Okrem rozsiahlych konzultácií s členskými štátmi a ďalšími zainteresovanými stranami, ktoré prebehli v roku 2015, sa od 1. apríla do 27. mája 2016 uskutočnila takisto verejná konzultácia online, aby sa k veci mohla vyjadriť aj verejnosť. Celkom 94 % respondentov súhlasilo s tým, že efektívny, legitímny a zodpovedný sektor bezpečnosti v partnerských krajinách by mohol prispieť k mieru, bezpečnosti ľudí a trvalo udržateľnému rozvoju; Podobne 85 % respondentov súhlasilo s tým, že posilnenie správy vojenských aktérov, najmä v nestabilných krajinách, by mohlo viesť k stabilite a dosiahnutiu cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Aj napriek nedostatočnej reprezentatívnosti tejto verejnej konzultácie jej výsledky naznačujú, že partneri, s ktorými sa viedli konzultácie, súhlasia s tým, že je potrebné konať. V neoficiálnom dokumente z 15. apríla 2016 desať členských štátov EÚ zdôraznilo, že v krátkodobom horizonte je nástroj na podporu stability a mieru najvhodnejším nástrojom v oblasti budovania kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja.

V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že najvhodnejším a najúčinnejším krátkodobým riešením by bola revízia nástroja na podporu stability a mieru . Úplná komplexná a dlhodobá realizácia iniciatívy budovania kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja (t. j. vrátane podpory armády na obranné účely) by si vyžadovala kombináciu rozpočtového nástroja (pre úlohy týkajúce sa rozvoja) s iným, možno mimorozpočtovým mechanizmom.

Opatrenia na úrovni EÚ sú potrebné a oprávnené na základe cieľov stanovených v zmluve (článok 21 ZEÚ, článok 208 ZFEÚ) i na základe zásady subsidiarity. Členské štáty vyzvali Komisiu a vysokú predstaviteľku, aby predložili návrhy, ktoré by umožnili Únii komplexne sa zapojiť do budovania kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja. Komplexná a flexibilná podpora EÚ sektoru bezpečnosti by bola prínosom umožňujúcim krátkodobé a dlhodobé opatrenia na zapojenie všetkých aktérov zodpovedných za bezpečnosť v krajine a umožnila by lepšiu koordináciu takejto podpory.

V záveroch Európskej rady z 19. a 20. decembra 2013 bol zdôraznený „význam podpory partnerských krajín a regionálnych organizácií prostredníctvom poskytovania odbornej prípravy, poradenstva, vybavenia a prípadne zdrojov, aby mohli čoraz viac sami predchádzať krízam alebo krízy zvládať“. V apríli 2015 Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku prijali spoločné oznámenie s názvom „Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja“. V tomto oznámení sa určili nedostatky v schopnosti EÚ podporovať budovanie kapacít partnerov v oblasti bezpečnostného sektora a ďalej sa dospelo k záveru, že „v súčasnosti neexistuje žiadny rozpočtový nástroj EÚ určený na zabezpečenie komplexného financovania budovania kapacít v oblasti bezpečnosti v partnerských krajinách, najmä ich vojenskej zložky“. To je problematické, pretože „konflikt, neistota a nestabilita [...] vedú k ľudskému utrpeniu, nútenému vysídľovaniu a extrémnym následkom rozvoja, ako sa uvádza [...] v rezolúcii OSN Premena nášho sveta: Program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 vrátane cieľa 16“ týkajúceho sa mieru a stability.

C)Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Z hľadiska načasovania, geografického pokrytia, a flexibility, pokiaľ ide o jej uplatňovanie ako krízového nástroja, je uprednostňovanou možnosťou revízia nástroja na podporu stability a mieru. Účelom nástroja na podporu stability a mieru je reagovať na naliehavé situácie, krízové situácie alebo na situácie vznikajúcej krízy v záujme predchádzania konfliktom, ale aj zaistiť dlhodobejšiu podporu predchádzania konfliktom, budovania mieru a pripravenosti na krízy, ako aj poskytovať riešenia v reakcii na globálne, nadregionálne a vznikajúce hrozby. Z geografického hľadiska má nástroj na podporu stability a mieru celosvetovú pôsobnosť, pričom je zameraný na reakcie na krízy v tretích krajinách. Prípadná revízia nástroja na podporu stability a mieru by preto bola obmedzená len na doplnenie nového prvku, vďaka ktorému by tento nástroj dokázal riešiť súčasné nedostatky pri poskytovaní podpory všetkým subjektom v oblasti bezpečnosti (vrátane armády), pričom by umožnil najmä poskytovanie odbornej prípravy a vybavenia na riešenie naliehavých krátkodobých a strednodobých potrieb v rámci snahy o dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja.

Podpora armády tretích krajín prostredníctvom nástrojov EÚ s použitím článku 209 ZFEÚ ako právneho základu by zostala len výnimočným opatrením. K takému kroku by sa pristúpilo iba v prípade určitých partnerských krajín a len v jasne vymedzených situáciách, kedy budovanie kapacít armády slúži na dosiahnutie rozvojového cieľa.

Vhodné by bolo pridelenie rozpočtových prostriedkov vo výške 100 miliónov EUR na obdobie 2017 – 2020. Táto iniciatíva by sa financovala presunutím rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu IV („Globálna Európa“) všeobecného rozpočtu Únie. Nemobilizovali by sa žiadne dodatočné finančné zdroje. Vykonávanie by sa riadilo nariadením (EÚ) č. 236/2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti.

Nepredpokladá sa žiadny ďalší vplyv na rozpočty členských štátov EÚ; nevzťahuje sa na orgány verejnej správy v členských štátoch EÚ, nie sú potrebné žiadne opatrenia na transpozíciu. Orgány verejnej správy v tretích krajinách môžu očakávať prínos zo zvýšenej súdržnosti, ktorú so sebou navrhovaná iniciatíva prinesie.

Pre dotknuté krajiny má táto iniciatíva významný dlhodobý vplyv na hospodársku situáciu a rozvoj. Keďže v tomto prípade ide len o obmedzené sumy a je ťažké určiť príčinné súvislosti, nevykonáva sa žiadny odhad vplyvu ex ante. Jednotlivé opatrenia by sa mali merať aj na základe ukazovateľov špecifických pre projekt. Stabilnejšie a bezpečnejšie spoločnosti sú predpokladom trvalo udržateľného rozvoja a zvýšeného blahobytu, čím sa znižujú tlaky súvisiace s nestabilitou a konfliktom.

D)Nadväzujúce opatrenia

Revidované nariadenie o nástroji na podporu stability a mieru by sa malo uplatňovať do 31. decembra 2020. O opatreniach nadväzujúcich na túto iniciatívu by uvažovalo v kontexte diskusií o viacročnom finančnom rámci (VFR) po roku 2020.