EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 726 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021









Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Slovinsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2021









Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Slovinský justičný systém zaznamenal istý pozitívny vývoj, a to aj v otázkach nastolených v Správe o právnom štáte 2020. Dôležitú ochranu poskytuje sudcom najmä rozhodnutie Ústavného súdu, podľa ktorého sú pravidlá upravujúce parlamentné vyšetrovania protiústavné vzhľadom na nedostatočné záruky v oblasti nezávislosti súdnictva. Súdnictvo iniciovalo diskusiu o zlepšovaní rámca pre disciplinárne konania voči sudcom. Vymenovania štátnych prokurátorov sa neodôvodnene odkladajú a obavy vzbudzuje aj skutočnosť, že európski delegovaní prokurátori nie sú včas nominovaní. Konania vo veci hospodárskych a finančných trestných činov sú naďalej spojené s istými výzvami. Pandémia ochorenia COVID-19 odhalila potrebu urýchliť zlepšovanie nástrojov elektronickej komunikácie. Prístup k súdnym dokumentom a dokumentom prokuratúry sa stal citlivou záležitosťou, čo vyústilo do rozsudku Najvyššieho súdu a legislatívnej zmeny. Právny a inštitucionálny rámec na prevenciu korupcie a boj proti nej sa naďalej zlepšuje. Legislatívne zmeny prispeli k zlepšeniu nezávislosti, organizácie a fungovania Komisie pre prevenciu korupcie, hoci jej ľudské zdroje sú naďalej obmedzené. Vďaka týmto zmenám sa posilnil aj právny rámec pre lobizmus, ochranu oznamovateľov a majetkové priznania. Pretrvávajú však obavy týkajúce sa účinného presadzovania protikorupčných pravidiel, napr. v súvislosti s konfliktom záujmov a oznamovateľmi. Predchádzajúca stratégia bola do veľkej miery vykonaná, no niektoré opatrenia sa ešte stále nezrealizovali a neprijal sa ani žiadny nový plán. Hoci sa počet trestných stíhaní zvýšil, isté výzvy sú aktuálne naďalej, najmä pokiaľ ide o kapacity pre účinné vyšetrovania a nízky počet odsúdení v prípadoch korupcie, hlavne na vysokých miestach. Vláda počas pandémie ochorenia COVID-19 rozbehla viacero posúdení rizika, ktoré sa týkali najmä rizika korupcie v oblasti verejného obstarávania. Situácia v oblasti slobody a plurality médií sa zhoršuje. Nezávislosť orgánu na reguláciu médií je zaručená zákonom, no výzvy, pokiaľ ide o zdroje na plnenie jeho širokého spektra úloh a záväzok ďalej posilňovať jeho nezávislosť, pretrvávajú. Preskúmanie zákonov o médiách a audiovizuálnych službách sa ešte nevykonalo. V súvislosti s týmito návrhmi sú stále prítomné isté obavy, avšak určité navrhované zmeny zákona o médiách z roku 2020 by mohli prispieť k zlepšeniu transparentnosti vlastníctva médií. Prideľovanie štátnej reklamy nie je regulované a je často netransparentné, najmä v prípade miestnych médií. Získavanie prístupu k verejným informáciám je pre verejnosť a novinárov naďalej zdĺhavé. Obťažovanie novinárov na internete a hrozby voči nim sú čoraz viac znepokojivé a bolo oznámených aj viacero súdnych žalôb voči novinárom, ktorých účelom je zastrašovanie. Vnútroštátne a medzinárodné zainteresované strany vyjadrili obavy po tom, čo orgány odmietli financovať Slovinskú tlačovú agentúru v roku 2021. V súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 sa neprijali žiadne konkrétne opatrenia na podporu mediálneho sektora, avšak novinári mohli využívať všeobecné zmierňujúce opatrenia. Slovinsko počas pandémie ochorenia COVID-19 nevyhlásilo núdzový stav. Základom pre prijatie reštriktívnych opatrení bol zákon o prenosných ochoreniach, ktorý bol od začiatku pandémie štyrikrát zmenený. Po urýchlenej zmene svoj rokovacieho poriadku tak, aby boli možné online zasadnutia, fungoval parlament aj naďalej. Finančná nezávislosť určitých nezávislých orgánov bola chránená rozsudkom Ústavného súdu. Ústavný súd zlepšil svoju efektívnosť, ktorá bola spomínaná už aj v Správe o právnom štáte 2020, a zohral aktívnu úlohu pri preskúmavaní opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19. Prezident republiky zvolal úplne prvé zasadnutie všetkých troch zložiek vládnej moci s cieľom diskutovať o právnom štáte. Občianska spoločnosť sa musela vyrovnať s viacerými problémami, ktoré nepriaznivo vplývali na prostredie pre mimovládne organizácie. I.Justičný systém Slovinský justičný systém má tri úrovne: miestne a okresné súdy (zaoberajúce sa občianskoprávnymi, obchodnými a trestnými konaniami) a pracovné súdy a správny súd prvého stupňa, päť vyšších súdov druhého stupňa (zaoberajúce sa odvolaniami proti súdnym rozhodnutiam prvého stupňa) a Najvyšší súd tretieho stupňa (zaoberajúci sa odvolaniami proti určitým rozsudkom vyšších súdov a správneho súdu). V ústave sa ustanovuje Súdna rada, orgán sui generis, ktorý stojí mimo troch zložiek vládnej moci a ktorého úlohou je chrániť nezávislosť, ako aj podporovať a zaručovať vyvodenie zodpovednosti, efektívnosť a kvalitu práce súdnictva. Kandidátov na sudcov vyberá Súdna rada a následne sú navrhnutí na vymenovanie Národným zhromaždením (Državni zbor – prvá komora parlamentu). Ak Súdna rada vyberie kandidáta, ktorý už bol zvolený do sudcovskej funkcie, kandidát je povýšený do novej sudcovskej funkcie samotnou radou. Štátna prokuratúra, hoci je súčasťou výkonnej moci, je nezávislým orgánom, pričom hlavné právomoci týkajúce sa kariéry štátnych prokurátorov a jej fungovania má Štátna prokurátorská rada a generálny prokurátor. Štátna prokurátorská rada je nezávislým a autonómnym štátnym orgánom, ktorý vykonáva úlohy samosprávy štátnej prokuratúry a zúčastňuje sa na zabezpečovaní jednotnosti stíhania a na ochrane nezávislosti a autonómnosti štátnych prokurátorov. Slovinská advokátska komora je autonómnym a nezávislým orgánom. Je zodpovedná za dohľad nad odbornou činnosťou advokátov a rozhodovanie o disciplinárnych opatreniach voči svojim členom. Slovinsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre (EPPO). Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva sa neustále zlepšuje. Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva sa naďalej zlepšovala. Medzi širokou verejnosťou dosahuje priemernú úroveň (47 % respondentov ju vníma ako pomerne dobrú a veľmi dobrú), pričom v roku 2021 sa zvýšila na priemernú úroveň aj medzi podnikmi (43 %) a vykazuje priaznivý trend tretí rok po sebe po tom, ako v rokoch 2016 a 2017 nevykázala žiadny jasný trend . Vymenovania štátnych prokurátorov sa neodôvodnene odkladajú a obavy vzbudzuje aj skutočnosť, že európski delegovaní prokurátori nie sú včas nominovaní. Vláda zodpovedá za vymenovanie nového štátneho prokurátora na návrh ministra spravodlivosti po verejnom vyhlásení o uvoľnení mandátu a výbere kandidáta nezávislou Štátnou prokurátorskou radou. V zmysle zákona sa od vlády vyžaduje, aby vydala rozhodnutie o vymenovaní alebo nevymenovaní všetkým spôsobilým kandidátom, ktorí požiadali o vymenovanie alebo povýšenie. Neúspešní kandidáti majú právo požiadať o súdne preskúmanie správny súd, ktorý musí rozhodnúť do 30 dní. Od konca júla 2020 Štátna prokurátorská rada predložila mená 29 kandidátov ministerke spravodlivosti, ktorá ich potom navrhla vláde na prvé vymenovanie alebo povýšenie. Do júna 2021 bolo buď vymenovaných, alebo povýšených iba 14 z nich, pričom neexistujú žiadne jasné dôvody pre neprijatie rozhodnutia o zvyšných 15 kandidátoch. Nominácia európskych delegovaných prokurátorov EPPO bola takisto odložená, čo vyvoláva obavy, že vnútroštátny postup sa riadne nedodržal. V decembri 2020 Štátna prokurátorská rada predložila mená dvoch kandidátov ministerke spravodlivosti, vláda však tento bod nezaradila do programu svojich zasadnutí napriek zákonnej povinnosti vziať tieto mená len na vedomie a oznámiť ich Európskej prokuratúre. Vláda 27. mája 2021 vyhlásila výberové konanie za neúspešné a poverila ministerku spravodlivosti uverejnením nového uvoľneného mandátu, k čomu došlo 9. júla. Podľa odporúčaní Rady Európy musí byť prijímanie verejných prokurátorov vykonávané v súlade so spravodlivými a nestrannými postupmi obsahujúcimi záruky proti akémukoľvek prístupu zastupujúcemu záujmy konkrétnych skupín a ich povyšovanie sa musí riadiť známymi a objektívnymi kritériami, akými sú kompetencia a skúsenosť . Ústavný súd vyhlásil pravidlá, ktorými sa riadia parlamentné vyšetrovania, za protiústavné z dôvodu nedostatku záruk v oblasti nezávislosti súdnictva. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, parlamentný vyšetrovací výbor v roku 2019 začal vyšetrovanie s cieľom prešetriť kroky prokurátorov a sudcov v konkrétnych trestných konaniach. Ústavný súd však neskôr pozastavil uplatňovanie zákona o parlamentnom vyšetrovaní, na ktorom bolo vyšetrovanie založené, z dôvodu ohrozenia nezávislosti sudcov a prokurátorov . Ústavný súd v januári 2021 vyhlásil zákon o parlamentnom vyšetrovaní a rokovací poriadok týkajúci sa parlamentného vyšetrovania za protiústavné, keďže v nich chýbajú procesné záruky zabezpečenia nezávislosti sudcov pri zriaďovaní parlamentného vyšetrovania. Súd vyhlásil, že súdnictvo nie je úplne vyňaté spod parlamentnej kontroly vykonávanej prostredníctvom parlamentných vyšetrovaní, keďže parlament môže preskúmavať napríklad trendy v súdnictve alebo historické udalosti, ktoré sú takisto predmetom súdnych konaní. Súd však zdôraznil, že parlament nemôže brániť súdnym konaniam ani žiadnym spôsobom ovplyvňovať sudcov v konkrétnych konaniach, a to ani prostredníctvom ex post diskusie o zákonnosti alebo primeranosti jednotlivých rozsudkov. Sudcovia ďalej nemôžu byť predvolaní ako svedkovia alebo podozriví na parlamentné vyšetrovanie týkajúce sa týchto otázok, pokiaľ ide o otvorené alebo ukončené súdne konanie, keďže by sa tým porušila nezávislosť súdnictva. Ústavný súd dal parlamentu jeden rok na to, aby odstránil protiústavné prvky zo zákona o parlamentnom vyšetrovaní. Kým sa zistená protiústavnosť neodstráni, Súdna rada môže požiadať Ústavný súd, aby preveril, či sa v prípadnom novom parlamentnom vyšetrovaní dodržiava nezávislosť súdnictva. Zatiaľ nebol predložený žiadny legislatívny návrh s cieľom riešiť zistenú protiústavnosť. Súdnictvo iniciovalo diskusiu o zlepšovaní rámca pre disciplinárne konania voči sudcom. Súdna rada v marci 2021 pripravila analýzu právneho rámca pre disciplinárne konania voči sudcom a jeho vykonávania a navrhla zmeny. Od roku 2018 sú disciplinárne konania v kompetencii disciplinárneho súdu. Od roku 2018 do marca 2021 trvali disciplinárne konania v priemere 194 dní. Súdna rada identifikovala viacero otázok, ktoré si vyžadujú zlepšenie, medzi ktoré patrí zriadenie osobitného disciplinárneho konania namiesto využívania trestného konania, aktualizácia zoznamu disciplinárnych priestupkov, revízia práva Súdnej rady na začatie disciplinárnych konaní, revízia disciplinárnych sankcií s cieľom umožniť väčšiu proporcionalitu a objasnenie obmedzení týkajúcich sa dĺžky pozastavenia výkonu funkcie sudcu. Najvyšší súd podporuje iniciatívu Súdnej rady zmeniť legislatívu s cieľom zvýšiť efektívnosť disciplinárnych konaní. Je dôležité, aby akákoľvek potenciálna reforma disciplinárnych konaní bola v súlade s právom EÚ a zohľadňovala odporúčania Rady Európy. Kvalita Pandémia ochorenia COVID-19 odhalila potrebu urýchliť potrebné zlepšenia nástrojov elektronickej komunikácie justičného systému. V Správe o právnom štáte 2020 sa uvádza, že zatiaľ čo informačné a komunikačné technológie používané na účely sledovania prípadov sú na pokročilej úrovni, elektronická komunikácia medzi súdmi a stranami zostáva menej rozvinutá. V posledných rokoch nastal v rozširovaní elektronickej komunikácie istý pokrok. V niekoľkých oblastiach sa dokumenty musia súdom predkladať iba v elektronickej forme, napríklad verejnými notármi a správcami konkurznej podstaty (v prípade katastra nehnuteľností, pri prípadoch týkajúcich sa súdneho registra a platobnej neschopnosti) a dlžníkmi (pri vymáhaní nesporných dlhov). Od februára 2021 musia centrá sociálnej práce predkladať žiadosti týkajúce sa záležitostí rodinného práva súdom elektronicky a systém elektronickej dražby bol spustený bez ohľadu na spôsob predaja pre všetky nehnuteľnosti, hnuteľný majetok a práva predávané v exekučných konaniach, konaniach súvisiacich s platobnou neschopnosťou, konaniach v rámci nútenej likvidácie, nesporových konaniach, trestných konaniach a priestupkových konaniach. V trestných, správnych, civilných a obchodných sporových konaniach pokračujú snahy o zmodernizovanie systému správy vecí do konca roka 2023 s cieľom umožniť elektronickú komunikáciu. Digitálne riešenia na uskutočňovanie a sledovanie súdnych konaní zostávajú obmedzené, a to najmä v trestných konaniach. Požívanie digitálnych technológií pre bezpečnú prácu na diaľku chýba najmä v rámci štátnej prokuratúry a nedostatok digitalizácie na strane polície prispieva k oneskoreniam, najmä pokiaľ ide o zložité prípady, kde sa trestné oznámenie podáva iba v papierovej forme. Vzhľadom na to, že súdy sa zaoberali počas viac ako štyroch mesiacov od marca 2020 viac-menej iba naliehavými záležitosťami, súdnictvo a ministerstvo spravodlivosti intenzívne spolupracovali s cieľom dodať dodatočné zariadenia na videokonferencie a v roku 2020 sa im podarilo strojnásobiť súčasné kapacity, pričom na rok 2021 sa plánujú dodatočné nákupy. Najvyšší súd informoval ministerstvo spravodlivosti o potrebe zmeniť procesné zákony, aby sa jasne určili podmienky s cieľom stanoviť vierohodnosť dôkazov v konaniach, ktoré sa uskutočňujú prostredníctvom videokonferencií (napríklad pri vypočúvaní svedka). Prístup k súdnym dokumentom a dokumentom prokuratúry bol predmetom rozsudku Najvyššieho súdu a legislatívnej zmeny. V Správe o právnom štáte 2020 sa uvádza, že uverejňovanie rozsudkov súdov prvého stupňa zostáva obmedzené, a to najmä v občianskoprávnych a obchodných konaniach, a že strojová čitateľnosť uverejnených rozsudkov je pomerne nízka . Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021 nevykazuje žiadne zlepšenia v týchto dvoch oblastiach. Najvyšší súd v máji 2020 prijal precedenčné rozhodnutie vo veci, ktorá sa týkala práva na prístup k informáciám z trestného spisu . Súd rozhodol, že zákonom o trestnom konaní sa právo na nahliadanie do spisov obmedzuje na osoby s právnym záujmom (napr. na žalovaných a obete) a že ustanovenia zákona o prístupe k verejným informáciám sa neuplatňujú na súdne dokumenty a dokumenty týkajúce sa trestného stíhania. Parlament reagoval prijatím novely zákona o trestnom konaní, v ktorej sa výslovne stanovuje, že sa uplatňuje režim všeobecného prístupu k dokumentom podľa zákona o prístupe k verejným informáciám . V súlade s touto novelou sa osoba, ktorej žiadosť o súdne dokumenty alebo dokumenty týkajúce sa trestného stíhania (v otvorených alebo ukončených konaniach) by bola zamietnutá sudcom alebo štátnym prokurátorom, môže odvolať u komisára pre informácie. Podľa Najvyššieho súdu táto novela vyvolala obavy týkajúce sa primeranej rovnováhy medzi právom na verejné informácie na jednej strane a dodržiavaním prezumpcie neviny obžalovaných a právom na súkromie účastníkov trestného konania na strane druhej. Ministerstvo verejnej správy zriadilo medzirezortnú pracovnú skupinu s cieľom preskúmať otázku prístupu k súdnym dokumentom a dokumentom týkajúcim sa trestného stíhania a pripraviť návrhy na úpravu tejto záležitosti v zákone o prístupe k verejným informáciám. Súdna rada a Štátna prokurátorská rada profitujú z mierneho nárastu zdrojov, no nedostatky pretrvávajú. V Správe o právnom štáte 2020 sa uvádza, že poskytovanie primeraných zdrojov Súdnej rade a Štátnej prokurátorskej rade je dôležitou podmienkou nezávislého a účinného fungovania týchto samosprávnych orgánov. Nízka administratívna kapacita týchto rád ovplyvňuje aj kvalitu výberových konaní na sudcov a štátnych prokurátorov, najmä pokiaľ ide o odôvodňovanie vydaných rozhodnutí a stanovísk a dôkladnosť pohovorov. Od roku 2022 bude môcť Súdna rada zamestnať dvoch dodatočných zamestnancov, čo predstavuje minimálne zvýšenie dostupných zdrojov. V prípade Štátnej prokurátorskej rady sa však nepočíta so žiadnymi ďalšími zamestnancami. Dostupný rozpočet Súdnej rady sa zvyšuje, zatiaľ čo rozpočet Štátnej prokurátorskej rady stagnuje. Treba poznamenať, že celkový rozpočet pre justičný systém sa už niekoľko rokov zvyšuje. Efektívnosť Efektívnosť súdneho systému sa mierne zhoršila a pretrvávajú aj výzvy súvisiace so súdnymi konaniami v prípade hospodárskych a finančných trestných činov, ktoré boli spomínané v Správe o právnom štáte 2020. V roku 2020 všetky súdy prijali o 11 % menej nových vecí a uzavreli o 13 % menej vecí v porovnaní s rokom 2019. Celkový počet nevybavených prípadov na konci roka 2020 vzrástol o 5 % v porovnaní s rokom 2019. Priemerná dĺžka konaní v prvom stupni sa v občianskoprávnych sporových konaniach zvýšila na približne 20 mesiacov a v obchodných sporových konaniach stagnovala na úrovni 11 mesiacov. V odvolacích konaniach boli tieto typy konaní najmä z dôvodu písomných postupov vyriešené rýchlejšie, konkrétne v priemere za približne 2,4 mesiaca pri občianskoprávnych a 3,4 mesiaca pri obchodných konaniach. Pri riešení zložitejších trestných činov prania špinavých peňazí sa dĺžka konaní na súdoch prvého stupňa v priemere znížila na 876 dní v roku 2019 (pokles z 1 132 dní v roku 2018) a naďalej patrí medzi najvyššie v EÚ . Priemerná dĺžka správnych konaní v prvom stupni sa v roku 2020 zvýšila na 13,7 mesiaca . II.Protikorupčný rámec

Kľúčovým zákonom, ktorým sa zriaďuje inštitucionálny a legislatívny rámec na prevenciu korupcie a boj proti nej v Slovinsku, je zákon o bezúhonnosti a prevencii korupcie (IPCA). Zákon bol novelizovaný v novembri 2020 a doplnený okrem iného o nové ustanovenia o organizácii a fungovaní Komisie pre prevenciu korupcie, ako aj o pravidlá týkajúce sa lobizmu a ochrany oznamovateľov. Tými istými novelami sa aktualizovali aj pravidlá upravujúce konflikt záujmov, majetkové priznania, lobizmus a „jav otáčavých dverí“. Komisia pre prevenciu korupcie je autonómnym a nezávislým štátnym orgánom zodpovedným za boj proti korupcii. Komisia pravidelne spolupracuje s políciou a Úradom špeciálnej prokuratúry, ale zachováva si dozorné a administratívne vyšetrovacie právomoci a je zodpovedná za dohľad nad vykonávaním ustanovení týkajúcich sa konfliktu záujmov, integrity, majetkových priznaní, darov a javu otáčavých dverí. Národný vyšetrovací úrad je špecializovaná trestná vyšetrovacia jednotka pre odhaľovanie a vyšetrovanie závažných trestných činov, najmä korupcie, ako aj hospodárskych a finančných trestných činov a organizovanej trestnej činnosti. Odborníci a výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako pomerne nízku. V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International 2020 dosiahlo Slovinsko 60 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 11. mieste v Európskej únii a na 35. mieste vo svete. Toto vnímanie ostalo za posledných päť rokov pomerne stabilné. Nedávno došlo k posilneniu zákona o bezúhonnosti a prevencii korupcie. Zákon bol novelizovaný v novembri 2020 a doplnený o ustanovenia o vymenovávaní hlavných komisárov a zástupcov komisárov Komisie pre prevenciu korupcie. Novelou sa takisto jasnejšie stanovujú rozdielne administratívne vyšetrovacie postupy pred komisiou a pravidlá, ktoré sa na ňu uplatňujú pri ich vykonávaní, ako aj skrátené priestupkové konania a iné verejnoprávne konania vrátane procesných práv vyšetrovaných osôb a možnosti odvolať sa proti jej rozhodnutiam. Tieto procesné práva sa doplnili v reakcii na rozsudky správneho súdu a Najvyššieho súdu, v ktorých sa poukázalo na nedostatky týkajúce sa práv osôb, voči ktorým sa vedú správne konania pred komisiou. Doplnili sa aj ustanovenia o bezúhonnosti týkajúce sa darov, lobizmu a dohľadu nad majetkovými priznaniami . Národná protikorupčná stratégia bola do uplynutia svojej platnosti do veľkej miery vykonaná, no niektoré opatrenia doteraz neboli zrealizované a zatiaľ sa neprijal ani žiadny nový plán. V správe o vykonávaní tretej národnej protikorupčnej stratégie (2017 – 2019) prijatej v apríli 2020 sa uvádza, že zatiaľ čo veľký podiel opatrení bol vykonaný, zvyšné naďalej prebiehajú, najmä opatrenia v oblastiach súvisiacich s rozvojom nástrojov bezúhonnosti v konkrétnych odvetviach (akými sú štátny majetok, zahraničné veci, veda, vzdelávanie a šport) . Ministerstvo verejnej správy, ktoré je zodpovedné za monitorovanie vykonávania stratégie, informovalo, že pracuje na vykonávaní zvyšných opatrení spolu s inými verejnými inštitúciami (akými sú ministerstvo vnútra, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo zdravotníctva, ako aj Komisia pre prevenciu korupcie). Nová protikorupčná stratégia po roku 2019 sa zatiaľ nenavrhla. Došlo k posilneniu Komisie pre prevenciu korupcie vrátane jej nezávislosti, aj keď plnohodnotná účinnosť sa zatiaľ nedosiahla. Komisia naďalej zostáva autonómnym štátnym orgánom pre prevenciu korupcie. Po zmenách zákona o bezúhonnosti a prevencii korupcie došlo k posilneniu nezávislosti komisie prostredníctvom nového postupu menovania jej vedenia: hlavného komisára a jeho dvoch zástupcov. Novelou sa určujú nové kritériá na zlepšovanie transparentnosti postupu menovania vedenia. V rámci novely sa predpokladá nominačný výbor (namiesto výberovej komisie), ktorý nominuje kandidátov a vylučuje kandidátov s politickým pozadím. Okrem toho nominačný výbor vykonáva hodnotenie osobných schopností kandidátov. Prezident republiky v súčasnosti vymenúva vedenie na základe zoznamu kandidátov predloženého nominačným výborom . Pokiaľ ide o administratívny vyšetrovací postup, novelizáciou zákona o bezúhonnosti a prevencii korupcie sa objasnili a posilnili práva jednotlivcov preskúmavaných komisiou vrátane možnosti namietať proti rozhodnutiam vydaným komisiou. Pokiaľ ide o zdroje, komisia má k aprílu 2021 40 úradníkov (t. j. hlavný komisár, dvaja zástupcovia a 37 zamestnancov verejnej správy). Plné personálne obsadenie však zatiaľ nebolo ukončené. Komisia má v pláne prijať v rokoch 2021 a 2022 piatich dodatočných úradníkov ročne . Je to možné vďaka zvýšeniu finančných zdrojov o približne 200 000 EUR za rok od roku 2019. Avšak vzhľadom na všeobecné obmedzenia verejných výdavkov nemohla komisia až do mája 2021 prijať dodatočných pracovníkov ani prerozdeliť zdroje napriek tomu, že jej bol pridelený potrebný rozpočet . Napriek týmto zlepšeniam komisia naďalej čelí problémom spojeným s technickými zručnosťami (napr. analýza údajov) a so zdrojmi. Vyšetrovanie hospodárskych a finančných trestných činov a vedenie Národného vyšetrovacieho úradu zostáva problematické. Zdroje, ktoré ma polícia k dispozícii (počet, odslúžené roky a špecializácia príslušníkov polície), sú aj naďalej problémom, ktorý podľa orgánov ovplyvňuje kvalitu a dĺžku vyšetrovaní, najmä prípadov hospodárskych a finančných trestných činov. Nedostatok zdrojov v niektorých policajných okrskoch takisto vedie k oneskoreniu, pokiaľ ide o žiadosti štátnych prokurátorov o následné vyšetrovania. V správach sa spomína údajné politické zasahovanie do činnosti vyšetrovacích orgánov a orgánov činných v trestnom konaní, najmä v súvislosti s Národným vyšetrovacím úradom , čo je špecializovaný orgán vyšetrovania trestnej činnosti zriadený v roku 2009 na odhaľovanie a vyšetrovanie závažných trestných činov, najmä korupcie, ako aj hospodárskej, finančnej a organizovanej trestnej činnosti. V októbri 2020, po rozhodnutí správneho súdu o nezákonnosti prepustenia bývalého riaditeľa a počas prebiehajúceho postupu odvolania, vláda vyhlásila verejnú súťaž na obsadenie pozície riaditeľa. V júni 2021 bol ešte stále vo funkcii poverený riaditeľ. Zdá sa, že výmena štyroch rôznych riaditeľov za posledných 14 mesiacov spôsobila oneskorenie fungovania Národného vyšetrovacieho úradu. V prípadoch veľkej korupcie, ktoré úrad vyšetruje, chýbajú konkrétne výsledky. Zatiaľ čo počet trestných stíhaní sa zvýšil, dosiahnutie rozsudku na súdoch je naďalej na nízkej úrovni, najmä pokiaľ ide o korupciu na vysokých miestach. Počet trestných stíhaní v prípadoch korupcie sa v roku 2020 zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim rokom (298 v roku 2020 v porovnaní so 185 v roku 2019, t. j. nárast o približne 62 %) . Pokiaľ ide o súdy, v roku 2020 existovalo len 15 rozhodnutí v prípadoch korupcie (vrátane dvoch uložení trestu odňatia slobody) , pričom ani jedno sa netýkalo prípadov korupcie na vysokých miestach . To predstavuje ďalšie zníženie počtu rozhodnutých prípadov korupcie. V niektorých prípadoch korupcie na vysokých miestach súdy nenariadili pojednávanie viac než rok a pol. Špecializovaná štátna prokuratúra (SSPO) je spôsobilá trestne stíhať trestné činy súvisiace s korupciou vo verejnom a súkromnom sektore. SSPO riadi prácu Národného vyšetrovacieho úradu, Prezídia policajného zboru a rezortov kriminálnej polície v rámci regionálnych policajných správ. SSPO sa spolieha na 28 štátnych prokurátorov špecializovaných na riešenie rôznych trestných konaní. Nedostatok kompetentných ľudských zdrojov (najmä štátnych prokurátorov) ovplyvňuje prioritizáciu prípadov korupcie na vysokých miestach. Štátna prokuratúra takisto uviedla nedostatky v súvislosti s odbornosťou v oblasti finančnej analýzy a analýzy údajov. Preskúmanie finančných údajov sa deleguje na políciu alebo Úrad boja proti praniu špinavých peňazí (finančná spravodajská jednotka – FIU). Z dôvodu spomenutého nedostatku ľudských a technických zdrojov polície však oneskorenia polície pri uzatváraní vyšetrovaní predstavuje výzvu pre SSPO. Ďalšie výzvy, ktoré SSPO uviedla, súvisia s inštitucionálnou fragmentáciou (keď sú podobné úlohy pridelené rôznym subjektom), neskorým odhaľovaním finančných trestných činov, nedostatočnou špecializáciou sudcov a nedostatkami v elektronickej komunikácii s políciou. Pokiaľ ide o trestné stíhanie korupcie, problémom nie je iba nedostatok odbornosti a zdrojov, ale aj premlčacia lehota. Okrem spomínaných nedostatkov, ktoré súvisia s odbornosťou a zdrojmi štátnej prokuratúry, je premlčacia lehota ďalším problémom, ktorému treba podľa orgánov čeliť pri trestnom stíhaní korupcie. Premlčacia lehota pre trestné činy korupcie je všeobecne desať rokov. Zmena premlčacej lehoty sa neplánuje . Okrem toho bolo rozhodnutím predsedu Najvyššieho súdu trestné stíhanie všetkých prípadov (vrátane prípadov korupcie) počas pandémie ochorenia COVID-19 pozastavené, pokiaľ nehrozilo, že údajný trestný čin by bol v nasledujúcich šiestich mesiacoch premlčaný . Podávanie majetkových priznaní sa rozšírilo na dodatočné kategórie úradníkov, ale ich zverejňovanie zostáva aj naďalej výzvou. Novelizovaným zákonom o bezúhonnosti a prevencii korupcie sa rozšíril zoznam osôb povinných podať majetkové priznanie, aby okrem vysokopostavených, volených a menovaných úradníkov zahŕňal aj národných poslancov a úradníkov v oblasti dohľadu nad štátom vlastnenými podnikmi . Komisia pre prevenciu korupcie je zodpovedná za monitorovanie majetkových priznaní verejných činiteľov a nedávno sa spojila s ministerstvom verejnej správy s cieľom spustiť novú elektronickú platformu pre majetkové priznania. Z dôvodu obmedzených ľudských zdrojov Komisie pre prevenciu korupcie a so zreteľom na počet prijatých majetkových priznaní (približne 4 500 priznaní a 4 300 iných súvisiacich podaní ročne) sa overovania vykonávajú na náhodnej vzorke majetkových priznaní. Z preskúmaní vyplýva, že nepresnosť majetkových priznaní (neúplné alebo chybné) je obmedzená a bezvýznamná a nie je potrebné podávať trestné oznámenia štátnej prokuratúre . Iba traja úradníci komisie pracovali v roku 2020 na overovaní majetkových priznaní 18 470 úradníkov, ktorí sú povinní tieto priznania podávať, a vykonali 16 kontrol týkajúcich sa 923 fyzických osôb a 67 súdov. Zatiaľ čo sa novelizovaným zákonom o bezúhonnosti a prevencii korupcie rozšíril zoznam úradníkov, ktorí musia priznať svoj majetok, zároveň sa ním zúžil zoznam úradníkov, ktorých priznania budú zverejnené. Napriek tomu, že Komisia pre prevenciu korupcie začala zlepšovať svoj IT systém a online platformu s cieľom dosiahnuť súlad so zákonnou požiadavkou na zverejňovanie, majetkové priznania verejných činiteľov sa ešte stále nezverejnili. Ustanovenia o prevencii a riadení konfliktu záujmov sa posilnili, aj keď ich účinné vykonávanie zostáva aj naďalej výzvou. Podľa zákona o bezúhonnosti a prevencii korupcie musí akýkoľvek verejný činiteľ, ktorý pred nástupom do funkcie vykonával činnosť alebo zastával funkciu nezlučiteľnú so súčasnou funkciou, prestať vykonávať danú činnosť najneskôr 30 dní od dátumu zvolenia, vymenovania alebo schválenia mandátu. Novelizovaným zákonom o bezúhonnosti a prevencii korupcie sa rozšírili obmedzenia po skončení zamestnania pre verejných činiteľov nastupujúcich na pozície v súkromnom sektore. Komisia pre prevenciu korupcie môže začať postup posudzovania nezlučiteľnosti funkcie, ak sa domnieva, že vykonávanie danej činnosti môže predstavovať neprimerané riziko z hľadiska cieľa a nestranného výkonu povinností činiteľa alebo ohroziť jeho bezúhonnosť. Komisia v máji 2021 predložila vláde iniciatívu s cieľom zjednotiť reguláciu konfliktov záujmov a porušenia bezúhonnosti všetkých činiteľov, čo by podľa Komisie pre prevenciu korupcie zlepšilo dohľad a rovnaké zaobchádzanie v súvislosti s činiteľmi a povolené postupy z hľadiska bezúhonnosti bývalých činiteľov. Komisia pre prevenciu korupcie v súčasnosti spracúva prípady súvisiace s údajnými konfliktmi záujmov na vysokých miestach. Ustanovenia o lobizme pre verejných činiteľov a volené osoby sa naďalej zlepšujú. Úradníci a verejní činitelia na národnej a miestnej úrovni musia nahlasovať kontakt s lobistami svojmu zamestnávateľovi, ako aj Komisii pre prevenciu korupcie. Komisia spracúva a zverejňuje údaje spojené s lobizmom na svojom webovom sídle (s názvom Erar) spolu s informáciami obsiahnutými v registri pre lobizmus. Podľa novelizovaného zákona o bezúhonnosti a prevencii korupcie musia aj lobisti (medzi ktorých okrem jednotlivých lobistov v súčasnosti patria aj záujmové skupiny) zverejňovať výročnú správu. Transparentnosť verejných údajov, najmä pokiaľ ide o verejné výdavky, zostáva zachovaná. Webové sídlo Erar slúži okrem údajov spojených s lobizmom aj na zverejňovanie údajov o verejnej správe vrátane transakcií a informácií týkajúcich sa verejného obstarávania. V súčasnosti sa odhaduje, že Erar obsahuje údaje približne o 200 miliónoch finančných transakcií vnútroštátnych vládnych agentúr a miestnych agentúr, a to od roku 2003. „Skriňa“ (alebo Skrinja) je ďalšia online administratívna platforma pre používateľov na získavanie údajov a správ o mzdách vo verejnom sektore . Audítorský súd vykonal v roku 2020 audit finančných operácií 13 politických strán (za rok 2018 alebo 2019) a predložil šesť kladných stanovísk a sedem stanovísk s výhradami vrátane odporúčaní týkajúcich sa zlepšenia finančných operácií a zvýšenia transparentnosti (napr. pokiaľ ide o pôžičky, príspevky). V roku 2020 sa prijali etické pravidlá pre poslancov parlamentu. Rada predsedu parlamentu je zodpovedná za monitorovanie vykonávania etického kódexu a v prípade pochybenia môže ukladať sankcie . Od prijatia etického kódexu bola poslancovi parlamentu uložená jedna sankcia za nezávažné porušenie. Napriek existujúcim legislatívnym ustanoveniam na ochranu oznamovateľov sa ich účinné presadzovanie naďalej oneskoruje. V zákone o bezúhonnosti a prevencii korupcie sa nachádza kapitola výlučne venovaná ochrane oznamovateľov. Počet oznámení protispoločenskej činnosti a žiadostí o ochranu podľa tohto zákona zostáva aj naďalej nízky . Aj keď sa v zákone stanovuje možnosť nominovať osoby, ktoré majú prijímať správy o neetickom alebo nezákonnom správaní v rámci verejných inštitúcií, zdá sa, že tento druh úradníkov sa buď nenominuje, alebo nie je plne funkčný . Aspoň jeden prípad z vyšších miest sa však počas pandémie začal po predložení informácií oznamovateľom . Podľa štátnej prokuratúry sa existujúce ustanovenia trestného poriadku týkajúce sa chránených svedkov nemôžu uplatňovať na oznamovateľov, ak sú aj oni považovaní za podozrivých (napr. v prípade korupcie). Počas pandémie ochorenia COVID-19 sa vykonalo viacero opatrení, ktorých účelom je hodnotiť riziko korupcie, predchádzať mu a odrádzať od korupcie, najmä v oblasti verejného obstarávania. Počas pandémie ochorenia COVID-19 Komisia pre prevenciu korupcie vydala súbor usmernení s cieľom odhaľovať riziko korupcie a odrádzať od korupcie, najmä v súvislosti s postupmi verejného obstarávania. Na žiadosť parlamentu Audítorský súd dokončil celonárodnú správu o audite v oblasti verejného obstarávania týkajúceho sa zdravotníckych pomôcok súvisiacich s ochorením COVID-19, ktorá bola vydaná vo februári 2021. Zistenia odhalili 13 prípadov s podozrením z korupcie, ktoré boli následne postúpené prokuratúre. Národná komisia pre overovanie postupov zadávania zákaziek vo verejnom obstarávaní v roku 2020 oznámila niektoré prípady porušenia postupov verejného obstarávania, čo viedlo k otvoreniu nových prípadov. Od januára 2021 je možné predkladať online žiadosti o preskúmanie postupov verejného obstarávania, pričom súvisiace rozhodnutia sú takisto zverejnené online . V tejto súvislosti ministerstvo verejnej správy začalo postup verejnej konzultácie týkajúcej sa novely zákona o verejnom obstarávaní a ministerstvo zdravotníctva zriadilo pracovnú skupinu pre prípravu odporúčaní s cieľom zmeniť právne predpisy o verejnom obstarávaní pre účinnejšie obstarávanie zdravotníckeho vybavenia . III.Pluralita a sloboda médií V Slovinsku je právny rámec pre slobodu prejavu a informácie ukotvený v ústave, zatiaľ čo pluralitu médií zabezpečujú osobitné sekundárne právne predpisy. Agentúra pre komunikačné siete a služby (AKOS) ako orgán na reguláciu médií je nezávislý orgán, ktorý je právne a funkčne oddelený od vlády. Pravidlá o transparentnosti vlastníctva médií vyžadujú od spoločností, aby orgánom na ochranu hospodárskej súťaže priznali vlastníctvo alebo riadiaci vplyv nad určitou hranicou. Významná zmena vo vlastníctve si takisto vyžaduje súhlas príslušného ministerstva. Prebehajú rokovania o legislatíve na transponovanie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách . Nezávislosť Agentúry pre komunikačné siete a služby je stanovená zákonom, no výzvy, pokiaľ ide o jej zdroje a záväzok posilniť jej nezávislosť, naďalej pretrvávajú. Agentúre pre komunikačné siete a služby (AKOS) boli poskytnuté dodatočné zdroje, aby mohla plniť nové úlohy po pripravovanej transpozícii smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. Zostáva však ešte určiť, či budú tieto dodatočné zdroje dostatočné na to, aby agentúra plne vykonávala širokú škálu úloh, ktoré jej boli zverené . Nedostatok záruk proti politickému zasahovaniu takisto naďalej vyvoláva obavy . V Monitorovaní plurality médií (MPM 2021) sa preto nezávislosť a účinnosť orgánu pre médiá hodnotia ako stredne rizikové . Postavenie Agentúry pre komunikačné siete a služby zaručuje zákon o elektronických komunikáciách a jej výkonné právomoci v oblasti audiovizuálnych médií vyplývajú zo zákona o masmédiách a zákona o audiovizuálnych mediálnych službách . Vláda v roku 2020 navrhla revíziu zákona o masmédiách, pričom predpokladala jej ukončenie do konca roka 2021. Revízia zákona o audiovizuálnych mediálnych službách, ktorý zahŕňa transpozíciu smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, stále prebieha a vláda ju plánuje ukončiť do konca roka 2021 . V roku 2020 sa začala verejná konzultácia o revízii zákona o audiovizuálnych mediálnych službách, pričom táto revízia zahŕňala výslovné ustanovenie o nezávislosti agentúry. Súčasná verzia návrhu zákona, ktorý vláda predložila parlamentu v marci 2021, však neobsahuje takéto ustanovenie. Preto je sporné, či záväzok orgánov posilniť nezávislosť agentúry v skutočnosti povedie k dosiahnutiu tohto výsledku. Vláda v októbri 2020 navrhla zákon s cieľom zlúčiť osem regulačných orgánov vrátane Agentúry pre komunikačné siete a služby do dvoch agentúr. Tento návrh vyvolal obavy týkajúce sa nezávislosti regulátora . V apríli 2021 navrhnutý zákon nezískal podporu v parlamente, a preto sa parlamentný postup ukončil. Slovinsko má osobitné ustanovenia o transparentnosti vlastníctva médií, naďalej však pretrvávajú obavy týkajúce sa skutočnej identifikácie vlastníckych štruktúr. Vydavatelia alebo vysielatelia sú povinní nahlasovať, keď podiely individuálneho vlastníctva alebo riadiace podiely v podniku dosiahnu 5 % alebo viac. Informácie o vlastníctve médií sa zverejňujú v registri médií, ktorý je verejne k dispozícii na webovom sídle ministerstva kultúry. V júli 2020 zverejnila vláda návrh novely zákona o masmédiách, ktorou by sa posilnil režim transparentnosti vlastníctva médií odstránením minimálnej hranice 5 % s výnimkou podnikov fungujúcich ako akciové spoločnosti. Ak by sa táto zmena prijala, zlepšila by transparentnosť vlastníctva médií. V Monitorovaní plurality médií 2021 sa však uvádza, že koneční skutoční vlastníci nie sú v registri vždy identifikovateľní. Zo záverov o transparentnosti vlastníctva médií v Slovinsku preto vyplýva stredné riziko. Dvojročná štúdia investigatívnych novinárov identifikovala nejasné štruktúry integrovaného vlastníctva, najmä v prípade viacerých úrovní vlastníkov s rôznymi podielmi, čo sťažuje určenie konečného vlastníka alebo osoby, ktorá má vplyv na médiá . Pokiaľ ide o koncentráciu médií, zákon o masmédiách má hranicu vlastníckeho podielu viac ako 20 %, aby sa obmedzila krížová koncentrácia, v Monitorovaní plurality médií 2021 sa však uvádza nedostatok údajov a absencia pravidelnej analýzy, aby bolo možné zhodnotiť situáciu. Nahlásili sa prípady politického zasahovania do médií. Monitorovanie plurality médií 2021 dospelo k záveru, že politická nezávislosť médií v Slovinsku je vystavená vysokému riziku. Boli vyjadrené obavy v súvislosti s možnými zmenami financovania verejnoprávneho vysielateľa, ktoré sa plánujú v návrhu novely zákona o masmédiách, a v súvislosti s tlakom na národnú tlačovú agentúru, ktorý zainteresované strany považovali za politicky motivovaný . Konkrétne išlo o to, že po oneskoreniach vo vyplácaní finančných prostriedkov Slovinskej tlačovej agentúre (STA) na rok 2020 Úrad pre komunikáciu vlády (UKOM) nevyplatil agentúre finančné prostriedky na rok 2021. Na žiadosť slovinských orgánov Európska komisia 29. apríla 2021 uviedla, že finančné krytie vo výške 2,5 milióna EUR, ktoré Slovinsko pridelilo Slovinskej tlačovej agentúre na vykonávanie verejnej služby, je plne v súlade s právom EÚ. Tieto finančné prostriedky sa však ešte nevyplatili. Rôzne zainteresované strany vyjadrili obavy v súvislosti s celkovou situáciou v oblasti plurality médií v Slovinsku.

V súvislosti so správou štátnej reklamy sa nezaznamenal žiadny pokrok. V Správe o právnom štáte 2020 sa uvádza, že nie je zavedený žiadny transparentný a jasný súbor zásad, keď národná vláda, regionálna štátna správa a miestne samosprávy distribuujú reklamy mediám . Podľa nedávneho vyšetrovania a iných zdrojov je táto situácia mimoriadne netransparentná v prípade obecných médií. Reklamy podnikov, ktoré sú vo väčšinovom alebo úplnom vlastníctve štátu, sa takisto zdajú netransparentné, keďže tieto podniky často odmietajú poskytnúť takéto informácie odvolávajúc sa na právne ustanovenia ochraňujúce obchodné tajomstvá . Vláda v roku 2020 zverejnila odporúčania týkajúce sa vykonávania reklamných kampaní zo strany ministerstiev a útvarov verejnej správy, v ktorých sa navrhovala rovnomerná distribúcia finančných prostriedkov medzi médiami bez ohľadu na ich pôsobenie na mediálnych trhoch (Monitorovanie plurality médií 2021). Táto distribúcia podporných finančných prostriedkov pre pluralitu médii sa považuje za transparentnú. Finančné prostriedky udeľuje komisia vymenovaná ministerstvom kultúry a informácie o pridelenom financovaní sa zverejňujú na webových sídlach prijímateľov . Hospodárske podmienky v oblasti médií sa počas pandémie ochorenia COVID-19 zhoršili. Hospodárska neistota mediálneho sektora sa zvýšila aj z dôvodu dočasného pozastavenia platieb ministerstvom kultúry za každoročný tender na spolufinancovanie mediálneho obsahu, ktorá sa uskutočnila v roku 2020, aj keď sa finančné prostriedky neskôr v plnej výške vyplatili . Niektoré zainteresované strany vyjadrili obavy týkajúce sa hospodárskych podmienok novinárov, najmä nezávislých . Neprijali sa žiadne osobitné opatrenia s cieľom zmierniť vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na médiá. Novinári však mohli mať prístup ku všeobecným podporným opatreniam poskytovaným vládou . Ministerstvo kultúry v roku 2020 uvoľnilo ročné finančné prostriedky prostredníctvom súťaže pre daný rok vo výške 2,7 milióna EUR s cieľom podporiť pluralitu médií a rozmanitosť mediálneho obsahu; zainteresované strany však vyjadrili isté obavy týkajúce sa možných rizík politického zasahovania do distribúcie takýchto finančných prostriedkov. Novinári naďalej čelia prekážkam v oblasti prístupu k verejným informáciám a dokumentom, a to najmä z dôvodu zdĺhavých postupov. Právo na informácie je ukotvené v ústave a upravené zákonom o prístupe k verejným informáciám. Postup získavania verejných informácií je však často dlhý vzhľadom na zapojenie všetkých orgánov, ktoré sa postupu zúčastňujú. Zatiaľ čo komisár pre informácie pravidelne zasahuje, keď je novinárom zamietnutý prístup k verejným informáciám a dokumentom štátnou správou , toto časté použitie odvolacieho systému značne zvyšuje pracovné zaťaženie komisára . Okrem toho, správne súdy, ktoré preskúmavajú rozhodnutia komisára pre informácie, neuprednostňujú v praxi takéto prípady napriek zákonnej povinnosti tak urobiť. To viedlo k oneskoreniam postupov súdneho preskúmania, ktoré sú porovnateľné s bežnými prípadmi . Monitorovanie plurality médií 2021 pridelilo ochrane práva na informácie stredné riziko v porovnaní s nízkym rizikom uvedeným v Monitorovaní plurality médií 2020 z dôvodu častého zneužívania výnimiek z práva na informácie a zdĺhavých postupov. Obťažovanie na internete a súdne žaloby proti novinárom sa ďalej množia, no fyzické útoky sú zriedkavé. Sloboda prejavu a právo na informácie sú zakotvené v ústave a sú zavedené príslušné súdne mechanizmy. Monitorovanie plurality médií 2021 však zhodnotilo ochranu slobody prejavu ako stredne rizikovú . Niektoré fyzické útoky na novinárov sa zaznamenali v októbri a novembri 2020 a vo februári 2021 počas protestov – páchatelia boli identifikovaní a sú predmetom vyšetrovania . Platforma Rady Európy na podporu ochrany tlače a bezpečnosti novinárov uverejnila od októbra 2020 12 upozornení týkajúcich sa Slovinska. Tieto upozornenia sa týkajú najmä obťažovania novinárov a občianskych súdnych konaní vedených proti novinárom . Minulý rok sa zaznamenalo viacero prípadov občianskych súdnych konaní proti novinárom a médiám so zastrašujúcim účinkom. Naďalej sa množia prípady obťažovania novinárov na internete a vyhrážok voči nim, ktoré sú namierené najmä proti novinárkam, a to aj zo strany niektorých politikov . Okrem toho, mnohí páchatelia internetových útokov zostávajú anonymní a novinári zvyčajne nahlasujú obťažovanie na internete menej často než fyzické útoky . Pozitívnym krokom bolo, že po rozsudku Najvyššieho súdu zmenila najvyššia štátna prokuratúra svoje právne stanovisko k výkladu článku 297 trestného zákona, čím sa umožnilo stíhanie trestných činov voči novinárom aj podľa tohto ustanovenia.



IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Slovinsko má parlamentný systém vlády s nedokonalou dvojkomorovou štruktúrou, v ktorom zákony prijíma len Národné zhromaždenie (prvá komora parlamentu), a nie Národná rada (druhá komora parlamentu) . Legislatívne návrhy môže predkladať vláda, každý člen parlamentu alebo aspoň 5 000 „voličov“. Ústavný súd vykonáva ústavné preskúmanie ex post, a to aj v konkrétnych prípadoch na základe ústavnej sťažnosti. Okrem justičného systému a ostatných orgánov zodpovedá za ochranu práv jednotlivcov aj ombudsman pre ľudské práva a advokát pre zásadu rovnosti. Parlament počas pandémie ochorenia COVID-19 naďalej fungoval. V apríli 2020 sa zmenou parlamentného rokovacieho poriadku odstránili prekážky v oblasti online zasadnutí parlamentných výborov a pléna. Aj z dôvodu týchto zmien pracoval parlament v roku 2020 normálne a prijal 78 zákonov, čo je porovnateľné s predchádzajúcimi rokmi. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, zákony sa môžu prijímať skráteným alebo naliehavým postupom, o čom rozhoduje kolégium predsedu parlamentu. V roku 2020 bolo 31 % všetkých zákonov prijatých riadnym postupom (30 % v roku 2019), 32 % zákonov bolo prijatých naliehavým postupom (18 % v roku 2019) a 27 % zákonov skráteným legislatívnym postupom (31 % v roku 2019). Z týchto údajov vyplýva, že kombinovaný podiel naliehavého alebo skráteného legislatívneho postupu sa výrazne nezmenil. Existujú isté problémy, pokiaľ ide o konzultáciu občianskej spoločnosti vládou pri navrhovaní zákonov. Najmä verejné konzultácie sa buď neuskutočňujú vôbec, sú príliš krátke, alebo bez akejkoľvek stanovenej lehoty na predloženie pripomienok. Zákon o prenosných ochoreniach, ktorý bol od začiatku pandémie ochorenia COVID-19 zmenený štyrikrát, bol základom pre reštriktívne opatrenia, keďže nebol vyhlásený núdzový stav. V období od marca 2020 do februára 2021 sa prijali početné opatrenia, väčšinou na základe zákona o prenosných ochoreniach, ktorými sa zaviedli dočasné obmedzenia alebo zákazy týkajúce sa pohybu, verejného zhromažďovania, používania určitých služieb (určité podnikateľské činnosti), verejných služieb (vzdelávanie, súdnictvo, administratívne služby), používania osobných ochranných prostriedkov, karantény a služieb vo verejnej osobnej doprave. Opatrenia sa prevažne prijímali vo forme legislatívnych opatrení a uznesení, menej často vo forme rozhodnutí a zákonov. Takéto opatrenia zvyčajne prijímala výkonná zložka moci, najčastejšie vláda a zriedkavo jednotliví ministri. Ústavný súd 3. júna 2021 vyhlásil za protiústavnú časť článku 39 zákona o prenosných ochoreniach, ktorý umožňoval vláde obmedziť alebo zakázať slobodu pohybu alebo slobodu združovania sa. Väčšina opatrení sa zverejnila v Úradnom vestníku a tie, ktoré sa nezverejnili, boli preskúmané Ústavným súdom z hľadiska ústavných ustanovení týkajúcich sa nevyhnutnosti zverejnenia. Na základe zákonných právomocí prijímali opatrenia aj obce, ale iba v oblasti svojej právomoci. Finančná nezávislosť určitých nezávislých orgánov bola zaistená rozsudkom Ústavného súdu. Ústavný súd v decembri 2020 skonštatoval, že časti zákona o verejných financiách sú protiústavné, pokiaľ predpisovali postup vymedzenia rozpočtu Národnej rady (druhá komora parlamentu), Ústavného súdu, ombudsmana pre ľudské práva a Audítorského súdu . Tento rozsudok vyzdvihol finančnú autonómiu a nezávislosť štyroch uvedených nezávislých inštitúcií zriadených ústavou. Tieto orgány predtým predkladali svoje návrhy rozpočtu ministerstvu financií, ktoré nebolo povinné vyhovieť navrhovanej sume. Od vlády a parlamentu sa teraz požaduje, aby zaručili rozpočet pre tieto inštitúcie bez ovplyvňovania výšky rozpočtových prostriedkov. Ústavný súd zlepšil svoju efektívnosť a zohrával aktívnu úlohu pri preskúmavaní opatrení súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19. V Správe o právnom štáte 2020 sa uvádza, že v dôsledku nárastu počtu ústavných sťažností sa počet nevybavených prípadov a dĺžka konaní Ústavného súdu naďalej zvyšovali. Napriek výraznému zvýšeniu prichádzajúcich iniciatív a žiadostí o preskúmanie ústavnosti zákonov (+55 % v porovnaní s rokom 2019) a klesajúcemu počtu prichádzajúcich ústavných sťažností (–26 % v porovnaní s rokom 2019) súd v roku 2020 vyriešil o 26 % prípadov viac ako v roku 2019. Súd bol po prvýkrát od roku 2015 schopný vybaviť takmer všetky prichádzajúce prípady. Keďže sa však súd sústredil na staršie prípady, priemerná dĺžka konaní sa zvýšila na 530 dní pri prípadoch týkajúcich sa preskúmania ústavnosti zákonov (takmer 500 dní v roku 2019) a na 571 dní pri ústavných sťažnostiach (420 dní v roku 2019). Ústavný súd prijal od marca 2020 do júna 2021 188 prípadov súvisiacich s opatreniami týkajúcimi sa pandémie ochorenia COVID-19, z ktorých 185 boli iniciatívy a žiadosti o preskúmanie ústavnosti zákonov a tri boli ústavné sťažnosti, a bol už schopný vyriešiť 123 iniciatív a žiadostí a tri ústavné sťažnosti, pričom vydal štyri rozsudky (jeden čiastočný). Parlament v marci 2021 nastolil otázku týkajúcu sa nestrannosti sudcov Ústavného súdu, čo viedlo predsedu Ústavného súdu k tomu, aby túto záležitosť prerokoval. Predseda odpovedal, že by nebolo v súlade s ústavou, ak by parlament rokoval o otvorených prípadoch pred Ústavným súdom alebo ak by očakával od jeho predsedu obhajovanie Ústavného súdu alebo samotného predsedu v súvislosti s vydanými rozsudkami. Ombudsman pre ľudské práva získal akreditáciu so statusom A a aktívne monitoroval reštriktívne opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19. Ombudsman pre ľudské práva sa v januári 2021 stal národnou inštitúciou pre ľudské práva so „statusom A“ v súlade s parížskymi zásadami, a to v nadväznosti na snahy o získanie tohto statusu od roku 2015. Podvýbor pre akreditáciu aliancie GANHRI odporučil riadnu formalizáciu a vykonávanie postupu vymenovania zástupcov, ako aj niektoré iné zlepšenia právnych predpisov . Ombudsman zohrával aktívnu úlohu pri monitorovaní opatrení súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19 zhromažďovaním všetkých platných reštriktívnych pravidiel a ich zverejňovaním v konsolidovanej a čitateľnej forme na svojom webovom sídle. Ombudsman sa takisto viackrát obrátil na výkonnú moc a zapájal sa aj do procesu navrhovania pandemických opatrení v súvislosti s ochorením COVID-19 najmä s cieľom zaistiť ich súlad s ľudskými právami a základnými slobodami. Prezident republiky zvolal úplne prvé zasadnutie zložiek zákonodarnej, výkonnej a súdnej moci s cieľom diskutovať o právnom štáte. Prezident republiky v októbri 2020 po úplne prvý raz zvolal najvyšších predstaviteľov všetkých troch zložiek vládnej moci s cieľom diskutovať o právnom štáte a rozdelení právomocí. Na stretnutí sa zúčastnil predseda Národného zhromaždenia, premiér, predseda Národnej rady, predseda Ústavného súdu, predseda Najvyššieho súdu, minister spravodlivosti a generálny prokurátor. Takáto iniciatíva by mohla prispieť k podpore kultúry dialógu a lojálnej spolupráce medzi štátnymi inštitúciami. Priestor občianskej spoločnosti čelil výzvam. V decembri 2020 sa úroveň slovinského priestoru občianskej spoločnosti znížila na „zúženú“, a to aj z dôvodu obmedzení prijatých s cieľom zvládnuť pandémiu, čo malo nepriaznivý vplyv na prostredie pre občiansku spoločnosť. Nahlásené boli ohováračské kampane proti mimovládnym organizáciám, najmä v sociálnych médiách . Ombudsman počas pandémie ochorenia COVID-19 zistil prípady zákonov, opatrení a praktík, ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvniť občiansky priestor a obmedziť činnosti obhajcov ľudských práv. Zaznamenali sa aj útoky na finančnú a hospodársku životaschopnosť občianskych organizácií, a to znižovaním finančných prostriedkov . Zdá sa, že tieto obavy sa obzvlášť týkajú organizácií občianskej spoločnosti zaoberajúcich sa migrantmi, mediálnou gramotnosťou a obchodovaním s ľuďmi . Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021.

Európska komisia (2020 – 2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície.

Príloha II: Návšteva Slovinska Útvary Komisie absolvovali v apríli 2021 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Ministerstvo spravodlivosti ·Ministerstvo verejnej správy ·Ministerstvo kultúry ·Prezídium policajného zboru (divízia pre hospodársku trestnú činnosť) a Národný vyšetrovací úrad ·Ústavný súd ·Najvyšší súd ·Súdna rada ·Audítorský súd ·Štátna prokurátorská rada ·Štátna prokuratúra (generálny prokurátor, najvyšší úrad štátnej prokuratúry, špecializovaný úrad štátnej prokuratúry) ·Komisia pre prevenciu korupcie ·Národná komisia pre overovanie postupov

·Agentúra pre komunikačné siete a služby (AKOS) ·Ombudsman pre ľudské práva ·Sekretariát parlamentu ·Združenie novinárov a publicistov (pani Irena Zagajšeková) ·Združenie novinárov ·Fakulta médii (profesor Borut Rončević, profesor Matevž Tomšič) ·Združenie slovinských novinárov ·Pod črto ·Transparency International Slovinsko ·Mierový inštitút ·Národná zastrešujúca sieť pre mimovládne organizácie (CNVOS) ·Združenie sudcov ·Advokátska komora * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe

·Konferencia európskych cirkví ·EuroCommerce ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske občianske fórum ·Európska federácia novinárov ·European Partnership for Democracy ·Európske fórum mládeže ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Medzinárodná komisia právnikov ·Medzinárodná federácia pre ľudské práva ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Medzinárodný tlačový inštitút ·Netherlands Helsinki Committee ·Open Society European Policy Institute ·Philanthropy Advocacy ·Protection International