Zavedením tohto nového prístupu by bolo možné dosiahnuť ciele ochrany a zároveň umožniť odstránenie obmedzení rybolovného úsilia, vďaka čomu by nebolo potrebné plniť viaceré povinnosti v oblasti podávania správ a kontroly. Tým by sa podstatne znížila administratívna záťaž.

Návrh nie je iniciatívou v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT). Napriek tomu by prispel k zjednodušeniu príslušných právnych predpisov Únie. Návrhom sa má nahradiť päť existujúcich viacročných plánov pre jeden druh, ktoré boli prijaté samostatnými nariadeniami, a zlúčiť všetky viacročné plány pre rôzne populácie druhov žijúcich pri morskom dne do jedného nariadenia. Ide o týchto päť existujúcich plánov pre jeden druh:

Pri hospodárení s populáciami rýb, ktoré sa vyznačujú vplyvom na činnosť rybárov a hospodárskym významom, by sa malo postupovať v súlade s rozsahom hodnôt FMSY. Preto sa pri riadení okolo 95 % vylodených úlovkov v západných vodách (pokiaľ ide o objem) bude postupovať v súlade s maximálnym udržateľným výnosom. V prípade zvyšných úlovkov, t. j. populácií, ktoré sú v prevažnej miere vedľajšími úlovkami, by sa mal uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti.

Vzhľadom na interakcie rybolovu pri morskom dne v západných vodách je teda žiaduce riadiť rybolovné možnosti podľa prognózy zmiešaného rybolovu, ktorá je na základe najnovšieho vedeckého pokroku už k dispozícii. Takýto prístup by bol zároveň v súlade s ekosystémovým prístupom k riadeniu rybárstva. Prvým krokom k takémuto flexibilnému riadeniu by bolo začlenenie všetkých relevantných populácií do jednotného riadiaceho plánu. Tento plán by obsahoval cieľové hodnoty rybolovnej úmrtnosti (vyjadrené ako rozsah hodnôt pre každú populáciu, ak je k dispozícii), na základe ktorých by sa pre dané populácie určoval ročný TAC. Do určovania TAC by to vnieslo flexibilitu, ktorá by mohla priniesť riešenie problémov v oblasti zmiešaného rybolovu. Tento plán by obsahoval aj záruky, vďaka ktorým by bolo možné vytvoriť rámec na obnovu populácií v prípadoch, keď ich množstvá klesnú pod bezpečné biologické hranice.

Cieľom základného nariadenia je vyriešiť problémy nadmerného rybolovu a odhadzovania úlovkov efektívnejšie než v predchádzajúcich právnych predpisoch. Bez doplňujúcich právnych predpisov by však základné nariadenie mohlo viesť k nedostatočnému čerpaniu kvót na zmiešaný rybolov v západných vodách a po uplynutí platnosti plánov pre odhadzovanie úlovkov by neumožňovalo žiadne výnimky z povinnosti vylodiť úlovky.

Zavedením povinnosti vylodiť úlovky v základnom nariadení sa po jeho úplnom vykonaní stalo odhadzovanie úlovkov prekračujúcich kvótu nezákonným. Preto sa môže stať, že plavidlá budú musieť zastaviť rybolov už začiatkom roka, keď vyčerpajú kvótu pre prvú populáciu. V tomto prípade by sa z prvej populácie stal „blokačný druh“ (choke species), pretože po vyčerpaní kvóty pre túto populáciu by sa tak zablokovali príležitosti pokračovať v love ďalších populácií. Pri stanovovaní TAC je preto treba zohľadniť, že niektoré populácie sa lovia spolu v rámci zmiešaného rybolovu. Takýto prístup by sa pozitívne prejavil jednak na ochrane populácií a jednak na ich využívaní. A práve tento prístup je predmetom tohto návrhu.

Pre plavidlá loviace populácie rýb v rámci celkového povoleného výlovu (TAC) to znamená, že by mali zastaviť lov po vyčerpaní kvóty pre danú populáciu. Pred prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (ďalej len „základné nariadenie“) nemuseli plavidlá po vyčerpaní kvóty pre jeden z daných druhov lov zastaviť. Namiesto toho mohli pokračovať v love iných cieľových druhov a v dôsledku toho naďalej lovili druhy, pre ktoré boli kvóty už vyčerpané, hoci tieto úlovky nemohli legálne vylodiť. Tieto úlovky, ktorými prekročili dané kvóty, museli odhodiť.

·Komisia navrhuje, aby sa rozsahy FMSY a ochranné referenčné body určovali na základe referenčných bodov odvodených z modelu dynamiky populácie (ďalej len „dynamické referencie“). Daným prístupom sa zaručuje, že tieto parametre, ktoré sú nevyhnutné na stanovenie rybolovných možností, neprestanú byť aktuálne a Rada bude vždy schopná využívať najlepšie dostupné vedecké odporúčania. Okrem toho by sa mal pri hospodárení s populáciami v Baltskom mori uplatňovať rovnaký prístup, ktorým sa získajú dynamické referencie na účely najlepších dostupných vedeckých odporúčaní. Nariadenie (EÚ) 2016/1139 by sa preto malo zmeniť.

Väčšinu prác a konzultácií potrebných na hodnotenie existujúcich právnych predpisov vykonali vedci pracujúci pod záštitou Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (Scientific, Technical and Economic Committee on Fisheries, STECF) a Medzinárodnej rady pre výskum mora (International Council for the Exploration of the Sea, ICES), ako aj skupina pre hodnotenie morských zdrojov (Marine Resources Assessment Group, MRAG) na základe rámcovej zmluvy s Komisiou.

·Pri riadení rybárstva by sa mali zohľadniť regionálne špecifiká a intenzívnejšie zapojenie zainteresovaných strán, pričom by sa mal uplatňovať preventívny prístup.

·Je vhodné, aby sa v rámci viacročného riadiaceho plánu vytvoril rámec umožňujúci konzistentné hospodárenie s kľúčovými druhmi. Malo by sa v ňom zohľadňovať zloženie úlovkov a prideľovanie kvót, ako aj hľadiská viacdruhového rybolovu. Rámec by zahŕňať viac druhov, a nie iba hlavné druhy. Malo by sa vyvíjať úsilie o dosiahnutie konzistentnosti s geografickou distribúciou vzhľadom na biologické faktory a faktory rybolovu.

·Je potrebné, aby Európska únia náležite konala. Táto povinnosť vyplýva aj zo zmluvy, no k daným krokom by sa malo pristúpiť v spolupráci s odvetvím rybárstva;

Pri konzultáciách so zainteresovanými stranami sa postupovalo cielene – bola do nich zapojená Poradná rada pre severozápadné vody a Poradná rada pre juhozápadné vody. Poradné rady sú organizácie zainteresovaných strán zriadené v rámci predchádzajúcej reformy SRP v roku 2002, ktoré spájajú príslušné odvetvie (odvetvie rybárstva, spracovateľské odvetvie a odvetvie odbytu) s ďalšími záujmovými skupinami, ako sú environmentálne a spotrebiteľské organizácie. Poradné rady sú organizované podľa morských oblastí. Uvedené poradné rady poskytujú poradenstvo týkajúce sa rybolovu v rámci geografickej oblasti, na ktorú sa vzťahuje tento návrh.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Vďaka jednotnému plánu by navyše bolo naďalej možné predkladať spoločné odporúčania týkajúce sa špecifických druhov rybolovu vykonávaného či už v severozápadných alebo juhozápadných vodách. Návrhy týkajúce sa severozápadných a juhozápadných vôd budú okrem toho vychádzať z úplne rovnakého modelu, ako je model prijatý vo viacročnom pláne pre Baltské more. Jeho ďalšie vylepšenie prinesie viacročný plán pre Severné more.

Režim počtu dní na mori kritizovali aj niektoré zainteresované strany za to, že má úplne opačné účinky, ktoré skôr poškodzujú životné prostredie, než chránia populácie rýb, a to napríklad preto, lebo plavidlá s obmedzeným rozpočtom rybolovných dní musia loviť blízko pri pobreží, kde sa sústreďujú juvenilné ryby.

·V súvislosti s plánom týkajúcim sa populácie soley európskej v západnej časti Lamanšského prielivu [nariadenie (ES) č. 509/2007] výbor STECF v roku 2014 objasnil, že „jediným účinným prvkom plánu je obmedzenie TAC.“ STECF ďalej konštatoval, že: „Vzhľadom na viacdruhovú povahu všetkých druhov rybolovu v danej oblasti sa výbor STECF domnieva, že v záujme účinného riadenia rybolovu by bolo najvhodnejšie vypracovať a vykonávať regionálny viacročný plán riadenia rybolovu“, ktorý by prispel: „k zefektívneniu riadenia, ako aj prevencii problémov s nevyváženosťou TAC.“ Pokiaľ ide o obmedzenie rybolovného úsilia, výbor STECF poukázal na to, že „väčšina rybolovného úsilia (vyjadreného v kW dňoch rybolovu) vyvíjaného v západnej časti Lamanšského prielivu nie regulovaná riadiacim plánom pre lov soley európskej“ a že „úsilie, ktoré sa v danom pláne stanovuje, nemá vo vzťahu k žiadnej flotile reštriktívny charakter“. V prípade obmedzenia tohto úsilia „je možný návrat plavidiel do pobrežných vôd, ktoré sa vyznačujú nižšími nákladmi na palivá a vyššou abundanciou soley európskej. Ak by k tomu došlo, mohol by z dôvodu zvýšeného rybolovného úsilia v miestach odchovu vzrásť aj počet úlovkov platesy veľkej nedosahujúcich dostatočnú veľkosť.“

V pláne sa počíta s pravidelným hodnotením jeho vplyvu na dotknuté populácie na základe vedeckých odporúčaní. Prvoradé je zistiť, v akom období je vhodné také hodnotenie uskutočniť, t. j. v období, keď bude možné prijať a vykonať regionalizované opatrenia a keď sa prejavia ich účinky na príslušné populácie a druhy rybolovu. V pláne by sa mala tiež zohľadniť pracovná metóda vedeckých orgánov vrátane ich pravidelného referenčného porovnávania. V poslednom čase nebolo možné poskytnúť vedecké odporúčania, a to pre nedostatok údajov alebo trendov, ktoré sa mali hodnotiť, keď sa hodnotenie týkalo obdobia troch rokov. Preto by sa tento plán mal hodnotiť každých päť rokov.

Hoci tento plán nesúvisí s programom REFIT, znižuje regulačné zaťaženie, keďže by sa ním zrušilo päť nariadení, ktoré sa v ňom zlúčia. Okrem toho by sa ním zrušili zložité systémy vykazovania dní strávených na mori, ktoré si vyžadovali dodatočné administratívne zdroje na riadenie a monitorovanie.

Možnosť 3 by znamenala dva plány vzťahujúce sa osobitne na severozápadné vody a juhozápadné vody. Rozdiel medzi touto možnosťou a možnosťou 2 by teda spočíval v tom, že táto možnosť by odzrkadľovala súčasnú štruktúru regionalizácie, keďže týmito dvoma oblasťami sa zaoberá Poradná rada pre severozápadné vody a Poradná rada pre juhozápadné vody (s osobitnou pôsobnosťou). Ide o oblasti, v súvislosti s ktorými chcú skupina členských štátov pôsobiacich v severozápadných vodách a skupina členských štátov pôsobiacich v juhozápadných vodách vytvoriť spoločné odporúčanie týkajúce sa plánov pre odhadzovanie úlovkov.

(2)Na svetovom samite o udržateľnom rozvoji v New Yorku v roku 2015 sa Únia a jej členské štáty zaviazali do roku 2020 účinne zregulovať rybolov a zastaviť nadmerný, nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov a deštruktívne rybolovné praktiky a zaviesť vedecky podložené plány hospodárenia s cieľom čo možno najrýchlejšej obnovy populácií rýb minimálne na úroveň, pri ktorej je možné dosahovať MSY zodpovedajúci ich biologickým vlastnostiam.

·Ochranné referenčné body, vyjadrené v tonách biomasy neresiacej sa populácie alebo v abundancii vyjadrenej v číselnom počte, ktoré sa uvádzajú v pláne, stanovuje ICES, a to spravidla prostredníctvom referenčného porovnávania. Ak odporúčania týkajúce sa referenčných bodov biomasy neresiacej sa populácie alebo abundancie neexistujú, opatrenia by sa mali prijať vtedy, keď sa vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že populácia je ohrozená.

(3)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovujú pravidlá spoločnej rybárskej politiky (ďalej len „SRP“) v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie. SRP má prispievať k ochrane morského prostredia, udržateľnému hospodáreniu so všetkými komerčne využívanými druhmi a najmä k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu do roku 2020 v zmysle článku 1 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES.

(4)K cieľom SRP patrí okrem iného zabezpečiť, aby boli rybolov a akvakultúra dlhodobo environmentálne udržateľné a aby sa pri riadení rybárstva uplatňoval prístup predbežnej opatrnosti a ekosystémový prístup.

(5)Na dosiahnutie cieľov SRP sa má prijať niekoľko ochranných opatrení, prípadne ich ľubovoľná kombinácia, napr. viacročné plány, technické opatrenia a určovanie a prideľovanie rybolovných možností.

(6)Podľa článkov 9 a 10 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 majú viacročné plány vychádzať z vedeckých, technických a hospodárskych odporúčaní. V súlade s uvedenými ustanoveniami by tento plán mal obsahovať ciele, kvantifikovateľné cieľové hodnoty s jasnými časovými rámcami, ochranné referenčné body, záruky a technické opatrenia, ktorých účelom je zabraňovať nechceným úlovkom a znižovať ich objem.

(7)„Najlepšie dostupné vedecké odporúčania“ sú verejne dostupné vedecké odporúčania, ktoré vychádzajú z najaktuálnejších vedeckých údajov a metód a ktoré buď vydal alebo preskúmal nezávislý vedecký subjekt uznávaný na úrovni Únie alebo na medzinárodnej úrovni.

(8)Komisia by mala získať najlepšie dostupné vedecké odporúčania týkajúce sa daných populácií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti predmetného viacročného plánu. Na tento účel uzatvára memorandá o porozumení s Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES). Vedecké odporúčania rady ICES by mali vychádzať z tohto viacročného plánu a mali by sa v nich uvádzať predovšetkým rozsahy FMSY a referenčné body biomasy, vyjadrené ako hodnoty MSY Btrigger a Blim. Tieto hodnoty by sa mali uvádzať v príslušných odporúčaniach týkajúcich sa danej populácie a, ak je to vhodné, aj vo všetkých ďalších verejne dostupných vedeckých odporúčaniach, napríklad aj vrátane odporúčaní týkajúcich sa zmiešaného rybolovu, ktoré vydala ICES.

(9)V nariadeniach Rady (ES) č. 811/2004, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 sa stanovujú pravidlá využívania severnej populácie merlúzy európskej, populácií merlúzy európskej a homára štíhleho v Kantábrijskom mori a na západe Pyrenejského polostrova, populácie soley európskej v Biskajskom zálive, populácie soley európskej v západnej časti Lamanšského prielivu, populácie sleďa atlantického západne od Škótska a populácie tresky škvrnitej v Kattegate, vo vodách Severného mora západne od Škótska a v Írskom mori. Tieto a ďalšie populácie druhov žijúcich pri morskom dne sa lovia v rámci zmiešaného rybolovu. Preto je vhodné zaviesť jednotný viacročný plán zohľadňujúci tieto technické interakcie.

(10)Takýto viacročný plán by sa mal zároveň vzťahovať na populácie druhov žijúcich pri morskom dne a ich lov v západných vodách, ktoré pozostávajú zo severozápadných a juhozápadných vôd. Ide o druhy súmerných a platesotvarých rýb, drsnokožce a homára štíhleho (Nephrops norvegicus), ktoré žijú na dne vodného stĺpca alebo v jeho blízkosti.

(11)Niektoré populácie druhov žijúcich pri morskom dne sa lovia v západných vodách a priľahlých vodách. Rozsah pôsobnosti ustanovení plánu týkajúcich sa cieľových hodnôt a záruk vzťahujúcich sa na populácie, ktoré sa lovia väčšinou v západných vodách, by sa preto mal rozšíriť aj na oblasti mimo západných vôd. V prípade populácií, ktoré sa lovia prevažne mimo západných vôd, no vyskytujú sa aj v západných vodách, je navyše potrebné vo viacročných plánoch stanoviť cieľové hodnoty a záruky týkajúce sa oblastí, ktoré sa nachádzajú mimo západných vôd, kde sa tieto populácie väčšinou lovia, a teda rozšíriť pôsobnosť daných viacročných plánov aj na západné vody.

(12)Geografický rozsah pôsobnosti viacročného plánu by mal vychádzať z geografickej distribúcie populácií uvedených v najnovších vedeckých odporúčaniach k populáciám, ktoré poskytla ICES. Je možné, že v budúcnosti budú potrebné zmeny geografickej distribúcie populácií uvedených vo viacročnom pláne, a to buď z dôvodu kvalitnejších vedeckých informácií alebo z dôvodu migrácie populácií. Komisia by sa preto mala splnomocniť prijímaním delegovaných aktov, ktorými sa upraví geografická distribúcia populácií uvedených vo viacročnom pláne, ak z vedeckých odporúčaní poskytnutých radou ICES vyplýva zmena geografickej distribúcie relevantných populácií.

(13)Pokiaľ populácie spoločného záujmu využívajú aj tretie krajiny, Únia by mala spolupracovať s danými tretími krajinami s cieľom zabezpečiť, aby sa s týmito populáciami hospodárilo udržateľným spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi uvedenými v nariadení (EÚ) č. 1380/2013, a najmä s cieľom stanoveným v článku 2 ods. 2, ako aj s cieľmi stanovenými v tomto nariadení. Ak sa nedosiahne formálna dohoda, Únia by mala vynaložiť maximálne úsilie, aby sa dosiahla spoločná dohoda o rybolove takýchto populácií s cieľom umožniť udržateľné hospodárenie, čím sa podporia rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov z Únie.

(14)Cieľom tohto plánu by malo byť prispieť k dosiahnutiu cieľov SRP, najmä dosiahnutiu a udržaniu MSY týkajúcich sa cieľových populácií, k plneniu povinnosti vylodiť úlovky v súvislosti s populáciami druhov žijúcich pri morskom dne, na ktoré sa vzťahujú obmedzenia výlovu, k podpore primeranej životnej úrovne osôb závislých od rybárskych činností, a to s prihliadnutím na aspekty pobrežného rybolovu, ako aj sociálno-ekonomické aspekty. V pláne by sa mal uplatniť ekosystémový prístup k riadeniu rybárstva s cieľom minimalizovať nepriaznivé vplyvy rybolovných činností na morské ekosystémy. Mal by byť v súlade s právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia, a najmä s cieľom dosiahnuť do roku 2020 dobrý environmentálny stav (v súlade so smernicou 2008/56/ES) a cieľmi smernice 2009/147/ES a smernice Rady 92/43/EHS. V tomto pláne by sa mali uviesť aj podrobnosti vykonávania povinnosti vylodiť úlovky vo vodách Únie nachádzajúcich sa v západných vodách v prípade všetkých druhov populácií, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky podľa článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

(15)V článku 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa vyžaduje, aby sa rybolovné možnosti stanovovali v súlade s cieľom stanoveným v jeho článku 2 ods. 2 a aby boli v súlade s cieľmi, časovými rámcami a rozmedziami stanovenými vo viacročných plánoch.

(16)Cieľovú rybolovnú úmrtnosť (F) zodpovedajúcu cieľu dosiahnuť a udržať MSY je vhodné stanoviť ako rozsahy hodnôt, ktoré sú v súlade s dosiahnutím MSY (FMSY). Tieto rozsahy, určené na základe najlepších vedeckých odporúčaní, sú nevyhnutné na zabezpečenie flexibility s cieľom zohľadniť vývoj vedeckých odporúčaní, prispieť k vykonávaniu povinnosti vylodiť úlovky a vziať do úvahy vlastnosti zmiešaného rybolovu. Rozsahy FMSY by mala vypočítať Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) a uviesť ich najmä vo svojich pravidelných odporúčania týkajúcich sa výlovu. Na základe tohto plánu sa pri výpočte rozsahov prihliada na to, aby sa nimi dosiahlo najviac 5 % zníženie dlhodobého výnosu v porovnaní s MSY. Horná hranica rozsahu je obmedzená tak, aby pravdepodobnosť poklesu danej populácie pod hodnotu Blim predstavovala najviac 5 %. Táto horná hranica zodpovedá aj pravidlu odporúčaní ICES (ICES „advice rule“), na základe ktorého v prípade, že neresiaca sa biomasa alebo abundancia vykazujú zlé hodnoty, F sa zníži na hodnotu, ktorá neprekračuje hornú hranicu rovnajúcu sa hodnote bodu FMSY vynásobenej neresiacou sa biomasou alebo abundanciou v roku celkového povoleného výlovu (TAC) a vydelenej hodnotou MSY Btrigger. ICES zohľadňuje tieto skutočnosti a odporúčané pravidlo pri poskytovaní vedeckého poradenstva v súvislosti s rybolovnou úmrtnosťou a možnosťami výlovu.

(17)Na účely stanovenia rybolovných možností by mala existovať prahová hodnota rozsahov FMSY pre bežné situácie a pre isté situácie (za predpokladu, že dotknutá populácia sa považuje za populáciu v dobrom stave) sa môže uplatniť aj horná hranica daného rozsahu. Rybolovné možnosti by malo byť možné stanoviť len do výšky hornej hranice, ak je to na základe vedeckých odporúčaní alebo dôkazov potrebné na účely dosiahnutia cieľov stanovených v tomto nariadení pre zmiešaný rybolov alebo zamedzenia vážnej škode na populácii v dôsledku vnútrodruhovej alebo medzidruhovej dynamiky populácií, alebo obmedzenia medziročných výkyvov rybolovných možností.

(18)V prípade populácií, pre ktoré sú k dispozícii ciele týkajúce sa MSY, a na účely uplatnenia záruk je nevyhnutné stanoviť ochranné referenčné body vyjadrené ako minimálna úroveň neresiacej sa biomasy v prípade populácií rýb a minimálna úroveň abundancie v prípade homára štíhleho.

(19)Ak veľkosť populácie klesne pod tieto úrovne, malo by sa počítať s primeranými zárukami. Ak sa vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že sú potrebné nápravné opatrenia, mali by záruky zahŕňať zníženie rybolovných možností a špecifické ochranné opatrenia. Tieto opatrenia by sa mali podľa potreby doplniť všetkými ostatnými opatreniami, ako sú opatrenia Komisie v súlade s článkom 12 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, alebo opatrenia členských štátov v súlade s článkom 13 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

(20)Malo by byť možné stanoviť hodnoty celkového povoleného výlovu (hodnoty TAC) v prípade homára štíhleho v západných vodách, a to ako súčet obmedzení výlovu stanovených pre každú funkčnú jednotku a štatistických obdĺžnikov mimo funkčných jednotiek v rámci danej oblasti TAC. Tým sa však nevylučuje prijatie opatrení na ochranu konkrétnych funkčných jednotiek.

(21)Na účely uplatňovania regionálneho prístupu v záujme ochrany a udržateľného využívania morských biologických zdrojov je vhodné stanoviť možnosť prijímať v západných vodách technické opatrenia týkajúce sa všetkých populácií.

(22)V kontexte posudzovania významného vplyvu rekreačného rybárstva v rámci rybolovných možností v súvislosti s určitými populáciami, by Rada mala mať možnosť stanoviť TAC v súvislosti s komerčnými úlovkami, v ktorom sa zohľadní objem úlovkov v rámci rekreačného rybárstva, a/alebo by mala prijať iné opatrenia na obmedzenie rekreačného rybárstva, ako napríklad obmedzenie počtu úlovkov či obdobia zákazu rybolovu.