SK Úradný vestník Európskej únie C 230/112

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Stratégia na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách (oznámenie)“

[COM(2014) 389 final]

(2015/C 230/17)

Spravodajca: Jacques LEMERCIER

Komisia sa 16. júla 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Obchod, rast a duševné vlastníctvo – stratégia na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách“

COM(2014) 389 final.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. novembra 2014.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 503. plenárnom zasadnutí 10. a 11. decembra 2014 (schôdza z 10. decembra 2014) prijal 127 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV podporuje oznámenie zamerané na zlepšenie ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách.

1.2. EHSV podporuje tento krok Komisie najmä v kontexte jej boja proti falšovaniu v tretích krajinách, ktorý považuje za prioritný.

1.3. EHSV sa domnieva, že nový prístup týkajúci sa tretích krajín je vyvážený, pokiaľ ide o zachovanie európskej pomoci a sankcie v prípade preukázaného podvodu.

1.4. EHSV pripomína, že miestne obyvateľstvo nesmie v žiadnom prípade trpieť prípadným znížením niektorých finančných príspevkov z EÚ.

1.5. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné lepšie informovať európsku občiansku spoločnosť, ako aj občiansku spoločnosť tretích krajín o dôsledkoch spojených s nedodržiavaním práv duševného vlastníctva a zvýšiť jej záujem o túto problematiku. Odvetvie luxusného tovaru nie je jediným odvetvím postihnutým falšovaním. Falšovanie sa týka rôznych odvetví, ako je automobilový priemysel, letectvo, lieky, prípravky na ochranu rastlín, hygienický tovar, ako aj výrobkov každodennej spotreby, ako sú napríklad hračky a elektrické zariadenia.

1.6. EHSV je presvedčený, že popri medzinárodných dohodách o ochrane práv duševného vlastníctva je podpísanie dvojstranných obchodných dohôd spojených s technickou pomocou pre tretie krajiny najlepším prostriedkom na ochranu záujmov rôznych strán.

1.7. EHSV podporuje zásadu „sledujte tok peňazí“, ktorú zaviedla Komisia pre práva duševného vlastníctva na úrovni EÚ, ale zamýšľa sa nad jej skutočnou účinnosťou, okrem toho, že ide o príklad dobrovoľného postupu hlavných sprostredkovateľov pôsobiacich v celom hodnotovom reťazci internetového hospodárstva.

1.8. EHSV sa domnieva, že Komisia, ktorej sa nepodarilo ani informovať verejnosť, ani zvýšiť jej záujem, pokiaľ ide o význam dodržiavania práv duševného vlastníctva, musí podniknúť nové kroky na to, aby túto situáciu napravila.

2. Hlavné body oznámenia Komisie

2.1. Cieľom tohto oznámenia je upraviť stratégiu, ktorú Európska komisia začala v roku 2004, a navrhnúť novú stratégiu na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách. Komisia sa domnieva, že za posledných desať rokov došlo nielen k významným technologickým zmenám, ale zmenili sa aj výzvy a riziká, ktorým musia európske podniky v súvislosti s duševným vlastníctvom čeliť, ako aj postoj spoločnosti k právam duševného vlastníctva. V tomto texte navrhuje presnejšie a účinnejšie riešenia týkajúce sa ochrany práv duševného vlastníctva v tretích krajinách a boja proti falšovaniu.

2.2. Vážne zistenie: zneužívanie duševného vlastníctva brzdí rast

2.2.1. Odvetvia s vysokým podielom duševného vlastníctva predstavujú približne 39 % HDP EÚ, čo znamená 4,7 bilióna EUR ročne, a až 35 % všetkých pracovných miest, priamych aj nepriamych.

2.2.2. Podľa niektorých odhadov, ktoré uviedla Komisia, EÚ stráca približne 8 miliárd EUR HDP ročne v dôsledku falšovania a pirátstva. Celosvetové náklady by mohli do roka 2015 dosiahnuť až 1,3 bilióna EUR.

2.2.3. Keďže podiel krajín BRICS (1) na svetovom obchode sa zvýšil z 8 % v roku 2000 na 18,2 % v roku 2010 a odhaduje sa, že rozvojové krajiny budú do roka 2030 tvoriť takmer 60 % globálneho HDP, hrozí, že falšovanie, pirátstvo, krádež a iné formy zneužitia duševného vlastníctva sa budú rozvíjať.

2.2.4. Internet je nesmierne dôležitý pre mnoho odvetví a odhaduje sa, že internetové hospodárstvo vytvorilo viac ako 20 % nárast HDP v krajinách G8 od roku 2006 do roku 2011. Avšak rozkvet digitálnych technológií poškodzuje práva duševného vlastníctva do takej miery, aká tu ešte nebola, a odhaduje sa, že hodnota falšovaného a pirátskeho tovaru v roku 2008 dosiahla 2 % svetového obchodu.

2.2.5. Porušovanie práv duševného vlastníctva sa týka nielen kultúrneho digitálneho tovaru, ale aj fyzického tovaru, s ktorým sa čoraz viac obchoduje na platformách elektronického obchodu.

2.3. Preto je potrebné vytvoriť skutočnú „infraštruktúru“ duševného vlastníctva.

2.3.1. V mnohých tretích krajinách prebehli významné regulačné reformy v oblasti duševného vlastníctva v nadväznosti na dohodu WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS). Úsiliu o ich presadenie však bráni nedostatok politickej vôle, nedostatočná odborná príprava zodpovedných miestnych úradníkov, príliš dlhé súdne konania a príliš slabé sankcie zo strany súdov. Okrem toho skutočnosť, že internet na rozdiel od zákonov duševného vlastníctva nemá hranice, sťažuje tvorbu včasných a vyvážených politík a nastoľuje otázku zodpovedností sprostredkovateľov, ako sú napríklad poskytovatelia internetových služieb, ktorí poskytujú hosting stránkam porušujúcim práva duševného vlastníctva, najmä ak majú sídlo v tretích krajinách, ktoré nemajú vhodné právne predpisy a/ani nie sú ochotné konať.

2.3.2. Pokiaľ ide o osobitnú otázku prístupu k cenovo dostupným, bezpečným a účinným liekom, EÚ vedie politiky, ktorých cieľom je podporiť obchodovanie tak s inovačnými, ako aj generickými liekmi. Jedným z jej cieľov je boj proti obchodu s nepravými a falšovanými liekmi, ktoré môžu byť pre pacientov nebezpečné.

2.3.3. V oznámení sa pripomína, že EÚ disponuje širokou škálou „nástrojov“ na boj proti týmto javom, ktorých účinnosť pričasto závisí od ochoty tretích krajín dodržiavať tieto práva.

2.4. Zlepšiť komunikáciu so zainteresovanými stranami

2.4.1. Treba poznamenať, že dodržiavanie základných práv a „slobôd internetu“ viedlo k zamietnutiu návrhu obchodnej dohody o boji proti falšovaniu (ACTA) v Európe, návrhu zákona „Stop Online Piracy Act“ (SOPA) proti online pirátstvu a návrhu zákona „PROTECT IP Act“ (PIPA) na ochranu duševného vlastníctva v USA. Tieto neúspechy dokazujú, že je ťažké zosúladiť dodržiavanie práv duševného vlastníctva s verejnou mienkou. Niektoré sféry európskej verejnej mienky teda nepovažujú falšovanie a pirátstvo za zločin ani nepoznajú hospodárske dôsledky spojené s porušovaním týchto práv. Je teda potrebné lepšie vysvetliť ciele EÚ a dosah porušovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách, ako aj úsilie EÚ zabezpečiť presadzovanie práv duševného vlastníctva v týchto krajinách, aby sa vytvorilo priaznivé prostredie pre ochranu práv vynálezcov.

2.5. Poskytovanie lepších údajov

2.5.1. Určité údaje, ako je napríklad rozsah a dôsledky porušovania práv duševného vlastníctva, sa stále ťažko získavajú.

2.5.2. Zriadenie Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva je významný čin: stredisko poskytuje údaje o dodržiavaní práv duševného vlastníctva v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ, s cieľom stanoviť priority a informovať zainteresované strany.

2.6. Harmonizácia európskych právnych predpisov na zabezpečenie väčšieho vplyvu v tretích krajinách

Harmonizované právne predpisy EÚ v oblasti práv duševného vlastníctva môžu uľahčiť rokovania s tretími stranami, pretože predstavujú jasný základ rokovacej pozície EÚ.

2.7. Posilnenie spolupráce v rámci EÚ

Mal by sa preskúmať priestor na ďalšie zlepšenie spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi (napríklad v oblasti výmeny informácií), pričom by sa napríklad vychádzalo z partnerstva vytvoreného medzi Komisiou, členskými štátmi a podnikmi s cieľom zaviesť stratégiu pre prístup na trh, a tým by sa efektívnejšie využili zdroje.

2.8. Zlepšenie ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách

Ako sa uvádza v hodnotiacej štúdii z roku 2010, Komisia aktívne prispela k presadzovaniu práv duševného vlastníctva na multilaterálnej úrovni najmä prostredníctvom Rady WTO pre TRIPS, avšak podarilo sa jej dosiahnuť iba obmedzené výsledky hlavne z dôvodu opozície zo strany tretích krajín.

2.9. Urovnávanie sporov a iné prostriedky

2.9.1. Postupy WTO na urovnávanie sporov sa môžu použiť aj v prípadoch porušenia Dohody TRIPS.

2.9.2. V prípade krajín, ktoré sústavne porušujú medzinárodné záväzky v oblasti duševného vlastníctva, Komisia môže zvážiť obmedzenie ich účasti alebo financovania v rámci osobitných programoch technickej pomoci financovaných zo zdrojov Európskej únie.

2.9.3. S cieľom zabezpečiť lepší dialóg a mať k dispozícii odborné poznatky v danej krajine majú viaceré členské štáty „radcov pre túto oblasť“ (2) v rámci ich zastúpení v kľúčových krajinách, aby mohli poskytovať pomoc držiteľom práv z EÚ v tretích krajinách.

2.10. Určiť geografické priority

Každé dva roky bude EÚ aktualizovať zoznam prioritných krajín, v ktorých sa nedodržiavajú práva duševného vlastníctva.

3. Najdôležitejšie zistenia

3.1. Posledná štúdia Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva a Európskeho patentového úradu sa zaoberá odvetviami využívajúcimi práva duševného vlastníctva v EÚ. Hodnotí ich prínos k hospodárskym výsledkom a obchodu na úrovni EÚ a analyzuje situáciu na úrovni členských štátov v období od roku 2008 do roku 2010.

3.2. V tomto období predstavovali odvetvia využívajúce práva duševného vlastníctva najväčšiu časť obchodu EÚ s ostatným svetom a vytvorili obchodný prebytok. Tovar s vysokým podielom duševného vlastníctva tvorí 88 % dovozu EÚ a 90 % vývozu. Odvetvia s vysokým podielom duševného vlastníctva skutočne pozitívne vplývajú na obchodné postavenie Únie.

3.3. Podľa štúdie odvetvia s vysokým podielom duševného vlastníctva predstavujú priamo 26 % celkového počtu pracovných miest v EÚ, to znamená asi 56 miliónov priamych pracovných miest a 20 miliónov nepriamych pracovných miest. Celkovo každé tretie pracovné miesto v EÚ súvisí s odvetviami s vysokým podielom duševného vlastníctva.

3.4. Mal by sa zmerať hospodársky a sociálny vplyv nedodržiavania práv duševného vlastníctva v členských štátoch EÚ a tretích krajinách. Túto potrebu odôvodňujú hospodárske a sociálne problémy, ktorými Európska únia prechádza v súčasnosti.

3.5. Niektoré odvetvia sú naďalej veľmi citlivé. Jedným z nich je prístup k liekom.

3.5.1. EHSV upozorňuje na osobitný prípad povinných licencií v rámci medzinárodného obchodu. Licencie sú definované v článku 31 dohody TRIPS a predstavujú mechanizmus, ktorý umožňuje používať predmet patentu bez súhlasu držiteľa práva, napríklad na účely verejného zdravia.

3.5.2. Majiteľ patentu má väčšinou právo osobne využívať chránený vynález alebo povoliť jeho využívanie inej osobe. Z opodstatnených dôvodov všeobecného záujmu však národné orgány verejnej správy môžu povoliť využívanie patentu treťou osobou bez súhlasu majiteľa.

3.5.3. Tento nástroj sa môže uplatniť v tretej krajine, ktorá podpísala dohodu TRIPS, ako aj v členských štátoch, ak sú molekuly, ktoré môžu zlepšiť verejné zdravie, uvedené na trh za neprimerane vysokú cenu podnikmi so sídlom v tretej krajine.

4. Pripomienky EHSV

4.1. EHSV podporuje oznámenie zamerané na zlepšenie ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách.

4.2. EHSV víta najmä nový prístup týkajúci sa tretích krajín, ktorý je vyvážený, pokiaľ ide o zachovanie európskej pomoci a sankcie v prípade nedodržiavania práv duševného vlastníctva.

4.3. EHSV pripomína, že miestne obyvateľstvo nesmie v žiadnom prípade trpieť prípadným znížením niektorých finančných príspevkov z EÚ.

4.4. EHSV podporuje vyhlásenie z marca 2014, v ktorom Európska rada pripomenula, že duševné vlastníctvo je kľúčovou hnacou silou pre rast a inovácie.

4.5. EHSV teda podporuje Komisiu v jej boji proti falšovaniu, ktorý považuje za prioritný.

4.6. EHSV pripomína, že odvetvia luxusného tovaru nie sú jediným postihnutým odvetvím (oblečenie, parfumy, kožená galantéria). Falšovanie mechanických súčiastok pre automobilový priemysel, prípravkov na ochranu rastlín často s veľmi nebezpečným zložením, produktov bežnej spotreby na telesnú hygienu sa nebezpečne rozvíja a má okamžité následky na zdravie a bezpečnosť.

4.7. EHSV pripomína, že 90 % vývozu EÚ realizujú odvetvia s vysokým podielom práv duševného vlastníctva. Dôsledky pre hospodárstvo a zamestnanosť zďaleka nie sú zanedbateľné.

4.8. EHSV berie na vedomie nové opatrenia na boj proti tomuto obchádzaniu medzinárodného obchodného práva.

4.9. EHSV súhlasí so zásadou systematických pravidelných kontrol, ktoré by umožnili identifikovať takéto podniky alebo štáty zodpovedné za takéto správanie.

4.10. EHSV je priaznivo naklonený primeraným opatreniam voči porušovateľom, ktorí zjavne nie sú veľmi ochotní dodržiavať pravidlá.

4.11. EHSV je teda priaznivo naklonený všetkým politikám, ktoré sú prioritne zamerané na porušovateľov konajúcich v tzv. komerčnom rozsahu s cieľom zbaviť ich príjmov získaných z nelegálneho obchodovania, ktoré v plnej miere porušuje práva duševného vlastníctva a má deštruktívne dôsledky pre rast, inovácie a zamestnanosť.

4.12. EHSV v tejto súvislosti vyjadruje želanie, aby sa čo najpresnejšie vymedzil pojem „komerčný rozsah“ s cieľom predísť príliš obmedzenému dosahu navrhovaných sankcií alebo značnej multiplikácii termínov vykonávania.

4.13. EHSV zdôrazňuje význam dobrej spolupráce s členskými štátmi. Pripomína najmä, že členské štáty vykonali isté opatrenia zamerané na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách.

4.14. EHSV sa domnieva, že Komisia zlyhala, pokiaľ ide o informovanie verejnosti a zvýšenie jej záujmu v súvislosti s dodržiavaním práv duševného vlastníctva, a vyzýva ju, aby podnikla nové kroky na to, aby túto situáciu napravila.

V Bruseli 10. decembra 2014 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Brazília, Rusko, India, Čína a Južná Afrika.

(2) Radcovia pre oblasť duševného vlastníctva.