EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 12. 2020 COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) (Text s významom pre EHP) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Digitálne služby priniesli používateľom dôležité inovačné prínosy a tým, že otvorili nové obchodné príležitosti a uľahčili cezhraničné obchodovanie, prispeli k vnútornému trhu. Tieto digitálne služby dnes zahŕňajú širokú škálu každodenných činností vrátane online sprostredkovateľských služieb, ako sú online trhy, online služby sociálnych sietí, internetové vyhľadávače, operačné systémy alebo obchody so softvérovými aplikáciami. Zvyšujú možnosti výberu pre spotrebiteľov, zlepšujú efektívnosť a konkurencieschopnosť priemyslu a môžu posilniť občiansku účasť v spoločnosti. Zatiaľ čo však v rámci európskeho digitálneho hospodárstva pôsobí viac ako 10 000 online platforiem a väčšina z nich sú MSP, najväčší podiel celkovej vytvorenej hodnoty získava malý počet veľkých online platforiem. Objavili sa veľké platformy, ktoré ťažia z charakteristík odvetvia, ako sú silné sieťové účinky, ktoré často tvoria súčasť ich vlastných ekosystémov platforiem, a tieto platformy predstavujú kľúčové štrukturálne prvky dnešného digitálneho hospodárstva, pričom sprostredkúvajú väčšinu transakcií medzi koncovými používateľmi a komerčnými používateľmi. Mnohé z týchto podnikov takisto komplexne sledujú a profilujú koncových používateľov. Niektoré veľké platformy čoraz viac pôsobia ako brány alebo strážcovia prístupu medzi komerčnými používateľmi a koncovými používateľmi a majú zakorenené a trvalé postavenie, často ako výsledok vytvorenia konglomerátnych ekosystémov v rámci ich základných platformových služieb, čo posilňuje existujúce prekážky vstupu na trh. Títo strážcovia prístupu majú ako takí veľký vplyv na digitálne trhy, zásadnú kontrolu nad prístupom k digitálnym trhom a sú na nich pevne zakorenení, čo vedie k značnej závislosti mnohých komerčných používateľov od týchto strážcov prístupu a v určitých prípadoch k nekalému správaniu voči týmto komerčným používateľom. Takisto to vedie k negatívnym účinkom na súťažeschopnosť dotknutých základných platformových služieb. Regulačné iniciatívy členských štátov nedokážu v plnej miere riešiť tieto účinky a bez opatrení na úrovni EÚ by mohli viesť k fragmentácii vnútorného trhu. Nekalé praktiky a nedostatočná súťažeschopnosť vedú k neefektívnym výsledkom v digitálnom sektore, a to pokiaľ ide o vyššie ceny, nižšiu kvalitu, ako aj obmedzenú možnosť výberu a inovácií na úkor európskych spotrebiteľov. Riešenie týchto problémov je mimoriadne dôležité z hľadiska veľkosti digitálneho hospodárstva (odhaduje sa na 4,5 % až 15,5 % celosvetového HDP v roku 2019 s rastúcou tendenciou), ako aj z hľadiska dôležitej úlohy online platforiem na digitálnych trhoch so svojimi spoločenskými a hospodárskymi dôsledkami. Hoci niektoré z týchto javov charakteristických pre digitálny sektor a základné platformové služby sa do určitej miery vyskytujú aj v iných odvetviach a na iných trhoch, rozsah pôsobnosti návrhu sa obmedzuje na digitálny sektor, keďže v rámci neho sú problémy z hľadiska vnútorného trhu najnaliehavejšie. Slabá súťažeschopnosť a nekalé praktiky v digitálnom sektore sa v určitých digitálnych službách vyskytujú častejšie a výraznejšie ako v iných službách. Týka sa to najmä rozšírených a bežne používaných digitálnych služieb a infraštruktúr, ktoré väčšinou priamo spájajú komerčných a koncových používateľov. Skúsenosti s presadzovaním práva na základe pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, početné odborné správy a štúdie a výsledky otvorenej verejnej konzultácie ukazujú, že existuje celý rad digitálnych služieb, ktoré sa vyznačujú týmito vlastnosťami: i) vysokokoncentrované mnohostranné platformové služby, v rámci ktorých zvyčajne jedna alebo veľmi málo veľkých digitálnych platforiem stanovuje obchodné podmienky so značnou nezávislosťou; ii) niekoľko veľkých digitálnych platforiem vystupuje v úlohe brán pre komerčných používateľov s cieľom osloviť zákazníkov a naopak a iii) sila týchto veľkých digitálnych platforiem v podobe strážcov prístupu sa často zneužíva prostredníctvom nekalého správania voči ekonomicky závislým komerčných používateľom a zákazníkom. Návrh sa preto ďalej obmedzuje na niekoľko „základných platformových služieb“, v rámci ktorých sú identifikované problémy najzreteľnejšie a najvýraznejšie a kde prítomnosť obmedzeného počtu veľkých online platforiem, ktoré slúžia ako brány pre komerčných používateľov a koncových používateľov, viedla alebo pravdepodobne povedie k slabej súťažeschopnosti v rámci týchto služieb a trhov, na ktorých tieto služby pôsobia. Tieto základné platformové služby zahŕňajú: i) online sprostredkovateľské služby (vrátane napríklad trhov, obchodov s aplikáciami a online sprostredkovateľských služieb v iných odvetviach, ako napríklad mobilita, doprava alebo energetika); ii) internetové vyhľadávače; iii) služby sociálnych sietí; iv) služby platformy na zdieľanie videí; v) interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania; vi) operačné systémy; vii) cloudové služby a viii) reklamné služby vrátane reklamných sietí, reklamných búrz a akýchkoľvek iných služieb sprostredkovania reklamy, v rámci ktorých sa tieto reklamné služby týkajú jednej alebo viacerých iných uvedených základných platformových služieb. Skutočnosť, že digitálna služba je kvalifikovaná ako základná platformová služba, neznamená, že problémy súvisiace so súťažeschopnosťou a s nekalými praktikami vznikajú v súvislosti s každým poskytovateľom týchto základných platformových služieb. Zdá sa, že toto znepokojenie je mimoriadne silné, ak základnú platformovú službu prevádzkuje strážca prístupu. Poskytovatelia základných platformových služieb môžu byť považovaní za strážcov prístupu, ak: i) majú významný vplyv na vnútorný trh; ii) riadia jednu alebo viacero dôležitých brán k zákazníkom a iii) majú zakorenené a trvalé postavenie v rámci svojich operácií alebo sa očakáva, že ho budú mať. Takýto status strážcu prístupu možno určiť buď s odkazom na jasne vymedzené a vhodné kvantitatívne metódy merania, ktoré môžu slúžiť ako vyvrátiteľné domnienky na určenie statusu strážcu pre konkrétnych poskytovateľov, alebo na základe individuálneho kvalitatívneho posúdenia prostredníctvom prieskumu trhu. Identifikované problémy spojené so strážcami prístupu sa v súčasnosti neriešia prostredníctvom existujúcich právnych predpisov EÚ ani vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov (alebo sa riešia neúčinne). Hoci sa vo viacerých členských štátoch legislatívne iniciatívy prijali alebo sa ich prijatie zvažuje, nebudú na riešenie týchto problémov postačujúce. Zatiaľ čo sú takéto iniciatívy obmedzené na územie štátu, strážcovia prístupu zvyčajne fungujú cezhranične, často v globálnom meradle a takisto často globálne zavádzajú svoje obchodné modely. Bez opatrení na úrovni EÚ by mohli existujúce a zatiaľ neschválené vnútroštátne právne predpisy viesť k zvýšenej regulačnej fragmentácii priestoru platforiem. Cieľom návrhu je preto umožniť platformám naplno rozvinúť svoj potenciál, a to riešením najvýraznejších prípadov nekalých praktík a slabej súťažeschopnosti na úrovni EÚ tak, aby sa umožnilo koncovým používateľom a takisto komerčným používateľom plne využívať všetky výhody platformovej ekonomiky a digitálnej ekonomiky v spravodlivom a súťažeschopnom prostredí. Potreba riešiť tieto obavy v digitálnom hospodárstve sa zdôrazňuje v oznámení Komisie „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“, v ktorom sa konštatuje, že „na základe logiky jednotného trhu môžu byť potrebné dodatočné pravidlá, aby sa zabezpečila súťaž, spravodlivosť, inovácia a možnosť vstupu na trh, ako aj verejné záujmy, ktoré presahujú rámec hospodárskej súťaže alebo ekonomických úvah“. Takisto sa v ňom uvádza, že Komisia „bude (…) ďalej skúmať pravidlá ex ante, aby trhy, na ktorých veľké platformy s významnými sieťovými účinkami pôsobia ako strážcovia prístupu, boli spravodlivé pre inovátorov, podniky i nové subjekty na trhu a umožňovali im súťažiť“. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh vychádza z existujúceho nariadenia o vzťahoch medzi platformami a podnikmi (P2B), a to bez toho, aby s ním bol v konflikte. Vymedzenie pojmov použité v súčasnom návrhu je v súlade s daným nariadením, najmä vymedzenie pojmov „online sprostredkovateľské služby“ a „internetové vyhľadávače“. Okrem základných pravidiel transparentnosti a spravodlivosti, ktoré sa uplatňujú na všetky online platformy bez ohľadu na ich veľkosť alebo pozíciu uvedenú v nariadení P2B, sa v súčasnom nariadení stanovujú jasne vymedzené povinnosti voči veľmi obmedzenému počtu cezhraničných poskytovateľov základných platformových služieb, ktorí pôsobia ako dôležité brány pre komerčných používateľov s cieľom osloviť koncových používateľov. Napokon Komisia môže pri presadzovaní týchto povinností ťažiť z transparentnosti, ktorú online sprostredkovateľské služby a internetové vyhľadávače musia podľa nariadenia P2B zabezpečiť, pokiaľ ide o praktiky, ktoré by mohli byť podľa zoznamu povinností nezákonné, ak by sa do nich zapojili strážcovia prístupu. Návrh je takisto úplne v súlade s návrhom aktu o digitálnych službách. Akt o digitálnych službách je horizontálnou iniciatívou zameranou na problémy, ako je zodpovednosť online sprostredkovateľov za obsah tretích strán, bezpečnosť online používateľov alebo nesymetrické povinnosti náležitej starostlivosti pre rôznych poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti v závislosti od povahy spoločenských rizík, ktoré takéto služby predstavujú. Naopak návrh aktu o digitálnych trhoch sa týka ekonomickej nerovnováhy, nekalých obchodných praktík strážcov prístupu a ich negatívnych následkov, ako je oslabená súťažeschopnosť trhov platforiem. •Súlad s ostatnými politikami Únie Návrh je v súlade s digitálnou stratégiou Komisie tým, že prispieva k zabezpečeniu spravodlivého a konkurencieschopného digitálneho hospodárstva, jedeného z troch hlavných pilierov orientácie a cieľov politiky, ktoré Komisia zverejnila vo svojom oznámení „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“. Bude predstavovať súdržný, účinný a primeraný rámec na riešenie problémov digitálneho hospodárstva, ktoré v súčasnosti nemožno riešiť alebo ich nemožno riešiť účinne.

Návrh dopĺňa existujúce únijné (a vnútroštátne) pravidlá hospodárskej súťaže. Riešia sa v ňom nekalé praktiky zo strany strážcov prístupu, ktoré buď nepatria do rozsahu pôsobnosti existujúcich pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, alebo ich prostredníctvom týchto pravidiel nemožno účinne riešiť, pričom sa berie do úvahy, že presadzovanie antitrustových pravidiel sa týka situácie na konkrétnych trhoch, k zásahu nevyhnutne dochádza po tom, ako došlo k obmedzujúcemu alebo zneužívajúcemu správaniu, a vyšetrovacie postupy na zistenie porušenia si vyžadujú určitý čas. Súčasný návrh minimalizuje škodlivé štrukturálne účinky nekalých praktík ex ante bez obmedzenia schopnosti zasiahnuť ex post podľa únijných a vnútroštátnych pravidiel hospodárskej súťaže. Návrh je v súlade s inými nástrojmi EÚ vrátane Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP), všeobecným nariadením o ochrane údajov a acquis v oblasti spotrebiteľského práva EÚ. Návrh dopĺňa právne predpisy na ochranu údajov. Povinnosti týkajúce sa transparentnosti v súvislosti s hlbokým profilovaním spotrebiteľov pomôžu zabezpečiť presadzovanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov, zatiaľ čo povinnosť umožniť odmietnutie kombinácie údajov v rámci základných platformových služieb dopĺňa existujúcu úroveň ochrany podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov. V návrhu sa objasňuje, že strážcovia prístupu majú zabezpečiť, aby bolo plnenie povinností stanovených v nariadení v úplnom súlade s inými právnymi predpismi EÚ, ako je ochrana osobných údajov a súkromia alebo ochrana spotrebiteľa. Návrh je takisto v súlade s cielenou a prispôsobenou reguláciou ex ante konkrétnych odvetví vrátane pravidiel uplatniteľných na elektronické komunikačné služby alebo predaj nakrátko, ako aj s existujúcimi iniciatívami zameranými na škodlivé obchodné praktiky v offline prostredí. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Členské štáty uplatňujú rozdielne vnútroštátne pravidlá alebo zvažujú ich uplatňovanie s cieľom riešiť problémy vyplývajúce z významného stupňa závislosti komerčných používateľov od základných platformových služieb, ktoré poskytujú strážcovia prístupu, a následných problémov vyplývajúcich z ich nekalého správania voči ich komerčným používateľom. Daná situácia vytvára regulačnú fragmentáciu, keďže sa pravidlá týkajúce sa riešenia nespravodlivosti v rámci vzťahov závislosti s takýmito strážcami prístupu a súťažeschopnosti, pokiaľ ide o tieto služby, rozchádzajú najmä v predpokladoch na intervenciu a v hĺbke intervencie a zvyšujú náklady na dodržiavanie predpisov pre spoločnosti pôsobiace na vnútornom trhu. Bez opatrení na úrovni EÚ sa situácia bude s prijatím nových iniciatív, o ktorých sa vo viacerých členských štátoch rokuje, ďalej zhoršovať, zatiaľ čo v iných členských štátoch zostane problém nekalého správania a zníženej súťažeschopnosti v rámci základných platformových služieb, ktoré poskytujú strážcovia prístupu, nevyriešený. Vzhľadom na prirodzenú cezhraničnú povahu základných platformových služieb, ktoré poskytujú strážcovia prístupu, regulačná fragmentácia vážne naruší fungovanie jednotného trhu v oblasti digitálnych služieb, ako aj fungovanie digitálnych trhov vo všeobecnosti. Je preto nutná harmonizácia na úrovni EÚ a relevantným právnym základom pre túto iniciatívu je článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). •Subsidiarita Ciele návrhu nemôžu dosiahnuť členské štáty samostatne, keďže problémy sú cezhraničnej povahy a nie sú obmedzené na jednotlivé členské štáty alebo na skupinu členských štátov. Digitálny sektor ako taký, a najmä základné platformové služby, ktoré poskytujú alebo ponúkajú strážcovia prístupu, sú cezhraničnej povahy, čo je doložené objemom cezhraničného obchodu a stále nevyužitým potenciálom pre budúci rast, ako ukazuje štruktúra a objem cezhraničného obchodu sprostredkovaného digitálnymi platformami. Takmer 24 % celkového online obchodu v Európe tvorí cezhraničný obchod. Digitálni aktéri zvyčajne pôsobia vo viacerých členských štátoch, ak nie na úrovni celej EÚ, čo je v súčasnosti najmä prípad služieb ako je online reklama, online služby sociálnych sietí, online trhy, služby cloud computingu, služby online vyhľadávania, služby platformy na zdieľanie videí, interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania alebo operačné systémy. V dôsledku toho sú identifikované problémy relevantné pre Úniu, keďže vznikajú cezhranične a ovplyvňujú niekoľko členských štátov, a teda nie sú obmedzené na územie jedného členského štátu. To je najmä prípad základných platformových služieb, ktoré poskytujú alebo ponúkajú strážcovia prístupu. Dokonca aj tie členské štáty, ktoré dosiaľ neprijali právne predpisy na riešenie nekalého správania a zníženej súťažeschopnosti, pokiaľ ide o základné platformové služby, ktoré poskytujú alebo ponúkajú strážcovia prístupu, čoraz viac zvažujú vnútroštátne opatrenia na tento účel. Rôzne vnútroštátne právne predpisy v rámci EÚ môžu okrem toho, že sú nedostatočne účinné, viesť k zvýšenej fragmentácii a nákladom na dodržiavanie predpisov pre veľkých účastníkov trhu a komerčných používateľov, ktorí sú od nich závislí. Startupy a menšie podniky sú zároveň takisto negatívne ovplyvnené touto situáciou, keďže im bráni v rozširovaní a cezhraničnej expanzii, a tým aj v oslovovaní nových trhov, ponúkaní lepších a diverzifikovaných produktov za konkurencieschopnejšie ceny a podľa okolností aj v tom, aby sa z nich stali vyzývatelia osvedčených aktérov v digitálnom sektore. Riešením nekalých praktík, pokiaľ ide o základné platformové služby, ktoré prevádzkujú strážcovia prístupu na úrovni Únie, sa preto zlepší fungovanie vnútorného trhu, a to prostredníctvom jasných pravidiel správania, ktoré poskytnú všetkým zúčastneným stranám právnu istotu, a prostredníctvom rámca intervencie platného pre celú EÚ, ktorý umožní riešiť škodlivé praktiky včas a účinne. Jednou z podmienok na označenie strážcu prístupu je, že poskytovateľ základných platformových služieb má významný vplyv na vnútorný trh. •Proporcionalita Cieľom návrhu je prispieť k riadnemu fungovaniu jednotného trhu pre digitálne služby, a to tak, že sa zabezpečí, aby trhy v Únii, na ktorých sú prítomní strážcovia prístupu, boli spravodlivé a súťažeschopné. Malo by to podporiť inovácie, vysokú kvalitu digitálnych produktov a služieb, spravodlivé a konkurenčné ceny a slobodný výber pre používateľov v digitálnom sektore. V tomto kontexte sa návrh zameriava len na tie digitálne služby, ktoré komerční a koncoví používatelia najviac používajú (ďalej len „základné platformové služby“) a v rámci ktorých sú na základe súčasných podmienok obavy týkajúce sa slabej súťažeschopnosti a nekalých praktík strážcov prístupu z hľadiska vnútorného trhu zjavnejšie a naliehavejšie. Základné platformové služby v rozsahu pôsobnosti sú len tie, v rámci ktorých existuje jasný dôkaz o i) vysokej koncentrácii tam, kde obchodné podmienky so značnou mierou nezávislosti od svojich (potenciálnych) vyzývateľov, zákazníkov alebo spotrebiteľov zvyčajne stanovuje jedna veľká online platforma alebo veľmi malý počet veľkých online platforiem; ii) závislosti od niekoľkých veľkých online platforiem, ktoré slúžia ako brána pre komerčných používateľov, s cieľom osloviť svojich zákazníkov a mať s nimi interakciu; a iii) vplyve poskytovateľov základných platformových služieb, ktorý sa často zneužíva prostredníctvom nekalého správania voči hospodársky závislým komerčným používateľom a zákazníkom. Návrh sa preto uplatňuje len na tých poskytovateľov, ktorí spĺňajú uvedené jasne vymedzené podmienky na to, aby sa považovali za strážcov prístupu. Použitie kvantitatívnych prahových hodnôt ako základ pre vyvrátiteľnú domnienku je doplnené použitím kvalitatívnych kritérií uvedených v návrhu. To umožňuje Komisii označiť za strážcov prístupu poskytovateľov základných platformových služieb, ktorí vykazujú rovnaké alebo podobné riziká, pokiaľ ide o spravodlivosť trhu a jeho súťažeschopnosť, a zároveň zaručuje, že sa povinnosti vzťahujú len na príslušných poskytovateľov základných platformových služieb. Zoznam povinností, ako sa predpokladá v návrhu, sa obmedzil na tie praktiky, i) ktoré sú obzvlášť nekalé alebo škodlivé; ii) ktoré možno jasne a jednoznačne identifikovať s cieľom poskytnúť strážcom prístupu a iným zainteresovaným stranám potrebnú právnu istotu; a iii) v prípade ktorých existujú dostatočné skúsenosti. V návrhu sa stanovuje možnosť prispôsobeného uplatňovania niektorých povinností prostredníctvom dialógu medzi Komisiou a dotknutými strážcami prístupu. Okrem toho návrh umožňuje flexibilne zahrnúť dodatočné praktiky, ktoré sú podobne nekalé alebo ktoré rovnako ohrozujú spravodlivosť alebo súťažeschopnosť, a to po dôkladnom prieskume trhu v súvislosti s vplyvom týchto praktík. Tento mechanizmus zabezpečuje, že nedôjde k nadmernej regulácii, a zároveň zabraňuje nedostatku intervencie v súvislosti s podobnými praktikami zo strany rovnakých strážcov prístupu tam, kde sa tieto praktiky môžu postupom času vyvinúť. Navrhované opatrenia sú primerané, keďže svoj cieľ dosahujú tým, že podniky v digitálnom sektore zaťažujú cielene. Návrh si vyžaduje spoluprácu tých spoločností, ktoré sú predmetom vyšetrovania, administratívne náklady by však boli primerané a je nepravdepodobné, že by si vyžadovali značné dodatočné náklady vzhľadom na už existujúce regulačné štruktúry v dôsledku uplatňovania iných právnych predpisov EÚ [napr. nariadenie EÚ o fúziách, nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa (nariadenie CPC)]. Pokiaľ ide o náklady na dodržiavanie predpisov pre strážcov prístupu, boli by primerané, keďže by z veľkej časti nahradili vysoké náklady, ktoré veľkým poskytovateľom základných platformových služieb vznikajú za dodržiavanie rozdielnych regulačných opatrení, ktoré sa postupne zavádzajú, alebo sa pravdepodobne zavedú v rôznych členských štátoch. Takéto náklady by si vyžiadali dodatočných úradníkov zodpovedných za dodržiavanie súladu, ktorí by kontrolovali politiky danej spoločnosti vo vzťahu k novým pravidlám, a niekoľko zamestnancov, ktorí by spolupracovali s Komisiou a odpovedali na žiadosti o informácie. •Výber nástroja Identifikované problémy môže účinne vyriešiť len právny nástroj. Okrem toho je potrebné nariadenie, keďže sa v členských štátoch priamo uplatňuje, zavádza sa ním rovnaká úroveň práv a povinností pre súkromné subjekty a umožňuje jednotné a účinné uplatňovanie pravidiel v prirodzene cezhraničnom obchode sprostredkovanom online vytvorenom v rámci ekonomiky online platforiem. Toto je najvhodnejšie na riešenie identifikovaných problémov spravodlivosti a súťažeschopnosti a na predchádzanie fragmentácii jednotného trhu v prípade základných platformových služieb, ktoré poskytuje alebo ponúka strážca prístupu. 3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia viedla rozsiahle konzultácie o širokom spektre problémov týkajúcich sa online platforiem vrátane hospodárskej právomoci veľmi veľkých online platforiem s úlohou strážcov prístupu. Po prvé, Komisia v období medzi 2. júnom a 8. septembrom 2020 uskutočnila dve samostatné otvorené verejné konzultácie, ktoré sa týkali dvoch samostatných úvodných posúdení vplyvu, pokiaľ ide o i) balík, ktorý sa týka aktu o digitálnych službách: regulačný nástroj ex ante zameraný na rozsiahle online platformy s významnými sieťovými účinkami, ktoré pôsobia ako strážcovia prístupu na vnútornom trhu Európskej únie, a ii) nový nástroj hospodárskej súťaže. Po druhé, Komisia viedla konzultácie so zainteresovanými stranami o predbežných správach, ktoré jej predložilo stredisko pre monitorovanie ekonomiky online platforiem, čím sa podporila súčasná iniciatíva. Po tretie, semináre, konferencie, ako aj výskum, ktorý vykonalo Spoločné výskumne centrum, prispeli k vymedzeniu problému a pomohli identifikovať predbežné možnosti politiky. Okrem použitých konzultačných nástrojov sa útvary Komisie takisto stretli na dvojstrannej úrovni so zainteresovanými stranami v kontexte verejných konzultácií a obdobia na predkladanie spätnej väzby, pokiaľ ide o úvodné posúdenie vplyvu. Napokon štruktúrovaný dialóg s členskými štátmi, najmä prostredníctvom skupiny expertov v oblasti elektronického obchodu a dvojstranných a mnohostranných výmen poznatkov, ako aj konferencií prispel k návrhu možností politiky. Verejné konzultácie vo všeobecnosti poskytli silnú podporu intervencie, pokiaľ ide o riešenie nekalých praktík, do ktorých boli zapojení strážcovia prístupu. V skutočnosti veľká väčšina respondentov verejných konzultácií a samostatného dotazníka určeného vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže súhlasila, že existujú štrukturálne problémy, ktoré nemožno riešiť v rámci existujúcich pravidiel hospodárskej súťaže; a rovnaká väčšina si myslí, že Komisia by mala byť schopná zasahovať na trhoch, na ktorých sú prítomní strážcovia prístupu. Tento názor vyjadrila veľká väčšina podnikov a obchodných združení, všetky organizácie občianskej spoločnosti [vrátane mimovládnych organizácií (MVO) a odborových zväzov] a všetkých orgánov verejnej moci. Spotrebiteľské organizácie, ako je Európska organizácia spotrebiteľov, takisto zreteľne naznačili príslušné obavy v súvislosti s online platformami a digitálnymi trhmi. Títo respondenti sa domnievali, že intervenciou, ktorá by tieto obavy riešila, by sa vytvorili správne inovačné stimuly a prispelo by sa k väčším možnostiam výberu pre spotrebiteľov, čím by sa pripravila cesta pre nové platformy a inovačné služby, ako aj služby, ktoré chránia súkromie. Názory online platforiem na tento problém sa rôznili, pričom väčšina veľkých online platforiem a ich zastupujúcich združení spochybnila potrebu nového nástroja týkajúceho sa strážcu prístupu. Na druhej strane mnoho malých a stredných platforiem, a najmä tých, ktoré sú komerčnými používateľmi veľkých online platforiem, vyjadrilo podporu novému nástroju týkajúcemu sa strážcu prístupu. Tí, ktorí vyjadrili nesúhlas, odkazovali na skutočnosť, že koncept strážcu prístupu je príliš široký a mal by sa posudzovať skôr individuálne a že Komisia už môže zakročiť v prípade, že správanie strážcu prístupu je v rozpore s článkom 102 ZFEÚ. Komisia však usúdila, že článok 102 ZFEÚ nestačí na riešenie všetkých problémov spojených so strážcami prístupu vzhľadom na to, že strážca prístupu nemusí byť nevyhnutne dominantným aktérom a jeho praktiky nemusia byť zahrnuté v článku 102 ZFEÚ, ak neexistuje preukázateľný vplyv na hospodársku súťaž v rámci jasne vymedzených príslušných trhov. Okrem toho sa v rámci článku 102 ZFEÚ nie vždy umožňuje intervencia takou rýchlosťou, aká je potrebná na riešenie týchto naliehavých praktík v čo najkratšom čase, a teda čo najúčinnejším spôsobom. Prevažná väčšina respondentov takisto usúdila, že osobitné pravidlá týkajúce sa platforiem by mali zahŕňať zákazy a povinnosti pre platformy strážcov prístupu. Respondenti takisto navrhli, aby prostriedky nápravy mali skôr procedurálny charakter, a nie aby predpisovali určité správanie. Veľká väčšina zainteresovaných strán si myslela, že navrhovaný zoznam problematických praktík alebo „čierna listina“ by sa mali zamerať na jasne nekalé a škodlivé praktiky platforiem strážcov prístupu. Pokiaľ ide o vymedzenie pozície strážcu prístupu, názory zainteresovaných strán sa rôznili. Niektoré platformy tvrdili, že zahrnutie rôznych služieb do ponuky jedinej platformy hovorí len málo o sile platformy, ako by to bolo aj v prípade schopnosti mobilizovať aktíva z jednej oblasti do druhej. Navrhlo sa, aby bolo označenie strážcov prístupu nezávislé od obchodného modelu, aby sa posúdenia strážcov prístupu pravidelne preskúmavali, aby sa označenia strážcov prístupu uplatňovali na identifikované činnosti a aby sa niektoré pravidlá uplatňovali v celom sektore. Zainteresované strany zo všetkých kategórií vo všeobecnosti poukázali na potrebu zabezpečiť vysokú úroveň súdržnosti a právnej istoty a na potrebu zabezpečiť, aby kritériá používané na identifikáciu strážcov prístupu boli transparentné, objektívne a ľahko merateľné. Používatelia väčšinou odkazovali na kombináciu kvantitatívnych, ako aj kvalitatívnych kritérií. Vnútroštátne orgány vyjadrili svoju podporu novému nástroju týkajúcemu sa strážcu prístupu a potrebu prístupu na úrovni EÚ s cieľom predchádzať regulačnej fragmentácii, pričom zdôraznili, že je dôležité vopred zapojiť do legislatívneho projektu zodpovedných zástupcov národných vlád. Občianska spoločnosť a mediálni vydavatelia takisto vo veľkej miere podporili nový nástroj týkajúci sa strážcu prístupu. Spoločne požadovali primeraný stupeň transparentnosti na trhu, ako aj záruku určitého stupňa rôznorodosti médií a rešpektovania samostatnosti a voľby spotrebiteľov. • Získavanie a využívanie expertízy Súčasná iniciatíva sa opiera o štúdiu posúdenia vplyvu a niekoľko externých podporných štúdií. Okrem toho Komisia alebo externí dodávatelia uskutočnili v rokoch 2018 až 2020 niekoľko verejných konzultácií a vydali mnoho štúdií a správ. Stredisko pre monitorovanie ekonomiky online platforiem s podporou svojej expertnej skupiny 15 akademických odborníkov a rozsiahlej podpornej štúdie predložilo niekoľko správ a analytických dokumentov, ktoré prispeli k práci na vymedzení problémov. Interný hospodársky výskum, ako aj podpora Spoločného výskumného centra pri koncipovaní politiky poskytli ďalšie informácie pre posúdenie vplyvu, z ktorého vychádza táto iniciatíva. S členskými štátmi sa okrem toho viedla online konzultácia, ktorej výsledky sa využili na stretnutí expertnej skupiny v oblasti elektronického obchodu, ktorá sa venuje tejto iniciatíve. Napokon Komisia zorganizovala množstvo konferencií, seminárov a zasadnutí s akademickými odborníkmi, ktorých názory prispeli k vymedzeniu problému a k stratégii zhromažďovania dôkazov. K tvorbe nástroja prispelo niekoľko pozičných dokumentov členských štátov o platformách strážcov prístupu, ako aj viaceré správy a štúdie z krajín mimo EÚ. •Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu, o ktoré sa opiera návrh, preskúmal výbor Komisie pre kontrolu regulácie, ktorý 10. decembra 2020 vydal kladné stanovisko. Stanovisko výboru, odporúčania a vysvetlenie toho, ako sa zohľadnili, sú zahrnuté v prílohe 1 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Príloha 3 poskytuje prehľad o tom, koho by sa tento návrh dotkol a akým spôsobom. Komisia preskúmala rôzne možnosti politiky na dosiahnutie všeobecného cieľa súčasnej iniciatívy, ktorým je zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu, a to podporovaním účinnej hospodárskej súťaže na digitálnych trhoch, a najmä spravodlivého a súťažeschopného prostredia online platforiem. S cieľom riešiť problémy vyplývajúce z problematického správania strážcov prístupu sa porovnali tri hlavné možnosti politiky: možnosť 1 – vopred vymedzený zoznam strážcov prístupu a samovykonávacie povinnosti; možnosť 2 – čiastočne flexibilný rámec určenia a aktualizácie povinností vrátane regulačného dialógu na vykonávanie niektorých z nich; a možnosť 3 – flexibilná možnosť založená výlučne na kvalitatívnych prahových hodnotách týkajúcich sa rozsahu. V každej z týchto možností boli ponechané podrobnejšie možnosti výberu návrhov otvorené na politické posúdenie, napríklad pokiaľ ide o presnú kombináciu a úroveň kvantitatívnych prahových hodnôt týkajúcich sa rozsahu, ktoré sa majú použiť, alebo presný rozsah prostriedkov nápravy dostupných v prípade systematického nedodržiavania povinností zo strany označeného strážcu prístupu.

V rámci všetkých možností sa predpokladalo vykonávanie, dohľad a presadzovanie na úrovni EÚ zo strany Komisie ako príslušného regulačného orgánu. Vzhľadom na celoeurópsky dosah cieľových spoločností sa nezdá, že by decentralizovaný model presadzovania bol možnou alternatívou, a to ani vzhľadom na riziko regulačnej fragmentácie, ktorú má iniciatíva riešiť, a nebol by ani primeraný vzhľadom na obmedzený počet strážcov prístupu, ktorí by patrili do rozsahu pôsobnosti navrhovaného rámca. S cieľom zahrnúť odborné znalosti na vnútroštátnej úrovni do platformovej ekonomiky sa však v rámci iniciatívy predpokladá, že Komisia pred prijatím určitých rozhodnutí (napr. o nedodržiavaní súladu, pokutách) konzultuje s výborom pozostávajúcim zo zástupcov členských štátov – Poradným výborom pre digitálne trhy. Uprednostňovanú možnosť (možnosť 2) predstavuje a) uzavretý zoznam základných platformových služieb; b) kombinácia kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií na označenie poskytovateľov základných platformových služieb za strážcov prístupu; c) priamo uplatniteľné povinnosti vrátane určitých povinností, v rámci ktorých môže regulačný dialóg uľahčiť ich účinné vykonávanie; a d) možnosť, aby Komisia po prieskume trhu aktualizovala nástroj, pokiaľ ide o povinnosti strážcov prístupu, a to prostredníctvom delegovaných aktov, ak sú identifikované nové postupy, ktoré sú rovnako nekalé a mohli by viesť k zhoršeniu súťažeschopnosti, a v iných prípadoch prostredníctvom návrhov na zmenu. Prieskumy trhu môžu takisto naznačiť potrebu zmeny zoznamu základných platformových služieb. Usúdilo sa, že v rámci tejto možnosti možno plniť ciele tejto iniciatívy najúčinnejšie. Stanovuje sa v nej včasná intervencia v prípade všetkých identifikovaných problematických praktík, pričom v prípade niektorých z nich umožňuje regulačný dialóg pre vykonávacie opatrenia zo strany označeného strážcu prístupu. Ďalej umožňuje bojovať proti novým nekalým praktikám, čím sa umožní riešiť zlyhania trhu v dynamicky sa meniacom digitálnom prostredí. Zároveň sa v prípade takých strážcov prístupu, u ktorých sa predpokladá, že v blízkej budúcnosti budú mať zakorenené a trvalé postavenie v rámci svojich operácií, ale ešte takú pozíciu nemajú, v návrhu stanovuje primeraný podsúbor povinností, ktoré sú obzvlášť dôležité na zabezpečenie a posilnenie súťažeschopnosti. Uprednostňovaná možnosť zvýši súťažeschopnosť základných platformových služieb a širšieho digitálneho sektora a pomôže podnikom prekonať prekážky pochádzajúce zo zlyhaní trhu alebo z nekalých obchodných praktík strážcov prístupu. To pomôže podporiť vznik alternatívnych platforiem, ktoré by mohli poskytovať vysokokvalitné inovačné produkty a služby za dostupné ceny. Spravodlivejšie a rovnocennejšie podmienky pre všetkých aktérov v digitálnom sektore by im umožnili vo väčšej miere využívať rastový potenciál platformovej ekonomiky. Možno očakávať, že prínosy povedú k väčšiemu inovačnému potenciálu menších podnikov, ako aj k vyššej kvalite služieb a tým aj k zvýšeniu spokojnosti spotrebiteľov. Zlepšená súťažeschopnosť základných platformových služieb v rámci uprednostňovanej možnosti má potenciál priniesť spotrebiteľský prebytok, ktorý sa odhaduje na 13 miliárd EUR, t. j. nárast približne o 6 % v porovnaní so základným scenárom. Hlavné náklady sa týkajú nákladov na dodržiavanie súladu pre strážcov prístupu v dôsledku nových pravidiel. Iným podnikom než platformy strážcov prístupu môžu pri plnení požiadaviek na poskytnutie informácií vzniknúť isté administratívne náklady. Je však nepravdepodobné, že by tieto náklady predstavovali podstatný nárast oproti nákladom na dodržiavanie predpisov, ktoré by podnikom inak vznikli v súvislosti s požiadavkami na poskytnutie informácií vo veciach týkajúcich sa právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže alebo na základe rôznych osobitných vnútroštátnych pravidiel. Vplyvy možností politiky na rôzne kategórie zainteresovaných strán (strážcovia prístupu, konkurenti, komerční používatelia, spotrebitelia, regulačné orgány) sú podrobne vysvetlené v prílohe 3 k posúdeniu vplyvu na podporu tejto iniciatívy. V prílohe sa takisto posudzuje vplyv každej povinnosti na dotknutú kategóriu zainteresovaných strán. Posúdenie je v rámci možností kvantitatívne aj kvalitatívne. Pokiaľ ide o vplyv iniciatívy na MSP, keďže je veľmi nepravdepodobné, že by sa považovali za strážcov prístupu a zoznam povinností by sa na ne nevzťahoval, táto iniciatíva by pre ne nepredstavovala dodatočné zaťaženie. Nové pravidlá namiesto toho vytvorením rovnakých podmienok umožnia MSP (vrátane komerčných používateľov a iných poskytovateľov základných platformových služieb) rásť na celom vnútornom trhu v dôsledku odstránenia dôležitých prekážok vstupu a expanzie. Dalo by sa očakávať, že plánované opatrenia by takisto viedli k väčšej hospodárskej súťaži medzi platformami pre komerčných používateľov. Očakáva sa, že to povedie k vyššej kvalite služieb za konkurencieschopnejšie ceny, ako aj k vyššej produktivite. Komerční používatelia by takisto viac dôverovali online predaju, keďže by boli chránení pred nekalými praktikami. Komplexnejší súbor nástrojov na presadzovanie práva umožní podnikom prosperovať na základe ich schopností. Výsledkom bude hospodársky rast, ktorý sa následne premietne do vyšších daňových príjmov pre vnútroštátne správne orgány. Zaťaženie Komisie v súvislosti s vykonávaním tejto iniciatívy je v porovnaní s výhodami pre hospodárstvo nízke (najmä pokiaľ ide o prerozdelenie zamestnancov z existujúcich pracovných miest). Vnútroštátne orgány by museli znášať menšie administratívne náklady. Spravodlivosť a posilnená súťažeschopnosť v digitálnom sektore by viedli k vyššej produktivite, čo by sa prejavilo vyšším hospodárskym rastom. Osobitný význam pri zvyšovaní obchodných a investičných tokov má aj podpora väčšej súťažeschopnosti základných platformových služieb a digitálnych trhov. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Týmto návrhom sa stanovujú opatrenia, ktoré sa budú uplatňovať na veľkých poskytovateľov základných platformových služieb, ktorí spĺňajú podmienky na to, aby boli označení za strážcov prístupu. Iní poskytovatelia základných platformových služieb a doplnkových služieb, komerční používatelia a koncoví používatelia budú mať prospech z jasne vymedzených a ohraničených povinností, ktoré sú v návrhu stanovené. Návrh sa takisto konkrétne širšie zameriava na uľahčenie udržateľného rastu základných platformových služieb a platformovej ekonomiky a je navrhnutý tak, aby bol úplne technologicky neutrálny. •Základné práva Návrh je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie, Európskym dohovorom o ľudských právach (EDĽP), ako aj so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Zavedenie dynamickej aktualizácie nekalých praktík by bolo podmienené zabezpečením úplného dodržiavania základných práv na spravodlivý proces a dobrú správu vecí verejných, ako sú zakotvené v EDĽP, ktoré sú pre inštitúcie EÚ záväzné. Vyšetrovacie právomoci Komisie by pri konaní na základe nového rámca v plnom rozsahu podliehali právam na spravodlivý proces, ako je právo na vypočutie, právo na odôvodnené rozhodnutie a prístup k súdnemu preskúmaniu vrátane možnosti napadnúť opatrenia na presadzovanie práva a sankčné opatrenia. Tieto práva sa uplatňujú v prípade správnych konaní. Spravodlivé a dôveryhodné právne prostredie, ktoré má tento návrh za cieľ vytvoriť, prispeje okrem toho k zaručeniu primeranej rovnováhy medzi príslušnými slobodami podnikania pre poskytovateľov základných platformových služieb a ich komerčných používateľov (článok 16 Charty základných práv Európskej únie). 4.VPLYV NA ROZPOČET Na optimálne dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy je potrebné financovať niekoľko opatrení na úrovni Komisie, kde sa predpokladá prerozdelenie 80 ekvivalentov plného pracovného času, ako aj na úrovni členských štátov prostredníctvom ich aktívnej účasti v Poradnom výbore pre digitálne trhy zloženom zo zástupcov členských štátov. Celkové finančné zdroje potrebné na vykonávanie návrhu v období 2021 – 2027 dosiahnu sumu 81,090 milióna EUR vrátane 50,640 milióna EUR správnych nákladov a 30,450 milióna EUR plne hradených z pridelených rozpočtových prostriedkov plánovaných vo VFR na roky 2021 – 2027 v rámci finančného krytia Programu pre jednotný trh a programu Digitálna Európa. Financovaním sa okrem iného podporia činnosti ako označovanie poskytovateľov základných platformových služieb, vykonávanie prieskumov trhu a akýchkoľvek iných vyšetrovacích činností, presadzovanie opatrení a monitorovanie činností. Financovaním sa takisto podporí pravidelné preskúmanie osobitných prvkov nariadenia a hodnotenie nariadenia, priebežné hodnotenie účinnosti a efektívnosti vykonávaných opatrení, ako aj nákladov spojených s udržiavaním, vývojom, hostingom, prevádzkovaním a podporovaním centrálneho informačného systému. Podrobný prehľad súvisiacich nákladov sa nachádza vo „finančnom výkaze“ pripojenom k tejto iniciatíve. 5.ĎALŠIE PRVKY

•Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Vzhľadom na dynamickú povahu platformovej ekonomiky je monitorovanie a hodnotenie iniciatívy dôležitou súčasťou návrhu. Takisto reaguje na výslovné požiadavky zainteresovaných strán vrátane členských štátov na vyhradenú monitorovaciu funkciu a odráža význam, ktorý sa pripisuje samostatnej možnosti politiky monitorovania, ktorá sa zvažovala v úvodnom posúdení vplyvu. Monitorovanie sa preto rozdelí na dve časti: i) priebežné monitorovanie, v rámci ktorého sa každý druhý rok budú podávať správy o najnovšom vývoji na trhu, pričom bude potenciálne zahŕňať stredisko EÚ pre monitorovanie ekonomiky online platforiem; a ii) operačné ciele a špecifické ukazovatele na meranie tohto vývoja. Pravidelné a priebežné monitorovanie sa bude týkať týchto hlavných aspektov: i) monitorovanie otázok týkajúcich sa rozsahu pôsobnosti (napr. kritériá na označenie strážcov prístupu, vývoj označovania strážcov prístupu, využitie kvalitatívneho posúdenia pri postupe označovania); ii) monitorovanie nekalých praktík (dodržiavanie súladu, formy presadzovania práva, vývoj) a iii) monitorovanie ako impulz na začatie prieskumu trhu s cieľom preskúmať nové základné platformové služby a praktiky v digitálnom sektore. Monitorovanie takisto náležite zohľadní koncepčnú prácu expertnej skupiny v oblasti ekonomiky online platforiem v rámci jej pracovného zamerania týkajúceho sa merania a hospodárskych ukazovateľov. Účinnosť a efektívnosť návrhu sa bude okrem toho monitorovať pomocou vopred vymedzených ukazovateľov na stanovenie toho, či sa môžu vyžadovať ďalšie pravidlá vrátane pravidiel týkajúcich sa presadzovania práva, aby boli digitálne trhy v celej EÚ spravodlivé a súťažeschopné. V dôsledku toho sa vplyv zásahu posúdi v kontexte hodnotenia a v prípade potreby sa aktivuje doložka o preskúmaní, ktorá umožní Komisii prijímať vhodné opatrenia vrátane legislatívnych návrhov. Členské štáty takisto poskytnú všetky relevantné informácie, ktoré majú k dispozícii a ktoré môže Komisia požadovať na účely hodnotenia. •Podrobné vysvetlenie osobitných ustanovení návrhu V kapitole I sa stanovujú všeobecné ustanovenia vrátane predmetu úpravy, cieľa a rozsahu pôsobnosti nariadenia a jeho harmonizačného účinku v súvislosti s určitými vnútroštátnymi právnymi predpismi (článok 1), vymedzenie použitých pojmov, ako aj ciele návrhu (článok 2). Kapitola II obsahuje ustanovenia týkajúce sa označovania strážcov prístupu. Konkrétnejšie sa v nej stanovujú podmienky, na základe ktorých by sa mali možní poskytovatelia základných platformových služieb označiť za strážcov prístupu, a to buď na základe kvantitatívnych kritérií (prostredníctvom domnienky, pri ktorej sa má preukázať opak), alebo na základe individuálneho posúdenia počas prieskumu trhu (článok 3). Okrem toho sa v nej stanovujú podmienky, na základe ktorých možno opätovne zvážiť označenie strážcu prístupu, ako aj povinnosť pravidelného preskúmania takéhoto označenia (článok 4). V kapitole III sa stanovujú praktiky strážcov prístupu, ktoré obmedzujú súťažeschopnosť a ktoré sú nekalé. Stanovujú sa v nej najmä samovykonávacie povinnosti (článok 5) a povinnosti podliehajúce špecifikácii (článok 6), ktoré by mali označení strážcovia prístupu plniť, pokiaľ ide o každú z ich základných platformových služieb uvedených v príslušnom rozhodnutí o označení. Okrem toho sa v nej stanovuje rámec pre možný dialóg medzi označeným strážcom prístupu a Komisiou v súvislosti s opatreniami, ktoré strážca prístupu vykonáva alebo plánuje vykonávať s cieľom plniť si povinnosti stanovené v článku 6 (článok 7). Takisto sa v nej stanovujú podmienky, na základe ktorých možno za mimoriadnych okolností pozastaviť povinnosti pre jednotlivé základné platformové služby (článok 8) alebo na základe ktorých možno s ohľadom na ciele verejného záujmu udeliť výnimku (článok 9). V dodatočných ustanoveniach tejto kapitoly sa stanovuje mechanizmus na aktualizáciu zoznamu povinností (článok 10); objasnenie toho, že povinnosti stanovené v nariadení sa uplatňujú bez ohľadu na to, či príslušná praktika označeného strážcu prístupu má zmluvnú, obchodnú, technickú alebo inú povahu (článok 11); povinnosť informovať o každej zamýšľanej koncentrácii v zmysle nariadenia EÚ o fúziách (článok 12); a povinnosť označeného strážcu prístupu predložiť akékoľvek techniky profilovania spotrebiteľov, ktoré strážca prístupu uplatňuje v rámci svojich základných platformových služieb, na nezávislý audit (článok 13). V kapitole IV sa stanovujú pravidlá vykonávania prieskumov trhu, najmä procedurálne požiadavky na začatie prieskumu trhu (článok 14) a pravidlá na vykonávanie rôznych typov prieskumu trhu: i) označenie strážcu prístupu (článok 15); ii) preskúmanie systematického nedodržiavania povinností (článok 16) a iii) preskúmanie nových základných platformových služieb a nových praktík (článok 17). Kapitola V obsahuje ustanovenia týkajúce sa vykonávania a presadzovania tohto nariadenia. Stanovujú sa v nej procedurálne požiadavky na začatie konania (článok 18). Ďalej sa v nej stanovujú pravidlá v súvislosti s rôznymi nástrojmi, ktoré možno použiť v kontexte prieskumov trhu alebo postupov podľa nariadenia. Patrí medzi ne možnosť Komisie požadovať informácie (článok 19), vypočúvať a zaznamenávať výpovede (článok 20) a vykonávať kontroly na mieste (článok 21), prijímať predbežné opatrenia (článok 22) a rozhodnúť, že dobrovoľné opatrenia budú pre strážcov prístupu záväzné (článok 23), ako aj monitorovať ich súlad s nariadením (článok 24). V prípade nedodržania súladu môže Komisia vydať rozhodnutia o neplnení povinností (článok 25), ako aj uložiť pokuty (článok 26) a pravidelné penále (článok 27) za porušenie nariadenia strážcami prístupu, ako aj za poskytnutie nesprávnych, neúplných alebo zavádzajúcich informácií v súvislosti s preskúmaním. V tomto nariadení sa stanovuje premlčacia lehota na uloženie sankcií a na ich vymáhanie (články 28 a 29). V niekoľkých ustanoveniach tejto kapitoly sa stanovujú procesné záruky pred Komisiou, a to najmä právo na vypočutie a prístup k spisu (článok 30) a na ochranu služobného tajomstva (článok 31). Ustanovuje sa v ňom aj konzultácia s Poradným výborom pre digitálne trhy zriadeným týmto nariadením pred prijatím identifikovaných individuálnych rozhodnutí určených strážcom prístupu (článok 32). Napokon sa v nariadení stanovuje možnosť pre tri alebo viacero členských štátov požiadať Komisiu o začatie prieskumu trhu podľa článku 15 (článok 33). Kapitola VI obsahuje ďalšie všeobecné ustanovenia, ako napríklad povinnosť uverejňovať určitý súbor jednotlivých rozhodnutí prijatých podľa nariadenia (článok 34), objasnenie, že Súdny dvor Európskej únie má neobmedzenú právomoc, pokiaľ ide o pokuty a pravidelné penále (článok 35), a možnosť prijímať vykonávacie (článok 36) a delegované (článok 37) akty. Zvyšné ustanovenia v tejto kapitole obsahujú doložku o preskúmaní (článok 38) a spresnenie nadobudnutia účinnosti a dátumov uplatňovania nariadenia (článok 39). 2020/0374 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch)

(Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, so zreteľom na stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Digitálne služby vo všeobecnosti, a najmä online platformy zohrávajú v hospodárstve – predovšetkým na vnútornom trhu – čoraz dôležitejšiu rolu, keďže otvárajú v Únii nové podnikateľské príležitosti a uľahčujú cezhraničné obchodovanie. (2)Základné platformové služby majú pritom viacero charakteristík, ktoré ich poskytovatelia môžu využiť. Medzi tieto charakteristiky základných platformových služieb patria okrem iného extrémne úspory z rozsahu, ktoré často pramenia z takmer nulových hraničných nákladov na pridávanie komerčných alebo koncových používateľov. Ďalšími charakteristikami základných platformových služieb sú veľmi silné sieťové účinky, schopnosť spájať mnohých komerčných používateľov s mnohými koncovými používateľmi vďaka mnohostrannosti týchto služieb, veľká miera závislosti komerčných aj koncových používateľov, účinky odkázanosti na poskytovateľa, chýbajúci multihoming koncových používateľov na rovnaký účel, vertikálna integrácia a výhody založené na údajoch. Všetky tieto charakteristiky môžu v spojení s nečestným konaním poskytovateľov týchto služieb podstatne narušiť súťažeschopnosť trhu základných platformových služieb a ovplyvniť spravodlivosť obchodného vzťahu medzi poskytovateľmi takýchto služieb a ich komerčnými a koncovými používateľmi, viesť k rýchlemu a potenciálne ďalekosiahlemu obmedzeniu možností praktickej voľby komerčných a koncových používateľov, a v konečnom dôsledku poskytovateľa týchto služieb dostať do pozície tzv. strážcu prístupu („gatekeeper“). (3)Etablovalo sa niekoľko veľkých poskytovateľov základných platformových služieb s veľkou hospodárskou silou. Zvyčajne dokážu svojimi službami prepojiť mnohých komerčných používateľov s mnohými koncovými používateľmi, čo im umožňuje, aby výhody ako prístup k veľkému množstvu údajov z jednej oblasti činnosti využili aj v nových oblastiach. Niektorí z týchto poskytovateľov majú v digitálnom hospodárstve kontrolu nad celými platformovými ekosystémami a existujúci alebo noví účastníci trhu s nimi môžu štrukturálne len veľmi ťažko súťažiť alebo sa im vyrovnať, a to bez ohľadu na to, akí sú inovační alebo efektívni. Súťažeschopnosť obmedzujú najmä veľmi veľké prekážky vstupu alebo výstupu vrátane vysokých investičných nákladov, ktoré sa v prípade výstupu nedajú (jednoducho) získať späť, a absencie (alebo obmedzenej dostupnosti) určitých kľúčových vstupov digitálneho hospodárstva – napríklad údajov. To zvyšuje pravdepodobnosť, že podkladové trhy nefungujú dobre alebo čoskoro fungovať prestanú. (4)Kombinácia týchto charakteristík strážcov prístupu v mnohých prípadoch pravdepodobne povedie k závažnej nerovnováhe vo vyjednávacej sile a následne k nekalým praktikám a podmienkam pre komerčných, ako aj koncových používateľov základných platformových služieb poskytovaných strážcami prístupu, a to na úkor cien, kvality, možností výberu aj inovácie. (5)Z toho vyplýva, že trhové procesy pri základných platformových službách často nedokážu priniesť spravodlivý hospodársky výsledok. Hoci na strážcov prístupu sa vzťahujú články 101 a 102 ZFEÚ, ich rozsah pôsobnosti je obmedzený len na určité prípady trhovej sily (napr. dominantné postavenie na konkrétnych trhoch) a protisúťažného správania, k presadzovaniu dochádza až ex post a vyžaduje si rozsiahle vyšetrovanie často veľmi zložitých skutočností jednotlivých prípadov. Okrem toho existujúca legislatíva Únie nerieši (alebo aspoň nie účinne) zistené problémy s fungovaním vnútorného trhu spôsobené tými strážcami prístupu, ktorí nemusia mať nevyhnutne dominantné postavenie z hľadiska práva hospodárskej súťaže. (6)Strážcovia prístupu majú významný vplyv na vnútorný trh, keďže poskytujú komerčným používateľom vstupnú bránu na oslovenie koncových používateľov kdekoľvek v Únii a na rôznych trhoch. Nepriaznivý vplyv nekalých praktík na vnútorný trh, a najmä slabá súťažeschopnosť trhu základných platformových služieb vrátane negatívnych spoločenských a hospodárskych dôsledkov viedli vnútroštátnych zákonodarcov a odvetvové regulačné orgány k tomu, aby konali. Na riešenie nekalých praktík a súťažeschopnosti trhu digitálnych služieb (alebo aspoň ich časti) už bolo prijatých alebo navrhnutých niekoľko vnútroštátnych regulačných riešení. Vzniklo tak riziko rozdielnych regulačných riešení, ktoré by fragmentovali vnútorný trh, v dôsledku čoho by hrozil nárast nákladov na dodržiavanie rôznych súborov vnútroštátnych regulačných požiadaviek. (7)Preto by sa komerčným aj koncovým používateľom základných platformových služieb strážcov prístupu v celej Únii mali poskytnúť primerané regulačné záruky proti nekalým praktikám týchto strážcov s cieľom uľahčiť cezhraničný obchod v rámci Únie, a tým zlepšiť riadne fungovanie vnútorného trhu a riešiť už existujúcu alebo pravdepodobne vznikajúcu fragmentáciu v konkrétnych oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Okrem toho, hoci strážcovia prístupu majú tendenciu prijímať globálne alebo aspoň celoeurópske obchodné modely a algoritmické štruktúry, môžu v rôznych členských štátoch uplatňovať a v niektorých prípadoch aj uplatňujú odlišné obchodné podmienky a postupy, čo môže viesť k rozdielom medzi konkurenčnými podmienkami pre používateľov základných platformových služieb poskytovaných strážcami prístupu na úkor integrácie v rámci vnútorného trhu. (8)Aproximáciou rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov by sa mali odstrániť prekážky slobodného poskytovania a prijímania služieb vrátane maloobchodných služieb na vnútornom trhu. Na zabezpečenie súťažeschopných a spravodlivých digitálnych trhov s prítomnosťou strážcov prístupu by sa preto mal na úrovni vnútorného trhu Únie zaviesť cielený a zosúladený súbor povinných pravidiel. (9)Fragmentácii vnútorného trhu možno účinne predísť, len ak sa členským štátom zabráni uplatňovať vnútroštátne pravidlá špecifické pre typy podnikov a služieb, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Zároveň, keďže cieľom tohto nariadenia je doplniť presadzovanie súťažného práva, malo by sa spresniť, že týmto nariadením nie sú dotknuté články 101 a 102 ZFEÚ, zodpovedajúce vnútroštátne pravidlá hospodárskej súťaže ani iné vnútroštátne pravidlá hospodárskej súťaže týkajúce sa jednostranného správania, ktoré sú založené na individuálnom posudzovaní postavenia a správania na trhu vrátane pravdepodobných účinkov a presného rozsahu zakázaného správania a ktoré podnikom umožňujú argumentovať efektívnosťou a objektívnym odôvodnením predmetného správania. Uplatňovanie takýchto pravidiel by však nemalo mať vplyv na povinnosti uložené strážcom prístupu podľa tohto nariadenia a na ich jednotné a účinné uplatňovanie na vnútornom trhu. (10)Cieľom článkov 101 a 102 ZFEÚ, ako aj zodpovedajúcich vnútroštátnych súťažných pravidiel týkajúcich sa protikonkurenčného viacstranného a jednostranného správania a kontroly koncentrácií je ochrana nenarušenej hospodárskej súťaže na trhu. Cieľ tohto nariadenia je doplnkový, ale odlišný od cieľa ochrany nenarušenej hospodárskej súťaže na ktoromkoľvek trhu vymedzeného z pohľadu súťažného práva – je ním zabezpečiť, aby trhy, na ktorých pôsobia strážcovia prístupu, boli a zostali súťažeschopné a spravodlivé, nezávisle od skutočných, pravdepodobných alebo predpokladaných účinkov správania určitého strážcu prístupu, na ktorého sa vzťahuje toto nariadenie, na hospodársku súťaž na danom trhu. Toto nariadenie sa teda zameriava na ochranu iného právneho záujmu než uvedené pravidlá a ich uplatňovanie by ním nemalo byť dotknuté.

(11)Toto nariadenie by zároveň malo dopĺňať pravidlá (bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie týchto pravidiel) vyplývajúce z iných právnych predpisov Únie upravujúcich niektoré aspekty poskytovania služieb, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, predovšetkým z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) xx/xx/EÚ [DSA], nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679, zo smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790, smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2010/13, ako aj z vnútroštátnych pravidiel zameraných na presadzovanie, resp. (podľa okolností) vykonávanie uvedenej legislatívy Únie. (12)Slabá súťažeschopnosť a nekalé praktiky v digitálnom sektore sú pri niektorých digitálnych službách častejšie a výraznejšie než pri iných. Platí to najmä pre rozšírené a bežne používané digitálne služby, ktoré väčšinou priamo spájajú komerčných a koncových používateľov a ktoré vykazujú najvýraznejšie charakteristiky ako extrémne úspory z rozsahu, veľmi silné sieťové účinky, schopnosť vďaka mnohostrannosti týchto služieb prepojiť mnohých komerčných používateľov s mnohými koncovými používateľmi, odkázanosť na poskytovateľa, nedostatok multihomingu alebo vertikálna integrácia. Tieto digitálne služby často poskytuje len jeden alebo veľmi málo veľkých aktérov. Títo poskytovatelia základných platformových služieb sa najčastejšie vyprofilovali ako strážcovia prístupu komerčných aj koncových používateľov s ďalekosiahlymi dôsledkami – získali schopnosť ľahko jednostranne určovať obchodné podmienky, ktoré poškodzujú ich komerčných aj koncových používateľov. Preto sa treba zamerať len na tie digitálne služby, ktoré komerční a koncoví používatelia využívajú najčastejšie a pri ktorých sú za súčasných trhových podmienok z hľadiska vnútorného trhu jasnejšie a naliehavejšie obavy zo slabej súťažeschopnosti a nekalých praktík strážcov prístupu. (13)Najmä online sprostredkovateľské služby, internetové vyhľadávače, operačné systémy, online sociálne siete, služby platforiem na zdieľanie videí, interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania, služby cloud computingu a online reklamné služby dokážu ovplyvniť veľký počet koncových používateľov aj podnikov, z čoho vyplýva riziko nekalých obchodných praktík. Mali by preto byť zahrnuté do vymedzenia základných platformových služieb a spadať do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Online sprostredkovateľské služby môžu figurovať aj v oblasti finančných služieb a môžu sprostredkúvať alebo sa používať na poskytovanie takýchto služieb, ktorých neúplný zoznam je uvedený v prílohe II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535. Za určitých okolností by pojem „koncoví používatelia“ mal zahŕňať používateľov, ktorí sa tradične považujú za komerčných používateľov, ale v danej situácii nevyužívajú základné platformové služby na poskytovanie tovaru alebo služieb iným koncovým používateľom – napríklad podniky využívajúce služby cloud computingu na vlastné účely. (14)Strážcovia prístupu môžu popri základných platformových službách poskytovať aj niekoľko ďalších doplnkových služieb, ako sú identifikačné alebo platobné služby a technické služby na podporu poskytovania platobných služieb. Keďže strážcovia prístupu často poskytujú portfólio svojich služieb ako súčasť integrovaného ekosystému, do ktorého nemajú prístup tretie strany poskytujúce takéto doplnkové služby (alebo aspoň nie za rovnakých podmienok), a môžu spojiť prístup k základnej platformovej službe s využitím jednej alebo viacerých doplnkových služieb, strážcovia prístupu budú mať pravdepodobne lepšie možnosti a motiváciu využiť svoju pozíciu strážcu vyplývajúcu zo základných platformových služieb pri týchto doplnkových službách, čo ide na úkor možnosti voľby a súťažeschopnosti trhu s týmito službami. (15)Samotná skutočnosť, že digitálna služba spĺňa definíciu základnej platformovej služby vzhľadom na rozšírené a bežné využívanie a význam pri prepájaní komerčných a koncových používateľov, nevyvoláva dostatočne vážne obavy z hľadiska súťažeschopnosti a nekalých praktík. Tieto obavy vznikajú len vtedy, keď základná platformová služba predstavuje dôležitú bránu a prevádzkuje ju poskytovateľ s významným vplyvom na vnútornom trhu, ktorý má zakorenené a trvalé postavenie, alebo poskytovateľ, ktorý pravdepodobne takéto postavenie bude mať v blízkej budúcnosti. Preto by sa cielený súbor harmonizovaných pravidiel stanovený v tomto nariadení mal vzťahovať len na podniky označené na základe týchto troch objektívnych kritérií, ktoré by sa mali uplatňovať len na tie ich základné platformové služby, ktoré samostatne predstavujú dôležitú bránu prístupu komerčných používateľov ku koncovým používateľom. (16)V záujme účinného uplatňovania tohto nariadenia na poskytovateľov základných platformových služieb, pri ktorých je najväčšia pravdepodobnosť, že tieto objektívne podmienky spĺňajú, a v prípadoch, keď je nekalé konanie oslabujúce súťažeschopnosť najčastejšie a najvplyvnejšie, by Komisia mala mať možnosť priamo označiť za strážcov prístupu tých poskytovateľov základných platformových služieb, ktorí spĺňajú určité kvantitatívne prahové hodnoty. Takéto podniky by v každom prípade mali podliehať rýchlemu procesu označovania, ktorý by sa mal začať nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. (17)Dobrými ukazovateľmi, že poskytovateľ základných platformových služieb má významný vplyv na vnútorný trh, je veľmi veľký obrat v Únii a poskytovanie základnej platformovej služby aspoň v troch členských štátoch. Platí to, aj keď má poskytovateľ základnej platformovej služby aspoň v troch členských štátoch veľmi významnú trhovú kapitalizáciu alebo zodpovedajúcu objektívnu trhovú hodnotu. Preto by sa malo predpokladať, že poskytovateľ základnej platformovej služby má významný vplyv na vnútorný trh, ak poskytuje základnú platformovú službu aspoň v troch členských štátoch a ak buď obrat danej skupiny realizovaný v EHP dosiahne alebo prekročí určitý vysoký prah alebo trhová kapitalizácia skupiny dosiahne alebo prekročí určitú vysokú absolútnu hodnotu. V prípade poskytovateľov základných platformových služieb spadajúcich pod podniky, ktoré nie sú verejne kótované, by sa mala použiť zodpovedajúca objektívna trhová hodnota nad určitou vysokou absolútnou hodnotou. Komisia by mala využiť svoju právomoc prijímať delegované akty na vypracovanie objektívnej metodiky výpočtu tejto hodnoty. Vysoký obrat skupiny v EHP v spojení s prahovou hodnotou počtu používateľov základných platformových služieb v Únii odrážajú relatívne silnú schopnosť zúročiť týchto používateľov. Vysoká trhová kapitalizácia v pomere k rovnakému prahovému počtu používateľov v Únii odráža relatívne vysoký potenciál zúročenia týchto používateľov v blízkej budúcnosti. Tento potenciál zúročenia zase v zásade vyjadruje, že dané podniky majú postavenie strážcu prístupu. Oba ukazovatele navyše odrážajú ich finančné možnosti vrátane schopnosti využiť prístup na finančné trhy na posilnenie svojho postavenia. K tomu môže dôjsť napríklad vtedy, keď sa tento lepší prístup využije na akvizíciu iných podnikov, pričom sa ukázalo, že táto schopnosť má potenciálne negatívny vplyv na inováciu. Trhová kapitalizácia môže odrážať aj očakávané budúce postavenie dotknutých poskytovateľov a ich vplyv na vnútorný trh, a to aj napriek potenciálne relatívne nízkemu aktuálnemu obratu. Trhová kapitalizačná hodnota môže vychádzať z úrovne, ktorá odráža priemernú trhovú kapitalizáciu najväčších verejne kótovaných podnikov v Únii za primerané obdobie. (18)Ak trhová kapitalizácia poskytovateľa základných platformových služieb trvalo dosahuje alebo prevyšuje prah počas troch alebo viacerých rokov, malo by sa to považovať za posilnenie predpokladu, že daný poskytovateľ základných platformových služieb má významný vplyv na vnútorný trh. (19)Pri trhovej kapitalizácii môže existovať viacero faktorov, ktoré by si vyžadovali hĺbkové posúdenie na určenie toho, či by sa poskytovateľ základných platformových služieb mal považovať za poskytovateľa s významným vplyvom na vnútorný trh. Môže ísť o prípad, keď bola trhová kapitalizácia poskytovateľa základných platformových služieb v predošlých účtovných obdobiach výrazne nižšia než priemer akciového trhu, volatilita jeho trhovej kapitalizácie počas sledovaného obdobia bola neúmerná celkovej volatilite akciového trhu alebo jeho trajektória trhovej kapitalizácie oproti trhovým trendom nezodpovedala rýchlemu a jednosmernému rastu. (20)Ak základnú platformovú službu potrebuje veľmi veľa komerčných používateľov na oslovenie veľmi veľkého počtu mesačne aktívnych koncových používateľov, poskytovateľ takejto služby môže ovplyvňovať činnosti podstatnej časti komerčných používateľov vo svoj prospech, čo v zásade naznačuje, že poskytovateľ zabezpečuje dôležitú prístupovú bránu. Tieto príslušné prahové hodnoty by sa mali stanoviť tak, aby predstavovali podstatné percento z celkového počtu obyvateľov Únie, pokiaľ ide o koncových používateľov, a celej populácie podnikov využívajúcich platformy, pokiaľ ide o komerčných používateľov. (21)Zakorenené a trvalé postavenie v danej sfére alebo predpoklad, že sa takéto postavenie dosiahne v budúcnosti, možno konštatovať najmä vtedy, keď je obmedzená možnosť súťažne napadnúť postavenie poskytovateľa základnej platformovej služby. Je to pravdepodobné v prípadoch, keď daný poskytovateľ poskytoval základnú platformovú službu aspoň v troch členských štátoch veľmi veľkému počtu komerčných a koncových používateľov počas najmenej troch rokov. (22)Na takéto prahové hodnoty môže mať vplyv trhový a technický vývoj. Komisia by preto mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť metodiku určovania toho, či sú dosiahnuté kvantitatívne prahové hodnoty, a podľa potreby ju pravidelne prispôsobovať trhovému a technologickému vývoju. Je to obzvlášť relevantné pri prahovej hodnote trhovej kapitalizácie, ktorá by sa mala vo vhodných intervaloch indexovať. (23)Poskytovatelia základných platformových služieb, ktorí síce dosahujú kvantitatívne prahové hodnoty, ale dokážu predložiť dostatočne podložené argumenty na preukázanie toho, že za okolností fungovania príslušnej základnej platformovej služby nespĺňajú objektívne kritériá na strážcu prístupu, by nemali byť označení priamo, ale len na základe ďalšieho vyšetrovania. Dôkazné bremeno, že domnienka vyplývajúca z dosiahnutia kvantitatívnych prahových hodnôt by nemala pre konkrétneho poskytovateľa platiť, by mal znášať daný poskytovateľ. Komisia by vo svojom posúdení mala zohľadniť len tie aspekty, ktoré priamo súvisia s požiadavkami na označenie strážcu prístupu, teda či ide o dôležitú prístupovú bránu prevádzkovanú poskytovateľom s významným vplyvom na vnútorný trh, ktorý má zakorenené a trvalé postavenie, či už je aktuálne alebo sa dá predpokladať. Všetky ekonomické odôvodnenia zamerané na preukázanie efektívnosti vyplývajúce z konkrétneho druhu správania poskytovateľa základných platformových služieb by sa mali zamietnuť, pretože nie sú pri označovaní strážcu prístupu relevantné. Komisia by mala mať možnosť prijať rozhodnutie na základe kvantitatívnych prahových hodnôt, ak poskytovateľ výrazne sťažuje vyšetrovanie tým, že nedodržiava vyšetrovacie opatrenia prijaté Komisiou. (24)Posudzovanie roly strážcu prístupu by sa malo umožniť aj v prípade poskytovateľov základných platformových služieb, ktorí nedosahujú všetky kvantitatívne prahové hodnoty, a to vzhľadom na celkové objektívne požiadavky, že majú významný vplyv na vnútorný trh, pôsobia ako dôležitá brána prístupu komerčných používateľov ku koncovým používateľom a ich činnosti majú zakorenené a trvalé postavenie alebo sa dá predpokladať, že ho v blízkej budúcnosti nadobudnú. (25)Takéto posúdenie možno vykonať len na základe prieskumu trhu s prihliadnutím na kvantitatívne prahové hodnoty. Komisia by vo svojom posúdení mala sledovať ciele zachovania a podpory úrovne inovácie, kvality digitálnych produktov a služieb, spravodlivej a konkurenčnej úrovne cien, ako aj zachovania súčasnej a budúcej vysokej kvality alebo lepších možností voľby pre komerčných aj koncových používateľov. Môžu sa zohľadniť aspekty špecifické pre poskytovateľov príslušných základných platformových služieb, ako sú extrémne úspory z rozsahu, veľmi silné sieťové účinky, schopnosť vďaka mnohostrannosti týchto služieb prepojiť mnohých komerčných používateľov s mnohými koncovými používateľmi, odkázanosť na poskytovateľa, nedostatok multihomingu alebo vertikálna integrácia. Navyše môže na potenciál týchto poskytovateľov „preklopiť“ rovnováhu trhu na svoju stranu alebo využiť pákový efekt poukazovať veľmi vysoká trhová kapitalizácia, veľmi vysoký pomer hodnoty kapitálu k zisku alebo veľmi veľký obrat plynúci od koncových používateľov jednej základnej platformovej služby. Okrem trhovej kapitalizácie sú príkladmi dynamických parametrov mimoriadne relevantných pri identifikácii poskytovateľov základných platformových služieb, u ktorých sa predpokladá, že nadobudnú zakorenené postavenie, vysoké miery rastu alebo spomalenie rastu v spojení s nárastom ziskovosti. Komisia by mala mať možnosť prijať rozhodnutie, ktorým na základe dostupných skutočností vyvodí nepriaznivé dôsledky, ak poskytovateľ výrazne sťažuje vyšetrovanie tým, že nedodržiava vyšetrovacie opatrenia prijaté Komisiou. (26)Osobitná podskupina pravidiel by sa mala vzťahovať na tých poskytovateľov základných platformových služieb, o ktorých sa predpokladá, že zakorenené a trvalé postavenie nadobudnú v blízkej budúcnosti. Riziko preklopenia rovnováhy trhu tu vyplýva z tých istých konkrétnych charakteristík základných platformových služieb: keď poskytovateľ služieb získa oproti konkurentom alebo potenciálnym vyzývateľom určitú výhodu z hľadiska rozsahu alebo sprostredkovateľskej sily, jeho postavenie sa môže stať nedobytným a situácia sa môže vyvinúť tak, že v blízkej budúcnosti sa pravdepodobne stane trvalým a zakoreneným. Podniky sa môžu pokúsiť o takéto preklopenie, aby sa stali strážcom prístupu, pomocou niektorých nekalých podmienok a praktík upravených v tomto nariadení. V takej situácii sa javí vhodné zasiahnuť pred tým, než sa trh preklopí nenávratne. (27)Takýto včasný zásah by sa však mal obmedziť len na uloženie tých povinností, ktoré sú potrebné a primerané na zabezpečenie, aby trh s predmetnými službami zostal súťažeschopný a aby sa predišlo zistenému riziku nekalých podmienok a praktík. Na tento účel sú priamejšie zamerané povinnosti, ktoré bránia dotknutému poskytovateľovi základných platformových služieb dosiahnuť vo svojich činnostiach zakorenené a trvalé postavenie, ako napríklad prevencia nespravodlivého zneužívania výhody a uľahčovanie zmeny poskytovateľa a multihomingu. V záujme proporcionality by Komisia okrem toho mala z tejto podskupiny povinností uplatňovať len tie, ktoré sú potrebné a primerané na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia, a mala by pravidelne prehodnocovať, či by sa takéto povinnosti mali zachovať, zrušiť alebo upraviť. (28)To by malo Komisii umožniť včas a účinne zasiahnuť, pričom by sa mala v plnej miere zachovať proporcionalita zvažovaných opatrení. Skutoční alebo potenciálni trhoví účastníci by navyše mali mať istotu, že trh s príslušnými službami je spravodlivý a súťažeschopný. (29)Označení strážcovia prístupu by mali dodržiavať povinnosti stanovené v tomto nariadení vo vzťahu ku každej zo základných platformových služieb uvedených v príslušnom rozhodnutí o ich označení. Povinné pravidlá by sa mali podľa potreby uplatňovať s prihliadnutím na konglomerátne postavenie strážcov prístupu. Okrem toho vykonávacie opatrenia, ktoré môže Komisia strážcovi prístupu uložiť rozhodnutím na základe regulačného dialógu, by mali byť navrhnuté účinne vzhľadom na charakteristiky základných platformových služieb, ako aj na možné riziká obchádzania, a mali by byť v súlade so zásadou proporcionality a so základnými právami dotknutých podnikov aj tretích strán. (30)Technologická povaha základných platformových služieb sa rýchlo mení a je zložitá, takže treba pravidelne skúmať postavenie strážcov prístupu vrátane tých, ktorých činnosti majú predpoklad získať v blízkej budúcnosti trvalé a zakorenené postavenie. Aby mali všetci účastníci trhu vrátane strážcov prístupu požadovanú istotu, pokiaľ ide o platné právne povinnosti, je potrebná lehota tohto pravidelného preskúmania. Takisto je dôležité vykonávať takéto preskúmania pravidelne, aspoň každé dva roky.

(31)V záujme účinnosti skúmania postavenia strážcov prístupu, ako aj možnosti upraviť zoznam základných platformových služieb, ktoré strážca prístupu poskytuje, by strážcovia prístupu mali informovať Komisiu o všetkých svojich zamýšľaných a uzavretých akvizíciách iných poskytovateľov základných platformových služieb alebo akýchkoľvek iných služieb poskytovaných v digitálnom sektore. Takéto informácie by nemali slúžiť len v uvedenom procese skúmania postavenia jednotlivých strážcov prístupu, ale sú aj kľúčovým vstupom pre monitorovanie širších trendov súťažeschopnosti v digitálnom sektore, a preto môžu byť užitočným faktorom na zváženie v kontexte prieskumov trhu, ktoré sa predpokladajú v tomto nariadení. (32)V záujme spravodlivosti a súťažeschopnosti trhov so základnými platformovými službami, ktoré poskytujú strážcovia prístupu, treba jasne a jednoznačne stanoviť súbor harmonizovaných povinností, ktoré sa s týmito službami spájajú. Takéto pravidlá sú potrebné na riešenie rizika škodlivých účinkov nekalých praktík strážcov prístupu v prospech podnikateľského prostredia dotknutých služieb, v prospech používateľov a v konečnom dôsledku aj v prospech spoločnosti ako celku. Keďže digitálne trhy sa hýbu rýchlo a dynamicky a strážcovia prístupu majú veľkú ekonomickú silu, je dôležité, aby sa tieto povinnosti účinne uplatňovali a aby sa neobchádzali. Na to by sa príslušné povinnosti mali vzťahovať na všetky praktiky strážcu prístupu bez ohľadu na ich formu a na to, či ide o zmluvné, komerčné, technické alebo akékoľvek iné praktiky, pokiaľ zodpovedajú typu praktík, na ktoré sa vzťahuje niektorá z povinností podľa tohto nariadenia. (33)Povinnosti stanovené v tomto nariadení sú obmedzené na to, čo je nevyhnutné a odôvodnené na riešenie nekalej povahy identifikovaných praktík strážcov prístupu a na zabezpečenie súťažeschopnosti trhu základných platformových služieb, ktoré strážcovia prístupu poskytujú. Povinnosti by sa preto mali zamerať na tie praktiky, ktoré sa považujú za nekalé vzhľadom na charakteristiky digitálneho sektora a prípadné skúsenosti (napríklad s presadzovaním súťažného práva EÚ), ktoré ukazujú, že majú obzvlášť negatívny priamy vplyv na komerčných a koncových používateľov. Navyše treba stanoviť možnosť regulačného dialógu so strážcami prístupu na prispôsobenie tých povinností, ktoré si pravdepodobne budú vyžadovať osobitné vykonávacie opatrenia na zabezpečenie ich účinnosti a primeranosti. Povinnosti by sa mali aktualizovať až po dôkladnom preskúmaní povahy a vplyvu prípadných nových konkrétnych praktík, ktoré sa hĺbkovým preskúmaním identifikujú ako nekalé alebo obmedzujúce súťažeschopnosť rovnako, ako nekalé praktiky stanovené v tomto nariadení, ale potenciálne by sa mohli ocitnúť mimo rozsahu pôsobnosti aktuálneho súboru povinností. (34)Kombinácia týchto rôznych mechanizmov ukladania a prispôsobovania povinností by mala zabezpečiť, aby tieto povinnosti neprekračovali rámec zistených nekalých praktík a zároveň aby sa dali nové alebo vyvíjajúce sa praktiky podrobiť intervencii, ak je to potrebné a odôvodnené. (35)Povinnosti stanovené v tomto nariadení sú potrebné na riešenie identifikovaných obáv o verejný záujem, keďže neexistujú žiadne alternatívne a menej reštriktívne opatrenia, ktoré by účinne dosiahli rovnaký výsledok so zreteľom na potrebu chrániť verejný poriadok a súkromie a bojovať proti podvodným a klamlivým obchodným praktikám. (36)Zlučovanie údajov o koncových používateľoch z rôznych zdrojov alebo prihlasovanie používateľov k rôznym službám strážcov prístupu poskytuje strážcom prístupu potenciálne výhody z hľadiska akumulácie údajov, čím sa vytvárajú prekážky vstupu na trh. S cieľom zabezpečiť, aby strážcovia prístupu nespravodlivo neoslabovali súťažeschopnosť trhov so základnými platformovými službami, mali by svojim koncovým používateľom umožniť, aby sa slobodne rozhodli využiť takéto obchodné praktiky tým, že ponúknu menej personalizovanú alternatívu. Táto možnosť by sa mala vzťahovať na všetky možné zdroje osobných údajov vrátane vlastných služieb strážcu prístupu, ako aj webových stránok tretích strán a mala by sa koncovému používateľovi prezentovať proaktívne, explicitne, jasne a jednoznačne. (37)Vzhľadom na svoje postavenie by strážcovia prístupu mohli v určitých prípadoch obmedziť schopnosť komerčných používateľov ich online sprostredkovateľských služieb ponúkať svoj tovar alebo služby koncovým používateľom za výhodnejších podmienok (vrátane ceny) prostredníctvom iných online sprostredkovateľských služieb. Takéto obmedzenia výrazne odrádzajú komerčných používateľov služieb strážcov prístupu od používania alternatívnych online sprostredkovateľských služieb, čím sa obmedzuje súťažeschopnosť medzi platformami, čo zase obmedzuje možnosti voľby alternatívnych online sprostredkovateľských kanálov pre koncových používateľov. S cieľom zabezpečiť, aby si komerční používatelia online sprostredkovateľských služieb strážcov prístupu mohli slobodne vybrať alternatívne online sprostredkovateľské služby a diferencovať podmienky, za ktorých ponúkajú svoje produkty alebo služby svojim koncovým používateľom, by sa nemalo akceptovať, ak strážcovia prístupu obmedzujú rozhodnutie komerčných používateľov diferencovať obchodné podmienky vrátane ceny. Táto podmienka by sa mala vzťahovať na všetky opatrenia s rovnocenným účinkom, ako napríklad zvýšené provízie alebo vyradenie ponúk komerčných používateľov zo zoznamu. (38)Aby sa zabránilo ďalšiemu posilňovaniu ich závislosti od základných platformových služieb strážcov prístupu, komerční používatelia služieb týchto strážcov prístupu by mali mať možnosť slobodne propagovať a vybrať si distribučný kanál, ktorý považujú za najvhodnejší na interakciu s akýmikoľvek koncovými používateľmi, ktorých už títo komerční používatelia získali prostredníctvom základných platformových služieb daného strážcu prístupu. A naopak, koncoví používatelia by tiež mali mať možnosť slobodne si vybrať ponuky takýchto komerčných používateľov a uzatvárať s nimi zmluvy buď prostredníctvom základných platformových služieb prípadného strážcu prístupu, alebo prostredníctvom priameho distribučného kanála komerčného používateľa alebo iného nepriameho distribučného kanála, ktorý takýto komerčný používateľ použije. Malo by sa to vzťahovať na propagáciu ponúk a uzatváranie zmlúv medzi komerčnými a koncovými používateľmi. Okrem toho by sa nemala oslabovať ani obmedzovať možnosť koncových používateľov slobodne nadobúdať obsah, predplatené produkty, funkcie alebo iné položky mimo základných platformových služieb strážcu prístupu. Predovšetkým by sa malo zabrániť tomu, aby strážcovia prístupu obmedzovali koncových používateľov v prístupe k takýmto službám a v ich využívaní prostredníctvom softvérovej aplikácie v rámci ich základnej platformovej služby. Napríklad predplatiteľom online obsahu zakúpeného mimo softvérovej aplikácie sťahovania alebo obchodu so softvérovými aplikáciami by sa nemalo brániť v prístupe k takémuto online obsahu v softvérovej aplikácii základnej platformovej služby strážcu prístupu iba preto, že bol zakúpený mimo takejto softvérovej aplikácie alebo obchodu so softvérovými aplikáciami. (39)V záujme zachovania spravodlivého komerčného prostredia a súťažeschopnosti digitálneho sektora je dôležité chrániť právo komerčných používateľov postúpiť svoje obavy z hľadiska nekalého správania strážcov prístupu akýmkoľvek príslušným správnym alebo iným verejným orgánom. Komerční používatelia sa napríklad môžu chcieť sťažovať na rôzne druhy nekalých praktík, ako sú diskriminačné podmienky prístupu, neodôvodnené zrušenie účtov komerčných používateľov alebo nejasné dôvody na vyradenie produktov zo zoznamu ponúk. Preto by sa mala zakázať všetka prax, ktorá by akýmkoľvek spôsobom bránila takejto možnosti vyjadriť obavy alebo žiadať o dostupnú nápravu, napríklad prostredníctvom doložiek o dôvernosti v dohodách alebo iných písomných podmienkach. Tým by nemalo byť dotknuté právo komerčných používateľov a strážcov prístupu stanovovať vo svojich dohodách podmienky používania vrátane využitia zákonných mechanizmov riešenia sťažností, vrátane akýchkoľvek mechanizmov alternatívneho riešenia sporov alebo jurisdikcie konkrétnych súdov v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnym právom. Nemali by tým byť teda dotknuté ani úlohy strážcov prístupu v boji proti nezákonnému obsahu online. (40)Identifikačné služby sú kľúčové pre podnikateľskú činnosť komerčných používateľov, pretože im umožňujú nielen optimalizovať služby v rozsahu povolenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES, ale aj vzbudzovať dôveru v online transakcie v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom. Strážcovia prístupu by preto nemali využívať svoje postavenie poskytovateľa základných platformových služieb na to, aby od svojich závislých komerčných používateľov vyžadovali zahrnutie akýchkoľvek identifikačných služieb poskytovaných samotným strážcom prístupu do služieb alebo produktov, ktoré takíto komerční používatelia poskytujú koncovým používateľom, ak majú takíto komerční používatelia k dispozícii iné identifikačné služby. (41)Strážcovia prístupu by nemali obmedzovať slobodnú voľbu koncových používateľov tým, že technicky zabránia prechodu medzi rôznymi softvérovými aplikáciami a službami alebo ich predplateniu. Strážcovia prístupu by preto mali zabezpečiť slobodnú voľbu bez ohľadu na to, či sú výrobcom akéhokoľvek hardvéru na prístup k takýmto softvérovým aplikáciám alebo službám, a nemali by vytvárať umelé technické prekážky, ktoré by znemožňovali alebo sťažovali takýto prechod. Samotná ponuka daného produktu alebo služby koncovým používateľom vrátane predinštalácie, ako aj zdokonaľovanie ponuky pre koncových používateľov v podobe lepších cien alebo vyššej kvality samé osebe nepredstavujú prekážku pri prechode. (42)Podmienky, za ktorých strážcovia prístupu poskytujú online reklamné služby komerčným používateľom vrátane inzerentov a vydavateľov, sú často netransparentné a neprehľadné. Táto neprehľadnosť je čiastočne spojená s praktikami niekoľkých platforiem, ale je aj dôsledkom samotnej zložitosti modernej programovej reklamy. Odvetvie sa považuje za menej transparentné od zavedenia nových právnych predpisov o ochrane súkromia a očakáva sa, že po ohlásenom odstránení súborov cookie tretích strán sa stane ešte neprehľadnejším. Dôsledkom často je, že inzerenti a vydavatelia nemajú dosť informácií a vedomostí o podmienkach reklamných služieb, ktoré si kúpili, a oslabuje sa ich schopnosť prejsť k alternatívnym poskytovateľom online reklamných služieb. Okrem toho náklady na online reklamu budú pravdepodobne vyššie, než by boli v spravodlivejšom, transparentnejšom a súťažeschopnejšom platformovom prostredí. Tieto vyššie náklady sa pravdepodobne odrazia v cenách, ktoré koncoví používatelia zaplatia za mnoho produktov a služieb každodennej spotreby, pri ktorých sa používa online reklama. Povinnosti v oblasti transparentnosti by preto mali od strážcov prístupu vyžadovať, aby inzerentom a vydavateľom, ktorým poskytujú online reklamné služby, na požiadanie a v maximálnej možnej miere poskytovali informácie, ktoré obom stranám umožnia pochopiť cenu zaplatenú za každú z rôznych reklamných služieb poskytovaných v rámci príslušného reklamného hodnotového reťazca. (43)Strážca prístupu môže mať za určitých okolností dvojitú rolu ako poskytovateľ základných platformových služieb, ktorý poskytuje základnú platformovú službu svojim komerčným používateľom, a zároveň konkurent týchto komerčných používateľov pri poskytovaní rovnakých alebo podobných služieb alebo produktov tým istým koncovým používateľom. Za týchto okolností môže strážca prístupu vďaka tejto dvojitej roli využiť údaje získané z transakcií jeho komerčných používateľov na základnej platforme na účely svojich vlastných služieb, ktoré sú podobné ako služby jeho komerčných používateľov. Môže ísť napríklad o prípad, keď strážca prístupu poskytuje komerčným používateľom online trh alebo obchod s aplikáciami a zároveň ponúka služby ako online maloobchodník alebo poskytovateľ aplikačného softvéru, ktorý konkuruje týmto komerčným používateľom. Aby strážcovia prístupu nemali z tejto dvojitej roly nespravodlivú výhodu, malo by sa zabezpečiť, aby nepoužívali žiadne agregované ani neagregované údaje (vrátane prípadných anonymizovaných a osobných údajov), ktoré nie sú verejne dostupné, pri ponúkaní podobných služieb, ako ponúkajú ich komerční používatelia. Táto povinnosť by sa mala vzťahovať na strážcu prístupu ako celok, okrem iného vrátane jeho organizačného útvaru, ktorý súťaží s komerčnými používateľmi základnej platformovej služby. (44)Komerční používatelia môžu takisto nakupovať reklamné služby od poskytovateľa základných platformových služieb na účely poskytovania tovaru a služieb koncovým používateľom. V tomto prípade sa môže stať, že údaje nie sú generované v rámci základnej platformovej služby, ale komerčný používateľ ich základnej platformovej službe poskytne alebo sa vygenerujú na základe jeho činnosti v rámci príslušnej základnej platformovej služby. V určitých prípadoch môže mať táto základná platformová služba, ktorá poskytuje reklamu, dvojitú rolu ako sprostredkovateľ a poskytovateľ reklamných služieb. Povinnosť, ktorá strážcovi prístupu s dvojitou rolou zakazuje využívať údaje komerčných používateľov, by sa preto mala vzťahovať aj na údaje, ktoré základná platformová služba získala od podnikov na účely poskytovania reklamných služieb súvisiacich s danou základnou platformovou službou. (45)Pokiaľ ide o služby cloud computingu, táto povinnosť by sa mala rozšíriť na údaje, ktoré poskytujú alebo generujú komerční používatelia služieb strážcu prístupu v rámci používania jeho služby v oblasti cloud computingu alebo prostredníctvom jeho obchodu so softvérovými aplikáciami, ktorý koncovým používateľom služieb cloud computingu umožňuje prístup k softvérovým aplikáciám. Táto povinnosť by nemala mať vplyv na právo strážcov prístupu používať agregované údaje na poskytovanie doplnkových služieb analýzy údajov, pokiaľ zabezpečia súlad s nariadením 2016/679 a smernicou 2002/58/ES, ako aj s príslušnými povinnosťami tohto nariadenia v oblasti doplnkových služieb. (46)Strážca prístupu môže na uprednostnenie svojich vlastných služieb alebo produktov v rámci základnej platformovej služby použiť aj iné prostriedky, a to na úkor rovnakých alebo podobných služieb, ktoré by koncoví používatelia mohli získať od tretích strán. Môže ísť napríklad o prípad, keď strážca prístupu predinštaluje určité softvérové aplikácie alebo služby. V záujme možností voľby koncového používateľa by strážcovia prístupu nemali koncovým používateľom brániť v odinštalovaní akýchkoľvek predinštalovaných softvérových aplikácií v rámci základnej platformovej služby, a tým zvýhodňovať svoje vlastné softvérové aplikácie. (47)Pravidlá, ktoré strážcovia prístupu stanovujú pre distribúciu softvérových aplikácií, môžu za určitých okolností obmedziť možnosť koncových používateľov inštalovať a účinne využívať softvérové aplikácie alebo obchody so softvérovými aplikáciami tretích strán na operačných systémoch alebo hardvéri príslušného strážcu prístupu a obmedziť možnosti prístupu koncových používateľov k týmto softvérovým aplikáciám alebo obchodom so softvérovými aplikáciami mimo základných platformových služieb daného strážcu prístupu. To môže obmedziť schopnosť vývojárov softvérových aplikácií používať alternatívne distribučné kanály a možnosť koncových používateľov vybrať si medzi rôznymi softvérovými aplikáciami z rôznych distribučných kanálov, takže by sa takéto obmedzenia mali zakázať ako nespravodlivé a schopné oslabiť súťažeschopnosť trhu základných platformových služieb. Aby softvérové aplikácie alebo obchody so softvérovými aplikáciami tretích strán neohrozovali integritu hardvéru alebo operačného systému poskytnutého strážcom prístupu, môže dotknutý strážca prístupu prijať primerané technické alebo zmluvné opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa, ak daný strážca prístupu preukáže, že takéto opatrenia sú potrebné a opodstatnené a že neexistujú menej obmedzujúce prostriedky na zabezpečenie integrity daného hardvéru alebo operačného systému. (48)Strážcovia prístupu sú často vertikálne integrovaní a koncovým používateľom ponúkajú určité produkty alebo služby prostredníctvom svojich vlastných základných platformových služieb alebo prostredníctvom komerčného používateľa, nad ktorým majú kontrolu, čo často vedie ku konfliktu záujmov. Môže to zahŕňať situáciu, keď strážca prístupu ponúka svoje vlastné online sprostredkovateľské služby prostredníctvom internetového vyhľadávača. Pri ponúkaní týchto produktov alebo služieb v rámci základnej platformovej služby môžu strážcovia prístupu vyhradiť z hľadiska poradia lepšie postavenie svojej vlastnej ponuke než produktom tretích strán, ktoré tiež pôsobia na tejto základnej platformovej službe. Môže k tomu dôjsť napríklad v prípade produktov alebo služieb vrátane iných základných platformových služieb, ktoré sú zoradené vo výsledkoch ponúkaných internetovými vyhľadávačmi, alebo ktoré sú čiastočne alebo úplne začlenené do výsledkov internetových vyhľadávačov a skupín výsledkov z určitej tematickej oblasti zobrazených popri výsledkoch internetového vyhľadávača, ktoré niektorí koncoví používatelia zohľadňujú alebo používajú ako službu odlišnú od internetového vyhľadávača alebo dodatočnú službu. Ďalšími príkladmi sú softvérové aplikácie distribuované prostredníctvom obchodov so softvérovými aplikáciami, alebo produkty či služby, ktoré majú prednosť a zobrazujú sa medzi novinkami na sociálnej sieti, alebo výrobky či služby zoradené vo výsledkoch vyhľadávania alebo zobrazené na online trhu. Za týchto okolností má strážca prístupu dvojitú rolu sprostredkovateľa pre poskytujúce tretie strany a zároveň priameho poskytovateľa produktov alebo služieb strážcu prístupu. Takíto strážcovia prístupu majú teda možnosť priamo narušiť súťažeschopnosť trhu s týmito produktmi alebo službami v rámci týchto základných platformových služieb na úkor komerčných používateľov, ktorí nie sú pod kontrolou strážcu prístupu. (49)V takýchto situáciách by strážca prístupu pri určovaní poradia v rámci základnej platformovej služby nemal nijako diferencovať ani uprednostňovať (či už právnymi, komerčnými alebo technickými prostriedkami) produkty alebo služby, ktoré ponúka sám alebo prostredníctvom komerčného používateľa pod jeho kontrolou. Na zaistenie účinnosti tejto povinnosti by sa malo zabezpečiť, aby aj podmienky takéhoto poradia boli všeobecne spravodlivé. Poradie by v tejto súvislosti malo zahŕňať všetky formy relatívnej prednosti vrátane zobrazenia, hodnotenia, prepájania alebo hlasových výsledkov. Aby táto povinnosť bola účinná a aby ju nebolo možné obísť, mala by sa vzťahovať aj na akékoľvek opatrenie, ktoré môže mať rovnocenný účinok ako diferencované alebo preferenčné zaobchádzanie v poradí. Vykonávanie a presadzovanie tejto povinnosti by mali uľahčiť aj usmernenia prijaté podľa článku 5 nariadenia (EÚ) 2019/1150. (50)Strážcovia prístupu by nemali obmedzovať slobodnú voľbu koncových používateľov ani jej brániť tým, že technicky zabránia prechodu medzi rôznymi softvérovými aplikáciami a službami alebo ich predplateniu. Svoje služby by tak mohlo ponúkať viac poskytovateľov a koncoví používatelia by tak mali v konečnom dôsledku väčší výber. Strážcovia prístupu by mali zabezpečiť slobodnú voľbu bez ohľadu na to, či sú výrobcom akéhokoľvek hardvéru na prístup k takýmto softvérovým aplikáciám alebo službám, a nesmú vytvárať umelé technické prekážky, ktoré by znemožňovali alebo sťažovali takýto prechod. Samotná ponuka daného produktu alebo služby spotrebiteľom vrátane predinštalácie, ako aj zdokonaľovanie ponuky pre koncových používateľov v podobe zliav alebo vyššej kvality samé osebe by sa nemali považovať za zakázanú prekážku pri prechode.

(51)Strážcovia prístupu môžu brániť koncovým používateľom v prístupe k online obsahu a službám vrátane softvérových aplikácií. Preto by sa mali stanoviť pravidlá na zaistenie, aby správanie strážcov prístupu neohrozovalo práva koncových používateľov na prístup k otvorenému internetu. Strážcovia prístupu môžu takisto technicky obmedziť schopnosť koncových používateľov účinne meniť poskytovateľov služieb prístupu k internetu, najmä vďaka svojej kontrole nad operačnými systémami alebo hardvérom. Narúša to rovnaké podmienky na trhu služieb prístupu k internetu a v konečnom dôsledku poškodzuje koncových používateľov. Malo by sa preto zabezpečiť, aby strážcovia prístupu nenáležite neobmedzovali koncových používateľov pri výbere poskytovateľa služieb prístupu k internetu. (52)Strážcovia prístupu môžu tiež zohrávať dvojitú rolu ako vývojári operačných systémov a výrobcovia zariadení vrátane akýchkoľvek ich technických funkcií. Napríklad strážca prístupu, ktorý je výrobcom zariadenia, môže obmedziť prístup k niektorým funkciám tohto zariadenia – napríklad ku komunikačnej technológii NFC (blízke komunikačné pole) a k softvéru na jej obsluhu – ktoré môžu byť potrebné na účinné poskytovanie doplnkovej služby strážcom prístupu, ale aj akoukoľvek prípadnou treťou stranou, ktorá takúto doplnkovú službu poskytuje. Takýto prístup si môžu vyžadovať aj softvérové aplikácie spojené s príslušnými doplnkovými službami na účinné poskytovanie podobných funkcií ako tie, ktoré ponúkajú strážcovia prístupu. Ak sa takáto dvojitá rola uplatní spôsobom, ktorý alternatívnym poskytovateľom doplnkových služieb alebo softvérových aplikácií bráni v rovnocennom prístupe k rovnakému operačnému systému, hardvérovým alebo softvérovým prvkom, ktoré sú dostupné alebo používané pri poskytovaní akýchkoľvek doplnkových služieb zo strany strážcu prístupu, mohlo by to výrazne oslabiť inováciu na strane poskytovateľov takýchto doplnkových služieb, ako aj možnosť výberu pre ich koncových používateľov. Strážcovia prístupu by preto mali mať povinnosť zabezpečiť za rovnakých podmienok sprístupnenie a interoperabilitu toho istého operačného systému, hardvérových alebo softvérových prvkov, ktoré sú k dispozícii alebo sa používajú pri poskytovaní akýchkoľvek jeho vlastných doplnkových služieb. (53)Podmienky, za ktorých strážcovia prístupu poskytujú online reklamné služby komerčným používateľom vrátane inzerentov a vydavateľov, sú často netransparentné a neprehľadné. Inzerenti a vydavatelia preto často nemajú dostatok informácií o účinku konkrétnej reklamy. Na ďalšie posilnenie spravodlivosti, transparentnosti a súťažeschopnosti trhu online reklamných služieb určených podľa tohto nariadenia, ako aj tých, ktoré sú plne integrované s inými základnými platformovými službami toho istého poskytovateľa, by označení strážcovia prístupu mali inzerentom a vydavateľom na požiadanie poskytnúť bezplatný prístup k nástrojom strážcu prístupu na meranie výkonnosti a k informáciám, ktoré inzerenti, reklamné agentúry konajúce v mene objednávateľa reklamy, ako aj vydavatelia potrebujú na vlastné nezávislé preverenie poskytovania príslušných online reklamných služieb. (54)Strážcovia prístupu majú prístup k obrovskému množstvu údajov, ktoré zbierajú pri poskytovaní základných platformových služieb, ako aj iných digitálnych služieb. Aby strážcovia prístupu neoslabovali súťažeschopnosť trhu základných platformových služieb a inovačný potenciál dynamického digitálneho sektora tým, že by obmedzovali možnosť komerčných používateľov účinne prenášať svoje údaje, komerčným a koncovým používateľom by sa mal poskytnúť účinný a okamžitý prístup k údajom, ktoré poskytli alebo vytvorili v rámci využívania príslušných základných platformových služieb strážcu prístupu, a to v štruktúrovanom, bežne používanom a strojovo čitateľnom formáte. Malo by to platiť aj pre všetky ostatné údaje na rôznych úrovniach agregácie, ktoré môžu byť potrebné na účinné umožnenie takejto prenosnosti. Takisto by sa malo zabezpečiť, aby komerční a koncoví používatelia mohli tieto údaje účinne prenášať v reálnom čase – napríklad kvalitnými aplikačnými programovacími rozhraniami (API). Uľahčenie zmeny poskytovateľa alebo multihomingu by zas malo zlepšiť možnosti výberu pre komerčných a koncových používateľov a stimulovať strážcov prístupu a komerčných používateľov k inovácii. (55)Komerční používatelia, ktorí využívajú veľké základné platformové služby poskytované strážcami prístupu, a koncoví používatelia takýchto komerčných používateľov poskytujú a generujú veľké objemy údajov vrátane údajov odvodených z takéhoto používania. S cieľom zaistiť prístup komerčných používateľov k príslušným údajom, ktoré sa takto generujú, by mal strážca prístupu na ich žiadosť bezplatne umožniť neobmedzený prístup k takýmto údajom. Takýto prístup by sa mal poskytnúť aj tretím stranám, s ktorými komerčný používateľ uzavrel zmluvu a ktoré pôsobia ako sprostredkovatelia týchto údajov pre komerčného používateľa. Môže sa to týkať aj údajov poskytnutých alebo generovaných rovnakými komerčnými používateľmi a rovnakými koncovými používateľmi týchto komerčných používateľov v kontexte iných služieb, ktoré poskytuje rovnaký strážca prístupu, pokiaľ sú neoddeliteľne spojené s príslušnou žiadosťou. Na tento účel by strážca prístupu nemal uplatňovať žiadne zmluvné ani iné obmedzenia, ktoré by komerčným používateľom bránili v prístupe k príslušným údajom, a mal by komerčným používateľom umožniť získať súhlas svojich koncových používateľov s takýmto prístupom k údajom a ich získavaním, ak sa takýto súhlas vyžaduje podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 a smernice 2002/58/ES. Strážcovia prístupu by zároveň mali prístup k týmto údajom v reálnom čase uľahčovať vhodnými technickými prostriedkami – napríklad zavedením kvalitných aplikačných programovacích rozhraní. (56)Hodnota internetových vyhľadávačov pre ich príslušných komerčných a koncových používateľov rastie úmerne k nárastu celkového počtu takýchto používateľov. Poskytovatelia internetových vyhľadávačov zbierajú a uchovávajú agregované súbory údajov s informáciami o tom, čo používatelia hľadali a ako naložili s výsledkami, ktoré dostali. Poskytovatelia služieb internetových vyhľadávačov zbierajú tieto údaje z vyhľadávaní v rámci ich vlastnej služby internetového vyhľadávača a prípadne z vyhľadávaní na platformách ich nadväzujúcich obchodných partnerov. Prístup strážcov prístupu k takýmto údajom o poradí, vyhľadávaniach, kliknutiach a zobrazeniach predstavuje veľkú prekážku vstupu a expanzie, ktorá narúša súťažeschopnosť trhu služieb internetových vyhľadávačov. Strážcovia prístupu by preto mali byť povinní poskytnúť iným poskytovateľom takýchto služieb spravodlivý, primeraný a nediskriminačný prístup k týmto údajom o poradí, vyhľadávaní, kliknutiach a zobrazeniach spotrebiteľov využívajúcich bezplatné či platené služby internetového vyhľadávača, aby takéto tretie strany mohli optimalizovať svoje služby a súťažiť s príslušnými základnými platformovými službami. Takýto prístup by sa mal poskytnúť aj tretím stranám, s ktorými poskytovateľ internetového vyhľadávača uzavrel zmluvu a ktoré pôsobia ako sprostredkovatelia týchto údajov pre daný internetový vyhľadávač. Pri sprístupňovaní údajov o vyhľadávaní by mal strážca prístupu primerane zabezpečiť ochranu osobných údajov koncových používateľov bez toho, aby sa podstatne zhoršila kvalita alebo užitočnosť týchto údajov. (57)Predovšetkým strážcovia prístupu, ktorí poskytujú prístup k obchodom so softvérovými aplikáciami, pôsobia ako dôležitá brána pre komerčných používateľov, ktorí sa snažia osloviť koncových používateľov. Vzhľadom na nerovnováhu vo vyjednávacej sile medzi týmito strážcami prístupu a komerčnými používateľmi ich obchodov so softvérovými aplikáciami by títo strážcovia prístupu nemali mať možnosť stanovovať všeobecné podmienky vrátane cenových podmienok, ktoré by boli nespravodlivé alebo by viedli k neodôvodnenej diferenciácii. Cenotvorba alebo iné všeobecné podmienky prístupu by sa mali považovať za nespravodlivé, ak vedú k nerovnováhe práv a povinností uložených komerčným používateľom, ak poskytujú strážcovi prístupu výhodu neúmernú službe, ktorú strážca prístupu poskytuje komerčným používateľom, alebo ak znevýhodňujú komerčných používateľov pri poskytovaní rovnakých alebo podobných služieb ako strážca prístupu. Ako mierka spravodlivosti všeobecných podmienok prístupu môžu slúžiť tieto referenčné hodnoty: účtované ceny alebo podmienky pri rovnakých alebo podobných službách iných poskytovateľov obchodov so softvérovými aplikáciami; ceny alebo podmienky, ktoré daný poskytovateľ obchodu so softvérovými aplikáciami uplatňuje pri iných súvisiacich alebo podobných službách alebo pri iných typoch koncových používateľov; ceny alebo podmienky, ktoré daný poskytovateľ obchodu so softvérovými aplikáciami uplatňuje na rovnakú službu v iných zemepisných regiónoch; ceny alebo podmienky, ktoré daný poskytovateľ obchodu so softvérovými aplikáciami uplatňuje na rovnakú službu, ktorú strážca prístupu poskytuje sám sebe. Táto povinnosť by nemala stanovovať právo na prístup a nemala by ňou byť dotknutá schopnosť poskytovateľov obchodov so softvérovými aplikáciami prevziať požadovanú zodpovednosť v boji proti nezákonnému a nežiaducemu obsahu podľa nariadenia [akt o digitálnych službách]. (58)Na to, aby boli povinnosti stanovené v tomto nariadení účinné a zároveň aby sa obmedzili na rozsah nevyhnutný na zaistenie súťažeschopnosti a riešenie škodlivých účinkov nekalého správania strážcov prístupu, je dôležité jasne ich vymedziť a ohraničiť tak, aby ich strážc