V reakcii na čoraz konkurenčnejšie medzinárodné trhy sa novým programom budú podporovať cezhraničné partnerstvá a siete, a takisto aj nové modely spolupráce v záujme podpory zväčšovania európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov. Takto sa posilní postavenie európskych hráčov na európskom a celosvetovom trhu, napr. prostredníctvom podpory ich medzinárodnej účasti, marketingu a propagácie značky. Program bude investovať do rozvoja kreatívnych schopností umelcov a pracovníkov v priemysle tak, že im umožní spolupracovať v cezhraničnom kontexte. Budú sa ním podporovať iniciatívy, ktoré umožnia ľuďom viac zúčastňovať na kultúre, čo prispeje k vyššej miere sociálneho začlenenia do európskej spoločnosti.

Tieto nadnárodné výzvy si vyžadujú, aby sa európsky prístup zameral na optimálne využívanie potenciálu príslušných sektorov, ktoré budú prispievať k tvorbe pracovných miest, rastu a sociálnemu začleneniu, a to aj pre skupiny, ktoré sú najviac znevýhodnené a najťažšie sa oslovujú. Sú spoločné pre všetky členské štáty EÚ a majú cezhraničný rozmer. Opatrenia na vnútroštátnej úrovni sú síce potrebné, no jednotlivé členské štáty nie sú schopné vyvolať dostatočný pákový efekt na ich úplné vyriešenie.

Po druhé, digitalizácia prináša zmenu paradigmy, čo má obrovský vplyv na to, ako sa kultúrny tovar vytvára, spravuje, šíri, ako sa k nemu pristupuje, ako sa spotrebúva a speňažuje, čiže sa menia hodnotové ponuky, ktoré prevládali v analógovej dobe. Digitalizácia uľahčuje šírenie kultúrneho a kreatívneho obsahu a služieb, no zároveň zintenzívňuje medzinárodnú súťaž obsahu na svetovej scéne.

Revidovaná smernica o audiovizuálnych mediálnych službách poskytne ďalšie možnosti na propagáciu európskych diel, no mali by ju sprevádzať podporné opatrenia, ktoré pomôžu zabezpečiť širšiu dostupnosť európskych inonárodných diel v celej Európe aj za jej hranicami. V novom programe sa budú riešiť výzvy, ktorým je vystavené audiovizuálne odvetvie (vrátane digitalizácie), a to posilňovaním spolupráce v celom hodnotovom reťazci – od počiatočného štádia výroby cez šírenie až po predvádzanie. Osobitne sa z neho budú podporovať projekty s vysokým obehovým potenciálom, so zameraním na celosvetový trh a s prístupom k obsahu na všetkých platformách.

Budúci Európsky sociálny fond+ bude hlavným stavebným prvkom zoskupenia „Investície do ľudí, sociálnej súdržnosti a hodnôt“. Bude sa z neho poskytovať podpora občanom tak, že sa bude investovať do ľudského kapitálu, podporovať zamestnanosť (mladých ľudí), sociálna inovácia, nadobúdanie základných digitálnych zručností a integrácia migrantov a bude sa poskytovať podpora najviac odkázaným osobám (sociálne začlenenie). Tento fond je pevne prepojený s cieľmi programu Kreatívna Európa. Kultúrna a jazyková rozmanitosť, ktoré sa program Kreatívna Európa usiluje posilniť, napríklad zvýšením obehu európskych kultúrnych audiovizuálnych diel v cezhraničnom kontexte, sú dôležité hľadiská inkluzívnych spoločností, keďže prispievajú k medzikultúrnemu dialógu. Posilňovaním konkurencieschopnosti kultúrnych a kreatívnych sektorov je program navyše priaznivo naklonený vytváraniu pracovných miest v tomto priemysle.

Európska komisia si v roku 2016 objednala priebežné hodnotenie programu Kreatívna Európa a hodnotenie ex post troch predchádzajúcich programov – Kultúra, MEDIA 2007 a MEDIA Mundus, ktoré boli doručené v období od mája 2016 do augusta 2017. Hodnotenia programu Kreatívna Európa a predchádzajúcich programov sledovali tieto ciele:

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Nový program Kreatívna Európa na obdobie 2021 – 2027 stavia na súčasnom programe Kreatívna Európa (2014 – 2020), v ktorom sa spojili dva nezávislé podprogramy (MEDIA a Kultúra) do jedného rámca. Prihliada sa na osobitné vlastnosti jednotlivých odvetví, ich rôzne cieľové skupiny a ich osobitné potreby. Týka sa to najmä možností spojených so spoločným medzisektorovým podprogramom, ktorý sa zameria na inováciu a experimentovanie.

V rámci priebežného hodnotenia programu Kreatívna Európa sa od 23. januára do 24. apríla 2017 uskutočnila otvorená verejná konzultácia. Obsahovala výhľadovú otázku o možnom nástupníckom programe, ktorý by nadväzoval na program Kreatívna Európa po roku 2020. V súvislosti s podprogramami Kultúra a MÉDIÁ programu Kreatívna Európa, 90 % respondentov v prvom prípade a 80 % v druhom prípade uviedlo, že väčšina priorít je aj naďalej relevantná alebo veľmi relevantná, a viac ako polovica súhlasila, že podpora poskytovaná z podprogramu Kultúra plne alebo čiastočne dopĺňa vnútroštátne financovanie, financovanie EÚ alebo medzinárodné financovanie. Medzi najvýznamnejšie príležitosti, ktoré uviedli respondenti prieskumu, patria spoločné kultúrne hodnoty, podpora kultúrneho vzdelávania, presadzovanie kultúrnej rozmanitosti, podpora internacionalizácie a presadzovanie významu kultúry v spoločnosti.

Program Kreatívna Európa takisto napĺňa strategické priority EÚ: program výrazne prispieva k cieľovej zamestnanosti EÚ do roku 2020 a k prioritám súčasnej Komisie, podnecuje investície na účely vytvárania pracovných miest a hlbší a spravodlivejší vnútorný trh so silnejšou priemyselnou základňou, a zároveň podporuje odvetvové stratégie na úrovni EÚ, ako napríklad ciele jednotného digitálneho trhu.

Program Kreatívna Európa je tiež do veľkej miery v súlade s prioritami EÚ, mechanizmami financovania a podpory, ktoré sú relevantné pre kultúrne a kreatívne sektory, a to pokiaľ ide o príležitosti pre dané odvetvie, ako aj o všeobecné financovanie, podnikateľskú a hospodársku podpory MSP.

Tieto hodnotenia ex post sa vykonajú v súlade s najnovším platným znením usmernení o lepšej právnej regulácii (a s využitím ich usmerňujúceho súboru nástrojov a osvedčených postupov), posúdi sa nimi výkonnosť programu na základe kľúčových programových ukazovateľov/cieľov a podrobnej analýzy miery, do akej sa program môže považovať za relevantný, účinný, efektívny, do akej miery poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Budú zahŕňať odporúčania na riešenie akýchkoľvek nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na ďalšie zlepšenie opatrení alebo ich výsledkov a na to, aby sa čo najviac využili/presadili.

Hodnotenia sa budú vykonávať v súlade s odsekom 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej všetky tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali slúžiť ako základ pre posúdenia vplyvu možností ďalších opatrení. Hodnoteniami sa posúdia vplyvy programu v teréne na základe programových ukazovateľov/cieľov a podrobnej analýzy miery, do akej sa program môže považovať za relevantný, účinný, efektívny, do akej miery poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Bude do nich zahrnuté poučenie z minulosti, aby sa zistili akékoľvek nedostatky/problémy alebo akýkoľvek potenciál na ďalšie zlepšenie akcií a ich výsledkov a aby sa čo najviac využili/presadili. V oblasti monitorovania hodnotenia sa bude vychádzať z revidovaného rámca pre monitorovanie výkonnosti, ktorý bol vytvorený pre program Kreatívna Európa na obdobie 2014 – 2020. Spoja sa v ňom údaje o projektoch a prijímateľoch (zozbierané cez elektronické formuláre a elektronické správy) a ďalšie kontextové informácie z Európskeho audiovizuálneho observatória a cielených štúdií. Ukazovatele budú realisticky odrážať informácie dostupné z jednotlivých podprogramov. Monitorovanie programu sa bude vykonávať priebežne (aby sa včas reagovalo na akékoľvek nepredvídané udalosti alebo výnimočné potreby) aj na základe pravidelného plánu (správy o kľúčových udalostiach, ako sú výzvy na predkladanie ponúk, preskúmanie projektov, koordinačné udalosti alebo udalosti šírenia). Monitorovanie sa následne využije v:

Podstatné opatrenia na zjednodušenie, ako sú jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne sadzby už boli úspešne zavedené v iných programoch a mohli by sa zaviesť aj v novom programe Kreatívna Európa. Špecifickosť kultúrneho odvetvia a jedinečná povaha podporených opatrení skomplikovala výpočet a uplatňovanie jednorazovej platby a paušálnych sadzieb (okrem programu literárnych prekladov), no tam, kde by sa základ výpočtu mohol odľahčiť, by to pre prijímateľov predstavovalo vítané zníženie administratívnej záťaže. V podprograme MÉDIÁ sa budú aj naďalej používať jednorazové platby, aby sa v prípade potreby zjednodušilo finančné riadenie. Do metodiky výpočtu jednorazových platieb sa zahrnie pravidelné monitorovanie, aby sa zabezpečilo zosúladenie s reálnymi nákladmi.

Podprogram MÉDIÁ sa bude zameriavať na podnecovanie spolupráce a inovácie pri tvorbe a výrobe európskych audiovizuálnych diel, a to aj pestovaním európskych talentov. Bude sa usilovať posilniť šírenie obsahu v kinách a online a zabezpečovať širší cezhraničný prístup k európskym audiovizuálnym dielam, a to aj prostredníctvom inovačných obchodných modelov. Bude propagovať európske audiovizuálne diela a podporovať formovanie publika v celej Európe a za jej hranicami. Tieto priority sa budú riešiť prostredníctvom podpory tvorby, propagácie, sprístupňovania a šírenia európskych diel, ktoré majú potenciál osloviť široké publikum v rámci Európy a za jej hranicami, a takto budú podporovať vykonávanie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. Okrem toho bude podprogram MÉDIÁ umožňovať pružnejší prístup a viac spolupráce medzi jednotlivými časťami hodnotového reťazca. Ďalej bude podporovať vznik štruktúrovaných partnerstiev a sietí v záujme posilnenia celkovej konkurencieschopnosti audiovizuálneho sektora Európy a znižovania administratívnych nákladov spojených s riadením programu.

(19)Program by mal podporovať spoluprácu medzi Úniou a medzinárodnými organizáciami, ako sú Organizácia Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO), Rada Európy vrátane fondu Eurimages a Európskeho audiovizuálneho observatória (ďalej len „observatórium“), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Svetová organizácia duševného vlastníctva. Tento program by mal zároveň podporovať plnenie záväzkov Únie, pokiaľ ide o ciele udržateľného rozvoja a najmä ich kultúrny rozmer. Z hľadiska audiovizuálneho sektora by sa mal z programu zabezpečiť príspevok Únie na činnosti Európskeho audiovizuálneho observatória.

(18)Na programoch Únie sa môžu zúčastňovať tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v rámci spolupráce zriadenej v zmysle Dohody o EHP, ktorou sa ustanovuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia v zmysle tejto dohody. Tretie krajiny sa môžu zúčastniť aj na základe iných právnych nástrojov. Toto nariadenie by malo obsahovať osobitné ustanovenie, ktorým by sa zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a európskemu dvoru audítorov udeľovali potrebné práva a prístup, aby mohli všestranne vykonávať svoje právomoci.

(16)V súlade s oznámením Komisie „Investovanie do inteligentného, inovatívneho a udržateľného priemyslu – Aktualizovaná stratégia pre priemyselnú politiku EÚ“ z 13. septembra 2017 by budúce akcie mali napomáhať integrácii tvorivosti, dizajnu a špičkových technológií, aby vznikli nové priemyselné hodnotové reťazce a oživila sa konkurencieschopnosť tradičných priemyselných odvetví.

(14)V súlade so spoločným oznámením „Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy“, ktorú schválil Európsky parlament uznesením z 5. júla 2017, by sa mal význam kultúry pre medzinárodné vzťahy a jej úloha pri šírení európskych hodnôt prejaviť v európskych nástrojoch financovania, a najmä v tomto programe, v podobe osobitných a cielených akcií, ktoré na globálnej scéne presadia jasný vplyv Únie.

(10)Osobitné akcie v rámci programu Kreatívna Európa ako značka Európske dedičstvo, Európske dni kultúrneho dedičstva, európske ocenenia v oblasti súčasnej, rockovej a populárnej hudby, literatúry, dedičstva a architektúry a Európske hlavné mestá kultúry už priamo oslovili milióny európskych občanov, preukázali spoločenský a hospodársky prínos európskych kultúrnych politík, a preto by mali pokračovať a ak je to možné, rozšíriť sa.

(9)V audiovizuálnom sektore by mala Únia doplniť politiky jednotného digitálneho trhu intervenciou. Ide najmä o modernizáciu rámca autorského práva a navrhované nariadenie o online vysielaní vysielacích organizácií, ako aj o návrh na zmenu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ. Ich cieľom je posilniť kapacity európskych audiovizuálnych subjektov financovať, produkovať a distribuovať diela s dostatočnou vizibilitou v rôznych dostupných komunikačných médiách (ako je napr. televízia, kino alebo videá na požiadanie), ktoré budú atraktívne pre publikum na otvorenejšom a konkurencieschopnejšom trhu v Európe aj mimo nej. Zintenzívnenie podpory by sa malo zamerať na posledný vývoj na trhu, najmä silnejšie postavenie globálnych distribučných platforiem oproti národným vysielateľom, ktorí tradične investujú do produkcie európskych diel.

(6)V programe by sa mala zohľadniť dvojaká povaha kultúrnych a kreatívnych sektorov, pričom by sa mala uznať na jednej strane charakteristická umelecká hodnota kultúry a na druhej strane ekonomická hodnota týchto sektorov vrátane ich širšieho príspevku k rastu a konkurencieschopnosti, tvorivosti a inováciám. To si vyžaduje silné európske kultúrne a kreatívne sektory, predovšetkým životaschopný európsky audiovizuálny priemysel vzhľadom na jeho kapacitu osloviť široké publikum a jeho hospodársky význam aj pre iné kreatívne sektory a cestovný ruch zameraný na kultúru. Konkurencia na globálnych audiovizuálnych trhoch sa ďalej zintenzívnila narušením obchodných modelov digitálnymi technológiami, napríklad zmenami mediálnej produkcie, spotreby a čoraz silnejším postavením globálnych platforiem pri šírení obsahu. Preto je potrebné zvýšiť podporu európskeho priemyslu.

(4)V oznámení Komisie o novej európskej stratégii pre kultúru sa bližšie stanovujú ciele Únie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. Jej cieľom je využívať silu kultúry a kultúrnej rozmanitosti na zvyšovanie sociálnej súdržnosti a spoločenského blahobytu, v ktorom sa rozvíja cezhraničný rozmer kultúrnych a kreatívnych sektorov, podporuje sa ich rastový potenciál, podnecuje sa kultúrna tvorivosť vo vzdelávaní a v inováciách, ako aj na tvorbu pracovných miest a rastu a upevňovanie medzinárodných kultúrnych vzťahov. Kreatívna Európa by spolu s ďalšími programami Únie mala podporovať plnenie tejto novej stratégie pre kultúru. To je zároveň v súlade s Dohovorom UNESCO z roku 2005 o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a ktorého je Únia zmluvnou stranou.

(21)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá, ktoré prijali Európsky parlament a Rada na základe článku 322 ZFEÚ. Tieto pravidlá sú ustanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách. Vymedzujú predovšetkým postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, zákaziek, cien a nepriameho plnenia, ako aj kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa vzťahujú aj na ochranu rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v dodržiavaní zásad právneho štátu v členských štátoch, keďže dodržiavanie týchto zásad je nevyhnutným predpokladom riadneho finančného hospodárenia a efektívneho financovania z prostriedkov Únie.

(22)Európska filmová akadémia si od svojho založenia vybudovala jedinečné renomé a optimálnu pozíciu na vytvorenie celoeurópskej komunity filmových tvorcov a profesionálov, propagáciu a šírenie európskych filmov za hranicami jednotlivých štátov a formovanie skutočne európskeho publika. Preto by mala byť oprávnená na priamu podporu Únie.

(23)Mládežnícky orchester Európskej únie si vybudoval jedinečné renomé v oblasti šírenia medzikultúrneho dialógu, vzájomného rešpektu a porozumenia prostredníctvom kultúry. Osobitosť Mládežníckeho orchestra Európskej únie spočíva v tom, že ide o európsky orchester, ktorý presahuje kultúrne hranice a skladá sa z mladých hudobníkov, ktorí v rámci prísnych každoročných konkurzov vo všetkých členských štátoch musia splniť náročné kvalitatívne kritériá. Preto by mal byť oprávnený na priamu podporu Únie.

(24)Organizácie z kultúrnych a kreatívnych sektorov s rozsiahlym geografickým pokrytím, ktoré v rámci svojej činnosti poskytujú kultúrne služby priamo občanom Únie, takže majú potenciál priamo ovplyvniť európsku identitu, by mali byť oprávnené na podporu Únie.

(25)Ak má byť alokácia prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Únie efektívna, všetky akcie a činnosti uskutočnené v rámci programu musia mať európsku pridanú hodnotu, musia dopĺňať činnosti členských štátov a by sa mali usilovať o súlad, komplementaritu a synergie vo vzťahu k programom financovania zameraným na podporu úzko prepojených oblastí politík, ako aj vo vzťahu k horizontálnym politikám Únie, napríklad politike hospodárskej súťaže.

(26)Finančná podpora by sa pri zlyhaní trhu alebo v suboptimálnych investičných situáciách mala využívať proporčným spôsobom a akcie by nemali zdvojovať či vytláčať súkromné financovanie, ani by nemali narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. Akcie by mali mať jasnú európsku pridanú hodnotu.

(27)Medzi najväčšie výzvy kultúrnych a kreatívnych sektorov patrí ich prístup k financovaniu, ktoré im umožňuje rozvíjať činnosť, udržiavať alebo zvyšovať konkurencieschopnosť a rozširovať sa do zahraničia. Ciele tohto programu z hľadiska politík by sa mali plniť aj pomocou finančných nástrojov a rozpočtovej záruky v rámci príslušnej zložky (zložiek) Fondu InvestEU.

(28)Vzhľadom na to, že hodnotenie návrhov v rámci konkrétnych akcií programu si vyžaduje odborné znalosti, malo by sa stanoviť, že komisie pre vyhodnotenie môžu v prípade potreby pozostávať z externých odborníkov.

(29)Program by mal mať realistický a zvládnuteľný systém ukazovateľov výkonnosti, ktorý bude sprevádzať jeho akcie a nepretržite monitorovať jeho výkonnosť. Toto monitorovanie, ako aj informačné a komunikačné činnosti súvisiace s programom a jeho akciami, by malo vychádzať z troch podprogramov.

(30)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie programu Kreatívna Európa, ktoré má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení.

(31)Na tento program sa uplatňuje nariadenie (EÚ, Euratom) č. […] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Stanovujú sa v ňom pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, a to aj grantov určených pre tretie strany, cien, zákaziek, finančných nástrojov a rozpočtových záruk.

(32)Typy financovania a spôsoby plnenia uvedené v tomto nariadení sa zvolia na základe ich schopnosti splniť konkrétne ciele akcií a priniesť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívnu záťaž a očakávané riziko nesúladu. Pritom by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálneho financovania a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(33)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktorý prijíma finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov nevyhnutné práva a prístup a zabezpečiť, aby im všetky tretie strany zúčastňujúce sa na finančnom plnení z prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

(34)Podľa článku 94 rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach sú oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi programu a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené.

(35)Pri zmene vedľajších prvkov tohto nariadenia by sa právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu pri dodržaní ukazovateľov uvedených v článku 15 a v prílohe II. Komisia by mala v prípravnej fáze absolvovať zodpovedajúce konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri týchto konzultáciách by sa mali dodržiavať zásady stanovené v medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov by sa všetky dokumenty mali doručiť Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a títo experti by mali mať systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(36)Na účely hladkej implementácie programu možno náklady prijímateľa, ktoré mu vzniknú pred podaním žiadosti o grant, najmä náklady súvisiace s právami duševného vlastníctva, považovať za oprávnené, pokiaľ sú priamo spojené s implementáciou podporovaných akcií.

(37)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 je potrebné tento program vyhodnotiť vo svetle informácií získaných na základe požiadaviek osobitného monitorovania, a pritom sa vyhnúť nadmernej regulácii a administratívnemu zaťaženiu najmä členských štátov. Medzi tieto požiadavky možno podľa potreby zahrnúť merateľné ukazovatele ako základ na vyhodnotenie účinkov programu v praxi.

(38)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci schvaľovať pracovné programy. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. Je potrebné zabezpečiť správne ukončenie predchádzajúceho programu, najmä z hľadiska pokračovania viacročných mechanizmov jeho riadenia, akým je financovanie technickej a administratívnej pomoci. Od [1. januára 2021] by v prípade potreby mala riadenie akcií, ktoré neboli ukončené do [31. decembra 2020] v rámci predchádzajúceho programu, zabezpečovať technická a administratívna pomoc.

(39)Toto nariadenie je v súlade so základnými právami a zásadami uznanými najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť najmä úplné dodržiavanie práva na rovnosť medzi mužmi a ženami a právo na nediskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, a podporiť uplatňovanie článkov 21 a 23 Charty základných práv Európskej únie. Takisto je v súlade s Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím.

(40)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť samostatným postupom členských štátov, ale vzhľadom na ich nadnárodný charakter, veľký objem a rozsiahlu geografickú pôsobnosť financovaných činností v oblasti mobility a spolupráce, ich vplyv na vzdelávaciu mobilitu a v širšom meradle na integráciu Únie, ako aj ich posilnený medzinárodný rozmer, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže v súlade so zásadou subsidiarity prijať opatrenia, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie príslušného cieľa.