Pracovný dokument útvarov Komisie - Zhrnutie posúdenia vplyvu - Sprievodný dokument k návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice Európskeho Parlamentu a Rady 2002/19/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES - Sprievodný dokument k návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice Európskeho Parlamentu a Rady 2002/22/ES a 2002/58/ES - Sprievodný dokument k návrhu Komisie na nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady o zriadení Európskeho úradu pre trh elektronických komunikácií {KOM(2007) 697 konečné znenie} {KOM(2007) 698 konečné znenie} {KOM(2007) 699 konečné znenie} {SEK(2007) 1472} /* SEK/2007/1473 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli, 13.11.2007 SEK(2007) 1473 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu Sprievodný dokument k návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES a 2002/58/ES návrhu Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho úradu pre trh elektronických komunikácií {KOM(2007) 697 konečné znenie}{KOM(2007) 698 konečné znenie}{KOM(2007) 699 konečné znenie}{SEK(2007) 1472} PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Zhrnutie posúdenia vplyvu ÚVOD Tento dokument obsahuje zhrnutie správy o posúdení vplyvu[1] k preskúmaniu regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (elektronické komunikácie). V tejto správe sa prehlbuje a spresňuje analýza prvého úvodného posúdenia vplyvu z júna 2006. Na základe tohto preskúmania sú navrhnuté zmeny a doplnenia, ktoré zohľadňujú doterajšie skúsenosti a očakávaný vývoj trhu a technológií s cieľom posilniť schopnosť rámca plniť stanovené úlohy a podporiť ciele politiky iniciatívy i2010. Správa o posúdení vplyvu je rozdelená na tri široké tematické okruhy , v ktorý možno rozlíšiť konkrétnejšie problémy a ciele: TÉMA I - Lepšia regulácia 1) Hospodárska súťaž, investície a inovácie: určiť najlepší spôsob podpory hospodárskej súťaže, investícií a inovácií v oblasti elektronických komunikácií, a tak zabezpečiť uspokojenie potrieb užívateľov a ochranu záujmov spotrebiteľov. 2) Správa frekvenčného spektra: zabezpečiť, aby sa rádiové frekvenčné spektrum ako vzácny zdroj, po ktorom je vysoký dopyt, využívalo na maximálny prospech spoločnosti a aby sa zmeny v technológii a štruktúre dopytu mohli rýchlo odzrkadliť v spôsobe využívania tohto zdroja. TÉMA II - Dobudovanie jednotného trhu elektronických komunikácií 3) Jednotnosť a účinnosť regulácie - inštitucionálne a procedurálne otázky: navrhnúť regulačný model, ktorým sa zabezpečí jednotný trh elektronických komunikácií jednotnou a účinnou reguláciou pri súčasnom rešpektovaní zásad subsidiarity a proporcionality. TÉMA III - Kontakt s občanmi 4) Práva užívateľov a ochrana spotrebiteľov: poskytovať dostatočné záruky pre práva užívateľov, ochranu spotrebiteľov a verejného záujmu v technologicky konvergentnom prostredí v súlade s cieľmi informačnej spoločnosti pre všetkých v rámci iniciatívy i2010. 5) Ochrana súkromia a bezpečnosť: prispievať v súlade s cieľmi iniciatívy i2010 k zvýšenej úrovni bezpečnosti a integrity elektronických komunikačných sietí v Európe, čo by poskytlo hmatateľné výhody všetkým občanom i celej spoločnosti. ZHRNUTIE PROBLÉMOV A ZVAžOVANÉ MOžNOSTI VOľBY POLITIKY Hospodárska súťaž, investície a inovácie Európska únia si v hospodárskej súťaži a inováciách v odvetví elektronických komunikácií počína aspoň tak dobre ako jej hlavní obchodní partneri. Účinné uplatňovanie pravidiel EÚ otvorilo trhy, ktoré vedú k zníženým cenám za služby hlasovej technológie a širokopásmové služby pre obchodnú činnosť a spotrebiteľov. Niektoré krajiny EÚ sú dnes v celosvetovom meradle na špici v prenikaní mobilnej telefónie a širokopásmovej technológie. Hlavná otázka pre nadchádzajúci rok spočíva v tom, či rámec poskytuje primeranú motiváciu investovania do nových vysokorýchlostných sietí, ktoré budú podporovať inovácie v obsahovo bohatých internetových službách. Politická debata v tejto oblasti sa sústredila na otázku, či otvorený prístup znižuje motiváciu investovania do novej infraštruktúry. V rámci tejto témy sa skúmali tri hlavné možnosti politiky: Možnosť č. 1 : prijať model „otvoreného prístupu“ pre novú sieťovú infraštruktúru (t. j. oddeliť poskytovanie infraštruktúry od poskytovania služieb). Možnosť č. 2 : neregulovať: odstrániť alebo obmedziť reguláciu konkrétnych odvetví („regulačné prázdniny“). Možnosť č. 3 : zachovať súčasný model rámca. Rovnoprávny prístup poskytovateľov služieb k preplneným infraštruktúram je cieľom už existujúceho regulačného rámca (možnosť č. 3), ktorý obsahuje ustanovenia na zabránenie diskriminácii, aby trh zostal otvorený a súťažný. Zabezpečiť takýto rovnoprávny prístup je však aj stále ťažké, ak prevádzkovateľmi siete sú vertikálne integrovaní poskytovatelia služieb, najmä pokiaľ ide o vylúčenie cenovej diskriminácie. V prípadoch, keď takáto diskriminácia pretrváva a nemožno ju vyriešiť nápravnými opatreniami z hľadiska trhového správania, podnety na diskrimináciu medzi poskytovateľmi služieb odstráni rozdelenie integrovaného prevádzkovateľa na samostatné subjekty (možnosť 1). Primeraný stupeň oddelenia závisí od povahy príslušného sieťového odvetvia (napr. telekomunikácie, energetika alebo železnice). Úplné štrukturálne oddelenie (oddelenie vlastníctva) je rozhodujúci krok, ktorý odstráni podnety na diskrimináciu, pretože dochádza k odpredaniu nereplikovateľného majetku siete. Pokiaľ však dochádza, rovnako ako v prípade elektronických komunikácií, k značným inováciám v technológii a služieb, nižšiu mieru intervencie predstavuje taký prístup, v ktorého rámci sa požaduje prevedenie limitujúceho majetku na funkčne oddelenú dcérinu spoločnosť s odlišnými incentívami pre riadenie, čím sa zachová pružnosť spoločného celkového vlastníctva infraštruktúry a oddelenia služieb, pričom sa zvýši transparentnosť a zlepšia incentívy pre nediskriminačné správanie. Možnosť 2 - „regulačné prázdniny“ - vystavuje riziku účinnú hospodársku súťaž na prevažnej väčšine európskych trhov elektronických komunikácií. Z empirických dôkazov vyplýva, že investície a inovácie sú najväčšie tam, kde existuje účinná hospodárska súťaž medzi infraštruktúrami. No približne v 80 % miestnych prípojok EÚ stále neexistuje hospodárska súťaž v infraštruktúre. To znamená, že regulácia ex-ante naďalej zohráva dôležitú úlohu pri udržiavaní hospodárskej súťaže a ochrane spotrebiteľov, pretože určuje podmienky pre prístup k infraštruktúre etablovaného subjektu. Záver Empirické dôkazy naznačujú, že hoci diskriminácia zostáva na niektorých trhoch vážnym problémom, na iných trhoch sa existujúcimi nápravnými prostriedkami vytvorila primeraná rovnosť prístupu. Analýza teda podporuje pokračovanie súčasného postupu ( Možnosť č. 3 ) pozostávajúceho z uplatňovania nápravných opatrení ex-ante v záujme zachovania prístupu. Komisia však považuje za nevyhnutné poskytnúť vnútroštátnemu regulačnému úradu (NRA) právomoc nariadiť oddelenie funkcií ako mimoriadne nápravné opatrenie zamerané na odstránenie pretrvávajúcej diskriminácie, ktorú nemožno odstrániť pomocou existujúceho súboru nápravných opatrení z hľadiska trhového správania. Správa frekvenčného spektra Služby založené na frekvenčnom spektre predstavujú v hospodárstve EÚ sumu 250 miliárd eur a stále rastú. Veľkosť rádiového frekvenčného spektra je však obmedzená a súčasné systémy prideľovania sú nepružné a odrádzajú od inovácie. Súčasnou politikou Komisie je presadzovať pružnosť i efektívnosť vo využívaní frekvenčného spektra a súčasne chrániť užívateľov bezdrôtových služieb pred interferenciou. Možnosti uvedené v tomto oddiele zohľadňujú zmeny zamerané na integráciu tejto politiky do regulačného rámca. Na základe verejných konzultácií o dokumentoch Komisie o preskúmavaní z júna 2006 sa upustilo od jednej možnosti, ktorou je zriadenie nezávislého orgánu na koordináciu a racionalizáciu rozhodnutí o spektre, a počet možností pre správu frekvenčného spektra sa znížil na dve: Možnosť č. 1 : upraviť rámec zavedením zásady neutrality technológie a služby a koordinovaného obchodovania so spektrom. Možnosť č. 2 : nemeniť regulačný rámec. Neutralitou služby a technológie (hlavná zásada možnosti 1) by sa odstránila väčšina regulačných obmedzení, posilnila by sa hospodárska súťaž a znížilo by sa regulačné zaťaženie užívateľov. V spojení s obchodovaním so spektrom a presadzovaním pravidiel hospodárskej súťaže by sa tým zabezpečil otvorený prístup k trhu pre nové technológie a nových poskytovateľov služieb. Hoci sa pri možnosti č. 2 v zásade umožňuje koexistencia rôznych modelov správy, v skutočnosti je pravdepodobné, že sa zachová administratívny model založený na technológiách a službách, ktorý dnes prevažuje a ktorý obmedzuje počet licencií a spomaľuje zavádzanie novej technológie. Možnosť č. 1 obsahuje zosilnený mechanizmus koordinácie, zatiaľ čo možnosť č. 2 sa zakladá na dobrovoľnej koordinácii. Záver Podľa názoru Komisie je možnosť č. 1 najvhodnejším základom pre reformovanú správu frekvenčného spektra v Európe. Jednotnosť a účinnosť regulácie: inštitucionálne a procedurálne otázky Najväčšou konkurenčnou výhodou hospodárskej súťaže v Európe v globálnej ekonomike je jej otvorený trh s takmer 500 miliónmi spotrebiteľov. Využitie výhod tohto jednotného trhu závisí od schopnosti podnikov dosahovať úspory z rozsahu stabilným a jednotným uplatňovaním regulácie. Rámcom elektronických komunikácií EÚ sa vytvoril systém 27 vnútroštátnych trhov, ktoré sú koordinované prostredníctvom spoločného súboru pravidiel. Napriek veľkému pokroku, ktorý sa dosiahol v niektorých oblastiach však stále pretrvávajú problémy vyplývajúce z nejednotného uplatňovania týchto pravidiel. S cieľom riešiť uvedené problémy boli analyzované tri hlavné možnosti: Možnosť č. 1 : jednotný európsky regulačný úrad s právomocami rozhodovať podľa vlastného uváženia pri preskúmavaniach trhu, ktorý by bol poverený správou aspektov frekvenčného spektra týkajúcich sa úrovne EÚ. Možnosť č. 2 : európsky regulačný úrad bez právomocí rozhodovať podľa vlastného uváženia, ktorý by pomáhal pri vykonávaní posilnených postupov Spoločenstva. Možnosť č. 3: lepšia koordinácia medzi členskými štátmi. Centralizovaná regulácia navrhovaná v možnosti č. 1 by bola výhodná pre prevádzkovateľov pôsobiacich na celom území EÚ, čo by podnietilo rýchlejšie zavedenie služieb s celoeurópskym potenciálom do praxe a nadnárodnú hospodársku súťaž. Existujú však značná subsidiarita a právne obmedzenia, ktoré hovoria proti tejto možnosti. Možnosť č. 2 zaručuje jednotnosť regulácie pri zachovaní decentralizovaného systému regulácie. Spája väčšie právomoci Spoločenstva s poradnou úlohou nového európskeho orgánu, čo poskytuje efektívny prístup k výberu, povoľovaniu a harmonizácii služieb s celoeurópskym potenciálom, pri ktorých sa využívajú frekvencie a/alebo čísla. Hodnotenie a verejné konzultácie ukázali, že bezpečnosť sietí a informácií vyžaduje vyššiu efektívnosť. To znamená, že podľa možnosti č. 2 by funkcie Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA) splynuli s funkciami Európskeho regulačného úradu. Toto povýšenie agentúry ENISA, v rámci ktorého by sa stala súčasťou Európskeho regulačného úradu, by spojením týchto dvoch orgánov zabezpečilo operatívnu účinnosť. Možnosť č. 3 vyžaduje, aby sa všetky NRA zaviazali dodržiavať spoločné usmernenia a uplatňovať jednotné nápravné opatrenia. Je len málo dôkazov o tom, že takáto dobrovoľná koordinácia by v praxi fungovala. Záver Komisia považuje možnosť č. 2 v súčasnom inštitucionálnom a právnom rámci za najvhodnejšiu. Práva užívateľov a ochrana spotrebiteľov Hlavný prínos hospodárskej súťaže pre spotrebiteľov je, že viedla k cenám, ktoré v absolútnom vyjadrení klesajú. Hospodárska súťaž a inovácie však takisto zvyšujú zložitosť. Preto sú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa zvýšila transparentnosť, zaručila pripojiteľnosť a kvalita komunikačných služieb a aby sa zabezpečilo, že základné služby, ako sú tiesňové volania, a ciele sociálneho začlenenia do informačnej spoločnosti („e-inclusion“), sa pri vzniku nových trhov nezanedbajú. Analyzovali sa tri možnosti politiky: Možnosť č. 1 : podnietiť väčšiu sebareguláciu priemyselného odvetvia. Možnosť č. 2 : aktualizovať a posilniť platné predpisy. Možnosť č. 3: nemeniť regulačný rámec. Účinnosť možnosti č. 1 veľmi závisí od konsenzu všetkých zúčastnených subjektov. V súčasnosti by bolo nereálne očakávať, že dobrovoľná sebaregulácia by viedla k značnému zlepšeniu ochrany spotrebiteľov a práv užívateľov. Možnosť č. 2 zohľadňuje technologický pokrok a vývoj trhu a zabezpečuje, aby otázky spotrebiteľov boli zaručené zo zákona a nie iba jednoducho začlenené do dohôd v rámci priemyselného odvetvia. Pri verejných konzultáciách sa odhalila potreba spresniť pôvodné návrhy Komisie, ale zdá sa, že s takými úpravami by možnosť č. 2 mala širokú politickú podporu. Pri možnosti č. 3 by sa nemohli riešiť zistené problémy súvisiace s ochranou spotrebiteľov a právami užívateľov v elektronických komunikáciách, a preto by nebola v súlade s cieľmi iniciatívy i2010. Záver Komisia sa domnieva, že možnosť č. 2 je najvhodnejšia, pričom nevylučuje možnosť sebaregulačného vývoja v medziach právneho rámca, ktorý by možnosť 2 vytvorila, keby tento vývoj skutočne viedol k dosiahnutiu sledovaných cieľov. Ochrana súkromia a bezpečnosť V rámci tejto témy boli zistené tri možnosti: Možnosť č. 1 : nemeniť regulačný rámec. Možnosť č. 2 : aktualizovať a posilniť platné predpisy. Možnosť č. 3 : zaviesť nový, podrobný nástroj zaoberajúci sa bezpečnosťou a integritou. Možnosť č. 1 by znamenala, že požiadavky týkajúce sa integrity sietí by sa naďalej uplatňovali len na siete pevnej telefónie, čo by podstatne znížilo ich význam v budúcnosti, pričom by sa siete vyvíjali smerom k prostrediu opierajúcemu sa o celé IP. Možnosť č. 2 by sa zaoberala otázkami, ako je integrita a presadzovanie práva do praxe harmonizovaným spôsobom, pričom by zabezpečovala, aby sa rámec upravil na splnenie vznikajúcich potrieb bez toho, aby bol vystavený riziku, že bude príliš normatívny. Výsledky verejných konzultácií naznačili, že možnosť č. 3 nemá všeobecnú podporu zúčastnených subjektov. Vyskytli sa najmä obavy, že nové podrobné právne predpisy by mohli značne zvýšiť náklady na vykonávanie obchodnej činnosti a tým by nepriaznivo ovplyvnili hospodársku súťaž. Záver Komisia považuje za najvhodnejšiu možnosť č. 2 , ktorá ponúka vyváženosť medzi harmonizáciou, predpovedateľnosťou a pružnosťou, čo umožní včas vyriešiť všetky budúce hrozby pre bezpečnosť. HLAVNÉ VPLYVY UPREDNOSTňOVANÝCH MOžNOSTÍ V tejto kapitole sú zhrnuté hlavné vplyvy prv uvedených uprednostňovaných možností. TÉMA I - Lepšia regulácia 1) Zachovanie súčasného modelu regulácie ex-ante založenej na trhu predstavuje najlepší spôsob podpory hospodárskej súťaže, investícií a inovácií v elektronických komunikáciách: vnútroštátne regulačné orgány majú prostriedky na podporenie hospodárskej súťaže pri súčasnom zohľadnení potreby vytvoriť adekvátnu návratnosť kapitálu pri rizikových investíciách. Oddelenie funkcií ako nové nápravné opatrenie, ktoré je krajnou možnosťou, by mohlo zlepšiť hospodársku súťaž, keď pretrvávajú problémy s hospodárskou súťažou a limitujúcimi faktormi a keď ostatné nápravné opatrenia sú neúčinné v úsilí o odstránenie diskriminácie. Z revízie odporúčania o relevantných trhoch z roku 2003 (ktorá prebieha súbežne s týmto preskúmavaním) vyplýva, že súčasný rámec už umožnil značnú dereguláciu, pretože sa navrhuje postupné uzavretie 11 (predovšetkým maloobchodných trhov) zo súčasných 18 trhov citlivých na reguláciu ex ante . Regulácia v tomto odvetví sa teda môže sústrediť na veľkoobchodné trhy, kde stále pretrvávajú hlavné faktory limitujúce účinnú hospodársku súťaž. 2) Reforma správy frekvenčného spektra zavedením väčšej pružnosti na trhu posilní hospodársku súťaž a zníži regulačné zaťaženie užívateľov spektra. To podnieti investovanie a umožní prevádzkovateľom zaviesť nové technológie do pásiem spektra, kde sú držiteľmi práv na používanie, čo umožní skutočne zaviesť nové technológie do praxe a zvýšiť ich používanie spotrebiteľmi prostredníctvom rozšírenia ponuky a nižších cien. TÉMA II - Dobudovanie jednotného trhu elektronických komunikácií 3) Hoci systém nezávislých vnútroštátnych regulačných orgánov poskytuje bohatú znalostnú základňu pre regulačnú činnosť, zriadenie európskeho úradu s poradnou úlohou v spojení s dohľadom Komisie nad nápravnými opatreniami by významne prispelo k zvýšeniu efektívnosti a rýchlosti rozhodovania v EÚ. Bolo by to primerané riešenie súčasných problémov spojených s nejednotnosťou regulačného prístupu, ktorá vedie k nerovným podmienkam pre poskytovateľov služieb v celej EÚ. Jednotnosť nielen podnieti prevádzkovateľov rozvinúť svoje cezhraničné činnosti, ale takisto celkovo zníži náklady na vykonávanie činnosti v Európe podporou celoeurópskych služieb. TÉMA III - Kontakt s občanmi 4) Aktualizácia a posilnenie práv užívateľov - vrátane užívateľov so zdravotným postihnutím - a ustanovení na ochranu spotrebiteľov zohľadňuje technologický vývoj a vývoj na trhu, a tým ponúka všetkým užívateľom väčšiu možnosť výberu a právnu istotu. Výhodou pre spotrebiteľov je to, že budú lepšie informovaní o cenách a službách. Širšie používanie komunikačných služieb a ľahší prístup k nim povedie k širšiemu sociálnemu zapojeniu užívateľov so zdravotným postihnutím a/alebo s osobitnými potrebami, ako aj starších osôb. Posilnenie povinnosti uviesť informáciu o polohe volajúceho by zvýšilo kvalitu tiesňových služieb. 5) Aktualizácia a posilnenie existujúcich predpisov o ochrane súkromia a bezpečnosti poskytne spotrebiteľom vyššiu kvalitu a bezpečnosť sietí a služieb, ako aj viac informácií a väčšiu transparentnosť, takže kvalita a bezpečnosť služieb sa pre spotrebiteľa stane súčasťou výberových kritérií. Väčšia informovanosť, transparentnosť a dôvera podnietia prijatie informačných a komunikačných technológií (IKT). Zhrnutie Kombinácia všetkých uprednostňovaných možností voľby prispieva k zjednodušeniu regulačných povinností uložených podnikom a súčasne posilňuje práva občanov a prináša výhody spotrebiteľom. Hlavné zjednodušujúce prvky spočívajú v znížení počtu relevantných trhov v odporúčaní Komisie, zjednodušení postupov preskúmavania trhov a reforme správy frekvenčného spektra, čo vedie k reálnemu zníženiu administratívnych nákladov. Infraštruktúra elektronických komunikácií predstavuje základ hospodárstva ako celku a zlepšenia v tomto odvetví budú prospešné pre ostatné odvetvia hospodárstva EÚ. [1] SEK(2007) 1472.