Brusel, 17.02.2005 KOM(2005) 54 v konečnom znení Návrh NARIADENIA RADY, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Saudskej Arábii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2852/2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Kórejskej republike, a ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie v súvislosti s takými dovozmi s pôvodom na Taiwane (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE Komisia začala 19. augusta 2003 antidumpingové vyšetrovanie v súvislosti s dovozom polyesterového strižového vlákna (ďalej len „PSV“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii do Spoločenstva. V ten istý deň Komisia začala predbežné skúmanie týkajúce sa dovozov rovnakého výrobku s pôvodom v Kórejskej republike a na Taiwane. Vzhľadom na potrebu ďalej skúmať niektoré aspekty ujmy a kauzality sa v konaní týkajúcom sa ČĽR a Saudskej Arábie neuložili žiadne predbežné opatrenia. Následne sa výsledky obidvoch konaní spojili. Iba jeden z piatich čínskych vyvážajúcich výrobcov uplatňujúcich si nárok na štatút trhového hospodárstva spĺňal kritériá nevyhnutné na to, aby bol považovaný za výrobcu, ktorý vykonáva svoju činnosť v súlade s podmienkami trhového hospodárstva. Pre ostatných štyroch čínskych vyvážajúcich výrobcov bola stanovená normálna hodnota na základe údajov týkajúcich sa výrobcov v analogickej krajine, t. j. v Spojených štátoch amerických. Tri z týchto spoločností spĺňali kritériá článku 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia a stanovili sa pre ne individuálne clá. U všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa zistil značný dumping. Jeden z dvoch saudskoarabských vyvážajúcich výrobcov predložil nedôveryhodné informácie. Dumpingové rozpätie pre tohto vyvážajúceho výrobcu sa stanovilo na rovnakej úrovni ako pre druhého vyvážajúceho výrobcu v Saudskej Arábii. V prípade Kórejskej republiky sa dumping zistil u dvoch z troch vyvážajúcich výrobcov vybraných vo vzorke, aj keď na nižšej úrovni ako v pôvodnom vyšetrovaní. U tretej spoločnosti sa zistilo minimálne dumpingové rozpätie. Ukázalo sa, že zmena okolností má trvalý charakter. Uplatňované opatrenia by sa mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Ukázalo sa, že dumping zistený u dvoch spoločností vyšetrovaných na Taiwane, ktoré predstavovali viac ako 95 % vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva počas obdobia vyšetrovania, je minimálny. Ukázalo sa, že zmena okolností má trvalý charakter. Preto sa navrhuje ukončiť konanie proti Taiwanu bez uloženia opatrení. V období rokov 2000 až 2003 sa objem dovozu z ČĽR, Saudskej Arábie a Južnej Kórey zvýšil o 12 % a podiel na trhu vzrástol z 15,6 na 17,6 %. V tom istom čase dovozné ceny klesli o 18 % a spotreba v Spoločenstve zostala stabilná. Okrem toho sa ukázalo, že príslušní vyvážajúci výrobcovia predávali PSV za ceny nižšie ako ceny, ktoré účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva za PSV predávané na voľnom trhu v priemere o 16 % (ČĽR), 16,8 % (Saudská Arábia) a 24 % (Južná Kórea). Objem výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva klesol o 5 %, miera využívania kapacít sa znížila z 87 % na 81 %, objem predaja na voľnom trhu v Spoločenstve klesol o 6 %, zodpovedajúce priemerné predajné ceny o 8 %, podiel na trhu sa znížil z 31 % na 29 %, ziskovosť klesla zo 4,4 % na –3,2 %, zamestnanosť sa znížila o 7 % a peňažný tok bol počas obdobia vyšetrovania záporný. Usudzuje sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu. Zistilo sa, že pokles vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa časovo zhodoval s nárastom dumpingových dovozov a že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nespôsobili žiadne iné faktory. A nakoniec, zistilo sa, že z hľadiska celkového záujmu Spoločenstva nejestvujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu antidumpingových opatrení. Preto sa navrhuje, aby Komisia najneskôr 16. februára 2005 schválila pripojený návrh nariadenia Rady za účelom jeho predloženia Rade na schválenie a uverejnenie v úradnom vestníku najneskôr 18. marca 2005. Návrh NARIADENIA RADY, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Saudskej Arábii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2852/2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Kórejskej republike, a ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie v súvislosti s takými dovozmi s pôvodom na Taiwane RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995[1] o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) a najmä na jeho články 9 a 11 ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom,[2] keďže: A. POSTUP 1. Uplatňované opatrenia (1) Rada v júli 1999 nariadením Rady (ES) č. 1728/1999[3] uložila konečné antidumpingové clá na dovozy polyesterových strižových vlákien (ďalej len „PSV“) s pôvodom na Taiwane. (2) V decembri 2000 nariadením Rady (ES) č. 2852/2000[4] Rada uložila konečné antidumpingové clá na dovozy polyesterových strižových vlákien s pôvodom, okrem iného, v Kórejskej republike. (3) Úroveň konečných antidumpingových ciel ustanovených pre vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike a na Taiwane, ktorí boli vyšetrovaní, vyjadrená ako percento z CIF hodnoty tovaru na hranici bola takáto: – Taiwan - Far Eastern Textile Ltd 6,8 % - Nan Ya Plastics Corporation 5,9 % - Shingkong Synthetic Fibres Co. 13,0 % - Všetky ostatné spoločnosti 13,0 % – Kórejská republika - Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. 0 % - Huvis Corporation 4,8 % - SK Global Co. Ltd. 4,8 % - Sung Lim Co. Ltd. 0 % - Všetky ostatné spoločnosti 20,2 % 2. Vyšetrovania prebiehajúce v súčasnosti (4) Dňa 19. decembra 2003 Komisia oznámením (ďalej len „oznámenie o začatí“) uverejneným v Úradnom vestníku Európskej Únie [5] vyhlásila začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozmi polyesterových strižových vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii do Spoločenstva. (5) V ten istý deň Komisia, podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“), oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej Únie [6] vyhlásila začatie predbežného skúmania konečných antidumpingových ciel uložených nariadeniami Rady (ES) č. 1728/1999 a (ES) č. 2852/2000 na dovozy PSV s pôvodom v Kórejskej republike a na Taiwane. (6) Antidumpingové vyšetrovania boli začaté na základe sťažnosti a žiadosti, ktoré dňa 10. novembra 2003 podal Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (ďalej len „CIRFS“ alebo „sťažovateľ’) v mene výrobcov predstavujúcich väčšinový podiel, v danom prípade viac ako 40 %, výroby PSV v Spoločenstve. Sťažnosť obsahovala dôkazy o dumpingu zmieneného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplývala, ktorá sa uznala za postačujúcu na opodstatnenie začatia konania. 3. Vyšetrovania týkajúce sa iných krajín a uplatňované opatrenia (7) V súčasnosti sa uplatňujú konečné antidumpingové opatrenia na dovozy PSV s pôvodom v (i) Austrálii, Indonézii a Thajsku uložené nariadením Rady (ES) č. 1522/2000[7]; (ii) Indii uložené nariadením Rady (ES) č. 2852/2000; ako aj v (iii) Bielorusku uložené nariadením Rady (ES) č. 1799/2002[8]. 4. Strany, ktorých sa konanie týka (8) Komisia o začatí konania oficiálne informovala známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Saudskej Arábii, Kórei a na Taiwane, dovozcov/obchodníkov a ich združenia, dodávateľov a užívateľov, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, predstaviteľov príslušných vyvážajúcich krajín a sťažovateľa, ako aj známych výrobcov v Spoločenstve. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámeniach o začatí konania. (9) Vzhľadom na veľký počet čínskych, taiwanských a kórejských vyvážajúcich výrobcov, uvedených v sťažnosti a v žiadosti, a na veľký počet dovozcov príslušného výrobku v Spoločenstve v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa v obidvoch oznámeniach o začatí konania počítalo s výberom vzorky na určenie dumpingu a ujmy. (10) S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky nevyhnutný, a ak áno vybrať vzorku, boli všetci vyvážajúci výrobcovia uvedení v odôvodnení (9) a dovozcovia v Spoločenstve požiadaní, aby dali o sebe vedieť Komisii a poskytli, ako je špecifikované v oznámení o začatí konania, základné informácie o svojich aktivitách súvisiacich s príslušným výrobkom v priebehu obdobia od 1. januára 2003 do 30. novembra 2003 (ďalej len „obdobie výberu vzoriek“). (11) Po preskúmaní informácií, ktoré predložili čínski vyvážajúci výrobcovia, a v dôsledku nízkeho počtu odpovedí na otázky súvisiace s výberom vzorky bolo rozhodnuté, že výber vzorky je v súvislosti s čínskymi vyvážajúcimi výrobcami nevyhnutný. (12) V prípade Kórey deviati vyvážajúci výrobcovia odpovedali na otázky súvisiace s výberom vzorky. Vo vzorke boli vybraní traja najväčší vyvážajúci výrobcovia, pokiaľ ide o vyvážané množstvá. Jedna z vybraných spoločností však následne odstúpila od spolupráce a bola preto nahradená štvrtou najväčšou spoločnosťou, čo do vyvážaného množstva. Konečná vzorka predstavovala počas obdobia výberu vzorky viac ako 80 % vykazovaných vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva a obsahovala tieto spoločnosti: - Huvis Corporation - Sung Lim Co. Ltd. - Saehan Industries Inc. (13) V prípade Taiwanu päť spoločností odpovedalo počas obdobia výberu vzorky na otázky súvisiace s výberom vzorky a vykázalo vývozný predaj príslušného výrobku do Spoločenstva. Do vzorky boli zaradené tri spoločnosti s najväčšími vyvážanými množstvami. Následne sa však ukázalo, že jedna z vybraných spoločností nevyvážala príslušný výrobok počas obdobia výberu vzorky na spotrebu v Spoločenstve. Bola preto zo vzorky vyradená. Štvrtá najväčšia spoločnosť, ktorá bola následne vyzvaná, aby vyplnila dotazník, bola, ako sa ukázalo, v rovnakej situácii. Každé ďalšie zaradenie inej spoločnosti do vzorky, ktoré by znamenalo neskorší konečný termín na vyplnenie dotazníka, by ohrozilo včasné dokončenie vyšetrovania v jeho danom štádiu. V každom prípade však dve zostávajúce spoločnosti, ktoré predstavovali viac ako 95 % vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva počas obdobia výberu vzorky, boli považované za reprezentatívne. Preto vzorka obsahovala tieto spoločnosti: - Far Eastern Textile Ltd. - Nan Ya Plastics Corporation (14) Pokiaľ ide o dovozcov do Európskeho spoločenstva, pôvodne bolo do vzorky vybraných päť spoločností nespriaznených s vyvážajúcimi výrobcami, a to na základe objemu ich dovozov z príslušných krajín. Jedna z troch vybraných spoločností bola následne posúdená ako nespolupracujúca, a preto sa na ňu neprihliadalo ako na súčasť vzorky. Zvyšné štyri vybrané spoločnosti pokrývali 14,6 % príslušných dovozov. Konečná vzorka obsahovala tieto spoločnosti: - S.I.M.P., SpA, Taliansko - Highams Group Ltd., Spojené kráľovstvo - Tob Herman Industries, N.V., Belgicko - Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Nemecko (15) Komisia poslala čínskym vyvážajúcim výrobcom, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, formuláre žiadostí o trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) alebo o individuálny prístup (ďalej len „IP”). Žiadosti o THP, alebo o IP v prípade, ak sa vyšetrovaním zistilo, že vyvážajúci výrobcovia nespĺňajú podmienky pre THP, boli obdržané od piatich vyvážajúcich výrobcov a od dvoch s nimi spriaznených spoločností. (16) Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci konečných termínov stanovených v oznámeniach o začatí konania. Odpovede boli obdržané od piatich čínskych vyvážajúcich výrobcov, od dvoch saudskoarabských vyvážajúcich výrobcov, od troch kórejských vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, od dvoch taiwanských vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, od piatich dovozcov v Spoločenstve spriaznených so saudským vývozcom, od jedného dovozcu v Spoločenstve dovážajúceho príslušný výrobok z Kórey, od dvoch nespriaznených dovozcov zaradených do vzorky, od šiestich výrobcov vo výrobnom odvetví Spoločenstva, od dvoch výrobcov, ktorí sa nesťažovali, od dvoch dodávateľov surovín, od desiatich užívateľov a jedného výrobcu v analogickej krajine, v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“). (17) Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné za účelom zistenia dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Návštevy na účely overenia sa uskutočnili na pracoviskách týchto spoločností: (a) Výrobcovia vo výrobnom odvetví Spoločenstva - Catalana de Polimers, S.A, Španielsko - Dupont Sabanci Polyester GmbH, Nemecko - Industrias Químicas Textiles, S.A., Španielsko - Tergal Fibres, S.A., Francúzsko - Trevira GmbH, Nemecko - Wellman International Limited, Írsko (b) Výrobcovia, ktorí sa nesťažovali - Freudenberg Politex, S.r.l., Taliansko - Realplastic, S.r.l., Taliansko (c) Vyvážajúci výrobcovia v Čínskej ľudovej republike - AnShun Pettechs Group: - Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. - Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. - Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd - Xiake Color Spinning Co., Ltd. (d) Vyvážajúci výrobcovia v Saudskej Arábii - National Polyester Fibers Factory - Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), a súvisiaci výrobca Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) (e) Vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike - Huvis Corporation, Seoul - Saehan Industries Inc., Seoul - Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si (f) Vyvážajúci výrobcovia na Taiwane - Nan Ya Plastics Corporation, Taipei - Far Eastern Textile Ltd., Taipei (g) Spriaznení dovozcovia - Sabic Global Ltd, Holandsko (h) Dovozca dovážajúci príslušný výrobok z Kórey - Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Nemecko) (i) Nespriaznení dovozcovia - S.I.M.P. SpA, Taliansko - Highams Group Ltd., Spojené kráľovstvo - Tob Herman Industries, N.V., Belgicko - Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Nemecko (18) Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým nie je možné udeliť THP, sa s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, z USA, uskutočnila návšteva na účely overenia v priestoroch tejto spoločnosti: - Wellman Inc., Spojené štáty americké 5. Obdobie vyšetrovania (19) Vyšetrovanie dumpingu a ujmy sa uskutočnilo v čase od 1. januára 2003 do 31. decembra 2003 (ďalej len „obdobie vyšetrovania“ alebo „OV“). Skúmanie trendov v súvislosti s analýzou ujmy sa konalo od 1. januára 2000 do konca OV (ďalej len „posudzované obdobie“). 6. Zverejnenie (20) Všetky strany boli informované o základných faktoch a zreteľoch, na ktorých základe sa zamýšľalo odporučiť: (i) uloženie konečných antidumpingových ciel na dovozy PSV s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Saudskej Arábii (ii) ukončenie konania proti dovozom PSV s pôvodom na Taiwane (iii) zmeniť a doplniť nariadenie Rady (ES) č. 2852/2000, ktorým sa ukladajú konečné opatrenia na dovozy PSV s pôvodom, okrem iného , v Kórejskej republike.V súlade s ustanoveniami základného nariadenia bolo stranám poskytnuté obdobie, počas ktorého mohli po tomto zverejnení urobiť vyhlásenie. (21) Ústne a písomné pripomienky predložené stranami boli posúdené a v prípade potreby boli konečné závery príslušne upravené. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (22) Definícia príslušného výrobku zodpovedá definícii, ktorá bola použitá vo vyšetrovaniach uvedených vyššie v odôvodneniach (1) a (2). (23) Príslušný výrobok sú syntetické strižové vlákna z polyesteru, nemykané, nečesané alebo inak nespracované na spriadanie a v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN 5503 20 00. Všeobecne sa uvádzajú ako polyesterové strižové vlákna. (24) Tento výrobok predstavuje základný materiál používaný v rozličných štádiách procesu výroby textilných výrobkov. PSV spotrebúvané v Spoločenstve sa používajú buď na spriadanie, t. j. spracovanie vlákien na výrobu textílií spolu s inými vláknami, ako je bavlna a vlna, alebo na netkané aplikácie, ako je plnenie, t. j. vypchávanie alebo impregnovanie niektorých textilných tovarov, ako sú vankúše, automobilové sedadlá a bundy. (25) Výrobok sa predáva v rôznych druhoch výrobkov, ktoré je možné identifikovať pomocou rôznych špecifikácií, ako je hmotnosť, súdržnosť, lesk a silikónová úprava, alebo pomocou ich zatriedenia do skupín výrobkov, ako sú guľaté, rúrkové, dvojzložkové vlákna a špeciálne vlákna, ako sú farbené a trilobálne vlákna. Z hľadiska výroby môžeme rozlišovať medzi pôvodnými PSV vyrábanými z pôvodných surovín a regenerovanými PSV vyrábanými z recyklovaného polyesteru. Napokon, kvalita môže byť nižšia ako štandard alebo prvej akosti. (26) Vyšetrovanie ukázalo, že všetky druhy príslušného výrobku definovaného v odôvodnení (23), napriek rozdielom v rôznych faktoroch definovaným v predchádzajúcom odôvodnení, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické charakteristiky a používajú sa na tie isté účely. Z tohto dôvodu sa za účelom prebiehajúceho antidumpingového konania posudzujú všetky druhy príslušného výrobku ako jeden výrobok. 2. Podobný výrobok (27) Ukázalo sa, že PSV dovážané z posudzovaných vyvážajúcich krajín a predávané na domácom trhu v týchto krajinách, výrobok vyrobený a predávaný na domácom trhu analogickej krajiny (USA), ako aj výrobok, ktorý v Spoločenstve vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické charakteristiky a rovnaké použitia. Z tohto dôvodu sa tieto výrobky považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. C. DUMPING 1. Všeobecná metodika (28) Všeobecná metodika stanovená ďalej sa uplatnila na všetkých vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike, na Taiwane, v Saudskej Arábii a v rozsahu možnom pre ČĽR. Následná prezentácia záverov o dumpingu pre príslušné krajiny preto opisuje len otázky špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu. 2. Normálna hodnota (29) V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najskôr skúmalo u každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, či je jeho predaj PSV na domácom trhu reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja daného výrobcu do Spoločenstva. (30) Komisia následne označila tie druhy PSV predávané na domácom trhu, ktoré boli identické alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. Pokiaľ ide o skúmanie na základe druhu výrobku, a ako sa uvádza v odôvodnení (27), Komisia posudzovala druhy výrobku predávané na domácom trhu a vyvážané druhy výrobku, ktoré mali podobný pôvod, denier, zloženie, prierez, lesk, farbu, silikónovú úpravu, kvalitu a použitie, ako priamo porovnateľné. (31) O každom druhu, ktorý vyvážajúci výrobcovia predávali na svojich domácich trhoch a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom PSV predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa zisťovalo, či predaj na domácom trhu je dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj konkrétneho druhu PSV na domácom trhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto druhu počas obdobia vyšetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu PSV vyvážaného do Spoločenstva. (32) Komisia následne skúmala, či by sa domáci predaj každého druhu PSV predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách mohol považovať za uskutočnený bežným spôsobom obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, určením podielu výnosného predaja daného druhu PSV nezávislým odberateľom. V prípadoch, keď objem predaja druhu PSV predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja daného druhu, a keď sa priemerná vážená cena daného druhu rovnala alebo bola vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na aktuálnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov daného druhu uskutočnených počas obdobia vyšetrovania bez ohľadu na to, či tieto predaje boli, alebo neboli výnosné. V prípadoch, keď objem výnosných predajov daného druhu PSV predstavoval 80 alebo menej percent celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď priemerná vážená cena daného druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na aktuálnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer výnosných predajov len daného druhu za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 alebo viac percent celkového objemu predaja tohto druhu. (33) V prípadoch, keď objem výnosných predajov akéhokoľvek druhu výrobku predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja daného druhu, usúdilo sa, že tento konkrétny druh sa predával za domácu cenu v nedostatočných množstvách, aby poskytoval primeraný základ na stanovenie normálnej hodnoty. Vždy, keď domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom nemôžu byť použité na stanovenie normálnej hodnoty, musí sa použiť iná metóda. (34) Skúmalo sa, či by sa normálna hodnota mohla stanoviť na základe domácich cien iných výrobcov v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Keďže neboli k dispozícii žiadne spoľahlivé domáce ceny iných výrobcov, použili sa v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia zostavená normálnu hodnotu. (35) V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia bola normálna hodnota zostavená na základe vlastných výrobných nákladov každého vyvážajúceho výrobcu plus primeraná čiastka na odbytové, všeobecné a administratívne (ďalej len „OV&A“) výdavky a na zisk. (36) Komisia preto skúmala či vzniknuté OV&A výdavky a zisk realizovaný každým príslušným vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu predstavovali dôveryhodné údaje. (37) Skutočné domáce odbytové, všeobecné a administratívne výdavky boli považované za dôveryhodné, ak mohol byť objem domácich predajov príslušnej spoločnosti považovaný za reprezentatívny, ako je definovaný v článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáce ziskové rozpätie sa určovalo na základe domácich predajov uskutočnených bežným spôsobom obchodovania. (38) Vo všetkých prípadoch, keď tieto podmienky neboli splnené, Komisia skúmala, či by údaje iných vývozcov alebo výrobcov na domácom trhu krajiny pôvodu mohli byť použité v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia. Ak boli k dispozícii dôveryhodné údaje len pre jedného vyvážajúceho výrobcu, nebolo možné stanoviť nijaký priemer, ako sa uvádza v článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia, a skúmalo sa, či boli splnené podmienky článku 2 ods. 6 písm. b), t. j. použitie údajov v súvislosti s výrobou a predajom tej istej všeobecnej kategórie výrobkov pre daného vývozcu alebo výrobcu. Ak tieto údaje neboli k dispozícii alebo ich vyvážajúci výrobca neposkytol, boli OV&S výdavky a zisky stanovené v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, t. j. na základe akejkoľvek inej prijateľnej metódy. 3. Vývozná cena (39) Vo všetkých prípadoch, keď bol príslušný výrobok vyvážaný nezávislým odberateľom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. (40) Ak sa vývozný predaj uskutočnil prostredníctvom súvisiaceho dovozcu a nebol považovaný za dôveryhodný, vývozná cena bola zostavená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú boli najskôr dovážené výrobky znovu predané nezávislému odberateľovi, náležite upravenej vzhľadom na všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom, ako aj na primerané rozpätie pre OV&S výdavky a zisk. V tejto súvislosti boli použité vlastné odbytové, všeobecné a administratívne náklady dovozcu. V praxi orgánov Komisie sa ziskové rozpätie stanovuje na základe informácií sprístupnených od spolupracujúcich nesúvisiacich dovozcov. (41) Treba poznamenať, že vyšetrenie odhalilo, že jeden nesúvisiaci dovozca zaobchádza s príslušným výrobkom pomocným spôsobom. Z tohto dôvodu sa na ziskové rozpätie tohto dovozcu neprihliadalo. 4. Porovnanie (42) Normálna hodnota a vývozné ceny porovnateľných typov boli porovnávané na základe ceny zahŕňajúcej dopravné zo závodu (ex-works). Za účelom zabezpečenia správneho porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou boli rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien náležite zohľadnené vo forme úprav vzhľadom na tieto rozdiely v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy boli poskytnuté vo všetkých prípadoch, v ktorých boli zistené ako odôvodnené, presné a podložené overenými faktami. 5. Dumpingové rozpätie pre vyšetrované spoločnosti (43) V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia a s výnimkou prípadov opísaných nižšie v odôvodnení (45) bolo dumpingové rozpätie pre každého vyvážajúceho výrobcu stanovené na základe porovnania medzi priemernou váženou normálnou hodnotou a priemernou váženou vývoznou cenou pre každý druh výrobku. (44) V jednom prípade sa muselo prešetriť, či by bola možná metóda jednotlivých transakcií, keďže metóda jednotlivých priemerov neodrážala úplnú mieru praktizovaného dumpingu (pozri odôvodnenia (133) a (135) nižšie). Porovnanie medzi jednotlivými transakciami nebolo však možné v dôsledku toho, že počet domácich a vývozných transakcií bol veľmi rozdielny. Okrem toho, nebolo možné zistiť ani jednu domácu transakciu uskutočnenú v rovnakom čase, ako boli uskutočnené vývozné transakcie. (45) V prípadoch, keď bol typ vývozných cien pre rôzne časové obdobia značne odlišný a metóda opísaná v odôvodnení (43) neodzrkadľovala úplnú mieru dumpingu, ku ktorému dochádzalo, bola priemerná vážená normálna hodnota porovnávaná s cenami jednotlivých vývozných transakcií v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia. (46) V prípade vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa zistilo, že sú to súvisiace spoločnosti, bolo priemerné dumpingové rozpätie vypočítané v súlade so štandardnou praxou Komisie pre súvisiacich vyvážajúcich výrobcov. 6. Zostatkové dumpingové rozpätie (47) Pre nespolupracujúce spoločnosti bolo na základe dostupných faktov a v súlade s článkom 18 základného nariadenia stanovené „zostatkové“ dumpingové rozpätie. (48) S cieľom určiť zostatkové dumpingové rozpätie bola najprv stanovená úroveň spolupráce. Táto úroveň bola považovaná za vysokú, ak bol objem vývozov uskutočňovaných spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami blízky k objemu poskytnutému Eurostatom pre príslušné krajiny a nebol nijaký dôvod domnievať sa, že sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca nezapojil do spolupráce. V takom prípade bolo rozhodnuté stanoviť dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúcej spoločnosti s najvyšším dumpingovým rozpätím, aby sa zabezpečila efektívnosť každého opatrenia. (49) Ak bola úroveň spolupráce nízka, určilo sa zostatkové dumpingové rozpätie na základe najvyššieho dumpingového a reprezentatívneho modelu pre iného spolupracujúceho výrobcu. Tento prístup bol považovaný za nevyhnutný aj preto, aby sa zabránilo udeleniu bonusu za nespoluprácu, a vzhľadom na skutočnosť, že nič nenaznačovalo, že by nespolupracujúca strana uskutočňovala dumping na nižšej úrovni. 7. Čínska ľudová republika 7.1 Trhovohospodársky prístup (THP) (50) V antidumpingových vyšetrovaniach týkajúcich sa dovozov s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 článku 2 základného nariadenia pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c). (51) Kritériá v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, ktorých splnenie musí žiadajúca spoločnosť preukázať, sú stručne a len na uľahčenie odkazovania uvedené nižšie v zosumarizovanej forme: obchodné rozhodnutia a náklady sa vykonávajú ako reakcia na trhové podmienky a bez významného zasahovania štátu; účtovné záznamy sú nezávisle kontrolované v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a uplatňované na všetky účely; nevyskytujú sa nijaké významné deformácie prenesené z bývalých systémov netrhového hospodárstva; právnu istotu a stabilitu zabezpečujú predpisy konkurzného a majetkového práva; výmeny mien sa vykonávajú na základe trhovej sadzby. (52) Piati vyvážajúci výrobcovia v ČĽR požiadali o THP podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THP pre vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o tieto spoločnosti, Komisia vyhľadala a overila v priestoroch týchto spoločností všetky informácie predložené v žiadostiach o THP a považované za nevyhnutné. (53) Vyšetrovanie ukázalo, že iba jedna z piatich vyššie uvedených spoločností spĺňala všetky požadované kritériá, a preto jej bolo udelený THP. Týmto vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorému bol udelený THP, je: - Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. (54) Zvyšné štyri žiadosti museli byť zamietnuté. Nižšie v tabuľke sú zhrnuté rozhodnutia týkajúce sa štyroch spoločností, ktorým nebol udelený THP pre nesplnenie každého z piatich kritérií uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Spoločnosť | Kritériá | článok 2 ods.7 písm. c) zarážka 1 | článok 2 ods.7 písm. c) zarážka 2 | článok 2 ods.7 písm. c) zarážka 3 | článok 2 ods.7 písm. c) zarážka 4 | článok 2 ods.7 písm. c) zarážka 5 | 1 | Nesplnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené | 2 | Splnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené | 3 | Nesplnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené | 4 | Nesplnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky spolupracujúcich čínskych vývozcov | (55) Príslušné spoločnosti dostali možnosť pripomienkovať uvedené zistenia. Všetky štyri spoločnosti, ktorým THP nebol udelený, vyslovili nesúhlas s prijatými rozhodnutiami a tvrdili, že by im THP mal byť udelený. (56) Pokiaľ ide o prvé kritérium, t. j. že obchodné rozhodnutia sa vykonávajú ako reakcia na trhové signály bez zasahovania štátu a že náklady odzrkadľujú trhové hodnoty, jedna spoločnosť namietala proti záveru Komisie, že dostala štátnu dotáciu, a preto náklady neodzrkadľovali v plnej miere trhové hodnoty. V tomto prípade kolektívne vlastnený akcionár prispel aktívami, keď bola spoločnosť založená, a nebola mu kompenzovaná zvýšená hodnota, keď následne predal svoje akcie. Počas overovania na mieste sa zhromaždili dôkazy potvrdzujúce, že štátom vlastnenému akcionárovi sa nekompenzovalo toto zvýšenie hodnoty. V dôsledku tejto finančnej výhody spoločnosť nemusela zaplatiť trhovú hodnotu za aktíva nevyhnutné na výrobu príslušného výrobku. V dôsledku toho sa rozhodnutia týkajúce sa nákladov a vstupov, ktoré sa mali urobiť ako reakcia na trhové signály, nezohľadnili. (57) Okrem toho, spoločnosť sa pokúsila zatajiť možné zasahovanie štátu. Pri revízii prekladu čínskej verzie obchodnej licencie spoločnosti sa skutočne zistilo, že informácie týkajúce sa rozsahu obchodnej činnosti jej akcionára, najmä odkaz na riadenie a prevádzkovanie mestom vlastnených aktív, boli očividne vynechané. Preto sa musel urobiť záver, že vyvážajúci výrobca nepredložil dostatočné informácie o tom, že pôsobí v súlade s podmienkami trhového hospodárstva. Ani jeden z argumentov, ktoré príslušná spoločnosť predložila po tomto odhalení, nemohol vyvrátiť tento záver a sťažnosť musela byť zamietnutá. (58) Pokiaľ ide o druhé kritérium, t. j. že firmy majú jeden celý súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle kontrolované v súlade s medzinárodnými účtovnými normami, štyri spoločnosti uviedli, že splnili toto kritérium, pretože ich účtovné záznamy sú nezávisle kontrolované. Zistilo sa však, že audítorské správy troch z týchto spoločností neobsahovali zmienku o viacerých závažných problémoch (vrátane nerešpektovania základných medzinárodných účtovných pravidiel) zistených počas overovania na mieste, alebo nevysvetľujú zmeny v účtovných postupoch príslušných spoločností. V ďalšej spoločnosti sa zistilo, že vo svojej účtovnej uzávierke neodráža odporúčania svojho audítora. Preto sa musel urobiť záver, že účtovné záznamy všetkých štyroch príslušných spoločností neboli kontrolované v súlade s medzinárodnými účtovnými normami, ako to vyžaduje druhá zarážka článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a sťažnosti boli zamietnuté. (59) Pokiaľ ide o tretie kritérium, tri spoločnosti uviedli, že na rozdiel od zistení Komisie, sa nevyskytli nijaké deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva. V jednom prípade musela byť táto sťažnosť zamietnutá, pretože sa zistilo, že príslušná spoločnosť obdržala od vlády bezúročný úver a niekoľko ďalších dotácií. To znamená, že existovali významné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva s dopadom na výrobné náklady. Pokiaľ ide o druhú spoločnosť, nebolo možné stanoviť žiadny súlad medzi splatnými sumami a sumami zaplatenými za práva spoločnosti na používanie pozemkov. Okrem toho, a toto sa vzťahuje aj na druhé kritérium, odpisy nehmotných aktív tejto spoločnosti sa neuskutočnili v súlade s účtovnými normami. Tretia spoločnosť tvrdila, že skutočnosť, že nemohla predložiť nijaký dôkaz o tom, že kapitál bol vložený v súlade s jej stanovami obchodnej spoločnosti, nemala súvislosť s nijakou významnou deformáciou prenesenou z bývalého systému netrhového hospodárstva, pretože s tým súvisiace kapitálové účasti boli súkromné. Napriek tomu však vyšetrovanie odhalilo, že pravidlá týkajúce sa vloženého kapitálu spoločnosti neboli uplatnené. Preto sa usúdilo, že táto spoločnosť bola vystavená významnej deformácii prenesenej z bývalého systému netrhového hospodárstva a jej náklady, najmä v súvislosti s odpisom aktív, boli významne deformované. V dôsledku sa usúdilo, že príslušné spoločnosti nespĺňali podmienky ustanovené v tretej zarážke článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a ich sťažnosti museli byť preto zamietnuté. (60) Jedna spoločnosť tvrdila že Komisia prijala rozhodnutie v súvislosti s jej žiadosťou o THP po uplynutí trojmesačného obdobia uvedeného v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a že toto rozhodnutie je preto neplatné. (61) V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že Komisia poskytla niekoľko odkladov konečného termínu príslušným čínskym vyvážajúcim výrobcom, vrátane vyššie zmienenej spoločnosti, ktoré mali veľké ťažkosti s vyplnením formulárov žiadostí o THP v rámci konečného termínu ustanoveného v oznámení o začatí konania. (62) Ďalej sa poznamenáva, že väčšina obdržaných žiadostí o THP bola nedostačujúca a vyžadovala viacero zásadných objasnení a dodatočných informácií, ktoré zdržali vyšetrovanie. Napokon zložitosť viacerých otázok, ako sú štruktúry spoločností a odbytové kanály, ako aj vážne problémy zistené počas overovania na mieste v súvislosti s účtovnými uzávierkami spoločností, predĺžili analýzu a nebolo možné urobiť rozhodnutie v súvislosti so žiadosťami o THP obdržanými do troch mesiacov od začatia konania. (63) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že nedodržanie tohto konečného termínu nepredstavuje žiadne evidentné právne následky, keďže spoločnostiam bola v rovnakej miere poskytnutá možnosť pripomienkovania. Okrem toho sa poznamenáva, že vyššie zmienené spoločnosti nereklamovali nijaký negatívny dopad spôsobený dlhším obdobím potrebným na rozhodnutie o THP. Naopak, ani jedna z ostatných zainteresovaných strán sa nesťažovala, že by bola utrpela takúto ujmu. (64) Vzhľadom na uvedené sa usudzuje, že platné rozhodnutie v súvislosti s THP možno prijať aj po trojmesačnom období, a sťažnosť príslušnej spoločnosti bola preto zamietnutá. (65) Poradný výbor bol konzultovaný a strany, ktorých sa to priamo týka, boli náležite informované. Výrobné odvetvie Spoločenstva dostalo možnosť pripomienkovania, neboli však obdržané nijaké pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o THP. 7.2 Individuálny prístup (IP) (66) S odvolaním sa na článok 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia pre krajiny spadajúce pod článok 2 ods. 7 základného nariadenia je stanovené celoštátne clo, ak nejaké existuje, s výnimkou tých prípadov, keď sú spoločnosti v stave preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že (a) môžu repatriovať kapitál a zisky; (b) ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky odbytu sú určované voľne; (c) väčšinu podielov vlastnia súkromné osoby; (d) prepočet výmenného kurzu sa vykonáva na základe trhových sadzieb, a (e) žiadne štátne zasahovanie nemá taký charakter, ktorý by umožňoval obchádzanie opatrení, ak sú vývozcom poskytnuté rozdielne colné sadzby. (67) Piati vyvážajúci výrobcovia, žiadajúci o THP, zároveň požiadali aj o individuálny prístup v prípade, ak im nebude udelený THP. Ako je uvedené vyššie, spoločnosti musia preukázať, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Ako je opísané v odôvodnení (57), jedna spoločnosť predložila zavádzajúce informácie týkajúce sa sféry obchodnej činnosti jedného zo svojich akcionárov s cieľom zatajiť možné zasahovanie štátu. Preto spoločnosť nemohla preukázať, že môže úplne voľne určovať vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja. Okrem toho, nebola schopná preukázať, či zasahovanie štátu nemalo taký charakter, že umožňovalo obchádzanie opatrení v prípade, ak mala byť tomuto vývozcovi poskytnutá individuálna colná sadzba. Keďže táto spoločnosť nespĺňala všetky kritériá ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, bolo rozhodnuté neudeliť tejto spoločnosti individuálny prístup. (68) Jedna z ostatných troch spoločností, ktorej nebol udelený THP, bola čiastočne vlastnená zahraničnou firmou a mohla repatriovať svoje zisky. Ďalšie dve spoločnosti vlastnili čínske osoby situované v ČĽR, a preto nespadali pod toto kritérium. Na základe overených informácií, ktoré poskytli tri spoločnosti, sa zistilo, že štát nemá nijaký vplyv na schopnosť firiem voľne určovať svoje vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja. Ani miera zasahovania štátu v týchto spoločnostiach nebola posudzovaná ako umožňujúca obchádzanie opatrení, keďže väčšinu podielov v týchto spoločnostiach vlastnia naozaj súkromné spoločnosti. Keďže si navzájom konkurujú tak na domácom, ako aj na vývoznom trhu, každá spoločnosť bude skôr využívať svoje individuálne rozpätie, než by umožnila akékoľvek obchádzanie. Ako už bolo uvedené v odôvodnení (54), všetky spoločnosti spĺňali piate kritérium ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, že všetky prepočty výmenného kurzu sa vykonávajú na základe trhových sadzieb. Preto bol prijatý záver, že tri zo spoločností, ktorým nebol udelený THP, spĺňali požiadavky pre individuálny prístup ustanovený v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. (69) Preto bol prijatý záver, že individuálny prístup má byť udelený týmto trom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR: - AnShun Pettechs Group, pozostávajúca z týchto súvisiacich vývozcov: - Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd - Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. - Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd 7.3 Normálna hodnota 7.3.1 Stanovenie normálnej hodnoty pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP (70) Požiadali sme čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bol udelený THP, aby predložil úplne vyplnený dotazník, vrátane informácií o domácom odbyte a informácií o výrobných nákladoch príslušného výrobku. Táto odpoveď sa overila v priestoroch príslušnej spoločnosti. (71) Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia sa riadila tou istou metodikou, aká je vysvetlená v odôvodneniach (29) až (38). 7.3.2 Stanovenie normálnej hodnoty pre všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP - (i) Analogická krajina (72) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia musí byť normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený trhovohospodársky prístup, stanovená na základe cien alebo zostavených hodnôt v trhovom hospodárstve tretej krajiny (ďalej len „analogická krajina“). (73) V oznámení o začatí konania bol uvedený zámer použiť Spojené štáty americké ako vhodnú tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom za účelom stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili k tomu svoje pripomienky. Traja vyvážajúci výrobcovia spochybnili túto voľbu do uplynutia konečného termínu a jeden navrhol výber vyvážajúcej krajiny zúčastňujúcej sa na prebiehajúcom konaní so zistenou najnižšou normálnou hodnotou ako analogickej krajiny. Argumentovalo sa, že úroveň hospodárskeho rozvoja Spojených štátov amerických je odlišná od úrovne ČĽR a že náklady, vrátane cien surovín, sú v USA relatívne vyššie. (74) S cieľom zistiť, či je predpokladaná voľba USA ako analogickej krajiny vhodná, si Komisia najprv vyžiadala informácie o odbyte a trhových podmienkach od známych výrobcov PSV v iných krajinách s trhovým hospodárstvom, konkrétne v USA, Indii, Indonézii a Thajsku. Odpovede na žiadosť o informácie prišli od jedného výrobcu v USA, jedného výrobcu v Indii a dvoch výrobcov v Indonézii. Komisia tiež skúmala, či by Taiwan a Kórejská republika, ktoré podliehajú paralelnému predbežnému skúmaniu zmienenému v odôvodnení (5) v súvislosti s tým istým výrobkom, mohli byť posudzované ako vhodná analogická krajina. (75) Pokiaľ ide o Taiwan, informácie získané z paralelného predbežného skúmania ukázali, že na domácom trhu sa predávali len pôvodné PSV, zatiaľ čo čínski vývozcovia, ktorým nebol udelený THP, predávali výlučne recyklované PSV, čo by si pri porovnávaní normálnej hodnoty s vývoznou cenou vyžiadalo značné úpravy. Pokiaľ ide o Kóreu, zistilo sa, že vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Spoločenstva za dumpingové ceny (pozri nižšie odôvodnenia (112) až (137)), čo poukázalo na veľmi pravdepodobnú deformáciu na domácom trhu tejto krajiny. Okrem toho, väčšinu predaja na kórejskom trhu predstavovali pôvodné PSV, zatiaľ čo iba jedna spoločnosť (z troch) vyrábala recyklované PSV. Na rozdiel od toho v USA sa tak pôvodné, ako aj recyklované PSV predávali vo veľkých množstvách. Preto bol prijatý záver, že nejestvuje evidentný dôvod na tvrdenie, že Kórea alebo Taiwan sú ako analogická krajina vhodnejšie než USA. Ďalšie potenciálne analogické krajiny podliehajú antidumpingovým clám a/alebo vyrovnávacím clám, čo by mohlo naznačovať deformácie na ich domácich trhoch s týmto výrobkom. (76) Analýza všetkých informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, ukázala, že Spojené štáty americké majú veľký a veľmi konkurencieschopný trh pre príslušný výrobok s viac ako desiatimi výrobcami a značnými dovozmi z tretích krajín. Hoci boli na dovozy príslušného výrobku z Kórejskej republiky a Taiwanu uložené antidumpingové clá, PSV sa dovážali vo veľkých množstvách z iných krajín. (77) Ako sa uvádza v odôvodnení (27), výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Spojených štátov, bol výrobok podobný výrobku dovážanému do Spoločenstva z Číny. V tejto súvislosti boli pre porovnanie zohľadnené iba tie druhy výrobku, ktoré sú v USA vyrábané rovnakým výrobným procesom, t. j. PSV recyklované z odpadu. (78) V Číne bol domáci trh zásobovaný vo veľkej miere hlavnou používanou surovinou, t. j. recyklovaným odpadom, zatiaľ čo istá časť bola tiež dovážaná z USA a Európy. Výrobca v analogickej krajine kupoval suroviny výlučne od domácich dodávateľov. Preto bol prijatý záver, že prístup k surovinám bol v USA ľahší alebo aspoň podobný ako v Číne. (79) Voľba analogickej krajiny na základe najnižšej normálnej hodnoty bola považovaná za neodôvodnenú, pretože sa nezakladá na jasných kritériách, ale skôr na konečnom výsledku. Takisto aj skutočnosť, že náklady sú údajne vyššie v trhovom hospodárstve tretej krajiny, nemôže byť ako taká považovaná za dôvod neposudzovať takúto krajinu ako vhodnú analogickú krajinu. Jedným z možných cieľov zasahovania štátu môže byť snaha udržať nízku úroveň nákladov s cieľom podporiť niektoré domáce odvetvia a zachovať ich konkurencieschopnosť. V týchto prípadoch by nižšie náklady boli jednoducho dôsledkom tohto zasahovania štátu a nie výsledkom trhových síl. Cieľom článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia je práve to, aby analogická krajina bola zvolená tak, aby sa normálna hodnota zakladala na cenách a nákladoch nezávisle od podmienok netrhového hospodárstva (80) Pokiaľ ide o rozdielnu úroveň hospodárskeho rozvoja USA a ČĽR, tento faktor sám osebe nie je relevantný pri výbere analogickej krajiny. Výber moderného a nákladovo efektívneho trhu charakterizovaného intenzívnou hospodárskou súťažou, by mal skutočne viesť k nižšej normálnej hodnote než v prípade, keby analogická krajina mala úroveň hospodárskeho rozvoja porovnateľnú s krajinou s netrhovým hospodárstvom. (81) Po zohľadnení uvedeného bol prijatý záver, že Spojené štáty americké sú najvhodnejšou analogickou krajinou a že za týchto okolností sa výber USA zdá byť najprimeranejší a najodôvodnenejší v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. (82) Komisia následne poslala výrobcovi v USA podrobnejší dotazník požadujúci informácie o domácich predajných cenách a výrobných nákladoch podobného výrobku. Výrobcom vyplnený dotazník bol overený na mieste. (83) Po uplynutí konečného dátumu na predloženie pripomienok k zverejneniu, dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že USA nepredstavujú primeranú analogickú krajinu, keďže na americkom trhu s PSV od januára 2001 prebieha vyšetrovanie konaní porušujúcich hospodársku súťaž a fixovania cien, ktoré sa vzťahuje aj na spolupracujúce spoločnosti a tiež na osem ďalších spoločností v USA. V rámci tohto vyšetrovania dvaja z obžalovaných priznali vinu a jednému z nich bola udelená pokuta. Argumentovalo sa, že namiesto USA by sa mali použiť Južná Kórea alebo Taiwan. (84) Malo by sa poznamenať, že uvedené vyšetrovanie sa vzťahuje na praktiky, ktoré sa vyskytli viac ako rok pred začatím obdobia vyšetrovania a neboli k dispozícii žiadne informácie, ktoré by nasvedčovali tomu, že takéto praktiky, vykonávané dvoma aktívnymi účastníkmi na trhu, ktorí priznali vinu, by ovplyvnili ceny počas OV, na základe ktorých sa vypočítala normálna hodnota. Naopak pri porovnaní ziskového rozpätia pri domácom predaji podobného výrobku výrobcu v analogickej krajine s rozpätím výrobcov v Kórei a na Taiwane, sa zistilo, že toto rozpätie je podobné alebo nižšie. Okrem toho vyšetrovanie nevyústilo do žiadnych obvinení voči spolupracujúcemu výrobcovi v USA (Wellman Inc), ktorý bol informovaný americkými úradmi v septembri 2004, že voči výrobcovi alebo jeho zamestnancom nebola vznesená žiadna obžaloba. Na základe uvedeného sa prijíma záver, že informácie, poskytnuté spolupracujúcim výrobcom v USA a použité ako základ na stanovenie normálnej hodnoty, neboli ovplyvnené žiadnym konaním porušujúcim hospodársku súťaž, ktoré sa mohlo vyskytnúť na americkom trhu v minulosti. Za týchto okolností sa USA potvrdzujú ako vhodný výber analogickej krajiny. Malo by sa však poznamenať, že ak sa na základe vyšetrovania zistí, že sa takéto praktiky porušujúce hospodársku súťaž vyskytli počas obdobia vyšetrovania alebo že ovplyvnili zistenia tohto vyšetrovania, môžu byť zistenia platné v súčasnosti predložené na preskúmanie.- (ii) Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine (85) Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia bola normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THP, stanovená na základe overených informácií obdržaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu USA za porovnateľné druhy výrobku, pretože sa zistilo, že sa stanovujú v rámci bežného spôsobu obchodovania a v reprezentatívnych množstvách. (86) Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia sa riadila tou istou metodikou, aká je vysvetlená v odôvodneniach (29) až (38). 7.4 Vývozná cena (87) Vývozný predaj do Spoločenstva uskutočňovaný vyvážajúcimi výrobcami, ktorým bol udelený THP alebo IP, sa vykonával priamo nezávislým odberateľom v Spoločenstve, a preto bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien. 7.5 Porovnanie (88) Požadované úpravy sa urobili v súvislosti s vrátením cla, dopravou, poistením a manipuláciou, balením a úverovými nákladmi, bankovými poplatkami a podľa potreby províziami, ak boli opodstatnené. (89) Niektoré druhy výrobku vyvážané čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorým bol udelený IP, majú trochu odlišné charakteristiky pri ich porovnávaní s porovnateľnými druhmi predávanými v analogickej krajine, ako je lesk, farba, prierez alebo silikónová úprava. Na túto skutočnosť sa v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia prihliadalo. Vzhľadom na neexistenciu akýchkoľvek dôveryhodnejších informácií bola úprava stanovená na základe cenového rozdielu týkajúceho sa uvedených špecifických charakteristík zistených v analogickej krajine. (90) Vyšetrovanie ukázalo, že predaj v analogickej krajine sa uskutočňoval výlučne konečnému užívateľovi, zatiaľ čo čínski vyvážajúci výrobcovia predávali výrobky aj cez iné odbytové kanály. Vzhľadom na neexistenciu takých istých odbytových kanálov v analogickej krajine sa uskutočnila v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bod (ii) osobitná úprava tak, že sa od normálnej hodnoty pre konečného užívateľa odpočítala suma zodpovedajúca 10 % hrubého ziskového rozpätia. (91) Na základe uvedeného bola stanovená normálna hodnota pre približne 70 % až 90 % množstva príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva spoločnosťami, ktorým bol udelený IP. Usúdilo sa, že je to reprezentatívne vzhľadom na mieru uskutočňovaného dumpingu. (92) Úprava sa uskutočnila aj v súvislosti s čínskym vyvážajúcim výrobcom, pokiaľ ide o rozdiely vo vrátení DPH. 7.6 Dumpingové rozpätie (93) Pre spoločnosť, ktorej bol udelený THP, sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania priemernej váženej normálnej hodnoty spoločnosti s jej priemernými váženými vývoznými cenami pre každý druh výrobku, ako bolo určené vyššie. (94) Pre tri spoločnosti, ktorým bol udelený IP, priemerná vážená normálna hodnota pre druhy výrobku vyvážané do Spoločenstva stanovená pre analogickú krajinu bola porovnávaná s priemernou váženou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu vyvážaného do Spoločenstva, ako je ustanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia. (95) Pre spolupracujúcu spoločnosť, ktorej nebol udelený THP ani IP, a pre nespolupracujúcich vývozcov bolo celoštátne dumpingové rozpätie stanovené ako vážený priemer medzi dumpingovým rozpätím zisteným pre výrobcu v netrhovom hospodárstve bez IP a najvyšším dumpingovým a reprezentatívnym vzorom pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v netrhovom hospodárstve, ako je vysvetlené vyššie v odôvodnení (49). (96) Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF franko hranica Spoločenstva pred zaplatením cla sú: Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd | 26,3 % | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 4,9 % | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd | 49,0 % | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd | 63,2 % | Všetky ostatné spoločnosti | 85,8 % | 8. Saudská Arábia (97) Vyplnený dotazník sme obdržali od dvoch vyvážajúcich výrobcov a piatich dovozcov súvisiacich s jedným z vývozcov. 8.1 Saudi Basic Industries Corporation („Sabic“) 8.1.1 Normálna hodnota (98) Tento vyvážajúci výrobca uskutočňoval reprezentatívny predaj podobného výrobku na domácom trhu. Napriek tomu takýto predaj nemôže byť posudzovaný ako vykonávaný bežným spôsobom obchodovania z dôvodu ceny. V dôsledku toho, a vzhľadom na neexistenciu dôveryhodných údajov od iných výrobcov vo vyvážajúcej krajine, musela byť normálna hodnota zostavená spôsobom stanoveným v článku 2 ods. 3 základného nariadenia. (99) Na zostavenie normálnej hodnoty boli skutočné odbytové, všeobecné a administratívne (ďalej len „OV&A“) výdavky vzniknuté príslušnému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, v súvislosti s domácim predajom podobného výrobku uskutočneným bežným spôsobom obchodovania počas obdobia vyšetrovania, pripočítané k jeho vlastným výrobným nákladom na každý vyvážaný druh počas obdobia vyšetrovania. (100) Keďže o ďalších vyvážajúcich výrobcoch v Saudskej Arábii neboli k dispozícii nijaké dôveryhodné údaje (pozri nižšie odôvodnenia (104) až (106)) a keďže zo strany príslušného vyvážajúceho výrobcu neboli sprístupnené nijaké informácie týkajúce sa výroby a predaja tej istej všeobecnej kategórie výrobkov, ziskové rozpätie muselo byť stanovené na základe akejkoľvek inej odôvodnenej metódy, ako je ustanovené v článku 2 ods. 6 písm c) základného nariadenia. V tejto súvislosti bolo usúdené, že ziskové rozpätie vo výške 5 % je odôvodnené. Neboli k dispozícii nijaké informácie, ktoré by naznačovali, že takéto ziskové rozpätie presahuje zisk obvykle realizovaný inými vývozcami alebo výrobcami pri predaji výrobkov tej istej všeobecnej kategórie na domácom trhu Saudskej Arábie, ako to vyžaduje článok 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. 8.1.2 Vývozná cena (101) Všetky predaje Spoločenstvu sa uskutočnili cez súvisiaceho dovozcu, ktorý znovu predal výrobok tak súvisiacim, ako aj nesúvisiacim odberateľom. Súvisiaci odberatelia zase znovu predali príslušný výrobok iným nezávislým odberateľom. V dôsledku toho bola vývozná cena zostavená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia. 8.1.3 Porovnanie (102) Uskutočnili sa úpravy vzhľadom na rozdiely v doprave, poistení, balení a úverových nákladoch. (103) Tento vyvážajúci výrobca požadoval aj úpravu normálnej hodnoty pre popredajné náklady na domácom trhu. Okrem skutočnosti, že nebol predložený nijaký dôkaz odôvodňujúci požadovanú sumu, na základe sprístupnených informácií nebolo možné prijať záver, že tento faktor ovplyvnil porovnateľnosť cien. Najmä nebolo možné preukázať, že domáci odberatelia konzistentne platili rôzne ceny v dôsledku tohto faktora. Okrem toho sa zistilo, že tieto výdavky súviseli s predajom podobného výrobku nielen na domácom trhu, ale aj na iných trhoch, vrátane predaja príslušného výrobku do Spoločenstva. Na základe uvedeného bola požadovaná úprava zamietnutá, pretože nespĺňala požiadavky článku 2 ods. 10. 8.2 Vnútroštátna továreň na výrobu polyesterových vlákien („VTP“) (104) Vyplnený dotazník, ktorý poskytol tento vyvážajúcich výrobca, bol značne nedostatočný a obsahoval protichodné informácie. Hoci bola spoločnosť požiadaná, aby opravila, doplnila a vyjasnila svoje odpovede, neposkytla chýbajúce informácie a neurobila príslušné opravy. Navyše, overenie na mieste ukázalo, že VTP nevykázala viac ako polovicu svojich domácich predajov PSV v období vyšetrovania. Okrem toho, nebolo možné zosúladiť celkové vykazované predaje spoločnosti, vrátane vývozných predajov do Spoločenstva, s jej účtovnými dokladmi. Preto sa usúdilo, že údaje o predajoch poskytnuté vo vyplnenom dotazníku sa nemôžu považovať za spoľahlivý základ na stanovenie dumpingového rozpätia. (105) Navyše, údaje týkajúce sa výrobných nákladov nebolo možné zosúladiť s vnútornými účtovnými dokladmi spoločnosti a nebol sprístupnený žiadny podstatný dôkaz preukazujúci, že vykazované údaje sú skutočne úplné a správne. Preto sa dospelo k záveru, že predložené informácie o výrobných nákladoch podobného výrobku nie sú dôveryhodné a nemôžu sa použiť ako podklad na stanovenie normálnej hodnoty. (106) Vzhľadom na uvedené sa usúdilo, že dumpingové rozpätie pre tohto vyvážajúceho výrobcu sa nemôže stanoviť na základe jeho vlastných údajov. Preto sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe dostupných údajov v súlade s článkom 18 základného nariadenia. V tejto súvislosti a vzhľadom na nedostatočné informácie, ktoré poskytla VTP, neboli žiadne dôvody usúdiť, že VTP predávala svoj výrobok za iné dumpingové ceny ako ostatní vyvážajúci výrobcovia v Saudskej Arábii. Preto sa považovalo za náležité stanoviť dumpingové rozpätie pre VTP na rovnakej úrovni, ako bolo stanovené pre ostatných vyvážajúcich výrobcov v Saudskej Arábii. (107) Spoločnosť protestovala proti tomuto prístupu, pričom argumentovala tým, že konala úplne transparetne a že všetky chyby v poskytnutých informáciách boli neúmyselné a čisto administratívne. Napriek tomu Komisii neboli predložené žiadne ďalšie overiteľné informácie, na základy ktorých by mohla prehodnotiť svoje zistenia. (108) Druhý saudský vyvážajúci výrobca s uvedeným prístupom nesúhlasil, pričom argumentoval tým, že by to predstavovalo bonus za nespoluprácu. Ďalej argumentoval tým, že VTP vyvážala iné druhy výrobkov, ktoré sa nedajú porovnať s druhmi vyvážanými spoločnosťou Sabic. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že stanovenie dumpingového rozpätia pre VTP sa vykonalo na základe najlepších informácií, ktoré boli k dispozícii. Keďže prevažná väčšina (81 %) vývozov príslušného výrobku zo Saudskej Arábie do Spoločenstva bola uskutočnená spoločnosťou Sabic, vzhľadom na neexistenciu žiadnej inej primeranej metódy, sa to považovalo za primeraný základ na stanovenie dumpingového rozpätia pre VTP. Okrem toho ako sa uvádza vyššie neboli k dispozícii žiadne dôvody na prijatie záveru, že VTP uskutočňovala dumping na inej úrovni než druhý vyvážajúci výrobca v Saudskej Arábii. Pokiaľ ide o iné druhy výrobkov vyvážané týmito dvoma spoločnosťami, malo by sa poznamenať, že všetky spadajú do definície príslušného výrobku. Za týchto okolností sa prístup zvolený Komisiou pokladá za opodstatnený. 8.2.1 Dumpingové rozpätie (109) Dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe porovnania priemernej váženej normálnej hodnoty spoločnosti s priemernými váženými vývoznými cenami na každý druh výrobku, ako je určené vyššie. Ako je vysvetlené vyššie v odôvodnení (106), dumpingové rozpätie pre iného vyvážajúceho výrobcu v Saudskej Arábii, konkrétne pre VTP, bolo stanovené na tej istej úrovni ako dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho výrobcu v Saudskej Arábii (Sabic). (110) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou preukázalo existenciu dumpingu. Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF franko hranica Spoločenstva pred vyclením sú: National Polyester Fibers Factory 31,7 % Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 % (111) Keďže dve vyššie uvedené spoločnosti predstavovali všetok vývozný predaj zo Saudskej Arábie do Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (48), aj zostatkové clo sa stanovilo na úrovni spolupracujúcej spoločnosti s najvyšším dumpingovým rozpätím. Zostatkové clo vyjadrené ako percento ceny CIF franko hranica Spoločenstva pred vyclením je teda 31,7 %. 9. Kórejská republika (112) Vyplnené dotazníky boli obdržané od troch vyvážajúcich výrobcov vybraných vo vzorke. (113) Jeden vyvážajúci výrobca najprv predložil údaje o všetkých výrobkoch obsahujúcich polyester. No keďže toto skúmanie sa týka len syntetických strižových vlákien z polyesteru, nemykaných, nečesaných alebo inak nespracovaných na spriadanie a v súčasnosti zaradených pod číselný znak KN 5503 20 00 (t. j. obsahujúcich 50 alebo viac percent polyesteru), výrobky, ktoré vyvážajúci výrobca deklaroval ako obsahujúce menej ako 50 % polyesteru, sa nebrali do úvahy. 9.1 Normálna hodnota (114) Pre troch vyvážajúcich výrobcov vybraných vo vzorke boli predaje podobného výrobku reprezentatívne, ako je definované v odôvodneniach (29) až (31). Normálna hodnota sa v značnej miere zakladala na cenách zaplatených alebo splatných v rámci bežného spôsobu obchodovania nezávislými odberateľmi v Kórejskej republike v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. No pre tie druhy výrobku, u ktorých domáci predaj nebol dostačujúci na to, aby sa považoval za reprezentatívny, alebo sa neuskutočnil v rámci bežného spôsobu obchodovania, bola normálna hodnota zostavená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, ako je vysvetlené v odôvodnení (34). (115) Jeden vyvážajúci výrobca v Kórejskej republike vykázal predaje kórejským výrobným spoločnostiam ako domáce predaje, hoci výrobok bol nakoniec určený na vývoz. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že tieto predaje boli určené pre domácu spotrebu. Tieto predaje však podliehali administratívnemu režimu špecifickému pre vývozný predaj, pretože nepodliehali domácej dani z obratu, obvykle sa fakturovali v USD a uhrádzali akreditívom, podliehali režimu vrátenia cla a obvykle boli v účtovných záznamoch spoločností klasifikované ako miestne vývozné predaje. Za týchto okolností a v súlade s prístupom použitým vo vyšetrovaní zmienenom v odôvodnení (2) (ďalej len „pôvodné vyšetrovanie“), tieto predaje boli vylúčené, pokiaľ ide o výpočet normálnej hodnoty pre túto spoločnosť. (116) Ten istý vyvážajúci výrobca v Kórejskej republike profitoval z národného programu, ktorý má pomáhať kórejským spoločnostiam zápasiacim s finančnými ťažkosťami, tzv. „work-out programu“. V rámci tohto programu bola spoločnosť schopná v značnej miere premeniť dlhy na majetok vyúčtovaním značnej sumy evidovanej ako príjem, a teda umelým vykompenzovaním OV&S výdavkov spoločnosti. Preto sa usúdilo, že táto suma nemá byť považovaná za bežný príjem, ktorý sa má zohľadňovať v OV&S výdavkoch. Vykazované OV&S výdavky, vrátane umelého príjmu, preto neodzrkadľujú primerane náklady, ktoré vznikli pri výrobe a predaji podobného výrobku. Z tohto dôvodu a v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia táto suma nebola zohľadnená pri výpočte OV&A výdavkov. (117) Spoločnosť taktiež vykazovala zisk z odpísania nedobytných pohľadávok vo výpočte OV&A výdavkov. Keďže tieto pohľadávky sa netýkali príslušného výrobku a vzťahovali sa na výhody v rámci work out programu, nepredstavujú bežný príjem, ktorý sa má zohľadniť pri výbočte OV&A výdavkov. Spoločnosť tvrdila, že odpis nedobytných pohľadávok sa uskutočňuje každý rok a preto by sa nemal pri výpočte vynechať. Toto je v protiklade k správam o audite spoločnosti, na základe ktorých je zrejmé, že sa za posledné dva finančné roky žiadne takéto odpisy nedobytných pohľadávok neuskutočnili a že toto sa vyslovene týka work out programu. Z tohto dôvodu sa vyňatie tohto zisku z výpočtu OV&A výdavkov zachováva. (118) Spoločnosť tvrdila, že úpravy OV&A výdavkov boli výsledkom ich bežných obchodných operácií a preto by sa mali brať do úvahy. Po zverejnení však predložila nové informácie, ktoré nasvedčovali tomu, že zisky uvedené v predchádzajúcich odôvodneniach sa netýkali príslušného výrobku. Navyše nové neoverené informácie boli v protiklade k informáciám zisteným počas vyšetrovania na mieste a preto nemohli byť prijaté. Na základe uvedeného sa odmietajú tvrdenia týkajúce sa work out programu. (119) Ten istý vyvážajúci výrobca deklaroval vysoký poistný príjem počas obdobia vyšetrovania v dôsledku požiaru na jednej z výrobných liniek príslušného výrobku, ku ktorému došlo pred obdobím vyšetrovania. Spoločnosť odpočítala tento príjem z OV&A výdavkov súvisiacich s domácim predajom príslušného výrobku. Na druhej strane nezohľadnila náklady, ktoré vznikli počas obdobia vyšetrovania v dôsledku zmieneného požiaru. OV&A výdavky boli preto do značnej miery úmyselne znížené. Tento príjem z poistenia bol použitý na inštalovanie novej výrobnej linky, ktorá už viac nevyrábala príslušný výrobok. Na základe toho sa usúdilo, že všetky náklady a príjmy vyplývajúce z požiaru sú buď mimo obdobia vyšetrovania, alebo nesúvisia s príslušným výrobkom, a teda nemajú sa brať do úvahy pri výpočte OV&A výdavkov na účely výpočtu normálnej hodnoty. (120) Po zverejnení táto spoločnosť namietala voči vyššie uvedeným záverom, pričom tvrdila, že jej z dôvodu straty obchodu vznikli náklady. Toto tvrdenie bolo však už preskúmané počas návštevy na mieste na účely overenia, pričom spoločnosť nebola schopná predložiť podporný dôkaz vo forme časti príjmu z poistenia za údajnú stratu obchodu. Toto tvrdenie bolo preto odmietnuté. 9.2 Vývozná cena (121) Jeden vyvážajúci výrobca oznámil, že v pôvodnom vyšetrovaní mala spoločnosť súvisiaceho dovozcu v Spoločenstve. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že táto situácia sa zmenila a že dovozca v Spoločenstve, aj keby ešte existoval, už s ním viac nesúvisí. Treba poznamenať, že tento dovozca zodpovedal za značný objem predajov príslušného výrobku do Spoločenstva uskutočnených kórejským vyvážajúcim výrobcom. Táto otázka bola starostlivo preskúmaná s cieľom určiť, či v danom prípade bolo zaručené uplatňovanie ustanovení stanovených v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. (122) Vykonala sa analýza cien, ktoré kórejský vyvážajúci výrobca účtoval súvisiacemu dovozcovi. Zistilo sa, že tieto ceny boli zhodne účtované na rovnakej úrovni ako ceny účtované nesúvisiacim dovozcom počas obdobia vyšetrovania. Za týchto okolností sa usúdilo, že ceny medzi súvisiacimi stranami boli účtované podľa princípu nezávislých trhových cien a boli dôveryhodné. Z tohto dôvodu, keďže vývozné ceny boli dôveryhodné, nebolo potrebné sa vracať k ustanoveniam článku 2 ods. 9 základného nariadenia a prijať záver o vzťahu medzi obidvomi spoločnosťami. (123) Z tohto dôvodu sa vývozná cena v prípade tohto vyvážajúceho výrobcu zakladala na cenách zaplatených a splatných všetkými odberateľmi v Spoločenstve. (124) Vývozná cena pre zvyšných dvoch vyvážajúcich výrobcov sa zakladala na cenách zaplatených a splatných nesúvisiacimi odberateľmi v Spoločenstve. 9.3 Porovnanie (125) V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa vykonali úpravy vzhľadom na rozdiely v dovozných prirážkach a nepriamych daniach, clách, doprave, poistení, manipulácii, nakladaní a vedľajších výdavkoch, nákladoch na balenie, bankových poplatkoch, úverových nákladoch a podľa potreby v províziách, ak boli opodstatnené. (126) Všetci traja vyvážajúci výrobcovia si nárokovali vrátenie cla z toho dôvodu, že dovozné prirážky sa vzťahovali na podobný výrobok, keď bol určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, boli však refundované, keď bol výrobok predaný na vývoz do Spoločenstva. Vo všetkých prípadoch sa zistilo, že nárokovaná suma je vyššia ako clo uvalené na podobný výrobok na domácom trhu, a preto boli úpravy príslušne prispôsobené. (127) Po zverejnení dve spoločnosti namietali voči metodológii uplatnenej vzhľadom na úpravu týkajúcu sa vrátenia cla čiastočne na základe toho, že bola iná, ako metodológia použitá v pôvodnom vyšetrovaní. Tvrdili, že by sa namiesto toho mala uplatniť metodológia použitá v ich vyplnenom dotazníku. (128) Zistilo sa, že metóda výpočtu použitá spoločnosťami, podobná metóde použitej v pôvodnom vyšetrovaní, neodráža skutočnú úroveň dovozných ciel uvalených na podobný výrobok. Z tohto dôvodu nebola v súlade s požiadavkami článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia a preto bola odmietnutá. Metodológia použitá v súčasnom vyšetrovaní spĺňa podmienky stanovené v článku 2 ods. 10 písm. b) a preto sa považuje za najvhodnejšiu a zachováva sa. (129) Okrem toho, všetci traja vyvážajúci výrobcovia si nárokovali náklady spojené s úverovaním na základe skutočného úverového obdobia prijatého odberateľmi v rámci platobného systému „otvorených účtov“ používaného na kórejskom domácom trhu. Zistilo sa, že podľa tohto systému vo všeobecnosti vyvážajúci výrobcovia v skutočnosti neposkytli osobitné úverové obdobia a navyše, prijaté úverové obdobia nemohli byť presne určené, keďže nebolo možné priradiť účtovné bloky ku konkrétnym faktúram. Za týchto okolností sa tieto úpravy nemôžu vykonať. (130) Po zverejnení dve spoločnosti tvrdili, že skutočnosť, že využívajú systém otvorených účtov nie je dôvod na odmietnutie úpravy úverových nákladov. Vyšetrovanie však ukázalo, že nebol oznámený žiadny súlad medzi cenami a podmienkami na poskytovanie úveru. Nebolo možné dokázať, že osobitné podmienky na poskytovanie úveru boli dohodnuté zo zákazníkom pred uskutočnením predaja a že by preto mali vplyv na ceny a ich porovnateľnosť. Tvrdenia vyvážajúcich výrobcov preto museli byť zamietnuté. (131) Jeden vyvážajúci výrobca požadoval úpravu, pokiaľ ide o ďalšie faktory v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia na základe toho, že vývozné a domáce predaje sa uskutočnili na rôznej úrovni obchodovania, a preto ovplyvnili porovnateľnosť cien. Uviedol, že domáci predaj sa skutočne uskutočnil prevažne konečným užívateľom, zatiaľ čo vývozný predaj do Spoločenstva sa uskutočnil hlavne distribútorom. Keďže spoločnosť nebola schopná kvantifikovať príslušné úpravy, jej žiadosť bola založená na článku 2 ods. 10 písm. d) bod (ii) namiesto článku 2 ods. 10 písm. d) bod (i) základného nariadenia. Spoločnosť neskôr tvrdila, že úprava sa má zakladať na rozdiele cien účtovaných na domácom trhu konečnému užívateľovi a distribútorom. Spoločnosť však nebola schopná preukázať existenciu nijakého takéhoto nesporného a zreteľného rozdielu v cenách. Preto nebolo možné prijať záver, že rozdiel v úrovni obchodovania ovplyvnil porovnateľnosť cien, a preto bola táto žiadosť zamietnutá. (132) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že úprava vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych charakteristikách bola zaručená na základe rozdielu v denieri a lesku medzi druhmi výrobku. Spoločnosť však nedokázala opodstatniť fakt, že rozdiel v denieri a lesku ovplyvnil cenu alebo porovnateľnosť cien, a preto muselo byť toto tvrdenie odmietnuté. 9.4 Dumpingové rozpätie (133) Porovnanie priemernej váženej normálnej hodnoty s priemernou váženou vývoznou cenou jednotlivých druhov výrobku dodaných zo závodu pre dvoch vyvážajúcich výrobcov odhalilo existenciu dumpingu. Navyše, v súvislosti s jedným vyvážajúcim výrobcom treba poznamenať, že vývozné ceny v poslednom mesiaci OV („druhé časové obdobie”) boli, ako sa zistilo, celkovo i v priemere vyššie ako vývozné ceny účtované v období pred uvedeným mesiacom („prvé časové obdobie”). Zatiaľ čo vývozné ceny počas druhého časového obdobia boli vysoké a väčšinou nedosahovali dumpingovú úroveň, značný dumping sa praktizoval v prvom období, keď boli vývozné ceny nižšie. To znamená, že charakter vývozných cien sa výrazne líšil medzi prvým a druhým časovým úsekom obdobia vyšetrovania. Navyše sa zistilo, že porovnanie na základe priemerných hodnôt by neodrážalo značný dumping praktizovaný v prvom časovom úseku obdobia vyšetrovania, keďže táto metóda by neumožnila náležite zohľadniť veľké rozdiely v charaktere vývozných cien medzi prvým a druhým časovým úsekom obdobia vyšetrovania. Z tohto dôvodu, a vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodnení (124), bol prijatý záver, že priemerná vážená normálna hodnota má byť porovnávaná s cenami všetkých jednotlivých vývozných transakcií v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, aby bol odzrkadlený celý rozsah praktizovaného dumpingu. (134) Z dôvodov uvedených vyššie v odôvodnení (44) nebolo možné porovnávať jednotlivé normálne hodnoty a jednotlivé vývozné ceny medzi transakciami. Keďže jeden vyvážajúci výrobca skutočne vystavil každému odberateľovi iba jednu faktúru mesačne, nebolo možné zistiť primeranú zhodu medzi jednotlivými vývoznými transakciami a jednotlivými transakciami domácich predajov. Vo väčšine prípadov by takéto porovnanie vyžadovalo robiť priemery medzi cenami za ten istý mesiac (čo by potom nepredstavovalo porovnanie medzi transakciami), alebo prikročiť k náhodnému výberu vývoznej ceny, ktorá sa má zvoliť na porovnávanie. (135) Vyvážajúci výrobca, ktorého priemerná vážená normálna hodnota bola porovnaná s cenami všetkých jednotlivých vývozných transakcií, namietol voči tejto metodológii. Spoločnosť tvrdila, že skutočne existuje hospodársky dôvod na toto obmedzené množstvo transakcií uskutočnených za nedumpingové ceny počas posledného mesiaca OV a preto nie je dôvod usudzovať, že existoval model vývozných cien na základe časového obdobia. Malo by sa však poznamenať, že hospodársky dôvod na tieto faktúry - bez ohľadu na to, či je takýto dôvod v tejto súvislosti relevantný alebo nie – nebolo možné overiť u končného zákazníka. Okrem toho, tvrdenie vyvážajúceho výrobcu, že existuje hospodársky dôvod na toto obmedzené množstvo transakcií je v protiklade voči informáciám poskytnutým samotnou spoločnosťou, ktorá počas vyšetrovania tvrdila, že kompenzácia cien sa uskutočnila po OV. Navyše dumpingové rozpätie pre spoločnosť na základe vážený priemer/vážený priemer počas jedenástich mesiacov OV (okrem decembra) a počas prvého semestra OV, vyústilo do podobnej úrovne na akej je rozpätie pri použití metodológie vážený priemer/transakcia za celé OV. Na základe uvedeného je metodológia porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s cenami všetkých jednotlivých vývozných transakcií v tomto prípade vhodná. (136) Pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky bolo vypočítané priemerné vážené dumpingové rozpätie spoločností vo vzorke. Na tento účel spoločnosť Sung Lim Co., Ltd, ktorej dumpingové rozpätie je minimálne, nebola zohľadnená v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. (137) Stanovené dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento dovoznej ceny cif franko hranica Spoločenstva pred zaplatením cla, sú tieto: - Huvis Corporation, Seoul 5,7 %, - Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %, - Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % ( de minimis) , - Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky 6,0 % - Všetky ostatné spoločnosti 10,6 %. 10. Taiwan (138) Vyplnené dotazníky boli obdržané od dvoch vyvážajúcich výrobcov vybraných vo vzorke. (139) Obidvaja vyvážajúci výrobcovia spočiatku predložili údaje o všetkých výrobkoch obsahujúcich polyester. Keďže sa však toto preskúmanie týka len syntetických strižových vlákien z polyesteru, nemykaných, nečesaných alebo inak nespracovaných na spriadanie, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN 5503 20 00 (t. j. obsahujú 50 alebo viac percent polyesteru), výrobky, ktoré vyvážajúci výrobcovia deklarovali ako obsahujúce menej ako 50 % polyesteru, neboli brané do úvahy. 10.1 Normálna hodnota (140) Predaje podobných výrobkov boli pre obidvoch vyvážajúcich výrobcov reprezentatívne. Normálna hodnota sa do značnej miery zakladala na cenách zaplatených alebo splatných nezávislými odberateľmi na Taiwane v rámci bežného spôsobu obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Avšak pre tie druhy výrobku, ktorých domáci predaj bol nedostatočný, alebo sa neuskutočnil v rámci bežného spôsobu obchodovania, bola normálna hodnota zostavená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, ako je vysvetlené v odôvodnení (34). OV&A výdavky a zisk sa zakladali na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a odbytu podobného výrobku v rámci bežného spôsobu obchodovania vyvážajúcim výrobcom zahrnutým do vyšetrovania v súlade so znením článku 2 ods. 6 základného nariadenia. 10.2 Vývozná cena (141) Vývozné ceny pre obidvoch vyvážajúcich výrobcov boli stanovené na základe cien skutočne zaplatených nesúvisiacimi odberateľmi v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. 10.3 Porovnanie (142) V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa urobili úpravy vzhľadom na rozdiely v doprave, poistení, manipulácii, nakladaní a vedľajších nákladoch, balení, úverovaním, bankových poplatkoch, rabatoch, eskontoch, úverových nákladoch a podľa potreby v províziách, ak boli opodstatnené. 10.4 Dumpingové rozpätia (143) Priemerná vážená normálna hodnota pre jednotlivé druhy PSV bola porovnávaná s priemernou váženou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia na základe dodania zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodovania. (144) Porovnaním sa zistila existencia dumpingu v prípade dvoch vyšetrovaných taiwanských vyvážajúcich výrobcov, pričom dumpingové rozpätie sa rovnalo sume, o ktorú takto stanovená normálna hodnota presahovala cenu pre vývoz do Spoločenstva. (145) Stanovené dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento dovoznej ceny cif franko hranica Spoločenstva pred zaplatením cla, sú tieto: - Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1.7 %, - Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1.8 %. (146) Keďže obidve dumpingové rozpätia sú minimálne, t. j. nižšie ako 2 %, a sú v súlade s ustálenou praxou Spoločenstva, konanie proti Taiwanu má byť zastavené bez uloženia opatrení, ak sú okolnosti, na ktorých sa tieto výsledky zakladajú, považované za trvalé. D. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA/OPAKOVANÉHO VÝSKYTU ŠKODLIVÉHO DUMPINGU 1. Všeobecne (147) V rámci predbežného skúmania týkajúceho sa Taiwanu a Kórejskej republiky Komisia tiež skúmala, či zmenené okolnosti, pokiaľ ide o pôvodné vyšetrovanie v súvislosti s dumpingom a ujmou, môžu byť v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia posudzované ako okolnosti trvalého charakteru. (148) Okrem toho, pokiaľ ide o Taiwan a v súlade s článkom 11 ods. 7 základného nariadenia, Komisia ďalej skúmala, či je pravdepodobné, že dumping bude pokračovať, alebo sa zopakuje, ak sa opatrenia zrušia. 2. Kórejská republika (149) Ako sa uvádza vyššie, toto vyšetrovanie dokázalo existenciu dumpingu v prípade dvoch z troch vyvážajúcich výrobcov vybraných vo vzorke, aj keď na nižšej úrovni ako v pôvodnom vyšetrovaní. Pokiaľ ide o tretieho vyvážajúceho výrobcu, bolo rovnako ak v pôvodnom vyšetrovaní zistené, že dumping je na minimálnej úrovni. (150) Analýza týkajúca sa trvalého charakteru zmenených okolností v súvislosti s dumpingom zohľadňovala výrobnú kapacitu, vývoj objemu predajov na domácom trhu, na trhu Spoločenstva a v rámci vývozu na trh tretích krajín, ako aj ceny príslušného výrobku predávaného na každom zo zmienených trhov troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike vybraných vo vzorke, čo predstavovalo viac ako 80 % vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva počas obdobia vyšetrovania. 2.1 Výrobná kapacita (151) Objem výroby príslušného výrobku sa od roku 2001 (opatrenia boli uložené v decembri 2000) mierne zvýšil o 3,5 %, zatiaľ čo výrobná kapacita klesla približne o 4 %. Využitie kapacity dosiahlo teda vysokú úroveň (89 % v roku 2001 a 95 % počas obdobia vyšetrovania) a voľné kapacity sú nízke. Vyvážajúci výrobcovia nepredpokladali na ďalšie roky nijaké zvýšenie objemu výroby a jeden z najväčších vývozcov príslušného výrobku do Spoločenstva počas obdobia vyšetrovania dokonca zastavil výrobu príslušného výrobku po období vyšetrovania. 2.2 Objem predaja (152) Domáci trh ostal v posledných rokoch pomerne stabilný. Hoci domáca spotreba môže klesať v dôsledku presunu niektorých výrobných zariadení užívateľov PSV za hranice Kórey, nijaká výrazná a okamžitá zmena domáceho trhu sa neočakáva. Aj keby spotreba PSV na domácom trhu poklesla, výroba sa môže zamerať buď na iné polyesterové vlákna, čo je technicky dosť ľahko uskutočniteľné, alebo môže byť príslušný výrobok vyvážaný do tretích krajín bez dumpingového cla alebo s nižšími dumpingovými clami ako na trhu Spoločenstva, alebo sa môžu uplatniť obidve možnosti. Navyše, kórejskí výrobcovia sú skôr exportne orientované spoločnosti predávajúce viac ako 70 % svojej produkcie PSV na trhy tretích krajín. Vzhľadom na pomerne nízku závislosť od domáceho trhu pokles domácej spotreby by nemal výrazný vplyv na ziskovosť spoločností. Preto by nemusela nevyhnutne vzniknúť naliehavá potreba rozšíriť predaj na iných odberateľov mimo Kórey ponúkaním PSV za nižšie ceny. Na základe dostupných informácií nemožno teda urobiť záver, že zmena veľkosti domáceho trhu by viedla automaticky k zvýšeniu vývozov PSV do Spoločenstva za ešte nižšie dumpingové ceny. (153) Pokiaľ ide o vývozný predaj do iných tretích krajín, tento predaj bol v priebehu posledných troch finančných rokov stabilný a predstavoval približne 68 % celkového predaja príslušného výrobku. Nejestvuje nijaký dôvod domnievať sa, že trhy tretích krajín nemôžu absorbovať ďalšie vývozy v budúcnosti, najmä keď dopyt po PSV celosvetovo rastie v dôsledku širších možností uplatnenia príslušného výrobku, ktoré sa už nemusia obmedzovať len na spriadanie alebo tkané aplikácie, ale v čoraz väčšej miere aj na netkané aplikácie. (154) Vzhľadom na vysokú mieru využívania kapacít kórejských výrobcov, nízke voľné kapacity, ako aj pomerne stabilnú situáciu na domácom trhu a iných vývozných trhoch, je tiež nepravdepodobné, že by zníženie úrovne antidumpingových opatrení viedlo k výraznému poklesu dovozov príslušného výrobku do Spoločenstva. 2.3 Vývozné ceny (155) Komisia skúmala, či by znížené dumpingové rozpätia mohli viesť k zníženiu vývozných cien, čo môže mať za následok vyšší dumping. V tejto súvislosti, keďže sa uplatňovali opatrenia a vývozy do Spoločenstva sa napriek týmto opatreniam uskutočňovali na stabilnej a vysokej úrovni, nič nenaznačuje, že by nižšie dumpingové rozpätia vyvolali nižšie vývozné ceny. Naopak, možno tvrdiť, že nižšie dumpingové clá, ktoré majú zaplatiť dovozcovia, by vytvorili pre spoločnosti v Kórei možnosť zvýšiť svoje ceny bez toho, aby sa zmenila konečná cena, ktorú zaplatí nesúvisiaci odberateľ. 2.4 Pravdepodobný vývoj normálnej hodnoty (156) Nezistili sa nijaké náznaky toho, že by normálna hodnota stanovená počas tohto skúmania nemohla byť posudzovaná ako normálna hodnota trvalého charakteru. (157) Mohlo by sa tvrdiť, že vývoj cien surovín silne súvisiaci s cenami ropy, môže mať významný vplyv na normálnu hodnotu. Usúdilo sa však, že nakoľko suroviny sú komodity, ktorých cena je určovaná medzinárodne, zvýšenie cien surovín by malo rovnaký účinok na vývoznú cenu ako na normálnu hodnotu, pretože všetci hráči na trhu by boli postihnutí rovnako. 2.5 Závery pre Kórejskú republiku (158) Vzhľadom na uvedené a v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia bol prijatý záver, že zmenené okolnosti, ktoré viedli k zníženiu dumpingového rozpätia možno odôvodnene označiť za okolnosti trvalého charakteru. (159) Pokiaľ ide o spoločnosť, u ktorej bolo zistené minimálne dumpingové rozpätie, treba poznamenať, že táto spoločnosť od uloženia konečných opatrení v roku 2000 už podliehala 0 % antidumpingovému clu. Napriek tomu, nehľadiac na nízke ceny dovozov najmä z ČĽR a Saudskej Arábie, ktoré konkurovali kórejským dovozom, v tomto predbežnom skúmaní nebol u tejto spoločnosti zistený nijaký dumping. Preto nejestvuje nijaký dôvod domnievať sa, že táto spoločnosť v budúcnosti výrazne zmení svoje vývozné správanie sa. (160) Vzhľadom na zistenie nižších dumpingových rozpätí u všetkých príslušných spoločností v Kórei a na to, že táto situácia nie je posudzovaná ako situácia krátkodobého charakteru, majú byť opatrenia uložené nariadením (ES) č. 2852/2000 príslušne zmenené a doplnené. (161) Z toho istého dôvodu má byť potvrdené minimálne dumpingové rozpätie pre spoločnosť Sung Lim Co., Ltd. 3. Taiwan (162) Analýza zohľadnila výrobnú kapacitu, vývoj objemu predajov na domácom trhu, na trhu Spoločenstva a v rámci vývozu na trhy tretích krajín (s výnimkou Spoločenstva), ako aj ceny príslušného výrobku predávaného na každom zo zmienených trhov u dvoch vyvážajúcich výrobcov na Taiwane vybraných vo vzorke, čo predstavovalo viac ako 90 % vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva počas obdobia vyšetrovania. 3.1 Výrobná kapacita (163) Výrobná kapacita dvoch vyvážajúcich výrobcov na Taiwane v priebehu posledných štyroch finančných rokov klesla približne o 6,5 %. Hoci využitie kapacity dosahuje celkovo iba 73 %, z časového hľadiska zostalo stabilné. Na základe dostupných informácií sa zdá, že výroba sa presúva do iných krajín (Vietnam, Čína), kde je vyššia produktivita. Z tohto dôvodu, aj keď je k dispozícii voľná kapacita, zvýšenie vývozov do Spoločenstva, ak by opatrenia boli zrušené, nie je veľmi pravdepodobné, pretože voľné kapacity budú skôr presunuté do tretích krajín. 3.2 Objem predaja (164) Hlavným trhom vyvážajúcich výrobcov pre príslušný výrobok v priebehu posledných troch finančných rokov nebolo Spoločenstvo, ale iné tretie krajiny. Objem predaja na trh Spoločenstva bol stále značný, keďže predstavoval 24 % celkového množstva predaja príslušného výrobku počas obdobia vyšetrovania. Je však potrebné poznamenať, že tento pomer postupom času klesol (29 % v roku 2001). Bez ohľadu na opatrenia uplatňované inými tretími krajinami (Čínou a Japonskom), vývozy do tretích krajín sa v priebehu troch rokov zvýšili o 14 % a v období vyšetrovania predstavovali 62 % celkového množstva predaja príslušného výrobku. (165) Predaj na domácom trhu počas posledných troch finančných rokov zostal stabilný a predstavoval 13,4 % celkového predaja príslušného výrobku počas obdobia vyšetrovania. (166) Vzhľadom na skutočnosť, že vyvážajúci výrobcovia, hoci vo viacerých tretích krajinách podliehajú antidumpingovým opatreniam, naďalej zvyšovali svoje vývozy do tretích krajín iných ako Spoločenstvo a že si naďalej udržiavali významnú prítomnosť na trhu Spoločenstva, nejestvujú žiadne jasné náznaky toho, že by sa nejaké voľné kapacity presmerovali na trh Spoločenstva, keby sa konanie proti Taiwanu ukončilo. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že prevod výrobnej kapacity do tretích krajín nesúvisí s opatreniami na ochranu obchodu proti dovozom pochádzajúcim z Taiwanu. . 3.3 Predajné ceny na vývozných trhoch (167) Cenové porovnanie sa uskutočnilo medzi cenami príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva a na vývoz do tretích krajín počas obdobia vyšetrovania. (168) Zistilo sa, že v celkových číslach (zahŕňajúcich všetky druhy príslušného výrobku) sú predajné ceny príslušného výrobku v Spoločenstve výrazne vyššie (viac ako o 10 % za posledné tri finančné roky) ako v tretích krajinách. Tento cenový rozdiel pozorovaný medzi trhom Spoločenstva a inými vývoznými trhmi však možno vysvetliť do značnej miery existenciou vysokých cenových rozptylov medzi druhmi výrobku vyvážanými vyvážajúcimi výrobcami. Navyše, keďže množstvá vyvážané do Spoločenstva sú napriek existencii antidumpingových opatrení značné, ukončenie opatrení by mohlo dokonca poskytnúť vývozcom rozpätie na zvýšenie svojich vývozných cien. (169) Z toho vyplýva, že nejestvujú žiadne náznaky toho, že by cenová úroveň praktizovaná na iných vývozných trhoch ponúkala spoločnosti možnosť znížiť ceny pre Spoločenstvo. 3.4 Pravdepodobný vývoj normálnej hodnoty (170) Nebol zistený nijaký náznak, ktorý by mohol poukazovať na zmenu normálnej hodnoty. Domáci trh zostal stabilný a nezmenila sa ani nákladová situácia súvisiaca s domácim trhom. (171) Pokiaľ ide o vplyv cien surovín na normálnu hodnotu, závery uvedené v odôvodnení (157) platia aj v prípade Taiwanu. 3.5 Závery pre Taiwan (172) Uvedená analýza neukazuje nijaký náznak toho, že by sa dumping zopakoval, keby boli opatrenia ukončené. 4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania/opakovaného výskytu (škodlivého) dumpingu (173) Opatrenia, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti vzhľadom na dovozy PSV s pôvodom v Kórejskej republike presahujú to, čo je nevyhnutné na odstránenie škodlivého vplyvu dumpingových dovozov. Vzhľadom na pravdepodobnosť, že dumping by pokračoval alebo sa zopakoval, keby boli opatrenia ukončené, a s odvolaním sa na zistenia dumpingu napriek opatreniam, ktoré sú v súčasnosti uplatňované voči Kórejskej republike, sa usúdilo, že opatrenia majú byť zmenené a doplnené a stanovené na úrovniach zistených v tomto skúmaní. (174) Opatrenia, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti vzhľadom na dovozy PSV s pôvodom na Taiwane už nie sú oprávnené. Vzhľadom na to, že nebol zistený nijaký náznak pravdepodobnosti, že by dumping pokračoval alebo sa zopakoval, keby boli opatrenia zrušené a s odvolaním sa na zistenia o dumpingu (minimálnom) vyplývajúce z tohto skúmania, usúdilo sa, že konanie proti Taiwanu má byť ukončené bez uloženia opatrení. (175) Sťažujúce sa výrobné odvetvie Spoločenstva vyjadrilo námietky voči navrhovanému ukončeniu antidumpingového konania proti dovozom z Taiwanu. Tvrdilo, že by sa mal analyzovať taiwanský trh ako celok a nielen situácia vyvážajúcich výrobcov vo vzorke vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosti, ktoré nie sú vo vzorke pravdepodobne znova začnú s vývozmi za dumpingové ceny, ak sa opatrenia zrušia. Argumentovalo sa tým, že spoločnosti, ktoré nie sú vo vzorke, by sa vzhľadom na ich zlú finančnú situáciu pravdepodobne snažili maximalizovať ich peňažný tok zvýšením ich objemu vývozu (za dumpingové ceny), čo by bolo potvrdené aj ich cenovými praktikami, pokiaľ ide o vývozy do USA. Ďalej sa tvrdilo, že keďže výrobná kapacita týchto spoločností by reprezentovala zhruba 66 % spotreby Spoločenstva, dopad týchto dovozov by bol značný. (176) Malo by sa poznamenať, že vybraná vzorka nereprezentuje iba 95 % taiwanského vývozu do EÚ, ale aj 43 % taiwanského vývozu do iných krajín, 71 % domáceho predaja a 57 % domácej výroby PSV a je preto vo veľkej miere reprezentatívna v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Malo by sa tiež poznamenať, že sťažujúce sa výrobné odvetvie Spoločenstva nemalo žiadne námietky voči vzorke v predchádzajúcej fáze konania. (177) Pokiaľ ide o pravdepodobnosť opätovného výskytu škodlivého dumpingu, sťažujúce sa výrobné odvetvie Spoločenstva argumentovalo iba na základe obvinení, ktoré neboli podložené dostatočnými dôkazmi. Z tohto dôvodu, pokiaľ ide o tvrdenie, že by sa spoločnosti, ktoré nie sú vo vzorke, vzhľadom na ich zlú finančnú situáciu, pravdepodobne snažili maximalizovať ich peňažný tok zvýšením objemu vývozu do EÚ za dumpingové ceny, by sa malo poznamenať, že peňažné prostriedky sa dajú vytvárať aj inými spôsobmi, ako je zvýšenie objemu predaja napr. dodatočnými úvermi, predajom neziskových obchodných sektorov a zvýšením kapitálu prostredníctvom vydávania akcií. Žiadne presvedčivé dôkazy neboli predložené ani pokiaľ ide o údajné dumpingové ceny vývozov do USA. A nakoniec, analýza výrobného odvetvia Spoločenstva pokiaľ ide o výrobnú kapacitu Taiwanu neberie do úvahy žiadne prípadné zníženie kapacity v Taiwane vzhľadom na premiestnenie taiwanských výrobných kapacít mimo Taiwanu a konkurz jedného z taiwanských výrobcov. (178) Na základe uvedeného sa záver, pokiaľ ide o opätovný výskyt dumpingu vzhľadom na Taiwan, zachováva. . E. UJMA 1. Definícia výrobného odvetvia Spoločenstva (179) Sťažnosť podporili títo výrobcovia v Európskom spoločenstve: - Catalana de Polimers, S.A, Španielsko - Dupont Sabanci Polyester GmbH, Nemecko - Industrias Químicas Textiles, S.A., Španielsko - Tergal Fibres, S.A., Francúzsko - Trevira GmbH, Nemecko - Wellman International Limited, Írsko (180) Keďže títo šiesti sťažujúci sa spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve predstavujú 49 % produkcie príslušného výrobku v Spoločenstve a keďže ani jeden nesťažujúci sa výrobca v Spoločenstve výslovne nevyjadril námietku voči začatiu tohto konania, usudzuje sa, že sťažujúci sa výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článkov 4 ods. 1 a 5 ods. 4 základného nariadenia. Dvaja nesťažujúci sa výrobcovia poskytli Komisii všeobecné informácie, ale sťažnosť nepodporili. 2. Spotreba Spoločenstva (181) Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe objemu dovozov príslušného výrobku z príslušných krajín a zo všetkých ostatných tretích krajín, o ktorých sa vie, že vyrábajú a vyvážajú príslušný výrobok do Spoločenstva, a objemu odbytu výrobného odvetvia Spoločenstva a iných výrobcov v Spoločenstve na trhu Spoločenstva. Keďže iba dvaja z 10 nesťažujúcich sa výrobcov v Spoločenstve predložili informácie o svojom odbyte, odbyt zvyšných ôsmich nesťažujúcich sa výrobcov bol vypočítaný podľa údajov vykázaných v sťažnosti, ktorú podalo výrobné odvetvie Spoločenstva. Tieto údaje boli potvrdené publikáciami nezávislej poradenskej firmy, ktorá sa špecializuje na sektor vlákien. (182) Kvôli konzistentnosti bol na stanovenie objemu dovozov v tomto konaní podľa príslušných číselných znakov KN využitý Eurostat. Je potrebné poznamenať, že objem dovozov vykázaný výrobcami v príslušných vyvážajúcich krajinách sa zhodoval so zodpovedajúcimi číslami Eurostatu. (183) V tejto súvislosti sa zistilo, že spotreba Spoločenstva stagnovala, zo 712 773 ton v roku 2000 klesla na 709 828 ton v období vyšetrovania (OV). Tabuľka 1 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Spotreba Spoločenstva (tony) | 712 773 100 | 661 227 94 | 729 916 102 | 709 828 99 | 3. Dovozy PSV z príslušných krajín 3.1 Kumulovanie (184) Pokiaľ ide o Taiwan, zistené dumpingové rozpätie predstavovalo menej ako 2 % (pozri vyššie odôvodnenia (138) až (146)). Preto podmienky uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia na kumulatívne hodnotenie dovozov príslušného výrobku z tejto krajiny spolu s dovozmi príslušného výrobku z ostatných posudzovaných krajín neboli splnené. (185) Komisia ďalej zvážila, či vplyvy dovozov PSV s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii a Južnej Kórei (ďalej len „príslušné krajiny“) majú byť hodnotené kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. (186) Uvedený článok stanovuje, že vplyvy dovozov z dvoch alebo viac krajín podliehajúcich súčasne tomu istému vyšetrovaniu majú byť hodnotené kumulatívne, ak (i) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozom z každej krajiny je vyššie ako minimálne, ako je definované v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, (ii) objem dovozov z každej krajiny nie je zanedbateľný a (iii) podmienky konkurencie medzi dovážanými výrobkami a podmienky konkurencie medzi dovážanými výrobkami a podobnými výrobkami Spoločenstva umožňujú takéto ocenenie. 3.1.1 Dumpingové rozpätie a objem dovozov (187) Ako bolo naznačené vyššie, toto vyšetrovanie ukázalo, že dumpingové rozpätia stanovené pre ČĽR, Saudskú Arábiu a Južnú Kóreu sú značne nad minimálnou úrovňou a objem dovozov zo zmienených krajín nie je zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia (ich podiely na trhu dosahovali v období vyšetrovania v uvedenom poradí 4,7 %, 3,1 % a 10 %). 3.1.2 Podmienky konkurencie (188) V záujme určenia vhodnosti kumulatívneho hodnotenia vzhľadom na podmienky konkurencie medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Spoločenstva Komisia na začiatku analyzovala trhové správanie sa vývozcov, pokiaľ ide o vývozné ceny a objemy. (189) Bolo zistené podobné trhové správanie sa čínskych, saudskoarabských a juhokórejských výrobcov, pokiaľ ide o vývozné ceny a objemy. Uvedené krajiny v priebehu posudzovaného obdobia skutočne znížili svoje priemerné jednotkové predajné ceny príslušne o 27 %, 23 % a 15 %. Okrem toho, vo všetkých troch krajinách bola zistená veľmi podobná úroveň predaja výrobkov za dumpingové ceny pre dovozy (pozri nižšie odôvodnenie (200)) (190) Všetky tri krajiny si tiež udržali značné podiely na trhu Spoločenstva, aj keď Južná Kórea je ďaleko najvýznamnejšou vyvážajúcou krajinou spomedzi troch príslušných krajín (v období vyšetrovania tieto podiely predstavovali 4,7 % v prípade ČĽR, 3,1 % v prípade Saudskej Arábie a 10 % v prípade Južnej Kórey). (191) Vyšetrovaním sa ďalej zistilo, že dovozy z ČĽR, Saudskej Arábie a Južnej Kórey do Spoločenstva využívali tie isté odbytové kanály, keďže v prevažnej väčšine prípadov sú zmienené dovozy realizované skôr cez distribútorov ako cez predaj konečným odberateľom. (192) Navyše, ako je vysvetlené vyššie (pozri odôvodnenie (22) a nasledujúce odôvodnenia), bolo zistené, že príslušný výrobok dovážaný z ČĽR, Saudskej Arábie a Južnej Kórey a príslušný výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné technické, fyzikálne a chemické charakteristiky a majú byť posudzované rovnako, pokiaľ ide o vzájomnú vymeniteľnosť a nahraditeľnosť, pričom si vzájomne konkurujú podľa jednotlivých druhov. (193) Jeden vyvážajúci výrobca zo Saudskej Arábie tvrdil, že PSV dovážané z tejto krajiny nekonkurujú PSV vyrábaným ostatnými príslušnými krajinami, najmä ČĽR, a výrobným odvetvím Spoločenstva. Podľa tvrdení tohto výrobcu saudskoarabská produkcia PSV sa zameriava výlučne na PSV základného alebo pravidelného tvaru, najmä na tie druhy výrobkov, ktoré nie sú vhodné pre špecifické aplikácie, ale skôr na všeobecné použitie, zatiaľ čo výrobcovia v ČĽR a v Spoločenstve majú kapacity alebo skutočne vyrábajú takzvané „špeciálne“ výrobky. Tieto špeciálne výrobky PSV sú obvykle značkové a prispôsobené konkrétnym aplikáciám alebo konečným využitiam, ako sú ohňovzdorné, antibakteriálne a neroztierateľné vlákna, a obvykle vyžadujú progresívny výskum a vývoj. Niektorí užívatelia ďalej uvádzali, že takzvaný „dutý združený“ druh, ktorý zmienení užívatelia označujú za „špeciálny výrobok“, dodávajú do Spoločenstva len juhokórejskí výrobcovia. (194) Vyšetrovanie tieto tvrdenia nepodporilo. Predovšetkým bolo zistené, že vývozy z ČĽR pozostávajú výlučne z PSV základného alebo pravidelného tvaru. Po druhé, vývozy PSV z Južnej Kórey sa nesústreďujú na „dutý združený“ druh, nakoľko tento druh predstavuje iba 24 % celkových vývozov do Európskeho spoločenstva za obdobie vyšetrovania. Okrem toho, podľa uvedenej definície „špeciálnych” druhov nemôžu byť „duté združené“ PSV považované za špeciálny druh. Bol získaný technický dôkaz skutočne potvrdzujúci, že všetci výrobcovia PSV sú obvykle schopní vyrábať duté združené vlákna, väčšina z nich však upúšťa od ich výroby, pretože už nie je rentabilná vzhľadom na prevládajúce cenové úrovne. Napokon, hoci výrobné odvetvie Spoločenstva vyrába a predáva „špeciálne“ výrobky, jeho obchodná činnosť je zameraná hlavne na segment PSV základného alebo pravidelného tvaru. (195) Zistilo sa teda, že vývozy príslušného výrobku z príslušných krajín si navzájom konkurujú a tiež konkurujú PSV, ktoré vyrába alebo by mohlo vyrábať výrobné odvetvie Spoločenstva. (196) Na základe uvedeného bol prijatý záver, že všetky podmienky opodstatňujúce kumulovanie dovozov PSV s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii a Južnej Kórei boli splnené. 3.2 Kumulovaný objem a podiel na trhu (197) Kumulované dumpingové dovozy z ČĽR, Saudskej Arábie a Južnej Kórey sa v období vyšetrovania zvýšili zo 111 905 ton v roku 2000 na 125 633 ton, t. j. o 12 %. (198) Kumulované podiely na trhu sa zvýšili z 15,6 % v roku 2000 na 17,6 % počas obdobia vyšetrovania. Tabuľka 2 | ČĽR, SAUDSKÁ ARÁBIA & JUŽNÁ KÓREA | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Dovozy (tony) Index | 111 905 100 | 89 457 79 | 120 847 107 | 125 633 112 | Podiel na trhu | 15,6 % | 13,5 % | 16,5 % | 17,6 % | 3.3 Ceny a cenový dopad dumpingu (199) Priemerná vážená cena dumpingových dovozov s pôvodom v ČĽR, Saudskej Arábii a Južnej Kórei klesla v čase medzi rokom 2000 a obdobím vyšetrovania o 18 %. Tabuľka 3 | ČĽR, SAUDSKÁ ARÁBIA & JUŽNÁ KÓREA | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Priemerná vážená cena (€/kg) Index | 1,08 100 | 1,07 99 | 0,9689 88 | 0,89 82 | (200) Na stanovenie cenového dopadu dumpingu Komisia analyzovala údaje týkajúce sa obdobia vyšetrovania. Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli ceny výrobku pre nezávislých odberateľov upravené v prípade potreby na úroveň dodania zo závodu, t. j. s vylúčením dopravných nákladov v Spoločenstve a po odpočítaní zliav a rabatov. Ceny rozličných druhov PSV definované v dotazníkoch boli porovnávané s predajnými cenami účtovanými vývozcami bez zliav, pričom sa uplatnili potrebné a oprávnené úpravy, aby sa ceny vyrovnali úrovni CIF franko hranica Spoločenstva. (201) Počas obdobia vyšetrovania priemerné vážené rozpätie predaja za dumpingové ceny bolo 16 % pre ČĽR, 16,8 % pre Saudskú Arábiu a 24 % pre Južnú Kóreu. 4. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva 4.1 Výroba (202) Objem výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva klesol počas posudzovaného obdobia o 5 %. Tabuľka 4 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Výroba (tony) Index | 236 902 100 | 229 598 97 | 225 290 95 | 224 649 95 | 4.2 Kapacita výroby a miery využitia kapacity (203) Kapacita výroby PSV sa udržiavala počas posudzovaného obdobia na stabilnej úrovni. Vzrástla len z 271 466 ton v roku 2000 na 271 561 v posudzovanom období. V rámci obdobia vyšetrovania dosahuje kapacita výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva 36 % celkovej spotreby Spoločenstva. (204) Miera využitia kapacity sa znížila o 6 percentuálnych bodov z 87 % na 81 %. Keďže samotná kapacita výroby sa neznížila, tento pokles využívania kapacity spôsobilo len zníženie objemov výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Tabuľka 5 | 2000 | 2001 | 2002 | OV | Kapacita výroby (tony) Index | 271 466 100 | 272 561 100 | 277.561 102 | 277.561 102 | Využitie kapacity | 87 % | 84 % | 81 % | 81 % | 4.3 Zásoby (205) Zásoby sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 13 %. Tento fakt sa však nepovažuje za náznak ujmy, pretože úroveň zásob odráža politiku výrobného odvetvia Spoločenstva udržiavať zásoby na úrovni v podstate sa ro