ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tento spoločný návrh sa týka právneho nástroja, ktorý umožňuje podpísanie dohody v mene EÚ. Zriadením nadácie ako medzinárodnej organizácie sa zlepší jej schopnosť získavať finančné prostriedky od jej členských štátov, z ktorých mnohé nie sú schopné jej prispievať, pokiaľ je zriadená na základe nemeckého občianskeho práva. Získaním štatútu medzinárodnej organizácie bude mať nadácia tiež možnosť znížiť niektoré náklady, využívať výsady a imunity podľa medzinárodného práva a lepšie využiť svoje finančné a ľudské zdroje. Toto jej následne umožní udržiavať a ďalej rozvíjať aktivity na podporu partnerstva.

2.PRÁVNY ZÁKLAD

Spoločný návrh predstavuje právny nástroj na podpísanie dohody.

Voľba právneho základu na podpísanie dohody musí byť založená na objektívnych prvkoch, ktoré možno súdne preskúmať a medzi ktoré patrí cieľ a obsah aktu.

Cieľom dohody je zriadenie nadácie EÚ – LAK ako medzinárodnej organizácie s právnou subjektivitou podľa medzinárodného práva verejného. Nadácia prispeje k posilneniu partnerstva EÚ – CELAC, podpore vzájomného porozumenia a vzájomnej viditeľnosti medzi regiónmi. Nadáciu možno vnímať ako nástroj spoločnej zahraničnej politiky EÚ, pretože jej aktivity prispievajú k zbližovaniu činností členských štátov voči regiónu Latinskej Ameriky a Karibiku s cieľom zabezpečiť, že EÚ bude schopná presadzovať svoje záujmy a hodnoty v rámci partnerstva medzi oboma regiónmi. Osobitné činnosti nadácie prispievajú k politickému dialógu medzi EÚ a CELAC v oblastiach ako globálne riadenie a podpora demokracie, ľudských práv a právneho štátu. Doterajšie relevantné aktivity nadácie zahŕňajú štúdie a semináre o samotnom strategickom partnerstve a o spolupráci EÚ a LAK ako partnerov v rámci globálneho riadenia [napr. štúdie „The EU and CELAC: Reinvigorating a strategic partnership“ (EÚ a CELAC: Posilnenie strategického partnerstva) a „Summit Diplomacy: Challenges and opportunities of the new regionalisms“ (Samitová diplomacia: Výzvy a možnosti nového regionalizmu); panel s názvom „The EU and LAC: Powers in a Multipolar World or partners in Global Governance?“ (EÚ a LAK: Veľmoci v multipolárnom svete alebo partneri v rámci globálnej správy?); a seminár na tému „China, Latin America and the Caribbean, and the European Union: A Triangular Relationship?“ (Čína, štáty Latinskej Ameriky a Karibiku a Európska únia: trojstranný vzťah?)]. Podobné činnosti budú prebiehať, keď sa nadácia stane medzinárodnou organizáciou. V tomto zmysle dohoda sleduje ciele SZBP.

Nadácia tiež prispeje k posilneniu spolupráce medzi EÚ a regiónom LAK prostredníctvom podpory medzikultúrnej výmeny, a to predovšetkým podporovaním a uľahčovaním účasti občianskej spoločnosti a iných sociálnych aktérov a ich príspevkov. Vzhľadom na to, že niektorým členským štátom LAK sa už rozvojová pomoc neposkytuje, zatiaľ čo iné majú na ňu aj naďalej právo, nadácia bude:
DÔVODOVÁ SPRÁVA

(1)Nariadením Rady (EÚ) č. 267/2012 z 23. marca 2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu nadobúdajú účinnosť opatrenia stanovené v rozhodnutí 2010/413/SZBP.

(2)Rada prijala 31. júla 2015 rozhodnutie (SZBP) 2015/1337, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/413/SZBP a predlžuje platnosť výnimky stanovenej v článku 20 ods. 14 do 14. januára 2016, pokiaľ ide o akty a transakcie vykonávané vo vzťahu s uvedenými subjektmi, pokiaľ je to nevyhnutné na výkon záväzkov stanovených v zmluvách uzavretých pred 23. januárom 2012 alebo v súvisiacich zmluvách potrebných na výkon takýchto záväzkov, keď sa dodávkami iránskej ropy a ropných produktov alebo výnosmi z ich dodávok uhrádzajú nevyrovnané sumy v súvislosti so zmluvami uzavretými pred 23. januárom 2012 osobám alebo subjektom na území členských štátov alebo v ich súdnej právomoci, pokiaľ sa v uvedených zmluvách takéto úhrady výslovne ustanovujú.

(3)Rada prijala rozhodnutie (SZBP) 2016/…, ktorým sa platnosť uvedenej výnimky predlžuje až do 4. februára 2016.

(4)Na vykonanie tohto predĺženia platnosti výnimky je potrebné, aby Únia podnikla ďalšie kroky.

(5)Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európska komisia navrhujú, aby sa nariadenie (EÚ) č. 267/2012 zodpovedajúcim spôsobom zmenilo.

2016/0001 (NLE)

Spoločný návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 215,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2010/413/SZBP z 26. júla 2010 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu a o zrušení spoločnej pozície 2007/140/SZBP,

so zreteľom na spoločný návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie,

keďže:

(1)Nariadením Rady (EÚ) č. 267/2012 nadobúdajú účinnosť opatrenia stanovené v rozhodnutí 2010/413/SZBP.

(2)Rada prijala 31. júla 2015 rozhodnutie (SZBP) 2015/1337, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/413/SZBP a predlžuje platnosť výnimky stanovenej v článku 20 ods. 14 do 14. januára 2016, pokiaľ ide o akty a transakcie vykonávané vo vzťahu s uvedenými subjektmi, pokiaľ je to nevyhnutné na výkon záväzkov stanovených v zmluvách uzavretých pred 23. januárom 2012 alebo v súvisiacich zmluvách potrebných na výkon takýchto záväzkov, keď sa dodávkami iránskej ropy a ropných produktov alebo výnosmi z ich dodávok uhrádzajú nevyrovnané sumy v súvislosti so zmluvami uzavretými pred 23. januárom 2012 osobám alebo subjektom na území členských štátov alebo v ich súdnej právomoci, pokiaľ sa v uvedených zmluvách takéto úhrady výslovne ustanovujú.

(3)Dňa … januára 2016 Rada prijala rozhodnutie (SZBP) 2016/…, ktorým sa platnosť uvedenej výnimky predlžuje až do 4. februára 2016.

(4)Uvedené opatrenie patrí do rozsahu pôsobnosti zmluvy a na jeho vykonanie je teda potrebné regulačné opatrenie na úrovni Únie, najmä s cieľom zabezpečiť jeho jednotné uplatňovanie hospodárskymi subjektmi vo všetkých členských štátoch.
PRÍLOHA

k spoločnému návrhu

ROZHODNUTIE RADY

o uzavretí dohody o pokračovaní činnosti

Medzinárodného strediska pre vedu a techniku medzi

Európskou úniou a Euratomom ako jednou stranou a Gruzínskom, Japonskom, Nórskym kráľovstvom, Kirgizskou republikou, Arménskou republikou, Kazašskou republikou, Kórejskou republikou, Tadžickou republikou a Spojenými štátmi americkými



DOHODA O POKRAČOVANÍ ČINNOSTI

MEDZINÁRODNÉHO STREDISKA PRE VEDU A TECHNIKU





ZMLUVNÉ STRANY TEJTO DOHODY,

ZNEPOKOJENÉ celosvetovou hrozbou šírenia jadrových, rádiologických, chemických a biologických zbraní (ďalej len zbrane hromadného ničenia alebo „ZHN“) a používania jadrových, rádiologických, chemických a biologických materiálov ako zbraní,

POTVRDZUJÚC potrebu predchádzať šíreniu technológií, materiálov a odborných znalostí spojených so ZHN a ich nosičmi,

PRIPOMÍNAJÚC rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1540, ktorou rozhodla o povinnosti všetkých štátov zdržať sa akejkoľvek podpory neštátnych subjektov, ktoré sa snažia vyvíjať, získavať, vyrábať, držať, prepravovať, prevádzať či používať jadrové, chemické alebo biologické zbrane a ich nosiče,

UVEDOMUJÚC SI, že mnohostranná spolupráca štátov je účinnou prevenciou takéhoto šírenia, a uvedomujúc si význam vedeckého výskumu a technického vývoja ako kľúčových prvkov v súvislosti s aktuálnymi výzvami v tejto oblasti,

ZOHĽADŇUJÚC ustanovenia Dohody o založení Medzinárodného strediska pre vedu a techniku (ďalej len „ISTC“ alebo „stredisko“) podpísanej v Moskve 27. novembra 1992 (ďalej len „dohoda z roku 1992“) a Protokolu o dočasnom uplatňovaní Dohody o založení Medzinárodného strediska pre vedu a techniku podpísaného v Moskve 27. decembra 1993 (ďalej len „protokol o dočasnom uplatňovaní“),

UZNÁVAJÚC potrebu, aby ISTC minimalizovalo podnety na činnosti, ktoré by mohli viesť k šíreniu ZHN alebo súvisiacich materiálov, a to spoluprácou a podporou mierového výskumu a vývoja vedcov a inžinierov v štátoch s technológiami, odbornými znalosťami a materiálmi súvisiacimi so ZHN, ako aj doterajší prínos ISTC pri predchádzaní šíreniu ZHN a podpore vedeckej spolupráce štátov,

UVEDOMUJÚC SI, že úspech ISTC si vyžaduje silnú podporu vlád, Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Euratom“), mimovládnych organizácií, nadácií, akademických a vedeckých inštitúcií a ďalších medzivládnych organizácií i súkromného sektora,

ŽELAJÚC SI pokračovanie činnosti ISTC vzhľadom na nedávne zmeny v jeho zložení,

ŽELAJÚC SI ďalšie prispôsobovanie ISTC podmienkam, ktoré sa od jeho založenia zmenili, aby boli činnosti ISTC impulzom a podporou pre zúčastnených vedcov a inžinierov vrátane tých, ktorí majú vedomosti a zručnosti v oblasti ZHN alebo ich nosičov (a to aj znalostí a zručností s dvojakým využitím), pri rozvoji medzinárodného vedeckého partnerstva, posilňovaní globálnej bezpečnosti a budovaní hospodárskeho rastu inováciou a

S ROZHODNUTÍM zabezpečiť pokračovanie činnosti ISTC (v záujme účinnejšieho splnenia jeho cieľov vedeckou spoluprácou) uzatvorením tejto dohody na základe revidovanej dohody z roku 1992 a nahradením protokolu o dočasnom uplatňovaní,

SA DOHODLI TAKTO:
STOTOŽŇUJÚC sa s názorom, že šírenie zbraní hromadného ničenia predstavuje významnú hrozbu pre medzinárodnú bezpečnosť,

VYCHÁDZAJÚC z dávnej tradície spolupráce pri presadzovaní medzinárodných zásad mieru a bezpečnosti a právneho štátu,

OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoje odhodlanie bojovať proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti prostredníctvom bilaterálnych a multilaterálnych kanálov,

ZDIEĽAJÚC spoločné odhodlanie znížiť chudobu, podporiť inkluzívny hospodársky rast a pomôcť rozvojovým krajinám v ich úsilí o politické a hospodárske reformy,

POTVRDZUJÚC svoje želanie podporovať trvalo udržateľný rozvoj v rámci jeho hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozmeru,

VYJADRUJÚC hrdosť na rozsiahle medziľudské kontakty medzi ich občanmi a na svoj záväzok k ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov,

UZNÁVAJÚC dôležitú úlohu, ktorú účinné multilaterálne organizácie môžu zohrávať pri podpore spolupráce a dosahovaní pozitívnych výsledkov pri riešení globálnych problémov a výziev,



DBAJÚC na dynamické vzťahy v oblasti obchodu a investícií, ktoré budú ďalej posilnené prostredníctvom účinného vykonávania komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody,

ODVOLÁVAJÚC SA na skutočnosť, že ustanovenia tejto dohody, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie, zaväzujú Spojené kráľovstvo a Írsko ako osobitné zmluvné strany, a nie ako súčasť Európskej únie, pokiaľ Európska únia so Spojeným kráľovstvom a/alebo Írskom spoločne neoznámia Kanade, že Spojené kráľovstvo alebo Írsko je viazané ako súčasť Európskej únie v súlade s Protokolom č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie. Ak Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko prestanú byť viazané ako súčasť Európskej únie podľa článku 4a protokolu č. 21, Európska únia spoločne so Spojeným kráľovstvom a/alebo Írskom bezodkladne informujú Kanadu o akejkoľvek zmene svojho postavenia, pričom v takom prípade ostávajú viazané ustanoveniami dohody vo vlastnom mene. To isté platí aj pre Dánsko v súlade s protokolom o postavení Dánska pripojeným k týmto zmluvám,

UZNÁVAJÚC inštitucionálne zmeny v Európskej únii od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy,
UZNÁVAJÚC, že obchod a priame zahraničné investície budú zohrávať významnú úlohu pri rozvoji Afganistanu a že zmluvné strany pripisujú osobitný význam zásadám a pravidlám v oblasti medzinárodného obchodu, ktoré sú okrem iného uvedené v Dohode o založení Svetovej obchodnej organizácie (WTO);

VYJADRUJÚC plné odhodlanie podporovať trvalo udržateľný rozvoj vo všetkých jeho rozmeroch vrátane takých aspektov, ako je ochrana životného prostredia, účinná spolupráca zameraná na boj proti zmene klímy a účinná podpora a uplatňovanie medzinárodne uznaných pracovných noriem;

ZDÔRAZŇUJÚC význam spolupráce v oblasti migrácie;



UZNÁVAJÚC, že situácia a základné práva utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny vrátane ich bezpečného, usporiadaného a dobrovoľného návratu do ich domovov si vyžadujú osobitnú pozornosť;

POZNAMENÁVAJÚC, že v prípade, že sa zmluvné strany rozhodli v rámci tejto dohody uzavrieť osobitné dohody v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré má uzavrieť Únia podľa hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ustanovenia takýchto budúcich dohôd by neboli záväzné pre Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko, pokiaľ Únia súčasne so Spojeným kráľovstvom a/alebo Írskom na základe ich príslušných predchádzajúcich dvojstranných vzťahov neoznámi Afganistanu, že Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko je alebo bude viazané týmito dohodami ako súčasť Únie v súlade s Protokolom (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie. Rovnako by všetky následné vnútorné opatrenia EÚ, ktoré by mali byť prijaté na základe uvedenej hlavy V na vykonávanie tejto dohody, neboli záväzné pre Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko, pokiaľ neoznámia svoje želanie zúčastniť sa na týchto opatreniach alebo ich prijať v súlade s protokolom č. 21. Konštatujúc tiež, že na takéto budúce dohody alebo následné vnútorné opatrenia EÚ by sa vzťahoval protokol (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k uvedeným zmluvám,

SA DOHODLI TAKTO:



HLAVA I

CHARAKTER A ROZSAH PÔSOBNOSTI

ČLÁNOK 1
Príklad dopravnej infraštruktúry EÚ Transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T) tvorí súhrnná sieť zabezpečujúca prístupnosť všetkých regiónov EÚ, ktorá má byť dokončená do roku 2050 a základná sieť so strategicky najdôležitejšími časťami, ktorá má byť dokončená do roku 2030. V rámci siete TENT-T sú určené prístavy, letiská, železnice, cesty a vnútrozemské vodné cesty. Doteraz bolo stanovených deväť multimodálnych koridorov základnej siete, ktoré majú uľahčiť dokončenie hlavných častí základnej siete. Najprv je dôležité analyzovať možné dvojaké použitie siete a ako prvý dôležitý krok vpred treba zistiť, kde dochádza k prekrývaniu a kde sú medzery. V politike TEN-T sú vo forme technických požiadaviek vymedzené ambiciózne a jednotné normy pre všetky zložky infraštruktúry, a najmä pre základnú sieť. Vyjadrujú prevažne civilné využívanie infraštruktúry. Niektoré z týchto koridorov by mohli slúžiť ako potenciálne testovacie prípady v rámci pilotnej analýzy. Politika TENT-T je ďalej podporovaná interaktívnym geografickým a technickým informačným systémom (TENtec), ktorý obsahuje mapy a ďalšie informácie týkajúce sa jednotných noriem TEN-T. Aby sa využili potenciálne synergie, mohla by sa zintenzívniť spolupráca na tejto databáze s príslušnými zainteresovanými stranami v oblasti obrany. Nástroj na prepájanie Európy je strategickým investičným nástrojom EÚ na realizáciu TEN-T. Tento nástroj sa ukázal ako veľmi účinný pri rýchlej mobilizácii investícií na zlepšenie dopravnej infraštruktúry EÚ a pri zameraní sa na projekty, ktoré prinášajú vysokú pridanú hodnotu EÚ. Tento nástroj sa jednoznačne zameriava na cezhraničné civilné projekty a chýbajúce prepojenia vrátane nevyhnutných systémov interoperability, akými sú systémy manažmentu letovej prevádzky a riadenia železničnej dopravy, a inovácie, ako aj na investície do prístavov, letísk a ich spojení s vnútrozemím na účely multimodálneho fungovania siete. Toto je kľúčové pre postup vojenských síl v teréne. Kvalitná infraštruktúra si vyžaduje adekvátne investície a údržbu, predovšetkým na to, aby sa zabezpečili vhodné a plynulé multimodálne prepojenia so vzájomnými výhodami pre civilistov aj vojenské sily. Hoci sa tento nástroj zameriava iba na civilné dopravné priority, existujú jasné príklady toho, ako by dodatočné investície mohli priniesť významné výhody v prípade vojenských cieľov, napr. projekty s cezhraničnou povahou, kritická infraštruktúra a kľúčové zložky infraštruktúry. Pre civilnú a vojenskú infraštruktúru je preto absolútne nevyhnutné, aby sa určili možné synergie, preskúmalo sa takéto dvojaké použitie a v prípade potreby posilnili rozpočty. Nástroj by mohol byť posilnený, aby sa dosiahlo vybudovanie základnej siete TEN-T do roku 2030 a európskej obrannej únie do roku 2025.
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Revidovaná európska susedská politika stanovuje nový rámec pre vymedzenie dvojstranných vzťahov s partnermi. Tieto vzťahy budú zachytené v politickom dokumente označovanom ako „priority partnerstva“. Tento politický dokument predstavuje základ pre vzťahy s krajinou, v ktorom sa obidve strany dohodnú na obmedzenom súbore cielených priorít na nadchádzajúce roky.

Táto koncepcia je v súlade s novou Globálnou stratégiou pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorú v júni 2016 predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Pri tom sa čo najefektívnejšie využíva celý súbor nástrojov EÚ na zvýšenie vplyvu a viditeľnosti podpory Únie.

Cieľom priorít partnerstva je riešiť spoločné výzvy, ktorým čelí EÚ a Egypt, presadzovať spoločné záujmy a zaručiť dlhodobú stabilitu na oboch stranách Stredozemného mora. Riadia sa spoločným záväzkom rešpektovať univerzálne hodnoty demokracie, právny štát a dodržiavať ľudské práva.

Priority partnerstva by mali pomôcť splniť túžby ľudí na oboch stranách Stredozemného mora. Predovšetkým by mali pomôcť zaistiť sociálnu spravodlivosť, dôstojné pracovné príležitosti, hospodársku prosperitu a podstatným spôsobom zlepšiť životné podmienky. Tým sa upevní stabilita Egypta a EÚ. Kľúčovými aspektmi týchto cieľov sú inkluzívny rast podporený inováciami, ako aj účinná a participatívna správa vecí verejných opierajúca sa o právny štát, ľudské práva a základné slobody. Priority partnerstva takisto zohľadňujú úlohu EÚ a Egypta ako medzinárodných aktérov a majú zvýšiť ich vzájomnú dvojstrannú spoluprácu, ako aj ich regionálnu a medzinárodnú spoluprácu.

Zástupcovia EÚ a Egypta sa zúčastnili na samite OSN v septembri 2015, na ktorom bol schválený program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, pričom jeho jadrom je 17 cieľov udržateľného rozvoja. Program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 predstavuje spoločný rámec a spoločnú víziu trvalo udržateľného rozvoja a odstránenia chudoby. Vzhľadom na jeho univerzálny charakter predstavuje dobrý základ pre ďalšie zosúlaďovanie politík v kontexte partnerstva a jeho priorít. „Stratégia trvalého udržateľného rozvoja – vízia do roku 2030“ je príspevkom Egypta k vykonávaniu tohto univerzálneho programu. EÚ okrem toho prijíma kroky na vykonávanie programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 prostredníctvom vnútorných a vonkajších politík. Únia a Egypt budú spolupracovať pri dosahovaní cieľov stanovených okrem iného v programe trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030.

Pre toto obnovené partnerstvo budú smerodajné tieto celkové priority:
Civilná ochrana

2.8 Mobilita a medziľudské kontakty

Spolupráca v oblasti výskumu, technologického rozvoja a inovácie

Vzdelávanie, odborná príprava a mládež

Spolupráca v oblasti kultúry

Spolupráca v audiovizuálnej a mediálnej oblasti

Regionálny rozvoj a spolupráca na regionálnej úrovni

Účasť na činnosti agentúr EÚ a na programoch EÚ

Informovanie verejnosti a zviditeľňovanie





Program pridruženia

medzi Európskou úniou a Gruzínskom

Európska únia a Gruzínsko („zmluvné strany“) podpísali 27. júna 2014 ambicióznu a inovačnú dohodu o pridružení (DP) zahŕňajúcu prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (Deep and Comprehensive Free Trade Area – DCFTA). Po dokončení ratifikačného procesu sa uplatňovanie dohody o pridružení v celom rozsahu začalo 1. júla 2016.

EÚ a Gruzínsko schválili 26. júna 2014 program pridruženia, aby pripravili a uľahčili vykonávanie dohody o pridružení. Program predstavuje rámec na určovanie priorít spoločnej práce v období rokov 2014 – 2016 v záujme dosiahnutia cieľov politického pridruženia a hospodárskej integrácie stanovených v dohode o pridružení.

Súčasným dokumentom sa aktualizuje program pridruženia na obdobie rokov 2014 – 2016, mení sa jeho orientácia a stanovuje sa ním súbor priorít spoločnej práce na obdobie rokov 2017 – 2020. Rozlišuje sa v ňom medzi krátkodobými prioritami (ktoré by sa mali dosiahnuť alebo v oblasti ktorých by sa mal dosiahnuť značný pokrok do konca roka 2018) a strednodobými prioritami (ktoré by sa mali dosiahnuť alebo v oblasti ktorých by sa mal dosiahnuť značný pokrok do konca roka 2020).
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli26. 10. 2018

JOIN(2018) 22 final/2

2018/0300(NLE)

This document replaces JOIN(2018) 22 final of 25.7.2018.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Spoločný návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa mení nariadenie Rady (EÚ) 2015/735 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Južnom Sudáne
EURÓPSKA KOMISIA

V Bruseli6. 8. 2021

JOIN(2021) 14 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2021) 14 final of 23.6.2021

Concerns all language versions.

Removal of the institutional reference 2021/0166 (NLE).

The text shall read as follows:

SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE EMPTY

Správa o vykonávaní stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde
ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 765/2006 z 18. mája 2006 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Bielorusku a zapojenie Bieloruska do ruskej agresie voči Ukrajine

JOIN(2022) 12 final/2 downgraded on 6.7.2022

BSVT – New Technologies

AGAT – Control Systems – Managing Company of Geoinformation Control Systems Holding, JSC

Development Bank of the Republic of Belarus (Rozvojová banka Bieloruskej republiky)

Belinvestbank (Bieloruská banka pre obnovu a rozvoj)“
Na dosiahnutie týchto cieľov EÚ začne: Øprogram mladých delegátov EÚ@OSN, ktorý bude podporovať rodovo vyváženú a rôznorodú účasť mladých ľudí na multilaterálnych fórach a posilní ich schopnosť účinne prispievať k multilaterálnej tvorbe politiky. EÚ sa bude zasadzovať o to, aby sa formálny dialóg s mládežou stal stálym prvkom Komisie pre postavenie žien a Konferencie zmluvných strán Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, a sprostredkuje koordináciu medzi mládežníckymi delegátmi z EÚ na zasadaniach k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy, v Environmentálnom zhromaždení OSN a v iných multilaterálnych procesoch, Ømládežnícke laboratórium AÚ – EÚ, ktoré posilní dialóg s mládežou o partnerstve Afriky a EÚ tým, že bude podporovať mladých ľudí a mládežnícke organizácie z Afriky, Európy a z diaspóry pri spoločnom riešení globálnych výziev. EÚ bude ďalej prispievať k zapájaniu mládeže na regionálnej a multilaterálnej úrovni aj prostredníctvom týchto existujúcich iniciatív: Øiniciatíva Mladé hlasy Stredozemia (Young Mediterranean Voices), ktorá podporuje spoluprácu medzi mladými ľuďmi na oboch stranách Stredozemia vo verejných záležitostiach a pri miestnych a regionálnych transformačných iniciatívach. Erasmus+ takisto podporí budovanie kapacít v oblasti mládeže na západnom Balkáne a v južnom Stredozemí, Øprogram EU4Youth, ktorý podporuje účasť a vedúce postavenie mládeže pri tvorbe politík v rámci Východného partnerstva, najmä na Ukrajine, Øsieť mladých európskych veľvyslancov na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva a veľvyslanci dobrej vôle v južnom susedstve, Øpodpora účasti mladých ľudí na novom programe pre Stredozemie, a to najmä nadviazaním na stratégiu pre mládež Únie pre Stredozemie do roku 2030, a na strategickom partnerstve EÚ a krajín Perzského zálivu, Øzapojenie mladých ľudí do nadchádzajúcich regionálnych procesov v Ázii, Latinskej Amerike a Karibiku alebo v ďalších regiónoch, a to napríklad do Fóra EÚ – ASEAN pre mladých lídrov, Ømakroregionálne stratégie EÚ, do ktorých riadenia a politických dialógov sú zapojení mladí ľudia, a programy Interreg, ktoré podporujú účasť mládeže na rozhodovaní, financujú mládežnícke činností a podporujú iniciatívu mladých dobrovoľníkov, Øspoločné vedenie skupiny pre účasť mládeže na samite za demokraciu 2023.