EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu6. 2. 2018 COM(2018) 65 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti







DÔVERYHODNÁ PERSPEKTÍVA ROZŠÍRENIA PRE KRAJINY ZÁPADNÉHO BALKÁNU A VÄČŠIA ANGAŽOVANOSŤ EÚ V TEJTO OBLASTI Vo svojom prejave o stave Únie z roku 2017 predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker opätovne potvrdil európsku budúcnosť krajín západného Balkánu: „Keď chceme dosiahnuť väčšiu stabilitu v našom susedstve, musíme takisto udržiavať dôveryhodnú perspektívu rozšírenia pre krajiny západného Balkánu. Je zrejmé, že počas terajšieho mandátu Komisie a Parlamentu nedôjde k žiadnemu ďalšiemu rozšíreniu. Ani jeden z kandidátov na to nie je pripravený. Neskôr však Európska únia bude mať viac ako 27 členov. Kandidátske krajiny musia pri rokovaniach za najvyššiu prioritu považovať zásady právneho štátu, spravodlivosť a základné práva.“ Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ konzistentne podporovali európsku cestu tohto regiónu, najnovšie v záveroch predsedu Európskej rady v marci 2017: „Európska rada opätovne potvrdila svoju jednoznačnú podporu európskej perspektíve západného Balkánu. Víta pokrok, ktorý dosiahli krajiny v regióne, a zároveň zdôrazňuje pretrvávajúcu odhodlanosť a angažovanosť EÚ na všetkých úrovniach s cieľom podporovať ich pri uskutočňovaní reforiem a projektov orientovaných na EÚ.“ Západný Balkán je súčasťou Európy a je geograficky obklopený členskými štátmi EÚ. Národy EÚ majú s týmto regiónom spoločné dedičstvo a spoločnú históriu, ako aj budúcnosť, v ktorej budú čeliť spoločným výzvam a príležitostiam. EÚ sa už dlho v tomto regióne výrazne angažuje. Od zasadnutia Európskej rady v Solúne v roku 2003 podporovala budúcnosť tohto regiónu ako neoddeliteľnej súčasti EÚ. Európska perspektíva odvtedy pomohla krajinám v tomto regióne zrealizovať celkové politické a ekonomické reformy a zlepšiť demokratické procesy. Liberalizácia vízového režimu a výrazné zlepšenie regionálnej spolupráce prispievajú k otvorenejším spoločnostiam. Celkový obchod regiónu s EÚ predstavoval v roku 2016 viac ako 43 mld. EUR (čo je oproti roku 2008 zvýšenie o 80 %) a má potenciál ďalej rásť. Podniky EÚ sú aj najväčšími investormi na západnom Balkáne, pričom priame zahraničné investície dosiahli v tomto regióne len za posledných päť rokov výšku 10 mld. EUR. Vzájomná prepojenosť a závislosť tohto regiónu a Európskej únie bola zrejmá pri migračnej kríze. Krajiny tohto regiónu na globálnej scéne čoraz viac vystupujú ako partneri. Táto pevná a na zásluhách založená perspektíva členstva krajín západného Balkánu v EÚ je v politickom, bezpečnostnom a hospodárskom záujme samotnej Únie. Je to geostrategická investícia do stabilnej, silnej a zjednotenej Európy založenej na spoločných hodnotách. Predstavuje takisto účinný nástroj na podporu demokracie, právneho štátu a dodržiavania základných práv. Dôveryhodná perspektíva rozšírenia je kľúčovou hnacou silou transformácie v tomto regióne, a tým posilňuje našu kolektívnu integráciu, bezpečnosť, prosperitu a sociálny blahobyt. Má aj naďalej zásadný význam pre zmierenie a stabilitu. Okrem toho, politika rozširovania EÚ musí byť neoddeliteľnou súčasťou širšej stratégie posilnenia Únie do roku 2025, ktorú stanovil predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie v septembri 2017. Je to investícia do bezpečnosti, hospodárskeho rastu a vplyvu EÚ a do jej schopnosti chrániť svojich občanov. Aby sa však Únia mohla rozšíriť, musí sa najprv posilniť a upevniť. Z tohto dôvodu Komisia v súlade so svojím Plánom na vytvorenie jednotnejšej, silnejšej a demokratickejšej Únie predloží v priebehu tohto roka viacero iniciatív zameraných na zlepšenie demokratického, inštitucionálneho a politického rámca Únie do roku 2025 na základe súčasných zmlúv. Tieto iniciatívy budú zahŕňať najmä návrhy týkajúce sa zlepšenia účinnosti rozhodovania v rámci EÚ rozšírením hlasovania kvalifikovanou väčšinou v oblastiach, ako sú zahraničná politika alebo záležitosti vnútorného trhu. Do uvedeného roka by EÚ mohla mať viac než 27 členských štátov. Prístupové rokovania s Čiernou Horou a so Srbskom už naplno prebiehajú. Za predpokladu pevnej politickej vôle, vykonania skutočných a trvalých reforiem a definitívneho vyriešenia sporov so susednými krajinami by tieto štáty mohli byť do roku 2025 pripravené na členstvo. Táto perspektíva je mimoriadne ambiciózna. Jej možné naplnenie bude v plnej miere závisieť od objektívnych zásluh a výsledkov každej krajiny. Všetky krajiny západného Balkánu musia teraz naliehavo znásobiť svoje úsilie, zamerať sa na nevyhnutné reformy a dokončiť svoju politickú, hospodársku a sociálnu transformáciu so zapojením všetkých zainteresovaných strán z celého politického spektra a občianskej spoločnosti. Pristúpenie k EÚ je oveľa viac, než len technický proces. Je to generačná voľba založená na základných hodnotách, ku ktorým sa musí každá krajina hlásiť aktívnejšie a ktoré sa musia prejavovať vo všetkých oblastiach, od zahraničných a regionálnych politík až po to, čo sa deti učia v škole. Krajiny západného Balkánu majú teraz historickú príležitosť pevne a jednoznačne spojiť svoju budúcnosť s Európskou úniou. Budú musieť rozhodne konať. Pristúpenie je a zostane procesom založeným na zásluhách, ktorý v plnej miere závisí od objektívneho pokroku dosiahnutého každou krajinou. Krajiny môžu vyrovnať vzájomné rozdiely alebo predbehnúť jedna druhú v závislosti od dosiahnutého pokroku. Komisia je pripravená vypracovať odporúčania týkajúce sa začatia prístupových rokovaní s Albánskom a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko na základe splnených podmienok. Pri sústavnom úsilí a angažovanosti by sa Bosna a Hercegovina mohla stať kandidátskou krajinou na pristúpenie. Kosovo * má možnosť dosiahnuť udržateľný pokrok vykonávaním dohody o stabilizácii a pridružení a pokročiť v európskom smerovaní, keď to objektívne okolnosti umožnia. Každodenný život na západnom Balkáne by sa postupne mal priblížiť životu v Európskej únii. Napokon, občania túžia žiť v krajinách, ktoré sú prosperujúce a spravodlivé a v ktorých sa dodržiavajú zásady právneho štátu a korupcia je vykorenená. V tejto stratégii sa stanovuje, ako môžu krajiny západného Balkánu pomocou zvýšenej podpory EÚ, a to aj účasti na určitých politikách a programoch Únie, mať už teraz prospech zo zvýšenej stability a prosperity, čo zároveň uľahčí pokrok na ich európskej ceste.

I.DÔVERYHODNÁ PERSPEKTÍVA ROZŠÍRENIA SI VYŽADUJE DÔVERYHODNÉ ÚSILIE A REFORMY NA ZÁPADNOM BALKÁNE Krajiny západného Balkánu budú môcť pristúpiť k Európskej únii po splnení kritérií uvedených v článku 49 Zmluvy o Európskej únii vrátane kodanských kritérií. Aj keď žiadna z nich tieto kritériá v súčasnosti nespĺňa, región prešiel od konca 90-tych rokov dlhým vývinom. Celkovo sa dosiahol výrazný pokrok tak v reformách, ako aj v prekonávaní tragického odkazu vojny a konfliktu. Na to, aby krajiny splnili všetky podmienky členstva a posilnili svoje demokracie, sú však ešte potrebné komplexné a presvedčivé reformy v kľúčových oblastiach, najmä v oblasti právneho štátu, konkurencieschopnosti a regionálnej spolupráce a zmierenia. V prvom rade je nevyhnutné výrazne posilniť právny štát. V súčasnosti sú ešte v týchto krajinách zreteľné prvky ovládnutia štátu vrátane prepojení s organizovaným zločinom a korupciou na všetkých úrovniach vlády a verejnej správy, ako aj silné prepojenie verejných a súkromných záujmov. Všetky tieto aspekty vedú k pocitu beztrestnosti a nerovnosti. Existuje aj rozsiahle politické zasahovanie do médií a ich kontrola. Zaručenie nezávislosti súdnictva a viditeľné posilnenie jeho postavenia, ako aj posilnenie zodpovednosti vlád a štátnej správy majú zásadný význam pre dosiahnutie trvalej spoločenskej zmeny, ktorá je potrebná. Po druhé, kritické časti hospodárstva tohto regiónu nie sú konkurencieschopné, pričom vo veľkej miere dochádza k nenáležitému politickému zasahovaniu a súkromný sektor je nedostatočne rozvinutý. Žiadna z krajín západného Balkánu sa v súčasnosti nemôže považovať za fungujúce trhové hospodárstvo, ani nemá kapacitu na zvládnutie konkurenčného tlaku a trhových síl v Únii. Napriek pokroku, ktorý sa dosiahol pri reformách, stále zostáva nedoriešených mnoho štrukturálnych problémov, ktoré majú dosah na trh práce, a najmä na pracovné príležitosti pre mladých ľudí. Po tretie, medzi krajinami v regióne ešte stále dochádza k výrazným bilaterálnym sporom, ktoré treba vyriešiť. EÚ neakceptuje, aby sa tieto spory a nestabilita, ktorú by mohli spôsobiť, vniesli do EÚ. Je nevyhnutné nájsť konečné a záväzné riešenia a zrealizovať ich pred pristúpením danej krajiny. V neposlednom rade treba uviesť, že pristúpenie k EÚ je vecou voľby. Vyžaduje si potrebný politický a spoločenský konsenzus, ako aj emocionálnu a racionálnu podporu zo strany obyvateľov. Akákoľvek nejednoznačnosť vedúcich predstaviteľov krajín tohto regiónu v tom, kam západný Balkán patrí a aké je jeho smerovanie, je neprípustná. To je nevyhnutné na zabezpečenie a udržanie podpory ich vlastných občanov, ako aj občanov EÚ, a musí sa to odrážať vo vyhláseniach vedúcich predstaviteľov a v ich komunikácii s občanmi. Európske smerovanie jednotlivých krajín západného Balkánu sprevádzajú rôzne iniciatívy, ako je berlínsky proces , odvetvové platformy, ako je Energetické spoločenstvo a Dopravné spoločenstvo, a regionálni aktéri, ako je Rada pre regionálnu spoluprácu. Je teraz vecou orgánov týchto krajín, aby s občianskou podporou prevzali zodpovednosť a splnili dobre známe podmienky pristúpenia. Aby bolo možné zrealizovať najlepší možný scenár, treba konať hneď teraz. Koniec koncov, občania tohto regiónu budú posudzovať svoje vlády podľa toho, či chcú alebo nechcú naplniť ich európske ambície a či sú alebo nie sú schopné to dosiahnuť. 1. Právny štát, základné práva, správa vecí verejných Najnaliehavejším problémom západného Balkánu zostáva realizácia reforiem v oblasti právneho štátu, základných práv a dobrej správy vecí verejných. Je to zároveň hlavné kritérium, na základe ktorého bude EÚ posudzovať perspektívy týchto krajín. Tento región si musí oveľa jednoznačnejšie a dôveryhodnejšie osvojiť základné hodnoty EÚ. Nerešpektovania týchto hodnôt má odradzujúci vplyv aj na investície a obchod. Posilnenie právneho štátu nie je len inštitucionálnou záležitosťou. Vyžaduje si transformáciu celej spoločnosti. Je nevyhnutné zabezpečiť nezávislosť, kvalitu a efektívnosť justičného systému. Nezávislosť súdnictva a jednotlivých sudcov má zásadný význam pre zabezpečenie spravodlivosti a vyvodzovanie zodpovednosti voči výkonnej a zákonodarnej moci. Je nevyhnutným predpokladom každej demokratickej spoločnosti založenej na zásadách právneho štátu a jej hospodárskeho rozvoja. Krajiny tohto regiónu musia nekompromisne odstrániť korupciu. Silné a nezávislé inštitúcie sú rozhodujúce pre predchádzanie korupcii a jej riešenie a pre vedenie účinnejších vyšetrovaní a stíhaní vedúcich k právoplatným súdnym rozhodnutiam, ktoré sú vykonávané a zahŕňajú odradzujúce sankcie. Mali by sa výrazne posilniť štruktúry prokuratúry špecializované na boj proti korupcii a organizovanému zločinu, ako aj súdne orgány. Súčasťou toho by malo byť pridelenie špeciálnych policajných jednotiek prokuratúram. Mali by sa prijať a presadzovať opatrenia, ako je zhabanie nezákonne nadobudnutého majetku, strata práva zastávať verejnú funkciu, prísnejšie pravidlá týkajúce sa verejných činiteľov a mechanizmy na prístup občanov k informáciám a vybavovanie sťažností. Krajiny musia zaviesť aj silný rámec predchádzania korupcii. Pri riadení verejných zdrojov je potrebná väčšia transparentnosť, a to najmä vo všetkých fázach verejného obstarávania, ktoré je oblasťou s mimoriadne vysokým rizikom korupcie. Vyskytlo sa niekoľko prípadov dôverných postupov obstarávania tovarov na západnom Balkáne a niektoré hlavné zmluvy boli zadané bez verejnej súťaže. Vyskytli sa tvrdenia o zvýhodňovaní politicky prepojených miestnych subdodávateľov a o nezákonných platbách. Krajiny by mali výrazne zvýšiť transparentnosť, konkurencieschopnosť a spravodlivosť postupov verejného obstarávania, mali by obmedziť používanie dôverných postupov a zaviesť ochranné opatrenia na vylúčenie politického vplyvu na uchádzačov. Malo by sa v plnej miere zaviesť používanie transparentného, verejne dostupného elektronického obstarávania. To by malo umožniť občanom, aby videli, na čo sa ich dane vynakladajú, a to od prvotnej ponuky až po konečné plnenie zmlúv. Zodpovednosť riadiacich pracovníkov a kultúra vnútornej kontroly vo verejných inštitúciách majú takisto zásadný význam. Prítomnosť organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne je naďalej výrazná, či už v zmysle obchodovania s ľuďmi, drogami a so zbraňami, alebo v zmysle rizika prenikania trestnej činnosti do politického a hospodárskeho systému. Je nevyhnutné, aby orgány účinnejšie rozkladali zločinecké siete a ich ekonomické základne. Musia pritom systematicky využívať finančné vyšetrovania a uplatňovať lepšie zacielené nástroje, ako je preventívne zmrazenie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, konfiškácia majetku tretích osôb, presun dôkazného bremena o vlastníctve určitého druhu majetku, konfiškácia bez predchádzajúceho odsúdenia v prípade majetku nejasného pôvodu, povinnosť zverejňovať úplné informácie o vlastníctve podnikov a posilnená justičná spolupráca. Je naliehavo potrebné, aby sa dosahovali konkrétne a trvalé výsledky v boji proti korupcii, praniu špinavých peňazí a organizovanej trestnej činnosti. Základné práva sú vo veľkej miere zakotvené v právnych predpisoch krajín západného Balkánu, treba však spraviť viac pre to, aby sa zabezpečilo ich úplné vykonávanie v praxi. Osobitnú pozornosť treba venovať zabezpečeniu slobody prejavu a nezávislosti médií ako jedného z pilierov demokracie. Treba vyvinúť rozhodné úsilie v oblasti ochrany menšín a boja proti diskriminácii, najmä Rómov – v prípade ktorých by sa mala výraznejšie presadzovať sociálna inklúzia – a komunity LGBTI. Musí sa takisto zabezpečiť rovnosť medzi ženami a mužmi a riešiť domáce násilie. Posilnenie fungovania demokratických inštitúcií má zásadný význam. Zahŕňa to zaistenie konštruktívneho dialógu v rámci celého politického spektra, najmä s parlamentmi. Vláda musí zabezpečiť, aby opozícia mohla v plnej miere zohrávať svoju úlohu. Opozícia sa naopak musí konštruktívne zapojiť do demokratického procesu. Voľby by mali byť slobodné a spravodlivé a odporúčania volebných pozorovateľských misií by sa mali náležite vykonať. Pravidlá financovania politických strán z verejných a súkromných zdrojov si taktiež vyžadujú zásadnú reformu. Reforma verejnej správy má mimoriadny význam pre posilnenie správy vecí verejných na všetkých úrovniach. Súčasťou toho je zlepšenie kvality a zodpovednosti verejnej správy, zvýšenie profesionality, depolitizácia a transparentnosť – a to aj pri prijímaní a prepúšťaní zamestnancov–, transparentnejšie riadenie verejných financií a lepšie služby pre občanov. Treba takisto nájsť primeranú rovnováhu medzi ústrednou štátnou správou, regionálnou štátnou správou a miestnou samosprávou. Vlády by mali zabezpečiť, aby sa zainteresované strany mohli aktívne zapájať do procesu reforiem a tvorby politík, napr. nadviazaním inkluzívnych štruktúrovaných dialógov o prioritách reforiem s účasťou posilnenej občianskej spoločnosti. Priaznivé prostredie pre občiansku spoločnosť je preto rozhodujúce. Všetky uvedené reformy zostávajú ústredným prvkom na ceste tohto regiónu do EÚ. Dôveryhodné tempo tohto procesu sa dosiahne len hmatateľnými a udržateľnými výsledkami. 2. Posilnenie hospodárstva

Región západného Balkánu má značný hospodársky potenciál. Miera rastu je v týchto krajinách vyššia ako v EÚ a pre tovar a služby EÚ je to čoraz zaujímavejší trh, ktorý sa postupne stáva súčasťou európskych hodnotových reťazcov. Vďaka dohodám o stabilizácii a pridružení je už teraz úroveň hospodárskej integrácie s Úniou veľmi vysoká. Treba však vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie konkurencieschopnosti hospodárstiev západného Balkánu, riešenie vysokej nezamestnanosti (najmä mladých ľudí), zvýšenie prosperity a vytváranie obchodných príležitostí v neposlednom rade pre miestnych aktérov. Silnejšie hospodárstva založené na zručnostiach prispejú aj k zmierneniu existujúceho úniku mozgov a k jeho zmene na cirkuláciu mozgov. Ďalšia modernizácia regionálnych hospodárstiev zase pritiahne viac súkromných investícií EÚ a zvýši dopyt po tovare a službách EÚ na západnom Balkáne. Potrebné štrukturálne reformy sa musia opierať o vhodné hospodárske a fiškálne politiky. Regionálne hospodárstva čelia mnohým štrukturálnym nedostatkom, ako sú neefektívne a neflexibilné trhy, nízka produktivita, obmedzený prístup k financovaniu, nejasnosti v súvislosti s vlastníckymi právami a zložité regulačné prostredie, čo vedie k nízkej konkurencieschopnosti a vysokej nezamestnanosti. Celkovo úroveň investícií a miery rastu nie sú nedostatočné na to, aby sa významne znížil rozdiel v porovnaní s EÚ. Hospodársky rozvoj obmedzuje aj pevne zakorenená tieňová ekonomika. Miera zasahovania štátu a nežiaduceho politického zasahovania do hospodárstva je aj naďalej vysoká, zatiaľ čo politika hospodárskej súťaže a iné sprievodné politiky sú ešte stále slabé. Štrukturálne reformy načrtnuté v programoch hospodárskych reforiem sa musia dôslednejšie presadzovať. Opatrenia na riešenie sociálnych výziev a štrukturálnej nezamestnanosti sa musia stať prioritou. Privatizačné procesy musia napredovať úplne transparentne. Treba prioritne reformovať štátne podniky a riešiť korupciu. Rastový potenciál a konkurencieschopnosť sú aj naďalej brzdené nedostatkami v oblasti právneho štátu a zlým fungovaním inštitúcií. Úspešná hospodárska integrácia v rámci regiónu a s EÚ bude možná len s lepšou prepojenosťou. Veľmi veľa záväzkov vyplývajúcich z regionálnych dohôd zatiaľ nebolo splnených. Krajiny musia v plnej miere dodržiavať Zmluvu o Energetickom spoločenstve a Zmluvu o Dopravnom spoločenstve a pravidlá EÚ týkajúce sa Spoločného európskeho leteckého priestoru, ktorými sa zaviazali prijať acquis v oblasti energetiky a dopravy, ako aj súvisiace normy (napr. v oblasti životného prostredia a hospodárskej súťaže) v dostatočnom predstihu pred pristúpením. Krajiny tohto regiónu by mali takisto zabezpečiť, aby sa zaviedli do praxe existujúce dohody a záväzky, napríklad v kontexte Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode, ktorá by sa mala zreformovať s cieľom lepšie reagovať na potreby regiónu. Prijatie viacročného akčného plánu pre rozvoj regionálneho hospodárskeho priestoru, na ktorom sa dohodli vedúci predstavitelia krajín západného Balkánu v júli 2017, je sľubné: jeho vykonávanie ešte viac posilní obchod, investície a mobilitu v rámci regiónu a medzi týmto regiónom a EÚ. To prispeje k integrácii trhov do európskych a globálnych hodnotových reťazcov a podporí digitalizáciu hospodárstiev regiónu. Zároveň to pomôže urýchliť rozvoj podnikania a zručností, výskum a inováciu a inteligentný rast. 3. Uplatňovanie pravidiel a noriem EÚ Hlavné otázky týkajúce sa právneho štátu, základných práv, posilnenia demokratických inštitúcií, reformy verejnej správy, ako aj hospodársky rozvoj a konkurencieschopnosť zostávajú v procese rozširovania kľúčovými prioritami. Sú základom pre to, aby akýkoľvek štát, ktorý sa chce stať členským štátom EÚ, zabezpečil, že má potrebné administratívne a justičné kapacity na správne uplatňovanie pravidiel a noriem EÚ nielen v právnych predpisoch, ale aj v praxi. Je potrebné vykonať ešte veľa práce na všetkých úrovniach, aby sa dosiahlo zosúladenie s acquis EÚ, zriadili alebo vybudovali sa súvisiace inštitúcie a zabezpečili sa vykonávacie kapacity, či už z hľadiska pravidiel jednotného trhu, sociálnej politiky, acquis v oblasti energetiky a dopravy alebo právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. Plnenie záväzkov vyplývajúcich z dohôd o stabilizácii a pridružení a iných odvetvových dohôd podporí prípravu na splnenie požiadaviek členstva v EÚ. V plnej miere by sa mala využívať značná technická pomoc, ktorá je prostredníctvom nástroja technickej pomoci a výmeny informácií k dispozícii najmä na podporu budovania inštitúcií. 4. Zmierenie, dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca – nevyhnutné predpoklady pristúpenia Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy majú zásadný význam pre pokrok krajín v ich európskom smerovaní. Okrem existujúcich regionálnych iniciatív, akou je Rada pre regionálnu spoluprácu, poskytli nový impulz aj formáty politickej spolupráce na najvyššej možnej úrovni, podnietené regiónom a nedávnymi samitmi. Mali by sa ďalej využívať, aby naďalej prispievali k politickej stabilizácii a vytváraniu hospodárskych príležitostí. Spolu s lepšou regionálnou spoluprácou je nevyhnutné vyvinúť ďalšie úsilie o zmierenie, aby sa pevne zakotvil mier a zabezpečila sa trvalá stabilita v regióne. Rany z 90-tych rokov ešte stále potrebujú čas na zahojenie. Ale po 25 rokoch nadišiel čas na riešenie otvorených otázok s novým elánom. Všetky krajiny sa musia jednoznačne zaviazať – slovami i činmi –, že prekonajú dedičstvo minulosti tým, že dosiahnu zmierenie a vyriešia otvorené otázky v dostatočnom predstihu pred pristúpením. Regionálnu spoluprácu, dobré susedské vzťahy a zmierenie nemožno nanútiť zvonka. Vedúci predstavitelia regiónu musia prijať plnú zodpovednosť a ísť príkladom. Musia sa zdržať akýchkoľvek vyhlásení alebo činov, ktoré by podnecovali napätie medzi etnikami, odsudzovať takéto vyhlásenia alebo činy a aktívne vytvárať argumentáciu proti nacionalizmu. V EÚ neexistuje miesto pre štvavú rétoriku, a už vôbec nie pre oslavovanie vojnových zločincov na ktorejkoľvek strane. Proces nastoľovania spravodlivosti v prechodnom období nie je ukončený. Musia sa naliehavo riešiť zostávajúce citlivé otázky, ako je riešenie prípadov vojnových zločinov – a to aj prostredníctvom plnej spolupráce s mechanizmom pre medzinárodné trestné tribunály a so špecializovanými komorami pre Kosovo –, riešenie osudu nezvestných osôb, utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, ako aj identifikácia a odstránenie zostávajúcich mín v regióne. Úloha vzdelávania musí mať vyššiu prioritu, najmä pokiaľ ide o podporu väčšej tolerancie, presadzovanie európskych hodnôt a posilňovanie súdržnosti spoločnosti. Západný Balkán by mal viac investovať do svojich mladších generácií, ktoré budú našimi budúcimi občanmi EÚ, a poskytnúť im perspektívy ukotvené v budúcnosti, nie v minulosti. Mala by sa posilniť aj spolupráca v oblasti kultúry s týmto regiónom a v rámci neho. Politika rozširovania EÚ musí aj naďalej exportovať stabilitu. EÚ preto nemôže a nebude importovať bilaterálne spory. Musia ich bezodkladne vyriešiť zodpovedné strany. Dosiahnutie tohto cieľa uľahčí atmosféra dobrých susedských vzťahov, bude to však aj zaťažkávacia skúška, ktorá ukáže, aké pevné sú tieto vzťahy v skutočnosti. Spory o hranice, ktoré neboli vyriešené bilaterálne, by strany sporu mali bezpodmienečne predložiť na záväzné, konečné medzinárodné rozhodcovské konanie, pričom rozhodnutia vyplývajúce z tohto konania by obe strany mali v plnej miere uplatňovať a dodržiavať už pred pristúpením a mali by sa zohľadniť aj pri príprave zmlúv o pristúpení. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť procesu riešenia týchto sporov a v prípade potreby poskytne svoju podporu. Všetky krajiny sa musia zdržať zneužívania nevyriešených problémov v procese pristúpenia k EÚ. V zásade možno konštatovať, že najsľubnejší kandidáti na pristúpenie k EÚ majú strategický záujem na tom, aby podporovali, a nie marili, ašpirácie svojich susedov. Krajiny tohto regiónu sú vzájomne prepojené a budú napredovať rýchlejšie, ak si na tejto ceste navzájom pomôžu. Bez účinnej a komplexnej normalizácie vzťahov medzi Belehradom a Prištinou prostredníctvom dialógu sprostredkovaného Európskou úniou nie je možné dosiahnuť v tomto regióne trvalú stabilitu. Na to, aby Srbsko a Kosovo mohli pokročiť vo svojom európskom smerovaní, je naliehavo nutné a rozhodujúce uzavretie právne záväznej dohody o normalizácii. 5. Ďalšie kroky v európskom smerovaní západného Balkánu V nasledujúcich rokoch budú mať všetky krajiny západného Balkánu šancu pokročiť vo svojom európskom smerovaní na základe vlastných výsledkov a rýchlosti, akou ich dosiahnu. Čierna Hora a Srbsko sú poprednými kandidátmi v tomto procese a nasledujúci pododdiel ilustruje zostávajúce ciele na ich ceste. Albánsko a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko dosahujú výrazný pokrok v tomto európskom smerovaní a Komisia je pripravená vypracovať odporúčania týkajúce sa začatia prístupových rokovaní na základe splnených podmienok. Komisia začne pripravovať stanovisko k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo po tom, ako dostane komplexné a úplné odpovede na svoj dotazník. Pri sústavnom úsilí a angažovanosti by sa Bosna a Hercegovina mohla stať kandidátskou krajinou na pristúpenie. Kosovo má možnosť dosiahnuť udržateľný pokrok vykonávaním dohody o stabilizácii a pridružení a pokročiť v európskom smerovaní, keď to objektívne okolnosti umožnia. Pre Kosovo bude veľkým prínosom aj konečná dohoda o normalizácii vzťahov so Srbskom. 5.1. Orientačný zoznam krokov, ktoré musí Čierna Hora a Srbsko vykonať na dokončenie procesu pristúpenia s perspektívou do roku 2025 V tomto oddiele sa stanovujú kľúčové kroky a podmienky v rámci rokovaní o pristúpení, ktoré sa vyžadujú vzhľadom na možnú perspektívu do roku 2025. Tento zoznam je len orientačný a je založený na najlepšom možnom scenári. Nevyplýva z neho automatickosť; tento proces je a aj zostane objektívny a založený na zásluhách. Ilustruje, ako rýchlo by sa museli prijať a vykonať už uvedené transformačné reformy, aby sa tento scenár zrealizoval. Každá krajina sa bude hodnotiť nezávisle na základe vlastných zásluh v súlade s pokrokom dosiahnutým v plnení stanovených podmienok.

ØSplnenie predbežných kritérií: Je nevyhnutne dôležité ešte viac sa zamerať na splnenie predbežných kritérií v oblasti právneho štátu. Tieto požiadavky a podmienky už Komisia jasne vyjadrila vo svojich pravidelných správach. Vedúci predstavitelia krajín teraz musia rozhodne riešiť existujúce problémy a viac sa v tejto oblasti angažovať. V prípade Srbska sa musia splniť predbežné kritériá súvisiace s normalizáciou vzťahov s Kosovom (kapitola 35) a musí sa bezodkladne uzavrieť komplexná, právne záväzná dohoda o normalizácii. ØVymedzenie spoločných stanovísk EÚ v kľúčových oblastiach politiky: Komisia vypracuje oznámenie, v ktorom posúdi vplyv budúceho pristúpenia na kľúčové oblasti politiky, ako je poľnohospodárstvo, politika súdržnosti a rozpočet. To umožní členským štátom vymedziť spoločné stanoviská EÚ k rokovaniam o príslušných kapitolách s plným pochopením pravdepodobného dosahu a vymedziť aj prípadné prechodné opatrenia. Uplatňovanie zásady voľného pohybu pracovníkov na nové členské štáty vzbudzuje obavy občanov EÚ aj krajín západného Balkánu. Počas rokovaní sa preto bude musieť riešiť charakter prechodných opatrení v tejto oblasti. V prípade Srbska bude nevyhnutné, aby výrazne pokročilo vykonávanie komplexnej, právne záväznej dohody o normalizácii vzťahov s Kosovom. ØUkončenie rokovaní: Po splnení všetkých referenčných kritérií na uzavretie všetkých kapitol vrátane dosiahnutia dôveryhodných a udržateľných výsledkov pri vykonávaní reforiem, a to najmä v oblasti právneho štátu, by členské štáty mohli schváliť ukončenie celkových rokovaní na medzivládnej konferencii. To by si vyžadovalo stabilné, nezvratné napredovanie v reformnej agende. Pokiaľ ide o Srbsko, bude nevyhnutné dosiahnuť nezvratné vykonávanie komplexnej, právne záväznej dohody s Kosovom, ktoré bude odrážať konsolidáciu úplnej normalizácie vzťahov. ØPodpis zmluvy o pristúpení: Po tom, ako krajina alebo krajiny ukončia rokovania, a po vydaní stanoviska Komisie, súhlasu Európskeho parlamentu a rozhodnutia Rady o prijatí nových členských štátov, sa môže podpísať zmluva o pristúpení. ØPristúpenie: Po dokončení ratifikácie zmluvy o pristúpení všetkými členskými štátmi EÚ a pristupujúcou krajinou alebo krajinami a po zohľadnení príslušných vnútroštátnych ústavných požiadaviek, by potom mohlo dôjsť k pristúpeniu. II.DÔVERYHODNÁ PERSPEKTÍVA ROZŠÍRENIA SI VYŽADUJE PODPORU EURÓPSKEJ ÚNIE Perspektíva rozšírenia o krajiny západného Balkánu je v prvom rade v rukách týchto krajín. Pokiaľ ide o EÚ, musí zostať dôveryhodná, stabilná a spravodlivá a zároveň musí modernizovať svoje politiky, aby lepšie podporovali proces transformácie v tomto regióne. Okrem toho musí v strategickom záujme samotnej Európy plniť svoje záväzky tak, ako krajiny západného Balkánu plnia svoje. V nasledujúcom oddiele a v akčnom pláne uvedenom v prílohe sa stanovuje celý rad hlavných iniciatív, ktoré predstavujú výrazné posilnenie spolupráce EÚ s krajinami západného Balkánu, a to v spoločnom záujme. Tieto iniciatívy si budú vyžadovať konkrétnu podporu zo strany európskych inštitúcií, ako aj členských štátov EÚ. Politika rozširovania EÚ a proces stabilizácie a pridruženia, ako aj nástroje, ktoré poskytujú, sú aj naďalej základom podpory krajín západného Balkánu. Komisia sa bude snažiť zaistiť lepšiu koordináciu všetkých príslušných činností, a to aj s ostatnými zainteresovanými stranami vrátane medzinárodných finančných inštitúcií, a ďalej podporovať regionálnu zodpovednosť, ktorá má veľký význam pre urýchlenie pokroku v tomto regióne. EÚ by mala posilniť svoju politickú spoluprácu so západným Balkánom, pričom by sa mala sústrediť na oblasti spoločného záujmu, ktoré zahŕňajú napr. oblasť spravodlivosti a vnútorných vecí vrátane bezpečnosti a boja proti organizovanej trestnej činnosti, hospodárstvo a jednotný trh, politiku v oblasti energetiky, dopravy a digitalizácie, sociálnu politiku, vzdelávanie, výskum a inováciu, zahraničné veci a obranu. Spolupráca v týchto oblastiach by bola podporovaná aj zvýšenou účasťou krajín západného Balkánu na neformálnych zasadnutiach ministrov a pravidelnými kontaktmi na ministerskej úrovni. Pokiaľ ide o Komisiu, podľa potreby zahrnie krajiny západného Balkánu do technických výborov a pracovných skupín Komisie. Po samite o západnom Balkáne, ktorý sa uskutoční v Sofii v máji 2018, by vedúci predstavitelia EÚ mali pokračovať v spolupráci s partnermi na západnom Balkáne, a to aj na úrovni samitov. Relevantné vnútorné politiky EÚ a jej programy financovania by sa mali ďalej rozšíriť na krajiny západného Balkánu a tieto krajiny by sa mali podporovať, aby lepšie využívali už existujúcu účasť na programoch a v sieťach EÚ. Komisia rozšíri svoju technickú pomoc krajinám západného Balkánu s cieľom pomôcť im dosiahnuť súlad s právnymi predpismi EÚ a zabezpečiť ich účinné vykonávanie v praxi. Posilnia sa aj výmeny s orgánmi verejnej správy v tomto regióne a ďalej sa uľahčia medziľudské kontakty, ako sú miestne partnerstvá medzi mestami a obcami v regióne a v krajinách EÚ. S cieľom presadzovať náš spoločný záujem na posilnení našej bezpečnosti by sa mali rozšíriť a prehĺbiť aj štruktúrované dialógy v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a v prípade potreby by mali vo väčšej miere prispievať k misiám a operáciám EÚ na celom svete s jednotlivými partnermi. Mala by sa aj ďalej rozvíjať účasť na činnostiach súvisiacich s hybridnými hrozbami, spravodajskými informáciami, kozmickým priestorom a reformou sektoru obrany a bezpečnosti. V tejto súvislosti musia krajiny západného Balkánu takisto urýchliť svoje zosúladenie so všetkými pozíciami EÚ v oblasti zahraničnej politiky vrátane reštriktívnych opatrení. Pristúpenie k EÚ je voľba, ktorá si vyžaduje uznávanie spoločných zásad, hodnôt a cieľov, ktoré sa Únia snaží podporovať vo svojom susedstve a mimo neho, vrátane úplného zosúladenia so zahraničnou a bezpečnostnou politikou.

1.Posilnenie podpory právneho štátu Malo by sa zintenzívniť úsilie zamerané na usmerňovanie reforiem súvisiacich s právnym štátom v tomto regióne, aby sa podporovali ambiciózne kroky, ktoré majú prijať samotné krajiny. Nástroje, ktoré boli vytvorené počas rokovaní s Čiernou Horou a Srbskom v rámci kapitol týkajúcich sa právneho štátu, by sa mali využívať aj v iných krajinách západného Balkánu ako stimul na včasné prijatie kľúčových reforiem. Súčasťou toho bude aj analýza právnych predpisov a postupov v tejto oblasti, čo povedie k vytvoreniu podrobných akčných plánov so stanovením prioritných kľúčových oblastí, a podrobné monitorovanie vykonávania a dosahovania konkrétnych výsledkov. Veľkou výhodou v tomto smere je skutočnosť, že členské štáty a experti vo väčšej miere podporujú zavádzanie reforiem a nabádajú k tomuto procesu. Mali by sa vykonávať podrobnejšie hodnotenia právneho štátu a poradné misie by sa mali rozšíriť na celý západný Balkán, pričom by mali stavať na skúsenostiach získaných v predchádzajúcich poradných misiách. Vykonávanie a presadzovanie by sa malo intenzívnejšie monitorovať, a to aj prostredníctvom systematickejších partnerských hodnotení jednotlivých prípadov organizovaných Komisiou s účasťou expertov z členských štátov. Malo by sa zaviesť monitorovanie súdnych konaní v prípadoch závažnej korupcie a organizovanej trestnej činnosti. Mali by sa vytvoriť ukazovatele vykonávania reforiem. Pokrok v reforme súdnictva sa musí merať účinnosťou spravodlivosti, ktorú je systém schopný zabezpečiť pre svojich občanov a podniky. V rokovacích rámcoch pre Čiernu Horu a Srbsko sa kladie osobitný dôraz na to, aby sa reformy právneho štátu riešili v počiatočnom štádiu rokovaní. Komisia odporúča, aby sa vo väčšej miere využíval pákový efekt rokovacích rámcov. V súlade s tým by sa malo vyžadovať podstatné zlepšenie právneho štátu, a najmä konkrétne výsledky v reforme súdnictva a v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, pred tým, ako bude možné predbežne uzavrieť odborné rokovania o iných kapitolách prístupových rokovaní. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na posilnenie právneho štátu na západnom Balkáne. 2. Zvýšenie angažovanosti v oblasti bezpečnosti a migrácie Posilnenie strategickej a operačnej spolupráce medzi EÚ a krajinami západného Balkánu v oblasti bezpečnosti, a to aj prostredníctvom príslušných agentúr, zohráva kľúčovú úlohu pri účinnom a efektívnom riešení existujúcich bezpečnostných a teroristických hrozieb. Mala by sa takisto posilniť spolupráca v oblasti presadzovania práva a výmeny informácií na vnútroštátnej úrovni a na regionálnej úrovni medzi partnermi zo západného Balkánu. Na úrovni EÚ už prebiehajú mnohé činnosti, ktoré majú pomôcť pri budovaní kapacít na západnom Balkáne a uľahčiť medzinárodnú policajnú a justičnú spoluprácu v oblasti boja proti hrozbám vyplývajúcim z organizovanej trestnej činnosti a terorizmu vrátane radikalizácie vedúcej k násilnému extrémizmu, problému zahraničných teroristických bojovníkov a nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami a výbušninami. Táto spolupráca by sa mala ešte viac posilniť, a to na základe úspešných iniciatív v oblasti bezpečnosti a boja proti terorizmu, a mala by sa opierať o prebiehajúci dialóg o bezpečnostnej politike medzi EÚ a krajinami západného Balkánu. Partneri zo západného Balkánu by mali byť na báze ad hoc užšie zapojení do relevantných diskusií o bezpečnostnej politike, ktoré prebiehajú v EÚ. Agentúry EÚ budú vyzvané, aby s podporou Interpolu ďalej zohrávali významnú úlohu pri posilňovaní strategickej a operačnej policajnej a justičnej spolupráce vrátane vysielania styčných dôstojníkov Europolu do tohto regiónu a ďalšej podpory spoločných vyšetrovacích tímov. Dohody o spolupráci s Eurojustom by sa mali uzavrieť hneď ako budú zavedené potrebné normy ochrany údajov. Zintenzívnená spolupráca v oblasti boja proti terorizmu a radikalizácii by mala zahŕňať posilnenie strategických, legislatívnych a inštitucionálnych kapacít v partnerských krajinách na základe osobitných dialógov o boji proti terorizmu a spoločných akčných plánov, ako aj ďalšie využívanie odborných znalostí v oblasti boja proti terorizmu na západnom Balkáne. Mala by sa posilniť spolupráca v oblasti vnútornej i vonkajšej bezpečnosti v spolupráci s agentúrami EÚ a Interpolom, a to vrátane výmeny informácií o zahraničných teroristických bojovníkoch, a podpora siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii by sa mala rozšíriť na západný Balkán. Súdržnosť opatrení a ich synergie by sa mali zabezpečiť prostredníctvom iniciatívy pre boj proti terorizmu na západnom Balkáne. Operačná spolupráca v boji proti rôznym druhom organizovanej trestnej činnosti v kontexte cyklu politík by sa mala v čoraz väčšej miere rozšíriť na západný Balkán. Osobitná pozornosť sa bude venovať väčšej podpore budovania kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti a boji proti počítačovej kriminalite. Posilní sa spolupráca s príslušnými agentúrami EÚ, ako sú Europol a Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť. Zároveň je dôležité, aby sa ďalej posilnila strategická a operačná spolupráca s krajinami západného Balkánu v oblasti migrácie a riadenia hraníc. Zahŕňa to aj zabezpečenie prístupu k medzinárodnej ochrane, výmenu relevantných informácií (ako sú analýzy rizík), zlepšenie kontroly hraníc, zaistenie účinného vykonávania politík v oblasti návratu a readmisie a boj proti neregulárnej migrácii a prevádzačstvu. Treba takisto posilniť medzinárodnú a regionálnu spoluprácu (a to aj s agentúrami EÚ a príslušnými styčnými dôstojníkmi v regióne) a ďalej konsolidovať kapacity na riadenie hraníc a migrácie. Komisia preto navrhuje pokračovať v procese uzatvárania dohôd o štatúte týkajúcich sa európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s partnerskými krajinami západného Balkánu. Týmito dohodami sa stanoví jasný právny rámec a záruky užšej operačnej spolupráce. Malo by to zahŕňať možnosť nasadenia a vykonávania spoločných operačných činností príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov EÚ a krajín západného Balkánu v spolupráci s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Rovnako dôležité bude prehĺbenie regionálnej spolupráce a posilnenie výmeny informácií v tejto oblasti medzi Úniou a krajinami západného Balkánu. S cieľom nadviazať na rôzne opatrenia, ktoré majú v súvislosti so západným Balkánom prijať agentúry EÚ, Komisia zamýšľa vytvoriť a koordinovať medziagentúrnu pracovnú skupinu EÚ v súlade s príslušnými mandátmi týchto agentúr. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na zvýšenie angažovanosti v oblasti bezpečnosti a migrácie na západnom Balkáne. 3.Podpora sociálneho a hospodárskeho rozvoja Investície do západného Balkánu sú investíciami do Európy. Investície sa zvýšia, len ak sa posilní správa hospodárskych záležitostí a vykonajú sa štrukturálne reformy na zvýšenie konkurencieschopnosti. Opatrenia uvedené ďalej slúžia na podporu tohto cieľa a na posilnenie rastu a vytvárania pracovných miest najmä pre mladých ľudí v regióne. Investičný rámec pre západný Balkán financovaný prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci bude v stále väčšej miere jadrom podpory investícií v regióne. Na tento účel sa rozšíri s cieľom prilákať a koordinovať ďalšie investície bilaterálnych darcov a medzinárodných finančných inštitúcií. Predpokladá sa zvýšenie financovania v oblasti dopravy, energetiky, sociálneho sektora, životného prostredia a rozvoja súkromného sektora vrátane digitálneho hospodárstva. Aby sa prepojil sociálny a hospodársky rozvoj v tomto regióne s investičnými prioritami Únie, Komisia má v úmysle výrazne posilniť poskytovanie záruk prostredníctvom investičného rámca pre západný Balkán s cieľom podporiť v regióne kolektívne súkromné investovanie, ktoré by bolo plne komplementárne s existujúcimi iniciatívami. S ohľadom na nasledujúci viacročný finančný rámec by západný Balkán mal byť aj primerane krytý pri možných budúcich dohodách o poskytovaní vonkajších úverov. Regionálny hospodársky priestor je dôležitým krokom k prehĺbeniu hospodárskej integrácie medzi EÚ a krajinami západného Balkánu a zvyšovaniu atraktívnosti regionálneho trhu. Komisia bude naďalej podporovať rozvoj vnútroregionálnej hospodárskej integrácie, a to aj mobilizáciou svojich odborných znalostí s cieľom pomôcť pri vykonávaní akčného plánu regionálneho hospodárskeho priestoru, najmä v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje acquis EÚ.

Obchod západného Balkánu s EÚ predstavoval v roku 2016 viac ako 43 mld. EUR a má značný potenciál ďalej rásť. S cieľom využiť tento potenciál Komisia ďalej uľahčí obchod medzi EÚ a západným Balkánom. Súčasťou toho bude aj vypracovanie programov vzájomného uznávania na základe stredoeurópskej zóny voľného obchodu a regionálneho hospodárskeho priestoru (napr. schválené hospodárske subjekty). Členstvo vo Svetovej obchodnej organizácii je nevyhnutnou podmienkou pre pristúpenie k EÚ a môže stimulovať hospodársky rast a podporiť významné investície v regióne. Komisia bude naďalej pomáhať Bosne a Hercegovine a Srbsku v ich procese pristúpenia k Svetovej obchodnej organizácii. Rozvoj silného súkromného sektora pod vedením podnikateľov z regiónu a z EÚ prispeje k lepšiemu využitiu dynamiky mládeže regiónu a posilneniu vzájomne prospešnej hospodárskej integrácie. Naďalej sa budú podporovať kontakty medzi podnikateľskou komunitou diaspóry v EÚ a podnikateľmi v EÚ a na západnom Balkáne, a to aj prostredníctvom programu EÚ pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov. Treba prijať opatrenia na zvýšenie prístupu k financovaniu a využitie rastového potenciálu malých a stredných podnikov. V záujme posilnenia podnikania a inovácie Komisia zavedie schému na podporu prenosu technológií a začínajúcich podnikov v celom regióne a bude podporovať úsilie zamerané na inteligentnú špecializáciu a na obehové hospodárstvo. Rámcové programy EÚ sú už otvorené pre krajiny západného Balkánu. Na zabezpečenie účinnejšej účasti týchto krajín by sa mala naplánovať ďalšia integrácia do existujúcich vedomostných sietí v EÚ vrátane budovania výskumných a inovačných kapacít. Spolupráca sa môže ďalej rozvíjať v rámci iných iniciatív vrátane makroregionálnych stratégií EÚ. Komisia bude pracovať na podpore profesionality a nezávislosti úradníkov zaoberajúcich sa verejným obstarávaním a na posilnení mechanizmov dohľadu s cieľom umožniť monitorovanie úplného cyklu verejného obstarávania. Aby tieto snahy boli efektívne, musí sa prijať pevný politický záväzok k riešeniu korupcie. Ročný program hospodárskych reforiem vykonávaný pod vedením Komisie vo všetkých krajinách západného Balkánu je kľúčovým nástrojom na podporu modernizácie ich hospodárstiev a na dosiahnutie užšej hospodárskej spolupráce s EÚ. Komisia tento proces zintenzívni, ešte viac ho zosúladí s existujúcim európskym semestrom, ktorý sa týka členských štátov EÚ, a poskytne pokročilejšiu technickú pomoc. Európsky pilier sociálnych práv odráža zásady a práva, ktoré sú nevyhnutné pre spravodlivé a dobre fungujúce trhy práce a systémy sociálneho zabezpečenia. Prostredníctvom nového posilneného sociálneho rozmeru pre západný Balkán bude Komisia pracovať na podpore zamestnanosti a sociálnej politiky v regióne a podnecovať primerané zapojenie všetkých úrovní vlády, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Súčasťou toho bude väčší dôraz na reformy v oblasti zamestnanosti a sociálneho systému prostredníctvom lepšieho monitorovania príslušných politík, a to aj v kontexte programov hospodárskych reforiem. Komisia navrhuje každoročné zasadnutie ministrov krajín EÚ a západného Balkánu venované výmene názorov o sociálnych otázkach a otázkach zamestnanosti. Na podporu sociálnej oblasti, najmä na investície do vzdelávania a zdravotníctva s cieľom podporiť sociálnu inklúziu, by sa mal vyčleniť väčší objem finančných prostriedkov. Mala by sa zvýšiť podpora vzdelávania, najmä odborného vzdelávania, odbornej prípravy a zručností, ako aj odbornej prípravy učiteľov a predškolského vzdelávania. Financovanie v rámci programu Erasmus+ sa zdvojnásobí s cieľom pomôcť ešte väčšiemu počtu mladých občanov krajín západného Balkánu, aby študovali a získavali skúsenosti v EÚ, čím sa podporuje hospodársky rozvoj a presadzovanie spoločných hodnôt. V úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami vrátane Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie sa zriadi pilotná schéma mobility pre študujúcich a školiteľov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na podporu sociálneho a hospodárskeho rozvoja na západnom Balkáne. 4.Zlepšenie prepojenosti Zlepšenie prepojenosti v rámci západného Balkánu je strategickým záujmom oboch strán. Zlepšenie dopravných a energetických prepojení umožní zvýšenie konkurencieschopnosti, hospodárskeho rastu a bezpečnosti dodávok a je zároveň dôležitým predpokladom hospodárskej integrácie v rámci západného Balkánu. Zmluva o Energetickom spoločenstve a Zmluva o Dopravnom spoločenstve, ako aj Spoločný európsky letecký priestor predstavujú pokročilé regulačné rámce, ktoré v spojení s intenzívnou politickou spoluprácou v tomto regióne môžu vo veľkej miere uľahčiť medziregionálnu prepojenosť. Krajiny západného Balkánu sú geograficky obklopené členskými štátmi EÚ a je politickou prioritou prepojiť infraštruktúry aj medzi EÚ a krajinami západného Balkánu a urýchliť vývoj vzájomne prepojených transeurópskych sietí v oblasti dopravy, energetiky a digitálnych služieb. Investície do sietí infraštruktúry prinášajú hmatateľné výhody, ktoré jednoznačne ocenia občania a podniky tak v EÚ, ako aj v krajinách západného Balkánu. Okrem zvýšeného financovania týchto sietí a vytvorenia nového systému záruk pre súkromné investície bude Komisia pracovať na zabezpečení účinnejšieho využívania existujúcich ustanovení Nástroja na prepájanie Európy krajinami západného Balkánu. Komisia v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci preskúma možnosti, ako uľahčiť účasť týchto krajín. Energetická únia s krajinami západného Balkánu: V záujme posilnenia energetickej únie EÚ by sa všetky jej rozmery mali rozšíriť na krajiny západného Balkánu, čo bude zahŕňať podporu energetickej bezpečnosti, integrácie trhov a energetickej transformácie – vrátane energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. V tejto súvislosti by mala každá krajina dokončiť všetky potrebné reformy a zefektívniť svoje politiky v plnom súlade s piatimi piliermi energetickej únie. Malo by sa podporiť budovanie kapacít regulačných orgánov v oblasti energetiky a prevádzkovateľov prenosových sústav v krajinách západného Balkánu, aby sa mohli v plnej miere zapájať do činnosti sietí na úrovni EÚ. Malo by sa zabezpečiť dokončenie regionálneho trhu s elektrinou v krajinách západného Balkánu a jeho začlenenie do vnútorného trhu EÚ s elektrinou. Smerom ku skutočnej dopravnej únii s krajinami západného Balkánu: Vykonávanie Zmluvy o Dopravnom spoločenstve, ktorá nadobudla platnosť v roku 2017, bude kľúčovým krokom k postupnej integrácii tohto regiónu do trhu EÚ v oblasti dopravy. Dohody o prioritných dopravných koridoroch medzi EÚ a krajinami západného Balkánu ako súčasť transeurópskej dopravnej siete už existujú. Teraz sa musia realizovať s cieľom prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti Európy ako celku. Okrem investícií je prioritou zosúladenie s prevádzkovými normami EÚ. Bude si to vyžadovať – okrem iných kľúčových reforiem – posilnenie opatrení na odstránenie administratívnych prekážok a bariér na hraniciach s cieľom podporovať integrovanú cestnú a železničnú dopravu. Je potrebná nová stratégia v oblasti železničnej dopravy v záujme začlenenia krajín západného Balkánu do hlavnej siete a trhu EÚ a podpory otvorenia regionálneho trhu železničnej dopravy. Okrem toho bude treba vynaložiť cielené úsilie na zníženie neprimerane vysokého počtu smrteľných dopravných nehôd pomocou novej stratégie bezpečnosti cestnej premávky. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na podporu prepojenia na západnom Balkáne. 5.Spustenie Digitálnej agendy pre západný Balkán Rozvoj digitálneho jednotného trhu EÚ prispieva k rozvoju podnikania, vytváraniu rastu, zvyšovaniu produktivity, podpore inovácie, transformácii verejných služieb a zlepšeniu kvality života občanov. Je nevyhnutné, aby krajiny západného Balkánu boli súčasťou snahy EÚ o zavádzanie technologických zmien, ktoré im umožnia využívanie digitálnych nástrojov a prispejú k zabezpečeniu prosperujúcej a udržateľnej budúcnosti pre ich občanov. Spolu s partnermi v krajinách západného Balkánu Komisia spustí Digitálnu agendu pre západný Balkán vrátane plánu na uľahčenie procesu znižovania poplatkov za roaming. Podporí sa zavádzanie širokopásmového pripojenia v krajinách západného Balkánu. Vzhľadom na potrebu rozvoja digitálnej spoločnosti sa bude podporovať najmä elektronická verejná správa, elektronické obstarávanie a elektronické zdravotníctvo, ako aj rozvoj digitálnych zručností. Komisia bude v krajinách západného Balkánu podporovať budovanie kapacít v oblasti dôvery a bezpečnosti a digitalizáciu priemyslu, aby sa zabezpečilo, že všetky sektory využívajú výhody vyplývajúce z digitálnych inovácií. Toto úsilie bude dopĺňať intenzívnejšia podpora prijímania, vykonávania a presadzovania acquis v oblasti digitálneho jednotného trhu. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na Digitálnu agendu pre západný Balkán.

6.Podpora zmierenia a vytvárania dobrých susedských vzťahov Posilnenie dobrých susedských vzťahov a zmierenia si vyžaduje vysokú mieru zodpovednosti krajín západného Balkánu a iniciatívu v tomto smere by mali v prvom rade vyvíjať krajiny tohto regiónu. Dobré susedské vzťahy by sa mali aj naďalej posilňovať prostredníctvom iniciatív regionálnej spolupráce. Komisia je pripravená aj naďalej podporovať túto spoluprácu, či už prostredníctvom programu v oblasti prepojenosti, formátu šiestich krajín západného Balkánu (WB6), iniciatív, ktoré spájajú hlavy štátov a vlád z tohto regiónu alebo iných iniciatív, ktoré posilňujú ich zodpovednosť za regionálnu spoluprácu. Komisia ďalej rozšíri podporu zmierovacích iniciatív vrátane tých, ktoré riešia spravodlivosť v prechodnom období a zameriavajú sa na prekonanie dedičstva nedávneho konfliktu. Naďalej sa bude podporovať práca mechanizmu pre medzinárodné trestné tribunály a špecializovaných komôr pre Kosovo. Komisia takisto preskúma, ako čo najlepšie prispievať k práci Medzinárodného výboru Červeného kríža a Medzinárodnej komisie pre nezvestné osoby, ktorá sa zameriava na posilňovanie regionálnej spolupráce v záujme vyriešenia otázky nezvestných osôb, a aké ďalšie kroky sa môžu podniknúť na zníženie hrozby mín. Podpora vzdelávania a potenciálu mladých ľudí na Balkáne je kľúčová pre ďalší rozvoj regiónu a je nevyhnutným predpokladom mierového spolunažívania a zmierenia. Okrem vzdelávania sa spolupráca zintenzívni aj v oblasti kultúry, mládeže a športu. Rozšíri sa rozsah pôsobnosti a dosah Úradu pre regionálnu spoluprácu mládeže. Okrem zvýšenia financovania v rámci programu Erasmus+ bude Komisia aj naďalej podporovať kultúrne väzby s týmto regiónom. Bude to zahŕňať činnosti zamerané na ochranu kultúrneho dedičstva krajín západného Balkánu a podporu kultúrneho a kreatívneho priemyslu týchto krajín. ØKomisia zoskupí tieto opatrenia do hlavnej iniciatívy zameranej na podporu zmierenia a vytvárania dobrých susedských vzťahov na západnom Balkáne. III.PRÍPRAVA EÚ NA PRIVÍTANIE NOVÝCH ČLENOV 1. Inštitucionálne otázky Samotná EÚ musí zabezpečiť, že bude z inštitucionálneho hľadiska pripravená privítať nové členské štáty, keď splnia stanovené podmienky. Aby sa však Únia mohla rozšíriť, musí sa najprv posilniť a upevniť. Hlasovanie v Rade na základe kvalifikovanej väčšiny je kľúčovým nástrojom, ktorý umožňuje Európskej únii zloženej z 27 členských štátov prijímať potrebné rozhodnutia. V záujme zabezpečenia účinnosti procesu rozhodovania bude nevyhnutné minimálne zachovať tie oblasti politiky, ktoré v súčasnosti podliehajú v Rade hlasovaniu na základe kvalifikovanej väčšiny. Možnosť intenzívnejšieho využívania hlasovania na základe kvalifikovanej väčšiny zhodnotí Komisia v oznámení, ktoré prijme v treťom štvrťroku 2018. Byť členom Európskej únie znamená prijať a presadzovať jej hodnoty. Pri úvahách o budúcnosti Európskej únie je potrebné myslieť aj na vytvorenie účinnejšieho mechanizmu, ktorý by zabezpečil prijímanie účinných opatrení na riešenie systémového ohrozenia alebo porušenia týchto hodnôt ktorýmkoľvek z členských štátov EÚ. Komisia predstaví v tejto súvislosti v októbri 2018 iniciatívu na posilnenie presadzovania zásad právneho štátu v Európskej únii. Právny základ takéhoto mechanizmu, ktorý by bol vytvorený v rámci zmlúv, by mohli tvoriť zmluvy o pristúpení. Pristúpenie krajín západného Balkánu bude mať vplyv na existujúce inštitucionálne mechanizmy v EÚ. Návrhy na riešenie týchto inštitucionálnych otázok bude potrebné predložiť ešte pred ukončením rokovaní. Pri vytváraní inštitucionálnych mechanizmov pre nasledujúce rozšírenie by sa malo vziať do úvahy aj budúce členstvo ďalších krajín západného Balkánu. Predovšetkým hlasovanie v Rade na základe kvalifikovanej väčšiny je kľúčovým nástrojom, ktorý umožňuje Európskej únii zloženej z 27 členských štátov prijímať potrebné rozhodnutia. Zároveň sa musia zaviesť osobitné mechanizmy a prijať neodvolateľné záväzky, ktoré zabezpečia, že nové členské štáty nebudú schopné zablokovať pristúpenie ďalších kandidátskych krajín západného Balkánu. Zavedenie osobitných mechanizmov sa bude vyžadovať aj v súvislosti s národnými jazykmi budúcich členských štátov. V dostatočnom predstihu pred ukončením celkových prístupových rokovaní Komisia posúdi, akým spôsobom ovplyvní pristúpenie nových členských štátov kľúčové oblasti politiky, ako je poľnohospodárstvo, politika súdržnosti a rozpočet. Dôkladné uvedomenie si potencionálneho vplyvu procesu pristúpenia umožní členským štátom vymedziť spoločné stanovisko EÚ k jednotlivým kapitolám a následne prijať príslušné opatrenia na jeho zmiernenie. 2. Poskytnutie finančných prostriedkov na úspešné pristúpenie Nástroj predvstupovej pomoci podporuje krajiny západného Balkánu v ich príprave na pristúpenie a uľahčuje regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. Prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci investovala EÚ v rokoch 2007 – 2017 v tomto regióne viac ako 8,9 mld. EUR. V roku 2018 sa počíta sa sumou 1,07 mld. EUR. Financovanie z tohto nástroja sa ešte viac zameria na konkrétne potreby jednotlivých krajín. Realizácia tejto stratégie si bude vyžadovať zvýšenie financovania. Z tohto dôvodu počíta Komisia s tým, že podpora pre krajiny západného Balkánu z nástroja predvstupovej pomoci sa bude do roku 2020 postupne zvyšovať, pokiaľ to umožní prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci existujúceho finančného krytia z nástroja predvstupovej pomoci. Skúsenosti z predchádzajúcich procesov rozšírenia naznačujú, že by sa mal zabezpečiť postupný a hladký prechod medzi postavením pristupujúcej krajiny a postavením členského štátu, ktorý by umožnil vytvoriť potrebnú absorpčnú kapacitu. V praxi by to znamenalo, že vo fáze pred pristúpením by sa v rámci nového viacročného finančného rámca postupne zvyšovalo financovanie z nástroja predvstupovej pomoci, ktoré by bolo následne po pristúpení sprevádzané postupným zavádzaním výdavkov. Prakticky to naznačuje, že nový členský štát nemôže predpokladať, že mu po pristúpení budú pridelené výdavky EÚ v plnej výške, avšak jeho možnosť využívať predvstupové financovanie sa pred samotným pristúpením zodpovedajúcim spôsobom výrazne posilní. Podmienenosť našej bilaterálnej pomoci sa ešte viac umocní. Zvyšovanie finančných prostriedkov v súčasnom a nasledujúcom viacročnom finančnom rámci by malo byť spojené s dosahovaním pokroku pri realizácii kľúčových reforiem, ako aj s vytváraním dobrých susedských vzťahov. Vzhľadom na pomerne nízku úroveň hrubého domáceho produktu a veľkosť populácie tohto regiónu sa očakáva, že pristúpenie krajín západného Balkánu bude mať na rozpočet EÚ veľmi obmedzený vplyv. Rozširovanie Európskej únie má i napriek tomu svoju cenu a pre všetky členské štáty bude znamenať dodatočné náklady. Viacročný finančný rámec odráža politické priority EÚ. Potreby súvisiace s prípravou na pristúpenie bude preto potrebné zohľadniť v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci, do ktorého budú začlenené osobitné ustanovenia o rozšírení. Ak budú niektoré z kandidátskych krajín pripravené pristúpiť k EÚ počas uplatňovania nasledujúceho viacročného finančného rámca, bude potrebné vykonať nevyhnutné úpravy. 3. Komunikácia