[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 1.2.2006

SEK(2006) 107 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2005-2008

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Súvislosti

Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Rakúska bol predložený v novembri 1998. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením stanovisko k tomuto programu 18. januára 1999. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada.

Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká udržateľnosti verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.

So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné zásady hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005-2008 Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Rakúska a na základe nasledujúceho hodnotenia, prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.

Hodnotenie

1. Dňa 30. novembra 2005 predložilo Rakúsko svoju najnovšiu aktualizáciu programu stability na obdobie rokov 2005 až 2008. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčných programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[3].

2. Vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakúsko, aby urýchlilo konsolidáciu rozpočtu a aby podrobnejšie formulovalo konkrétne opatrenia, prostredníctvom ktorých by bolo možné dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch rokoch programu.

3. V poslednom desaťročí hospodárstvo Rakúska rástlo v priemere o 2,2 % ročne v reálnych hodnotách, čo zodpovedalo miere rastu pre eurozónu ako celku. Zatiaľ čo tvorba pracovných miest bola menej dynamická ako v eurozóne, Rakúsko má ešte stále jednu z najnižších mier nezamestnanosti v celej EÚ. Z hľadiska rozpočtu dosiahla krajina v rokoch 2001 a 2002 „prebytkovú alebo takmer vyrovnanú pozíciu“ verejných financií. V poslednom období bol však vývoj charakterizovaný návratom do deficitu (1,2 % HDP v roku 2003 a 1 % HDP v roku 2004).

4. Podľa aktualizácie sa predpokladá, že reálny rast HDP sa zvýši z medziročného tempa 1,75 % v roku 2005 a 2006 na 2,5 % v roku 2008. Pomalšie, ako sa predtým predpokladalo, tempo rastu v rokoch 2005 a 2006, ktoré vedie k prehlbujúcej sa negatívnej produkčnej medzere, sa pripisuje slabšiemu medzinárodnému obchodu a vyšším cenám ropy. V dôsledku rastúcich investícií a súkromnej spotreby sa očakáva vzostup hospodárskej aktivity v posledných rokoch trvania programu. Krátkodobý, ako aj strednodobý scenár vychádza z realistických predpokladov rastu. Očakávania v oblasti rastu zamestnanosti sa však javia trochu optimistické. Predpokladá sa, že inflácia klesne z 2,3 % v roku 2005 na 1,5 % v roku 2008, čo sa zdá byť reálnym.

5. Podľa predbežných výsledkov dosiahol deficit verejných financií 1,7 % HDP v roku 2005, čo bolo o 0,2 percentuálneho bodu menej, ako sa plánovalo v aktualizovanom programe a o 0,1 percentuálneho bodu menej ako hodnoty, ktoré predpovedali útvary Komisie. Lepší ako plánovaný výsledok sa podarilo dosiahnuť vďaka priaznivejšiemu ako predpovedanému vývoju na strane príjmov, napriek výraznému zníženiu daní. Plánované výdavky boli taktiež prekročené, aj keď len o málo.

6. Program charakterizuje rozpočtovú stratégiu ako „trojsmernú“. Po prvé sa zameriava na vyrovnaný rozpočet počas celého hospodárskeho cyklu. Po druhé, stratégia predpokladá zníženie v daňovom zaťažení na úroveň 40 % HDP do roku 2010. Po tretie, predpokladá zvýšenie potenciálneho rastu podporou investovania v oblasti výskumu, vzdelávania a infraštruktúry. Aktualizácia predpokladá pokles deficitu verejných financií z 1,9 % HDP v roku 2005 na 0% v roku 2008. S úpravami fiškálnej politiky smerom k vyrovnanému rozpočtu sa počíta skôr ku koncu programového obdobia, pričom v roku 2006 dôjde len k menšiemu zlepšeniu, po ktorom budú nasledovať dva pomerne zásadnejšie kroky. Časový profil primárneho prebytku je podobný. Očakáva sa jeho nárast z 1,1 % HDP v roku 2005 na 2,7 % HDP na konci obdobia. Keďže sa očakáva pokles príjmov o 0,9 percentuálneho bodu HDP počas obdobia 2005-2008, plánovaná konsolidácia sa má docieliť prostredníctvom krátenia výdavkov s poklesom pomeru výdavkov k HDP o 2,8 percentuálneho bodu. Väčšia časť obmedzení na strane výdavkov sa bude predovšetkým týkať kategórií „iné primárne výdavky“ a „sociálne transfery“. V porovnaní s predchádzajúcim programom, nová aktualizácia viac menej potvrdzuje plánované zmeny, avšak na pozadí menej priaznivého makroekonomického scenára.

7. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa má zlepšovať v priemere asi o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne na pozadí negatívnej produkčnej medzery počas celého programového obdobia. Program stanovuje strednodobý cieľ pre štrukturálnu rozpočtovú pozíciu rozpočtovú pozíciu, tak ako sa stanovuje v Pakte stability a rastu na úrovni 0 % a usiluje sa o dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčná hodnota (odhadovaný deficit asi 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je náročnejší, ako sa predpokladalo pri dlhovom pomere a priemernom raste potencionálneho produktu z dlhodobého hľadiska.

8. Rozpočtové smerovanie, s ktorým sa počíta v aktualizácii, sa zdá byť realistickým len na roky 2005 a 2006, keď vychádza z uzákonených opatrení, predovšetkým daňových obmedzení. Konsolidácia v rokoch 2007 a 2008 sa plne nepreukazuje opatreniami politiky obsiahnutými v aktualizácii. Dôveryhodnosť očakávaného zlepšenia do značnej miery záleží na efektívnosti rakúskeho Národného paktu stability. Z predchádzajúcich skúseností s týmto paktom je možné len sťažka odvodiť, či sa budú rešpektovať jeho ciele. Ako sa už zdôraznilo v hodnoteniach predchádzajúcich aktualizácií, realizácia plánovaných výdavkových cieľov zostáva hlavným rizikom rozpočtovej stratégie.

9. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík rozpočtová pozícia stanovená v programe možno nebude dostatočnou na zabezpečenie dosiahnutia SDC programu do roku 2008. Ako je uvedené vyššie, SDC programu je náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu. Rozpočtová stratégia, ak sa implementuje, ako je špecifikované v programe, sa zdá byť adekvátnou na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície do konca programového obdobia, čo je podľa paktu možné považovať za žiadúce. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo prispôsobovania smerom k SDC programu naznačené v programe je úplne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje referenčnú hodnotu pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a úprava by mala byť vyššia v hospodársky priaznivých časoch a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých časoch. Aj keď útvary Komisie očakávajú, že sa táto úprava bude realizovať pomalšie, ako sa predpokladá v programe, aj tak by ešte bola v súlade s požiadavkami paktu, berúc do úvahy existenciu negatívnej produkčnej medzery počas programového obdobia.

10. Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol v roku 2005 úroveň 63,4 % HDP, čo je mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 3,9 percentuálneho bodu, čím sa dostane naspäť pod referenčnú hodnotu. Príspevok z primárneho salda by sa mali podstatne zvýšiť počas programového obdobia, zatiaľ čo sa očakáva, že príspevky z úrokových platieb a nominálneho rastu HDP zostanú do veľkej miery nezmenené. Riziká spojené s očakávaným vývojom dlhového pomeru sa zdajú byť všeobecne vyváženými. Na jednej strane, vyšší ako plánovaný deficit by mohol ohroziť dodržiavanie procesu prispôsobovania uvedeného v programe. Na druhej strane aktualizácia nezahŕňa potenciál z privatizácie v Rakúsku. Vzhľadom na posúdenia rizika sa zdá, že dlhový pomer sa dostatočne zmenšuje a približuje k referenčnej hodnote.

11. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Rakúska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. Očakáva sa, že úroveň dlhu, v súčasnosti nad 60 % HDP klesne a zostane pod referenčnou hodnotou až do roku 2050 za predpokladu, že sa implementuje plánovaná rozpočtová konsolidácia. Nedávna dôchodková reforma Rakúska by mala výrazne prispieť k obmedzeniu budúcich zvýšení vo verejných výdavkoch. Avšak ak nedôjde ku korekcii štrukturálneho deficitu, mohlo by to znamenať riziko pre udržateľnosť verejných financií. Implemetácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte preto prispeje k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

12. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými zásadami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005-2008. Opatrenia sú predovšetkým v súlade so zásadami doporučujúcimi zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a podporu efektívneho prerozdeľovania zdrojov orientovaných smerom k vyššiemu rastu a zamestnanosti. Nepriaznivé riziká ohrozujúce budúci vývoj rozpočtu by mohli viac skomplikovať dosiahnutie strednodobého cieľa krajiny.

13. Národný program reforiem Rakúska, predložený 19. októbra 2005, v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť, uvádza dosiahnutie udržateľných verejných financií ako jednu z hlavných náročných úloh pre Rakúsko. Neuvádza však budúce opatrenia, ktoré majú viesť k splneniu tejto úlohy. V tomto ohľade je program stability podrobnejší a poskytuje údaje o opatreniach, ktoré majú prispieť ku konsolidácii verejných financií. Rozpočtové dosahy opatrení v oblasti mikroekonomiky a zamestnanosti načrtnuté v národnom programe reforiem sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Program stability uvádza opatrenia zamerané na zeefektívnenie verejnej správy a systému zdravotnej starostlivosti. Dopĺňa ich návrhy na zmeny inštitucionálnych aspektov verejných financií, konkrétne dvoch komplexných reforiem legislatívy upravujúcej rozpočtový proces v Rakúsku, ktoré pozostávajú zo zavedenia strednodobého rozpočtového rámca od roku 2007 a po roku 2011 prechodu od rozpočtu závislého na vstupoch na rozpočet založený na cieľoch. Tieto opatrenia sú v súlade s prioritami stanovenými v národnom programe reforiem.

Vzhľadom k uvedenému hodnoteniu je možné uvítať ambiciózne štrukturálne zmeny plánované na programové obdobie. Rakúsko by však malo zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa programu do konca obdobia, ktorého sa týka aktualizovaný program stability, tým, že bude ďalej špecifikovať a realizovať opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu.

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2005-2008

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na článok 5 ods. 3 tohto nariadenia,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

14. V poslednom desaťročí hospodárstvo Rakúska r ástlo v priemere o 2,2 % ročne v reálnych hodnotách, čo zodpovedalo miere rastu pre eurozónu ako celku. Zatiaľ čo tvorba pracovných miest bola menej dynamická ako v eurozóne, Rakúsko má ešte stále jednu z najnižších mier nezamestnanosti v celej EÚ. Z hľadiska rozpočtu dosiahla krajina v rokoch 2001 a 2002 „prebytkovú alebo takmer vyrovnanú pozíciu“ verejných financií. V poslednom období bol však vývoj charakterizovaný návratom do deficitu (1,2 % HDP v roku 2003 a 1 % HDP v roku 2004).

15. Vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakúsko, aby urýchlilo konsolidáciu rozpočtu a aby podrobnejšie formulovalo konkrétne opatrenia, prostredníctvom ktorých by bolo možné dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch rokoch programu.

16. Podľa predbežných výsledkov dosiahol deficit verejných financií 1,7 % HDP v roku 2005, čo bolo o 0,2 percentuálneho bodu menej, ako sa plánovalo v aktualizovanom programe a o 0,1 percentuálneho bodu menej ako hodnoty, ktoré predpovedali útvary Komisie. Lepší ako plánovaný výsledok sa podarilo dosiahnuť vďaka priaznivejšiemu ako predpovedanému vývoju na strane príjmov, napriek výraznému zníženiu daní. Plánované výdavky boli taktiež prekročené, aj keď len o málo.

17. Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Rakúska týkajúci sa obdobia rokov 2005 až 2008. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[5].

18. Podľa aktualizácie sa predpokladá, že reálny rast HDP sa zvýši z medziročného tempa 1,75 % v roku 2005 a 2006 na 2,5 % v roku 2008. Pomalšie, ako sa predtým predpokladalo, tempo rastu v rokoch 2005 a 2006, ktoré vedie k prehlbujúcej sa negatívnej produkčnej medzere, sa pripisuje slabšiemu medzinárodnému obchodu a vyšším cenám ropy. V dôsledku rastúcich investícií a súkromnej spotreby sa očakáva vzostup hospodárskej aktivity v posledných rokoch trvania programu. Krátkodobý, ako aj strednodobý scenár vychádza z realistických predpokladov rastu. Očakávania v oblasti rastu zamestnanosti sa však javia trochu optimistické. Predpokladá sa, že inflácia klesne z 2,3 % v roku 2005 na 1,5 % v roku 2008, čo sa zdá byť reálnym.

19. Program charakterizuje rozpočtovú stratégiu ako „trojsmernú“. Po prvé, sa zameriava na vyrovnaný rozpočet počas celého hospodárskeho cyklu. Po druhé, stratégia predpokladá zníženie v daňovom zaťažení na úroveň 40 % HDP do roku 2010. Po tretie, predpokladá zvýšenie potenciálneho rastu podporou investovania v oblasti výskumu, vzdelávania a infraštruktúry. Aktualizácia predpokladá zníženie deficitu verejných financií z 1,9 % HDP v roku 2005 na 0 % v roku 2008 a zvýšenie primárneho prebytku z 1,1 % HDP na 2,7 %. Keďže sa očakáva pokles príjmov o 0,9 percentuálneho bodu HDP počas obdobia rokov 2005-2008, plánovaná konsolidácia sa bude opierať o obmedzenie výdavkov, s poklesom podielu výdavkov na HDP o 2,8 percentuálneho bodu. Väčšia časť obmedzení výdavkov sa bude týkať kategórií „iné primárne výdavky“ a „sociálne transfery“. V porovnaní s predchádzajúcim programo, nová aktualizácia v širokej miere potvrdzuje plánované prispôsobovanie na pozadí menej priaznivého makroekonomického scenára.

20. Počas programového obdobia sa očakáva zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov programu v priemere asi o 0,5 % HDP ročne. Program stanovuje strednodobý cieľ pre štrukturálnu rozpočtovú pozíciu na úrovni 0 % a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je náročnejší, ako sa predpokladalo pri dlhovom pomere a priemernom raste potenciálneho produktu z dlhodobého hľadiska.

21. Rozpočtové smerovanie, s ktorým sa počíta v aktualizácii, sa zdá byť všeobecne realistickým len na roky 2005 a 2006, keďže vychádza z uzákonených opatrení, konkrétne daňových obmedzení. Avšak konsolidácia v rokoch 2007 a 2008 sa plne nepreukazuje opatreniami politiky obsiahnutými v aktualizácii. Takmer polovica úsilia v súvislosti s výdavkovými obmedzeniami spadá do kategórie „iné primárne výdavky“ a v programe sa neuvádza ako sa to presne uskutoční. Navyše dôveryhodnosť očakávaného zlepšenia do značnej miery záleží na efektívnosti rakúskeho Národného paktu stability. Z predchádzajúcich skúseností s týmto paktom je však možné len sťažka odvodiť, či sa budú rešpektovať jeho ciele.

22. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík rozpočtová pozícia sttanovená v programe možno nebude dostatočnou na zabezpečenie dosiahnutia SDC programu do roku 2008. Ako je uvedené vyššie SDC programu je náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu. Rozpočtová stratégia, ak sa implementuje ako je uvedené v programe, sa zdá byť adekvátnou na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície podľa paktu do konca programového obdobia, čo je možné považovať za žiaduce. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo prispôsobovania smerom k SDC programu naznačené v programe je úplne v súlade s Paktom rastu a stability, ktorý špecifikuje, že pre eurozónu a členské štáty ERM II, ročné zlepšenie v štrukturálnom salde by malo byť 0,5 % HDP ako referenčná hodnota a že úprava by mala byť vyššia v hospodársky priaznivých časoch a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých časoch. Aj keď útvary Komisie očakávajú, že sa táto úprava bude realizovať pomalšie, ako sa predpokladá v programe, aj tak by ešte bola v súlade s požiadavkami paktu, berúc do úvahy existenciu negatívnej produkčnej medzery počas programového obdobia.

23. Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol v roku 2005 úroveň 63,4 % HDP, čo je mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 3,9 percentuálneho bodu, čím sa dostane naspäť pod referenčnú hodnotu. Riziká spojené s očakávaným vývojom dlhového pomeru sa zdajú byť všeobecne vyváženými. Na jednej strane, vyššie ako plánované deficity by mohli ohroziť dodržiavanie procesu prispôsobovania uvedeného v programe. Na druhej strane aktualizácia nezahŕňa potenciálne príjmy z privatizácie. Vzhľadom na posúdenia rizika, sa zdá, že dlhový pomer sa dostatočne zmenšuje a približuje k referenčnej hodnote.

24. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Rakúska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu[6]. Očakáva sa, že úroveň dlhu, v súčasnosti nad 60 % HDP klesne a zostane pod referenčnou hodnotou až do roku 2050 za predpokladu, že sa implementuje plánovaná rozpočtová konsolidácia. Nedávna dôchodková reforma Rakúska by mala výrazne prispieť k obmedzeniu budúcich zvýšení vo verejných výdavkoch. Avšak ak nedôjde ku korekcii štrukturálneho deficitu, mohlo by to znamenať riziko udržateľnosti verejných financií. Implemetácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte preto prispeje k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

25. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005-2008. Opatrenia sú predovšetkým v súlade so zásadami doporučujúcimi zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a podporu efektívneho prideľovania zdrojov orientovaných smerom k vyššiemu rastu a zamestnanosti. Nepriaznivé riziká ohrozujúce budúci vývoj rozpočtu by mohli viac skomplikovať dosiahnutie strednodobého cieľa krajiny.

26. Národný program reforiem Rakúska, predložený 19. októbra 2005, uvádza dosiahnutie udržateľných verejných financií ako jednu z hlavných náročných úloh pre Rakúsko. Avšak nepredkladá žiadne z budúcich možných opatrení s cieľom splnenia tejto úlohy. V tomto ohľade je program stability podrobnejší a poskytuje údaje o opatreniach, ktoré majú prispieť ku konsolidácii verejných financií. Rozpočtové dosahy opatrení v oblasti mikroekonomiky a zamestnanosti načrtnuté v národnom programe reforiem sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Program stability uvádza opatrenia zamerané na zeefektívnenie verejnej správy a systému zdravotnej starostlivosti. Dopĺňa ich návrhy na zmeny inštitucionálnych aspektov verejných financií, konkrétne dvoch komplexných reforiem legislatívy riadiacej rozpočtový proces v Rakúsku, ktoré pozostávajú zo zavedenia strednodobého rozpočtového rámca od roku 2007 a po roku 2011 prechodu od rozpočtu závislého na vstupoch na rozpočet riadený cieľmi. Tieto opatrenia sú v súlade s prioritami stanovenými v národnom programe reforiem.

Vzhľadom k uvedenému hodnoteniu je možné uvítať ambiciózne štrukturálne zmeny plánované na programové obdobie. Rakúsko by však malo zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa programu (SDC) do konca obdobia, ktorého sa týka aktualizovaný program stability, tým, že bude ďalej špecifikovať a realizovať opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reálny HDP (zmena v % ) | PS nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |

KOM nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | neuv. |

PS nov. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

Inflácia HICP (%) | PS nov. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |

KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | neuv. |

PS nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | PS nov. 20051 | -0,2 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 |

KOM nov. 20053 | -0,2 | -0,7 | -1,0 | -0,9 | neuv. |

PS nov. 20041 | -1,3 | -0,8 | -0,4 | -0,1 | 0,2 |

Saldo verejných financií (% z HDP) | PS nov. 2005 | -1,0 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

KOM nov. 20052 | -1,0 | -1,8 | -1,8 | -1,4 | neuv. |

PS nov. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

Primárne saldo (% z HDP) | PS nov. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |

KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | neuv. |

PS nov. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

Cyklicky upravené saldo = štrukturálne saldo (% z HDP) | PS nov. 20051 | -0,9 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,5 | -1,3 | -1,0 | neuv. |

PS nov. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

Hrubý verejný dlh (% z HDP) | PS nov. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |

KOM nov. 20052 | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | neuv. |

PS nov. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe údajov v programe. 2 Predpovede prognóz útvarov Komisie z jesene 2005 pre deficit a dlhový pomer boli upravené, aby boli porovnateľné s prognózami v programe stability, prepočítaním pomerov na základe nových údajov o HDP. 3 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 1,9 % v roku 2004, 2,2 % v roku 2005, 2,2 % v roku 2006 a 2,1 % v roku 2007. Zdroj: Program stability (PS), Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |

[1] Ú v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Špecifikácie implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[3] Obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré nový kódex pravidiel predpisuje. Menším nedostatkom je len chýbajúci výpočet daňového zaťaženia v tabuľke č. 2.

[4] Ú v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré nový kódex pravidiel predpisuje. Menším nedostatkom je len chýbajúci výpočet daňového zaťaženia v tabuľke č. 2

[6] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie: (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).