SK Úradný vestník Európskej únie C 367/8

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2012/C 367/06

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„STROMBERGER PFLAUME“

ES č.: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov:

„Stromberger Pflaume“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.6.: Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Pojmom „Stromberger Pflaume“ sa môžu označovať výlučne plody dopestované vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ktoré sa urodili na stromoch slivky domácej. Slivka domáca (nem. „Hauszwetschge“) je veľmi stará, stredne neskorá odroda slivy (lat. Prunus domestica subsp. domestica). Iné výrazy pre ňu v nemeckom jazyku sú Zwetsche alebo Quetsche, v Rakúsku sa označuje ako Zwetschke. Slivka je odrodou slivy. Sliva patrí do čeľade ružovitých (Rosaceae) a zaraďuje sa ku kôstkovému ovociu. Na rozdiel od slivy je slivka menej okrúhla, na koncoch výrazne špicatá. Sfarbenie má skôr tmavomodrý nádych. Má výrazný šev a dužina sa ľahšie oddeľuje od kôstky.

Ovocie úplne dozrieva v čase od konca augusta do polovice septembra. Zrelé plody potom vykazujú sýte sfarbenie pokožky. V porovnaní s inými slivkami je strednej veľkosti, podlhovastého oválneho tvaru. Priemer spravidla dosahuje minimálne 24 mm. Kôstka je plochá, oválna, stredne hnedej farby. Dužina má jemnú a hutnú štruktúru, je pravidelne sfarbená do žltasta až oranžova. V zrelom stave sa dobre oddeľuje od kôstky. Jednotlivé plody dosahujú hmotnosť do 30 g. Pomer medzi objemom dužiny a objemom kôstky je minimálne 3:1. Čerstvé, zrelé plody vykazujú celkový obsah cukru minimálne 6 %.

„Stromberger Pflaume“ sa vyznačuje jemnou aromatickou chuťou, vyváženým pomerom sladkosti a kyslosti a nízkym obsahom vody. Nemá tendenciu vytvárať horčiny.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Všetky výrobné kroky od výsadby výpestku (dvoj- až trojročný stromček) cez rast vrátane rezu a tvarovania stromu až po zber plodov, ich triedenie, ako aj plnenie do prepravných alebo predajných nádob musia prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti. „Stromberger Pflaume“ sa pestuje prevažne na stromoch s vysokým kmeňom.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Mestská časť Stromberg obce Oelde spolu s 500 m širokou zónou okolo tejto mestskej časti. V rámci tejto zóny zemepisná oblasť zahŕňa časti obcí Wadersloh (okres Warendorf), Langenberg (okres Gütersloh) s Rheda-Wiedenbrück (okres Gütersloh).

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Hlavné faktory, ktoré vplývajú na kvalitu a arómu sliviek, sú miestne podnebie ovplyvnené nadmorskou výškou, vegetačné obdobie bohaté na zrážky a reliéf krajiny, v tomto prípade predovšetkým sklon svahu a kvalita pôdy v spojení s hydrologickými podmienkami, a najmä hladinou podzemnej vody. Navyše má pestovanie sliviek vo vymedzenej oblasti veľmi dlhú tradíciu, vďaka ktorej sa tu vyvinuli osobitné zručnosti.

a) Kvalita pôdy

Oblasť pestovania je mimoriadne vhodná na pestovanie sliviek. Patrí k Severonemeckej nížine a leží v nížine Münsterländer Bucht (synonymum: Westfälische Bucht) s ojedinelými oblasťami vo vyšších polohách, ktorá sa nachádza medzi pohorím Teutoburger Wald a severným okrajom pohoria Rheinisches Schiefergebirge. V tejto nížine sa nachádza pahorkatina Beckumer Berge. V jej východnej časti leží v nadmorskej výške 90 m až 151 m nad morom pestovateľská oblasť sliviek „Stromberger Pflaume“.

Pôdne horizonty v pahorkatine Beckumer Berge a v oblasti pestovania siahajú do hĺbky 1,50 až 2,00 m, pričom ako podklad prevažuje vápnitý íl. Pod nimi sa na viacerých miestach nachádzajú masívne hlinité formácie jury popretkávané mohutnými zvodňami, z ktorých viaceré majú napätú hladinu a na miestach výskytu určitých pôdnych formácií vyvierajú na povrch zeme. Vyššie sa nachádza vrstva ílovitej hliny a vápnitého ílu, ktorá dosahuje hrúbku 3 až 5 dm, nad ktorou sa zas nachádza vrstva surového, pevného až ťažkého, čiastočne hlinitého a vápenatého ílu s hrúbkou 2 až 5 dm. Vrchnú vrstvu tvoria 2 až 3 dm pevného mierne pieskovitého ílu, ktorý obsahuje humus. Táto hlboká a ťažká pôdna formácia veľmi dlho udržiava vlhkosť pôdy a to aj v suchých rokoch.

b) Podnebie

Nížina Westfälische Bucht sa nachádza v oblasti ovplyvnenej podnebím oceánskeho typu, pre ktorú sú typické chladnejšie letá a miernejšie zimy. Na podnebie vplýva predovšetkým Severné more, ako aj susediace stredohorie (pohoria Teutoburger Wald, Eggegebirge a oblasť Sauerland). Prevažný západný až severozápadný vietor prináša dostatočne vlhký a teplý vzduch. Priemerný úhrn zrážok je 767 mm (561 mm v roku 1976, 998 mm v roku 1998). Nížina Westfälischen Bucht je otvorená smerom k Atlantickému oceánu a v dlhoročnom priemere (1961 – 1990) tu stredná mesačná teplota dosahuje aj v najchladnejšom mesiaci (január) hodnoty nad bodom mrazu (približne 1,5 °C) a v najteplejšom mesiaci (júl) približne 18 °C.

Pestovateľská oblasť Stromberg vykazuje ročnú priemernú teplotu vzduchu 10 °C, čo je z dôvodu nadmorskej výšky pahorkatiny Beckumer Berge o pol stupňa viac než je priemerná teplota v nížine Westfälische Bucht (10,5 °C).

c) Ľudský faktor

Tradícia pestovania sliviek v oblasti obce Stromberg siaha približne do roku 1790. Pahorkovitá krajina predstavovala pre poľnohospodárov ideálne pasienky a zároveň plochu na pestovanie sliviek, keďže obrábanie pôdy na svahoch bolo spojené s nemalými ťažkosťami. Kedysi stromy rástli v ovocných sadoch a okrajových radoch, v súčasnosti sa vysádzajú skôr na plantážach.

5.2. Špecifickosť výrobku:

a) Základné vlastnosti

Slivky „Stromberger Pflaume“ majú minimálny priemer 24 mm a sú teda menšie ako mnohé iné odrody sliviek.

Sú šťavnaté, no nie vodnaté, majú čerstvú sladkú chuť s jemnou kyslastou príchuťou. Vďaka tomu sú ideálnym ovocím na konzumáciu v čerstvom stave. Vďaka vysokému obsahu cukru a skutočnosti, že dužina sa ľahko oddeľuje od kôstky, sú zároveň ideálne na spracovanie – či už varenie, pečenie, sušenie alebo pálenie. Pevná konzistencia sliviek „Stromberger Pflaume“ je zárukou dobrých vlastností na pečenie: neroztekajú sa a šupka nestvrdne, ani pri jej zohrievaní nevznikajú horčiny. Keďže v porovnaní s inými slivkami majú nižší obsah vody, sušia sa podstatne kratšie. Za svoju arómu vďačia nielen vyššiemu obsahu rozpustných tukov, ale aj vyššiemu pomeru rozpustných tukov ku kyseline. Sú rovnomerne sfarbené.

b) Produkt sa teší mimoriadnej reputácii

Slivky „Stromberger Pflaume“ sú známe ďaleko za hranicami obce vďaka svojej aromatickej chuti a dobrým vlastnostiam na spracovanie. Podľa článku z lokálnych novín „Die Glocke“ zo 4. októbra 1940 sa po dobrej úrode v oblastiach Porúrie a Münsterland predalo až 2 500 t sliviek. Pri tomto údaji treba mať na pamäti, že mestská časť Stromberg má dnes akurát 4 600 obyvateľov a zaberá plochu približne 23,75 km2. Vo veľmi dobrom roku 2000 úroda predstavovala cca 1 500 t.

Z dôvodu veľkého záujmu o „Stromberger Pflaume“ sa v roku 2004 zorganizoval prvý slivkový trh obce Stromberg (Stromberger Pflaumenmarkt). Každý rok sa teší veľkej obľube – priemerný počet návštevníkov sa pohybuje okolo 15 000. Pri príležitosti 1. trhu Stromberger Pflaumenmarkt bola v roku 2004 vôbec prvýkrát korunovaná nemecká slivková kráľovná. Mimoriadna povesť a skutočnosť, že tento výrobok naozaj vykazuje mimoriadne vlastnosti, sú doložené dejinami:

Tradíciu pestovania sliviek v Strombergu založil Ludwig Niedieck okolo roku 1790 (150 Jahre vor 1940: Johan Koberg, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“, Die Glocke, 4. októbra 1940). Na základe mnohých nepriamych dôkazov sa predpokladá, že ako obchodník doviezol z juhu Francúzska niekoľko slivkových stromov. Elisabeth Reckmanová vo svojom článku „Damals, als die Dörröfen rauchten“ (Heimatblätter der Glocke, 17. októbra 1972) uvádza:

„Na svahu pozdĺž cesty vedúcej zo statku Bettmannovcov k piatej zastávke na krížovej ceste vraj stálo niekoľko stromov, ktorých vek sa odhadoval na 200 rokov. Pravokoreňové semenáče, ktoré z nich vyrástli, rýchlo našli uplatnenie v záhradách, popri cestách a chodníkoch. Z novej výsadby sa vyvinul celok uzavretých kultúr.“

Noviny „Westfälische Nachrichten“ uverejnili 20. októbra 1949 článok „Stromberger gründen einen Pflaumenverein“ venovaný príbehu Franza Stanleina a Heinricha Hungerköttera, rodákov zo Strombergu, ktorých osud zavial do 25 km vzdialenej dediny Warendorf. Približne od konca 19. storočia až do tridsiatych rokov 20. storočia sa každý rok na konskom voze odviezli do Strombergu a zo svojho rodiska vozili pre seba a mnoho ďalších obyvateľov Warendorfu slivky „Stromberger Pflaume“. V roku 1931 na tento účel dokonca založili spolok – Verein der Pflaumenbrüder (Spolok slivkových bratov).

Už v roku 1818 mala obec Stromberg – pri 1 341 obyvateľoch – 30 000 slivkových stromov (článok „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten“ z novín „Die Glocke“ z 28. augusta 1992). V roku 1940 bol Stromberg obcou s relatívne najväčším počtom ovocných stromov v Nemecku (Die Glocke, 4. októbra 1940, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“).

Dobrú povesť produktu dokladá aj skutočnosť, že liehovar so sídlom v chránenej oblasti zo sliviek „Stromberger Pflaume“ vyrába slivkovú pálenku „Stromberger Pflaumenbrand“ a slivkový likér, čo uvádza aj vo svojich reklamách.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

„Stromberger Pflaume“ vďačí za svoju kvalitu a vlastnostiam, a teda aj povesti, predovšetkým zemepisným podmienkam, ako aj prírodným a ľudským vplyvom na predmetnom území. V článku „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten“ z novín „Die Glocke“ z 28. augusta 1992 sa výstižne uvádza, že je „značkou“ obce Stromberg. Osobitná chuť a rovnomerné sfarbenie plodov sú výsledkom kvality pôdy a podnebia.

a) Vplyv geologických podmienok

Pahorkovitý terén a hlboké ílovité pôdy obsahujúce humus predstavujú výhodné podmienky pre pestovanie sliviek. Stromy stoja pevne a hlboko zakorenené v ťažkej pôde s vysokým obsahom vápnika, živín a neutrálnym pH, vďaka čomu sú pomaly ale nepretržite zásobované hojnou pôdnou vlahou a teda aj rýchlo vstrebateľnými primárnymi minerálnymi látkami. Táto skutočnosť prispieva k zvýšeniu obsahu aromatických látok a zlepšeniu chuťovej kvality sliviek „Stromberger Pflaume“.

Ďalším faktorom s priaznivým vplyvom je aj miestna teplota pôdy, jej schopnosť viesť teplo a tepelná kapacita. Miestne pôdy sa v porovnaní s inými pôdami pomalšie zohrievajú i chladnú, čo znamená, že lepšie vyrovnávajú teplotné výkyvy. Táto vlastnosť pozitívne ovplyvňuje mikroklímu.

Napriek relatívne vysokému úhrnu zrážok nedochádza vďaka sklonu svahu (ktorým sa oblasť výroby odlišuje dokonca aj od priamo susediacich, prevažne rovinatých plôch regiónu Vestfálsko) a hydrologickým podmienkam k hromadeniu vlhkosti, ktorá by mohla zapríčiniť odumieranie stromov. Pomerne nízka priepustnosť pôdy a prevažne svahovitý terén zabezpečujú rýchly odtok vody (vlhkosť sa nehromadí), čo priaznivo vplýva na obsah vody v plodoch, a teda aj koncentráciu ich špecifických aróm.

Hlboká a ťažká pôda je schopná udržiavať vlahu ako počas vlhkých, tak aj suchých rokov, a teda nepretržite zabezpečovať zavlažovanie koreňov slivkových stromov, v dôsledku čoho „Stromberger Pflaume“ na jednej strane nezadržiava vodu a má preto pevnú konzistenciu, a na druhej strane sú aj plody dopestované v suchom období šťavnaté.

b) Vplyv podnebia

Pôsobením pomerne vysokého úhrnu zrážok sa z pôdy uvoľňujú dôležité minerálne látky a v tejto podobe sú dostupné pre slivkové stromy. Vďaka týmto zrážkam sú plody mimoriadne šťavnaté.

Mierne podnebie, predovšetkým v chladnejšej polovici roka, je zárukou dobrého rastu stromov a včasného zakvitnutia na jar. Keďže sú letá z dôvodu vyššej nadmorskej výšky predmetnej oblasti menej teplé, v porovnaní s inými ovocinárskymi oblasťami regiónu Vestfálsko či južného Nemecka a južnej Európy, trvá dozrievanie dlhšie. Počas tohto dlhého obdobia dozrievania striedanie slnečného žiarenia s výraznejším nočným ochladením (v dôsledku vyššej nadmorskej výšky) priaznivo vplýva na tvorbu fruktózy a jemných ovocných aróm, ktoré sú základom typickej, jedinečnej a mimoriadne aromatickej chuti sliviek „Stromberger Pflaume“. Výsledkom výraznejších rozdielov medzi dennými a nočnými teplotami (vyplývajúcich z nadmorskej výšky) než v iných pestovateľských oblastiach i bezprostrednom okolí je rovnomernejšie sfarbenie „Stromberger Pflaume“ v porovnaní so slivkami z iných oblastí.

c) Ľudské faktory a vlastnosti, ako aj povesť sliviek „Stromberger Pflaume“

S cieľom predstaviť verejnosti tradíciu pestovania sliviek sa v Strombergu už niekoľko rokov s veľkým úspechom organizuje slivkový trh, čo je dôkazom vynikajúcej kvality sliviek „Stromberger Pflaume“.

Mimoriadnym spôsobom sa o pestovanie sliviek „Stromberger Pflaume“ zaslúžili poľnohospodári, ktorí prostredníctvom jednoduchých, ale účinných inovácií metód pestovania a zberu dokázali pestovanie prispôsobiť oblasti. Tieto inovácie nepredstavujú len správnu strednú cestu medzi novými požiadavkami na pestovanie a tradíciou miestnej kultúry, ale viedli aj k zníženiu prevádzkových nákladov, napríklad prostredníctvom pestovania na plantážach, využívania technických pomôcok pri reze a tvarovaní stromov či využívania moderných technických zariadení na zber. Osobitnú výzvu predstavuje obhospodarovanie ťažko dostupných svahov modernými strojmi. Na tento účel bolo potrebné vytvoriť na svahoch terasy a prispôsobiť stroje terénu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Markenblatt Heft (Vestník ochranných známok) 11 z 19. marca 2010, časť 7a-aa, s. 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.