EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu5.7.2016 COM(2016) 446 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV Výročná správa o hospodárení a vykonávaní rozpočtu EÚ na rok 2015



Obsah Úvod Oddiel 1 Plnenie a výsledky 1.1. Plnenie počas obdobia Junckerovej Komisie 1.2. Súhrnný prehľad o pokroku 1.3 Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (rozpočtový okruh 1A) 1.3.1 Vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 1.3.2 Výsledky programov VFR na roky 2007 – 2013 1.4 Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (rozpočtový okruh 1B) 1.4.1 Vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 1.4.2 Výsledky programov VFR na roky 2007 – 2013 1.5 Udržateľný rast: prírodné zdroje (rozpočtový okruh 2) 1.5.1 Informácie o vykonávaní programov na roky 2014 – 2020 1.5.2 Výsledky programov na roky 2007 – 2013 1.6 Bezpečnosť a občianstvo (rozpočtový okruh 3) 1.6.1 Vykonávanie programov VFR na roky 2014 – 2020 1.6.2 Výsledky programov VFR na roky 2007 – 2013

1.7 Globálna Európa (rozpočtový okruh 4) 1.7.1 Vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 1.7.2 Výsledky programov na roky 2007 – 2013 Závery o výkonnosti a výsledky Oddiel 2 Výsledky hospodárenia 2.1 Dosiahnutie cieľov vnútornej kontroly 2.1.1. Riadenie rizík zákonnosti a správnosti: Suma v riziku pri ukončení 2.1.2. Nákladová efektívnosť kontrol a zjednodušenie 2.1.3. Stratégie boja proti podvodom 2.2 Vyhlásenie o vierohodnosti 2.3 Uistenie získané prostredníctvom Útvaru pre vnútorný audit 2.4 Nadväzujúce absolutórium a odporúčania vonkajšieho auditu Závery o výsledkoch hospodárenia Úvod Rozpočet EÚ umožňuje Európanom spoločne riešiť problémy na európskej, ako aj na medzinárodnej úrovni. Predstavuje približne 1 % hrubého národného dôchodku EÚ a 2 % celkových verejných výdavkov v EÚ a používa sa spolu so štátnymi rozpočtami a inými politickými a regulačnými nástrojmi na európskej úrovni s cieľom pomáhať Únii dosahovať jej strategické ciele. Prispieva najmä k plneniu politických priorít stanovených predsedom Junckerom. Tieto priority odrážajú kľúčové výzvy, ktorým čelia hospodárstvo a spoločnosť Európy, a sú referenčnými bodmi pre všetky činnosti Komisie. Vo vysokej miere dopĺňajú ciele stratégie Európa 2020 pre zamestnanosť a rast, ktorá bola spustená v roku 2010 a ktorá stanovila súbor hlavných cieľov v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, zmeny klímy a energie, vzdelávania, chudoby a sociálneho vylúčenia, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020. Tieto spoločné ciele poskytujú podrobný plán konania na európskej úrovni, ako aj na vnútroštátnej úrovni, a premietli sa do usmernení pre členské štáty prostredníctvom európskeho semestra. Viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2014 – 2020 a súvisiace finančné programy boli vytvorené na účely podpory plnenia cieľov stratégie Európa 2020. S cieľom posilniť prepojenie výdavkov a politických cieľov VFR na roky 2014 – 2020 zahŕňa komplexný súbor ukazovateľov výkonnosti. Tieto ukazovatele umožňujú merať pokrok v rámci jednotlivých programov z hľadiska výsledkov a ich vplyvu na konečné výsledky a z hľadiska dosahu na hospodársky rast a blahobyt občanov Európskej únie.

Výročná správa o hospodárení a vykonávaní rozpočtu EÚ na rok 2015 vznikla kombináciou dvoch predchádzajúcich správ: hodnotiacej správy vypracovanej v súlade s článkom 318 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a súhrnnej správy podľa článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Zlúčením informácií o vykonávaní a riadení rozpočtu EÚ podáva správa komplexný prehľad o tom, ako rozpočet EÚ podporuje politické priority Únie, a o tom, akú úlohu Komisia zohráva pri podpore vykonávania a pri zabezpečovaní a presadzovaní najvyšších noriem rozpočtového hospodárenia. Keďže správa zahŕňa hodnotenie súladu a výsledkov posúdenia, je dôležitou súčasťou, ktorou Komisia prispieva k postupu udelenia absolutória za plnenie ročného rozpočtu. Rozpočet EÚ na rok 2015 – nástroj na podporu politiky a reakcia na krízu V priebehu roku 2015 Komisia dosiahla významný pokrok v desiatich politických prioritách vyplývajúcich z politických usmernení predsedu Junckera. Investičný plán pre Európu v hodnote 315 mld. EUR predstavuje veľmi potrebný stimul pre investície do zamestnanosti a rastu. Okrem toho sa kľúčové strategické návrhy v oblastiach ako energetická únia, únia kapitálových trhov či jednotný digitálny trh zaslúžili o prehĺbenie vnútorného trhu a posilnenie hospodárskej dynamiky. Rok 2015 bol aj rokom, v ktorom Komisia rýchlo a komplexne reagovala na niekoľko hlavných hospodárskych a spoločenských výziev pre Európu: prebiehajúcu utečeneckú krízu, teroristické útoky a nestabilitu v susedstve Európy, vysokú nezamestnanosť a pomalé oživenie hospodárstva, finančnú nestabilitu v Grécku a hospodársky vplyv zákazu dovozu potravinových výrobkov, ktorý vydalo Rusko. Tieto závažné okolnosti ovplyvnili plnenie rozpočtu EÚ v roku 2015. Riešenie týchto obrovských výziev si vyžaduje kombináciu politického vedenia a strategického využívania rozpočtu EÚ. V súlade s politickými prioritami EÚ sa rozpočet EÚ zameriaval na maximalizáciu svojho vplyvu na zamestnanosť, rast a investície. Úspešná implementácia novej generácie programov Horizont 2020, presunutie ťažiska financovania na nástroje poskytovania financií MSP, urýchlenie platieb s cieľom podporiť iniciatívu v oblasti zamestnanosti mladých ľudí, mobilizácia programu Erasmus+, vytvorenie Európskeho fondu pre strategické investície a „balík solidarity“, ktorého cieľom je zmierniť situáciu farmárov, sú príkladom toho, ako sa rozpočet rýchlo a účinne zmobilizoval na podporu politických priorít. Utečenecká kríza spôsobuje nárast počtu bezprecedentných výziev pre EÚ. Hoci je jasné, že utečeneckú krízu nie je možné vyriešiť len vyčlenením ďalších finančných zdrojov, a že EÚ bude môcť prispieť ku globálnym finančným potrebám v tejto oblasti len v obmedzenej miere, je nevyhnutné zaujať strategický prístup k financovaniu a zároveň využiť politické nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii. Reakcia EÚ na utečeneckú krízu je jasným príkladom využitia rozpočtu EÚ v rámci viacstrannej odpovede na veľmi vážny problém. V roku 2015 predstavila Komisia európsku migračnú agendu, v ktorej sa stanovuje komplexný plán zníženia stimulov na nelegálnu migráciu, plán záchrany životov a zabezpečenia vonkajších hraníc EÚ. Tvorí základ pre rozvoj silnej spoločnej azylovej politiky a novej politiky v oblasti legálnej migrácie. Komisia taktiež predstavila európsku bezpečnostnú agendu ako základ pre spoluprácu a jednotné akcie Únie v oblasti bezpečnosti v nasledujúcich piatich rokoch s cieľom rozvíjať skutočný priestor vnútornej bezpečnosti EÚ. Financovanie opatrení v súvislosti s utečeneckou krízou sa zvýšilo o 50 % na úroveň 3,7 mld. EUR v roku 2015 a na úroveň viac ako 10 mld. EUR na obdobie 2015 – 2016. Toto zvýšené financovanie posilnilo operácie Triton a Poseidon v Stredozemnom mori, ako aj kapacity agentúry Frontex a úradov EASO a Europol. Zahŕňa tiež núdzové opatrenia v rámci Únie a podporuje zriadenie mechanizmu núdzového premiestňovania utečencov z členských štátov v prvej línii. Tým, že Európska únia strojnásobila finančné prostriedky na posilnenie námorných hliadok na migračných trasách cez centrálne a východné Stredozemné more, prispela k záchrane viac ako 252 000 životov v roku 2015 a ďalších 100 000 do polovice roku 2016. Takisto zdvojnásobila svoje úsilie v boji proti prevádzačom a v snahe o rozloženie skupín obchodníkov s ľuďmi. Okrem opatrení na riešenie prílevu utečencov sa rozpočet EÚ použil aj na riešenie základných príčin migrácie, a to prostredníctvom okamžitej humanitárnej pomoci pre Sýriu, Irak a susedné krajiny (Turecko, Libanon, Jordánsko). Išlo o vytvorenie dvoch nových trustových fondov a nástrojov na financovanie s cieľom vytvoriť rámec na vykonávanie opatrení v teréne. Regionálny trustový fond Európskej únie s 570 miliónmi EUR z rozpočtu EÚ, ktorý vznikol v reakcii na krízu v Sýrii, poskytne Sýrii jednotnú a posilnenú pomoc na regionálnej úrovni. Reaguje tým na vytrvalosť a potreby spojené s počiatočným zotavením sýrskych utečencov v susedných krajinách, či v reakcii na potreby hostiteľských komunít a správ. Podobne Komisia zriadila Núdzový trustový fond Európskej únie pre stabilitu, ktorý rieši základné príčiny neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike. Tento trustový fond pozostáva z 1,8 mld. EUR z rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu spolu s príspevkami členských štátov EÚ a iných darcov. Bol zriadený Nástroj EÚ pre utečencov v Turecku, ktorý koordinuje prostriedky v celkovej výške 3 mld. EUR na podporu utečencov v Turecku a ich hostiteľských komunít. Z tejto pomoci bude 1 miliarda EUR financovaná z rozpočtu EÚ. Nástroj poskytuje granty a inú finančnú podporu od 1. januára 2016. Vďaka prísnemu monitorovaniu plnenia, značnému presunu a pozitívnemu vývoju na strane príjmov si ďalšie výdavky v roku 2015 nevyžadovali dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje od členských štátov. Rozpočet sa v roku 2015 v plnej miere plnil a znova dosiahol udržateľnú úroveň vďaka postupnému odstraňovaniu nahromadených neuhradených súm z predchádzajúceho programového obdobia v súlade s platobným plánom dohodnutým s Európskym parlamentom a Radou. Vzhľadom na stále rastúce nároky kladené na rozpočet EÚ bude však nevyhnutné zabezpečiť primerané financovanie na podporu politických priorít v nasledujúcich rokoch a dostatočnú flexibilitu, aby bolo možné reagovať na nepredvídané udalosti.

Štruktúra výročnej správy o hospodárení a plnení rozpočtu Oddiel 1 tejto správy obsahuje zhrnutie plnenia rozpočtu EÚ na základe najnovších dostupných informácií o výsledkoch dosiahnutých pomocou rozpočtu EÚ do konca roku 2015. Táto správa vychádza z výročných správ o činnosti, ktoré vypracovali odbory Komisie, z programových vyhlásení, ktoré sú súčasťou návrhu rozpočtu na rok 2017, a ďalších zdrojov, ako napríklad zo správ o hodnotení a vykonávaní programov EÚ. Správa poskytuje stručné zhrnutie, pričom podrobnejšie informácie o cieľoch programov a pokroku z hľadiska indikátorov meraných voči východiskovým ukazovateľom a cieľom sú k dispozícii vo výročných správach o činnosti a programových vyhláseniach. Hoci sa správa vzťahuje na rok 2015, vychádza z najnovších dostupných údajov, ktoré sa občas týkajú predchádzajúcich rokov, za ktoré sa podávali správy. V správe sa pre každý okruh rozpočtu uvádzajú informácie o pokroku vo vykonávaní programov VFR na roky 2014 – 2020 a najnovšie dostupné dôkazy o výsledkoch programov VFR na roky 2007 – 2013. V súlade s požiadavkou Európskeho parlamentu a Európskeho dvora audítorov sa v správe uvádzajú aj odkazy na stratégiu Európa 2020 a konkrétne príklady pridanej hodnoty financovania EÚ. Správa takisto poskytuje kľúčové príklady iných typov nevýdavkových nástrojov politiky používaných spolu s výdavkovými programami na podporu celkových priorít Únie. V tomto oddiele sa opisujú aj prebiehajúce práce v Komisii v rámci rozsiahlej iniciatívy „Rozpočet EÚ zameraný na výsledky“, ktorá má zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie rozpočtu EÚ na dosiahnutie výsledkov pre občanov EÚ.



Oddiel 2 opisuje spôsob, akým Komisia hospodárila s rozpočtom EÚ v roku 2015. Správa o hospodárení vychádza z výročných správ o činnosti odborov Komisie, v ktorých sa podrobne opisujú vnútorné kontrolné prostredie a súvisiace otázky. Ak boli v priebehu roka zistené problémy, v správe sa opisuje spôsob, akým odbory Komisie tieto výzvy riešili. V tomto oddiele sú zhrnuté informácie o dosahovaní cieľov vnútornej kontroly, riadení rizík zákonnosti a správnosti, nákladovej efektívnosti kontrol a stratégiách boja proti podvodom. Záver vyvodený na konci oddielu, ktorý vychádza z vyhlásenia o vierohodnosti prijatého od všetkých odborov a z uistenia získaného prostredníctvom vnútornému auditu, umožňuje Komisii prijatím tejto správy prevziať celkovú politickú zodpovednosť za hospodárenie s rozpočtom EÚ na rok 2015.



Oddiel 1

Plnenie a výsledky 1.1. Plnenie počas obdobia Junckerovej Komisie V kontexte rozpočtovej disciplíny a súperiacich požiadaviek na rozpočet EÚ je výrazné zameranie na plnenie a dosahovanie výsledkov nevyhnutnosťou. V priebehu roka 2015 tak bolo potrebné maximálne využívanie flexibility v rámci VFR vrátane značného presúvania s cieľom nasmerovať dostupné zdroje na najnaliehavejšie priority, pričom pre dlhodobé investície bol aj naďalej zabezpečený stabilný rámec. Na začiatku svojho funkčného obdobia predseda Juncker určil smerovanie: „Rozumné prideľovanie finančných prostriedkov jednoducho nestačí. So skromnejšími prostriedkami budeme toho musieť vykonať viac. Z rozpočtu potrebujeme vyťažiť maximum a finančné prostriedky musíme vynakladať rozumne. […] Ľudia chcú od nás výsledky. Takisto chcú vedieť, ako hospodárime s peniazmi daňových poplatníkov.“ Iniciatíva „Rozpočet EÚ zameraný na výsledky“ (BFOR) spustená v roku 2015 podpredsedníčkou Georgievovou má tento záväzok splniť. Vychádza z existujúceho rozpočtového rámca založeného na plnení s cieľom podporiť novú rovnováhu medzi súladom a plnením, čerpaním finančných prostriedkov a výsledkami programu. „Zameranie, rýchlosť a výsledky“ sú hlavnými zásadami viacerých iniciatív, ktoré patria do štyroch oblastí:

určenie oblastí, do ktorých by sa mal rozpočet EÚ investovať, aby podporil kľúčové priority a plnil viaceré ciele s požadovanou pružnosťou a flexibilitou; zlepšenie investovania rozpočtu EÚ s cieľom maximalizovať pákový efekt finančných prostriedkov prostredníctvom vyššej miery používania finančných nástrojov, zjednodušenia a primeraných a nákladovo efektívnych kontrol; úvahy o hodnotení plnenia a vykonávania rozpočtu EÚ s cieľom plniť racionálny a realistický výkonnostný rámec vrátane predkladania správ o zákonnosti a správnosti a výsledkoch; zabezpečenie účinnej komunikácie, ktorá širokej verejnosti poskytuje ľahko dostupné a zrozumiteľné informácie o výsledkoch dosiahnutých vďaka rozpočtu EÚ, ako aj zabezpečenie produktívneho dialógu zainteresovaných strán vrátane odborných a politických diskusií o výkonnom rozpočte a výročnej konferencie venovanej iniciatíve BFOR. Jedným z príkladov efektívnejšieho sprostredkovania informácií o výsledkoch rozpočtu EÚ občanom EÚ je osobitný webový nástroj Výsledky EÚ, ktorý spustila podpredsedníčka Georgievová v septembri 2015 počas výročnej konferencie BFOR. Poskytuje príklady, ako sa vynakladajú prostriedky rozpočtu EÚ, a poukazuje na vplyv projektov financovaných EÚ v Európe v praxi, pričom zahŕňa rôzne oblasti financovania. Zatiaľ čo program BFOR je založený na sústavnom vývoji, v roku 2015 už boli zavedené konkrétne zlepšenia v rámci cyklu strategického plánovania a programovania Komisie, ako aj v rámci rozpočtového postupu. Týmito zmenami sa zlepšuje plánovanie výkonnosti, monitorovanie a predkladanie správ o všetkých činnostiach Komisie a výdavkových programoch. Prebiehajú činnosti s cieľom preskúmať ukazovatele výkonnosti stanovené pre programy financované z rozpočtu EÚ. Toto preskúmanie umožní výber najvhodnejších ukazovateľov, ktoré sú podložené spoľahlivými dôkazmi, s cieľom zmerať pokrok pri dosahovaní cieľov a poskytnúť jasnejšie a komplexnejšie informácie o výkonnosti na prípravu ročného rozpočtu EÚ. Ďalšie zlepšenia sa prejavia v správe za rok 2016. Jedným príkladom je zavedenie viacročného strategického plánu pre každý odbor Komisie, ktorý je založený na spoločných všeobecných cieľoch vychádzajúcich z desiatich politických priorít Junckerovej Komisie a podporuje ciele stratégie Európa 2020 a povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. V oblasti riadneho finančného hospodárenia nastal pokrok pri meraní ukazovateľov posudzujúcich nákladovú účinnosť kontrol, ako aj rizikové hodnoty pre jednotlivé oblasti politiky. V tejto súvislosti Komisia vychádza z práce a odporúčaní Útvaru pre vnútorný audit (IAS). V súlade so svojou metodikou a najlepšími postupmi IAS pristupoval k výkonnosti nepriamym spôsobom, t. j. posúdením, či a ako vedenie zriadilo kontrolné systémy určené na meranie výkonnosti (účinnosti a efektívnosti) svojej činnosti. V snahe pomôcť Komisii dodržiavať svoju metodiku a najlepšie postupy IAS v roku 2015 vykonal niekoľko auditov výkonnosti zameraných na riadenie odborov Komisie, monitorovanie a podávanie správ o konkrétnych cieľoch, ktoré sú pod ich kontrolou a možno ich dosiahnuť prostredníctvom ich výstupov a činností, a na spôsob, akým riadia, monitorujú a podávajú správy o výkonnosti politík EÚ. (ďalšie prvky týkajúce sa auditov výkonnosti vykonávaných IAS sú uvedené v prílohe 3). --- Táto nová výročná správa o hospodárení a plnení rozpočtu odráža nový prístup Komisie k podávaniu správ o plnení. Je tiež príkladom záväzku Komisie zjednodušiť podávanie správ o plnení rozpočtu. Táto správa je súčasťou integrovaného súboru správ na podporu postupu udelenia absolutória. V nasledujúcich oddieloch sa uvádzajú najnovšie dostupné dôkazy o výsledkoch dosiahnutých prostredníctvom rozpočtu EÚ. Oddiel sa začína súhrnným prehľadom pokroku smerom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a ďalej zahŕňa vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 a výsledky z programov na roky 2007 – 2013.

1.2. Súhrnný prehľad o pokroku Cieľom stratégie 2020 je inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a pri jeho dosahovaní sa zameriava na päť hlavných oblastí: zamestnanosť, výskum a vývoj, klíma a energetika, vzdelávanie a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Každý členský štát premietol tieto hlavné ciele do svojich vnútroštátnych cieľov. Hoci členské štáty sú primárne zodpovedné za pokrok v dosahovaní týchto cieľov na vnútroštátnej úrovni, rozpočet EÚ prispieva k dosiahnutiu hlavných cieľov na úrovni EÚ. Hlavné ciele stratégie Európa 2020 sa monitorujú na úrovni Komisie prostredníctvom deviatich ukazovateľov. Informácie o pokroku týchto ukazovateľov sa pravidelne aktualizujú a zverejňujú na webovej lokalite Eurostatu. V nasledujúcom diagrame sa uvádzajú najnovšie dostupné údaje pre deväť ukazovateľov. Poukazuje na pokrok dosiahnutý od roku 2008 a na to, koľko úsilia je ešte potrebného na dosiahnutie príslušných cieľov stratégie Európa 2020. Ukazovatele, ktoré sa týkajú environmentálnych cieľov a vzdelávania, vykazujú pokrok pri dosahovaní hlavných cieľov. V oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. Graf č. 1: Hlavné ciele stratégie Európa 2020 Rozpočet EÚ je dôležitým nástrojom i na podporu dosiahnutia prierezových cieľov politiky, napríklad v oblasti klímy a biodiverzity. S cieľom reagovať na výzvy a investičné potreby súvisiace so zmenou klímy sa EÚ rozhodla, že minimálne 20 % rozpočtu na roky 2014 – 2020 – t. j. až 180 mld. EUR počas celého obdobia − by sa malo použiť na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy. S cieľom dosiahnuť tento výsledok sa začleňujú opatrenia na prispôsobenie následkov zmeny klímy a na ich zmiernenie do všetkých hlavných výdavkových programov EÚ, najmä do politiky súdržnosti, regionálneho rozvoja, energetiky, dopravy, výskumu a inovácií, spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj do rozvojovej politiky EÚ. Už od návrhu rozpočtu na rok 2014 sa každoročne monitorujú odhadované výdavky súvisiace s klímou v súlade s metodikou založenou na Rio-markeroch. V roku 2015 sa celkový príspevok na uplatňovanie otázky klímy odhadoval na približne 17 % a v roku 2016 by mal dosiahnuť 22 %. Podobne ako v prípade presadzovania opatrení v oblasti klímy, postup sledovania výdavkov v oblasti biodiverzity odhaduje, že 7 % rozpočtu na rok 2015 a 9 % rozpočtu na rok 2016 bude vyčlenených na opatrenia, ktorých cieľom je obmedziť a zvrátiť úbytok biodiverzity v EÚ, čo významne prispieva k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu. V nasledujúcich oddieloch sa opisujú prepojenia cieľov programov VFR na roky 2014 – 2020 s cieľmi stratégie Európa 2020. Pre okruhy rozpočtu, ktoré sú najviac prepojené so stratégiou Európa 2020 (1A, 1B a 2), je podávanie správ o výsledkoch programov na roky 2007 – 2013 postavené aj okolo priorít stratégie Európa 2020, pričom sa v čo najväčšej miere poukazuje na prínos rozpočtu EÚ pri plnení cieľov stratégie. Graf č. 2: Rozpočet EÚ na rok 2015 pre jednotlivé rozpočtové okruhy Rozpočet EÚ predstavoval v roku 2015 162 273 mld. EUR. Približne polovica z tejto sumy (48 % alebo 78 mld. EUR) bola pridelená do okruhu 1 „Inteligentný a inkluzívny rast“ a rozdelená medzi okruh 1A „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ (10,8 %) a okruh 1B „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“ (37,2 %). Okruh 2 „Udržateľný rast: prírodné zdroje“ bol druhou najväčšou oblasťou rozpočtu a predstavoval 39,4 %.

1.3 Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (rozpočtový okruh 1A) V roku 2015 bola na programy pre konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (záväzky v okruhu 1A) vyčlenená finančná podpora vo výške 17,55 mld. EUR. To predstavuje 10,8 % celkových ročných rozpočtových výdavkov. Hlavnými programami v rámci rozpočtového okruhu „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ sú: Horizont 2020, rámcový program pre výskum a inováciu; veľké projekty v oblasti infraštruktúry [Galileo a medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER), Copernicus]; program Erasmus+ financujúci oblasť vzdelávania, odbornej prípravy a športu; nástroj na prepájanie Európy (NPE) financujúci prepojenie v rámci transeurópskych dopravných, energetických a IKT sietí a nový Európsky fond pre strategické investície (EFSI), prvok Investičného plánu pre Európu.



Priority Komisie Programy v rámci tohto rozpočtového okruhu prispievajú najmä k nasledujúcim prioritám Junckerovej Komisie: „zamestnanosť, rast a investície“, „jednotný digitálny trh“, „energetická únia a klíma“ a „hlbšia a spravodlivejšia hospodárska a menová únia“. Prispievajú k prioritám stratégie Európa 2020 „inteligentný a udržateľný rast“ a „inkluzívny rast“ najmä vytváraním pracovných miest a zamestnateľnosti vyplývajúcich z programov Horizont 2020 [nástupca siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu (RP7)] a Erasmus+. Graf č. 3: Vľavo: Podiel na celkovom rozpočte v roku 2015 v prípade okruhu 1A. / Vpravo: Hlavné programy financované v roku 2015 v rámci okruhu 1A. Kategória „ostatné programy“ zahŕňa okrem iného program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), Colníctvo a Fiscalis. Kategória „Veľké projekty v oblasti infraštruktúry" zahŕňa okrem iného projekty Galileo, Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba (EGNOS), Copernicus a ITER. Všetky údaje sú v miliónoch EUR.

1.3.1 Vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 Od zavedenia nového VFR sa mnohé funkcie vykonávania programov z okruhu 1A uskutočňujú prostredníctvom agentúr (výkonných alebo národných a v niektorých prípadoch decentralizovaných), spoločných podnikov, iniciatív podľa článku 185 alebo Európskej investičnej banky (v prípade finančných nástrojov). Horizont 2020, rámcový program pre výskum a inováciu Pracovný program v rámci programu Horizont 2020 na roky 2014 – 2015 bol splnený v plnom rozsahu. Do konca roka 2015 bolo uverejnených 198 výziev na predkladanie návrhov a 78 268 návrhov bolo doručených. Spomedzi týchto návrhov bolo 10 658 zahrnutých do hlavného alebo rezervného zoznamu. Priemerná miera úspešnosti návrhov bola 14 %, čo znamená, že miera záujmu je naďalej vysoká a poukazuje to na vysoký dopyt po financovaní EÚ v tejto oblasti. Galileo, Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba (EGNOS), Copernicus V roku 2015 sa zavedenie družíc Galileo zrýchlilo prostredníctvom troch úspešných štartov a nasadením šiestich ďalších družíc. Do decembra 2015 sa celkový počet vypustených družíc zdvojnásobil na 12, z čoho deväť bolo v prevádzke, čo v zavádzaní satelitnej navigácie predstavuje výrazný pokrok. Počet letísk so systémom EGNOS sa zvýšil zo 150 (v roku 2014) na 174 (v roku 2015). Vykonávanie dohody o spolupráci s Ukrajinou pokračovalo, pričom sa prostredníctvom nástroja susedstva uvoľnilo 5 miliónov EUR na vývoj systému EGNOS na Ukrajine. V roku 2015 program Copernicus pokročil ďalej a 22. júna 2015 sa stal plne funkčným programom pozorovania Zeme s úspešným vypustením modulu Sentinel-2A, čím obohatil systém o možnosti optického zobrazovania. Satelitné údaje z programu Copernicus napríklad spustili systém včasného varovania pred záplavami v roku 2015 v Spojenom kráľovstve a Írsku a pomohli posúdiť dôsledky zemetrasenia v Afganistane. Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER) Organizácia ITER podpísala celkom 104 zo 139 obstarávaní na rôzne pracovné balíky na budovanie reaktora ITER. To predstavuje 90,5 % z celkovej nepeňažnej hodnoty projektu. To znamená, že značná časť činnosti projektu ITER je teraz v rukách členov projektu ITER, ktorí komponenty pre ITER poskytnú. Spoločný európsky podnik pre projekt ITER (F4E), ktorý je zodpovedný za poskytovanie príspevku EÚ pre organizáciu ITER, už uzavrel väčšinu zmlúv zo značnej hodnoty zákazky (viac ako 100 miliónov EUR). K 31. decembru 2015 podpísal podnik F4E 766 verejných zákaziek a 145 grantov v celkovej výške približne 2,8 miliardy EUR (hodnota v roku 2008). Projekt však čelí výzvam, najmä pokiaľ ide o oneskorenia, riziko prekročenia nákladov a celkovú správu. Tieto riziká sú spojené s vnútornou povahou projektu, ktorá presahuje rámec súčasného stavu technológie jadrovej syntézy, a s komplexným riadením. Akčný plán na zlepšenie, ktorý tiež riešil pripomienky Európskeho parlamentu a Dvora audítorov zo správ o absolutóriu v roku 2013, schválila Správna rada v marci 2015 a v súčasnosti sa vykonáva. Erasmus+ Od roku 2014 sa v programe Erasmus+ spojilo sedem predchádzajúcich programov a zaviedli sa nové opatrenia pre vzdelávacie výmeny. Medzi rokmi 2014 a 2015 sa vyše jedného milióna osôb zúčastnilo 18 000 akcií financovaných EÚ s pružnejšími podmienkami mobility, ktoré lepšie reagujú na vývoj potrieb študentov a štruktúru vzdelávania (bolonský proces) v celej Európe.

Nástroj na prepájanie Európy (NPE) Na základe výziev na predkladanie návrhov v rámci NPE v roku 2014 bolo v roku 2015 pridelených 12,8 miliardy EUR 263 dopravným projektom prostredníctvom dohôd o grante podpísaných v roku 2015. Kombináciou príspevku EÚ s regionálnym rozpočtom a rozpočtami členských štátov, ako aj vďaka pôžičkám z Európskej investičnej banky (EIB), prinieslo financovanie z NPE celkové investície vo výške 28,3 miliárd EUR. V rámci dvoch výziev na predkladanie návrhov NPE – Energetika, ktoré boli vyhlásené v roku 2015, bola vyčlenená suma vo výške 366 mil. EUR na 35 projektov zameraných na štúdium a prácu. Podstatnú časť tejto podpory získali projekty v baltskom regióne, ako aj v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe, ktoré sa zameriavali na riešenie otázok bezpečnosti dodávok v týchto častiach Európy. Všetky vybraté projekty sa zameriavajú na zvýšenie energetickej bezpečnosti a obmedzenie izolovanosti členských štátov od celoeurópskych energetických sietí. Ich cieľom je prispievať k dobudovaniu európskeho trhu s energiou a k integrácii obnoviteľných zdrojov energie do elektrizačnej sústavy. Na obdobie rokov 2014 – 2020 sa plánuje využiť prostredníctvom finančných nástrojov NPE približne 2 miliardy EUR. Na tento účel podpísala Európska investičná banka 22. júla 2015 dohodu o delegovaní pohľadávok nástroja NPE, na základe ktorej sa implementoval dlhodobý nástroj NPE. Tento dôležitý krok umožnil sprevádzkovanie dlhového nástroja, pričom vychádza zo skúseností s nástrojmi z obdobia 2007 – 2013, napríklad v rámci projektov Nástroj záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) a pilotnej fázy iniciatívy dlhopisov na projekty (PBI). Pracovné plány navrhnuté európskymi koordinátormi pre deväť koridorov základnej siete upravené nariadením o TEN-T boli schválené členskými štátmi v máji 2015 a oficiálne predstavené na dňoch TEN-T v Rige v júni 2015. Na základe toho sa stanovili priority pre jednotlivé koridory a následne sa rozhodlo aj o jednotlivých činnostiach, ako sú štúdie, práce a mechanizmy riadenia. Pakt pre rast a zamestnanosť: ako pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty (PBI) prispela k mobilizácii ďalšieho financovania dôležitých projektov v oblasti infraštruktúry Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ prijali v júni 2012 Pakt pre rast a zamestnanosť, aby tak ďalej podporili dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020. Iniciatíva dlhopisov na projekty bola spustená ako jedna z iniciatív v rámci tohto paktu. Externé hodnotenie pilotnej fázy PBI, ktoré sa ukončilo v decembri 2015, posúdilo viaceré projekty v oblasti infraštruktúry podporované prostredníctvom zvýšenia kreditnej kvality dlhopisov na projekty v období od roku 2012 do júla 2015, dospelo k záveru, že PBI reagovala na jasné zlyhanie trhu tým, že poskytla výrobok, ktorý zmierňuje riziká spojené s projektmi v oblasti infraštruktúry zo strany inštitucionálnych investorov. Na tento účel umožnila pilotná fáza PBI väčšie zapojenie súkromného sektora do dlhodobého financovania veľkých projektov v oblasti transeurópskych dopravných sietí, transeurópskych energetických sietí, IKT a širokopásmového pripojenia. Okrem toho bola pre rozvoj iniciatívy rozhodujúca dohoda o rozdelení rizika medzi Európskou komisiou a EIB, ako aj príspevok EÚ, čo EIB umožnilo zamerať sa na rizikovejšie a väčšie transakcie a rozšírenie základne investorov. Okrem toho sa v rámci hodnotenia zistilo, že dosiahnutý pákový efekt piatich transakcií v rámci zvýšenia kreditnej kvality dlhopisov na projekty uzavreté k 31. júlu 2015 (t. j. do konečného termínu hodnotenia) s dostupným príspevkom EÚ bol 12,9, pričom očakávaný pákový efekt všetkých transakcií na znižovanie kreditného rizika v dlhopisoch na projekty, ktoré budú uzavreté s existujúcou rozpočtovou podporou EÚ, bol 18,6 (4 270 mil. EUR v kapitálových nákladoch rozdelených po 230 mil. EUR z príspevku z rozpočtu EÚ), čo je plne v súlade s očakávaniami. Ďalšie dve transakcie v rámci zvýšenia kreditnej kvality dlhopisov na projekty boli podpísané v prvých troch mesiacoch roku 2016 s podporou rozpočtu EÚ, čím celkový počet dohôd podpísaných v rámci PBI (vrátane transakcií na vlastné riziko EIB) dosiahol počet 10. Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME) V roku 2015 poskytol prípravný mechanizmus zavedený pre Pôžičkový záručný fond (LGF) v rámci programu COSME vďaka záruke EFSI ešte významnejší príspevok na financovanie rizikovejších transakcií MSP – (bolo podpísaných 18 dohôd o záruke v celkovej hodnote 163 miliónov EUR právnych záväzkov). Očakáva sa, že tento vylepšený fond LGF budú využívať najmä začínajúce a menšie MSP, pre ktoré je získanie prístupu k finančným prostriedkom najťažšie. K 30. septembru 2015 dostalo vyše 30 000 MSP finančné prostriedky v celkovej výške viac ako 700 miliónov EUR. K 31. decembru 2015 dostalo vyše 51 000 MSP finančné prostriedky vo výške takmer 1 300 miliónov EUR v rámci vylepšeného COSME LGF.

Približne 450 000 MSP prijalo služby prostredníctvom siete Enterprise Europe Network v podobne informácií o záležitostiach EÚ, špecializovaných poradenských služieb alebo služieb na podporu partnerstva medzi MSP prostredníctvom misií spoločnosti a akcií zameraných na nadväzovanie kontaktov. Cieľom je zvýšenie konkurencieschopnosti MSP a zvýšenie ich inovačnej kapacity prostredníctvom 3 000 sietí zamestnancov vo všetkých regiónoch EÚ a 35 krajín mimo EÚ. 625 zúčastnených organizácií poskytlo špecializované poradenstvo pre 60 000 MSP v oblastiach prístupu k financiám, práv duševného vlastníctva, podnikateľského a technologického hodnotenia a efektívneho využívania zdrojov. Podujatí zameraných na nadväzovanie kontaktov sa zúčastnilo približne 22 000 MSP. Výsledkom týchto opatrení bolo 3 190 špeciálnych cieľov, o ktorých informovali spoločnosti, a mnohé úspešné príbehy. Erasmus pre mladých podnikateľov poskytuje novým alebo nádejných podnikateľom príležitosť učiť sa od skúsených podnikateľov prevádzkujúcich malé podniky v iných krajinách. Doteraz sa zaregistrovalo takmer 12 000 podnikateľských profilov a vzniklo 3 900 partnerstiev, ktoré tvorí 7 700 podnikateľov. Investičný plán pre Európu Hlavná priorita Komisie v roku 2015 pozostáva z prípravy vykonávania Investičného plánu pre Európu, ktorý bol spustený v roku 2014. Mobilizácia financií Základom investičného plánu je Európsky fond pre strategické investície (EFSI), ktorý spravuje skupina EIB. Ku koncu mája 2016 skupina EIB schválila projekty ESFI s celkovou hodnotou investície približne 100 mld. EUR, pričom EFSI poskytne financovanie vo výške 9,3 mld. EUR na infraštruktúru a inovácie a 3,5 mld. EUR v prospech MSP, čo dokazuje úspešnú realizáciu nástroja. Celkový vplyv na hospodárstvo možno súhrnne zhodnotiť až po úplnom zavedení iniciatívy. V máji 2016 predložila Komisia svoju prvú správu o hospodárení záručného fondu EFSI v roku 2015, ako to vyžaduje právny základ. Podporovanie investícií do reálnej ekonomiky Rok 2015 znamenal aj značné úsilie v súvislosti so spustením dvoch kľúčových nástrojov, ktoré realizátorom projektov umožnia ľahký prístup k Investičnému plánu pre Európu: Európske centrum investičného poradenstva (EIAH), ktoré začalo činnosť 1. septembra 2015, a Európsky portál investičných projektov (EIPP), ktorý začal fungovať 1. júna 2016. Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) ponúka realizátorom projektov jednotné miesto vstupu na poskytovanie technickej pomoci, usmernení a poradenstva. Ku koncu mája 2016 spracovalo viac ako 160 žiadostí. EIB a Európska komisia úzko spolupracovali s ústrednou skupinou národných podporných bánk (NPB) a vypracovali memorandum o porozumení (MoU) pre prípad možnej spolupráce medzi EIAH a NPB. Do konca mája 2016 podpísalo memorandum o porozumení 18 NPB zo 16 členských štátov. Európsky portál investičných projektov (EIPP), ktorý vypracovala Komisia, je verejne dostupným internetovým portálom, ktorý umožňuje realizátorom projektov so sídlom v EÚ zvýšiť viditeľnosť svojich projektov pre potenciálnych medzinárodných investorov. Vytváranie priaznivého investičného prostredia V záujme zlepšenia podnikateľského prostredia a podmienok financovania sa v investičnom pláne predpokladá pokrok smerom k jednotnému digitálnemu trhu, energetickej únii a únii kapitálových trhov. Od začiatku krízy sa investície vyvíjali v jednotlivých krajinách rozdielne, či už ide o súkromné alebo verejné investície. Regulačné i neregulačné prekážky v investíciách aj naďalej pretrvávajú. Identifikácia a odstránenie týchto výziev pre investície sú súčasťou úsilia o zlepšenie rámcových podmienok a odstránenie byrokracie a regulačných prekážok. Komisia za zapája do štruktúrovaného dialógu s členskými štátmi s cieľom pomôcť členským štátom pri odstraňovaní vnútroštátnych prekážok investíciám v kontexte Európskeho semestra. Podpora malých a stredných podnikov Záručný fond pre MSP (SMEG) s viazaným rozpočtom EÚ vo výške 649,90 mil. EUR podnietil financovanie MSP v hodnote 20,7 mld. EUR pre 592 MSP prostredníctvom 295 pôžičiek. Dosiahnutý pákový efekt v prípade fondu SMEG je 38,6. Na základe fondu pre rýchlorastúce a inovačné MSP (FRI) sa 555 miliónov EUR z prostriedkov EÚ investovalo do fondov rizikového kapitálu, čo podnietilo celkové dosiahnuté financovanie vo výške takmer 3,12 miliardy EUR pre 437 oprávnených prijímateľov investícií (MSP). Dosiahnutý pákový efekt v prípade FRI je 5,6. Tieto MSP zaznamenávajú nárast predaja, majetku a zamestnanosti, a taktiež existuje menšia pravdepodobnosť ich zlyhania v porovnaní s tými podnikmi, ktoré nie sú podporené kapitálovým financovaním alebo fondom rizikového kapitálu.

1.3.2 Výsledky programov VFR na roky 2007 – 2013 Aspekty vykonávania Z nedávno dokončeného hodnotenia ex post siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu (RP7) vyplýva, že počas siedmich rokov programu (2007 – 2013) sa uzavrelo 487 výziev takmer so 136 000 prijatými oprávnenými návrhmi. Financovaných bolo približne 25 000 projektov zahŕňajúcich viac ako 134 000 účastníkov zo 170 rôznych krajín. Celkovo sa zúčastnilo približne 29 000 organizácií, z toho viac ako 70 % bolo začínajúcich. MSP predstavovali viac než 50 % všetkých priemyselných organizácií, ktoré uzavreli dohody o grante. Okrem toho 7. RP významne prispieva k priorite Junckerovej Komisie „EÚ ako globálny aktér“ s viac ako 7 800 účastníkmi z nepridružených tretích krajín, ktoré prijímajú viac ako 700 miliónov EUR od Európskej komisie. Zjednodušujúce opatrenia programu RP7 ušetrili účastníkom finančné prostriedky vo výške viac ako 550 miliónov EUR v porovnaní s programom RP6. V hodnotení Výkonnej agentúry pre výskum (REA), ktorá riadi veľkú časť programu Horizont 2020, sa ukázalo, že skutočné náklady v prebiehajúcej činnosti agentúry REA na roky 2012 – 2015 boli o 34,8 milióna EUR (15 %) nižšie než pôvodný odhad z dôvodu úspory nákladov na zamestnancov a výdavkov na infraštruktúru. Skutočné úspory z delegovania programu na agentúru REA boli o 24 % vyššie než pôvodné odhady (53,4 milióna EUR oproti 43,1 miliónov EUR). Z analýzy skutočných nákladov Výkonnej agentúry Európskej rady pre výskum (ERCEA), ktorá riadi časť programu Horizont 2020, za ktorú je zodpovedná Európska rada pre výskum (ERC), vyplynulo, že v rokoch 2012 – 2015 z dôvodu úspor režijných nákladov predstavovali sumu o 20,6 milióna EUR (12 %) nižšiu, než bol pôvodný odhad nákladov, zatiaľ čo skutočné náklady na zamestnancov prekročili odhady na roky 2014 – 2015. Skutočné úspory z delegovania programu na agentúru ERCEA boli mierne vyššie než pôvodné odhady (46,5 mil. EUR oproti 44,6 mil. EUR). V januári 2014 sa Výkonná agentúra TEN-T stala Výkonnou agentúrou pre inovácie a siete (INEA), ktorá je okrem iného zodpovedná za vykonávanie častí programu NPE (doprava, energetika a telekomunikácie) a osobitných programov v oblasti dopravy a energetiky v rámci programu Horizont 2020. V hodnotiacej štúdii ex post za obdobie 2011 – 2013 sa ukázalo, že na vykonávanie programu TEN-T je agentúra nákladovo najefektívnejšou možnosťou. Táto možnosť priniesla úspory vo výške 8,8 milióna EUR z rozpočtu EÚ v porovnaní s nákladmi pri vykonaní programu interne. Príspevok k dosiahnutiu cieľov politiky Inteligentný rast V roku 2015 sa v hodnotení ex post programu RP7 informuje o výsledkoch 12 149 dokončených projektov RP7 (čo predstavuje približne 50 % všetkých projektov RP7). Hoci je ešte príliš skoro na konečné hodnotenie trhového vplyvu programu RP7, podľa hodnotenia sa odhaduje, že nepriamy ekonomický dôsledok je 500 miliárd EUR na obdobie 25 rokov, čo je približne 20 miliárd EUR ročne dodatočného hrubého domáceho produktu (HDP). Prostredníctvom krátkodobého pákového efektu a dlhodobého multiplikačného efektu predstavovalo každé 1 EUR vynaložené v rámci programu RP7 približne 11 EUR priamych alebo nepriamych ekonomických dôsledkov v rámci inovácií, nových technológií a produktov. Hodnotenie ex post RP7 ukázalo, že výsledkom projektov RP7 je 1 700 patentových prihlášok a viac ako 7 400 prípadov obchodného využitia. Keďže viac než polovica projektov programu RP7 stále prebieha, očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch tento počet ešte vzrastie.

Projekty podporované v rámci programu RP7 dosiahli vyššie úrovne technologickej pripravenosti, ktoré sú základom posudzovania ich inovačnej sily v porovnaní s organizáciami, ktoré sa zúčastnili programu RP6. Analýza prieskumu inovácií v Spoločenstve ukazuje, že inovačné spoločnosti podporované programom RP7 mali väčšiu šancu uviesť výrobok, proces alebo službu inovácie, ktoré sú na trhu novými, a získať v priemere vyšší podiel obratu z inovácií ako spoločnosti, ktoré program RP7 nepodporuje. Podobne z kontrafaktických analýz hodnotiacich priemerný počet patentových prihlášok na výskumného pracovníka vyplýva, že výskumní pracovníci z organizácií, ktoré sa zúčastnili programu RP7, v priemere žiadajú o patenty častejšie ako výskumní pracovníci z organizácií, ktoré sa rámcových programov EÚ nezúčastňujú. Program RP7 bol obzvlášť úspešný pri posilňovaní vedeckej excelentnosti. Projekty RP7 sa doposiaľ zaslúžili o viac než 170 000 publikácií. Z toho 54 % sa nachádza v otvorenom prístupe. Podiel publikácií, ktoré vznikli vďaka programu RP7, a nachádzajú sa medzi 1 % najčastejšie citovaných publikácií, je v priemere 3,6 %. Tento podiel je 2,8, 2 resp. 3,6-krát vyšší ako priemer v EÚ, Spojených štátoch a vo svete. Dôkazom vedeckej excelentnosti financovania rady ERC je počet publikácií v špičkových vedeckých časopisoch uznávajúcich financovanie rady ERC a skutočnosť, že z projektov financovaných radou ERC vzišlo 11 laureátov Nobelovej ceny a 5 držiteľov ocenení v rôznych oblastiach. Programu RP7 sa zúčastnilo viac ako 13 000 MSP a dostali 6,4 miliardy EUR. Táto hodnota ďaleko presahuje cieľ 15 % z finančných prostriedkov, ktoré mali MSP získať v rámci programu spolupráce RP7 stanoveného Radou a Európskym parlamentom pri spustení programu RP7. Ekonometrické analýzy ukazujú, že z hľadiska rastu zamestnanosti a prevádzkových príjmov bolo hodnotenie MSP zapojených do programu RP7 o 38 % lepšie ako hodnotenie kontrolnej skupiny podnikov. Príklad pridanej hodnoty EÚ Podľa respondentov online prieskumu so zainteresovanými stranami o hodnotení ex post programu RP7 patrí riešenie celoeurópskych výziev pomocou európskeho výskumu medzi tri najdôležitejšie oblasti európskej pridanej hodnoty v porovnaní s činnosťami členských štátov (popri zvyšovaní konkurencieschopnosti vo výskume a zvyšovaní mobility výskumných pracovníkov). V rámci programu Horizont 2020, nástupníckeho programu RP7, zavádza Európska komisia súbor ocenení „Spoločenské výzvy“. Tieto ocenenia programu Horizont ponúkajú peňažné odmeny tým, ktorí najefektívnejšie vyriešia stanovenú výzvu. Pôsobia ako motivačný faktor pre inovácie. Stanovujú cieľ, ale neurčujú, kto by mal byť inovátorom alebo ako by sa určený cieľ mal dosiahnuť. V roku 2014 vyhrala cenu za inováciu nemecká biofarmaceutická spoločnosť CureVac GmbH a získala sumu 2 milióny EUR za pokrok v oblasti nových technológií, ktoré udržiavajú vakcíny zachraňujúce život stabilné pri akejkoľvek teplote okolia, čo je jedna z najväčších prekážok pri používaní očkovacích látok v rozvojových krajinách. V roku 2015 prinieslo ocenenie dodatočnú súkromnú investíciu do výskumu, keď nadácia Bill and Melinda Gates Foundation oznámila svoj záväzok investovať 46 mil. EUR do spoločnosti CureVac s cieľom urýchliť rozvoj ich inovačnej vakcinačnej technológie a výrobu početných vakcín proti infekčným ochoreniam. V rámci RP7 akcie Marie Skłodowska Curie (MSCA) sa výskumným pracovníkom (vrátane 10 000 doktorandov) udelilo viac ako 50 000 štipendií. Títo pracovníci zastupujú 148 rôznych národností z 86 krajín sveta, čo robí z akcie MSCA program s najväčším medzinárodným zastúpením v rámci programu RP7. Akcia MSCA prispela k udržaniu najlepších výskumných pracovníkov v Európe, keďže takmer 34 % pracovníkov bolo štátnymi príslušníkmi krajín mimo EÚ a 46 % výskumných pracovníkov prichádzajúcich do EÚ z industrializovaných krajín zostalo po ukončení štipendia Marie Curie v Európe (hoci zmeranie priameho vplyvu programu nie je možné). Z výsledkov prieskumu vyplýva, že približne 80 % pracovníkov akcie MSCA sa domnieva, že štipendiá zlepšili ich kariérne vyhliadky, čo je dôkazom príspevku programu k rozvoju vedeckej kariéry jednotlivcov, ktorí dostali finančnú podporu. Udržateľný rast Program Inteligentná energia – Európa (IEE) priniesol hmatateľné výhody: projekty IEE dodali od roku 2007 také množstvo energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré zodpovedá ročnej spotrebe elektrickej energie 7 miliónov občanov, ušetrili primárnu energiu zodpovedajúcu ročnej spotrebe elektrickej energie pre viac ako 2 milióny domácností a očakáva sa, že odštartujú investície do udržateľnej energie v hodnote viac ako 4 miliardy EUR. Predbežný odhad ročných úspor primárnej energie očakávaných z prebiehajúcich projektov naznačuje, že by mal presiahnuť 312 000 ton ropného ekvivalentu ročne. Projekty IEE ovplyvnili viac než 40 miliónov ľudí v celej EÚ. V rámci hodnotenia sa zistilo, že projekty ekologickej inovácie by mali dosiahnuť predpokladaný priemerný pákový efekt približne 20 (1 EUR verejných investícií vedie k 20-násobnému pákovému efektu hrubých príjmov počas 2 rokov po ukončení projektu) a priemernú čistú tvorbu pracovných miest v počte približne 8 osôb (na plný pracovný čas) na jeden projekt. V konkrétnych číslach to znamená, že hodnota celkového globálneho environmentálneho a hospodárskeho prínosu ekologicky inovačnej iniciatívy v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) sa odhaduje na viac ako 1,6 miliardy EUR v priebehu 5 rokov. Bezpečnejšia, dostupnejšia a udržateľnejšia energia

EÚ vstúpila do roku 2015 so záväzkom popri boji proti príčinám zmeny klímy poskytovať svojim občanom a podnikom bezpečnú a cenovo dostupnú energiu. Vo februári prikročila k realizácii energetickej únie s cieľom pomôcť spotrebiteľom ušetriť financie a energiu, pomôcť životnému prostrediu, vytvoriť konkurencieschopný trh s energiou a zaistiť bezpečnosť dodávok. V júli predstavila viacero súvisiacich návrhov, ktoré sa týkali revízie systému EÚ na obchodovanie s emisiami, zvýšenia zrozumiteľnosti, pokiaľ ide o označovanie energetickej účinnosti a zlepšenia spotrebiteľských podmienok. Komisia zároveň začala verejnú konzultáciu o novej koncepcii trhu s elektrickou energiou. Vo februári Komisia predložila oznámenie venované spôsobom, ktorými možno vo všetkých členských štátoch do roku 2020 dosiahnuť cieľ prepojenia elektrických sietí na úrovni 10 %. Do konca roku 2015 sa zverejnilo niekoľko projektov prepojenia, a to projekty prepojenia pobaltských štátov na severe, Pyrenejského polostrova na juhu a Malty so zvyškom EÚ. V septembri Komisia prijala nový strategický plán pre energetické technológie (plán SET). Jeho cieľom je urýchliť vývoj a zavádzanie nízkouhlíkových technológií a zvýšiť spoluprácu medzi členskými štátmi. V novembri Komisia vydala prvú výročnú správu o stave energetickej únie, v ktorej sa poukazuje na pokrok dosiahnutý od prijatia rámcovej stratégie energetickej únie. Jej vykonávanie si však bude vyžadovať ďalšie úsilie, pričom rok 2016 bude z hľadiska dosahovania cieľov kľúčovým rokom. EÚ okrem toho zohrala kľúčovú úlohu pri sprostredkovaní dosiahnutia vôbec prvej právne záväznej globálnej dohody o klíme, ktorú v Paríži v decembri prijalo 195 krajín. V dohode sa stanovuje globálny akčný plán, ktorého cieľom je umožniť, aby svet zabránil nebezpečnej zmene klímy prostredníctvom obmedzenia globálneho otepľovania výrazne pod 2 °C. Prijatím dohody sa vyslal jasný signál investorom, podnikom a tvorcom politík, že globálny prechod na čistú energiu je nezvratný, pričom je nevyhnutný odklon od využívania znečisťujúcich fosílnych palív. Inkluzívny rast Hodnotenie ex post programu RP7 ukazuje, že hoci program RP7 nebol osobitne zriadený na tvorbu pracovných miest, počas obdobia 10 rokov sa program priamo zaslúži o vytvorenie 130 000 pracovných miest v oblasti výskumu a počas 25 rokov nepriamo o ďalších 160 000 pracovných miest. Akcie Marie Skłodowska Curie (MSCA) zlepšili zamestnateľnosť, kariérny rast a mobilitu výskumných pracovníkov v Európe i za jej hranicami. Po ukončení štipendijného programu zotrvalo v zamestnaní 95 % pracovníkov akcie MSCA počas ďalších dvoch rokov. Program RP7 prispel k dlhodobému náboru výskumných pracovníkov, keďže veľká časť (43 %) dočasných vedeckých pracovníkov zostala po ukončení projektu vo financovaných výskumných tímoch. Skúsenosti s programom Erasmus, ktorého sa zúčastnila polovica európskych absolventov, ktorí študovali alebo absolvovali odbornú prípravu v zahraničí, preukázali, že program Erasmus zvýšil možnosť zamestnateľnosti študentov, ktorí sa programu zúčastnili, o 45 %. V prípade študentov z východnej Európy bolo o 83 % menej pravdepodobné, že budú čeliť dlhodobej nezamestnanosti, ak sa zúčastnili programu Erasmus. Prieskum uskutočnený v rámci programu Erasmus pre mladých podnikateľov ukázal, že viac ako tretina budúcich podnikateľov, ktorí sa programu zúčastnili, skutočne začala podnikať a ďalšie dve tretiny skúsených podnikateľov získali nové nápady alebo odborné znalosti, vstúpili do ďalších oblastí trhu a zvýšili svoj obrat.



1.4 Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (rozpočtový okruh 1B) Na rok 2015 sa na uvedené programy spadajúce pod okruh 1B vyčlenilo 60,4 mld. EUR, čo predstavuje 37,2 % celkového rozpočtu EÚ na rok 2015.

Graf č. 4: Vľavo: Hlavné programy financované v roku 2015 v rámci okruhu 1B. Kategória „ostatné“ zahŕňa okrem iného „najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny“ a „Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby“ / Vpravo: Podiel na celkovom rozpočte v roku 2015 v prípade okruhu 1B. Všetky údaje sú v miliónoch EUR. Okruh 1B VFR zahŕňa Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond (KF), Európsky sociálny fond (ESF) – vrátane osobitného dodatočného pridelenia prostriedkov v súvislosti s Iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) a Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD). Všetky tieto programy budú realizované v rámci zdieľaného hospodárenia. Priority Komisie: EFRR, KF a ESF tvoria politiku súdržnosti EÚ s rozpočtom vo výške 351,8 mld. EUR na roky 2014 – 2020, ktorá je zároveň najdôležitejším investičným nástrojom EÚ na dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020, ktorými sú podpora rastu a tvorby pracovných miest na úrovni EÚ a štrukturálne reformy na vnútroštátnej úrovni. Intervencie politiky súdržnosti prispievajú k dosiahnutiu niekoľkých priorít Junckerovej Komisie, najmä v oblastiach zamestnanosť, rast a investície, jednotný digitálny trh a energetická únia a klíma. Politika súdržnosti taktiež prispieva k rozvoju vnútorného trhu, ako aj k niekoľkým opatreniam týkajúcich sa odpovede na utečeneckú krízy a migračnej politiky. Reforma politiky súdržnosti v rokoch 2014 – 2020 bola v plnom súlade so stratégiou Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Kohézne financovanie predstavuje v mnohých členských štátoch viac ako 60 % rozpočtu na verejné investície a naďalej zohráva vedúcu úlohu v podpore dlhodobých investičných stratégií. Ako politika súdržnosti prispieva k vykonávaniu odporúčaní pre jednotlivé krajiny V súlade s právnym rámcom pre európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) sa programy spolufinancované prostredníctvom EŠIF na obdobie rokov 2014 – 2020 zameriavajú na všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny v kontexte európskeho semestra. Operačné programy boli úzko prepojené s predchádzajúcimi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a ich schválenie bolo podmienené realizáciou rôznych reforiem (ex ante kondicionality) s cieľom uľahčiť efektívne a účinné čerpanie fondov EŠIF. Táto vytrvalá integrácia zreformovanej politiky súdržnosti do správy ekonomických záležitostí EÚ vo VFR na roky 2014 – 2020 pomáha zvyšovať schopnosť politiky prispôsobiť sa meniacim hospodárskym pomerom a vznikajúcej nerovnováhe. Hoci hlavné úsilie Komisie bolo viazané na úspešné ukončenie rokovaní o programoch na roky 2014 – 2020, v roku 2015 Komisia takisto zaviedla cielené opatrenia zamerané na riešenie špecifických problémov jednotlivých krajín a zvýšenie schopnosti členských štátov účinne zavŕšiť svoje programy na roky 2007 – 2013. 1.4.1 Vykonávanie programov na roky 2014 – 2020 Do konca roka 2015 schválila Komisia všetky operačné programy politiky súdržnosti (2014 – 2020), čím umožnila začiatok realizácie všetkých programov v praxi. Vďaka zlepšeniam zavedeným na obdobie 2014 – 2020 sú programy viac zamerané na výsledky, pričom investičné potreby sa viažu na konkrétne ciele a priority s príslušnými ukazovateľmi a cieľovými hodnotami výstupov a výsledkov. Každý program má výkonnostný rámec, na základe ktorého sa bude posudzovať výkonnosť. Zabezpečí sa tak transparentné podávanie správ a hodnotenie pokroku pri dosahovaní cieľov programu. Na konci roka 2015 si členské štáty vybrali viac ako 100 000 projektov. V oznámení „Investovanie do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov“, ktoré vydala Komisia v decembri 2015, sa poskytuje podrobný prehľad o investíciách EŠIF plánovaných na programové obdobie 2014 – 2020 a očakávaných výsledkoch.

Celkovo sa odhaduje, že pozitívny vplyv v porovnaní so súčasným stavom bude priamo vyplývať z realizácie programov EŠIF na roky 2014 – 2020 hlavne na rast HDP a bude pokračovať aj po ukončení vykonávania. Očakávaný vplyv je obzvlášť dôležitý pre členské štáty EÚ-13, pre ktorých EŠIF predstavujú značný podiel verejných investícií. V prípade týchto členských štátov sa očakáva, že rozdiel v porovnaní so súčasným stavom dosiahne vrchol na úrovni +2,7 % na konci vykonávania, úroveň tak naďalej zostane vyššia ako 2 % počas najmenej 10 rokov po roku 2020. Informácie o implementácii a výsledkoch budú predovšetkým poskytnuté ako súčasť výročnej správy o vykonávaní programov EFRR – KF a ESF, a Komisia ich bude pozorne monitorovať. Prvé výročné správy sa majú predložiť členským štátom v júni 2016. Predbežné podmienky vykonávania Ex ante kondicionality (ExACs) vytvárajú jeden z nových kľúčových prvkov reformovanej politiky súdržnosti s cieľom zvýšiť účinnosť fondov. Vytvárajú rámcové podmienky, aby boli investície účinné a splnené vopred – počas prvých rokov vykonávania tejto smernice. Hoci okolo 75 % všetkých ex ante kondicionalít bolo splnených v čase, keď boli schválené programy, v prípade približne 750 z nich to neplatilo (napríklad generely dopravy na podporu investícií do dopravy). S Komisiou boli dohodnuté akčné plány na ich splnenie najneskôr do konca roku 2016. Pri plnení týchto akčných plánov sa pozorovali určité oneskorenia: zo 470 akčných plánov, ktoré sa podľa plánov mali ukončiť do konca roku 2015, sa v roku 2015 ukončilo 142 spolu s 3 akčnými plánmi naplánovanými na rok 2016. Komisia podrobne monitoruje vývoj akčných plánov, ktoré sa týkajú splnenia ex ante kondicionalít, a bude v tom pokračovať aj v roku 2016. Určovanie je ďalším novým prvkom reformovanej politiky súdržnosti, ktorého cieľom je posilniť stupeň spoľahlivosti tým, že členské štáty budú zodpovednejšie, v súlade so zásadou subsidiarity. Je procesom, pri ktorom členské štáty určia orgány, ktoré budú zodpovedné za riadenie a kontrolu programov, čím zabezpečia, že primerané systémy boli náležite zriadené od začiatku obdobia. Po skončení procesu môžu programy začať predkladať Komisii žiadosti o platbu. Prvé orgány označili členské štáty v roku 2015. Koncom roka 2015 oznámili členské štáty Komisii určenie orgánov programov pre 20 % z ESF, EFRR a KF programov, o určeniach sa tak rozhodlo pomalším tempom v porovnaní s pôvodným harmonogramom. Komisia však poskytuje podporu členským štátom s cieľom pomôcť im prekonať ťažkosti. Špecifická podpora pre Grécko Ako súčasť opatrení na pomoc Grécku bolo schválené zvýšenie predbežného financovania pre štrukturálne fondy v programovom období 2014 – 2020, spolu so 100 % mierou financovania EÚ pre oprávnené výdavky a skoré uvoľnenie zostávajúcich 5 % pre programy na roky 2007 – 2013. Kumulatívny vplyv bol 2 miliardy EUR (polovica v roku 2015 a polovica v roku 2016). Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) Pokiaľ ide o iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI), prvý súbor údajov monitorovania predkladaný členskými štátmi v apríli 2015 (konečný termín bol koniec roka 2014) podáva správu o približne 138 000 účastníkoch. Hlavným identifikovaným problémom je nedostatok verejných finančných prostriedkov na podporu činnosti iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Z tohto dôvodu navrhla Komisia nárast predbežného financovania iniciatívy YEI o 30 % v roku 2015 s cieľom uľahčiť financovanie počiatočných opatrení. Toto predbežné financovanie bolo vyplatené z rozpočtu EÚ na rok 2015. Z následného prieskumu a rozhovorov s riadiacimi orgánmi v roku 2015 vyplýva, že vykonávanie iniciatívy YEI sa začalo v členských štátoch, ktoré sú najviac oprávnené. V novembri 2015 desať členských štátov oznámilo, že už vyčlenili 75 % alebo viac zo svojho rozpočtu YEI na financovanie konkrétnych činností. Na konci decembra 2015 dosahovali celkové náklady na činnosti vybrané na pomoc v 20 členských štátoch vykonávajúcich iniciatívy YEI výšku 3,3 mld. EUR a príjemcovia vykázali 380 mil. EUR. Podľa tej istej štúdie sa do novembra 2015 podarilo väčším členským štátom a/alebo hlavným príjemcom iniciatívy YEI zapojiť tisícky mladých ľudí – sú nimi Taliansko (približne 375 000 kontaktovaných alebo už zúčastňujúcich sa), Portugalsko (100 000), Grécko (32 000), Francúzsko (32 000) a Maďarsko (16 000). Iniciatíva na podporu MSP Vykonávanie sa začalo na základe iniciatívy na podporu MSP, ktorá predstavuje spoločný finančný nástroj Komisie a skupiny EIB (Európska investičná banka a Európsky investičný fond), ktorého cieľom je stimulovať financovanie MSP prostredníctvom poskytovania čiastočného krytia rizika pre úverové portfóliá MSP pôvodných finančných inštitúcií. Príslušné výrobky, ktoré sú atraktívne pre banky a MSP, môžu byť veľmi účinné, pokiaľ ide o poskytovanie rýchleho a účinného spôsobu zvyšovania poskytovania úverov reálnej ekonomike, vytvárania pracovných miest a stimulácie hospodárskeho rastu. Vykonávanie sa už začalo vo viacerých členských štátoch (Bulharsko, Španielsko, Malta), pričom niektoré ďalšie členské štáty (vrátane Rumunska, Talianska a Fínska) takisto oznámili svoj zámer zapojiť sa.

Vytváranie pracovných miest a zlepšenie podmienok na trhu práce Okrem podpory z rozpočtu EÚ a cielených programov prispela Komisia k zlepšeniu situácie zamestnanosti a vytváraniu pracovných miest v EÚ prostredníctvom viacerých iniciatív: Bol spustený nový Európsky pakt pre mládež, ktorý sa má do konca roku 2017 zaslúžiť o vytvorenie 10 000 podnikových vzdelávacích partnerstiev a aspoň 100 000 nových učňovských miest, stáží a východiskových pracovných miest. Vznikol nový sociálny dialóg s rozmanitými sociálnymi partnermi s cieľom lepšie reagovať na hospodárske a sociálne výzvy, ktorým Európa čelí. Komisia podala návrh na vznik Európskeho aktu o prístupnosti na zlepšenie fungovania vnútorného trhu v súvislosti s požiadavkami na prípustnosť produktov a služieb určených pre osoby so zdravotným postihnutím tým, že odstráni prekážky brániace ich voľnému pohybu a bude predchádzať ich vytváraniu. Medzi hlavné opatrenia Komisie na zlepšenie európskeho pracovného trhu patrí podpora mobility pracovnej sily a lepšia koordinácia systémov sociálneho zabezpečenia. Portál EURES, Európsky portál pre pracovnú mobilitu, umožňuje pracovníkom ľahší prístup k databáze voľných pracovných miest, ktoré evidujú verejné služby zamestnanosti všetkých členských štátov, a poskytuje im možnosť spojiť voľné pracovné miesto s ich online žiadosťou o zamestnanie. V roku 2015 prešiel portál zlepšením a stal sa moderným a všeobecne prístupným nástrojom mobility využívajúcim najnovšie informačné technológie. Pri hodnotení právnych predpisov EÚ v oblasti spravodlivých a bezpečných pracovných podmienok sa dosiahol pokrok. Čoskoro sa dokončí komplexné hodnotenie acquis pozostávajúceho z 24 smerníc v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci. Toto hodnotenie je súčasťou programu Komisie v oblasti regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), ktorý má za cieľ dosiahnuť jednoduchší, jasnejší a jednoznačnejší regulačný rámec podporujúci rast a zamestnanosť.



1.4.2 Výsledky programov VFR na roky 2007 – 2013 Aspekty vykonávania Z financovania v rámci politiky súdržnosti v programovom období 2007 – 2013 s celkovým rozpočtom vo výške 346.5 mld. EUR čerpalo celkom 440 operačných programov (322 EFRR – KF projektov a 118 ESF projektov). Vykonávanie troch fondov politiky súdržnosti dosiahlo uspokojivú úroveň vo väčšine členských štátov na konci roka 2015 (80,2 % bez nevybavených nárokov, ktoré ešte neboli vyplatené), s výnimkou Rumunska, Talianska a Chorvátska, ktoré zaznamenávajú určité omeškania. Celková miera vykonávania programov ESF ku koncu roka 2015 dosiahla pre všetky členské štáty úroveň 80,5 %. Miera čerpania prostriedkov z programov ESF v menej výkonnejších krajinách prekročila hranicu 65 %, s výnimkou Chorvátska (52,3 %) a Rumunska (51,1 %). Pre EFRR a KF sa tempo plnenia koncom roka 2015 ešte zrýchlilo, pričom celková miera plnenia, bez nevybavených nárokov všetkých členských štátov, bola vo výške 80 %, s omeškaniami iba v prípade Rumunska, Talianska a Chorvátska. Dosah oneskorení sa môže zmierniť, pretože výdavky spojené s finančnými nástrojmi je stále možné predložiť a obdobie oprávnenosti Chorvátska bude pokračovať do konca roku 2016. Z analýzy dostupných údajov z monitorovania v súvislosti s výberom projektov a z údajov získaných z výročných správ o vykonávaní predložených orgánmi zodpovednými za programy v júni 2015 vyplýva, že vykonávanie operačných programov politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 je na dobrej ceste. Na jeseň 2015 poskytli EFRR – KF financovanie pre viac ako 760 000 projektov vo všetkých členských štátoch.

Silnejšie zameranie na výkonnosť V súlade so silnejším zameraním Komisie na výkonnosť a v rámci pilotného projektu, ktorý Európska komisia spustila v roku 2014, sa preskúmanie výkonnosti všetkých 322 programov EFRR – KF znovu uskutočnilo v roku 2015. Výkonnosť bola považovaná za dobrú alebo prijateľnú pre 91 % programov a slabú alebo kritickú pre 9 % programov. To predstavuje pozitívny vývoj v porovnaní so situáciou vyplývajúcou z posúdenia predchádzajúceho plnenia v roku 2014 (podľa ktorého bolo ohrozených 12 % programov). Výkonnosť programov sa zlepšila, predovšetkým pokiaľ ide o otázky riadenia a kontroly, výber projektov a finančné nástroje, čo viedlo k zrýchleniu vykonávania, pričom celková miera vykonávania programov EFRR – KF sa pre všetky členské štáty ku koncu roka 2015 zvýšila na úroveň 87 %. Vykonávanie nástrojov finančného inžinierstva zostáva však pomalšie, ako sa pôvodne očakávalo, so sumou 1,04 miliardy EUR z celkovej sumy vo výške 17,06 miliardy EUR, ktoré ešte neboli do finančných nástrojov do konca roku 2014 vyplatené. Príspevok k dosiahnutiu cieľov politiky Hoci rast HDP je len jedným z mnohých cieľov politiky súdržnosti, v oddiele venovanému makroekonomickým modelom hodnotenia ex post sa dospelo k záveru, že investície v rámci politiky súdržnosti vo výške 1 EUR v období 2007 – 2013 povedie do roku 2023 k odhadovanému nárastu HDP vo výške približne 2,7 EUR. Politika súdržnosti inými slovami zaistí nárast HDP vo výške takmer 1 bilióna EUR. Okrem toho sa práve dokončujú tematické oddiely hodnotení ex post EFRR-KF a ESF a rozsiahlejšie závery týkajúce sa výkonnosti sa predložia v budúcoročnej správe. Výsledky politiky súdržnosti do roku 2014 opísané nižšie vychádzajú predovšetkým z najnovších dostupných údajov z monitorovania získaných z výročných správ o vykonávaní predložených členskými štátmi v roku 2015 a z dôkazov, ktoré vyplývajú z už dokončených hodnotení ex post (t. j. životné prostredie, doprava a podpora podnikov). Inteligentný rast (EFRR a ESF) Na výsledky v oblasti inteligentného rastu vplýva uvoľňovanie finančných zdrojov a prispievanie k zlepšeniu podmienok na investovanie. Programy podporujú zamestnanosť, rast a investície v Európe, pričom sa zameriavajú na najmenej rozvinuté oblasti a oblasti s potenciálom rastu. Viac než 36 000 projektov bolo do roku 2014 v rámci celej EÚ spolufinancovaných na podporu spolupráce medzi podnikmi a výskumnými centrami. Niektoré členské štáty boli úspešné a pôvodné ciele do značnej miery prekročili (Spojené kráľovstvo); v niekoľkých členských štátoch (napríklad v Poľsku, Belgicku alebo Rakúsku) spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom zostáva pod úrovňou stanovených cieľov, ale neustále sa vyvíja úsilie s cieľom podporiť túto dôležitú spoluprácu. Príklad pridanej hodnoty EÚ Pridaná hodnota podpory EFRR spočíva v poskytovaní ďalšej finančnej podpory členským štátom na investície do rastu v kontexte výrazných obmedzení fiškálnej konsolidácie. Hospodárska činnosť týchto investícii vytvára krátkodobý vplyv na HDP (v štátoch EÚ-12 sa medzi rokmi 2007 až 2016 očakáva zvýšenie HDP o 2,7 % ročne) spolu s dlhodobým vplyvom (ktorý sa prejaví až z dlhodobého hľadiska) vďaka štrukturálnemu zlepšeniu v hospodárstve EÚ. Príkladom úspešnej investície z EFRR je zriadenie holdingového fondu vo výške takmer 16 miliónov EUR v španielskom regióne Extremadura v roku 2013, ktorý bol absorbovaný za menej ako dva mesiace, následkom čoho sa takmer zdvojnásobil na 30 miliónov EUR. Poskytovaním pôžičiek MSP na rast a inovácie prispel k rozšíreniu súkromných investícií v jedinom španielskom regióne, ktorý je kvalifikovaný ako menej rozvinutý (konvergenčný región). Dosiaľ túto podporu využilo viac ako 600 MSP. Kritické faktory úspechu sú partnerstvo medzi Európskym investičným fondom a regionálnou vládou a dôkladné posúdenie ex ante regionálnych trhov, ktoré viedli k vytvoreniu konkrétneho finančného nástroja. Na základe týchto skúseností región Extremadura prispel do španielskej iniciatívy MSP sumou 75 miliónov EUR z prostriedkov, ktoré mu boli pridelené z EFRR na obdobie rokov 2014 – 2020. Vďaka finančnej pomoci projektu EFRR bolo v oblasti výskumu a vývoja vykonaných takmer 95 000 projektov. Do roku 2014 to viedlo k vytvoreniu viac než 40 000 nových pracovných miest na plný pracovný čas, čo presiahlo pôvodný cieľ 33 500 pracovných miest. Stabilný pokrok bol zaznamenaný v Poľsku, kde pre výskumných pracovníkov bolo do roku 2014 vytvorených takmer 5 000 pracovných miest.

V posledných rokoch v EÚ vďaka investíciám z programu EFRR výrazne vzrástlo pokrytie širokopásmovým prístupom, a to najmä v menej rozvinutých regiónoch. Vďaka podpore z EFRR do roku 2014 má viac ako 8 miliónov ďalších domácností prístup k širokopásmovému pripojeniu. Významné úspechy sa tiež zaznamenali v Grécku, kde do konca roka 2014 získalo pokrytie širokopásmovým internetom 800 000 občanov, a v Slovinsku, kde vďaka investíciám do roku 2014 získalo širokopásmový prístup ďalších 70 000. Niektoré členské štáty naďalej čelia osobitným problémom pri odstraňovaní rozdielov medzi regiónmi, ktoré majú prístup k moderným informačným a komunikačným technológiám, a tými, ktoré nemajú žiadny alebo majú len obmedzený prístup. Tento problém sa bude riešiť prostredníctvom dodatočných investícií v období rokov 2014 – 2020. Do roku 2014 sa vytvorilo viac než 825 000 pracovných miest vďaka projektu EFRR na podporu investícií pre MSP. Tieto zásahy sú zásadné v znižovaní účinku krízy v posledných rokoch. Okrem toho podporuje EFRR vytvorenie viac ako 120 000 nových podnikov v celej EÚ. Predbežné výsledky pracovných balíkov podpory podnikania (MSP, veľké podniky, finančné nástroje) prebiehajúceho hodnotenia ex post programu EFRR – KF na roky 2007 – 2013 ukazujú, že program EFRR podporil minimálne 246 000 MSP (bez nepriamej podpory) vrátane grantov pre mikropodniky. Podpora predstavuje približne 47,5 miliardy EUR alebo 16 % celkových pridelených prostriedkov z programu EFRR. Zistili sa tri hlavné výhody: zlepšenie ekonomickej výkonnosti podporených subjektov (napriek všeobecnému hospodárskemu poklesu); posilnenie inovácie vďaka investíciám do výskumu a vývoja a zmeny v správaní. Podstatne menšiu časť pomoci (približne 6 miliárd EUR) získalo približne 3 700 väčších podnikov, pričom mnohé z nich sú len tesne nad hraničnú hodnotu pre MSP. Väčšina financovaných projektov dosiahlo svoje ciele, ako je zvýšenie súkromných investícií, zvýšenie produktivity firiem alebo vytvorenie ďalších pracovných miest. Z hodnotení však vyplýva, že regióny a členské štáty by mali sústrediť podporu na dosiahnutie nepriamych prínosov, ako sú prepojenia väčších podnikov s miestnymi dodávateľskými reťazcami. Tento druh podpory je pomerne žiaduci, keďže môže prispieť k udržateľnosti investícií a pracovných miest v regióne. Pokiaľ ide o ESF, predbežné výsledky hodnotenia ex post odhalili, že v oblasti ľudských zdrojov prispel ESF k rozvoju a konsolidácii vedeckého a technologického systému (prostredníctvom finančnej podpory a poradenstva v oblasti výskumu a inovácie). ESF prispel aj k budovaniu kapacít vo výskume a pritiahol ďalšie ľudské zdroje pre výskum a prispel k posilneniu zamestnateľnosti. Pokiaľ ide o kvalitu vysokoškolského vzdelávania, ESF prispel k zmenám systémovej úrovne, ako napríklad v oblasti zlepšenia študijných programov, kurzov odborného vzdelávania a využívania elektronického vzdelávania. Udržateľný rast (EFRR a KF) Podľa správy členských štátov na konci roka 2014 dosahujú dodatočné kapacity na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré priamo vyplývajú z intervencií podporovaných z programu EFRR – KF, hodnotu takmer 4000 MW, čo v porovnaní s rokom 2013 predstavuje nárast o viac ako 1 200 MW. Okrem toho sa zrealizovalo mnoho projektov na zvýšenie energetickej efektívnosti bytových domov a verejných budov najmä v krajinách EÚ-12, kde oba typy budov spotrebúvajú veľké množstvo energie. Na konci roka 2014 bolo vykázané zníženie emisií skleníkových plynov vyplývajúce z týchto intervencií vo výške 475 592 kt CO2 eq. Ukončený pracovný balík energetickej efektívnosti vo verejných a obytných budovách prebiehajúceho hodnotenia ex post EFRR – KF poukázal na skutočnosť, že hoci sa dosiahli ciele v programovom období 2007 – 2013, monitorovacie programy systémov ich zachytili len čiastočne. Nestále a nekonzistentné zachytávanie dôkazov bolo výsledkom nedostatku štandardizovanej koncepcie ukazovateľov. Porovnanie výsledkov v rámci programov je však možné medzi dvomi najčastejšie používanými ukazovateľmi – „zníženie spotreby energie“ a „zníženie emisií skleníkových plynov“: do roku 2013 (t. j. dva roky pred ukončením programov na konci roka 2015) preskúmané programy dosiahli 2 904 GWh zníženia spotreby energie ročne a 1 454 kiloton ekvivalentu CO2 zníženia emisií ročne v dôsledku, okrem iného, zásahov v oblasti energetickej efektívnosti. V oblasti prevencie rizík sa koncom roka 2014 s podporou projektu EFRR – KF podarilo dosiahnuť lepšiu ochranu pred prírodnými rizikami pre približne 20 miliónov ľudí ohrozených záplavami a 30 miliónov ľudí ohrozených lesnými požiarmi.

Napriek tomu, že v oblasti projektov týkajúcich sa pitnej vody a čistenia odpadových vôd je celková úroveň dosiahnutých cieľov stále na hodnote 38 %, členské štáty nahlásili podstatné zlepšenia: v porovnaní s rokom 2013 došlo ku koncu roka 2014 k značnému nárastu ďalšieho počtu obyvateľov využívajúcich projekty týkajúce sa vody (viac ako 1,7 milióna) a čistenia odpadových vôd (viac ako 1,2 milióna). Predbežné výsledky pracovného balíka životného prostredia prebiehajúceho hodnotenia projektu EFRR – KF ukazujú, že v mnohých členských štátoch EÚ-13 a južných EÚ-15 je politika súdržnosti jedným z hlavných zdrojov verejného financovania, a preto je významným prínosom k dosiahnutiu cieľom EÚ v oblasti vodného a odpadového hospodárstva. Mnohé z týchto krajín dosiahli výrazný pokrok: v oblasti odpadového hospodárstva sa miera recyklácie zvýšila takmer vo všetkých členských štátoch EÚ-13; v oblasti vodného hospodárstva zlepšili projekty financované z programu EFRR a kohézneho fondu zásobovanie pitnou vodou pre minimálne 4 milióny občanov EÚ a prispeli k lepšiemu čisteniu odpadových vôd pre viac ako 7 miliónov občanov EÚ. Okrem toho sa v rámci hodnotenia zistilo, že finančné analýzy vykonané ako súčasť prípravy väčších projektov (t. j. s investíciami nad 50 miliónov EUR) v súvislosti s vodným a odpadovým hospodárstvom poskytli pre finančnú udržateľnosť týchto environmentálnych projektov pevný základ. Členské štáty uvádzali pokrok do konca roku 2014 v porovnaní s rokom 2013 taktiež v oblasti dopravy, kde sa osobitné úsilie zameralo na zásahy, ktoré zaznamenali väčšie ťažkosti počas predchádzajúcich rokov, ako napríklad výstavba nových ciest (vrátane siete TEN) a obnova železníc. Najvýznamnejší pokrok sa zaznamenal pri rekonštrukcii ciest (ku koncu roka 2014 bolo nahlásených viac ako 30 000 km v porovnaní s približne 20 000 km v roku 2013). Pokrok sa dosiahol aj v zvyčajne pomalšej oblasti rekonštrukcie železníc, kde výsledky dosiahli takmer 4 000 km do konca roka 2014 v porovnaní s približne 3 000 km na konci roka 2013. Predbežné výsledky pracovného balíka dopravy prebiehajúceho hodnotenia programu EFRR – KF ukazujú, že riešením potrieb regiónov, kde je dopravná infraštruktúra nedostatočne rozvinutá, podporuje politika súdržnosti lepšiu prepojenosť v rámci členských štátov aj cezhranične. Takisto podporila zlepšenie spôsobu, akým sa zásahy v dopravnom sektore plánujú (napr. prostredníctvom rozvoja dopravných stratégií) a pripravujú (napr. prostredníctvom zlepšenia kvality žiadostí o podporu zo strany EÚ pre veľké investície do dopravy presahujúce 50 miliónov EUR), pričom nabáda členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť trvalo udržateľnej doprave v súlade so strategickými dokumentmi EÚ.



Inkluzívny rast (EFRR a ESF) V tejto oblasti spolupracujú programy EFRR a ESF prostredníctvom investícií do infraštruktúry a ľudského kapitálu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, aktívnej politiky trhu práce a začlenenia znevýhodnených skupín do trhu práce a spoločnosti. Z predbežných výsledkov hodnotenia ex post programu ESF vyplýva, že podpora ESF v oblasti prístupu k zamestnaniu predstavovala 12 % z financovania vnútroštátnych aktívnych politík trhu práce (APTP) v rámci EÚ. V niektorých konvergenčných regiónoch (v EÚ-12 a južných členských štátoch ako napríklad Grécko) bol významný podiel účastníkov APTP financovaný prostredníctvom programu ESF. V hodnotení sa tiež zistila vysoká miera zhody medzi intervenciami ESF a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra a stratégie Európa 2020. Program ESF napríklad vo viacerých členských štátoch prispel k reforme verejných služieb zamestnanosti posilnením ich kapacít na navrhovanie a realizáciu programov a/alebo zvýšením ich zručností. Investície ESF do ľudského kapitálu pokryli zásahy zamerané na rozvíjanie zručností rôznych cieľových skupín, zlepšovanie kvality systémov vzdelávania a odbornej prípravy a prispôsobivosti podnikov. Menej rozvinuté regióny (konvergenčné regióny) mohli vykonávať širšie spektrum činností (v porovnaní s rozvinutejšími regiónmi, na ktoré sa vzťahuje cieľ konkurencieschopnosti) v oblasti celoživotného vzdelávania, reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy a rozvoj ľudských zdrojov v oblasti výskumu a inovácií. Ku koncu roka 2013 poskytli investície ESF značné dodatočné zdroje (51 mld. EUR vrátane vnútroštátneho spolufinancovania), a tým prispeli k stratégii Európa 2020, stratégiám vzdelávania a odbornej prípravy a súvisiacich odporúčaní pre jednotlivé krajiny a priniesli výsledky pre 21 miliónov ľudí (46 % všetkých účastníkov), ktorí získali kvalifikáciu (13 %), zamestnanie (8 %) a zlepšili si zručnosti alebo kompetencie, alebo dosiahli „iné pozitívne výsledky“ (25 %). V oblasti sociálneho začlenenia umožnili intervencie ESF doplniť členským štátom existujúce opatrenia sociálneho začlenenia a podporiť tak väčší počet účastníkov, čo by inak v kontexte hospodárskeho poklesu nebolo možné. Na sociálne začlenenie sa pridelilo 11,5 miliardy EUR (vrátane vnútroštátneho spolufinancovania). Do konca roka 2013 získalo najmenej 1,3 milióna účastníkov v rámci prioritnej osi sociálnej inklúzie zamestnanie, dosiahlo kvalifikáciu alebo iné pozitívne výsledky. Výsledky nezahŕňajú oblasť sociálneho prínosu (napr. zvýšenie sebadôvery, zlepšenie hygienických podmienok, aktívnejšie zapojenie do občianskej spoločnosti a aktívnejší prístup pri hľadaní práce), ktorú členské štáty len zriedka zaznamenávajú. Podpora z investícií ESF takisto umožnila členským štátom ponúknuť lepšie služby prispôsobené konkrétnym cieľovým skupinám, ktoré by inak mali prístup len k bežným službám neprispôsobeným ich špecifickým – a často náročným – potrebám.

Celkovo bolo do konca roka 2014 zaznamenaných 98,2 milióna účastníkov intervencií ESF pre všetky politické témy ESF. Pokiaľ ide o výstupy, program dosiahol svoj cieľ získať aspoň toľko účastníkov, koľko sa zapojilo v predchádzajúcom programovom období. Pokiaľ ide o výsledky, v dôsledku obmedzení systémov monitorovania a podávania správ za obdobie rokov 2007 – 2013 poskytujú súhrnné výsledky iba čiastočný obraz. Minimálne 8,9 milióna účastníkov uvádza, že je zamestnaných alebo získalo zamestnanie krátko po intervencii, pričom minimálne 8,5 milióna účastníkov získalo kvalifikáciu alebo osvedčenie alebo úspešne absolvovalo odborný prípravný kurz. Okrem toho ďalších 12,8 milióna účastníkov oznámilo, že zaznamenalo ďalšie pozitívne výsledky, napríklad zlepšenie zručností a kompetencií. Celkové hodnotenie vychádzajúce z hodnotenia ex post a hodnotení vykonaných v členských štátoch možno považovať za pozitívne, hoci bolo v dôsledku nedostatkov systémov monitorovania a veľmi obmedzeného počtu porovnávacieho hodnotenia vplyvu založené z veľkej časti na kvalitatívnych dôkazoch. Pokiaľ ide o program EFRR, investície do vzdelávacej infraštruktúry a infraštruktúry starostlivosti o dieťa naďalej vykazujú významný pokrok s vyše 30 000 dokončenými projektmi, ktoré sa týkali investícií do budovania nových vzdelávacích zariadení (škôl alebo odborných škôl) alebo do modernizácie a vybavenia už existujúcich zariadení. To bol prípad, ktorý sa takmer výlučne vyskytoval v menej rozvinutých regiónov (tzv. konvergenčných regiónov) v jednom členskom štáte (v Taliansku). Tieto opatrenia vykonávali aj ostatné členské štáty, nepoužili však ukazovateľ merajúci rozsah podpory v infraštruktúre, čo následne zabránilo vypracovaniu spoľahlivej správy o počte osôb využívajúcich túto infraštruktúru na úrovni EÚ.



1.5 Udržateľný rast: prírodné zdroje (rozpočtový okruh 2) Na rok 2015 sa na okruh 2 vyčlenilo 63,9 miliardy EUR, čo predstavuje 39,4 % celkového rozpočtu EÚ. Okruh 2 zahŕňa dva piliere spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP): Pilier I, ktorý pozostáva z opatrení na podporu trhu a priamych platieb financovaných z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), a Pilier II, ktorý pozostáva z podpory rozvoja vidieka financovanej z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Okruh sa vzťahuje aj na Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) a na medzinárodný rozmer spoločnej rybárskej politiky (SRP) [napr. regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO) a dohody o udržateľnom rybárstve (SFA)], ako aj na činnosti v oblasti klímy a životného prostredia v rámci programu pre životné prostredie a ochranu klímu (LIFE). Priority Komisie: Činnosti v rámci tohto okruhu prispievajú k dosiahnutiu priorít Komisie „zamestnanosť, rast a investície“, „energetická únia a klíma“ a do určitej miery priority „jednotný digitálny trh“. Prispievajú taktiež k cieľom stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu, pričom majú väzby aj na inteligentný a inkluzívny rast v oblasti investícií, ktoré prispievajú k vytváraniu pracovných miest a k inováciám. Graf č. 5: Vľavo: Hlavné programy financované v roku 2015 v rámci okruhu 2 / Vpravo: Podiel na celkovom rozpočte v roku 2015. Všetky údaje sú v miliónoch EUR.



Opatrenia Komisie na riešenie krízy v poľnohospodárstve Komisia konala dvoma spôsobmi s cieľom zabezpečiť potrebnú stabilizáciu trhu, keďže sektor mliečnych výrobkov a sektor bravčového mäsa boli zasiahnuté ruským zákazom dovozu z EÚ. S cieľom znížiť ponuku na trhu najskôr zaviedla pomoc na súkromné skladovanie. V druhom kole sa pokročilo v uhrádzaní priamych platieb a zavádzaní „balíka solidarity“ rôznych ďalších osobitných opatrení zjednodušenia peňažného toku poľnohospodárov. Na pomoc poľnohospodárom zasiahnutých ruským zákazom dovozu ovocia a zeleniny sa prijali dočasné podporné opatrenia vo výške 219,3 milióna EUR a ďalších 54,3 milióna EUR na pomoc mliekarenskému priemyslu. Okrem toho sa propagačné opatrenia v tretích krajinách zvýšili s prvým rozpočtovým vplyvom vo výške 3 mil. EUR v roku 2015 (ďalšie sumy mali vplyv na roky 2016 a 2017). V roku 2015 sa začali iniciatívy na podporu poľnohospodárskych trhov a zlepšenie zásobovacieho reťazca. Patria sem: šírenie informácií o trhu prostredníctvom „trhových zoznamov“. Vďaka týmto zoznamom bude trh transparentnejší a subjekty trhu budú môcť prijímať informovanejšie rozhodnutia; začatie alebo obnovenie fór pre analýzy, ako napríklad fórum Osobitné skupiny poľnohospodárskych trhov (na riešenie otázok v súvislosti s trhovou transparentnosťou, nekalými obchodnými praktikami a prístup k finančným nástrojom a budúcim trhom) a Fórum na vysokej úrovni na zlepšenie fungovania potravinového reťazca.

1.5.1 Informácie o vykonávaní programov na roky 2014 – 2020 Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) Pokiaľ ide o EPZF, ktorý financuje priame platby poľnohospodárom a výdavky súvisiace s trhom, je vykonávanie v prvých rokoch VFR na roky 2014 – 2020 na dobrej ceste. V rámci spoločnej organizácie trhov (SOT) pôsobia podporné programy pre jednotlivé odvetvia v rôznych fázach svojho cyklu. Dodatočné opatrenia na podporu trhu, ako napríklad pomoc na súkromné skladovanie pre niektoré mliečne výrobky a schémy sťahovania ovocia a zeleniny z trhu, boli prijaté v snahe čeliť ruskému embargu na dovoz určitých poľnohospodárskych produktov z EÚ a poklesu trhu v sektore mlieka a mäsa. Tieto opatrenia poskytli potrebnú podporu dotknutým výrobcom v členských štátoch a pomohli v rámci týchto odvetví znovu nájsť rovnováhu. Európskemu poľnohospodárstvu sa podarilo nájsť alternatívne trhy doma i v zahraničí (najmä v Ázii), ako to dokazujú štatistiky obchodu: napriek strate ruského trhu vzrástla celková hodnota vývozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ o 6 % počas 12 mesiacov od zákazu z augusta 2014. Vývozcovia EÚ dosiahli okrem iného veľké zisky v USA (+19 %) a v Číne (+39 %). V prvých deviatich mesiacoch roka 2015 sa zisky z vývozu vína z EÚ zvýšili medziročne o 660 miliónov EUR (10,3 %). Tento úspech bol podporený sektorovým programom podpory na propagačné akcie v krajinách mimo EÚ, ako aj investície do vinohradov a do spracovania rýb a marketingových nástrojov. V súvislosti s priamymi platbami fond EPZF v rozpočtovom roku 2015 aj naďalej financoval predreformové schémy, boli však zavedené konkrétne prvky reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) z roku 2013 vrátane konvergencie úrovní podpory medzi členskými štátmi. Na administratívnej úrovni pomáhala Komisia od roku 2014 členským štátom pri príprave a realizácii priamych platieb prostredníctvom napr. usmerňovacích dokumentov alebo diskusií na stretnutiach expertných skupín. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) Pokiaľ ide o fond EPFRV, všetkých 118 programov rozvoja vidieka bolo schválených. Komisia neočakáva, že meškanie pri schvaľovaní programu (posledné programy schválené v decembri 2015) bude mať vplyv na schopnosť dosiahnuť ciele programov a s nimi súvisiacich cieľov. K 31. decembru 2015 sa vyčlenilo približne 23.5 mld. EUR. To predstavuje 24 % celkových prostriedkov fondu EPFRV na roky 2014 – 2020. Pokiaľ ide o platby, žiadosti členských štátov prijaté do konca roka 2015 dosiahli celkovú výšku 3,77 miliardy EUR, čo predstavuje 4 % z celkových záväzkov a odráža potrebu urýchliť vykonávanie v nasledujúcich rokoch. Silné zameranie na zjednodušenie Začiatkom roka 2015 Komisia začala rozsiahly proces zjednodušovania, ktorý sa vzťahuje na celé poľnohospodárske acquis. Do konca roku 2015 bolo vykonaných niekoľko legislatívnych úprav, napríklad: predĺženie lehoty na predkladanie žiadostí o podporu; väčšia flexibilita v súvislosti s dobrovoľnou viazanou podporou; platby mladých poľnohospodárov a zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov administratívy členských štátov prostredníctvom zjednodušenia integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS), napríklad zavedením preventívnych predbežných kontrol a rôznych zlepšení usmerňovacích dokumentov týkajúcich sa priamych platieb v súvislosti s vykonávaním oblastí ekologického záujmu. Zjednodušujú sa aj pravidlá administratívnych sankcií v rámci IACS.

Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) V prípade fondu ENRF neskoré prijatie nariadenia o EFNR (máj 2014) spôsobilo predĺženie rokovania s členskými štátmi, ktoré sa zavŕšilo v decembri 2015. Komisia schválila všetkých 27 operačných programov ENRF. S cieľom zaistiť hladký štart implementácie Komisia prijala niekoľko vykonávacích a delegovaných aktov. Na schôdzach výboru ENRF a zasadnutiach expertných skupín ENRF navyše poskytla usmernenie pre členské štáty so zameraním najmä na nové prvky fondu ENRF. Na konci roka 2015 bolo v platnosti celkovo 14 protokolov pre dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (SFPA) s krajinami mimo EÚ, v porovnaní s 10 protokolmi v roku 2013 a 13 v roku 2014. V roku 2015 boli úspešne ukončené rokovania o obnovení protokolov s Grónskom a Mauritániou a o nových dohodách SFPA s Libériou a Cookovými ostrovmi. Naopak dohody s Mozambikom a Kiribati boli po uplynutí protokolov ukončené.



Program na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) Vykonávanie programu LIFE je na dobrej ceste. Nové druhy grantov (projekty integrácie, technickej pomoci, budovania kapacít a prípravné projekty) predstavené v nariadení o programe LIFE boli úspešne zavedené a spustili sa tiež výzvy na predkladanie návrhov. Vysoký dopyt po projektoch zameraných na oblasť klímy a po integrovaných projektoch potvrdil, že nové prvky zavedené v rámci programu LIFE boli prijaté veľmi priaznivo. Po prvých dvoch výzvach na predkladanie návrhov v roku 2014 a 2015 bolo prijatých viac ako 300 žiadostí o projekty v oblasti klímy. Pokiaľ ide o integrované projekty, v roku 2015 bola poskytnutá suma vo výške 63,8 milióna EUR na podporu šiestich integrovaných projektov financovaných v rámci programu LIFE pre životné prostredie: uľahčia koordinované využívanie viac ako 1,4 miliardy EUR doplnkového financovania z fondov EPFRV, EFRR a štátnych a súkromných prostriedkov. Niekoľko úspechov politiky v rámci 7. environmentálneho akčného programu (7. EAP) podporila aj vedecká, technická a logistická podpora financovaná v rámci nástroja LIFE, ide napríklad o činností spojené s vývojom a zavádzaním balíka o obehovom hospodárstve, prípravné práce a logistická podpora konferencie OSN o zmene klímy (COP21), ktorá viedla k prvej univerzálnej, právne záväznej celosvetovej dohode o klíme. 1.5.2 Výsledky programov na roky 2007 – 2013 Aspekty vykonávania Priame platby EPZF v rámci predchádzajúceho režimu pred reformou SPP v roku 2013 sa vykonávali hladko, pričom výpočty a prideľovanie podpory vykonávali správy členských štátov včas. V oblasti rozvoja vidieka (EPFRV) sa v období rokov 2007 – 2013 uskutočnilo množstvo opravných zásahov v programoch jednotlivých členských štátov. Zmeny sa týkali oblastí, ako sú presuny rozpočtových prostriedkov medzi opatreniami, úpravy cieľových príjemcov a kritériá oprávnenosti. To pomohlo riešiť problém nízkej miery čerpania finančných prostriedkov počas prvých rokov vykonávania, ako aj niektoré neočakávané problémy spôsobené zmenou hospodárskych alebo širších politických súvislostí. Konečná miera čerpania v období rokov 2007 – 2013 sa odhaduje na 98 %.

Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH, predtým ENRF) poskytol rybárskemu priemyslu a pobrežným komunitám finančné prostriedky na posilnenie hospodárskej odolnosti a ekologickej udržateľnosti. K 31. máju 2015 sa vyčlenilo len 90,8 % EFRH. Záväzky, ktoré členské štáty prijali od roku 2007 do 31. mája 2015 dosiahli výšku 3,91 mld. EUR pre 134 689 operácií. Investície do rybolovu a akvakultúry predstavovali za rovnaké obdobie 9,27 miliardy EUR: 42 % z EFRH, 26 % z národných verejných príspevkov a 32 % zo súkromných finančných prostriedkov. Opatrenia na trvalo udržateľný rozvoj rybolovných oblastí zaznamenali pokrok s viac ako 11 % celkových záväzkov EFRH. Pokiaľ ide o pákový efekt, každé 1 EUR vyčlenené z podpory EFRH vytvára 1,37 EUR vyčlenenej podpory štátu (+2,2 % v porovnaní s 31. májom 2014), z ktorej pochádza 0,75 EUR zo súkromných finančných prostriedkov a 0,62 EUR z vnútroštátnych verejných príspevkov. V roku 2015 bolo plnenie dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (SFPA) hodnotené ako súčasť širšieho hodnotenia zahŕňajúceho rôzne finančné opatrenia v rámci spoločnej rybárskej politiky. Hodnotenie ukázalo, že dohody SFPA boli riadené v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. Z analýzy výdavkov podľa súkromných dohôd na vstup lodí z krajín mimo EÚ a poplatkov platených majiteľmi lodí vyplýva, že v porovnaní s hodnotou úlovkov sú poplatky za vstup dohodnuté v EÚ výhodné a efektívne. Hodnotenie ukázalo, že v prípade dohody o tuniakoch je pomer medzi kvalitou a cenou menej výhodný ako pri dohode o viacerých druhoch. Pokiaľ ide o projekt LIFE+, granty na projekty dosiahli 81 % viacročného rozpočtu programu vo výške 2,1 mld. EUR. Táto suma predstavovala 1,7 mld. EUR na celé obdobie a uvoľnila finančné zdroje na viac ako dvojnásobok financovania EÚ (1,8 mld. EUR). Príspevok k dosiahnutiu cieľov politiky Vzhľadom na to, že hodnotenia ex post vykonávania programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 a program EFRH neboli ešte ukončené, výsledky uvedené nižšie sú založené na najnovších dostupných informáciách monitorovania týchto programov. Inteligentný rast SPP v období 2007 – 2013 významne ovplyvňovala životaschopnosť poľnohospodárskeho sektora, a to poskytovaním cieleného financovania na zlepšenie jeho výkonnosti. V rokoch 2005 až 2014 sa v poľnohospodárskom sektore EÚ zvyšovala celková produktivita faktorov ročne o 0,7 % (a o 1,7 % ročne v rámci EÚ-13), čo jasne poukazuje na efektívnejšie využitie výrobných faktorov. Financovanie rozvoja vidieka podporuje budovanie vedomostnej základne, investície, rôzne formy spolupráce a inovácie. V období rokov 2007 – 2013 fond EPFRV podporil: 430 000 projektov na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov; 165 000 začínajúcich mladých poľnohospodárov; 385 000 poľnohospodárov zapojených do schém kvality; viac ako 5 miliónov dní odbornej prípravy pre poľnohospodárov. Opatrenia na rozvoj vidieka prispeli k vytvoreniu alebo rozvoju 70 000 (nepoľnohospodárskych) mikropodnikov. Financovanie EPFRV tiež podporilo dosiahnutie lepšieho prístupu k širokopásmovému pripojeniu a/alebo IKT pre 8 miliónov obyvateľov vidieka. Do konca roku 2014 bola miera prístupu k sieti novej generácie vo vidieckych oblastiach 25 % v porovnaní s menej ako 20 % v roku 2013. Hoci využívanie finančných nástrojov v rámci programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 bolo stále mierne (364 miliónov EUR zo 16 programov rozvoja vidieka v 7 členských štátoch), niektoré výsledky boli povzbudivé. Napríklad v rokoch 2010 až 2014 sa záručný fond, ktorý bol aktívny v Rumunsku a financovaný prostredníctvom politiky rozvoja vidieka, zaslúžil o získanie 265 mil. EUR z úverov poskytnutím len 116 mil. EUR ako zabezpečenia vo forme 1 040 záruk.

Udržateľný rast V období rokov 2007 – 2013 bolo viac ako 80 % celkových platieb v rámci SPP naviazaných na dodržiavanie základných noriem zo strany poľnohospodárov v oblasti životného prostredia (ako aj bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat). Okrem toho podporou poľnohospodárov fond EPZF umožnil upustenie od škodlivých náročných postupov. Emisie skleníkových plynov z poľnohospodárskej činnosti (s výnimkou pôdy) sa v rokoch 2001 a 2012 aj naďalej stabilne znižovali s ročnou mierou poklesu v priemere o 0,7 %, čo prispievalo k cielenému trendu znižovania emisií CO2. V rámci programov rozvoja vidieka sa vykonali rôzne druhy platieb v závislosti od oblasti, čo podporilo postupy hospodárenia, ktoré majú preukázateľne priaznivý vplyv na biodiverzitu, pôdu, vodu a vzduch tak v poľnohospodárstve, ako aj v lesnom hospodárstve. Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa plochy, na ktoré sa vzťahujú agroenvironmentálne schémy, rozšírili na 47 miliónov ha, čo predstavovalo v krajinách EÚ-27 v roku 2013 viac ako 25 % využívanej poľnohospodárskej pôdy. Podpora poľnohospodárov, ktorí prešli na ekologické poľnohospodárstvo, sa vzťahovala na 7,7 milióna hektárov. Všetky tieto skutočnosti zohrávali dôležitú úlohu pri zlepšovaní environmentálneho správania poľnohospodárstva EÚ. V rámci programu EFRH v rokoch 2007 až 2013 členské štáty aktívne používali nástroj na vyraďovanie v rámci EFRH s cieľom prispôsobiť rybolovné kapacity dostupným zdrojom. Mnohé členské štáty uviedli vo svojich správach o kapacite flotily za rok 2013, že ich rybárske flotily sú v rovnováhe s lovenými zásobami, hoci existuje mnoho oblastí, ktoré naďalej disponujú nadmernou kapacitu, najmä v oblasti Stredozemného mora. Vo výročnej správe Komisie za rok 2015 o vykonávaní programu EFRH sa potvrdzuje postupný pokles podpory EFRH na opatrenia týkajúce sa flotily (najmä dočasné a trvalé ukončenie) a nepretržitá podpora ekologickejších postupov používaných pri rybolove, čo prispelo k nárastu počtu populácií lovených rýb na úroveň maximálneho udržateľného výnosu (MSY) z 27 v roku 2014 na 39 v roku 2015. Program LIFE+ prispel k zvýšeniu informovanosti, dobrej správe a účasti verejnosti na vykonávaní politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. Program slúžil ako účinný nástroj na podporu vykonávania priorít stanovených v 6. environmentálnom akčnom programe (6. EAP). Hodnotenia potvrdili, že program LIFE+ bol „úspešný nástroj s významnou pridanou hodnotou EÚ“. Za svojich dvadsať rokov vykonávania a okrem „kvantifikovaných prínosov, ktoré sa odhadujú približne na 600 miliónov EUR ročne“, prispel projekt LIFE k: zlepšeniu ochrany a obnovy približne 4,7 hektára pozemkov; zlepšeniu kvality vody na ploche približne 3 milióny hektárov; zlepšeniu kvality ovzdušia približne pre 12 miliónov ľudí; predchádzaniu vzniku odpadu v objeme približne 300 000 ton a recyklácii 1 milióna ton; zníženiu o 1,13 milióna ton emisií CO2 ročne. Príklad pridanej hodnoty EÚ Program LIFE slúži ako platforma na výmenu najlepších postupov a poznatkov, čo umožňuje subjektom v celej EÚ učiť sa zo vzájomných skúseností. Poznatky z viac ako 25 % výsledkov opatrení ochrany prírody v rámci programu LIFE sa ďalej šírili a realizovali v celej EÚ. Príkladom takejto úspešnej výmeny znalostí je projekt Elia zameraný na vytvorenie zelených koridorov biodiverzity pod nadzemným vedením vysokého napätia v lesoch a zároveň znížiť ročné náklady na údržbu pre prevádzkovateľov elektrických prenosových sústav. Vďaka tomuto projektu bolo obnovených 155 km (775 ha) v Belgicku a 31 km (155 ha) vo Francúzsku. V oboch krajinách sa do ochranných opatrení dlhodobo zapojilo 732 zainteresovaných strán z 28 skupín zainteresovaných strán. Analýza nákladov a prínosov ukázala, že ročné náklady na údržbu boli znížené o faktor 2,5 – 5 s návratnosťou počiatočných investícií už do 3 až 9 rokov. V snahe dosiahnuť ročné úspory nákladov vo výške približne 1 milión EUR plánuje prevádzkovateľ v Belgicku po uplynutí obdobia podpory projektu LIFE zaviesť tento postup na ďalších 600 km nadzemných vedení financovaných z vlastného rozpočtu. Opatrenia vykonávané v rámci tohto projektu sa vzťahujú na viac ako 75 000 km v celej EÚ. Inkluzívny rast

Kombinácia priamych platieb a trhových opatrení pomohla obmedziť pracovné a výrobné straty. V roku 2014 sa miera zamestnanosti vo vidieckych oblastiach vrátila na hodnotu 63,3 %. Bol to významný výsledok pre 11 miliónov poľnohospodárskych podnikov v EÚ, ich 22 miliónov pravidelných pracovníkov a ďalších subjektov v poľnohospodárstve – napr. 22 miliónov pracovných miest v oblasti spracovania potravín, maloobchodu s potravinami a stravovacích služieb, či v ďalších sektoroch v oboch smeroch (spolu takmer 44 miliónov pracovných miest v rámci sektora). SPP podporovala prostredníctvom opatrení na rozvoj vidieka aj vyvážený územný rozvoj v EÚ, čo znamenalo takmer 53 000 operácií na zlepšenie základných služieb vo vidieckych oblastiach (napr. dopravy, elektrickej energie, údržby domácností) v období 2007 – 2013. V súvislosti s fondom EFRH nedávna štúdia odhaduje, že vďaka Rybárskym miestnym akčným skupinám (RMAS) vzniklo minimálne 7 300 nových pracovných miest, pričom ďalších 12 500 pracovných miest si udržalo odhadované náklady vo výške 32 000 EUR na vytvorené alebo zachované pracovné miesto, a vyše 200 nových podnikov vzniklo s podporou fondu EFRH. Na základe hodnotenia dokončeného v roku 2015 sa opatrenia SFPA z hľadiska hospodárskych výhod pre EÚ a flotíl krajín mimo EÚ ukázali ako účinné. Opatrenia SFPA podporili zamestnanosť približne 2 500 občanov EÚ pracujúcich na lodiach EÚ z mnohých pobrežných regiónov EÚ, a to najmä v španielskych regiónoch Andalúzia, Galícia, Baskicko, Kanárske ostrovy, v Lotyšsku a Litve, vo francúzskych regiónoch Bretónsko a Réunion a v poľskom regióne Pomoranské vojvodstvo. Zistilo sa však, že zníženie rybolovných možností podľa dohôd o viacerých druhoch v západnej Afrike v priebehu hodnotiaceho obdobia (2007 – 2013) negatívne ovplyvnilo vznik pracovných miest na základe dohody SFPA v regiónoch ako Andalúzia a Kanárske ostrovy. 1.6 Bezpečnosť a občianstvo (rozpočtový okruh 3) V rámci okruhu 3 spája rozpočet EÚ širokú škálu programov (2,5 miliardy EUR, čo predstavuje 1,6 % celkového rozpočtu EÚ na rok 2015) podporujúcich naliehavé politické výzvy, ako sú bezpečnosť, azyl, migrácia a integrácia, zdravie, ochrana spotrebiteľa, kultúra a dialóg s občanmi. Financovanie sa zameriava na projekty s významným nárastom efektívnosti v spolupráci v rámci EÚ. Graf č. 6: Vľavo: hlavné programy financované v roku 2015 v rámci 3. / Vpravo: Podiel na celkovom rozpočte v roku 2015 v prípade okruhu 3. Všetky údaje sú v miliónoch EUR. V dôsledku utečeneckej krízy bola tento rok táto časť rozpočtu pod výrazným tlakom. Agentúry ako napríklad Frontex, EASO a Europol dostali podporu v podobe trojnásobku počiatočnej pridelenej sumy na operácie „Triton“ a „Poseidon“ v Stredozemnom mori a ďalšej pomoci na vymedzenie kritických oblastí. Núdzové opatrenia v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (FVB) sa značne posilnili (+130 miliónov EUR) s cieľom pomôcť členským štátom v prvej línii, ako sú Grécko a Taliansko. Na podporu systému presídľovania bolo takisto poskytnutých 25 mil. EUR. Priority Komisie: Programy v rámci okruhu 3 prispievajú najmä k nasledujúcim prioritám Junckerovej Komisie: „spravodlivosť a základné práva“ a „migrácia“. Tieto programy aj napriek nízkemu rozpočtu prispievajú k výsledkom stratégie Európa 2020. Napríklad program v oblasti zdravia podporuje činnosti týkajúce sa zdravého starnutia (ktoré je predpokladom inteligentného rastu) a nerovností v oblasti zdravia (čo je kľúčovým prvkom inkluzívneho rastu) a Fond pre azyl, migráciu a integráciu prispieva k inkluzívnemu rastu prostredníctvom financovania projektov zameraných na integráciu štátnych príslušníkov krajín mimo EÚ. 1.6.1 Vykonávanie programov VFR na roky 2014 – 2020

V oblasti bezpečnosti, azylu, migrácie a integrácie začali členské štáty vykonávať činnosti, ktoré podporujú fondy AMIF a FVB, ako je uvedené v ich národných programoch. Oba fondy sú kľúčovými zdrojmi financovania na riešenie utečeneckej krízy a sú väčšinou vykonávané v rámci zdieľaného hospodárenia. V roku 2015 sa zaznamenal značný pokrok v počiatočnej fáze. Všetkých 54 viacročných národných programov členských štátov bolo schválených; uvádza sa v nich, ako členské štáty plánujú dosiahnuť ciele financovania. Zostávajúce štyri programy v rámci fondu FVB pre krajiny pridružené k Schengenskej dohode budú schválené v nadväznosti na uzavretie dvojstranných dohôd s týmito krajinami Proces určovania zodpovedného orgánu za riadenie financovania, ktorý je podmienkou vyplatenia finančných prostriedkov, je tiež na dobrej ceste. Ku koncu roka 2015 museli určiť zodpovedný orgán len štyri členské štáty. Na základe týchto krokov sa začalo v roku 2015 monitorovanie vykonávania podpory v praxi. Členské štáty predložili svoje prvé výročné správy o vykonávaní v marci 2016. Napriek neskorému prijatiu právneho základu pre AMIF a FVB, zohľadneniu utečeneckej krízy a nedávnym udalostiam, ktoré súvisia s bezpečnosťou, členské štáty vykázali pokrok vo vykonávaní svojich národných programov. Hoci tempo vykonávania bolo v prvých dvoch rokoch