EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli26. 8. 2020 COM(2020) 433 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o pokroku dosiahnutom pri realizácii siete TEN-T v rokoch



2016 a 2017



Správa o pokroku dosiahnutom pri realizácii siete TEN-T v rokoch 2016 a 2017 1.Úvod Doprava je základným kameňom procesu európskej integrácie a zabezpečuje prepojenie, konvergenciu a súdržnosť v celej Únii. Inteligentná, udržateľná a plne prepojená európska dopravná sieť je kľúčovou podmienkou dobudovania a dobrého fungovania európskeho jednotného trhu a prepojenia Európy so svetovými trhmi. Prispieva tak k európskemu programu hospodárskeho rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. Prostredníctvom rozvoja čistejších druhov dopravy ako železnice či vnútrozemské vodné cesty a zavádzania alternatívnych palív v cestnej a námornej doprave zohráva ústrednú úlohu v dekarbonizácii, a tým aj pri dosahovaní cieľov európskej zelenej dohody. Realizácia cieľov a noriem stanovených v usmerneniach pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete [nariadenie (EÚ) č. 1315/2013, ďalej len nariadenie o TEN-T ] z roku 2013 má preto zásadný význam pre udržateľnejšiu, plynulejšiu a inteligentnejšiu európsku dopravnú sieť. V rámci usmernení o TEN-T sa vytvára súhrnná a základná sieť s cieľom na jednej strane podporiť lepší prístup všetkých regiónov na európske a globálne trhy a na druhej strane zabezpečiť silné zameranie na infraštruktúru strategického významu. Základné aj súhrnné siete sa zameriavajú na modálnu integráciu, interoperabilitu a koordinovaný rozvoj infraštruktúry, najmä na cezhraničných úsekoch, s cieľom dobudovať chýbajúce prepojenia a odstrániť úzke miesta. Politika TEN-T takisto otvára cestu pre budúcnosť dopravného systému, najmä prostredníctvom zariadení, ktoré stimulujú riešenia s nízkymi emisiami, koncepcií služieb novej generácie a ďalších oblastí technologickej inovácie. V nariadení o TEN-T sa teda stanovujú jasné lehoty na dokončenie základnej siete (do roku 2030) a súhrnnej siete (do roku 2050). Finančný nástroj s názvom Nástroj na prepájanie Európy (NPE) zriadený nariadením (EÚ) č. 1316/2013 podporuje realizáciu programu TEN-T. Okrem toho sa do programu TEN-T investujú nemalé finančné prostriedky vďaka podpore EÚ z Kohézneho fondu (KF) a z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), ale aj z rôznych finančných nástrojov, ktoré poskytuje Európska investičná banka (EIB). S cieľom informovať európskych občanov a tvorcov politík o účinnosti politiky v oblasti TEN-T je potrebné merať a oznamovať priebežné výsledky. Na tento účel sa v článku 49 ods. 3 nariadenia o TEN-T vyžaduje, aby Komisia každé dva roky uverejnila správu o pokroku dosiahnutom pri realizácii transeurópskej dopravnej siete a predložila ju Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Prvá správa za vykazované roky 2014 a 2015 bola prijatá v júni 2017. Táto správa o pokroku je teda druhou dvojročnou správou, ktorú Komisia predkladá ostatným inštitúciám EÚ. Táto druhá správa vychádza z údajov za roky 2016 a 2017. Preto poskytuje obraz o situácii, ktorá sa až dodnes najmä v oblasti technického súladu ďalej vyvíjala. Pokrok dosiahnutý už v rokoch 2016 a 2017 vysiela správny signál a zdôrazňuje význam politiky TEN-T, ktorý je dnes ešte väčší než pri zrode politiky v roku 2013, najmä so zreteľom na dekarbonizáciu a európsku zelenú dohodu, v ktorej doprava zohráva veľmi dôležitú úlohu. 2.Hlavné výsledky Na základe informačného systému TENtec dosahuje súčasný stav realizácie dopravnej infraštruktúry TEN-T na úrovni koridorov základnej siete z hľadiska súladu s požiadavkami nariadenia o TEN-T v prípade väčšiny (desiatich z trinástich) aktuálne dostupných ukazovateľov 81 % až 100 %, zatiaľ čo v prípade zvyšných troch ukazovateľov sa miera súladu pohybuje od 11 % do 67 %. Hoci v roku 2017 pozorujeme zlepšenie miery súladu s normami TEN-T v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, treba zdôrazniť, že z hľadiska kvality či operačnej funkčnosti dopravnej siete tieto miery súladu nie vždy plne zodpovedajú realite. Analýzu treba vnímať v kontexte čiastočne obmedzených technických noriem TEN-T v porovnaní so skutočnými potrebami v praxi. Tieto normy preto bude možno potrebné bližšie určiť a rozvinúť v pripravovanej revízii nariadenia o TEN-T, aby sa lepšie zachytil skutočný potenciál a obmedzenia siete. Uvádzame konkrétny príklad: pokiaľ ide o železničnú infraštruktúru, podarilo sa už dosiahnuť súlad vo veľkom rozsahu v oblasti elektrifikácie (89 %), rozchodu koľaje (86 %), traťovej rýchlosti pri nákladnej doprave (86 %) a zaťaženia nápravy pri nákladnej doprave (81 %), zatiaľ čo oblasť dĺžky nákladného vlaku (43 %), a najmä zavádzanie ERTMS (11 %), ešte stále zaostáva. Okrem toho trať síce môže byť vhodná pre dĺžku vlaku 740 m, no nemusí mať dostatok vlečiek na zabezpečenie plnej interoperability v praxi. Pokiaľ ide o cesty, súlad s kritériami vzťahujúcimi sa na rýchlostnú cestu/diaľnicu už bol v plnej miere dosiahnutý (100 %). Ako je však uvedené vyššie, je dôležité pamätať na to, že vymedzenie kategórií ciest v nariadení o TEN-T sa líši od vymedzení Európskej hospodárskej komisie OSN/Eurostatu/ITF, čím sa skrýva skutočnosť, že cesty niekedy môžu mať nedostatočnú kvalitu. Časti siete navyše nemuseli byť počas určitého obdobia riadne udržiavané, v dôsledku čoho nominálne vyhovujúce cesty nespĺňajú prevádzkové a bezpečnostné štandardy. Vnútrozemské vodné cesty sú takmer úplne v súlade so zavádzaním RIS (98 %) a požiadavkami na triedu IV CEMT alebo vyššiu (97 %). Súlad v prípustnom ponore 2,5 m alebo viac a prípustnej výške pod mostami 5,25 m alebo viac je na vysokej úrovni 85 %. To by však nemalo zastrieť skutočnosť, že v prípadoch dosiahnutia nominálneho súladu existujú na krátkych vzdialenostiach výnimky, ktoré však majú vážne dôsledky pre splavnosť rozsiahlejších úsekov. Dobrým príkladom je situácia na Dunaji. Pokiaľ ide o námorné prístavy, 89 % je prepojených so železnicou, zatiaľ čo spojenie letísk so železnicou mierne zaostáva na úrovni 67 %. Aj v tomto prípade môžu pozitívne údaje niekedy zastierať menej pozitívnu situáciu v niektorých uzloch, najmä prístavoch: v niekoľkých prípadoch existujúce železničné spojenie nemá dostatočnú kapacitu či kvalitu alebo jednoducho chýba prepojenie prvého/posledného úseku. Okrem stavu technickej realizácie TEN-T sa v tejto správe analyzuje aj snaha o finančné investície do TEN-T ako celku. V rokoch 2016 a 2017 celková výška investícií do siete TEN-T presiahla 91 miliárd EUR. Väčšina investícií pochádzala z vnútroštátnych zdrojov (73 %). Z celkovej sumy 91 miliárd EUR pochádzalo 11,5 miliardy EUR z úverov EIB, 9,8 miliardy EUR bolo spolufinancovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EFRR a KF) a 3,1 miliardy EUR z NPE. Pokiaľ ide o podiel jednotlivých druhov dopravy, najvyšší podiel z celkovej sumy investícií (80 miliárd EUR) vykázanej členskými štátmi (ktorý zahŕňa aj prípadnú časť spolufinancovanú zo zdrojov EÚ) sa vynaložil na základnú sieť (71 %). Podobne bola väčšina finančných prostriedkov pridelená železniciam TEN-T (vrátane ERTMS) (45 %). 3.Rozsah pôsobnosti a metodika V článku 49 ods. 3 nariadenia o TEN-T sa vymedzuje rozsah povinnosti Komisie podávať správy. Komisia by mala analyzovať rozvoj transeurópskej dopravnej siete na základe informácií o pokroku dosiahnutom pri realizácii projektov, ktoré členské štáty zasielajú najmä prostredníctvom interaktívneho geografického a technického systému transeurópskej dopravnej siete (TENtec). Okrem toho sa od Komisie vyžaduje, aby poskytla informácie o využívaní rôznych foriem finančnej pomoci v súvislosti so všetkými druhmi dopravy, ako aj o ďalších prvkoch základnej a súhrnnej siete v každom členskom štáte. V správe by sa mali uviesť aj informácie o tom, ako Komisia koordinuje všetky formy finančnej pomoci v záujme zabezpečenia súdržného uplatňovania nariadenia o TEN-T v súlade s jeho cieľmi a prioritami.

Prvá vykonávacia správa za vykazované roky 2014 a 2015 bola prijatá v júni 2017. Mala však viacero obmedzení, napr. z hľadiska dostupnosti údajov a metodológie. Z toho dôvodu sa metodológia použitá pri výskume údajov v tejto správe zmenila. Preto nemožno všetky časti a aspekty údajov zo správy za roky 2014 a 2015 priamo porovnať s analýzami v tejto správe. V predkladanej správe za roky 2016 a 2017 sa analyzuje realizácia technických parametrov siete TEN-T. Analýza sa vykonala na základe údajov nahratých do informačného systému TENtec a súboru kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI) vymedzených na základe požiadaviek na dopravnú infraštruktúru stanovených v nariadení o TEN-T. Súbor údajov za roky 2016 a 2017 sa však týka iba siete koridorov základnej siete. Údaje o základnej sieti však takisto poskytujú dôležitý obraz o pokroku dosiahnutom v rámci TEN-T, pretože investície (na úrovni EÚ aj členských štátov) sa v týchto prvých rokoch väčšinou aj tak sústreďovali na koridory základnej siete, keďže termín na ich dokončenie je rok 2030, zatiaľ čo v prípade súhrnnej siete je to rok 2050. Okrem toho, ako už bolo uvedené, táto správa poskytuje obraz len o súlade infraštruktúry s normami TEN-T vymedzenými v nariadení o TEN-T. Úplný súlad nemusí zaručovať, že v praxi nie sú žiadne prevádzkové nedostatky či úzke miesta s nedostatočnou kapacitou. Preto Európska komisia realizuje podrobné štúdie o všetkých deviatich koridoroch základnej siete a dvoch horizontálnych prioritách, ktoré infraštruktúru analyzujú oveľa podrobnejšie, teda nielen z hľadiska štatistického súladu, ale aj na základe hodnotení kvality z pohľadu širšej siete. Na základe uvedenej analýzy sa nedostatky a úzke miesta uvádzajú v príslušných pracovných plánoch koridorov, ako aj v ERTMS a plánoch realizácie námorných diaľnic európskych koordinátorov. Táto správa poskytuje aj prehľad o vnútroštátnych rozpočtoch, ako aj spolufinancovaní a financovaní z rôznych zdrojov EÚ v rámci investícií do sieťovej infraštruktúry TEN-T v období 2016 – 2017, najmä z EFRR, KF, NPE a úverov EIB. Kým správa za roky 2014 a 2015 neposkytovala žiadne informácie o finančných prostriedkoch z rozpočtov členských štátov investovaných do programu TEN-T z dôvodu obmedzení analytického a metodologického základu, v tejto správe sa prvýkrát uvádzajú investície, ktoré členské štáty vynaložili. Tieto údaje poskytli samotné členské štáty prostredníctvom jednotného postupu zisťovania. Pokiaľ ide o spolufinancovanie zo zdrojov EÚ, údaje pochádzajú od Výkonnej agentúry pre inovácie a siete (INEA), Generálneho riaditeľstva pre regionálnu a mestskú politiku (GR REGIO) a Európskej investičnej banky (EIB).



4.Stav realizácie TEN-T: Technický pokrok dosiahnutý v rámci siete TEN-T v rokoch 2016 a 2017 V nariadení o TEN-T sa stanovujú súhrnné a základné siete na základe metodiky vychádzajúcej z objektívnych kritérií a kvantitatívnych prahových hodnôt, ktoré Európska komisia, Európsky parlament a Rada použili v legislatívnom postupe. Základné a súhrnné siete sú spojené s vymedzenými technickými požiadavkami a prioritnými cieľmi. Pokrok dosiahnutý v súvislosti s realizáciou TEN-T sa musí porovnať s týmito technickými normami pomocou kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Neoddeliteľnou súčasťou podávania správ o pokroku je aj pravidelná aktualizácia vymedzenia siete TEN-T a monitorovanie kvantitatívnych prahových hodnôt, ktoré sa majú splniť. 5.Kľúčové ukazovatele výkonnosti v informačnom systéme TENtec TENtec v súčasnosti prepája geografické informácie a údaje o technických parametroch infraštruktúry TEN-T a umožňuje používateľom jednoducho zhromažďovať informácie a vytvárať správy a mapy týkajúce sa základných a súhrnných sietí TEN-T a iných tematických zložiek údajov. Tieto databázy obsahujú údaje zozbierané od členských štátov, zo štúdií o koridoroch a iných činností na zber údajov a poskytujú Komisii prostriedky na identifikáciu kritických otázok, akými sú úzke miesta a problémy týkajúce sa cezhraničnej interoperability. V porovnaní s predchádzajúcou dvojročnou správou sa na úrovni koridorov základnej siete výrazne zlepšilo množstvo, kvalita a rýchlosť dopĺňania údajov, čo umožnilo predstaviť podrobné mapy súladu pre hlavné technické parametre. 6.Technická realizácia siete TEN-T prostredníctvom KPI Na základe aktuálneho informačného systému TENtec dosahuje súčasný stav realizácie dopravnej infraštruktúry TEN-T z hľadiska súladu s požiadavkami nariadenia o TEN-T na úrovni koridorov základnej siete od 81 % do 100 % pri väčšine (10 z 13) dostupných ukazovateľov. Dokonca aj v prípadoch, keď sa situácia od roku 2017 ďalej zlepšila, však môže vysoký percentuálny podiel súladu zastierať menej pozitívnu situáciu v praxi, pretože kritériá stanovené v nariadení o TEN-T nie sú dostatočne rozvinuté a špecifikované (pozri podbod 1.1).



Obrázok 1: Súlad siete koridorov základnej siete v % Zdroj: TENtec

Železničná doprava Podľa údajov za rok 2017 súlad v oblasti elektrifikácie tratí už dosahuje vysokú mieru 89 %. Určité izolované siete najmä v Írsku, Spojenom kráľovstve, pobaltských štátoch, Španielsku a Portugalsku sú od tejto požiadavky oslobodené. Podľa údajov za rok 2017 súlad v oblasti rozchodu koľaje už dosahuje vysokú mieru 86 %. Tromi hlavnými výnimkami sú pyrenejský rozchod koľaje, ktorý na Pyrenejskom polostrove stále prevláda, írsky rozchod koľaje, ktorý je naďalej jediný používaný rozchod v Írsku a široký rozchod, ktorý je stále takmer jediným rozchodom používaným v pobaltských štátoch a Fínsku. Situácia sa od roku 2017, za ktorý sú k dispozícii údaje, zlepšila, pričom rozvoj v oblasti železničných koľajových vozidiel s meniteľným rozchodom mierne znížil význam tohto parametra pre interoperabilitu železníc. Túto skutočnosť bude takisto potrebné zohľadniť v revízii nariadenia o TEN-T. Zavádzanie ERTMS (na trati) dosahuje podľa údajov za rok 2017 nízku mieru 11 %. Zavádzanie ERTMS predstavuje najväčšiu výzvu spomedzi parametrov programu TEN-T, pri ktorých sa pokrok v porovnaní s očakávaniami a želaniami dosahuje pomalšie. Existujú plány na riešenie tejto situácie. Systém ERTMS je zavedený najmä na častiach španielskych, francúzskych, belgických, luxemburských, holandských, slovinských a poľských sietí. Aj v tejto oblasti sa situácia od roku 2017, za ktorý sú k dispozícii údaje, zlepšila, čo bude zohľadnené v ďalšej správe. Okrem toho Nemecko nedávno oznámilo ambiciózne investície do systému ERTMS, pričom ďalšie členské štáty takisto výrazne posilňujú svoje snahy v tejto oblasti. V prípade traťovej rýchlosti v nákladnej doprave je súlad s parametrom 100 alebo viac km/h podľa údajov za rok 2017 na vysokej úrovni 86 %. Súlad sa nedosahuje najmä v pobaltských štátoch, Poľsku a Bulharsku. V prípade zaťaženia nápravy v nákladnej doprave je súlad s parametrom 22,5 tony alebo viac na jednu nápravu podľa údajov za rok 2017 na vysokej úrovni 81 %. Súlad sa nedosahuje najmä v Rumunsku, Maďarsku, Poľsku a Írsku. Napokon v prípade dĺžky nákladného vlaku je súlad s parametrom vlečiek pre vlaky s dĺžkou 740 m alebo viac podľa údajov za rok 2017 na priemernej úrovni 43 %. Súlad v tomto parametri sa dosiahol najmä vo Francúzsku, v krajinách Beneluxu, Nemecku a Dánsku. Uvedené však treba vnímať v už spomínanom kontexte, že situácia sa od roku 2017 ďalej zlepšovala a že niekedy existujú rozdiely medzi nominálnym súladom a skutočnými prevádzkovými možnosťami. Trať môže byť napríklad vhodná pre dĺžku vlaku 740 m, no nemusí mať dostatok vlečiek na skutočné využitie tejto možnosti. Cestná doprava V prípade ciest je hlavným počítaným ukazovateľom celkový počet kilometrov, ktoré zodpovedajú požiadavkám na diaľnice/rýchlostné cesty. Podľa výsledkov bol dosiahnutý súlad na úrovni 100 %. V súčasnosti nie sú v systéme TENtec k dispozícii úplné informácie o dostupnosti čistých palív. Podrobnejšie informácie sa očakávajú v tretej správe o pokroku za vykazované roky 2018 a 2019. Prístavy Súlad prepojenia námorných prístavov so železnicami je podľa údajov za rok 2017 na vysokej úrovni 89 %. Nesúlad sa vyskytuje len v prípade štrnástich prístavov, pričom viac než polovica z nich sa nachádza v južných členských štátoch vrátane Talianska a Grécka. Treba však opäť zdôrazniť, že norma TEN-T odkazuje len na železničné prepojenie a nehovorí nič o kvalite takéhoto železničného prepojenia. Preto môžu stále existovať nedostatky, napr. pokiaľ ide o prepojenie posledného úseku pri prístave, aj keď z formálneho hľadiska prístav normu TEN-T spĺňa. Vnútrozemské vodné cesty Podľa údajov za rok 2017 súlad v oblasti zavádzania RIS už dosahuje vysokú mieru 98 %. Poslednými krajinami, ktoré vykazujú nedostatky v tejto oblasti, sú Francúzsko a Taliansko. Na vysokej úrovni 97 % je podľa údajov za rok 2017 aj súlad, pokiaľ ide o parameter triedy IV CEMT alebo vyššej. Hlavný nedostatok vykazuje Chorvátsko na rieke Sáva. Súlad s minimálnou prípustnou výškou pod mostami na úrovni 5,25 m dosahuje podľa údajov za rok 2017 až 85 %. Nedostatky sa vyskytujú najmä v Nemecku. Na vysokej úrovni 85 % je podľa údajov za rok 2017 aj súlad s minimálnym prípustným ponorom 2,5 m. Nedostatky sa vyskytujú najmä v Nemecku, Českej republike a Chorvátsku. Letiská Pokiaľ ide o letiská, v nariadení o TEN-T sa vymedzuje, že iba na základné letiská, ktoré sú v prílohe 2 k nariadeniu označené hviezdičkou (t. j. 38), sa vzťahuje povinnosť podľa článku 41 ods. 3, t. j. byť prepojené so železničnou a cestnou dopravnou infraštruktúrou transeurópskej dopravnej siete do roku 2050 (s výnimkou prípadov, keď takémuto prepojeniu bránia fyzické prekážky) a byť začlenené do vysokorýchlostnej železničnej siete všade tam, kde je to možné, po zohľadnení intenzity dopravy. V tomto prípade dosahuje miera súladu podľa údajov za rok 2017 povzbudivých 67 %. Letiská, ktoré súlad nedosahujú, sú roztrúsené po celej EÚ, čo naznačuje spoločnú potrebu dosiahnuť plnú prepojenosť letísk.



7.Stav realizácie TEN-T: Pokrok dosiahnutý v oblasti finančných investícií do siete TEN-T v rokoch 2016 a 2017 V rokoch 2016 a 2017 dosiahla celková výška investícií do siete TEN-T viac než 91 miliárd EUR. Z celkovej sumy 91 miliárd EUR pochádzalo 11,5 miliardy EUR z úverov EIB, 9,8 miliardy EUR bolo spolufinancovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov [EŠIF, najmä z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF)] a 3,1 miliardy EUR z NPE. Ak je investícia spolufinancovaná zo zdrojov EÚ, miera spolufinancovania dosahuje od 20 % do 85 %. Zvyšný objem, ktorý predstavuje väčšiu časť, pochádzal z vnútroštátnych zdrojov. Okrem toho treba uviesť, že celkový objem investícií, ktoré vykázali členské štáty (teda 80 miliárd EUR), zahŕňa iba investície do stavebných činností alebo iného majetku a/alebo zmiešaných projektov (ale nie do samotných štúdií) v rámci základnej alebo súhrnnej siete TEN-T. V rámci kategórie stavebných činností sa vykazovali všetky projekty, ktoré prispievajú k cieľom článku 4 nariadenia o TEN-T (t. j. súdržnosť, účinnosť, udržateľnosť a zvyšovanie prínosov pre všetkých používateľov). Okrem toho sú započítané len stavebné činnosti, ktorých výsledkom je nový rozvoj infraštruktúry alebo ktoré súvisia s modernizáciou/obnovou existujúcej infraštruktúry. Náklady na bežnú údržbu boli vylúčené. Súčasťou sú všetky projekty s hodnotou viac ako 1 milión EUR, ktoré boli aktívne v rokoch 2016 a 2017 bez ohľadu na ich začiatok. Z celkového objemu investícií 80 miliárd EUR vykázaného členskými štátmi (ktorý zahŕňa aj prípadnú časť spolufinancovanú zo zdrojov EÚ) bola väčšina vynaložená na základnú sieť (71 %). Podobne bola väčšina finančných prostriedkov pridelená železniciam TEN-T (vrátane ERTMS) (45 %). Tabuľka 1: Výdavky v rámci TEN-T za roky 2016 a 2017 v miliónoch EUR EÚ28 Výdavky v rámci TEN-T za roky 2016 a 2017 v miliónoch EUR Súhrnná sieť Základná sieť Spolu

Sieť TEN-T Železnice TEN-T

(vrátane ERTMS) 7 546 28 632 36 178 Cesty TEN-T (vrátane IDS) 14 410 16 644 31 054 Vnútrozemské vodné cesty TEN-T (vrátane RIS) (nedostupné) 2 374 2 374 Prístavy TEN-T

(vrátane VTMIS) 870 3 876 4 746 Letiská TEN-T

(vrátane ATM) 790 5 041 5 831 Spolu v miliónoch EUR 23 616 56 567 80 183 Zdroj: Zisťovanie medzi členskými štátmi 2019 NPE (Nástroj na prepájanie Európy)

Pokiaľ ide o výdavky z aktuálneho NPE pre dopravu, výška grantov vynaložených na sieť TEN-T v rokoch 2016 a 2017 dosiahla približne 3,14 miliardy EUR v rámci 793 projektov, čo predstavuje v porovnaní s rokmi 2014 a 2015 (2,1 miliardy EUR) značný nárast. Väčšina finančných prostriedkov z NPE (okolo 77 %) sa investovala do projektov udržateľnej dopravnej infraštruktúry. Približne 65 % sa investovalo do projektov železničnej infraštruktúry a približne 12 % do vnútrozemských vodných ciest a infraštruktúry námornej dopravy. Tabuľka 2: Financovanie z NPE pre dopravu za roky 2016 a 2017 v miliónoch EUR Financovanie z NPE pre dopravu za roky 2016 a 2017 Počet projektov podľa druhu dopravy v miliónoch EUR Letecká doprava 502 74 Vnútrozemské vodné cesty 156 64 Námorná doprava 235 147 Železničná doprava 2 031 323 Iné* – 3 Cestná doprava 217 182 Spolu v miliónoch EUR 3 141 793 Zdroj: INEA. Uvádzajú sa len projekty s prijímateľmi z 27 členských štátov a Spojeného kráľovstva. *Digitalizácia multimodálnej dopravy EŠIF (Európske štrukturálne a investičné fondy) V rokoch 2016 a 2017 sa do programu TEN-T z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) investovalo 9,85 miliardy EUR (deklarované výdavky), čo spolu predstavuje približne 40 % zo všetkých investícií do TEN-T s podporou EÚ (vrátane úverov EIB). Treba poznamenať, že vo vykázanom podiele z Kohézneho fondu nie je zohľadnená časť prostriedkov z Kohézneho fondu prevedených na podporu dopravných projektov týkajúcich sa základnej siete v rámci NPE . Takisto treba uviesť, že podpora politiky súdržnosti sa neprideľuje každoročne, ale programuje sa na sedemročné obdobie. Sumy vykázané za roky 2016 a 2017 sú výdavky vynaložené prijímateľmi, osvedčené a deklarované Komisii počas obdobia, ktorého sa táto správa týka. Tabuľka 3: EFRR a KF (deklarované výdavky) za roky 2016 a 2017 v miliónoch EUR EFRR a KF (deklarované výdavky*) za roky 2016 a 2017 podľa druhu dopravy v miliónoch EUR Letecká doprava 79 Vnútrozemské vodné cesty a vnútrozemské prístavy 10 Námorné prístavy 25 Železničná doprava 2 003 Cestná doprava 7 709 Multimodálna doprava 19 Spolu v miliónoch EUR 9 845 Zdroj: GR REGIO, https://cohesiondata.ec.europa.eu/d/3kkx-ekfq *Výdavky vynaložené prijímateľmi, osvedčené a deklarované Komisii.

Ide o súhrnné údaje. EIB (Európska investičná banka) V rokoch 2016 a 2017 EIB financovala investície do sektora dopravnej infraštruktúry v celkovom objeme 13 miliárd EUR v rámci 74 dopravných operácií (v rámci programu TEN-T aj mimo neho s výnimkou mobilných aktív), pričom zmobilizovala investície vo výške 51 miliárd EUR. Najväčšia časť týchto investícií do dopravnej infraštruktúry (89 %) putovala do programu TEN-T. Išlo o 51 operácií s úvermi EIB v objeme 11,5 miliardy EUR podpísanými v rokoch 2016 a 2017. Zo 74 dopravných operácií financovaných v rokoch 2016 a 2017 bolo 18 podpísaných v rámci EFSI. To predstavuje objem úverov EIB krytých zárukami EFSI vo výške približne 2,5 miliardy EUR, čo vďaka pákovému efektu viedlo k celkovým investíciám do sektora dopravy (infraštruktúra bez mobilných aktív) vo výške 10,2 miliardy EUR. Počas rovnakého obdobia sa päť operácií podpísalo v rámci dlhového nástroja NPE. To predstavuje objem úverov EIB krytých dlhovým nástrojom NPE vo výške približne 338 miliónov EUR, čo vďaka pákovému efektu viedlo k celkovým investíciám do ciest, prístavov a zelených plavidiel TEN-T vo výške 1,9 miliardy EUR. Tabuľka 4: Výdavky na program TEN-T podľa zdroja financovania a členských štátov v rokoch 2016 a 2017 v miliónoch EUR Výdavky na program TEN-T podľa zdroja financovania a členských štátov v rokoch 2016 a 2017 v miliónoch EUR* Členské štáty Vnútroštátne rozpočty vrátane prijatých finančných prostriedkov EÚ (2016 a 2017) Úvery EIB

(2016 a 2017) Spolu v miliónoch EUR Financovanie z NPE EFRR a KF

deklarované výdavky AT (Rakúsko) 3 931 174,2 1 200 5 131 BE (Belgicko) 1 707 124,5 1 707 BG (Bulharsko) 196 8,6 168 196 CY (Cyprus) 32 1,6 14 32 CZ (Česká republika) 1 274 66,8 529 1 274 DE (Nemecko) 22 429 777,1 1 263 23 692 DK (Dánsko) 1 015 37,8 168 1 183 EE (Estónsko) 303 18,4 276 30 333 EL (Grécko) 1 157 211,1 271 617 1 775 ES (Španielsko) 5 978 188,3 146 1 261 7 239 FI (Fínsko) 1 304 61,1 230 1 534 FR (Francúzsko) 8 315 315,0 740 9 055 HR (Chorvátsko) 319 16,7 48 15 334 HU (Maďarsko) 1 169 99,1 655 40 1 209 IE (Írsko) 794 20,5 48 842 IT (Taliansko) 12 490 273,8 45 1 926 14 416 LT (Litva) 226 26,7 484 226 LU (Luxembursko) 584 4,0 584 LV (Lotyšsko) 315 4,8 259 315 MT (Malta) 61 2,9 20 61 NL (Holandsko) 4 075 93,2 0 254 4 329 PL (Poľsko) 7 018 307,3 5 542 2 040 9 058 PT (Portugalsko) 233 31,5 23 233 Regionálne – krajiny EÚ 71 71 RO (Rumunsko) 1 116 12,3 603 790 1 906 SE (Švédsko) 2 972 63,3 2 972 SI (Slovinsko) 279 33,2 77 279 SK (Slovensko) 892 18,2 681 427 1 319 ÚS** 2 2 UK (Spojené kráľovstvo) nevykázané 148,6 4 351 504 Spolu v miliónoch EUR 80 184 3 140,5 9 846 11 471 91 810 Zdroj: Zisťovanie medzi členskými štátmi 2019, GR REGIO, INEA, EIB

8.Záver Počas rokov 2016 a 2017 sa v rozvoji siete TEN-T dosiahol významný pokrok, či už z hľadiska technického súladu, alebo finančných investícií do siete. Z pohľadu súladu s požiadavkami nariadenia o TEN-T dosahuje sieť koridorov základnej siete od 81 % do 100 % pri väčšine (10 z 13) dostupných ukazovateľov. Treba však mať na pamäti, že súčasné vymedzenie parametrov súladu v niektorých prípadoch nie je dostatočne rozvinuté a špecifické na to, aby dokázalo zachytiť skutočné prevádzkové možnosti siete. Relatívne pozitívne údaje o súlade idú ruka v ruke s tým, že najvyšší podiel z celkových investícií (80 miliárd EUR) vykázaných členskými štátmi (ktorý zahŕňa aj prípadnú časť spolufinancovanú zo zdrojov EÚ) sa vynaložil na základnú sieť (71 %). Podobne bola väčšina finančných prostriedkov pridelená železniciam TEN-T (vrátane ERTMS) (45 %), aby sa zmenšili rozdiely v miere súladu. Okrem toho je zjavné, že hlavné výzvy siete infraštruktúry TEN-T možno vyriešiť len prostredníctvom vhodnej kombinácie financovania a finančných nástrojov. Vykazované roky 2016 a 2017 boli v tomto smere úspešné, keďže sa počas nich zvýšilo financovanie najmä z NPE, ale rozšírilo sa aj používanie rôznych iných prostriedkov (konkrétne EFRR, KF a úverov EIB). Nepochybne môžeme v nasledujúcich rokoch očakávať ďalší pokrok, lebo sa blížia lehoty na dokončenie v rokoch 2030 a 2050 a rastie kvalita prípravy projektov. S týmto cieľom vyvíjajú európski koordinátori TEN-T maximálne úsilie na zabezpečenie vhodnej, kvalitnej a viditeľnej databázy projektov TEN-T, ktorá už dnes obsahuje viac než 2 500 investícií do projektov. Podobne aj Komisia so spoluzákonodarcami pracuje na rôznych iniciatívach na zjednodušenie postupov povoľovania a obstarávania na zrýchlenie pokroku v realizácii projektov TEN-T. Komisia momentálne reviduje nariadenie o TEN-T s cieľom zvýšiť účinnosť siete najmä prostredníctvom lepšej modálnej integrácie a digitalizácie, podporou čistej dopravy a posilňovaním kvality a odolnosti infraštruktúry. V rámci tohto procesu revízie sa takisto rozvinú a podrobnejšie špecifikujú technické požiadavky siete. Prípadný návrh revízie sa očakáva v roku 2021.



9.Prílohy -Mapa súladu: Železnice – Elektrifikácia – stav 2017 -Mapa súladu: Železnice – Rozchod koľaje (1 435 mm) – stav 2017 -Mapa súladu: Železnice (nákladné a zmiešané trate) – Traťová rýchlosť – stav 2017 -Mapa súladu: Železnice – Zavádzanie ERTMS (na trati) – stav 2017 -Mapa súladu: Železnice (nákladné a zmiešané trate) – Maximálne zaťaženie nápravy – stav 2017 -Mapa súladu: Železnice (nákladné a zmiešané trate) – Maximálna dĺžka vlaku – stav 2017 -Mapa súladu: Vnútrozemské vodné cesty – Trieda CEMT – stav 2017