Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Správa o prvom roku implementácie čiernomorskej synergie /* KOM/2008/0391 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.6.2008 KOM(2008) 391 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU SPRÁVA O PRVOM ROKU IMPLEMENTÁCIE ČIERNOMORSKEJ SYNERGIE OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU SPRÁVA O PRVOM ROKU IMPLEMENTÁCIE ČIERNOMORSKEJ SYNERGIE 1. ÚVOD V máji 2007 prijala Rada závery k oznámeniu Komisie „Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce“[1]. V týchto záveroch vyzvala budúce predsedníctva a Európsku komisiu, aby pokračovali vo zvýšenej a jednotnej angažovanosti EÚ v čiernomorskej oblasti a v spolupráci s ňou[2]. Vzhľadom na strategický význam čiernomorskej oblasti pre EÚ Rada vyzvala Komisiu, aby v prvej polovici roku 2008 posúdila pokrok pri vytváraní Čiernomorskej synergie. Keďže Čiernomorská synergia bola počas portugalského a slovinského predsedníctva opakovane predmetom diskusií v príslušných pracovných skupinách Rady, členské štáty a Komisia mali dostatok príležitosti, aby posúdili jej vývoj. Európsky parlament prijal správu o Čiernomorskej synergii[3], ktorá zdôrazňuje, že EÚ sa musí zamerať na obmedzený súbor prioritných cieľov a vyvarovať sa rozptyľovaniu a zdvojovaniu úsilia. Európsky parlament sa domnieva, že ak sa má prijať jednotná, efektívna a na výsledky orientovaná koncepcia regionálnej politiky, musia po oznámení nasledovať ďalšie konzistentné kroky zamerané na podporu skutočnej regionálnej dimenzie prispôsobenej pre túto oblasť. Zároveň zastáva názor, že Bulharsko, Grécko a Rumunsko, ako členské štáty EÚ v čiernomorskej oblasti, by mohli a mali zohrávať vedúcu úlohu pri presadzovaní posilnenej spolupráce s týmto regiónom a v rámci neho. Výbor regiónov doplnil stanovisko k Čiernomorskej synergii, ktoré bolo prijaté na jeho plenárnom zasadnutí 6. - 7. februára 2008.[4] Na žiadosť Komisie pripravuje Európsky hospodársky a sociálny výbor prieskumné stanovisko k oznámeniu o Čiernomorskej synergii z roku 2007. Predložená správa o prvom roku Čiernomorskej synergie opisuje pokrok pri realizácii úloh, ktoré boli stanovené v oznámení z roku 2007. Zároveň prináša prehľad o sérii stretnutí a diskusií s partnermi v čiernomorskej oblasti, ktoré viedli k naštartovaniu synergie a jej uznaniu za spoločné úsilie a k predloženiu viacerých návrhov zameraných do budúcnosti. Čiernomorská synergia dopĺňa európsku susedskú politiku, politiku rozšírenia v súvislosti s Tureckom a strategické partnerstvo s Ruskou federáciou. 2. POKROK PRI REALIZÁCII KONKRÉTNYCH ÚLOH Oznámenie z roku 2007 stanovilo konkrétne ciele a úlohy v jednotlivých odvetviach a tematických oblastiach. Väčšinu z týchto úloh už začala Komisia realizovať. 2.1. Životné prostredie Komisia posudzuje podmienky pristúpenia Európskeho spoločenstva k Dohovoru o ochrane Čierneho mora pred znečisťovaním. V tejto súvislosti podporila vypracovanie štúdií o zmenách právnych predpisov, ktoré by toto pristúpenie umožnili. Očakáva sa, že tejto otázke sa bude venovať ministerská konferencia strán dohovoru, ktorá sa uskutoční v októbri 2008 v Kyjeve. Plné členstvo v dohovore z Bukurešti je mimoriadne dôležité najmä v súvislosti s nedávno prijatou rámcovou smernicou o námornej stratégii, ktorá sa v značnej miere opiera o regionálnu spoluprácu vrátane rámca regionálnych dohovorov o ochrane morí. V súčasnosti sa posudzuje možnosť uplatnenia prístupu pracovnej skupiny DABLAS[5] na iné oblasti životného prostredia, pričom ako najsľubnejšia sa javí oblasť odpadu. Okrem toho Komisia naštartovala projekt zameraný na pokračovanie a zintenzívnenie činnosti pracovnej skupiny. V dôsledku toho rozšíri sekretariát DABLAS svoje služby na celú oblasť DABLAS a poskytne priamu investičnú pomoc projektom týkajúcim sa správy povodí. Komisia začne čoskoro s realizáciou projektu technickej pomoci v súvislosti so zmenou klímy, do ktorého je zahrnutá aj čiernomorská oblasť. Projekt bude zameraný na posilnenie kapacít na implementáciu Kjótskeho protokolu a na zapojenie sa do medzinárodných rokovaní o dohode, ktorá sa bude vzťahovať na obdobie po roku 2012. Momentálne prebiehajú s partnermi diskusie o zapojení celého regiónu do boja proti zmene klímy. 2.2. Námorná politika a rybné hospodárstvo V rámci nedávno prijatej integrovanej námornej politiky Európskej únie[6] Komisia podporuje prehĺbenie spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vládne činnosti v pobrežných oblastiach, a to prostredníctvom vytvorenia integrovanej siete systémov námorného dozoru, do ktorej bude zahrnutá aj západná časť čiernomorskej oblasti. V tejto súvislosti Komisia posúdi možnosť rozšírenia takejto siete na ďalšie krajiny na pobreží Čierneho mora, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ. Čiernomorské krajiny už vytvorili výhradné hospodárske zóny a v súčasnosti pracujú na príprave regionálnej stratégie integrovanej správy pobrežných zón. Komisia skompletizuje cestovnú mapu, aby uľahčila rozvoj námorného územného plánovania do konca roka 2008. Členské štáty čiernomorskej oblasti sa vyzývajú k tomu, aby začali samostatne uvažovať o námornom územnom plánovaní a poučili sa zo skúseností iných členských štátov. Komisia v súčasnosti pracuje na vytvorení európskej námornej siete na pozorovanie a zber údajov pre všetky morské oblasti vrátane Čierneho mora. Opatrenia EÚ na riadenie rybného hospodárstva stanovuje nariadenie Rady, ktorým sa na rok 2008 stanovujú rybolovné možnosti a súvisiace podmienky pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné v Čiernom mori. Hoci sa tieto opatrenia vzťahujú len na Bulharsko a Rumunsko, riadenie rybného hospodárstva a správny ekosystémový prístup si vyžaduje zapojenie všetkých krajín okolo Čierneho mora. Komisia v tejto súvislosti začala posudzovať možnosti nadviazania regionálnej spolupráce pri riadení rybného hospodárstva. Výsledky tejto analýzy a konkrétne návrhy budú predložené na konzultáciu členským štátom a krajinám na pobreží Čierneho mora. 2.3. Energetika Čiernomorská oblasť dosiahla pri mobilizácii existujúcich nástrojov a zdrojov náležitý pokrok. Moldavská republika, Turecko a Ukrajina potvrdili svoj záujem zapojiť sa do formálnych rokovaní o pristúpení k Zmluve o energetickom spoločenstve, ktorá stanovuje implementáciu acquis Spoločenstva v odvetví elektrickej energie a zemného plynu. Gruzínsko bolo v decembri 2007 prijaté v úlohe pozorovateľa. Pokiaľ ide o energetickú infraštruktúru, Komisia financovala štúdiu uskutočniteľnosti transkaspicko-čiernomorského tranzitného plynovodu, v ktorej sa posudzujú všetky možnosti potrubného a iného ako potrubného tranzitu. 2.4. Doprava Komisia začala s racionalizáciou rozličných iniciatív spolupráce v oblasti dopravy. S krajinami v regióne nadviazala prípravné rozhovory o rozšírení transeurópskych dopravných sietí. Tento krok zahŕňa možnosť vytvorenia štruktúr TRACECA[7], ktoré by slúžili ako inštitucionálna základňa pre juhovýchodnú os. Komisia pripravuje v spolupráci s krajinami TRACECA na koniec roka 2008 zasadnutie ministrov dopravy, na ktorom by mohli byť prijaté príslušné rozhodnutia. Prostredníctvom série súvisiacich projektov sa Komisia začala intenzívnejšie zaoberať problematikou námornej bezpečnosti. Okrem toho začala v Čiernom mori uplatňovať koncept námorných diaľnic, ktorý úzko súvisí s programom TRACECA. Začalo sa s rozširovaním spoločného leteckého priestoru na čiernomorské krajiny, čo si vyžaduje zlepšenie dohľadu nad bezpečnosťou a posilnenie orgánov civilného letectva. 2.5. Riadenie pohybu osôb a zvýšenie bezpečnosti Európska rada prijala v júni 2007 závery ku globálnemu prístupu k migrácii, ktoré potvrdili viacero prioritných opatrení vrátane vytvorenia platformy pre spoluprácu v oblasti migrácie v čiernomorskej oblasti. V apríli 2008 rozhodla EÚ o vytvorení takejto platformy, ktorá združuje členské štáty, agentúry EÚ, krajiny na pobreží Čierneho mora a regionálne organizácie. Zamerať by sa mala na rozvoj zacieleného a posilneného dialógu o migrácii a zlepšovanie praktickej spolupráce medzi členskými štátmi a krajinami v regióne, ako aj medzi týmito samotnými krajinami. Plány na financovanie ďalšieho rozvoja čiernomorského koordinačného centra v Burgase[8] sa nachádzajú v pokročilom štádiu. Očakáva sa, že jednotlivé čiernomorské krajiny zriadia vlastné vnútroštátne centrá, prostredníctvom ktorých si budú s koordinačným centrom vzájomne vymieňať príslušné informácie. Komisia spolufinancuje dva projekty zamerané na boj proti obchodovaniu s ľuďmi. V prvom projekte sa využívajú opatrenia trhu práce, zatiaľ čo v druhom projekte ide o policajné opatrenia. 2.6. Výskumné, vedecké a vzdelávacie siete Komisia podporuje inštitucionálnu spoluprácu a štrukturálne reformy v oblasti vyššieho vzdelávania prostredníctvom programu Tempus. Čiernomorská regionálna spolupráca v tejto oblasti bude ťažiť z novej fázy programu, ktorá bude prioritne zameraná na projekty zahŕňajúce viacero krajín. Spoluprácu v oblasti vyššieho vzdelávania a akademickú mobilitu naďalej podporuje program Erasmus Mundus. Projekt prepojenia Čierneho mora (Black Sea Interconnection), ktorého financovanie bolo schválené v roku 2007, vytvorí regionálnu výskumnú a vzdelávaciu sieť napojenú na paneurópsku širokopásmovú výskumnú sieť GÉANT2. Tento kľúčový projekt je najväčším projektom svojho druhu v regióne. Komisia zároveň podporuje regionálnu vedeckú spoluprácu, a to okrem iného prostredníctvom projektu INCONet EECA, ktorý bol naštartovaný v roku 2008. 2.7. Zamestnanosť a sociálne veci S realizáciou činností na regionálnej úrovni sa začalo nedávno. Zameriavajú sa buď na špecifické otázky čiernomorskej oblasti (napr. seminár o sociálnom dialógu plánovaný na rok 2008) alebo v širšom kontexte na jednotlivé tematické oblasti (seminár o rodovej rovnosti, ktorý sa konal v novembri 2007). 2.8. Obchod EÚ naďalej podporuje liberalizáciu regionálneho obchodu v čiernomorskej oblasti, a to predovšetkým prostredníctvom podpory úsilia partnerských krajín o vstup do WTO. 2.9. Demokracia, dodržiavanie ľudských práv a dobrá správa vecí verejných V máji 2008 sa v Moldavskej republike konal v rámci Čiernomorskej synergie prvý zo série seminárov zameraných na občiansku spoločnosť, ktorý bol venovaný problematike ľudských práv. Na tomto seminári boli predstavené normy v oblasti slobody prejavu z pohľadu občianskej spoločnosti. Medzi účastníkmi boli vládni úradníci a zástupcovia občianskej spoločnosti čiernomorských krajín. Pri tejto príležitosti boli v súvislosti so slobodou prejavu prijaté odporúčania vládam. 2.10. „Zmrazené“ konflikty Komisia naďalej obhajuje aktívnu úlohu EÚ pri riešení základných príčin týchto konfliktov, t. j. v regionálnom rámci Čierneho mora. Pozornosť sa zameriava na podporu budovania dôvery v širšom regionálnom kontexte vrátane programov spolupráce zameraných na zblíženie znepriatelených strán. 3. CEZHRANIčNÁ SPOLUPRÁCA, SPOLUPRÁCA S OBčIANSKOU SPOLOčNOSťOU Cieľom programov cezhraničnej spolupráce v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva je podporovať spoluprácu medzi miestnymi orgánmi pohraničných oblastí pri riešení spoločných problémov. Tieto programy zároveň uľahčujú kontakty medzi ľuďmi. Program cezhraničnej spolupráce v čiernomorskej oblasti sa nachádza v počiatočnej fáze. Zúčastnené strany (zastupujúce vnútroštátne a regionálne orgány 10 krajín[9]) vypracovali „spoločný operačný program“, na ktorý boli pridelené finančné prostriedky vo výške 17, 5 mil. EUR[10]. Uverejnenie prvých výziev na podávanie návrhov sa očakáva pred koncom roka 2008. Program cezhraničnej spolupráce Rumunsko – Moldavsko – Ukrajina, ktorý pokrýva severozápadnú časť Čierneho mora, disponuje finančnými prostriedkami vo výške 126 mil. EUR. S jeho implementáciou by sa malo začať na jeseň 2008. Čiernomorské fórum[11] venuje zvýšenú pozornosť občianskej spoločnosti. Jeho prvé aktivity zamerané na občiansku spoločnosť sa už realizovali. Čiernomorská synergia vzbudila veľký záujem mimovládnych organizácií. Zoskupenie 29 environmentálnych mimovládnych organizácií sa 7. februára 2008 stretlo v Odese, kde prijalo stanovisko k dokumentu „Ekologickejšia čiernomorská synergia“ (Greening the Black Sea Synergy). 4. PODPORA V roku 2007 bolo pre sedem krajín čiernomorskej oblasti, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, vyčlenených v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) a nástroja predvstupovej pomoci (IPA) 837 mil. EUR. (Podrobnosti sú uvedené v prílohe). Okrem toho vytvorenie susedského investičného fondu umožnilo združovať grantové zdroje Spoločenstva a členských štátov. Tieto zdroje môžu vplývať aj na poskytovanie dodatočných úverov z európskych verejných finančných inštitúcií na investície v susedných krajinách vrátane čiernomorskej oblasti. Susedský investičný fond uľahčí mobilizáciu dodatočných finančných prostriedkov na prioritné projekty a týmto spôsobom môže zároveň podporiť úsilie o čiernomorskú regionálnu spoluprácu. 5. ĎALšIA SPOLUPRÁCA S PARTNERSKÝMI KRAJINAMI, REGIONÁLNYMI A MEDZINÁRODNÝMI ORGANIZÁCIAMI Do diskusie o Čiernomorskej synergii boli zapojené všetky čiernomorské krajiny. Jednotlivé predsedníctva a Komisia viedli s týmito krajinami sériu konzultácií v rôznych zloženiach. V poslednom období bolo zaznamenané výrazné prehĺbenie vzťahov medzi Európskou úniou a Organizáciou pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (BSEC)[12]. V júni 2007 získala Komisia v BSEC štatút pozorovateľa. Vo februári 2008 sa zástupcovia predsedníctva EÚ, nadchádzajúceho predsedníctva a Komisie stretli s ministrami zahraničných vecí BSEC na pracovných raňajkách v Kyjeve. Okrem toho boli zorganizované tri stretnutia rozšírenej trojky BSEC a príslušných pracovných skupín Rady. Zástupcovia Komisie sa zúčastnili na všetkých stretnutiach BSEC na vysokej úrovni a prispeli k činnosti jej pracovných skupín. 6. STRETNUTIE MINISTROV ZAHRANIčNÝCH VECÍ V KYJEVE (14. FEBRUÁR 2008) Na podnet Európskej únie sa konalo stretnutie ministrov zahraničných vecí, na ktorom sa zúčastnili všetci regionálni partneri, členské štáty EÚ a inštitúcie EÚ. Na tomto stretnutí bola Čiernomorská synergia uvedená do činnosti v podobe spoločného úsilia. Účastníci stretnutia prijali spoločné vyhlásenie[13], ktoré víta Čiernomorskú synergiu a uvádza, že väčšie zapojenie Európskej únie môže zvýšiť potenciál čiernomorskej regionálnej spolupráce. Čiernomorská synergia bude ťažiť z európskej susedskej politiky a ďalších politík EÚ uplatňovaných v súvislosti s krajinami regiónu. Podpora čiernomorskej regionálnej spolupráce zo strany EÚ je zameraná na dosahovanie konkrétnych výsledkov vo viacerých prioritných oblastiach, najmä v energetike, doprave, komunikácii, obchode, životnom prostredí, námornej politike, rybnom hospodárstve, migrácii, vynútiteľnosti práva a boji proti organizovanej trestnej činnosti. Vyhlásenie ďalej uvádza, že zvýšená angažovanosť EÚ môže priniesť výhody v oblasti obchodu, vedy, výskumu, kultúry a vzdelávania, zamestnanosti a sociálnych vecí. 7. CESTA VPRED Skúsenosti z prvého roka existencie Čiernomorskej synergie preukázali oprávnenosť zásad uvedených v oznámení z roku 2007. Táto iniciatíva sa bude i naďalej zameriavať predovšetkým na podporu opatrení na regionálnej úrovni a na následné upevňovanie stability a prosperity v čiernomorskej oblasti. Čiernomorská synergia predstavuje flexibilný, širokospektrálny a transparentný rámec, ktorý je založený na spoločných záujmoch EÚ a všetkých čiernomorských krajín. Komisia víta skutočnosť, že účastníci Čiernomorskej synergie majú v úmysle naďalej presadzovať súčasný pragmatický a projektovo orientovaný prístup. Malo by sa preto vyvíjať ďalšie úsilie zamerané na realizáciu úloh stanovených v oznámení z roku 2007 a spoločnom vyhlásení z Kyjeva. Malo by sa pokračovať v prehlbovaní spolupráce s BSEC a ďalšími regionálnymi orgánmi, ktoré prinášajú pridanú hodnotu. Počas stretnutia ministrov zahraničných vecí v Kyjeve a nasledujúcich mesiacoch predložili členské štáty EÚ a partneri Čiernomorskej synergie viacero návrhov, ako možno proces spolupráce v rámci Čiernomorskej synergie pevne ustanoviť ako dlhodobý záväzok. Tieto návrhy môžu byť novým impulzom regionálnej spolupráce s partnermi na východ od Európskej únie. Komisia má v úmysle tieto návrhy posúdiť a aktívne ich presadzovať s cieľom podporiť účinnejšie a ambicióznejšie opatrenia: - V záujme dosiahnutia väčšej súčinnosti opatrení by sa mali stanoviť dlhodobé, merateľné ciele v oblastiach ako je doprava, životné prostredie, energetika a námorná bezpečnosť. Tento krok si bude vyžadovať podporu všetkých členov Čiernomorskej synergie. Pre každú oblasť by sa mala určiť vedúca krajina a/alebo organizácia , aby sa v záujme dosahovania stanovených cieľov zabezpečila koordinácia činností na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. - S cieľom uľahčiť realizáciu projektov by sa mali vytvoriť odvetvové partnerstvá , ktoré by poskytovali rámec pre spolufinancovanie (okrem iného aj prostredníctvom susedského investičného fondu) a základ pre účasť medzinárodných finančných inštitúcií. Tieto partnerstvá by mohli spojiť niektorých alebo všetkých účastníkov Čiernomorskej synergie a zabezpečiť tak spoluprácu pri sérií projektov. Názorným príkladom takéhoto partnerstva môžu byť pozitívne skúsenosti so Severnou dimenziou[14]. - Organizovanie ministerských stretnutí by malo zodpovedať skutočným potrebám. V niektorých prípadoch by sa mohli konať v rámci existujúceho odvetvového rámca (napr. TRACECA alebo iniciatíva z Baku), alebo by sa mohli opierať o model z Kyjeva (súčasne so stretnutiami BSEC, za plnej účasti EÚ príp. otvorenej trojky). Ministri zahraničných vecí sa môžu podľa potreby stretnúť, aby načrtli hlavné míľniky tohto procesu. Podrobnejšie posúdenie si vyžaduje séria ďalších návrhov: - zapojenie Bieloruska do niektorých odvetvových činností týkajúcich sa Čiernomorskej synergie, - vytvorenie fóra pre čiernomorskú občiansku spoločnosť, - posilnenie akademických a študentských sietí, - vytvorenie inštitútu európskych štúdii v čiernomorskej oblasti. Komisia je pripravená spolupracovať s členskými štátmi a všetkými zúčastnenými stranami na týchto a ďalších nových návrhoch prehlbujúcich čiernomorskú regionálnu spoluprácu, ktorá: - dopĺňa bilaterálnu, špecifickú spoluprácu s partnermi v rámci európskej susedskej politiky a ďalších politík uplatňovaných v regióne, - je širokospektrálna a zahŕňa všetky členské štáty a čiernomorské krajiny a - prináša pridanú hodnotu. 8. ZÁVER Prvotné výsledky Čiernomorskej synergie odhaľujú praktické využitie a potenciál tejto novej koncepcie regionálnej politiky EÚ. Po ukončení počiatočnej fázy vstúpila synergia do fázy implementácie. Účastníci podporujú nadviazanie dlhodobej spolupráce v čiernomorskej oblasti a v súvislosti s jej obsahom a štruktúrou formulovali významovo podobné návrhy. Skúsenosti z prvého roka poukazujú na skutočnosť, že nadviazanie čiernomorskej regionálnej spolupráce podporovanej EÚ prebieha v komplexnom prostredí. Pokračujúci pokrok si vyžaduje konzistentné a aktívne zapojenie čoraz väčšieho počtu aktérov vrátane členských štátov a čiernomorských partnerov. Komisia je podobne ako v prvom roku pripravená k tejto dôležitej úlohe prispieť. PRÍLOHA I Mapa krajín čiernomorskej oblasti PRÍLOHA II Podpora ES krajinám zahrnutým do Čiernomorskej synergie (viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR) 2000-2006 v rámci TACIS a nástrojov pre Turecko | 2007 v rámci ENPI/IPA | 2007 v rámci nástroja humanitárnej pomoci ES | Bilaterálna spolupráca | Arménsko | 44,8 | 24 | Azerbajdžan | 72,6 | 22 | 1,35 | Gruzínsko | 65 | 28,8 | 2 | Moldavsko | 86,5 | 45,7 | 3 | Ruská federácia | 559 | 13 | 19,45 | Turecko | 1040 | 497,2 | Ukrajina | 501,5 | 144 | Bilaterálna spolupráca spolu | 2369,4 | 774,7 | Regionálna spolupráca | 962,2 | 62 | Spolu | 3331,6 | 836,7 | 25,8 | [1] KOM 2007 (160) v konečnom znení, prijaté 11. 04. 2007 [2] Čiernomorská oblasť (pozri mapu v prílohe) zahŕňa na západe Grécko, Bulharsko, Rumunsko a Moldavsko, na severe Ukrajinu a Rusko, na východe Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan a na juhu Turecko. Hoci Arménsko, Azerbajdžan, Moldavsko a Grécko neležia priamo na pobreží, vzhľadom na svoju históriu, blízkosť a úzke väzby sú prirodzenými aktérmi v tomto regióne. [3] Správa o koncepcii čiernomorskej regionálnej politiky [2007/2101(INI)]. [4] RELEX-IV-008 COR [5] Pracovnú skupinu pre Dunaj a Čierne more vytvorili krajiny dunajskej a čiernomorskej oblasti v záujme strategického nasmerovania investícií do vodných zdrojov. [6] KOM (2007) 575 v konečnom znení – Integrovaná námorná politika Európskej únie [7] Program TRACECA (The TRAnsport Corridor Europe Caucasus Central Asia – dopravný koridor Európa-Kaukaz-stredná Ázia) poskytuje technickú pomoc v prípade cestných, železničných, leteckých a námorných dopravných spojení. [8] Koordinačné a informačné centrum pre čiernomorské hranice so sídlom v Burgase, Bulharsko. [9] Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Ruská federácia, Turecko a Ukrajina. [10] Účasť Turecka na programe je dodatočne financovaná prostriedkami v rámci nástroja predvstupovej pomoci. [11] Iniciatíva Rumunska. [12] BSEC bola založená v roku 1992. Pôvodne sa zameriavala na hospodársku spoluprácu, rozsah jej pôsobnosti sa však postupne rozšíril. Jej členmi sú všetky čiernomorské krajiny uvedené v poznámke pod čiarou č. 2 a Albánsko a Srbsko. [13] Ruská federácia sa do diskusií o spoločnom vyhlásení nezapojila, pretože uprednostňovala vyhlásenie EÚ-BSEC. Zdôraznila však, že podporuje posilnenú úlohu EÚ stanovenú v spoločnom vyhlásení. Z tohto dôvodu nebola proti prijatiu dokumentu. [14] Partnerstvá v rámci Severnej dimenzie vyberajú a financujú projekty zamerané na dosahovanie dohodnutých cieľov, pričom využívajú na to vyčlenené finančné prostriedky.