SK Úradný vestník Európskej únie C 175/35

Stanovisko Výboru regiónov – Internet vecí a opakované použitie informácií verejného sektora

(2010/C 175/09)

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

1. víta iniciatívu Komisie preskúmať uplatňovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora a podporiť akčný plán pre internet vecí, keďže môžu byť cenným prínosom pre občanov, podniky a verejné orgány a môžu pomôcť vytvárať nové pracovné miesta a zlepšiť kvalitu verejnoprospešných služieb.

2. Zdôrazňuje, že opakované použitie informácií verejného sektora na komerčné i nekomerčné účely má veľký význam, rovnako ako investície do výskumu zameraného na podporu špecifických činností a rozvoja budúcich aplikácií na zvýšenie hodnoty internetu vecí ako celku.

3. Vyzdvihuje v súlade so stratégiou i2010 pre európsku informačnú spoločnosť význam miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú hnacou silou hospodárskeho rastu na miestnej úrovni a vytvárajú, využívajú a vlastnia mnohé digitálne informačné výrobky a služby. Preto by mali byť miestne a regionálne orgány v plnej miere a účinne zapojené do riadenia a rozvoja internetu vecí.

4. Zdôrazňuje, že internet vecí môže na miestnej a regionálnej úrovni zvýšiť kvalitu života, rozprúdiť spoločenskú a hospodársku činnosť občanov, podporiť regionálny rozvoj a miestne podniky a poskytnúť účinnejšie a lepšie prispôsobené verejnoprospešné služby občanom. Je niekoľko spôsobov, ako môžu regióny a mestá pomôcť zabezpečiť, že tento potenciál bude v plnej miere využitý. Miestne a regionálne orgány budú v najväčšej miere profitovať zo zásad, ktorými sa riadi internet vecí a zároveň sú hlavnou hnacou silou rozvoja a zavádzania do praxe.

5. Vyzýva, aby boli zozbierané vhodné riešenia na zber a spravovanie informácií verejného sektora, a to so zreteľom na kultúrne a administratívne rozdiely medzi jednotlivými členskými krajinami a miestnymi a regionálnymi orgánmi.

6. Zdôrazňuje úlohu logistiky, ktorá je potrebná na spracovanie obrovského objemu dát využívaných v aplikáciách, ktoré vytvoria a budú využívať orgány verejnej správy.

7. Víta skutočnosť, že smernica o opakovanom použití informácií verejného sektora sa usiluje minimalizovať administratívnu záťaž, ktorú orgány verejnej správy pociťujú kvôli dostupnosti týchto informácií.

8. Zdôrazňuje význam spoločných pravidiel a postupov, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, ako aj to, že je potrebné tieto spoločné pravidlá vytvoriť, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetkých aktérov rovnaké základné pravidlá, že pravidlá pre opakované použitie týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu.

9. Podčiarkuje skutočnosť, že treba podporovať digitálnu integráciu (e-inclusion), teda začleňujúcu, regionálne a sociálne spravodlivú informačnú spoločnosť, ktorá využíva IKT na zvyšovanie konkurencieschopnosti a zlepšovanie verejnoprospešných služieb.

10. Podporuje úsilie podnietiť rozvoj laboratórií v Európe, ktoré by boli spoločne financované univerzitami a súkromnými spoločnosťami, aby sa tak znásobil vplyv výskumných aktivít v oblasti IT v Európe.

11. Zdôrazňuje, že prístup k informáciám verejného sektora a ich opakované použitie môže naštartovať rozvoj aplikácií internetu vecí. Mestá a regióny ako hlavní uchovávatelia a vlastníci obsahu pri informáciách verejného sektora sú kľúčovými aktérmi, ktorí umožnia vytvoriť internet vecí.

Smernica o opakovanom použití informácií verejného sektora

12. Zdôrazňuje, že na vytvorenie trhu pre opakované použitie informácií verejného sektora je potrebné odstrániť exkluzívne dohovory orgánov verejnej správy a súkromných firiem a prijať opatrenia, ktorými by sa zaviedli také modely udeľovania licencií a spoplatňovania, ktoré by uľahčili a v čo najväčšej miere rozšírili opakované použitie informácií verejného sektora (najmä prostredníctvom využívania medzných nákladov). Je tiež dôležité zohľadniť a vyjasniť druhy mechanizmov, ktoré sa využívajú na získavanie verejných informácií a nakladanie s nimi.

13. Pokiaľ ide o zásadu hospodárskej súťaže na trhu s informáciami verejného sektora, zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby mali súkromní poskytovatelia služieb rovnaké podmienky ako inštitúcie verejnej správy, umožniť súkromným užívateľom prístup k verejným informáciám a jasne stanoviť podmienky, za ktorých sa tieto údaje môžu využívať na komerčné účely.

14. Poukazuje na to, že je potrebné nájsť spôsob, akým sa bude stanovovať hospodárska hodnota informácií, a to objektívne, vzhľadom na verejný charakter informácií a ich prepojenie s inštitúciami verejnej správy.

15. Navrhuje, aby sa v úplnom súlade s pravidlami na ochranu osobných údajov rozlišovalo medzi prístupom k verejným informáciám a ich opakovaným použitím, čo by umožnilo dosiahnuť lepšie výhody tým tvorcom informácií, ktorí pri získavaní informácií možno nedokážu úplne pokryť náklady, a zároveň minimalizovať počet prípadov, kedy je prístup k verejným informáciám obmedzený.

Miestne a regionálne orgány ako kľúčový prvok umožňujúci používanie informácií verejného sektora a ako strana, ktorá má z využívania týchto informácií prínos

16. Nabáda, aby sa vzhľadom na nedostatok poznatkov a/alebo mechanizmov na zistenie informácií vhodných na opakované použitie zvýšilo úsilie pokiaľ ide o svetu na regionálnej a miestnej úrovni a aby sa verejným orgánom pomohlo dosiahnuť väčšiu transparentnosť a podporovať opakované použitie informácií verejného sektora.

17. Zdôrazňuje, že užšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov by umožnilo naplno využiť potenciál opakovaného použitia informácií verejného sektora, keďže miestne a regionálne orgány by mohli výraznou mierou prispieť k podpore takéhoto použitia s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta.

18. Poukazuje na to, že pre verejné inštitúcie na miestnej a regionálnej úrovni je nevyhnutné, aby mali k dispozícii primerané vlastné kapacity a trvalé finančné prostriedky na digitalizáciu. Partnerstvá verejného a súkromného sektora a rozvoj trhov v oblasti elektronického vzdelávania (e-learning) poskytujú alternatívy na financovanie digitalizácie obsahu. Informácie verejného sektora sa môžu stať samonosným príjmom, ktorý bude podporovať vytváranie informácií a digitalizačné úsilie. Okrem toho majú svoj význam aj siete a interaktívne komunity, ktoré umožňujú znižovanie nákladov, napríklad v prípade vytvárania otvorený softvéru.

Internet vecí

19. Zdôrazňuje, že rozvoj IT je kľúčovou otázkou pre spoločnosť a jednotný európsky trh za predpokladu, že EÚ vyčlení dostatočné množstvo hospodárskych zdrojov na inováciu, základný výskum a výskum a vývoj, a politických zdrojov na budúcnosť internetu.

20. Konštatuje, že rozvoj interaktívnych platforiem, ako napríklad Web 2.0, sa dnes stal oveľa užitočnejším, a to vďaka svojim komplexným funkciám umožňujúcim výmenu informácií a rozšírenej interoperabilite medzi množstvom sietí, čo otvára možnosti na vytvorenie alebo dodávku obsahu, buď jednotlivo alebo prostredníctvom spolupráce alebo kolektívnych formátov. V tejto súvislosti je rýchly rozvoj technológií masového uchovávania údajov nevyhnutnou podmienkou existencie databáz orgánov verejnej správy, ktoré budú obsahovať popis objektov identifikovaných na základe ich internetovej adresy.

21. Navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala budúcnosti internetu, ktorý by sa mohol vyvinúť do podoby kríženca medzi internetom vecí a vysoko kvalitným obsahom a službami na báze technológie Web 2.0. Jeho nová podoba bude nanovo určovať miesto a úlohu všadeprítomných sietí v životoch ľudí a v oblasti hospodárskeho rastu, čo môže viesť k rozsiahlym zmenám v spoločnosti.

Správa internetu vecí, ochrana súkromia a bezpečnosť údajov

22. Zdôrazňuje, že rozvoj internetu vecí nesmie byť ponechaný len v rukách súkromného sektora, vzhľadom na rozsiahle zmeny v spoločnosti, ktoré so sebou prinesie. Len zapojenie zákonodarcov na úrovni EÚ a orgánov verejnej správy, vrátane miestnych a regionálnych orgánov, môže zabezpečiť, že využívanie IKT podporí okrem iného hospodársky rast, pomôže zvládať výzvy spojené so starnutím spoločnosti a podnieti účinné využívanie energie.

23. Zdôrazňuje, že riadenie internetu vecí musí byť formulované a uplatňované tak, aby bolo v súlade so všetkými verejnými politickými aktivitami, ako sa to uvádza v bielej knihe Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení (1), ktorej cieľom je zlepšiť účinnosť opatrení Spoločenstva vďaka koordinovanej činnosti Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov na základe partnerstva a so zreteľom na navrhovanie a uskutočňovanie politiky Európskej únie.

24. Poukazuje na to, že je potrebné úspešne čeliť hlavným strategickým výzvam, ako napríklad internet vecí, a to prostredníctvom zásad a mechanizmov viacúrovňového riadenia, tak na vertikálnej úrovni, teda medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi na strane jednej a národnými vládami a Európskou úniou a strane druhej, ako aj horizontálne, teda medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, či prípadne experimentovaním s určitými inováciami na miestnej a regionálnej úrovni.

25. Zdôrazňuje, že vo fáze budovania infraštruktúry pre internet vecí a vytvárania služieb, ktoré budú jeho súčasťou bude nevyhnutné zabezpečiť, aby boli splnené všetky bezpečnostné požiadavky na všetkých úrovniach, aby sa tak zabezpečila optimálna úroveň ochrany súkromia a osobných údajov a zabránilo nepovolenému sledovaniu všemožných osobných údajov a profilovaniu, vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov a pod.

26. Poznamenáva, že zaručenie ochrany súkromia závisí od určitých faktorov, medzi ktoré patrí aj štrukturalizácia orgánov verejného sektora (väčšina z nich je na miestnej úrovni), súlad legislatívy v EÚ, podpora inovatívnej kultúry medzi úradníkmi verejných orgánov, vrátane používania spoločného etického kódexu, a riadenie aplikácií založených na IKT.

27. Domnieva sa preto, že by sa osobitná pozornosť mala venovať vytvoreniu usmernení a odporúčaní zameraných na definovanie IKT stratégií, pravidiel, noriem a spoločných formátov, aby sa zvýšila bezpečnosť údajov a podporila ochrana súkromia.

28. Žiada rozsiahle vzdelávacie opatrenia pre všetkých zamestnancov, hlavne však pre odborný technický personál (napríklad siete, systémy, bezpečnosť, ochrana osobných údajov), personál priamo zapojený do bezpečnostných procesov, pri ktorých sa využívajú rôzne metódy, ako aj pre personál všeobecne alebo nepriamo zapojený do inovačných a modernizačných procesov (napríklad základné školenia o výpočtovej technike pre spotrebiteľov).

Socioekonomické vplyvy internetu vecí

29. Domnieva sa, ako to uviedol vo svojom predchádzajúcom stanovisku (2), že miestne a regionálne orgány by sa mali zúčastniť na širokej spolupráci na zlepšenie interoperability vo verejnej správe a zefektívnení poskytovania verejnoprospešných služieb.

30. Vyzdvihuje skutočnosť, že miestne a regionálne orgány môžu, a aj idú, príkladom pri zvyšovaní konkurencieschopnosti Európy, zlepšovaní podnikateľských možností, skvalitňovaní zdravotníckych služieb, ako aj pri využívaní IKT na dosiahnutie lepšej energetickej účinnosti tým, že sa budú šíriť osvedčené technologické postupy, či pri hľadaní partnerov na realizáciu projektov a vyčleňovaní zdrojov.

31. Zdôrazňuje, že len samotné opatrenia na posilnenie IKT nedokážu bez aktívnej podpory a účasti miestnych a regionálnych orgánov posilniť hospodársku výkonnosť. Občianska spoločnosť, miestne a regionálne orgány a vláda by mali spolupracovať a zabezpečiť tak, aby sa rozbehol mravný cyklus zvyšovania hodnoty ľudských zdrojov, organizačných zmien, IKT a produktivity.

32. Poukazuje na to, že aktivity zamerané na zlepšenie základnej gramotnosti v oblasti IKT, získavanie príslušnej vysokej kvalifikácie, celoživotného vzdelávania v tomto odbore a zlepšovanie riadiacich zručností a schopností vytvárať siete, ktoré sú potrebné na účinné využívanie IKT, sú mimoriadne dôležité a patria medzi základné kompetencie miestnych a regionálnych orgánov.

Výskum, vývoj a inovácia

33. Chváli Komisiu za jej záväzok ďalej podporovať výskum a technologický rozvoj v oblasti internetu vecí prostredníctvom 7. rámcového programu, a to nad rámec doterajších skvelých výsledkov, a podporuje využívanie programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), ktorý považuje za vynikajúcu platformu na podporu šírenia budúcich aplikácií internetu vecí. V tejto súvislosti by mohla byť miestna a regionálna úroveň výhodná na realizáciu pilotných projektov, z hľadiska jednoduchosti zavádzania do praxe i z hľadiska pomeru nákladov a prínosu.

34. Podporuje posilnenie úlohy miestnych a regionálnych zainteresovaných strán pri vytváraní rozsiahlych európskych iniciatív ako ERA-Net alebo spoločné technologické iniciatívy (3). V tejto súvislosti podotýka, že proces budovania výskumného a inovačného potenciálu s cieľom zabezpečiť trvalú konkurenčnú výhodu pre Európu a tým dosiahnuť ciele internetu vecí rýchlejšie, sa podarí dosiahnuť len vtedy, ak doňho budú zapojené tie mestá a regionálne orgány, pre ktoré je výskum a inovácia hlavnou prioritou v oblasti financovania z verejných zdrojov.

35. Vyzýva, aby bol dosiahnutý väčší súlad medzi súčasnými politickými opatreniami a nástrojmi spolupráce a aby bol 7. rámcový program, SF a CIP, ktoré poskytujú možnosti financovania v súlade so špecifickými vlastnosťami rôznych výskumných projektov.

36. Zdôrazňuje, že je potrebné prilákať špičkových vedeckých pracovníkov aj z krajín mimo Európy a prízvukuje, že regióny ako hlavný poskytovateľ služieb v oblasti vzdelávania zastávajú v tejto súvislosti významné postavenie a že je potrebné zvýšiť investície regiónov do ľudských zdrojov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať miestnej inovačnej politike, technologickým centrám, podnikateľským inkubátorom, vedeckým parkom a rizikovému kapitálu.

Medzinárodný dialóg

37. Poukazuje na to, že v rámci medzinárodnej spolupráce majú regióny osobitný význam vďaka programom podpory, štrukturálnym a právnym rámcovým podmienkam v kontexte svojej výskumnej politiky.

38. Zdôrazňuje, že aj malé inštitúcie na regionálnej a miestnej úrovni môžu vyprodukovať poznatky, ktoré budú v určitom špecializovanom odbore relevantné pre celý svet, najmä ak sú zapojené do globálnych sietí a spolupracujú s podnikmi založenými na vedomostiach.

39. Vyzdvihuje v tejto súvislosti skutočnosť, že prepojenia a spolupráca medzi regiónmi v rámci krajiny aj medzi krajinami má čoraz väčší význam, najmä pokiaľ ide o opatrenia na podporu zoskupení, sietí a inovačných ekosystémov, pričom ich podpora sa vyvíja skôr smerom k vytvoreniu prvotriednych „uzlov“ na prepojenie celosvetových inovačných sietí, než ku geograficky viazaným zoskupeniam.

V Bruseli 10. februára 2010 Predsedníčka Výboru regiónov Mercedes BRESSO

(1) CdR 89/2009 fin.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) CdR 83/2007 fin.