Osobitná správa č. 3/2011 „Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom“





ZOZNAM SKRATIEK A GLOSÁR EK : Európska komisia EuropeAid : Úrad pre spoluprácu Európskej komisie EÚ : Európska únia OSN : Organizácia spojených národov SMART : Konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené UNDP : Rozvojový program OSN UNRWA : Agentúra OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie Efektívnosť : Najlepší pomer medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami Nepriame náklady : Náklady, ktoré nemožno pripísať priamo danej činnosti, napr. režijné náklady Priame náklady : Náklady priamo pripísateľné danej činnosti Spoločné hospodárenie : Realizácia činností prostredníctvom medzinárodných organizácií Trustový fond : Finančný nástroj, prostredníctvom ktorého poskytovatelia pomoci sústreďujú zdroje Udržateľnosť : Výsledky sa udržia aj po ukončení financovania EÚ Účinok : Dlhodobejší dosah zvyčajne vyjadrený z hľadiska širších sociálnoekonomických dôsledkov Účinnosť : Plnenie stanovených konkrétnych cieľov a dosahovanie plánovaných výsledkov Vstup : Zdroje potrebné na vykonanie činnosti, napr. realizáciu projektu Výstup : Výrobky, kapitálové tovary a služby, ktoré sú výsledkom rozvojovej pomoci; môže ísť aj o zmeny, ktoré sú výsledkom pomoci, ktoré sú relevantné pre dosiahnutie účinku ZHRNUTIE I. Európska komisia zintenzívnila spoluprácu s OSN v rámci svojho záväzku lepšie koordinovať pomoc. Výška finančných prostriedkov úradu EuropeAid poskytnutých prostredníctvom organizácií OSN sa zvýšila zo 144 mil. EUR v roku 2001 na 935 mil. EUR v roku 2009, pričom maximálnu výšku 1 mld. EUR dosiahla v roku 2006. II. Toto je druhá fáza auditu, ktorý pozostáva z dvoch častí. Všeobecná audítorská otázka bola, či Komisia dosahuje maximálnu hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť pri poskytovaní finančných prostriedkov prostredníctvom OSN. Prvá časť auditu sa týkala rozhodovania a monitorovania. Záverom auditu bolo, že proces rozhodovania o vykonávaní pomoci prostredníctvom OSN nedokázal, že ide o najúčinnejšiu a najefektívnejšiu možnosť a že systémy monitorovania by sa mali zlepšiť. Osobitná správa č. 15/2009 týkajúca sa prvej fázy auditu bola uverejnená v januári 2010. III. V druhej fáze auditu sa hodnotí dosahovanie cieľov. Druhá fáza auditu dopĺňa prvú o hodnotenie, či príspevky EÚ poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN sú účinným, efektívnym a udržateľným spôsobom poskytovania pomoci v krajinách postihnutých konfliktom. Pri audite sa preskúmala vzorka projektov v Afganistane, Iraku a Sudáne z obdobia rokov 2006 – 2008. IV. Dvor audítorov dospel k záveru, že: a) auditom vzorky projektov sa potvrdila hlavná pripomienka z prvej fázy, že správy OSN neposkytujú Komisii dostatočne včasné informácie. Veľká časť správ naďalej prichádza s oneskorením, správy nie sú dostatočne podrobné a zameriavajú sa skôr na činnosti než na výsledky; b) zaznamenané boli časté chyby pri návrhu projektov, čo malo negatívne následky na realizáciu a hodnotenie projektov; c) poskytovaním finančných prostriedkov prostredníctvom OSN Komisia poskytla pomoc v oblastiach, ktoré by inak bolo veľmi ťažké zacieliť. Vzhľadom na vysoké inherentné riziko v krajinách postihnutých konfliktom mali financované činnosti vo všeobecnosti kladný dosah, pričom 10 z 19 projektov vo vzorke dosiahlo všetky alebo aspoň hlavné ciele; d) vo väčšine prípadov pomoci v Afganistane, Iraku a Sudáne sa prekročila pôvodne plánovaná doba realizácie projektov vo všeobecnosti z dôvodu nerealistického harmonogramu stanoveného v dohodách o príspevku, v ktorých sa podcenila ťažká situácia v týchto krajinách. Štyri z 19 projektov boli zrealizované načas podľa pôvodného harmonogramu a pri niekoľkých projektoch sa pôvodné trvanie viac než zdvojnásobilo; e) vzhľadom na okolnosti, za akých sa projekty realizovali, je udržateľnosť vo všeobecnosti ťažké zabezpečiť. Väčšina dosiahnutých výsledkov však bola zhodnotená tak, že majú dobrú šancu na udržateľnosť; f) Komisia sa nezamerala dostatočne na aspekt efektívnosti, pretože hodnotenia nákladov boli uskutočnené v obmedzenej miere a neboli systematicky dokumentované. Okrem toho Dvor audítorov zistil nedostatky v tejto oblasti takmer v polovici (deväť z 19) projektov vo vzorke, pričom pri siedmich projektoch neboli k dispozícii dostatočné informácie. V. Na základe týchto pripomienok Dvor audítorov odporúča zlepšiť účinnosť a efektívnosť pomoci: a) súčasťou dohôd o príspevku by mali byť ciele, ktoré sú dobre prispôsobené konkrétnym okolnostiam, kvantitatívne ukazovatele na meranie dosahovania týchto cieľov, ak je to možné, a realistický harmonogram; b) malo by sa ešte viac zlepšiť predkladanie správ o financovaných činnostiach, aby Komisia mohla včas hodnotiť účinnosť a efektívnosť financovaných projektov. Komisia by mala následne kontrolovať všetky prípady, pri ktorých usúdila, že predkladanie správ je neuspokojivé; c) malo by sa vykonať systematické hodnotenie efektívnosti financovaných projektov a pokiaľ je to možné, mali by sa vypracovať porovnávacie štandardy pre štandardné náklady. MAPA S KRAJINAMI, V KTORÝCH SA USKUTOČNIL AUDIT +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat. ÚVOD OBLASŤ AUDITU 1. V posledných dvoch desaťročiach sa vyvinulo úsilie koordinovať a harmonizovať rozvojovú spoluprácu s cieľom zvýšiť účinnosť pomoci. Toto zameranie na výsledky sa najvýraznejšie odrazilo v miléniových rozvojových cieľoch z roku 2000. 2. Komisia pokračovala v tejto politike svojím záväzkom v Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci v roku 2005, ako aj v Európskom konsenze o rozvoji koordinovať pomoc v úzkej spolupráci s medzinárodnými organizáciami ako OSN. 3. V dôsledku rozhodnutia zintenzívniť spoluprácu s OSN, ale aj v dôsledku veľkých kríz v Afganistane, Iraku a Sudáne, výrazne vzrástla pomoc Komisie realizovaná prostredníctvom organizácií OSN. Pokiaľ ide o samotný Úrad pre spoluprácu Európskej komisie (EuropeAid), finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN vzrástli zo 144 mil. EUR v roku 2001 na 935 mil. EUR v roku 2009, pričom maximálnu výšku 1 mld. EUR dosiahli v roku 2006 (pozri graf 1). GRAF 1 PRÍSPEVKY ÚRADU EUROPEAID ORGANIZÁCIÁM OSN V ROKOCH 2001 – 2009 (MIL. EUR) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia. RÁMEC POLITIKY 4. Spôsob plnenia rozpočtu EÚ prostredníctvom medzinárodných organizácií ako OSN sa nazýva spoločné hospodárenie [1]. Základným princípom spoločného hospodárenia je delegovať niektoré realizačné úlohy medzinárodným organizáciám so spoľahnutím na ich systémy kontroly. Komisia však nesie celkovú zodpovednosť za riadenie rozpočtu a zabezpečenie maximálnej hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti [2]. 5. Finančné prostriedky EÚ poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN možno využiť týmito spôsobmi: a) príspevky na konkrétne projekty buď ako jediný poskytovateľ pomoci, alebo spolu s inými; b) príspevky do trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci [3], ktoré sa zvyčajne využívajú v krízových (buď po konflikte alebo katastrofe) situáciách. Základnou myšlienkou trustových fondov je, že poskytovatelia pomoci prispievajú do fondu bez toho, aby boli finančné prostriedky pridelené na konkrétne činnosti alebo ciele (bez "vyčlenenia"). Potom sa stanovia všeobecné ciele pre celý fond, ktoré môžu byť ďalej konkretizované v cieľoch príslušných projektov alebo činností. Približne 26 % príspevkov pre organizácie OSN je prostredníctvom trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci [4]. Príkladmi sú pomoc v Afganistane a najmä Iraku, kde boli finančné prostriedky Komisie až donedávna takmer výlučne poskytované prostredníctvom trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci; c) príspevky do všeobecného rozpočtu organizácie OSN. Tento špecifický prístup sa uplatňuje pri Agentúre OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe (UNRWA) na okupovaných palestínskych územiach. Ročný príspevok Komisie vo výške 66 mil. EUR predstavuje približne štvrtinu všeobecného rozpočtu agentúry UNRWA. 6. Príspevky EÚ sa riadia týmito nariadeniami a dohodami: a) nariadenie o rozpočtových pravidlách Európskych spoločenstiev, v ktorom sú stanovené základné zásady poskytovania finančných prostriedkov prostredníctvom medzinárodných organizácií. Konkretizujú sa v ňom prípady, kedy možno uplatniť spoločné hospodárenie a pre spoločné hospodárenie sa uvádza podmienka, že medzinárodná organizácia uplatní medzinárodne uznávané normy pre účtovníctvo, audit, vnútornú kontrolu a verejné obstarávanie; b) Finančná a administratívna rámcová dohoda (FAFA) z roku 2003 medzi EÚ a OSN spolu s ďalšími súvisiacimi dohodami, ktorých cieľom je previesť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách do zmluvných podmienok. FAFA sa vzťahuje na všetky dohody o financovaní uzavreté medzi Komisiou a OSN a je v nej stanovený rámec na posilnenie spolupráce tým, že je organizáciám OSN umožnené spravovať príspevky v súlade s ich vlastnými postupmi; c) dohoda o príspevku, ktorá je podpísaná pre každú činnosť OSN financovanú Komisiou a v ktorej sa uvádza výška finančných prostriedkov, ciele činnosti, činnosti, ktoré sa majú vykonať, ich harmonogram a požiadavky na predkladanie správ. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 7. Predmetom tohto auditu je pomoc Komisie poskytnutá prostredníctvom organizácií OSN. Ide o druhú časť auditu, ktorý pozostáva z dvoch fáz [5]. 8. Všeobecná audítorská otázka pre prvú a druhú fázu auditu bola, či Komisia dosahuje maximálnu hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť pri poskytovaní finančných prostriedkov prostredníctvom OSN. 9. Prvá fáza sa týkala rozhodovania a systémov monitorovania. Hlavné zistenia: a) proces rozhodovania o vykonávaní pomoci prostredníctvom OSN nedokázal, že ide o najefektívnejšiu a najúčinnejšiu možnosť; b) monitorovacie opatrenia neposkytli primerané informácie o dôkladnosti finančných postupov a dosahovaní cieľov. 10. V druhej fáze auditu sa hodnotí dosahovanie cieľov. Druhá fáza auditu dopĺňa prvú o hodnotenie, či príspevky EÚ poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN sú účinným, efektívnym a udržateľným spôsobom poskytovania pomoci v krajinách postihnutých konfliktom [6]. Neposudzujú sa opatrenia, ktoré Komisia prijala na riešenie záležitostí, na ktoré bolo poukázané v prvej fáze. 11. Audit sa zameral na krajiny postihnuté konfliktom najmä z dôvodu závažnosti. Sedem z 10 krajín, ktoré získali najviac finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom OSN v rokoch 2006 až 2008, boli postihnuté konfliktom: Irak, Palestína, Afganistan, Sudán, Pobrežie Slonoviny, Somálsko a Srí Lanka. Týchto sedem krajín získalo 39 % z celkovej sumy financovania úradom EuropeAid poskytnutého prostredníctvom OSN, zatiaľ čo zvyšných 61 % bolo rozdelených medzi viac než 80 krajín (pozri graf 2). 12. Na audítorskú otázku sa odpovedalo preskúmaním vzorky projektov v Afganistane, Iraku a Sudáne z obdobia 2006 – 2008. Tieto tri krajiny predstavujú zhruba jednu štvrtinu z celkovej výšky finančných prostriedkov EÚ poskytnutých prostredníctvom organizácií OSN v tomto období. Projekty boli vybrané podľa ich významu. Predstavovali takmer 80 % z celkovej výšky príspevkov poskytnutých týmto trom krajinám v období 2006 – 2008 (pozri graf 3): 13. Najbežnejšími činnosťami projektov vo vzorke bolo odmínovanie, podpora utečencom, príprava volieb, obnova a budovanie kapacít. GRAF 2 KRAJINY PRIJÍMAJÚCE FINANČNÉ PROSTRIEDKY EÚ POSKYTOVANÉ PROSTREDNÍCTVOM OSN V OBDOBÍ 2006 – 2008 (MIL. EUR A %) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia. 14. Výsledky auditu sú založené na: a) analýze všeobecnej dokumentácie týkajúcej sa finančných prostriedkov poskytovaných prostredníctvom OSN vrátane hodnotenia Komisie a jej spolupráce s OSN; b) preskúmaní dokumentov vzorky 23 príspevkov na 19 projektov (vrátane troch trustových fondov) na základe dohôd o príspevku, finančných správ, správ o pokroku a audítorských správ (pozri prílohu); c) rozhovoroch so zamestnancami Komisie a OSN; d) kontrole na mieste v Sudáne; e) stretnutiach v úrade UNDP pre trustový fond viacerých poskytovateľov pomoci v New Yorku. GRAF 3 CELKOVÁ VÝŠKA FINANCOVANIA V OBDOBÍ 2006 – 2008 A VEĽKOSTI VZORKY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia. 15. Rozhodnutie financovať projekty v krajinách postihnutých konfliktom predstavuje výrazné riziká, ktoré možno zmierniť len do určitej miery. Otázka, či sú tieto inherentné riziká prijateľné, je politické rozhodnutie, a preto nie je predmetom tohto auditu. 16. V dvoch krajinách (Irak a Afganistan) z týchto troch krajín nebolo možné vykonať kontroly na mieste z toho dôvodu, že sa v čase konania auditu nachádzali v období po konflikte, alebo dokonca ešte v konflikte. To obmedzilo hodnotenie účinnosti, efektívnosti a najmä udržateľnosti. PRIPOMIENKY SYSTÉMY MONITOROVANIA A NÁVRH PROJEKTOV AKO HLAVNÉ FAKTORY ÚČINNOSTI A EFEKTÍVNOSTI 17. V tejto časti správy sú uvedené zistenia z auditu týkajúce sa hlavných aspektov efektívnosti, účinnosti a udržateľnosti. S cieľom dosiahnuť ich je veľmi dôležité položiť základné kamene, z ktorých dva najdôležitejšie sú dobré návrhy projektov a primerané monitorovanie a predkladanie správ. Ovplyvňujú všetky fázy procesu od začiatku až po zabezpečenie, že financované činnosti budú pokračovať v budúcnosti. 18. Monitorovanie bolo predmetom prvej fázy auditu z hľadiska hodnotenia úrovne zavedených systémov. Druhá fáza auditu dopĺňa prvú, ako je to uvedené v bode 10. MONITOROVANIE PROJEKTOV JE POTREBNÉ ZLEPŠIŤ 19. Rozhodnutie Komisie zamerať priamu pomoc na krajiny postihnuté konfliktom implikuje, že prijala významnú mieru inherentných rizík z hľadiska výsledkov. Okrem toho rozhodnutie poskytovať pomoc v týchto krajinách si často vyžaduje využiť sprostredkovateľov, napr. OSN, a vedie k obmedzeným možnostiam kontrolovať financované činnosti na mieste. Vo väčšej miere, ako je tomu pri iných činnostiach financovaných EÚ, Komisia závisí od informácií poskytovaných tretími stranami, pričom nemá takmer žiadnu možnosť potvrdiť ich. 20. Za týchto okolností sa Komisia musí vo veľkej miere spoľahnúť na správy OSN. V súlade s FAFA sa správa za každú dohodu o príspevku vyžaduje aspoň raz ročne a záverečná správa sa má predložiť do 6 mesiacov od ukončenia obdobia realizácie projektu. 21. Informácie, ktoré sa majú v správach uviesť, sú stanovené v dohode o príspevku pre každú financovanú činnosť [7]. S cieľom zlepšiť kvalitu správ OSN boli v roku 2007 vypracované usmernenia k predkladaniu správ [8]. V súlade s týmito usmerneniami by sa mali projektové správy zameriavať skôr na výsledky než na činnosti, a tak umožniť porovnanie cieľov z dohody o príspevku so skutočne dosiahnutými výsledkami. 22. Vzorka projektov, ktorá bola hodnotená počas druhej fázy auditu, potvrdila hlavné zistenia z prvej fázy, pretože veľká časť správ: a) bola predložená so značným oneskorením; b) sa zameriavala skôr na činnosti než na priebežné alebo konečné výsledky; c) nebola dostatočne podrobná na to, aby sa mohla posúdiť účinnosť a efektívnosť. Fotografia 1 – Stavebné práce v rámci projektu "Posilnenie kapacít Chartúmu pri vytváraní a realizácii politík mestského plánovania" (Sudán) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. RÁMČEK 1 NEDOSTATKY V PREDKLADANÍ SPRÁV V KONTROLOVANEJ VZORKE PROJEKTOV Oneskorené správy Podpora pri piatom sčítaní obyvateľov v Sudáne: Obdobie realizácie projektu sčítania obyvateľov v Sudáne bolo od apríla 2006 do júna 2009. V čase konania auditu bola jediná dostupná správa z roku 2007, čo znamená, že nebola predložená správa za rok 2008, ani záverečná správa, ktorá mala byť predložená v decembri 2009. Núdzová podpora infraštruktúry Ministerstvu právnych záležitostí, ústavného rozvoja a Ministerstvu súdnictva južného Sudánu: Napriek tomu, že záverečná správa mala byť predložená v septembri 2009, nebola v čase konania auditu k dispozícii. Nedostatočné informácie Dočasný program odzbrojenia, demobilizácie a opätovnej integrácie: Hoci sú v záverečnej správe zachytené značné zmeny v rozsahu prác (výdavky sa znížili o viac než 70 % a niekoľko činností nebolo vykonaných), v predchádzajúcich správach nie je o týchto zmenách nijaká zmienka a nie sú žiadne dôkazy, že o nich bola Komisia informovaná. Budovanie kapacít pre novú administratívu v južnom Sudáne: 65 % výdavkov v záverečnej správe bolo vykázaných ako "predchádzajúce výdavky" bez ďalšieho vysvetlenia o povahe či obsahu príslušných nákladov. Ďalšia podpora pri voľbách v Afganistane: K tomuto projektu nebola predložená nijaká špecifická správa, hoci sa zrealizovali všetky platby. Jedinými dostupnými dokumentmi boli v skutočnosti všeobecné správy z volieb. NEDOSTATKY V NÁVRHU PROJEKTOV OVPLYVŇUJÚ ÚČINNOSŤ, EFEKTÍVNOSŤ A ICH HODNOTENIE 23. Primeraný návrh projektov je základ nielen pre účinnosť, ale aj pre efektívnosť. Dvor audítorov preskúmal, či: - boli ciele stanovené v dohode o príspevku jasné a realistické; - boli ukazovatele, pokiaľ to bolo možné, definované; - bol harmonogram dobre prispôsobený konkrétnym okolnostiam a rozpočet dostatočne podrobný na to, aby sa dala zhodnotiť najmä efektívnosť [9]. 24. Veľká väčšina dohôd o príspevku zo vzorky (18 z 19) mala jeden alebo niekoľko z týchto nedostatkov: a) nekonkrétne ciele: majú taký účinok, že nie je možné merať výkonnosť, pretože nie je jasné, čo sa malo dosiahnuť. To platí aj pre ciele, ktoré sú natoľko vágne, že budú vždy dosiahnuté (typicky ich charakterizujú formulácie ako "na podporu …"). Okrem toho výsledky a konkrétne dosah projektu budú pravdepodobnejšie obmedzené, ak ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, nie sú od začiatku jasné; b) chýbajúce ukazovatele: ak chýbajú ukazovatele, Komisia ani OSN nemôžu merať výkonnosť a vysledovať výsledky, monitorovať činnosti a všeobecnejšie výstupy primerane, a tak včas prijať nápravné opatrenia; c) chýbajúce východiskové kritériá: bez východiskových kritérií nemožno merať zlepšenie, pretože neexistujú informácie o tom, aká bola situácia pred začiatkom pomoci, a preto na základe čoho by sa mali merať výsledky; d) nedostatočné logické prepojenie medzi činnosťami a cieľmi: finančné prostriedky použité na financovanie projektových činností by mali viesť k dosiahnutiu cieľov projektu. Avšak logické prepojenie medzi činnosťami a všeobecnými cieľmi, najmä dlhodobými, nie je vždy jasné. V dôsledku toho sa nemusí dosiahnuť plánovaný dosah projektu napriek tomu, že činnosti boli úspešne dokončené; e) nerealistický harmonogram: vedie k predĺženiu projektu v neskoršej fáze, čo si vyžaduje dodatočnú prácu, a preto aj zdroje Komisie aj OSN; f) podcenené riziká: hoci sú riziká v krajinách postihnutých konfliktom obzvlášť vysoké a ťažko sa posudzujú, je dôležité im venovať náležitú pozornosť vo fáze plánovania. ÚČINNOSŤ A UDRŽATEĽNOSŤ FINANCOVANÝCH ČINNOSTÍ KOMISIA FINANCOVALA ČINNOSTI, KTORÉ DOSIAHLI DOBRÉ VÝSLEDKY ZA ŤAŽKÝCH OKOLNOSTÍ 25. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa účinnosťou pri tomto audite rozumie plnenie cieľov a dosahovanie výsledkov. Dvor audítorov hodnotil účinnosť na vzorke 19 projektov tak, že porovnal ciele plánované v dohode o príspevku so skutočne dosiahnutými výsledkami. Účinnosť bola hodnotená nasledovne: Dobrá | Ak sa dosiahli všetky ciele z hľadiska výstupu a účinku alebo sa pravdepodobne dosiahnu | Menšie nedostatky | Ak sa pravdepodobne dosiahne len hlavný cieľ (ciele) | Závažné nedostatky | Ak projekt dosiahne hlavný cieľ (ciele) len čiastočne | Neuspokojivá | Ak hlavné ciele neboli alebo nebudú dosiahnuté | 26. Spolupráca s organizáciami OSN umožnila poskytovanie pomoci vo veľmi ťažkom operačnom prostredí. Zatiaľ čo dva projekty dosiahli všetky ciele, a preto boli ohodnotené ako "dobré", osem malo "menšie nedostatky" a päť "závažné nedostatky". Dva projekty sa plne nezrealizovali z dôvodu špecifických okolností, a preto nedosiahli svoje hlavné ciele, a tak boli považované za "neuspokojivé". Príklady zaznamenaných nedostatkov sú uvedené v rámčeku 2 a celkové výsledky v grafe 4 a v prílohe. 27. Vzhľadom na nedostatok informácií nebolo možné hodnotiť výsledky v týchto prípadoch: a) k jednému projektu neexistovala nijaká špecifická správa, hoci sa zrealizovali všetky platby; b) jeden veľký projekt bol trustový fond, ktorého ciele uvedené v dohode o príspevku sa týkali celého fondu, a preto mali všeobecnejší charakter. Hoci sa pre príslušné projekty stanovili konkrétne ciele, nie je možné stanoviť jasné prepojenie medzi dosiahnutím cieľov projektu a všeobecnými cieľmi v dohode o príspevku. V dôsledku toho možno účinnosť hodnotiť až po uzatvorení fondu, k čomu v čase konania auditu zatiaľ nedošlo. GRAF 4 ÚČINNOSŤ PROJEKTOV VO VZORKE (PODĽA POČTU PROJEKTOV A PRÍSLUŠNÝCH SÚM) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. RÁMČEK 2 PRÍKLADY ÚČINNOSTI Projekty, ktoré pravdepodobne dosiahnu plánované výsledky Podpora pri návrate a opätovnej integrácii navrátilcov a nútene premiestnených osôb v Iraku: V čase konania auditu tento projekt stále prebiehal. Podľa správy zo septembra 2009 však tento program postupoval podľa plánu, dokončených bolo už niekoľko činností, napr. zabezpečenie prístreškov a bezpečnej pitnej vody, a ostatné dokonca prekročili očakávané výsledky. Projekty, ktoré nedosiahli plánované výsledky Odmínovanie v Afganistane: Tento projekt nedosiahol plánované výsledky, pretože len 1,6 km2 z 26,6 km2 uvedených v dohode o príspevku bolo skutočne odmínovaných. Núdzová podpora infraštruktúry Ministerstvu právnych záležitostí, ústavného rozvoja a súdnictva južného Sudánu: Tento projekt bol ukončený v marci 2009 bez hlavného výstupu – výstavby budov pre Ministerstvo právnych záležitostí a súdnictva južného Sudánu. Po niekoľkých oneskoreniach a predĺženiach zmluvy sa stala subdodávateľská stavebná spoločnosť insolventnou a ukázalo sa, že bankové záruky boli sfalšované. Suma, ktorá sa má vymáhať, bola v čase konania auditu predmetom diskusií. Projekt, ktorého dosah nie je jasný Medzinárodný fond na obnovu Iraku: S výnimkou cieľa znížiť úmrtnosť detí o polovicu, pri ktorom boli ciele stanovené a z dostupných informácií vyplýva, že neboli dosiahnuté, nebolo možné hodnotiť, do akej miery boli dosiahnuté ostatné dlhodobé ciele, pretože neboli stanovené nijaké ukazovatele alebo východiskové situácie a neboli k dispozícii spoľahlivé štatistiky. 28. V kontrolovanej vzorke nebolo zaznamenané nijaké prepojenie medzi veľkosťou projektu alebo typom financovanej činnosti a jeho účinnosťou. 29. Závažné nedostatky zaznamenané pri niekoľkých projektoch boli vo všeobecnosti výsledkom chýb v návrhu projektov a chýbajúceho monitorovania v neskoršej fáze Fotografia 2 – Výstavba kancelárií v rámci "núdzovej podpory infraštruktúry Ministerstvu právnych záležitostí, ústavného rozvoja a súdnictva južného Sudánu" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. VÝSLEDKY SA ČASTO NEDOSIAHNU V PLÁNOVANOM ČASE 30. Harmonogram každého projektu je stanovený v príslušnej dohode o príspevku. Dodržiavanie tohto harmonogramu ovplyvňuje účinnosť aj efektívnosť z toho dôvodu, že: a) oneskorenia vedú k predlžovaniu projektov, čo si vyžaduje dodatočnú prácu zamestnancov Komisie; b) predĺženia vedú k nárastu niektorých nákladových kategórií, napr. nákladov na zamestnancov, ktoré sa musia financovať z fixného príspevku Komisie. Menej finančných prostriedkov potom zostáva na financovanie hlavných projektových činností. Pokiaľ nie je k dispozícii iný zdroj financovania, projektové činnosti sa tak musia obmedziť; c) oneskorenia v realizácii projektov vedú k nedostatočnej dôvere zúčastnených strán a môžu mať vplyv na dobré meno Komisie, ako to bolo jasne vidieť pri dvoch projektoch v Sudáne. 31. Vo veľkej väčšine projektov zo vzorky bolo pôvodné obdobie realizácie projektov značne prekročené. Vo veľkej miere to bolo spôsobené skutočnosťou, že čas potrebný na dosiahnutie niektorých výsledkov sa v dohodách o príspevku podcenil, pretože neboli dostatočne zvážené ťažké okolnosti v daných krajinách. 32. Štyri z 19 projektov sa zrealizovali v pôvodne stanovenom čase. V 12 prípadoch sa harmonogram prekročil a pri piatich z nich sa obdobie realizácie projektov zdvojnásobilo alebo viac než zdvojnásobilo. Dva zo štyroch projektov, ktoré sa zrealizovali v pôvodne stanovenom čase, boli projekty na odmínovanie. Podrobnosti o zaznamenaných oneskoreniach sú uvedené v prílohe a grafe 5. 33. Pri zvyšných troch projektoch má hodnotenie ich včasnej realizácie obmedzený význam z týchto dôvodov: a) pri dvoch z troch trustových fondov (v Sudáne a Iraku) nemalo obdobie realizácie stanovené v dohode o príspevku, hoci bolo právne záväzné, nijaký praktický účinok, pretože relevantné harmonogramy boli harmonogramami celých fondov; b) pri ďalšom projekte bolo hodnotenie harmonogramu len predbežné, pretože sa projekt nachádzal v počiatočnej fáze realizácie. GRAF 5 PREDĹŽENIE PÔVODNÉHO OBDOBIA REALIZÁCIE PODĽA PROJEKTOV +++++ TIFF +++++ (1) Pri týchto dvoch trustových fondoch, napriek tomu, že obdobie realizácie projektov bolo stanovené v právne záväzných dokumentoch, nemali takmer žiadne praktické účinky. (2) V čase konania auditu bol tento projekt v počiatočnej fáze. (3) V čase konania auditu bolo predmetom diskusie 12-mesačné predĺženie, nebolo však ešte schválené. Zdroj: Európsky dvor audítorov. VÄČŠINA VÝSLEDKOV JE PRAVDEPODOBNE UDRŽATEĽNÁ 34. Udržateľnosťou sa pri tomto audite rozumie, do akej miery sa výsledky udržia aj po ukončení financovania zo strany Komisie. 35. Keďže väčšina projektov vo vzorke zatiaľ nebola uzavretá, pri audite sa preskúmala pravdepodobná udržateľnosť výsledkov projektov. Základom tohto hodnotenia bolo, do akej miery boli splnené potrebné podmienky udržateľnosti, t. j. zapojenie príjemcu, ďalšie financovanie, potrebné odborné skúsenosti a politická situácia v krajine či regióne. Udržateľnosť bola hodnotená nasledovne: Dobrá | Ak výsledky boli alebo najpravdepodobnejšie budú udržané, pretože sa splnili všetky podmienky udržateľnosti | Menšie nedostatky | Ak nie sú splnené všetky podmienky udržateľnosti, ale napriek tomu hlavné výsledky budú pravdepodobne udržané | Závažné nedostatky | Ak niekoľko podmienok alebo veľmi dôležité podmienky udržateľnosti nie sú splnené, a preto existujú oprávnené pochybnosti o udržateľnosti hlavných výsledkov projektov | Neuspokojivá | V prípade existencie dôkazov, že výsledky nebudú udržané | 36. Štyri projekty vo vzorke boli ohodnotené ako "dobré" z hľadiska udržateľnosti. Päť projektov malo "menšie nedostatky", dva "závažné nedostatky" a jeden projekt bol považovaný za "neuspokojivý". Pri siedmich projektoch hodnotenie nebolo možné uskutočniť, pretože boli len v počiatočnej fáze realizácie (tri prípady), dostupné informácie neboli dostatočné (dva prípady) alebo nedosiahli svoje hlavné ciele, a preto sa nemali aké výsledky udržať (dva prípady). Prehľad výsledkov sa nachádza v prílohe a grafe 6 a príklady v rámčeku 3. 37. Z kontrolovanej vzorky projektov vyplynulo, že dôležitosť podmienok udržateľnosti je rôzna. Projekty, ktoré charakterizovalo silné zapojenie príjemcov a politická stabilita, boli v skutočnosti projekty, ktoré boli najpravdepodobnejšie udržateľné. GRAF 6 UDRŽATEĽNOSŤ VÝSLEDKOV (PODĽA POČTU PROJEKTOV A PRÍSLUŠNÝCH SÚM) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. RÁMČEK 3 PRÍKLADY UDRŽATEĽNOSTI Projekty, ktoré budú pravdepodobne udržateľné Podpora pri piatom sčítaní obyvateľov v Sudáne: Hoci neexistovala nijaká východisková stratégia, zapojenie príjemcu je primerané a v rozpočte sa predpokladá financovanie v budúcnosti. Výsledky sa preto udržali minimálne do času konania tohto auditu, čo bolo jeden rok po ukončení obdobia realizácie projektu. Posilnenie kapacít Chartúmu pri poskytovaní odborného vzdelávania, Sudán: Školiace strediská financované v rámci tohto projektu zatiaľ nie sú funkčné. Napriek tomu je pravdepodobné, že sa hlavné výsledky udržia najmä vďaka silnému zapojeniu príjemcu. Projekty s nedostatkami z hľadiska udržateľnosti Trustový fond pre právo a poriadok, Afganistan: Hlavným cieľom trustového fondu pre právo a poriadok je vyplácať mzdy policajtom v Afganistane. Vzhľadom na finančné možnosti Afganistanu bude tento fond v strednodobom až dlhodobom horizonte naďalej závislý od financovania poskytovateľmi pomoci, aby mohol pokračovať vo svojich činnostiach. Fotografia 3 – Zariadenie pre školiace stredisko financované v rámci projektu "Posilnenie kapacít Chartúmu pri poskytovaní odborného vzdelávania, Sudán" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. EFEKTÍVNOSŤ FINANCOVANÝCH ČINNOSTÍ 38. Jedna zo zásad riadneho finančného hospodárenia, ktorá je konkretizovaná v nariadení o rozpočtových pravidlách, je efektívnosť [10]. Efektívnosť je aj jedným z cieľov, na ktorom sa dohodlo v "Európskom konsenze o rozvoji" [11]. 39. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa efektívnosťou pri tomto audite rozumie najlepší pomer medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami. 40. Cieľom Dvora audítorov bolo určiť, do akej miery hodnotenie nákladov a monitorovanie Komisiou zabezpečili, že náklady zaradené do rozpočtov a finančných správ boli primerané vo vzťahu k poskytnutým službám. V tejto súvislosti Dvor audítorov zaznamenal príklady projektov s náznakmi suboptimálneho pomeru nákladov / výsledkov, konkrétne prípady vysokých administratívnych nákladov. NEPRIMERANÉ HODNOTENIE PROJEKTOVÝCH NÁKLADOV 41. Rozpočty, špecifikované v dohodách o príspevku, nie sú dostatočne podrobné, aby bolo možné náležite zhodnotiť primeranosť nákladov a vykonať hodnotenie efektívnosti. 42. Komisia sa pri hodnotení nákladov v priebehu životnosti projektu zameriava na oprávnenosť nákladov a oveľa menej pozornosti venuje aspektom efektívnosti. Vo všeobecnosti nie sú tieto hodnotenia systematicky ani primerane zdoku mentované. 43. Systematicky sa nevyužívajú disponibilné mechanizmy na porovnávanie nákladov, napr.: a) porovnanie rovnakých nákladových kategórií rôznych projektov (napr. náklady na zamestnancov v podobných funkciách); b) výpočet a porovnania pomeru nákladov (napr. podiel nákladov na medzinárodných zamestnancov na celkových nákladoch na zamestnancov, údržba vo vzťahu k zariadeniu); c) porovnanie s porovnávacími štandardmi (napr. priemerné náklady na odmínovanie určitej oblasti a priemerné náklady na obyvateľa pri sčítaní obyvateľov). NEDOSTATKY ZAZNAMENANÉ V PROJEKTOCH ZO VZORKY 44. V deviatich z 19 kontrolovaných projektov sa zistili vysoké náklady bez dôkazov, že to viedlo k zlepšeniu poskytovaných služieb (príklady sú uvedené v rámčeku 4). Pri siedmich projektoch nebolo možné vykonať hodnotenie, pretože informácie nachádzajúce sa vo finančných správach neboli dostatočné. Zhrnutie výsledkov sa nachádza v prílohe a grafe 7. GRAF 7 EFEKTÍVNOSŤ PROJEKTOV ZO VZORKY (PODĽA POČTU PROJEKTOV A PRÍSLUŠNÝCH SÚM) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. 45. Príklady vysokých nákladov boli zaznamenané najmä v týchto oblastiach: a) nepriame náklady: v súlade s FAFA Komisia prispieva do 7 % priamych nákladov vo vzťahu k nepriamym nákladom organizácie OSN. V článku 5.1 FAFA sa taktiež vyžaduje, aby zadanie zákazky subdodávateľovi neviedlo k navýšeniu nákladov. Pri audite sa však zistili projekty, pri ktorých implementační partneri, často ďalšie organizácie OSN, účtovali nepriame náklady, ktoré boli dodatočné k 7 % priamych nákladov stanovených vo FAFA, a subdodávatelia boli zapojení bez dôkazu, že to neviedlo k vyšším nákladom; b) zníženie rozsahu činností sa neodrazilo v nákladoch: následná kontrola prípadov, keď problémy nastali pre obmedzenie činností, alebo keď informácie v správach OSN neboli dostatočné, nebola primeraná. V dvoch projektoch zníženie rozsahu prác neviedlo k ekvivalentnému zníženiu príspevku EÚ. Fotografia 4 – Výstavba kancelárií v rámci "programu obnovy výrobnej kapacity Sudánu" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. RÁMČEK 4 PRÍKLADY NEDOSTATKOV TÝKAJÚCICH SA PROJEKTOVÝCH NÁKLADOV Nepriame náklady Budovanie kapacít pre novú administratívu v južnom Sudáne: Tento trustový fond, na ktorý EÚ prispela 1,9 mil. EUR, implementovala organizácia OSN, ktorá dostala 3 % príspevok na nepriame náklady. Avšak skutočné (finančné) riadenie projektu bolo zadané subdodávateľovi, súkromnej spoločnosti, ktorá si účtovala ďalších 10 % z celkových nákladov, čo viedlo k celkovým administratívnym nákladom presahujúcim 13 %. Program obnovy výrobnej kapacity Sudánu: Okrem 7 % nepriamych nákladov bol vyplatený správcovský poplatok (187 338 USD) ďalšej organizácii OSN za služby poskytnuté v rámci tohto projektu (napr. výstavba kancelárií). Zníženie rozsahu Odmínovanie v Afganistane: Hoci sa obdobie realizácie tohto projektu skrátilo z dvanástich mesiacov na tri a projekt v skutočnosti dosiahol svoje ciele len čiastočne, suma účtovaná Komisii znížená nebola. Dočasný program odzbrojenia, demobilizácie a opätovnej integrácie: V konečnej správe sa uvádza, že došlo k zníženiu rozsahu prác a s tým k poklesu celkových nákladov o 70 %. To však neviedlo k ekvivalentnému zníženiu príspevku Komisie, ktorý sa znížil len o 12 % a teraz predstavuje 65 % celkových nákladov namiesto plánovaných 20 %. Fotografia 5 – Komunikačné a informačné stredisko pre "program rekonštrukcie a obnovy komunity v Sudáne" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 46. Prítomnosť a činnosti OSN v oblastiach postihnutých konfliktom umožňujú Komisii poskytovať pomoc za ťažkých okolností. Poskytovanie pomoci v oblastiach postihnutých konfliktom však predstavuje osobitné ťažkosti, pričom len niektoré z nich možno prekonať. Keďže má Komisia možnosti kontroly na mieste značne obmedzené, musí sa viac spoliehať na implementačný orgán, aby kompenzovala chýbajúce priame monitorovanie Komisiou. 47. Dvor audítorov dospel k záveru, že za týchto okolností sa dosiahli niektoré dobré výsledky a väčšina výsledkov príslušných projektov mala primerané predpoklady na udržateľnosť. Neprimeraný návrh projektov a nedostatky v monitorovaní a predkladaní správ však prispeli k nedostatkom zisteným v projektoch. Pokiaľ ide o efektívnosť, Komisia sa nezameriava dostatočne na tento aspekt a na to, aby dostávala potrebnú spätnú väzbu zo správ OSN. NÁVRH PROJEKTOV 48. Návrh projektov je vo všeobecnosti neprimeraný, pretože 18 z 19 kontrolovaných projektov bolo ovplyvnených nedostatkami v procese plánovania. V dôsledku toho nebolo dostatočne jasné, čo sa malo dosiahnuť a ako sa mala merať úspešnosť projektových činností. Zlý návrh projektov bol taktiež faktorom, ktorý prispel k nedostatkom zisteným v kontrolovaných projektoch. ODPORÚČANIE 1 Komisia by mala zabezpečiť, aby sa stanovili jasné praktické ciele pre projekty, na ktoré viaže svoje finančné prostriedky. Ciele by sa mali podľa možnosti vyčísliť, aby sa uľahčila realizácia a monitorovanie projektov a poskytla sa užitočná spätná väzba pre Komisiu. Jasne by sa malo stanoviť prepojenie medzi projektovými činnosťami, cieľmi projektov a všeobecnými cieľmi. Okrem toho by sa mal harmonogram stanovený v dohode o príspevku lepšie prispôsobiť projektovému prostrediu, aby sa predišlo časovo a finančne nákladným predĺženiam obdobia realizácie projektov v neskoršej fáze. Keďže úroveň podrobností v rozpočte tvorí základ pre následné správy, uvedené by mali byť všetky informácie potrebné najmä na zhodnotenie efektívnosti financovaných činností. ÚČINNOSŤ A UDRŽATEĽNOSŤ 49. Ako vidieť v prílohe, približne polovica projektov dosiahla aspoň hlavné ciele a existuje primeraná pravdepodobnosť, že väčšina dosiahnutých výsledkov bude udržaná pod podmienkou, že nedôjde k ďalšiemu zhoršeniu bezpečnostnej a politickej situácie. Z prílohy však taktiež vyplýva, že pri niektorých projektoch boli zaznamenané veľké nedostatky. Výsledky sú najlepšie v Sudáne, kde vďaka lepšej bezpečnostnej situácii Komisia môže zohrávať aktívnejšiu úlohu pri monitorovaní projektov, ktoré financuje. Vo väčšine projektov zo vzorky však pôvodné obdobie realizácie bolo značne prekročené. 50. Keďže Komisia vo všeobecnosti závisí od informácií OSN o pokroku a výsledkoch projektov, potrebuje správy, ktoré sú predkladané včas a ktoré poskytujú dostatočné informácie najmä o dosahovaní výsledkov. Avšak pri kontrolovaných projektoch mnohé správy boli predložené neskoro alebo neboli úplné. ODPORÚČANIE 2 Komisia by mala trvať na tom, aby dostávala potrebné správy včas a mala by pokračovať v úsilí zabezpečiť, aby jej tieto správy poskytovali informácie, ktoré potrebuje na hodnotenie pokroku a úspešnosti projektov. Následná kontrola zo strany Komisie by mala byť včasná, systematická, jasne zdokumentovaná a dôkladná v priebehu celého trvania projektu. Po každom projekte by Komisia mala určiť získané ponaučenia pre budúce opatrenia pomoci s osobitným ohľadom na aspekt udržateľnosti. EFEKTÍVNOSŤ 51. Keďže chýbali informácie k siedmim z 19 projektov, hodnotenie efektívnosti Dvorom audítorov bolo značne skomplikované. Pri väčšine projektov nebolo možné stanoviť, akú prácu Komisia vykonala na hodnotení efektívnosti, pretože hodnotenia neboli systematické ani primerane zdokumentované. Dôraz sa kládol skôr na oprávnenosť nákladov než na potrebu vzniku niektorých nákladov. Chýbajúce podrobnosti v jednotlivých rozpočtoch týkajúcich sa dohôd o príspevku obmedzili mieru, do akej bolo možné hodnotiť a monitorovať primeranosť nákladov. V procese hodnotenia nákladov sa veľmi málo využívali komparatívne informácie. 52. V deviatich z 19 projektov vo vzorke Dvor audítorov zistil výskyt vysokých nákladov bez dôkazov, že to viedlo k nárastu alebo zlepšeniu poskytovaných služieb. ODPORÚČANIE 3 Malo by sa vykonávať systematické hodnotenie nákladov a výsledky by sa mali primerane dokumentovať. Viac by sa malo zamerať na efektívnosť a hodnotenie nákladov by sa nemalo obmedzovať na otázky oprávnenosti. Pokiaľ je to možné, mali by sa vypracovať porovnávacie štandardy pre spoločné nákladové položky, aby sa uľahčilo hodnotenie nákladov v návrhoch projektov a finančných správach. Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Jan KINŠT, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 8. marca 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). V článku 163 hlavy IV, ktorá sa týka vonkajších opatrení, sa uvádza, že opatrenia môže vykonávať centralizovane Komisia alebo decentralizovane tretia krajina ako príjemca alebo tretie krajiny ako príjemcovia alebo spoločne s medzinárodnými organizáciami. [2] V článku 317 ZFEÚ sa uvádza, že Komisia plní rozpočet na vlastnú zodpovednosť podľa zásad riadneho finančného hospodárenia. [3] UNDP definuje trustový fond viacerých poskytovateľov pomoci ako finančný nástroj, prostredníctvom ktorého poskytovatelia pomoci sústreďujú zdroje na podporu národných priorít a pomáhajú agentúram OSN pracovať a dosahovať výsledky v úzkej koordinácii a spolupráci. Pozri http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml. [4] Európska komisia: Informatívna správa pre Výbor pre kontrolu rozpočtu Európskeho parlamentu o trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci podporovaných z rozpočtu Európskeho spoločenstva od roku 2003 ( 10.2.2009). [5] Prvá fáza bola ukončená osobitnou správou uverejnenou v januári 2010 (Európsky dvor audítorov, Osobitná správa č. 15/2009 "Pomoc EÚ vykonávaná prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie"). [6] V článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že "rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. v súlade so zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti". [7] V článku 2.1 FAFA sa uvádza, že v dohode o príspevku sa stanovujú informácie, ktoré sa majú poskytnúť Komisii v správach OSN. [8] Pozri Spoločné usmernenia k predkladaniu správ v rámci FAFA. Účelom usmernení je poskytnúť praktické rady navyše k príslušným článkom FAFA. [9] V článku 1.1 FAFA sa uvádza: Návrhy predkladané OSN budú obsahovať ciele a ukazovatele, na ktorých sa dohodne v dohodách o príspevku. Ukazovatele výkonnosti budú založené na cieľoch, ktoré sú konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené. [10] V článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že "rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. v súlade so zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti." [11] V bode 25 Európskeho konsenzu o rozvoji (Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006) sa uvádza, že "EÚ okrem väčšej pomoci bude poskytovať aj lepšiu pomoc. Náklady na prevod pomoci sa znížia a jej celosvetový dosah sa zvýši." -------------------------------------------------- PRÍLOHA Číslo | Názov | Účinnosť | Pravdepodobná udržateľnosť | Dodržanie harmonogramu | Efektívnosť | Suma (mil. EUR) | Afg 1 | Zničenie nášľapných mín a zásob munície | závažné nedostatky | menšie nedostatky | nie | nedostatky zistené | 6 | Afg 2 | Podpora správy v Afganskej islamskej republike – sčítanie obyvateľov | neuspokojivá | nevzťahuje sa (hlavné ciele neboli dosiahnuté) | nie | nedostatky zistené | 15 | Afg 3 | Ďalšia podpora pri voľbách v Afganistane | nedostatočné dôkazy | nedostatočné dôkazy | nie | nedostatočné dôkazy | 9 | Afg 4–6 | Trustový fond pre právo a poriadok v Afganistane | závažné nedostatky | neuspokojivá | áno | nedostatočné dôkazy | 100 | Afg 7 | Odmínovanie v Afganistane | závažné nedostatky | dobrá | áno | nedostatky zistené | 2 | Afg 8 | Regionálny program na podporu afganských utečencov v Iráne a Pakistane a navrátilcov do Afganistanu | menšie nedostatky | dobrá | áno | nedostatočné dôkazy | 4 | Afg 9 | Podpora sektora baníctva v Afganistane | menšie nedostatky | dobrá | áno | nedostatočné dôkazy | 20 | Irak 1–3 | Medzinárodný fond na obnovu Iraku | nedostatočné dôkazy | menšie nedostatky | nevzťahuje sa (fond) | nedostatočné dôkazy | 198 | Irak 4 | Podpora pri návrate a opätovnej integrácii navrátilcov a nútene premiestnených osôb v Iraku | dobrá | nevzťahuje sa (projekt v počiatočnej fáze) | nevzťahuje sa (projekt v počiatočnej fáze) | nedostatočné dôkazy | 6 | Sudán 1 | Dočasný program odzbrojenia, demobilizácie a opätovnej integrácie | závažné nedostatky | závažné nedostatky | nie | nedostatky zistené | 12 | Sudán 2 | Rozvoj kapacít na riadenie a koordináciu pomoci | menšie nedostatky | menšie nedostatky | nie | bez zistených nedostatkov | 2 | Sudán 3 | Podpora pri piatom sčítaní obyvateľov v Sudáne | dobrá | dobrá | nie | nedostatočné dôkazy | 4 | Sudán 4 | Posilnenie kapacít Chartúmu pri vytváraní a realizácii politík mestského plánovania | menšie nedostatky | menšie nedostatky | nie | bez zistených nedostatkov | 2 | Sudán 5 | Budovanie kapacít pre novú administratívu v južnom Sudáne | závažné nedostatky | nedostatočné dôkazy | nevzťahuje sa (fond) | nedostatky zistené | 2 | Sudán 6 | Posilnenie kapacít Chartúmu pri poskytovaní odborného vzdelávania | menšie nedostatky | menšie nedostatky | nie | bez zistených nedostatkov | 11 | Sudán 7 | Núdzová podpora infraštruktúry Ministerstvu právnych záležitostí, ústavného rozvoja a súdnictva južného Sudánu | neuspokojivá | nevzťahuje sa (hlavné ciele neboli dosiahnuté) | nie | nedostatky zistené | 4 | Sudán 8 | Odmínovanie v južnom Sudáne | menšie nedostatky | závažné nedostatky | nie | nedostatky zistené | 5 | Sudán 9 | Program obnovy výrobnej kapacity Sudánu | menšie nedostatky | nevzťahuje sa (projekt v počiatočnej fáze) | nie | nedostatky zistené | 39 | Sudán 10 | Program rekonštrukcie a obnovy komunity v Sudáne | menšie nedostatky | nevzťahuje sa (projekt v počiatočnej fáze) | nie | nedostatky zistené | 51 | --------------------------------------------------