EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli5. 5. 2021 COM(2021) 223 final 2021/0114(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zahraničných subvenciách narúšajúcich vnútorný trh {SEC(2021) 182 final} - {SWD(2021) 99 final} - {SWD(2021) 100 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Európska únia (EÚ) je úzko prepojená so svetovým hospodárstvom. Jej obchod s tovarom a so službami v hodnote 5 984 miliárd EUR v roku 2019 predstavuje 16,4 % celkového svetového obchodu. V dôsledku toho obchod tvorí takmer 35 % hrubého domáceho produktu (HDP) EÚ, pričom 35 miliónov pracovných miest v EÚ závisí od vývozu. Tok výrobkov, služieb a kapitálu do EÚ a z EÚ prispieva k jej rastu, a to zlepšovaním konkurencieschopnosti, vytváraním pracovných miest, podnecovaním inovácií a otváraním nových trhov. V roku 2017 bola EÚ28 miestom určenia pre tretinu svetových investícií a domovom pre zhruba 100 000 spoločností vo vlastníctve zahraničných subjektov. Priame zahraničné investície (PZI) sú vítaným zdrojom zamestnanosti (16 miliónov pracovných miest), rastu a konkurencieschopnosti. Silný, otvorený a konkurencieschopný jednotný trh umožňuje európskym aj zahraničným spoločnostiam konkurovať na základe kvality, pokiaľ sú zabezpečené rovnaké podmienky na vnútornom trhu. Komisia v tejto súvislosti 10. marca 2020 predstavila Novú priemyselnú stratégiu pre Európu, ktorou sa vytýčila cesta umožňujúca priemyslu EÚ postaviť sa na čelo ekologickej a digitálnej transformácie na základe hospodárskej súťaže, otvorených trhov, výskumu a technológií na špičkovej úrovni a silného jednotného trhu. EÚ sa usiluje o model otvorenej strategickej autonómie formovaním systému globálnej správy hospodárskych záležitostí a rozvíjaním vzájomne prospešných bilaterálnych vzťahov, no zároveň chráni svoj vnútorný trh pred nekalými praktikami a praktikami zneužívania. V oznámení o preskúmaní obchodnej politiky prijatom 18. februára 2021 sa stanovuje smerovanie otvorenej, udržateľnej a asertívnej obchodnej politiky, ktorá vychádza z otvorenosti ako strategickej voľby a zároveň je vybavená nástrojmi na boj proti nekalým obchodným praktikám. V posledných rokoch sa zdá, že zahraničné subvencie mali v niektorých prípadoch rušivý vplyv na vnútorný trh EÚ a vytvorili nerovnaké podmienky pre hospodársku súťaž. Hoci vo všeobecnosti stále chýbajú spoľahlivé údaje o subvenciách poskytnutých tretími krajinami, rastie počet prípadov, keď vzniká dojem, že zahraničné subvencie uľahčili akvizíciu podnikov EÚ, ovplyvnili investičné rozhodnutia, narušili obchod so službami alebo inak ovplyvnili správanie ich príjemcov na trhu EÚ, čo škodí spravodlivej hospodárskej súťaži. V tejto súvislosti môžu mať zahraničné subvencie rôzne podoby, ako sú napríklad úvery s nulovým úrokom, neobmedzené štátne záruky, oslobodenia od dane alebo daňové úľavy vo vzťahu k zahraničným investíciám či obchodu alebo vyčlenené štátne finančné prostriedky. Ak by ich poskytovali členské štáty a posudzovali by sa podľa pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci, v mnohých prípadoch by boli problematické. EÚ sa od roku 2017 aktívne zapája do trojstranných rozhovorov so Spojenými štátmi a s Japonskom s cieľom zlepšiť viacstrannú spoluprácu vo viacerých kľúčových oblastiach. Európska rada v júni 2018 poverila Komisiu, „aby sa usilovala o modernizáciu WTO v záujme dosiahnutia cieľov, aby sa WTO stala relevantnejšou a lepšie sa prispôsobovala meniacemu sa svetu a aby fungovala efektívnejšie“. V januári 2020 sa vysokí zástupcovia obchodu z EÚ, USA a Japonska dohodli na potrebe posilniť pravidlá Svetovej obchodnej organizácie (WTO) týkajúce sa priemyselných subvencií. V tejto súvislosti má EÚ v úmysle začať pracovať na vytvorení pravidiel WTO s cieľom riešiť celý rad narušení hospodárskej súťaže v dôsledku intervencií štátu do hospodárstva vrátane priemyselných subvencií, ako sa opisuje v prílohe k oznámeniu o preskúmaní obchodnej politiky. Vzhľadom na výzvu nájsť v súvislosti so subvenciami v rozumnej lehote multilaterálne riešenie sa Komisia (v rámci Novej priemyselnej stratégie pre Európu) zaviazala preskúmať, ako čo najlepšie posilniť antisubvenčné mechanizmy a nástroje EÚ. Komisia 17. júna 2020 prijala bielu knihu o zahraničných subvenciách s cieľom preskúmať tento problém, začať verejnú diskusiu a navrhnúť možné riešenia. V bielej knihe a podrobnejšie v oddiele 2 správy o posúdení vplyvu, ktorá je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, sa opisuje legislatívna medzera v pravidlách EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, obchodu a verejného obstarávania, ktorá prakticky bráni EÚ prijímať opatrenia v prípadoch, keď zahraničné subvencie spôsobujú narušenia na vnútornom trhu, a to aj financovaním koncentrácií alebo ponúk verejného obstarávania. V bielej knihe sa poznamenáva, že kým poskytovanie podpory orgánmi členských štátov podlieha kontrole EÚ zameranej na štátnu pomoc, v prípade podpory poskytovanej krajinami mimo EÚ nie je zavedený žiadny porovnateľný režim. Týmto sa podniky vykonávajúce hospodársku činnosť v EÚ bez subvencií dostávajú do znevýhodnenej pozície oproti príjemcom zahraničných subvencií. V bielej knihe sa ďalej identifikujú problémy spojené s prístupom subjektov, ktoré dostávajú zahraničné subvencie, k financovaniu z prostriedkov EÚ, čím by sa mohla narušiť hospodárska súťaž v prípade finančných prostriedkov EÚ. V posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, sa uvádza, že všetky opatrenia Únie na riešenie rušivých vplyvov zahraničných subvencií vo verejnom obstarávaní sa budú vzťahovať na rozpočtové výdavky EÚ v rámci zdieľaného riadenia rozdelené prostredníctvom verejného obstarávania. Priame riadenie finančných prostriedkov EÚ podlieha nariadeniu EÚ o rozpočtových pravidlách. Komisia preskúma možnosť navrhnúť spoluzákonodarcom zmeny nariadenia o rozpočtových pravidlách počas ďalšej revízie s cieľom zohľadniť vplyv zahraničných subvencií. Pokiaľ by sa financovanie z prostriedkov EÚ rozdeľovalo prostredníctvom verejného obstarávania v rámci zdieľaného riadenia, možné narušenia by sa riešili na základe ustanovení týkajúcich sa verejného obstarávania, ktoré sa uvádzajú v tomto návrhu. Niekoľko členských štátov nedávno navrhlo opatrenie zamerané na riešenie možných narušení spôsobených zahraničnými subvenciami. Nemecká protimonopolná komisia navyše navrhla nástroj zahraničnej štátnej pomoci na riešenie negatívnych účinkov zahraničných subvencií na vnútorný trh. Na otázku zahraničných subvencií pri viacerých príležitostiach upozornili aj spoluzákonodarcovia. Rada vo svojich záveroch z 11. septembra 2020 odkazuje na bielu knihu Komisie a Európska rada vo svojich záveroch z 1. a 2. októbra 2020 požaduje vypracovať „ďalšie nástroje na riešenie rušivých vplyvov zahraničných subvencií na jednotnom trhu“. Európsky parlament vo svojej správe z februára 2020 o politike hospodárskej súťaže vyzval Komisiu, aby „prešetrila možnosť pridať do práva hospodárskej súťaže EÚ pilier, ktorým by sa Komisii poskytli primerané nástroje prešetrovania v prípadoch, keď je spoločnosť podozrivá z narušujúceho správania v dôsledku vládnych subvencií alebo z vytvorenia nadmerných ziskov na základe dominantnej pozície na trhu v jej domovskej krajine“. Skupina 41 poslancov Európskeho parlamentu v spoločnom liste adresovanom výkonnej podpredsedníčke Komisie Margrethe Vestagerovej, výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi a komisárovi Thierrymu Bretonovi vyjadrila silnú podporu nástroju na riešenie problematiky „spoločností z tretích krajín, ktoré dostávajú značnú štátnu podporu“. Ako bolo oznámené v pracovnom programe Komisie na roky 2020 – 2021, v tomto návrhu nariadenia sa preto stanovujú funkcie nového nástroja na riešenie medzery v právnych predpisoch a na zabezpečenie rovnakých podmienok na vnútornom trhu. Aj v bode 3.2.6 oznámenia o preskúmaní obchodnej politiky sa uvádza posilnenie zamerania na vykonávanie a presadzovanie a na zabezpečenie rovnakých podmienok. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky V súčasnosti neexistujú osobitné pravidlá EÚ na riešenie rušivých vplyvov, ktoré môžu mať zahraničné subvencie na vnútorný trh. Hoci EÚ má systém kontroly štátnej pomoci zakotvený v článkoch 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), uplatňuje sa len vtedy, keď členský štát EÚ poskytuje finančnú podporu podniku alebo skupine podnikov, pričom dôjde k zvýhodneniu, ktorým sa narúša hospodárska súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Antitrustové pravidlá EÚ zakazujú dohody alebo zosúladené postupy podnikov, ktorých cieľom alebo dôsledkom je narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, a zneužívanie dominantného postavenia podnikmi bez ohľadu na ich formy alebo spôsob financovania. Pravidlami EÚ týkajúcimi sa fúzií sa stanovuje systém predbežnej notifikácie a schvaľovania koncentrácií s trvalými zmenami kontroly nad podnikmi, ktoré presahujú určité finančné limity obratu v EÚ bez ohľadu na to, či takéto koncentrácie môžu byť financované vo forme poskytnutých zahraničných subvencií. V tomto návrhu sa riešia narušenia vnútorného trhu spôsobené zahraničnými subvenciami, ktoré nepatria do pravidiel EÚ týkajúcich sa štátnej pomoci, kontroly fúzií a antitrustových pravidiel. Návrh dopĺňa existujúce pravidlá hospodárskej súťaže a je s nimi plne v súlade. Riešia sa v ňom škodlivé účinky zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž v prípadoch koncentrácií a verejného obstarávania ex ante bez toho, aby sa obmedzila schopnosť EÚ zasiahnuť ex post v ostatných situáciách na trhu, a to vrátane menších koncentrácií a postupov verejného obstarávania. Návrh je plne v súlade s pravidlami EÚ v oblasti verejného obstarávania. Smernice EÚ o verejnom obstarávaní sa vzťahujú na ponuky, pri ktorých sa očakáva vyššia hodnota ako daná suma. Sú určené na zabezpečenie konkurencieschopného, otvoreného a dobre regulovaného trhu verejného obstarávania. Takisto sa nimi zabezpečuje, aby mali spoločnosti EÚ prístup k rýchlemu a účinnému preskúmaniu. Predkladaný návrh sa zaoberá konkrétne narušeniami, ktoré môžu zahraničné subvencie spôsobiť postupom verejného obstarávania v rámci EÚ. Dopĺňa teda existujúce pravidlá.

•Súlad s ostatnými politikami Únie Návrh je v súlade s novou priemyselnou stratégiou a s preskúmaním obchodnej politiky v tom, že prispieva k zabezpečeniu konkurencieschopnosti a otvorenej strategickej autonómie EÚ, a to posilnením jej antisubvenčných mechanizmov a nástrojov. V návrhu sa zohľadňujú aj ciele Európskej zelenej dohody. Bude tvoriť súdržný, účinný a primeraný rámec na riešenie narušení na vnútornom trhu, ktoré v súčasnosti nemožno riešiť. Tento návrh dopĺňa zmenený návrh týkajúci sa nástroja medzinárodného obstarávania (NMO), ktorý je zameraný na podporovanie obchodných partnerov, aby rokovali s EÚ o otvorení svojich trhov verejného obstarávania podnikom z EÚ. Cieľom návrhu týkajúceho sa NMO, ako ho predložila Komisia, je zlepšiť prístup k trhom verejného obstarávania mimo EÚ. Nebude však riešiť narušenia postupov verejného obstarávania na vnútornom trhu spôsobené zahraničnými subvenciami poskytnutými podnikom pôsobiacim na trhoch verejného obstarávania EÚ. Návrh je v súlade s obchodnou politikou EÚ a dopĺňa existujúce nástroje obchodu. Dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (na multilaterálnej úrovni), dvojstrannými dohodami o voľnom obchode a antisubvenčným nariadením EÚ sa riadi využívanie subvencií z hľadiska ich rozsahu a upravujú sa opatrenia, ktoré možno prijať na boj proti účinku týchto subvencií. Opatrenia na boj proti nekalým praktikám majú zvyčajne formu dodatočných dovozných ciel na odstránenie ujmy spôsobenej subvenciami, ktoré poskytli iné krajiny WTO. Antisubvenčné pravidlá EÚ však riešia len ujmu spôsobenú dovozom tovaru do EÚ, pri ktorom sa využila zahraničná subvencia. Na medzinárodnej úrovni môže EÚ podať žalobu proti členovi WTO za porušenia Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ale rozsah pôsobnosti tejto dohody sa takisto obmedzuje na obchod s tovarom. Všeobecná dohoda WTO o obchode so službami (GATS) zahŕňa integrovaný mandát na vypracovanie pravidiel pre subvencie v oblasti obchodu so službami, ale žiadne takéto pravidlá doteraz vypracované neboli. Tento návrh dopĺňa nariadenie o preverovaní priamych zahraničných investícií (PZI), ktorého účelom je určiť pravdepodobný vplyv PZI na bezpečnosť a verejný poriadok posúdením ich účinkov napríklad na kritickú infraštruktúru, kritické technológie a kritické vstupy. Na rozdiel od toho sa v tomto návrhu osobitne rieši otázka narúšania rovnakých podmienok spôsobeného zahraničnými subvencovanými investíciami na vnútornom trhu vrátane strategických odvetví, kritických aktív a technológií. Návrh je v súlade s inými nástrojmi EÚ vrátane Charty základných práv Európskej únie. Návrh je takisto v súlade s cielenou a na mieru prispôsobenou reguláciou konkrétnych odvetví vrátane odvetvia námorných technológií a odvetvia letectva. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Navrhovaným nariadením by sa zaviedol poriadok vo veci zahraničných subvencií, ktoré majú rušivý vplyv na vnútorný trh, vrátane situácií, keď subvencovaný investor plánuje nadobudnúť cieľový podnik z EÚ alebo sa zúčastniť na postupe verejného obstarávania v EÚ. V článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa vymedzuje rozsah pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky Únie v tom zmysle, že zahŕňa okrem iného opatrenia, ktoré sa majú prijať „v prípade subvencií“, „priamych zahraničných investícií“ a obchodu s tovarom a so službami. Navrhované nariadenie teda vo veľkej miere patrí do rozsahu pôsobnosti článku 207 ods. 2 ZFEÚ, ktorým sa stanovuje prijatie opatrení vymedzujúcich rámec pre uskutočňovanie spoločnej obchodnej politiky. Zároveň sa navrhované nariadenie môže uplatniť aj na určité činnosti, ktoré subjekt už usadený v jednom členskom štáte vykonáva v inom členskom štáte, napríklad na akvizíciu iného subjektu v inom členskom štáte alebo účasť na verejnom obstarávaní v inom členskom štáte. V tomto rozsahu môže navrhované nariadenie ovplyvniť právo usadiť sa a voľný pohyb tovaru a služieb v rámci Únie. Vzhľadom na to by mal návrh vychádzať aj z článku 114 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje prijatie opatrení na aproximáciu opatrení členských štátov, ktoré smerujú k vytváraniu alebo fungovaniu vnútorného trhu. Hoci doteraz neexistujú žiadne vnútroštátne pravidlá zaoberajúce sa zahraničnými subvenciami, viacero členských štátov uviedlo, že vidia potrebu riešiť narušenia spôsobené zahraničnými subvenciami. Nie je vylúčené, že v prípade absencie opatrení zo strany EÚ by sa aspoň niektoré členské štáty mohli rozhodnúť prijať vnútroštátne právne predpisy. V dôsledku toho a s cieľom zabrániť zbytočným prekážkam, ktoré by vyplývali z nerovnosti vnútroštátnych právnych predpisov, by Komisia mala navrhnúť únijný právny predpis o zahraničných subvenciách narúšajúcich hospodársku súťaž. Preto sa navrhuje, aby návrh vychádzal z článkov 207 a 114 ZFEÚ. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Obchodná politika je vo výlučnej právomoci EÚ. Keby teda návrh vychádzal výhradne z článku 207 ZFEÚ, nový právny predpis týkajúci sa zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž by mohli zaviesť skôr inštitúcie EÚ než vlády členských štátov. Na druhej strane vnútorný trh je oblasťou spoločnej právomoci. V prípade návrhu na základe článku 114 ZFEÚ by teda členské štáty tiež mohli vykonávať legislatívnu činnosť a prijímať právne záväzné akty, pokiaľ by sa ciele návrhu nedali lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Žiadny členský štát doteraz neprijal vnútroštátne právne predpisy na riešenie potenciálnych rušivých vplyvov zahraničných subvencií. Namiesto toho viacero členských štátov vyzvalo Komisiu, aby predložila legislatívny návrh v tejto oblasti. Ciele návrhu nie je možné dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov. Zahraničné subvencie spôsobujú narušenia vnútorného trhu, a to aj v súvislosti s akvizíciami cieľových podnikov z EÚ a s verejným obstarávaním. Situácia je porovnateľná so štátnou pomocou poskytovanou členskými štátmi EÚ, ktorá má zo svojej podstaty vplyv na viac ako jeden členský štát. Podobne môžu mať narušenia spôsobené zahraničnými subvenciami únijný rozmer, pričom ovplyvňujú niekoľko členských štátov. Riešenie zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž na úrovni EÚ umožňuje, aby potenciálni príjemcovia zahraničných subvencií vopred poznali pravidlá, ktoré Komisia použije pri posudzovaní existencie zahraničných subvencií a prípadných narušení, ktoré môžu spôsobiť. Týmto sa zaručí predvídateľnosť a zlepší právna istota systému vo všetkých členských štátoch. •Proporcionalita Cieľom návrhu je chrániť rovnaké podmienky na vnútornom trhu, aby neboli narušené zahraničnými subvenciami. Zameriava sa preto na dva problémy: identifikáciu zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž a nápravu narušení, ktoré spôsobujú. Pokiaľ ide o koncentrácie a verejné obstarávanie, návrh obsahuje systém notifikácie ex ante najväčších a potenciálne najrušivejších prípadov. Prístupom ex ante sa zabezpečuje systematická identifikácia zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž v situáciách, keď ide o najvyššiu ekonomickú hodnotu. Vo všetkých ostatných situáciách na trhu vrátane menších koncentrácií a menších verejných obstarávaní sú takéto subvencie predmetom postupu ex officio, ktorý umožňuje Komisii zamerať sa na najrelevantnejšie prípady. Orgán dohľadu potom na základe príslušných informácií o trhu posúdi stupeň narušenia. V každom prípade zahraničné subvencie do 5 miliónov EUR pravdepodobne nebudú narúšať hospodársku súťaž.

Nápravné opatrenia v návrhu sú založené na opatreniach uplatňovaných v rámci kontroly EÚ zameranej na štátnu pomoc s cieľom odstrániť rušivý vplyv štátnej pomoci. Keďže potenciálne rušivý vplyv zahraničných subvencií na vnútorný trh je podobný vplyvu štátnej pomoci, súbor nápravných opatrení v oblasti štátnej pomoci poskytuje efektívny súbor opatrení na nápravu narušení spôsobených zahraničnými subvenciami. V prípade veľkých koncentrácií a veľkých postupov verejného obstarávania sa prístupom ex ante zabezpečí, že o opatreniach bude možné rozhodnúť pred ukončením transakcie, čo dáva príslušným podnikom právnu istotu. Opatrenia v návrhu sú primerané, keďže svoj cieľ dosahujú tým, že cielene kladú záťaž len na tie podniky, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť na vnútornom trhu a dostávajú zahraničné subvencie. Návrh si vyžaduje spoluprácu prešetrovaných spoločností, ale administratívne náklady budú opodstatnené a primerané. Náklady budú zahŕňať určité prostriedky na prípravu notifikácií veľkých subvencovaných koncentrácií alebo postupov verejného obstarávania, na komunikáciu s Komisiou a odpovedanie na žiadosti o informácie. •Výber nástroja Identifikované problémy môže účinne vyriešiť len právny nástroj. Nariadenie je nevyhnutné, pretože je priamo uplatniteľné v členských štátoch, stanovuje rovnakú úroveň práv a povinností pre súkromné strany a umožňuje súdržné a účinné uplatňovanie pravidiel v celej EÚ. Je to najvhodnejší nástroj na riešenie potenciálnych narušení vnútorného trhu zahraničnými subvenciami. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia viedla o návrhu rozsiahle konzultácie: –17. júna 2020 prijala a uverejnila bielu knihu o zahraničných subvenciách , čím sa začala 14-týždňová verejná konzultácia, ktorá sa skončila 23. septembra 2020, –6. októbra 2020 otvorila konzultáciu pre zainteresované strany o úvodnom posúdení vplyvu, v ktorom načrtla prípadné možnosti politiky, ich potenciálne vplyvy a iné prvky, ktoré sa mali posúdiť v podrobnej správe o posúdení vplyvu, –od októbra 2020 do januára 2021 zorganizovala viacero dvojstranných cielených konzultácií so zástupcami najvýznamnejších zainteresovaných strán a –uskutočnila štruktúrovaný dialóg s členskými štátmi, najmä prostredníctvom pracovných skupín Rady, skupiny odborníkov v oblasti verejného obstarávania a dvojstranných a viacstranných výmen a konferencií, ktorými prispela k návrhu možností politiky. Z verejných konzultácií vo všeobecnosti vyplynula silná podpora intervencií na riešenie zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Takmer všetci respondenti, ktorí poskytli spätnú väzbu k úvodnému posúdeniu vplyvu, podporovali legislatívne opatrenie na úrovni EÚ s prípadným doplnením medzinárodnými pravidlami. Odpovede prijaté v rámci konzultácie o bielej knihe boli pre vypracovanie návrhu vysoko relevantné. Takmer všetky zainteresované strany z EÚ vrátane členských štátov uvítali iniciatívu a súhlasili s potrebou konať. Väčšina súhlasila s rozsahom pôsobnosti prístupu načrtnutého v bielej knihe, ale zdôraznila potrebu primeraného opatrenia, aby sa nepotlačili zahraničné investície, čo je obava, ktorá zaznievala aj od zainteresovaných strán mimo EÚ. Mnohí respondenti zdôraznili potrebu zaoberať sa nedostatočnou transparentnosťou zahraničných subvencií. Na riešenie zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž a zároveň na minimalizáciu administratívnej záťaže pre spoločnosti a verejné orgány sa navrhuje, aby sa finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť v prípade subvencovaných koncentrácií a postupov verejného obstarávania stanovili pomerne vysoko s cieľom zachytiť len tie subvencie, ktoré potenciálne najviac narúšajú hospodársku súťaž. Prípadmi, ktoré nepresahujú tieto finančné limity, sa Komisia môže zaoberať z vlastnej iniciatívy. Na zvýšenie právnej istoty spoločností vykonávajúcich hospodársku činnosť v EÚ sa takisto navrhuje stanoviť takú minimálnu úroveň, pod ktorou zahraničné subvencie pravdepodobne nebudú narúšať vnútorný trh. Toto bude mať pozitívny vplyv predovšetkým na MSP. Vzhľadom na početné žiadosti o konzistentnosť pri uplatňovaní tohto nástroja sa navrhuje, aby za presadzovanie nariadenia bola zodpovedná Komisia. Okrem toho sa spätná väzba v rámci cielených konzultácií použila na vytvorenie príkladov druhov subvencií, ovplyvnených odvetví a konkrétnych rušivých vplyvov. Preberali sa v posúdení vplyvu a použili sa na formovanie návrhu. •Získavanie a využívanie odborných znalostí Táto iniciatíva sa opiera o posúdenie vplyvu. Okrem toho vykonala Komisia niekoľko konzultácií v roku 2020 (pozri vyššie). Posúdenie vplyvu ďalej formoval interný ekonomický výskum Spoločného výskumného centra. Na viacerých stretnutiach pracovnej skupiny Rady pre hospodársku súťaž, pracovnej skupiny Rady pre verejné obstarávanie a na stretnutiach skupiny odborníkov sa viedli konzultácie s členskými štátmi. K návrhu tohto nástroja v neposlednom rade prispelo viacero pozičných dokumentov členských štátov venovaných zahraničným subvenciám a niekoľkých správ a štúdií. •Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu, o ktoré sa návrh opiera, preskúmal výbor Komisie pre kontrolu regulácie, ktorý 5. marca 2021 vydal kladné stanovisko s výhradami. Stanovisko výboru, jeho odporúčania a vysvetlenie spôsobu, akým sa zohľadnili, sú zahrnuté v prílohe 1 k posúdeniu vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. V prílohe 3 k posúdeniu vplyvu je uvedený prehľad toho, kto a ako bude ovplyvnený týmto návrhom. Komisia preskúmala rôzne možnosti politiky na dosiahnutie všeobecného cieľa iniciatívy, t. j. zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu pre spoločnosti, ktoré dostávajú zahraničné subvencie, a pre spoločnosti, ktoré ich nedostávajú:

možnosť č. 1 – nerobiť nič (zachovať status quo), možnosť č. 2 – vydať usmernenie k tomu, aké informácie o verejnej podpore sa majú predložiť pri notifikácii akvizície, možnosť č. 3 – zmeniť existujúce právne predpisy a možnosť č. 4 – vytvoriť nový právny nástroj EÚ s alternatívami pre rôzne parametre. V správe o úvodnom posúdení vplyvu sa navrhovala piata možnosť, ktorá zahŕňala zmenu medzinárodných pravidiel. Správa o posúdení vplyvu túto piatu možnosť už neobsahuje a namiesto toho sú jej podstatné prvky zahrnuté do základného scenára, keďže Komisia bude v každom prípade uskutočňovať takúto politickú iniciatívu, a to najmä so zámerom podporovať tvorbu medzinárodných pravidiel na riešenie negatívnych vplyvov subvencií. Možnosti č. 2 a 3 boli vylúčené už v predbežnej fáze, pretože by pravdepodobne neboli účinné. Podrobnejšie sa teda posudzovala len možnosť č. 4. V tejto možnosti bolo navrhnutých viacero alternatív, ktoré sa analyzovali. Tieto alternatívy sa týkali týchto parametrov: i) prešetrovací prístup; ii) úroveň právomoci; iii) finančný limit, pod ktorým by sa zahraničné subvencie nepovažovali za narúšajúce hospodársku súťaž; iv) kritériá posudzovania; v) test porovnania, ktorý umožňuje zohľadniť negatívne a pozitívne účinky, a vi) nápravné opatrenia. Na základe posúdenia vplyvov možnosti č. 4 sa čiastkové možnosti týkajúce sa uvedených parametrov zlúčili a vytvorili možné balíky politických opatrení pre všetky tri oblasti, v ktorých sa môžu subvencie narúšajúce hospodársku súťaž vyskytovať, t. j. koncentrácie, postupy verejného obstarávania a ostatné situácie na trhu. Uprednostňovanú možnosť pre každú z týchto oblastí možno prezentovať ako trojstupňový nástroj prešetrovania s týmito zložkami: ·zložka č. 1: nástroj prešetrovania založený na notifikácii v prípade koncentrácií, keď obrat cieľového podniku z EÚ presahuje 500 miliónov EUR a zahraničné finančné príspevky presahujú 50 miliónov EUR, ·zložka č. 2: nástroj prešetrovania založený na notifikácii v prípade ponúk vo verenom obstarávaní s hodnotou zákazky presahujúcou 250 miliónov EUR a ·zložka č. 3: nástroj prešetrovania ex officio v prípade všetkých ostatných situácií na trhu a koncentrácií a postupov verejného obstarávania, ktoré nepresahujú finančné limity v zložkách č. 1 a 2. Navrhuje sa, aby orgánom presadzovania nariadenia bola Komisia. Považuje sa za nepravdepodobné, že by zahraničné subvencie do výšky 5 miliónov EUR narúšali hospodársku súťaž. Uprednostňovaná možnosť vo veľkej miere zodpovedá prístupu uvedenému v bielej knihe s dvomi hlavnými výnimkami: ·kým v bielej knihe sa predpokladá, že členské štáty budú zohrávať úlohu pri kontrole postupov verejného obstarávania, návrh obsahuje presadzovanie všetkých zložiek na úrovni EÚ. Reaguje sa tým na všeobecne rozšírenú obavu zainteresovaných strán, že nový nástroj týkajúci sa zahraničných subvencií by sa uplatňoval v členských štátoch nekonzistentne a preťažoval by vnútroštátne orgány, a

·uprednostňovaná možnosť obsahuje podrobnejšie informácie než biela kniha, najmä pokiaľ ide o finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť a finančný limit, pod ktorým by sa zahraničné subvencie nepovažovali za subvencie narúšajúce vnútorný trh. Takéto finančné limity reagujú aj na všeobecne rozšírené obavy zainteresovaných strán v súvislosti s administratívnou záťažou a sú v súlade so spätnou väzbou od viacerých zainteresovaných strán, podľa ktorej by finančný limit, pod ktorým sa subvencie nepovažujú za narúšajúce vnútorný trh, mal byť vyšší ako 200 000 EUR počas trojročného obdobia, ako sa navrhovalo na začiatku. Notifikáciou ex ante v prípade najväčších a potenciálne najviac narúšajúcich prípadov sa zabezpečí systematická identifikácia zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž v situáciách s najvyššou ekonomickou hodnotou. V prípade všetkých ostatných situácií na trhu (vrátane menších koncentrácií a menších postupov verejného obstarávania) by sa zahraničné subvencie narúšajúce hospodársku súťaž identifikovali postupom ex officio. Tento prístup umožňuje orgánu dohľadu upriamiť pozornosť na najrelevantnejšie prípady. Uprednostňovaná možnosť poskytuje aj účinný súbor nápravných opatrení na nápravu narušenia spôsobeného zahraničnými subvenciami. Očakáva sa, že medzi prínosy uprednostňovanej možnosti budú patriť rovnaké podmienky na vnútornom trhu medzi spoločnosťami, ktoré dostavajú zahraničné subvencie, a spoločnosťami, ktoré ich nedostávajú. Tým sa zlepší konkurencieschopnosť spoločností, ktoré zahraničné subvencie nedostávajú. Podnikom, najmä tým, ktoré dostávajú veľké zahraničné subvencie, môžu vzniknúť určité administratívne náklady pri príprave notifikácií alebo plnení žiadostí o informácie. Tieto náklady sú však opodstatnené a primerané. Vplyvy možností politiky na rôzne kategórie zainteresovaných strán sú podrobne vysvetlené v prílohe 3 k posúdeniu vplyvu. Posúdenie je v čo najväčšej miere kvalitatívne aj kvantitatívne. Pokiaľ ide o vysoký finančný limit, pod ktorým by sa subvencie považovali za subvencie nenarúšajúce vnútorný trh, a vysoké navrhované finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť v prípade subvencovaných koncentrácií a transakcií verejného obstarávania, táto iniciatíva nebude predstavovať dodatočnú administratívnu záťaž pre MSP. Záťaž pre Komisiu, ktorá vyplýva z vykonávania tejto iniciatívy (najmä reorganizácia alebo tvorba pracovných miest), je vzhľadom na prínosy pre hospodárstvo primeraná. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Návrh nie je spojený s programom REFIT, pretože sa týka oblasti, v ktorej v súčasnosti neexistujú žiadne právne predpisy EÚ (ani vnútroštátne). Vzhľadom na vysoké finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť v prípade subvencovaných koncentrácií a transakcií verejného obstarávania sa v tomto návrhu stanovujú opatrenia, ktoré sa budú uplatňovať najmä na príjemcov veľkých zahraničných subvencií, ktoré zároveň budú pravdepodobne najviac narúšať hospodársku súťaž. Týmto sa obmedzí administratívna záťaž pre podniky a verejné orgány. Navyše vzhľadom na vysoké navrhované finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť MSP nebudú vystavené dodatočnej administratívnej záťaži v dôsledku povinnosti predložiť notifikácie. Vďaka náprave rušivých vplyvov zahraničných subvencií na vnútornom trhu sa návrhom vytvoria rovnaké podmienky pre spoločnosti, ktoré dostávajú zahraničné subvencie, a pre spoločnosti, ktoré ich nedostávajú, čím sa zlepší konkurencieschopnosť spoločností v EÚ. Pokiaľ ide o obmedzenú administratívnu záťaž podnikov a jasný rámec, ktorý sa týmto návrhom vytvára, riziko, že nový nástroj negatívne ovplyvní obchodné a investičné toky, sa považuje za nízke. Okrem rizika spôsobeného administratívnou záťažou sa novým nástrojom môže znížiť počet koncentrácií tým, že sa zamedzí subvencovaným koncentráciám. Toto je však zamýšľaný účinok a mal by sa vyvážiť prínosmi obnovenia neskreslených cenových signálov a určenia hodnoty spoločností a uľahčenia koncentrácií, ktorým bolo predtým zabránené. Návrh je pripravený na použitie na internete a je vhodný pre fyzické, ako aj digitálne prostredie. •Základné práva Návrh je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a rešpektuje slobodu podnikania. Zavedenie nového legislatívneho nástroja na riešenie zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž podlieha zabezpečeniu úplného dodržiavania základných práv na spravodlivé konanie a dobrú správu vecí verejných. Prešetrovacie právomoci Komisie by pri konaní na základe legislatívneho nástroja v plnom rozsahu podliehali právam na spravodlivé konanie, ako je právo na odôvodnené rozhodnutie a prístup k súdnemu preskúmaniu vrátane možnosti napadnúť opatrenia na presadzovanie práva a sankčné opatrenia. Tieto práva sa uplatňujú v prípade správnych konaní. 4.VPLYV NA ROZPOČET Na čo najefektívnejšie dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy je potrebné financovať niekoľko opatrení na úrovni Komisie, ku ktorým patrí reorganizácia alebo vytvorenie nových pracovných miest predstavujúcich približne 145 ekvivalentov plného pracovného času. Výdavky na ľudské zdroje v období 2021 – 2027 budú dosahovať približne 80,490 milióna EUR. Predpokladá sa, že ostatné administratívne výdavky za uvedené obdobie dosiahnu 0,800 milióna EUR. Prevádzkové náklady, ktoré sa použijú na financovanie potrebnej infraštruktúry IT, štúdií a konzultácií na zabezpečenie účinného presadzovania nástroja, dosiahnu približne 7,825 milióna EUR. Voľby týkajúce sa vývoja a obstarávania IT budú podliehať predbežnému schváleniu Radou Európskej komisie pre informačné technológie a kybernetickú bezpečnosť. Ostatné administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov sú plánované približne vo výške 1,225 milióna EUR. Celkové administratívne výdavky na realizáciu návrhu v období 2021 – 2027 budú teda predstavovať 90,340 milióna EUR, z ktorých časť sa bude financovať z Programu pre jednotný trh. Financovaním sa podporia opatrenia na prešetrovanie a presadzovanie, monitorovacie činnosti a prešetrovanie trhu. Podporí sa aj pravidelné preskúmanie osobitných ustanovení, hodnotenie nariadenia a neustále hodnotenie účinnosti a efektívnosti prijatých opatrení. Podrobný prehľad súvisiacich nákladov sa nachádza vo finančnom výkaze pripojenom k tejto iniciatíve. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Dôležitou súčasťou návrhu je monitorovanie a hodnotenie. Monitorovanie bude kontinuálne a bude založené na operačných cieľoch a špecifických ukazovateľoch. Pravidelné a priebežné monitorovanie sa bude týkať týchto hlavných aspektov: i) počtu zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž (podľa prípadov) a ii) účinnosti uložených nápravných opatrení.

Okrem toho môže Komisia monitorovať vývoj týkajúci sa zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž v súvislosti s prešetrovaním trhu. Účinnosť a efektívnosť návrhu sa budú monitorovať s použitím vopred definovaných ukazovateľov s cieľom stanoviť, či sa vyžadujú ďalšie pravidlá (napr. v súvislosti s presadzovaním), aby sa zabezpečilo, že zahraničné subvencie už nebudú narúšať vnútorný trh. V dôsledku toho sa vplyv intervencie posúdi v kontexte hodnotenia a v prípade potreby sa aktivuje doložka o preskúmaní, na základe ktorej môže Komisii prijímať vhodné opatrenia vrátane legislatívnych návrhov. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V kapitole 1 sa uvádzajú všeobecné ustanovenia vrátane predmetu a rozsahu pôsobnosti nariadenia (článok 1). Stanovuje sa v nej, kedy sa predpokladá existencia zahraničnej subvencie (článok 2), za akých podmienok sa považuje za subvenciu narúšajúcu vnútorný trh (článok 3) a aké druhy subvencie budú mať s najvyššou pravdepodobnosťou rušivý vplyv (článok 4). Opisuje sa v nej porovnávanie, ktoré Komisia vykonáva (článok 5) pred uložením akýchkoľvek nápravných opatrení, a možné druhy nápravných opatrení a záväzkov (článok 6). V kapitole 2 sa upravuje preskúmanie subvencií ex officio. Konkrétnejšie sa v nej stanovuje, že Komisia môže z vlastnej iniciatívy preskúmať informácie týkajúce sa zahraničných subvencií údajne narúšajúcich hospodársku súťaž z akéhokoľvek zdroja (článok 7), v rámci predbežného preskúmania (článok 8) alebo v rámci hĺbkového prešetrovania (článok 9). Ďalej sa v nej stanovujú pravidlá týkajúce sa rôznych nástrojov, ktoré možno použiť v súvislosti s postupmi v zmysle nariadenia, ku ktorým patria predbežné opatrenia Komisie (článok 10) a žiadosti o informácie (článok 11). Okrem toho Komisia bude môcť vykonávať inšpekcie na mieste v rámci Únie (článok 12) aj inde (článok 13). Ak dotknutý podnik nebude spolupracovať, Komisia môže prijať rozhodnutie na základe dostupných skutočností (článok 14). Môže ukladať pokuty a pravidelné penále (článok 15) za porušenia procesných pravidiel, ako je dodanie nesprávnych, neúplných alebo zavádzajúcich informácií v súvislosti s prešetrovaním a za nedodržanie rozhodnutí Komisie, ktorými sa ukladajú nápravné alebo predbežné opatrenia alebo záväzky. Komisia môže takisto zrušiť predchádzajúce rozhodnutie a prijať nové rozhodnutie (článok 16), ak dotknutý podnik koná v rozpore so svojimi záväzkami alebo sa zdá, že predchádzajúce rozhodnutie vychádzalo z neúplných, nesprávnych alebo zo zavádzajúcich informácií. Kapitola 3 obsahuje osobitné pravidlá týkajúce sa koncentrácií. Konkrétne sa v nej stanovujú podmienky, za ktorých sa zahraničná subvencia v rámci koncentrácie považuje za subvenciu, ktorá narúša vnútorný trh (článok 17), vymedzuje sa pojem koncentrácie (článok 18) a stanovuje sa, kedy by sa mala predložiť notifikácia koncentrácie (článok 19). Kapitola obsahuje podrobnejšie informácie o notifikačnej povinnosti, a to vymedzením pojmu kontroly (článok 20) a vysvetlením spôsobu výpočtu obratu (článok 21) a úrovne finančného príspevku (článok 22). V kapitole sa uvádza, kedy by sa koncentrácia mala pozastaviť, ako aj príslušné lehoty (článok 23). Špecifikuje sa v nej, ktoré procesné pravidlá uvedené v kapitole 2, prispôsobené špecifikám notifikačného systému, sa uplatňujú na notifikované koncentrácie počas predbežného preskúmania a hĺbkového prešetrovania (článok 24). Pokuty a pravidelné penále (článok 25) stanovené v kapitole 2 sa uplatňujú aj na notifikované koncentrácie doplnené možnosťou ich uloženia v prípade, že sú v notifikácii uvedené nesprávne alebo zavádzajúce informácie, v prípade nesplnenia notifikačnej povinnosti alebo nedodržania povinnosti pozastavenia či rozhodnutia o zákaze koncentrácie. Kapitola 4 obsahuje osobitné ustanovenia o postupoch verejného obstarávania. Konkrétne sa v nej stanovujú podmienky, za ktorých sa zahraničná subvencia považuje za subvenciu narúšajúcu vnútorný trh v postupe verejného obstarávania (článok 26), stanovujú sa finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť (článok 27) a predpisuje sa, kedy je notifikácia v súvislosti s takýmto postupom povinná (článok 28). V kapitole sa špecifikuje, ktoré procesné pravidlá uvedené v kapitole 2 sa uplatňujú na notifikované finančné príspevky v rámci postupov verejného obstarávania, a špecifikujú sa lehoty začatia a ukončenia hĺbkového prešetrovania (článok 29). Opisujú sa v nej typy rozhodnutia, ktoré môže Komisia prijať (článok 30), a kedy by sa zadanie verejnej zákazky potenciálne subvencovaným uchádzačom v rámci postupov verejného obstarávania malo pozastaviť (článok 31). Napokon sa v nej uvádza, že sa môžu ukladať pokuty a pravidelné penále, ako sa stanovuje v kapitole 2, pričom sa dopĺňa možnosť urobiť tak aj v prípade notifikácie, ktorá obsahuje nesprávne alebo zavádzajúce informácie, alebo v prípade nesplnenia notifikačnej povinnosti (článok 32). Kapitola 5 obsahuje spoločné ustanovenia o konaní. Opisuje sa v nej vzťah medzi preskúmaním ex officio, notifikáciou koncentrácie a notifikáciou verejného obstarávania (článok 33). Uvádza sa v nej možnosť začatia prešetrovania trhu (článok 34) a opisujú sa premlčacie lehoty (článok 35). Obsahuje aj povinnosť uverejňovať rozhodnutia prijaté podľa nariadenia (článok 36) a špecifikuje, komu by mali byť takéto rozhodnutia adresované (článok 37). Vo viacerých ustanoveniach sa stanovujú procesné záruky pred Komisiou, najmä právo na obhajobu (článok 38) a ochrana služobného tajomstva (článok 39). V kapitole 6 sa opisuje vzťah nariadenia k iným právnym nástrojom (článok 40). Kapitola 7 obsahuje ďalšie všeobecné ustanovenia, ako je postup výboru pri prijímaní rozhodnutí (článok 41), možnosť prijatia vykonávacích ustanovení (články 42 a 43) a delegovaných aktov (článok 44) v súlade s osobitnými pravidlami delegovania právomoci (článok 45). Okrem toho je v nej ustanovenie týkajúce sa preskúmania nariadenia (článok 46). A napokon nariadenie obsahuje určité prechodné ustanovenia (článok 47) a uvádza sa v ňom, kedy nadobudne účinnosť a odkedy sa bude uplatňovať (článok 48). 2021/0114 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zahraničných subvenciách narúšajúcich vnútorný trh EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 114 a 207, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže: (1)Silný, otvorený a konkurencieschopný vnútorný trh umožňuje európskym aj zahraničným podnikom konkurovať na základe kvality. Únia využíva sofistikovaný a účinný systém kontroly štátnej pomoci, ktorý sa zameriava na zabezpečenie spravodlivých podmienok pre všetky podniky vykonávajúce hospodársku činnosť na vnútornom trhu. Tento systém kontroly štátnej pomoci bráni členským štátom poskytovať štátnu pomoc, ktorá neprimerane narúša hospodársku súťaž na vnútornom trhu. (2)Podniky by však zároveň mohli dostať subvencie od tretích krajín, ktoré poskytnú verejné finančné prostriedky, a tie sa následne môžu použiť napríklad na financovanie hospodárskych činností na vnútornom trhu v akomkoľvek odvetví hospodárstva, ako je napríklad účasť na postupoch verejného obstarávania, alebo akvizícií podnikov vrátane podnikov so strategickými aktívami, ako je kritická infraštruktúra a inovačné technológie. Takéto subvencie v súčasnosti nepodliehajú pravidlám Únie v oblasti štátnej pomoci. (3)Zahraničné subvencie môžu narušiť vnútorný trh a ohroziť rovnaké podmienky pre rôzne hospodárske činnosti v Únii. K tomuto by mohlo dôjsť najmä v súvislosti s koncentráciami, ktoré znamenajú zmenu kontroly nad podnikmi Únie, keď sú takéto koncentrácie úplne alebo čiastočne financované prostredníctvom zahraničných subvencií, alebo ak sa podnikom, ktoré využívajú zahraničné subvencie, zadajú verejné zákazky v Únii. (4)Narušenia spôsobené zahraničnými subvenciami neriešia žiadne existujúce nástroje Únie. Nástroje na ochranu obchodu umožňujú Komisii konať, keď sa do Únie dováža subvencovaný tovar, ale nie vtedy, keď majú zahraničné subvencie formu subvencovaných investícií, alebo v prípade služieb a finančných tokov. Podľa Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach má Únia možnosť iniciovať urovnanie sporu medzi štátmi týkajúceho sa určitých zahraničných subvencií, ktoré poskytli členovia WTO a ktoré sa obmedzujú na tovar. (5)Je teda nevyhnutné doplniť existujúce nástroje Únie novým nástrojom, ktorý by účinne riešil narušenia na vnútornom trhu spôsobené zahraničnými subvenciami a zabezpečil rovnaké podmienky. Tento nový nástroj predovšetkým dopĺňa pravidlá Únie v oblasti štátnej pomoci, ktoré sa týkajú narušení na vnútornom trhu spôsobených subvenciami členských štátov. (6)Mali by sa stanoviť pravidlá a postupy prešetrovania zahraničných subvencií, ktoré skutočne alebo potenciálne narúšajú vnútorný trh, a v prípade potreby by sa tieto narušenia mali napraviť. Zahraničné subvencie by mohli narušiť vnútorný trh, ak podnik, ktorý využíva zahraničnú subvenciu, vykonáva hospodársku činnosť v Únii. Týmto nariadením by sa teda mali stanoviť pravidlá pre všetky podniky vykonávajúce hospodársku činnosť v Únii. Vzhľadom na význam hospodárskych činností, ktoré vykonávajú MSP, a na ich príspevok k plneniu hlavných politických cieľov Únie sa osobitná pozornosť venuje vplyvu, ktorý má toto nariadenie práve na MSP. (7)S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celom vnútornom trhu a konzistentnosť pri uplatňovaní tohto nariadenia by Komisia mala byť jediným orgánom, ktorý má právomoc uplatňovať toto nariadenie. Komisia by mala mať právomoc z vlastnej iniciatívy preskúmať všetky zahraničné subvencie v akomkoľvek odvetví hospodárstva, pokiaľ patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a využívať pri tom informácie zo všetkých dostupných zdrojov. Komisia by na zabezpečenie účinnej kontroly osobitne v prípade veľkých koncentrácií (fúzií a akvizícií) a postupov verejného obstarávania presahujúcich určité finančné limity mala mať právomoc preskúmať zahraničné subvencie na základe predbežnej notifikácie podniku, ktorá jej bola predložená. (8)Zahraničná subvencia by sa v kontexte tohto nariadenia mala chápať ako intervencia, ktorá spĺňa tri kumulatívne podmienky. (9)Finančný príspevok by mali poskytovať verejné orgány tretej krajiny, a to buď priamo, alebo nepriamo. Finančný príspevok sa môže poskytovať prostredníctvom verejných alebo súkromných subjektov. To, či verejný subjekt poskytuje finančný príspevok, by sa malo určiť individuálne s náležitým prihliadnutím na také prvky, ako sú charakteristiky príslušného subjektu a právne a hospodárske prostredie prevládajúce v krajine, v ktorej subjekt pôsobí, vrátane úlohy vlády v hospodárstve. Finančné príspevky môžu byť poskytnuté aj prostredníctvom súkromného subjektu, ak možno jeho činnosť pripísať tretej krajine. (10)Takýto finančný príspevok by mal poskytnúť výhodu podniku vykonávajúcemu hospodársku činnosť na vnútornom trhu. Finančný príspevok, ktorým sa zvýhodňuje subjekt vykonávajúci nehospodárske činnosti, nepredstavuje zahraničnú subvenciu. Existencia výhody by sa mala určiť na základe porovnateľných kritérií, ako sú investičná prax súkromných investorov, sadzby financovania, ktoré možno získať na trhu, porovnateľné daňové zaobchádzanie alebo primeraná odmena za daný tovar alebo službu. Ak nie sú k dispozícii žiadne priamo porovnateľné kritériá, existujúce kritériá možno upraviť alebo možno stanoviť alternatívne kritériá na základe všeobecne akceptovaných metód posudzovania. (11)Výhoda by sa mala poskytovať individuálnemu podniku či odvetviu alebo viacerým podnikom či odvetviam. Výhodu možno stanoviť právne alebo fakticky. (12)Keď sa stanoví existencia zahraničnej subvencie, Komisia by mala posúdiť, či táto zahraničná subvencia narúša vnútorný trh. Na rozdiel od štátnej pomoci, ktorú poskytuje členský štát, zahraničné subvencie nie sú vo všeobecnosti zakázané. Subvencie v podobe financovania vývozu môžu vzbudzovať osobitné obavy vzhľadom na ich rušivé vplyvy. To neplatí v prípade, že sa takéto financovanie poskytuje v súlade s dohodou OECD o štátom podporovaných vývozných úveroch. Komisia by mala individuálne posúdiť, či daná zahraničná subvencia narúša vnútorný trh. (13)Nedostatočná transparentnosť týkajúca sa mnohých zahraničných subvencií a komplexnosť obchodnej reality môžu sťažiť jednoznačnú identifikáciu či kvantifikáciu vplyvu danej zahraničnej subvencie na vnútorný trh. Na určenie narušenia je teda zrejme potrebné použiť nevyčerpávajúci súbor ukazovateľov. Pri posudzovaní miery, do akej môže zahraničná subvencia zlepšiť konkurenčné postavenie dotknutého podniku, a pritom skutočne alebo potenciálne negatívne ovplyvňuje hospodársku súťaž na vnútornom trhu, by Komisia mohla zohľadniť určité ukazovatele zahŕňajúce okrem iného výšku a povahu subvencie, účel a podmienky spojené s danou zahraničnou subvenciou, ako aj jej využitie na vnútornom trhu. (14)Pri uplatňovaní týchto ukazovateľov by Komisia mohla zvážiť rôzne prvky, ako je výška subvencie v absolútnom vyjadrení alebo vo vzťahu k veľkosti trhu či k hodnote investícií. Napríklad koncentrácia, v súvislosti s ktorou zahraničná subvencia pokrýva podstatnú časť kúpnej ceny cieľového podniku, bude pravdepodobne narúšať hospodársku súťaž. Narušenia budú pravdepodobne spôsobované aj zahraničnými subvenciami pokrývajúcimi podstatnú časť odhadovanej hodnoty zákazky, ktorá sa má zadať v postupe verejného obstarávania. Ak sa zahraničná subvencia poskytne na prevádzkové náklady, zdá sa pravdepodobnejšie, že spôsobí narušenia, než keby bola poskytnutá na investičné náklady. Zahraničné subvencie poskytnuté malým a stredným podnikom sa môžu považovať za subvencie, ktoré spôsobia narušenia s menšou pravdepodobnosťou než zahraničné subvencie poskytnuté veľkým podnikom. Navyše by sa mali zohľadniť charakteristiky trhu, a najmä konkurenčné podmienky na trhu, ako sú napríklad prekážky vstupu na trh. Zahraničné subvencie, ktoré vedú k nadmernej kapacite udržiavaním nerentabilných aktív alebo podporovaním investícií do rozširovania kapacít, ktoré by sa inak nebudovali, pravdepodobne spôsobia narušenia. Zahraničná subvencia poskytnutá príjemcovi, ktorý vykazuje nízku mieru činnosti na vnútornom trhu, meranú napríklad obratom dosiahnutým v Únii, spôsobí narušenia s menšou pravdepodobnosťou než zahraničná subvencia poskytnutá príjemcovi, ktorý je na vnútornom trhu aktívnejší. Zahraničné subvencie nepresahujúce 5 miliónov EUR by sa mali spravidla považovať za subvencie, ktoré pravdepodobne nenarušia vnútorný trh v zmysle tohto nariadenia. (15)Podobne ako určité druhy štátnej pomoci aj určité kategórie zahraničných subvencií, ako sú neobmedzené záruky, vzhľadom na svoju povahu pravdepodobne spôsobia narušenia na vnútornom trhu. V prípade uvedených kategórií by sa nemalo vyžadovať podrobné posúdenie na základe ukazovateľov. Podnik by mohol v každom prípade preukázať, že predmetná zahraničná subvencia by za osobitných okolností daného prípadu nenarušila vnútorný trh. (16)Komisia by mala zohľadniť pozitívne účinky zahraničnej subvencie na rozvoj príslušnej subvencovanej hospodárskej činnosti. Komisia by tieto pozitívne účinky mala porovnať s negatívnymi účinkami zahraničnej subvencie z hľadiska narušenia vnútorného trhu s cieľom určiť prípadné vhodné nápravné opatrenie alebo prijať záväzky. Toto porovnávanie môže viesť aj k záveru, že by sa nemali uložiť žiadne nápravné opatrenia. V prípade tých kategórií zahraničných subvencií, o ktorých sa usudzuje, že s najväčšou pravdepodobnosťou narušia vnútorný trh, je menej pravdepodobné, že budú mať viac pozitívnych než negatívnych účinkov. (17)Keď Komisia skúma zahraničnú subvenciu z vlastnej iniciatívy, mala by mať právomoc uložiť podniku nápravné opatrenia s cieľom napraviť akékoľvek narušenie spôsobené zahraničnou subvenciou na vnútornom trhu. Nápravné opatrenia by mali byť primerané a vhodné na odstránenie daného narušenia. Mali by zahŕňať nápravné opatrenia zamerané na zmenu správania alebo štrukturálne nápravné opatrenia alebo vrátenie zahraničnej subvencie. (18)Dotknutý podnik by mal mať možnosť ponúknuť záväzky s cieľom napraviť narušenie spôsobené zahraničnou subvenciou. Ak sa Komisia domnieva, že ponúknuté záväzky úplne a účinne napravia narušenie, mohla by ich prijať a na základe rozhodnutia stanoviť, že budú záväzné. (19)Dotknutý podnik by mohol ponúknuť, že subvenciu vráti spolu s primeraným úrokom. Komisia by mala vrátenie ponúknuté ako záväzok prijať, ak môže overiť, že vrátenie v plnej miere napraví narušenie, vykoná sa transparentným spôsobom a je účinné v praxi, pričom sa zohľadní riziko obchádzania cieľov tohto nariadenia.

(20)Pokiaľ dotknuté podniky neponúknu záväzky, ktoré by úplne a účinne napravili zistené narušenie, Komisia by mala mať právomoc koncentráciu alebo zadanie verejnej zákazky ešte pred jej uskutočnením zakázať. Ak sa koncentrácia už uskutočnila, najmä v prípadoch, keď sa nevyžadovala predbežná notifikácia, keďže finančný limit vymedzujúci notifikačnú povinnosť nebol dosiahnutý, narušenie môže byť napriek tomu také výrazné, že ho nemožno napraviť opatreniami zameranými na zmenu správania ani štrukturálnymi opatreniami a ani vrátením subvencie. V takýchto prípadoch by sa Komisia mohla rozhodnúť napraviť narušenie tým, že dotknutým podnikom nariadi, aby koncentráciu zrušili. (21)Komisia by mala mať právomoc z vlastnej iniciatívy preskúmať akékoľvek informácie týkajúce sa zahraničných subvencií. Na tento účel treba stanoviť postup pozostávajúci z dvoch krokov, a to z predbežného preskúmania a hĺbkového prešetrovania. (22)Komisii by mali byť poskytnuté primerané prešetrovacie právomoci na získanie všetkých potrebných informácií. Preto by mala mať právomoc požadovať informácie od každého podniku alebo združenia podnikov počas celého postupu. Okrem toho by Komisia mala mať právomoc ukladať pokuty a pravidelné penále za nedodržanie lehoty stanovenej na poskytnutie požadovaných informácií alebo za poskytnutie neúplných, nesprávnych alebo zavádzajúcich informácií. Komisia by takisto mohla adresovať otázky členským štátom alebo tretím krajinám. Okrem toho by Komisia mala mať právomoc uskutočňovať návštevy na účely zistenia potrebných skutočností v priestoroch podniku nachádzajúcich sa v Únii alebo so súhlasom podniku a dotknutej tretej krajiny v priestoroch podniku v tretej krajine. Komisia by takisto mala mať právomoc prijímať rozhodnutia na základe dostupných skutočností, ak dotknutý podnik nespolupracuje. (23)Okrem toho, ak je potrebné bezodkladne obnoviť hospodársku súťaž na vnútornom trhu a predísť nenapraviteľnej škode, Komisia by mala mať právomoc prijať predbežné opatrenia. (24)Vo všetkých prípadoch, keď má Komisia na základe predbežného preskúmania k dispozícii dostatočné náznaky existencie zahraničnej subvencie, ktorá narúša vnútorný trh, mala by mať právomoc začať hĺbkové prešetrovanie s cieľom získať ďalšie relevantné informácie na posúdenie zahraničnej subvencie a umožniť zainteresovaným stranám uplatniť ich právo na obhajobu. (25)Komisia by mala hĺbkové prešetrovanie uzavrieť prijatím rozhodnutia. (26)Komisia by mala mať primerané nástroje na zabezpečenie účinnosti záväzkov a nápravných opatrení. Ak dotknutý podnik nedodrží rozhodnutie zahŕňajúce záväzky, rozhodnutie ukladajúce nápravné opatrenia alebo rozhodnutie, ktorým sa nariaďujú predbežné opatrenia, Komisia by mala mať právomoc ukladať pokuty a pravidelné penále. (27)S cieľom zabezpečiť správne a účinné uplatňovanie tohto nariadenia by Komisia mala mať právomoc zrušiť rozhodnutie a prijať nové rozhodnutie, ak sa dané rozhodnutie zakladalo na neúplných, nesprávnych alebo zavádzajúcich informáciách, alebo ak podnik koná v rozpore so svojimi záväzkami alebo s uloženými nápravnými opatreniami. (28)Vzhľadom na potenciálne významný vplyv koncentrácií na vnútorný trh by Komisia mala mať právomoc na základe notifikácie preskúmať informácie o zahraničných finančných príspevkoch v súvislosti s navrhovanou koncentráciou. Podniky by nemali mať povolené uskutočniť koncentráciu pred ukončením preskúmania, ktoré vykonáva Komisia. (29)Toto preskúmanie, ktoré vykonáva Komisia, by sa malo riadiť rovnakým postupom ako v prípade, keď sa z iniciatívy Komisie uskutoční preskúmanie zahraničnej subvencie, s výhradou úprav s cieľom zohľadniť špecifiká koncentrácií. (30)Je potrebné nájsť rovnováhu medzi účinnou ochranou vnútorného trhu a potrebou obmedziť administratívnu záťaž podnikov podľa tohto nariadenia. Povinná predbežná notifikácia by sa preto mala vzťahovať len na koncentrácie, ktoré spĺňajú kombinované finančné limity vymedzené v tomto nariadení na základe výšky obratu v Únii a výšky subvencie. (31)Ak sa finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť nedosiahnu, Komisia by mohla vyžadovať notifikáciu potenciálne subvencovaných koncentrácií, ktoré sa ešte neuskutočnili, alebo notifikáciu potenciálne subvencovaných ponúk pred zadaním verejnej zákazky, ak sa domnieva, že koncentrácia alebo ponuka by vzhľadom na svoj vplyv v Únii mala byť predmetom preskúmania ex ante. Komisia by takisto mala mať možnosť vykonať z vlastnej iniciatívy preskúmanie už uskutočnených koncentrácií alebo zadaných verejných zákaziek. (32)Pri preskúmaní koncentrácie by sa malo posúdenie toho, či došlo k narušeniu na vnútornom trhu, obmedziť na príslušnú koncentráciu a v posúdení by sa mali zohľadniť len zahraničné subvencie poskytnuté počas troch rokov pred koncentráciou. (33)Potreba riešiť zahraničné subvencie narúšajúce hospodársku súťaž je osobitne výrazná vo verejnom obstarávaní, a to vzhľadom na jeho hospodársky význam na vnútornom trhu a skutočnosť, že je financované z prostriedkov daňových poplatníkov. Komisia by mala mať právomoc na základe notifikácie pred zadaním verejnej zákazky alebo koncesie preskúmať informácie o zahraničných finančných príspevkoch poskytnutých zúčastneným podnikom v súvislosti s postupom verejného obstarávania. Predbežné notifikácie by mali byť pri presiahnutí finančného limitu stanoveného v tomto nariadení povinné, aby sa zachytili hospodársky významné prípady a aby sa zároveň minimalizovala administratívna záťaž a neobmedzovala sa účasť MSP na verejnom obstarávaní. Táto povinnosť predbežnej notifikácie pri presiahnutí finančného limitu by sa mala vzťahovať aj na skupiny hospodárskych subjektov, na ktoré sa odkazuje v článku 26 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ, v článku 19 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ a v článku 37 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ. Mala by sa vzťahovať aj na hlavných subdodávateľov a hlavných dodávateľov podniku. (34)Keď sa notifikuje zahraničný finančný príspevok v súvislosti s postupom verejného obstarávania, posúdenie by sa malo obmedziť na daný postup. (35)Malo by sa zabezpečiť, aby sa dodržiavali zásady, ktorými sa riadi verejné obstarávanie, najmä proporcionalita, nediskriminácia, rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť, pokiaľ ide o všetky podniky zapojené do postupu verejného obstarávania bez ohľadu na prešetrovania začaté a prebiehajúce podľa tohto nariadenia. (36)Zahraničné subvencie, ktoré umožňujú podniku predložiť ponuku, ktorá je v súvislosti so stavebnými prácami, s tovarom alebo so službami neoprávnene výhodná, by sa mali považovať za skutočne alebo potenciálne spôsobujúce narušenia v postupe verejného obstarávania. Uvedené narušenia by sa preto mali posudzovať na základe nevyčerpávajúceho súboru ukazovateľov opísaných v odôvodneniach 13 a 14, ako aj pojmu neoprávnene výhodná ponuka. Na základe predmetných ukazovateľov by sa malo dať určiť, ako zahraničná subvencia narúša hospodársku súťaž tým, že zlepšuje konkurenčné postavenie podniku a umožňuje mu predložiť neoprávnene výhodnú ponuku. Podniky by mali mať možnosť zdôvodniť, že ponuka nie je neoprávnene výhodná, a to aj na základe uvedenia prvkov, na ktoré sa odkazuje v článku 69 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ. Zákaz zadania zákazky by sa mal uplatňovať len vtedy, ak nemožno odôvodniť výhodnosť ponuky, pri ktorej sa využívajú zahraničné subvencie, zákazka by bola na základe ponuky zadaná, pričom podnik predkladajúci ponuku neponúkol záväzky, ktoré sa považujú za primerané a dostatočné na úplné a účinné napravenie narušenia. (37)Vzhľadom na povahu mechanizmu preskúmania ex ante v prípade koncentrácií a zadávania zákaziek v rámci verejného obstarávania a potrebu právnej istoty, pokiaľ ide o tieto konkrétne transakcie, Komisia nemôže z vlastnej iniciatívy opätovne preskúmať koncentráciu ani ponuku predloženú vo verejnom obstarávaní, ktorá bola notifikovaná a posúdená v rámci príslušných postupov. Finančné príspevky, o ktorých bola Komisia informovaná prostredníctvom notifikačného postupu, však môžu byť relevantné aj mimo koncentrácie alebo postupu verejného obstarávania. S cieľom získať informácie o zahraničných subvenciách by Komisia mala mať možnosť začať prešetrovania týkajúce sa konkrétnych odvetví hospodárstva, konkrétnych druhov hospodárskej činnosti alebo využívania konkrétnych nástrojov zahraničných subvencií. (38)Z tých istých dôvodov je vhodné stanoviť premlčacie lehoty na ukladanie a presadzovanie pokút a pravidelného penále. (39)V záujme transparentnosti a právnej istoty je vhodné uverejniť v plnom rozsahu alebo vo forme zhrnutia všetky rozhodnutia, ktoré Komisia prijala.

(40)Komisia by pri zverejňovaní svojich rozhodnutí mala dodržiavať pravidlá týkajúce sa služobného tajomstva vrátane ochrany všetkých dôverných informácií, obchodných tajomstiev a osobných údajov v súlade s článkom 339 zmluvy. (41)V prípadoch, keď sa zdá, že na informácie, ktoré podnik označil ako dôverné alebo ako obchodné tajomstvo, sa povinnosti týkajúce sa služobného tajomstva nevzťahujú, je vhodné mať zavedený mechanizmus, na základe ktorého môže Komisia rozhodnúť, v akom rozsahu možno takéto informácie zverejniť. V každom takom rozhodnutí zamietnuť tvrdenie o dôvernom charaktere informácií by sa mala uviesť lehota, po uplynutí ktorej budú tieto informácie zverejnené, aby mal respondent možnosť využiť všetky dostupné prostriedky súdnej ochrany vrátane akýchkoľvek predbežných opatrení. (42)Podniky alebo združenia podnikov, ktorých sa týka prešetrovanie podľa tohto nariadenia, by mali mať možnosť predložiť svoje pripomienky. Pri zabezpečovaní zachovania práv dotknutých podnikov na obhajobu je nevyhnutné, aby boli obchodné tajomstvá chránené. (43)Vykonávanie tohto nariadenia Úniou by malo byť v súlade s právom Únie a dohodou WTO a so záväzkami prijatými v rámci iných obchodných a investičných dohôd, ktorých zmluvnými stranami sú Únia alebo členské štáty. (44)Obmedzenia článkov 34, 49, 56 a 63 zmluvy možno odôvodniť potrebou zabrániť nekalej súťaži za predpokladu, že takéto obmedzenia sú rovnako ako iné obmedzenia základných slobôd v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, ako sú proporcionalita a právna istota, a so základnými právami. (45)Vykonávanie tohto nariadenia sa môže prekrývať s odvetvovými pravidlami, najmä v oblasti námornej a leteckej dopravy. Je preto potrebné objasniť vzťah medzi týmto nariadením a odvetvovými nástrojmi, ktoré sa zaoberajú zahraničnými subvenciami, konkrétne nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1035, nariadením Rady (EHS) č. 4057/86 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/712. (46)Ak Komisia na konci hĺbkového prešetrovania prijme rozhodnutie, členské štáty by mali byť pred prijatím tohto rozhodnutia primerane zapojené do konzultačného postupu podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. Výber tohto postupu je odôvodnený vzhľadom na úlohu členských štátov v rámci nástrojov hospodárskej súťaže a štátnej pomoci, ktorých cieľom je takisto vytváranie rovnakých podmienok na vnútornom trhu. (47)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci v súlade s článkom 291 zmluvy. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať na účely stanovenia formy a obsahu notifikácií koncentrácií, ako aj finančných príspevkov v súvislosti s postupmi verejného obstarávania, podrobností o zverejňovaní informácií, formy a obsahu požiadaviek na transparentnosť, výpočtu lehôt, podmienok a lehôt pre záväzky a podrobných pravidiel procedurálnych krokov týkajúcich sa prešetrovaní v súvislosti s postupmi verejného obstarávania. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. (48)S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu aj z dlhodobého hľadiska v záujme primeraného pokrytia prípadov prešetrovaných na základe notifikácií, ako aj ex officio, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy, pokiaľ ide o zmenu finančných limitov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť v prípade koncentrácií a postupov verejného obstarávania, oslobodenie určitých kategórií podnikov od notifikačnej povinnosti podľa tohto nariadenia, ako aj zmenu limitov na predbežné preskúmanie a hĺbkové prešetrovanie notifikovaných koncentrácií alebo notifikovaných finančných príspevkov v súvislosti s postupom verejného obstarávania. V súvislosti s finančnými príspevkami v rámci postupu verejného obstarávania by sa právomoc prijímať takéto akty mala vykonávať spôsobom, ktorý zohľadňuje záujmy MSP. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas príprav uvedených aktov uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme zabezpečenia rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty poskytujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú stály prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa venujú príprave delegovaných aktov. (49)Ak koncentrácia podlieha notifikačnej povinnosti podľa tohto nariadenia, do rozsahu jeho pôsobnosti by mali patriť finančné príspevky pre ktorúkoľvek zo strán koncentrácie poskytnuté počas troch rokov pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia. V súvislosti s postupom verejného obstarávania by sa toto nariadenie malo uplatňovať aj na finančný príspevok poskytnutý podniku počas troch rokov pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola 1: Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1.Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá a postupy na prešetrovanie zahraničných subvencií, ktoré narúšajú vnútorný trh, a na nápravu takýchto narušení. K takýmto narušeniam môže dôjsť v súvislosti s každou hospodárskou činnosťou, a najmä v rámci koncentrácií a postupov verejného obstarávania. 2.Toto nariadenie sa týka zahraničných subvencií poskytnutých podniku vykonávajúcemu hospodársku činnosť na vnútornom trhu. Za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť na vnútornom trhu sa považuje podnik, ktorý nadobúda kontrolu nad podnikom usadeným v Únii alebo sa s ním zlučuje, alebo podnik zúčastňujúci sa na postupe verejného obstarávania. Článok 2 Existencia zahraničnej subvencie

1.O zahraničnú subvenciu ide na účely tohto nariadenia vtedy, keď tretia krajina poskytne finančný príspevok, ktorý zabezpečí výhodu podniku vykonávajúcemu hospodársku činnosť na vnútornom trhu a ktorý je právne alebo fakticky obmedzený na individuálny podnik alebo individuálne odvetvie alebo niekoľko podnikov či odvetví. 2.Na účely tohto nariadenia a)finančný príspevok zahŕňa: i) prevod finančných prostriedkov alebo záväzkov, ako sú kapitálové injekcie, granty, úvery, záruky za úvery, fiškálne stimuly, započítanie prevádzkových strát, kompenzácie za finančné bremená uložené verejnými orgánmi, odpustenie dlhu, konverzia dlhu na kapitál alebo zmena harmonogramu splácania dlhu; ii) vzdanie sa príjmov, ktoré sú inak splatné, alebo iii) poskytovanie tovaru alebo služieb alebo nákup tovaru a služieb; b)finančný príspevok poskytnutý treťou krajinou zahŕňa finančný príspevok poskytnutý: i) ústrednou štátnou správou a orgánmi štátnej správy na všetkých ostatných úrovniach; ii) zahraničnými verejnými subjektmi, ktorých konanie možno pripísať tretej krajine, pri zohľadnení takých prvkov, ako sú charakteristiky subjektu, právne a hospodárske prostredie prevládajúce v štáte, v ktorom subjekt pôsobí, vrátane úlohy vlády v hospodárstve alebo iii) každým súkromným subjektom, ktorého konanie možno pripísať tretej krajine, pri zohľadnení všetkých relevantných okolností. Článok 3 Narušenia vnútorného trhu 1.O existenciu narušenia vnútorného trhu ide vtedy, ak zahraničná subvencia môže zlepšiť konkurenčné postavenie dotknutého podniku na vnútornom trhu a ak tým skutočne alebo potenciálne negatívne ovplyvňuje hospodársku súťaž na vnútornom trhu. To, či ide o narušenie vnútorného trhu, sa určí na základe ukazovateľov, ktoré môžu zahŕňať: a)výšku subvencie; b)povahu subvencie; c)situáciu dotknutého podniku a dotknutých trhov; d)úroveň hospodárskej činnosti dotknutého podniku na vnútornom trhu; e)účel a podmienky spojené so zahraničnou subvenciou, ako aj jej použitie na vnútornom trhu. 2.Zahraničná subvencia pravdepodobne nenaruší vnútorný trh, ak jej celková výška nepresahuje 5 miliónov EUR počas akéhokoľvek obdobia troch po sebe nasledujúcich fiškálnych rokov. Článok 4

Kategórie zahraničných subvencií, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou narušia vnútorný trh Zahraničná subvencia, ktorá patrí do ktorejkoľvek z týchto kategórií, s najväčšou pravdepodobnosťou naruší vnútorný trh: 1.zahraničná subvencia poskytnutá podniku v ťažkostiach, t. j. podniku, ktorý v prípade, že mu nebude poskytnutá žiadna subvencia, pravdepodobne v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte ukončí podnikanie, pokiaľ nie je k dispozícii plán reštrukturalizácie, ktorý by mohol viesť k dlhodobej životaschopnosti daného podniku a ktorý by zahŕňal významný vlastný príspevok podniku; 2.zahraničná subvencia vo forme neobmedzenej záruky za dlhy alebo záväzky podniku, t. j. bez akéhokoľvek obmedzenia výšky alebo trvania takejto záruky; 3.zahraničná subvencia, ktorá priamo uľahčuje koncentráciu; 4.zahraničná subvencia, ktorá umožňuje podniku predložiť neoprávnene výhodnú ponuku, na základe ktorej by sa podniku zadala verejná zákazka. Článok 5 Porovnávanie 1.Komisia v oprávnených prípadoch porovná negatívne účinky zahraničnej subvencie z hľadiska narušenia vnútorného trhu s pozitívnymi účinkami na rozvoj príslušnej hospodárskej činnosti. 2.Komisia zohľadní porovnanie negatívnych a pozitívnych účinkov pri rozhodovaní o tom, či uloží nápravné opatrenia alebo prijme záväzky, a o povahe a úrovni týchto nápravných opatrení alebo záväzkov. Článok 6 Záväzky a nápravné opatrenia 1.Komisia môže na účely nápravy narušenia vnútorného trhu, ktoré skutočne alebo potenciálne spôsobila zahraničná subvencia, ukladať nápravné opatrenia. Dotknutý podnik môže takisto ponúknuť záväzky. 2.Záväzkami alebo nápravnými opatreniami sa musí úplne a účinne napraviť narušenie, ktoré spôsobila zahraničná subvencia na vnútornom trhu. 3.Záväzky alebo nápravné opatrenia môžu zahŕňať: a)ponúknutie prístupu za spravodlivých a nediskriminačných podmienok k infraštruktúre, ktorá bola nadobudnutá alebo podporená prostredníctvom zahraničných subvencií narúšajúcich hospodársku súťaž, pokiaľ takýto spravodlivý a nediskriminačný prístup nie je už stanovený v právnych predpisoch platných v Únii; b)zníženie kapacity alebo obmedzenie prítomnosti na trhu; c)upustenie od určitých investícií; d)udeľovanie licencií na aktíva nadobudnuté alebo vytvorené s pomocou zahraničných subvencií za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok; e)uverejnenie výsledkov výskumu a vývoja;

f)odpredaj určitých aktív; g)požiadavku na dotknutý podnik, aby koncentráciu zrušil; h)vrátenie zahraničnej subvencie vrátane primeranej úrokovej sadzby. 4.Komisia môže stanoviť požiadavky týkajúce sa podávania správ a požiadavky na transparentnosť. 5.Ak podnik ponúkne záväzky, ktorými sa úplne a účinne napraví narušenie vnútorného trhu, Komisia ich môže prijať a v rozhodnutí zahŕňajúcom záväzky v súlade s článkom 9 ods. 3 stanoviť, že budú pre podnik záväzné. 6.Ak príslušný podnik navrhne vrátiť zahraničnú subvenciu vrátane primeranej úrokovej sadzby, Komisia prijme takéto vrátenie ako záväzok, ak môže overiť, že vrátenie je transparentné a účinné, pričom zohľadní riziko obchádzania tohto nariadenia. Kapitola 2: Preskúmanie zahraničných subvencií ex officio Článok 7 Preskúmanie zahraničných subvencií ex officio Komisia môže z vlastnej iniciatívy preskúmať informácie z akéhokoľvek zdroja týkajúce sa zahraničných subvencií, ktoré údajne narúšajú hospodársku súťaž. Článok 8 Predbežné preskúmanie 1.Komisia sa usiluje zistiť všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na predbežné posúdenie toho, či skúmaný finančný príspevok predstavuje zahraničnú subvenciu a či narúša vnútorný trh. Na tento účel môže Komisia konkrétne: a)požadovať informácie v súlade s článkom 11; b)vykonávať inšpekcie v Únii a mimo nej v súlade s článkom 12 alebo článkom 13. 2.Ak sa Komisia na základe predbežného preskúmania domnieva, že existujú dostatočné náznaky, že podniku bola poskytnutá zahraničná subvencia, ktorá narúša vnútorný trh, Komisia: a)prijme rozhodnutie o začatí hĺbkového prešetrovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí hĺbkového prešetrovania“), v ktorom sa zhrnú príslušné skutkové a právne otázky a ktoré bude obsahovať predbežné posúdenie existencie zahraničnej subvencie a skutočného alebo potenciálneho narušenia vnútorného trhu; b)informuje dotknutý podnik a c)uverejní oznámenie v Úradnom vestníku Európskej únie, v ktorom vyzve zainteresované strany, členské štáty a dotknutú tretiu krajinu, aby v stanovenej lehote písomne vyjadrili svoje stanoviská.

3.Ak Komisia po predbežnom posúdení dospeje k záveru, že neexistujú dostatočné dôvody na začatie hĺbkového prešetrovania, a to buď preto, lebo žiadna zahraničná subvencia neexistuje, alebo preto, lebo neexistujú náznaky skutočného alebo potenciálneho narušenia vnútorného trhu, ukončí predbežné preskúmanie a informuje dotknutý podnik. Článok 9 Hĺbkové prešetrovanie 1.Počas hĺbkového prešetrovania Komisia ďalej posúdi zahraničnú subvenciu narúšajúcu vnútorný trh, ktorá bola identifikovaná v rozhodnutí o začatí hĺbkového prešetrovania, pričom sa usiluje získať všetky informácie, ktoré považuje za potrebné v súlade s článkami 11, 12 a 13. 2.Ak Komisia zistí, že zahraničná subvencia narúša vnútorný trh podľa článkov 3 až 5, môže uložiť nápravné opatrenia (ďalej len „rozhodnutie zahŕňajúce uloženie nápravných opatrení“). 3.Ak Komisia zistí, že zahraničná subvencia narúša vnútorný trh podľa článkov 3 až 5, a dotknutý podnik ponúkne záväzky, ktoré Komisia považuje za primerané a dostatočné na úplnú a účinnú nápravu narušenia, môže na základe rozhodnutia stanoviť, že budú pre podnik záväzné (ďalej len „rozhodnutie zahŕňajúce záväzky“). Rozhodnutie o prijatí vrátenia zahraničnej subvencie v súlade s článkom 6 ods. 6 sa považuje za rozhodnutie zahŕňajúce záväzky. 4.Komisia prijme rozhodnutie o nevznesení námietok, ak zistí, že: a)predbežné posúdenie uvedené v rozhodnutí o začatí hĺbkového prešetrovania sa nepotvrdilo alebo b)pozitívne účinky prevažujú narušenie vnútorného trhu v zmysle článku 5. Článok 10 Predbežné opatrenia Komisia môže prijať predbežné opatrenia, ak: 1.existujú náznaky, že finančný príspevok predstavuje zahraničnú subvenciu a narúša vnútorný trh, a 2.existuje vážne riziko podstatného a nenapraviteľného narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Článok 11 Žiadosti o informácie 1.Komisia môže od dotknutého podniku požadovať, aby poskytol všetky potrebné informácie. 2.Komisia môže takéto informácie požadovať aj od iných podnikov alebo združení podnikov. 3.V žiadosti o informácie adresovanej podniku alebo združeniu podnikov sa uvedie: a)jej právny základ a účel, pričom sa špecifikuje, aké informácie sa požadujú, a stanoví sa primeraná lehota, v ktorej sa majú informácie poskytnúť;

b)vyhlásenie, že ak sú poskytnuté informácie nesprávne, neúplné alebo zavádzajúce, môžu byť uložené pokuty a pravidelné penále, ako sa stanovuje v článku 15; c)vyhlásenie, že v súlade s článkom 14 nedostatočná spolupráca zo strany dotknutého podniku umožňuje Komisii prijať rozhodnutie na základe dostupných skutočností. 4.Členské štáty poskytnú Komisii na jej žiadosť všetky informácie potrebné na plnenie povinností, ktoré sa jej ukladajú týmto nariadením. 5.Komisia môže takisto požiadať dotknutú tretiu krajinu, aby poskytla všetky potrebné informácie. Článok 12 Inšpekcie v rámci Únie 1.Komisia môže vykonávať potrebné inšpekcie podnikov. 2.Ak Komisia uskutočňuje takúto inšpekciu, úradníci, ktorých Komisia poverila vykonaním inšpekcie, sú oprávnení: a)vstupovať do všetkých priestorov a na všetky pozemky dotknutého podniku; b)preskúmať účtovné knihy a iné obchodné záznamy a zhotoviť kópie alebo o ne požiadať; c)vyžadovať od každého zástupcu alebo zamestnanca podniku vysvetlenie k skutočnostiam alebo dokumentom vzťahujúcim sa na predmet a účel inšpekcie a zaznamenať odpovede; d)zapečatiť všetky podnikové priestory a účtovné knihy alebo záznamy na také obdobie a v takom rozsahu, aké sú potrebné na vykonanie inšpekcie. 3.Dotknutý podnik sa podrobí inšpekciám nariadeným rozhodnutím Komisie. Úradníci a ostatné sprevádzajúce osoby, ktoré Komisia poverila uskutočnením inšpekcie, vykonávajú svoje právomoci po predložení rozhodnutia Komisie, v ktorom sa: a)spresňuje predmet a účel inšpekcie; b)uvádza vyhlásenie, že v súlade s článkom 14 nedostatočná spolupráca zo strany dotknutého podniku umožňuje Komisii prijať rozhodnutie na základe dostupných skutočností; c)odvoláva na možnosť ukladať pokuty a penále stanovené v článku 15. 4.Komisia oznámi inšpekciu členskému štátu, na území ktorého sa má inšpekcia vykonať, v dostatočnom predstihu pred jej začatím. 5.Úradníci Komisie, ako aj úradníci poverení alebo vymenovaní členským štátom, na území ktorého sa má inšpekcia vykonať, na žiadosť členského štátu alebo Komisie aktívne pomáhajú úradníkom a ostatným sprevádzajúcim osobám povereným Komisiou. Na tento účel majú k dispozícii právomoci vymedzené v odseku 2. 6.Keď úradníci alebo ostatné sprevádzajúce osoby poverené Komisiou zistia, že podnik sa bráni inšpekcii v zmysle tohto článku, dotknutý členský štát im poskytne nevyhnutnú pomoc a v prípade potreby požiada o asistenciu polície alebo rovnocenného orgánu presadzovania práva, aby im umožnili vykonať inšpekciu. 7.Členský štát na žiadosť Komisie vykoná na svojom území akúkoľvek inšpekciu alebo iný úkon na zistenie skutočností v zmysle svojho vnútroštátneho práva, aby zistil, či existuje zahraničná subvencia narúšajúca vnútorný trh.

Článok 13 Inšpekcia mimo Únie Komisia môže na účely plnenia povinností, ktoré jej boli uložené týmto nariadením, vykonávať inšpekcie na území tretej krajiny za predpokladu, že s tým dotknutý podnik súhlasí a vláda tretej krajiny bola oficiálne informovaná a s inšpekciou súhlasila. Podobne sa uplatňuje článok 12 ods. 1 a 2 a ods. 3 písm. a) a b). Článok 14 Nespolupráca 1.Komisia môže prijať rozhodnutie podľa článku 8 alebo článku 9 na základe dostupných skutočností, ak dotknutý podnik alebo tretia krajina: a)poskytne neúplné, nesprávne alebo zavádzajúce informácie ako odpoveď na žiadosť o informácie podanú podľa článku 11; b)neposkytne požadované informácie v lehote stanovenej Komisiou; c)odmietne sa podrobiť inšpekcii Komisie v rámci Únie alebo mimo nej, nariadenej podľa článku 12 alebo článku 13, alebo d)inak bráni predbežnému preskúmaniu alebo hĺbkovému prešetrovaniu. 2.Ak podnik alebo združenie podnikov, členský štát alebo tretia krajina poskytnú Komisii nesprávne alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nebudú brať do úvahy. 3.Ak dotknutý podnik vrátane verejného podniku, ktorý je pod priamou alebo nepriamou kontrolou štátu, neposkytne potrebné informácie na určenie toho, či finančný príspevok poskytuje podniku výhodu, možno usudzovať, že daný podnik túto výhodu využíva. 4.Pri uplatnení dostupných skutočností môže byť pre dotknutý podnik výsledok postupu menej priaznivý, než keby spolupracoval. Článok 15 Pokuty a pravidelné penále 1.Komisia môže rozhodnutím ukladať pokuty alebo pravidelné penále, keď dotknutý podnik alebo združenie podnikov úmyselne alebo z nedbanlivosti: a)poskytne nesprávne, neúplné alebo zavádzajúce informácie ako odpoveď na žiadosť podanú podľa článku 11 alebo neposkytne informácie v stanovenej lehote; b)počas inšpekcií podľa článku 12 poskytne požadované účtovné knihy alebo iné podnikateľské záznamy v neúplnej podobe; c)v odpovedi na otázku položenú v súlade s článkom 12 ods. 2 písm. c): i) dá nesprávnu alebo zavádzajúcu odpoveď;

ii) v lehote stanovenej Komisiou neopraví nesprávne, neúplné alebo zavádzajúce informácie poskytnuté niektorým zamestnancom alebo iii) neposkytne alebo odmietne poskytnúť úplnú odpoveď na skutočnosti týkajúce sa predmetu a účelu inšpekcie nariadenej rozhodnutím prijatým podľa článku 12 ods. 3; d)odmietne sa podriadiť inšpekciám nariadeným podľa článku 12 alebo poruší pečate umiestnené v súlade s článkom 12 ods. 2 písm. d). 2.Pokuty uložené v prípadoch uvedených v odseku 1 nepresiahnu 1 % súhrnného obratu dotknutého podniku alebo dotknutého združenia podnikov za predchádzajúci hospodársky rok. 3.Pravidelné penále uložené v prípadoch uvedených v odseku 1 nepresiahnu 5 % priemerného denného súhrnného obratu dotknutého podniku alebo združenia podnikov za prechádzajúci hospodársky rok, a to za každý pracovný deň omeškania počítaný od dátumu stanoveného v rozhodnutí až do predloženia úplných a správnych informácií, ktoré požaduje Komisia. 4.Komisia pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia v súlade s odsekom 1 stanoví konečnú lehotu dvoch týždňov na prijatie chýbajúcich informácií od dotknutého podniku alebo združenia podnikov. 5.Keď dotknutý podnik nedodrží rozhodnutie zahŕňajúce záväzky podľa článku 9 ods. 3, rozhodnutie nariaďujúce predbežné opatrenia podľa článku 10 alebo rozhodnutie zahŕňajúce uloženie nápravných opatrení podľa článku 9 ods. 2, Komisia môže rozhodnutím uložiť: a)pokuty nepresahujúce 10 % súhrnného obratu dotknutého podniku za predchádzajúci hospodársky rok a b)pravidelné penále nepresahujúce 5 % priemerného denného súhrnného obratu dotknutého podniku za prechádzajúci hospodársky rok, a to za každý deň nedodržiavania rozhodnutia počítaný od dátumu rozhodnutia Komisie zahŕňajúceho uloženie takéhoto pravidelného penále, až kým Komisia nezistí, že dotknutý podnik toto rozhodnutie dodržiava. 6.Pri určovaní výšky pokuty alebo pravidelného penále sa prihliada na povahu, závažnosť a trvanie porušenia, pričom sa náležite zohľadní zásada proporcionality a vhodnosti. Článok 16 Zrušenie Komisia môže zrušiť rozhodnutie prijaté podľa článku 9 ods. 2, 3 alebo 4 a prijať nové rozhodnutie v ktoromkoľvek z týchto prípadov: 1.keď dotknutý podnik koná v rozpore so svojimi záväzkami alebo uloženými nápravnými opatreniami; 2.keď bolo rozhodnutie založené na neúplných, nesprávnych alebo zavádzajúcich informáciách. Kapitola 3: Koncentrácie Článok 17 Narušenia vnútorného trhu zahraničnými subvenciami v rámci koncentrácií V rámci koncentrácie sa posúdenie toho, či na vnútornom trhu existuje narušenie v zmysle článku 3 alebo 4, obmedzuje na príslušnú koncentráciu. Pri posúdení sa budú brať do úvahy iba zahraničné subvencie poskytnuté v priebehu troch kalendárnych rokov pred uzavretím dohody, oznámením verejnej ponuky alebo nadobudnutím kontrolného podielu.

Článok 18 Vymedzenie koncentrácií a finančné limity vymedzujúce notifikačnú povinnosť v prípade koncentrácií 1.Na účely tohto nariadenia sa za vznik koncentrácie považuje situácia, ak je trvalá zmena kontroly spôsobená ktorýmkoľvek z týchto prípadov: a)fúziou dvoch alebo viacerých predtým nezávislých podnikov alebo častí podnikov; b)získaním priamej alebo nepriamej kontroly nad celým podnikom alebo nad časťami jedného alebo viacerých ďalších podnikov jednou alebo viacerými osobami, ktoré už kontrolujú najmenej jeden podnik, alebo jedným alebo viacerými podnikmi, či už kúpou cenných papierov alebo aktív, zmluvne alebo akýmkoľvek iným spôsobom. 2.Vytvorenie spoločného podniku, ktorý trvalo vykonáva všetky funkcie samostatného hospodárskeho subjektu, je koncentráciou v zmysle odseku 1. 3.Na účely článku 19 sa za vznik „koncentrácie podliehajúcej notifikačnej povinnosti“ považuje situácia, ak pri koncentrácii: a)nadobudnutý podnik alebo aspoň jeden z podnikov, ktoré sú účastníkmi fúzie, je usadený v Únii a vytvára súhrnný obrat v Únii vo výške minimálne 500 miliónov EUR a b)dotknuté podniky získali za tri kalendárne roky pred notifikáciou súhrnný finančný príspevok od tretích krajín vo výške viac ako 50 miliónov EUR. 4.Pri vytváraní spoločného podniku podľa odseku 2 sa za vznik „koncentrácie podliehajúcej notifikačnej povinnosti“ považuje situácia, keď: a)samotný spoločný podnik alebo jeden z jeho materských podnikov je usadený v Únii a vytvára súhrnný obrat v Únii vo výške minimálne 500 miliónov EUR a b)samotný spoločný podnik a jeho materské podniky získali za tri kalendárne roky pred notifikáciou súhrnný finančný príspevok od tretích krajín vo výške viac ako 50 miliónov EUR. Článok 19 Predbežná notifikácia koncentrácií 1.Koncentrácie podliehajúce notifikačnej povinnosti sú notifikované Komisii pred ich vykonaním a po uzavretí dohody, oznámení verejnej ponuky alebo nadobudnutí kontrolného podielu. 2.Dotknuté podniky môžu takisto notifikovať navrhovanú koncentráciu vtedy, keď Komisii preukážu úmysel v dobrej viere uzavrieť dohodu, alebo v prípade verejnej ponuky, ak verejne oznámili úmysel uskutočniť takúto ponuku, pokiaľ bude výsledkom takejto zamýšľanej dohody alebo ponuky koncentrácia podliehajúca notifikačnej povinnosti podľa odseku 1. 3.Koncentráciu, ktorá spočíva vo fúzii v zmysle článku 18 ods. 1 písm. a) alebo v nadobudnutí spoločnej kontroly v zmysle článku 18 ods. 1 písm. b), notifikujú spoločne účastníci fúzie, prípadne nadobúdatelia spoločnej kontroly. Vo všetkých ostatných prípadoch notifikáciu uskutoční osoba alebo podnik, ktorý získava kontrolu nad celým podnikom alebo nad viacerými podnikmi, prípadne nad časťami podniku alebo viacerých podnikov. 4.Ak dotknuté podniky nesplnia svoju notifikačnú povinnosť, Komisia môže koncentráciu podliehajúcu notifikačnej povinnosti preskúmať v súlade s týmto nariadením tak, že o notifikáciu danej koncentrácie požiada. V takom prípade nie je Komisia viazaná lehotami uvedenými v článku 23 ods. 1 a 4. 5.Komisia môže požiadať o predbežnú notifikáciu akejkoľvek koncentrácie, ktorá nie je koncentráciou podliehajúcou notifikačnej povinnosti v zmysle článku 18, kedykoľvek pred jej vykonaním, ak má podozrenie, že dotknuté podniky mohli počas troch rokov pred koncentráciou využívať zahraničné subvencie. Takáto koncentrácia sa na účely tohto nariadenia považuje za koncentráciu podliehajúcu notifikačnej povinnosti. Článok 20

Vymedzenie kontroly 1.Na účely článku 18 kontrola pozostáva z práv, zo zmlúv alebo z akýchkoľvek iných prostriedkov, ktoré samostatne alebo v kombinácii a so zreteľom na príslušné skutočnosti alebo zákon poskytujú možnosť uplatňovať rozhodujúci vplyv na podnik, a to predovšetkým prostredníctvom: a)vlastníckych alebo užívacích práv k všetkým aktívam podniku alebo ich časti; b)práv alebo zmlúv, ktoré poskytujú rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov podniku. 2.Kontrolu získavajú osoby alebo podniky, ktoré: a)sú nositeľmi práv alebo majú nárok na práva na základe príslušných zmlúv alebo b)hoci nositeľmi takýchto práv nie sú alebo nárok na takéto práva na základe takýchto zmlúv nemajú, majú právomoc vykonávať práva z nich odvodené. Článok 21 Výpočet obratu 1.Súhrnný obrat tvoria sumy, ktoré dotknuté podniky získali v predchádzajúcom finančnom roku z predaja výrobkov a poskytovania služieb, ktoré patria medzi bežné činnosti týchto podnikov, po odpočítaní obchodných zliav, dane z pridanej hodnoty a iných daní priamo súvisiacich s obratom. Súhrnný obrat dotknutého podniku nezahŕňa predaj výrobkov ani poskytovanie služieb medzi podnikmi uvedenými v odseku 4. Obrat na vnútornom trhu zahŕňa výrobky predané a služby poskytnuté podnikom alebo spotrebiteľom na vnútornom trhu. 2.Odchylne od odseku 1, ak koncentrácia pozostáva z akvizície častí jedného alebo viacerých podnikov, bez ohľadu na to, či tieto časti boli zriadené ako právne subjekty, zohľadňuje sa vo vzťahu k predávajúcemu alebo predávajúcim len obrat častí, ktoré sú predmetom koncentrácie. Dve alebo viaceré transakcie v zmysle prvého pododseku, ktoré sa uskutočnia v lehote dvoch rokov medzi tými istými osobami alebo podnikmi, sa však považujú za jednu a tú istú koncentráciu, ktorá sa uskutočnila v deň poslednej transakcie. 3.Namiesto obratu sa v prípade týchto kategórií podnikov použije: a)pre úverové inštitúcie a iné finančné inštitúcie súčet týchto príjmových položiek, ako sa vymedzujú v smernici Rady 86/635/EHS, po odpočítaní dane z pridanej hodnoty a iných daní priamo spojených s týmito položkami, ak je to vhodné: i) príjem z úrokov a podobný príjem; ii) príjem z cenných papierov: –príjem z akcií a iných cenných papierov s pohyblivým výnosom, –príjem z účastí, –príjem z akcií v prepojených podnikoch;

iii) pohľadávka provízie; iv) čistý zisk z finančných operácií; v) ostatný prevádzkový príjem; b)pre poisťovne hodnota hrubého predpísaného poistného, ktoré zahŕňa všetky prijaté sumy a pohľadávky vyplývajúce z poistných zmlúv uzavretých týmito poisťovňami alebo v ich mene vrátane vyplateného zaisťovacieho poisteného a po odpočítaní daní a podobných príspevkov alebo poplatkov uložených odkazom na sumy jednotlivého poistného alebo celkového objemu poistného. Na účely písmena a) sa v prípade úverovej a finančnej inštitúcie na vnútornom trhu obrat skladá z príjmových položiek, ako sa vymedzujú v tomto písmene, ktoré prijala pobočka alebo divízia tejto inštitúcie pôsobiaca na vnútornom trhu. 4.Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, sa súhrnný obrat dotknutého podniku vypočíta ako súčet jednotlivých obratov: a)dotknutého podniku; b)tých podnikov, v ktorých dotknutý podnik priamo alebo nepriamo: i) vlastní viac ako polovicu kapitálu alebo obchodných aktív; ii) má právomoc vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv; iii) má právomoc vymenovať viac ako polovicu členov dozornej rady, správnej rady alebo orgánov, ktoré právne zastupujú podnik; iv) má právo riadiť záležitosti podniku; c)tých podnikov, ktoré majú v dotknutom podniku ktorékoľvek z práv alebo právomocí uvedených v písmene b); d)tých podnikov, v ktorých má podnik v zmysle písmena c) ktorékoľvek z práv alebo právomocí uvedených v písmene b); e)tých podnikov, v ktorých majú dva alebo viac podnikov v zmysle písmen a) až d) spoločne ktorékoľvek z práv alebo právomocí uvedených v písmene b). 5.Ak dotknuté podniky majú spoločné práva alebo právomoci uvedené v odseku 4 písm. b), pri výpočte súhrnného obratu dotknutých podnikov sa: a)zohľadní obrat vyplývajúci z predaja výrobkov a poskytovania služieb medzi spoločným podnikom a ľubovoľnými tretími podnikmi, pričom tento obrat sa rovnomerne rozdelí medzi dotknuté podniky; b)nezohľadní obrat vyplývajúci z predaja výrobkov alebo poskytovania služieb medzi spoločným podnikom a každým z dotknutých podnikov alebo akýmkoľvek iným podnikom spojeným s ľubovoľným z nich, ako sa stanovuje v odseku 4 písm. b) až e). Článok 22 Súhrn finančných príspevkov

Súhrnný finančný príspevok dotknutému podniku sa vypočíta sčítaním príslušných finančných príspevkov prijatých od tretích krajín všetkými podnikmi uvedenými v článku 21 ods. 4 písm. a) až e). Článok 23 Pozastavenie koncentrácií a lehôt 1.Koncentrácia podliehajúca notifikačnej povinnosti sa nevykoná pred jej notifikáciou. Okrem toho sa uplatňujú tieto lehoty: a)ak Komisia dostane úplnú notifikáciu, koncentrácia sa nevykoná počas obdobia 25 pracovných dní po jej doručení; b)ak Komisia začne hĺbkové prešetrovanie najneskôr 25 pracovných dní po doručení úplnej notifikácie, koncentrácia sa nevykoná počas obdobia 90 pracovných dní po začatí hĺbkového prešetrovania, pričom toto obdobie sa predĺži o 15 pracovných dní, ak dotknuté podniky ponúknu záväzky podľa článku 6 s cieľom napraviť narušenie vnútorného trhu; c)ak bola koncentrácia vyhlásená za koncentráciu, ktorá nenarúša vnútorný trh podľa rozhodnutia v zmysle článku 24 ods. 3 písm. a) alebo b), môže sa následne vykonať. Každé obdobie začína plynúť pracovným dňom nasledujúcim po dni doručenia úplnej notifikácie alebo po dni prijatia príslušného rozhodnutia Komisie. 2.Odsek 1 nie je prekážkou vykonania verejnej ponuky alebo viacerých transakcií s cennými papiermi vrátane cenných papierov prevoditeľných na iné cenné papiere obchodovateľné na trhu, ako je napríklad burza cenných papierov, ktorými sa získava kontrola od rôznych predávajúcich, ak: a)koncentrácia je bezodkladne notifikovaná Komisii podľa článku 19 a b)nadobúdateľ nevykonáva hlasovacie práva spojené s týmito cennými papiermi alebo tak robí iba na udržanie plnej hodnoty týchto investícií na základe výnimky udelenej Komisiou podľa odseku 3. 3.Komisia môže na požiadanie udeliť výnimku z povinností stanovených v odseku 1 alebo 2. V žiadosti o udelenie výnimky sa uvedú dôvody na jej udelenie. Komisia pri rozhodovaní o žiadosti zohľadní najmä účinky pozastavenia na jeden alebo viacero podnikov dotknutých koncentráciou alebo na tretiu stranu, ako aj riziko narušenia vnútorného trhu v dôsledku koncentrácie. Táto výnimka sa môže udeliť za určitých podmienok a povinností s cieľom zaručiť, že nedochádza k narušeniu vnútorného trhu. O výnimku možno požiadať a možno ju udeliť kedykoľvek, či už pred notifikáciou, alebo po transakcii. 4.Lehoty stanovené v odseku 1 písm. b) sa predĺžia, ak o to dotknuté podniky požiadajú, a to najneskôr 15 pracovných dní po začatí hĺbkového prešetrovania podľa článku 8. Dotknutý podnik môže podať len jednu takúto žiadosť. Kedykoľvek po začatí hĺbkového prešetrovania môže Komisia po dohode s dotknutými podnikmi obdobne predĺžiť lehoty stanovené v odseku 1 písm. b). Celkové trvanie akéhokoľvek predĺženia alebo predĺžení podľa tohto odseku nesmie presiahnuť 20 pracovných dní. 5.Plynutie lehôt stanovených v odseku 1 sa môže vo výnimočných prípadoch pozastaviť, ak podniky neposkytli úplné informácie, o ktoré Komisia požiadala podľa článku 11, alebo sa odmietli podrobiť inšpekcii nariadenej rozhodnutím podľa článku 12. 6.Komisia môže prijať rozhodnutie podľa článku 24 ods. 3 bez toho, aby bola viazaná lehotami uvedenými v odsekoch 1 a 4 v prípadoch, keď: a)zistí, že koncentrácia bola vykonaná v rozpore so záväzkami pripojenými k rozhodnutiu prijatému podľa článku 24 ods. 3 písm. a), v rámci ktorého sa konštatovalo, že bez záväzkov by koncentrácia narúšala vnútorný trh, alebo b)rozhodnutie bolo zrušené podľa článku 24 ods. 1. 7.Akákoľvek transakcia uskutočnená v rozpore s odsekom 1 sa považuje za platnú až po prijatí rozhodnutia podľa článku 24 ods. 3. 8.Tento článok nemá žiadny vplyv na platnosť transakcií s cennými papiermi vrátane cenných papierov prevoditeľných na iné cenné papiere obchodovateľné na trhu, ako je napríklad burza cenných papierov, iba ak by kupujúci a predávajúci vedeli alebo mali vedieť, že transakcia bola vykonaná v rozpore s odsekom 1.

Článok 24 Procesné pravidlá uplatniteľné na predbežné preskúmanie a hĺbkové prešetrovanie notifikovaných koncentrácií 1.Na notifikované koncentrácie sa uplatňuje článok 8, článok 9 ods. 1, 3 a 4 a články 10, 11, 12, 13, 14 a 16. 2.Komisia môže začať hĺbkové prešetrovanie podľa článku 8 ods. 2 najneskôr 25 pracovných dní po doručení úplnej notifikácie. 3.Komisia po hĺbkovom prešetrovaní prijme jedno z týchto rozhodnutí: a)rozhodnutie zahŕňajúce záväzky podľa článku 9 ods. 3; b)rozhodnutie o nevznesení námietok podľa článku 9 ods. 4; c)rozhodnutie zakazujúce koncentráciu, ak Komisia zistí, že zahraničná subvencia narúša vnútorný trh podľa článkov 3 až 5. 4.Rozhodnutia podľa odseku 3 sa prijmú najneskôr do 90 pracovných dní po začatí hĺbkového prešetrovania, prípadne sa ich prijatie môže predĺžiť podľa článku 23 ods. 1 písm. b) a článku 23 ods. 4 a 5. Ak Komisia neprijme rozhodnutie v tejto lehote, dotknuté podniky môžu koncentráciu vykonať. 5.Ak podnik neposkytne úplné informácie v stanovenej lehote, Komisia v každej žiadosti o informácie určenej podniku uvedie, či dôjde k pozastaveniu lehôt podľa článku 23 ods. 5. 6.Ak Komisia zistí, že koncentrácia už bola vykonaná, pričom sa zistilo, že táto koncentrácia narúša vnútorný trh podľa článkov 3 až 5, môže prijať jedno z týchto opatrení: a)požadovať od dotknutých podnikov, aby koncentráciu zrušili, najmä prostredníctvom zrušenia fúzie alebo predaja všetkých získaných akcií alebo aktív, s cieľom obnoviť stav, ktorý existoval pred uskutočnením koncentrácie. V prípadoch, keď obnovenie stavu, ktorý existoval pred uskutočnením koncentrácie, nie je možné prostredníctvom zrušenia koncentrácie, Komisia môže prijať akékoľvek iné opatrenie vhodné na dosiahnutie takéhoto obnovenia v čo najväčšej možnej miere; b)nariadiť akékoľvek iné vhodné opatrenie s cieľom zabezpečiť, že dotknuté podniky zrušia koncentráciu alebo prijmú iné nápravné opatrenia požadované v jej rozhodnutí. Opatrenia uvedené v písmenách a) a b) môžu byť uložené buď v rozhodnutí podľa odseku 3 písm. c), alebo v samostatnom rozhodnutí. Komisia môže prijať ktorékoľvek z opatrení uvedených v písmene a) alebo b), ak zistí, že koncentrácia bola vykonaná v rozpore s rozhodnutím prijatým podľa odseku 3 písm. a), v rámci ktorého sa zistilo, že bez záväzkov by koncentrácia spĺňala kritérium stanovené v odseku 3 písm. c). 7.Komisia môže nariadiť predbežné opatrenia uvedené v článku 10 aj vtedy, ak: a)koncentrácia bola vykonaná v rozpore s článkom 19; b)koncentrácia bola vykonaná v rozpore s rozhodnutím zahŕňajúcim záväzky podľa odseku 3 písm. a) tohto článku. Článok 25 Pokuty a pravidelné penále uplatniteľné na koncentrácie

1.Komisia môže ukladať pokuty a pravidelné penále, ako sa stanovuje v článku 15. 2.Okrem toho môže Komisia rozhodnutím uložiť dotknutým podnikom pokuty nepresahujúce 1 % ich súhrnného obratu za predchádzajúci hospodársky rok, ak v notifikácii podľa článku 19 alebo dodatku k nej úmyselne alebo z nedbalosti poskytnú nesprávne či zavádzajúce informácie. 3.Komisia môže rozhodnutím uložiť dotknutým podnikom pokuty nepresahujúce 10 % ich súhrnného obratu za predchádzajúci hospodársky rok, ak úmyselne alebo z nedbalosti: a)nesplnia povinnosť notifikovať koncentráciu podliehajúcu notifikačnej povinnosti v súlade s článkom 19 pred jej uskutočnením, pokiaľ na to nie sú výslovne oprávnené podľa článku 23; b)vykonajú notifikovanú koncentráciu v rozpore s článkom 23; c)vykonajú notifikovanú koncentráciu zakázanú podľa článku 24 ods. 3 písm. c). Kapitola 4: Postupy verejného obstarávania Článok 26 Narušenia vnútorného trhu zahraničnými subvenciami v rámci postupov verejného obstarávania Zahraničné subvencie, ktoré spôsobujú narušenie postupu verejného obstarávania alebo pri ktorých hrozí, že ho spôsobia, sa chápu ako zahraničné subvencie, ktoré umožňujú podniku predložiť ponuku, ktorá je neoprávnene výhodná, pokiaľ ide o dotknuté stavebné práce, tovar alebo služby. Posúdenie toho, či existuje narušenie vnútorného trhu podľa článku 3 a či je ponuka v súvislosti s dotknutými stavebnými prácami, tovarom alebo službami neoprávnene výhodná, sa obmedzuje na príslušný postup verejného obstarávania. Pri posúdení sa zohľadnia len zahraničné subvencie poskytnuté počas troch rokov pred notifikáciou. Článok 27 Vymedzenie postupov verejného obstarávania a finančný limit vymedzujúci notifikačnú povinnosť v rámci postupov verejného obstarávania 1.Na účely článku 28 postup verejného obstarávania je: a)akýkoľvek druh postupu zadávania zákazky, ktorý sa stanovuje v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ na uzavretie verejnej zákazky, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 1 bode 5 smernice 2014/24/EÚ, alebo zákazky na dodanie tovaru, uskutočnenie stavebných prác a poskytnutie služieb, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 1 smernice 2014/25/EÚ; b)postup udeľovania koncesie na stavebné práce alebo koncesie na služby, ktorý je vymedzený v článku 5 bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ; c)postupy zadávania zákaziek uvedené v článku 10 ods. 4 písm. a) smernice 2014/23/EÚ, článku 9 ods. 1 písm. a) smernice 2014/24/EÚ a článku 20 ods. 1 písm. a) smernice 2014/25/EÚ. 2.Na účely článku 28 dochádza k vzniku zahraničného finančného príspevku podliehajúceho notifikačnej povinnosti v postupe verejného obstarávania EÚ vtedy, ak je odhadovaná hodnota daného verejného obstarávania rovnaká alebo vyššia ako 250 miliónov EUR. 3.Táto kapitola sa nevzťahuje na postupy zadávania zákaziek, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES.

4.Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje vymedzenie pojmov „verejný obstarávateľ“ v zmysle článku 6 smernice 2014/23/EÚ, článku 2 bodu 1 smernice 2014/24/EÚ, článku 3 smernice 2014/25/EÚ a „obstarávateľ“ v zmysle článku 7 smernice 2014/23/EÚ a článku 4 smernice 2014/25/EÚ. Článok 28 Predbežná notifikácia zahraničných finančných príspevkov v súvislosti s postupmi verejného obstarávania 1.Podniky pri predkladaní ponuky alebo žiadosti o účasť na postupe verejného obstarávania buď notifikujú verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi všetky zahraničné finančné príspevky prijaté počas troch rokov pred danou notifikáciou, alebo vo vyhlásení potvrdia, že za posledné tri roky nedostali žiadne zahraničné finančné príspevky. Podnikom, ktoré takéto informácie alebo vyhlásenie nepredložia, sa zákazka nemôže udeliť. 2.Povinnosť notifikovať zahraničné finančné príspevky podľa tohto odseku sa rozšíri na hospodárske subjekty, skupiny hospodárskych subjektov v zmysle článku 26 ods. 2 smernice 2014/23/EÚ, článku 19 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ a článku 37 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ, hlavných subdodávateľov a hlavných dodávateľov. Subdodávateľ alebo dodávateľ sa považujú za hlavného, ak jeho účasť zabezpečuje kľúčové prvky plnenia zákazky, a v každom prípade, ak hospodársky podiel ich príspevku prekračuje 30 % odhadovanej hodnoty zákazky. 3.V prípade skupín hospodárskych subjektov, hlavných subdodávateľov a hlavných dodávateľov zabezpečuje notifikáciu vedúci hospodársky subjekt. 4.Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ bezodkladne zašle notifikáciu Komisii. 5.Ak podnik, hospodárske subjekty alebo skupina hospodárskych subjektov, ktoré sú uvedené v odseku 1, nesplnia povinnosť notifikovať zahraničný finančný príspevok alebo ak sa takáto notifikácia nezašle Komisii, Komisia môže začať preskúmanie. 6.Ak má Komisia podozrenie, že podnik mohol počas troch rokov pred predložením ponuky alebo žiadosti o