Oznámenie Komisie týkajúce sa oznámení o predĺžení lehôt na dosiahnutie hodnôt a výnimke z povinnosti uplatňovať určité limitné hodnoty podľa článku 22 smernice 2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe {SEC(2008)2132} /* KOM/2008/0403 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 26.6.2008 KOM(2008) 403 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE týkajúce sa oznámení o predĺžení lehôt na dosiahnutie hodnôt a výnimke z povinnosti uplatňovať určité limitné hodnoty podľa článku 22 smernice 2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe {SEC(2008)2132} OZNÁMENIE KOMISIE týkajúce sa oznámení o predĺžení lehôt na dosiahnutie hodnôt a výnimke z povinnosti uplatňovať určité limitné hodnoty podľa článku 22 smernice 2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe 1. Úvod 1. V článku 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES z 21. mája 2008 o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe[1], ďalej len „novej smernice“, sa pre členské štáty ustanovuje možnosť Komisii oznámiť, že na základe hodnotenia Komisie plánujú predĺžiť lehotu na dosiahnutie súladu s limitnými hodnotami pre oxid dusičitý alebo benzén v zónach alebo aglomeráciách, v ktorých uvedené limitné hodnoty nemožno dosiahnuť do 1. januára 2010, alebo že spĺňajú podmienky týkajúce sa oslobodenia od povinnosti uplatňovať limitné hodnoty pre tuhé znečisťujúce látky (PM10). Ak sa Komisia domnieva, že sa podmienky na predĺženie lehoty alebo oslobodenia od povinnosti nesplnili, môže do deviatich mesiacov od doručenia oznámenia vzniesť námietky. Členské štáty musia preukázať, že tieto podmienky sú splnené, a musia preto Komisii poskytnúť všetky príslušné informácie potrebné na uskutočnenie hodnotenia zo strany Komisie. 2. Cieľom tohto oznámenia je uľahčiť prípravu, predkladanie a správne hodnotenie oznámení, a to objasnením, ako Komisia vysvetľuje podmienky ustanovené v článku 22, a poskytnutím usmernení členským štátom týkajúcich sa informácií, ktoré je potrebné predložiť, a formátu, ktorý sa má použiť. 2. Súvislosti 3. Väčšina členských štátov dosiaľ nedosiahla limitné hodnoty pre PM10, a to aj napriek tomu, že sú tieto hodnoty povinné od 1. januára 2005[2]. Z odhadov vyplýva, že vo viac ako 40 % zón a aglomerácií v Spoločenstve v súčasnosti presahujú koncentrácie PM10 dennú limitnú hodnotu vo výške 50 µg/m3 o viac ako 35 dní za kalendárny rok. Vo viac ako 15 % týchto prípadov presahujú koncentrácie PM10 aj ročnú limitnú hodnotu vo výške 40 µg/m3. Súčasné hodnotenia, trendy a prognózy v oblasti modelovania naznačujú, že podobná situácia môže nastať v roku 2010, keď budú povinne zavedené limitné hodnoty pre oxid dusičitý[3]. Pokiaľ ide o benzén, pre ktorý budú limitné hodnoty povinne zavedené tiež v roku 2010[4], z prognóz vyplýva, že je tento problém menej kritický. 4. Hoci sa nedostatky v implementácii smerníc o kvalite ovzdušia zistili a diskutovalo sa o nich s členskými štátmi, rozsah problému naznačuje, že čiastočným dôvodom pre nedodržiavanie limitných hodnôt môžu byť činitele, ktoré členské štáty nemôžu priamo alebo okamžite ovplyvniť. Prijímanie a implementácia opatrení Spoločenstva zameraných na emisie pri zdroji, ako napríklad postupná implementácia prísnejších emisných noriem pri nových vozidlách, prispieva k zlepšovaniu kvality ovzdušia v súčasnosti aj v budúcnosti. Samotnými opatreniami Spoločenstva sa však nemôže zabezpečiť primeraný alebo včasný súlad s limitnými hodnotami v celej EÚ. Vo väčšine prípadov sú potrebné ďalšie kroky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, najmä v mestských oblastiach, v ktorých je vystavenie obyvateľov riziku vysokej koncentrácie najvyššie. 5. Pri implementácii právnych predpisov Spoločenstva je dôležité zabezpečiť rovnaký prístup. Zóny, v ktorých sa vyvinulo značné úsilie pri dosahovaní súladu s limitnými hodnotami k stanovenému dátumu, by nemali byť v konkurenčnej nevýhode voči zónam, v ktorých sa také veľké úsilie nevyvinulo, hoci bolo potrebné. 6. Komisia dôkladne zhodnotí každé oznámenie pri zohľadnení podmienok ustanovených v článku 22, a v prípade nesplnených podmienok vznesie námietky. Väčšina požadovaných informácií nevyhnutných na zhodnotenie oznámení bude pochádzať z plánov kvality ovzdušia, ktoré sa predložia s oznámením. 7. Riadne zavedená prax poskytovania minimálnych informácií, ktoré je potrebné poskytnúť v plánoch kvality ovzdušia, je ustanovená v rozhodnutí Komisie 2004/224/ES z 24. februára 2004, ktorým sa ustanovujú opatrenia na predkladanie informácií o plánoch a programoch, ktoré vyžaduje smernica Rady 96/62/ES v súvislosti s limitnými hodnotami určitých znečisťujúcich látok v ovzduší[5]. Vzhľadom na veľké množstvo informácií, ktoré bude na účely oznámení potrebné spracovať, bude spoločný formát predstavovať dôležitý prostriedok na zabezpečenie účinného a rovnakého prístupu pri hodnotení oznámení a členským štátom sa preto dôrazne odporúča, aby pri predkladaní svojich oznámení používali formuláre uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (SEK(…) …). Tieto formuláre vychádzajú z rozhodnutia 2004/224/ES a odlišujú sa od neho len do miery nevyhnutnej na zohľadnenie zásadných informácií týkajúcich sa konkrétnych podmienok na predĺženie lehôt alebo výnimky z povinnosti. Pri vypĺňaní formulárov je potrebné uviesť len informácie, ktoré by mali byť zvyčajne dostupné na účely plánu kvality ovzdušia alebo ako prvky podporujúce splnenie podmienok v konkrétnych prípadoch. Cieľom nie je od členských štátov vyžadovať vypracovanie nových údajov, napríklad prostredníctvom modelovania. V týchto usmerneniach sa uvádzajú odkazy na konkrétne formuláre s cieľom spresniť väzbu medzi požadovanými informáciami a podmienkami. 3. Oznamovací postup 8. Očakáva sa, že pôvodné oznámenia sa budú týkať najmä PM10, v prípade ktorých platnosť možných predĺžení sa ukončí tri roky po nadobudnutí účinnosti smernice, t. j. 11. júna 2011. Pokiaľ ide o súčasnú úroveň nesúladu s limitnými hodnotami pre PM10, je dôležité predložiť oznámenia čo najskôr po nadobudnutí účinnosti smernice pre zóny a aglomerácie, v ktorých podľa členských štátov podmienky nie sú splnené. Pri vypracovaní oznámení je však potrebné zaistiť úplnosť údajov nevyhnutných na preukázanie dodržiavania podmienok. 9. Pokiaľ ide o oxid dusičitý a benzén, limitné hodnoty nemožno prekročiť najneskôr od 1. januára 2010. Ak sú podmienky splnené, je možné lehotu na dosiahnutie súladu s limitnými hodnotami až do doby nevyhnutnej na tento účel, najneskôr však do roku 2015. Cieľom musí byť čo najkratšie obdobie predĺženia. Pokiaľ k prekročení limitných hodnôt pre oxid dusičitý alebo benzén dôjde po prvýkrát až v roku 2011 alebo neskôr, lehotu už nebude možné predĺžiť. V takých prípadoch sa bude uplatňovať článok 23 ods. 1 druhý pododsek novej smernice. 10. Rozhodnutia o predĺžení lehôt alebo výnimke z povinnosti sa budú uplatňovať na jednotlivé zóny alebo aglomerácie. Oznámenia sa však musia Komisii oficiálne predložiť prostredníctvom stáleho zastúpenia dotknutého členského štátu[6], t. j. nie priamo prostredníctvom dotknutých regionálnych alebo miestnych orgánov. 11. Oznámenie o výnimke z povinnosti alebo predĺžení lehoty zaslané Komisii a následné hodnotenie uvedeného oznámenia zo strany Komisie nezávisia na tom, či sa článok 22 smernice 2008/50/ES už transponoval do vnútroštátnych právnych predpisov. 12. Komisia má na hodnotenie oznámení deväť mesiacov počnúc dňom nasledujúcim po úradnom zaevidovaní úplného úradného oznámenia Komisiou. Dotknutému členskému štátu sa zašle list potvrdzujúci úradné zaevidovanie pôvodného oznámenia. Ak je potrebné, zašle sa list, v ktorom si Komisia vyžiada konkrétne chýbajúce informácie, ktoré bude potrebné predložiť v stanovenej lehote, po ktorej sa začne obdobie hodnotenia. Ak sa požadované informácie v stanovenej lehote nepredložia, Komisia si vyhradzuje právo vzniesť námietky voči nedostatočne podloženým prvkom oznámenia a námietky z dôvodov právnej istoty, v každom prípade počas deviatich mesiacov odo dňa úradného zaevidovania pôvodného oznámenia. Komisia tiež môže prijať rozhodnutie v prípadoch, v ktorých sa nevzniesli žiadne námietky. 13. Je možné podať jedno oznámenie pre niekoľko zón a niekoľko znečisťujúcich látok. Každá zóna a každá znečisťujúca látka sa bude však hodnotiť samostatne. Je preto dôležité, aby sa informácie poskytnuté členskými štátmi uviedli v jednoznačnej spojitosti s dotknutou zónou a znečisťujúcou látkou. To isté platí aj v prípadoch, v ktorých by sa individuálne opatrenie prijaté na vnútroštátnej úrovni mohlo týkať niekoľkých zón a ovplyvniť koncentrácie niekoľkých znečisťujúcich látok. 4. Podmienky a požiadavky na informácie na predĺženie lehoty 4.1. Referenčný rok 14. Pokiaľ ide o oznámenia týkajúce sa PM10, je v zásade vhodné stanoviť prvý rok prekročenia limitných hodnôt, t. j. rok 2005, ako referenčný rok na posúdenie, či sú splnené podmienky. Ak sa to považuje za vhodnejšie, za referenčný rok možno stanoviť neskorší rok (napr. rok 2007), na ktorého základe sa vypracujú prognózy, s cieľom preukázať, že sa limitné hodnoty dosiahnu do júna 2011. Rovnaký rok je potom potrebné stanoviť ako referenčný rok aj v priloženom pláne kvality ovzdušia. Aby sa však preukázalo, že sa na dosiahnutie limitných hodnôt v pôvodnej lehote prijali všetky vhodné opatrenia, je potrebné použiť len údaje zdôvodňujúce prekročenie limitných hodnôt v roku 2005. 15. Pre oznámenia týkajúce sa oxidu dusičitého alebo benzénu predložené pred uplynutím pôvodnej lehoty na dosiahnutie limitných hodnôt (2010) sa za referenčný rok bude považovať rok 2008. Pre oznámenia predložené po uplynutí pôvodnej lehoty na dosiahnutie limitných hodnôt by mali členské štáty ako referenčný rok použiť rok 2010. 4.2. Rozdelenie zdrojov 16. Členské štáty musia poskytnúť informácie o pôvode znečistenia, ktoré prispieva k prekročeniu limitných hodnôt. Pre každú oznámenú zónu alebo aglomeráciu je preto potrebné uskutočniť pre prípad prekročenia limitných hodnôt kvantitatívne rozdelenie zdrojov (t. j. prekročenie dennej alebo ročnej limitnej hodnoty) v referenčnom roku. Komisia si uvedomuje, že úroveň dostupných podrobných informácií sa môže medzi jednotlivými zónami a členskými štátmi líšiť, keďže je však rozdelenie zdrojov kľúčovým hľadiskom, a to na určenie typu a cieľovej úrovne opatrení zameraných na zníženie znečistenia ovzdušia, ako aj na hodnotenie podmienok na predĺženie lehoty alebo udelenie výnimky z povinnosti vypracované Komisiou, sú odhady podielu jednotlivých zdrojov na prekročenie limitných hodnôt nevyhnutné. 17. Rozdelenie zdrojov musí najmä odrážať podiely v členských štátoch na regionálnej, mestskej a miestnej úrovni, avšak aj cezhraničné príspevky. Pokiaľ ide o príspevky na mestskej a miestnej úrovni, je potrebné uskutočniť ďalšie rozčlenenie s cieľom určiť všetky významné zdroje, ako je doprava (cestná doprava a prípadne lodná doprava), priemysel (vrátane výroby tepla a elektrickej energie), poľnohospodárstvo, komerčné zdroje a zdroje v oblasti bývania. Pre PM10 je dôležité uviesť aj významné prírodné zdroje[7]. 18. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či za základ rozdelenia zdrojov stanovia oxid dusičitý alebo oxidy dusíka, a to podľa toho, čo v súvislosti s prekročením limitných hodnôt považujú za vhodnejšie, za predpokladu, že toto rozhodnutie sa dôsledne dodržuje a zohľadňuje v kvantifikácii vplyvu jednotlivých opatrení alebo skupín opatrení, vďaka čomu môže Komisia uskutočniť primerané hodnotenie podmienok. 4.3. Súlad s limitnými hodnotami počas predĺženia lehoty 19. V súlade s článkom 22 ods. 3 novej smernice sa bude súlad s limitnými hodnotami v zónach a aglomeráciách, v ktorých sa uplatňuje rozhodnutie o predĺžení lehoty alebo výnimka z povinnosti, počas lehoty na predĺženie posudzovať v súvislosti s limitnými hodnotami zvýšenými o medzu tolerancie uvedenú v prílohe XI. 20. V roku 2011 sa bude súlad s ročnými limitnými hodnotami pre PM10 hodnotiť za celý kalendárny rok pri zohľadnení limitnej hodnoty zvýšenej o medzu tolerancie. Súlad s dennými limitnými hodnotami v roku 2011 sa bude hodnotiť každý deň. Konkrétnejšie, celkový počet prípadov prekročení limitných hodnôt, či ide o limitnú hodnotu zvýšenú o medzu tolerancie, alebo o samotnú limitnú hodnotu, nesmie byť vyšší ako 35 dní povolených v danom kalendárnom roku. 4.4. Prvá podmienka – opatrenia na dosiahnutie súladu v pôvodnej stanovenej lehote 21. Podľa článku 22 ods. 1 novej smernice sa môžu lehoty na dosiahnutie limitných hodnôt pre oxid dusičitý a benzén predĺžiť v prípade, keď súlad s limitnými hodnotami nie je možné dosiahnuť do stanoveného dátumu, t. j. do 1. januára 2010. S cieľom určiť, či súlad s limitnými hodnotami možno dosiahnuť do stanoveného dátumu, sa od členských štátov žiada, aby uviedli opatrenia prijaté pred rokom 2010 v súlade s článkom 4 ods. 1 smernice 1999/30/ES a článkom 3 ods. 1 smernice 2000/69/ES a zdôvodnili, prečo tieto opatrenia nevedú k súladu s limitnými hodnotami[8]. Z cieľov vytýčených v právnych predpisoch o kvalite ovzdušia vo všeobecnosti vyplýva, že je nevyhnutné podniknúť vhodné kroky v období pred dátumom, keď sa limitné hodnoty zavedú povinne. Len ak je možné dokázať, že sa vyvinulo úsilie vedúce k súladu s limitnými hodnotami, môžu členské štáty uviesť, že sa v súlade s článkom 22 ods. 1 nemôže dosiahnuť súlad s limitnými hodnotami v stanovených lehotách. 22. Pre PM10 musia členské štáty v súlade s článkom 22 ods. 2 preukázať, že na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni sa prijali všetky vhodné opatrenia s cieľom dosiahnuť súlad s limitnými hodnotami v pôvodnej stanovenej lehote, t. j. do 1. januára 2005. Je preto nevyhnutné poskytnúť informácie o opatreniach prijatých v súvislosti s dosiahnutím súladu s limitnými hodnotami do uvedeného dátumu8. Aby Komisia mohla posúdiť, či boli tieto opatrenia primerané, musia členské štáty určiť zdroje znečistenia, na ktoré sa uvedené opatrenia mali zamerať, a objasniť mieru, do ktorej tieto opatrenia skutočne prispeli k zníženiu koncentrácií. Je potrebné vysvetliť všetky zostávajúce prekročenia limitných hodnôt[9]. Tieto vysvetlenia musia obsahovať informácie o tom, či príčinou prekročenia môžu byť osobitné podmienky na udelenie výnimky z povinnosti, napr. osobitné rozptylové vlastnosti lokality, nepriaznivé klimatické podmienky alebo cezhraničné príspevky. 23. Komisia vo svojom hodnotení zohľadní aj vplyv správnej transpozície a implementácie smerníc uvedených v oddiele 2 časti B prílohy XV[10] ako aj včasnú dostupnosť plánu alebo programu v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice Rady 96/62/ES o posudzovaní a riadení kvality okolitého ovzdušia[11]. 4.5. Druhá podmienka – opatrenie na dosiahnutie súladu s limitnými hodnotami v novo stanovenej lehote 24. Členské štáty musia poskytnúť realistické a spoľahlivé prognózy týkajúce sa pravdepodobnosti zníženia koncentrácií s ohľadom na dosiahnutie súladu s limitnými hodnotami v novo stanovenej lehote. Z týchto prognóz by tiež malo vyplývať, že prekročenia limitných hodnôt počas lehoty na predĺženie zostanú pod úrovňou limitnej hodnoty zvýšenej o maximálnu medzu tolerancie stanovenú v prílohe XI k smernici. 25. Prognózy musia vychádzať z porovnania medzi limitnými hodnotami, ktoré je potrebné dosiahnuť, a predpokladanými základnými úrovňami pre prípady prekročení v zóne alebo aglomerácii. Pokiaľ sa neprijali žiadne dodatočné opatrenia na zníženie znečistenia ovzdušia, s výnimkou opatrení prijatých s cieľom dosiahnuť súlad s limitnými hodnotami v pôvodnej lehote a súčasných a plánovaných opatrení Spoločenstva, musí základná úroveň naznačovať koncentrácie odhadované na obdobie pred novo stanovenou lehotou. Rozdiel medzi uplatniteľnou limitnou hodnotou a základnou úrovňou bude slúžiť ako ukazovateľ očakávaného vplyvu a načasovanie dodatočných opatrení nevyhnutných na prekonanie rozdielu v novo stanovenej lehote[12]. 26. Pri určení požadovaných opatrení je potrebné zohľadniť opatrenia uvedené v oddiele 3 časti B prílohy XV, ako sa stanovuje v smernici. Ak sa niektoré z týchto opatrení neimplementujú, hoci sa vzťahujú na stanovené zdroje, je potrebné poskytnúť riadne odôvodnenie[13]. 27. Pri hodnotení prognóz sa zohľadní aj možný vplyv súčasných a plánovaných opatrení Spoločenstva v dotknutej zóne a od členských štátov sa vyžaduje, aby do základnej hodnoty začlenili svoje odhady uvedeného vplyvu. Plánované opatrenia Spoločenstva sú opatrenia uvedené vo vyhlásení Komisie uverejnenom spoločne so smernicou. Komisia plánuje hodnotiť kvantifikáciu, ktorú poskytli členské štáty, a v prípade potreby základné predpoklady a vykonať svoje vlastné hodnotenie tohto kritéria na tomto základe. Pokiaľ ide o súčasné opatrenia, v hodnotení sa zameria na stav implementácie smerníc uvedených v časti B prílohy XV[14]. 4.6. Osobitná podmienka pre PM 10 : osobitné rozptylové vlastnosti lokality, nepriaznivé klimatické podmienky alebo cezhraničné príspevky 4.6.1 Osobitné rozptylové vlastnosti lokality 28. Za osobitné rozptylové vlastnosti lokality sa označujú prvky, ktoré ovplyvňujú rozptyl znečisťujúcich látok v miestnom rozsahu, predovšetkým na úrovni ulice. V dôsledku budov na mieste alebo maloplošných topografických útvarov sa miestne vypúšťané znečisťujúce látky zhromažďujú v obmedzenej oblasti, čo spôsobuje vysoké koncentrácie. Takéto oblasti možno bežne nájsť v takzvaných „uličných kaňonoch“. Na osobitné rozptylové vlastnosti lokality sa možno odvolať len v tom prípade, ak je možné preukázať, že k prekročeniu limitných hodnôt dochádza miestne v uvedených osobitných oblastiach, a nie inde, ako napríklad v mestských pozadiach alebo pozdĺž menej zastavených ulíc v zóne alebo aglomerácii s rovnakou kvalitou vzduchu. 29. Osobitné rozptylové vlastnosti lokality sa považujú za prítomné v oblastiach, v ktorých dochádza k týmto situáciám: a) súvislý rad viacposchodových budov pozdĺž obidvoch strán ulice, b) priemerná výška budov v dĺžke aspoň 100 metrov musí byť vyššia ako celková šírka ulice vydelená 1,5[15]. 30. Aby sa preukázalo, že je prekročenie limitných hodnôt obmedzené na oblasť, v ktorej sa vyskytujú osobitné rozptylové vlastnosti lokality, je nevyhnutné použiť údaje z príslušných staníc monitorujúcich mestskú dopravu nachádzajúcich sa mimo uvedenej oblasti alebo prípadne výsledky modelovania maloplošného rozptylu[16]. Mala by sa predložiť aj mapa zóny, v ktoré sú zaznamenané rôzne meracie stanice a prípadne oblasť, v ktorej dochádza k prekračovaniu limitných hodnôt[17]. 31. Ak sa na účely preukázania skutočnosti, že prekročenie limitných hodnôt je obmedzené na oblasť, v ktorej sa vyskytujú osobitné rozptylové vlastnosti lokality, použijú iné ukazovatele, je potrebné uviesť dôvody a preukázať, že použitie týchto ukazovateľov vedie k rovnocenným výsledkom. 4.6.2 Nepriaznivé klimatické podmienky 32. Nepriaznivé klimatické podmienky sa považujú za prítomné vtedy, ak dlhodobé meteorologické podmienky a topografické podmienky ovplyvňujú rozptyl miestne vypúšťaných znečisťujúcich látok, a tým dochádza k vysokým koncentráciám. 33. Nepriaznivé klimatické podmienky sa považujú za prítomné v oblastiach, v ktorých sa vyskytujú tieto prvky: a) miestna až regionálna topografia, t. j. miesta v údoliach alebo miesta obklopené vysokými horami, b) zlý rozptyl miestne vypúšťaných znečisťujúcich látok v dôsledku nízkej rýchlosti vetra, c) vertikálne miešanie, t. j. rozptyl vyvolaný meteorologickými vlastnosťami súvisiacimi s mechanickou a tepelnou turbulenciou v atmosfére, d) vzdušné masy oceánskeho alebo kontinentálneho pôvodu, kontinentálne vzdušné masy sa zvyčajne spájajú s nepriaznivými rozptylovými podmienkami (teplotná inverzia a nízka rýchlosť vetra). 34. Všeobecné klimatické vlastnosti, ako sú teplota, zrážky alebo sneženie, ktoré rozptyl znečisťujúcich látok neovplyvňujú priamo, môžu však obmedzovať osobitné ľudské činnosti, a tak ovplyvňovať úroveň emisií, ako napríklad vykurovanie domácností, výrobu elektriny na vykurovanie alebo klimatizáciu alebo používanie snehových reťazí, sa nepovažujú za nepriaznivé klimatické podmienky na účely novej smernice. 35. K zhromažďovaniu znečisťujúcich látok v oblastiach ovplyvnených nepriaznivými klimatickými podmienkami zvyčajne dochádza v obdobiach bezvetria. Aby sa preukázalo, že táto podmienka je splnená, je preto vhodné uviesť pre také oblasti nízku ročnú priemernú rýchlosť vetra, nižšiu ako 1,5 m/s. Je možné použiť aj iné ukazovatele, ako je priemerná rýchlosť vetra, ak sa poskytne odôvodnenie. 36. Aby sa členské štáty mohli odvolať na nepriaznivé klimatické podmienky, musia preukázať, že sa denné limitné hodnoty prekročujú najmä vtedy, ak sa vyskytujú uvedené nepriaznivé klimatické podmienky. Tuto súvislosť možno preukázať na základe koncentrácií PM10 a priemerných rýchlostí vetra nameraných v dňoch, v ktorých sa limitná hodnota prekročila, aspoň pre referenčný rok[18]. 4.6.3 Cezhraničné príspevky 37. Cezhraničné príspevky sa vyskytujú na miestach, v ktorých meteorologické a topografické podmienky umožňujú prenos antropogénnych znečisťujúcich látok pochádzajúcich z území mimo členského štátu, čím dochádza k vysokým koncentráciám. Takéto príspevky môžu pochádzať buď z oblastí, v ktorých sa zóny a aglomerácie nachádzajú blízko vnútroštátnej hranice (cezhraničné znečistenie s krátkym dosahom), či zo vzdialeností väčších než 100 km (cezhraničné znečistenie s dlhým dosahom). 38. K cezhraničnému znečisteniu s dlhým dosahom dochádza predovšetkým v nížinách alebo oblastiach nehornatého charakteru, v ktorých sa často zhromažďujú znečisťujúce látky pochádzajúce z kontinentálnych vzdušných más. Na vysoké koncentrácie v kotlinách, v údoliach alebo na záveternej strane hôr tento jav zvyčajne vplyv nemá. 39. Znečistenie môže pochádzať z jediného cezhraničného zdroja, z jedného členského štátu alebo viacerých, z lodnej dopravy alebo zo zdrojov mimo Spoločenstva. 40. Členské štáty, ktoré sa odvolávajú na cezhraničný príspevok, musia uviesť, či sa s členským štátom, z ktorého pochádza znečistenie, viedli konzultácie v súlade s článkom 8 ods. 6 smernice 96/62/ES (článok 25 novej smernice). Pokiaľ sa také konzultácie neuskutočnili, a to ani napriek tomu, že je pôvod znečistenia známy, možno sa domnievať, že dotknutý členský štát nepodnikol všetky primerané opatrenia na splnenie pôvodnej lehoty. Ak znečistenie pochádza z niekoľkých členských štátov alebo z tretích krajín a je jasné, že účinné riešenie nemožno nájsť na základe dvojstranných konzultácií, nebude mať skutočnosť, že ku konzultáciám nedošlo, vplyv na právo členského štátu na udelenie výnimky z povinnosti[19]. 41. Cezhraničné príspevky možno posúdiť buď na základe meraní, alebo modelovania. Takéto hodnotenia sa musia prípadne podložiť analýzou spätnej trajektórie a rozdelením zdrojov v jednotlivých prípadoch prekročení limitných hodnôt. Pri preukazovaní cezhraničných príspevkov sa účinne osvedčili tieto metódy: a) modelovanie atmosférického rozptylu s príslušným priestorovým a denným časovým rozložením, b) analýza denne nameraných údajov, pričom sú cezhraničné príspevky určené na základe meraní z reprezentatívnych monitorovacích miest, ako sú napr. miesta vo vidieckom pozadí nachádzajúce sa proti vetru v oblasti obklopujúcej zónu alebo aglomeráciu, v ktorej sa zaznamenalo prekročenie limitných hodnôt, c) model EMEP[20]. 42. S cieľom odvolať sa na cezhraničné príspevky ako príčinu prekročenia limitných hodnôt je potrebné preukázať, že v prípadoch, v ktorých sa prekročila ročná limitná hodnota, je priemerná ročná koncentrácia po odčítaní cezhraničného príspevku nižšia ako limitná hodnota. Ak je prekročená denná limitná hodnota, je potrebné preukázať, že priemerná denná koncentrácia je po odčítaní cezhraničného príspevku v konkrétne dni nižšia ako limitná hodnota[21]. 43. Ak sa na účely preukázania cezhraničných príspevkov ako príčiny prekročenia limitných hodnôt používajú iné ukazovatele, je potrebné uviesť dôvody a preukázať, že použitie týchto ukazovateľov vede k rovnocenným výsledkom. 5. Plán kvality ovzdušia a požiadavky na dodatočné informácie 44. K oznámeniam je potrebné pripojiť plán kvality ovzdušia pre dotknutú zónu alebo aglomeráciu. Plán musí spĺňať požiadavky ustanovené v článku 23 a v časti A prílohy XV. Informácie vyžadované podľa novej smernice sú vo veľkej miere podobné informáciám vyžadovaným podľa smernice 96/62/ES. Členské štáty, ktoré už majú vypracovaný plán alebo program, ho preto môžu použiť na účely oznámenia za predpokladu, že plán spĺňa kritéria ustanovené v časti A prílohy XV a že je riadne aktualizovaný s cieľom zabezpečiť dosiahnutie súladu s limitnými hodnotami v novo stanovenej lehote. [1] Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1. [2] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/30/ES o limitných hodnotách oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v ovzduší (Ú. v. ES L 163, 29.6.1999, s. 4). [3] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/69/ES týkajúca sa limitných hodnôt pre benzén a oxid uhoľnatý v okolitom ovzduší (Ú. v. ES L 313, 13.12.2000, s. 12). [4] Idem. [5] Ú. v. EÚ L 68, 6.3.2004, s. 27. [6] Oznámenie sa musí označiť nadpisom „Air quality time extension – Directive 2008/50/EC“ (Kvalita ovzdušia – predĺženie lehoty – smernica 2008/50/ES), a aby sa mohlo považovať za platné úradné oznámenie, musí sa zaslať Európskej komisii na adresu: European Commission, Secretariat-General (SG-R2), 1049 Brusel. Okrem toho by sa mala zaslať elektronická kópia oznámenia emailom na adresu: ENV-AIRQUALITYTIMEEXTENSION@ec.europa.eu [7] Pozri formulár 3A v dokumente SEK(…) … . [8] Pozri formulár 5A, vrátane prílohy, a formulár 7, vrátane prílohy A; pre PM10 pozri aj formulár 10 a pre hodnoty oxidu dusičitého a benzénu oznámené pred rokom 2010 pozri formulár 4A. [9] Pozri podľa potreby formulár 3B a 4A. [10] Pozri formulár 8 a podľa potreby prílohu k formuláru 8 a formulár 9. [11] Ú. v. EÚ L 296, 21.11.1996, s. 55. [12] Pozri formulár 4B a formulár 5B vrátane prílohy. [13] Pozri formulár 6. [14] Pozri formulár 9. [15] Správa a prenos meta-údajov v súlade s rozhodnutím 97/101/ES o výmene informácií. [16] Pozri formulár 10. [17] Pozri prílohu k formuláru 2. [18] Pozri formulár 10. [19] Pozri formulár 10. [20] Model vypracovaný v rámci Programu spolupráce pre monitorovanie a vyhodnocovanie diaľkového šírenia látok znečisťujúcich ovzdušie v Európe (program EMEP). [21] Pozri formuláre 3A a 10.