[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 6.10.2010

KOM(2010) 545 v konečnom znení

2010/0284 (NLE)

Návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ na roky 2011 a 2012, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. Kontext návrhu |

Dôvody a ciele návrhu Populácie hlbokomorských rýb sú populácie, ktoré boli ulovené vo vodách mimo hlavných rybolovných oblastí kontinentálnych šelfov. Rozprestierajú sa na kontinentálnych svahoch alebo v blízkosti podmorských pohorí. Tieto druhy rastú pomaly a žijú dlho a preto sú zvlášť ohrozené rybolovnou činnosťou. Vedecké poznatky o dĺžke života a raste týchto druhov sa pomaly zlepšujú a naznačujú, že niektoré druhy ako napr. molva modrá a stuhochvost čierny rastú rýchlejšie a žijú kratšie ako iné druhy ako napr. ryby druhu Hoplostethus atlanticus, hlbokomorské žraloky a dlhochvost tuponosý, vďaka čomu sú menej ohrozené rybolovnou činnosťou. Miera ohrozenia rybolovom závisí aj od toho, či sa na tieto druhy môže zamerať rybolov v miestnych oblastiach, čo je prípad rýb druhu Hoplostethus atlanticus, molvy modrej a beryxov. Ak sa hlbokomorský rybolov neobmedzí, rybárske podniky podobne ako v prípade všetkých voľne žijúcich populácií rýb súťažia o to, kto sa zmocní voľných zdrojov bez toho, aby sa dostatočne zohľadnila udržateľná miera využívania. To bol jednoznačne prípad niektorých hlboomorských druhov pred reguláciou zavedenou Európskou úniou v roku 2003. Napríklad vzácny druh Hoplostethus atlanticus v severozápadných vodách je zdecimovaný, rovnako ako aj vzácny pagel bledý v Biskajskom zálive. Z týchto dôvodov je obmedzenie rybolovnej činnosti nevyhnutným verejným zásahom s cieľom predísť poklesu zisku rybárskych podnikov, preorientovať využívanie smerom k vyšším dlhodobým výnosom a obmedziť vplyv na ekosystém a potravinový reťazec v dôsledku náhlych poklesov veľkosti niektorých populácií rýb. To zároveň pomôže zabezpečiť stabilnejší prísun hodnotných bielkovín spotrebiteľom, aj keď tento aspekt je menej dôležitý, pokiaľ ide o hlbokomorské druhy, pretože tie predstavujú iba malú časť rýb vykladaných v EÚ. V prípade hlbokomorských druhov je verejný zásah obzvlášť dôležitý vzhľadom na skutočnosť, že obnova vyčerpaných pomaly rastúcich populácií môže trvať veľmi dlho alebo sa vôbec nemusí podariť. Potreba stanoviť rybolovné možnosti sa uvádza v článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa táto povinnosť ukladá Rade. Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) poskytuje každé dva roky podrobný prieskum biologického stavu populácií hlbokomorských rýb. Najaktuálnejšie odporúčanie poskytla v júni 2010. Návrh, na základe ktorého sa stanovujú rybolovné možnosti, je založený na ďalšom prieskume, ktorý v júli 2010 uskutočnil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF), v nadväznosti na prácu ICES. V ňom sa zaznamenala potreba, aby rozhodovací postup vychádzal zo spoľahlivých vedeckých odporúčaní ako sa to vyžaduje v článku 2 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 2371/2002. Vedecké inštitúcie jednohlasne odporúčajú, že najlepším nástrojom na riadenie hlbokomorského rybolovu budú obmedzenia intenzity rybolovu. A to z toho dôvodu, že hlbokomorské druhy sa lovia v zmiešaných rybolovných oblastiach, rybolovná činnosť nie je výberová a značné množstvá rýb sa vyhadzujú cez palubu, pretože majú nulovú alebo nízku obchodnú hodnotu. Limity pre úlovky sa napriek tomu považujú za užitočné doplnkové opatrenie a je možné ich spojiť s podmienkami využívania týchto rybolovných možností, pokiaľ by bez existencie týchto podmienok bola miera úlovkov neprimeraná. Komisia preto zaviedla prax predkladania návrhov na reguláciu rybolovných možností, ako náhle sú vedecké odporúčania k dispozícii. Komisia okrem toho v roku 2010 uskutočňuje prieskum obecného režimu prístupu k rybolovu hlbokomorských populácií (nariadenie Rady (ES) č. 2347/2002) s cieľom vypracovať obmedzenia intenzity rybolovu a technické opatrenia zodpovedajúce rôznym rybolovným metierom. Intenzita rybolovu je v súčasnosti obmedzená pre severovýchodný Atlantik ako celok bez toho, aby sa rozlišovalo medzi rôznymi rybolovnými oblasťami (pozri článok 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 53/2010). |

Všeobecný kontext Rybolov hlbokomorských druhov je regulovaný Európskou úniou od roku 2003, pokiaľ ide o celkový povolený výlov (TAC) pre jednotlivé druhy a oblasti a pokiaľ ide o maximálnu intenzitu rybolovu v severovýchodnom Atlantiku. Nariadením Rady (ES) č. 1359/2008 z 28. novembra 2008, ktorým sa na roky 2009 a 2010 stanovujú rybolovné možnosti pre rybárske plavidlá Spoločenstva, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb[1], sa stanovil celkový povolený výlov pre niektoré hlbomorské druhy na roky 2009 a 2010. Dostupné informácie o hlbokomorských populáciách neumožňujú vedcom v plnej miere zhodnotiť stav populácie ani v súvislosti s jej veľkosťou ani v súvislosti s úhynom rýb. Je to z niekoľkých dôvodov, ktoré trvale bránia v pokroku: Tieto druhy často dlho žijú a pomaly rastú, čo znemožňuje rozdeliť ich populácie do vekových tried a posúdiť vplyv rybolovu na populáciu podľa zmien v dĺžke alebo vekovej štruktúre úlovkov. Rýchlosť regenerácie populácií vďaka mladým rybám nie je známa. Populácie sú rozšírené v hlbinách, ktoré sa z praktických dôvodov ťažko skúmajú. Údaje z vedeckých prieskumov často nie sú dostupné v dôsledku obmedzeného obchodného významu týchto populácií, alebo nepokrývajú celú oblasť rozšírenia. Rybolovné činnosti, z ktorých niektoré sú pomerne nové, sa iba sčasti zameriavajú na tieto druhy. Preto je pokrok vo vedeckých poznatkoch pomalý. Opiera sa o preventívny prístup k riadeniu rybolovu, ktorého základom sú trendy zaznamenané v indexoch výskytu. Stanovenie a rozdeľovanie možností rybolovu patrí výhradne do kompetencie Únie. V článku 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa stanovujú záväzky týkajúce sa udržateľného využívania živých vodných zdrojov. Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami, okrem iného s dohodou Spojených národov o zachovaní a riadení populácií rýb, ktoré sa vyskytujú súčasne na viacerých miestach oceánov, a populácií silne migrujúcich rýb z roku 1995 [ďalej len: dohoda OSN o populáciách rýb z roku 1995]. Najmä ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané, musí byť regulačný orgán opatrnejší. Podľa článku 6 ods. 2 dohody OSN o populáciách rýb z roku 1995 sa nedostatok adekvátnych vedeckých informácií nesmie zneužívať ako dôvod na odloženie alebo nevykonanie ochranných a riadiacich opatrení. Úpravy TAC plánované v tomto návrhu zodpovedajú vedeckým odporúčaniam a odrážajú zásady riadenia stanovené v dohode OSN o populáciách rýb z roku 1995 a v medzinárodných usmerneniach Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na otvorenom mori z roku 2008, ktoré sa nedávno potvrdili na Valnom zhromaždení OSN (rezolúcia 64/72 z decembra 2009). Aj keď veľké množstvo hlbokomorských populácií využívajú aj iné krajiny, ktoré sa zaoberajú rybolovom, najmä Nórsko, Island, Faerské ostrovy a Rusko, a aj napriek tomu, že je potrebné dosiahnuť dohodu o zosúladených riadiacich opatreniach s týmito krajinami venujúcimi sa rybolovu alebo, pokiaľ sa populácie nachádzajú v medzinárodných vodách pod správou Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), až do uzavretia týchto dohôd sú potrebné jednostranné opatrenia vzťahujúce sa na plavidlá Európskej únie, aby sa predišlo nepriaznivým dôsledkom neregulovaného rybolovu, ktoré sú opísané vyššie. |

Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu sa stanovujú v nariadení Rady (ES) č. 1359/2008 a uplatňujú sa do 31. decembra 2010. Sú prepojené s nariadením Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[2], v ktorom sa uvádzajú obchodne najvýznamnejšie hlbokomorské druhy, pre ktoré má Komisia v pláne zaviesť obmedzenia lovu (príloha I k uvedenému nariadeniu). O rybolovných možnostiach pre hlbokomorské druhy sa rozhoduje každé dva roky podľa frekvencie vedeckých odhadov populácií, ktoré sa zakladajú na podrobných prieskumoch. Výnimkou sú však populácie striebristky severnej a hlavné oblasti rybolovu molvy modrej, v prípade ktorých rybolovné možnosti závisia od výsledkov každoročných rokovaní s Nórskom. Rybolovné možnosti pre tieto populácie preto treba každý rok stanoviť nariadením, o ktorom Rada rozhoduje v decembri. Nariadenie platné pre tieto populácie v roku 2010 je nariadenie Rady (ES) č. 53/2010. |

Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybolovu a s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. |

2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu |

Konzultácie so zainteresovanými stranami |

Konzultačné metódy, hlavné cieľové oblasti a všeobecný profil respondentov V návrhu sa zohľadňujú konzultácie uskutočnené s Poradným výborom pre rybné hospodárstvo a akvakultúru („Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture“, „ACFA“ tvoria zástupcovia profesionálnych organizácií reprezentujúcich výrobný sektor, spracovateľské odvetvie a obchod s produktmi rybolovu a akvakultúry, ako aj neprofesionálnych organizácií reprezentujúcich záujmy spotrebiteľov, životného prostredia a rozvoja) a s Regionálnymi poradnými radami („Regional Advisory Councils”, „RAC“) so záujmom v tých oblastiach rybolovu, ktorých sa tento návrh týka. Tieto konzultácie sa uskutočnili na základe oznámenia Komisie o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva (KOM(2006)246 v konečnom znení), ktorým sa stanovujú zásady takzvaného prípravného procesu, a na základe oznámenia Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 (KOM(2010)241 v konečnom znení), v ktorom Komisia uvádza svoje názory a zámery týkajúce sa jej návrhov pre rybolovné možnosti na rok 2011. |

Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým boli zohľadnené Regionálne poradné rady poukazujú na potrebu zabezpečiť, aby všetky zmeny v rybolovných možnostiach boli postupné s cieľom minimalizovať krátkodobé narušenie hospodárskej činnosti. Znepokojuje ich neistota vo vedeckých odporúčaniach a uvítali by, keby sa podarilo zlepšiť informačné základne a harmonizáciu metód zhromažďovania údajov. Aj keď pripúšťajú potrebu chrániť obzvlášť ohrozené druhy pred vyhubením, nepodporujú obmedzenia lovu, pokiaľ by to viedlo k vyššiemu počtu vyradených úlovkov v zmiešaných rybolovných oblastiach. Skôr očakávajú inkluzívny prístup riadenia zmiešaných rybolovných oblastí, ktorý zahŕňa povolené vedľajšie úlovky pre najviac ohrozené druhy, a uznávajú, že zavedenie obmedzení intenzity rybolovu do rôznych rybolovných oblastí by mohlo byť spolu s technickými opatreniami, ako napr. zlepšenie selektívnosti, rozumným riešením. Regionálne poradné rady zdôrazňujú, že od zavedenia riadiacich opatrení v roku 2003 sa podstatne znížil tlak rybolovu a upozorňujú, že susedné štáty musia prijať podobné prístupy riadenia, aby sa zachovali rovnaké podmienky. Regionálne poradné rady zdôrazňujú, že by sa malo viac úsilia venovať ochrane ohrozených hlbokomorských biotopov a vyhýbaniu sa oblastiam, kde sa najviac vyskytujú mláďatá rýb. Zdôvodňujú, že niektoré tradičné rybolovné oblasti sa ukázali ako udržateľné, pretože existujú už niekoľko storočí. Časť regionálnych poradných rád by zároveň uvítala, keby riadenie reagovalo na pozitívne signály z niektorých populácií, najmä tam, kde obchodné rybárske plavidlá prispeli k zlepšeniu vedeckých informácií. Iné regionálne poradné rady by si želali, aby boli rybolovné možnosti zrušené, ak sa v krátkej lehote nepredložia žiadne odhady populácií. Do návrhu sa zapracovala zásada postupnej úpravy a obmedzenie ročných zmien rybolovných možností. Nenavrhujú sa žiadne zmeny, ktoré by znamenali ročný nárast nebo pokles rybolovných možností o viac ako 15 % oproti stavu v roku 2010. Jedinou výnimkou z tohto pravidla sú hlbokomorské žraloky. Aj keď sa TAC formálne neodchyľuje od nulového TAC stanoveného na rok 2010, zákaz vedľajších úlovkov bude mať v skutočnosti za následok zníženie povolených vykládok o 100 %. Komisia sleduje politiku ochrany žralokov, ktorú vyhlásila vo svojom oznámení o akčnom pláne na zachovanie a riadenie populácií žralokov (KOM(2009) 40 v konečnom znení). Zákaz vedľajších úlovkov by mal nabádať rybárov k spolupráci na vymedzení oblastí vyššieho výskytu žralokov a zlepšení selektívnosti výstroja. Po zavedení týchto opatrení by sa mohli udeľovať povolenia na nevyhnutný vedľajší úlovok. Komisia pracuje v roku 2010 na novom rámcovom nariadení týkajúcom sa prístupu k hlbokomorskému rybolovu, ktorým by sa malo v strednodobom horizonte zaviesť riadenie intenzity rybolovu podľa kategórie rybolovnej oblasti/metiera. Komisia si je vedomá problému vedľajších úlovkov v zmiešaných rybolovných oblastiach a vyzýva členské štáty a rybárske podniky, aby vyvíjali rybolovné postupy, ktorými by vedľajšie úlovky obmedzili. Komisia skúma možnosť vyčleniť v roku 2011 finančné prostriedky na projekty zamerané na znižovanie vedľajších úlovkov pri hlbokomorskom rybolove. Po stanovení úrovní nevyhnutných vedľajších úlovkov obzvlášť ohrozených druhov v rôznych metieroch by sa tieto úrovne mohli premeniť na rybolovné možnosti vedľajších úlovkov. Veľký počet celkových prípustných úlovkov (TAC) už predstavuje množstvo vedľajších úlovkov. Komisia pokračuje vo svojej snahe vymedziť oblasti s obmedzeným rybolovom s cieľom chrániť vysoko rozmanité biotopy a chce postupovať podľa vedeckých odporúčaní jej hlavných poradných subjektov alebo napomáhať členských štátom pri zriaďovaní zvláštnych oblastí ochrany. Komisia zastáva názor, že prostredníctvom jednostranného prístupu prijatého v tomto návrhu je potrebné presvedčiť susedné štáty, aby dbali na zodpovedné riadenie hlbokomorského rybolovu a sleduje plnenie tejto úlohy v každoročných rokovaniach na dvojstrannej úrovni a v rámci NEAFC. Treba podotknúť, že využívanie hlbokomorských druhov je len jedným z množstva problémov, ktoré je potrebné riešiť so severskými národmi venujúcimi sa rybolovu. Komisia vypracovala a v súčasnosti testuje rámec riadenia, ktorý reaguje na trendy v indexoch populácií i aj napriek nedostatku jednoznačných vedeckých odporúčaní. Komisia očakáva, že s vývojom rozsiahleho výskumného projektu DEEPFISHMAN, ktorý sa financuje v rámci Siedmeho rámcového programu, sa tento rámec riadenia podarí ďalej rozvinúť pre hlbokomorský rybolov. Komisia vyzvala, okrem iného prostredníctvom financovania štúdií, k spolupráci rybárov s vedeckými inštitúciami s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie a využívanie informácií z obchodného rybolovu na účely vedeckých odporúčaní. Nové rámcové nariadenie týkajúce sa prístupu k hlbokomorskému rybolovu by malo prispieť k zlepšeniu zhromažďovania administratívnych údajov. Získavanie a využívanie expertízy Príslušnými vedeckými/odbornými oblasťami sú biológia rybolovu a ekonomika rybolovu. Komisia uskutočnila konzultácie s ICES, nezávislým medzinárodným vedeckým orgánom, a zorganizovala plenárne zasadnutie STECF. Odporúčanie ICES vychádza z rámcového odporúčania vypracovaného v rámci ICES a použitého v súlade so žiadosťami ich klientov, ku ktorým patrí aj Komisia. STECF vydáva odporúčanie na základe mandátu, ktorý mu udelila Komisia. Všetky správy STECF sú dostupné po formálnom schválení Komisiou na jej internetovej stránke. Všetky správy ICES sú k dispozícii na jej internetovej stránke. O zásobách rýb zahrnutých v tomto návrhu nie je k dispozícii dostatok údajov, ktoré by vypovedali o udržateľnosti ich rybolovu. Vo vedeckých odporúčaniach na rok 2010 sa vo veľkej miere opakujú predchádzajúce odporúčania vydané v roku 2008 alebo skôr. Vzhľadom na skutočnosť, že rámcové odporúčanie sa zameriava na maximálny udržateľný výnos a že miera využívania hlbokomorských druhov poskytujúcich tento výnos nie je známa, vedci vo všeobecnosti odporúčajú znížiť úlovky oproti súčasným úrovniam, pokiaľ sa nezačnú javiť známky nárastu populácií. Tam, kde sa pri súčasnej miere využívania v priebehu viacerých rokov nespozoroval nežiaduci účinok na populácie, ICES odporúča zachovať rybolov na rovnakej úrovni. V iných prípadoch ICES odporúča, aby sa rybolov nerozširoval, alebo aby sa úlovky znížili na úrovne pred rozšírením rybolovnej činnosti. ICES zdôrazňuje, že je potrebné chrániť neresiace sa zoskupenia pred postupným vyčerpaním. Po významnom znížení rybolovných možností po roku 2003 sa navrhované obmedzenia lovu na druhý rok (2012) všeobecne zhodujú s úrovňami úlovkov, ktoré preventívne odporúčajú vedci. V prípadoch, keď odporúčanie zostalo rovnaké ako v roku 2008, vychádza tento návrh z predchádzajúcej regulácie rybolovných možností na roky 2009 a 2010, v ktorom sa počítalo s rovnomerným rozložením potrebných obmedzení rybolovných možností na obdobie štyroch rokov. Tam, kde významnú časť odporúčanej úrovne úlovkov realizujú nečlenské štáty, sa táto skutočnosť vzala do úvahy a pre rybolovnú činnosť EÚ sa vydali odporúčania v súlade s týmto vývojom. Niektoré série údajov naznačujú, že rybolov už bol alebo bude stabilizovaný na veľmi nízkych úrovniach a objavujú sa aj známky počínajúceho nárastu výskytu. Pri zohľadnení aktuálnych informácií o premenlivých rastových charakteristikách rôznych hlbokomorských druhov sa zdá, že populácie, ktoré zostanú zachované ako cieľové druhy, by sa po postupných zníženiach rybolovných možností mohli v budúcnosti využívať biologicky a ekonomicky udržateľným spôsobom. Na to, aby rybolovná činnosť mohla byť udržateľná aj z ekologického hľadiska, je však potrebné vyriešiť problémy s ňou spojené, najmä vyradené/vedľajšie úlovky a narušovanie ohrozených morských biotopov. Riadenie rybolovu by sa preto v budúcnosti mohlo zamerať na udržanie stability rybolovu, ak je to možné, na vývoj technických opatrení a podporu rybolovných stratégií, ktoré zmierňujú nepriaznivé účinky na ohrozené morské ekosystémy a znižujú počet vyradených úlovkov. Do úvahy sa berú aj zmiešané hlbokomorské rybolovné oblasti. Existujúce nízke kvóty určené na pokrytie nevyhnutných vedľajších úlovkov sa ponechávajú s cieľom predísť zavedeniu povinnosti vyraďovania úlovku. Pokiaľ ide o hlbokomorské žraloky a ryby druhu Hoplostethus atlanticus, Komisia sleduje politiku nulového TAC. V prípade hlbokomorských žralokov, ktoré doteraz nie sú v TAC rozlíšené podľa druhov, z odporúčania, že by sa hlavné obchodné druhy tohto rodu mali považovať za vyčerpané, vyplýva zákaz lovu. Vedecké inštitúcie odporúčajú, že by sa nemali v žiadnej oblasti TAC loviť ryby druhu Hoplostethus atlanticus. Oblasť ochrany druhu Hoplostethus atlanticus v divíziách ICES VI a VII, ktorá bola zavedená nariadením Rady (ES) č. 2270/2004 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti v roku 2005 a 2006, a ktorá sa naďalej uplatňuje v rámci nariadenia (ES) č. 1359/2008, už nie je adekvátnym riešením obmedzenia lovu druhu Hoplostethus atlanticus, pretože tento druh by sa nemal loviť v žiadnej oblasti. Posúdenie vplyvu Stanovenie rybolovných možností sa vyžaduje v článku 43 ods. 3 ZFEÚ. Ak sa navrhované opatrenia zavedú, budú viesť k celkovému zníženiu rybolovných možností pre plavidlá EÚ. To by sa sčasti odrazilo v znížených úlovkoch, ktoré sa očakávajú v prípadoch, keď budú nové obmedzenia lovu zodpovedať súčasným skutočným úlovkom alebo budú nižšie. Návrh sa netýka iba krátkodobých rozhodnutí, ale je tiež súčasťou dlhodobejšieho prístupu, pomocou ktorého sa úroveň rybolovu postupne zníži na dlhodobo udržateľnú úroveň. Prístup prijatý v návrhu bude mať krátkodobo za následok zníženie TAC, ale keď sa nadmerne využívané populácie obnovia, rybolovné možnosti by mali ostať stabilné alebo by sa mali zvýšiť v závislosti od preventívnych odporúčaní. Predpokladá sa, že strednodobými a dlhodobými dôsledkami uvedeného prístupu bude zníženie zasahovania do životného prostredia následkom poklesu intenzity rybolovu, zníženie počtu plavidiel a/alebo priemernej intenzity rybolovu na jedno plavidlo a nezmenené alebo zvýšené vykládky tých druhov, v prípade ktorých sa ukáže, že znesú trvalú rybolovnú činnosť trvalej rybolovnej činnosti. Dosiahnuté zníženie intenzity rybolovu a veľkosti flotily zameraných na hlbokomorský rybolov od roku 2003 ukazuje, že táto politika sa vykonáva v praxi. Niektoré prvé pozitívne signály z indexov populácií potvrdzujú, že očakávania, pokiaľ ide o strednodobé až dlhodobé dôsledky, stále platia. |

3. Právne prvky návrhu |

V tomto návrhu sa prostredníctvom nariadenia ustanovujú pre rybárske flotily Európskej únie obmedzenia úlovkov obchodne najvýznamnejších hlbokomorských druhov v EÚ a medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku s cieľom dosiahnuť cieľ spoločnej rybárskej politiky, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, ekonomicky a sociálne udržateľnej úrovni. Opiera sa o článok 43 ods. 3 ZFEÚ. Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) ZFEÚ. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: Spoločná rybárska politika je spoločná politika. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností. Dotknutým nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 členské štáty môžu voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie svojich rybolovných možností. Tento návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý druhý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho implementáciu sú už k dispozícii. |

4. Vplyv na rozpočet |

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. |

5. Dodatočné informácie |

Zjednodušenie |

Návrh vo všeobecnosti nezjednodušuje riadenie rybolovných kvót, ani ho nekomplikuje. Prepracovanie oblastí TAC v prípade dlhochvosta tuponosého by však malo zjednodušiť riadenie rybolovu príslušného druhu, pretože navrhované nové hlavné obmedzenie TAC pokrýva celú hlavnú oblasť lovu tohto druhu. |

Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti |

Tento návrh sa týka dvojročného nariadenia na roky 2011 a 2012. Nástroje riadenia a úrovne rybolovných možností budú najneskôr v priebehu roku 2012 preskúmané, aby sa mohlo vypracovať nové nariadenie. Doložka o revízii nie je v tomto nariadení potrebná. |

Podrobné vysvetlenie návrhu V ZFEÚ sa stanovuje, že o otázkach vzťahujúcich sa na spoločnú politiku rybného hospodárstva rozhoduje Parlament spolu s Radou riadnym legislatívnym postupom. V článku 43 ods. 3 ZFEÚ sa ustanovuje výnimka, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa „určovania a prideľovania rybolovných možností“. Tieto opatrenia má prijať Rada na základe návrhu Komisie bez účasti Parlamentu. Tento návrh sa preto obmedzuje na určovanie a prideľovanie rybolovných možností a podmienok funkčne spojených s využívaním týchto rybolovných možností. Pokiaľ ide o obmedzovanie úlovkov, návrh je v súlade so zásadami takzvaného prípravného procesu, ktoré sú uvedené v oznámení Komisie o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva (KOM(2006)246 v konečnom znení), a v oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 (KOM(2010)241 v konečnom znení), v ktorom Komisia uvádza svoje názory a zámery týkajúce sa jej návrhov rybolovných možností až do vydania vedeckého odporúčania o stave populácií na rok 2011. V súlade s druhým oznámením patria populácie hlbokomorských druhov do kategórií odporúčaní určených pre prípady, keď je nedostatok údajov. Tento návrh sa riadi pravidlami ustanovenými v uvedenom oznámení. Najmä v prípadoch, keď odporúčania nie sú jednoznačné, by sa mali TAC znížiť na úroveň posledných skutočných úlovkov. Výsledné nové úrovne TAC sa vypočítavajú s pomocou údajov o úlovkoch oznámených členskými štátmi Komisii v období rokov 2007 až 2009. V súlade s týmto prípravným procesom sa v lete 2010 uskutočnili konzultácie zainteresovaných strán (RAC a ACFA) a členských štátov. Návrh je ďalej v súlade s oznámením Komisie o zavádzaní udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu (KOM(2006)360, v konečnom znení). Vzhľadom na nedostatok poznatkov o veľkosti a vekovej štruktúre populácií nemožno uplatniť koncepciu maximálneho udržateľného výnosu na populácie hlbokomorských druhov okamžite. Avšak na základe princípu obozretného konania pri riadení rybolovu bude za týchto okolností možné zachovať vývoj riadenia smerom k rámcu maximálneho udržateľného výnosu, ako náhle bude k dispozícii viac informácií. Zmeny oblastí TAC pre dlhochvosta tuponosého a molvu modrú sa navrhujú v súlade s vedeckým odporúčaním zosúladiť oblasti TAC s posudzovanými úsekmi, aby rozhodnutia v riadení mohli lepšie odrážať vedecké odporúčania. V návrhu sa plánuje zrušenie zákazu cieleného rybolovu druhu Hoplostethus atlanticus v určitých oblastiach, kde by sa mohli nachádzať zoskupenia tohto druhu. Vzhľadom na skutočnosť, že sa pre druh Hoplostethus atlanticus navrhuje nulový TAC, nemožno ďalej loviť ryby druhu Hoplostethus atlanticus v žiadnej z oblastí, na ktoré sa vzťahuje pôsobnosť tohto nariadenia. |

2010/0284 (NLE)

Návrh

NARIADENIE RADY

ktorým sa na roky 2011 a 2012 stanovujú možnosti rybolovu pre plavidlá EÚ, pokiaľ ide o niektoré populácie hlbokomorských rýb

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 43 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie[3],

keďže:

(1) Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.

(2) V nariadení (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[4] sa vyžaduje, aby Rada stanovila opatrenia spravujúce prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom zohľadní dostupné vedecké, technické a ekonomické odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).

(3) Povinnosťou Rady je stanoviť celkový povolený výlov (TAC) podľa oblastí rybolovu alebo skupín oblastí rybolovu. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členskými štátmi tak, aby sa zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pre každú populáciu alebo rybolovnú oblasť a mali by sa riadne zohľadniť ciele spoločnej politiky rybného hospodárstva ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002. Okrem toho by sa mali ustanoviť určité podmienky funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami tak, aby sa tieto možnosti uplatňovali efektívnym spôsobom.

(4) TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu. V tejto súvislosti treba zohľadniť stanoviská, ktoré vyjadrili zúčastnené strany počas konzultácií, a predovšetkým na zasadnutiach s poradným výborom pre rybolov a akvakultúru a príslušnými regionálnymi poradnými radami.

(5) Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami a zásadami, ako napr. s dohodou Spojených národov o zachovaní a riadení zásob rýb, ktoré sa vyskytujú súčasne na viacerých miestach oceánov, a zásob silne migrujúcich rýb z roku 1995, a s podrobnými zásadami riadenia stanovenými v medzinárodných usmerneniach Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na šírom mori z roku 2008, podľa ktorých by mal regulačný orgán postupovať opatrnejšie, ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané. Nedostatok primeraných vedeckých informácií sa nesmie využívať ako dôvod na odloženie realizácie opatrení na zachovanie a hospodárenie alebo na ich nerealizovanie.

(6) V najaktuálnejších vedeckých odporúčaniach Medzinárodnej rady pre výskum morí (správa poradného výboru ICES o veľmi rozšírených a sťahovavých populáciách, kniha 9, jún 2010) a výboru STECF (vedecké a technické správy Spoločného výskumného centra, Prešetrenie vedeckého odporúčania na rok 2010, časť 2, júl 2010) sa uvádza, že väčšina hlbokomorských populácií sa loví neudržateľným spôsobom a na zabezpečenie udržateľnosti týchto populácií by sa pre ne mali znížiť rybolovné možnosti, kým vývoj stavu týchto populácií nezačne ukazovať pozitívny trend. ICES ďalej odporúča, že by sa nemal povoliť žiaden cielený rybolov druhu Hoplostethus atlanticus.

(7) Hlavné obchodné druhy hlbokomorských žralokov sa považujú za vyčerpané a preto by sa nemal povoliť žiaden cielený rybolov týchto druhov. Kým sa prostredníctvom projektov selektívnosti a ďalších technických opatrení neurčí výška nevyhnutných vedľajších úlovkov, nemala by sa povoliť vykládka žiadnych vedľajších úlovkov.

(8) O rybolovných možnostiach vymedzených v článku 2 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[5], a uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu sa rozhoduje každé dva roky. Výnimkou sú však populácie striebristky severnej a hlavné oblasti rybolovu molvy modrej, v prípade ktorých rybolovné možnosti závisia od výsledkov každoročných rokovaní s Nórskom. Rybolovné možnosti pre uvedené populácie by sa mali určiť v každoročnom nariadení, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre niektoré populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v niektorých vodách nepatriacich EÚ.

(9) V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok[6], je potrebné určiť, ktoré populácie podliehajú jeho rôznym opatreniam,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa pre rybárske plavidlá EÚ stanovujú na roky 2011 a 2012 rybolovné možnosti na rok, pokiaľ ide o populácie hlbokomorských druhov, vo vodách EÚ a niektorých vodách, ktoré nepatria EÚ, kde sa požadujú obmedzenia úlovkov, a osobitné podmienky funkčne prepojené s využívaním týchto rybolovných možností.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia:

a) „plavidlá EÚ“ znamenajú rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii;

b) „vody EÚ“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;

c) „celkový povolený výlov“ (TAC) znamená množstvo, ktoré je z každej populácie rýb možné uloviť a vyložiť každý rok;

d) „kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členským štátom alebo tretím krajinám;

e) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani súdnu právomoc žiadneho štátu;

f) zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 218/2009;

g) zóny CECAF (stredovýchodný Atlantik alebo hlavná rybolovná zóna 34 FAO) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 216/2009;

Článok 3

Obmedzenia lovu a ich rozdeľovanie

Obmedzenia lovu hlbokomorských druhov ulovených plavidlami EÚ vo vodách EÚ a niektorých vodách nepatriacich EÚ a rozdelenie takýchto obmedzení lovu medzi členské štáty sa ustanovujú v prílohe.

Článok 4

Osobitné ustanovenia o prideľovaní

Prideľovanie rybolovných možností ustanovených v prílohe členským štátom sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:

a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

b) odpočty alebo prerozdelenia podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008;

c) dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;

d) množstvá zadržané podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 847/96;

e) zníženia vykonané podľa článkov 105 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.

Článok 5

Súvis s nariadením (ES) č. 847/96

Na účely nariadenia (ES) č. 847/96 sa všetky kvóty uvedené v prílohe považujú za analytické kvóty.

Článok 6

Podmienky vykládky úlovku a vedľajšieho úlovku

Ryby populácií, pre ktoré sa týmto nariadením stanovujú rybolovné možnosti, sa môžu ponechať na palube alebo vyložiť, iba ak ich ulovilo plavidlo členského štátu, ktorého kvóta nebola vyčerpaná.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .

Uplatňuje sa od 1. januára 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli [...]

Za Radu

predseda […]

PRÍLOHA

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES.

ČASŤ 1

Vymedzenie druhov a skupín druhov

1. V zozname v časti 2 tejto prílohy sú populácie rýb uvedené v abecednom poradí latinských názvov druhov. Hlbokomorské žraloky sú však uvedené na začiatku tohto zoznamu. Nasleduje tabuľka, v ktorej sa na účely tohto nariadenia uvádzajú bežné názvy a zodpovedajúce latinské názvy

Bežný názov | Odborný názov |

stuhochvost čierny | Aphanopus carbo |

beryxy | Beryx spp. |

dlhochvost tuponosý | Coryphaenoides rupestris |

ryby druhu Hoplostethus atlanticus | Hoplostethus atlanticus |

molva modrá | Molva dypterygia |

pagel bledý | Pagellus bogaraveo |

mieňovce | Phycis blennoides |

2. Na účely tohto nariadenia sú „hlbokomorské žraloky“ tieto druhy:

Bežný názov | Odborný názov |

žraloky druhu Apristuris žraloky druhu Chlamydoselachus anguineus | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |

žraloky druhu Centrophorus granulosus | Centrophorus granulosus |

ostroňovec listošupinatý | Centrophorus squamosus |

pailona hladká | Centroscymnus coelolepis |

žraloky druhu Centroscymnus crepidater | Centroscymnus crepidater |

žraloky druhu Centroscyllium fabricii | Centroscyllium fabricii |

ostroňovec zobákonosý | Deania calceus |

svietivec riasnatopyský | Dalatias licha |

svetloň veľký | Etmopterus princeps |

svetloň zamatový | Etmopterus spinax |

žraloky druhu pílochvostý žraloky druhu Galeus murinus žraloky druhu Hexanchus griseus žraloky druhu Oxynotus paradoxus žraloky druhu Scymnodon ringens | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |

ospalec grónsky | Somniosus microcephalus |

ČASŤ 2

Ročné rybolovné možnosti uplatniteľné na plavidlá EÚ v oblastiach s obmedzeniami úlovku podľa druhov a oblastí (v tonách živej hmotnosti)

Druh: | hlbokomorské žraloky | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII, VIII a IX (DWS/56789-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 0 | 0 |

Estónsko | 0 | 0 |

Írsko | 0 | 0 |

Španielsko | 0 | 0 |

Francúzsko | 0 | 0 |

Litva | 0 | 0 |

Poľsko | 0 | 0 |

Portugalsko | 0 | 0 |

Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | hlbokomorské žraloky | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (DWS/10-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Portugalsko | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | hlbokomorské žraloky a Deania histricosa a Deania profondorum | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny XII (DWS/12-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Írsko | 0 | 0 |

Španielsko | 0 | 0 |

Francúzsko | 0 | 0 |

Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (BSF/1234-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 4 | 3 |

Francúzsko | 4 | 3 |

Spojené kráľovstvo | 4 | 3 |

EÚ | 12 | 9 |

TAC | 12 | 9 |

Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII a XII (BSF/56712-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 25 | 23 |

Estónsko | 12 | 11 |

Írsko | 62 | 57 |

Španielsko | 123 | 114 |

Francúzsko | 1 732 | 1 599 |

Lotyšsko | 80 | 74 |

Litva | 1 | 1 |

Poľsko | 1 | 1 |

Spojené kráľovstvo | 123 | 114 |

Ostatné(1) | 6 | 6 |

EÚ | 2 165 | 2 000 |

TAC | 2 165 | 2 000 |

(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |

Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX a X (BSF/8910-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španielsko | 11 | 11 |

Francúzsko | 26 | 26 |

Portugalsko | 3 311 | 3 311 |

EÚ | 3 348 | 3 348 |

TAC | 3 348 | 3 348 |

Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Portugalsko | 3 643 | 3 643 |

EÚ | 3 643 | 3 643 |

TAC | 3 643 | 3 643 |

Druh: | beryxy | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV (ALF/3X14-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Írsko | 9 | 9 |

Španielsko | 70 | 70 |

Francúzsko | 19 | 19 |

Portugalsko | 202 | 202 |

Spojené kráľovstvo | 9 | 9 |

EÚ | 309 | 309 |

TAC | 309 | 309 |

Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II a IV (RNG/124-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 2 | 1 |

Nemecko | 2 | 1 |

Francúzsko | 9 | 10 |

Spojené kráľovstvo | 2 | 1 |

EÚ | 15 | 13 |

TAC | 15 | 13 |

Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (RNG/03-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 804 | 804 |

Nemecko | 5 | 5 |

Švédsko | 41 | 41 |

EÚ | 850 | 850 |

TAC | 850 | 850 |

Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón Vb, VI, VII, XIIb (RNG/5BX12B-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 19 | 16 |

Estónsko | 41 | 36 |

Írsko | 189 | 163 |

Španielsko | 3 038 | 2 621 |

Francúzsko | 2 380 | 2 055 |

Lotyšsko | 51 | 44 |

Litva | 59 | 51 |

Poľsko | 1 020 | 880 |

Spojené kráľovstvo | 149 | 129 |

Ostatné(1) | 5 | 5 |

EÚ | 6 951 | 6 000 |

TAC | 6 951 | 6 000 |

(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |

Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX, X, XIIa, XIIc a XIV (RNG/8-14-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 15 | 13 |

Španielsko | 184 | 159 |

Francúzsko | 94 | 81 |

EÚ | 293 | 253 |

TAC | 293 | 253 |

Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny VI (ORY/06-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Írsko | 0 | 0 |

Španielsko | 0 | 0 |

Francúzsko | 0 | 0 |

Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny VII (ORY/07-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Írsko | 0 | 0 |

Španielsko | 0 | 0 |

Francúzsko | 0 | 0 |

Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |

Ostatné | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII a XIV (ORY/1CX14C) |

Rok | 2011 | 2012 |

Írsko | 0 | 0 |

Španielsko | 0 | 0 |

Francúzsko | 0 | 0 |

Portugalsko | 0 | 0 |

Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |

EÚ | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | molva modrá Molva dypterygia | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón II a IV (BLI/24-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 4 | 4 |

Nemecko | 4 | 4 |

Írsko | 4 | 4 |

Francúzsko | 25 | 25 |

Spojené kráľovstvo | 15 | 15 |

Ostatné(1) | 4 | 4 |

EÚ | 56 | 56 |

TAC | 56 | 56 |

(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |

Druh: | molva modrá Molva dypterygia | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (BLI/03-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 4 | 3 |

Nemecko | 2 | 2 |

Švédsko | 4 | 3 |

EÚ | 10 | 8 |

TAC | 10 | 8 |

Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VI, VII a VIII (SBR/678-) |

Rok | 2011(1) | 2012(1) |

Írsko | 6 | 6 |

Španielsko | 172 | 172 |

Francúzsko | 9 | 9 |

Spojené kráľovstvo | 22 | 22 |

Ostatné(2) | 6 | 6 |

EÚ | 215 | 215 |

TAC | 215 | 215 |

(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať veľkosť pri vykládke aspoň 30 cm (celková dĺžka). (2) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |

Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny IX (SBR/09-) |

Rok | 2011(1) | 2012(1) |

Španielsko | 614 | 614 |

Portugalsko | 166 | 166 |

EÚ | 780 | 780 |

TAC | 780 | 780 |

(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať veľkosť pri vykládke aspoň 30 cm (celková dĺžka). |

Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (SBR/10-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španielsko | 10 | 10 |

Portugalsko | 1 116 | 1 116 |

Spojené kráľovstvo | 10 | 10 |

EÚ | 1 136 | 1 136 |

TAC | 1 136 | 1 136 |

Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (GFB/1234-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 8 | 6 |

Francúzsko | 8 | 6 |

Spojené kráľovstvo | 11 | 11 |

EÚ | 27 | 23 |

TAC | 27 | 23 |

Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII (GFB/567-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Nemecko | 10 | 10 |

Írsko | 260 | 260 |

Španielsko | 588 | 588 |

Francúzsko | 356 | 356 |

Spojené kráľovstvo | 814 | 814 |

EÚ | 2 028 | 2 028 |

TAC | 2 028 | 2 028 |

Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII a IX (GFB/89-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španielsko | 242 | 242 |

Francúzsko | 15 | 15 |

Portugalsko | 10 | 10 |

EÚ | 267 | 267 |

TAC | 267 | 267 |

Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón X a XII (GFB/1012-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Francúzsko | 7 | 6 |

Portugalsko | 32 | 28 |

Spojené kráľovstvo | 7 | 6 |

EÚ | 46 | 40 |

TAC | 46 | 40 |

[1] Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 1.

[2] Ú. v. ES L 351, 28.12.2002, s. 6.

[3] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].

[4] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.

[5] Ú. v. ES L 351, 28. 12. 2002, s. 6.

[6] Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3.