OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

Zlepšovanie prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch

I.Výzva na jednotnú akciu

1.Pre úspech európskej zelenej dohody má zásadný význam zapojenie a angažovanosť členských štátov, verejnosti a všetkých zainteresovaných strán. Komisia sa v európskej zelenej dohode zaviazala, že „zváži revíziu nariadenia o Aarhuskom dohovore s cieľom zlepšiť prístup k administratívnemu a súdnemu preskúmaniu na úrovni EÚ pre občanov a mimovládne organizácie, ktoré majú obavy o zákonnosť rozhodnutí s účinkami na životné prostredie. Komisia takisto podnikne kroky, aby sa zlepšil ich prístup k spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch vo všetkých členských štátoch“.

2.Ak má byť európska zelená dohoda úspešná a má sa ňou zabezpečiť trvalá zmena, EÚ by mala spolupracovať s občanmi a so zainteresovanými stranami. Verejnosť je hybnou silou zelenej transformácie a mala by ňou aj zostať. Mala by mať prostriedky na to, aby sa mohla aktívnejšie zapájať do tvorby a vykonávania nových politík. V záujme posilnenia dôvery vo vnútroštátne správy aj správu EÚ je rovnako dôležitá existencia potrebného „systému bŕzd a protiváh“ s cieľom zaistiť, aby bolo možné kontrolovať súlad aktov a rozhodnutí s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia. Prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia prostredníctvom Súdneho dvora EÚ (ďalej len „SDEÚ“) a vnútroštátnych súdov ako súdov Únie predstavuje dôležité podporné opatrenie prispievajúce k dosiahnutiu transformácie podľa európskej zelenej dohody a spôsob, ako posilniť úlohu strážcu, ktorú občianska spoločnosť môže v demokratickom priestore zohrávať.

3.Toto oznámenie je prílohou k návrhu Komisie na zmenu nariadenia (ES) č. 1367/2006 (ďalej len „nariadenie o Aarhuskom dohovore“) s cieľom zlepšiť vnútorné preskúmanie správnych aktov [COM(2020) …]. Návrhom sa bude po jeho prijatí spoluzákonodarcami zlepšovať vykonávanie Aarhuského dohovoru (ďalej len „dohovor“) „spôsobom, ktorý je zlučiteľný so základnými zásadami právneho poriadku Únie a s jej systémom súdneho preskúmania“. Navrhuje sa, aby mali mimovládne organizácie v oblasti životného prostredia širšie možnosti namietať proti konaniu a nečinnosti inštitúcií a orgánov EÚ v súlade s dohovorom.

4.Cieľom legislatívneho návrhu je posilniť systém prístupu k spravodlivosti EÚ v záležitostiach životného prostredia. V rámci tohto systému ako celku sa každému žiadateľovi poskytuje prístup k účinnému mechanizmu nápravy v súlade s požiadavkami dohovoru.

5.Cieľom tohto oznámenia je zdôrazniť významnú úlohu, ktorú v celkovom systéme EÚ zohrávajú členské štáty. Členské štáty majú poskytovať a uľahčovať prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, ktoré sú upravené v aktoch prijatých podľa právnych predpisov EÚ vrátane vnútroštátnych vykonávacích opatrení týkajúcich sa nelegislatívnych aktov EÚ. Súčasťou prístupu k spravodlivosti je poskytnutie aktívnej legitimácie mimovládnym organizáciám a jednotlivcom, ktorých sa priamo dotýka porušovanie práva životného prostredia, a to aj v cezhraničnom kontexte. V praxi však, žiaľ, existujú nedostatky. V roku 2019 Komisia uverejnila preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov, v ktorom identifikovala sériu systémových nedostatkov v súvislosti s vykonávaním prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v praxi v rámci vnútroštátnych právnych systémov. Zdôraznila najmä problémy, ktorým čelia mimovládne organizácie pri získavaní aktívnej legitimácie na predkladanie právnych námietok v záležitostiach životného prostredia týkajúcich sa EÚ, a procesné prekážky, ako sú neúmerne vysoké náklady.

6.V záujme zlepšenia systému prístupu k spravodlivosti EÚ v záležitostiach životného prostredia v súlade s dohovorom, ktorého stranami sú členské štáty vo vlastnom mene, Komisia vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili vykonávanie platných právnych predpisov EÚ. Rovnako je dôležité, aby sa pravidlami členských štátov, ktoré sa vzťahujú na súdnictvo a súdnu prax, úplne vykonávala judikatúra SDEÚ týkajúca sa prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia. Vnútroštátne právne predpisy by tomu navyše nemali prekážať, napríklad tým, že sa v nich neposkytne aktívna legitimácia mimovládnym organizáciám, ako sa vyžaduje v rámci dohovoru. V záujme zabezpečenia právnej istoty vo všetkých členských štátoch musí vnútroštátne právo spĺňať požiadavky stanovené v dohovore, v právnych predpisoch EÚ a v judikatúre SDEÚ. Vnútroštátne súdy by navyše mali uplatňovať a presadzovať platné pravidlá so zreteľom na požiadavky stanovené vo vnútroštátnych právnych poriadkoch, ktoré vychádzajú z práva EÚ.

II.Význam prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ

7.Prístup k účinnému prostriedku nápravy a k spravodlivému procesu predstavuje v rámci právneho poriadku EÚ základné právo. Účinné systémy súdnictva zohrávajú zásadnú úlohu pri zaistení ochrany právneho štátu zakotveného v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“), ako aj pri zabezpečení účinného uplatňovania práva EÚ a zvyšovaní dôvery verejnosti vo verejné správy.

8.Odzrkadľuje sa to takisto v článku 19 ods. 1 ZEÚ, v ktorom sa vyžaduje, aby členské štáty ustanovili v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje právo Únie, prostriedky nápravy potrebné na zabezpečenie účinnej právnej ochrany, ako aj v judikatúre SDEÚ v oblasti prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia. Prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia má význam aj v kontexte článkov 41 a 47 Charty základných práv EÚ a prispieva k zabezpečeniu právnej istoty.

9.Jednotlivci a mimovládne organizácie zohrávajú kľúčovú úlohu pri identifikácii potenciálneho porušovania práva EÚ prostredníctvom podávania sťažností správnym orgánom alebo predkladania vecí súdu. Keď sa jednotlivci alebo mimovládne organizácie domáhajú spravodlivosti na mimosúdnom správnom orgáne, takéto preskúmanie sa nazýva správne preskúmanie. Ak žiadajú o nápravu na súde, ide o súdne preskúmanie.

10.Súčasťou systému správnych a súdnych prostriedkov nápravy EÚ ako celku nie je len mechanizmus vnútorného preskúmania podľa nariadenia o Aarhuskom dohovore a možnosť obrátiť sa na SDEÚ, ale opiera sa aj o vnútroštátne súdy. Predovšetkým v článku 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa každej fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá je stranou konania pred vnútroštátnymi súdmi, umožňuje obrátiť sa na SDEÚ s návrhom na začatie prejudiciálneho konania, pokiaľ ide o platnosť aktov prijatých inštitúciami EÚ. Systém prostriedkov nápravy EÚ spoločne s vnútroštátnymi systémami prostriedkov nápravy sú podstatné z hľadiska poskytovania účinného prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ.

III.EÚ ako strana dohovoru

11.EÚ sa formálne stala stranou dohovoru v roku 2005. Samostatne je stranami dohovoru aj 27 členských štátov, pričom každý má svoje vlastné a spoločné právomoci, úlohy a povinnosti v záujme zabezpečenia prístupu k spravodlivosti v „záležitostiach životného prostredia“ podľa článku 1 dohovoru. Na záväzok dodržiavať dohovor sa teda vzťahuje táto charakteristická vlastnosť EÚ, kde právomoci vykonáva EÚ a jej členské štáty. V ďalších odsekoch je dôležité pripomenúť osobitné obmedzenia a osobitnú povahu záväzkov vyplývajúcich z ratifikácie dohovoru.

12.Podľa vymedzenia pojmov v dohovore je EÚ regionálna hospodárska integračná organizácia. Podľa článku 19 ods. 5 dohovoru sa od EÚ vyžadovalo, aby pri oznámení listiny o ratifikácii oznamovala „rozsah svojich právomocí vo vzťahu k záležitostiam upravovaným týmto dohovorom“.