Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

(2022/C 175/05)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

Žiadosť o schválenie tejto nepodstatnej zmeny je uverejnená v databáze Komisie eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Bulot de la Baie de Granville“

EÚ č.: PGI-FR-02319-AM01 – 30.12.2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Názov

„Bulot de la Baie de Granville“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.7. Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Surmovka vlnitá „Bulot de la Baie de Granville“ je mäkkýš druhu Buccinum undatum. Predáva sa vcelku vo svojej ulite:

— živá, alebo

— čerstvo uvarená, pasterizovaná alebo hlbokozmrazená.

V priebehu varenia sa môže okoreniť.

Farba ulity je často svetlá, ale podľa množstva rias na povrchu môže mať bielu až tmavohnedú farbu, resp. bielu farbu so zelenkastým až tmavozeleným odtieňom. Na ulite sa prípadne môžu vyskytnúť červenkasté škvrny, ktoré vznikajú v dôsledku prítomnosti mikroskopických rias. Noha je bielej, slonovinovej až krémovej farby s malými pruhmi a čiernymi škvrnami.

Veľkosť sa stanovuje podľa dĺžky ulity od jej vrcholu po otvor pre inhalačný sifón. Veľkosť surmovky „Bulot de la Baie de Granville“ sa pohybuje v rozmedzí 47 mm až 70 mm. Balenie však môže obsahovať najviac 8 % kusov s veľkosťou menej ako 47 mm a najviac 15 % kusov s veľkosťou viac ako 70 mm.

Vzhľadom na čas, ktorý surmovky potrebujú na dosiahnutie požadovanej veľkosti, často na sebe nosia morské organizmy (fúzonôžky, červy, krepiduly), tzv. epibionty, ktoré žijú prichytené na ich ulitách. Prítomnosť epibiontov v baleniach uvádzaných na trh s CHZO „Bulot de la Baie de Granville“ je obmedzená na 25 % kusov. Tento podiel sa posudzuje podľa jedincov, ktoré na sebe majú výraznú vrstvu epibiontov. Toto kritérium sa stanovuje na základe referenčných fotografií.

„Bulot de la Baie de Granville“ vonia po jóde, mori a riasach. Po uvarení má „Bulot de la Baie de Granville“ jemnú konzistenciu, citeľný obsah vlhkosti a príchuť jódu, mora a orieškov. V dôsledku prítomnosti malých usadenín či úlomkov mušlí môže surmovka pod zubami mierne škrípať. Nepáchne ani nechutí po bahne.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

–

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

„Bulot de la Baie de Granville“ sa loví a vyloďuje vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na každom jednotkovom balení surmoviek s označením CHZO sa nachádza:

— názov „Bulot de la Baie de Granville“ napísaný viditeľným, čitateľným a nezmazateľným písmom, pričom výška a šírka písmen musia byť väčšie ako písmená použité na iné údaje uvedené na označení,

— symbol CHZO Európskej únie v blízkosti obchodného názvu.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť „Bulot de la Baie de Granville“ je vymedzená:

— rybolovnou oblasťou na mori,

— oblasťou vyloďovania.

Rybolovná oblasť:

„Bulot de la Baie de Granville“ sa loví na západe od polostrova Cotentin v pobrežnej oblasti, ktorá sa tiahne od obce Goury na severe po obec Champeaux na juhu. Rozprestiera sa v pobrežnom pásme do vzdialenosti 30 námorných míľ od miest vylodenia.

Oblasť vyloďovania:

Oblasť vyloďovania tvoria všetky pobrežné obce nachádzajúce sa medzi obcou Goury na severe a obcou Champeaux na juhu. Tvoria ju tieto obce departementu Manche:

celé územie obcí:

Agon-Coutainville; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Breville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Granville; Hauteville-sur-Mer; La Haye; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; Lessay; Lingreville; Les Moitiers-d’Allonne; Montmartin-sur-Mer; Orval sur Sienne; Les Pieux; Pirou; Port-Bail-sur-Mer; Regnéville-sur-Mer; Le Rozel; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne; Tréauville.

časť územia obce: La Hague et Gouville-sur-Mer.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Oblasť zátoky Granville je charakteristická výrazným stúpaním morskej hladiny pri prílive (v priemere o 10,5 m) a výrazným klesaním hladiny mora pri odlive. V dôsledku pohybu más vody v priebehu cyklu prílivu a odlivu vznikajú prúdy, ktorých rýchlosť v Granville dosahuje až 2 uzly.

Sila prúdov spôsobuje výrazné rozptýlenie vodného stĺpca, pričom vodná masa sa vo vertikálnej rovine neustále mieša (netvoria sa jednotlivé vrstvy).

Výrazné miešanie vôd v dôsledku prúdov prílivu a odlivu a vĺn znižuje rozsah sezónnych teplotných rozdielov vody približne na 10 °C. Priemerná teplota sa pohybuje v rozmedzí od 17 °C v lete do 8 °C v zime.

Silné prúdy a výrazné rozdiely vo výške hladiny pri prílive a odlive vedú k neustálej výmene vodnej masy prúdiacej od šíreho mora, čím sa zabezpečuje nižšia teplota a vynikajúca kvalita vody.

Hĺbka vody v zátoke Granville je bez podstatných rozdielov a do 30 námorných míľ od prístavov na západnom pobreží polostrova Cotentin sa nenachádzajú miesta s hĺbkou presahujúcou 50 m.

Táto oblasť je bohatá na úlomky ulít a usadeniny bahenného typu (jemné sedimenty) sa tu vyskytujú veľmi zriedkavo.

Na západnom pobreží polostrova Cotentin prevláda mierne oceánske podnebie (priemerná ročná teplota je 11,4 °C) výrazne ovplyvnené vlhkými a studenými vzdušnými prúdmi prichádzajúcimi od Atlantického oceánu.

Jedinečnosť miestneho pobrežia možno okrem iného pripísať aj konfigurácii pobrežia, ktoré je vystavené prevažne západným vetrom a má predovšetkým piesčitý ráz, s výnimkou najsevernejších a najjužnejších oblastí, čo obmedzuje možnosti rybárskych lodí vyplávať a nájsť prístrešok. Nutnosť rozmiestnenia rybárskych lodí na lov surmovky po celej dĺžke pobrežnej oblasti a súvisiace environmentálne hľadiská sú dôvodom pre:

— veľký počet dokov a miest vylodenia rozmiestnených pozdĺž pobrežia,

— malú veľkosti rybolovných jednotiek (< 12 m), ktorá umožňuje vyzdvihnutie plavidiel z vody alebo uľahčuje ich vytiahnutie na breh.

Surmovka patrí k tradičným potravinám miestnych obyvateľov pobrežia Normandie. Počas odlivu sa lovila ručne alebo pomocou prievlačnice (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, 1900 a L. JOUBIN Etudes sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin; Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911). Surmovka sa konzumovala priamo, ale bola vyhľadávaná aj ako návnada na udice určené na lov vzácnejších rýb, ako je treska škvrnitá.

Počas prvej polovice 20. storočia maloobjemový tradičný rybolov pomocou košov, vlečných sietí alebo dredžov – technikami, ktoré sa v regióne Granville často využívajú – umožňoval zároveň vedľajší úlovok surmoviek, ktorý počas prílivu a odlivu predstavoval zaujímavý doplnok.

Začiatkom druhej polovice 20. storočia sa vyvinuli špeciálne techniky lovu. J. LE DANTEC v roku 1947 uviedol zmienku o tom, že existoval riadený lov surmoviek: „que des doris vont pêcher dans des casiers à proximité de la côte“ (lode sa chystajú loviť pomocou košov v blízkosti pobrežia) (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947 – 1949 – diel XV.FASC. 1 – 4 č. 54 – 60).

Rozvoj profesionálneho lovu „Bulot de la Baie de Granville“ sa začal v priebehu druhej polovice 20. storočia vďaka zostrojeniu nástrojov umožňujúcich výlov surmovky vo väčších objemoch. Táto činnosť tak nadobudla profesionálnosť, špecifickosť a stala sa výnosnou. Medzi tieto špecifické nástroje patria koše na lov surmoviek a mrežované prepravky na ich prevoz.

Od roku 1985 sa v zátoke Granville v súvislosti s lovom surmovky zaviedol systém riadenia zdrojov (stanovila sa veľkosť plavidiel, typ motorov, harmonogram lovu atď.) s cieľom zachovať tieto zdroje a tradičný maloobjemový charakter lovu pomocou košov.

Špecifickosť výrobku

Surmovka „Bulot de la Baie de Granville“ je ulitník druhu Buccinum undatum. Charakteristické vlastnosti:

— uvádzanie na trh vcelku, v ulite,

— čerstvosť,

— veľkosť: pohybuje sa v rozmedzí 47 mm až 70 mm, z čoho menej než 15 % surmoviek presahuje veľkosť 70 mm a menej než 8 % z nich je menších než 47 mm,

— počas konzumácie: žiadne alebo minimálne množstvo usadenín, chuť mora, jódu, rias a orieškov, nepáchne ani nechutí po bahne.

Príčinná súvislosť

Súvislosť surmovky „Bulot de la Baie de Granville“ so zemepisnou oblasťou sa zakladá na jej nepopierateľnej kvalite a povesti.

V prvom rade je kvalita surmovky výsledkom kombinácie charakteristík zemepisnej oblasti a odborných znalostí rybárov.

Prírodné podmienky zátoky Granville (batymetria, výrazné rozdiely vo výške hladiny pri prílive a odlive, kvalita a teplota vody) sú priaznivé pre vývoj druhu Buccinum undatum, ktorý sa vyskytuje v chladných moriach.

Rybári prispôsobili svoje postupy charakteristickým aspektom danej oblasti. Z dôvodu výrazných rozdielov vo výške hladiny mora pri prílive a odlive sú prístavy prístupné len v čase prílivu. Poldenný interval odlivu a prílivu určuje harmonogram odchodu na lov a návrat z lovu: plavidlá nesmú loviť dlhšie než 16 hodín.

Surmovka „Bulot de la Baie de Granville“ je obľúbená aj pre svoju čerstvosť, ktorú možno zaručiť vďaka krátkemu lovu, ale aj preto, že sa uchováva živá a pre jej organoleptické vlastnosti:

— loví sa humánne do košov, vďaka ktorým sa zabráni stresu z rozbitia ulity alebo pomiešaniu s morskými usadeninami, čo umožňuje vytiahnuť ju vcelku a živú,

— výber rybolovných oblastí, triedenie a čistenie vykonávajú rybári, čo umožňuje odstrániť zvyšky návnad a usadenín,

— miestne, pravidelné a vyvážené využívanie rybolovnej oblasti, ktoré zaručuje relatívne malé a stabilné rozmery surmoviek,

— skladovanie v mrežovaných prepravkách, vďaka ktorým možno živé surmovky uchovávať živé a vcelku až do ich uvedenia na trh v čerstvom stave alebo momentu ich prípravy.

Mierne klimatické podmienky sú takisto priaznivé pre zachovanie živých surmoviek od vylovenia po vylodenie bez použitia ľadu.

Napokon charakter sedimentárneho dna priaznivo vplýva na chuťovú kvalitu surmovky „Bulot de la Baie de Granville“. Usadeniny bahenného typu, o ktorých je známe, že zhoršujú organoleptické vlastnosti surmovky (tmavý vonkajší vzhľad, pach a chuť po bahne), sa v tejto oblasti v podstate nevyskytujú.

Vďaka svojej už niekoľko desaťročí dobrej povesti u miestnych obyvateľov, ktorá sa od 80. rokov 20. storočia ešte posilnila rozvojom profesionálneho rybolovu, sa zátoka Granville stala francúzskym domovom rozvoja lovu surmovky vlnitej a jej uvádzania na trh v jej tradičnej podobe vcelku.

Keďže taniere s morskými plodmi sa stali módnou záležitosťou a produkt sa začal predávať vo varenej podobe, prispel predaj surmovky „Bulot de la Baie de Granville“ k jej vyššej spotrebe v celom Francúzsku, ako aj k zvýšeniu dobrej povesti oblasti zátoky Granville. Dôkazom dobrej povesti „Bulot de la Baie de Granville“ medzi znalcami je samotný pôvod výrazu „bulot“ (surmovka). Až do 90. rokoch 20. storočia bol oficiálny obchodný názov tohto ulitníka „buccin“, ale bol známejší pod názvom „bulot“, čo je výraz pochádzajúci z Normandie. S postupným rozvojom predaja sa používal čoraz častejšie a výraz „bulot“ sa stal popri názve „buccin“ oficiálnym označením produktu. Následne sa začal pri uvádzaní na trh používať úplný názov „Bulot de la Baie de Granville“ s cieľom informovať spotrebiteľa a propagovať surmovku zo zátoky Granville.

Reputácia „Bulot de la Baie de Granville“ prekročila profesionálne a regionálne hranice prostredníctvom tlače určenej pre širokú verejnosť a televízneho vysielania. Ako príklad možno citovať známu námornú reláciu „Thalassa“, ktorá jej v máji 1996 venovala reportáž s názvom „Bulotier à Granville, Reportage sur une pêche un peu spéciale: la pêche aux bulots à Granville“.

Pôvod zo zátoky Granville je odvtedy skutočnou zárukou kvality, čoho dôkazom je aj mesačník „Terra Eco“, v ktorom sa vo februári 2013 na tému národného a európskeho rozmeru konzumácie surmovky „Bulot de la Baie de Granville“ píše: „le bulot de Granville, réputé pour sa fraîcheur et son fumet sans arrière-goût de vase, s’exporte aux quatre coins de la France et dans l’Europe voisine“ (Surmovka z Granville, známa svojou čerstvosťou a vôňou bez pachuti bahna, sa vyváža do štyroch kútov Francúzska a do blízkej Európy).

Najkrajšia televízna zmienka o „Bulot de la Baie de Granville“ pochádza od známeho svetového šéfkuchára Guya MARTINA, ktorý v roku 2014 v relácii „Epicerie Fine“ na kanáli TV5 Monde venovanej normandským ulitníkom uviedol: „Les bulots, on en voit de partout, mais il faut choisir le Bulot de la Baie de Granville, parce que ce bulot c’est une région, un savoir-faire, je dirai un terroir, une mer…“ (Surmovky nájdeme všade, ale treba si vybrať surmovku vlnitú zo zátoky Granville, pretože táto surmovka je stelesnením regiónu, odborných znalostí, povedal by som až kraja a samotného mora...)

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-757e6893-2c06-411d-ad49-3c0dcc5363a5

(1) Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.