SK Úradný vestník Európskej únie C 230/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Dokončenie HMÚ – Úloha daňovej politiky“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2015/C 230/04)

Spravodajca: Carlos TRIAS PINTÓ Pomocný spravodajca: Petru Sorin DANDEA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. februára 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Dokončenie HMÚ – Úloha daňovej politiky“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 18. novembra 2014.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 503. plenárnom zasadnutí 10. a 11. decembra 2014 (schôdza z 10. decembra 2014) prijal 164 hlasmi za, pričom 53 členovia hlasovali proti a 11 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. To, že obnova v Európe je pomalšia než inde vo svete, naznačuje úroveň nefunkčnosti, ktorou sa musí zaoberať prehĺbená hospodárska a menová únia. Toto stanovisko podporuje proces prehĺbenia HMÚ, najmä v eurozóne, z hľadiska úlohy zdaňovania. Pokrok v koordinácii priameho zdaňovania bolo a naďalej bude ťažké dosiahnuť, pretože zostáva v kompetencii členských štátov a je zakorenené v spôsobe, akým sa každý členský štát rozhodol po stáročia financovať svoje štátne výdavky, ktoré považuje za nevyhnutné. Každá zmena v zdaňovaní musí viesť k daňovému režimu, ktorý bude z celosvetového hľadiska konkurencieschopnejší a udržateľnejší.

1.2. Na zabezpečenie riadneho fungovania hospodárskej a menovej únie sa musia počas novej legislatúry vytvoriť základy pre fiškálnu úniu schopnú prekonať veľkú odlišnosť medzi národnými normami, ktoré komplikujú skutočnú integráciu a dosiahnutie jednotného trhu, a postupne napredovať k tejto únii a ďalej aj k do istej miery posilnenému spoločnému rozpočtu pre eurozónu.

1.3. Popri menovom pilieri ECB musí v strednodobom horizonte existovať aj tzv. spoločný rozpočtový pilier, aby sa zabezpečila makroekonomická stabilizácia v rámci HMÚ, najmä v prípade „asymetrických šokov“.

1.4. Chyby a medzery v daňovej politike možno prekonať ambicióznejšími opatreniami v eurozóne zameranými na zníženie a homogenizáciu rôznych daní, rozšírenie daňových základov, harmonizáciu daňových sadzieb, ako aj posilnenie nástrojov spolupráce a výmeny informácií s cieľom bojovať proti daňovým podvodom a únikom.

1.5. Zákonodarné orgány musia počas nového funkčného obdobia úzko spolupracovať s OECD a krajinami G20 a snažiť sa nájsť rýchle riešenie celosvetového problému narúšania základu dane a presunu ziskov. OECD dosiahla pokrok tým, že zavádza globálny model zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je získať daň tam, kde sa nachádza hospodárska aktivita. Mal by byť základom pre daň z príjmu právnických osôb v EÚ.

1.6. S cieľom pokročiť smerom k vytvoreniu hlbšej fiškálnej únie je potrebné naďalej dohliadať nad rozpočtami v súlade s balíkom dvoch právnych aktov („Two Pack“) a rýchlo zriadiť fond vlastných rozpočtových prostriedkov v eurozóne, ktorý by umožnil vyrovnať hospodársku nerovnováhu (1).

1.7. Výbor plne podporuje pokračovanie procesu európskeho semestra, ktorý by sa mal preskúmať, aby sa zabezpečila jeho účinnosť. Odporúčania pre jednotlivé krajiny by mohli byť nástrojom na presun k spoločnému základu.

1.8. Je nevyhnutné prekonať problém nedostatočného spoločného rozpočtu, ktorý sotva presahuje 1 % HDP EÚ, a to najmä v eurozóne. Predseda Komisie Juncker vo svojich politických usmerneniach „Nový začiatok pre Európu“ žiada, aby sa rozpočet ďalej zameriaval na pracovné miesta, rast a konkurencieschopnosť. EHSV podporuje tento prístup a zdôrazňuje, že je potrebné využiť preskúmanie viacročného finančného rámca na konci roka 2016 na to, aby sa vytvorili základy pre silnejší rozpočet s cieľom splniť riadne fungovanie menovej únie.

1.9. Komisia by mala nadviazať na svoje oznámenie z marca 2013 „Smerom k rozsiahlej a skutočnej hospodárskej a menovej únii“ (2) a zaviesť nástroj konvergencie a konkurencieschopnosti orientovaný na zmluvné dojednania pre členské štáty na zavedenie reforiem s vnútroštátnym a európskym úžitkom na riešenie nerovnováh, ktoré by sa nemohli podniknúť bez finančnej pomoci. Tento fond by sa mal rozrásť do rozpočtovej kapacity vlastných zdrojov schopnej poskytnúť dočasnú pomoc pri prekonávaní regionálnych šokov (3).

1.10. Rozpočet eurozóny by mal prispieť k lepšiemu fungovaniu menovej únie, zabezpečiť rozpočtovú podporu v záujme dosiahnutia riadnej bankovej únie a vyrovnávať asymetrické šoky. Tieto funkcie chýbali v čase prepuknutia hospodárskej krízy, čo dramatickým spôsobom zvýraznilo priepastné rozdiely, ktoré si vyžadovali rozpočtové opatrenia.

1.11. EHSV si uvedomuje zložitosť tejto témy a navrhuje postupne prijať súbor opatrení v súlade s cieľmi uvedenými v európskych zmluvách (4): Krátkodobo (6 až 18 mesiacov): — Zaviesť na úrovni EÚ „spoločný konsolidovaný daňový základ“ (5) v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami výboru (6), ktorý by mal spravodlivejšie kritéria, než sa navrhuje v súčasnom návrhu Komisie (7). Mal by sa tiež vziať do úvahy pokrok dosiahnutý OECD. — Reagovať na celkový vývoj na úrovni OECD a G20 súvisiaci s narúšaním základu dane a presunom ziskov (BEPS), aby sa zabezpečilo, že daňové režimy sú transparentné a neposkytujú nespravodlivé daňové úľavy, a bezodkladne vylúčiť z praktík členských štátov postupy, na základe ktorých sa vybraným spoločnostiam priznávajú osobitné daňové výhody. — Hľadať účinný kompromis v eurozóne na rozšírenie navrhovanej dane z finančných transakcií na ďalšie štáty okrem jedenástich členských štátov, ktoré tento projekt už podporujú. — Zapojiť občanov do boja proti tieňovej ekonomike, daňovým únikom a daňovým podvodom podnecovaním súkromného sektora k tomu, aby posilnil nástroje ako poukazy na služby a využívanie elektronických foriem platby, ktoré zanechávajú stopy, a spoluprácu s orgánmi v tejto oblasti. — Zlepšiť administratívnu spoluprácu, ktorá by presahovala medze súčasnej siete a databázy DPH a ponúkala prostriedky na posilnenú spoluprácu v štyroch oblastiach: i) Posilniť súčasnú sieť Eurofisc (8) ako zárodok európskej agentúry na zúčtovanie DPH a boj proti daňovým podvodom, ktorá by začala fungovať v eurozóne, s cieľom doplniť informačné kanály od všetkých národných finančných úradov, čím by sa vyriešil problém tzv. „kolotočových podvodov“ (9). ii) Posilniť ako právny základ v celej EÚ smernicu o vzájomnej spolupráci z roku 2011 (10) a v prípade potreby určité aspekty regulovať vo forme nariadenia. iii) EHSV nalieha na Komisiu, aby implementovala svoj návrh obsiahnutý v akčnom pláne boja proti daňovým podvodom a daňovým únikom, a to zahrnúť na čiernu listinu štáty, ktoré fungujú ako daňové raje a nerešpektujú zásady dobrej daňovej správy, a žiada, aby sa na úrovni EÚ vymedzili spoločné kritériá, na základe ktorých bude možné určiť tieto štáty alebo regióny, pričom je potrebné zabrániť tomu, aby sa tieto kritériá uplatňovali nerovnomerne. Výbor nalieha na GR pre hospodársku súťaž, aby riadne preskúmalo, či nedošlo k uzatvoreniu nekalých daňových dohôd medzi členskými štátmi a jednotlivými spoločnosťami. Podniky kótované na burzách by okrem toho mali mať povinnosť vo svojich správach o sociálnej zodpovednosti spoločnosti objasniť využitie a umiestnenie prevádzok v týchto krajinách. iv) Vytvoriť európsky orgán pre zjednodušenie zdaňovania na základe predchádzajúcich skúseností členských štátov. Strednodobo (18 mesiacov až 5 rokov): — Čo sa týka dane z príjmu právnických osôb: V zmysle „menového hada“ z osemdesiatych rokov a v rámci prípravy podkladov na zmenu zmluvy vytvoriť v eurozóne „daňového hada“, pomocou ktorého by sa postupne harmonizovali minimálne, maximálne a efektívne daňové sadzby. — Dosiahnuť určitú fiškálnu kapacitu eurozóny (11) príjmami z uvedenej dane z finančných transakcií a ďalších štyroch zdrojov: spotreba energií z neobnoviteľných zdrojov (len pre zdroje, ktoré zaznamenali pokles ceny v posledných rokoch), dočasný príspevok na prebytky platobnej bilancie, ktoré presahujú 6 % HDP (12), vydávanie spoločne zaručených dlhopisov a účasť na príjmoch z emisie peňazí. — Vytvoriť v eurozóne úrad, ktorý by koordinoval členské štáty pri vyberaní týchto piatich daní a pri kontrolovaní, preverovaní a rozdeľovaní získaných prostriedkov. — Vytvoriť tak doplňujúci federálny rozpočet v eurozóne, ktorý umožní vyriešiť spoločné poistenie nezamestnanosti, kohézne politiky a udržateľné investície súvisiace s ekologickým hospodárstvom. — Upraviť v eurozóne súčasný model prijímania fiškálnych rozhodnutí tak, aby sa uplatňovalo hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. Výbor uznáva, že by si to vyžadovalo kontroverznú zmenu zmluvy.

2. Hospodárska a menová únia a jej fiškálny a daňový rámec

2.1. Rámec

2.1.1. Na cestu integrácie nastúpilo 28 členských štátov EÚ, pričom najväčšie záväzky a povinnosti prevzali štáty eurozóny vedené menovou úniou, ktorú v súčasnosti posilňuje vyvíjajúca sa banková únia a medzivládna zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii.

2.1.2. Daňová politika v súčasnosti zahŕňa viac ako 600 rôznych daní. Tieto dane zabezpečujú veľkú časť príjmov, ktoré celkovo (dane a príspevky sociálneho zabezpečenia) predstavujú 39,4 % HDP členských štátov (13) a 40,4 % HDP štátov eurozóny. Je potrebné lepšie koordinovať daňové politiky členských štátov eurozóny s cieľom doplniť jednotnú menovú politiku ECB.

2.1.3. Pokrok smerom k fiškálnej únii by eurozóne umožnil spoliehať sa na svoje vlastné zdroje a usilovať sa o vykonanie účinných podporných dôležitých štrukturálnych reforiem národných hospodárstiev, ktoré čelia problémom, a tiež aktivovať politiky solidarity a prerozdelenia, ktoré sú nevyhnutne potrebné na tlmenie asymetrických šokov.

2.1.4. EÚ a predovšetkým eurozóna vykazujú v porovnaní s inými rozvinutými ekonomikami nižšiu úroveň rastu (HDP) a zamestnanosti. Väčšina teórií hospodárskej integrácie navrhuje modely, ktoré obsahujú menovú aj fiškálnu úniu. ZFEÚ však ustanovuje, že rozhodovanie v oblasti daňovej politiky musí byť jednomyseľné, čo výrazne sťažuje prijímanie legislatívnych aktov.

2.1.5. Nedostatočnú makroekonomickú efektívnosť v eurozóne možno čiastočne pripísať nesúladu medzi fiškálnou politikou, ktorá je silno decentralizovaná a je v pôsobnosti členských štátov, a menovou politikou, ktorá je v krajinách eurozóny čoraz viac centralizovaná pod vedením Európskej centrálnej banky (ECB).

2.1.6. Obmedzené právomoci ECB bránia v tom, aby mohla financovať rozpočtové deficity prostredníctvom vyrábania peňazí. To by mohlo byť pozitívne pre stabilitu cien a hodnotu meny, ale nie pre zamestnanosť a iné ciele. Vytváranie fiškálnej únie v EÚ pokročilo od vzniku menovej únie len veľmi málo. To sťažuje mobilitu pracovnej sily a kapitálu, ako aj riešenie krízy a asymetrických šokov.

2.2. Trendy a problémy v oblasti príjmov a výdavkov

2.2.1. Doposiaľ uplatňovaná minimálna koordinácia daňovej politiky sotva postačuje na to, aby zabránila narušeniu hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi a obmedzila konkurenčné preteky v oblastí daní, ktoré stláčajú na minimum najmä nominálne a efektívne sadzby daní z príjmov právnických a fyzických osôb. Takýto vývoj by bol pozitívny, ak by vyplýval z koordinovanej činnosti členských štátov. V tomto prípade však zatiaľ ide o hru, ktorej výsledkom sú straty a ktorej víťazmi sú kapitálové príjmy a vysoko mobilná pracovná sila, zatiaľ čo veľká väčšina prehráva.

2.2.2. I keď si fiškálna integrácia vyžaduje systém prevodov a fiškálnu inštitúciu, ktorá by to riadila, rozpočet EÚ dosahuje len 1 % HDP. Napriek cieľom stratégie Európa 2020 a projektu Európa 2030 v oblasti súdržnosti a udržateľného rozvoja predstavujú čisté prevody minimálnu časť týchto zdrojov.

2.2.3. V pláne smerujúcom k skutočnej hospodárskej a menovej únii vypracovanom koncom roka 2012 (14) sa navrhuje napredovať v strednodobom horizonte smerom k hospodárskej, menovej a rozpočtovej únii okrem iného prostredníctvom ďalších konkrétnejších iniciatív, zatiaľ čo z krátkodobého hľadiska sa plánuje posilnenie rozpočtového a hospodárskeho riadenia (balík šiestich právnych aktov „Six Pack“, fiškálny pakt a balík dvoch právnych aktov „Two Pack“), európskeho semestra a jeho odporúčaní a nakoniec medzivládnej zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, ktorú podpísalo 25 krajín, mimo ZFEÚ. Systém je jednosmerný, skostnatený a nepraktický, neschopný poskytnúť potrebnú flexibilitu na riešenie okamžitých hospodárskych okolností v krízovej situácii zaviesť súbor politík pre eurozónu.

2.2.4. Je skutočne pozoruhodné, že doteraz sa podnikli iba opatrenia týkajúce sa výdavkov, a úplne sa zanedbali príjmy fiškálnej únie.

2.2.5. Okrem toho, že neexistoval fiškálny dozorný orgán, trojka zohrala polemickú úlohu pri zavádzaní úsporných opatrení pre krajiny, ktoré požadovali pomoc, čo bolo kritizované Európskym parlamentom (15) a EHSV pre ich nedodatočnú efektívnosť a transparentnosť.

2.2.6. EHSV podporuje politické usmernenia predsedu Komisie Junckera „Nový začiatok pre Európu“, v ktorých žiada EÚ, aby nahradila „trojku“ zodpovednejším subjektom s väčšou demokratickou legitimitou, založeným na európskych inštitúciách s posilnenou parlamentnou kontrolou na európskej aj národnej úrovni.

2.2.7. Medzitým politiky fiškálnej devalvácie vykonávané v niektorých najzraniteľnejších krajinách eurozóny priniesli skôr poškodenie európskeho sociálneho modelu (16) ako zvýšenie konkurencieschopnosti, keďže zníženie zaťaženia práce ako výrobného faktora malo sotva nejaký vplyv z hľadiska zvýšenia rastu, zamestnanosti a zlepšenia dlhovej situácie, čo v konečnom dôsledku bude znamenať zbytočné straty na výbere daní. Zdá sa, že v niektorých členských štátoch vyrovnávanie určitých nerovností začína ukazovať prínosné účinky.

3. Pripomienky

3.1. Význam zdaňovania finančných a digitálnych služieb

3.1.1. Ťažkosti pri napredovaní v daňovej integrácii ilustrujú dve oblasti: finančné transakcie a transakcie v digitálnej ekonomike. Komisia musí rýchlo reagovať v súlade s vyšetrovaniami GR pre hospodársku súťaž, odporúčaniami skupiny expertov Komisie pre zdanenie digitálneho hospodárstva (17) a prvými návrhmi OECD (18) na koordinovaný medzinárodný prístup k boju proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam zo strany nadnárodných podnikov v rámci projektu OECD a G20 týkajúceho sa narúšania daňových základov a presunu zisku (určeného na vytvorenie jednoduchého súboru medzinárodných daňových pravidiel na skoncovanie s narúšaním daňových základov a umelým presunom ziskov do jurisdikcií s cieľom vyhnúť sa plateniu dane).

3.1.2. Keďže v oblasti plánovanej dane z finančných transakcií vzťahujúcej sa na celú EÚ sa pokrok doposiaľ obmedzil na prijatie smernice o posilnenej spolupráci z februára 2013, ku ktorej sa hlási len 11 krajín eurozóny (19), je nevyhnutné rozšíriť jej pôsobnosť prinajmenšom na celú eurozónu (aby sa prekonal nedostatočný pokrok z posledných mesiacov).

3.1.3. EHSV víta návrh pozmeniť smernicu o zdaňovaní príjmu z úspor (20), aby sa zlepšila kvalita informácií a predchádzanie daňovým únikom.

3.2. Štruktúra daní: základy, sadzby a výnimky

3.2.1. EÚ každoročne stráca oveľa viac príjmov z daní ako USA alebo iné štáty, v ktorých sa tieňová ekonomika, podvody v oblasti daní alebo zamestnávania a daňové úniky (21) vyskytujú v menšej miere. Aby sa zabránilo anomáliám, ako napr. daňovým rajom, treba väčšmi homogenizovať, zjednodušiť a zharmonizovať medzi krajinami rozsiahle a komplexné daňové štruktúry. Tento proces by sa mal začať v eurozóne a mala by ho koordinovať Komisia a Euroskupina prostredníctvom úradu pre zjednodušenie podobného úradom, aké už existujú v niektorých krajinách (22).

3.2.2. EHSV sa tiež domnieva, že zbližovanie daňových politík treba začleniť ako prioritu do rámca európskeho semestra (využijúc niektoré osobitné odporúčania pre jednotlivé krajiny), keďže je priestorom pre koordináciu úsilia v oblasti hospodárskej politiky členských štátov na dosiahnutie aj cieľov stratégie Európa 2020 s pomocou iných politík.

3.2.3. EHSV požaduje spravodlivejší a efektívnejší systém s daňovou reformou a harmonizáciou zameranou na transparentnosť, rozšírenie daňového základu a predchádzanie agresívnemu vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, čo umožní znížiť daňové sadzby a prerozdeliť zaťaženie.

3.2.4. V závislosti od charakteru jednotlivých daní EHSV odporúča obmedziť systém výnimiek prostredníctvom prísnej analýzy hospodárskych a sociálnych nákladov a prínosov v súlade s medzinárodnou teóriou o daňových výdavkoch, ktorá sa konsolidovala od roku 1968, berúc do úvahy, že počas posledných piatich rokov krízy boli systémy daňového zvýhodnenia schopné obsiahnuť výraznú časť zvýšenej nerovnováhy na trhu vo väčšine členských štátov EÚ, ako vyplýva zo štúdií Komisie (23).

3.2.5. EHSV povzbudzuje Úniu k tomu, aby sa prostredníctvom zástupcov eurozóny aktívnejšie podieľala na diskusiách OECD (24), MMF (25) a G20 (26) o koordinácii úsilia v oblasti harmonizácie a zjednodušenia, počnúc transferovým oceňovaním, podvodmi a tieňovou ekonomikou, a najmä problémami spravodlivého rozdelenia daňového zaťaženia.

3.2.6. EHSV sa nazdáva, že akčný plán BEPS (narúšanie základu dane a presun ziskov) (27) bude mať zásadný význam v boji proti daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu na celosvetovej úrovni. Preto vyzýva G20, OECD a všetky európske štáty, aby ho rozvíjali, a vytvorili tak zárodok európskej agentúry, ktorá by fungovala ako zúčtovací ústav pre DPH a tiež plnila úlohy v boji proti daňovým podvodom, s cieľom vyriešiť v rámci transakcií v EÚ problém tzv. „kolotočových podvodov“ (28), ktoré spôsobujú väčšie škody ako samotná tieňová ekonomika.

3.2.7. Napokon, keďže daňové výnimky a úľavy majú za následok oveľa nižšie efektívne daňové sadzby ako nominálne sadzby, mali by byť skoordinované s európskymi cieľmi v oblasti zamestnanosti, výrobných investícií, konkurencieschopnosti podnikov a sociálneho začlenenia, ako aj s politikami EÚ, ktoré formujú európsky sociálny model.

3.3. Zdaňovanie spoločností

3.3.1. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa prioritou stala harmonizácia daní z príjmov právnických osôb s cieľom postupne vytvárať koherentnú rozpočtovú a fiškálnu úniu (29) a zabrániť tomu, aby malé a stredné podniky platili vyššie efektívne sadzby. Okrem toho EHSV považuje za trestuhodné postupy niektorých členských štátov, ktoré udeľujú vybraným nadnárodným spoločnostiam osobitné daňové úľavy, o ktorých verejnosť nie je informovaná. V tejto súvislosti vyzýva Európsku komisiu, aby vyvinula všemožné úsilie na odstránenie takýchto praktík. Táto situácia vyvoláva narušenie hospodárskej súťaže, čo protirečí duchu jednotného trhu.

3.3.1.1. Jedna z prvých a hlavných akcií by sa mala sústrediť na vytvorenie „spoločného konsolidovaného zdaniteľného základu“. Tento postoj výbor oficiálne demonštroval v roku 2006 (30) a opäť potvrdil neskôr (31). Už v roku 1992 bola v Rudingovej správe zdôraznená potreba spoločných noriem na stanovenie zdaniteľného základu pomocou minimálnych a maximálnych daňových sadzieb.

3.3.1.2. Výbor navrhuje, aby zodpovedné orgány boli povzbudzované k spolupráci pri zavádzaní maximálnych a minimálnych hraníc dane z príjmov právnických osôb v zmysle „menového hada“, ktorý sa uplatňoval na obmedzenie fluktuácie meny pred zavedením eura. Koordinovaným spôsobom tiež treba zrušiť výnimky, ktoré k zvýšeniu zamestnanosti a produktivity napomáhajú najmenej.

3.3.2. EHSV víta návrh smernice o materských a dcérskych spoločnostiach v rozličných členských štátoch, ktorý je jedným z 34 opatrení uvedených v akčnom pláne na posilnenie boja proti daňovým podvodom a daňovým únikom (32), ktorý Komisia predložila na konci roka 2012. Uprednostnil by však, keby táto regulácia mala formu nariadenia.

3.3.3. Pokiaľ ide o obchod s tovarom a službami v rámci Spoločenstva, dosiahol sa väčší pokrok v oblasti DPH, kde sa zlepšila harmonizácia daňových základov, ale pretrvávajú značné rozdiely v daňových sadzbách.

3.3.4. Zo strategického hľadiska EHSV odporúča uprednostňovať daňové stimuly pre výskum a vývoj (33).

3.3.5. Pri všetkých plánovaných opatreniach však treba dbať na to, aby nepoškodzovali konkurencieschopnosť európskych podnikov.

3.4. Zdaňovanie fyzických osôb a domácností

3.4.1. Fyzické osoby podliehajú priamemu, ako aj nepriamemu zdaňovaniu. Treba mať na zreteli, že nepriame zdaňovanie má samo osebe regresívny charakter a najmä harmonizácia pri zvyšovaní nepriameho zdaňovania je regresívna a môže dramaticky ovplyvniť skupiny obyvateľov s nižšími príjmami bez kompenzačných príplatkov.

3.4.2. Harmonizácia priamych daní fyzických osôb sa obmedzuje na špecifické prípady a daňové zaťaženie sa prestáva zbližovať.

3.4.3. Prinajmenšom v eurozóne by sa mal koordinovane znížiť počet právnych predpisov o dani z príjmu fyzických osôb a výška príspevkov sociálneho zabezpečenia, aby sa zabránilo sociálnemu dumpingu, viac zjednotilo daňovo-odvodové zaťaženie práce, a podporila sa tak mobilita pracovnej sily (34). Progresívny charakter zdanenia sa musí rozšíriť na kapitálové príjmy a na majetok, z ktorého pochádzajú, čím sa obnoví úloha dane z majetku, dedičskej dane a dane z darovania ako nástroja kontroly. Okrem toho tieto typy dane majú nižší tlmiaci vplyv na dopyt než daňové zaťaženie práce.

3.4.4. Potreba zaoberať sa skôr investíciami ako spotrebou si vyžaduje harmonizáciu a vytvorenie tzv. konvergenčných hadov v oblasti zdaňovania príjmu z úspor (35) a dividend, ktoré nadobudli fyzické osoby, a poberania starobného dôchodku z iného štátu.

3.4.5. EHSV podporuje snahu Komisie nájsť spôsoby na to, aby daňové štruktúry boli priaznivejšie pre rast, a preskúmať, akú úlohu by zdaňovanie mohlo mať pri plnení potrieb konsolidácie v kontexte rozširovania daňových základov ako napr. zdaňovanie nehnuteľností. Takže odporúčania Európskej komisie členským štátom v rámci európskeho semestra mali slúžiť na to, aby sa ďalej využívali periodické dane z nehnuteľností na účely konsolidácie alebo ako súčasť presunu daňovej záťaže preč od práce (36).

3.4.6. EHSV tiež navrhuje prijať ďalšie opatrenia na harmonizáciu environmentálnych daní opierajúc sa pritom o správu Komisie „Rámec pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetickú politiku do roku 2030“.

3.4.7. Verejnosť bude pomáhať v boji proti vážnemu problému daňových podvodov a podvodov v pracovnej oblasti, ak k tomu bude motivovaná. Mali by sa posilniť nástroje ako napríklad poukazy na služby alebo daňové výnimky a úľavy na iné služby osobnej podpory, pretože spájajú ciele sociálneho zabezpečenia s odhaľovaním tieňovej ekonomiky.

3.4.8. V rámci potláčania neformálnej ekonomiky EHSV navrhuje zaviesť daňové stimuly na používanie foriem platby, ktoré zanechávajú stopy a podporujú finančné a digitálne začlenenie, ako sú karty a mobilné telefóny. Tieto stimuly by mohli mať podobu harmonizovaných daňových úľav alebo výnimiek udelených osobám a podnikom za to, že zredukujú používanie peňazí v hotovosti.

3.4.9. Podobne sa môže posilniť spolupráca s občanmi prostredníctvom ekonomických stimulov pre prípadné odhalenie podvodných operácií, čo sa stáva bežnou praxou v EÚ.

3.5. Územné zdaňovanie (regióny, štáty a EÚ)

3.5.1. Veľká rozmanitosť daní napomáha podvody, korupciu a tieňovú ekonomiku. EHSV vyzýva členské štáty eurozóny, aby prevzali väčšie právomoci v štyroch hlavných oblastiach zdaňovania: priame zdaňovanie fyzických a právnických osôb (vrátane zdaňovania kapitálu a príjmu, ako aj iných daní spojených s majetkom), nepriame zdaňovanie vo forme DPH a špeciálne dane.

3.5.2. Napredovať vo fiškálnom riadení nevyhnutne znamená postupné vzdávanie sa suverenity zo strany členských štátov. Výber daní by tak mohol naďalej ostať prevažne záležitosťou štátov, zatiaľ čo kontrolu, inšpekciu a prerozdelenie príjmov by vykonávali EÚ a členské štáty. EHSV preto navrhuje vytvorenie európskeho daňového orgánu, ktorý by začal činnosť v eurozóne.

3.5.3. V súlade so zásadou subsidiarity treba rešpektovať miestne dane, ale EHSV odporúča začať so zjednodušovaním, a to prostredníctvom znižovania, zoskupovania a homogenizácie mnohých existujúcich daní.

3.6. Vonkajší rozmer a prepojenie s verejnou politikou

3.6.1. Nadnárodná fiškálna politika (37) by bola účinným nástrojom na splnenie cieľov zmlúv, najmä v oblasti politiky súdržnosti a udržateľnosti.

3.6.2. EHSV vyzýva na vytvorenie dodatočného federálneho rozpočtu, prinajmenšom v eurozóne, ktorý by umožňoval vyberať dane a postupne preberať politiky, ktoré možno lepšie vykonávať spoločne: poistenie v nezamestnanosti spojené s aktívnymi politikami trhu práce (38), výskum a vývoj, obrana, spoločný mechanizmus na kompenzáciu zaťaženia úrokmi z úverov (39) atď.

3.6.3. Na záver EHSV rozhodne podporuje iniciatívy OECD a G20 v oblasti medzinárodnej daňovej spolupráce a boja proti daňovým podvodom a zasadzuje sa za to, aby sa automatická výmena daňových informácií stala bežnou medzinárodnou normou.

V Bruseli 10. decembra 2014 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Systém je však príliš skostnatený a nepraktický na to, aby rýchlo zabezpečil potrebnú flexibilitu na riešenie okamžitých hospodárskych okolností a priniesol súbor politík pre eurozónu v situácii, keď členské štáty už nemajú dostatočný manévrovací priestor na spustenie plánov na obnovu svojich ekonomík. Dôsledkom je vznik silnej finančnej nestability.

(2) COM(2013) 165 final.

(3) Stanovisko EHSV „Zásadné reformy hospodárskych politík“, Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 45.

(4) Pozri najmä články 113 a 115 ZFEÚ.

(5) Pozri hlavné body súvisiace s oblasťou ECO z dokumentu „Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu“, ktorý Európskemu parlamentu predniesol Jean-Claude Juncker. Pozri tiež J.-C. Juncker: Nový začiatok pre Európu: moja agenda, s. 7.

(6) Stanovisko EHSV, „Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)“, Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 63.

(7) COM(2011) 121 final.

(8) www.eurofisc.eu

(9) Fiktívny predaj v členskom štáte určenia, ktorý štátnym pokladniciam spôsobuje potenciálne neobmedzené straty.

(10) Smernica 2011/16/EÚ.

(11) Pozri stanovisko EHSV „Rozpočtová politika: rast a úprava rozpočtu“ (Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 8), stanovisko „Dobudovanie HMÚ – nadchádzajúca európska legislatúra“ a oznámenie Komisie „Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu“, COM(2012) 777 final/2, bod 3.

(12) Pozri stanovisko EHSV „Dobudovanie HMÚ – nadchádzajúca európska legislatúra“, Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 10.

(13) Údaje z roku 2012, ktoré zverejnil Eurostat (92/2014) 16. júna 2014.

(14) COM(2012) 777 final/2.

(15) Alejandro Cercas, správa: PE528.091v02-00.

(16) Eurofound Yearbook, 2013.

(17) Pozri správu – Komisia 22. októbra 2013 prijala rozhodnutie o vytvorení expertnej skupiny, ktorá v rovnakom roku určila rozsah svojej práce a svoj plán. Jej záverečná správa bola zverejnená 28. mája 2014.

(18) http://www.oecd.org/tax/beps-2014-deliverables.htm

(19) COM(2013) 71 final, 2013/0045 (CNS): Belgicko, Nemecko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko a Slovensko.

(20) Taxation of Savings Income – Európska komisia.

(21) Friedrich Schneider, „Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003“, v zvláštnom vydaní International Journal of Social Economics (IJSE), séria 1, zv. 35, číslo 9, 2008.

(22) Napríklad The Office of Tax Simplification, HM Treasury, súčasť vlády Spojeného kráľovstva.

(23) Európska komisia: Research note 02/2013 „The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis“.

(24) OECD project on Base Erosion and Profit Shifting (BEPS).

(25) Role of the IMF in international taxation.

(26) https://www.g20.org/sites/default/files/g20_resources/library/Saint_Petersburg_Declaration_ENG.pdf

(27) Centre for Tax Policy and Administration – OECD.

(28) Fiktívny predaj v členskom štáte určenia, ktorý štátnym pokladniciam spôsobuje potenciálne neobmedzené straty.

(29) Pozri vyhlásenie EHSV „Akčný plán pre Európu“ schválené na plenárnom zasadnutí 29. a 30. apríla 2014. Pozri tiež stanovisko EHSV „Stratégie v záujme inteligentného ozdravenia rozpočtovej politiky: nájsť hnacie sily rastu v Európe.“, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 8.

(30) Stanovisko EHSV „Vytvorenie jednotného konsolidovaného daňového základu pre zdaňovanie podnikov v EÚ“, Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 48.

(31) Stanovisko EHSV „Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)“, Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 63.

(32) COM(2012) 722 final.

(33) Placing taxation at the service of research and development.

(34) Vyhlásenie Euroskupiny z 8. júla 2014: „Structural Reform Agenda – Thematic Discussions on Growth and Jobs – Reduction of the Tax Wedge“.

(35) http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31050_sk.htm

(36) Európska komisia (2014), Tax reforms in EU Member States, s 112.

(37) Stefan Collignon, Taking European integration seriously.

(38) Pozri stanovisko EHSV „Dobudovanie HMÚ – nadchádzajúca európska legislatúra“ a stanovisko „Sociálny rozmer európskej hospodárskej a menovej únie“, Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 1.

(39) Pozri stanovisko EHSV „Oživiť rast“, Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 10.