SK Úradný vestník Európskej únie C 43/51

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh Smernice Európskeho parlamentu a Rady o práve na prístup k advokátovi v trestnom konaní a o práve na komunikáciu po zatknutí“

[KOM(2011) 326 v konečnom znení – 2011/0154 (COD)]

2012/C 43/11

Samostatný spravodajca: Edouard DE LAMAZE

Rada sa 1. septembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o práve na prístup k advokátovi v trestnom konaní a o práve na komunikáciu po zatknutí“

KOM(2011) 326 v konečnom znení – 2011/0154 (COD).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. novembra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 476. plenárnom zasadnutí 7. a 8. decembra 2011 (schôdza zo 7. decembra 2011) prijal 181 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor hodnotí veľmi pozitívne zásadu takejto smernice. Prijatie normatívneho textu, ktorý zahŕňa najnovšiu judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) týkajúcu sa práva na obhajobu, znamená nespochybniteľný pokrok, pokiaľ ide o právnu istotu a zaručenie tohto práva v jednotlivých členských štátoch.

1.2 Aktívna pomoc advokáta podľa vlastného výberu už v prvých štádiách trestného konania je zárukou spravodlivého súdneho konania. EHSV súhlasí s Komisiou, že je dôležité zabezpečiť účinnosť tohto práva.

1.3 Z tohto dôvodu a aj vzhľadom na to, že zásady stanovené v návrhu smernice sa javia ako ambiciózne, sa EHSV obáva ťažkostí súvisiacich s ich implementáciou.

1.4 EHSV veľmi ľutuje, že sa oddialilo opatrenie týkajúce sa právnej pomoci, ktoré bolo v pláne Rady spojené s právom na prístup k advokátovi, pretože by to mohlo ohroziť účinnosť práv obsiahnutých v návrhu smernice.

1.5 Návrh smernice je v prvom rade ambiciózny v tom, že sa vzťahuje aj na právo podozrivých osôb na prístup k advokátovi.

1.5.1 Hoci zásada musí spočívať v tom, že práva vyplývajú z pozbavenia osobnej slobody, EHSV uznáva, že na základe zásady spravodlivosti, ktorou sa riadi hľadanie pravdy, každá vypočúvaná osoba musí mať právo využiť advokáta bezprostredne po tom, ako bolo proti nej začaté trestné stíhanie.

1.5.2 Preto sa javí ako logické, aby na základe práva odoprieť výpoveď mali osoby, proti ktorým bolo začaté trestné stíhanie, prístup k advokátovi, bez prítomnosti ktorého ich vyhlásenia nemôžu byť použité ako dôvod ich obvinenia.

1.5.3 V tejto súvislosti sa EHSV prikláňa k zmene terminológie, ktorá by spočívala v nahradení spojenia „podozrivá osoba“ spojením „osoba, proti ktorej bolo začaté trestné stíhanie“, pretože výhodou tejto formulácie by bolo zníženie miery neistoty a subjektivity.

1.6 Návrh smernice je ďalej ambiciózny v tom, že rozširuje právo na prístup k advokátovi, ktorý bude zohrávať aktívnu úlohu v mene osoby, ktorej pomáha, najmä pri výsluchu.

1.7 Právo na prístup k advokátovi tak, ako sa uvádza v návrhu smernice, je podľa EHSV zlučiteľné s požiadavkami vyšetrovania a tým, že prispieva k zabezpečeniu prijateľnosti zaistených dôkazov, môže dokonca uľahčiť riadny priebeh trestného konania, pokiaľ budú dodržané určité podmienky:

1.7.1 Po prvé pod podmienkou, že smernica:

— ustanovuje právo advokáta byť prítomný pri vykonávaní vyšetrovacích úkonov a zaisťovaní dôkazov, pri ktorých sa vyžaduje prítomnosť príslušnej osoby, iba keď je to nevyhnutné pre ochranu práv obhajoby,

— ustanovuje primeranú lehotu, po uplynutí ktorej môžu vyšetrovacie orgány konať bez prítomnosti advokáta, ktorý s tým bol riadne oboznámený a o čom existuje záznam,

— ustanovuje, že každý členský štát stanoví primeranú lehotu pre trvanie a frekvenciu stretnutí advokáta s klientom, prinajmenšom pred každým výsluchom,

— ustanovuje, že každý členský štát bude môcť zaviesť postupy, ktoré sa budú odchyľovať od niektorých zásad stanovených tak počas vyšetrovania, ako i konania, najmä v prípade, ak ide o málo závažné skutočnosti, ktoré sa týkajú rozšírených foriem kriminality a ktoré nie sú spochybnené ani spochybniteľné,

— zdôrazňuje, že advokáti majú povinnosť zachovávať dôvernosť vyšetrovania,

— ustanovuje „právo upovedomiť“ tretiu stranu alebo príslušný konzulát, a nie komunikovať s nimi.

1.7.1.1 Dĺžku a priebeh vyšetrovania musia mať naďalej pod kontrolou vyšetrovacie orgány.

1.7.1.2 V každom prípade považuje EHSV za nevyhnutné stanoviť výnimku v prípade predvídateľného porušenia riadneho priebehu vyšetrovania.

1.7.2 Po druhé pod podmienkou, že členské štáty zriadia štruktúry, ktoré v naliehavých prípadoch umožnia okamžitý prístup k advokátovi v prípade, keď advokát podľa vlastného výberu nie je okamžite k dispozícii.

1.8 Napokon EHSV vyzýva Radu, aby v záujme vyváženosti stanovila usmernenia, ktorých cieľom bude zlepšiť ochranu práv obetí vzhľadom na nové práva, ktoré získala obhajoba. Obete by totiž mali mať možnosť, aby im pri výsluchu vykonávanom vyšetrovacími orgánmi asistoval advokát, a to zvlášť pri konfrontácii s obvinenými, ktorí takúto možnosť majú.

2. Súvislosti a obsah návrhu smernice

2.1 Rada uznala, že do dnešného dňa sa na európskej úrovni neurobilo dosť na zabezpečenie základných práv jednotlivcov v trestnom konaní. Rada v zložení pre spravodlivosť 30. novembra 2009 prijala uznesenie o pláne, ktorého cieľom bolo posilniť spomínané práva. V tomto pracovnom pláne, ktorý bol pripojený k Štokholmskému programu, bola Komisia vyzvaná, aby predložila návrhy k týmto opatreniam:

(A) právo na tlmočenie a preklad;

(B) informácie o právach a obvineniach;

(C) právo na prístup k advokátovi a právnej pomoci;

(D) komunikácia s príbuznými, zamestnávateľom a konzulárnymi orgánmi;

(E) zvláštna ochrana pre zraniteľných podozrivých alebo obvinených.

2.2 Prvým krokom bolo prijatie smernice 2010/64/EÚ o práve na tlmočenie a preklad (opatrenie A).

2.3 Druhým krokom bude smernica o práve na informácie (1), ktorá sa v súčasnosti prerokúva a ktorou sa ustanovia minimálne pravidlá týkajúce sa práva osoby na informácie o jej právach a obvineniach, ako aj o práve na prístup k procesnému spisu.

2.4 Skúmaný návrh smernice zodpovedá tretiemu opatreniu tohto legislatívneho balíka. Odráža rozhodnutie Komisie zaoberať sa súčasne právom na prístup k advokátovi a právom na komunikáciu (D). Právna pomoc, ktorá bola v pracovnom pláne Rady spojená s právom na prístup k advokátovi, sa naopak odložila na neskôr (2013). Tak ako v prípade predchádzajúcich opatrení sa Komisia rozhodla, že tieto práva sa budú vzťahovať na osoby zatknuté na základe európskeho zatýkacieho rozkazu.

2.5 Cieľom uvedeného návrhu smernice je zabezpečiť uplatňovanie Charty základných práv Európskej únie, najmä jej článkov 4, 6, 7 a 47, pričom návrh súčasne vychádza z článkov 3 a 6 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd týkajúcich sa najmä zákazu zlého zaobchádzania a práva na prístup k advokátovi tak, ako ich vykladá ESĽP.

2.6 Stanovuje, že všetky podozrivé alebo obvinené osoby majú mať čo najskôr prístup k advokátovi. Bez ohľadu na akékoľvek pozbavenie osobnej slobody sa musí prístup k advokátovi umožniť pri výsluchu (článok 3).

2.6.1 Tento sa aktívne zúčastňuje na výsluchoch (otázky, vyhlásenia) a pojednávaniach a má právo byť prítomný pri všetkých vyšetrovacích úkonoch alebo pri zaisťovaní dôkazov, pri ktorých sa výslovne vyžaduje alebo je povolená prítomnosť podozrivej alebo obvinenej osoby s výnimkou prípadu, keď dôkazy, ktoré sa majú zaistiť, môžu byť pozmenené, odstránené alebo zničené vplyvom času uplynutého do príchodu advokáta. Advokát má prístup k miestu zadržiavania, aby overil podmienky zadržiavania (článok 4).

2.7 Návrh ustanovuje tiež právo komunikovať s treťou osobou alebo s konzulárnymi orgánmi po zatknutí (články 5 a 6) s cieľom informovať ich o zadržaní.

2.8 Výnimka z práv zakotvených v návrhu smernice (článok 8) sa môže uplatniť len za výnimočných okolností. Rozhodnutie súdneho orgánu sa musí prijať v konkrétnom prípade a nesmie byť založené výlučne na kritériu závažnosti trestného činu.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EHSV víta novú politickú orientáciu obsiahnutú v pláne, ktorý prijala Rada 30. novembra 2009 a ktorého zámerom je posilniť základné práva v trestnom konaní.

3.2 Hoci tento návrh nadväzujúci na judikatúru ESĽP vymedzuje iba minimálne pravidlá – členské štáty môžu ísť nad jeho rámec – v skutočnosti sa usiluje o harmonizáciu vnútroštátnych trestných konaní „zhora“.

3.3 Vnútroštátne právne predpisy ešte stále poskytujú veľmi rozdielne stupne ochrany práva na obhajobu. Vymedzenie spoločných noriem uplatniteľných v celej Európskej únii je nevyhnutné pre vytvorenie spoločného priestoru práv a pre posilnenie vzájomnej dôvery medzi vnútroštátnymi súdnymi orgánmi. EHSV považuje realizáciu týchto cieľov za mimoriadne dôležitú, pretože ide o podmienku a zároveň nevyhnutné dôsledky slobodného pohybu osôb.

3.4 EHSV tiež zdôrazňuje, že je naliehavé, aby sa znížil počet sťažností pred ESĽP, ktoré sú spojené s finančnými sankciami voči členským štátom.

3.5 EHSV by chcel však zdôrazniť, že takéto pravidlá sa budú môcť uplatňovať a plne zavádzať do praxe iba vtedy, ak zohľadnia rozdielne tradície a právne systémy členských štátov (akuzačný systém alebo inkvizičný systém) v súlade s článkom 82 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tomuto aspektu by sa podľa výboru mala venovať väčšia pozornosť.

3.6 Metóda a harmonogram legislatívnej činnosti

3.6.1 EHSV nie je presvedčený o pridanej hodnote, ktorú by malo priniesť spojenie práva na prístup k advokátovi a práva na komunikáciu s tretími osobami. Právo na komunikáciu sa v pravom zmysle slova nepodieľa na ochrane práva na obhajobu.

3.6.2 EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že právo na prístup k advokátovi naopak:

— nie je spojené s právom na informácie v trestnom konaní (B).

— je preskúmavané nezávisle od právnej pomoci, ktorá bola v pláne Rady súčasťou tohto práva.

3.6.3 EHSV rozumie dôvodom, na základe ktorých bola otázka právnej pomoci posunutá na neskôr, spochybňuje však rozhodnutie Komisie stanoviť zásady skôr, ako sa preskúmajú finančné možnosti ich implementácie. Hoci finančný dosah nemôže sám o sebe odôvodniť nesúlad s článkom 6 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd tak, ako ho vykladá ESĽP, účinnosť práv obsiahnutých v návrhu smernice môže byť ohrozená.

3.6.4 EHSV je zvlášť znepokojený tým, že náklady spojené s uplatňovaním takejto smernice sa v hodnotení vplyvu, ktoré je súčasťou návrhu smernice, zjavne podceňujú.

3.6.5 EHSV si kladie najmä otázku v súvislosti s prostriedkami financovania, v rámci výkonu európskeho zatýkacieho rozkazu, prístupu k dvom advokátom (jeden vo vydávajúcom členskom štáte a druhý vo vykonávajúcom členskom štáte), pričom však nespochybňuje odôvodnenosť tejto požiadavky.

3.7 Obsah

3.7.1 Právo na prístup k advokátovi rozšírené na podozrivé osoby (články 2 a 3)

3.7.1.1 Hlavný prínos návrhu smernice spočíva v rozšírení práva na prístup k advokátovi na podozrivé osoby.

3.7.1.2 Nedávny vývoj judikatúry ESĽP sa v súčasnosti niekedy vykladá protichodnými spôsobmi; podľa názoru EHSV sa prístup k advokátovi musí zaručiť od momentu pozbavenia osoby jej osobnej slobody.

3.7.1.3 Výnimka by bola možná iba v prípade, ak bolo začaté trestné stíhanie proti vypočutej osobe, ktorá preto na základe zásady spravodlivosti pri hľadaní pravdy, už nemôže byť vypočutá ako svedok a má právo na advokáta.

3.7.1.4 Tento prístup sa zdá byť v súlade s najnovším vývojom judikatúry.

3.7.2 Obsah práva na prístup k advokátovi (článok 4)

3.7.2.1 Aktívna účasť advokáta pri výsluchoch (článok 4 ods. 2)

3.7.2.1.1 EHSV si je vedomý skutočnosti, že návrh smernice kladie dôraz na účinnosť pomoci advokáta, ktorý bude môcť klásť otázky pri výsluchu a vypočúvaní, požadovať vysvetlenia a robiť vyhlásenia. Vzhľadom na špecifickosť jednotlivých súdnych systémov sa EHSV domnieva, že spôsob výkonu týchto práv by si mohol upraviť každý členský štát.

3.7.2.1.2 Považuje za užitočné, aby aj advokát mal možnosť požiadať, aby boli jeho pripomienky pripojené k zápisnici z výsluchu, čím sa zabráni akýmkoľvek problémom s vyšetrovacími orgánmi.

3.7.2.1.3 EHSV však poukazuje na to, že ak sa v prípade podozrivých osôb zachová výraz „podozrivé“, advokát sa stretne s praktickými ťažkosťami, najmä pokiaľ ide o predloženie spisu v reálnom čase (2). V prípade najrozšírenejších trestných činov vyšetrovacie orgány totiž nemajú spis pred tým, ako je podozrivý predvedený na výsluch.

3.7.2.2 Právo advokáta byť prítomný pri vykonávaní akéhokoľvek vyšetrovacieho úkonu alebo pri zaisťovaní dôkazov v prítomnosti obvinenej osoby (článok 4 ods. 3)

3.7.2.2.1 Hoci toto právo nepochybne predstavuje pokrok v oblasti ochrany práva na obhajobu, podľa EHSV je potrebné rozlišovať medzi jednotlivými druhmi opatrení. Pri prehliadke musí mať obvinená osoba možnosť využiť pomoc advokáta.

3.7.2.2.2 V prípade technických alebo vedeckých opatrení (odtlačky prstov, odobratie telesných vzoriek atď.), pre ktoré advokát nemá odbornú kvalifikáciu, sa EHSV domnieva, že takého právo by neprinieslo žiadnu pridanú hodnotu. Tlačivo podpísané osobou, ktorá by ho informovala o dôsledkoch odmietnutia, by mohlo byť postačujúce.

3.7.2.2.3 EHSV si je však vedomý obmedzení, ktoré môže takéto právo znamenať pre priebeh vyšetrovania. Podľa názoru výboru je rozhodujúce, aby sa nenarušil riadny priebeh vyšetrovania. Odobratie dôkazov sa musí vykonať v čo najkratšom čase, a to v samotnom záujme podozrivého. EHSV navrhuje, aby sa v smernici ustanovila lehota, po uplynutí ktorej môžu vyšetrovacie orgány konať bez prítomnosti advokáta, ktorý s tým bol riadne oboznámený a o čom existuje záznam.

3.7.2.2.4 EHSV sa domnieva, že vnútroštátne súdne orgány by mohli rozhodovať o prípadnej prijateľnosti dôkazov získaných bez prítomnosti advokáta iba v niektorých prípadoch, keď by to neohrozilo spravodlivý priebeh konania.

3.7.2.3 Stretnutia advokáta s klientom (článok 4 ods. 5)

3.7.2.3.1 Hoci čas trvania a frekvencia stretnutí s advokátom musia byť dostatočné, absencia obmedzenia iného, ako je „obmedziť jej práva na obhajobu“, čo je vágna a subjektívna formulácia, bude podľa názoru EHSV zdrojom sporov medzi advokátmi a policajnými orgánmi.

3.7.2.3.2 EHSV si totiž kladie otázku v súvislosti s dobou potrebnou na výkon uvedených práv (stanovisko advokáta, jeho účinná účasť, oboznámenie sa so spisom, rozhovor s jeho klientom, jeho prítomnosť pri výsluchoch a niektorých vyšetrovacích úkonoch atď.) v rámci časovo obmedzeného vyšetrovania, počas ktorého nie je dostatok času na účinný výkon týchto práv.

3.7.2.3.3 EHSV sa domnieva, že je potrebné, aby každý členský štát stanovil primeranú lehotu pre trvanie a frekvenciu stretnutí advokáta s jeho klientom, aby sa neohrozil riadny priebeh vyšetrovania a aby sa zároveň umožnil účinný výkon uvedených práv. Výbor sa domnieva, že tieto stretnutia by sa mali uskutočniť minimálne pred každým novým výsluchom.

3.7.2.4 Podmienky zadržania (článok 4 ods. 4)

3.7.2.4.1 Vplyv podmienok zadržania na osobu, ktorá bola pozbavená osobnej slobody, nie je nutné dokazovať. EHSV zdôrazňuje, že zo zjavných dôvodov týkajúcich sa ľudskej dôstojnosti sa musia naliehavo vyčleniť potrebné finančné prostriedky na zlepšenie týchto podmienok. Podľa výboru nie je úlohou advokáta „kontrolovať“ podmienky zadržania príslušnej osoby, avšak mohlo by sa uvažovať o tom, aby advokát tieto podmienky „zistil“ (3) a mal možnosť požiadať, aby boli jeho pripomienky zaznamenané. EHSV navrhuje spresniť, že advokát musí mať prístup na miesto zadržiavania čo najskôr.

3.7.2.5 Zásada vlastného výberu advokáta

3.7.2.5.1 Právo na prístup k advokátovi sa nesmie chápať bez z neho vyplývajúcej zásady vlastného výberu obhajcu v súlade s článkom 6 ods. 3 písm. c) Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. EHSV konštatuje, že návrh smernice neobsahuje odkaz na túto skutočnosť, a preto navrhuje poukázať na túto zásadu. Výnimka by sa mohla ustanoviť pre prípady terorizmu a organizovanej trestnej činnosti na žiadosť súdneho orgánu; v takomto prípade by obhajcu určil príslušný stavovský orgán.

3.7.2.5.2 Aby sa mohla uplatňovať zásada advokáta podľa vlastného výberu, budúci nástroj upravujúci právnu pomoc musí obsahovať ustanovenie o tom, že služby každého európskeho advokáta musia byť uhradené v rámci právnej pomoci.

3.7.2.5.3 EHSV vyzýva členské štáty, aby v záujme zaručenia účinnosti práv obsiahnutých v smernici zvážili zriadenie štruktúr, ktoré v naliehavých prípadoch umožnia okamžitý prístup k advokátovi v prípade, keď advokát podľa vlastného výberu nie je okamžite k dispozícii.

3.7.2.6 Dôvernosť vyšetrovania

3.7.2.6.1 EHSV by chcel poukázať na to, že advokáti majú povinnosť zachovávať dôvernosť vyšetrovania. Táto povinnosť prispeje podľa EHSV k záruke, že rozšírenie práv obsiahnutých v návrhu smernice nenaruší riadny priebeh vyšetrovania.

3.7.3 Právo na komunikáciu s tretími osobami (články 5 a 6)

3.7.3.1 EHSV uznáva, že je dôležité zabezpečiť, aby bola tretia strana informovaná. Avšak v snahe zabrániť možnému ohrozeniu vyšetrovania v súvislosti s právom na komunikáciu výbor odporúča túto formuláciu: „Právo upovedomiť“ alebo „právo vyrozumieť“ tretiu stranu alebo konzulárny orgán podozrivej alebo obvinenej osoby.

3.7.4 Rozsah pôsobnosti (článok 1) a výnimky (článok 8)

3.7.4.1 EHSV má obavy, aby nadmerná formalizácia trestného konania nenarušila účinnosť vyšetrovania, a preto považuje za nevyhnutné, aby mal každý členský štát možnosť zaviesť postupy, ktoré sa budú odchyľovať od niektorých zásad stanovených tak počas vyšetrovania, ako i konania, najmä v prípade, ak ide o málo závažné skutočnosti, ktoré sa týkajú rozšírených foriem kriminality a ktoré nie sú spochybnené ani spochybniteľné.

3.7.4.2 EHSV považuje za rozhodujúce, aby sa nenarušil riadny priebeh vyšetrovania, a preto navrhuje v každom prípade stanoviť výnimku v prípade predvídateľného narušenia riadneho priebehu vyšetrovania. V tejto súvislosti navrhuje zmeniť článok 8 písm. a) (pozri časť „Konkrétne pripomienky“).

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Nahradiť v celom texte návrhu formuláciu „podozrivá alebo obvinená osoba“ formuláciou „osoba, proti ktorej bolo začaté trestné stíhanie“.

4.2 Článok 3 ods. 1 písm. a): doplniť „alebo pojednávaním“ za „vypočúvaním“.

4.3 Článok 4 ods. 1: nahradiť slová „ju zastupuje“ slovami „jej pomáha“.

4.4 Článok 4 ods. 2: spresniť takto: „na každom výsluchu a vypočúvaní osoby, proti ktorej bolo začaté trestné stíhanie“ a doplniť „a požiadať o pripojenie svojich pripomienok k zápisnici“.

4.5 Článok 4 ods. 4: nahradiť slovo „kontrolovať“ slovom „zistiť“ a za „má preto prístup“ doplniť „čo najskôr“ a „a právo dať zaznamenať svoje pripomienky“.

4.6 Názov článku 5: nahradiť slovo „komunikáciu“ slovom „upovedomenie“ a článok 5 ods. 1: nahradiť slová „komunikovať s“ slovom „upovedomiť“.

4.7 Článok 5 ods. 2: nahradiť slovo „dieťa“ slovami „maloletá osoba“.

4.8 Článok 6: nahradiť slovo „komunikáciu“ slovom „upovedomenie“.

4.9 Článok 8 písm. a): doplniť na koniec „a narušeniu riadneho priebehu vyšetrovania“.

4.10 Článok 8 druhý odsek: nahradiť slová „justičný orgán“ slovami „príslušný orgán“.

4.11 Článok 11 ods. 2 tretia zarážka: doplniť: „a požiadať o pripojenie svojich pripomienok k zápisnici“.

V Bruseli 7. decembra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 48 – 50.

(2) Článok 7 návrhu smernice týkajúci sa práva na informácie v trestnom konaní ustanovuje, že podozrivá alebo obvinená osoba alebo jej advokát má prístup k spisu veci.

(3) Vo francúzskej verzii použitý výraz „constater“ vernejšie vystihuje anglický výraz „to check up“.