(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 ku konvergenčnému programu na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(9)Maďarsko predložilo 29. apríla 2022 národný program reforiem na rok 2022 a konvergenčný program na rok 2022. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne.

(10)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Maďarsku na rok 2022. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Maďarska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(11)Maďarsko predložilo 29. apríla 2022 svoj konvergenčný program na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

(12)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Maďarska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a nebola dodržaná referenčná hodnota pre znižovanie dlhu. V správe sa konštatovalo, že kritériá deficitu a dlhu neboli dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia v rámci svojho posúdenia všetkých závažných faktorov usúdila, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu by znamenalo príliš náročné a skoré fiškálne úsilie, ktoré by mohlo ohroziť rast. Komisia sa preto domnieva, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu nie je za súčasných výnimočných hospodárskych podmienok opodstatnené. Ako bolo oznámené, Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi možnosť ich začatia.

(13)Rada 20. júla 2020 odporučila Maďarsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Maďarska znížil zo 7,8 % HDP v roku 2020 na 6,8 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Maďarsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 4,0 % HDP v roku 2020 na 0,8 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Maďarsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o zníženie príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie, zrušenie príspevku na odborné vzdelávanie, oslobodenie zamestnancov do 25 rokov od dane z príjmu fyzických osôb, opätovné zavedenie 13. dôchodku a zvýšenie platov lekárov. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 76,8 % HDP.

(14)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v konvergenčnom programe na rok 2022, je optimistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 4,3 % a v roku 2023 o 4,1 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,6 % v roku 2022 a na úrovni 2,6 % v roku 2023, a to najmä v dôsledku predpokladaného trvalejšieho makroekonomického vplyvu ruskej vojenskej agresie na Ukrajine. V prognóze Komisie sa predpokladá slabší rast súkromnej spotreby, a to najmä v roku 2023, a slabší rast investícií v roku 2022 aj 2023. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne zo 4,9 % HDP v roku 2022 na 3,5 % HDP v roku 2023. V poklese v roku 2022 sa odráža najmä pokračujúci dynamický rast nominálneho HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 76,1 % a v roku 2023 na 73,8 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 6,0 % HDP v roku 2022 a 4,9 % HDP v roku 2023. Tieto údaje sú vyššie ako v prípade deficitu plánovaného v konvergenčnom programe na rok 2022, a to najmä v dôsledku predpokladaného menej optimistického makroekonomického výhľadu, predovšetkým na rok 2023, a vyššieho rastu výdavkov, ktorý zahŕňa kapitálové injekcie do podnikov verejnoprospešných služieb vo výške 1,1 % HDP v roku 2022 a ďalších 0,7 % HDP v roku 2023. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s vyšším pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 76,4 % v roku 2022 a 76,1 % v roku 2023. Tento rozdiel je spôsobený vyšším primárnym saldom a menej optimistickou dynamikou nominálneho HDP.

Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 3,2 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Maďarska.

(15)Vláda v roku 2022 postupne zrušila opatrenia prijaté v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 0,8 % HDP v roku 2021 na 0,0 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 1,2 % HDP v roku 2022 a 0,7 % HDP v roku 2023. Tieto opatrenia pozostávajú z kompenzácií zo strany vlády pre podniky verejnoprospešných služieb formou kapitálových transferov na očakávané straty vyplývajúce z regulovaných cien energie, dočasného zníženia spotrebných daní z palív a kompenzácií pre malé čerpacie stanice. Všetky opatrenia – okrem trvalého zastropovania maloobchodných cien plynu a elektrickej energie – boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nemajú cielený charakter, a to najmä plošné zastropovanie maloobchodných cien energie a zníženie spotrebných daní. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,2 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,3 % HDP.

(16)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Maďarsko v roku 2022 zachovalo podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Maďarsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(17)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v konvergenčnom programe Maďarska na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 vo všeobecnosti neutrálne a dosiahnu úroveň –0,1 % HDP, zatiaľ čo Rada odporučila podporné zámery fiškálnej politiky. Maďarsko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 znížiť o 1,0 percentuálneho bodu HDP z dôvodu očakávaného spomalenia čerpania finančných prostriedkov EÚ. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,2 percentuálneho bodu. Maďarsko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,4 percentuálneho bodu. Zahŕňa to dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (0,1 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP). K rastu primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) prispieva aj niekoľko diskrečných opatrení, ako napríklad opätovné zavedenie 13. dôchodku, mzdové výhody pre príslušníkov orgánov presadzovania práva a vojakov, zníženie príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie a príspevku na odborné vzdelávanie.

(18)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať 1,9 % HDP. Predpokladá sa, že Maďarsko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v roku 2023 zvýšiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,4 percentuálneho bodu. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,9 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,1 % HDP) a ďalšie náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(19)V konvergenčnom programe na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 2,5 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 1,5 % HDP. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií klesne do roku 2024 pod úroveň 3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 70,4 % v roku 2024 a na 66,9 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(20)Vplyv starnutia obyvateľstva a zvýšenie verejného dlhu počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zrejme prehĺbia problémy Maďarska s dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou. Očakáva sa výrazné zvýšenie výdavkov na dôchodky, a to z úrovne zhruba 8 % HDP v roku 2019 na viac ako 12 % HDP v roku 2070. Ukazovatele fiškálnej udržateľnosti poukazujú na stredné riziká v oblasti udržateľnosti v strednodobom horizonte a na vysoké riziká v dlhodobom horizonte. Nedávne politické opatrenia ešte viac zhoršujú problém s udržateľnosťou, keďže zvyšujú dlhodobé záväzky vlády v oblasti dôchodkov. Očakáva sa, že 13. dôchodok, opätovne zavedený v rokoch 2021 a 2022, zvýši výdavky na dôchodky. Predpokladá sa, že zmeny daňových a dôchodkových systémov v poslednom desaťročí zvýšia výdavky na dôchodky pre dôchodcov, ktorí poberali vysoké platy, a prehĺbia nerovnosti medzi dôchodcami. Medzi tieto opatrenia patrí odstránenie hornej hranice príjmov určujúcich nárok na dôchodok aj samotných dôchodkov a zavedenie paušálnej dane z príjmu fyzických osôb, ktorá v prípade dobre zarábajúcich osôb posilňuje príjem určujúci nárok na dôchodok. Minimálny dôchodok zostáva od roku 2008 nominálne nezmenený, čo ovplyvňuje situáciu osôb s nesúvislou pracovnou históriou a nízkymi priemernými zárobkami počas pracovného života.

(21)Maďarsko predložilo programové dokumenty politiky súdržnosti – 30. decembra 2021 partnerskú dohodu a 26. januára 2022 Program hospodárskeho rozvoja a inovácií Plus [doplňte ďalšie operačné programy, ak budú predložené do uverejnenia jarného balíka]. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Maďarsko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

(22)Trh práce v Maďarsku je celkovo v dobrom stave, problémy však pretrvávajú v súvislosti s nízkou mierou zamestnanosti žien a znevýhodnených skupín. Matky s malými deťmi majú tendenciu zostávať dlho mimo práce, čiastočne z dôvodu nedostatku miest v zariadeniach starostlivosti o deti do troch rokov. Počet miest v zariadeniach starostlivosti o deti sa vďaka špecializovaným programom postupne zvyšuje, ale tieto inštitúcie čelia aj nedostatku zamestnancov. Existuje značný priestor na zvýšenie miery zamestnanosti určitých znevýhodnených skupín, napríklad osôb s nízkou kvalifikáciou, dlhodobo nezamestnaných, osôb so zdravotným postihnutím a Rómov. Tieto skupiny by sa mohli lepšie mobilizovať tým, že by sa im poskytli zručnosti a aktívna pomoc pri hľadaní práce. Pomoc pri hľadaní zamestnania je obmedzená a len polovica evidovaných nezamestnaných dostáva finančnú podporu. Trvanie poberania dávky v nezamestnanosti je jedno z najkratších v EÚ. Nezamestnanosť sa sústreďuje v menej rozvinutých regiónoch a vo vidieckych oblastiach.

(23)Riziko chudoby sa výrazne znížilo, ale mnohí ľudia si stále nemôžu dovoliť základné potreby. Miera materiálnej a sociálnej deprivácie stále patrí medzi najvyššie v EÚ, a to najmä v prípade detí. Chudoba a sociálne vylúčenie sa koncentrujú v konkrétnych skupinách a oblastiach. Miera chudoby je v prípade Rómov tri- až štyrikrát vyššia, čo súvisí s ich obmedzenejším prístupom na trh práce a k verejným službám. Záchranná sociálna sieť sa v prípade rodín bez stabilného zamestnania v poslednom desaťročí oslabila a nedávno došlo aj k prehĺbeniu medzery chudoby. Daňový systém neprimerane zaťažuje pracovníkov s nižšími mzdami. Rodiny s nízkymi príjmami majú takisto menšiu pravdepodobnosť, že budú môcť využiť úľavu na dani z príjmu pre rodičov. Ich hlavné zdroje príjmu, napríklad mzda za verejné práce, minimálny príjem a rodinné prídavky, neudržali krok so životnými nákladmi. Regulované ceny za energiu pre obytné priestory zostali nezmenené, takže domácnosti sú čiastočne chránené pred nedávnym nárastom cien komodít. Nepomáha to však chudobným vidieckym domácnostiam, ktoré kúria tuhými palivami. Ďalšiu výzvu pre rodiny s nízkymi príjmami, ktoré majú ťažkosti s prístupom k systémom podpory nájomného bývania, predstavujú rastúce ceny nehnuteľností. Sociálne bývanie sa medzitým stalo nedostatkovým a často je v nevyhovujúcom stave.

(24)Výsledky v oblasti vzdelávania sú v Maďarsku pod priemerom EÚ. Základné zručnosti vo veku 15 rokov sú výrazne pod priemerom EÚ aj regiónu a za posledné desaťročie sa znížili. Na rozdiel od európskych trendov sa miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v poslednom desaťročí zvýšila na 12,0 % v roku 2021, čo je nad priemerom EÚ na úrovni 9,7 %. Predčasné ukončenie školskej dochádzky je vyššie v najmenej rozvinutých okresoch a šesťkrát vyššie medzi Rómami ako nerómskym obyvateľstvom. Podiel absolventov inštitúcií terciárneho vzdelávania medzi ľuďmi vo veku 25 – 34 rokov sa od roku 2010 zvyšuje, ale stále patrí medzi najnižší v EÚ. Účasť na vzdelávaní dospelých ledva presahuje polovicu priemeru EÚ. Chýbajú digitálne zručnosti, najmä medzi chudobnejšími ľuďmi. Len 13 %, resp. 18 % Maďarov z dvoch najnižších príjmových kvartilov má aspoň základné digitálne zručnosti, čo patrí medzi najnižšie percentuálne podiely v EÚ. Znevýhodnení študenti majú malé šance nastúpiť na cestu k vyššiemu vzdelaniu. Nerovnosť vo vzdelávaní zužuje možnosti sociálnej mobility. Slabá účinnosť a rovnosť v školskom systéme pravdepodobne súvisí s nízkou úrovňou autonómneho výberu obsahu učiva, nedostatočnou sociálno-ekonomickou rozmanitosťou v školách a nízkymi mzdami učiteľov. Čoraz väčším problémom je nedostatok učiteľov. Súhrnné ukazovatele, ako napríklad pomer učiteľov a žiakov, síce nenaznačujú akútny nedostatok, ale z podrobnejšej analýzy vyplýva, že nedostatok existuje v konkrétnych predmetoch, ako sú matematika, prírodné vedy a cudzie jazyky. Nedostatok učiteľov súvisí aj s roztrieštenosťou školského systému, keďže polovica všetkých základných a nižších stredných škôl má menej ako 150 žiakov. Nedostatkom kvalifikovaných učiteľov trpia najmä školy s vysokým podielom znevýhodnených žiakov. Viac ako polovica absolventov pedagogických škôl sa vydá na inú kariérnu dráhu, a to z dôvodu vysokého pracovného zaťaženia učiteľov a ich nízkych miezd, najmä na začiatku kariéry. Centralizované riadenie škôl navyše ponecháva riaditeľom škôl len obmedzenú autonómiu a nástroje na zlepšenie kvality výučby.