ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Z rozsiahleho počtu možností, ktoré vyplynuli z procesu konzultácií, boli podrobené úplnému posúdeniu iba tie, pri ktorých sa predpokladala najväčšia pravdepodobnosť dosiahnutia (väčšiny) nových cieľov EÚ. Súčasná Dohoda z Cotonou plánovaná do roku 2020 predstavuje základný scenár, s ktorým sa porovnávajú ostatné možnosti. V prvej možnosti sa nepredpokladá žiadne osobitné partnerstvo medzi EÚ a krajinami AKT, keďže existujúce politiky a stratégie sa považujú za vhodné na dosiahnutie nových cieľov. V druhej možnosti sa predpokladá dohodnutie nového partnerstva, pričom sa budú sledovať rôzne ciele, či už so všetkými krajinami AKT, prostredníctvom regionálne zameraného prístupu, alebo kombináciou oboch. V tejto súvislosti sa zvažujú tri podkategórie možností: 1. spoločná dohoda so všetkými krajinami AKT; 2. tri samostatné regionálne dohody s krajinami v Afrike, krajinami v Karibiku a krajinami v Tichomorí; 3. dohoda spočívajúca v troch rôznych regionálnych partnerstvách pod spoločným zastrešením. Na základe dôkladnej analýzy sa uprednostňuje tretia možnosť: nová dohoda o partnerstve zahŕňajúca celkové zastrešenie, v rámci ktorého sa vymedzujú spoločné zásady, hodnoty a ciele a spôsoby spolupráce medzi EÚ a krajinami AKT v medzinárodnom kontexte a ktorý zahŕňa tri regionálne partnerstvá určené osobitne pre africké, karibské a tichomorské krajiny, do ktorých sa začlenia existujúce regionálne stratégie. Táto možnosť umožňuje zachovať všetky pozitívne prvky súčasnej Dohody z Cotonou (ako bolo zdôraznené v hodnotení dohody). Čo je najdôležitejšie, zavedú sa ňou vhodné podmienky umožňujúce, aby EÚ dosiahla svoje nové ciele vrátane účinnejšieho sledovania svojich politických a hospodárskych záujmov, nárastu svojho vplyvu na medzinárodnom poli a zlepšovania perspektív vykonávania programu 2030. Okrem toho, pri zohľadnení prehĺbenej dynamiky regionalizácie a väčšej rôznorodosti krajín AKT umožní, aby sa opatrenia vykonávali na najvhodnejšej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity. Očakáva sa tiež, že nové partnerstvo bude právne záväzné. Vykonávanie spoločných záväzkov sa s väčšou pravdepodobnosťou dosiahne vtedy, keď bude politická vôľa posilnená záväznými ustanoveniami. To umožní dodržiavanie základných prvkov nového partnerstva prostredníctvom zlepšeného politického dialógu a bude to zaručovať platformu pre vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve. Právne záväzná povaha je vnímaná ako zdroj viacerých výhod a žiadnych závažných nevýhod.
Väčšina členských štátov podporuje ciele Komisie na zlepšenie rámcov včasnej reštrukturalizácie a druhej šance, ale trvá na tom, že harmonizácia by mala zostať na úrovni zásad vzhľadom na zložité vzťahy s inými oblasťami práva, ako je právo obchodných spoločností. Pokiaľ ide o zainteresované strany, obchodné organizácie, združenia odborníkov, finančné inštitúcie, spotrebiteľské organizácie, odborové zväzy a akademickú obec, vo všeobecnosti podporili minimálne harmonizované pravidlá o včasnej reštrukturalizácii a druhej šanci a uvítali myšlienku efektívneho a (nákladovo)-efektívneho rámca EÚ týkajúceho sa platobnej neschopnosti pre záchranu životaschopných podnikov. Takisto zdôraznili potrebu naplánovania vyváženého prístupu, ktorým by sa chránili záujmy všetkých zúčastnených strán a zabránilo by sa morálnemu hazardu. Bankový sektor a ďalšie zainteresované strany však zastávali názor, že táto iniciatíva by sa nemala vzťahovať na oddlženie spotrebiteľov. Európsky parlament podporuje harmonizáciu určitých aspektov reštrukturalizácie a kladie dôraz na zabezpečenie druhej šance pre všetky fyzické osoby.
Z hodnotenia vplyvu vyplýva, že sa uprednostňuje jediný legislatívny akt o riadení energetickej únie, ktorým sa nahrádzajú príslušné časti acquis v oblasti energetiky a v plnej miere sa nahrádza nariadenie o mechanizme monitorovania. Jediný legislatívny akt o riadení energetickej únie, ktorým sa nahrádzajú príslušné časti acquis v oblasti energetiky a príslušné časti nariadenia o mechanizme monitorovania, sa hodnotí podobne aj z hľadiska nákladov a prínosov. Uprednostňovaná možnosť by zahŕňala aj integrované národné plány v oblasti energetiky a klímy, ktoré členské štáty v rokoch 2021 až 2030 dvakrát zaktualizujú a o ktorých budú raz za dva roky podávať správu o vykonávaní prostredníctvom komplexných správ o pokroku. Komisia by každoročne monitorovala kolektívny pokrok prostredníctvom správy o stave energetickej únie. Navrhuje sa, aby Komisia okrem toho vydávala odporúčania týkajúce sa národných plánov na základe postupu stanoveného v právnych predpisoch, a to ako súčasť svojho monitorovania a s cieľom zabezpečiť realizáciu cieľov energetickej únie.
Uvažovalo sa o dvoch možnostiach politiky. Ako už bolo vysvetlené v predchádzajúcom oddiele, nelegislatívne možnosti politiky sú neúčinné, a tak sa pri všetkých možnostiach vyžaduje zmena smernice o DPH. Možnosťou 1 by sa členským štátom umožnilo uplatňovať znížené sadzby na elektronické publikácie a 19 z 28 členských štátov by sa umožnilo zosúladiť sadzby DPH na publikácie. Pri možnosti 2, ktorá by členským štátom takisto umožnila uplatňovať superznížené a nulové sadzby na elektronické publikácie, by sa všetkým 28 členským štátom umožnilo zosúladiť sadzby DPH na publikácie. Zvolená možnosť 2 má ďalšiu výhodu v tom, že je plne v súlade s akčným plánom v oblasti DPH, konkrétne v tom, že výnimky (superznížená a nulová sadzba), ktoré sú k dispozícii len pre niekoľko členských štátov, by sa v konečnom režime DPH mali poskytnúť všetkým členským štátom.
C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Táto možnosť má značné výhody: 1) v porovnaní so súčasným stavom zníži náklady podnikov na dodržiavanie predpisov o 55 % (alebo 2,3 miliardy EUR) a pre podniky, ktoré chcú začať obchodovať cezhranične, to bude dokonca o 95 % menej nákladné než alternatíva priamej registrácie, 2) zvýši konkurencieschopnosť podnikov z EÚ v rámci tradičnej aj digitálnej ekonomiky tým, že im zaistí rovnaké podmienky, keďže dodávatelia z krajín mimo EÚ budú musieť účtovať DPH pri všetkých transakciách smerujúcich do EÚ, 3) dané opatrenia zintenzívnia elektronický obchod v rámci EÚ, 4) táto možnosť zvýši príjmy členských štátov z DPH o 7 miliárd EUR ročne (od roku 2021) v dôsledku väčšej miery dodržiavania predpisov a zrušeného oslobodenia od DPH pri dovoze malých zásielok.

Pokiaľ ide o náklady pre členské štáty, značnou výhodou tejto možnosti je, že infraštruktúra už existuje (v podobe súčasného zjednodušeného režimu jednotného kontaktného miesta – MOSS), a preto by technické výzvy spojené s rozšírením systému MOSS na hmotný tovar mali byť relatívne ľahko zvládnuteľné.
Po rozsiahlych konzultáciách veľká väčšina zainteresovaných strán poľnohospodárskych štatistík EÚ podporuje možnosť č. 4. V ideálnom prípade by väčšina zainteresovaných strán podporila možnosť č. 3, ale nepovažuje ju za uskutočniteľnú do roku 2020. Malá menšina zainteresovaných strán uprednostňuje možnosť č. 2 vzhľadom na nižšie počiatočné náklady.

Priame náklady pre zainteresované strany sa týkajú prispôsobenia sa novým štatistickým a technickým systémom. Tým, že sa bude zisťovať o takmer pätinu menej podnikov, sa zo strednodobého až dlhodobého hľadiska očakáva, že tieto opatrenia povedú k mierne nižšiemu zaťaženiu a úsporám nákladov (čo predstavuje úspory vo výške približne 56 miliónov EUR z odhadovaných celkových nákladov vo výške 320 miliónov EUR na poľnohospodársky cenzus 2010, pričom krátkodobé adaptačné náklady sa odhadujú na približne 26 milióna EUR). Náklady na štatistiky sa musia posudzovať aj so zohľadnením nákladov, ktoré by vznikli, ak by štatistika nebola k dispozícii alebo ak by mala štatistika nedostatočnú kvalitu. Možnosti č. 3 a 4 sú teda menej nákladné ako možnosť č. 2, ktorá zachováva status quo. Možnosť č. 1 je takisto pravdepodobne menej nákladná ako možnosť č. 2, ale má za následok regresiu oproti status quo.
Smernicou 2009/28/ES (ďalej len „smernica OZE“) sa stanovuje európsky rámec na podporu energie z obnoviteľných zdrojov, ktorého súčasťou sú záväzné národné ciele týkajúce sa celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020 pre každý členský štát. V októbri 2014 Európska rada odsúhlasila záväzný cieľ EÚ, ktorým je minimálne 27 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v EÚ do roku 2030 a ktorý sa má dosiahnuť bez záväzných národných cieľov. Podľa prognóz by mala kombinácia dlhodobých dôsledkov súčasných politík, lepšej nákladovej konkurencieschopnosti súvisiacej s technologickým pokrokom, iniciatív týkajúcich sa systému obchodovania s emisiami (ETS) a odvetví mimo tohto systému, usporiadania trhu s elektrickou energiou, riadenia a energetickej efektívnosti viesť k zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Ak však na to nenadväzujú ďalšie politiky EÚ, nie je toto zvýšenie nákladovo efektívne a stále zaostáva za dohodnutým podielom energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni EÚ.

V súvislosti so stratégiou energetickej únie má preskúmanie smernice OZE štyri hlavné ciele: i) prispieť k obmedzeniu celosvetového nárastu priemernej teploty na maximálne 2 °C, aby sa v súlade so záväzkom EÚ k plneniu cieľov parížskej dohody COP 21 dosiahlo obmedzenie tejto teploty na hranicu 1,5 °C; ii) dosiahnuť do roku 2030 nákladovo efektívnym spôsobom podiel energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ na úroveň aspoň 27 %; iii) zlepšiť energetickú bezpečnosť ekonomiky EÚ znížením jej závislosti od dovozu; iv) prispieť k tomu, aby dosiahla vedúce postavenie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a stala sa globálnym centrom rozvoja vyspelých a konkurencieschopných technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.

Vzhľadom na to, že na trhu dochádza ku konkrétnym príkladom jeho zlyhania a prekážkam, sú potrebné opatrenia na úrovni EÚ na zabezpečenie toho, aby záväzný cieľ EÚ aspoň 27 % energie z obnoviteľných zdrojov dosiahli členské štáty spoločne a aby sa tento cieľ dosiahol nákladovo čo najefektívnejším a najmenej rušivým spôsobom. Opatrenia EÚ poskytnú investorom istotu v podobe regulačného rámca pre celú EÚ, konzistentného a nákladovo efektívneho zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v celej EÚ a efektívneho fungovania vnútorného trhu s energiou, a to pri rešpektovaní potenciálu členských štátov vyrábať rôzne formy energie z obnoviteľných zdrojov podľa nimi zvoleného energetického mixu.
V posúdení vplyvu bola opísaná celá škála možností politiky. Okrem toho sa zvažovalo niekoľko balíkov, ktoré kombinujú tieto možnosti politiky: Balík 1 by umožňoval poskytovateľovi služieb získať osvedčenie o zákonnom usadení v domovskom členskom štáte a potvrdenie uzavretého poistného krytia na činnosti, a to tiež v domovskom členskom štáte. Balík 2 by umožňoval poskytovateľovi služieb využiť postup na úrovni EÚ, aby skutočne získal prístup na trh iného členského štátu. Okrem toho by sa jeho prostredníctvom riešili prekážky súvisiace s poistením v kontexte cezhraničných situácií. V balíku 3 by sa navyše v porovnaní s balíkom 2 znižovala regulačná nerovnováha pri niekoľkých kľúčových službách pre podniky prostredníctvom harmonizácie regulačných prekážok pre zahraničných a domácich poskytovateľov služieb. V balíku 4 by sa navyše k balíku 3 zaviedli konkrétne riešenia s cieľom venovať pozornosť riešeniu regulačnej nerovnováhy v prípade vedľajších prevádzok (pobočiek a agentúr) a udelila by sa v ňom výnimka zahraničným poskytovateľom služieb z niektorých požiadaviek a zároveň by sa v ňom umožnilo hostiteľskému členskému štátu zaviesť alternatívne záruky. Balík 2 bol vyhodnotený ako uprednostňovaná možnosť.
Uvažovalo sa o týchto troch možnostiach politiky: 1) Usmernenia a hĺbkové výmena informácií medzi orgánmi by členským štátom mohli pomôcť vykonávať testy proporcionality, ale mali by veľmi obmedzený vplyv. Zavedenie testu proporcionality pre celú EÚ v oblasti regulovaných povolaní by mohlo zahŕňať viaceré možnosti. Mohli by sa ním stanoviť minimálne kritériá pre vykonávanie kontrol proporcionality na základe judikatúry a jej doplnením a zavedením transparentnosti v posúdeniach členských štátov prostredníctvom záväzného nástroja (možnosť 2a) alebo prostredníctvom odporúčania (možnosť 2b). K tomuto by sa navyše mohli zahrnúť procedurálne aspekty, ako napríklad verejné konzultácie a pravidelné revízie na zabezpečenie toho, aby sa kontroly proporcionality vykonávali objektívnym a nezávislým spôsobom. Zabezpečilo by sa tým komplexné posudzovanie vo všetkých odvetviach činností (tu sú dve možnosti: možnosť 3a – smernica EÚ –, a možnosť 3b – odporúčanie). Hoci sa jednotlivé možnosti navzájom nevylučujú, uprednostňovaná je možnosť 3a, keďže by sa ňou riešili problémy na všetkých úrovniach regulácie (vplyv ex ante) najadekvátnejším spôsobom a dosiahol by sa ňou najväčší prínos.
Cieľom tejto iniciatívy je prispieť ku konkurenčnejším a viac integrovaným trhom so službami prostredníctvom lepšieho uplatňovania smernice o službách a bránením zavádzaniu neodôvodnených a neprimeraných regulačných prekážok, ktoré sú v rozpore so smernicou o službách a bránia slobode usadiť sa a slobode poskytovať cezhraničné služby.

Nad rámec súčasného stavu (základný scenár) sa zvažovali štyri možnosti politiky okrem dvoch možností, ktoré boli vyradené. Od možnosti zahrnúť služby v smernici o transparentnosti jednotného trhu sa upustilo vzhľadom na skutočnosť, že regulácia tovarov a služieb v právnych predpisoch EÚ sa výrazne líši. O možnosti zlúčiť povinnosti podľa smernice o uznávaní odborných kvalifikácií s oznamovacou povinnosťou podľa smernice o službách sa neuvažovalo vzhľadom na to, že tieto dve smernice sa líšia v rozsahu pôsobnosti a predmete úpravy. Nelegislatívne usmernenia (možnosť 2) by mohli pomôcť objasniť súčasný postup a povinnosti, ktoré z nich vyplývajú, ale nemohli by zmeniť návrh existujúceho postupu s cieľom zlepšiť jeho účinnosť a efektívnosť. Legislatívna iniciatíva by mohla zahŕňať viaceré možnosti. Mohla by sa zamerať na zvýšenie účinnosti, obsahu a kvality postupu oznamovania, zavedenie povinnosti oznamovať návrhy právnych aktov, stransparentňovanie systému, objasňovanie krokov a úloh v rámci postupu a zlepšovanie kvality informácií predložených v rámci oznámenia (možnosť 3). S cieľom urobiť ju efektívnejšou a relevantnejšou by sa mohol rozšíriť rozsah oznamovacej povinnosti, aby sa týkala aj dôležitých regulačných požiadaviek, ktoré spadajú pod smernicu o službách, ale nie pod existujúcu oznamovaciu povinnosť (možnosť 4). A dodatočne by mohla obsahovať nástroje na posilnenie súladu členských štátov s oznamovacou povinnosťou prostredníctvom objasnenia právnych dôsledkov neoznámenia – v tejto súvislosti existujú dve možnosti (možnosti 5a a 5b). Uprednostňovanou možnosťou je kombinácia možností 3, 4 a 5a. Tým by umožnilo najlepšie riešiť zistené nedostatky a zriadil by sa účinný a efektívny postup oznamovania len s miernym nárastom administratívnych nákladov pre vnútroštátne orgány verejnej moci a Komisiu.
Zvažovali sa štyri hlavné možnosti politiky: zachovanie súčasného stavu (možnosť 1), možnosť právne nezáväzných „soft law“ nástrojov (možnosť 2) a dve možnosti regulačnej politiky (možnosti 3 a 4). V prípade zachovania súčasného stavu by sa na úrovni EÚ nevykonali žiadne opatrenia, pričom ďalšie tri alternatívy by v rôznom rozsahu zlepšili možnosti v oblasti zhabania a skonfiškovania príjmov z trestnej činnosti na cezhraničnej báze. Možnosťou 2 (nelegislatívne opatrenia /soft-law) by sa podporilo vzájomné uznávanie príkazov na zaistenie a konfiškáciu napr. prostredníctvom školení a šírením najlepších postupov a presadzovaním využívania medzinárodných nástrojov na podporu cezhraničného zhabania a konfiškácie. Jej očakávaný dosah by však bol pomerne malý a niektoré členské štáty EÚ by aj tak nemohli konať vo veci určitých žiadostí z iných členských štátov. Možnosti 3 a 4 (legislatívne opatrenie, ktoré predpokladá povinnosti na minimálnee až maximálnej úrovni) by obsahovali povinnosť uznať a vykonať rad príkazov na zaistenie a konfiškáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. V rámci možnosti 3 by sa vyžadovalo uznávanie len tých príkazov na zaistenie a konfiškáciu, ktoré sú stanovené v rámci smernice 2014/42/EÚ. V rámci možnosti 4 by sa vyžadovalo uznávanie príkazov na konfiškáciu, ktoré nie sú založené na predchádzajúcom odsúdení. Podmožnosť 4a (stredný rozsah) by prekračovala rámec možnosti 3 a vzťahovala by sa na všetky typy konfiškácie v trestných veciach; vrátane konfiškácie v trestných veciach, ktorá nie je založená na predchádzajúcom odsúdení. Podmožnosť 4b (maximálny rozsah) by pri konfiškácii majetku, ktorá nie je založená na predchádzajúcom odsúdení, zahŕňala aj občianske a správne konania. Uprednostňovanou možnosťou je podmožnosť 4a, ktorá predpokladá nový nástroj vzájomného uznávania s rozšíreným rozsahom pôsobnosti, ktorý sa bude vzťahovať na všetky typy príkazov na zaistenie a konfiškáciu vydaných v kontexte trestných konaní. Preto dopĺňa harmonizačné opatrenia, ktoré zavádza smernica 2014/42/EÚ. Takisto predpokladá osobitné pravidlá na ochranu práv obetí v cezhraničných prípadoch.
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli30. 1. 2018

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE



ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU



Sprievodný dokument

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady

o vzájomnom uznávaní tovaru, ktorý je v súlade s právnymi predpismi uvedený na trh v inom členskom štáte

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
Tento záver podporilo aj stanovisko platformy REFIT, v ktorom sa odporúča posilnenie ochrany súkromného života občanov prostredníctvom zosúladenia smernice o súkromí a elektronických komunikáciách so všeobecným nariadením o ochrane údajov, aby sa pridali výnimky z pravidla odsúhlasovania súborov cookie, ako aj to, aby Komisia riešila problémy s vnútroštátnym vykonávaním.

Keďže elektronická komunikácia, a to najmä tá, ktorá je založená na internetových protokoloch, má celosvetový dosah, rozmer problému presahuje územie jednotlivých členských štátov. Vnútroštátne pravidlá týkajúce sa dôvernosti komunikácií sa do veľkej miery líšia z hľadiska rozsahu pôsobnosti aj obsahu. Aj keď vďaka tomu členské štáty môžu prijímať politiky na zabezpečenie toho, aby nedošlo k porušeniu tohto práva, nebolo by to možné dosiahnuť jednotne, pretože neexistujú spoločné pravidlá EÚ, a vznikli obmedzenia pri cezhraničných tokoch osobných údajov súvisiacich s používaním elektronických komunikačných služieb do iných členských štátov, ktoré nemajú rovnaké normy ochrany údajov.
Medzi výhody uprednostňovanej možnosti politiky budú patriť zvýšenie ochrany asi 4 miliónov pracovníkov a zrozumiteľnosti predpisov pre zamestnávateľov a presadzovateľov práva. Očakáva sa ďalšie zníženie počtu prípadov rakoviny a úmrtí súvisiacich so zamestnaním, menej prípadov zníženia kvality života pracovníkov a ich rodín, ako aj priame a nepriame úspory nákladov na zdravotnú starostlivosť jednotlivcov. Systémy sociálneho zabezpečenia budú profitovať zo zníženia nákladov na liečbu rakoviny, ako aj zo znížených výdavkov na súvisiace prípady nečinnosti/predčasného odchodu do dôchodku a na vyplácanie náhrad za choroby z povolania. Pre zamestnávateľov bude pravdepodobne prínosom nižší počet absencií a strát produktivity. Štúdiou vykonanou v mene Komisie sa preukázalo, že hlavný prínos sa očakáva od zaradenia „minerálnych olejov ako použitých motorových olejov“ do zoznamu CMD s „látkami, ktoré vznikajú v priebehu procesov“, čím by sa zachránilo 880 životov, bolo by o 90 000 menej prípadov rakoviny, pričom celkový peňažne vyjadrený zdravotný prínos súvisiaci s úsporou zdravotných nákladov počas 50 rokov je vyčíslený na 0,3 až 1,6 mld. EUR. Od stanovenia inhalačného a dermálneho expozičného limitu v pracovnom prostredí (OEL) pre trichlóretylén sa očakáva záchrana 390 životov a peňažne vyjadrený zdravotný prínos vo výške 118 – 430 mil. EUR.

Podniky by mali profitovať zo zvýšenej zrozumiteľnosti. Neočakáva žiadny vplyv na podniky nachádzajúce sa v členských štátoch, v ktorých sú vnútroštátne OEL buď rovnaké alebo nižšie (prísnejšie) než navrhované hodnoty. Pre malé a stredné podniky, ktoré nie sú vyňaté z povinností podľa smernice CMD, sa neplánujú žiadne menej prísne režimy, pretože by to viedlo k rôznej úrovni ochrany pracovníkov v závislosti od veľkosti podniku.

Najvýraznejšie náklady spojené so zvolenými možnosťami súvisia s investíciami do uzavretých systémov na používanie trichlóretylénu, kde sú SME v porovnaní s väčšími podnikmi zraniteľné, pokiaľ ide o požiadavky na kapitálové náklady. Vzhľadom na podmienky smernice EÚ o emisiách z rozpúšťadiel (1999/13/ES), na chartu zodpovedného používania chlórovaných organických rozpúšťadiel, ktorú prijalo dobrovoľné združenie európskych výrobcov chlórovaných organických rozpúšťadiel, a na autorizáciu podľa nariadenia REACH sa však predpokladá, že už došlo k investovaniu do uzavretých systémov. Podniky by mohli používať alternatívnu látku alebo zvýšiť ceny, aby predišli nákladom na uzavretý systém. Desať členských štátov má v súčasnosti zavedené rovnocenné vnútroštátne OEL na rovnakej alebo nižšej úrovni v porovnaní s navrhovanou hodnotou pre trichlóretylén, z čoho vyplýva, že príslušné sektory by mali byť schopné absorbovať tieto dodatočné náklady.
Každá revízia metód zostavovania údajov alebo požiadaviek na údaje je pre VŠO v krátkodobom horizonte spojená s nákladmi, napriek tomu, že v dlhodobejšom horizonte sa pripúšťa potenciálne zníženie nákladov. Používatelia údajov podporujú zlepšenie včasnosti, koherentnosti a porovnateľnosti údajov, ako aj schopnosti reagovať na ich potreby. Poskytovatelia údajov podporujú potenciál možnosti C, v ktorej sa maximálne znižuje administratívne zaťaženie, a majú z neho úžitok. Konkrétne to znamená, že poskytovatelia údajov (VŠO) podporujú uprednostňovanú možnosť politiky C4 – modernizáciu podnikovej štatistiky v jednom rámci (FRIBS) s kombináciou opatrení (kombinácia čiastkových možností SIMSTAT a revidovaného Intrastatu) na modernizáciu Intrastatu.

Okrem uvedených kvalitatívnych výhod má možnosť C4 potenciál znížiť zaťaženie poskytovateľov údajov (zníženie zaťaženia o 13,5 %) a zároveň zachovať vysokú kvalitu produkovanej štatistiky. Zefektívnený a zjednodušený právny rámec by dosiahol ciele programu REFIT a vytvoril by väčšiu flexibilitu. Z toho by zasa mali úžitok používatelia údajov (vrátane zostavovateľov makroekonomických ukazovateľov ako napr. HDP), keďže by sa zlepšila včasnosť a reakcieschopnosť, ako aj kvalita údajov a zaručila by sa konzistentnosť podnikovej štatistiky aj v dlhodobom horizonte. Lepší prístup k administratívnym a iným zdrojom údajov, ako aj možnosť využívať a vymieňať si mikroúdaje by boli užitočné pri vnútroštátnych postupoch tvorby, ktoré používajú zostavovatelia údajov. Okrem toho by vďaka integrovanejším postupom mohli z dlhodobého hľadiska ľahšie usporiť celkové náklady.