoju vlastnú maržu. 
Po šieste, zachovanie cien pre ďalší predaj môže vykonáva ť výrobca s takým 
vplyvom na trhu, ktorý mu umožní uzatvori ť trh menším konkurentom. Zvýšená 
marža, ktorú môže zachovanie cien pre ďalší predaj poskytnú ť distribútorom, môže 
motivova ť distribútorov k tomu, aby pri pos kytovaní poradenstva zákazníkom 
uprednost ňovali určitú značku pred zna čkami konkurentov, aj ke ď to nie je v záujme 
týchto zákazníkov, alebo k tomu, aby zna čky konkurentov vôbec nepredávali. 
Napokon, zachovanie cien pre ďalší predaj môže zníži ť dynamiku a inovácie na 
úrovni distribúcie.  Predchádzaním cenovej sú ťaže medzi rozli čnými distribútormi 
môže zachovanie cien pre ďalší predaj bráni ť efektívnejším maloobchodníkom, aby s 
nízkymi cenami vstúpili na trh alebo získali dostato čný rozsah pôsobnosti. Môže im 
tiež bráni ť alebo sťažovať, aby využívali a ro zširovali distribu čné postupy založené 
na nízkych cenách, ako sú diskontné subjekty. 
(225) Zachovanie cien pre ďalší predaj však môže nielen obmedzova ť hospodársku sú ťaž, 
ale môže takisto vies ť k zvýšeniu ú činnosti, najmä ak ide o podnet zo strany 
dodávateľa, čo sa posúdi pod ľa článku 101 ods. 3. Najmä ke ď výrobca uvádza na trh 
nový výrobok, zachovanie cien pre ďalší predaj môže by ť užitočné počas 
uvádzacieho obdobia, kedy sa zvyšuje dopyt, na  to, aby nabádalo distribútorov na 
lepšie zoh ľadnenie záujmu výrobcu propagova ť daný výrobok. Zachovanie ceny pre 
ďalší predaj poskytuje distribú torom prostriedky na zvyšovani e úsilia pri predaji a ak 
na distribútorov na tomto tr hu pôsobí tlak zo strany konkuren čných podnikov, to ich 
môže motivova ť k tomu, aby rozšírili cel kový dopyt po výrobku a aby výrobok 
úspešne uviedli na trh, aj v prospech zákazníkov61. Podobne, pevne stanovené ceny 
pre ďalší predaj, a nie len maximálne ceny pre ďalší predaj, môžu by ť potrebné na 
zorganizovanie koordinovanej krátkodobe j kampane s nízkou cenou (vo vä čšine 
prípadov 2 až 6 týžd ňov) v rámci franchisingového systému alebo podobného 
distribučného systému s jednotnou formou distribúcie, z ktorej budú ma ť prospech aj 
spotrebitelia. V niektorých pr ípadoch môžu maloobchodníci v ďaka vyššej marže v 
dôsledku zachovania cien pre ďalší predaj poskytova ť (dodatočné) predpredajné 
služby, najmä v prípade výrobkov založenýc h na skúsenosti alebo zložitých 
výrobkov. Pokia ľ tieto služby využije pri rozhodova ní dostatok zákazníkov, ktorí si 
však tovar následne zakúpia za nižšiu cenu od maloobchodníkov, ktorí takéto služby 
neposkytujú (a teda neznášajú príslušné náklady), môžu maloobchodníci poskytujúci 
                                                 
61 Tým sa predpokladá, že dodávate ľ nepovažuje za praktické, aby všetkým kupujúcim zmluvne uložil 
požiadavky na ú činnú propagáciu, pozri tiež ods. 107 písm. a). 
 
SK 76   SK vysokokvalitné služby obmedzi ť alebo ukon čiť tieto služby, kt oré podporujú dopyt 
po výrobkoch od dodávate ľa. Zachovanie cien pre ďalší predaj môže pomôc ť 
zabrániť takémuto parazitovaniu na distribu čnej úrovni. Strany budú musie ť 
presvedčivo preukáza ť, že dohoda o zachovaní cien pre ďalší predaj pravdepodobne 
nielen poskytne prostriedky, ale takisto bude nabáda ť k prekonaniu prípadného 
parazitovania na týchto službách zo  strany maloobchodníkov, a že predpredajné 
služby celkovo prin ášajú spotrebite ľom úžitok, a to v rámci dokazovania, že boli 
splnené všetky podmienky stanovené v článku 101 ods. 3. 
(226) Na prax odporú čania maloobchodnej ceny ďalšiemu predajcovi alebo požadovanie 
od ďalšieho predajcu, aby rešpektoval maximálnu cenu pre ďalší predaj sa vz ťahuje 
nariadenie o skupinovej výnimke,  ak podiel na trhu dodávate ľa nepresahuje 30 % 
prahovú hodnotu, pokia ľ sa táto cena nerovná minimálnej alebo pevnej predajnej 
cene v dôsledku tlaku ktorejko ľvek zo strán alebo na zák lade ich podnetov. Zvyšok 
tohto oddielu poskytuje usmernenia pr e hodnotenie maximálnej alebo odporú čanej 
ceny v jednotlivých prípadoch v prípade prekro čenia prahovej hodnoty podielu na 
trhu a pre prípady od ňatia skupinovej výnimky. 
(227) Možné riziko pre hospodársku sú ťaž, ktoré so sebou prinášajú maximálne 
a odporúčané ceny je, že budú pôsobi ť ako východisko pre ďalších predajcov 
a mohla by ich prija ť väčšina z nich alebo všetci a/alebo že maximálna a odporú čané 
ceny môžu zmierni ť hospodársku sú ťaž alebo napomôc ť nekalým praktikám medzi 
dodávateľmi. 
(228) Dôležitejším faktorom  pre hodnotenie prípadných ú činkov narúšajúcich hospodársku 
súťaž, pokiaľ ide o maximálne alebo odporú čané ceny pre ďalší predaj, je postavenie 
dodávateľa na trhu. Čím silnejšie je postavenie dodávate ľa na trhu, tým vä čšie je 
riziko, že maximálna alebo odporú čaná cena pre ďalší predaj povedie k viac alebo 
menej jednotnému uplat ňovaniu danej cenovej hladiny ďalšími predajcami, pretože 
ju môžu využíva ť ako východisko. Môžu považova ť za zložité odkloni ť sa od toho, 
čo sa chápe ako preferovaná cena pre ďalší predaj navrhovaná takýmto významným 
dodávateľom na trhu.  
(229) Ke ď sa pri maximálnych alebo odporú čaných cenách pre ďalší predaj zistia ú činky 
výrazne narúšajúce hospodársku sú ťaž, vzniká otázka možnej výnimky pod ľa 
článku 101 ods. 3. Pre maximálne ceny pre ďalší predaj môže by ť obzvlášť 
relevantný priaznivý ú činok opísaný v odseku 107 písm. f) (predchádzanie problému 
dvojitej marginalizácie). Stanovenie maximálnej ceny pre ďalší predaj môže takisto 
napomôcť tomu, aby príslušná zna čka dôraznejšie sú ťažila s ostatnými zna čkami, 
vrátane výrobkov pod svojou vlastnou zna čkou, distribuovaných tým istým 
distribútorom.