NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2010 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* KOM/2010/0577 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 13.10.2010 KOM(2010) 577 v konečnom znení NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2010 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia (predložený Komisiou) NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2010 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia So zreteľom na: - Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, - nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[1], najmä na jeho článok 37, - všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2010, ktorý bol prijatý 17. decembra 2009[2], - opravný rozpočet č. 1/2010, ktorý bol prijatý 19. mája 2010[3], - opravný rozpočet č. 2/2010, ktorý bol prijatý 16. júna 2010[4], - opravný rozpočet č. 3/2010 (predtým návrh opravného rozpočtu č. 2/2010[5] v príslušnej časti), ktorý bol prijatý 7. septembra 2010, - opravný rozpočet č. 4/2010 (predtým návrh opravného rozpočtu č. 5/2010[6]), ktorý bol prijatý 21. septembra 2010, - opravný rozpočet č. 5/2010 (predtým návrh opravného rozpočtu č. 7/2010[7]), ktorý bol prijatý 22. septembra 2010, - návrhy opravného rozpočtu č. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10] a 8/2010[11]. Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 9 k rozpočtu na rok 2010. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú dostupné na internetovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm ). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod 4 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ 4 2.1. Ostrov Madeira – Portugalsko: zosuvy pôdy a záplavy 4 2.2. Francúzsko: búrka Xyntia 6 3. Financovanie 8 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca 10 1. ÚVOD Návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 9 na rok 2010 sa týka týchto oblastí: - Mobilizácia fondu solidarity EÚ vo výške 66,9 mil. EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v súvislosti s následkami zosuvov pôdy a prudkých záplav na ostrove Madeira – Portugalsko a v súvislosti s následkami búrky Xyntia vo Francúzsku. - Zodpovedajúce zníženie platobných rozpočtových prostriedkov vo výške 66,9 mil. EUR v rozpočtovej položke 06 04 14 03 — Projekty v oblasti energetiky na podporu oživenia hospodárstva — Európska sieť využívania veternej energie na mori. 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ 2.1. Ostrov Madeira – Portugalsko: zosuvy pôdy a záplavy Vo februári 2010 došlo na ostrove Madeira v dôsledku mimoriadne intenzívnych zrážok k zosuvom pôdy a prudkým záplavám, ktoré spôsobili škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, v podnikateľskom sektore, ako aj v sektore poľnohospodárstva. Portugalsko následne predložilo žiadosť o finančnú pomoc z fondu solidarity Európskej únie. Útvary Komisie dôkladne posúdili uvedenú žiadosť v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002[12], a najmä s jeho článkami 2, 3, a 4. Najdôležitejšie prvky tohto posúdenia možno zhrnúť takto: 1. Žiadosť o pomoc bola Komisii doručená 20. apríla 2010, teda v rámci lehoty desiatich týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 20. februára 2010. Na základe žiadostí útvarov Komisie boli 15. júla 2010 predložené ďalšie informácie, ktoré boli potrebné na dokončenie posúdenia žiadosti. 2. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu. Podľa odhadov portugalských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 1,080 mld. EUR, čo zodpovedá 0,68 % HND Portugalska. 3. Keďže celkové priame škody presahujú podľa odhadov hranicu 0,6 % HND, pri ktorej môže dôjsť v prípade Portugalska k mobilizácii fondu solidarity, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“, ktorá tak spadá do hlavnej oblasti pôsobnosti nariadenia (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody slúžia ako základ výpočtu výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. 4. Záplavy spôsobili rozsiahlu skazu a škody, a to predovšetkým v oblasti vodohospodárstva. Odhaduje sa, že bolo zničených celkom 130 km vodných ciest na riekach a menších vodných tokoch, čo zodpovedá 45 % celkových škôd. Vážne poškodené boli aj cesty a mosty, rozvodné siete, infraštruktúra, súkromné domy a majetok. Postihnutých bolo okolo 800 domov, z ktorých polovica bola úplne zničená a viac ako 700 ľuďom muselo byť poskytnuté núdzové ubytovanie. V podnikateľskom sektore a sektore poľnohospodárstva boli priame škody vyčíslené na približne 122 mil. EUR. Následky záplav boli mimoriadne vážne, pretože poškodené bolo predovšetkým centrum Funchalu, hlavného mesta Madeiry, v ktorom je po odstránení tisícov ton trosiek a sutín potrebné nanovo vybudovať prístavnú štvrť. Hoci ostrovný charakter a odľahlá poloha Madeiry nie sú na základe nariadenia (ES) č. 2012/2002 pri „veľkých katastrofách“ samostatným kritériom, tento aspekt nemožno pri posudzovaní hospodárskych následkov katastrofy zanedbávať. 5. Náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa odhadujú na 165,24 mil. EUR, pričom tieto operácie možno rozdeliť do 4 kategórií: a) okamžité uvedenie infraštruktúry do opätovnej prevádzky, b) poskytnutie dočasného ubytovania a financovanie záchranných prác, c) zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a bezprostrednej ochrany kultúrneho dedičstva a d) očistenie oblastí postihnutých katastrofou. 6. Postihnutý región je oprávnený na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013) v rámci schémy postupného zaraďovania do financovania. Portugalské orgány vyhlásili, že v súvislosti s tou časťou rekonštrukčných prác, ktorá prekračuje rámec núdzových operácií, skúmajú možnosť financovania prostredníctvom príslušných operačných programov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov. 7. Pokiaľ ide o poistné krytie oprávnených škôd, portugalské orgány uvideli, že v čase podania žiadosti nemali možnosť stanoviť, či existuje možnosť poistného krytia oprávnených nákladov. V prípade, že by takéto poistné krytie existovalo, príslušné operácie by neboli oprávnené na financovanie z fondu solidarity. Na základe uvedeného sa navrhuje schváliť žiadosť predloženú Portugalskom v súvislosti so záplavami na Madeire vo februári 2010, ktoré možno považovať za „veľkú katastrofu“, a zároveň mobilizovať fond solidarity. 2.2. Francúzsko: búrka Xyntia Vo februári 2010 zasiahla veľkú časť Francúzska búrka Xyntia, ktorá najvýraznejšie postihla región na atlantickom pobreží, a to najmä departementy Charente-Maritime a Vendée. Búrka si vyžiadala 53 ľudských životov a okolo 80 zranených. Došlo k zaplaveniu rozsiahlych oblastí, vrátane obytných štvrtí, a k vážnemu poškodeniu priehrad a hrádzí, súkromnej a verejnej infraštruktúry, cestných a železničných sietí. Škody boli spôsobené aj v podnikateľskom sektore a v sektore poľnohospodárstva. Francúzsko následne predložilo žiadosť o finančnú pomoc z fondu solidarity Európskej únie. Útvary Komisie dôkladne posúdili uvedenú žiadosť v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002[13], a najmä s jeho článkami 2, 3, a 4. Najdôležitejšie prvky tohto posúdenia možno zhrnúť takto: 8. Žiadosť o pomoc bola Komisii doručená 7. mája 2010, teda v rámci lehoty desiatich týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 27. februára 2010. Francúzske orgány predložili 24. júna a 20. júla dva doplňujúce súbory dokumentov, v ktorých spresnili ocenenie vzniknutých škôd a posúdenie hospodárskych následkov tejto katastrofy. 9. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, ktorá tak spadá do oblasti pôsobnosti fondu solidarity. 10. Hoci katastrofa zasiahla veľkú časť Francúzska a podľa odhadov spôsobila škody v celkovej výške 2,4 mld. EUR, francúzske orgány obmedzili svoju žiadosť o pomoc len na najviac postihnutú oblasť v dvoch departementoch – Charente-Maritime a Vendée – ktoré sa nachádzajú priamo na atlantickom pobreží. 11. Celkové priame škody spôsobené katastrofou vo vymedzenej oblasti odhadli francúzske orgány na 1 425,43 mil. EUR. Táto suma zodpovedá 41,12 % bežnej hranice na mobilizáciu fondu solidarity, ktorá bola v prípade Francúzska stanovená na rok 2010 na 3 466,57 mil. EUR (t. j. na 3 mld. EUR v cenách z roku 2002). V absolútnom vyjadrení ide o druhú najväčšiu výšku škôd, v súvislosti s ktorou bola predložená žiadosť o poskytnutie pomoci z fondu solidarity v prípade tzv. regionálnej katastrofy. 12. Keďže výška celkových škôd neprekračuje bežnú hranicu na mobilizáciu fondu, žiadosť bola posúdená na základe kritéria tzv. „výnimočnej regionálnej katastrofy“ podľa článku 2 ods. 2 posledného pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002, ktorý stanovuje podmienky na mobilizáciu fondu solidarity „vo výnimočných prípadoch“. Na základe uvedeného kritéria možno pomoc z fondu vo výnimočných prípadoch poskytnúť aj regiónu, ktorý bol postihnutý výnimočnou katastrofou, najmä prírodného charakteru, ktorá postihla väčšinu jeho obyvateľstva a spôsobila vážne a trvalé následky na životných podmienkach a hospodárskej stabilite regiónu. Na základe nariadenia sa má osobitná pozornosť upriamiť na vzdialené alebo izolované oblasti, ako sú ostrovné a najodľahlejšie regióny definované v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Vymedzená oblasť nespadá do tejto kategórie. Na základe nariadenia sa zároveň vyžaduje, aby sa žiadosti predložené na základe kritéria „výnimočnej regionálnej katastrofy“ posudzovali s „najväčšou prísnosťou“ . 13. Nariadenie (ES) č. 2012/2002 podmieňuje výnimočnú mobilizáciu fondu solidarity okrem iného aj tým, že katastrofa musí postihnúť väčšinu obyvateľstva regiónu, na ktorý sa žiadosť vzťahuje. Žiadosť Francúzska sa vzťahuje na súvislú oblasť 46 pobrežných obcí v departementoch Charente-Maritime a Vendée. Táto oblasť navyše zahŕňa aj menšie časti obcí v mestských aglomeráciách La Rochelle a Rochefort. Vo vymedzenej oblasti žije 101 336 obyvateľov, ktorí boli údajne výrazne postihnutí búrkou. V žiadosti sa uvádzajú rozličné následky búrky na obyvateľstvo, predovšetkým škody na osobnom majetku, prerušenie hospodárskych činností, narušenie hlavných rozvodných a telekomunikačných sietí, prerušenie dopravy atď. Mnoho domov bolo zaplavených a zničených. Došlo k prerušeniu železničnej, cestnej a trajektovej prepravy a k narušeniu pevných a mobilných telefónnych sietí. Výrazne poškodené boli hrádze, pobrežné ochranné pásy a infraštruktúra. Značné škody boli hlásené aj na poľnohospodárskej pôde a v prevádzkach na chov ustríc. Na základe predložených informácií možno dospieť k záveru, že táto katastrofa postihla väčšinu obyvateľstva. 14. V súvislosti s požiadavkou preukázať, že katastrofa pôsobila vážne a trvalé následky na životných podmienkach a hospodárskej stabilite regiónu, sa v žiadosti poukazuje predovšetkým na destabilizáciu poľnohospodárskeho sektora, a to predovšetkým v dôsledku dlhodobej salinizácie približne 32 000 ha poľnohospodárskej pôdy, ktorá bola zaplavená morskou vodou, ako aj v dôsledku následných strát na úrode počas nasledujúcich rokov. Veľmi výrazné straty zaznamenala aj produkcia ustríc a sláviek, ktorá je najväčšia vo Francúzsku. Postihnutých bolo približne 1050 producentov, pričom mnohým z nich hrozí ukončenie činnosti. Hospodársky významné odvetvie cestovného ruchu znáša následky poškodených pláží, pobrežných zariadení a kempov, ako aj zničených nájomných bungalovov a klesajúceho počtu rezervácií. Očakáva sa, že celkové straty v sektore cestovného ruchu prekročia ročné výnosy. Ďalej sa poukazuje na pocit značnej neistoty a bezbrannosti miestneho obyvateľstva kvôli hrozbám prichádzajúcim z mora, a to predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že protipovodňové zábrany neboli ešte v plnej miere obnovené. Obnova približne 200 km protipovodňových zábran si totiž vyžiada rozsiahle stavebné práce v trvaní niekoľkých rokov. Potreba investovať do protipovodňových opatrení bude mať navyše výrazný vplyv na rozpočet miestnych orgánov, čo sa negatívne prejaví na ďalších službách poskytovaných obyvateľstvu. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že následky búrky jednoznačne zasiahli hlavné sektory regionálneho hospodárstva, teda cestovný ruch, poľnohospodárstvo a chov ustríc. Hoci mestá La Rochelle a Rochefort, ktoré sú hospodárskymi centrami regiónu, boli búrkou postihnuté len v relatívne malom rozsahu, pre hospodárstvo tejto vidieckej oblasti majú len obmedzený význam a nebudú teda schopné vyvážiť účinok uvedených destabilizačných faktorov. 15. Náklady na oprávnené operácie v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa odhadujú na 473,842 mil. EUR, pričom tieto operácie možno rozdeliť do 4 kategórií: a) okamžité uvedenie infraštruktúry do opätovnej prevádzky, b) poskytnutie dočasného ubytovania a financovanie záchranných prác, c) zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a d) očistenie oblastí postihnutých katastrofou. 16. Postihnuté regióny sú oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013) v rámci cieľa „Konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. 17. Francúzske orgány oznámili, že neexistuje možnosť poistného krytia oprávnených nákladov. Na základe uvedeného sa navrhuje schváliť žiadosť predloženú Francúzskom v súvislosti s búrkou Xyntia, ktorú možno považovať za „výnimočnú regionálnu katastrofu“, a zároveň mobilizovať fond solidarity. 3. Financovanie Na fond solidarity sú ročne vyčlenené finančné prostriedky v celkovej výške 1 mld. EUR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktoré presahujú hranicu (0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách z roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia) uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou hranicou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd, ak sa táto výška nachádzala pod hranicou na mobilizáciu fondu, a sadzba 6 % v prípade škôd, ktorých výška túto hranicu presahovala. Metodika na výpočet pomoci z fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následné schválená Radou a Európskym parlamentom. Aj v týchto prípadoch sa navrhuje uplatniť rovnakú percentuálnu sadzbu a poskytnúť pomoc v nasledujúcej výške: (EUR) | Priame škody | Hranica | Suma pri sadzbe 2,5 % | Suma pri sadzbe 6 % | Celková výška navrhovanej pomoci | Portugalsko, Madeira – záplavy 2010 | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 | Spolu | 31 255 790 | (EUR) | Priame škody | Hranica | Suma pri sadzbe 2,5 % | Suma pri sadzbe 6 % | Celková výška navrhovanej pomoci | Francúzsko – búrka Xyntia 2010 | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | - | Spolu | 35 635 750 | Pri poskytnutí pomoci v tejto výške zostane vo fonde solidarity Európskej únie minimálne 25 % prostriedkov na pokrytie potrieb v poslednom štvrťroku, ako sa vyžaduje na základe článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2012/2002. Vzhľadom na očakávané potreby v rozpočtovej položke 06 04 14 03 — Projekty v oblasti energetiky na podporu oživenia hospodárstva — Európska sieť využívania veternej energie na mori — možno platobné rozpočtové prostriedky vo výške 66 891 540 EUR presunúť do rozpočtového riadku 13 06 01 na pokrytie zodpovedajúcich potrieb spojených s mobilizáciou fondu solidarity EÚ. Stav v rozpočtovej položke 06 04 14 03 bol už opísaný v informačnej poznámke k upozorneniu o rozpočtových prognózach z júna 2010[14], pričom tento stav nebude mať žiaden vplyv na konečnú realizáciu programu. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca Finančný rámec okruh/podokruh | Finančný rámec 2010 | Rozpočet 2010 (vrátane NOR č. 1 až 8/2010) | NOR č. 9/2010 | Rozpočet 2010 (vrátane NOR č. 1 až 9/2010) | |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP | | 1. UDRŽATEĽNÝ RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |-66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1b. Súdržnosť pre rast a zamestnanosť |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Spolu | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |-66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Rezerva[15] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. OCHRANA A RIADENIE PÍRODNÝCH ZDROJOV | | | | | | | | | | Z toho výdavky súvisiace s trhom a priame platby |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Spolu | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Rezerva | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. OBČIANSTVO, SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ | | | | | | | | | | 3a. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Občianstvo |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+66 891 540 |+66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Spolu | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+66 891 540 |+66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Rezerva[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EÚ AKO GLOBÁLNY AKTÉR[17] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Rezerva | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. ADMINISTRATÍVA[18] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Rezerva | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | SPOLU | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Rezerva | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | | [1] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 64, 12.3.2010. [3] Ú. v. EÚ L 183, 16.7.2010. [4] Ú. v. EÚ L 206, 6.8.2010. [5] KOM(2010) 108. [6] KOM(2010) 320. [7] KOM(2010) 383. [8] KOM(2010) 108. [9] KOM(2010) 149. [10] KOM(2010) 315. [11] KOM(2010) 533. [12] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie, Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3. [13] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie, Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3. [14] SEK(2010) 767/2. [15] Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) nie ja zahrnutý do výpočtu rezervy v rámci okruhu 1a (500 mil. EUR). Suma vo výške 195 mil. EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility. [16] Suma z fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) je zahrnutá mimo rámca príslušných okruhov, ako sa stanovuje v medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006). [17] Rezerva okruhu 4 na rok 2010 nezohľadňuje rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na pomoc v prípade mimoriadnych udalostí (248,9 mil. EUR). [18] Vo výpočte rezervy v rámci stropu okruhu 5 je zohľadnená poznámka pod čiarou č. 1 finančného rámca na roky 2007 – 2013 týkajúca sa sumy 80 mil. EUR na príspevky zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia.