SK Úradný vestník Európskej únie C 434/36

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Poskytovanie a rozvoj zručností vrátane digitálnych zručností v kontexte nových foriem práce: nové politiky a meniace sa úlohy a povinnosti

(prieskumné stanovisko na žiadosť estónskeho predsedníctva)

(2017/C 434/06)

Spravodajca: Ulrich SAMM Pomocná spravodajkyňa: Indrė VAREIKYTĖ

Konzultácia Estónske predsedníctvo Rady, 17. 3. 2017 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 19. 7. 2017 Prijaté v pléne 20. 9. 2017 Plenárne zasadnutie č. 528 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 198/5/16

1. Závery a odporúčania

1.1. Digitalizácia radikálne zmení náš pracovný život. Musíme konať už teraz, aby sa zabezpečilo, že budú k dispozícii vhodné zručnosti pre budúcnosť, aby bola Európa naďalej konkurencieschopná a dokázala vytvárať nové podniky a nové pracovné miesta, aby sa ľudia počas celého svojho pracovného života dokázali začleniť do trhu práce, a zabezpečiť blahobyt pre všetkých. Rýchlosť, akou postupuje digitalizácia a automatizácia, prináša so sebou aj sociálne riziká, ktorými sa musíme zaoberať prostredníctvom koordinovaného úsilia všetkých zainteresovaných strán spomedzi rozhodujúcich činiteľov, ako aj sociálnych partnerov i občianskej spoločnosti.

1.2. V dôsledku dostupnosti širokopásmových sietí s veľmi vysokou kapacitou sa v budúcnosti bude zvyšovať počet atypických foriem práce, ako je (viacnásobná) práca na kratší pracovný čas, práca s viacerými dodávateľmi a tzv. crowdworking s pracovníkmi ponúkajúcimi svoje zručnosti na internetových platformách, kde sa vytvára sieť vysoko kvalifikovaných a špecializovaných odborníkov. EHSV zdôrazňuje, že vzhľadom na tento rast atypickej práce sa poskytovanie sociálneho zabezpečenia a predchádzanie chudobe (aj u starších ľudí) musí stať vysokou prioritou.

1.3. EHSV víta niektoré vnútroštátne iniciatívy odborov a občianskej spoločnosti poskytujúce usmernenia pre tzv. crowdworkerov, ktoré v niektorých prípadoch už viedli k vytvoreniu kódexu správania pre platformy zamerané na crowdworking. EHSV by si želal, aby Komisia vzala na vedomie tento vývoj a zohľadnila ho na európskej úrovni. Rastúcu informačnú asymetriu medzi spotrebiteľmi a podnikmi bude treba odstrániť metódami, ako sú napríklad etické kódexy pre slobodné povolania.

1.4. Práca sa mení aj v tradičných podnikoch. Predovšetkým práca, ktorá si vyžaduje značné znalosti, sa môže vykonávať za čoraz voľnejších podmienok, čo na jednej strane zodpovedá túžbe po flexibilite, ktorú vyjadrilo mnoho zamestnancov, ale na druhej strane môže viesť k zvýšenej intenzifikácii a záťaži. Pracovné prostredie, ktoré je čoraz viac multilokálne, si vyžaduje nové spoločenské schopnosti.

1.5. Automatizácia a roboty budú mať významný vplyv na budúcnosť práce. Môžu nahradiť monotónnu, ťažkú alebo nebezpečnú prácu a tzv. kolaboratívne roboty novej generácie sa môžu stať fyzickými partnermi pracovníkov. Okrem toho môžu byť obzvlášť užitočné pre ľudí s telesným postihnutím. Zatiaľ čo súčasné roboty nahrádzajú najmä robotníkov, tento trend zasiahne aj administratívne povolania, keď sa začne využívať umelá inteligencia. Automatizácia a roboty majú potenciál stabilizovať ekonomiku v starnúcej spoločnosti.

1.6. Zavedenie väčšieho počtu robotov na pracoviskách ovplyvní značný počet pracovných miest. Môžeme očakávať, že tak ako v minulosti viac bohatstva v spoločnosti prinesie rast a nové pracovné miesta v špecifických oblastiach, ako je kultúra, umenie, cestovný ruch, sociálna práca, vzdelávanie, komunikácia, zábava alebo zdravotná starostlivosť. Tento vývoj sa však môže prejaviť rýchlejšie ako v minulosti, čo môže viesť k narušeniam, takže sociálny dialóg bude potrebný už v skorom štádiu.

1.7. Celoživotné vzdelávanie, najmä v súvislosti s digitálnymi zručnosťami, bude nevyhnutnosťou pre každého a bude si od jednotlivcov, podnikov a všetkých systémov vzdelávania a odbornej prípravy vyžadovať stále väčšiu flexibilitu. Nad rámec formálneho vzdelávania sa oveľa viac času bude musieť venovať odbornej príprave a informálnemu učeniu sa, čo by sa malo čo najviac podporovať harmonizovaným celoeurópskym systémom osvedčení a noriem. Okrem toho EHSV v tejto súvislosti už predostrel úvahy o európskych opatreniach v súvislosti s uvoľnením z práce na účely ďalšieho vzdelávania.

1.8. Základné vzdelávanie by malo zahŕňať viac interaktívneho digitálneho vzdelávania. Digitálne zručnosti však môžu ísť nad rámec programovania a zahŕňať aj poznatky o tom, čo je za „kliknutím myšou“: pochopenie systému, vzájomné prepojenia, sociálny vplyv a otázky ochrany súkromia a bezpečnosti.

1.9. Budúce zručnosti by mali zodpovedať potrebám spoločnosti a dopytu na trhu práce. Toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom úzkej spolupráce medzi sociálnymi partnermi a verejnými a súkromnými systémami vzdelávania. Väčšia nestálosť trhov prinesie ďalšie výzvy, keďže podniky a pracovníci sa budú musieť dostatočne rýchlo prispôsobiť. To je výzva najmä pre systémy odbornej prípravy.

1.10. Verejné a súkromné organizácie (školy, univerzity, obchodné komory, odborové organizácie, centrá odbornej prípravy) by mali poskytovať odbornú prípravu v oblasti nových technológií, najmä pre tých, ktorí nemajú možnosti organizovať odbornú prípravu sami, ako malé a stredné podniky, slobodné povolania a samostatne zárobkovo činné osoby.

1.11. Dlhodobý vývoj, ktorý môže priniesť nové a neočakávané výzvy, zoči-voči ktorým sa súčasné zručnosti môžu stať rýchlo zastaranými, možno najlepšie anticipovať pomocou všeobecného vzdelávania. Čím lepšie je všeobecné vzdelávanie, tým lepšia je príprava na neznáme. Rozsiahle všeobecné vzdelávanie je takisto najlepším základom na to, ako sa naučiť rozpoznať spoľahlivé informácie na internete a ako sa nechať menej ovplyvniť falošnými správami.

1.12. EHSV víta rôzne príslušné iniciatívy Komisie týkajúce sa celoživotného vzdelávania, digitálnych zručností a pracovných miest, ako aj nový program v oblasti zručností a program Erasmus+. Archív osvedčených postupov zriadený Komisiou má potenciál slúžiť ako platforma pre celoeurópsku diskusiu, ktorá by mala viesť k prijatiu usmernení a noriem založených na najlepších postupoch. Organizovaná občianska spoločnosť tu môže a bude zohrávať dôležitú úlohu.

2. Úvod

2.1. Digitálne technológie zohrávajú čoraz významnejšiu úlohu v našom hospodárstve a spoločenskom živote. Budú mať kľúčový význam pre vytvorenie nových hospodárskych modelov (kolaboratívne, funkčné či obehové hospodárstvo, spoločné využívanie zdrojov). Okrem toho globalizácia, migrácia, starnutie obyvateľstva, zmena klímy a potreba udržateľných riešení budú mať významný vplyv na spoločenské prostredie všeobecne, a najmä na náš pracovný život. Témou tohto prieskumného stanoviska sú nové formy práce, ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú a ktoré EHSV skúma s ohľadom na potrebné zručnosti vrátane digitálnych zručností a nové politiky a meniace sa úlohy a povinnosti. Súbežne v inom prieskumnom stanovisku sústreďuje pozornosť na úlohu a príležitosti sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti (1).

2.2. Aby bola Európa naďalej konkurencieschopná a dokázala vytvárať nové podniky a nové pracovné miesta a zabezpečiť blahobyt pre všetkých, prioritou musí byť rozvoj vhodných zručností. Rýchlosť, akou postupuje digitalizácia a automatizácia, vyvoláva tiež obavy obyvateľstva, najmä pracovníkov, a neistotu v podnikoch vzhľadom na veľké výzvy, s ktorými je tento vývoj spojený. Naša spoločnosť musí tieto výzvy vyriešiť a prispôsobiť sa zmenám prostredníctvom koordinovaného úsilia všetkých zainteresovaných strán z radov verejnej politiky a občianskej spoločnosti. Európa môže byť globálnym lídrom s moderným rozvojom opierajúcim sa o svoje vlastné hodnoty.

2.3. EHSV je presvedčený o tom, že budúcnosť práce by mala byť jednou z hlavných priorít diskusií o európskom pilieri sociálnych práv (2); EHSV sa konkrétnymi aspektmi v tejto súvislosti zaoberal v stanoviskách o jednotnom digitálnom trhu a MSP (3), o novom programe v oblasti zručností (4), o európskej gigabitovej spoločnosti (5), Podpora digitálnej gramotnosti, digitálnych zručností a digitálneho začlenenia (6), Priemysel 4.0 a digitálna transformácia (7), ako aj v informačnej správe o hodnotení programu Erasmus+ v polovici jeho trvania (8).

3. Budúcnosť práce

3.1. Vysokokapacitné širokopásmové siete otvoria dvere používaniu širokej palety nových aplikácií a prostredí, ako sú internet vecí, automatizácia, cloud computing, skúmanie veľkých dát (big data) alebo nové obchodné modely založené na prístupe s výrazne dominantným postavením služieb. Tento trend bude prínosom, pretože umožní, aby sa do okrajových oblastí a/alebo oblastí, ktoré sú ťažko dostupné vzhľadom na ich hornatý charakter, dostali odborné služby, ktoré sú dnes k dispozícii len vo veľkých mestských aglomeráciách. Nástroje ako telekonzultácie, telemonitorovanie a vyhodnocovanie lekárskych nálezov na diaľku umožňujú sledovať pacientov priamo u nich doma a mať aj v malých centrách k dispozícii odborné služby dostupné v úzko špecializovanej oblasti. Je dôležité uznať, že spôsob práce takmer všetkých skupín a profesií sa zmení a že predpovede vývoja na budúce desaťročia sú dosť neisté. Musíme si uvedomiť, že musíme byť pripravení na neznáme.

3.2. V budúcnosti budú existovať stále väčšie rozdiely v organizácii podnikov. Na jednej strane nachádzame tradičné podniky so stálymi zamestnancami, ktoré sa musia snažiť i o to, aby ponúkali atraktívne pracovné prostredie, tzv. „starostlivé podniky“ (9). Na druhej strane existuje rastúci počet spoločností s „flexibilnou“ organizáciou, ktoré sú v čoraz väčšej miere založené na práci tzv. crowdworkerov. Umožňuje im to veľmi pružne reagovať na zmeny na trhoch. „Crowdworkeri“ tvoria sieť vysoko kvalifikovaných a špecializovaných odborníkov, hoci do určitej miery môže ísť aj o menej kvalifikovaných spolupracovníkov, ktorí ponúkajú svoje zručnosti na internetových platformách. Očakáva sa tiež, že sa budú rozvíjať rôzne zmiešané formy organizácie podnikov. Napríklad „starostlivé“ podniky môžu zadávať časť svojej činnosti „crowdworkerom“. Rastúcu informačnú asymetriu medzi spotrebiteľmi a podnikmi bude treba odstrániť metódami, ako sú napríklad etické kódexy pre slobodné povolania.

3.3. „Crowdworkeri“ majú voľnosť vyplývajúcu z pružného pracovného času a miesta práce. Ponúkajú svoje schopnosti na trhu – niekedy pre drobné úkony – za najlepšiu cenu. Skutočnosť, že pri tomto druhu samostatnej zárobkovej činnosti („digitálni kočovníci“) neexistuje sociálne zabezpečenie, však so sebou prináša značné riziká. Tendencia našej spoločnosti nahrádzať „normálne“ zamestnanie „atypickou“ formou práce, ktorá okrem crowdworkingu zahŕňa (viacnásobnú) prácu na kratší pracovný čas a prácu s viacerými dodávateľmi, predstavuje veľkú výzvu pre naše systémy sociálneho zabezpečenia (10). Štyri zložky flexiistoty (11) sa musia uplatňovať aj na tento typ práce: 1) flexibilné a spoľahlivé zmluvné podmienky; 2) komplexné stratégie celoživotného vzdelávania; 3) aktívne politiky trhu práce a 4) moderné systémy sociálneho zabezpečenia.

3.4. Práca sa mení aj v tradičných spoločnostiach so stálymi zamestnancami. Dnes už nie je až také podstatné, kde sa vykonávajú úlohy a práca, ktoré si vyžadujú značné znalosti – napríklad inžinierske činnosti alebo projekty v oblasti výskumu a vývoja. Tento druh práce sa môže vykonávať za čoraz voľnejších podmienok, čo na jednej strane zodpovedá túžbe po flexibilite, ktorú vyjadrilo mnoho zamestnancov, ale na druhej strane môže viesť k zvýšenej intenzifikácii a záťaži. Dosiahnutie vytúženej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom sa stalo jedným z podstatných kritérií výberu zamestnávateľa. Naša spoločnosť sa vyvíja smerom k multilokálnemu pracovnému prostrediu, ktoré si vyžaduje nové spoločenské schopnosti od všetkých, ktorí v ňom pracujú. Nepretržitá pripojiteľnosť (konektivita) môže pomôcť spojiť súkromný a pracovný život, ale môže byť aj záťažou a viesť k ohrozeniu zdravia.

3.5. Automatizácia a roboty budú mať významný vplyv na budúcnosť práce. Ich prínos je zrejmý: vyššia produktivita a spoľahlivosť a nahradenie monotónnej, ťažkej alebo nebezpečnej práce. Tzv. kolaboratívne roboty novej generácie sa môžu stať fyzickými partnermi pracovníkov a môžu byť užitočnými najmä pre ľudí s telesným postihnutím. Umelá inteligencia umožní automatizáciu náročnej práce, čo ovplyvní nielen prácu robotníkov, ale aj administratívnych povolaní (v sektore poisťovníctva, finančných služieb, prekladateľstva, právneho poradenstva atď.) (12). Automatizácia a roboty majú potenciál stabilizovať ekonomiku v starnúcej spoločnosti.

3.6. Roboty síce najprv nahradia ľudskú pracovnú silu, neskôr však môžu vzniknúť nové pracovné miesta. Často sa medzi verejnosťou diskutuje o tom, koľko pracovných miest to zasiahne a koľko nových pracovných miest môže byť zároveň vytvorených. Trend je jasný, ale počty sa značne odlišujú. Napríklad Svetové ekonomické fórum predpokladá, že 15 hlavných rozvinutých a rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev príde o viac ako 5,1 milióna pracovných miest v dôsledku prevratných zmien na trhu práce v rokoch 2015 – 2020, keď umelá inteligencia, robotika, nanotechnológie a iné sociálno-ekonomické faktory nahradia potrebu ľudských pracovníkov, zatiaľ čo na druhej strane ten istý technologický pokrok by tiež mohol viesť k vytvoreniu 2 miliónov nových pracovných miest (13). Niet pochýb o tom, že vďaka robotom sa zvýši produktivita, čo je dobré pre ekonomiku, ako aj pre spoločnosť, keďže to vedie k vyššiemu HDP. Je takmer nemožné predvídať, ako sa prebytok HDP použije na vytvorenie nových pracovných miest (14). Môžeme sa poučiť z minulosti, keď automatizácia priniesla viac bohatstva v spoločnosti, ako aj rast a nové pracovné miesta v špecifických oblastiach, ako je kultúra, umenie, cestovný ruch, sociálna práca, vzdelávanie, komunikácia, zábava alebo zdravotná starostlivosť. Dá sa očakávať, že tento trend bude pokračovať, aj keď môže prebiehať rýchlejšie ako v minulosti. To môže viesť k narušeniam, takže sociálny dialóg bude zrejme potrebný už v skorom štádiu.

3.7. Okrem toho digitalizácia a robotizácia dopravy prinesú hlboké zmeny z hľadiska charakteru práce a dopytu po kvalifikáciách. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa tieto štrukturálne zmeny riešili podporovaním spravodlivého a hladkého prechodu a riešením nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (15).

4. Zabezpečenie zručností a schopností

4.1. Schopnosti sú nevyhnutným predpokladom transformácie vedomostí na výsledky, ktoré zvyšujú úroveň nášho blahobytu – digitálny vek však prináša ešte ďalšie nové výzvy. Očakávame, že bude rásť počet pracovníkov s netypickými pracovnými zmluvami, ktorí často nemajú prístup k tradičným systémom vzdelávania v podnikoch. Technické a spoločenské schopnosti, ktoré zahŕňajú schopnosť komunikovať a interagovať s ľuďmi v rôznych situáciách a prostredníctvom rôznych technických nástrojov, ako aj podnikateľské schopnosti a dôraz na zodpovednosť voči spoločnosti, už sú nevyhnutnou podmienkou, ale väčšina vzdelávacích systémov ich stále nedokáže sprostredkovať, keďže tieto systémy boli navrhnuté v inej dobe. Výbor znova vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s inštitúciami a agentúrami EÚ, ako aj s podnikmi v Európe, rozširovali svoje kapacity a zavádzali inovačnejšie riešenia v oblasti vzdelávania a rozvoja zručností vrátane odbornej prípravy na pracovisku a rekvalifikácie, lebo Európa potrebuje skutočnú zmenu cieľov a fungovania odvetvia vzdelávania a chápania jeho miesta a úlohy v spoločnosti (16).

4.2. Digitalizácia vytvára potenciál pre prístupné a personalizované technológie, ktoré dokážu ponúknuť viac inkluzívnych vzdelávacích dráh a vytvoriť vzdelávacie kontinuum medzi formálnym, neformálnym a informálnym vzdelávaním a učením sa. Digitálne riešenia môžu byť integrované do stratégií celoživotného vzdelávania a môžu byť účinným nástrojom na zníženie rozdielov vo výkonnosti a príležitostiach. To však do veľkej miery závisí od toho, ako sa digitálna technológia zavedie a používa vo vzdelávacom prostredí.

4.3. V záujme dosiahnutia lepších vzdelávacích skúseností a výsledkov musí byť v centre systému vzdelávania učiaci sa: on je ten, kto by mal riadiť svoje vzdelávanie, odbornú prípravu a zvyšovanie zručností. Takto budú učiaci sa vybavení na to, aby sa stali aktívnymi, digitálnymi občanmi, ktorí sú schopní zužitkovať poznatky získané tým, že majú pod kontrolou zameranie, miesto, tempo a načasovanie svojho vzdelávania v súlade so svojimi názormi a hodnotami a hodnotami ako solidarita a rešpektovanie odlišnosti, ktoré sú súčasťou európskej identity. Budúce investície do technológií teda musia úzko sprevádzať investície do ľudí a väčší prístup k možnostiam celoživotného vzdelávania.

4.4. Budúce zručnosti by mali takisto zodpovedať potrebám spoločnosti a dopytu na trhu práce. Toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom úzkej spolupráce medzi verejnými a súkromnými vzdelávacími inštitúciami a všetkými ostatnými zainteresovanými skupinami vrátane sociálnych partnerov a podnikov. Väčšia nestálosť trhov prinesie ďalšie výzvy, keďže podniky a pracovníci sa budú musieť dostatočne rýchlo prispôsobiť. V roku 2010 (17) EHSV podporil myšlienku vytvoriť sektorové rady pre zamestnanosť a zručnosti na európskej úrovni. Doteraz boli takéto rady vytvorené len v dvoch sektoroch, zatiaľ čo v ďalších 14 sektoroch sú návrhy na ich vytvorenie stále ešte len v zárodku. EHSV by chcel požiadať Európsku komisiu, aby vysvetlila, prečo je tento vývoj taký pomalý a nemá náležitú podporu odvetví a národných inštitúcií.

4.5. Učiaci sa musia byť vedení k inovačným postupom vytvárania znalostí, čo si vyžaduje zlúčiť spoločenské, fyzické, digitálne, virtuálne a mobilné priestory na učenie, a musia sa naučiť učiť sa. Prieskum a projektové učenie, učenie založené na javoch, aktivity aktivujúce učiacich sa, kolaboratívne učenie a reverzné učenie/obrátená výučba napríklad všetky vedú k väčšmi reflektívnemu a participatívnemu učeniu. Jedným z možných spôsobov, ako zmenšiť alebo odstrániť medzery medzi inováciami v oblasti technológií a pedagogiky je účinnejšie prepojenie formálnych, neformálnych a informálnych vzdelávacích štruktúr.

4.6. Celoživotné vzdelávanie je nevyhnutnosťou pre spoločnosť a všetkých relevantných aktérov. Začína sa silným všeobecným vzdelaním – ktoré je kľúčovou zložkou individuálneho rozvoja a pripravuje človeka na nové a nepredvídateľné výzvy – a pokračuje oveľa dlhšie formou odbornej prípravy a informálneho učenia sa, ktoré by mal podporiť harmonizovaný systém celoeurópskych osvedčení a noriem, ako aj vhodných spoločných nástrojov na stanovenie porovnateľnosti a rovnocennosti výsledkov vzdelávania. Požiadavky na učenie sa stanú ešte dôležitejšími s rastúcimi požiadavkami na flexibilitu jednotlivcov, podnikov a všetkých systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Interdisciplinárny prístup tak bude zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu.

4.7. EHSV opakuje svoj návrh (18) zvážiť, či sú potrebné európske opatrenia na to, aby sa pozitívne skúsenosti členských štátov s plateným voľnom na účely ďalšieho vzdelávania rozšírili do celej EÚ.

4.8. Súčasné systémy nie sú vo všeobecnosti prispôsobené štruktúre digitálnych trhov práce, na ktorých sa bude podiel neštandardných foriem zamestnania zväčšovať. Súčasné systémy sú v najlepšom prípade dostupné pre štandardných zamestnancov prostredníctvom odbornej prípravy na pracovisku. Systémy sa musia aktualizovať s cieľom umožniť, aby mal každý na trhu práce prístup k odbornej príprave. EÚ bude musieť zmobilizovať podstatne viac prostriedkov na investície do odbornej prípravy, inak sa adekvátna odborná príprava stane výsadou menšiny. Ide o problém, keďže len tí, ktorí disponujú aktuálnymi zručnosťami, majú dobrú šancu nájsť si dôstojnú a spravodlivo odmeňovanú prácu.

4.9. S digitálnymi zručnosťami by sa mali žiaci oboznamovať od útleho školského veku (19) a základné vzdelávanie by malo zahŕňať viac interaktívneho digitálneho vzdelávania (20). Digitálne zručnosti však môžu ísť nad rámec programovania s cieľom zahŕňať aj poznatky o tom, čo je za „kliknutím myšou“: pochopenie systému, vzájomné prepojenia, sociálny vplyv a otázky ochrany súkromia a bezpečnosti.

4.10. Digitálne nástroje zohrávajú dôležitú úlohu pri transformácii a podpore výučby, čo môže vyústiť do zvýšeného zapojenia učiacich sa a lepších výsledkov (21). Keďže pedagógovia a učitelia budú musieť zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu, ich zručnosti sa budú musieť prispôsobiť novým prístupom, technológiám a vedomostiam v novom vzdelávacom prostredí. Kvalitatívna príprava pedagógov preto nadobudne zásadný význam, ako aj ich postavenie, pokiaľ ide o pracovnú flexibilitu, odmeny, sociálne záruky atď. S cieľom zabezpečiť kvalitatívnu zmenu v európskych vzdelávacích systémoch EHSV odporúča, aby sa nasledovali úspešné aktuálne príklady v rámci EÚ (22), a vyzýva na viac investícií do počiatočného a kontinuálneho profesionálneho rozvoja učiteľov a iných pedagógov.

4.11. Popri podpore aktérov formálneho vzdelávania v ich úsilí stať sa poskytovateľmi celoživotného vzdelávania je potrebné venovať dodatočnú podporu poskytovateľom neformálneho vzdelávania. Môžu podchytiť znevýhodnené a zraniteľné skupiny a sprístupniť im všetky možnosti celoživotného vzdelávania vrátane možnosti potvrdzovania vzdelania získaného prostredníctvom digitálnych, elektronických a voľne prístupných vzdelávacích zdrojov a nástrojov a prostredníctvom rôznych metód formatívneho a sumatívneho (zhrňujúceho) hodnotenia a sebahodnotenia.

4.12. Okrem potenciálu na zlepšenie procesov výučby a vzdelávania môžu digitálne technológie podporovať aj nové metódy hodnotenia vrátane sebahodnotenia, ktoré môžu doplniť tradičné sumatívne prístupy, konkrétne metódy, ktoré hodnotenie vnímajú ako neoddeliteľnú súčasť učenia sa prostredníctvom umelej inteligencie, strojovej inteligencie, analýzy vzdelávania a nové spôsoby, ako spojiť hodnotenie so vzdelávacími materiálmi. Využitie analytických technológií umožňuje rýchlu cyklickú spätnú väzbu, ktorá umožňuje hodnotenie v reálnom čase, a tak prispieva k väčšmi personalizovanému vzdelávaniu.

4.13. V oblasti vedy a výskumu na univerzitnej úrovni je v dôsledku digitalizácie každej oblasti výskumu potrebné spracúvať obrovské množstvo vedeckých údajov. Vhodná dátová infraštruktúra (na národnej a medzinárodnej úrovni) umožní prístup k týmto údajom a ich analýzu, a to aj na diaľku. Zatiaľ čo Európa má v pláne zabezpečiť infraštruktúru potrebnú na urýchlenie vedy a inovácie, odhaduje sa, že do roku 2025 bude potrebovať približne pol milióna expertov v oblasti dát (23). Európa musí vyvinúť úsilie na rozvoj takýchto základných odborných znalostí v oblasti dát. Vnútroštátne špičkové vzdelávanie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu a musia ho dopĺňať európske programy, ako je program Erasmus+ a akcie Marie Skłodowska-Curie.

5. Úloha verejnej politiky a občianskej spoločnosti

5.1. Európa ponúka mnohé príklady osvedčených postupov, ako riešiť požiadavky na nové zručnosti potrebné v digitálnom veku. EHSV víta rôzne iniciatívy Komisie týkajúce sa celoživotného vzdelávania, digitálnych zručností a pracovných miest, ako aj nový program v oblasti zručností a program Erasmus+. Archív osvedčených postupov zriadený Komisiou má potenciál slúžiť ako platforma pre celoeurópsku diskusiu na stanovenie usmernení a noriem založených na najlepších postupoch. Organizovaná občianska spoločnosť môže a bude v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu.

5.2. EHSV by chcel vyzdvihnúť veľmi uznávanú prácu, ktorú vykonávajú agentúry EÚ, ako sú Eurofound a Cedefop. Lepšia spolupráca medzi agentúrami by mohla viesť k väčšiemu vplyvu a prilákať väčšiu pozornosť našich členských štátov a inštitúcií EÚ.

5.3. Systém poskytovania zručností a schopností pre prácu v budúcnosti musí byť vytvorený v súčasnosti. Podľa možnosti by sa mal opierať o hodnotenie zručností a predvídanie s cieľom zistiť dlhodobé potreby v oblasti zručností na všetkých úrovniach, zatiaľ čo na európskej úrovni by sa malo posilniť vytváranie sektorových rád pre zamestnanosť a zručnosti, aby sa zabránilo nedostatku zručností a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. To je naliehavou úlohou pre všetky zúčastnené strany vrátane verejných a súkromných inštitúcií.

5.4. Mali by sa stanoviť jasné úlohy na rôznych úrovniach formálneho vzdelávania, ako aj spojenia medzi nimi: napríklad podpora tvorivosti a predstavivosti na predškolskej úrovni, spájanie tvorivosti a solídnych základných vedomostí a podpora kritického myslenia a prispôsobenia vedomostí na úrovni škôl, doplnenie špecializovaných interdisciplinárnych zručností na úrovni odbornej prípravy a vzdelávania a rozšírenie odborných interdisciplinárnych vedomostí a myslenia na úrovni vysokoškolského vzdelávania.

5.5. Odborné vzdelávanie a odborná príprava, ktoré poskytujú podniky svojim zamestnancom, sú nesmierne dôležité. Tu bude mať zásadný význam spolupráca medzi podnikmi, univerzitami a inštitúciami odbornej prípravy. Bude existovať čoraz väčší počet organizácií, ktoré poskytujú neformálne vzdelávanie, t. j. organizované vzdelávacie činnosti mimo konsolidovaného formálneho systému. Občianska spoločnosť by mohla vytvoriť nové vzdelávacie fóra pre rozvoj schopností v spolupráci s rôznymi jednotlivcami, inštitúciami a záujmovými skupinami.

5.6. MSP potrebujú osobitnú podporu zvonka, pretože spravidla majú obmedzené zdroje na odbornú prípravu, najmä keď sa objavili nové technológie, a špecifické know-how ešte nie je k dispozícii interne. Inštitúcie, ako sú obchodné komory alebo organizácie združujúce slobodné povolania, by v spojení so školami, univerzitami a súkromnými strediskami odbornej prípravy, ako aj inštitúciami založenými na verejno-súkromnom partnerstve, mohli byť užitočné pri poskytovaní vzdelávacích programov.

5.7. Informálne učenie sa bude zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu ako skutočne celoživotný proces, ktorým každý jednotlivec získava zručnosti a poznatky z každodenných skúseností. Tento sektor by sa mohol zlepšiť z kvalitatívneho hľadiska vďaka verejne financovaným programom ponúkaným prostredníctvom televíznych staníc, internetových platforiem alebo iných médií. Normy a osvedčenia by mohli pomôcť zabezpečiť merateľnosť a porovnateľnosť výsledkov tohto vzdelávania, a to najmä v prípade zmeny pracovného miesta.

5.8. Vzhľadom na všetky rôzne formy vzdelávania sa musia zlepšiť existujúce nástroje, pomocou ktorých sa určuje porovnateľnosť a rovnocennosť informálneho učenia sa. Existujúce systémy uznávania predchádzajúceho vzdelania, výsledkov vzdelávania a schopností sa musia prepracovať, aby sa stali spoľahlivým a dostupným štandardom pre všetkých, ako aj na to, aby bolo možné pomôcť vzdelávajúcim sa plne si uvedomiť svoje skúsenosti, schopnosti a znalosti.

5.9. Sociálne zabezpečenie a kolektívne vyjednávanie predstavujú problém, najmä v prípade tzv. crowdworkerov a atypických foriem zamestnania. Rastúcemu počtu takýchto „digitálnych kočovníkov“ s pribúdajúcimi rokmi hrozí chudoba. Verejná politika musí vypracovať predpisy na vyriešenie tohto problému. Už existuje niekoľko iniciatív v oblasti sociálneho dialógu, ktoré sa zaoberajú týmito otázkami. Dobrým príkladom je odborová organizácia IG Metall v Nemecku, ktorá vytvorila internetovú platformu faircrowdwork.org, ktorá poskytuje usmernenia pre tzv. crowdworkerov, ktorá spolu s ďalšími zainteresovanými stranami vypracovala kódex správania pre platformy zamerané na crowdworking. EHSV by si želal, aby sa zozbierané osvedčené postupy rozšírili po celej Európe.

V Bruseli 20. septembra 2017 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Stanovisko EHSV na tému Úloha a príležitosti sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti v súvislosti s novými formami práce, prijaté v septembri 2017 (pozri stranu 30 tohto úradného vestníka).

(2) Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

(3) Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy Jednotný digitálny trh – Trendy a vyhliadky pre MSP, plánované prijatie v októbri 2017.

(4) Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 45.

(5) Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 51.

(6) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9.

(7) Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 50.

(8) Hodnotenie programu Erasmus+ v polovici jeho trvania, informačná správa, prijatá 31. mája 2017.

(9) Bauer, Wilhelm et al. (2012). Arbeitswelten 4.0. Wie wir morgen arbeiten und leben / Working Environments 4.0. How We Will Work and Live Tomorrow. Dieter Spath, ed. Stuttgart, Fraunhofer Verlag.

(10) Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54, Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161.

(11) Pozri oznámenie Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta: Európsky príspevok k plnej zamestnanosti, COM(2010) 682 final.

(12) Pozri stanovisko EHSV na tému Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť, prijaté 31. mája 2017 (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1).

(13) Svetové ekonomické fórum. Employment, Skills and Workforce Strategy for the Fourth Industrial Revolution: The Future of Jobs. Global Challenge Insight Report, január 2016, s. 13.

(14) Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 14.

(15) Pozri stanovisko EHSV na tému Dôsledky digitalizácie a robotizácie dopravy na tvorbu politík EÚ, prijaté v júli 2017 (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 52).

(16) Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 45.

(17) Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 1.

(18) Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161.

(19) Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 25.

(20) Napríklad v Japonsku je vývoj hier súčasťou učebného plánu pre deti od 5 rokov; v Estónsku sa základné a vizuálne programovanie vyučuje od druhého ročníka. Tieto príklady môžu slúžiť ako priekopnícke vzory.

(21) Inštitút pre technologický výskum budúcnosti, Policy brief on ICT for Learning, Innovation and Creativity, 2008.

(22) Ako je fínsky vzdelávací systém vo všeobecnosti, gymnázium Ørestad v Kodani (Dánsko), predškolské zariadenie Egalia v Štokholme (Švédsko) atď.

(23) Expertná skupina Komisie na vysokej úrovni pre európsky cloud pre otvorenú vedu, Realising the European Open Science Cloud (Vytvorenie európskeho cloudu pre otvorenú vedu), 2016, s. 12.