NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 2 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* KOM/2011/0154 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 25.3.2011 KOM(2011) 154 v konečnom znení NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 2 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia (predložený Komisiou) NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 2K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia So zreteľom na: - Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, - nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[1], a najmä na jeho článok 37, - všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2011 prijatý 15. decembra 2010, - návrh opravného rozpočtu č. 1/2011[2] prijatý 14. januára 2011, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 2 k rozpočtu na rok 2011. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú dostupné na internetovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod 3 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ 3 2.1. Slovinsko 3 2.2. Chorvátsko 4 2.3. Česká republika 4 2.4. Záver 6 3. Financovanie 6 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca 6 1. ÚVOD Predbežný návrh opravného rozpočtu č. 2 na rok 2011 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 19 546 647 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch v súvislosti s následkami silných dažďov v Slovinsku, Chorvátsku a v Českej republike. 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ 2.1. Slovinsko 1. Žiadosť o pomoc bola Komisii doručená 26. novembra 2010 v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 17. septembra 2010. Slovinské orgány žiadajú o pomoc na pokrytie škôd spôsobených záplavami, ku ktorým došlo po silných dažďoch v období od 17. septembra 2010 do 20. septembra 2010. 2. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, a teda patrí do oblasti pôsobnosti fondu solidarity. 3. Podľa odhadov slovinských orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 251 300 861 EUR. Táto suma zodpovedá 115,45 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu fondu solidarity, ktorá bola v prípade Slovinska stanovená na rok 2010 na 217,669 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Slovinska podľa údajov z roku 2008). 4. Keďže odhadované celkové priame škody vo výške 251,3 mil. EUR presahujú prahovú hodnotu pre mobilizáciu fondu solidarity uplatniteľnú na Slovinsko v roku 2010, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, a teda patrí do hlavnej oblasti pôsobnosti fondu solidarity. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. 5. Pokiaľ ide o dosah katastrofy, záplavy postihli 137 z 210 slovinských obvodov a spôsobili rozsiahle škody na infraštruktúre, podnikoch a súkromnom majetku. Celkove bolo zaplavených 8 241 budov vrátane priestorov 127 podnikov. Pokiaľ ide o infraštruktúru, bolo poškodených 91 mostov, 550 km štátnych ciest a 2000 km miestnych cestných komunikácií. Zo svojich domovov bolo evakuovaných 296 obyvateľov. Slovinsko okrem toho utrpelo vo viacerých oblastiach škody na kultúrnom dedičstve vrátane zaplavenia celých historických centier miest Kostanjevica na Krki a Krško, ako aj poškodenie soľných panví pri meste Piran. Slovinské orgány predložili náležitú žiadosť a poskytli presvedčivé dôkazy o závažnosti tejto katastrofy. 6. Náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa odhadujú na 171,3 mil. EUR a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 73 mil. EUR) sa týka nákladov v oblasti vodárenstva a odpadových vôd. 7. Postihnutý región je ako „konvergenčný región“ oprávnený na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). Slovinské orgány nenaznačili Komisii žiadny zámer využiť na financovanie následkov záplav iné zdroje Spoločenstva. 8. Slovinské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.2. Chorvátsko Chorvátsko postihli v dňoch 17. – 22. septembra 2010 intenzívne dažde, ktoré mali za následok veľké záplavy, ktoré zasiahli najmä západnú oblasť krajiny. Katastrofa spôsobila značné škody v infraštruktúre, v sektore poľnohospodárstva a na súkromnom majetku. 9. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 25. novembra 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 17. septembra 2010. 10. Ide o prírodnú katastrofu. Podľa odhadov chorvátskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 47 002 839 EUR. Keďže je táto suma nižšia než prahová hodnota 275,804 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Chorvátska z roku 2008), túto katastrofu nemožno klasifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Chorvátsko však bolo zasiahnuté tými istými záplavami, ktoré spôsobili veľké škody v Slovinsku. Preto sa dospelo k záveru, že bola splnená podmienka stanovená v článku 2 ods. 2 druhý pododsek nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, podľa ktorého krajina, ktorá bola ako susedná krajina postihnutá tou istou veľkou katastrofou, môže výnimočne získať pomoc z fondu solidarity. Chorvátsko je ako krajina nachádzajúca sa v procese rokovania o pristúpení k EÚ oprávnené na získanie pomoci z Fondu solidarity EÚ. 11. Pokiaľ ide o dosah a následky záplav, chorvátske orgány oznámili, že viac ako tisíc súkromných obydlí (domov a bytov) bolo zaplavených a mnoho rodín muselo byť evakuovaných. Podľa informácií záplavy vážne poškodili múzeum „Lapidárium“ v Novigrade. Závažné škody vznikli aj v energetickej, vodárenskej, kanalizačnej a dopravnej infraštruktúre, poškodené boli aj školské a zdravotnícke zariadenia a dochádzalo k výpadkom elektrickej energie a uzatváraniu ciest, čo sťažovalo okamžitú reakciu. Väčšina škôd bola zaznamenaná v sektore poľnohospodárstva, v ktorom celkové škody dosiahli viac ako 7 mil. EUR. 12. Chorvátske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 28 647 292 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov, ktorý sa odhaduje na viac ako 16 mil. EUR, sa týka čistenia oblastí postihnutých katastrofou. 13. Chorvátske orgány uviedli, že na odstraňovanie okamžitých následkov záplav sa nepoužívajú žiadne iné prostriedky pochádzajúce od Spoločenstva (napr. financovanie z nástroja IPA). 2.3. Česká republika Severné časti Českej republiky boli začiatkom augusta 2010 postihnuté nezvyčajne silnými dažďami vedúcimi k rozvodneniu riek. Obyvateľstvo tak bolo donútené opustiť svoje domovy a vznikli škody na verejnej infraštruktúre, súkromnom a podnikovom majetku, ako aj v poľnohospodárstve. 14. Žiadosť o pomoc bola Komisii doručená 14. októbra 2010 v rámci lehoty 10 týždňov od zaznamenania prvých škôd 7. augusta 2010. 15. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, a teda patrí do oblasti pôsobnosti fondu solidarity. 16. Podľa odhadu českých orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 436 477 560 EUR. Táto suma zodpovedá 53 % bežnej prahovej hodnoty pre mobilizáciu fondu solidarity, ktorá bola v prípade Českej republiky stanovená na rok 2010 na 824,03 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND podľa údajov z roku 2008). 17. Keďže výška celkových škôd neprekračuje bežnú prahovú hodnotu na mobilizáciu fondu solidarity, žiadosť bola posúdená na základe kritéria tzv. „výnimočnej regionálnej katastrofy“ podľa článku 2 ods. 2 posledného pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002, ktorý stanovuje podmienky na mobilizáciu fondu solidarity „vo výnimočných prípadoch“. Na základe uvedeného kritéria možno pomoc z fondu vo výnimočných prípadoch poskytnúť aj regiónu, ktorý bol postihnutý výnimočnou katastrofou, najmä prírodného charakteru, ktorá postihla väčšinu jeho obyvateľstva a má vážne a trvalé dôsledky na životné podmienky a hospodársku stabilitu regiónu. Nariadenie vyzýva, aby sa osobitná pozornosť zamerala na vzdialené a izolované oblasti, medzi ktoré patria ostrovné a najodľahlejšie oblasti vymedzené v článku 349 zmluvy. Postihnuté oblasti v Českej republike do tejto kategórie nepatria. V nariadení sa zároveň vyžaduje, aby sa žiadosti predložené na základe ustanovení o „výnimočných regionálnych katastrofách“ posudzovali s „najväčšou prísnosťou“ . 18. Podľa výročnej správy o fonde solidarity za obdobie (2002 až 2003)[3] Komisia zastáva názor, že na to, aby sa špecifické kritériá pre kvalifikáciu regionálnych katastrof vo vnútroštátnom kontexte zmysluplne uplatnili, je potrebné, aby sa jasne rozlišovalo medzi závažnými udalosťami, ktoré majú regionálny rozsah, a udalosťami, ktorých dosah je len lokálny. V súlade so zásadou subsidiarity patrí riešenie lokálnych udalostí do pôsobnosti vnútroštátnych orgánov, zatiaľ čo v prípade regionálnych udalostí možno uvažovať o podpore z fondu solidarity. Podľa žiadosti o pomoc záplavy postihli jedno súvislé územie Českej republiky, a to Liberecký kraj a susedný okres Děčín, ktorý patrí do Ústeckého kraja. Liberecký kraj hraničí s Poľskom a Nemeckom a okres Děčín hraničí s Nemeckom. Najvyššia intenzita zrážok a záplav bola zaznamenaná v povodí rieky Nisy a čiastočne rieky Labe. 19. Nariadenie (ES) č. 2012/2002 podmieňuje výnimočnú mobilizáciu fondu solidarity okrem iného aj tým, že katastrofa musí postihnúť väčšinu obyvateľstva regiónu, na ktorý sa žiadosť vzťahuje. V žiadosti Českej republiky o pomoc sa uvádza, že v Libereckom kraji bolo záplavami priamo postihnutých 262 088 obyvateľov (z celkových 439 027) v 81 obciach. V okrese Děčín záplavy postihli 43 obcí a zasiahli 90 % celkového počtu obyvateľov. Predložené dôkazy sú vierohodné a možno ich prijať. 20. V súvislosti s požiadavkou preukázať, že katastrofa spôsobila vážne a trvalé následky na životných podmienkach a hospodárskej stabilite regiónu, sa v žiadosti poukazuje predovšetkým na zničenie nevyhnutnej infraštruktúry (napr. v oblasti dopravy, vodárenstva a energetiky), na dosah katastrofy na podniky a vážne poškodenie veľkého počtu rodinných domov. Podľa informácií záplavy poškodili celkove 3 239 domov a 220 bytových domov v Libereckom kraji a 1 199 domov a 48 bytových domov v okrese Děčín, pričom mnohé z týchto budov už nemožno opraviť. Bolo nutné zabezpečiť provizórne ubytovanie pre takmer 2 500 osôb. Došlo k prerušeniu dodávok plynu a elektrickej energie a mnohé samostatné zdroje pitnej vody (studne) boli znečistené. V Libereckom kraji bolo zničených 7 mostov na hlavných cestných komunikáciách a 198 mostov na vedľajších cestách. V okrese Děčín záplavy zničili 146 mostov. Bolo poškodených 195 km ciest. Železničné trate boli počas niekoľkých mesiacov uzavreté. Súkromné podniky prišli o stroje, zariadenia, skladovaný tovar alebo dodávky, pričom mnohé z nich neboli poistené, v dôsledku čoho im v súčasnosti hrozí uzavretie prevádzky. Pokiaľ ide o zamestnanosť, najviac postihnuté bolo odvetvie cestovného ruchu, ktoré v tomto regióne predstavuje jeden z kľúčových hospodárskych faktorov. V dôsledku záplav sa počet návštevníkov Libereckého kraja znížil o viac ako 40 %. Infraštruktúra cestovného ruchu bola takisto vážne poškodená. V poľnohospodárskom odvetví záplavy zničili 165,5 ha poľnohospodárskej pôdy, ako aj úrodu zo 400 ha obilných polí a 100 ha polí repky olejnej. Celkove došlo v Libereckom kraji v priebehu 2 mesiacov po záplavách k hospodárskemu poklesu o 15 %. Okrem toho je oživenie vážne ohrozené hospodárskym útlmom posledných rokov a nedostatkom verejných prostriedkov na urýchlenú opravu nevyhnutnej infraštruktúry a odstránenie ďalších škôd. Očakáva sa, že úplný návrat do normálnych podmienok môže trvať aj niekoľko rokov. 21. Náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa odhadujú na 334 772 020 EUR, pričom tieto operácie sú rozdelené do 4 kategórií: a) okamžitú obnovu poškodenej infraštruktúry, b) poskytnutie dočasného ubytovania a financovanie záchranných prác, c) zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a bezprostrednej ochrany kultúrneho dedičstva a d) vyčistenie oblastí postihnutých katastrofou. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (195 mil. EUR) sa týka nákladov v oblasti dopravnej infraštruktúry. 22. Postihnutý región je ako „konvergenčný región“ oprávnený na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). České orgány uviedli, že do relevantných oblastí nebudú presmerované žiadne finančné prostriedky. 23. Pokiaľ ide o možné poistné krytie oprávnených škôd, české orgány uviedli, že na oprávnené náklady sa poistenie nevzťahuje. 2.4. Záver Z uvedených dôvodov sa navrhuje akceptovať žiadosti predložené Slovinskom, Chorvátskom a Českou republikou týkajúce sa záplav z augusta a septembra 2010 a navrhnúť v tejto súvislosti mobilizáciu fondu solidarity. 3. Financovanie Celkový ročný rozpočet Fondu solidarity EÚ predstavuje 1000 mil. EUR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách z roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd, ak sa táto výška nachádzala pod prahovou hodnotou na mobilizáciu fondu, a sadzba 6% v prípade škôd, ktorých výška túto prahovú hodnotu presahovala. Sadzba na stanovenie výšky prostriedkov, ktoré sa majú prideliť pri výnimočných regionálnych katastrofách alebo pri katastrofách v susediacej krajine, je 2,5 % celkových priamych škôd. Metodika na výpočet pomoci z fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. V tomto prípade sa navrhuje uplatniť rovnaké percentuálne sadzby a poskytnúť tieto sumy pomoci: (EUR) | Prijímajúci štát | Priame škody | Prahová hodnota | Suma pri sadzbe 2,5 % | Suma pri sadzbe 6 % | Celková výška navrhovanej pomoci | Slovinsko – záplavy september 2010 „veľká katastrofa“ | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 | Chorvátsko – záplavy september 2010 kritérium „susedná krajina“ | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 | Česká republika – záplavy august 2010 | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 | Spolu | 19 546 647 | Pri poskytnutí pomoci v tejto výške zostane vo Fonde solidarity Európskej únie minimálne 25 % prostriedkov na pokrytie potrieb v poslednom štvrťroku, ako sa vyžaduje na základe článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca Finančný rámec Okruh/podokruh | Finančný rámec 2011 | Rozpočet 2011 (vrátane NOR č. 1/2011) | NOR č. 2/2011 | Rozpočet 2011 (vrátane NOR č. 1-2/2011) | |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP | | 1. UDRŽATEĽNÝ RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Súdržnosť pre rast a zamestnanosť |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Spolu | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Rezerva[4] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. OCHRANA A RIADENIE PRÍRODNÝCH ZDROJOV | | | | | | | | | | Z toho výdavky súvisiace s trhom a priame platby |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Spolu | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerva | | |1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | | | 3. OBČIANSTVO, SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ | | | | | | | | | | 3a. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Občianstvo |683 000 000 | |861 459 910 |824 531 910 |+18 371 576 |+18 371 576 |879 831 486 |842 903 486 | | Spolu | 1 889 000 000 | |2 000 414 650 |1 637 809 255 |+18 371 576 |+18 371 576 |2 018 786 226 |1 656 180 831 | | Rezerva[5] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. EÚ AKO GLOBÁLNY AKTÉR[6] | 8 430 000 000 | | 8 758 125 360 |7 241 353 503 |+1 175 071 |+1 175 071 | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Rezerva | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRATÍVA[7] | 8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerva | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | SPOLU | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 091 787 742 |126 709 522 655 |+19 546 647 |+19 546 647 |142 111 334 389 |126 729 069 302 | | Rezerva | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 915 319 591 | | [1] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] KOM(2011) 9. [3] Výročná správa za obdobie rokov 2002 – 2003 a Správa o skúsenostiach získaných po roku uplatňovania nového nástroja, KOM(2004) 397 v konečnom znení z 26.5.2004. [4] Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) nie ja zahrnutý do výpočtu rezervy v rámci okruhu 1a (500 mil. EUR). Suma 34 mil. EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility. [5] Suma z Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) je zahrnutá mimo rámca príslušných okruhov, ako sa stanovuje v medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006). [6] Rezerva okruhu 4 na rok 2011 nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na pomoc v prípade mimoriadnych udalostí (253,9 mil. EUR). Suma 71 mil. EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility. [7] Vo výpočte rezervy v rámci stropu okruhu 5 je zohľadnená poznámka pod čiarou č. 1 finančného rámca na roky 2007 – 2013 týkajúca sa sumy 82 mil. EUR na príspevky zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia.