v schva ľovacom procese; vyzýva Radu, aby s podporou Komisie vypracovala konkrétny časový plán bez-
vízového styku a prijala podporné opatrenia na zlep šenie mo žností cestovania vä čšejčasti obyvate ľstva
a najmä mladých ľudí; kladie dôraz na význam mobility pre politický a hospodársky rozvoj Srbska, preto že
mobilita dáva ľuďom mo žnosťzískava ťbezprostredné skúsenosti z EÚ a u ľahčuje európsky integra čný
proces Srbska; po žaduje vy ššiu účasťna projektoch celo životného vzdelávania a kultúrnej výmeny; vyzýva
Radu, aby zvá žila vytvorenie spolo čného systému pre riadenie spracúvania žiadostí o pridelenie víz tak, aby
sa od ľahčili najvy ťaženejšie konzuláty a aby sa zabezpe čilo spracovanie žiadostí v primeraných lehotách;
42. zastáva názor, že reforma vzdelávacieho systému nie je len nevyhnutná, ale je aj jedinou cestou
k rozvoju nového systému hodnôt pre mlad šie generácie v rámci sú časného demokratiza čného procesu
v Srbsku;
43. vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli spolo čné úsilie na zvý šenie vidite ľnosti EÚ
v Srbsku a nalieha na Komisiu, aby zabránila ďalšiemu oneskoreniu pri nábore zamestnancov do svojich
zastupite ľských úradov vrátane odborníkov na riadenie prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci;
44. vyzýva Výbor pre zahrani čné veci a Podvýbor pre ľudské práva, aby pokra čovali v dôkladnom sledo-
vaní situácie vo Vojvodine prid ŕžajúc sa záverov hore uvedenej správy vy šetrovacej misie svojej ad hoc
delegácie vo Vojvodine;
45. vyzýva srbské orgány, aby čo najskôr prijali zákony o re štitúcii v súlade s tými, ktoré sú v iných
krajinách, ktoré zabezpe čia od škodnenie skuto čných nákladov v prípade potreby namiesto štátnych dlhopi-
sov;
46. vyzýva nové členské štáty, aby aktívne prispeli k priblí ženiu sa Srbska k EÚ a umo žnili Srbsku ťažiť
zo svojich skúseností týkajúcich sa reforiem;
47. vyzýva srbské orgány, aby pokra čovali v aproximácii environmentálnych právnych predpisov
a noriem EÚ a aby vykonávali a presadzovali prijaté právne predpisy;
48. víta členstvo Srbska v Siedmom rámcovom programe v oblasti výskumu a technologického rozvoja;
vyzýva Radu na zvý šenie po čtu partnerských programov a programov technickej pomoci, najmä tých, ktoré
sú zamerané na mladých ľudí;
49. poveruje svojho predsedu, aby toto odporú čanie postúpil Rade a pre informáciu Komisii, a vládam
a parlamentom členských štátov a Srbska.
P6_TA(2007)0483
Vzťahy EÚ –Afrika
Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2007 o sú časnom stave vz ťahov medzi EÚ
a Afrikou (2007/2002(INI))
Európsky parlament ,
— so zrete ľom na deklaráciu a ak čný plán pripravený na africko-európskom samite, ktorý sa uskuto čnil
v Káhire 3. a 4. apríla 2000 pod zá štitou Organizácie africkej jednoty a EÚ,
— so zrete ľom na strategický plán Komisie Africkej únie (AÚ) na roky 2004 –2007 prijatý 7. júla 2004
na tre ťom samite afrických štátnych a vládnych predstavite ľov v hlavnom meste Etiópie v Addis Abebe,16.10.2008 SK C 263 E/633 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
— so zrete ľom na návrh spolo čnej stratégie EÚ a Afriky schválený na 8. stretnutí ministerskej trojky EÚ –
Afrika z 15. mája 2007 v Bruseli,
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 27. júna 2007 s názvom
„Z Káhiry do Lisabonu –strategické partnerstvo EÚ –Afrika “(KOM(2007)0357),
— so zrete ľom na spolo čný dokument sekretariátu Komisie a Rady z 27. júna 2007 s názvom „Po Lisa-
bone: zabezpe čenie fungovania strategického partnerstva EÚ –Afrika “(SEK(2007)0856),
— so zrete ľom na strategický plán Panafrického parlamentu na roky 2006 –2010 s názvom „Jedna
Afrika, jeden hlas “, prijatý v novembri 2005,
— so zrete ľom na pracovný dokument Komisie AÚ o Spolo čnej vízii pre stratégiu AÚ a EÚ,
— so zrete ľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských
štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spolo čenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej,
podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1), v znení zmien a doplnení dohody, ktorou sa mení a dop ĺňa
dohoda o partnerstve, podpísanej v Luxemburgu 25. júna 2005 (2)(ďalej len „Dohoda z Cotonou “),
— so zrete ľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006,
ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (3) (nástroj rozvojovej spolupráce),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru z 12. októbra 2005 s názvom „Stratégia EÚ pre Afriku: k Euro-africkému paktu
na urýchlenie rozvoja Afriky “(KOM(2005)0489),
— so zrete ľom na svoje uznesenie zo 17. novembra 2005 o rozvojovej stratégii pre Afriku (4),
— so zrete ľom na závery Rady pre v šeobecné veci a vonkaj šie vz ťahy z 21. a 22. novembra 2005
o Stratégii EÚ pre Afriku,
— so zrete ľom na závery z 5. ministerského zasadnutia trojky Afriky a trojky EÚ v Bamaku v Mali, d ňa
2. decembra 2005,
— so zrete ľom na dokument s názvom „EÚ a Afrika: smerom k strategickému partnerstvu “, prijatý Európ-
skou radou na rokovaní 15. a 16. decembra 2005 v Bruseli,
— so zrete ľom na spolo čnú správu Komisie a generálneho sekretariátu Rady o pokroku Rade pre v še-
obecné veci a vonkaj šie vz ťahy o realizácii Stratégie EÚ pre Afriku z 12. októbra 2006,
— so zrete ľom na výsledky a závery konferencie organizácií africkej ob čianskej spolo čnosti o spolo čnej
stratégii AÚ a EÚ na rozvoj Afriky organizovanej Komisiou AÚ v Akkre v Ghane v d ňoch 26. a 28.
marca 2007,
(1) Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.
(2) Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.
(3) Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.
(4) Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 475.C 263 E/634 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
— so zrete ľom na spolo čné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európ-
skeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie: „Európsky konsenzus “podpísané
20. decembra 2005 (1),
— so zrete ľom na ďalšie správy o ľudskom rozvoji vypracované v rámci rozvojového programu OSN,
— so zrete ľom na svoje uznesenia z 12. apríla 2005 o úlohe Európskej únie pri dosahovaní rozvojových
cieľov milénia (RCM) (2) a z 20. júna 2007 o rozvojových cie ľoch milénia –polovica obdobia na ich
dosiahnutie (3),
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru z 12. apríla 2005 s názvom „Urýchlenie pokroku smerom k splneniu rozvojových
cieľov milénia –Prínos Európskej únie “(KOM(2005)0132),
— so zrete ľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá ur čuje RCM ako spolo čne stano-
vené kritériá zo strany medzinárodného spolo čenstva na odstránenie chudoby,
— so zrete ľom na správu Medzinárodnej komisie pre intervencie a štátnu suverenitu s názvom „Zodpo-
vednos ťchráni ť“z decembra 2001,
— so zrete ľom na ak čný plán z Maputa pre sfunk čnenie kontinentálneho rámca politiky pre sexuálne
a reproduk čné zdravie a práva na roky 2007 –2010, prijatý na osobitnom zasadaní konferencie minis-
trov zdravotníctva krajín AÚ, ktoré sa uskuto čnilo 18. a ž22. septembra 2006 v mozambickom
Mapute,
— so zrete ľom na výzvu na urýchlené opatrenia za v šeobecný prístup k slu žbám v boji proti HIV a AIDS,
tuberkulóze a malárii v Afrike, prijaté po čas mimoriadneho samitu AÚ venovaného HIV a AIDS, tuber-
kulóze a malárii, ktorý sa uskuto čnil 2. a ž4. mája 2006 v nigérijskej Abuji,
— so zrete ľom na štvrtú hodnotiacu správu II. pracovnej skupiny pre Medzivládny panel pre klimatické
zmeny (IPCC) s názvom „Vplyvy, prispôsobenie sa a bezbrannos ť“,
— so zrete ľom na hodnotiacu správu ekosystému na prahu nového tisícro čia z roku 2005, ktorá skúma
využívanie a drancovanie rôznych prírodných zdrojov planéty,
— so zrete ľom na výsledky verejnej konzultácie o spolo čnej stratégii EÚ a Afriky, organizovanej na žiados ť
Európskej komisie a Komisie AÚ Európskym strediskom pre riadenie rozvojovej politiky,
— so zrete ľom na články 177 a ž181 Zmluvy o ES,
— so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
— so zrete ľom na správu výboru pre rozvoj a stanovisko výboru pre zahrani čné veci (A6-0375/2007),
A. ke ďže medzinárodná situácia sa od roku 2000 výrazne zmenila, pri čom sa objavili také globálne pro-
blémy, ako sú bezpe čnosť, migrácia, klimatické zmeny a dezertifikácia, trvalo udr žateľné riadenie verej-
ného majetku, boj proti chudobe a pandémiám, vznikla AÚ a EÚ sa roz šírila,
(1) Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 33 E, 9.2.2006, s. 311.
(3) Prijaté texty, P6_TA(2007)0274.16.10.2008 SK C 263 E/635 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
B. ke ďže africká strana na piatej schôdzi ministerskej trojky Afriky a trojky EÚ z 2. decembra 2005
v Bamaku privítala Stratégiu EÚ pre Afriku na rok 2005 a obe strany súhlasili s jej zmenou na spo-ločnú stratégiu Afriky a EÚ, ktorá bude odrá žaťpotreby a snahy ich národov, a vypracuje ak čný plán na
jej realizáciu,
C. ke ďže Výkonná rada AÚ v hore uvedenom pracovnom dokumente o spolo čnej vízii pre stratégiu AÚ
aE Úk o n štatuje, že by malo by ťjasné, že cie ľom spolo čnej stratégie nemô žeb yťhodnotenie sú časnej
Stratégie EÚ pre Afriku, ale nová spolo čná stratégia, ktorá mô že odrá žaťspojené úsilie oboch strán,
D. ke ďže cie ľom spolo čnej stratégie má preto by ťvytvorenie spolo čnej politickej vízie a praktickej stratégie
pre budúce partnerstvo medzi EÚ a Afrikou zalo žené na vzájomnej úcte, spolo čných záujmoch
a hodnotách, ako aj na zásade vlastníckych práv,
E. ke ďže sa zdá, že ochota na oboch stranách znovu definova ťspolo čné partnerstvo vyplýva z postupného
uvedomenia si skuto čnosti, že Afrika a EÚ u žnevyhnutne nie sú vzájomnými uprednost ňovanými
partnermi,
F. ke ďže spomínanú spolo čnú správu o pokroku týkajúcu sa realizácie Stratégie EÚ pre Afriku nevypra-
covali na základe nezávislého vonkaj šieho hodnotenia,
G. ke ďže Afrika je najchudobnej ším kontinentom sveta a jediným kontinentom, na ktorom sa chudoba za
posledných 25 rokov zvä čšila,
H. ke ďže signatári uvedeného ak
čného plánu „odsudzujú skuto čnosť,že viac ako polovica v šetkých Afri-
čanov žije v absolútnej chudobe, a súhlasia so zintenzívnením boja proti chudobe. Hlavnú zodpoved-
nosťza odstránenie chudoby nesie ka ždá jednotlivá krajina, čovšak nezmen šuje význam medzinárod-
ného rozmeru v boji proti chudobe “,
I. ke ďže Európsky parlament v roku 2006 ustanovil delegáciu ad hoc pre vz ťahy s Panafrickým parlamen-
tom a Panafrický parlament v roku 2007 ustanovil výbor ad hoc pre vz ťahy s Európskym parlamen-
tom,
J. ke ďže parlamenty oboch únií sa musia ako hlavní aktéri rozvojového procesu zapoji ťdo stratégií
aa kčných plánov týkajúcich sa obyvate ľstva, ktoré zastupujú,
K. ke ďžev äčšina afrických krajín je členmi skupiny AKT a signatármi Dohody z Cotonou,
L. ke ďže Afrika trvá na tom, aby sa s ňou zaobchádzalo ako s celkom a aby sa podporoval jej panafrický
integra čný proces vrátane severnej Afriky, subsaharskej Afriky a Ju žnej Afriky a ke ďže AÚ vytvorila svoj
vlastný strategický program na rozvoj Afriky,
M. ke ďže na svetovom samite o trvalo udr žateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002 sa vlády
dohodli, že dobré riadenie má by ťzaložené na vhodných environmentálnych, sociálnych
a hospodárskych politikách, demokratických in štitúciách reagujúcich na potreby v šetkých ľudí, ľudských
právach a zásadách právneho štátu, protikorup čných opatreniach, rodovej rovnosti, a priaznivom pro-
stredí pre investície,
N. ke ďže je mimoriadne dôle žité, aby spolo čná stratégia obsahovala holistický prístup k ľudským právam
vrátane hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv,
O. ke ďžei nštitúcie AÚ boli vytvorené iba nedávno a nemajú rovnakú úrove ňintegrácie, organizáciu ani
účinnos ťako in štitúcie EÚ,C 263 E/636 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
P. ke ďžeúčinnos ťa vzájomná zodpovednos ťpredpokladajú predvídate ľné a dlhodobé finan čné zdroje,
jasnú časovú líniu a plnenie záväzkov na oboch stranách,
Q. ke ďže línie zodpovednosti a žpríliščasto vedú od národných vlád priamo k rozvojovým partnerom,
čím obchádzajú ka ždý spôsob parlamentného súhlasu (a konzultácií s ob čianskou spolo čnosťou
a miestnymi orgánmi) pri medzinárodných dohodách,
R. ke ďže historický príspevok Afriky k prí činám klimatických zmien je zanedbate ľný, hoci ako kontinent
musí naj ťažšie zná šaťich dôsledky (odhady Medzinárodného panelu pre klimatické zmeny hovoria, že
do roku 2020 bude v Afrike trpie ťväčším nedostatkov vody 17 a ž250 miliónov ľudí a v niektorých
krajinách sa o 50 % zní žia po ľnohospodárske výnosy, ktoré závisia od zavla žovania zrá žkovou vodou),
S. ke ďžev y čerpávanie prírodných zdrojov Afriky vá žne ohrozuje zmen šovanie chudoby a dosiahnutie
RCM,
T. ke ďže Afrika bez riadnej náhrady poskytuje svetu široké spektrum slu žieb spojených s ekosystémom
vrátane zadr žiavania uhlíka svojimi tropickými pralesmi,
Priebeh, štruktúra a zásady spolo čnej stratégie
Priebeh a štruktúra
1. víta návrh ministerskej trojky z 15. mája 2007 ako prvé spolo čné úsilie o spolo čnú stratégiu;
2. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnosťou,že hore uvedená Stratégia EÚ pre Afriku na rok 2005 bola
prijatá bez dôkladnej konzultácie s in štitúciami AÚ a afrických vlád a parlamentov a bez zapojenia európ-
skej a africkej ob čianskej spolo čnosti a miestnych orgánov; kon štatuje v tejto súvislosti, že táto stratégia
diktuje hlavné témy, ktoré rie ši navrhovaná nová spolo čná stratégia, čím vytvára riziko vynechania iných
dôležitých otázok pre trvalo udr žateľný rozvoj Afriky; dúfa, že nová navrhovaná stratégia vzíde
z dôkladných konzultácií s in štitúciami AÚ;
3. s po ľutovaním kon štatuje, žečasové limity, ktoré stanovili Európska komisia a Rada EÚ, ako aj Komi-
sia a Výkonná rada AÚ na vytvorenie a prijatie spolo čnej stratégie, viedli k vá žnym obmedzeniam v tomto
procese; berie na vedomie náro čnú úlohu týkajúcu sa plnej anga žovanosti parlamentov a zdôraz ňuje, že
mimovládne subjekty a miestne orgány sa musia súrne zapoji ťa musí sa s nimi po čítaťvo všetkých fázach
prijímania, implementácie, monitorovania a hodnotenia spolo čnej stratégie, preto že lisabonský samit by sa
mal pova žovaťza mí ľnik dlh šieho a otvoreného procesu;
4. víta výrok Komisie, že„Európsky parlament musí v tomto procese zrete ľne zohráva ťvýznamnú
úlohu “, ako aj jej s ľub„pravidelne informova ťEurópsky parlament o pokroku dosiahnutom pri príprave
spolo čnej stratégie “a jej povzbudenie Európskeho parlamentu, „aby sa zú častnil na rozpravách a skuto čne
prevzal iniciatívu “; poznamenáva, že harmonogram rokovaní stanovila Európska komisia a Komisia AÚ,
a preto o čakáva, že obe podniknú aktívne kroky pri zainteresovaní Európskeho parlamentu a Panafrického
parlamentu do procesu prípravy spolo čnej stratégie a do fáz jej prijatia a realizácie;
Spolo čné zásady a vízie
5. súhlasí s budúcim poslaním Výkonnej rady AÚ: Afrika a Európa majú rovnakú víziu rozvoja, mieru,
bezpe čnosti a prosperity, ktorá stavia človeka do stredobodu ich úsilia. Táto vízia je podporovaná partner-
stvom zalo ženým na vzájomnej úcte, spolo čných záujmoch a spolo čných cie ľoch, ktoré zaväzujú oba
regióny, aby prehlbovali regionálnu integráciu ako prostriedok hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Rov-nako nazerajú aj na pokrok demokracie, vhodného systému riadenia a ľudských práv ako na univerzálne
hodnoty na podporu rozvoja a posil ňovanie spolupráce v kontexte, ktorý re špektuje solidaritu a celistvos ť
týchto dvoch kontinentov;16.10.2008 SK C 263 E/637 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
6. poukazuje na to, že humanitárna pomoc je jedným z prostriedkov, ktoré má medzinárodné spolo čen-
stvo k dispozícii na pomoc pri ochrane ohrozeného obyvate ľstva, a zdôraz ňuje,že EÚ nechce poru šovanie
medzinárodného humanitárneho práva necha ťbez odpovede; žiada, aby členské štáty a in štitúcie EÚ zorga-
nizovali dôkladnú politickú diskusiu o práve, ak nie priam o povinnosti, na zasiahnutie v prípadoch vá ž-
neho poru šovania medzinárodného humanitárneho práva a ľudských práv, berúc do úvahy závery
a odporú čania uvedenej správy Medzinárodnej komisie pre intervencie a štátnu suverenitu (ICISS)
s názvom „Zodpovednos ťchráni ť“;
7. zdôraz ňuje, že spolo čné zásady a vízia by sa mali vz ťahova ťaj na zásady právneho štátu, ako aj
participatívnu demokraciu, pluralizmus a základné slobody, ktoré sú uvedené vo uvedenom vyhláseníz Káhiry;
8. víta ciele vymenované v spomínanom návrhu ministerskej trojky z 15. mája 2007: (i) politické part-
nerstvo EÚ –Afrika, (ii) trvalé podporovanie mieru, bezpe čnosti, trvalo udr žateľného rozvoja, ľudských práv
a regionálnej a kontinentálnej integrácie v Afrike s cie ľom dosiahnu ťRCM, (iii) spolo čné rie šenie globálnych
problémov a (iv) partnerstvo zamerané na ľudí; trvá na tom, aby tieto ciele verne odrá žali priority vyjadrené
africkou stranou, a upozor ňuje,že rozvoj je predsa len hlavným prioritným cie ľom stratégie;
9. žiada Komisiu, aby objasnila, ako nová stratégia zoh ľadní národné strategické dokumenty a národné
a regionálne orienta čné programy pod
ľa Dohody z Cotonou a aký vplyv budú ma ťmožné nové prvky
vyplývajúce z ustanovenia novej spolo čnej stratégie v decembri 2007 na tieto strategické dokumenty
a orienta čné programy;
10. vyslovuje po ľutovanie nad tým, že príspevok Komisie a Rady k stratégii nepodporuje jednu
z hlavných po žiadaviek africkej strany: zaobchádza ťs Afrikou ako s celkom; v tejto súvislosti zdôraz ňuje,
že na úrovni politického dialógu a rokovaní by sa mal uplat ňovaťprístup „kontinent ku kontinentu “bez
toho aby sa bránilo diferencovanému prístupu na úrovni realizácie politík; žiada in štitúcie EÚ, aby upravili
svoje nástroje rozvojovej spolupráce pod ľa tejto novej politickej po žiadavky AÚ a plne podporovala proces
politickej a hospodárskej integrácie Afriky na úrovni kontinentu;
11. žiada in štitúcie EÚ, aby vytvorili nový programovate ľný a predvídate ľný panafrický finan čný balí ček
z Európskeho rozvojového fondu, tematických nástrojov rozvojovej spolupráce a prostriedkov nástrojaeurópskej susedskej politiky s cie ľom financova ťa podporova ťimplementáciu tejto novej spolo čnej stratégie;
12. vyjadruje po ľutovanie nad skuto čnosťou,že spolo čná stratégia sa nevz ťahuje na hore uvedený strate-
gický plán Komisie AÚ na roky 2004 –2007, a vyzýva Európsku komisiu, aby činnosti, ktoré navrhuje,
zamerala skôr na politickú, finan čnú, logistickú, technickú a personálnu podporu in štitúcií AÚ, ako aj na
nimi vypracované iniciatívy a priority, ne žna navrhovanie nových darcovských iniciatív a paralelných štruk-
túr;
13. potvrdzuje, že od oboch strán sa vy žaduje zodpovednos
ťzhľadiska príspevkov, dialógu a vzájomnej
zodpovednosti; v tejto súvislosti zdôraz ňuje,že spolo čná stratégia musí zoh ľadniťaj skuto čnosť,že partneri
sú si rovní z h ľadiska práv a zodpovedností, ale nie z h ľadiska úrovne svojej integrácie, dostupnosti
a úrovne rozvoja svojich finan čných, technických a ľudských zdrojov, ako aj to, že táto stratégia sa musí
realizova ťrealistickým spôsobom, v dôsledku čoho treba vymedzi ťpojmy partnerstvo a vlastnícke právo
v kontexte tejto skuto čnosti;
Štruktúra: štyri prioritné oblasti činnosti
14. trvá na tom, že spravodlivý a trvalo udr žateľný rozvoj a odstra ňovanie chudoby musia by ťspolo č-
ným záväzkom a preklenujúcim cie ľom spolupráce Afriky a EÚ a základom ka ždej kombinácie politík,
a zdôraz ňuje ústrednú úlohu RCM, ktoré poskytujú globálne odsúhlasený rámec na tento cie ľ;C 263 E/638 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
15. zastáva názor, že spolo čná stratégia musí zdôraz ňovaťaj úlohu žien, mladých ľudí a organizácií
občianskej spolo čnosti v rozvojových procesoch Afriky;
16. žiada Komisiu, aby zabezpe čila súdr žnosťmedzi touto novou stratégiou a inými európskymi politi-
kami, ktoré mô žum a ťnepriaznivý vplyv na presadzovanie nového strategického partnerstva medzi EÚ
a Afrikou, najmä obchodnými, environmentálnymi, migra čnými a po ľnohospodárskymi politikami; trvá na
tom, že tieto otázky by mali by ťpredmetom politického dialógu medzi EÚ a Afrikou;
Mier a bezpe čnosť
17. odporú ča komplexný prístup ku konfliktom a konfliktným situáciám zalo žený na koncepcii zodpo-
vednosti chráni ťa obsahujúci predchádzanie konfliktom, ich rie šenie, riadenie a rekon štrukciu;
18. je presved čený, že mier je nevyhnutným prvým krok politického, hospodárskeho a sociálneho roz-
voja a že trvalo udr žateľný a spravodlivý hospodársky rozvoj je základnou podmienkou trvalého mieru;
19. zastáva názor, že politika predchádzania konfliktom je takisto základnou podmienkou trvalého mieru
ažiada spolo čnú stratégiu AÚ a EÚ na rie šenie štrukturálnych prí čin konfliktov predlo žením politiky trvalo
udržateľného rozvoja s cie ľom splni ťzákladné potreby afrického obyvate ľstva a bojova ťproti nezamestna-
nosti a spolo čenskej a hospodárskej nespravodlivosti;
20. pripomína, že situácia nestabilných štátov sa musí rie šiťpomocou citlivého prístupu ku konfliktom,
ktorý zoh ľadní presadzovanie bezpe čnosti ľudí a ktorý rie ši politickú ekonómiu konfliktu a zdroje nerov-
nosti a diskriminácie s cie ľom dosiahnu ťtrvalo udr žateľný mier a bezpe čnosť;žiada vä čšiu súdr žnosťpolitík
EÚ, napríklad realizáciou jej sú časných záväzkov v oblasti kontroly obchodu so zbra ňami, ale aj aktualizá-
ciou Kódexu správania EÚ pri vývoze zbraní na právne záväznú spolo čnú pozíciu SZBP a urýchlením vyko-
návania stratégie EÚ na boj proti nezákonnému hromadeniu ru čných a ľahkých zbraní a nezákonnému
obchodovaniu s nimi (SALW); v tejto súvislosti zdôraz ňuje dôle žitosťpredchádzania konfliktom ne žich
riešenia; žiada o poskytnutie medzinárodnej pomoci s cie ľom zriadi ťregionálne monitorovacie strediská
na zemepisnom základe, ktoré doká žu zisti ťkaždé zhor šenie napätia medzi etnickými, nábo ženskými
alebo jazykovými skupinami a upozorni ťmedzinárodné spolo čenstvo na situácie v Afrike, ktoré sa mô žu
skon čiťnásilím;
21. žiada Komisiu a jej delegácie, aby boli obzvlá šťobozretné a v čas varovali medzinárodné spolo čenstvo
pred situáciou na kontinente, kde existuje etnické a nábo ženské napätie;
22. domnieva sa, žes účasný Kódex správania EÚ pri vývoze zbraní sa musí sprísni ť, aby sa zabránilo
šíreniu ru čných a ľahkých zbraní, ktoré udr žiava vra žedné konflikty v mnohých krajinách; domnieva sa, že
spolo čná stratégia posilní boj proti obchodovaniu so zbra ňami;
23. uznáva, žeužaj tak nestabilné štáty budú ďalej pod tlakom v dôsledku klimatických zmien;
v kontexte partnerstva EÚ a Afriky v oblasti klimatických zmien a energetiky; zdôraz ňuje potrebu vypraco-
vania uceleného prístupu na prispôsobenie sa klimatickým zmenám vo vz ťahu k ich bezpe čnostným dôsled-
kom vrátane roz šírenej prevencie pred prírodnými katastrofami, lep šieho riadenia a predchádzania konflik-
tom;
24. súhlasí s tým, že Fond pre mier v Afrike sa musí posilni ť, a povzbudzuje ostatné ob čianske mecha-
nizmy, aby prispeli prostredníctvom zvý šeného, flexibilného a trvalo udr žateľného financovania; zdôraz ňuje,
že rozvojová politika je jedným z hlavných nástrojov na rie šenie hlavných prí čin neistoty, nemala by v šak
byťpodriadená bezpe čnostnej politike; v tejto súvislosti upozor ňuje, že kritériá, ktoré stanovil Výbor pre
rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) na oprávnenos ťna ofi-
ciálnu rozvojovú pomoc (ODA), sú v sú časnosti príli šširoké na to, aby zabránili vy členeniu ur čitých výdav-
kov na potreby, ktoré sa netýkajú striktne boja proti chudobe a poskytovania skuto čnej pomoci,
a zdôraz ňuje, že Európsky rozvojový fond nie je adekvátny zdroj na budúce dop ĺňanie Fondu pre mier
v Afrike;16.10.2008 SK C 263 E/639 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
25. zdôraz ňuje význam trvalo udr žateľnej demokracie vrátane dobrej správy a demokratických volieb,
ktoré musia zah ŕňaťpodporu na budovanie parlamentných kapacít, najmä rozvíjanie spolupráce medzi
Európskym parlamentom, Panafrickým parlamentom a africkými regionálnymi parlamentmi, ako aj zapoje-nia miestnych orgánov do politického dialógu, predov šetkým podporou spolupráce a výmen medzi organi-
záciami africkej a európskej ob čianskej spolo čnosti;
26. v tejto súvislosti žiada roz šírenie činností spojených s pozorovaním volieb, ktoré vykonáva EÚ aj AÚ,
ako aj iné africké regionálne orgány, a zdôraz ňuje potrebu ďalšej spolupráce týchto volebných pozorovacích
misií;
27. zdôraz ňuje význam demokratickej kontroly ozbrojených síl; v tejto súvislosti žiada, aby EÚ urýchlila
svoje úsilie v oblasti reformy bezpe čnostného sektora, najmä úplným vykonávaním koncep čných dokumen-
tov Komisie a Rady z oblasti reformy bezpe čnostného sektora;
28. žiada zahrnú ťdo spolo čnej stratégie predpisy týkajúce sa rie šenia beztrestnosti; v tejto súvislosti
požaduje, aby boli v Afrike posilnené právne a súdne systémy a ich demokratické kontrolné mechanizmy
v súlade so zásadami ľudských práv, s cie ľom umo žniťviesťsúdny proces proti páchate ľom vá žnych trest-
ných činov proti ľudskosti priamo v Afrike; upozor ňuje na významný pokrok, ktorý nasledoval po ustano-
vení medzinárodnej jurisdikcie;
29. vyzýva v šetky subjekty podie ľajúce sa na podpore mieru a bezpe čnosti v Afrike, aby akceptovali
rodové h ľadisko a zvý šili zastúpenie žien na v šetkých úrovniach rozhodovania v situáciách pri rie šení kon-
fliktov, a to vrátane v šetkých civilných a vojenských mierových misií; naliehavo žiada členské štáty OSN, aby
plne implementovali rezolúciu Bezpe čnostnej rady OSN o ženách, mieri a bezpe čnosti (S/RES/1325)
z 31. októbra 2000;
30. podporuje spoluprácu na definovaní zdrojov konfliktov na úrovni OSN v záujme lep šieho boja proti
vojnovým ekonomikám;
31. žiada, aby sa citlivos ťvoči konfliktom presadzovala vo v šetkých cie ľoch spolo čnej stratégie: nielen
v otázkach mieru a bezpe čnosti, ale aj v otázkach obchodu, riadenia prírodných zdrojov, klimatických zmien
avďalších k ľúčových otázkach rozvoja;
32. žiada o zahrnutie záväzku súhlasi ťs medzinárodným opatrením na rie šenie nezákonného obchodu
s prírodnými zdrojmi ako hybnej sily konfliktu vrátane definície toho, čo predstavuje konfliktné zdroje do
spolo čnej stratégie; žiada vymenovanie skupiny odborníkov na vypracovanie mnohostranných prístupov
k tejto otázke;
Riadenie, vrátane ľudských práv a právneho štátu a vzájomná zodpovednos ť
33. pripomína, že koncepciu riadenia, a ukazovatele pou žívané na jej posudzovanie nemô žu ulo žiťvon-
kajšie subjekty, ale mala by sa rozvinú ťv rámci partnerstva s miestnymi subjektmi a by ťzaložená na
spolo čných hodnotách a medzinárodne uznaných normách;
34. zdôraz ňuje význam dobrého riadenia a demokratických volieb; žiada zvý šenú podporu pre opatrenia
na budovanie kapacít zamerané na poslancov parlamentu a organizácie ob čianskej spolo čnosti, najmä
s cie ľom zabezpe čiťrozpo čtovú kontrolu a boj proti korupcii;
35. zdôraz ňuje svoju podporu po žiadavke Spolo čného parlamentného zhroma ždenia AKT-EÚ vyjadrenú
na 9. zasadnutí v apríli 2005, aby sa primeraná časťprostriedkov ERF pou žila na politické vzdelávanie
aškolenie poslancov a politických, hospodárskych a sociálnych predstavite ľov v záujme trvalo udr žateľného
posilnenia dobrého riadenia, právneho štátu, demokratických štruktúr a interakcie medzi vládou a opozíciou
v pluralitných demokraciách, zalo žených na slobodných vo ľbách; domnieva sa, že tieto prostriedky by sa
mali pou žiťna zalo ženie škôl verejnej správy a politické vzdelávanie členov parlamentu, miestnych orgánov
a osôb na zodpovedných miestach v politických stranách a zdru ženiach;C 263 E/640 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
36. súhlasí, že posil ňovanie riadenia v afrických krajinách je prioritou; poznamenáva v šak,že riadenie sa
musí zlep šiťna oboch stranách –na európskej strane najmä riadenie a zodpovednos ťčo sa týka záväzkov
v oblasti pomoci a zlep šenie koordinácie darcovstva s cie ľom zamera ťsa viac na krajiny, ktoré nedostávajú
pomoc; zdôraz ňuje,že národné a kontinentálne parlamenty, mimovládne subjekty a miestne orgány zohrá-
vajú v tejto oblasti dôle žitú úlohu;
37. víta za čatie dialógu o ľudských právach medzi EÚ a AÚ v septembri 2007, dúfa, žečasom sa roz-
vinie do ú činnej platformy, ktorá bude rie šiťnaliehavé otázky jednotlivých krajín a ktorá zárove ňposkytne
EÚ a africkým partnerom príle žitosťurčiťoblasti spolo čného záujmu a koordinova ťopatrenia v Rade OSN
preľudské práva a iných orgánoch OSN;
38. pripomína svoju výzvu Komisii a Rade, že by mal dostáva ťpravidelné správy o obsahu a výsledkoch
dialógov a konzultácií o ľudských právach medzi EÚ a tretími krajinami, s osobitným zameraním na dialóg
oľudských právach medzi EÚ a AÚ;
39. zdôraz ňuje úlohu medziparlamentných orgánov medzi Európskym parlamentom a africkými parla-
mentmi, ako sú spolo čné parlamentné zhroma ždenie AKT-EÚ a spolo čné parlamentné zhroma ždenie Euro-
med, pri posil ňovaní mieru a bezpe čnosti, dobrej správy a demokracie a pri zabezpe čovaní ú činnej plat-
formy na spoluprácu a rie šenie otázok spolo čného záujmu;
40. vyzýva na trvalý dialóg medzi EÚ a Afrikou o riadení a vytvorení platforiem dialógu na nieko ľkých
úrovniach tak, aby nebol preru šený v prípade nezhody alebo politickej krízy;
41. zdôraz ňuje, že mimovládne organizácie sú plnoprávnym činiteľom rozvoja a významne prispievajú
k takým oblastiam, ako je riadenie, mier a rie šenie konfliktov, poskytovanie sociálnych slu žieb,ľudské práva,
rodová rovnos ť, odstránenie chudoby a prenos poznatkov; zdôraz ňuje, že partnerstvo EÚ a Afriky má
zachováva ťzásadu ú časti mimovládnych organizácií na procesoch tvorby a realizácie politík a tie žna ur čo-
vaní programu rozvoja;
42. žiada zvý šenú podporu pre sú časné africké iniciatívy, ako je africký mechanizmus rovnocenného
hodnotenia (APRM), ktorý je doteraz najvá žnejšou snahou afrických vedúcich predstavite ľov o zlep šenie
riadenia na kontinente, a rôzne nástroje zavedené AÚ, ktoré zvý šia zodpovednos ťAfriky v tomto procese;
43. vyjadruje vá žne znepokojenie, že profily riadenia vytvorené pre ka ždú krajinu AKT Komisiou, ktorá
bude vies ťplánovanie rozvojovej pomoci v súvislosti s doplnkovými prostriedkami 2 700 000 000 EUR
v rámci 10. ERF, boli pripravené bez akejko ľvek spoluú časti; pripomína, že spôsobilos ťkrajín na prijatie
doplnkových prostriedkov sa posudzovala pod ľa súboru kritérií týkajúcich sa takých otázok ako migrácia,
liberalizácia obchodu a boj proti terorizmu, pri čom RCM sa priamo týkalo len jedno kritérium; vyjadruje
vážne obavy nad tým, že profily Komisie hrozia podkopávaním procesu afrického mechanizmu rovnocen-
ného hodnotenia (APRM) a že Komisia navrhuje a žpo ukon čení plánovania doplnkových prostriedkov
otvori ť„fórum riadenia “, mimo procesu afrického mechanizmu rovnocenného hodnotenia, a že„s cie ľom
umo žniťúčinnej šiu podporu pre budovanie panafrického riadenia ( …) EÚ preskúma nové spôsoby realizácie
financovania zo strany Spolo čenstva a členských štátov “;žiada Komisiu, aby konzultovala s Európskym
parlamentom a Radou a informovala ich o ďalšom postupe a o pou žití týchto prostriedkov s cie ľom zabez-
pečiť,že budú vy členené na iniciatívy v oblasti riadenia a podporia program riadenia AÚ a proces APRM;
44. trvá na tom, že vzájomná zodpovednos ťznamená aj to, že EÚ musí rie šiťsvoju vlastnú nesúdr žnosť
v rôznych dohodách EÚ o spolupráci a finan čných nástrojoch, ako aj nedostatok harmonizácie medzi rôz-
nymi subjektmi EÚ ( členské štáty, Komisia a jej jednotlivé slu žby) a žei nštitúcie EÚ by vo svojich hodnote-
niach mali výslovne podáva ťsprávy o pokroku v tejto oblasti;16.10.2008 SK C 263 E/641 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
45. trvá na tom, že EÚ aj africkí partneri ako sú časťvyššie uvedených vz ťahov by mali uzna ťsvoje
povinnosti pri dodr žiavaní, ochrane a nap ĺňaní záväzkov v oblasti ľudských práv vo svojich politikách
a postupoch v oblasti medzinárodného rozvoja a investícií;
46. nalieha na Komisiu a Radu, aby na ďalej pracovali na súdr žnosti politík pre rozvoj vo vz ťahu
k ostatným politikám EÚ, v oblastiach ako obchod, po ľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, migrácia
(únik mozgov), obchod so zbra ňami at ď.;
47. zdôraz ňuje význam parlamentnej kontroly geografických strategických dokumentov; víta preto roz-
hodnutie Rady poskytnú ťnávrh strategických dokumentov krajín AKT Spolo čnému parlamentnému zhro-
maždeniu AKT-EÚ pre informáciu, ale upozor ňuje, že toto je len prvý krok a že parlamenty by mali ma ť
možnosťvykonáva ťplnú kontrolu týchto programových dokumentov;
48. poznamenáva, že posilnením partnerstva EÚ –Afrika by sa mal podpori ťrozvoj úlohy Afriky
v globálnom meradle a mali by sa formova ťeuro-africké aliancie o otázkach, ako je klimatická zmena
a dezertifikácia, obchod a riadenie medzinárodnej rozvojovej architektúry vrátane medzinárodných finan č-
ných in štitúcií;
49. poukazuje na to, že medzi v šetkými aspektmi partnerstva EÚ –Afrika musí by ťsúdržnosťaže ciele
energetického partnerstva by sa mali formova ťv súlade s cie ľmi partnerstva v oblasti demokratického ria-
denia a partnerstva v oblasti mieru a bezpe čnosti;
50. vyzýva Európsku komisiu a Komisiu AÚ, aby vyu žívali podporný program AÚ s cie ľom u ľahčiť
prístup afrických parlamentov, miestnych orgánov a ne štátnych subjektov k politickému dialógu, ktorý sa
uskuto čňuje v AÚ, a aby vy členila časťz 55 000 000 EUR osobitne na posilnenie Panafrického parlamentu;
51. súhlasí s Panafrickým parlamentom, že existuje naliehavá potreba posilni ťúlohu a kapacity Afrického
súdneho dvora a Africkej komisie pre ľudské práva vrátane ich finan čnej nezávislosti, zvý šiťpočetčlenských
štátov AÚ, ktoré ratifikovali protokol o zriadení súdneho dvora, a zamera ťsa na zabezpe čenie priameho
prístupu jednotlivcov a mimovládnych organizácií k nemu; vyzýva Európsku komisiu a Komisiu AÚ, abypredlo žila návrhy, ktoré pomô žu splni ťzabezpe čenie týchto základných potrieb;
52. zdôraz ňuje, že existuje silná potreba presadzova ťotázku ľudských práv vo v šetkých orgánoch AÚ
s cie ľom zabezpe čiťplné vyu žitie v šetkých príle žitostí na rie šenie poru šovania ľudských práv;
53. žiada zaradi ťdo spolo čnej stratégie ak čné body v oblastiach podpory konsolidácie mieru
a medzinárodnej spravodlivosti a boja proti medzinárodnému zlo činu v súlade s medzinárodným právom
prostredníctvom vyhlásenia, že EÚ a jej členské
štáty sa s africkými štátmi podelia o svoje skúsenosti pri
prijímaní nevyhnutých právnych úprav potrebných na pristúpenie k Rímskemu štatútu Medzinárodného
trestného súdu a že poskytnú technickú pomoc a nadvia žu úzku spoluprácu zameranú na prípravu legisla-
tívnych a ústavných zmien a doplnení potrebných na pristúpenie k Rímskemu štatútu a jeho implementáciu;
54. zdôraz ňuje, že partnerstvá ur čené na posilnenie riadenia na miestnej a vnútro štátnej úrovni musia
zahŕňaťbudovanie kapacít s cie ľom zoh ľadniťklimatické zmeny v rozhodovacích procesoch na vnútro štát-
nej úrovni, posil ňovanie ú časti v medzinárodných rokovaniach o klíme a v mnohostranných in štitúciách,
ako aj zlep šenie stratégií riadenia rizík a predchádzania katastrofám;
Hospodársky rast, obchod a regionálna integrácia
55. zdôraz ňuje, že rozvojová pomoc je potrebným, ale nie dostato čným predpokladom na boj proti
chudobe a že iba vyrovnaný, trvalo udr žateľný hospodársky rozvoj krajine umo žní, aby sa za čala rozvíja ť,
a národu, aby sa postupne vymanil z chudoby, a to za podmienky, že tento rast bude spojený
s primeranými sociálnymi a environmentálnymi domácimi a medzinárodnými politikami;C 263 E/642 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
56. domnieva sa, že spolo čná stratégia EÚ a Afriky by sa mala zaklada ťna politike trvalo udr žateľného
rozvoja, ktorá zoh ľadňuje skuto čnú potrebu afrického obyvate ľstva s cie ľom zaru čiťslušný príjem pre drob-
ných ro ľníkov, zvý šenie miestnej produkcie, zaru čiťbezpe čnosťpotravín a ob živy na vidieku a budovanie
domácich a regionálnych trhov, s cie ľom bojova ťproti chudobe v Afrike;
57. domnieva sa, že spolo čná stratégia by mala zoh ľadňovaťničivý vplyv klimatických zmien na africké
krajiny, a vyzýva preto AÚ a EÚ, aby klimatickým zmenám venovali v spolo čnej rozvojovej stratégii
ústrednú pozornos ť;
58. uznáva, že zahrani čné verejné a súkromné investície majú potenciál podpory rozvoja; žiada, aby sa
do spolo čnej stratégie zahrnuli opatrenia na poskytovanie pomoci a tvorbu kapacít s cie ľom umo žniťafric-
kým krajinám vytvori ťatraktívne investi čné prostredie;
59. ľutuje, že hoci zní ženie chudoby a dosiahnutie RCM do roku 2015 správne zostáva hlavnou priori-
tou, hore uvedenému rámcu trojky z 15. mája 2007, chýbajú konkrétne návrhy na presadzovanie rastuprostredníctvom podpory malých a stredných podnikov a priamych zahrani čných investícií, posilnených
vlastníckych práv a zní ženia administratívnej zá
ťaže;
60. vyzýva EÚ, aby zabezpe čila,že úverové in štitúcie ako Európska investi čná banka (EIB) a Centrum pre
rozvoj podnikania (CDE) pomô žu vytvori ťv Afrike malé a stredné podniky, a aby tieto re špektovali zásady
ustanovené v správe Svetovej banky za rok 2004 o ťažobných odvetviach, ktoré sa týkajú dobrého riadenia
vo vyu žívaní prírodných zdrojov; domnieva sa, že viac pozornosti sa by sa malo venova ťneformálnemu
sektoru a že prax mikrofinancovania by sa mala roz šíriťa podporova ťs cie ľom urobi ťz nej tie žnástroj na
posilnenie a sociálnu integráciu žien;
61. zdôraz ňuje, že liberalizácia obchodu je jedným z najú činnej ších stimulov hospodárskeho rastu
a politického a sociálneho pokroku, pova žuje ju za základnú podmienku zní ženia chudoby a za významný
katalyzátor celosvetového trvalo udr žateľného rozvoja;
62. upozor ňuje, že dohody o hospodárskom partnerstve musia by ťzostavené a prerokované ako roz-
vojové dohody rovnako ako obchodné dohody, čo znamená, že musia by ťzaložené na zásadách asymetrie
v prospech krajín AKT, podpory pre regionálnu integráciu AKT, zriadenia pevného a spo ľahlivého rámca na
podporu obchodu a investícií v regiónoch AKT a zriadenia a konsolidácie regionálnych trhov pred akým-
koľvek otvorením trhov pre EÚ; žiada preto Komisiu, aby v ždy ke ďje to potrebné odlo žila otvorenie trhov
dovtedy, pokia ľsa nedosiahne konkrétna úrove ňrozvoja a aby na šla rie šenia, pri čom bude pokra čovať
v rokovaniach;
63. uznáva, že dohody o hospodárskom partnerstve sa mô žu sta ťdôležitým nástrojom pre africký
obchod a regionálnu integráciu za predpokladu, že ich podstata bude plne v súlade s cie ľmi rozvojovej
politiky a iba za podmienky, že budú podporova ťrozvoj tak, že v prípade potreby umo žnia uplatni ť
výnimky a dlhé prechodné obdobia, aby sa domáci výrobcovia a odvetvia mohli prispôsobi ťnovej situácii
na trhu;
64. domnieva sa, že spolo čná stratégia by mala podporova ťdialóg na preskúmanie úrovne súdr žnosti
medzi dohodami o hospodárskom partnerstve a obchodnou dohodou so severnou Afrikou, aby sa mohlistaťzákladnými kame ňmi integrácie afrického kontinentu;
65. žiada diferencovaný prístup zalo žený na diverzifikácii prostredníctvom podpory existujúcich osved če-
ných postupov, ktoré zaru čujú slu šné pracovné podmienky v rozvojových krajinách, ako sú napríklad
postupy medzinárodného hnutia spravodlivého obchodu, prostredníctvom podpory existujúcich regionál-nych hospodárskych spolo čenstiev v Afrike a tým, žes au m o žní panafrickej integrácii pokra čovaťsvojím
vlastným tempom a pod ľa vlastného programu; v tejto súvislosti zdôraz ňuje, že zásadný význam majú aj
posilnenie obchodu medzi ju žnými regiónmi, podpora regionálnej integrácie a udr žanie vy ššej miery inve-
stícií z Afriky i z krajín iných kontinentov; vzh ľadom na to zdôraz ňuje potrebu posilni ťtechnickú podporu
s cie
ľom zvý šiťkapacity Afriky na výrobu širšej palety tovarov a poskytovanie viacerých druhov slu žieb;16.10.2008 SK C 263 E/643 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
66. trvá na tom, že regionálne hospodárske spolo čenstvá by mali by ťpiliermi afrického integra čného
procesu a vytvárania panafrického trhu, nemali by sa týka ťlen priamo Európy; na ďalej trvá na tom, že
dohody o hospodárskom partnerstve by nemali podkopáva ťvlastný regionálny integra čný program Afriky,
ale mali by by ťaj nástrojmi integrácie a obchodu juhu s juhom; vyzýva preto EÚ, aby re špektovala vlastný
integra čný proces Afriky, ako je to ustanovené v Zmluve o zalo žení Afrického hospodárskeho spolo čenstva
z júna 1991 (Abujská zmluva), ktorá stanovila postupné zria ďovanie Afrického hospodárskeho spolo čen-
stva, ktoré sa dosiahne koordináciou, harmonizáciou a postupnou integráciou činností sú časných a budúcich
regionálnych hospodárskych spolo čenstiev v Afrike;
67. pripomína, že chudoba v Afrike je predov šetkým vidieckym javom –živobytie a potrava viac ne ž
70 % najchudobnej ších obyvate ľov Afriky závisí od po ľnohospodárskeho odvetvia –rozvojová pomoc pre
poľnohospodárstvo sa v šak zni žuje; preto víta v šetky ďalšie iniciatívy na zvý šenie budovania kapacít
vp o ľnohospodárskom sektore Afriky, napríklad podporou semenárskych zásobární a výskumu diverzifikácie
plodín; žiada súlad vývozu s miestnou pridanou hodnotou a iniciatívy V šetko okrem zbraní;
68. pripomína význam dobrého riadenia a transparentnosti vo vyu žívaní prírodných zdrojov pre rozvoj;
zdôraz ňuje,že odvetvie zdrojov sa mô že sta ťsilou trvalo udr žateľného rozvoja, len ak sa minimalizuje jeho
negatívny spolo čenský a environmentálny vplyv a jeho zisky a náklady sa spravodlivo rozdelia medzi oby-
vateľstvo; vyzýva v šetkých partnerov z EÚ, afrických a ďalších partnerov, napríklad Čínu, aby zdvojnásobili
svoje úsilie v tomto smere; vyzýva africké krajiny, aby zabezpe čili pou žitie výnosov aj na diverzifikáciu
svojich hospodárstiev a rozvoj hospodárskych činností na vy ššej úrovni výrobného re ťazca, nielen na ťažbu
prírodných zdrojov;
69. víta iniciatívu Komisie zavies ťpartnerstvo EÚ a Afriky pre energetiku, pri čom uznáva, že nále žite
využitý príjem z trvalo udr žateľných zdrojov energie sa mô že sta ťhnacím motorom hospodárskeho rastu
a rozvoja; zdôraz ňuje,že hlavným zameraním partnerstva by malo v záujme zni žovania chudoby by ťskôr
poskytovanie cenovo dostupnej energie zalo žené na ú činnosti a obnovite ľných zdrojoch energie ne žzabez-
pečenie dodávok energie do Európy;
70. zdôraz ňuje,že dosiahnutie dlhodobého hospodárskeho rastu a rozvoja si vy žaduje ucelenú stratégiu
na zvrátenie pokra čujúceho sten čovania prírodných zdrojov Afriky; zdôraz ňuje najmä naliehavú potrebu
zastavi ťpokra čujúce odles ňovanie a odstráni ťstimuly, ktoré podporujú ni čenie lesa; v tejto súvislosti vyzýva
EÚ, aby vo svojom systéme obchodovania s emisnými kvótami zaviedla uhlíkové kredity pre oblas ťtropic-
kých pralesov a vyu žívania pôdy a aby zabezpe čila stimuly na obnovu zni čených ekosystémov;
Investovanie do ľudí
71. poznamenáva, že priorita Afriky v ka ždom partnerstve je zameraná na sociálno-hospodársky rozvoj
jej obyvate ľov;
72. pripomína, že rozvojové ciele sa nedosiahnu, ak sa nebude dodr žiavaťzásada rodovej rovnosti a práv
žien; berie na vedomie, žeE Úvk ľúčových politických dokumentoch zopakovala svoj záväzok vo či rodovej
rovnosti a že AÚ samotná prijala v tejto oblasti ďalekosiahle záväzky, ktoré majú tvori ťzáklad partnerstva;
zdôraz ňuje preto, že stratégia by mala prispieva ťk presadzovaniu rodového h ľadiska a k vykonávaniu oso-
bitných a konkrétnych opatrení zameraných na posilnenie postavenia žien;
73. pripomína, že zdravie je jedným z najdôle žitejších hnacích síl hospodárskeho rozvoja a že najmä
miera detskej úmrtnosti je významným ukazovate ľom chudoby; zdôraz ňuje preto význam ochrany detí
pred chorobami, a to najmä tými, ktorým sa dá predís ťpomocou nových alebo nedostato čne vyu žívaných
očkovacích látok;
74. zdôraz ňuje význam ochrany diev čat a zvy šovania informovanosti o skorom man želstve, znásilnení,
sexuálnom ob ťažovaní v školách a ohrození diev čatšírením HIV/AIDS;C 263 E/644 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
75. zdôraz ňuje,žes účasné medzinárodné záväzky týkajúce sa vzdelávania a zdravotnej starostlivosti pre
všetkých sa musia výslovne za členiťdo spolo čnej stratégie; pripomína, že zdravotná starostlivos ť
a vzdelávanie majú by ťjadrom ka ždej rozvojovej stratégie v prospech chudobných a že by sa osobitná
pozornos ťmala venova ťprístupu k slu žbám, a to predov šetkým pre ženy, deti, zranite ľné skupiny a ľudí
so zdravotným postihnutím;
76. domnieva sa, že slabé systémy zdravotnej starostlivosti vrátane krízy ľudských zdrojov sú hlavnou
preká žkou dosiahnutia RCM v oblasti zdravotnej starostlivosti, a zdôraz ňuje, že posilnenie systémov zdra-
votnej starostlivosti by malo by ťzákladným prvkom spolo čnej stratégie vrátane uznania významnej úlohy
mimovládnych poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti, ako sú napríklad organizácie miestnych spolo čen-
stiev, pri podpore poskytovania slu žieb zdravotnej starostlivosti, najmä v ťažko dostupných oblastiach
a medzi najokrajovej šími a najohrozenej šími skupinami obyvate ľstva;
77. pripomína, že 63 % zo v šetkých ľudí na svete postihnutých vírusom HIV žije v Afrike a že
v nieko ľkých afrických krajinách priemerná d ĺžkaživota dramaticky klesá v dôsledku pandémie AIDS; zdô-
razňuje preto, že do spolo čnej stratégie by sa mal zaradi ťvšeobecný prístup k slu žbám v oblasti HIV/AIDS,
tuberkulózy a malárie v Afrike, najmä v šeobecný prístup k prostriedkom prevencie, lie čbe, starostlivosti
a podpore, ke ďže tieto choroby majú rozsiahly vplyv na hospodársky a spolo čenský vývoj v Afrike;
78. zdôraz ňuje,žeženy a diev čatá sú osobitne ohrozené infekciami pohlavne prenosných chorôb vrátane
HIV/AIDS a komplikáciami v tehotenstve, ktoré vedú k vysokej úmrtnosti rodi čiek a novorodencov; žiada
preto, aby sa do spolo čnej stratégie zaradili sexuálne a reproduk čné zdravie a súvisiace práva v súlade
sv yššie uvedeným ak čným plánom z Maputa na sfunk čnenie kontinentálneho politického rámca v oblasti
sexuálneho a reproduk čného zdravia a práv na roky 2007 –2010;
79. pripomína, žef a l šovanie lie čiv v Afrike (ktoré sa týka najmä smrte ľných ochorení, ako sú malária,
tuberkulóza a HIV/AIDS) je rastúcou pohromou, ktorá ohrozuje životy miliónov ľudí; podporuje EÚ
a príslu šné krajiny, aby prijali potrebné kroky (najmä právne a trestné opatrenia) na boj proti tejto pohrome;
80. zdôraz ňuje, že osobitná pozornos ťby sa mala venova ťohrozeným skupinám obyvate ľstva, ako sú
osoby vysídlené v rámci štátu a ute čenci; zdôraz ňuje preto, že zdravotné slu žby vrátane zdravotných slu žieb
týkajúcich sa reproduk čného zdravia a zásobovania by mali by ťzaručené aj po čas humanitárnych kríz;
81. zdôraz ňuje význam posilnenia podpory pre partnerstvo NEPAD (Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky)
ako hlavnej africkej iniciatívy pre trvalo udr žateľný rozvoj;
82. trvá na tom, žep o ľnohospodárstvo a bezpe čnosťpotravín by malo ma ťv spolo čnej stratégii čo
najvä čší význam, a zdôraz ňuje,že politiky EÚ vrátane dota čnej politiky nesmú po škodiťpoľnohospodárstvo
alebo ohrozi ťbezpe čnosťpotravín Afriky; žiada preto, aby stratégia podporovala zvý šenú konkurencie-
schopnos ťa produktivitu afrického po ľnohospodárskeho sektora aj v kontexte kola rokovaní o rozvoji
v Dauhe; nalieha ďalej na EÚ, aby ponúkla finan čnú podporu pre Komplexný po ľnohospodársky program
Afriky, ktoré prijala AÚ a partnerstvo NEPAD;
83. zdôraz ňuje–okrem iného aj vo vz ťahu k znepokojivému a zhor šujúcemu sa javu dezertifikácie –
potrebu podporova ťtrvalo udr žateľné po ľnohospodárske postupy; pripomína v tejto súvislosti, žea km á
maťrast ú činok na zní ženie chudoby, musí ma ťširoký základ, by ťorientovaný na malých vlastníkov a vies ť
kv äčším pracovným príle žitostiam;
84. trvá na tom, že otázka dezertifikácie a prístup k vodným zdrojom pre v šetkých by mali ma ť
v spolo čnej stratégii najvä čší význam; vyjadruje obavu najmä nad mnohonásobnými negatívnymi dôsled-
kami dezertifikácie, okrem iného v oblasti bezpe čnosti potravín, migrácie, ute čencov a osôb vysídlených
v rámci štátu;
85. upozor ňuje, že Afrika je kontinent, ktorý má zná šaťúčinky klimatických zmien najhor ším spôso-
bom, vyzýva preto EÚ, AÚ a ich členské štáty, rovnako ako investorov a hospodárske subjekty, aby uznali
svoju zodpovednos ťza klimatické zmeny, a vyzýva ich, aby v záujme zvrátenia situácie vytvorili stratégiu
rozvoja, ktorý nepo škodzuje životné prostredie, a to vrátane finan čného rámca pre environmentálnu adap-
táciu; vyzýva ďalej EÚ, aby ponúkla finan čnú podporu pre ak čný plán AÚ pre environmentálnu iniciatívu16.10.2008 SK C 263 E/645 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
NEPAD a jej opera čné rozhodnutia prijaté africkou ministerskou konferenciou o životnom prostredí
v Brazzaville, v Kongu v roku 2006 a schválené 8. samitom v Addis Abebe, v Etiópii v januári 2007;
86. víta iniciatívu Komisie zalo žiťpartnerstvo EÚ a Afriky v oblasti klimatických zmien a zalo žiťsvetové
spojenectvo proti klimatickým zmenám; zdôraz ňuje v tejto súvislosti, že EÚ musí zabezpe čiťdostato čné
finan čné prostriedky na adapta čné opatrenia v afrických krajinách; zdôraz ňuje tie ž,že k prispôsobeniu sa
nesmie pristupova ťlen ako k humanitárnej otázke; zdôraz ňuje, že opatrenia na zní ženie rizík
a zabezpe čenie klímy sa musia za členiťdo v šeobecného rozvojového programu vrátane strategických doku-
mentov na zní ženie chudoby a strategických dokumentov krajín;
87. žiada, aby spolo čná stratégia rie šila hlavné prí činy migrácie a venovala osobitnú pozornos ťprávam
a integrácii migrantov a otázke úniku mozgov najmä v oblasti zdravotníctva prostredníctvom návrhu prak-tických rie šení pre úspe šnú okru žnú migráciu; zdôraz ňuje, že obmedzenie migrácie smerom do EÚ by sa
nemalo pova žovaťza podmienku pomoci ani za rozvojovú stratégiu;
88. domnieva sa, že kultúra je k ľúčovým faktorom pre dialóg medzi kultúrami a porozumenie medzi
nábo ženstvami, pre pocit národnej a regionálnej identity, pre silný spolo čenský základ a ako bezpe čné
zázemie pre solidaritu v rámci národov a medzi nimi, a ž
e preto program trvalo udr žateľného rozvoja
musí zah ŕňaťkultúru;
89. domnieva sa, žek eďže v mnohých afrických krajinách je štátny dlh stále ve ľkou zá ťažou, ktorá bráni
akémuko ľvek rozvojovému úsiliu, zni žovanie zadl ženosti by sa malo zva žovaťv jednotlivých prípadoch
a malo by by ťpredpokladom posilnenia riadenia a hospodárskych politík, riadenia dlhov a najmä zabezpe-
čenia, že zadl ženie sa nebude systematicky obnovova ťprostredníctvom iných subjektov poskytujúcich úvery;
90. uznáva u žitočnosťa význam rozpo čtovej podpory, ktorá umo žňuje najmä zlep šiťzákladné sociálne
služby a zárove ňpomáha posilni ťštruktúru afrických krajín; žiada v šak, aby sa s obozretnos ťou pristupo-
valo k vyplácaniu pomoci vo forme rozpo čtovej podpory; trvá na tom, aby sa rozpo čtová podpora vyu ží-
vala jednotlivo pre ka ždú krajinu v závislosti od jej osobitnej situácie, ako aj na tom, že rozpo čtová podpora
nie je vhodná pre nestabilné štáty alebo krajiny, ktoré vstúpili do konfliktu; žiada vytvori ťukazovatele pre
personálny a sociálny rozvoj, uplat ňovanie rodového h ľadiska a pre vzdelávanie a zdravotnú starostlivos ť;
v tejto súvislosti povzbudzuje Komisiu, aby ďalej pracovala na svojom návrhu zmluvy o RCM s budúcimi
príjemcami rozpo čtovej podpory; trvá na tom, že rozpo čtová podpora musí by ťspojená s posilnením kapa-
city parlamentov, národných dvorov audítorov, miestnych orgánov a ob čianskej spolo čnosti s cie ľom pre-
skúma ťtento proces, rovnako ako zabráni ťnedostato čnému financovaniu základných sociálnych slu žieb;
navrhuje, aby rozpo čtová podpora nenahrádzala podporu ur čitým k ľúčovým rozvojovým odvetviam, ako
sú vzdelávanie a zdravotná starostlivos ť, alebo odvetviam, ktorým hrozí riziko ich marginalizácie prijímajú-
cimi vládami;
91. zdôraz ňuje, že trvalo udr žateľný rozvoj je mo žný, len ak predstavuje rozvoj pre v šetkých vrátane
žien a men šinových a/alebo ohrozených skupín;
92. zdôraz ňuje význam podpory EÚ pre stratégie zamerané na posilnenie žien vrátane podpory pre
mikroúvery, ako aj pre programy sexuálneho a reproduk čného zdravia, ktoré sú k ľúčové v boji proti
HIV/AIDS;
Realizácia a monitorovanie
93. vyzýva Komisiu a generálny sekretariát Rady, aby v šetky ďalšie priebe žné správy o vykonávaní stra-
tégie EÚ pre Afriku zasielali aj Európskemu parlamentu; taktie žžiada o zaslanie informácií o vyplatení
a realizácii 2,7 miliardy EUR doplnkových prostriedkov v rámci 10. ERF vy členených na „iniciatívy
v oblasti riadenia “vypracované Komisiou pre ka ždú krajinu AKT;C 263 E/646 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
94. žiada Komisiu, aby uviedla, ako bol 9. ERF vyu žitý a preprogramovaný, aby umo žnil vykonávanie
stratégie EÚ pre Afriku; žiada nezávislé hodnotenie realizácie tejto stratégie; žiada Komisiu, aby navrhla
spolo čný mechanizmus na vykonávanie a hodnotenie novej spolo čnej stratégie na technickom aj politickom
základe vrátane v šetkých finan čných nástrojov ES pre rozvoj na v šetkých stup ňoch;
95. víta zámer EÚ a AÚ navrhnú ťakčný plán pre prvé obdobie spolo čnej stratégie; upozor ňuje,že tento
návrh musí obsahova ťkonkrétne finan čné a merate ľné ukazovatele na v šetkých úrovniach realizácie (miest-
nej, národnej, regionálnej a kontinentálnej) a naprie čvšetkými príslu šnými nástrojmi finan čnej spolupráce,
ktoré u ľahčia monitorovanie a umo žnia jeho transparentnos ť; zdôraz ňuje, že monitorovanie parlamentu,
miestnych orgánov a ob čianskej spolo čnosti musí by ťsúčasťou oficiálneho monitorovacieho procesu;
96. vyzýva Komisiu, aby zabezpe čila,žek aždý monitorovací rámec bude zah ŕňaťmonitorovanie sú čas-
ných záväzkov AÚ a EÚ, ako sú RCM, vy ššie uvedená Dohoda z Cotonou, vy ššie uvedenú výzvu z Abuje za
zrýchlenú akciu, V šeobecná deklarácia ľudských práv;
97. žiada, aby spolo čná stratégia obsahovala výslovnú zmienku o komunika čnej stratégii na zvý šenie
verejnej informovanosti o tom, čo vlády robia a poskytnutie spätnej väzby s cie ľom zabezpe čiť, aby vlády
mali v súvislosti s týmito politikami spojenie s potrebami svojich zria ďovate ľov;
98. podporuje, ako sú časťspolo čnej stratégie, vytvorenie politického priestoru pre skuto čný a ú činný
dialóg medzi ľuďmi prostredníctvom vhodného financovania a záruk politickej nezávislosti a zriadenie
mechanizmov, prostredníctvom ktorých mô žeo b čianska spolo čnosťa mimovládne subjekty prispieva ť
k rozhodovacím procesom vlády a vy žadova ťzodpovednos ťorgánov vo čiľuďom;
99. vyzýva Komisiu, aby uviedla, ako bude financova ťnovú stratégiu a svoj ak čný program; pozname-
náva, že 10. ERF, zemepisný program pre Ju žnú Afriku a tematické programy nástroja rozvojovej spolupráce
a nástroja európskej susedskej politiky sú jedinými významnými finan čnými prostriedkami dostupnými pre
vykonávanie spolo čnej stratégie; nalieha na Komisiu, aby zabezpe čila súdr žnosťpri realizácii týchto nástro-
jov spolupráce a spolo čnej stratégie; žiada Komisiu, aby informovala Európsky parlament a Panafrický par-
lament vo v šetkých fázach procesu (plánovanie, ur čovanie, odhad, financovanie, realizácia a hodnotenie);
100. žiada, aby prvý ak čný plán zahrnoval osobitnú finan čnú rezervu pre panafrické in štitúcie, činnosti,
ktoré sa majú vykona ťna panafrickej úrovni, a nové partnerstvá (lisabonské iniciatívy); trvá taktie žna tom,
aby sa národné, regionálne a kontinentálne parlamenty výslovne pova žovali za prijímate ľov pomoci;
101. víta skuto čnosť,že Rada zriadila pracovnú skupinu ad hoc s odborníkmi zo zainteresovaných člen-
ských štátov s cie ľom koordinova ťpostoje členských štátov k otázkam, ktorých sa týka spolo čná stratégia,
ažiada Komisiu a Radu, aby Európskemu parlamentu pravidelne podávali správy o činnostiach tejto pracov-
nej skupiny;
102. potvrdzuje, že Panafrický i Európsky parlament ako dôle žité in štitúcie riadenia musia by ťkľúčovými
činiteľmi v ďalšíchčinnostiach spolo čnej stratégie a že je potrebné zapoji ťaj miestne orgány a mimovládne
subjekty, ako sú tie, zapojené v Hospodárskej, sociálnej a kultúrnej rada AÚ a jej partner v EÚ –Hospodár-
ska a sociálna rada (ECOSOC);
103. je preto odhodlaný spolu s Panafrickým parlamentom bli žšie monitorova ťrealizáciu spolo čnej stra-
tégie a ak čných programov; žiada preto vytvorenie spolo čnej parlamentnej delegácie Európskeho
a Panafrického parlamentu ako fóra na demokratické rokovanie o otázkach týkajúcich sa vz ťahov medzi
našimi národmi;16.10.2008 SK C 263 E/647 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007
104. je odhodlaný spolu s panafrickými organizáciami zabezpe čiťsúdržnosťmedzi politikou rozvojovej
spolupráce a inými oblas ťami politiky EÚ, ktoré majú vplyv na rozvojové krajiny v Afrike;
105. domnieva sa, že podmienkou pre vyplatenie finan čných prostriedkov musí by ťparlamentná kon-
trola a schva ľovanie balíkov rozvojovej pomoci;
106. rozhodol zorganizova ťspolo čné parlamentné podujatie spolu s Panafrickým parlamentom, ktoré by
predchádzalo druhému samitu EÚ –Afrika naplánovanému na december 2007 v Lisabone;
*
**
107. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom člen-
ských štátov, Komisii AÚ, Výkonnej rade AÚ, Panafrickému parlamentu, Rade ministrov AKT a Spolo čnému
parlamentnému zhroma ždeniu AKT-EÚ.
P6_TA(2007)0484
Celosvetový zákaz trie štivej munície –Deklarácia z Oslo
Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2007 o Zmluve o celosvetovom zákaze v šetkej
trieštivej munície
Európsky parlament ,
— so zrete ľom na svoje predchádzajúce uznesenia o škodlivých ú činkoch niektorých typov konven čného
arzenálu (protipechotných mín a trie štivej munície, streliva s ochudobneným uránom, fosforových
nábojov, nevybuchnutých pozostatkoch vojny) pou žívaného štátmi, ako aj ne štátnymi subjektmi,
— so zrete ľom najmä na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o Dohovore o zákaze biologických
a toxických zbraní (BTWC), trie štivých bômb a konven čných zbraní (1), v ktorom sú in štitúcie EÚ, aby
podporili iniciatívu na vypracovanie v šeobecného a ú činného dohovoru o celosvetovom zákaze pou ží-
vania trie štivej munície,
— so zrete ľom na Protokol V z 28. novembra 2003 o výbu šných pozostatkoch vojny k Dohovoru OSN
ou rčitých konven čných zbraniach a víta skuto čnosť,že vstúpil do platnosti 12. novembra 2006,
— so zrete ľom na vyhlásenie z Osla, ktoré v d ňoch 22. a 23. februára 2007 prijali skupina štátov, Orga-
nizácia Spojených národov, Medzinárodný výbor Červeného krí ža, koalícia krajín proti trie štivej munícii
aďalšie humanitárne organizácie, pri čom súhlasili, že do roka 2008 sa skon čia rokovania o právne
záväznom medzinárodnom nástroji, ktorý zaká že pou žívanie, výrobu, prevoz a skladovanie trie štivej
munície, ktorá mô že spôsobi ťneprijate ľnéškody civilnému obyvate ľstvu (osloský proces),
— so zrete ľom na rokovací mandát v súvislosti s návrhom dohovoru o ur čitých konven čných zbraniach,
ktorý predlo žilo Nemecko v mene EÚ skupine vládnych expertov dohody o konven čných zbraniach,
(1) Ú. v. EÚ C 314 E, 21.12.2006, s. 327.C 263 E/648 SK 16.10.2008 Úradný vestník Európskej únie
Štvrtok 25. októbra 2007