10.Schválenie vojenských požiadaviek viedlo k dokončeniu analýzy rozdielov medzi požiadavkami vojenskej a civilnej dopravnej infraštruktúry (pozri body 17 – 21). Po predložení analýzy rozdielov Politickému a bezpečnostnému výboru tento výbor 8. mája 2019 vyzval Európsku službu pre vonkajšiu činnosť/Vojenský štáb EÚ, aby poskytli aktualizáciu parametrov dopravnej infraštruktúry a geografických údajov vojenských požiadaviek s prihliadnutím na analýzu rozdielov. Vojenský štáb EÚ pripravil návrhy aktualizácií v úzkej spolupráci s členskými štátmi EÚ, útvarmi Komisie a Európskou obrannou agentúrou a v prípade potreby s koordináciou s NATO na úrovni zamestnancov, a to s ohľadom na schválenie aktualizovaných vojenských požiadaviek do leta 2019 Radou. Po nadviazaní spolupráce so zamestnancami NATO v rámci štruktúrovaného dialógu NATO zaslalo 22. marca 2019 EÚ svoje aktualizované parametre všeobecnej infraštruktúry.

1.Zlepšenie vojenskej mobility je kľúčovou iniciatívou EÚ, ktorá sa začala 10. novembra 2017. Prispeje k vytvoreniu európskej obrannej únie, na ktoré vyzval predseda Komisie Juncker vo svojej správe o stave Únie v roku 2017. Prispieva k napĺňaniu úrovne ambícií v oblasti bezpečnosti a obrany, ktoré schválila Rada 14. novembra 2016 po predložení Globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie. Vojenská mobilita sa realizuje v súlade so stálou štruktúrovanou spoluprácou, a to aj na úrovni projektov, ako aj realizáciou konkrétnych opatrení, ktoré členské štáty EÚ prijali 25. júna 2018. Okrem toho je kľúčovou prioritou spolupráce medzi EÚ a NATO v rámci vykonávania spoločných vyhlásení a priebežného štruktúrovaného dialógu o vojenskej mobilite na úrovni zamestnancov.

24.Komisia očakáva revíziu nariadenia o transeurópskej dopravnej sieti, ktorá by mala byť dokončená v prvom polroku 2020. Komisia do procesu revízie zahrnie určité vojenské požiadavky a/alebo požiadavky týkajúce sa dvojakého využitia.

23.Keď členské štáty EÚ identifikujú oblasti potrebnej modernizácie existujúcej infraštruktúry a možné nové projekty v oblasti infraštruktúry a keď sa vymedzia požiadavky dvojakého využitia, Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť budú spolupracovať s členskými štátmi EÚ a so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na orientačnom pláne projektov dvojakého využitia. To sa realizuje do roku 2020.

21.V navrhovanom nariadení o Nástroji na prepájanie Európy na roky 2021 – 2027 sa stanovuje, že Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom sa v prípade potreby uvedú najmä požiadavky na infraštruktúru uplatniteľné na určité kategórie opatrení v oblasti infraštruktúry dvojakého využitia. Komisia do tohto procesu zapojí Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, členské štáty EÚ a príslušné zainteresované strany. Konzultácie so zainteresovanými stranami sa začali v polovici apríla 2019.

25.TENtec je informačný systém Komisie na koordináciu a podporu politiky transeurópskej dopravnej siete.

26.Už sa ukázalo, že je veľmi užitočný na účely vojenskej mobility, pretože umožnil konvertovať geografické údaje určené vo vojenských požiadavkách na vizuálny formát a vytvoriť interaktívny prehliadač TENtec Military Mobility Map Viewer. Tento prehliadač poskytuje vizuálny spôsob, ako analyzovať sieť vojenskej mobility, vykonávať rôzne výpočty s ohľadom na dĺžku siete vojenskej mobility a jej prekrývanie s transeurópskou dopravnou sieťou, ako aj uľahčovať cezhraničné spojenia.

27.TENtec sa okrem toho neprestajne zlepšuje: napríklad do leta 2019 sa očakáva aktualizácia technických parametrov TENtec, ktorá sa bude vzťahovať na základné body týkajúce sa vojenskej mobility.

Akčný plán sa napokon týka možného prepojenia vojenských a civilných databáz. Konzultácie s príslušnými stranami, pokiaľ ide o uskutočniteľnosť takýchto opatrení, sa začnú v roku 2020.

IV.PREPRAVA NEBEZPEČNÉHO TOVARU

28.Vojenská preprava nebezpečného tovaru je ďalšou oblasťou, v ktorej môžu opatrenia EÚ poskytnúť pridanú hodnotu. Európska obranná agentúra uzavrela v úzkej spolupráci s útvarmi Komisie prieskum zameraný na existujúce pravidlá uplatniteľné na prepravu nebezpečného tovaru vo vojenskom sektore. Zistenia boli v apríli 2019 predložené členským štátom EÚ zúčastneným v Európskej obrannej agentúre a budú sa ďalej posudzovať.

29.Prieskum mapuje vnútroštátne legislatívne rámce so zameraním na prekážky a obmedzenia pohybu nebezpečného tovaru. Vnútroštátne postupy týkajúce sa prepravy nebezpečného tovaru vo vojenskom sektore boli inventarizované a vytvoril sa dotazník, ktorý bol 8. októbra 2018 zaslaný členským štátom EÚ.

30.EÚ a NATO okrem toho v rámci štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a NATO o vojenskej mobilite analyzovali možné synergie vo svojich príslušných činnostiach týkajúcich sa prepravy nebezpečného tovaru. Uvoľnením príslušnej normalizačnej dohody NATO, ako aj ďalších referenčných dokumentov pre EÚ sa v tejto súvislosti uľahčí zosúladenie ich úsilia v oblasti prepravy nebezpečného tovaru, ako aj v iných oblastiach spojených s vojenskou mobilitou.

31.Útvary Komisie analyzujú rôzne možnosti, ktoré by mohli zjednodušiť prepravu nebezpečného tovaru, a tým zlepšiť vojenskú mobilitu. Výsledky tejto analýzy sa zohľadnia pri ďalšom rozvoji príslušných programov a iniciatív EÚ, a to aj v kontexte Európskej obrannej agentúry. Výsledok prieskumu Európskej obrannej agentúry, ktorý sa má uskutočniť v lete 2019, okrem toho pomôže posúdiť uskutočniteľnosť a potrebu ďalších opatrení na úrovni EÚ v súlade s akčným plánom.

32.Činnosti súvisiace s prepravou nebezpečného tovaru sa rozvíjajú v úzkej spolupráci medzi Európskou obrannou agentúrou, útvarmi Komisie a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť/Vojenským štábom EÚ. Výbor pre prepravu nebezpečného tovaru, ktorý tvoria civilní experti, je pravidelne informovaný.

V.CLÁ A DAŇ Z PRIDANEJ HODNOTY

A.Clá

33.V akčnom pláne sa určili aj osobitné opatrenia s cieľom zefektívniť a zjednodušiť colné formality pre cezhraničné presuny vojenských síl a zároveň zabezpečiť súčinnosť s NATO. V súčasných colných právnych predpisoch v EÚ, ktoré sú účinné od mája 2016, sa predpokladá možnosť použitia formulára 302, ktorý je špecifickým colným formulárom zavedeným NATO, ktorý plní funkciu colného vyhlásenia len pre colný režim tranzit. Tieto právne predpisy by sa mohli zmeniť, aby sa formulár 302 rozšíril na určité colné režimy iné než tranzitné, ako je napr. dovoz a vývoz (vývoz len dočasne).

34.Súčasne by sa vytvorením formulára EÚ 302 zefektívnili cezhraničné presuny vojenských síl mimo zastrešenia NATO. Tento formulár by mohli využívať aj členské štáty EÚ, ktoré nie sú členmi NATO. Zosúladením formulára NATO 302 a formulára EÚ 302 v čo najväčšej možnej miere, teda s cieľom používať rovnaké formuláre, by sa v celej EÚ zjednodušili súvisiace colné režimy, čím by sa takisto zabezpečilo jednotné zaobchádzanie s presunmi vojenských síl zo strany colných orgánov vo všetkých členských štátoch EÚ.

35.Členské štáty EÚ preukázali na technickej úrovni širokú podporu pre návrhy zmien právnych predpisov potrebných na zjednodušenie colných formalít súvisiacich s cezhraničnými presunmi vojenských síl, ako aj na zavedenie formulára EÚ 302. Vytvorenie formulára EÚ 302 uľahčila Európska obranná agentúra v rámci svojho programu ad hoc v oblasti ciel, ktorá o tom zároveň informovala NATO. Úplné zosúladenie formulára 302 medzi NATO a EÚ závisí od posúdenia revidovaného formulára 302 z pohľadu NATO. Právny základ na použitie formulára EÚ 302 sa vytvorí zahrnutím vzoru tohto formulára do colných predpisov EÚ.

36.Zmeny právnych predpisov si vyžadujú rad zmien dvoch nariadení Komisie: delegovaného aktu a vykonávacieho aktu týkajúcich sa colného kódexu Únie. Návrh na zmenu delegovaného aktu by mala Komisia prijať na jeseň 2019 a návrh na zmenu vykonávacieho aktu by mala Komisia prijať najskôr na začiatku roka 2020.

B.Daň z pridanej hodnoty

37.Ďalším dôležitým cieľom, ktorý Komisia dosiahla, je to, že 24. apríla 2019 prijala návrh na zmenu dane z pridanej hodnoty a zaobchádzania so spotrebnou daňou, pokiaľ ide o obranné úsilie v rámci Únie . Vzhľadom na to, že na dodávky ozbrojeným silám, ktoré sa zúčastňujú na obrannom úsilí NATO mimo svojej krajiny, sa už takéto výnimky vzťahujú, cieľom návrhu je zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie v oblasti obranného úsilia v rámci NATO a EÚ tým, že sa dodávky ozbrojeným silám oslobodia od dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní, keď sú tieto sily nasadené mimo svojho vlastného členského štátu a podieľajú sa na obrannom úsilí v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Zosúladením nepriameho daňového zaobchádzania v súvislosti s obidvoma obrannými úsiliami sa v rámci iniciatívy uznáva rastúci význam spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a vojenskej mobility.