ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

Nejednotnosť metodík auditu na národnej a európskej úrovni je asi najväčším úskalím procesu implementácie EŠIF. Riadiace orgány a rôzne európske a národné orgány auditu často dospejú k rôznemu výkladu tých istých pravidiel, pričom nenesú žiadnu zodpovednosť za vykonané kontroly. Na projekty EŠIF by mal byť určený jednotný systém auditu, t. j. jednotné kontrolné miesto (tzv. single audit) na úrovni členského štátu a EÚ vydávajúce záväzné stanoviská aj vo veci verejného obstarávania, za ktoré bude aj niesť zodpovednosť. Konečný príjemca by mal mať takisto právo požiadať o vykonanie auditu, aby si bol istý, že realizácia bola v poriadku a že mu v budúcnosti nehrozí žiadne nebezpečenstvo, prípadne na to, aby mohol vykonať nápravu. Vyžaduje si to taktiež pružnejší prístup k výmene údajov a integrovaným riešeniam v oblasti IT, ako sú elektronické formuláre a databázy, aby bolo možné zaviesť jednotné kontaktné miesto, ktoré príjemcom a riadiacim orgánom uľahčí vypĺňanie formulárov. Rozšírenie používania užívateľsky ústretovej dematerializácie umožní maximálne obmedziť množstvo skenovaných a sťahovaných dokumentov. Preto treba uprednostniť využívanie informačných aplikácií, ktoré umožňujú získať administratívne údaje o príjemcovi priamo pri zdroji (počet zamestnancov, obrat, dodržiavanie daňových a sociálnych záväzkov). Vyžaduje si to však predchádzajúce posúdenie rizika z hľadiska toho, aké údaje sa môžu vymieňať, a tiež zapojenie Komisie, národných a regionálnych orgánov auditu, ako aj Európskeho dvora audítorov hneď od začiatku, napríklad vypracovaním spoločnej príručky pre audit, aby sa neskôr predišlo problémom spojeným s auditom. V súčasnosti sa audit vníma ako represívne a exekučné opatrenie. Audity sa spravidla týkajú administrácie projektu a dodržiavania schematických postupov, pričom akákoľvek odchýlka sa bez milosti postihuje, aj keď bola vykonaná na zefektívnenie projektu, dosiahnutie úspor alebo z dôvodu nepredvídateľnej situácie. Výbor preto navrhuje, aby sa audítori zameriavali na „skutočnú nákladovú efektívnosť“ a brali do úvahy mieru finančnej závažnosti chýb a konkrétnu situáciu (viac proporcionality pri auditoch). Pri kontrolách a overovaní súladu s pravidlami by sa mala uplatňovať zásada proporcionality, ktorá umožní vyššiu toleranciu v prípade menších priestupkov. Mali by sme prejsť k primeranejšiemu prístupu (s menším počtom kontrol na mieste v prípade programov alebo vykonávacích orgánov s lepšími výsledkami), ktorý bude založený na výsledkoch (aby bolo možné počas jednej návštevy vykonať viac než jeden typ kontroly, čo je zvlášť dôležité pri programoch a operáciách financovaných z viacerých zdrojov), ako aj k primeranejšiemu auditu, ktorý sa bude menej sústrediť na sankcie a viac na dosiahnutie zlepšenia a širších cieľov politiky súdržnosti. Audítor by sa mal vnímať ako partner na riešenie problémov, hľadanie efektívnejšieho spôsobu realizácie a napravenie chýb. To si vyžaduje úplne iný postoj zo strany audítorov.
Hoci smernica 2014/49/EÚ významne zlepšuje schopnosť vnútroštátnych systémov, pokiaľ ide o kompenzáciu vkladateľov, efektívnejšie mechanizmy na ochranu vkladov sú potrebné na úrovni bankovej únie s cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na posilnenie dôvery všetkých vkladateľov, a tým na ochránenie finančnej stability. S ystém EDIS by zvýšil odolnosť bankovej únie voči budúcim krízam prostredníctvom zdieľania rizika vo väčšom rozsahu a poskytol by rovnakú ochranu poisteným vkladateľom, pričom by sa podporilo riadne fungovanie vnútorného trhu.

Hoci smernica 2014/49/EÚ významne zlepšuje schopnosť vnútroštátnych systémov, pokiaľ ide o kompenzáciu vkladateľov, efektívnejšie mechanizmy na ochranu vkladov sú prípadne potrebné na úrovni bankovej únie s cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na posilnenie dôvery všetkých vkladateľov, a tým na ochránenie finančnej stability. Funkčný systém EDIS by zvýšil odolnosť bankovej únie voči budúcim krízam prostredníctvom zdieľania rizika vo väčšom rozsahu a poskytol by rovnakú ochranu poisteným vkladateľom, pričom by sa podporilo riadne fungovanie vnútorného trhu. To však vychádza z predpokladu, že vo všetkých členských štátoch sa na základe vykonávania smernice 2014/49/EÚ vytvorili rovnaké podmienky, čo sa preskúma v hodnotení Európskej komisie do 31. decembra 2016 vo forme správy. V súlade so svojimi usmerneniami pre lepšiu právnu reguláciu Komisia k tomu istému dátumu vykoná posúdenie vplyvu predloženého návrhu, v ktorom okrem iného zohľadní aspekty inštitucionálneho zabezpečenia.
3.

EÚ so svojím vysoko rozvinutým systémom viacúrovňového riadenia má osobitnú zodpovednosť, aby ukázala, že je schopná jednotne a ambiciózne zastávať vedúcu úlohu v boji proti zmene klímy. VR preto víta včasnú ratifikáciu Parížskej dohody Európskou úniou a vyzýva členské štáty, ktoré to ešte neurobili, aby ju čo najskôr ratifikovali. VR takisto vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby aktualizovali a spresnili rámec na obdobie do roku 2030 a plán realizácie do roku 2050 v súlade so záväzkom uvedeným v dohode skoncipovať dlhodobé stratégie rozvoja založené na nízkych emisiách skleníkových plynov do polovice storočia. Tento proces by sa mal začať čo najskôr, aby sa mohla uskutočniť komplexná diskusia, do ktorej by mali byť úzko zapojení zástupcovia národných, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj zástupcovia občianskej spoločnosti a podnikateľského sektora.
14.

Žiada o prioritnú podporu miestnych a regionálnych orgánov v EÚ, ako aj v krajinách ESP, pokiaľ ide o poskytovanie kvalitnej základnej starostlivosti utečencom namiesto ich presunu do tretích krajín a v dlhodobom výhľade úsilie o zapojenie týchto ľudí do udržateľného sociálneho a hospodárskeho rozvoja obcí a regiónov, z ktorých pochádzajú, a poukazuje na to, že utečenci, ktorí prišli do Európy zo susedných krajín, môžu perspektívne medzi EÚ a susednými krajinami vytvoriť most.
23.

berie na vedomie a víta plány Európskej komisie sústrediť investície v objeme 500 miliónov EUR z programu Horizont 2020 do plošného zavádzania centier digitálnych inovácií, pričom centrá digitálnej inovácie sa musia financovať z prostriedkov druhého piliera programu Horizont 2020 „Vedúce postavenie priemyslu“, a nie z rozpočtu pre ostatné časti programu Horizont 2020 a zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány môžu výdatne prispievať k vzniku tejto formy kompetenčných stredísk a technologických jednotných kontaktných miest pre koncových používateľov z priemyselných odvetví. Poukazuje na to, že excelentná veda je naďalej rozhodujúcim kritériom pri výbere podporovaných programov a že treba náležite zohľadňovať dôležitú úlohu vysokých škôl pri odovzdávaní vedomostí a v inovačnom procese, aby sa mohol ďalej optimalizovať účinok plánovaných investícií v rámci programu Horizont 2020. Preto by sa mal spresniť a prípadne prehodnotiť najmä zamýšľaný účinok činností vo vzťahu k centrám digitálnych inovácií;
25.

zdôrazňuje, že všetky politiky a opatrenia EÚ by mali zohľadňovať demografické výzvy a obsahovať mechanizmy na ich riešenie. EÚ by sa mala snažiť o začlenenie demografického hľadiska do všetkých oblastí politiky. EÚ by mala mať túto skutočnosť na zreteli aj pri zostavovaní budúcich viacročných finančných rámcov, mala by zahrnúť do svojho rozpočtu položky, ktoré umožnia rozvinúť tieto politiky, a stanoviť prioritné mechanizmy pre regióny, ktoré demografické zmeny obzvlášť zasiahli; Toto zohľadnenie by sa malo urobiť na základe územnej klasifikácie NUTS 3;
45.

navrhuje, aby sa vyvinuli spoločné hodnotiace normy, ktoré by sa používali na meranie európskej pridanej hodnoty operácií spolufinancovaných z rozpočtu EÚ na základe výsledkov. Subsidiarita by mala byť jasným hodnotiacim kritériom pri posudzovaní pridanej hodnoty EÚ, keďže niektoré investície EÚ sa z dôvodu ich rozsahu lepšie realizujú prostredníctvom celoeurópskych programov, iné by zase dosiahli lepší účinok, ak by boli riadené na miestnej alebo regionálnej úrovni. Tieto normy by mohli okrem porovnávania doplnkovosti rôznych európskych programov slúžiť ako základ pre zásahy v budúcnosti alebo ako ich odôvodnenie, prideľovanie finančných zdrojov medzi programami a presnejšie cielenými politikami; odporúča Európskej komisii, aby prekonzultovala tento koncept s Výborom regiónov;
12.

konštatuje, že recyklovanie ocele šetrí suroviny, energiu a emisie skleníkových plynov a posilňuje obehové hospodárstvo. Osobitne treba vyzdvihnúť skutočnosť, že oceľ ako materiál je recyklovateľná na 100 %. Opätovné použitie a recyklovanie ocele by sa malo ďalej rozvíjať so zreteľom na cieľ vybudovať konkurencieschopné a udržateľné obehové hospodárstvo, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že bilancia EÚ v oblasti obchodovania so šrotom je pozitívna; Rozvoj nových druhov ocele, zliatin železa, spôsobov odlievania a výrobných postupov, ako aj zvyšujúce sa využívanie kovového šrotu, má veľký trhový potenciál.
31.

domnieva sa, že opatrenie č. 9 na boj proti odpadu v moriach a „moriam plastu“ je jednou z najdôležitejších iniciatív tohto návrhu. Priamy úžitok z neho majú cestovný ruch a rybolov. Ak bude ľudstvo pokračovať vo vyhadzovaní plastov do prírody rovnakým tempom, bude v moriach v roku 2050 viac plastov ako rýb. Miestne a regionálne orgány so svojimi existujúcimi právomocami v oblasti nakladania s odpadom a prevencie môžu k tomu rozhodujúcou mierou prispieť. Miestne orgány zohrávajú dôležitú úlohu vzhľadom na svoje schopnosti v oblasti využívania energie vzniknutej pri spaľovaní vyzbieraných plastov. V súčasnosti končí v EÚ na skládkach ešte stále 28 % odpadu. Silný environmentálny rámec EÚ pre prevenciu vrátane možného zákazu mikroplastov na úrovni EÚ si vyžaduje riadne presadzovanie práva na miestnej a regionálnej úrovni a nepretržité investície do čistejších technológií vrátane rozvoja cielených miestnych a regionálnych opatrení v oblasti predchádzania morskému odpadu. To by malo zahŕňať aj ďalší pokrok smerom k spoločnému režimu nielen pre prístavné zberné zariadenia, ale aj pre poplatky za lodný odpad a zvyšky nákladu v snahe odrádzať lode od toho, aby sa ho pred príchodom do prístavov zbavovali. Európske regióny a miestne spoločenstvá patria medzi najväčších producentov morského odpadu a plastového odpadu, no zároveň samy čelia odpadu, ktorý prichádza z oblastí mimo EÚ, a preto je nevyhnutná medzinárodná spolupráca;
9.

uznáva, že regulačné prostredie EÚ je v zásade priaznivé pre podnikanie; zdôrazňuje však, že pretrvávajú rozdiely, pokiaľ ide o čas, náklady a počet postupov potrebných na založenie spoločnosti; vyzýva členské štáty, aby v súlade so zásadou subsidiarity a po preskúmaní vhodnosti zosúladili svoje pravidlá so štátmi, ktoré v tejto oblasti dosahujú najlepšie výsledky. Poukazuje na to, že ako inšpirácia v tomto smere môžu slúžiť osvedčené postupy, akým je napríklad Iniciativa Lisboa, ktorá umožňuje založiť spoločnosť za 36 minút;
18.

zastáva názor, že rozvoj infraštruktúry v pobrežných oblastiach, ktoré sú už svojou podstatou okrajovými, musí byť pre Európu prioritou. Znamená to, že vo všetkých regiónoch by malo byť možné využívať v prospech pobrežných oblastí prostriedky politiky súdržnosti a Junckerovho plánu, najmä na investovanie do prístavov a do vysokorýchlostného pripojenia;
22.

Výbor zdôrazňuje, že sociálne inovácie sa môžu úspešne rozvíjať okrem iného vďaka sociálnemu hospodárstvu. V tejto súvislosti by rád poukázal na to, že iniciatívy sociálneho hospodárstva tým, že sú založené na spolupráci a občianskej angažovanosti osôb, ktoré tvoria spoločenstvá, prispievajú k zvyšovaniu sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti, ako aj úrovne dôvery v celej Európskej únii. Preto je nevyhnutné podporiť sociálne inovácie aj využitím potenciálu sociálneho hospodárstva, a to zlepšením prístupu k rôznym spôsobom financovania a zabezpečením dostatočných finančných prostriedkov na miestnej, regionálnej a štátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ (6).
10.

domnieva sa, že väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskeho semestra by malo znamenať, že budú zapojené už od začiatku, a to okrem iného účasťou na vytváraní národných programov reforiem v rámci postupu plánovania zhora nadol a zdola nahor; domnieva sa, že uplatňovanie národných programov reforiem by malo zahŕňať koordinovaný postup všetkých úrovní verejnej správy, a to na základe prístupu viacúrovňového riadenia (2); zdôrazňuje, že transparentnosť a zodpovednosť by mali byť zabezpečené počas celého procesu, ktorý by mal byť založený viac na dôkazoch a širšie by mal využívať hodnotenia územného dosahu;
71.

zasadzuje sa za to, aby prioritou budúcich úvah o reformách bolo zníženie byrokratických prekážok pri formulovaní všeobecných pravidiel politiky súdržnosti, ako aj pri presadzovaní a realizácii jednotlivých programov a projektov. Treba najmä pripomenúť, že všetky príslušné generálne riaditeľstvá a útvary Komisie sa musia podieľať na zjednodušovaní politiky súdržnosti. Zásada subsidiarity sa má pritom uplatňovať dôslednejšie než doteraz. Dôležitými aspektmi sú tak včasné predloženie nového právneho rámca pred začiatkom nového programového obdobia, a to najneskôr v polovici roka 2019, upustenie od retroaktívnosti nových noriem, rozvoj stabilnej a kvalifikovanej právnej praxe, zameranie na podstatné, presné a spoľahlivé úlohy a súčasné využívanie národných noriem tam, kde je to možné. S cieľom posilniť súdržnosť a kontinutitu a zabrániť oneskoreniu platieb by bolo potrebné sa zaoberať ťažkosťami, s ktorými sa stretávajú riadiace orgány na začiatku každého programového obdobia. Na zvýšenie transparentnosti a zníženie zložitosti právnych predpisov by sa v rámci rôznych fondov EÚ mali v rovnakých prípadoch uplatňovať rovnaké pravidlá a v čo najväčšej možnej miere aj spoločné predpisy. Veľký počet nadväzujúcich právnych aktov a usmernení by sa mal znížiť. Z dôvodov právnej istoty musia byť povolenia po celý čas platné;
16.

súhlasí s názorom uvedeným v správe Health at a Glance: Europe 2016 v súvislosti s tým, že členské štáty EÚ musia rozvíjať primárnu zdravotnú starostlivosť s cieľom uspokojovať potreby starnúceho obyvateľstva, vytvárať lepšie reťazce poskytovania starostlivosti a bojovať proti zbytočnému využívaniu nemocničnej liečby. Treba investovať do primárnej zdravotnej starostlivosti, ambulantnej a domácej liečby a vysoko špecializovaná nemocničná liečba by sa z dôvodu kvality mala koncentrovať. V záujme odbremenenia nemocníc musí byť primárna zdravotná starostlivosť dostupná aj mimo bežného pracovného času. Je dôležité vytvoriť multidisciplinárny prístup. Pracovníci pôsobiaci v oblasti primárnej zdravotnej starostlivosti by mali byť špecialistami na prevenciu, propagáciu zdravia, ako aj poskytovanie starostlivosti v oblasti chronických ochorení;
15.

Pripomína, že v spomínanom nariadení sa stanovuje, že stratégie RIS3 musia zahŕňať „monitorovací mechanizmus“, ktorý by mal dokázať zaznamenať a sledovať zmeny, ktoré sa predpokladajú v jednotlivých prioritách RIS3, a to prostredníctvom vhodného výberu ukazovateľov výsledkov, a takisto by mal propagovať výmenu osvedčených postupov. Podčiarkuje, že je dôležité klásť dôraz na monitorovanie a hodnotenie. Preto by sa mal vytvoriť orientačný a flexibilný spoločný rámec, ktorý by dokázal zaznamenať a sledovať zmeny, ktoré sa predpokladajú v jednotlivých prioritách RIS3, a ktorý by pomohol regiónom rozvíjať ich vlastné mechanizmy monitorovania a prispôsobené ukazovatele podľa ich situácie a potrieb. Mechanizmus monitorovania umožní regiónom nepretržitý rozvoj ich stratégie založený na dôkazoch. Bude závisieť najmä od charakteristík príslušnej RIS3 a jeho definícia by preto mala byť súčasťou rozvoja stratégie. V tejto súvislosti navrhuje, že by sa mohol zvážiť osobitný finančný príspevok z viacerých fondov s cieľom podporiť flexibilné integrované vykonávacie pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na všetky príslušné subjekty a týkali by sa aj činností v oblasti analýzy, monitorovania, hodnotenia a sledovania.
4.

zdôrazňuje význam vytvorenia zastrešujúcej európskej vízie a stratégie pre bezpečné a udržateľné zásobovanie, a to pokiaľ ide o kvalitu, cenovú dostupnosť a množstvo, a to na základe kritérií udržateľnosti. Takáto potravinová politika EÚ by mala byť založená na komplexnom prístupe, ktorý bude uznávať globálny charakter potravinových dodávateľských reťazcov, vrátane poľnohospodárstva, spracovania potravín, životného prostredia a zdravia. Komisia by mala zabezpečiť, že všetky relevantné právne predpisy EÚ a finančné stimuly budú v súlade s touto víziou a stratégiou;
32.

považuje za zmysluplné preskúmať, či by dodatočný nástroj na podporu štrukturálnych reforiem, ktorý má formu pôžičiek na financovanie stratégie verejných investícií, mohol viesť k žiadanému cieľu. To by mohlo umožniť vytvorenie bázy možností financovania a investičných projektov, ktorá by mohla byť prínosom pri podpore realizácie potrebných reforiem;
47.

Domnieva sa, že Európska komisia by mala, najmä prostredníctvom vytvorenia právneho rámca, ale aj nových finančných nástrojov, podporovať projekty s cieľom zlepšiť prístup do vnútrozemia z existujúcich a plánovaných prístavov, ako aj spojenie so vzdialenými, ostrovnými a najvzdialenejšími oblasťami, a to vďaka modernizácii existujúcich dopravných spojení v rámci sietí TEN-T a TEN-R, ako aj transeurópskych energetických (TEN-E) a telekomunikačných (TEN-Telecom) sietí, pričom by sa malo prihliadať na potreby a záujmy prístavných miest z hľadiska mestskej a regionálnej dopravy.
23.

Nabáda členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby ako doplnok alebo ako alternatívu tradičných štruktúrnych opatrení pri odpadových vodách (napr. zmenšenie hydromorfologického tlaku v povodiach) do svojej vodohospodárskej politiky zaradili koncepciu ekologickej infraštruktúry a koncepciu opatrení na prirodzené zadržiavanie vody, a to do svojich prevádzkových programov financovaných z EŠIF (napr. obnovenie mokradí a lesov) alebo do územného plánovania (napr. zadržiavanie zrážkovej vody, a to aj na opätovné použitie, alebo zvýšenie zachytávania vody na zmenšenie vplyvu záplav).
10.

so zreteľom na medzinárodnú povinnosť poskytnúť ochranu žiadateľom o azyl a všetkým osobám, ktoré majú právo na iné formy medzinárodnej ochrany, bez ohľadu na to, či bol ich vstup do EÚ regulárny alebo nie, EHSV vyzýva, aby tretie krajiny vytvorili hotspoty pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Tieto hotspoty by mali byť zriadené v tretích krajinách, spravované Európskou úniou a medzinárodnými organizáciami (UNHCR) a ich úlohou by bolo skúmať legitímnosť žiadostí o azyl. Osobám, ktorým sa prizná právo na azyl alebo medzinárodnú ochranu, by sa na presun do európskej krajiny podľa ich výberu mali zabezpečiť riadne dopravné prostriedky, aby sa nemuseli plaviť na chatrných plavidlách používaných prevádzačmi;
3.

sa domnieva, že mnohí mladí ľudia majú tendenciu vidieť poľnohospodárstvo ako nežiaduce povolanie vzhľadom na nízke príjmy, nízku návratnosť investícií, dlhý pracovný čas, málo príležitostí na dovolenku, najmä pre chovateľov hospodárskych zvierat, ako aj mnohé súvisiace riziká a neistoty. Hoci priame nástupníctvo v rámci tej istej rodiny je naďalej najčastejším mechanizmom prvotného prístupu k poľnohospodárstvu, existujú náznaky, že rastie počet nových poľnohospodárov, ktorí svoje poľnohospodárske podniky nezdedili. Výzvy, ktorým čelia vidiecke oblasti, ako sú obmedzený prístup k doprave, slabá komunikácia, služby v oblasti vzdelávania a kultúry a sociálne a zdravotnícke služby, tento problém ešte znásobujú. Mladí ľudia na to, aby ostali vo vidieckych oblastiach, požadujú rozvinuté vidiecke hospodárstvo so službami a príležitosťami na aktivity vo voľnom čase. V opačnom prípade často uprednostnia migráciu do miest a nepoľnohospodárske povolania;
Pokiaľ ide o tieto licenčné mechanizmy, veľmi dôležitý je dôsledný a dobre fungujúci systém kolektívnej správy. Uvedený systém zahŕňa najmä pravidlá dobrej správy, transparentnosti a vykazovania, ako aj pravidelné, dôkladné a presné rozdelenie a vyplácanie súm splatných jednotlivým držiteľom práv, ako sa stanovuje v smernici 2014/26/EÚ. Všetci držitelia práv by mali mať prístup k ďalším primeraným zárukám a mali by mať možnosť vylúčiť svoje diela alebo iné predmety ochrany z uplatňovania takýchto mechanizmov. Podmienky spojené s týmito mechanizmami by nemali ovplyvniť ich praktický význam pre inštitúcie správy kultúrneho dedičstva.

Pokiaľ ide o tieto licenčné mechanizmy a prospech zainteresovaných držiteľov práv, zásadný význam má dôsledný a dobre fungujúci systém kolektívnej správy . Základom uvedeného systému by mali byť najmä pravidlá dobrej správy, transparentnosti a vykazovania, ako aj pravidelné, dôkladné a presné rozdelenie a vyplácanie súm splatných jednotlivým držiteľom práv , pričom sa využijú dostupné výsledky technologického pokroku na tieto účely , ako sa stanovuje v smernici 2014/26/EÚ. Všetci držitelia práv by mali mať prístup k ďalším primeraným zárukám a mali by mať možnosť vylúčiť svoje diela alebo iné predmety ochrany z uplatňovania takýchto mechanizmov. Podmienky spojené s týmito mechanizmami by nemali ovplyvniť ich praktický význam pre inštitúcie správy kultúrneho dedičstva.
12.

V štúdii The potential of closing missing links of small scale infrastructure in Europe’s border regions for growth and employment – Recommendations for the way ahead (Potenciál vytvorenia chýbajúcich prepojení infraštruktúry malého rozsahu v pohraničných regiónoch Európy pre rast a zamestnanosť – Odporúčania do budúcnosti) sa uvádza veľký počet prípadových štúdií, ktoré tento názor potvrdzujú (2).
19.

uznáva právomoc vyplývajúcu z rozsudku Súdneho dvora Európskej únie o právomoci členských štátov, ktorá sa týka spôsobu poskytovania sociálnej pomoci neaktívnym osobám, a víta, že sa v ňom odkazuje na skutočnosť, že tieto spôsoby poskytovania pomoci sa musia opierať o základné a ľudské práva ako o dôležité a nové hľadisko. Treba privítať, že tieto osoby v budúcnosti nebudú na základe svojho skutočného bydliska vylúčené z nároku na nemocenské poistenie a konštatuje, že sa im môže povoliť, aby primerane prispievali do systému nemocenského poistenia na základe svojho obvyklého bydliska. Zostáva však otázka, čím sa potom bude odôvodňovať obmedzenie alebo dokonca odmietnutie poskytnúť sociálnu pomoc. Zároveň si rozšírenie tejto zásady na osoby, ktoré v skutočnosti bývajú v inom členskom štáte EÚ, než ktorého sú štátnymi príslušníkmi, vyžaduje, aby bolo regulované jej uplatňovanie, a to aj so zreteľom na dosiahnutie rovnakého prístupu a rovnakej zodpovednosti členských štátov;
32.

poukazuje na to, že projekty „ľudia ľuďom“ často spájajú partnerov vo verejných alebo poloverejných službách a zmierňujú dôsledky rozdielov v právnych predpisoch a financovaní medzi organizáciami v rôznych členských štátoch. Okrem dočasného projektového financovania by však úspešné projekty „ľudia ľuďom“ mali mať možnosť pokračovať prostredníctvom štrukturálnych fondov. V nasledujúcom programovom období by sa malo vynaložiť väčšie úsilie na to, aby zákonodarcovia na vnútroštátnej úrovni zohľadnili skúsenosti z pohraničných oblastí. Členské štáty by mali uzatvárať dohody týkajúce sa hraníc, aby sa zmiernili pohraničné vplyvy vyplývajúce z vnútroštátnej regulácie a financovania;
31.

zdôrazňuje, že miestne vyrábaná a uskladňovaná elektrická energia by mohla zabezpečiť stabilný a cenovo dostupný zdroj paliva na urýchlenie prechodu na nízkoemisnú elektromobilitu. Postupné zavádzanie takejto mobility môže riešiť jej konkurenčnú nevýhodu v porovnaní s konvenčnými palivami. Decentralizované skladovanie elektrickej energie začlenené do sústavy môže ponúknuť dodatočné služby pre elektrizačnú sústavu, ako napríklad prekonať nesúlad medzi ponukou energie z obnoviteľných zdrojov a dopytom po energii v období vysokého a nízkeho dopytu alebo pomôcť pri regulácii frekvencie. Na to je takisto potrebné uľahčiť aktívne zapojenie spotrebiteľov do riadenia elektrizačnej sústavy, napríklad prostredníctvom agregátov dopytu, pričom by sa tiež odstránili súčasné legislatívne prekážky;