/* KOM/2011/0201 v konečnom znení - NLE 2011/0083*/ Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antisubvenčné clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 12.4.2011 KOM(2011) 201 v konečnom znení 2011/0083 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antisubvenčné clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike ODÔVODNENIE 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadením Komisie (EÚ) č. 1042/2010 (Ú. v. EÚ L 299, 16. 12. 2010, s. 7) boli na rovnakú skupinu výrobkov uložené dočasné antidampingové opatrenia. Súčasne s týmto návrhom sa predkladá návrh na uloženie konečných antidampingových opatrení. | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany dotknuté konaním mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, toto nariadenie však obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 17. apríla 2010 Komisia začala antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Prešetrovaním sa zistilo subvencovanie príslušného výrobku, ktoré výrobnému odvetviu Únie spôsobilo ujmu. Prešetrovaním sa tiež zistilo, že uloženie antisubvenčných opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia s cieľom uložiť konečné antisubvenčné opatrenia na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“). | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie toho, ako sa finančná a administratívna záťaž Únie, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni, primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhovaný nástroj: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. | 2011/0083 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antisubvenčné clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15, so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom, keďže: 1. KONANIE 2. Začatie konania 3. Európska komisia informovala oznámením uverejneným 17. apríla 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie [2] (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie. 4. Toto antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý dňa 4. marca 2010 podalo v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby natieraného bezdrevného papiera v Únii, združenie CEPIFINE – európske združenie výrobcov bezdrevného papiera (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o ním spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na to, aby opodstatnili začatie konania. 5. Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila vláde ČĽR (ďalej len „čínskej vláde“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Čínska vláda bola prizvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie a tieto následne prebehli. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Napriek tomu však boli zohľadnené pripomienky orgánov čínskej vlády, pokiaľ ide o tvrdenia uvedené v podnete týkajúce sa nenapadnuteľnosti existujúcich subvenčných schém. Po skončení konzultácii zaslala čínska vláda svoje pripomienky. 6. Antidampingové konanie 7. Oznámením uverejneným 18. februára 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie [3] Komisia informovala o začatí antidampingového konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR do Únie. 8. Komisia nariadením (ES) č. 1042/10[4] uložila 17. novembra 2010 dočasné antidampingové clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v ČĽR. 9. Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidampingového prešetrovania sú rovnaké, keďže definície odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania sú v oboch prípadoch prešetrovania rovnaké. Z tohto dôvodu boli pripomienky k hľadisku ujmy predložené v jednom z prešetrovaní zohľadnené v oboch prešetrovaniach. 10. Strany, ktorých sa konanie týka 11. O začatí konania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, iných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov z ČĽR a združenie výrobcov (združenie výrobcov papiera), zástupcov príslušnej krajiny, známych dovozcov a známych používateľov. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. 12. Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky. Na to, aby Komisia rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia a ich známe združenia výrobcov papiera, všetci výrobcovia z Únie a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom (vymedzeným v bode 2.1) za obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009, ako je uvedené v oznámení o začatí konania. Konzultované boli aj orgány v ČĽR. 13. Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (51), dve skupiny čínskych vyvážajúcich výrobcov poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do vzorky. Na základe uvedeného sa dospelo k názoru, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nie je výber vzorky potrebný. 14. Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (53), bolo prijaté rozhodnutie, že v prípade výrobcov z Únie výber vzorky nie je potrebný. 15. Ako je ďalej vysvetlené v odôvodnení (54), bolo prijaté rozhodnutie, že v prípade neprepojených dovozcov výber vzorky nie je potrebný. 16. Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania, konkrétne navrhovateľovi, iným známym výrobcom z Únie, známym vyvážajúcim výrobcom z ČĽR, združeniu výrobcov, zástupcom príslušnej krajiny, známym dovozcom a známym používateľom. 17. Vyplnené dotazníky a iné podania zaslali dve skupiny čínskych vyvážajúcich výrobcov, združenie navrhovateľov (európske združenie výrobcov bezdrevného papiera alebo „CEPIFINE“), štyria navrhovatelia – výrobcovia z Únie a jeden ďalší výrobca z Únie, 13 neprepojení dovozcovia a obchodníci, 5 používatelia a jedno združenie zástupcov tlačiarenského priemyslu. 18. Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch týchto štátnych orgánov a spoločností: 19. Vláda Čínskej ľudovej republiky 20. Ministerstvo obchodu, Peking, Čína 21. výrobcovia a združenia z Únie: 22. CEPIFINE, Brusel, Belgicko, 23. Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgicko, 24. LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Taliansko, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francúzsko a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španielsko), Barcelona, Španielsko, 25. Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Taliansko a s ňou prepojené spoločnosti Burgo Distribuzione srl, Miláno, Taliansko a Ebix sa, Barcelona, Španielsko, 26. Papierfabriek Scheufelen GmbH, Lenningen, Nemecko; 27. vyvážajúci výrobcovia v ČĽR 28. Sinar Mas Paper (Čína) Investment Co Ltd., holdingová spoločnosť Asia Pulp & Paper Group (ďalej len „APP“), 29. Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, mesto Ženjiang, provincia Jiangsu, ČĽR, 30. Gold Huašeng Paper (Sužou Industrial Park) Co., Ltd, mesto Sužou, provincia Jiangsu, ČĽR 31. Ningbo Žonghua Paper Co., Ltd, mesto Ningbo, provincia Žejiang, ČĽR, 32. Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, mesto Ningbo, provincia Žejiang, ČĽR. 33. Chenming Paper Group (ďalej len „Chenming“) 34. Šangdong Chenming Paper Holdings Limited, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR 35. Šouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, mesto Šouguang, provincia Šandong, ČĽR 36. Dovozcovia z Únie 37. Cartaria Subalpina, Turín, Taliansko, 38. Paperlinx, Northampton, Spojené kráľovstvo. 39. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie 40. Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). 41. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 42. Príslušný výrobok 43. Príslušným výrobkom je natieraný bezdrevný papier, ktorým môže byť papier alebo lepenka, natieraný na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch alebo v kotúčoch a s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa ISO 2470-1), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „NBP“), v súčasnosti zaradený pod kódy KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90. 44. NBP je vysokokvalitný papier a lepenka, ktoré sa bežne používajú na tlač materiálov na čítanie, ako napríklad časopisy, katalógy, výročné správy, ročenky. Príslušný výrobok zahŕňa listy aj kotúče vhodné na používanie v hárkových tlačiarenských strojoch (s rezačkami). Kotúče vhodné na používanie v hárkových tlačiarenských strojoch („kotúče na rezanie“) sa pred tlačou rozrezávajú na kusy, a považujú sa preto za nahraditeľné a priamo konkurujúce listom. 45. Príslušný výrobok nezahŕňa kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu – metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) – vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD). Na rozdiel od kotúčov používaných v hárkových tlačiarenských strojoch sa kotúče určené na kotúčovú tlač bežne vkladajú priamo do tlačiarenských strojov a pred tlačou sa nerozrezávajú. 46. Jedna strana tvrdila, že vymedzenie výrobku, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, je príliš úzke a že by malo zahŕňať aj kotúče NBP vhodné na kotúčovú tlač. Táto strana tvrdila, že kotúče na kotúčovú tlač a kotúče, na ktoré sa vzťahuje rozsah súčasného prešetrovania (kotúče na rezanie a listy), majú rovnaké základné technické a fyzikálne vlastnosti a nemožno ich odlíšiť. Okrem toho tvrdila, že oba typy sa používajú na vysokokvalitnú tlač, a preto sú do určitej miery zameniteľné. 47. Prešetrovaním sa však na rozdiel od uvedeného tvrdenia potvrdilo, že papier používaný na kotúčovú tlač a papier používaný na hárkovú tlač majú v skutočnosti rozdielne technické a fyzikálne vlastnosti, ako napríklad vlhkosť a tuhosť. Prešetrovaním sa ďalej potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v odôvodnení (18) majú výlučne kotúče vhodné na kotúčovú tlač. V dôsledku týchto rozdielov nemožno papier používaný na kotúčovú tlač a papier používaný na hárkovú tlač používať v rovnakých typoch tlačiarenských strojov, a preto nie sú zameniteľné. Je potrebné poznamenať, že všetky strany uznali, že tieto dva typy papiera sú odlišné, pokiaľ ide o ich povrchovú pevnosť a pevnosť v ťahu. 48. Uvedená strana okrem toho tvrdila, že zákazníci považujú NBP vo forme listov, kotúčov na rezanie a kotúčov na kotúčovú tlač za ten istý trh, a preto sú distribučné kanály rovnaké. Odlišné technické vlastnosti sa odrážajú iba v miernych cenových rozdieloch medzi týmito skupinami výrobkov. 49. Prešetrovaním sa však preukázalo, že tieto dva typy kotúčov sú nezameniteľné aj z ekonomického hľadiska, keďže kotúče na kotúčovú tlač sa používajú na veľkoobjemovú tlač a obvykle sa vyrábajú na objednávku a vyžadujú presne načasovanú dodávku, sprostredkovatelia ich teda neskladujú, ale expedujú priamo koncovým používateľom, t. j. predávajú sa aj prostredníctvom iných distribučných kanálov ako kotúče používané na hárkovú tlač. Odlišný postup výroby a odlišné úspory z rozsahu v rámci procesu tlače sa odrážajú v značných cenových rozdieloch. 50. Je tiež potrebné poznamenať, že počas posudzovaného obdobia neboli z ČĽR dovezené žiadne kotúče určené na kotúčovú tlač. Takisto možno predpokladať, že je nepravdepodobné, že by sa tieto výrobky dovážali v budúcnosti, keďže nákup týchto výrobkov z veľkej vzdialenosti nie je ekonomicky uskutočniteľný z dôvodov uvedených v predchádzajúcom odôvodnení. 51. Na základe uvedeného sa tieto tvrdenia zamietli. 52. Tá istá strana tvrdila, že odolnosť proti vytrhávaniu nie je vhodnou technickou vlastnosťou na odlíšenie týchto výrobkov, pretože tento test je všeobecný a výsledky testu okrem toho môžu byť ovplyvnené vlhkosťou testovaného papiera. Táto strana ďalej tvrdila, že na základe niektorých ďalších testov vykonaných v jej vlastnom laboratóriu týkajúcich sa merania odolnosti kotúčov na kotúčovú tlač proti vytrhávaniu vyrábaných v Únii možno vidieť, že tieto výrobky nepatria do súčasného vymedzenia výrobku, čím sa preukazuje, že kritérium „odolnosti proti vytrhávaniu“ nie je vhodné na odlíšenie NBP na kotúčovú tlač od NBP používaného na hárkovú tlač. Na základe týchto dôkazov uvedená strana tvrdila, že vylúčenie kotúčov na kotúčovú tlač bolo vykonané svojvoľne. 53. V súvislosti s tvrdením, že vlhkosť papiera môže ovplyvniť výsledky testu podľa testovacej normy ISO 3783:2006, nebol predložený žiadny dôkaz. 54. Výsledky testov predložené vyvážajúcim výrobcom pozostávali zo zhrnutia výsledkov testov vykonaných v jeho vlastnom laboratóriu. Čo je však najdôležitejšie, výsledky neboli sprístupnené na inšpekciu a pripomienkovanie ostatným zainteresovaným stranám, najmä odvetviu Únie, pričom vyvážajúci výrobca napriek opakovaným výzvam nepredložil ani zmysluplné zhrnutie, ktoré by nebolo neverejné. 55. Po zverejnení vyvážajúci výrobca neposkytol žiadne podrobnejšie informácie, ktoré by pomohli posúdiť spoľahlivosť testu. Keďže boli vypracované iba neverejné verzie tohto testu, spoločnosti, ktorých kotúče na kotúčovú tlač boli údajne testované, sa k výsledkom testu nemohli vyjadriť. Komisia preto nemohla objektívne zhodnotiť spoľahlivosť a správnosť predložených výsledkov testu, a tým ich adekvátnosť na účely prešetrovania. Na základe faktov dostupných Komisii sa objektívnosť a spoľahlivosť testu považujú za nedostatočné, keďže predložené informácie dôverného charakteru nemohli byť porovnané so žiadnymi spoľahlivými zdrojmi. 56. Po zverejnení zistení prešetrovania ten istý vyvážajúci výrobca predložil výsledky ďalšieho testu uskutočneného v jeho mene externým skúšobným laboratóriom a znovu zdôraznil, že NBP použité na kotúčovú tlač boli z rozsahu prešetrovania vynechané svojvoľne. V skúšobných protokoloch bolo uvedené, že odolnosť proti vytrhávaniu bola meraná na 25 vzorkách kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré laboratóriu poskytol vyvážajúci výrobca a ktoré identifikoval ako papierové vzorky vyrobené výrobcami v Únii. Podľa tejto správy, žiadny z papierov nesplnil obidve kritériá stanovené v odôvodnení 18. 57. Posúdenie skúšobného protokolu odhalilo jednak, že protokol poskytnutý externým laboratóriom sa vzťahoval najmä na výrobky, pre ktoré boli tieto výsledky irelevantné, keďže drvivá väčšina testovaných vzoriek v skutočnosti neboli kotúče na kotúčovú tlač, a takisto, že zo skúšobného protokolu týkajúceho sa výrobkov, ktoré neboli dostatočne identifikované, sa nedalo stanoviť či bol testovaný papier určený na hárkovú tlač alebo kotúčovú tlač, keďže značka papiera uvedená v protokole existuje v obidvoch formátoch. Okrem toho skúšobný protokol neposkytol žiadne záruky, že uvedené vzorky kotúčov boli v skutočnosti vzorkami, ktoré boli testované. 58. V odpovedi na skúšobný protokol zaslaný externým laboratóriom, navrhovateľ poskytol výsledky testovania vykonané jedným z výrobcov z Únie na rovnakých vzorkách kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré boli údajne testované externým laboratóriom. Tento test ukázal odlišné výsledky. Navrhovateľ prisúdil rozdiely možným odlišným testovacím podmienkam a teda možný nesúlad s normou ISO 3783:2006, t. j. normou podľa ktorej by sa mala odmerať odolnosť proti vytrhávaniu uvedená v odôvodnení (16) predbežného nariadenia. 59. Po zverejnení konečných zistení, vyvážajúci výrobca spochybnil objektívnosť Komisie pri zamietnutí výsledkov testu externého laboratória. Tvrdil, že skúšanie bolo vykonané naslepo nezávislým expertom a v súlade s príslušnou normou ISO. Poskytol prísažné vyhlásenie manažéra, v ktorom vysvetľuje proces získania vzoriek použitých pri testovaní s cieľom dokázať nezávislosť, správnosť a reprezentatívnosť testovania. 60. Po prvé, objektívnosť protokolu o teste externého laboratória nebola Komisiou nikdy spochybnená a z tohto hľadiska je irelevantné, že testovanie vykonalo naslepo. Na druhej strane boli vyjadrené pochybnosti ohľadom výberu a pôvodu vzoriek a nie samotného testu. Argumenty vyvážajúceho výrobcu nevyvrátili tieto pochybnosti, keďže neboli komplexné a jasné vo viacerých aspektoch, napr. tvrdil, že zahrnutie výrobkov iných ako kotúčov na kotúčovú tlač, bolo spôsobené administratívnymi chybami, prípadne vinou dodávateľov, ktorí mohli dodať nesprávne vzorky. 61. Keďže nebol jasne uvedený zdroj ani vzorky údajne testovaných výrobkov a výsledky testovania odlišných strán si odporovali, dospelo sa k názoru, že predložený protokol o teste externého laboratória, konajúceho v mene čínskeho vyvážajúceho výrobcu presvedčivo nepreukázal, že test odolnosti nebol vhodný na rozlíšenie medzi NBP vhodným na kotúčovú tlač na jednej strane a NBP použitým na hárkovú tlač. Následne protokol o teste nepreukázal, že NBP použitý na kotúčovú tlač bol z rozsahu prešetrovania vynechané náhodou. 62. Pokiaľ ide o význam odolnosti proti vytrhávaniu ako rozlišovacieho kritéria pre kotúče vhodné na kotúčovú tlač, pripomína sa, že vo vymedzení výrobku sa dve skupiny výrobkov od seba odlišujú na základe, okrem iného, konečného použitia výrobkov, t. j. či je výrobok vhodný na používanie na kotúčovú tlač alebo na hárkovú tlač, podľa okrem iného charakteristiky odolnosti proti vytrhávaniu. Navyše je potrebné poznamenať, že odolnosť proti vytrhávaniu je len jedna z charakteristík, ktoré odlišujú NBP vhodné na kotúčovú tlač od NBP používaných na hárkovú tlač; v uvedených odôvodneniach 18 a 20 sú stanovené dodatočné kritériá, ktoré príslušný vyvážajúci výrobca nenapadol. Jedna strana tvrdila, že vlhkosť definovaná v odôvodnení 20 nebola jasnou základnou charakteristikou na rozlíšenie výrobkov. Počas prešetrovania však ostatné strany v tejto súvislosti vyslovili rozdielne tvrdenia. V každom prípade bolo zistené, že tuhosť a odolnosť proti vytrhávaniu sú najrelevantnejšie faktory. 63. Navrhovateľ potvrdil, že, niektoré kotúče, ktoré úplne nespĺňajú všetky kritériá na odolnosť proti vytrhávaniu stanovené v uvedenom odôvodnení 18, by stále mohli byť použité na kotúčovú tlač. Avšak je stále presvedčený o tom, že odolnosť proti vytrhávaniu je jediným testom, ktorý je s istotou schopný identifikovať, že kotúč je vhodný na kotúčovú tlač, t. j. ak kotúč spĺňa kritériá na odolnosť proti vytrhávaniu už uvedeného odôvodnenia 18, je to určite kotúč na kotúčovú tlač. 64. Na potvrdenie uvedených tvrdení o odolnosti proti vytrhávaniu sa vyvážajúci výrobca odvolal na argumenty, ktoré predložil výrobca z Únie – jeden z navrhovateľov – v prípadoch antidampingových a antisubvenčných prešetrovaní v USA, na základe ktorých sa údajne potvrdilo, že kotúče na kotúčovú tlač nie je možné odlíšiť vykonaním testu odolnosti proti vytrhávaniu ani nijakým iným meraním. 65. Navrhovateľ tvrdenia vyvážajúceho výrobcu spochybnil a v rozpore s týmito tvrdeniami uviedol, že práve z konaní v USA vyplynulo jasné odlíšenie kotúčov na kotúčovú tlač z NBP. 66. Po prvé, by sa malo poznamenať, že vyhlásenia, na ktoré sa vyvážajúci výrobca odvolával, pochádzajú z prešetrovaní vedených v iných jurisdikciách a s inými zúčastnenými stranami, ako sú strany v tomto konaní a teda nie sú relevantné. Po druhé, americké orgány došli v spomínaných prešetrovaniach k záveru, že bolo jednoznačne možné rozlíšiť medzi NBP používaným na hárkovú tlač a kotúčmi, ktoré sa dajú použiť na kotúčovú tlač. Kotúče na rezanie boli považované za polotovar, kým kotúče na kotúčovú tlač sa nepovažovali za príslušný výrobok. Americké orgány jasne nevymedzili kotúče na kotúčovú tlač vo svojom vymedzení výrobku. Z tohto dôvodu nebolo v uvedených prešetrovaniach kritérium odolnosti proti vytrhávaniu pre vymedzenie výrobku relevantné. 67. Na základe uvedených pripomienok, bola technická charakteristika „odolnosti proti vytrhávaniu“ potvrdená ako spoľahlivá charakteristika na opísanie NBP vhodného na kotúčovú tlač. 68. Predložené pripomienky tiež odhalili, že existujú kotúče na kotúčovú tlač, ktoré môžu byť použité na kotúčovú tlač, aj keď plne nespĺňajú všetky kritériá odolnosti proti vytrhávaniu. Z tohto dôvodu sa považovalo za potrebné lepšie vymedziť pojem kotúčov vhodných na kotúčovú tlač. 69. V snahe získať ďalšie kritérium rozlíšenia kotúčov na kotúčovú tlač, ktoré nespĺňajú úplne všetky kritériá odolnosti proti vytrhávaniu, navrhovateľ navrhol, aby kotúč, ktorý úplne nevyhovuje testu odolnosti proti vytrhávaniu, a má veľkosť dutinky menšiu ako 80 mm, by sa mal považovať za kotúč na kotúčovú tlač. 70. Čínska vláda a vyvážajúci výrobca tvrdili, že doplnenie veľkosti dutinky ako nového prvku vo vymedzení výrobku predstavovalo revíziu vymedzenia kotúčov na kotúčovú tlač a teda príslušného výrobku. Tiež tvrdili, že vnútorná veľkosť dutinky nie je vhodným kritériom, keďže existujú kotúče na kotúčovú tlač, ktorých veľkosť dutinky je väčšia ako 80 mm a kotúče na rezanie, ktorých veľkosť dutinky je menšia ako 80 mm. 71. Komisia sa snažila lepšie vymedziť a objasniť pojem kotúčov vhodných na kotúčovú tlač, s cieľom lepšie rozlíšiť medzi príslušným výrobkom a ostatnými výrobkami, tiež s cieľom minimalizovať možnosť obísť opatrenia. Predložené dôkazy týkajúce sa vhodnosti veľkosti dutinky ako alternatívneho kritéria vo vymedzení však preukázalo, že toto kritérium viedlo k možnému vylúčeniu príslušného výrobku, t. j. kotúčov na rezanie s veľkosťou dutinky menšou ako 80 mm z opatrení. Preto sa od tohto kritéria vymedziť kotúče vhodné na kotúčovú tlač upustilo. 72. Uvedené skutočnosti nijakým spôsobom nespochybňujú spoľahlivosť metódy, podľa ktorej sú kotúče vhodné na kotúčovú tlač vylúčené z rozsahu prešetrovania tak, ako to tvrdila skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov. 73. Počas prešetrovania niektoré strany takisto tvrdili, že by sa viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka (v zmysle definície v nasledujúcom odôvodnení) mali vylúčiť z rozsahu prešetrovania. Tvrdili, že viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka majú odlišné fyzikálne vlastnosti, ako napríklad viac vrstiev, väčšiu tuhosť a menšiu hustotu, a že konečné použitie týchto výrobkov je odlišné, pretože sa obyčajne používajú na výrobu škatúľ a obalov. Tieto strany napokon uviedli, že jednovrstvový a viacvrstvový papier a lepenku možno jednoducho rozlíšiť na základe ich fyzického vzhľadu. 74. Viacvrstvový papier a viacvrstvová lepenka sú podľa definície vo vysvetlivkách k podpoložke 4805 harmonizovaného systému výrobky získané lisovaním dvoch alebo viacerých vrstiev vlhčenej celulózy, z ktorých má aspoň jedna odlišné vlastnosti ako tie ostatné. Tieto rozdiely môžu vyplývať z vlastností použitej celulózy (napr. recyklovaný odpad), výrobnej metódy (napr. mechanická alebo chemická), alebo ak majú celulózy rovnaké vlastnosti a boli vyrobené rovnakou metódou aj z fázy spracovania (napr. nebielená, bielená alebo farbená). 75. Prešetrovaním sa preukázalo, že viacvrstvový papier a lepenka majú skutočne niektoré odlišné fyzikálne a technické vlastnosti; konkrétne obsahujú niekoľko vrstiev celulózy, ktoré spôsobujú väčšiu pevnosť. Viacvrstvový papier a lepenka sa vyrábajú odlišnými výrobnými metódami, ktoré si vyžadujú odlišné papierenské stroje ako stroje používané na výrobu NBP, pretože v procese výroby sa niekoľko vrstiev celulózy lisuje do jediného výrobku. Na záver treba povedať, že viacvrstvový papier a lepenka slúžia v porovnaní s NBP, ktorý sa používa na vysokokvalitnú tlač reklamných materiálov, časopisov atď., na odlišné účely (najmä balenie). Viacvrstvový papier a lepenka v zmysle definície v odôvodnení 47 sa preto nepovažujú za príslušný výrobok. V dôsledku toho sa uvedené kódy KN, ktoré sa vzťahujú na dovoz viacvrstvového papiera a viacvrstvovej lepenky vylučujú z rozsahu prešetrovania. 76. Napokon jeden čínsky výrobca tvrdil, že takzvaná „lepenka“ by sa mala vylúčiť z rozsahu prešetrovania, pretože nespadá do definície bezdrevného papiera (natieraného alebo nenatieraného) z dôvodu údajných rozdielov v hmotnosti, hrúbke a pevnosti. Zistilo sa, že pojem „lepenka“ sa bežne používa pre papier obsahujúci látky s vysokou hustotou, pričom tento papier je obvykle ťažší, t. j. „lepenka“ je všeobecne definovaná ako papier s gramážou viac ako 224 g/m2. Prešetrovaním sa však zistilo, že rozdiel v hmotnosti nemá významný vplyv na zostávajúce fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia, na základe čoho by bolo možné odlíšiť lepenku od príslušného výrobku. Takisto je potrebné poznamenať, ako je uvedené v odôvodnení 16, že NBP s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, bol výslovne zahrnutý do definície príslušného výrobku. Lepenka sa preto považuje za príslušný výrobok. 77. Podobný výrobok 78. Zistilo sa, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. 79. VÝBER VZORKY 80. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR 81. Iba dve skupiny vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa prihlásili a odpovedali na žiadosť o poskytnutie údajov týkajúcich sa výberu vzorky uvedenú v oznámení o začatí konania. Jedna skupina (Chenming) predstavuje dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov, kým druhá skupina (APP) predstavuje štyroch prepojených vyvážajúcich výrobcov. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvoria celkový vývoz príslušného výrobku z ČĽR do Únie. Za týchto okolností sa Komisia rozhodla, že výber vzorky pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nie je potrebný. 82. Zistilo sa, že dvaja zo štyroch prepojených vyvážajúcich výrobcov v skupine APP vyrábajú iba viacvrstvovú lepenku uvedenú v odôvodnení 47. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že sa dospelo k záveru, že viacvrstvová lepenka by sa mala vylúčiť z vymedzenia výrobku, ktorý je predmetom súčasného prešetrovania. Zároveň treba pripomenúť, že viacvrstvová lepenka bola vylúčená z vymedzenia výrobku aj v paralelnom antidampingovom konaní. Preto sa dospelo k záveru, že prebiehajúce prešetrovanie sa nebude týkať dvoch prepojených vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa zistilo, že vyrábajú iba viacvrstvovú lepenku. Závery uvedené v tomto dokumente preto nevychádzajú z nimi predložených informácií a údajov. 83. Výber vzorky výrobcov z Únie 84. Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na to, že v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania sa prihlásili iba štyria výrobcovia z Únie, sa rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. Uvedení štyria výrobcovia sa považovali za reprezentujúcich (tvoriacich 61 % celkovej výroby) odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 372. Informácie poskytnuté týmito štyrmi spoločnosťami boli overené na mieste a použili sa na mikroukazovatele, ako je vysvetlené v odôvodnení 386. 85. Výber vzorky neprepojených dovozcov 86. Vzhľadom na možný veľký počet dovozcov sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 27 základného nariadenia uvažovalo v prípade dovozcov o výbere vzorky. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. 87. SUBVENCOVANIE 88. Predbežné poznámky 89. Treba pripomenúť, že ako čínska vláda, tak aj štyria čínski vyvážajúci výrobcovia predložili vyplnené dotazníky a súhlasili s kontrolami na mieste, ktoré mali overiť pravdivosť ich odpovedí. 90. Pokiaľ ide o čínsku vládu, Komisia po doručení vyplneného dotazníka čínskou vládou zaslala čínskej strane tri písomné upozornenia o nedostatkoch a list predchádzajúci overovaniu. Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na prípravu a odoslanie námietok vždy, keď o to bola požiadaná a keď to uznala za opodstatnené. Čínskej vláde bolo skutočne v dostatočnej miere umožnené predĺženie konečných termínov, t. j. dvojtýždňové predĺženie lehoty na vyplnenie dotazníka, ktoré tak celkovo predĺžilo lehotu na vyplnenie dotazníka na 49 dní, ako aj tri týždne na odpoveď na prvé písomné upozornenie o nedostatkoch, ktorým sa konečná lehota predĺžila na 40 dní. 91. Pred overovacou návštevou na mieste požiadala čínska vláda Komisiu o písomné zaslanie dodatočných informácií, konkrétne zoznamu všetkých otázok, ktoré mienila položiť v priebehu overovacej návštevy, ako aj zoznamu vládnych ministerstiev, ktoré sa návštevy na mieste mali zúčastniť. Bez týchto dokumentov by vraj Komisia nesplnila svoje záväzky, ktoré jej vyplývajú z pozície prešetrovateľa v zmysle dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „dohoda SVO“), a predovšetkým tých, ktoré sú obsahom článku 8 prílohy VI. Čínska vláda zároveň namietla, že by pre nedostatok týchto informácií nebola schopná zaručiť výsledok overovania. 92. Komisia zdvorilo odmietla žiadosť čínskej vlády. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia splnila všetky príslušné podmienky vyplývajúce z článku 8 prílohy VI k dohode SVO, ako aj z článku 26 základného nariadenia. Čínskej vláde bol zaslaný podrobný list predchádzajúci overovaniu potvrdzujúci program (každodenný rozpis dní a skupín subvenčných schém, ktoré sa majú prediskutovať) a vyžadujúci prítomnosť orgánov zodpovedných za príslušné schémy a úradníkov zapojených do prípravy pripomienok čínskej vlády. Komisia pred overovacími návštevami vysvetlila, že len čínska vláda vie, ktoré orgány sú zodpovedné za prešetrované schémy, ako aj to, ktorí úradníci sú najviac kompetentní zúčastniť sa na overovaní a odpovedať na otázky. Pokiaľ ide o zoznam samotných otázok, Komisia pred overovacou návštevou i počas nej vysvetlila, že takýto zoznam nepožaduje WTO ani legislatíva EÚ a že cieľom tohto prešetrovania je overiť odpovede čínskej vlády v dotazníku a príslušné dodatočné pripomienky, a preto sa overovanie bude riadiť štruktúrou týchto dokumentov. Komisia sa tiež snažila získať a objasniť ďalšie informácie potrebné pre prebiehajúce konanie, ale konkrétne otázky v tomto kontexte záviseli od odpovedí čínskej vlády na počiatočné overovanie jej odpovedí. Čínska vláda bola tiež pred overovacou návštevou informovaná, že neochota poskytnúť potrebné informácie alebo snažiť sa pomáhať prešetrujúcemu orgánu pri overovaní informácií a údajov potrebných na účely konania môžu vážne narušiť proces prešetrovania. Čínskej vláde boli tiež pripomenuté dôsledky ustanovení článku 28 základného nariadenia. 93. Počas overovacej návštevy na čínskom ministerstve obchodu v Pekingu sa Komisia snažila overiť informácie poskytnuté na základe podkladov použitých na prípravu odpovede čínskej vlády, podľa ustanovení článkov 11 a 26 základného nariadenia. Počas tohto overovania Komisia predčasne dospela k záveru, že nedostatok dostupných informácií a podkladov neumožňuje náležité overovanie odpovedí v dotazníku. Okrem toho niektoré informácie neboli vôbec predložené, aj keď boli konkrétne vyžiadané a niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. 94. Čínska vláda tvrdila, že prešetrujúci orgán by mal primeraným spôsobom určiť nakoľko je informácia potrebná, aby to neviedlo k zneužitiu právomocí. Tiež tvrdila, že aj keď sa informácia nepovažuje za ideálnu vo všetkých aspektoch, mala by sa brať do úvahy. Na základe uvedených argumentov čínska vláda namietla, že spolupracovala v rámci svojich najlepších schopností a možností a že dotazník bol kompletne vyplnený. Čínska vláda sa tiež vyjadrila, že overovacia návšteva bola zle naplánovaná, keďže v liste predchádzajúcom overovaniu nebolo jasne uvedené, čo sa bude overovať a Komisia nevykonala osobitné overovacie návštevy v každej z vládnych inštitúcií. Takisto namietla, že Komisia jej spôsobila neprimeranú záťaž a požadovala nepodstatné a nepotrebné informácie. 95. V súvislosti s plánom overovacej návštevy treba pripomenúť, že čínska vláda súhlasila s načasovaním a plánovaním návštevy a miesta. Diskusie o čase overovacej návštevy prebehli v auguste 2010. Komisia spočiatku navrhovala, aby overovacia návšteva prebehla prvý októbrový týždeň roku 2010 a následne na základe čínskych žiadostí zmenila svoj návrh dvakrát, prvýkrát na druhý októbrový týždeň roku 2010 a nakoniec na tretí októbrový týždeň roku 2010. Neexistuje žiadny dôvod na akýkoľvek podnet týkajúci sa plánovania overovacích návštev, keďže Komisia urobila všetko preto, aby vyhovela každej riadne odôvodnenej požiadavke čínskej strany. Vzhľadom na požadované informácie je potrebné poznamenať, že čínska vláda nikdy nespochybnila formát dotazníka alebo spôsob, akým boli informácie požadované. Čínske ministerstvo obchodu v mene čínskej vlády predložilo vyplnený dotazník a následné námietky. Komisia požadovala informácie potrebné na to, aby sa dospelo k reprezentatívnemu zisteniu a aj v priebehu prešetrovania požadovala rovnaké údaje a informácie a žiadala od čínskej vlády vysvetlenia predložených informácií a ich vplyvu na prešetrované subvenčné schémy. 96. Špecifické schémy 97. Na základe informácií uvedených v podnete a v odpovediach na dotazník Komisie boli prešetrené tieto schémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády: I) Preferenčné pôžičky výrobnému odvetviu natieraného papiera II) Programy týkajúce sa dane z príjmu: - preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sa považujú za podniky s vyspelými alebo novými technológiami - preferenčné daňové politiky pre výskum a vývoj - daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky III) Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla: - výnimky z platenia DPH a cla na dovážané zariadenia - zníženie DPH na zariadenie vyrábané na domácom trhu - oslobodenie od mestských daní na údržbu a výstavbu a od príplatkov na vzdelávanie pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou IV) Grantové programy: - známe značky - osobitné fondy na podporu zahraničného hospodárskeho a obchodného rozvoja - pomoc spoločnostiam, ktoré sú účastníkmi antidampingových konaní - fond obnovy technológie mestskej oblasti Šouguang - fond priemyselného parku Sužou týkajúci sa práv duševného vlastníctva - Subvencie z Fondu vyspelého priemyselného rozvoja - cena priemyselného parku Sužou za udržanie rastu - osobitný fond na čistenie znečistenej vody jazera Taihu v provincii Jiangsu - osobitné fondy na úspory energie priemyselného parku Sužou - osobitný fond mestskej správnej oblasti Sužou na zníženie celkových emisií najvýznamnejších znečisťujúcich látok na mestskej úrovni - subvencovanie šetrenia vodou a zníženia emisií - cena ochrany životného prostredia Úradu na ochranu životného prostredia pre oblasť Sužou - cena za úspory energie v oblasti Šouguang V) Vládou poskytovaný tovar a služby za nižšiu než primeranú odplatu („LTAR“) - poskytovanie práv na užívanie pozemkov - poskytovanie chemikálií na výrobu papiera - poskytovanie elektriny - Preferenčné pôžičky výrobnému odvetviu natieraného papiera a) Úvod 98. Čínski výrobcovia príslušného výrobku mali údajne prospech z pôžičiek s nízko úročenými úvermi, poskytovanými bankami spojenými s vládnou politikou a štátom vlastnenými komerčnými bankami (ďalej len „ŠKB“) v súlade s politikou čínskej vlády, ktorej účelom je poskytovať finančnú pomoc s cieľom podnecovať a podporovať rast a rozvoj papierenského priemyslu. Ako ilustrujú príklady päťročných plánov a priemyselnej politiky, bankový systém poskytoval výrobnému odvetviu papiera preferenčné finančné iniciatívy. b) Použitie dostupných informácií 99. Na základne informácií uvedených v podnete Komisia preskúmala bankové pôžičky pre výrobné odvetvie natieraného papiera. V tomto ohľade sa považovalo za potrebné požiadať čínsku vládu, aby v odpovediach na dotazník a v následných pripomienkach uviedla konkrétne informácie a údaje o sérii vládnych plánov a projektov, ktorých cieľom je podnietiť a podporiť rozvoj papierenského priemyslu v Číne. Tieto plány a projekty boli: 100. 10. päťročný plán týkajúci sa hospodárskeho a sociálneho rozvoja obyvateľstva Číny (ďalej len „10. päťročný plán“) 101. „10. päťročný plán“ v papierenskom priemysle (ďalej len „plán výroby papiera“) 102. 10. päťročný plán a špeciálny plán na vytvorenie projektu integrácie národného lesného hospodárstva a papierenského priemyslu na rok 2010 (ďalej len „projekt integrácie“) 103. rozhodnutie Štátnej rady č. 40 o uverejnení a vykonávaní „dočasných ustanovení o podpore rozvoja priemyselnej štruktúry“(ďalej len „rozhodnutie č. 40“) 104. informačný katalóg oblastí týkajúci sa zmeny priemyselnej štruktúry (ďalej len„katalóg oblastí“) 105. pokyny pre 11. päťročný plán národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja na obdobie 2006 – 2010 (ďalej len „11. päťročný plán“) 106. obežník Štátnej rady o realizácii hlavných cieľov (11. päťročného plánu) a rozdelení úloh (ďalej len „obežník o vykonávaní 11. päťročného plánu“) 107. politika rozvoja papierenského priemyslu na rok 2007 (ďalej len „plán výroby papiera na rok 2007“) 108. plán rozvoja provincie Guandong 109. 11. päťročný plán mesta Žanjiang 110. 11. päťročný plán mestskej správnej oblasti Jining 111. Čínska vláda poskytla iba časť požadovaných informácií týkajúcich sa plánov. Len dva z požadovaných plánov boli poskytnuté ako úplné t. j. v čínskej verzii spolu s anglickým prekladom (rozhodnutie č. 40 a informačný katalóg oblastí týkajúci sa zmeny priemyselnej štruktúry). V prípade troch regionálnych plánov, ktoré Komisia pôvodne požadovala, čínske orgány namietli, že nie sú relevantné, keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sa v týchto regiónoch nenachádzajú. Preto ich ani neposkytli. Komisia to akceptovala, ale vyžiadala si rozvojové plány týkajúce sa oblastí (regióny, provincie, mestské správne oblasti), kde spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sídlia. Čínska vláda poskytla kópie 11. päťročného plánu provincie Jiangsu a 11. päťročného plánu provincie Šandong, avšak len v čínštine bez akéhokoľvek prekladu, dokonca ani len prekladu obsahu. V súvislosti s dvomi plánmi, ktoré neboli poskytnuté, sa čínska vláda vyjadrila, že sa týkajú obdobia medzi rokmi 2000 a 2005 a sú teda zastarané. Komisia to akceptovala. Ostatné plány boli poskytnuté len v čínštine (projekt integrácie, 11. obežník o vykonávaní 11. päťročného plánu, plán výroby papiera na rok 2007) spolu s obsahom v angličtine. Čínska vláda tvrdila, že požiadavky Komisie predstavovali prílišnú záťaž a že mala len obmedzené zdroje, a preto nemohla uvedené texty preložiť. 112. Vzhľadom na uvedené skutočnosti treba poznamenať, že Komisia si vyžiadala informácie, ktoré považovala za potrebné na prešetrovanie, keďže uvedené dokumenty boli identifikované v podnete. Komisia navyše opakovane zdôrazňovala, že je nutné poskytnúť požadované dokumenty v angličtine. V prípade takýchto dôležitých dokumentov ide o nevyhnutnosť, keďže len na základe obsahu nebolo možné určiť, ktorá časť dokumentu je podstatná pre prešetrovanie. Okrem toho plány poskytnuté v čínštine neboli obšírne a zdá sa, že kópie príslušnej dokumentácie v angličtine pochádzajú buď z nezávislých zdrojov (právne firmy, ktoré sa špecializujú na čínske právo), alebo z antisubvenčných prešetrovaní, ktoré v Číne vykonali Spojené štáty americké (ďalej len „USA“). 113. Komisia mala teda možnosť overiť len tieto dokumenty: rozhodnutie č. 40, katalóg oblastí a plán výroby papiera na rok 2007, ktorého anglická verzia bola súčasťou podnetu a ktorú poskytol aj vyvážajúci výrobca. 114. S cieľom prešetriť mieru vládnej intervencie na čínskom finančnom trhu a získať potrebný prehľad o finančnom sektore v ČĽR si Komisia vyžiadala informácie o percentuálnom podiele, ktorým vláda vlastní vo finančných inštitúciách, ako aj o počte/percentuálnom podiele pôžičiek udelených bankami s majetkovou účasťou štátu. Čínska vláda tvrdila, že nemá k dispozícii žiadne záznamy o akciovom podiele v bankách, napriek tomu, že v článku 61 zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) je stanovené, že banky podávajú správy s týmito údajmi „ bankovému regulačnému orgánu Štátnej rady a Čínskej národnej banke “. Pokiaľ ide počet/percentuálne podiely pôžičiek udelených štátnymi bankami, čínska vláda potvrdila, že aj keď sa príslušné údaje uchovávajú, nemôžu byť poskytnuté. Komisia navyše uľahčila čínskej vláde prácu tým, že požiadavku na informácie o percentuálnom podiele, ktorý vláda vlastní vo finančných inštitúciách obmedzila len na také finančné inštitúcie, ktoré poskytovali pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Avšak čínska vláda neposkytla ani príslušné údaje týkajúce sa tohto obmedzeného segmentu finančných inštitúcií podnikajúcich v Číne. 115. S cieľom prešetriť úverové politiky čínskych bánk (t. j. metódy používané v súvislosti so stanovovaním miery úrokových sadzieb, s posudzovaním pôžičiek atď.) bola čínska vláda požiadaná, aby poskytla informácie týkajúce sa politík, ktoré uplatňujú príslušné štátne orgány, konkrétne Čínska národná banka a Komisia pre reguláciu bánk. Čínska vláda neposkytla žiadne príslušné údaje o úverovej politike. Čínska národná banka neposkytla žiadny dokument, nariadenie alebo pokyny adresované bankovému systému, aby zdôvodnila svoju úlohu pri stanovovaní úrokových sadzieb a svoj vzťah k bankovému systému. Okrem toho napriek výslovnej žiadosti nebolo poskytnuté žiadne vysvetlenie, pokiaľ ide o uplatňovanie zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) a najmä článkov 34, 38 a 39, ktorými sa stanovujú základné pravidlá riadenia pôžičiek a ostatných aktivít obchodných bánk. 116. S cieľom prešetriť úverové politiky čínskych bánk, ktoré počas OP poskytovali úvery spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, Komisia požiadala čínsku vládu o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami, ktoré poskytli úvery spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, aby overila informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu NBP v Číne. Čínska vláda tvrdila, že z jej pozície nebolo možné takýmto spôsobom zasiahnuť do chodu štátom vlastnených bánk a tieto stretnutia sprostredkovať. Preto neboli od čínskych bánk zozbierané žiadne dôkazy či áno alebo nie, a ak áno, tak ako tieto banky vyhodnocujú úverové riziko pri poskytovaní pôžičiek. 117. Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu bolo nevyhnutné, popri zohľadnení príslušných dokumentov čínskej vlády predložených inými stranami, využiť informácie zo sekundárnych zdrojov, vrátane podnetu a verejne dostupných informácií z internetu. Čínska vláda napadla použitie dostupných faktov, ale neposkytla žiadne ďalšie nové dôkazy. 118. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia boli tiež požiadaní o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami, ktoré poskytli im úvery počas OP, aby sa overili informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu NBP v Číne. K takýmto stretnutiam však nedošlo. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tlmočili opakované žiadosti Komisie o stretnutie, ale príslušné banky odmietli na prešetrovaní spolupracovať. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia boli oboznámení s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu sa považovalo za nevyhnutné založiť akékoľvek zistenia súvisiace s pôžičkami poskytovanými bankami spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom na dostupných faktoch. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia napadli použitie dostupných faktov, ale neposkytli žiadne ďalšie nové dôkazy. 119. Jeden čínsky vyvážajúci výrobca bol požiadaný, aby poskytol konkrétne informácie týkajúce sa konkrétnej dohody o reštrukturalizácii dlhu s tromi čínskymi bankami. Uvedený vyvážajúci výrobca odmietol poskytnúť potrebné informácie. Z tohto dôvodu nebolo možné overiť zodpovedajúcu všeobecnú dohodu a s ňou súvisiace zmluvné pôžičky, ani špecifické body ako trvanie pôžičiek, splátkové kalendáre a úrokové sadzby. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol oboznámený s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 odsekmi 1 a 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nespoluprácu sa považuje za nevyhnutné založiť akékoľvek zistenia súvisiace s príslušnými pôžičkami poskytovanými bankami spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi na dostupných faktoch. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca napadol použitie dostupných faktov, ale neposkytol žiadne ďalšie nové dôkazy. c) Zistenia z prešetrovania i) Vládne intervencie vo finančnom bankovom systéme v súvislosti s prednostným udeľovaním pôžičiek papierenskému priemyslu. - Úloha vládnych plánov 120. Prešetrovaním sa zistilo, že existujú špecifické plány politiky týkajúce sa papierenského priemyslu. V plánoch sa uvádza, že výkonnosť papierenského priemyslu a implementácia osobitných politík (napr. vykonávacích dekrétov) týkajúcich sa plnenia cieľov týchto plánov sú podrobne monitorované štátnymi orgánmi. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že v špecifických plánoch politiky sú zakotvené prednostné pôžičky pre papierenský priemysel. 121. Z preskúmania rozhodnutia č. 40 a konkrétnej časti plánu výroby papiera na rok 2007 týkajúcej sa financovania jasne vyplynulo, že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu. 122. S odvolaním sa na rozhodnutie č. 40 treba poznamenať, že tento zákon je nariadením Štátnej rady – najvyššieho správneho orgánu v ČĽR – a je preto právne záväzný pre ostatné verejné subjekty, ako aj pre hospodárske subjekty. V uvedenom rozhodnutí sú priemyselné odvetvia rozdelené na „podporované, obmedzené a vylúčené projekty“. Spomínaný zákon je návodom k uplatňovaniu priemyselnej politiky, ktorý má spolu s informačným katalógom ukázať, akým spôsobom chce čínska vláda svojou politikou podporovať skupiny podnikateľských subjektov, resp. odvetvia ako napr. odvetvie papierenského priemyslu, ktoré sú v informačnom katalógu zaradené do kategórie „Podporované odvetvia“. So zreteľom na počet odvetví uvedených v kategórii „Podporované“ treba poznamenať, že ich je celkom 26, pričom tvoria iba určitý podiel čínskeho hospodárstva. Navyše len určitým činnostiam v rámci týchto 26 odvetví je pridelený štatút „podporovaného odvetvia“. V rozhodnutí č. 40 sa zároveň uvádza, že v zmysle článku 17 sú „podporované investičné projekty“ zvýhodnené formou určitých privilégií a stimulov (finančná podpora, výnimky z dovozného cla, výnimky z platenia DPH, daňové výnimky). Na druhej strane je rozhodnutím č. 40 prisúdené štátnym orgánom právo priamo zasiahnuť do regulácie trhu v prípade „obmedzených a vylúčených projektov“. Dokonca sa v článku 18 a 19 uvádza požiadavka na príslušný orgán zastaviť poskytovanie pôžičiek finančnými inštitúciami; zároveň sa v nich štátnemu správnemu orgánu pre cenotvorbu prikazuje zvýšiť cenu elektrickej energie a nariadiť dodávateľom elektriny prerušiť dodávku elektrickej energie pre „obmedzené a vylúčené projekty“. Z uvedeného je zrejmé, že rozhodnutím č. 40 sa všetkým hospodárskym inštitúciám určujú záväzné pravidlá v podobe usmernení o propagácii a podpore „podporovaných odvetví“, medzi ktoré patrí aj odvetvie papierenského priemyslu. 123. V súvislosti s plánom výroby papiera na rok 2007 treba poznamenať, že pre papierenský priemysel zavádza osobitné podmienky, oblasti smerovania a ciele. Jeho súčasťou je opis stavu, v ktorom sa čínsky papierenský priemysel nachádza (napr. počet podnikov, výroba, spotreba a vývoz, štatistiky týkajúce sa použitých surovín). Sú v ňom vytýčené politiky a ciele papierenského priemyslu vzhľadom na štruktúru odvetvia, použité suroviny, využívanie technológií a vybavenia, charakter výrobkov a organizačnú štruktúru výrobcov papiera. Zároveň sú v ňom stanovené „kritériá oprávnenosti“ v podobe požiadaviek na pomer aktív a pasív konkrétne pre papierenský priemysel, ďalej konkrétnych úverových ratingov pre papierenský priemysel a konkrétnych cieľov v rámci úspor z rozsahu, podielov na trhu, spotreby energií a vody, ktoré spoločnosti musia spĺňať alebo docieliť. Od spoločností sa vyžaduje vypracovanie rozvojových plánov vychádzajúcich z plánu výroby papiera na rok 2007. Zároveň sa v pláne nariaďuje miestnym provinciám a regiónom účasť na vykonávaní plánu, pričom investíciám a financovaniu papierenského priemyslu je venovaná celá jedna kapitola. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že v pláne sa jasne uvádza, že finančné inštitúcie nesmú poskytnúť pôžičku na žiadny projekt, ktorý nespĺňa všetky predpisy. Celkovo teda z preskúmaného textu, ako aj z vyjadrení vyplynulo, že plán výroby papiera na rok 2007 je špecifickým štátnym nástrojom zameraným na reguláciu papierenského priemyslu v Číne a nemožno ho vnímať inak ako nástroj povinnej priemyselnej politiky, ktorý musia príslušné zainteresované strany v Číne (štátne orgány, finančné inštitúcie a výrobcovia) vykonávať konkrétnym spôsobom. 124. Čínska vláda namietla, že plán výroby papiera na rok 2007 treba vnímať ako plán nezáväzných usmernení. Zároveň namietla, že v rovnakom kontexte nie je žiadny z vládnych plánov a projektov právne záväzný, a preto v rámci týchto plánov a projektov nie je možné udeliť žiadny finančný príspevok alebo výhodu. Napriek tomu je z jednoduchého prečítania plánu výroby papiera na rok 2007 a z uvedených konkrétnych opatrení zrejmé, že plán nemožno považovať za nezáväzné usmernenie. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v texte plánu výroby papiera na rok 2007 sa medzi iným uvádza „ politika priemyselného rozvoja je formulovaná na základe požiadaviek zdokonalenia reformy socialistickej trhovej ekonomiky a súvisiacich zákonov a nariadení, aby sa ustanovilo fungovanie transparentného trhu a pozitívneho rozvoja životného prostredia, vyriešili sa problémy rozvoja papierenského priemyslu a nasmeroval sa zdravý vývoj tohto výrobného odvetvia “. Vzhľadom na ostatné plány a projekty uvedené v odôvodnení 64 je potrebné poznamenať, že minimálne jeden odkazuje na vykonávací obežník 11. päťročného plánu. Je ťažké pochopiť, ako môže údajne nezáväzný dokument (vládny plán) obsahovať právne záväzný vykonávací akt (v tomto prípade obežník Štátnej rady). 125. Okrem toho je v článku 34 zákona č. 13 o komerčných bankách (z roku 2003) napísané, že banky „ udeľujú pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a riadiac sa štátnou priemyselnou politikou. “ V tomto konkrétnom prípade je štátnou priemyselnou politikou plán výroby papiera na rok 2007. Z tohto dôvodu je jediným logickým záverom fakt, že pôžičky prijaté výrobcami NBP od ŠKB podliehajú vládnym usmerneniam. 126. Preskúmaná bola aj úloha Štátnej komisie rozvoja a reforiem (ďalej len „ŠKRR“). Čínska vláda uviedla, že ŠKRR je agentúrou Štátnej rady, ktorá koordinuje makroekonomickú politiku a riadi vládne investície. Tento štátny orgán vydal okrem iného aj plán výroby papiera na rok 2007. Napriek tomu, že boli zvlášť vyžiadané, neboli predložené žiadne informácie o právnom rámci, ktorým bola ŠKRR zriadená a podľa ktorého funguje, ako napr. informácie o jej stanovách. Jediným argumentom čínskej vlády bolo, že Štátna rada ako najvyšší vládny správny orgán posiela inštrukcie, ktorými sa ŠKRR musí riadiť a že takéto informácie sú pre vyšetrovanie v každom ohľade irelevantné. Takýto argument nie je možné akceptovať. Stanovy orgánu, ktorý vydáva vládne plány sa považujú za relevantné pre prešetrovanie vzhľadom na skutočnosť, že v tomto konaní sú prešetrované vládne plány a projekty. Komisia chcela poznať aj dôvody prečo ŠKRR pravidelne zhromažďuje podrobné informácie poskytované spoločnosťami. Čínska vláda vysvetlila, že informácie mohli byť zhromaždené združeniami zástupcov priemyslu a inými verejnými zdrojmi. Napriek tomu existencia systematického mechanizmu zhromažďovania údajov spoločností použitých na tvorbu vládnych plánov a projektov potvrdzuje, že tieto plány a projekty sú považované za dôležitú súčasť štátnej priemyselnej politiky. 127. Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté finančnými inštitúciami v súvislosti s papierenským priemyslom musí zohľadňovať potrebu splnenia cieľov príslušných plánov politiky. Spoločnosti, ktoré sa na základe týchto konkrétnych plánov politiky dostali do kategórie „Podporované odvetvia“, sú v skutočnosti považované za spoločnosti s vysokým úverovým ratingom, a to priamo ovplyvňuje posudzovanie kredibility podľa čínskeho finančného systému. Okrem toho z preskúmania konkrétnej časti plánu výroby papiera na rok 2007 týkajúcej sa financií a z oznámenia o úverovom ratingu, ktoré poskytol jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, jasne vyplýva, že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu a spoločnosti majú vysoký úverový rating preto, že spĺňajú podmienky konkrétnych plánov politík. Je dôležité poznamenať, že konkrétne oznámenie o úverovom ratingu doručené v priebehu prešetrovania je priamym prepojením medzi pozitívnymi budúcimi perspektívami spoločnosti a existenciou plánov papierenskej politiky a splnením jej cieľov. Existujú dôkazy aj o tom, že štátne orgány monitorujú výkonnosť spoločností, keďže každoročne kontrolujú ich obchodné licencie a v tejto súvislosti si vedú finančné a výkonnostné štatistiky. Okrem toho na základe informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami existujú dôkazy aj o tom, že Čínska národná banka v súlade s ustanoveniami článku 9 nariadenia o registrácii a konzultácii bánk monitoruje situáciu s pôžičkami v spoločnostiach prostredníctvom ročných kontrol pôžičiek, ktoré spoločnosti dostanú za každý rok. 128. Všetky uvedené skutočnosti dokazujú prepojenie medzi konkrétnymi plánmi politík a financovaním papierenského priemyslu. - Vládne intervencie v bankovom sektore 129. Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, z prešetrovania vyplynulo, že dvom z nich boli vo väčšine prípadov automaticky udelené najnižšie možné úrokové sadzby v rámci limitov stanovených Čínskou národnou bankou, kým ďalší dvaja vyvážajúci výrobcovia ťažili z výraznej úpravy splátkového kalendára, ku ktorej došlo v roku 2008. Čínske štátom vlastnené banky v skutočnosti odkúpili všetky pôžičky splatné zahraničným bankám, pričom pôžičky s upraveným splátkovým kalendárom nepredstavovali značnú rizikovú prémiu v porovnaní s referenčnou úrokovou sadzbou Čínskej národnej banky. 130. Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že pre čínsky finančný trh sú vládne intervencie charakteristické, pretože väčšinu hlavných bánk vlastní štát. Čínske orgány poskytli len veľmi obmedzené informácie týkajúce sa akciových/majetkových podielov v čínskych bankách. Ako je uvedené ďalej, Komisia však napriek tomu zozbierala dostupné informácie s cieľom dospieť k reprezentatívnemu zisteniu. Pri vykonávaní analýzy skutočnosti, či sú banky subjektmi, ktorým je udelená vládna právomoc alebo vykonávajú vládne príkazy, Komisia skúmala informácie týkajúce sa nielen štátneho vlastníctva bánk, ale tiež iné charakteristiky ako napríklad prítomnosť zástupcov vlády v predstavenstve, vládnu kontrolu nad činnosťami, plnenie vládnych politík alebo záujmov, ako aj to, či boli tieto subjekty vytvorené štatutárne. 131. Z dostupných informácii sa dospelo k záveru, že štátne čínske banky ovládajú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi hráčmi na čínskom finančnom trhu; podľa výskumu Deutsche bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, podiel štátnych bánk môže predstavovať viac ako dve tretiny čínskeho trhu. Z tohto dôvodu bolo v prehodnotení obchodnej politiky Číny, vykonanom WTO uvedené, že „ vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora “.[5] Je dôležité poznamenať, 4 štátne banky (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Stavebná banka a Priemyselná a obchodná banka) predstavujú podľa všetkého viac ako polovicu čínskeho bankového sektora. Tzv. „politické banky“ (t. j. banky spojené so štátnou politikou) a ostatné štátne banky sú z viac ako 50 % vo vlastníctve štátu. Komisia tiež požadovala informácie týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v spomínaných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s papierenským priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa predstavenstva a valného zhromaždenia akcionárov, zápisnice z porád akcionárov/riaditeľov, národnosť akcionárov/riaditeľov, úverové politiky a posudzovanie rizík vzhľadom na pôžičky poskytované spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Napriek tomu čínska vláda ani banky takéto informácie neposkytli. Komisiu opätovne odkázali na informácie z výročných správ bánk, ktoré predložili. Avšak informácie uvedené vo výročných správach bánk neobsahovali (a nemohli obsahovať) požadovanú úroveň podrobnosti informácií. Komisia preto musela použiť informácie, ktoré boli k dispozícii. Na základe dostupných údajov dospela k záveru, že spomínané banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne. Príslušné údaje použité s cieľom dopracovať sa k uvedeným zisteniam sú získané z informácií poskytnutých čínskou vládou, výročných správ čínskych bánk, ktoré čínska vláda poskytla alebo sú verejne dostupné, ďalej z informácií z výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, z informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami a z informácií v podnete. Pokiaľ ide o zahraničné banky, nezávislé zdroje odhadujú, že predstavujú malú časť čínskeho bankového sektora, takže v úverových politikách zohrávajú zanedbateľnú úlohu, pričom z príslušných informácií vyplýva, že pravdepodobne tvoria len 1 % čínskeho trhu[6]. Príslušné verejne dostupné informácie tiež potvrdzujú, že čínske banky, najmä veľké komerčné banky sa stále spoliehajú na štátnych akcionárov a vládu, pokiaľ ide o obnovu kapitálu, ak dôjde k nedostatku kapitálovej primeranosti spôsobeného rastom úverov[7]. Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sú to väčšinou štátne banky. Na základe dostupných informácií sa v skutočnosti zistilo, že minimálne 13 z 19 oznámených bánk sú banky vo vlastníctve štátu vrátane dvoch politických bánk (Čínska exportná a importná banka a Čínska rozvojová banka) a veľkých komerčných bánk v Číne ako Poľnohospodárska banka Číny, Čínska banka, Čínska stavebná banka a Čínska priemyselná a obchodná banka. Aj v súvislosti s ostatnými štátnymi bankami, Komisia požadovala tie isté už uvedené informácie týkajúce sa vládnej kontroly a plnenia vládnych politík alebo záujmov v súvislosti s papierenským priemyslom. Opäť neboli poskytnuté žiadne podrobné informácie, pričom Komisia bola opäť odkázaná na informácie v príslušných výročných správach bánk, ktorých väčšina bola len v čínštine a bez prekladu do angličtiny. Avšak informácie uvedené vo výročných správach bánk nemohli poskytnúť požadovanú úroveň podrobnosti informácií. Čo sa týka politických bánk, prešetrovaním sa zistilo, ako je vysvetlené ďalej, že neexistujú žiadne jasné právne ustanovenia regulujúce ich úlohu a vzťah s vládou. Ale je tiež potrebné uviesť, že z vyhlásení čínskej vlády počas overovacích návštev na mieste sa zdá, že politické banky podporujú politiku vlády v Číne a ich činnosť nie je zameraná na zisk. Všetky uvedené body potvrdzujú, že spomínané banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne. 132. Komisia preskúmala rozdiel medzi politickými bankami (podľa dostupných informácií sú to Čínska exportná a importná banka, Čínska rozvojová banka a Poľnohospodárska rozvojová banka Číny) a štátnymi komerčnými bankami. Komisia si vyžiadala vysvetlenie rozdielu medzi týmito dvomi odlišnými typmi finančných inštitúcií. Čínska vláda sa vyjadrila, že v prípade politických bánk neexistujú žiadne právne ustanovenia v písomnej forme týkajúce sa regulácie ich sektora, pričom čínske orgány v súčasnosti pracujú na návrhu zákona o týchto bankách. Tiež tvrdila, že jedna politická banka (konkrétne Čínska rozvojová banka) by sa za ňu nemala považovať, pretože sa stala akciovou spoločnosťou a je v prechodnej fáze. V tejto súvislosti treba poznamenať, že predložené informácie potvrdzujú, že s politickými bankami sa zaobchádza inak. Napriek absencii akýchkoľvek pravidiel, ktorými by sa riadil sektor politických bánk a spôsob, akým tieto banky operujú na čínskom finančnom trhu, sa z uvedených obežníkov Čínskej národnej banky zdá, že v prípadoch, kde sú výslovne spomenuté, majú v porovnaní s ostatnými bankami osobitný status. Čo sa týka statusu Čínskej rozvojovej banky je potrebné poznamenať, že čínsky štát (prostredníctvom čínskeho ministerstva financií) vlastní v tejto banke viac ako 50 % akcií a teda jej premena na akciovú spoločnosť nemá žiadny vplyv na vládnu kontrolu. 133. Ďalším faktorom, ktorý narúša situáciu na čínskom finančnom trhu je úloha, ktorú zohráva Čínska národná banka pri stanovovaní konkrétnych limitov stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie. Z prešetrovania vyplynulo, že Čínska národná banka má v skutočnosti špecifické pravidlá regulujúce spôsob fluktuácie úrokových sadzieb v Číne. Podľa dostupných informácií sú tieto pravidlá stanovené v obežníku Čínskej národnej banky o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a pôžičky - Yinfa z roku 2004 č. 251. Finančné inštitúcie boli požiadané, aby poskytli úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej miery úrokovej sadzby Čínskej národnej banky. Pre pôžičky komerčných bánk a pôžičky politických bánk správajúcich sa komerčne neexistuje žiadny limit horného rozsahu, ale len limit dolného rozsahu. Pre mestské úverové družstvá a vidiecke úverové družstvá existujú limity horného aj dolného rozsahu. V prípade preferenčných pôžičiek a pôžičiek, pre ktoré má Štátna rada konkrétne predpisy, sa úrokové sadzby neposúvajú smerom nahor. Komisia sa snažila získať od čínskej vlády objasnenie definície a jej znenie v spomínanom obežníku, ako aj jej predchádzajúcich právnych predpisov (obežník Čínskej národnej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby pôžičiek pre finančné inštitúcie – YinFa [2003] č. 250). Čínska vláda uviedla, že uvedené obežníky tvorili súčasť trhovej reformy úrokových sadzieb v Číne, ale neposkytla žiadne ďalšie vysvetlenie. Čínska vláda bola tiež požiadaná, aby vysvetlila čo sú preferenčné pôžičky a ostatné pôžičky špecifikované Štátnou radou. Čínska vláda tvrdila, že v znení príslušných čínskych textov sú odkazy na existenciu iných pôžičiek špecifikovaných Štátnou radou. Neposkytla žiadne ďalšie vyjadrenie alebo príslušnú dokumentáciu, aby vysvetlila, prečo sú preferenčné pôžičky definované v čínskej legislatíve. Čo sa týka iného typu pôžičiek, aj keby sme prijali zdôvodnenie čínskej vlády, nie je jasné, prečo legislatívny orgán považoval za potrebné zaviesť možnosť ďalších pôžičiek stanovených Štátnou radou. Komisia tiež požadovala vysvetlenie existencie „politických pôžičiek“ správajúcich sa komerčne, ktorú sú spomenuté v uvedenom obežníku. V tejto súvislosti čínska vláda neposkytla žiadne zdôvodnenie alebo informácie. Čínska vláda bola tiež požiadaná, aby poskytla akékoľvek aktualizácie alebo nadväzné právne predpisy vydané v uvedenom obežníku v súvislosti s úverovou politikou komerčných a politických bánk, tieto informácie však neposkytla. 134. Napokon je potrebné poznamenať, že čínska vláda neposkytla žiadne iné údaje alebo štatistiky týkajúce sa štruktúry čínskeho bankového systému. 135. Na základe všetkých uvedených skutočností (pozri odôvodnenia 74 až 88) a s ohľadom na nespoluprácu Číny (a na úvahy v odôvodnení 90), Komisia dospela k záveru, že finančný trh Číny je narušený vládnymi intervenciami a je pravdepodobné, že úrokové sadzby účtované nevládnymi bankami a ostatnými finančnými inštitúciami budú zosúladené s vládnymi sadzbami. Preto úrokové sadzby účtované nevládnymi bankami a ostatnými finančnými inštitúciami nemôžu byť považované za vhodné obchodné referenčné sadzby pri určovaní toho, či sú vládne pôžičky zvýhodnením. ii) Finančný príspevok 136. Okrem toho sa vzhľadom na všetky dôkazy dospelo k záveru, že veľká väčšina pôžičiek dvom spolupracujúcim výrobcom je poskytovaná politickými alebo inými štátnymi bankami, ktoré sa považujú za verejné subjekty, pretože sú úzko prepojené s vládou. Viac ako 50 % z nich vlastní štát a sú teda riadené vládou. Existujú aj ďalšie dôkazy o tom, že tieto banky efektívne vykonávajú vládne príkazy, keďže, ako je vysvetlené v odôvodnení 65, existuje jasná intervencia štátu (prostredníctvom Čínskej národnej banky) do spôsobu, akým komerčné banky rozhodujú o úrokových sadzbách pre pôžičky udeľované čínskym spoločnostiam, kým v niektorých prípadoch vysvetlených v odôvodnení 83 bola spoločnostiam kvázi automaticky pridelená najnižšia možná sadzba v rámci limitov stanovených štátom. Za týchto okolností úverové praktiky týchto subjektov priamo súvisia s vládou. Skutočnosť, že banky vykonávajú vládne príkazy tiež potvrdzuje spôsob, akým sa vykonávajú plán výroby papiera na rok 2007, rozhodnutie č. 40 a článok 34 zákona o komerčných bankách, pokiaľ ide o plnenie vládnych priemyselných politík (pozri odôvodnenia 74 až 81). Existuje množstvo indícií, podporených objektívnymi štúdiami a správami, že do čínskeho finančného sektora stále vo veľkej miere zasahuje vláda (pozri odôvodnenie 312). Nakoniec Čína neposkytla informácie, ktoré by umožnili lepšie pochopiť vzťah štátnych bánk a vlády (pozri odôvodnenia 68 až 70 a odôvodnenia 84 až 86). Preto v prípade pôžičiek poskytovaných politickými alebo inými štátnymi bankami, Komisia dospela k záveru, že existuje finančný príspevok pre výrobcov natieraného papiera vo forme priameho prevodu vládnych finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod i) základného nariadenia. iii) Výhoda 137. Podľa článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia to predstavuje poskytnutie výhody v takom rozsahu, že vládne pôžičky sú udeľované za lepších podmienok, za akých by ich mohol prijímateľ získať na trhu. Keďže sa dospelo k záveru, že nevládne pôžičky v Číne nepredstavujú vhodnú trhovú referenčnú hodnotu, bola použitá metóda opísaná v odôvodneniach 96 až 102. iv) Špecifickosť 138. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na takúto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je príslušná subvencia špecifická podľa článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Preto Komisia v zmysle požiadavky článku 4 ods. 5 základného nariadenia, že určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, musela založiť svoje zistenia na dostupných faktoch v súvislosti s článkom 28 základného nariadenia. Je potrebné poznamenať, že v článku 28 ods. 6 sa uvádza, že „ ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne, čím dôjde k zadržiavaniu dôležitých informácií, výsledok pre túto stranu môže byť menej priaznivý, ako keby bola spolupracovala .“ Zohľadnené fakty zahŕňali: 139. dôkaz o špecifickosti predložený navrhovateľom. 140. zistenia (pozri odôvodnenia 77 a 78), že do papierenského priemyslu plynú cez konkrétny sektorový plán, ako napr. plán výroby papiera, špecifické subvencie. 141. dôkazy (pozri odôvodnenie 76, že papierenský priemysel je „podporované odvetvie“ (rozhodnutie č. 40). 142. ustanovenia článku 34 zákona č. 13 (z roku 2003) o komerčných bankách (pozri odôvodnenie 79), v ktorom sa uvádza, že komerčné banky udeľujú pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnej politiky v oblasti priemyslu, t. j. v tomto prípade v duchu plánu výroby papiera. 143. zistenia (pozri odôvodnenie 81), že čínsky systém plánovania navádza banky na poskytovanie pôžičiek zástupcom papierenského priemyslu a spoločnosti majú vysoký úverový rating preto, že spĺňajú podmienky konkrétnych plánov politík. 144. Na základe uvedeného a pre nespoluprácu čínskej vlády dostupné dôkazy naznačujú, že subvencie udelené spoločnostiam pôsobiacim v papierenskom priemysle nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Keďže čínska vláda nespolupracovala, neexistuje nič, čo by naznačovalo, že nárok na subvenciu vzniká na základe objektívnych kritérií alebo podmienok podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. d) Záver 145. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa financovanie papierenského priemyslu musí považovať za subvencovanie. 146. Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť, sa toto subvencovanie považuje za vyrovnateľné. e) Výpočet výšky subvencie 147. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia, za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje rozdiel medzi čiastkou, ktorou spoločnosť spláca vládnu pôžičku a čiastkou, ktorou by spoločnosť splácala porovnateľnú komerčnú pôžičku, získanú na trhu. 148. Ako je už vysvetlené, keďže pôžičky poskytované čínskymi bankami sú výsledkom značných vládnych intervencií v bankovom sektore a nereflektujú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej vytvorená vhodná trhová referenčná hodnota. Okrem toho pre nespoluprácu čínskej vlády Komisia tiež na základe dostupných faktov určila vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu. 149. Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby, upravené tak, aby odzrkadľovali normálne trhové riziko. V kontexte, kde sa súčasná finančná situácia vývozcov vyvíja na narušenom trhu, pričom od čínskych bánk neexistujú žiadne spoľahlivé informácie o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné neposudzovať kredibilitu čínskych vývozcov na základe jej nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku, ktorá odzrkadlí možný vplyv čínskeho narušeného trhu na ich finančnú situáciu. 150. Vzhľadom na uvedené skutočnosti vysvetlené v odôvodneniach 68 až 72, Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe, akým sú pôžičky udeľované vyvážajúcim výrobcom. Strany takéto informácie neposkytli, hoci na to boli opakovane vyzvané. Vzhľadom na takúto nespoluprácu a na všetky dostupné fakty a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného nariadenia, sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne je udelený najvyšší stupeň dlhopisov „neinvestičnej povahy“ (BB od spoločnosti Bloomberg), pričom na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej národnej banky sa uplatnia primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom. V prípade pôžičiek prijatých v cudzej mene, Komisia na štandardnú úverovú sadzbu uvedenú v príslušných čínskych úverových zmluvách uplatňuje primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom (sadzba LIBOR). Avšak vzhľadom na úplnú nespoluprácu čínskej vlády v súvislosti s poskytovaním informácií o štátnych bankách alebo o prístupe k nim, sa považuje za vhodné použiť úverový rating BB (neinvestičný stupeň – špekulatívny) v súlade s článkom 28 ods. 6 základného nariadenia vzhľadom na úplnosť dostupných faktov. 151. Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na základe rozdielu úrokovej sadzby, vyjadreného ako percentuálny podiel a vynásobeného zostatkovou hodnotou pôžičky, t. j. úrokov nezaplatených počas OP. Táto hodnota sa potom rozložila na celkový obrat spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. 152. Ako je vysvetlené v odôvodnení 73, jeden vyvážajúci výrobca odmietol poskytnúť dôležitú dohodu o reštrukturalizácii dlhu. Preto nebolo možné overiť základné informácie uvedené v súvislosti s pôžičkami, ktoré boli predmetom tejto zmluvy, ako napr. úroková sadzba, splatnosť úveru, splátkový kalendár atď. Tento vyvážajúci výrobca nevedel tiež preukázať splatenie istín z pôžičiek, ktoré boli predmetom tejto zmluvy. Preto sa pri výpočte výhody tieto pôžičky považovali za grant a boli počas OP pripočítané k úrokom nezaplateným počas OP, ako je vysvetlené v odôvodnení 100. 153. Sadzba subvencie pre vyvážajúceho výrobcu stanovená v súlade s touto subvenčnou schémou v priebehu OP predstavuje 5,37 % pre skupinu APP a 1,26 % pre skupinu Chenming. 154. Programy týkajúce sa dane z príjmu - Preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sú považované za podniky s vyspelými a novými technológiami 155. V rámci tejto schémy môže spoločnosť, ktorá sa úspešne uchádzala o certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami, využívať zníženú 15 % sadzbu dane z príjmu v porovnaní s bežnou 25 % sadzbou. a) Právny základ 156. Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 28 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007) a administratívnych opatrení, ktorými sa určujú podniky s vyspelými a novými technológiami. V oznámení štátneho daňového orgánu o otázkach súvisiacich s platbou dane z príjmu podnikmi s vyspelými a novými technológiami (Guo Šui Han [2008] č. 985) je táto schéma takisto uvedená spolu s ďalšími podrobnosťami o jej vykonávaní. b) Oprávnenosť 157. V článku 10 administratívnych opatrení, ktorými sa určujú podniky s vyspelými a novými technológiami, je uvedený zoznam kritérií, ktoré musia spoločnosti splniť, aby mohli uvedenú schému využívať. Ak spoločnosť spĺňa všetky podmienky stanovené v článku 10, musí na príslušnom úrade predložiť žiadosť na základe postupu uvedeného v článku 11 spomínaného predpisu. c) Praktické vykonávanie 158. Každá spoločnosť, ktorá o túto schému žiada, musí vyplniť on-line prihlášku adresovanú Úradu pre vedu a technológie, ktorý ju predbežne posúdi. Úrad pre vedu a technológie potom svoje odporúčania oznámi provinčnému úradu pre vedu a technológie. Pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o udelení certifikátu „Podnik s vyspelými a novými technológiami“ môže provinčný úrad začať prešetrovanie priamo v podniku žiadateľa. d) Zistenia z prešetrovania 159. Túto schému využívali 3 spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí získavali výhody v priebehu OP. Hoci čínska vláda neposkytla žiadne administratívne pravidlá, vyvážajúci výrobcovia predložili dostupné právne predpisy. Avšak aj zo znení týchto právnych predpisov je len ťažko možné posúdiť postup schvaľovania žiadostí, ktorý tak naďalej ostáva nejednoznačný a netransparentný. e) Záver 160. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto schéma považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. 161. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1. 162. Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných, kam patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Dokonca aj v kapitole 4 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007), ktorá sa zaoberá „daňovými stimulmi“, je v článku 25 uvedené, že „ štát poskytne stimuly v rámci dane z príjmov podnikov tým kľúčovým podnikom a projektom, ktoré sú podporované štátom “. Komisia je toho názoru, že Štátna rada vo svojom rozhodnutí č. 40 (článok 14) a v Informačnom katalógu reštrukturalizácie priemyslu uvádza klasifikáciu a zásady týkajúce sa uznania podniku za podporovaný podnik. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií. 163. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za vyrovnateľnú. f) Výpočet výšky subvencie 164. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť na základe bežnej sadzby dane, mínus suma zaplatená podľa zníženej preferenčnej sadzby dane. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. 165. Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,22 % pre skupinu APP a 0,58 % pre skupinu Chenming. - Preferenčné daňové politiky pre výskum a vývoj 166. V rámci tejto schémy sú poskytované výhody všetkým spoločnostiam, ktoré sa považujú za spoločnosti realizujúce projekty v oblasti výskumu a vývoja. Takýmto spoločnostiam sa korporátna daň z príjmu zníži o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty. a) Právny základ 167. Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 30 ods. 1 zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007), článku 95 nariadení o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR, vyhlášky Štátnej rady ČĽR č. 512 uverejnenej 6. decembra 2007 a Príručky kľúčových oblastí (oznámenie č. 6 z roku 2007). b) Oprávnenosť 168. V rámci tejto schémy sú poskytované výhody spoločnostiam, ktoré sa považujú za spoločnosti realizujúce projekty v oblasti výskumu a vývoja. Nárok na túto schému majú iba projekty v oblasti výskumu a vývoja realizované spoločnosťami v „Odvetviach nových a vyspelých technológií priamo podporovaných štátom“ a projekty uvedené v „Príručke kľúčových oblastí industrializácie vyspelými technológiami“ v zmysle platnej „Priority rozvoja“ uverejnenej Štátnou komisiou rozvoja a reforiem. c) Praktické vykonávanie 169. Každá spoločnosť, ktorá o túto schému žiada, musí miestnemu Úradu pre vedu a technológie zaslať podrobné informácie o projektoch v oblasti výskumu a vývoja. Po ich preskúmaní vydá daňový úrad potvrdenie o schválení. Suma podliehajúca korporátnej dani z príjmu sa zníži o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty. d) Zistenia z prešetrovania 170. Túto schému využívali spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí získavali výhody v priebehu OP. Hoci čínska vláda neposkytla žiadne administratívne pravidlá, vyvážajúci výrobcovia predložili dostupné právne predpisy. Avšak aj zo znení týchto právnych predpisov je len ťažko možné posúdiť postup schvaľovania žiadostí, ktorý tak naďalej ostáva nejednoznačný a netransparentný. e) Záver 171. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto schéma musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. 172. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1. 173. Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných, kam patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Navyše neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií. 174. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za vyrovnateľnú. f) Výpočet výšky subvencie 175. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť na základe bežnej sadzby dane, mínus suma zaplatená s dodatočným 50 % znížením skutočných výdavkov na schválené projekty v oblasti výskumu a vývoja. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. 176. Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,02 % pre skupinu APP a 0,05 % pre skupinu Chenming. - Daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky 177. Táto schéma sa týka podnikov so sídlom v Číne, ktoré sú akcionármi iných podnikov so sídlom v Číne. Takéto podniky majú nárok na daňovú výnimku z určitých dividend vyplácaných podnikmi, ktorých akcie vlastnia. a) Právny základ 178. Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 26 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov (zákon č. 63 uverejnený 16. marca 2007) a je podrobnejšie vysvetlená v článku 83 nariadení o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR a vo vyhláške Štátnej rady ČĽR č. 512 uverejnenej 6. decembra 2007. b) Oprávnenosť 179. V rámci tejto schémy sú poskytované výhody všetkým spoločnostiam so sídlom v Číne, ktoré sú akcionármi iných podnikov so sídlom v Číne. c) Praktické vykonávanie 180. Spoločnosti môžu túto schému využiť priamo v rámci vrátenej dane. d) Zistenia z prešetrovania 181. V priznaní dane z príjmu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je uvedená suma, ktorá bola vyňatá z dane z príjmu. Táto suma je označená ako dividendy, bonusy a iný príjem z kapitálových investícií oprávnených obyvateľov a podnikov v súlade s podmienkami dodatku 5 k vráteniu dane z príjmu (tzv. „Ročné priznanie daňových preferencií“). Z týchto súm neodviedli príslušné spoločnosti žiadnu daň. e) Záver 182. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto schéma musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. 183. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1. 184. Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom so sídlom v Číne, ktoré majú príjem z dividend pochádzajúci z iných podnikov so sídlom v Číne, a nie podnikom, ktoré investujú do zahraničných podnikov. 185. Okrem toho, keďže všetky uvedené daňové schémy podľa kapitoly 4 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov sú určené výlučne na dôležité odvetvia a projekty podporované štátom tak, ako je uvedené v článku 25, aj táto schéma je špecifická v tom, že je určená len niektorým podnikom a odvetviam zaradeným do kategórie podporovaných, medzi ktoré patrí aj odvetvie výroby natieraného papiera. Komisia je toho názoru, že Štátna rada vo svojom rozhodnutí č. 40 (článok 14) a v Informačnom katalógu reštrukturalizácie priemyslu uvádza klasifikáciu a zásady týkajúce sa uznania podniku za podporovaný podnik. Navyše v takom prípade neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií. 186. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za vyrovnateľnú. f) Výpočet výšky subvencie 187. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť, vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iného podniku so sídlom v Číne, mínus suma zaplatená na základe daňovej výnimky týkajúcej sa dividend. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. 188. Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,34 % pre skupinu APP a 0,21 % pre skupinu Chenming. 189. Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla - Výnimky z platenia DPH a cla na dovážané zariadenia 190. V rámci tejto schémy sú formou výnimiek z DPH a dovozu kapitálového tovaru oslobodeného od cla poskytované výhody podnikom so zahraničnou účasťou, príp. domácim podnikom, ktorým sa podarí získať certifikát projektov podporovaných štátom udeľovaný čínskymi orgánmi na základe príslušných právnych predpisov týkajúcich sa investícií, daní a ciel. a) Právny základ 191. Táto schéma je zakotvená v niekoľkých právnych predpisoch, konkrétne v Obežníku Štátnej rady č. 37/1997 o úprave daňových politík týkajúcich sa dovážaného zariadenia, vo Vyhláške Ministerstva financií, vo Všeobecnej správe ciel a v Štátnej správe daní [2008] č. 43, v Oznámení Štátnej komisie rozvoja a reforiem č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj v Katalógu dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou. b) Oprávnenosť 192. Oprávnenosť sa obmedzuje na žiadateľov, podniky so zahraničnou účasťou alebo domáce podniky, ktoré získali certifikát štátom podporovaných projektov. c) Praktické vykonávanie 193. Podľa článku I.1 Oznámenia Štátnej komisie rozvoja a reforiem č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov bude projektom so zahraničnými investíciami, ktoré sú v súlade „ s projektmi z kategórie podporovaných uvedenej v Katalógu pokynov pre odvetvia so zahraničnými investíciami a v Katalógu odvetví prioritných pre zahraničné investície s transferom technológií v stredozápadnej oblasti, udelená výnimka z colných sadzieb a sadzby DPH, ktorá sa vzťahuje na zariadenie pre vlastné použitie dovezené v rámci všetkých investícií a technológií, na časti, komponenty a náhradné diely dovezené so zariadením v súlade so zmluvou; táto výnimka sa nevzťahuje na komodity uvedené v Katalógu dovozných komodít pre projekty so zahraničnými investíciami, na ktoré sa nevzťahujú daňové výnimky “. Oficiálne potvrdenie pre projekty so zahraničnými investíciami v kategórii podporovaných s celkovou výškou investícií 30 miliónov amerických dolárov, príp. viac, musí vydať Štátna komisia rozvoja a reforiem. Oficiálne potvrdenie pre projekty so zahraničnými investíciami v kategórii podporovaných s celkovou výškou investícií do 30 miliónov amerických dolárov vydávajú komisie, príp. ekonomické úrady na úrovni provincií. Ak podniky dostali oficiálne potvrdenie projektu o zaradení do kategórie podporovaných, môžu miestnym colným úradom predložiť certifikáty a iné žiadosti, aby im bol priznaný nárok na výnimku z colných sadzieb a sadzieb DPH na dovoz zariadení. d) Zistenia z prešetrovania 194. Túto schému využívali všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. e) Záver 195. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto schéma musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. 196. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1. 197. Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba podnikom, ktoré investujú v rámci určitých obchodných kategórií taxatívne definovaných v právnych predpisoch (napr. v katalógu pokynov pre odvetvia so zahraničnými investíciami a v katalógu kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých rozvoj je v súčasnosti podporovaný štátom). Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií. 198. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto subvencia považuje za vyrovnateľnú. f) Výpočet výšky subvencie 199. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Zvýhodnenie poskytnuté prijímateľom sa vypočíta vzhľadom na DPH a colné výnimky na dovážané zariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) rozložila na OP na základe doby použiteľnosti zodpovedajúcej priemernému odpisovému obdobiu v príslušnom odvetví (t. j. 15 rokov). Zvyšok sumy sa potom rozložil na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. 200. Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 1,17 % pre skupinu APP a 0,61 % pre skupinu Chenming. - Zníženie DPH na zariadenie vyrábané na domácom trhu 201. V rámci tejto schémy sú podnikom so zahraničnou účasťou poskytované výhody formou zrážky DPH zaplatenej pri nákupe zariadenia vyrobeného na domácom trhu. a) Právny základ 202. Táto schéma je zakotvená v Obežníku Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. 9. 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy daní vrátených z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou a zrušená Obežníkom o zrušení politík týkajúcich sa vrátenia dane z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou [Caišui 2008, č. 176]. V druhom zo spomínaných obežníkov je stanovené prechodné obdobie po skončení programu od 1. januára 2009. b) Oprávnenosť 203. Oprávnenosť sa obmedzuje na podniky so zahraničnou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené na domácom trhu. c) Praktické vykonávanie 204. Cieľom programu je vrátenie DPH z nákupov zariadenia vyrobeného na domácom trhu podnikmi so zahraničnou účasťou v prípade, že toto zariadenie nie je uvedené v katalógu artiklov bez výnimiek z platenia DPH a že hodnota tohto zariadenia neprekračuje hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou účasťou v súlade s „dočasnými správnymi opatreniami týkajúcimi sa nákupu zariadení vyrobených na domácom trhu“. d) Zistenia z prešetrovania 205. Túto schému využívali všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. e) Záver 206. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa táto schéma musí považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, z ktorých sa poskytuje zvýhodnenie prijímajúcim spoločnostiam. 207. Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na túto subvenciu a o použití tejto subvencie s cieľom určiť do akej miery je prístup k subvenciám obmedzený len na niektoré podniky a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach uvedených v oddiele 4.1. 208. Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba určitým podnikom a odvetviam (t. j. podnikom so zahraničnou účasťou). Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá na určenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Napriek tomu, že v priebehu návštevy vyvážajúcich výrobcov boli zhromaždené určité administratívne predpisy, nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií. 209. Navyše je táto schéma špecifická v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na to, že táto podpora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným. 210. V dôsledku toho sa táto subvencia považuje za vyrovnateľnú. f) Výpočet výšky subvencie 211. Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe zvýhodnenia poskytnutého prijímateľom, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas OP. Zvýhodnenie poskytnuté prijímateľom sa vypočíta vzhľadom na vrátenú DPH z nákupov zariadení vyrobených na domácom trhu. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) rozložila na OP na základe doby použiteľnosti zodpovedajúcej priemernému odpisovému obdobiu v príslušnom odvetví (t. j. 15 rokov). Zvyšok sumy sa potom rozložil na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je