SK

Brusel, 25.6.2009

KOM(2009) 284 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Predvedenie zachytávania a geologického ukladania uhlíka (CCS)

v rýchlo sa rozvíjajúcich rozvojových krajinách:

financovanie projektu EÚ a Číny na výstavbu elektrárne s takmer nulovými emisiami

{SEC(2009) 814}

{SEC(2009) 815}

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

Predvedenie zachytávania a geologického ukladania uhlíka (CCS)

v rýchlo sa rozvíjajúcich rozvojových krajinách:

financovanie projektu EÚ a Číny na výstavbu elektrárne s takmer nulovými emisiami

1. Úvod

Rozvinuté ako aj rozvíjajúce krajiny musia konať, aby znížili svoje emisie skleníkových plynov a dosiahli tak cieľ obmedziť celosvetový nárast priemernej teploty na menej ako 2 °C v porovnaní s úrovňami pred obdobím industrializácie. V tomto oznámení sa predkladá plán Európskej komisie vytvoriť investičnú schému na spolufinancovanie výstavby a prevádzkovania elektrárne na predvedenie technológie na zachytávanie a ukladanie uhlíka (CCS) v Číne. Táto investičná schéma by mohla slúžiť ako model pre ďalšiu spoluprácu v oblasti technológií medzi rýchlo sa rozvíjajúcimi/rozvojovými krajinami v súvislosti s dohodou o zmene klímy po roku 2012.

Hoci sa očakáva, že k zníženiu emisií prispeje najmä energetická účinnosť, z dôvodu zabezpečenia dodávok a hospodárstva bude uhlie najmä v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách s rozsiahlymi domácimi zdrojmi ako je Čína aj naďalej hnacím motorom. Je teda potrebné zaistiť, aby bol nevyhnutný proces spaľovania uhlia šetrnejší ku klíme. Ak sa technológie CCS vyvinú a použijú vo vhodnom časovom rámci, mohli by významne prispieť k zníženiu emisií tohto kľúčového energetického zdroja. CCS by predstavovala premosťovaciu technológiu, kým by sa naďalej vyvíjali a používali alternatívy k fosílnym palivám. Z analýzy Európskej komisie [1] vyplýva, že podľa scenára emisií na dosiahnutie cieľa 2 ºC by sa v roku 2030 mala použiť technológia CCS pri približne 18 % celosvetovej výroby energie z fosílnych palív.

Hlavní predstavitelia EÚ sa zaviazali vybudovať do roku 2015 [2] v EÚ sieť až 12 ukážkových zariadení s CCS s cieľom zvýšiť rozsah predvádzaných možností technológie a ukladania a zdieľania poznatkov. Európska rada a Parlament sa dohodli na smernici, ktorou sa zriaďuje právny rámec pre CCS, aby umožnilo bezpečné prevádzkovanie CCS v Európe a podporilo sa predvádzanie CCS t. j. prostredníctvom systému obchodovania s emisiami EÚ (bezpečne uložený CO2 sa nebude považovať za emitovaný) a prostredníctvom rezervy pre nových účastníkov systému EÚ ETS (poskytujúceho prostriedky, ktoré sa môžu použiť na spolufinancovanie ukážkových zariadení CCS) ako aj revidovaných pravidiel štátnej pomoci. V európskom pláne na oživenie hospodárstva sa na demonštračné projekty CCS v rámci EÚ vyčlenilo 1 050 miliónov EUR. Viaceré spoločnosti z EÚ oznámili, že ukážkové zariadenia budú v EÚ vybudované v najbližších 5 až 10 rokoch. CCS je jednou z technológií, ktoré sa spolu s obnoviteľnými zdrojmi energie a nízkouhoľnými technológiami podporujú v rámci Európskeho strategického plánu energetických technológií (SET) [3].

Osobitná pozornosť sa venuje najmä krivkám emisií v rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstvach, ktoré sú závislé na uhlí. Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPPC) [4] predpokladá, že ak sa neprijmú ďalšie politiky, možno v období rokov 2000 – 2030 očakávať nárast emisií CO2 z využívania energie o 45 až 110 %. Dve tretiny až tri štvrtiny tohto nárastu budú pochádzať z rozvojových oblastí. Dokonca aj v prípade intenzívneho využitia obnoviteľných zdrojov energie a ďalších nízkouhoľných technológií sa odhaduje, že do roku 2050 budú fosílne palivá predstavovať polovicu celosvetových dodávok energie.

Vďaka bohatým zásobám je uhlie v Číne prevládajúcim energetickým zdrojom, ktorý predstavuje 70 % z druhov energií využívaných v tejto krajine. Možno očakávať, že uhlie zostane zo strednodobého hľadiska primárnym zdrojom energie. Len v samotnom roku 2007 vybudovala Čína každého dva a pol dňa ekvivalent uhoľnej elektrárne s výkonom 500 MW [5]. To predstavuje zvýšenie čínskych emisií zo samotnej výroby energie v uhoľných elektrárňach na uhlie približne o 4 megatony CO2 za týždeň [6].

Samotná Čína sa výrazne angažuje v oblasti čistejších uhoľných technológií (CCT). V júni 2007 prijala Čína Vnútroštátny program o zmene klímy (National Climate Change Programme, CNCCP), v ktorom sa vyslovene uvádza „vývoj a rozšírenie zdokonalených a vhodných technológií“ vrátane „technológií na zachytávanie, využívanie a ukladanie oxidu uhličitého“. Čína plánuje v roku 2009 zverejniť usmernenia pre technológiu CCS. Okrem toho, skupina siedmich štátnych energetických koncernov založila spoločnosť Greengen, cieľom ktorej je vybudovať uhoľnú elektráreň založenú na integrovanom splyňovaní uhlia v kombinovanom cykle (Integrated Gasification in Combined Cycle, IGCC), ktorá by sa mala neskôr rozšíriť o zariadenie CCS.

V marci 2005 podpísali EÚ a Čína Akčný plán o čistom spaľovaní uhlia, ktorý zahŕňal spoluprácu pri zachytávaní a ukladaní uhlíka. Na nasledujúcom samite EÚ a Číny v roku 2005 [7] sa uzatvorilo partnerstvo medzi EÚ a Čínou v oblasti zmeny klímy, ktoré obsahuje politický záväzok do roku 2020 vyvinúť a predviesť vyspelú technológia spaľovania uhlia s takmer nulovými emisiami (near-zero emissions coal, NZEC) prostredníctvom zachytávania a ukladania uhlíka (CCS). Etapa I tejto spolupráce sa ukončí v roku 2009. Motiváciou pre dohodu medzi Čínou a EÚ z roku 2005 bolo prianie riešiť otázku rastu emisií v odvetví uhoľných elektrární. Pri životnosti zariadenia 30 a viac rokov je potenciál technologicky podmienených emisií uhlíka (carbon lock-in) obrovský. Pokročilý stav spolupráce medzi EÚ a Čínou v rámci partnerstva EÚ a Číny v oblasti zmeny klímy predstavuje príležitosť pre spoločne realizovaný demonštračný projekt v Číne.

Európsky parlament [8] zdôrazňuje dôležitosť spolupráce s Čínou, pretože „uznáva, že rýchly hospodársky rast v Číne predstavuje obrovskú výzvu pre celosvetové úsilie o riešenie zmien klímy, pričom emisie CO2 z uhoľných elektrární by sa mali do roku 2030 zdvojnásobiť.“ CCS predstavuje potenciálne spoľahlivú možnosť riešenia otázky emisií z uhoľných elektrární v Číne ako súčasť súboru technológií.

Ukážkové zariadenia CCS vyvinuté v EÚ a spolupráca EÚ a Číny v oblasti technológie NZEC by sa mala vnímať v súvislosti so záväzkom krajín G8 „... 20 veľkých demonštračných projektov CCS..... ktoré sa majú na celom svete spustiť do roku 2010 a so zreteľom na rôzne vnútroštátne podmienky a s ohľadom na podporu technologického vývoja a zníženie nákladov na začiatku rozsiahleho zavedenia CCS do roku 2020“ [9], ako aj na rozhodnutie ministrov energetiky krajín G8, komisára EÚ pre energetiku a ministrov energetiky viacerých iných krajín vrátane Číny na ich zasadnutí v máji 2009 [10] podporovať zdokonaľovanie demonštrácie CCS.

V tomto oznámení sa uvádzajú ďalšie kroky so zameraním sa na financovanie ukážkového zariadenia CCS. Takáto spolupráca môže prispieť aj k záväzku, ktorý si dali rozvinuté krajiny na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a síce, podporovať, uľahčovať a financovať presun environmentálne vhodných technológií alebo prístup iných zmluvných strán k týmto technológiám a know-how.

Vzhľadom na prebiehajúce rokovania o ambicióznej celosvetovej dohode o zmene klímy na obdobie po roku 2012 by spolupráca medzi EÚ a Čínou v oblasti technológií CCS mohla slúžiť ako príklad pre ostatných. Komisia zamýšľa uľahčiť výmenu informácií medzi projektom NZEC a európskymi demonštračnými projektmi prostredníctvom siete projektov CCS, ktorá sa v súčasnosti buduje [11]. Okrem toho viacerí členovia Európskej technologickej platformy pre elektrárne na fosílne palivá s nulovými emisiami (European Technology Platform for Zero Emissions Fossil Fuel Power Plants, ZEP [12]) sú kľúčovými účastníkmi v spolupráci EÚ a Číny.

2. Problémy súvisiace s technológiou ccs

Jednotlivé súčasti procesu CCS sú už k dispozícii a vykonávajú sa v pilotných schémach [13]. Kombinácia týchto prvkov komerčného významu v elektrárňach, vrátane celého reťazca CCS od zachytávania CO2 cez prepravu na miesto uloženia však ešte nebola predvedená.

Predvedenie technológii CCS v komerčnom rozsahu je potrebná na odskúšanie a následne zníženie nákladov na technológiu, čo je predpoklad pre jej rozšírenie na fungujúcom trhu s uhlíkom. Predvedenie prispeje k lepšiemu pochopeniu technických, metodologických otázok (vrátane výberu a monitorovania miesta ukladania), environmentálnych a finančných otázok a k akceptovaniu zo strany verejnosti a umožní tak lepší odhad skutočného potenciálu technológie CCS ako kľúčovej technológie na zmiernenie zmien klímy.

Vývoj a použitie CCS v rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách vrátane Číny môže zohrávať životnú úlohu pri pomoci pri dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja, bez pomoci rozvinutých krajín by však došlo k podstatnému oneskoreniu. Záväzok EÚ spojený s technologickou a finančnou pomocou predstavuje jedinečnú príležitosť, ktorá môže napomôcť maximálne zväčšiť potenciál CCS v rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomikách.

Neschopnosť trhu v rozvojových/rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách odzrkadľovať skutočné náklady pre spoločnosť (napr. prostredníctvom ceny CO2) vznikajúce z používania fosílnych palív na výrobu elektrickej energie znamená, že v demonštračnej fáze nie je CCS z ekonomického hľadiska životaschopnou technológiou. Verejné financovanie EÚ môže pomôcť prekonať niektoré z vyššie opísaných prekážok a povzbudiť súkromné financovanie, ktoré by inak nebolo pre demonštračné projekty CCS veľkého rozsahu dostupné.

3. CCS v hlavných partrnertských krajinách:

V krajinách, ktoré majú dostatočné zásoby uhlia, najmä v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách ako Čína, nútia obavy o zabezpečenie dodávok k pokračujúcemu využívaniu uhlia na výrobu elektrickej energie. Je preto dôležité vytvoriť prostriedky na podporu demonštrácie technológie CCS v týchto krajinách, aby sa využili úspory z rozsahu a zaistilo sa, že po dokončení demonštrácie bude možné použiť technológiu vo väčšom rozsahu, ak sa vhodným spôsobom vyriešia všetky problémy, ktoré takéto použitie v praxi prináša (pozri rámček 1).

Rámček 1: Problémy spojené so zavedením technológie CCS do praxe a s jej rozširovaním v rozvojových krajinách

· Zvýšené náklady na výrobu elektrickej energie v dôsledku dodatočných investičných a prevádzkových nákladov na zachytávanie, prepravu a ukladanie CO2 v porovnaní s tradičnými elektrárňami, vrátane energetického znevýhodnenia, t. z. dodatočných energetických požiadaviek samotného procesu CCS. To je spôsobené neschopnosťou trhu odrážať skutočné náklady pre spoločnosť, vrátane vonkajších vplyvov, spôsobené používaním fosílnych palív na výrobu elektrickej energie.

· Chýbajúce vhodné prostredie: nedostatočný legislatívny rámec pre plánovanie a povoľovanie zariadení na zachytávanie CO2, ako aj na jeho prepravu a ukladanie. Okrem toho by sa mali zaviesť záruky na ochranu investícií a malo by sa zaručiť právo na ochranu duševného vlastníctva.

· Aj keby sa vytvorili priaznivejšie politické rámce, financovanie investícií do technológií CCS zo strany súkromného sektoru nie je zaručené. Tento nedostatok financií je bežný pri technológiách, ktoré sa dostávajú do predkomerčnej fázy, pre ktorú je typické, že sa grantová podpora a činnosti s vysokými nákladmi, ako sú vývoj a skúšky prvotného a druhotného prototypu, príprava stanoviska, vytvorenie dodávateľského reťazca, výstavba atdˇ., zastavia.

· Nedostatok informovanosti verejnosti/akceptovanie zo strany verejnosti sa musia aktívne riešiť.

Okrem dobre zavedenej spolupráce s Čínou je nevyhnutné pokračovať v úsilí predvádzať a používať technológie CCT (Clean coal technology, CCT) a CCS v ostatných rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách, aby sa maximálne zvýšil potenciál pre celosvetové použitie a rozšírenie. EK sa zaviazala, že zintenzívni existujúcu spoluprácu v oblasti zachytávania a geologického ukladania uhlíka s Čínou a že ju rozšíri na ďalších kľúčových partnerov, ako sú India a Južná Afrika [14]. Podľa nedávnych dvojstranných výmen informácií, medzi ďalšie krajiny, ktoré by mohli mať tak isto záujem na budovaní kapacít CCT a CCS, patria Rusko a Ukrajina.

Komisia má v úmysle podporovať spoluprácu s rýchlo sa rozvíjajúcimi a rozvojovými krajinami v oblasti technológie CCS a iných čistejších uhoľných technológií prostredníctvom tematického programu pre životné prostredie a prírodné zdroje. V rámci novej činnosti nazvanej „Spolupráca v oblasti čistých uhoľných technológií (CCT) a zachytávania a geologického ukladania uhlíka (CCS) s partnerskými rýchlo sa rozvíjajúcimi a rozvojovými krajinami závislými od uhlia“ Európska komisia navrhuje pre partnerské rýchlo sa rozvíjajúce a rozvojové krajiny závislé na uhlí vytvoriť kapacity a na základe partnerstva a diferencovaného prístupu viesť prípravné štúdie pre technológie CCT a CCS. Okrem toho sa predpokladá, že skúsenosti nadobudnuté v rámci predvádzacieho projektu v Číne sa budú odovzdávať po celom svete.

4. Podpora demonštračnej technológie CCS v Číne

Vzhľadom na objem emisií skleníkových plynov, ktoré produkujú čínske uhoľné elektrárne, na politický záväzok medzi EÚ a Čínou a na pokročilú existujúcu spoluprácu v oblasti CCS by bola Čína najvhodnejšou krajinou pre ukážkové zariadenie CCS vybudované s finančnou podporou EÚ.

Predpokladá sa, že projekt tepelnej elektrárne s takmer nulovými emisiami (NZCE) Európskej únie a Číny bude mať 3 etapy. Etapa I zahŕňa viacero projektov na vykonanie prvotného prieskumu možností pre demonštráciu zachytávania a ukladania uhlíka (CCS) na výrobu energie založenú na spaľovaní uhlia v Číne, menovite Projekt posúdenia NZEC financovaný VB a výskumné projekty COACH a STRACO2 spolufinancované Európskou komisiou (pozri rámček 2). Etapa I sa má ukončiť na jeseň 2009.

Rámček 2: Etapa II spolupráce EÚ a Číny v oblasti technológie CCS

Spoločné vyhlásenie úmyslu EK a Číny (február 2006) sa realizuje prostredníctvom projektu COACH (Cooperation Action with CCS China-EU s 1,5 milióna EUR zo 6. rámcového programu EK pre vedu a výskum ). Na projekte COACH sa podieľa 20 európskych a čínskych partnerov z akademického a výskumného prostredia a priemyslu a má tieto ciele: 1. Zlepšiť výmenu vedomostí a vytváranie kapacít2. Pripraviť pôdu na predvedenie technológie CCS v Číne s využitím IGCC (Integrované spaľovanie s kombinovaným cyklom) s na základe spaľovania uhlia/polyvalentné schémy vrátane CCS3. Posúdiť potenciál geologického ukladania CO2 v zásobníkoch uhľovodíkov (EOR/EGR), hĺbkových zásobníkov slanej vody a ložiskách uhlia v zálive Po – chaj (Bohai)4. Riešiť prierezové otázky ako sú akceptovanie verejnosťou a právne, regulačné, finančné a hospodárske aspekty.Spoločné vyhlásenie úmyslu EK a Číny (december 2005) sa realizuje prostredníctvom Projektu posúdenia NZEC financovaným VB (3,5 milióna GBP), ktorý sa začal v novembri 2007. Projekt posúdenia NZEC financovaný VB je projekt spolupráce medzi odborníkmi Číny a VB s cieľom:- budovať v Číne kapacitu na stanovenie najlepších možností na zachytávanie, prepravu a geologické ukladanie oxidu uhličitého a - preskúmať potenciál rozvoja a demonštráciu technológie CCS v Číne a jej rozšírenie v budúcnosti.Existujú štyri ďalšie projekty týkajúce sa CCS spolufinancované EK, v ktorých sú zahrnutí aj čínski partneri:- Podpora regulačných činností na zachytávanie a ukladanie uhlíka (STRACO2, prostriedky EK vo výške 0,86 milióna EUR)- Posúdenie európskej kapacity na geologické ukladanie oxidu uhličitého (EU GEOCAPACITY, prostriedky EK vo výške 9,1 milióna EUR) - ukladanie CO2 na zvýšenú ťažbu metánu z uhoľného sloja (MoveCBM, prostriedky EK vo výške 1,25 milióna EUR) a- zachytávanie oxidu uhličitého a výroba vodíka z plynných palív (Cachet, prostriedky EK vo výške 7,5 mil. EUR) |

Etapa II NZEC bude prebiehať od roku 2010 do roku 2012. Bude sa v nej vychádzať z výsledkov z vyššie opísaných projektov a preskúmajú sa osobitné požiadavky stredísk a podrobne sa vymedzí ukážková elektráreň a sprievodné opatrenia. Bude zahŕňať technickú analýzu a analýzu nákladov rôznych možností. Na základe tejto analýzy sa stanoví miesto, kde sa bude nachádzať elektráreň, ako aj technológia spaľovania (práškové uhlie alebo IGCC), technológia na zachytávanie a koncepty prepravy a ukladania uhlíka. Etapa II bude zahŕňať aj podrobný plán výstavby a prevádzky ukážkového zariadenia, ako aj Posúdenie vplyvu ukážkovej elektrárne a miesta na ukladanie uhlíka na životné prostredie.

O viacerých záležitostiach v súvislosti s etapou II je ešte potrebné s čínskymi partnermi ešte rokovať. Patria k nim časový plán prijímania rozhodnutí o projekte a podmienky zdieľania nákladov. Európska komisia zamýšľa vyhlásiť verejnú súťaž na konzorcium, ktoré neskôr v roku 2009 vykoná etapu II.

Následne by sa mala začať etapa III, ktorá bude zahŕňať výstavbu a prevádzku ukážkovej elektrárne v Číne na obchodnej úrovni. V súčasnosti Komisia rokuje s čínskymi partnermi o spustení ukážkovej elektrárne na komerčnej úrovni do prevádzky pred rokom 2020 (dátum, na ktorom sa dohodli v roku 2005).

Konečné investičné rozhodnutie sa uskutoční na základe štúdii realizovateľnosti etapy II a podlieha dohode s príslušnými partnermi a existencii kvalitnej schémy financovania. Aby sa proces urýchlil, budú prípravné práce aj získavanie finančných prostriedkov prebiehať naraz. Hlavným cieľom Komisie je teda v spolupráci s čínskou vládou, členskými štátmi EÚ a EHP spustiť schému financovania pre etapu III projektu NZEC.

Obrázok 1: Diagram etapy I až III projektu NZEC

(...PICT...)

(...PICT...)

5. Spolufinancovanie ukážkovej elektrárne CCS v Číne

Zdôvodnenie spolufinancovania tejto ukážkovej elektrárne CCS v Číne je získať čas tým, že sa urýchli vývoj technológie. Skúsenosti v Číne ukazujú, že keď sa technológia rozšíri vo veľkom meradle, náklady klesnú. Cena uhlíka však bude základnou podmienkou pre globálne rozšírenie CCS v Číne.

5.1. Kombinovanie verejného a súkromného financovania vo verejno - súkromnom partnerstve

Komisia plánuje rozvíjať verejno - súkromné partnerstvo (PPP), zrejme v podobe Špeciálneho účelového prostriedku (SPV), aby sa dosiahlo spojenie dostatočných verejných a súkromných prostriedkov a ich účinné využitie.

Špeciálne účelové prostriedky sú veľmi flexibilné nástroje, ktoré sa môžu navrhnúť pre samostatný projekt a ktoré majú pomerne jednoduchú právnu a riadiacu štruktúru. Pravidlá riadenia SPV sa ustanovia vopred a podrobne sa v nich opíšu ich činnosti. Týmto mechanizmom sa obmedzí finančné riziko pre investora. SPV sú vhodné na prenos prostriedkov na financovanie veľkého projektu, ktorým sa dosiahne niekoľko cieľov, pričom sa obmedzí riziko pre investora. Model SPV teda ponúka viacero výhod a môže sa prispôsobiť potrebám demonštračného projektu CCS.

Výhodou takejto štruktúry by bol fakt, že verejní donori môžu nastaviť investičnú politiku tak, aby sa zaistil plný súlad s cieľmi verejnej politiky. Prostredníctvom osobitnej investičnej politiky by táto štruktúra ponúkla investičnú platformu, ktorou sa kombinujú verejné a súkromné prostriedky.

Na účel informovania a získania podpory z Číny, členských štátov EÚ a EHP, medzinárodných finančných inštitúcií a súkromných spoločností, aby prispeli k tejto činnosti, je potrebné navrhnúť iniciatívu. Súkromné investície do CCS sú príťažlivé len vtedy, ak existuje výhľad toku príjmov.

Čínske investície do prírastkových nákladov CCS budú dôležité pre zvýšenie čínskej zaangažovanosti sa do projektu. Zaistia tiež väčší vlastnícky podiel Číny, oboznámenie sa s technológiami a zvýšenú pravdepodobnosť ďalšieho použitia.

Rámček 3: Potenciálne zdroje financovania pre elektráreň NZEC

Súkromný sektor

Účasť súkromného sektora sa dá rozdeliť do dvoch kategórii: aktívni priami investori (prevádzkovatelia, zhotovitelia, dodávatelia zariadenia) a pasívni priami investori (investičné fondy, inštitucionálni investori). Základná elektráreň sa môže financovať z investícii súkromného sektora (napr. z financovania projektu alebo zo spoločnej bázy financovania). Súkromní investori môžu prevziať aj niektoré dodatočné náklady na CCS alebo poskytnúť vecnú podporu, ak uvidia možné stimuly.

Viaceré európske spoločnosti sú už na čínskych trhoch s čistou technológiou zastúpené. Mnohé z nich sú členmi ZEP a sú kľúčovými hráčmi v spolupráci EÚ a Číny. Spoluprácu medzi zúčastnenými európskymi a čínskymi stranami z priemyslu podporí aj Stredisko EÚ - Čína pre čistú energiu, ktoré bolo schválené na samite EÚ a Číny v roku 2007 a ktoré by sa malo zriadiť v Pekingu [15].

Financovanie súvisiace s uhlíkom

V súčasnosti nie je CCS oprávnené na financovanie v súvislosti s uhlíkom (napr. prostredníctvom Mechanizmu čistého rozvoja (CDM), ktorý predstavuje prístup založený na projekte na kompenzovanie emisií rozvinutej krajiny prostredníctvom projektov čistého rozvoja v rozvojových krajinách), hoci by mohlo byť oprávnené na financovanie v súvislosti s uhlíkom po roku 2012 napr. prostredníctvom sektorálneho mechanizmu uhlíkových kreditov (t.z. mechanizmu na príspevok za zníženie emisií na sektorovej úrovni) alebo prostredníctvom osobitnej schémy CDM pre ukážkové zariadenia CCS v rozvojových/rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách.

Zdokonalené obnovenie fosílnych palív

V závislosti od povahy zariadenia je možné, že by príjmy mohli plynúť zo zlepšenej výťažnosti ropy (EOR).

Verejné financovanie

Na spolufinancovanie dodatočných nákladov na CCS by sa mali vyžadovať príspevky z verejného rozpočtu. Na financovanie by sa mohlo použiť veľa zdrojov:

· rozpočet ES

· rozpočet EÚ vnútroštátne rozpočty členských štátov EHP [16]

· zvýhodnené pôžičky z verejných investičných bánk

Verejné financovanie by sa mohlo využiť týmito spôsobmi:

– dotácia

– záruky na pôžičky

– záruky na návratnosť v súkromnom sektore (na garantovanie ceny alebo regulačného rizika)

– investícia (s obmedzenou očakávanou návratnosťou)

5.2. Stanovenie rozsahu verejného financovania

Aby ukážkové zariadenie pritiahlo súkromné investície je nevyhnutné vytvoriť možnosť návratnosti investícií. Možnými zdrojmi návratnosti sú trh s oxidom uhličitým alebo EOR. Rôzni investori môžu vyžadovať rôznu úroveň návratnosti ich investícií do čistých technológií.

Oprávnenosť CCS na financovanie v súvislosti s uhlíkom v budúcnosti (v protiklade k zavedeniu dane z uhlíka) by viedla k vytvoreniu toku príjmov, ktoré by prilákali súkromné investície do ukážkovej zariadenia. V tomto smere je obzvlášť zaujímavý sektorálny mechanizmus uhlíkových kreditov, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje v súvislosti s rokovaniami o globálnej dohode o zmene klímy po roku 2012. Napríklad v čínskom odvetví energetiky by takýto prístup mohol umožniť udeľovanie kreditov za zníženie emisií pod určitú základnú hranicu. Takto by len činnosť, ktorá je k bežnej činnosti doplnková, viedla k získaniu kreditu a spoločnosti by boli stimulované, aby realizovali nákladnejšie činnosti na zmiernenie výmenou za financovanie prostredníctvom trhu s uhlíkom. Tým sa by mohlo uľahčiť používanie drahších technológií, ako sú CCS, pred inými čistejšími a účinnejšími uhoľnými technológiami, pri ktorých sú náklady neutrálne, či časom sa dokonca znižujú. Nie je jasné, či a kedy bude technológia CCS v rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách s oprávnená na príjmy z trhu s uhlíkom. Verejné investície, pri ktorých sa počíta len s veľmi nízkou alebo nulovou návratnosťou, budú teda potrebné na zníženie rizika pre súkromných investorov a na to, aby sa umožnila dostatočne vysoká vnútorná miera návratnosti (IRR). Na stanovenie rozsahu požadovaných verejných investícií bola vykonaná finančná analýza [17]. Presné náklady sa určia v priebehu etapy II projektu NZEC a podiel verejných príspevkov do SPV (alebo do iného vhodného investičného nástroja) je záležitosťou, o ktorej sa bude diskutovať s vládnymi (európskymi a čínskymi) partnermi.

Veľkosť, umiestnenie, technológia a miesto uloženia zariadenia NZEC sa určí na základe štúdií vykonaných počas etapy I a II NZEC a so zreteľom na potenciál využitia v iných oblastiach v Číne. Odhady nákladov v tomto oznámení sú predbežné a hoci sa v nich vychádza zo súboru odôvodnených predpokladov, môžu sa v závislosti od osobitnej technológie a vybratých miest na výstavbu/skladovanie líšiť v rozmedzí +/- 40 %. Dodatočné investičné a prevádzkové náklady počas 25 ročnej životnosti 400 MW ukážkovej elektrárne prvej tohto typu [18] sa odhadujú na približne 730 miliónov EUR v prípade zariadenia IGCC (približne 125 miliónov EUR na kapitálové náklady, 340 miliónov EUR na prevádzkové náklady a 265 miliónov EUR na náklady na prepravu a skladovanie [19]) a približne o 980 miliónov EUR na elektráreň spaľujúcej práškové uhlie (približne 235 miliónov EUR na investičné náklady, 445 miliónov EUR na prevádzkové náklady a 300 miliónov EUR na náklady na prepravu a uloženie [20]).

Počas životnosti projektu očakávať posilnenie svetového trhu s uhlíkom stanovenie domácich cien uhlíka vo všetkých veľkých krajinách. V roku 2015 sa teda očakáva cena 10 EUR/t nevyprodukovaného CO2 a táto cena sa postupne zvýši na 20 EUR [21]. S ohľadom na takúto cenu uhlíka a bez predčasného hodnotenia výberu technológie sa nedostatok financií odhaduje zhruba na 300 miliónov EUR v prípade zariadenia IGCC a na 550 miliónov EUR v prípade elektrárne spaľujúcej práškové uhlie [22]. Ak by cena uhlíka dosiahla vyššie hladiny, množstvo chýbajúcich financií by sa znížilo a verejná podpora by mohla byť nižšia.

V závislosti od vybratého miesta na ukladanie uhlíka je možné okrem zdrojov z trhu s uhlíkom získať dodatočné príjmy z EOR, ktorý už komerčne funguje. EOR zodpovedá škále procesov na zvýšenie objemu oleja získaného z rezervoára väčšinou vstreknutím tekutiny alebo plynu (napr. dusíka, oxidu uhličitého).

Aby sa obmedzili náklady na prepravu oleja bude používanie CO2 pri EOR v praxi obmedzené na elektrárne nachádzajúce sa v blízkosti olejových polí. Hoci je potenciál pre EOR v Číne obmedzený na pomerne nízky počet olejových polí, rozvoj EOR s CO2 by predsa len mohol viesť k vzniku prepravnej infraštruktúry, ktorá je potrebná pre úplné rozšírenie CCS v niektorých regiónoch. V projektoch etapy I sa skúmajú možnosti pre EOR v Číne. Ak by bol EOR možnosťou, ktorú pre dané miesto vybrala čínska vláda, podstatne by to zjednodušilo financovanie ukážkovej elektrárne CCS na komerčnej úrovni.

Pravdepodobný scenár je taký, že okrem vládnych investícií sú možné dva typy investícii: veritelia (medzinárodné finančné inštitúcie alebo verejné banky ako napr. EIB), ktorí poskytujú predovšetkým dlhové financovanie a vyžadujú úrokové miery okolo 5 % a investori, ktorí poskytujú aktíva a vyžadujú veľkú návratnosť investície na úrovni okolo 10 – 20 %. Jedným zo spôsobov ako znížiť pôvodné požadované investície je súťažný postup predkladania ponúk na výstavbu a prevádzku elektrárne, pri ktorom môžu partnerské spoločnosti v konzorciu súťažiť nákladmi alebo zníženými sadzbami, aby získali výhodu prvého subjektu na trhu a výhody zo získavania skúsenosti, ktoré plynú z toho, že sa zúčastňujú na prvej ukážkovej elektrárni CCS v Číne na komerčnej úrovni.

Aby bol návrh pre súkromných investorov príťažlivý, je potrebné, aby boli verejní investori ochotní podstúpiť isté riziko. Príťažlivejší návrh pre investorov by mohol znížiť objem vkladaných verejných prostriedkov.

Európska komisia vyčlenila na spoluprácu v oblasti čistejších uhoľných technológií a zachytávania a ukladania uhlíka s rýchlo sa rozvíjajúcimi krajinami 60 miliónov EUR. Prvá časť 10 miliónov EUR sa použije na vybudovanie kapacity pre CCS a ďalšie čistejšie uhlíkové technológie v rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstvach a na druhú etapu projektu EÚ a Číny NZEC. Za predpokladu, že podpora Číny bude pokračovať a že sa v projekte NZEC dosiahne uspokojivý pokrok, na vybudovanie a prevádzku ukážkovej elektrárne CCS v Číne by sa mohla sprístupniť druhá časť prostriedkov a to až do výšky 50 miliónov EUR. Podmienkou pre vybudovanie ukážkovej elektrárne by malo byť zavedenie životaschopnej schémy financovania najneskôr do roku 2013.

6. Závery a ďalšie kroky

V úzkej spolupráci s európskymi a čínskymi zainteresovanými stranami Komisia navrhuje toto:

i) vytvoriť s finančnými inštitúciami ako sú Európska investičná banka, Svetová banka a Ázijská banka pre rozvoj vhodnú finančnú štruktúru, vrátane SPV, na podporu etapy III projektu NZEC v úzkej spolupráci so zúčastnenými členskými štátmi, štátmi Európskeho hospodárskeho priestoru a čínskymi partnermi,

ii) vyzvať členské štáty, aby zaručili finančnú a politickú podporu.

Cieľová suma pre verejné financovanie zariadenia IGCC by bola okolo 300 miliónov

EUR na a 550 miliónov EUR na elektráreň spaľujúcu práškové uhlie,

iii) naďalej zaisťovať politickú podporu zo strany Číny a v rokovaní o podmienkach zdieľania nákladov zaistiť najlepšie podmienky pre európske verejné financie,

iv) v medzinárodných rokovaniach o celosvetovej dohode o zmene klímy po roku 2012 presadzovať podporu financovania uhlíka pre technológie CCS v prvom záväznom období Kjótskeho protokolu (do roku 2012) a potom aj v nasledujúcej schéme.

Komisia tiež vyzýva zainteresované štáty EHP a Čínu, aby poskytli finančnú a politickú podporu tejto novej iniciatíve a vyzýva Európsky parlament, aby túto iniciatívu politicky podporil. Vzhľadom na to, že je to nový prístup, útvary Európskej komisie budú spolu so subjektmi, ktoré vyjadrujú oficiálny záujem na spolufinancovaní tejto iniciatívy, naďalej rozvíjať podrobné podmienky vykonávania.

[1] Pozri bod 2 posúdenia vplyvu priloženého k tomuto oznámeniu.

[2] Závery Európskej rady z marca 2007.

[3] Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a výboru regiónov - Európsky strategický plán energetických technológií (plán SET) – Smerom k nízkouhlíkovej budúcnosti.

[4] Štvrtá hodnotiaca správa IPCC (2008), technický súhrn pracovnej skupiny III (Barker, T. a spol., 2007: Technický súhrn. V: Climate Change 2007: Mitigation. Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (eds)], Cambridge University Press, USA)

[5] IEA, Cleaner Coal in China, 2009, p50.

[6] N Riley, British Geological Survey, ústne svedectvo pred Dolnou snemovňou parlamentu Spojeného kráľovstva (House of Commons) (http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18)

[7] Deklarácia EÚ – Čína o zmene klímy vyhlásená na samite EÚ – Čína, 2. september 2005:

- http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf

[8] Uznesenie EP 2005/2161(INI): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//EN

[9] Spoločné vyhlásenie ministrov energetiky štátov G8, Aoori, Japonsko, 8. jún 2008.

[10] Spoločné stanovisko ministrov energetiky krajín G8 a Komisára EÚ pre energetiku, ministrov energetiky krajín G5 (Brazília, Čínska ľudová republika, India, Mexiko, Južná Afrika) a ministrov energetiky Egypta, Kórejskej republiky, Saudskoarabského kráľovstva na ich stretnutí v Ríme 24. mája 2009.

[11] Pozri http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr.

[12] Pozri: http://www.zero-emissionplatform.eu

[13] Pozri IPCC, 2005: Osobitná správa IPCC o zachytávaní a ukladaní oxidu uhličitého. Vypracovaná pracovnou skupinou III Medzinárodného panelu pre zmenu klímy [Metz, B.,O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos, and L. A. Meyer (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, Spojené kráľovstvo, a New York, NY, USA, s. 8.

[14] Pozri KOM(2006) 843.

[15] Pozri: http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf

[16] Ak tieto verejné príspevky spĺňajú podmienky ako štátna pomoc, môže byť potrebné oznámiť ich Komisii podľa pravidiel o štátnej pomoci.

[17] Pozri zhrnutie Posúdenia vplyvu, priložené k tomuto oznámeniu, príloha VII.

[18] Vyjadrené ako čistá hodnota v roku 2010 za obdobie 4 rokov výstavby a 25 rokov prevádzky s použitím diskontnej sociálnej sadzby 2,5 % (očistená od inflácie).

[19] Toto zahŕňa investičné a prevádzkové náklady za 25 rokov pri 7 EUR/t uloženého CO2.

[20] Toto zahŕňa investičné a prevádzkové náklady za 25 rokov pri 7 EUR/t uloženého CO2.

[21] Hypotetický predpoklad 10 EUR/tCO2, ktorá sa postupne zvýši na 20 EUR/tCO2 v roku 2040 a bez predčasného hodnotenia politického nástroja, ktorý sa použije na dosiahnutie tejto hodnoty.

[22] Sumy sa menia v závislosti od počtu prevádzkových rokov, za ktoré by zariadenie CCS získalo financie z verejných zdrojov.

--------------------------------------------------