EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 6. 2016 COM(2016) 393 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2015 {SWD(2016) 198 final}



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2015 I.Úvod Silná a účinná politika hospodárskej súťaže EU vždy bola základným kameňom európskeho projektu. V súčasnosti, keď podpora oživenia a posilňovanie hospodárskeho rastu predstavuje prioritu programu EÚ, je politika hospodárskej súťaže dôležitejšia než kedykoľvek predtým. Politika hospodárskej súťaže zabezpečuje efektívnosť a otvorenosť trhov. Pre európskych spotrebiteľov to znamená lepšie trhové výsledky, ako sú nižšie ceny, vyššia kvalita výrobkov a služieb a väčší výber. Zdravá hospodárska súťaž okrem toho dáva spoločnostiam spravodlivé príležitosti na podnikanie a dosahovanie obchodných cieľov, čo následne podporuje rast, vytváranie pracovných miest a prosperitu. Ak spoločnosti môžu súťažiť na základe svojich vlastných schopností, podniky a domácnosti majú úžitok zo širokej škály kvalitných, inovatívnych výrobkov a služieb za konkurenčné ceny. Aktívnejšia hospodárska súťaž tiež vedie spoločnosti k investovaniu a zvyšovaniu ich efektívnosti. Toto zvyšovanie efektívnosti sa potom prenáša na širšiu oblasť hospodárstva. Prvotným cieľom politiky hospodárskej súťaže je zlepšenie činnosti trhov – v prospech domácností a podnikov. Predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker na začiatku svojho mandátu povedal, že jeho Komisia sa sústredí na hlavné problémy, ktorým čelí európska spoločnosť a hospodárstvo. Politika hospodárskej súťaže zohráva dôležitú úlohu pri riešení týchto problémov. Práca, ktorá sa v oblasti hospodárskej súťaže vykonala v roku 2015, významne prispela k plneniu viacerých kľúčových politických priorít Komisie, najmä pokiaľ ide o posilňovanie tvorby pracovných miest, rastu a investícií a o vytváranie prepojeného digitálneho jednotného trhu, pružnej energetickej únie a pevnejšieho a spravodlivejšieho jednotného trhu. Komisia sa tiež usiluje o zvýšenie kultúry hospodárskej súťaže, v rámci EÚ aj mimo nej, podporou širšieho dialógu s členskými štátmi a s ostatnými inštitúciami EÚ, ako aj rozsiahlej medzinárodnej spolupráce. K základným zásadám presadzovania hospodárskej súťaže patrí zaručenie nestrannosti, presadzovanie zásad právneho štátu a služba spoločnému európskemu záujmu. Politika hospodárskej súťaže EÚ sa sústreďuje aj na hodnoty spravodlivosti, politickej nezávislosti, transparentnosti a riadneho procesu. II.Politika hospodárskej súťaže posilňuje inovácie a investície v celej EÚ Európske hospodárstvo sa pomaly zotavuje po nedávnej hospodárskej a finančnej kríze. Aby sa vytvoril pevný základ pre udržateľný rast a tvorbu kvalitných pracovných miest, EÚ musí obnoviť úroveň investícií, najmä v strategických oblastiach, ako sú výskum, vývoj a inovácie. Budúcnosť Európy by mala byť založená predovšetkým na inováciách. Politika hospodárskej súťaže môže pomôcť pri dosahovaní tohto cieľa vytváraním prostredia, ktoré bude povzbudzovať investície a inovácie. Konkurenčný tlak stimuluje firmy, aby investovali, zvyšovali svoju efektívnosť, vyvíjali nové technológie a vytvárali lepšie produkty. Ak sa umožní účinnejšia hospodárska súťaž, pomáha to stimulovať investície, keďže trhy sa udržiavajú otvorené a zabezpečuje sa prijatie opatrení v prípade, že líder na trhu zneužíva svoje postavenie a bráni svojim konkurentom v raste a inováciách. Simulácie hospodárskych modelov ukazujú, že rozhodnutia Komisie týkajúce sa fúzií a kartelov viedli po piatich rokoch k nárastu investícií o 0,7 %. Pravidlá štátnej pomoci EÚ navyše smerujú verejné zdroje k mobilizácii nových investícií, keďže zabezpečujú, že verejné financovanie stimuluje súkromné investície, ktoré by sa inak neuskutočnili. V novembri 2014 sa začal realizovať Investičný plán pre Európu s cieľom posilniť investície. Základnou časťou plánu je Európsky fond pre strategické investície (EFSI), ktorý začal byť funkčný koncom roka 2015. S pomocou Európskej investičnej banky (EIB) umožňuje EFSI financovanie zabezpečené zárukou rozpočtu EÚ, čím sa uvoľňujú strategické investície, ktoré by nemohol financovať samotný trh. Na financovanie projektov zo zdrojov EIB s podporou EFSI sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Projekty však môžu od členských štátov (vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov) získavať aj finančnú podporu (spolufinancovanie), pre ktorú už pravidlá štátnej pomoci platia. Toto financovanie musí schváliť Komisia, pokiaľ sa finančná podpora neposkytuje za trhových podmienok. Komisia považuje spolufinancovanie zo strany členských štátov za prioritnú záležitosť v rámci podpory EFSI. Pravidlá štátnej pomoci pôsobia v súlade s cieľom investičného plánu, ktorým je riešenie zlyhaní trhu a mobilizácia súkromných investícií. Kontrolou štátnej pomoci sa zabezpečuje, aby sa verejné investičné projekty zameriavali na skutočné potreby, udržiavali náklady pod kontrolou a zaručovali, že verejné prostriedky sú skutočne potrebné na to, aby projekty začali fungovať. Prepracované pravidlá štátnej pomoci s cieľom podporiť opatrenia na posilnenie rastu Pravidlá štátnej pomoci sa revidovali v rámci iniciatívy pre modernizáciu štátnej pomoci (MŠP). Táto iniciatíva pomáha členským štátom lepšie zacieliť opatrenia pomoci na hospodársky rast, tvorbu pracovných miest a sociálnu súdržnosť. V rámci iniciatívy MŠP Komisia posilňuje svoje partnerstvo s členskými štátmi pri uplatňovaní nových pravidiel, keďže členské štáty majú teraz väčšiu zodpovednosť v prípade poskytovania pomoci bez predchádzajúceho oznámenia Komisii. Cieľom prístupu zameraného na posilňovanie partnerstva je zabezpečiť, aby väčšia pružnosť umožnená členským štátom pri poskytovaní pomoci bola vyvážená lepšou spoluprácou, dôslednou vnútroštátnou kontrolou a zvýšenou transparentnosťou. Komisia podporí strategické investície spoluprácou s členskými štátmi pri navrhovaní opatrení na posilnenie rastu, ktoré pomáhajú vytvárať silný, integrovaný a dynamický jednotný trh. Nový rámec štátnej pomoci zabezpečí, že verejné financovanie pomôže mobilizovať súkromné investície, čo prispeje k plneniu dôležitých cieľov spoločného záujmu bez narušenia hospodárskej súťaže. Popri pravidlách stanovených v rozšírenom všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách, prijatom v roku 2014, sú v tejto súvislosti pre posilnenie inovácií a investícií v celej EÚ mimoriadne dôležité tri oblasti. Rámec pre výskum, vývoj a inovácie uľahčuje opatrenia na poskytovanie pomoci pre činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií ako doplnku k súkromnému financovaniu. Usmernenia pre štátnu pomoc vo forme rizikového financovania umožňujú rýchlejšie a štedrejšie prideľovanie pomoci vo forme rizikového financovania inovačným a na rast orientovaným malým a stredným podnikom (MSP) a spoločnostiam so strednou trhovou kapitalizáciou. Usmernenia pre širokopásmové siete podporujú členské štáty pri riešení nedostatkov financovania a zlyhaní trhu, pokiaľ ide o poskytovanie primeraného pokrytia širokopásmovým prístupom, predovšetkým vo vidieckych oblastiach. Opatrenia pomoci umožňujúce špičkový výskum Pravidlá štátnej pomoci umožňujú stimuláciu a šírenie inovácií v EÚ podporovaním špičkových projektov v najprogresívnejších technologických oblastiach.

Napríklad v apríli Komisia posudzovala grant vo výške 50 miliónov GBP (približne 71 miliónov EUR), ktorý chceli britské orgány poskytnúť na projekt motora pre vesmírnu raketu SABRE, a zistila, že je to v súlade s pravidlami štátnej pomoci EÚ. SABRE je výskumný a vývojový projekt realizovaný britskou spoločnosťou Reaction Engines Limited s cieľom vyvinúť motor, ktorý by výrazne znížil náklady na vypúšťanie satelitov na nízku obežnú dráhu Zeme. Komisia posudzovala projekt na základe svojho rámca pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie a dospela k záveru, že finančné prostriedky získané zo zdrojov súkromného kapitálu by nepostačovali na dokončenie projektu. Výskum v tejto oblasti by mohol viesť k významnému technologickému pokroku, z ktorého by mali prospech spotrebitelia využívajúci výrobky a služby súvisiace s prevádzkou satelitov na nízkej obežnej dráhe Zeme, ako sú mobilné komunikácie. III. Využívanie možností jednotného digitálneho trhu Realizácia jednotného digitálneho trhu bola prioritou Komisie od začiatku jej mandátu. Rozširovanie digitálneho hospodárstva vedie k zmenám nášho sveta a spôsobu života a okrem toho je jedným z hlavných hnacích motorov hospodárskeho rastu. Prosperujúci jednotný digitálny trh by stimuloval inovácie, viedol k tvorbe pracovných miest a tiež vytváral nové možnosti pre európske začínajúce podniky a malé a stredné podniky (MSP), pokiaľ ide o prístup na trh viac ako 500 miliónov ľudí. Komisia odhadla, že vytvorenie jednotného digitálneho trhu EÚ odstránením regulačných prekážok a prechodom od 28 vnútroštátnych trhov k jednému by mohlo nášmu hospodárstvu priniesť sumu 415 miliárd EUR ročne a vytvoriť stovky tisíc nových pracovných miest. V máji 2015 Komisia prijala stratégiu pre jednotný digitálny trh. Stratégia obsahuje súbor 16 cielených opatrení, sústredených okolo troch pilierov: 1. lepší prístup spotrebiteľov a podnikov k digitálnym tovarom a službám v celej Európe; 2. vytváranie priaznivých a rovnakých podmienok pre rozmach digitálnych sietí a inovatívnych služieb; 3. maximalizácia rastového potenciálu digitálneho hospodárstva. Digitálne trhy sú tiež hlavnou prioritou politiky hospodárskej súťaže. Otvorené a spravodlivé digitálne trhy posilnia inovácie a prinesú úžitok spotrebiteľom aj podnikom. Jednotný digitálny trh musí byť miestom, kde všetci účastníci, veľkí aj malí, môžu vyvíjať inovatívne výrobky a súťažiť na základe svojich vlastných schopností. V rámci politiky hospodárskej súťaže sa navyše odstraňujú existujúce online prekážky, ktoré obmedzujú investičné horizonty internetových spoločností a začínajúcich podnikov a zabraňujú podnikom, občanom a vládam v plnom využívaní výhod digitálnych nástrojov. Zabezpečenie nenarušenej hospodárskej súťaže na webe: odstraňovanie online prekážok a zábran pre inovácie Rýchly rozvoj digitálneho hospodárstva predstavuje viaceré výzvy pre tvorcov politiky, ale nevyžaduje si revíziu právnych predpisov a nástrojov na ochranu hospodárskej súťaže: nástroje politiky hospodárskej súťaže sa rýchlo prispôsobujú osobitným vlastnostiam digitálnych trhov. Odvetvový prieskum elektronického obchodu – prehlbovanie poznatkov o trhu s cieľom odstraňovať cezhraničné prekážky V máji 2015 začala Komisia antitrustový odvetvový prieskum v odvetví elektronického obchodu v EÚ. V roku 2014 približne polovica všetkých spotrebiteľov v EÚ využívala služby online obchodu, ale iba približne 15 % z nich nakupovalo online od predávajúcich so sídlom v inom členskom štáte EÚ. To naznačuje, že pre elektronický obchod v rámci EÚ stále existujú významné cezhraničné prekážky. Tento odvetvový prieskum sa bude zameriavať najmä na potenciálne prekážky cezhraničného elektronického obchodu s tovarom a so službami vytvárané samotnými spoločnosťami, a to najmä v sektoroch, v ktorých je elektronický obchod najrozšírenejší, ako je elektronika, odevy a obuv a digitálny obsah. Odvetvový prieskum podporí opatrenia, ktoré Komisia a vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže EÚ prijali proti obmedzeniam online predaja. Poznatky získané prostredníctvom odvetvového prieskumu prispejú k lepšiemu presadzovaniu právnych predpisov na ochranu hospodárskej súťaže v odvetví elektronického obchodu. Jedným zo základných cieľov presadzovania hospodárskej súťaže je motivovať všetky subjekty v odvetví, aby zavádzali inovácie, či už ide o začínajúce podniky, alebo o podniky s dominantným trhovým podielom. Zámerom je zabezpečiť, aby európski spotrebitelia mali na výber širokú škálu inovatívnych výrobkov. Napríklad na trhu online vyhľadávania vedie Komisia antitrustové vyšetrovanie praktík spoločnosti Google. V apríli poslala Komisia spoločnosti Google oznámenie námietok, v ktorom spoločnosť obvinila zo zneužívania dominantného postavenia na trhu so službami online vyhľadávania v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru systematickým uprednostňovaním vlastného produktu na porovnávanie ponúk pre nakupovanie vo všeobecných výsledkoch vyhľadávania. Komisia je znepokojená skutočnosťou, že výsledky vyhľadávania, ktoré používatelia dostávajú, nie sú vždy úplne relevantné vo vzťahu k ich otázkam. Predbežné stanovisko Komisie je, že spoločnosť Google svojím správaním porušuje antitrustové pravidlá EÚ, pretože potláča hospodársku súťaž, a tým poškodzuje spotrebiteľov. Komisia už predtým uvádzala štyri dôvody znepokojenia nad konaním spoločnosti Google a v oznámení námietok opísala uvedené súvislosti prvého z týchto dôvodov znepokojenia (porovnávanie ponúk pre nakupovanie). Komisia aktívne vyšetruje konanie spoločnosti Google aj v súvislosti s ostatnými tromi dôvodmi znepokojenia: kopírovanie obsahu webových stránok konkurentov, výlučnosť pri uvádzaní reklám a neodôvodnené obmedzovanie zadávateľov reklám. V oznámení námietok v súvislosti s porovnávaním ponúk pre nakupovanie sa žiadnym spôsobom neprejudikuje výsledok vyšetrovania ostatných troch dôvodov znepokojenia zo strany Komisie. Ďalšie vyšetrovanie v digitálnom odvetví sa týka spoločnosti Amazon. V júni začala Komisia formálne antitrustové vyšetrovanie niektorých obchodných praktík spoločnosti Amazon pri distribúcii elektronických kníh. Vyšetrovanie sa zameriava predovšetkým na ustanovenia, ktoré zrejme chránia spoločnosť Amazon pred konkurenciou zo strany ostatných distribútorov elektronických kníh, napríklad ustanovenia, ktoré spoločnosti dávajú právo, aby bola informovaná o výhodnejších alebo alternatívnych podmienkach ponúkaných jej konkurentom, a/alebo právo na podmienky prinajmenšom rovnako výhodné, aké sa ponúkajú jej konkurentom. Komisia má obavy, že takéto ustanovenia môžu na škodu spotrebiteľov narušiť rovnaké podmienky a potenciálne znížiť konkurenciu na trhu, a tým sťažiť ostatným distribútorom elektronických kníh hospodársku súťaž so spoločnosťou Amazon prostredníctvom vývoja nových a inovatívnych výrobkov a služieb. Takéto správanie, ak sa potvrdí, by bolo porušením antitrustových pravidiel EÚ, ktorými sa zakazuje zneužívanie dominantného postavenia na trhu a obmedzujúce obchodné praktiky. Cieľom Komisie je zabezpečiť zdravú hospodársku súťaž v rámci danej platformy a zaistiť, aby účastníci trhu nezneužívali svoje postavenie na získavanie zmluvných podmienok, ktoré môžu pôsobiť na trhu ako prekážka inovácie. Podpora širšej škály možností prístupu k médiám pre občanov EÚ Tvrdé a rýchle presadzovanie hospodárskej súťaže je základným nástrojom na účinné riešenie problémov, ktoré prinášajú nové a rýchlo sa rozvíjajúce odvetvia digitálneho hospodárstva. Pre európskych občanov je však rovnako dôležité zabezpečiť živú hospodársku súťaž na tradičnejších trhoch, ako je napríklad televízne vysielanie. Komisia sa snaží zabezpečiť, aby si spotrebitelia mohli vyberať medzi distribútormi televízneho vysielania, ktorí súťažia za spravodlivých a rovnakých podmienok. Ochrana stimulov na inovácie v mediálnom sektore Vo februári 2015 Komisia na základe nariadenia EÚ o fúziách schválila získanie podielu v belgickej mediálnej spoločnosti De Vijver Media NV (ďalej len „De Vijver“) spoločnosťou Liberty Global, za podmienky splnenia záväzkov. Rozhodnutiu Komisie predchádzalo podrobné vyšetrovanie. Komisia mala obavy, že spoločnosť De Vijver po transakcii odmietne poskytnúť licenciu na svoje kanály distribútorom televízneho vysielania, ktorí konkurujú káblovej spoločnosti Telenet, ovládanej spoločnosťou Liberty Global. Reakciou na tieto obavy je stanovenie podmienky, že spoločnosť De Vijver musí poskytnúť licenciu na svoje kanály Vier, Vijf a každý ďalší podobný kanál, na ktorom by začala vysielať, distribútorom televízneho vysielania v Belgicku za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. Bez týchto záväzkov by transakcia mohla viesť k slabšej hospodárskej súťaži na trhu distribúcie televízneho vysielania a v konečnom dôsledku k vyšším cenám a nižšej inovácii pre spotrebiteľov.

Komisia okrem toho v apríli povolila navrhované získanie portugalského telekomunikačného operátora PT Portugal nadnárodnou káblovou a telekomunikačnou spoločnosťou Altice. Toto rozhodnutie je podmienené záväzkom spoločnosti Altice, že predá svoje dve dcérske spoločnosti v Portugalsku. PT Portugal je telekomunikačný a multimediálny operátor, ktorého aktivity siahajú do všetkých telekomunikačných segmentov v Portugalsku. Komisia bola znepokojená skutočnosťou, že fúzia, ako bola pôvodne oznámená, by oslabila hospodársku súťaž na viacerých telekomunikačných trhoch v Portugalsku. Fúzia by odstránila z týchto trhov silného konkurenta a to by mohlo viesť k vyšším cenám a slabšej hospodárskej súťaži pre portugalských spotrebiteľov. S cieľom rozptýliť tieto obavy ponúkla spoločnosť Altice, že odstráni vzájomné prekrývanie aktivít spoločností Altice a PT Portugal predajom svojich portugalských podnikov Cabovisão a ONI. Pri posudzovaní navrhovanej transakcie Komisia úzko spolupracovala s portugalským orgánom na ochranu hospodárskej súťaže. Ďalšie antitrustové vyšetrovanie sa týka cezhraničného poskytovania služieb platenej televízie v Spojenom kráľovstve a Írsku. V júli poslala Komisia oznámenie námietok spoločnosti Sky UK a šiestim veľkým filmovým štúdiám v Spojených štátoch: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox a Warner Bros. Komisia svojím vyšetrovaním, ktoré sa začalo v januári 2014, zistila v licenčných dohodách medzi šiestimi filmovými štúdiami a spoločnosťou Sky UK ustanovenia, ktorými sa od spoločnosti Sky UK požaduje, aby blokovala prístup k filmom prostredníctvom svojich online služieb platenej televízie pre spotrebiteľov mimo svojho licenčného územia (Spojené kráľovstvo a Írsko). Niektoré dohody obsahujú aj ustanovenia, ktorými sa od filmových štúdií požaduje, aby zabezpečili, že v ich licenčných dohodách s inými televíznymi spoločnosťami než Sky UK sa týmto spoločnostiam zabráni, aby sprístupnili svoje služby platenej televízie v Spojenom kráľovstve a Írsku. Táto situácia postihuje európskych spotrebiteľov, ktorí chcú sledovať platené televízne kanály podľa svojho výberu bez ohľadu na to, kde v EÚ žijú alebo kam cestujú. Predbežné stanovisko Komisie je, že bez presvedčivého zdôvodnenia by také ustanovenia predstavovali porušenie pravidiel EÚ, ktorými sa zakazujú dohody narúšajúce hospodársku súťaž. Zlepšenie fungovania inovačných trhov – mobilné zariadenia Mobilné zariadenia, ako napríklad smartfóny a tablety, sú teraz súčasťou každodenného života väčšiny európskych občanov. Rok 2015 bol pre európskych používateľov mobilnej komunikácie míľnikom, keď Európsky parlament a Rada prijali nariadenie (EÚ) 2015/2120, na základe ktorého sa od 15. júna 2017 rušia v EÚ roamingové poplatky. Cieľom presadzovania antitrustových opatrení, spolu s právnymi predpismi, je chrániť hospodársku súťaž v oblasti mobilných zariadení, aby sa zabezpečila sústavná inovácia v prospech európskych spotrebiteľov. V decembri začala Komisia dve samostatné antitrustové vyšetrovania a následne poslala dve oznámenia námietok spoločnosti Qualcomm, najväčšiemu svetovému dodávateľovi čipových súprav (chipset) pre základné frekvenčné pásmo, ktoré sa používajú v spotrebiteľských elektronických zariadeniach. Čipové súpravy pre základné frekvenčné pásmo spracovávajú komunikačné funkcie v smartfónoch, tabletoch a ďalších mobilných širokopásmových zariadeniach. Používajú sa na prenos hlasu aj údajov. Predbežné stanovisko Komisie je, že spoločnosť zneužíva svoje dominantné postavenie na svetových trhoch s čipovými súpravami pre základné frekvenčné pásmo 3G (UMTS) a 4G (LTE), čím porušuje antitrustové pravidlá EÚ. Prvým vyšetrovaním sa skúma, či spoločnosť Qualcomm zneužíva svoje dominantné postavenie na trhu ponúkaním finančných stimulov veľkému výrobcovi smartfónov a tabletov pod podmienkou, že budú vo svojich smartfónoch a tabletoch používať výlučne čipové súpravy pre základné frekvenčné pásmo spoločnosti Qualcomm. Takýmto konaním by sa znížili stimuly pre výrobcu na využívanie čipových súprav pre základné frekvenčné pásmo od konkurentov spoločnosti Qualcomm, čo by narušilo hospodársku súťaž a inovácie na trhoch s čipovými súpravami pre základné frekvenčné pásmo UMTS a LTE. Druhým vyšetrovaním sa zisťuje, či sa spoločnosť Qualcomm dopustila predátorskej cenotvorby tým, že účtuje ceny pod výrobnými nákladmi s cieľom vytlačiť svojich konkurentov z trhu. Trh na dodávanie hardvéru je však iba jednou stranou mince. Aj softvér, fungujúci v smartfónoch a tabletoch, musí byť predmetom nenarušenej hospodárskej súťaže. Mobilné aplikácie a služby v smartfónoch, tabletoch a ďalších mobilných zariadeniach sú založené na operačnom systéme zariadenia. Google Android sa stal hlavným operačným systémom pre inteligentné mobilné zariadenia v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru do tej miery, že Android sa v súčasnosti používa vo väčšine inteligentných mobilných zariadení v Európe. V apríli začala Komisia formálne konanie proti spoločnosti Google s cieľom vyšetriť, či konanie spoločnosti v súvislosti so systémom Android nemôže byť porušením antitrustových pravidiel EÚ. Android je mobilný operačný systém s otvoreným zdrojovým kódom, ktorý prevažne vyvinula spoločnosť Google. V zásade ktokoľvek môže systém Android voľne používať a ďalej rozvíjať. Väčšina výrobcov smartfónov a tabletov však používa operačný systém Android v kombinácii s celou škálou aplikácií a služieb vo vlastníctve spoločnosti Google, a preto musí so spoločnosťou Google uzatvárať určité dohody. Komisia posudzuje, či spoločnosť Google uzatváraním dohôd narúšajúcich hospodársku súťaž a/alebo zneužívaním možného dominantného postavenia nezákonne zabraňovala konkurenčným mobilným operačným systémom, mobilným komunikačným aplikáciám a službám v rozvoji a prístupe na trh v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Vyšetrovanie je samostatné a oddelené od vyšetrovania Komisie vo veci správania spoločnosti Google v súvislosti s internetovým vyhľadávaním. Účinná kontrola fúzií s cieľom ochraňovať investície do odvetvia telekomunikácií Účinná hospodárska súťaž v odvetví telekomunikácií je základným hnacím motorom investícií a lepších trhových výsledkov pre spotrebiteľov a podniky. Hospodárska súťaž je hnacou silou, ktorá priláka investície do rozvoja vysokorýchlostných širokopásmových sietí, ktoré Európania potrebujú. Spotrebitelia nemajú úžitok len z investícií ako takých. Úžitok majú aj z vplyvu investícií na parametre hospodárskej súťaže, ako je možnosť výberu, kvalita a cena. Presadzovanie hospodárskej súťaže udržiava telekomunikačný trh otvorený a konkurenčný, a zároveň zostáva kľúčovým nástrojom na odstraňovanie rozdrobenosti trhu v EÚ.Politika hospodárskej súťaže tiež dopĺňa preskúmanie telekomunikačného regulačného rámca, ktoré je jedným zo základných opatrení plánovanej stratégie pre jednotný digitálny trh. Kontrola fúzií v tejto oblasti navyše zohráva zásadnú úlohu pri posudzovaní, či by navrhovaná fúzia viedla k zvýšeným investíciám v prospech spotrebiteľov, napríklad z hľadiska širšieho pokrytia sieťou. V máji Komisia na základe nariadenia EÚ o fúziách schválila navrhované získanie spoločnosti Jazztel, telekomunikačnej spoločnosti registrovanej v Spojenom kráľovstve, ale aktívnej prevažne v Španielsku, konkurenčnou spoločnosťou Orange SA z Francúzska. Toto schválenie je podmienené úplným splnením viacerých záväzkov spoločnosti Orange, ktorými sa po prevzatí zabezpečí účinná hospodárska súťaž na trhu so službami prístupu k pevnému internetu. Komisia mala obavy, že prevzatie, ako bolo pôvodne oznámené, by mohlo viesť k vyšším cenám služieb prístupu k pevnému internetu pre spotrebiteľov v Španielsku. S cieľom rozptýliť tieto obavy ponúkla spoločnosť Orange záväzok zabezpečiť, aby nový účastník mohol vstúpiť na maloobchodný trh so službami prístupu k pevnému internetu a súťažiť rovnako aktívne ako spoločnosti Orange a Jazztel. Tento záväzok rozptyľuje počiatočné obavy Komisie. Komisia začala aj dve podrobné vyšetrovania fúzií v odvetví telekomunikácií. Po prvé, skúma navrhované získanie spoločnosti Telefónica UK spoločnosťou Hutchison s cieľom posúdiť, či táto transakcia nenaruší hospodársku súťaž. Komisia je znepokojená skutočnosťou, že transakcia by mohla viesť k vyšším cenám, obmedzenej možnosti výberu a pomalším inováciám mobilných komunikačných služieb pre spotrebiteľov v Spojenom kráľovstve. Komisia vykonáva aj podrobné vyšetrovanie prevzatia spoločnosti BASE Belgium spoločnosťou Liberty Global, aby sa presvedčila, že spotrebitelia v Belgicku nebudú v dôsledku navrhovanej transakcie vystavení vyšším cenám a obmedzenej možnosti výberu. Komisia okrem toho preskúmala navrhovanú fúziu dánskych podnikov Telenor a TeliaSonera. Komisia mala obavy, že fúziou by vznikol najväčší operátor mobilných sietí v Dánsku a výsledkom by bola štruktúra trhu s vysokou koncentráciou, čo by viedlo k zvýšeniu cien pre spotrebiteľov a k poklesu investičných stimulov. V septembri 2015, po predložení dvoch súborov nápravných opatrení, ktoré sa javili ako nedostatočné na rozptýlenie obáv týkajúcich sa hospodárskej súťaže, strany transakciu zrušili. IV.Vytváranie integrovanej európskej energetickej únie šetrnej ku klíme

Vytváranie energetickej únie je veľkým krokom smerom k integrovanému, prepojenému a pružnému trhu s energiou v prospech spotrebiteľov, spoločností a životného prostredia. Podniky a domácnosti, ktoré tvoria základ energetickej únie, by mali mať možnosť platiť prijateľné a konkurenčné ceny. Energetická politika EÚ je zároveň založená na troch pilieroch: udržateľnosti, konkurencieschopnosti a bezpečnosti dodávok. Vytvorenie silnej energetickej únie s ambicióznou politikou v oblasti zmeny klímy si bude vyžadovať zásadnú transformáciu energetického systému Európy. V roku 2015 Komisia začala realizovať túto kľúčovú prioritu. Vo februári Komisia predstavila svoju Rámcovú stratégiu odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy. V rámcovej stratégii sú v piatich prepojených politických rozmeroch („energetická bezpečnosť, solidarita a dôvera“, „plne integrovaný európsky trh s energiou“, „energetická efektívnosť, ktorá pomáha tlmiť dopyt“, „dekarbonizácia hospodárstva“ a „výskum, inovácia a konkurencieschopnosť“) stanovené ciele energetickej únie a kroky, ktoré Komisia podnikne na ich dosiahnutie. EÚ sa musí odpútať od hospodárstva založeného na fosílnych palivách, v ktorom sa používajú zastarané technológie a obchodné modely. Súčasný rozdrobený systém, ktorý charakterizujú nekoordinované národné politiky, trhové prekážky a energetické ostrovy, je potrebné prekonať. Veľmi dôležité je tiež posilniť postavenie spotrebiteľov poskytnutím informácií a možností voľby. Základným cieľom energetickej únie je integrovať trhy s energiou. Ak by bol zabezpečený voľný tok plynu a elektrickej energie v celej EÚ, viedlo by to k posilneniu hospodárskej udržateľnosti, šetrnosti k životnému prostrediu a sociálneho začlenenia. Presadzovanie antitrustových pravidiel, aby bola energia bezpečná, cenovo dostupná a udržateľná Presadzovanie antitrustových pravidiel zohráva kľúčovú úlohu pri posilňovaní integrácie trhov v energetickej únii odstraňovaním deformácií trhu, ktoré spôsobuje správanie dominantných účastníkov trhu. Typickým príkladom je antitrustové vyšetrovanie konania spoločnosti Gazprom v strednej a východnej Európe. Zabezpečiť, aby dominantní dodávatelia zemného plynu dodržiavali pravidlá – vyšetrovanie spoločnosti Gazprom V apríli poslala Komisia spoločnosti Gazprom oznámenie námietok, v ktorom tvrdí, že určité obchodné praktiky spoločnosti na trhoch so zemným plynom v strednej a vo východnej Európe môžu predstavovať zneužívanie dominantného postavenia na trhu, ktoré je porušením antitrustových pravidiel EÚ. Zemný plyn je dôležitou komoditou v každodennom živote väčšiny občanov EÚ a predbežné stanovisko Komisie je, že spoločnosť Gazprom môže narušovať hospodársku súťaž na trhoch s dodávkami zemného plynu v ôsmich členských štátoch strednej a východnej Európy (Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Poľsko a Slovensko). Spoločnosť Gazprom je dominantným dodávateľom zemného plynu v týchto krajinách s trhovým podielom väčšinou vysoko nad 50 % a v niektorých prípadoch až 100 %. Na základe svojho vyšetrovania Komisia predbežne zastáva názor, že Gazprom môže porušovať antitrustové pravidlá EÚ tým, že uplatňuje všeobecnú stratégiu zameranú na delenie trhov so zemným plynom v strednej a východnej Európe napríklad znižovaním možnosti svojich odberateľov opätovne cezhranične predávať zemný plyn. Táto stratégia mohla Gazpromu umožniť, aby v niektorých členských štátoch účtoval nespravodlivé ceny. Gazprom ďalej mohol zneužiť svoje dominantné postavenie na trhu tým, že dodávky zemného plynu podmieňuje tým, aby veľkoobchodníci prijali nesúvisiace záväzky v oblasti infraštruktúry na prepravu zemného plynu. Presadzovanie antitrustových pravidiel podporuje vytváranie jednotného trhu s energiou, a to aj rušením dohôd o rozdelení trhu, ktoré narúšajú hospodársku súťaž, a zachovávaním prístupu k infraštruktúre. Prístup k infraštruktúre je dôležitý pre predchádzanie uzavretiu trhu a udržiavanie investičných stimulov. Dôležité opatrenia v tejto oblasti obsahuje oznámenie námietok, ktoré Európska komisia v marci poslala spoločnosti Bulgarian Energy Holding (BEH), jej dcérskej spoločnosti pre dodávky plynu Bulgargaz a dcérskej spoločnosti pre plynárenskú infraštruktúru Bulgartransgaz. BEH je energetická spoločnosť v štátnom vlastníctve v Bulharsku. Je vertikálne integrovaná, to znamená, že spoločnosť BEH dodáva zemný plyn a jej dcérske spoločnosti vlastnia alebo kontrolujú bulharskú vnútroštátnu prepravnú sieť pre plyn, jediné zásobníky na plyn v Bulharsku a kapacitu hlavného plynovodu na dovoz plynu do Bulharska. Komisia má obavy, že spoločnosť BEH a jej dcérske spoločnosti môžu zneužívať svoje dominantné postavenie na bulharskom trhu s plynom tým, že bránia konkurentom v získavaní prístupu k infraštruktúre, ktorú potrebujú na úspešné vedenie hospodárskej súťaže na bulharskom trhu s dodávkami zemného plynu. Takéto konanie by bolo porušením antitrustových pravidiel EÚ a viedlo by k slabšej hospodárskej súťaži na trhu a horším trhovým výsledkom pre dotknutých spotrebiteľov. Komisia tiež ukončila samostatné antitrustové vyšetrovanie správania spoločnosti BEH na neregulovanom veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou v Bulharsku. Komisia mala obavy, že spoločnosť BEH vytvorila umelé prekážky medzi domácimi trhmi. Spoločnosť BEH predovšetkým predávala elektrickú energiu obchodníkom na základe zmlúv, podľa ktorých sa im zakazovalo opätovne predávať elektrickú energiu mimo Bulharska. Spoločnosť BEH navrhla, že tieto obavy Komisie rozptýli vytvorenie nezávislej energetickej burzy v Bulharsku, prostredníctvom ktorej by sa mohlo s elektrickou energiou obchodovať anonymne bez možnosti kontroly, kam bola opätovne predaná. Dňa 10. decembra 2015 Komisia uznala záväzky ponúkané spoločnosťou BEH za právne záväzné. Kontrola štátnej pomoci s cieľom zabezpečiť odolný trh s energiou šetrný ku klíme, bez neprípustného narúšania hospodárskej súťaže Prechod na ekologické hospodárstvo sprevádza aj ďalšie dôležité zameranie politiky hospodárskej súťaže, ktoré zabezpečuje, že trhy fungujú správne a že štátna pomoc vrátane pomoci na uľahčenie prechodu na obnoviteľné zdroje energie nevytvára nerovnováhu. Komisia prostredníctvom svojho usmernenia o štátnej pomoci v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia podporuje integráciu obnoviteľných zdrojov energie na trhu, aby sa zabránilo narúšaniu hospodárskej súťaže. Od roku 2016 musia výrobcovia energie využívajúci obnoviteľné zdroje predávať svoju elektrickú energiu priamo na trhu. Podpora z verejných zdrojov sa môže poskytnúť iba ako príplatok k trhovej cene. Od roku 2017 budú navyše členské štáty musieť poskytovať prevádzkovú pomoc prostredníctvom súťažného ponukového konania. Okrem toho boli usmernenia navrhnuté tak, aby prispievali k uvádzaniu inovatívnych energetických technológií na trh, čo umožňuje poskytovanie štátnej pomoci v prípadoch, keď dôjde k zlyhaniu trhu. Usmernenia tiež motivujú členské štáty EÚ, aby navzájom spolupracovali a brali do úvahy dodávky elektrickej energie z iných členských štátov. Kontrola štátnej pomoci okrem toho pomáha pri vytváraní prepojeného, integrovaného a bezpečného trhu s energiou v Európe posudzovaním vnútroštátnych opatrení na zabezpečenie dodávok elektrickej energie (známe ako „kapacitné mechanizmy“). Odvetvový prieskum kapacitných mechanizmov – plnenie cieľov energetickej únie V apríli začala Komisia odvetvový prieskum štátnej pomoci s cieľom získať informácie o existujúcich alebo plánovaných kapacitných mechanizmoch, t. j. opatreniach prijímaných členskými štátmi na zabezpečenie stavu, že dodávky elektrickej energie dokážu vyhovieť dopytu v strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. Cieľom odvetvového prieskumu je predovšetkým preveriť, či takéto opatrenia zaisťujú bezpečnosť dodávky elektrickej energie bez narušenia hospodárskej súťaže medzi dodávateľmi elektrickej energie a bez obmedzovania cezhraničného obchodu. Tento odvetvový prieskum je prvý, ktorý sa vykonáva podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ, a týka sa reprezentatívnej vzorky členských štátov, ktoré majú zavedené kapacitné mechanizmy alebo zvažujú ich zavedenie, konkrétne: Belgicko, Dánsko, Francúzsko, Chorvátsko, Írsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Zatiaľ čo vlády majú legitímny záujem zabezpečiť dostatočné dodávky elektrickej energie, aby predišli jej výpadkom, politikou hospodárskej súťaže by sa malo zabezpečiť, že verejné opatrenia podporia investície do systémov dodávania elektrickej energie, sú v súlade s nástrojmi politiky zameranej na posilnenie dekarbonizácie a že nenáležite nezvýhodňujú určitých výrobcov alebo technológie.

Zachovávanie Európy ako atraktívneho miesta pre investície – kontrola fúzií v odvetví energetiky V prípade sieťových odvetví, ako je odvetvie energetiky, je dôležité zabrániť vytváraniu trhových štruktúr, ktoré by mohli brániť účinnej hospodárskej súťaži, a tým obmedzovať stimuly pre investície a inovácie. Kontrola fúzií EÚ bola naďalej účinným nástrojom na udržiavanie otvoreného trhu a zabezpečenie stavu, že investície znamenajú lepšie trhové výsledky pre podniky a domácnosti EÚ. Po hĺbkovom preskúmaní a veľmi úzkej spolupráci s oddelením pre antitrustovú politiku Ministerstva spravodlivosti USA Komisia na základe nariadenia EÚ o fúziách schválila navrhované získanie energetickej časti francúzskej spoločnosti Alstom spoločnosťou General Electric so sídlom v USA. Táto transakcia je dobrým príkladom toho, ako technológia vybudovaná v EÚ môže mať úspech a pritiahnuť zahraničné investície. Schválenie je podmienené zbavením sa hlavných častí podniku spoločnosti Alstom vyrábajúceho vysokovýkonné plynové turbíny, ktoré sa používajú najmä v plynových elektrárňach, v prospech talianskej spoločnosti Ansaldo. Komisia mala obavy, že transakcia by mohla vyradiť jedného z hlavných svetových konkurentov spoločnosti General Electric na trhu s vysokovýkonnými plynovými turbínami, ktorých najväčším svetovým výrobcom je spoločnosť General Electric a jedným z najsilnejších svetových účastníkov trhu je spoločnosť Alstom. To by viedlo k nižšej inovácii a vyšším cenám. Záväzky, ktoré ponúkla spoločnosť General Electric, majú rozptýliť tieto obavy. Moderná technológia vysokovýkonných plynových turbín je navyše mimoriadne dôležitá pre plnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a modernizáciu zásobovania energiou v EÚ. V.Na ceste k hlbšiemu a spravodlivejšiemu jednotnému trhu EÚ V časoch rastúcej globalizácie je hlbší a spravodlivejší jednotný trh základným prvkom budovania silnejšieho hospodárstva EÚ, ktorý vedie k tvorbe pracovných miest a k rastu. To je dôvod, prečo posilňovanie integrácie jednotného trhu zostáva prioritou programu Komisie. Cieľom Komisie je otvoriť nové možnosti pre občanov a podniky tým, že sa umožní voľnejší pohyb ľudí, tovaru, služieb a kapitálu v rámci jednotného trhu. Zvýšenie daňovej transparentnosti a zabezpečenie spravodlivého daňového zaťaženia pre všetkých Plne fungujúci jednotný trh si vyžaduje, aby všetci účastníci trhu, veľkí alebo malí, miestni alebo svetoví, platili svoj spravodlivý podiel na dani. Preto je boj proti daňovým únikom a daňovým podvodom jednou z hlavných priorít Junckerovej Komisie a jednou z najdôležitejších iniciatív na podporu dokončenia jednotného trhu EÚ. V marci Komisia predstavila balík opatrení daňovej transparentnosti s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty mali k dispozícii informácie, ktoré potrebujú na ochranu svojich základov dane a účinné zameranie sa na spoločnosti, ktoré sa pokúšajú vyhnúť plateniu svojho spravodlivého podielu na dani. Po balíku nasledoval v júni akčný plán Komisie pre spravodlivé a účinné zdaňovanie. V tomto akčnom pláne sú uvedené viaceré iniciatívy na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, na zabezpečenie udržateľných daňových príjmov a na posilnenie jednotného trhu pre podniky. Spoločne sa týmito opatreniami výrazne zlepší daňové prostredie podnikov v EÚ, čím sa toto prostredie stane spravodlivejším, efektívnejším a viac zameraným na rast. Pri riešení tejto úlohy zohráva kľúčovú úlohu politika hospodárskej súťaže. Po podrobných vyšetrovaniach, ktoré sa začali v júni 2014, Komisia dospela k záveru, že Luxembursko a Holandsko poskytli selektívne daňové výhody (podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ nezákonné) spoločnostiam Fiat Finance and Trade a Starbucks. V prípade oboch týchto spoločností sa záväzným daňovým stanoviskom, ktoré vydali príslušné vnútroštátne daňové úrady, týmto spoločnostiam umelo znížila splatná daň. Podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ záväzné daňové stanoviská nemôžu používať metódy, bez ohľadu na ich zložitosť, na stanovenie transferových cien bez ekonomického opodstatnenia, na základe ktorých sa nenáležite presúvajú zisky s cieľom znížiť výšku daní, ktoré spoločnosť odvedie. Takéto postupy by danej spoločnosti poskytovali nespravodlivú konkurenčnú výhodu v porovnaní s inými spoločnosťami (obvykle MSP), ktoré sú zdaňované z ich skutočných ziskov, pretože platia trhové ceny za tovar a služby, ktoré používajú. Boj proti nespravodlivým daňovým výhodám – rozhodnutia týkajúce sa spoločností Starbucks a Fiat Finance and Trade Záväzné daňové stanoviská ako také sú úplne legálne. V prípade spoločností Starbucks a Fiat Finance and Trade sa však vyšetrovanými záväznými daňovými stanoviskami schválili umelé a zložité metódy na určenie zdaniteľných ziskov spoločností. Takýmito metódami sa stanovili ceny tovaru a služieb, predávaných medzi spoločnosťami v rámci skupín Fiat a Starbucks (takzvané „transferové ceny“), ktoré nezodpovedali trhovým podmienkam, a teda neodrážali ekonomickú realitu. Podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ sa vyžaduje, aby sa štátna pomoc, ktorá nie je v súlade s týmito pravidlami, vymáhala, a tým sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže spôsobené danou pomocou. Komisia vo svojich dvoch rozhodnutiach stanovila metodiku na výpočet hodnoty nenáležitej konkurenčnej výhody, ktorú požívali spoločnosti Starbucks a Fiat, t. j. rozdielu medzi tým, čo spoločnosť zaplatila, a tým, čo by bola mala zaplatiť bez záväzného daňového stanoviska. Táto suma predstavuje 20 – 30 miliónov EUR pre každú zo spoločností Starbucks a Fiat, ale presné sumy dane, ktoré sa majú vymôcť, určia luxemburské a holandské daňové úrady na základe metodiky stanovenej v rozhodnutiach Komisie. Spoločnosti navyše už nebudú môcť využívať výhodné daňové podmienky, ktoré umožňovali tieto záväzné daňové stanoviská. V decembri Komisia začala formálne vyšetrovanie daňových podmienok, ktoré uplatňuje Luxembursko voči spoločnosti McDonald’s. Komisia predbežne zastáva názor, že záväzné daňové stanovisko vydané Luxemburskom sa mohlo selektívne odchýliť od ustanovení vnútroštátnych daňových právnych predpisov a od zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia medzi Luxemburskom a USA, a poskytlo tak spoločnosti McDonald's výhodu, ktorú nemali k dispozícii iné spoločnosti nachádzajúce sa v porovnateľnej faktickej a právnej situácii. Komisia tiež vyjadrila obavy, že záväzné daňové stanoviská môžu mať za následok spory týkajúce sa štátnej pomoci vo vzťahu k spoločnostiam Apple v Írsku a Amazon v Luxembursku. Vo februári 2015 sa začalo dodatočné podrobné vyšetrovanie belgického systému záväzných stanovísk týkajúcich sa „nadmerného zisku“. Dňa 11. januára 2016 Komisia vydala negatívne rozhodnutie o vymáhaní, keď dospela k záveru, že selektívne daňové výhody, ktoré poskytuje Belgicko v rámci svojho daňového systému „nadmerného zisku“, sú podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ nezákonné, a nariadila ich vymáhanie. Komisia zároveň pokračuje vo svojom prešetrovaní praktík v oblasti záväzných daňových stanovísk vo všetkých členských štátoch EÚ. Umožniť vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže EÚ, aby presadzovali hospodársku súťaž účinnejšie Ďalším dôležitým aspektom pri vytváraní skutočne rovnakých podmienok pre spoločnosti v rámci jednotného trhu je zabezpečiť, aby sa podniky mohli spoľahnúť na dôsledné uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ, bez ohľadu na členský štát, v ktorom pôsobia. V tejto súvislosti je veľmi dôležitá úloha vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže. Nadobudnutím účinnosti nariadenia č. 1/2003 v roku 2004 sa zmenili podmienky presadzovania hospodárskej súťaže, keď popri Komisii kľúčovú úlohu pri presadzovaní antitrustových pravidiel EÚ dostali vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže a vnútroštátne súdy. Pravidlá hospodárskej súťaže EÚ sa teraz uplatňujú v takej miere, akú by Komisia sama nemohla nikdy dosiahnuť, a dôslednejšie a účinnejšie, než by to bolo inak možné. V oznámení Komisie z roku 2014 o desiatich rokoch nariadenia č. 1/2003 sú určené viaceré konkrétne oblasti opatrení na posilnenie právomocí vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže v oblasti presadzovania a posilnenie konvergencie medzi vnútroštátnymi systémami. Komisia teraz zvažuje, či sa dá ďalej zlepšiť súbor nástrojov, ktoré majú vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže k dispozícii. V novembri 2015 začala Komisia špecializovanú verejnú konzultáciu a vyzvala verejnosť a zainteresované strany, aby si vymenili skúsenosti a poskytli spätnú väzbu, pokiaľ ide o prípadné legislatívne opatrenia na ďalšie posilnenie presadzovania a sankčných nástrojov vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže. Posilnenie spotrebiteľov v EÚ rozkladaním kartelov Udržať spravodlivý, transparentný a otvorený jednotný trh je dobré pre podniky v EÚ a pre hospodárstva členských štátov, ale v prvom rade je to dôležité pre európskych občanov. Jasným príkladom je práca Komisie na presadzovaní antikartelových pravidiel. Na dobre fungujúcom jednotnom trhu sú spoločnosti motivované, aby boli efektívnejšie a vynaliezavejšie než ich konkurenti, a z toho majú prospech spotrebitelia v EÚ vo forme lepších výrobkov a nižších cien. Kartely škodia spotrebiteľom a hospodárstvu ako celku, keď ceny namiesto trhu určujú spoločnosti.

V júni udelila Komisia pokutu ôsmim výrobcom a dvom distribútorom tácok používaných ako súčasť potravinových obalov pre maloobchodný predaj v celkovej výške 115 miliónov EUR za účasť na najmenej jednom z piatich samostatných kartelov. Osmičku výrobcov tvorili spoločnosti Huhtamäki z Fínska, Nespak a Vitembal z Francúzska, Silver Plastics z Nemecka, Coopbox, Magic Pack a Sirap-Gema z Talianska a Linpac zo Spojeného kráľovstva. Dvojicu distribútorov tvorili spoločnosti Ovarpack z Portugalska a Propack zo Spojeného kráľovstva. Namiesto toho, aby súťažili na základe svojich vlastných schopností, spoločnosti určili pevné ceny a rozdelili si spotrebiteľov polystyrénových penových alebo polypropylénových pevných tácok, čím porušili antitrustové pravidlá EÚ a postihli milióny spotrebiteľov pri nákupe potravín. Polystyrénové penové alebo polypropylénové pevné tácky sa používajú na balenie potravín predávaných v obchodoch alebo supermarketoch na výrobky ako syr, mäso, ryby alebo zákusky. Komisia udelila pokutu aj ôsmim dodávateľom optických mechaník (optical disc drive) v celkovej výške 116 miliónov EUR za to, že koordinovali svoje správanie vo vzťahu k ponukám pri verejnom obstarávaní, ktoré organizovali dvaja výrobcovia počítačov, spoločnosti Dell a Hewlett Packard. Dodávateľmi, ktorým bola udelená pokuta, sú spoločnosti Philips, Lite-On, ich spoločný podnik Philips & Lite-On Digital Solutions, HitachiLG Data Storage, Toshiba Samsung Storage Technology, Sony, Sony Optiarc a Quanta Storage. Hoci kontakty kartelu sa realizovali mimo Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), uplatňovali sa celosvetovo, a teda aj v rámci EHP. Optické mechaniky sa používajú napríklad v osobných počítačoch, CD a DVD prehrávačoch a konzolách videohier na čítanie alebo zaznamenávanie dát uložených na optických diskoch, ako sú CD, DVD alebo disky Blu-ray. Kartel sa týkal optických mechaník pre stolné počítače a laptopy. Zabezpečiť, aby tieto typy trhov zostali konkurenčné, je obzvlášť dôležité ako záruka spravodlivých cien pre súčasných spotrebiteľov a inovatívnych výrobkov pre budúcich spotrebiteľov. Rozkladanie kartelov je ako zrušenie skrytej dane, ktorú boli nútení platiť milióny nič netušiacich spotrebiteľov v Európe. Kartely navyše odvádzajú stimuly určené pre podniky na inovácie, čím vážne obmedzujú dynamiku a budúci rast EÚ. Zlepšovanie činnosti trhov s finančnými službami – vývoj politiky hospodárskej súťaže vo finančnom a v platobnom sektore Komisia prijala aj rozhodnutie týkajúce sa kartelu vo finančnom sektore, čo je jedna z prioritných oblastí Komisie pri vytváraní spravodlivejšieho a integrovanejšieho jednotného trhu. Vo februári Komisia udelila pokutu vo výške približne 15 miliónov EUR obchodníkovi s cennými papiermi, spoločnosti ICAP so sídlom v Spojenom kráľovstve, za porušenie antitrustových pravidiel EÚ napomáhaním viacerých kartelov v oblasti úrokových derivátov denominovaných v jene (YIRD). V decembri 2013 boli v tejto súvislosti udelené pokuty viacerým veľkým bankám po prijatí rozhodnutia o urovnaní. Vyšetrovanie prípadu YIRD je len jedným z príkladov úsilia Komisie v boji proti praktikám narúšajúcim hospodársku súťaž na finančných trhoch. Platobný sektor ponúka ďalší relevantný príklad. V júli 2015 poslala Komisia spoločnosti MasterCard oznámenie námietok za údajné zvýšenie nákladov na platby kartou, čo poškodilo spotrebiteľov a maloobchodníkov v EÚ. Platby kartou zohrávajú významnú úlohu na jednotnom trhu v prípade vnútroštátnych aj cezhraničných nákupov vrátane online nákupov. Európski spotrebitelia a podniky vykonávajú každoročne viac ako 40 % svojich bezhotovostných platieb pomocou platobných kariet. V oznámení námietok sa uvádza predbežné stanovisko Komisie, že pravidlá spoločnosti MasterCard nedovoľujú bankám ponúkať nižšie výmenné poplatky maloobchodníkom so sídlom v inej krajine Európskeho hospodárskeho priestoru, kde môžu byť výmenné poplatky vyššie. Výsledkom tohto stavu je skutočnosť, že maloobchodníci nemôžu profitovať z nižších poplatkov inde a že cezhraničná hospodárska súťaž medzi bankami môže byť obmedzená, čo je porušením európskych antitrustových pravidiel. V oznámení námietok sa tiež tvrdí, že výmenné poplatky spoločnosti MasterCard za transakcie v EÚ s kartami spoločnosti MasterCard vydanými v iných regiónoch sveta sú porušením európskych antitrustových pravidiel, lebo stanovujú neprirodzene vysokú minimálnu cenu za spracovanie týchto transakcií. Jeden z dvoch súčasných prípadov vyšetrovania sa týka medziregionálnych transakcií, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o výmenných poplatkoch prijaté v apríli 2015. Na základe takmer desaťročnej antitrustovej judikatúry v platobnom sektore je v nariadení stanovené obmedzenie výmenných poplatkov v prípade kariet vydaných a používaných v EÚ, čo prináša prospech spotrebiteľom a podnikom a podporuje rast a inovácie. Keďže používanie kariet je najrozšírenejšou metódou online platieb, nariadenie je aj dôležitým stavebným prvkom pri dokončievaní jednotného digitálneho trhu. Pravidlá štátnej pomoci v bankovom sektore – podpora hospodárskeho oživenia a minimalizácia narúšania hospodárskej súťaže V bankovom sektore pokračovala kontrola štátnej pomoci s cieľom obmedziť narúšanie hospodárskej súťaže a zabezpečiť rovnaké podmienky, a zároveň znížiť využívanie peňazí daňových poplatníkov na nevyhnutné minimum. Okrem toho v januári 2015 nadobudla účinnosť smernica o riešení krízových situácií a ozdravení bánk, v ktorej sú stanovené pravidlá ozdravenia bánk a veľkých investičných firiem vo všetkých členských štátoch. Štátna pomoc bankám v ťažkostiach, oznámená Komisii po 1. januári 2015, sa môže poskytnúť iba v prípade, že sa už začalo riešenie krízovej situácie v súlade s ustanoveniami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií a s pravidlami štátnej pomoci EÚ. V novembri Komisia zistila, že plány riešenia krízových situácií bánk Banca delle Marche,Banca Popolare dell’Etruria e del Lazio,Cassa di Risparmio di Ferrara a Cassa di Risparmio della Provincia di Chieti (kombinovaný trhový podiel v Taliansku približne 1 %) sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci EÚ. V štyroch bankách, z ktorých každá už bola v režime osobitnej správy, začala riešenie krízovej situácie Centrálna banka Talianska v súlade so smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií. Komisia zistila, že plány Talianska na využitie vnútroštátneho fondu na riešenie krízových situácií minimalizovali použitie verejných finančných prostriedkov a narúšanie hospodárskej súťaže, ktoré by vyplývalo z prijatých opatrení, pri zachovaní finančnej stability. Pravidlá štátnej pomoci zohrávali kľúčovú úlohu aj pri podpore úsilia štyroch najväčších gréckych bánk o riešenie nedostatku kapitálu, ktorý zistil európsky orgán bankového dohľadu. V priebehu novembra a decembra Komisia schválila opatrenia štátnej pomoci na rekapitalizáciu bánk Piraeus Bank a National Bank of Greece. Banky predložili plány reštrukturalizácie s cieľom zabezpečiť svoju dlhodobú životaschopnosť, ktorá by im umožnila opätovne sa zamerať na požičiavanie peňazí gréckym podnikom a na podporu oživenia gréckeho hospodárstva. Komisia tiež zabezpečuje dôsledné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v bankovom sektore na Cypre v rámci programu makroekonomických úprav. Komisia konkrétne v decembri 2015 zistila, že kapitálová injekcia vo výške 175 miliónov EUR pre banku Cypriot Cooperative Central Bank Ltd a jej dcérske spoločnosti je v súlade s pravidlami štátnej pomoci EÚ. Komisia dospela k záveru, že opatreniami reštrukturalizácie, ktoré sa banka zaviazala vykonávať, sa bude minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže a zároveň sa zabezpečí, že banka bude z dlhodobého hľadiska životaschopná. V kontexte opatrení po ukončení programu v Portugalsku Komisia podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ schválila predĺženie štátnych záruk Portugalska za dlhopisy, ktoré vydala banka Novo Banco, a opatrenia štátnej pomoci na pokrytie likvidnej medzery v rámci riešenia krízovej situácie banky Banif. Cieľom navrhovaných opatrení pomoci bolo zabezpečiť udržanie primeranej likvidity banky Novo Banco a umožniť banke Banif usporiadaný odchod z trhu, a tým pomôcť posilniť finančnú stabilitu portugalského bankového sektora. VI.Podpora plodnej medzinárodnej spolupráce a konštruktívneho medziinštitucionálneho dialógu v oblasti hospodárskej súťaže Komisia, a najmä komisárka pre hospodársku súťaž Margrethe Vestagerová, plne podporuje otvorenú a konštruktívnu výmenu názorov na záležitosti hospodárskej súťaže v celosvetovom meradle a s ostatnými inštitúciami EÚ. Posilnenie medzinárodnej spolupráce s tradičnými a so vznikajúcimi hospodárskymi subjektmi Postupná integrácia svetových ekonomík má závažné dôsledky pre prácu na presadzovaní hospodárskej súťaže – pri globalizácii ide najmä o vzájomnú závislosť. V uplynulých 25 rokoch počet režimov hospodárskej súťaže vo svete dramaticky stúpol z približne 20 na začiatku 90. rokov minulého storočia na približne 130 v roku 2015 a tento vývoj zasiahol 85 % svetovej populácie. Zatiaľ čo nárast počtu režimov hospodárskej súťaže je znamením, že kultúra hospodárskej súťaže sa v celom svete ďalej rozvíja, Komisia sa usiluje riešiť aj problémy, ktoré tento vývoj sprevádzajú.