ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Spätná väzba od zainteresovaných strán o fungovaní nariadenia EMIR bola získaná prostredníctvom dvoch verejných konzultácií, ktoré vykonala Komisia. V rámci konzultácie bolo vznesených niekoľko konkrétnych otázok, ale nezdôraznili sa žiadne konkrétne možnosti politiky, ktoré by sa mohli zvážiť. Všetky skupiny zainteresovaných strán vyjadrili zvýšeniu primeranosti pravidiel širokú podporu. Veľa pozornosti bolo venovanej ohlasovaniu obchodov. Respondenti, najmä podniky a odvetvové združenia, žiadali o zníženie požiadaviek na ohlasovanie v prípade nefinančných protistrán. Veľký počet respondentov z rôznych kategórií zainteresovaných strán sa tiež domnieva, že obojstranné ohlasovanie by sa malo nahradiť jednostranným ohlasovaním – táto možnosť sa posúdila, ale zamietla v tomto posúdení vplyvu. Respondenti takisto poukázali na potrebu zaviesť výnimky zo zúčtovacích a maržových požiadaviek pre protistrany, ktoré nie sú systémovo dôležité.

Po prvé, navrhované úpravy povedú k zníženiu nákladov na dodržiavanie predpisov a k zníženiu zaťaženia pre účastníkov trhu, a to bez nepriaznivého vplyvu na finančnú stabilitu. Z väčšej primeranosti pri uplatňovaní zúčtovacích pravidiel budú mať prospech nefinančné protistrany, pretože plánovanými opatreniami sa zabezpečí lepšia úroveň rovnakých podmienok, keďže v dôsledku vyššieho prahu sa budú požiadavky na zúčtovanie vzťahovať len na najväčšie nefinančné protistrany. Nové nastavenie kritérií na určenie subjektov ako malých finančných protistrán, na ktoré by sa vzťahovala zúčtovacia povinnosť, umožní znížiť zaťaženie týchto (veľmi) malých finančných protistrán, v prípade ktorých centrálne zúčtovanie nie je ekonomicky prijateľné. Systémy dôchodkového zabezpečenia budú mať prospech z novej prechodnej výnimky zo zúčtovacej povinnosti z toho dôvodu, že sa doteraz nedospelo k žiadnemu uskutočniteľnému technickému riešeniu zúčtovania. Všetky protistrany budú mať prospech zo zníženia určitých požiadaviek na ohlasovanie, ako je napríklad zrušenie povinnosti ohlasovať historické údaje (backloading). Po druhé, väčšia transparentnosť pozícií a expozícií súvisiacich s mimoburzovými derivátmi umožní orgánom identifikovať akékoľvek potenciálne problémy už v skoršej fáze a prijať včasné opatrenia na riešenie akýchkoľvek rizík, čím sa podporí odolnosť finančných trhov. Po tretie, zlepšený prístup k zúčtovaniu umožní ďalším účastníkom trhu riadenie a hedžing ich rizík a znížením pravdepodobnosti výskytu náhlych šokov a narušení činnosti prispeje k stálejšiemu rozvoju podnikania a k istote zamestnania ich zamestnancov
·zlepšilo verejné zdravie a znížili náklady súvisiace so znečisťovaním ovzdušia a nehodami (0,37 miliardy EUR do roku 2030),

Náklady na nákladnú dopravu by sa mohli zvýšiť o 1,1 % a náklady cestujúcich by zostali rovnaké. Náklady orgánov pozostávajú z nákladov na zavádzanie nových mýtnych systémov alebo rozširovanie existujúcich systémov v príslušných členských štátoch (jednorazová investícia v celkovej výške 1,2 až 1,4 miliardy EUR) a prevádzkových nákladov vo výške 168 až 200 miliónov EUR ročne. Rozšírením spoplatňovania ciest na nové časti siete a nové skupiny účastníkov cestnej premávky by sa mohli účastníkom cestnej premávky zvýšiť náklady na dodržiavanie predpisov o 198 až 228 miliónov EUR ročne.
·zlepšilo verejné zdravie a znížili náklady súvisiace so znečisťovaním ovzdušia a nehodami (0,37 miliardy EUR do roku 2030),

Takmer 100 % spoločností v oblasti cestnej nákladnej dopravy tvoria MSP. Rozšírením cestného mýta by sa im zvýšili náklady na dodržiavanie predpisov; väčšina dodatočných nákladov by však prešla na klientov, čo by viedlo k zanedbateľnému (do 0,25 %) zvýšeniu cien. Zvýšené investície do infraštruktúry by mali výrazne pozitívny vplyv na sektor stavebníctva.
Mnohé systémy monitorovania na vnútroštátnej úrovni by viedli k tomu, že údaje by neboli porovnateľné a úplné. V dôsledku toho by sa trh EÚ fragmentoval a stratil by transparentnosť. Spoločnou databázou by sa naopak zabezpečila dostupnosť údajov z monitorovania pre kupujúcich a tvorcov politík na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni.
Odstránením obmedzení používania prenajatých nákladných vozidiel pri doprave na vlastný účet (ktoré sa v súčasnosti uplatňujú len v Grécku, Taliansku, Španielsku a Portugalsku) by sa do roku 2030 malo v týchto krajinách dosiahnuť okolo 75 miliónov EUR ročných úspor nákladov pre prevádzkovateľov dopravy na vlastný účet. Povolením používania vozidiel prenajatých v inom členskom štáte EÚ na tri až štyri mesiace by sa okrem toho mali dosiahnuť úspory nákladov vo výške približne 83 miliónov EUR. Na základe možnosti 1c by preto bolo možné znížiť prevádzkové náklady celkovo o 158 miliónov EUR ročne. Okrem toho sa očakáva, že ziskovosť sektora prenájmu vozidiel by sa mala zvýšiť o 81 miliónov EUR a celkový ročný hospodársky prínos by teda predstavoval okolo 240 miliónov EUR do roku 2030. Možnosť 1c taktiež povedie k vytvoreniu takmer 5 000 dodatočných pracovných miest, 2 900 v sektore prenájmu vozidiel a 1 700 v oblasti nákladnej cestnej dopravy. Bezpečnosť cestnej premávky by sa mala mierne zlepšiť vďaka používaniu novších a lepšie udržiavaných vozidiel. Vplyvy na životné prostredie sú pozitívne (nižšie emisie vzhľadom na vyššiu palivovú úspornosť), aj keď vzhľadom na relatívne malú veľkosť sektora nie sú výrazné.
Nedostatočná transparentnosť uľahčuje činnosti určitých sprostredkovateľov, ktorí sa zúčastňujú na propagovaní a predaji schém agresívneho daňového plánovania. Členské štáty v dôsledku toho trpia presunom ziskov, ktoré by inak boli vytvorené a zdaniteľné na ich území, do jurisdikcií s nízkym zdanením, a často sa stretávajú s narúšaním svojho základu dane. Hlbší problém, ktorý sa tu ukázal, spočíva v tom, že sprostredkovatelia navrhujú a propagujú určité schémy daňového plánovania na účely vyhýbania sa daňovým povinnostiam alebo daňových únikov a daňovníci ich využívajú na tieto účely.

Nedávno uniknuté informácie poukázali na to, ako určití sprostredkovatelia zrejme aktívne pomáhali svojim klientom využívať schémy agresívneho daňového plánovania s cieľom znížiť daňové zaťaženie a ukryť peniaze v krajinách, ktoré sú daňovými rajmi.

Očakáva sa, že iniciatíva po vykonaní poskytne vnútroštátnym daňovým správam včasné informácie o návrhu a využívaní schém potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným prvkom. Očakáva sa, že orgány využijú toto včasné zverejnenie na rýchle prijatie opatrení a odradenie od vykonávania opatrení, ktoré by sa mohli považovať za vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, napr. zmenia daňové právne predpisy na vnútroštátnej úrovni alebo sa zamerajú na špecifický daňový audit v ranej fáze procesu.

Zo skúseností vyplýva, že vnútroštátne opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu nemôžu byť úplne efektívne, lebo sa zameriavajú na domáci rozmer potenciálne protiprávnych opatrení. Mnohé z týchto štruktúr nastrojených na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam majú cezhraničný rozmer a zahŕňajú presun zdaniteľného príjmu do jurisdikcií s nízkym daňovým zaťažením. Kapitál a osoby sú čoraz mobilnejšie, najmä na integrovanom trhu, akým je EÚ. EÚ má lepšie predpoklady zabezpečiť efektívnosť a úplnosť systému na túto výmenu informácií ako akýkoľvek členský štát konajúci jednotlivo

Posudzovali sa rôzne možnosti politiky na základe kritérií efektívnosti, účinnosti a súdržnosti v porovnaní so základným scenárom. Uprednostňovanou možnosťou je požiadavka, že členské štáty musia i) svojim vnútroštátnym daňovým orgánom uložiť výslovnú povinnosť povinného zverejňovania schém potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným prvkom, a ii) zabezpečiť, aby si ich vnútroštátne daňové orgány automaticky vymieňali tieto informácie s daňovými orgánmi ostatných členských štátov pomocou na to určeného mechanizmu.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti
A) Základný scenár: zachovanie súčasného stavu. B) Zvýšenie medzinárodného úsilia na globálnej úrovni s cieľom dosiahnuť viacstranný právny rámec pre spravodlivú hospodársku súťaž v leteckej doprave a začlenenie rozšírených doložiek o spravodlivej hospodárskej súťaži do dohôd o leteckých službách. C) Podstatné zmeny režimu stanoveného v nariadení (ES) č. 868/2004, ktoré by sa nahradilo novým komplexným a účinným právnym nástrojom EÚ. D) Nahradenie nariadenia (ES) č. 868/2004 novým, účinnejším právnym nástrojom EÚ v kombinácii so zvýšeným medzinárodným úsilím na globálnej úrovni a začlenením doložiek o spravodlivej hospodárskej súťaži do dohôd o leteckých službách (preferovaná možnosť).
Možnosti politík sa zvažovali v skupinách: Najskôr právne nezáväzné opatrenia (soft-law) na posilnenie dobrej vôle (goodwill) a sebadisciplíny zainteresovaných strán a na zvýšenie kapacít príslušných orgánov (SKUPINA A). Potom regulačné možnosti na riešenie dvoch dôležitých prvkov: – vhodného vymedzenia rozsahu tovaru kultúrneho charakteru, ktorého sa má týkať iniciatíva (SKUPINA B); – požiadaviek na dokumentáciu, ktorá je potrebná na osvedčenie zákonnej povahy tovaru (SKUPINA C). Konkrétnejšie skupina C obsahuje tieto možnosti osvedčovania: a) vývozná licencia vydaná krajinou pôvodu a na základe administratívnej spolupráce s dotknutou krajinou; b) vyhlásenie dovozcu (miestoprísažné vyhlásenie) obsahujúce formulár na identifikáciu predmetu so základnými informáciami o tovare; c) dovozná licencia vydaná kultúrnymi orgánmi EÚ pre akýkoľvek tovar kultúrneho charakteru; d) dovozná licencia na tovar kultúrneho charakteru, v prípade ktorého je vysoké riziko plienenia (archeologické predmety), a vyhlásenie dovozcu s identifikáciou predmetu pre akýkoľvek iný tovar kultúrneho charakteru (kombinácia prvkov b + c).
V zmysle uprednostňovanej možnosti by poskytovatelia (vrátane poisťovní, dôchodkových fondov, investičných firiem, bánk a správcov aktív), ktorým bolo udelené povolenie v rámci sektorových režimov EÚ, mohli vyvinúť celoeurópske osobné dôchodkové produkty (PEPP) na základe súboru spoločných vlastností. Pokiaľ ide o retailových investorov, PEPP by im poskytol ďalšiu možnosť na doplnkové dôchodkové sporenie. Mobilní pracovníci by mali prospech zo zlepšenej prenosnosti. V jednej štúdii sa odhaduje, že trh s osobnými dôchodkovými produktmi má v súlade s očakávaniami narásť zo súčasnej úrovne – odhadovanej vo výške približne 0,7 bilióna EUR – na 1,4 bilióna EUR (čo zodpovedá základnému scenáru) alebo 2,1 bilióna EUR (pričom rozdiel pochádza z PEPP za predpokladu, že sa na PEPP uplatnia daňové výhody). PEPP by tak predstavoval približne polovicu potenciálneho nárastu celého trhu, druhá polovica by pochádzala z dynamiky rastu zahŕňajúceho v súčasnosti predávané vnútroštátne produkty. Zvýšená miera využívania produktov by z dlhodobejšieho hľadiska prispela k splneniu cieľa únie kapitálových trhov.

Táto iniciatíva by mala pozitívny sociálny vplyv, keďže zvýšená miera využívania osobných dôchodkových produktov by prispela k zvýšeniu počtu ľudí s primeraným príjmom v dôchodku. Konkrétne by sa ňou samostatne zárobkovo činným osobám a mobilným pracovníkom poskytli nové prostriedky šetrenia na dôchodok.
Zriadením mechanizmu mnohostranného urovnávania investičných sporov, ktorý by mal charakteristiky uprednostňovaných čiastkových možností, by sa zväčšila legitímnosť urovnávania investičných sporov tým, že by sa zaistil odstup zmierovacích sudcov od strán sporu a ich nezávislosť. Konania by sa zefektívnili, čím by sa investorom a štátom ušetrili náklady. Stály charakter súdu by prispel k lepšej predvídateľnosti judikatúry, a tým aj k rýchlejšiemu vydávaniu rozhodnutí a v prvom rade napokon aj k predchádzaniu sporom. Odvolací súd by prispel k právnej správnosti a presadzovaniu konzistentnosti.

Mnohostranný investičný súd by na globálnej úrovni riešil otázky, ktoré vzišli z urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktoré systém investičných súdov rieši len na bilaterálnej úrovni. Presadzoval by intenzívnu mnohostrannú spoluprácu a dobrú správu vecí verejných v celosvetovom meradle, keďže by mal za cieľ zabezpečiť začlenenie všetkých zainteresovaných krajín, ako aj to, aby úroveň rozvoja krajín pre ne nepredstavovala prekážku účinného využívania súdu. Zjednodušil by tvorbu práva EÚ, keďže by postupne nahradil bilaterálne systémy investičných súdov, ktoré boli zahrnuté do dohôd EÚ, a mechanizmy urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktoré boli zahrnuté do investičných zmlúv členských štátov.
Možnosť 0 – základný scenár. Táto možnosť by neznamenala žiadnu zmenu politiky EÚ.

Možnosť 1 – nelegislatívne iniciatívy. Pri tejto možnosti by sa poskytli usmernenia pre lepšie presadzovanie existujúcich nástrojov EÚ v prípade neodôvodnených obmedzení lokalizácie údajov, ktoré zaviedli členské štáty. V súlade s existujúcimi pravidlami členských štátov by sa mala zjednodušiť dostupnosť na účely regulačnej kontroly. Usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov na úrovni EÚ by mali umožniť ľahšiu zmenu poskytovateľov cloudových služieb a prenos údajov k inému poskytovateľovi služieb alebo naspäť do vlastných IT systémov používateľov.

Možnosť 2 – legislatívna iniciatíva a rámec spolupráce založené na zásadách. Pri tejto možnosti by sa zaviedla zásada voľného toku údajov v rámci EÚ so zákazom neodôvodnených opatrení lokalizácie údajov, pokiaľ to nie je opodstatnené z dôvodov národnej bezpečnosti, pričom by sa vyžadovalo oznámenie akýchkoľvek nových opatrení lokalizácie údajov. Spoločnosti, ktoré uchovávajú a/alebo spracúvajú svoje údaje v inom členskom štáte by museli tieto údaje poskytnúť regulačnému orgánu, ak by o ne požiadal v súlade s príslušným právom. Prostredníctvom osobitných ustanovení by sa mala umožniť zmena poskytovateľa cloudových služieb a prenos údajov k novému poskytovateľovi alebo naspäť do vlastných informačných systémov používateľov a zároveň by sa nimi mali presadzovať spoľahlivé spoločné normy a/alebo systémy certifikácie na účely bezpečnosti uchovávania a/alebo spracúvania údajov. Jednotné kontaktné miesta určené členskými štátmi a skupina pre celoeurópsku politiku zložená z týchto kontaktných miest by mali umožniť výmenu a spoluprácu v záujme rozvoja spoločných prístupov a osvedčených postupov a účinného vykonávania zavedených zásad.

Variant: – čiastková možnosť 2a – namiesto legislatívneho ustanovenia a spoluregulácie pri otázke prenosu údajov by sa pri tejto čiastkovej možnosti predpokladal samoregulačný prístup s cieľom zlepšiť podmienky pre prenos údajov pri zmene poskytovateľa alebo pre prenos údajov do vlastných informačných systémov používateľov, vrátane prípadných postupov, lehôt a spoplatňovania. Pokiaľ ide o zásah v oblasti bezpečnosti uchovávania a spracúvania údajov, uvedená čiastková možnosť by zahŕňala objasnenie, že na podnikových používateľov sa v prípade, ak uchovávajú alebo spracúvajú svoje údaje v iných členských štátoch EÚ, naďalej uplatňujú akékoľvek už platné bezpečnostné požiadavky, a to aj vtedy, ak je to predmetom outsourcingu napr. poskytovateľovi cloudových služieb.

Možnosť 3 – Podrobná legislatívna iniciatíva. Touto možnosťou by sa zaviedli plne harmonizované pravidlá týkajúce sa neodôvodnených požiadaviek na lokalizáciu údajov (tzv. biele alebo čierne zoznamy). Rámec povinnej spolupráce by umožnil presadiť cezhraničný prístup regulačných orgánov k relevantným údajom. Poskytovatelia cloudových služieb by mali povinnosť uľahčiť prenos údajov a zverejniť dostatočne podrobné príslušné postupy, technické požiadavky a náklady. Vypracovali by sa spoločné normy a samostatný európsky systém certifikácie bezpečnosti uchovávania a/alebo spracúvania údajov pre poskytované cloudové služby.
Výsledkom prechodnej úpravy v smernici o DPH týkajúcej sa transakcií s tovarom medzi podnikmi v rámci EÚ sú i) straty príjmov pre členské štáty vo výške približne 50 miliárd EUR z dôvodu podvodov v rámci Spoločenstva založených na chýbajúcom obchodnom subjekte, ktoré majú korene v typickej slabine takéhoto systému umožňujúceho nakupovať cez hranice tovar bez DPH; ii) zložitosť, ktorá podnikom obchodujúcim cez hranice spôsobuje vyššie náklady v porovnaní s podnikmi, ktoré obchodujú iba na domácom trhu (o 11 % vyššie náklady), a to z dôvodu dodatočných povinností cezhraničných obchodníkov a rozdielneho uplatňovania pravidiel pre DPH zo strany členských štátov. Bez opatrenia na úrovni EÚ budú riešenia tohto problému naďalej roztrieštené a ich prínos bude obmedzený.

Konečná úprava týkajúca sa zdaňovania obchodovania v rámci EÚ by mala zvýšiť odolnosť systému DPH v EÚ tým, že vyrieši typické slabiny, a jeho jednoduchosť tým, že odstráni jeho zložitosti, a mala by ponúkať rovnaké podmienky pre podniky bez ohľadu na to, či vykonávajú transakcie na domácom alebo cezhraničnom trhu.
Súčasný režim financovania by sa nahradil modelom zmiešaného financovania, v ktorom by sa spájali príspevky z rozpočtu EÚ a príspevky odvetvia, čím by sa zabezpečil dostatok zdrojov na účely zvyšujúcich sa úloh ESA a primeranosť rozdelenia nákladov.

Centralizácia niektorých úloh a právomocí v ESA by viedla k značným ziskom, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť dohľadu v rámci EÚ. Uprednostňovanou možnosťou by sa znížili náklady pre podniky a vnútroštátne príslušné orgány, viedla by k jednotnejšiemu uplatňovaniu práva Únie a obmedzili by sa riziká nesprávneho výkladu. Doplnením predstavenstiev ESA o nezávislých stálych členov sa do postupu rozhodovania zavádza výhradná perspektíva EÚ vyvažujúca pohľady predstaviteľov vnútroštátnych príslušných orgánov, u ktorých je pravdepodobnejšie, že budú čeliť konfliktom záujmov. Stáli členovia by takisto zabezpečili väčšiu kontinuitu a dlhodobejšiu perspektívu v rozhodovaní ESA. Priznaním hlasovacích práv predsedovi by sa posilnila jeho právomoc. Zmiešaným modelom financovania sa zabezpečí, aby rozpočet ESA mohol lepšie reagovať na potreby, pričom sa zachová súčasná rozpočtová kontrola a zodpovednosť voči inštitúciám EÚ. Okrem toho sa ním zavádza primeranosť v rozdelení nákladov.
V čom spočíva problém a prečo je to problém na úrovni EÚ?

Čo by sa malo dosiahnuť?

Uprednostňovanou možnosťou je možnosť C tak z hľadiska kvality, ako aj z hľadiska nákladov a prínosov.

Možnosť D: Rovnaká ako možnosť C, ale s dodatočnými ustanoveniami o súdnej právomoci, ktoré dopĺňajú pravidlá týkajúce sa EVP a súdnych príkazov.

Možnosť C: Rovnaká ako možnosť B, ale s ustanoveniami o podpore oznamovania v rámci spolupráce verejného a súkromného sektora namiesto samoregulácie a s novými ustanoveniami o zvyšovaní informovanosti.

Zainteresované strany sa najmä zhodli na tom, že vymedzenie pojmov uvedené v rámcovom rozhodnutí nie je aktuálne (konkrétne odborníci z justičných orgánov poukázali na virtuálne meny; tento názor mal širokú podporu aj zo strany jednotlivcov a zainteresovaných strán v rámci otvorenej verejnej konzultácie) a že by sa mali zvážiť nové trestné činy, ktoré nie sú zahrnuté v právnych predpisoch (odborníci z orgánov presadzovania práva a justičných orgánov poukázali najmä na predaj, nadobúdanie a sprístupňovanie ukradnutých údajov o karte; tento názor široko podporili tiež príspevky doručené v rámci otvorenej verejnej konzultácie).

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Touto iniciatívou by sa takisto posilnila dôvera v digitálny jednotný trh, a to zvýšením bezpečnosti.

Keďže návrh nepočíta so žiadnymi povinnými pravidlami o oznamovaní, na dodatočné náklady pre podniky vrátane MSP by nemal mať žiaden vplyv. Ani ostatné ustanovenia, ktoré sú zahrnuté v návrhu, nemajú vplyv na MSP.

Na druhej strane by sa ale zavedením jasného právneho rámca na riešenie faktorov, ktoré umožňujú podvody pri bezhotovostných platbách, vytvorila možnosť odhaľovať, trestne stíhať a sankcionovať činnosti súvisiace s podvodmi už v skoršej fáze. Okrem toho, zlepšenie spolupráce verejného a súkromného sektora síce predstavuje náklady na strane zdrojov, ale návratnosť investície, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť opatrení na presadzovanie práva, je okamžitá.

·povinnosť členských štátov zhromažďovať štatistické údaje by vytvorila ďalšiu administratívnu záťaž.

·ďalšie zdroje by boli potrebné na zvýšenie cezhraničnej spolupráce,

Pokiaľ ide o ochranu bezhotovostných platobných nástrojov, zvýšením súdržnosti s existujúcimi pravidlami (napr. smernicou o platobných službách) by predkladaná iniciatíva vytvorila synergiu.
Navrhovanými opatreniami sa bude riešiť neefektívne využívanie európskej elektrizačnej prenosovej sústavy, a to zlepšením koordinácie, harmonizácie a transparentnosti vyrovnávacích trhov, maximalizovaním využívania dostupnej cezhraničnej prenosovej kapacity na účely zabezpečovania rovnováhy a zároveň zvýšením bezpečnosti sústavy a integrácie trhov s elektrinou na podporu hospodárskej súťaže. Okrem toho sa dosiahne minimálna miera harmonizácie na dokončenie integrácie vnútorného trhu s elektrinou, pričom za vykonávanie týchto pravidiel na trhu budú zodpovední PPS a národné regulačné orgány.

Fungovanie vyrovnávacích trhov by sa mohlo skvalitniť odstránením príčin nedostatočnej hospodárskej súťaže v oblasti regulačných služieb, a to najmä: §harmonizáciou metodiky oceňovania regulačnej energie a §využívaním cezhraničnej prenosovej kapacity na výmenu regulačnej energie. Na tieto účely sa uvažuje o týchto možnostiach politiky: §Základný scenár: žiadne ďalšie opatrenie EÚ §Možnosť 1: harmonizácia metodiky oceňovania regulačnej energie oMožnosť 1.A: metodika pay-as-cleared (platí sa zúčtovaná cena) oMožnosť 1.B: metodika pay-as-bid (platí sa cena ponuky) §Možnosť 2: využívanie cezhraničnej prenosovej kapacity na výmenu regulačnej energie oMožnosť 2.A: iba cezhraničná výmena oMožnosť 2.B: cezhraničná a vnútroštátna výmena oMožnosť 2.C (zavrhnutá): presadenie vzniku regionálnych regulovaných subjektov vykonávajúcich úlohy nadnárodných prevádzkovateľov regulačných služieb Z posúdenia vyplynulo, že možnosť 1.A je nevyhnutnou podmienkou pre sprevádzkovanie ktorejkoľvek z čiastkových možností v rámci možnosti 2 a že možnosť 1.A a čiastkové možnosti v rámci možnosti 2 sa teda navzájom dopĺňajú. Hoci možnosť 2.C by mala podľa očakávaní priniesť najväčšie výhody, v treťom energetickom balíku v súčasnosti neexistuje právny základ na jej podporu, a preto padlo rozhodnutie neuvažovať ďalej s touto možnosťou. Posúdenie ukázalo, že najvhodnejšou možnosťou na dosiahnutie cieľov návrhu je možnosť 2.B v kombinácii s možnosťou 1.A. Pri tomto scenári sa počíta s metodikou platieb zúčtovaných cien (marginálna cenotvorba) regulačnej energie, štandardizáciou regulačných produktov a vytvorením európskych platforiem s regulačnou energiou na uľahčenie koordinácie prevádzkových postupov medzi prevádzkovateľmi prenosových sietí. Takáto koordinácia by naďalej vychádzala z koncepcie miestnej zodpovednosti v rámci jednotlivých bilančných oblastí, ktoré pozostávajú z jednej alebo viacerých regulačných oblastí, nemuseli by sa však vzťahovať na viac ako jeden členský štát. Tento prístup je teda zlučiteľný so súčasnými zásadami prevádzkovej bezpečnosti.
V čom spočíva problém a prečo je to problém na úrovni EÚ?

Čo by sa malo dosiahnuť?

Táto iniciatíva ponúka dlhodobé smerovanie politiky a podporuje strategické zosúladenie verejného obstarávania. Istota dlhodobého dopytu stimuluje trhové investície a znižovanie nákladov na vozidlá, čo umožní miestnym a regionálnym orgánom prijímať lepšie politické opatrenia. Opatrenia sú primerané a nezasahujú do základnej zodpovednosti za organizáciu (verejnej) dopravy, pričom pokiaľ ide o vykonávanie, verejným orgánom členských štátov bola ponechaná flexibilita a možnosť vlastného uváženia. Vďaka revízii sa trhové stimuly presúvajú z trhov rozvinutejších členských štátov do štátov, ktorých trhy sa zatiaľ len rozvíjajú, pričom pomáha pri formovaní celoeurópskeho trhového prístupu, ktorý by samotné členské štáty nemohli dosiahnuť. Strednodobé a dlhodobé výhody pre európskych občanov sú značné.

V správe o stave Únie z roku 2017 sa ako priorita uvádza to, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti dekarbonizácie. Trhy v EÚ majú stále problém s dopytom. Touto iniciatívou sa na strane dopytu vytvára stimul, ktorým sa zvýši miera zavádzania ekologických ľahkých a ťažkých úžitkových vozidiel na trhu. Formou balíka sa dopĺňajú emisné normy CO2 pre osobné automobily a dodávky po roku 2020 a stanovuje sa dodatočný stimul pre ťažké úžitkové vozidlá s nízkymi a nulovými emisiami, v prípade ktorých sa emisie CO2 v súčasnosti neriešia.