SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Vývoj dovozu cukru z najmenej rozvinutých krajín a krajín AKT do Európskej únie Správa komisie uvedená v článku 5 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 828/2009 /* COM/2013/0323 final */





OBSAH 1........... Právny rámec................................................................................................................. 3 2........... Úvod.............................................................................................................................. 3 3........... Nový kontext dovozu cukru............................................................................................ 4 4........... Vývoj dovozu cukru....................................................................................................... 4 4.1........ Množstvá dovozu cukru.................................................................................................. 5 4.2........ Pôvod dovozu cukru....................................................................................................... 5 4.3........ Dovoz surového a bieleho cukru..................................................................................... 5 5........... Vývoj dodávok a cien cukru........................................................................................... 6 6........... Nevyhnutné trhové opatrenia........................................................................................... 7 7........... Závery............................................................................................................................ 7 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Vývoj dovozu cukru z najmenej rozvinutých krajín a krajín AKT do Európskej únie Správa komisie uvedená v článku 5 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 828/2009 1. Právny rámec V článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1528/2007 z 20. decembra 2007 (nariadenie o prístupe na trh), ktorým sa uplatňujú opatrenia na výrobky s pôvodom v určitých štátoch, ktoré sú súčasťou skupiny afrických, karibských a tichomorských (AKT) štátov, stanovené v dohodách, ktorými sa uzatvárajú alebo ktoré vedú k uzatvoreniu dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP), sa stanovuje, že v období od 1. októbra do 30. septembra 2015 môže dôjsť k pozastaveniu dovozu cukru zo štátov AKT, ktoré nie sú najmenej rozvinutými krajinami, keď súčasne dovoz cukru s pôvodom vo všetkých štátoch AKT prekročí 3,5 milióna ton a dovoz zo štátov AKT, ktoré nie sú najmenej rozvinutými krajinami, prekročí 1,6 milióna ton za hospodársky rok. Toto množstvo bolo rozdelené medzi regióny produkcie tak, aby bol zabezpečený minimálny prístup pre každý región DHP. Tento mechanizmus sa nazýva prechodný ochranný mechanizmus. Článok 5 a príloha IV nariadenia Komisie (ES) č. 828/2009 z 10. septembra 2009, ktorým sa na hospodárske roky 2009/2010 až 2014/2015 ustanovujú podrobné uplatňovacie pravidlá na dovoz a rafináciu výrobkov z cukru položky colného sadzobníka 1701 v rámci preferenčných dohôd, upravuje ďalšie podrobnosti prechodného ochranného mechanizmu. V článku 5 ods. 3 sa stanovuje, že „Komisia predloží správu o fungovaní prechodného ochranného mechanizmu pre cukor“. V správe zohľadní obchodné toky cukru z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu. 2. Úvod V roku 2006 zreformovala Európska únia režim v oblasti cukru s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a trhovú orientáciu cukrovarníckeho priemyslu EÚ. Kľúčovými prvkami tejto reformy boli postupné znižovanie podporovaných cien o 36 % tak pre výrobcov v EÚ, ako aj pre preferenčných vývozcov z AKT a najmenej rozvinutých krajín, a obmedzenie kvót EÚ na výrobu cukru. V rámci reformy v sektore cukru z roku 2006 sa zohľadnil preferenčný prístup výrobcov cukru z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín. V čase prijatia reformy sa odhadovalo, že na strane dovozu budú hlavnú úlohu zohrávať "swapové"[1] obchodné toky od preferenčných partnerov (z krajín AKT alebo najmenej rozvinutých krajín), založené na hypotéze svetových cien bieleho cukru na úrovni 200 USD za tonu a výmenného kurzu 1,3 USD/€. Podľa týchto predpokladov by rozdiel medzi cenou cukru v EÚ a svetovou cenou cukru alebo cenou cukru v krajinách AKT a najmenej rozvinutých krajinách mohol podporiť niektoré z týchto krajín, aby vyvážali do EÚ čo najviac domácej produkcie prostredníctvom využívania swapov. Swapy závisia od rozdielu medzi svetovými cenami a cenami v EÚ, nákladov na dopravu a kapacitou dovozcov organizovať túto náročnú schému. V čase prijatia reformy sa predpokladalo, že potenciálny maximálny objem, ktorý sa môže „swapovať“, je 3,5 milióna ton, čo zodpovedá výrobnej kapacite krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín. 3. Nový kontext dovozu cukru Po prvýkrát sa úplne realizoval nový právny rámec dovozu v hospodárskom roku 2009/2010. Od 1. októbra 2009 sa preferenčný dovozný režim krajín AKT zmenil z množstiev pridelených krajinám AKT na základe „protokolu o cukre“ na dovoz bez ciel a bez kvót podľa dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) a dohody Všetko okrem zbraní (EBA), čo významne rozšírilo prístup krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín na trh: vývoz cukru najmenej rozvinutých krajín do EÚ bol plne liberalizovaný a dovoz cukru z partnerských krajín AKT, ktoré nie sú najmenej rozvinutými krajinami, bol podriadený len ochrannému opatreniu na základe objemu. V hospodárskom roku 2009/2010 vývoz z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín do EÚ mierne poklesol, ale od hospodárskeho roku 2010/2011 sme napomohli postupnému ale pokračujúcemu rastu tohto vývozu. Ceny na svetovom trhu boli v posledných troch rokoch obzvlášť vysoké a trh EÚ bol preto menej atraktívny; krajiny AKT a najmenej rozvinuté krajiny takisto čerpajú výhody z vysokých cien na miestnych, regionálnych a svetových trhoch. Krajiny AKT a najmenej rozvinuté krajiny vyviezli v roku 2011 celosvetovo 3,2 milióna ton cukru, z čoho 1,9 milióna ton do EÚ. Rast produkcie a exportu z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín bol navyše nižší, ako sa očakávalo, a to kvôli určitému oneskoreniu prebiehajúcich investícií. Okrem toho niektoré krajiny AKT prijali strategické rozhodnutie zvýšiť od roku 2008 vývoz bieleho cukru. Tento vývoj spojený s rastúcou spotrebou v krajinách AKT a najmenej rozvinutých krajinách spôsobil zníženie objemu surového cukru určeného na vývoz do EÚ. Spotreba cukru v krajinách AKT a najmenej rozvinutých krajinách dosiahla v roku 2011 úroveň 7,3 milióna ton, v porovnaní s 5,1 milióna ton v roku 2004, čo predstavuje nárast počas tohto obdobia o 41 %. Podrobnosti pozri v tabuľke V v prílohe. 4. Vývoj dovozu cukru Európska únia sa po reforme v sektore cukru v roku 2006 zmenila z čistého vývozcu cukru na čistého dovozcu. 4.1. Množstvá dovozu cukru Priemerné celkové množstvo cukru dovezeného do EÚ v období od 2001/2002 do 2005/2006 predstavovalo 2,1 milióna ton, z čoho 1,6 milióna ton pochádzalo z krajín AKT alebo najmenej rozvinutých krajín. Počnúc hospodárskym rokom 2006/2007 začali celkové dodávky cukru z tretích krajín výrazne rásť a počas hospodárskeho roku 2010/2011 dovoz cukru narástol na bezprecedentných 3,7 milióna ton (+ 77 % v porovnaní s obdobím od 2001/2001 do 2005/2006), teda najvyššiu dovtedajšiu úroveň. Dovoz preferenčného cukru z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín medzitým dosiahol úroveň 1,8 milióna ton (+ 16 % v porovnaní s obdobím od 2001/2001 do 2005/2006). V hospodárskom roku 2011/2012 celkový dovoz cukru do EÚ v porovnaní s predchádzajúcim hospodárskym rokom mierne klesol, a to na 3,6 milióna ton (– 3 %). Na rozdiel od toho dovoz preferenčného cukru z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín pokračoval v raste a dosiahol úroveň 1,84 milióna ton (+ 1,9 % v porovnaní s predchádzajúcim hospodárskym rokom), čo predstavovalo novú rekordnú úroveň. Dovoz preferenčného cukru preto od začiatku reformy v roku 2006 postupne narastá, avšak nie do takej miery, aká sa očakávala podľa najoptimistickejšieho scenára vrátane swapov. Podrobnosti o dovoze pozri v prílohe I. 4.2. Pôvod dovozu cukru Tento rastúci trend sa týkal predovšetkým nasledujúcich krajín pôvodu patriacich medzi krajiny AKT alebo najmenej rozvinuté krajiny: Mozambik, Svazijsko, Malawi, Zambia, Zimbabwe, Laos a Kambodža. Z aktuálnych údajov vyplýva, že z najmenej rozvinutých krajín vyzerá najsľubnejšie na ďalšie rozšírenie výroby cukru a jeho vývozu do EÚ Mozambik. Podrobnosti o dovoze pozri v prílohách II, III a IV. 4.3. Dovoz surového a bieleho cukru Predchádzajúci protokol o cukre umožňoval dovážať len cukor pridelený krajine, predovšetkým surový cukor určený na rafináciu. Jedným z hlavných nových prvkov reformy režimu v sektore cukru bola preto možnosť dovážať biely cukor. A niektoré krajiny AKT, hlavne Maurícius, skutočne zvýšili vývoz bieleho cukru v porovnaní so surovým cukrom s cieľom získať vyššiu pridanú hodnotu. V hospodárskom roku 2011/2012 vzrástol dovoz surového cukru do EÚ na novú rekordnú úroveň 2,7 milióna ton, čo predstavovalo 76 % z celkového dovezeného objemu. Podrobnosti o dovoze pozri v prílohe I. 5. Vývoj dodávok a cien cukru Vývoj dodávok V hospodárskych rokoch 2006/2007 a 2007/2008 bol trh EÚ s cukrom prebytkový a EÚ musela odstrániť z trhu kvóty na cukor. Prebytok na trhu trval až do začiatku hospodárskeho roka 2008/2009. Začiatkom hospodárskeho roka 2009/2010 sa trh EÚ s cukrom zmenil z prebytkového trhu na vyváženejší trh. Zatiaľ čo otvoreným prístupom krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín sa vytvorili nové príležitosti pre prevádzkovateľov z EÚ k zdrojom cukru, tento prístup vyvolal aj tlak na pokles cien cukru v EÚ. Avšak niektorí dovozcovia z EÚ pocítili v dôsledku tohto vývoja v spojení s rastúcimi svetovými trhovými cenami problémy so zahrnutím požiadaviek na dodávky v zmluve. V priebehu kalendárneho roka 2011 sa ukázalo, že trh EÚ s cukrom už nie je prebytkový, ale skôr nedostatkový. V dôsledku toho sa ceny cukru v hospodárskom roku 2011/2012 vyjednávali v tomto novom hospodárskom prostredí a výrobcom cukru sa podarilo vyrokovať pre trh EÚ oveľa vyššie ceny cukru. Vývoj cien V priebehu prechodného obdobia od júla 2006 do septembra 2009 klesla vnútorná cena bieleho cukru v EÚ o 12 % zo 630 EUR za tonu na 555 EUR za tonu. Od októbra 2009 do februára 2010 dovoz prichádzal v očakávanej miere v súlade s monitorovacím systémom DHP/EBA. V dôsledku toho klesla vnútorná cena z 555 EUR za tonu v septembri 2009 na 493 EUR za tonu v novembri 2009 (- 11 %), a to aj napriek dočasnému nárastu cien na svetovom trhu, ktoré vo februári 2010 dosiahli rekord za obdobie 30 rokov na úrovni 522 EUR za tonu. Počas nasledujúcich mesiacov začali ceny na svetovom trhu klesať, pričom medzi februárom a májom 2010 zaznamenali prudký pokles z 522 EUR za tonu na 376 EUR za tonu (- 28 %). V priebehu tohto obdobia sa vnútorné trhové ceny v EÚ stabilizovali na úrovni približne 475 EUR za tonu. Avšak v priebehu druhej polovice roku 2010 zaznamenali ceny na svetovom trhu prudký nárast a v období od septembra 2010 do januára 2011 dosiahli úroveň vyššiu ako cena v EÚ: v decembri 2010 bola cena cukru na svetovom trhu oveľa vyššia ako cena v EÚ, 628 EUR za tonu v porovnaní so 486 EUR za tonu. Počas prvého polroka 2011, bol vývoj cien v EÚ a na svetovom trhu opačný a v máji 2011 klesli ceny na svetovom trhu v dôsledku bohatej ponuky na svetovom trhu zo 628 EUR za tonu na 400 EUR za tonu. V rovnakom období vzrástla cena v EÚ zo 486 EUR za tonu na 536 EUR za tonu. Na začiatku hospodárskeho roka 2011/2012 sa vyhliadky zmenili. Ukázalo sa, že dovozné povolenia pridelené krajinám AKT a najmenej rozvinutým krajinám prostredníctvom dohôd DHP/EBA nevytvárali nadmerné dovozné toky. Pôvodné očakávania, že trh EÚ s cukrom by mohol ovládnuť cukor z krajín AKT alebo najmenej rozvinutých krajín, sa ukázali ako nereálne a očakávalo sa, že dovoz z krajín AKT alebo najmenej rozvinutých krajín nebude schopný pokryť rozdiel medzi výrobou EÚ (podľa kvót) a dopytom. V dôsledku toho začali ceny cukru v EÚ výrazne rásť, a to nad ceny na svetovom trhu a dokonca presiahli úroveň pred zavedením reformy v roku 2006, čo bolo v rozpore s pokračujúcim poklesom cien na svetovom trhu, ktorý pretrvával od začiatku roka 2011. Ceny v EÚ počas roka 2012 nepretržite rástli a v januári 2013 dosiahli vysokú úroveň 738 EUR za tonu. Pre podrobnosti pozri graf v prílohe VIII. 6. Nevyhnutné trhové opatrenia V posledných hospodárskych rokoch musí paradoxne Komisia miesto využívania prechodného ochranného mechanizmu hľadať cesty prísunu dodatočného cukru na trh EÚ, aby pokryla medzeru v dodávkach pre potravinárske účely na trhu EÚ s cukrom (t. j. trh EÚ s kvótami). EÚ si môže vybrať medzi dvoma zdrojmi dodávok: · Uvoľnenie cukru mimo kvót na vnútornom trhu · Umožnenie dodatočného dovozu V hospodárskom roku 2010/2011 sa na trh EÚ dodalo celkové dodatočné množstvo cukru v objeme 1,35 milióna ton, z čoho: · 500 000 ton sa uvoľnilo z cukru mimo kvót pri nulovom cle (a 26 000 ton izoglukózy) · 500 000 ton dodatočného dovozu s nulovým clom TRQ (tarifná kvóta) · 350 000 ton sa umožnilo v tendroch pri zníženom cle V hospodárskom roku 2011/2012 sa na trh EÚ dodal 1 milión ton dodatočného cukru, z čoho: · 400 000 ton sa uvoľnilo z cukru mimo kvót (a 21 000 ton izoglukózy) pri cle 85 EUR/tona · 250 000 ton sa uvoľnilo z cukru mimo kvót (a 13 000 ton izoglukózy) pri cle 211 EUR/tona · 399 000 ton cukru dovezeného pri zníženom cle (vrátane 15 000 ton bieleho cukru) 7. Závery Pri reforme v roku 2006 sa predpokladalo, že pri veľmi špecifických podmienkach by cukor z najmenej rozvinutých krajín mohol ovládnuť trh EÚ s cukrom. K tomu boli potrebné dve podmienky: 1) veľký rozdiel medzi cenou v EÚ a cenou na svetových trhoch a 2) kapacita na zorganizovanie zložitého systému vedúceho k vývozu miestnej produkcie cukru z najmenej rozvinutých krajín a dovozu podobného množstva zo svetových trhov, aby boli uspokojené ich domáce potreby. Po liberalizácii dovozu v roku 2009 len veľmi málo krajín dokázalo zorganizovať takýto zložitý systém obchodovania. Napriek tomu dosiahol dovoz cukru z týchto krajín pôvodu v hospodárskych rokoch 2009/2010 až 2011/2012 rekordné úrovne, avšak nie na takej úrovni, ktorá by bola dôvodom na ochranné opatrenia. Do konca hospodárskeho roka 2014/2015 sa očakáva maximálna úroveň dovozu cukru z krajín AKT a najmenej rozvinutých krajín v rozmedzí 2,1 – 2,2 milióna ton. Je preto vysoko nepravdepodobné, že by bolo v tomto aplikačnom období potrebné zaviesť ochranné opatrenia. PRÍLOHA I PRÍLOHA II PRÍLOHA III PRÍLOHA IV PRÍLOHA V PRÍLOHA VI PRÍLOHA VII PRÍLOHA VIII EÚ a ceny cukru na svetovom trhu [1] V týchto odhadoch sa zdôrazňovalo, že “hlavnú úlohu môžu zohrávať “swapové” obchodné toky, ktoré zostávajú na veľmi neistej úrovni” kvôli problémom s organizovaním tejto schémy (t. j. celá produkcia krajín EBA (Everything but Arms; Všetko okrem zbraní) sa musí vyviezť do EÚ a krajiny EBA musia nakúpiť cukor potrebný na ich vlastnú spotrebu na svetovom trhu). Pracovný dokument Komisie – reforma politiky Európskej únie v sektore cukru, SEC 2005, 0808 konečná verzia, str. 9.