V Protidrogovej stratégii EÚ na obdobie 2013 – 2020 a v Akčnom pláne EÚ na boj proti drogám na obdobie rokov 2013 – 2016 sa stanovil politický rámec a priority protidrogovej politiky EÚ. Stratégia predstavuje jednotný a na dôkazoch založený rámec na riešenie drogovej problematiky v rámci aj mimo EÚ. Jej cieľom je prispieť k zníženiu dopytu po drogách a ich ponuky v rámci EÚ, ako aj k zníženiu zdravotných a sociálnych rizík a škôd spôsobených drogami. Stratégia pokrýva tri prierezové témy: a) koordinácia, b) medzinárodná spolupráca a c) výskum, informácie, monitorovanie a hodnotenie.

Najmenej 78,9 milióna Európanov uviedlo, že konzumovali kanabis aspoň raz v živote, pričom kokaín vyskúšalo 15,6 a amfetamíny 12 miliónov ľudí. Navyše, 1,3 milióna dospelých sú problémovými užívateľmi opioidov a 3,4 % všetkých úmrtí Európanov vo veku od 15 do 39 rokov je následkom predávkovania drogami. Podľa najnovších odhadov v EÚ v roku 2010 zomrelo na HIV/AIDS, ktoré možno pripísať užívaniu drog, 1 700 osôb. V roku 2013 bolo v EÚ nahlásených 1 446 nových prípadov HIV spôsobených injekčným užívaním drog. V roku 2014 sa zistilo 101 nových psychoaktívnych látok, čo je o 22 % viac ako v roku 2013.

Do roku 2013 všetky krajiny EÚ prijali ciele politiky verejného zdravia v oblasti prevencie a znižovania zdravotnej ujmy súvisiacej s drogovou závislosťou. Väčšina krajín EÚ uviedla, že v rokoch 2013 a 2014 prijali osobitné opatrenia s cieľom zabezpečiť dostupnosť a prístup k opatreniam na znižovanie rizík a škôd založeným na dôkazoch.

Protidrogová liečba je v Anglicku veľmi dobre dostupná. Posledné údaje o liečbe (za obdobie rokov 2013 – 2014) ukazujú, že u 98 % ľudí sa predpísaná liečba začala za menej ako tri týždne. Čakacie lehoty sú krátke: liečba sa začína približne do troch dní. Zlepšovanie systému liečby viedlo za uplynulé desaťročie k skráteniu čakacej lehoty z dvoch mesiacov v roku 2001 na tri dni v rokoch 2013 – 2014.

Problematika zneužívania a závislosti od liekov na predpis si v EÚ vyžaduje ďalšie úsilie a analýzu. Benzodiazepíny sú často zneužívané vysokorizikovými užívateľmi opioidov a sú častou príčinou chorobnosti a úmrtnosti tejto skupiny. Predpokladá sa, že k zneužívaniu môže dochádzať aj pri opioidových analgetikách a anestetikách, teda liekoch, ktoré sa predpisujú pre svoje psychoaktívne účinky alebo ako súčasť substitučnej liečby závislosti. V krajinách EÚ však nie je dostatok informácií na to, aby bolo možné získať komplexný odhad rozsahu zneužívania, ku ktorému dochádza v rôznych kontextoch v celej EÚ. Z tohto dôvodu je potrebné ďalej spresniť rozsah problému a reakcie v rámci EÚ s cieľom nastaviť opatrenia, ktoré sa majú v budúcnosti prijať.

Skupina Mondorf – spolupracujúca skupina zložená z Luxemburska a pohraničných regiónov Francúzska, Nemecka a Belgicka – vykonáva preventívne činnosti založené na kombinácii prístupu, ktorý sa nezameriava na drogy, a medzikultúrnych prvkov a organizuje voľnočasové aktivity pre mládež založené na koncepte „dobrodružnej pedagogiky“. Aktivity sa zameriavajú najmä na to, aby umožnili mladým ľuďom zažiť skupinovú dynamiku, zvládanie konfliktov, vyhodnotenie rizika a obmedzení, ako aj pocit solidarity v rámci skupiny spoločensky a kultúrne rozdielnych ľudí.

Podľa prieskumu Eurobarometer 2014 o mládeži a drogách sa experimentovanie s drogami často začína už počas školských rokov: odhaduje sa, že jeden zo štyroch mladých ľudí vo veku 15 a 16 rokov užil nelegálnu drogu. Zvyšovanie informovanosti a poradenstvo sú aj naďalej najbežnejšími preventívnymi činnosťami, ktoré sa používajú na oslovenie mladých ľudí, o ktorých sa predpokladá, že môžu byť ohrození užívaním návykových látok, ako napr. žiaci so vzdelávacími a sociálnymi problémami. V roku 2013 menej ako polovica všetkých krajín EÚ informovala EMCDDA, že v plnom rozsahu zaviedli protidrogové politiky na školách. Všeobecné informačné kampane o zneužívaní návykových látok sú však na školách v EÚ široko dostupné. Väčšina krajín EÚ uviedla, že v období rokov 2013 až 2014 vykonávali osobitné programy a/alebo opatrenia zamerané na oddialenie prvého užitia nelegálnych drog.

V roku 2014 sa v EÚ prvýkrát nahlásilo 101 nových psychoaktívnych látok v porovnaní s počtom 41 v roku 2010. Centrum EMCDDA ich v súčasnosti monitoruje viac než 450. V roku 2013 sa zachytilo 33 000 nových psychoaktívnych látok v objeme viac ako 2,3 tony. Výroba týchto látok vrátane tabletovania, balenia a označovania sa čoraz častejšie uskutočňuje v EÚ, do Európy sa však dovážajú aj z tretích krajín. Členské štáty uvádzajú, že hlavným zdrojom nových psychoaktívnych látok dodávaných do Európy bola v roku 2014 Čína.

Len niektoré krajiny mali v rokoch 2013 a 2014 osobitné financovanie činností zameraných na znižovanie dopytu po drogách. Rozpočet na tieto činnosti je včlenený do súvisiacich oblastí, ako je napr. zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a sociálne zabezpečenie.

Miera užívania drog medzi väzňami je vyššia než u ostatného obyvateľstva. V rokoch 2013 a 2014 mala väčšina krajín EÚ zdravotnú politiku zameranú na užívateľov drog vo väzení. Viac ako polovica z týchto krajín plánuje aj posilnenie existujúcich opatrení do konca roku 2016, pričom väčšina krajín, ktoré v súčasnosti takéto opatrenia nevykonávajú, plánuje ich vykonávanie k tomu istému dátumu.

Hoci sa v uplynulých rokoch dosiahol pokrok, užívanie drog s následkom predávkovania spolu s chorobami, nehodami, násilím a samovraždami spojenými s užívaním drog zostávajú jednými z hlavných príčin odvrátiteľnej úmrtnosti u mladých ľudí v EÚ. Odhadovaný počet úmrtí v EÚ v dôsledku predávkovania dosiahol v roku 2013 minimálne 5 800. Väčšine krajín sa od roku 2003 nepodarilo znížiť počet úmrtí v dôsledku predávkovania. Je však potrebné poznamenať, že pokrytie a dostupnosť opatrení na zníženie škôd sa vo všeobecnosti spája s poklesom počtov hlásených predávkovaní. V roku 2013 klesol medzi injekčnými užívateľmi drog počet nakazení HIV. Miera nákazy hepatitídou C je však v mnohých krajinách stále vysoká.

Viaceré krajiny EÚ spojili svoje schopnosti na presadzovanie práva v Námornom centre analýz a operácií – narkotiká (MAOC-N) v záujme zastavenia dodávok drog, najmä v Atlantickom oceáne. Od svojho zriadenia Centrum koordinovalo zákaz plavby v prípade viac ako 120 plavidiel a zhabanie vyše 100 ton kokaínu a 300 ton kanabisu, čo by v EÚ predstavovalo maloobchodnú hodnotu vo výške 8 miliárd EUR. Činnosť centra sa podporuje aj prostredníctvom financovania EÚ.

V rokoch 2013 a 2014 existovali v právnych systémoch väčšiny krajín EÚ alternatívy k donucovacím trestom pre páchateľov užívajúcich drogy. Takmer všetky krajiny EÚ poskytovali liečbu a rehabilitáciu, pričom polovica štátov zabezpečovala aj vzdelávanie, následnú starostlivosť a opätovné sociálne začlenenie.

Príklad V Portugalsku je od júla 2001 v platnosti zákon, ktorým sa dekriminalizovalo užívanie nelegálnych drog a súvisiace činy, pričom platí, že užívanie drog je aj naďalej nezákonným správaním. Prechovávanie drog v množstve väčšom ako je priemer individuálnej spotreby počas obdobia 10 dní je trestným činom. Osoba, ktorá sa prichytí pri držbe nižšieho množstva a nie je podozrivá z účasti na obchodovaní s drogami, bude posudzovaná miestnou Komisiou na odrádzanie od drogovej závislosti, ktorá sa skladá z advokáta, lekára a sociálneho pracovníka. Komisia môže uložiť administratívne sankcie, hlavným cieľom však je uľahčiť prístup k liečbe a návratu do života v zdraví a v spoločnosti. Tieto komisie pôsobia ako „druhá línia“ preventívnych opatrení. Posudzujú osobnú situáciu užívateľov drog, ktorých im odovzdala polícia, a snažia sa ponúknuť im primerané riešenia.

Ďalšou výzvou je nástup internetu ako online trhu pre drogy. Viac ako polovica krajín EÚ sa osobitne zameriavala na drogovú trestnú činnosť na internete, pričom niektoré sa venujú aj webovým sídlam, prostredníctvom ktorých sa predávajú syntetické drogy. Eurojust a Europol takisto informovali o realizácii niekoľkých akcií zameraných na trestnú činnosť súvisiacu s predajom drog cez internet.

Príklad Nemecký Spolkový úrad kriminálnej polície zistil zvýšenie predaja narkotík všetkých druhov prostredníctvom internetu, pričom ide hlavne o syntetické drogy. Navyše, obchodovanie s drogami sa v čoraz väčšej miere presúva z bežného internetu na tzv. darknet. Tu dochádza k anonymizácii a kódovaniu, čo významne sťažuje identifikáciu administrátorov, predajcov a zákazníkov. Používanie virtuálnych mien, ako napr. bitcoin, ešte viac zvyšuje anonymitu používateľov. Vzhľadom na rast tohto javu, zriadil spolkový úrad od 15. novembra 2014 pracovnú skupinu zameranú na „obchodovanie s drogami cez internet“. Pracovná skupina má v súčasnosti 2,5 zamestnanca.

Len niektoré krajiny mali v rokoch 2013 a 2014 osobitné financovanie činností na zníženie ponuky drog. Rozpočet na tieto činnosti je zvyčajne včlenený do súvisiacich oblastí, ako napr. všeobecný rozpočet kriminálnej polície.

5.Koordinácia

Účinné reagovanie na medziodborovú povahu drogového problému si vyžaduje koordináciu medzi rôznymi oblasťami politík na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni v členských štátoch EÚ.

Rada má osobitnú pracovnú skupinu na riešenie drogovej problematiky vo všetkých oblastiach. Prostredníctvom tejto skupiny jednotlivé predsedníctva Rady presadzovali program v dôslednom súlade s akčným plánom EÚ pre drogy. Podľa niektorých krajín EÚ sa však niektoré opatrenia neriešili systematickým spôsobom. Rotujúce predsedníctva Rady takisto vynaložili úsilie s cieľom vytvoriť užšie prepojenia a výmenu informácií s ostatnými pracovnými skupinami, ktoré sa zaoberajú presadzovaním práva.

Takmer všetky členské štáty EÚ uviedli, že svoje pozície v rámci pracovných skupín Rady EÚ o otázkach súvisiacich s drogami koordinujú so všetkými zainteresovanými stranami na vnútroštátnej úrovni.

V roku 2013 mali všetky členské štáty (s výnimkou jednej, ktorej prístup je regionálne zameraný) vnútroštátne protidrogové stratégie. Hoci väčšina stratégií sa zameriava osobitne na nezákonné drogy, v niektorých krajinách EÚ sú drogy zahrnuté do širšieho rámca politík v oblasti závislostí, ako je napr. závislosť na tabaku, alkohole alebo iné návykové správania. V uplynulých rokoch sa zvýšil počet krajín, ktoré vykonali záverečné hodnotenia svojej protidrogovej stratégie alebo akčného plánu. Všetky členské štáty oznámili, že organizácie občianskej spoločnosti sa v rokoch 2013 až 2014 zapájali do prípravy, monitorovania a/alebo hodnotenia národných protidrogových politík.

Príklad Slovenské MVO majú svojho zástupcu (splnomocnenca vlády) v hlavnom koordinačnom orgáne, ktorým je Rada vlády Slovenskej republiky pre protidrogovú politiku. Splnomocnenec má právo pozývať na zasadnutia Rady zástupcov a navrhovať konkrétne body programu rokovania. Okrem toho sú zástupcovia mimovládnych organizácií v procese prípravy nových strategických dokumentov (stratégií, akčných plánov) vyzývaní, aby predložili svoje návrhy prostredníctvom vládneho splnomocnenca alebo priamo. Majú tiež právomoc poskytnúť svoje pripomienky a návrhy dokumentov v rámci procesu schvaľovania dokumentu Ich pripomienky a návrhy musia byť prediskutované a tie najrozumnejšie sa musia vziať to úvahy. Je potrebné vyhnúť sa rozporom, v opačnom prípade sa môže proces schvaľovania zastaviť.

Väčšina zástupcov občianskej spoločnosti potvrdila, že sa v rokoch 2013 až 2014 zapojili do tvorby, monitorovania a hodnotenia protidrogovej politiky svojej krajiny, hoci niektoré zároveň uviedli, že v tejto oblasti neexistuje štruktúrovaný dialóg. Hoci mnohí zástupcovia občianskej spoločnosti sa domnievali, že by takýto spôsob spolupráce na vnútroštátnej úrovni pomohol, niekoľko z nich uviedlo, že občianska spoločnosť sa žiadnym spôsobom nezapája do tvorby protidrogových politík vo svojich krajinách. Na úrovni EÚ existuje štruktúrovaný dialóg medzi Komisiou a občianskou spoločnosťou prostredníctvom Fóra občianskej spoločnosti o drogách, ktoré poskytuje poradenstvo na podporu tvorby politiky a jej vykonávanie.

Zástupcovia občianskej spoločnosti sa domnievali, že na vnútroštátnej úrovni sa v rokoch 2013 a 2014 nevyčlenilo dostatok prostriedkov na plnenie priorít protidrogovej stratégie EÚ. Mnohé mimovládne organizácie informovali aj o zníženiach rozpočtu.

Dôkazy o verejných výdavkoch, ktoré sa na vnútroštátnej úrovni vynakladajú na problematiku boja proti drogám, sú slabé. Odhady výdavkov za posledných 10 rokov predložilo 19 krajín, pričom výdavky odhadovali na 0,01 % až 0,5 % HDP. Náklady na zdravotnú starostlivosť predstavovali 24 % až 73 % všetkých výdavkov súvisiacich s drogami.

6.Medzinárodná spolupráca