SK Úradný vestník Európskej únie C 339/45

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov“

KOM(2009) 234 v konečnom znení

(2010/C 339/10)

Spravodajca: pán KAPUVÁRI

Európska komisia sa 28. mája 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov“

KOM(2009) 234 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 9. decembra 2009.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 459. plenárnom zasadnutí 20. a 21. januára 2010 (schôdza z 20. januára) prijal 145 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Veľký a rastúci počet systémov certifikácie v rámci európskej politiky kvality nepomáha k dosiahnutiu jej cieľov. Vzhľadom na to by cieľom mala byť nielen harmonizácia a zjednodušenie jestvujúcich systémov, ale aj zmenšenie ich počtu. EHSV navrhuje, aby sa určil systém, ktorý bude uprednostňovaný na úrovni Spoločenstva. Komisia by mala rozhodnúť, ktorý systém je na tento účel najvhodnejší.

1.2 Európska politika kvality je kľúčovou zložkou zastrešujúcou iné zložky tvoriace mimoriadne komplexnú sústavu. Vzhľadom na prepojenosť politiky kvality so všetkými ostatnými zložkami, nástrojmi a cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa tieto aspekty musia brať do úvahy. Avšak tri hlavné oblasti, ktorými sa treba pri rozvoji politiky kvality zaoberať (informovanosť, koherentnosť a zjednodušenie), odrážajú tento prístup iba v úzkom zmysle slova. EHSV odporúča, aby sa Komisia snažila presadiť využívanie potenciálu, ktorý politika kvality ponúka v súlade s koncepciou dlhodobej stratégie a politiky pre poľnohospodársko-potravinárske odvetvie v EÚ. Politika kvality je skutočne nástrojom, ktorý by sa mohol používať ešte účinnejšie na vytváranie nových zdrojov príjmov a hľadanie nových spôsobov, ako sa poľnohospodári môžu stať konkurencieschopnejšími. Zároveň ide o oblasť, v ktorej je značný priestor na rozvoj vnútornej spolupráce v rámci poľnohospodársko-potravinárskeho reťazca. Takáto spolupráca je veľmi potrebná, vzhľadom na to, že strategickí partneri sa kvôli nerovnomernému rozdeľovaniu príjmov v reťazci výroby potravín začínajú navzájom považovať za súperov. Platí to hlavne v tých krajinách a odvetviach, v ktorých spracovanie nie je v rukách výrobcov.

1.3 EHSV prijal 18. septembra 2008 stanovisko na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (1). V tomto stanovisku EHSV okrem iného zdôraznil, že by privítal, keby sa zaviedla povinnosť uvádzať pôvod potravín, prvotne spracovaných výrobkov a na základe osobitného hodnotenia druhotne spracovaných výrobkov aj pôvod hlavných prísad použitých pri ich výrobe.

1.4 Čím viac spotrebiteľov v EÚ sa v dlhodobom výhľade bude vedome rozhodovať pre výrobky z EÚ, tým ľahšie sa bude dať predpovedať budúcnosť európskeho poľnohospodársko-potravinárskeho odvetvia. Vzhľadom na proces otvárania trhov súvisiaci s rokovaniami v rámci WTO je pre poľnohospodárstvo EÚ toto hľadisko jedným z najdôležitejších činiteľov, alebo dokonca vôbec najdôležitejším činiteľom. Pri úprave politiky kvality poľnohospodárskych a agropotravinárskych výrobkov by sa toto všetko malo zohľadňovať.

1.5 V tejto súvislosti je veľmi dôležité vysvetliť, čo znamená pre spotrebiteľov dobrá „európska kvalita“. Na tento účel by bolo vhodné uskutočniť prieskum založený na odborne pripravenom dotazníku, ktorý by sa mohol použiť na vypracovanie základných všeobecných zásad.

1.6 EHSV je presvedčený, že „európska kvalita“ je z veľkej časti výsledkom európskeho modelu poľnohospodárstva. Európsky model poľnohospodárstva odráža politiku, ktorá sa zaoberá základnými otázkami dôležitými pre celú spoločnosť. EHSV podporuje politiku, podľa ktorej by sa tento európsky model poľnohospodárstva mal zachovať a udržiavať (2). EHSV žiada primeranú reformu SPP, aby naši poľnohospodári mali rovnaké podmienky činnosti.

2. Všeobecné pripomienky

2.1 Európska politika kvality poľnohospodárskych výrobkov nesmie iba prispievať k dosahovaniu cieľov SPP, ale musí tiež zohrávať kľúčovú úlohu pri zachovávaní udržateľného rozvoja európskeho poľnohospodárstva a agropotravinárskeho priemyslu vytvorením podmienok pre potraviny „európskej kvality.“ Aby sa tak stalo, nestačí iba zlepšovať povedomie o „európskej kvalite“ na vnútornom trhu, ale treba ju takisto propagovať na zahraničných trhoch, ak sa má európske poľnohospodárstvo a potravinárstvo udržiavať a rozvíjať.

2.2 Inak, toto zahŕňa oveľa viac, než len poskytovať spotrebiteľom presné informácie o vlastnostiach výrobkov v súvislosti s výrobnými procesmi. Čím viac spotrebiteľov v EÚ sa v dlhodobom výhľade bude vedome rozhodovať pre výrobky z EÚ, tým ľahšie sa bude dať predpovedať budúcnosť európskeho poľnohospodársko-potravinárskeho odvetvia. Vzhľadom na proces otvárania trhov súvisiaci s rokovaniami v rámci WTO je pre poľnohospodárstvo EÚ toto hľadisko jedným z najdôležitejších činiteľov, alebo dokonca najdôležitejším činiteľom. Pri úprave politiky kvality poľnohospodárskych a agropotravinárskych výrobkov by sa toto všetko malo zohľadňovať. Mimo EÚ by sa mala zvýšiť ochrana hodnôt vyplývajúcich z európskeho poľnohospodárskeho modelu.

2.3 V tejto súvislosti je veľmi dôležité vysvetliť, čo znamená pre spotrebiteľov dobrá „európska kvalita“. Na tento účel by bolo vhodné uskutočniť prieskum založený na odborne pripravenom dotazníku, ktorý sa môže použiť na vypracovanie základných všeobecných zásad.

2.4 Ako sme už zdôraznili, je v tejto súvislosti veľmi dôležité vysvetliť, čo znamená pre spotrebiteľov dobrá „európska kvalita“. Charakteristiky, ktoré nie je možné vyjadriť číslami, sa tiež môžu postaviť na roveň s inými vlastnosťami potravín a tvoriť súčasť politiky kvality. EHSV chápe „európsku kvalitu“ v širšom zmysle. Znamená preň ekologicky vhodnú výrobu, vytváranie dobrých životných podmienok zvierat, udržateľné výrobné postupy a udržiavanie vidieka.

2.5 Uprednostňovať kvalitné potraviny vyrobené na území EÚ je základnou zásadou EÚ, ale odnedávna sa táto zásada trochu prehliada. V prípade poľnohospodárskych a agropotravinárskych výrobkov je osobitne dôležitá kladná motivácia v prospech domácich výrobkov, keďže ide o strategické výrobky, ktoré podnecujú dôveru spotrebiteľov a sú ústredným prvkom ich blahobytu, za predpokladu, že zachováme a zlepšíme výrobné podmienky. Vzhľadom na nerovnomerné rozdeľovanie príjmov v reťazci výroby potravín spolu s klesajúcou ziskovosťou a výsledným ohrozením akosti potravín a ich výživnej hodnoty je táto problematika prvoradá. Zaoberajú sa ňou aj mnohé inštitúcie EÚ a úzko súvisí s politikou kvality, presnejšie povedané s komplexným prístupom k takejto politike (3).

3. Konkrétne pripomienky

3.1 Súčasné opatrenia v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov

3.1.1 Ako je vysvetlené v oznámení, jedným zo základných cieľov politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov je informovať spotrebiteľov o vlastnostiach výrobku. Podľa nášho názoru európski spotrebitelia majú pocit, že potraviny vyrobené v členských štátoch EÚ spĺňajú základné požiadavky, nemajú však poznatky o iných hodnotných vlastnostiach týchto potravín. Ako sa upozorňuje v oznámení, táto situácia sa vyvinula preto, lebo politika kvality sa vyvíjala postupne v jednotlivých odvetviach, dlhší čas a v rozličnom rozsahu. O niektorých opatreniach verejnosť nie je dostatočne informovaná, alebo skôr nie je dostatočne transparentne informovaná.

3.1.2 EHSV schvaľuje a podporuje snahy vytvoriť z rozličných nástrojov jediný systém a vypracovať k tejto téme komplexnú politiku. Potrebná je nielen väčšia účinnosť, ale spotrebitelia v EÚ musia takisto akceptovať ceny, za ktoré sa predávajú takto vyrábané výrobky, uznať, že ide o spravodlivú produkciu a uprednostňovať tieto výrobky.

3.2 Rozvoj politiky

3.2.1 EHSV s potešením konštatoval, že konzultácie Komisie týkajúce sa politiky kvality boli rozsiahle a umožnili všetkým záujemcom zúčastniť sa na určovaní strategických usmernení ďalšieho rozvoja.

3.2.2 Výbor súhlasí s tromi hlavnými strategickými prioritami: informovanosťou, koherentnosťou a zjednodušením. Politika sa musí vypracovať tak, aby prispela k zjednodušeniu a transparentnosti. Zároveň je prinajmenšom rovnako dôležité zabezpečiť, aby všetky subjekty v reťazci výroby potravín a predovšetkým spotrebitelia mali nevyhnutné informácie.

3.2.3 Pri vytváraní politického rámca k tejto problematike je dôležité snažiť sa znížiť náklady spojené s politikou kvality a udržať na rozumnej úrovni výsledné náklady pre výrobcov a spracovateľov.

3.2.4 EHSV prijal 18. septembra 2008 stanovisko na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (1). V tomto stanovisku EHSV okrem iného zdôraznil, že by privítal, keby sa zaviedla povinnosť uvádzať pôvod potravín alebo prvotne spracovaných výrobkov a na základe osobitného hodnotenia druhotne spracovaných výrobkov aj pôvod hlavných prísad použitých pri ich výrobe.

Na druhej strane by podľa názoru EHSV označovanie pôvodu nemalo spôsobovať dodatočné náklady v potravinárskom reťazci, malo by poskytovať výrobcom konkurenčnú výhodu a spĺňať požiadavku vykonateľnosti. Môže sa diskutovať o tom, či je pre spotrebiteľov súčasné povinné označovanie pôvodu, ako napríklad pri čerstvom hovädzom mäse, nejakým prínosom navyše.

3.3 Opatrenia EÚ v oblasti poľnohospodárskej kvality

3.3.1 Požiadavky EÚ na poľnohospodársku výrobu

3.3.1.1 Z hľadiska politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov je systém výrobných požiadaviek dôležitým nástrojom. Jednou z charakteristík systému je komplexnosť požiadaviek. Vzhľadom na to a kvôli nedostatočnej informovanosti o týchto požiadavkách sa nedá očakávať, že ich spotrebitelia budú podrobne poznať. Okrem toho sú potravinárske produkty vyrábané v súlade s výrobnými požiadavkami zvyčajne surovinami, ktoré sa nedostávajú k spotrebiteľom priamo.

Po tretie, všetci poľnohospodári musia dodržiavať výrobné požiadavky EÚ, čo pri väčšine dovážaných výrobkov neplatí. Všetko, čo má význam z ekologického a spoločenského hľadiska sa kontroluje (ako predpoklad priamych dotácií pri takzvanej krížovej zhode). Ide však o informácie, ktoré majú pre spotrebiteľov menší význam. Systém výrobných požiadaviek je dôležitý a musíme podporovať ich dodržiavanie kvôli zabezpečovaniu akosti potravinárskych výrobkov. Má však obmedzený význam ako prostriedok na informovanie spotrebiteľov.

3.3.1.2 EHSV súhlasí s tým, že výrobky vyrábané na území EÚ za normálnych okolností spĺňajú iba základné požiadavky. Vzhľadom na to nie je potrebné takúto zhodu osobitne uvádzať. Na tento účel boli vytvorené príslušné kontrolné sústavy, ktoré dobre fungujú. Bolo by dobré pripomenúť spotrebiteľom v EÚ, že ide o normálnu situáciu.

3.3.2 Normy uvádzania na trh

3.3.2.1 Pri normách uvádzania na trh ide skôr o technickú problematiku, ku ktorej sa EHSV nemá veľmi čo vyjadrovať, keď sa k nim už nevyjadril v stanovisku, o ktorom sa podrobne hovorí v nasledujúcej časti. Všetci zúčastnení mali príležitosť vyjadriť svoje názory na to počas rozsiahlych konzultácií.

Výbor by však chcel upozorniť na to, že označenie „požiadavky EÚ“ spomínané v predchádzajúcom bode nie je vhodným prostriedkom na informovanie spotrebiteľov, pretože by sa mohlo uviesť takmer na každom výrobku, čo by spotrebiteľom už neumožňovalo informovane sa rozhodovať. Na druhej strane označenie miesta výroby indikujúce pôvod poskytuje špecifickú informáciu o výrobku a môže motivovať kupujúcich. Pri spracovaných výrobkoch ide o informáciu o mieste pestovania alebo chovu, z ktorého pochádza hlavný poľnohospodársky výrobok, a táto informácia má pre spotrebiteľa význam, pretože predstavuje pridanú hodnotu výroby v EÚ. Tieto výrobky si svoje trhové postavenie udržiavajú aj v časoch hospodárskej krízy, pokiaľ ide o objem i ceny.

3.3.2.2 EHSV podporuje zavedenie regulačných plánov vysvetlených v tejto časti oznámenia. Akékoľvek informácie alebo normy musia odrážať realitu a vyvolávať u spotrebiteľov dôveru vo výrobky.

3.3.3 Zemepisné označenia

3.3.3.1 V roku 2008 sa EHSV zaoberal touto problematikou vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Zemepisné označenia a označenia pôvodu“ (4). Výbor stále trvá na tom, čo bolo uvedené v spomenutom dokumente a je presvedčený, že dokument by sa mal považovať za prílohu tohto stanoviska.

3.3.3.2 Zavedenie systému zemepisných označení sa ukázalo ako úspešná iniciatíva v záujme tak spotrebiteľov, ako aj výrobcov resp. spracovateľov. Z tohto dôvodu výbor zastáva názor, že používané tri systémy registrácie zemepisných označení (vín, liehovín a poľnohospodárskych výrobkov a potravín) a dva nástroje (chránené označenie pôvodu a chránené zemepisné označenie) by sa mali zachovať v takej podobe, akú majú v súčasnosti.

3.3.3.3 Výbor osobitne súhlasí s tým, aby sa spoločnostiam, ktoré majú právo vyrábať výrobky s určitým zemepisným označením takisto dovolilo vykonávať kontroly. Takýmto spôsobom, že sa pôjde nad rámec deklarovaných cieľov, môžeme dosiahnuť vyššiu úroveň spolupráce, a teda prispieť k efektívnosti výroby a marketingu. Výsledkom by mohlo byť, že niektoré spoločnosti, ktoré nedodržiavajú tieto pravidlá, budú vylúčené z produkcie. EHSV je presvedčený, že právne predpisy EÚ by sa mali zmeniť tak, aby členské štáty organizáciám, ktoré určia alebo uznajú vo veci riadenia, ochrany a/alebo podpory zemepisných označení, mohli tiež dovoliť prispôsobiť výrobný potenciál požiadavkám trhu na základe spravodlivých a nediskriminačných zásad. Vďaka tomu sa tiež môže dosiahnuť lepšie rozdelenie pridanej hodnoty v reťazci dodávok potravín.

3.3.3.4 Ochrana našich zemepisných označení na medzinárodnej úrovni zostáva veľmi problematická. Pre európske poľnohospodárstvo je preto veľmi dôležité, aby mohlo ťažiť z podpory Európskej komisie, ktorá je kľúčovým subjektom pri medzinárodných obchodných rokovaniach.

3.3.4 Tradičné špeciality

3.3.4.1 Podľa názoru výboru nebola myšlienka rozvinúť systém tradičných špecialít dostatočne rozpracovaná. Takýto systém by sa mal zachovať, pretože predstavuje nástroj na ochranu európskeho poľnohospodársko-potravinárskeho dedičstva.

3.3.4.2 V každom prípade výbor zastáva názor, že je dôležité a potrebné presnejšie vymedziť kategóriu tradičných špecialít. V prípade potravín sú tradičné špeciality charakteristické využívaním tradičných surovín spolu s tradičnými technológiami a prísadami vo výrobnom procese. Rozdiel v akosti v porovnaní s bežnými výrobkami súvisí so zvláštnym výrobným postupom (miestne know-how). V prípade výrobkov, ktoré majú miestny charakter, možno tieto činitele ľahko oddeliť od miestneho prostredia. Vzhľadom na to by bolo presnejšie hovoriť pri týchto výrobkoch o „tradičných a miestnych špecialitách“.

3.3.4.3 Tento pojem vyjadruje odovzdávanie výrobného know-how (tradícia) založeného na poznatkoch a praxi miestnych spoločenstiev (miestny charakter) počas dlhého obdobia (z jednej generácie na druhú). Akosť „tradičných a miestnych špecialít“ má preto časový (historický) i priestorový rozmer (spojitosť so zemepisnou lokalitou). Tradícia navyše vyjadruje kultúru, ktorá je spojená so životom miestnych spoločenstiev. Kultúra je preto tretím rozmerom akosti „tradičných a miestnych špecialít“. V spomenutom stanovisku EHSV sa takisto hovorí podrobne o tejto problematike a zdôrazňuje sa, že politika kvality a rozvoj vidieka, druhý pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky, sú úzko prepojené.

3.3.5 Ekologické poľnohospodárstvo

3.3.5.1 Vytvorenie jediného loga pre výrobky ekologického poľnohospodárstva na európskej úrovni by ekologickým poľnohospodárom ušetrilo procedúry potrebné na účasť v rozličných systémoch, ktorých náklady ovplyvňujú ceny týchto špecifických výrobkov. Takisto by to pomohlo spotrebiteľom ľahšie sa nadchnúť pre tieto výrobky.

3.3.5.2 EHSV podporuje snahy, ktoré sa v tomto smere urobili, ako sa to uvádza v oznámení Komisie.

4. Vytvorenie rámca EÚ pre politiku kvality

4.1 Súdržnosť nových systémov EÚ

4.1.1 Výrobné postupy, ktoré ponúkajú väčšiu pridanú hodnotu a priestor na zvýšenie úrovne „európskej kvality“ zaručujú, že bude v EÚ vyvinutý vhodný systém označovania. Preto takéto iniciatívy podporujeme.

4.2 Usmernenia pre súkromné a štátne systémy certifikácie kvality potravín

4.2.1 Jediná činnosť v prípade takýchto systémov používaných v EÚ by mala mať podobu usmernení.

4.2.2 Zavádzanie súkromných systémov certifikácie kvality potravín v žiadnom prípade nesmie spôsobiť zvýšenie výrobných nákladov a/alebo daní. EHSV sa však vyslovuje skôr za certifikáciu vykonávanú verejnými orgánmi podľa európskych pravidiel a zvyklostí, alebo aspoň v spolupráci verejného a súkromného sektora.

V Bruseli 20. januára 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 81.

(2) Ú. v. ES C 368, 20.12.1999, s. 76–86.

(3) Odvolávame sa na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe“ z 28.10.2009, KOM(2009) 591 v konečnom znení.

(4) Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 57.