Splnenie ambiciózneho programu zelenej dohody EÚ si bude vyžadovať značné investície. Pokiaľ ide o nasledujúce desaťročie, na zaistenie zelenej transformácie sa odhadujú dodatočné súkromné a verejné investičné potreby na takmer 520 miliárd EUR ročne. Predpokladá sa, že doteraz 22 schválených plánov obnovy a odolnosti poskytne zeleným investíciám podporu vo výške minimálne 192 miliárd EUR súhrnne v priebehu nasledujúcich šiestich rokov, pričom sa pokryjú také oblasti ako výroba energie, obnova budov, udržateľná doprava a adaptácia na zmenu klímy. Počas tohto desaťročia poskytne politika súdržnosti približne 150 miliárd EUR do zelených investícií. Ďalšie značné investície budú potrebné na doplnenie potrebných zmien postavenia na trhu práce a na podporu rekvalifikovania a zvyšovania úrovne zručností, oboje predbežné podmienky spravodlivej a účinnej transformácie. Ale verejné finančné prostriedky ani nebudú stačiť na splnenie obrovských investícií potrebných na úspešné vykonanie zelenej transformácie, ani by nemali vytlačiť súkromné investície. Dôležitú úlohu pre verejný sektor bude zohrávať pomoc pri nasmerovaní súkromných finančných prostriedkov do odolnosti proti zmene klímy vrátane vytvorenia podporného rámca, podporenia ďalšieho rozvoja kapitálových trhov v oblasti udržateľných financií, zlepšenia koordinácie verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja a poskytnutia cielenej podpory. Dôležité preto bude použiť verejné investície a reformy zahrnuté v plánoch obnovy a odolnosti s cieľom pomôcť mobilizovať súkromné investície.

Komisia predložila ambiciózny program zelenej reformy, ktorý treba teraz rýchlo realizovať. Obdobie pred nami by sme mali využiť na umožnenie potrebných reforiem a investícií do dekarbonizácie hospodárstva EÚ a na zabezpečenie sociálne spravodlivej zelenej transformácie. Európskou zelenou dohodou, a najmä balíkom Fit for 55 sa kladú základné prvky budúceho hospodárstva EÚ. Vedúcimi reformami a investíciami sú historicky významné stratégie v oblasti klímy a energetiky, vodíka, energie z morských obnoviteľných zdrojov, boja proti metánovým emisiám, biodiverzity, obehového hospodárstva, nulového znečisťovania, udržateľnej a inteligentnej mobility, vlny obnovy, udržateľnej potravinovej bezpečnosti a mnohých ďalších. Navrhované iniciatívy zahŕňajú opatrenia týkajúce sa environmentálnej dane, ako je aktualizovaná smernica o zdaňovaní energie, s cieľom zosúladiť daňovú politiku EÚ a politiku EÚ v oblasti zmeny klímy a zintenzívniť ekologické podnikateľské modely a zároveň zmierniť sociálny vplyv. Okrem toho sa navrhovaným mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach stanoví cena uhlíka pri určitom dovoze a tým sa povzbudia firmy a vlády vo zvyšku sveta, aby prijali kroky v tom istom smere. Realizáciou plánov obnovy a odolnosti na vnútroštátnej úrovni sa umožnia zelené reformy, ktoré pomôžu preklenúť časť deficitu v oblasti emisií skleníkových plynov. Viacero členských štátov vo svojich plánoch obnovy a odolnosti predstavilo reformy týkajúce sa energetickej efektívnosti, uľahčenie povoľovacích postupov pre používanie obnoviteľných zdrojov energie, podporu zeleného výskumu a inovácií alebo daňové stimuly na propagovanie modelov udržateľnej mobility.

Zmena klímy a zhoršenie životného prostredia si vyžadujú okamžité konanie. V priebehu roka 2021 čelila Európa viacerým vlnám horúčav, lesným požiarom a záplavám, ktoré jasne a bolestne ukázali, akým môže mať zmena klímy vplyv na náš život a živobytie. Okrem toho celkový hospodársky vplyv spojený so zmenou klímy narastá a vyžaduje si zvýšenú pozornosť. Náklady v prípade nekonania sú značne vyššie než náklady na plnenie našich ambícií v oblasti klímy. V dôsledku toho je nevyhnutné zabezpečiť, aby hospodárska obnova išla ruka v ruke s rýchlym napredovaním zelenej transformácie, a nasmerovať hospodárstvo k plneniu záväzku EÚ stať sa prvým klimaticky neutrálnym kontinentom do roku 2050.

Únia predložila ambiciózny politický program s cieľom viesť udržateľnú, spravodlivú a inkluzívnu obnovu a urobiť hospodárstvo EÚ odolnejším voči budúcim otrasom a zároveň transformovať naše hospodárstva a spoločnosti v súlade s ambíciou dvojakej transformácie. Od minuloročnej stratégie udržateľného rastu sa zelené, digitálne a sociálne ambície Únie zvýšili s cieľom zdolať problémy, ktorým čelíme. Komisia v júli 2021 predložila prvý súbor návrhov Fit for 55, aby boli politiky v oblasti klímy, energetiky, využívania pôdy, dopravy a zdaňovania pripravené na zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030, čo je cieľ zakotvený v európskom právnom predpise v oblasti klímy. Komisia prijala akčný plán o nulovom znečisťovaní a bude naďalej zavádzať svoj program Európskej zelenej dohody s cieľom ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál a oddeliť rast HDP od využívania prírodných zdrojov. Okrem toho Komisia v septembri 2021 navrhla nový rámec riadenia, aby sa pomohlo zabezpečiť, že EÚ dosiahne svoj cieľ digitálnej transformácie európskej spoločnosti a hospodárstva. V návrhu sa predpokladá príprava vnútroštátnych strategických plánov s cieľom dosiahnuť plánované trajektórie pre každý cieľ digitálneho desaťročia, ako aj nástrojov na urýchlenie a uľahčenie digitálnych viacnárodných projektov. Na sociálnom samite v Porte v máji 2021 sa s cieľom riešiť nepriaznivé účinky pandémie, prispieť k dosiahnutiu vzostupnej hospodárskej a sociálnej konvergencie, ale aj posilniť úsilie Únie o digitálnu, zelenú a spravodlivú transformáciu opätovne potvrdil spoločný záväzok ďalej vykonávať Európsky pilier sociálnych práv a uvítali nové hlavné ciele EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby. Základnými predpokladmi dosiahnutia týchto vysokých ambícií sú stabilné hospodárstvo, vďaka ktorému sa politiky môžu orientovať na dlhodobé ciele, a spravodlivá transformácia pre tých, ktorých sa dotýka najviac.

Koordinácia hospodárskej politiky sa postupne mení na kladenie základov transformačnej a inkluzívnej obnovy a silnejšej odolnosti. Hospodársku činnosť treba čoraz viac zosúladiť so štyrmi dimenziami konkurencieschopnej udržateľnosti, t. j. environmentálna udržateľnosť, produktivita, spravodlivosť a makroekonomická stabilita. Na tieto štyri dimenzie by sa nemalo pozerať osobitne, keďže sú navzájom posilnené spoločným cieľom: prechod na udržateľný, odolný a inkluzívny hospodársky model založený na rozsiahlejšom šírení a využívaní digitálnych a zelených technológií, čo pomôže urobiť z Európy lídra v oblasti transformácie. Program ekonomickej, sociálnej a environmentálnej politiky Európy by teda mal zaistiť, aby vlády na všetkých úrovniach, podniky, sociálni partneri a domácnosti dôsledne prispievali k dosiahnutiu našich cieľov týkajúcich sa zelenej a digitálnej transformácie, ako aj cieľov zamestnanosti, zručností a obmedzenia chudoby stanovených v Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, pričom sa zaistí stabilita nášho hospodárstva, bezproblémové fungovanie jednotného trhu a dodržiavanie zásady na nikoho nezabudnúť.

Naše úsilie o riešenie okamžitých účinkov otrasov spôsobených pandémiou COVID-19 prináša výsledky. V eurozóne a v EÚ sa predpokladá nárast HDP za rok 2021 o 5,0 %. Keďže hospodárstvo EÚ prechádza z obnovy do rozšírenia, čo je podporené zlepšením trhu práce, priaznivými podmienkami financovania a rozsiahlym zavádzaním Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, rast reálneho HDP sa predpokladá vo výške 4,3 % v roku 2022 a 2,5 % v roku 2023. Miera nezamestnanosti sa naďalej znižuje, hoci ostáva o niečo vyššia než jej úroveň pred krízou. V ďalšom období očakávame, že sa budú naďalej vytvárať pracovné miesta súbežne s obnovou a že miera nezamestnanosti sa v roku 2022 zníži na 6,7 % a v roku 2023 ďalej klesne na 6,5 % až na úroveň pred krízou. V dôsledku zvyšovania cien energií a prerušení dodávok sa zvýšili inflačné tlaky. Po dosiahnutí vrcholu vo výške 4 % koncom roka 2021 sa očakáva, že inflácia sa zmierni na 1,4 % v roku 2023. Okrem toho neistota a riziká vrátane vývoja pandémie ostávajú vysoké, a to v EÚ, ako aj mimo nej.

Ústredným bodom ambiciózneho zeleného programu EÚ je sociálny rozmer. Zelená transformácia vytvorí obrovské príležitosti, ktoré prinesú so sebou vytváranie pracovných miest a zvýšenú odolnosť voči otrasom. Zároveň bude znamenať zásadnú zmenu, najmä pre väčšinu znevýhodnených, ako aj pre niektoré regióny a odvetvia, ako sú banské regióny a odvetvia ovplyvnené priemyselnou transformáciou a príslušnými reštrukturalizačnými procesmi, čo často znamená stratu pracovných miest a príjmov. Preto je Európska zelená dohoda zameraná na zaistenie spravodlivého rozloženia požadovaného úsilia s prispením všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti a s osobitnými opatreniami pre osoby v núdzi. Komisia navrhla nový Sociálno-klimatický fond na podporu zraniteľných domácností s nízkymi a strednými príjmami, používateľov dopravy a mikropodnikov, ktorí by boli najviac ovplyvnení zavedením stanovovania cien uhlíka v cestnej doprave a stavebníctve. V rámci európskeho semestra budeme dôsledne monitorovať sociálne vplyvy a podľa potreby navrhneme cielené odporúčania, aby sme zabezpečili, že sa na nikoho nezabudne. Prioritou bude komplementárnosť s opatreniami podporovanými v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia s cieľom usmerniť členské štáty pri využívaní príležitostí a minimalizovaní sociálno-ekonomických rizík zelenej transformácie navrhne odporúčanie Rady k riešeniu zamestnanosti a sociálnych aspektov zmeny klímy pred koncom roka.

Prechod na čistú energiu je naším najlepším poistením proti otrasom cien energií. Prudký nárast cien energií, ktorým EÚ v súčasnosti čelí, v zásade spôsobený zvýšeným celosvetovým dopytom najmä po energii a plyne, spôsobuje starosti všetkým občanom EÚ, podnikom a hospodárstvu všeobecne. Zvýšenie cien energií ovplyvňuje domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami v porovnateľne vyššej miere a predstavuje riziko zhoršenia energetickej chudoby. Komisia predstavila súbor nástrojov, ktorý obsahuje koordinované opatrenia na riešenie výziev spojených s dočasným zvyšovaním cien energií a na zmiernenie jeho vplyvu. Tento vplyv môže v krátkodobom horizonte pomôcť zmierniť časovo obmedzená núdzová podpora príjmu zraniteľným domácnostiam, opatrenia na ochranu podnikania a cielené zníženia daní. Štrukturálnejšie vyjadrené, pre zabezpečenie prijateľných cien energií v budúcnosti budú rozhodujúce zlepšenia energetickej efektívnosti, dopyt po elektrifikácii energií a pokračujúce investovanie do energie z obnoviteľných zdrojov a energie s nízkymi emisiami CO2 spolu s uľahčením ich zavádzania. Zelenou transformáciou sa podporuje používanie energie z miestnych obnoviteľných zdrojov, čím poklesne naša závislosť od zahraničných zdrojov energie a zároveň sa zvýši energetická efektívnosť a tým sa znížia naše potreby energie. V snahe zabrániť ohrozeniu investícií do zelenej transformácie energetických a priemyselných odvetví je nevyhnutné riešiť negatívne účinky náhlych prudkých zvýšení cien a zabezpečiť cenovú dostupnosť bez fragmentácie vnútorného trhu s energiou.

Zelená transformácia je určená na zabezpečenie našej prosperity a blahobytu a zároveň vytvára príležitosti. Investície a reformy zamerané na zníženie znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy pri zdroji ušetria dôležité hospodárske náklady, napr. na zdravotnú starostlivosť, dni práceneschopnosti, škody na budovách a straty na rastlinnej výrobe. Zlepšením environmentálnej infraštruktúry (napríklad v oblastiach vody a odpadu), ochranou a obnovou biodiverzity a prírodných ekosystémov, ako aj zabezpečením udržateľných potravinových systémov sa posilní naša odolnosť, vytvoria sa nové podnikateľské príležitosti a zlepší verejné zdravie. Postupné zrušenie dotácií škodlivých pre životné prostredie a používanie ekonomických nástrojov na vykonávanie zásady „znečisťovateľ platí“ poskytnú ďalšie stimuly a finančné prostriedky pre zelenú transformáciu.

Digitalizácia môže veľkou mierou prispieť k zelenej transformácii. Zelená transformácia a digitálna transformácia sú v podstate prepojené a ani jedna nemôže uspieť bez tej druhej. Digitalizácia spoločnosti prispeje k obmedzeniu uhlíkovej stopy, napríklad prostredníctvom efektívnejšieho využívania energie a zdrojov. Zároveň je potrebné, aby sa digitálne technológie stali čistejšími a energeticky efektívnejšími. Plány obnovy a odolnosti obsahujú viacero opatrení na zabezpečenie inteligentného a udržateľného využívania zdrojov vrátane ekologizácie digitálnych technológií, čo si vyžaduje okrem iného budovanie príslušných zručností. EÚ takisto skúma dobrovoľné a záväzné opatrenia, ktoré by mohli pomôcť súkromnému sektoru dosiahnuť klimatickú neutralitu a viac využívať obnoviteľné zdroje, ako je Európska zelená digitálna koalícia.

2.2Produktivita

Zabezpečenie budúcej prosperity pre občanov bude zásadným spôsobom závisieť od schopnosti EÚ zvýšiť produktivitu a inovácie. Bude si to vyžadovať dobre zosúladený mix reforiem a súkromných a verejných investícií, ktoré podporia konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest. Rast produktivity je veľmi dôležitým hnacím prvkom hospodárskej prosperity, blahobytu a konvergencie v dlhodobom horizonte. Za posledné desaťročia sa však rast produktivity v EÚ spomalil a tento trend pokračuje. Schopnosť podnikov EÚ prijímať nové technológie, najmä digitálne technológie, rozširovať svoje činnosti a aktualizovať svoje spôsoby výroby bude zohrávať rozhodujúcu úlohu pri zvyšovaní ich produktivity a konkurencieschopnosti tak na jednotnom trhu, ako aj celosvetovo. Závisí to od zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovnej sily, aby zvládla budúce modely výroby. Takisto to závisí od umožňovania reforiem, ktoré vytvárajú rámec napomáhajúci takejto technologickej adaptácii a inovácii, napr. lepšia koordinácia politík v oblasti výskumu a inovácií, od posilňovania prenosu a zhodnotenia znalostí a od podporovania rozvoja a prijímania technológií spoločnosťami, najmä MSP a startupmi. V tejto súvislosti je nevyhnutné uvoľniť súkromné investície vynaložené na cielené opatrenia verejnej podpory.

Dobre fungujúci jednotný trh, na ktorom je zabezpečená spravodlivá a efektívna hospodárska súťaž, je sám osebe hlavným zdrojom produktivity hospodárstva EÚ. Technologické pokroky, ktoré sa rýchlejšie šíria na zjednotenom trhu, a dobre fungujúce konkurencieschopné trhy s výrobkami a službami sú hlavným hnacím prvkom rastu produktivity, keďže umožňujú efektívnejšie prideľovanie zdrojov. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zdôraznila potrebu udržať voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu na jednotnom trhu. Konkrétne opatrenia oznámené vo výročnej správe o jednotnom trhu , napr. štrukturálne riešenie na zabezpečenie týchto štyroch slobôd v prípade budúcej krízy (nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh) a analýza potenciálnych riešení na odstránenie zisteného nedostatku dodávok budú kľúčové pre posilnenie odolnosti jednotného trhu. Dodržiavanie zásad právneho štátu, najmä nezávislých, kvalitných a účinných justičných systémov, efektívnych protikorupčných štruktúr, rámcov boja proti praniu špinavých peňazí a proti podvodom, sú dôležité faktory podnikateľského prostredia a fungovania jednotného trhu. Správa Komisie o právnom štáte okrem európskeho semestra zahŕňa v jednom zo svojich pilierov aj fungovanie justičných systémov.

V plánoch obnovy a odolnosti členských štátov sa počíta so širokým súborom reforiem zameraných na zlepšenie podnikateľského prostredia a uprednostnenie prijímania digitálnych a zelených technológií. Tieto reformy budú doplnené o značné úsilie zamerané na digitalizáciu strategických sektorov verejnej správy a súdnictva. Toto úsilie priamo zodpovedá odporúčaniam pre jednotlivé krajiny adresované členským štátom v predchádzajúcich rokoch v takých oblastiach, ako je realizácia reforiem podporujúcich hospodársku súťaž, dynamickejšie a transparentnejšie vykonávanie verejného obstarávania, posilnenie justičného systému, zvýšenie efektívnosti verejnej správy vrátane daňovej správy, podporovanie zjednodušenia právnych predpisov, ďalšie rozvíjanie služieb elektronickej verejnej správy a elektronickej justície a podporovanie dobre fungujúcich rámcov pre platobnú neschopnosť. Očakáva sa, že úplnou realizáciou týchto reforiem sa zlepší podnikateľské prostredie v celej EÚ, pričom sa podporia ďalšie digitálne inovácie s pozitívnym vplyvom na produktivitu. Toto bude mať širšie pozitívne vplyvy, napr. vytvorením kvalitných pracovných miest a zvýšením fiškálnej udržateľnosti.

Investície do prijatia pokrokových digitálnych technológií a do výskumu a inovácií sú veľmi dôležité na dosiahnutie digitálnej transformácie. V európskom súkromnom sektore existuje vo vzťahu k ostatným jurisdikciám značný nedostatok investícií do digitálnych technológií. Cieľom prijatých plánov obnovy a odolnosti je prispieť sumou 117 miliárd EUR na digitálnu transformáciu. Podpora je napríklad nasmerovaná vo výške 17 miliárd EUR do digitálnych inovácií, do výskumu a inovácií a do pokrokových digitálnych technológií vrátane rozvoja umelej inteligencie a superpočítačov. Okrem toho sú značné finančné prostriedky určené na podporu digitálnej transformácie verejných služieb (43 miliárd EUR) alebo spoločností (24 miliárd EUR), z ktorých väčšinu budú čerpať malé a stredné podniky (MSP). Vo viacerých plánoch sú zahrnuté aj opatrenia na zabezpečenie prepojiteľnosti, napr. zavádzanie 5G sietí (13 miliárd EUR). Očakáva sa, že programy financované z fondov politiky súdržnosti EÚ, ako aj iné programy v rámci rozpočtu EÚ takisto podstatne zvýšia investície do činností digitálneho výskumu a inovácií v porovnaní s predchádzajúcimi programami.

Tieto investície do technológií treba doplniť investíciami do ľudí a zručností, najmä posilnenia digitálnych zručností, prostredníctvom reforiem systémov vzdelávania a odbornej prípravy a cez programy zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie. Urýchlením digitálnej transformácie sa výrazne zvyšuje dopyt po digitálnych zručnostiach. Zručnosti v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) sú nevyhnutné na to, aby sa umožnil rozvoj a prijatie pokrokových digitálnych technológií vo všetkých našich hospodárstvach. Na zabezpečenie dostatočného počtu vysokokvalifikovaných pracovníkov je potrebné vynaložiť viac úsilia s cieľom podporiť mladých, najmä ženy a dievčatá. Toto by sa malo spojiť so zvyšovaním prevahy aspoň základných úrovní digitálnych a softvérových zručností v celej populácii. Ľudia v produktívnom veku potrebujú mať jednoduchý prístup k cenovo dostupnej a náležitej odbornej príprave, ktorá splní ich požiadavky na zručnosti. Toto je dôležité vo všetkých hospodárskych odvetviach a v spoločnostiach, najmä v MSP. Digitálne zručnosti sú takisto dôležitým prvkom umožňujúcim zelenú transformáciu. Z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa prispejú značné sumy na rozvoj zručností (z prijatých plánov sa prispeje suma 47 miliárd EUR na opatrenia podporujúce vzdelávanie, odbornú prípravu a zručnosti vo všetkých vekových skupinách) s osobitným zameraním na digitálne zručnosti (20 miliárd EUR).

Navyše zodpovedný prístup k zdrojom, efektívnosť využívania zdrojov a produktivita sú dôležité nielen pre environmentálny blahobyt, ale aj pre hospodársky blahobyt. EÚ musí urýchliť prechod na hospodársky systém, ktorý využíva zdroje inteligentnejším a udržateľnejším spôsobom s cieľom znížiť stopu spotreby. Obehové hospodárstvo, založené na jednotnom trhu a potenciáli digitálnych technológií, môže posilniť priemyselnú základňu EÚ a podporiť zakladanie podnikov a podnikanie medzi MSP pri súčasnom posilnení odolnosti a otvorenej strategickej autonómie EÚ. Verejnosti bude obehové hospodárstvo poskytovať vysokokvalitné, funkčné a bezpečné výrobky, ktoré sú efektívne a cenovo dostupné, dlhšie vydržia a sú konštruované spôsobom zaručujúcim opätovné použitie, opravu a vysokokvalitnú recykláciu. Celá nová škála udržateľných služieb, modelov založených na prístupe „produkt ako služba“ a digitálnych riešení prinesie lepšiu kvalitu života, inovačné pracovné miesta a lepšie znalosti a zručnosti.

Odolnosť hospodárstva EÚ závisí od spoľahlivých dodávateľských reťazcov. Rýchla realizácia priemyselnej stratégie a jej aktualizácie na rok 2021 je dôležitá na obmedzenie strategických závislostí a zmiernenie dočasných alebo trvalých problémov v medzinárodných dodávateľských reťazcoch základných vstupov pre priemyselné ekosystémy Európy. EÚ je významný globálny dovozca a vývozca a disponuje vysokou mierou otvorenosti voči obchodu a investíciám. Celosvetové výpadky v logistike, napr. výpadky, ktoré zažíva EÚ v oblasti počítačových čipov a určitých surovín, ovplyvňujú celý rad priemyselných ekosystémov vrátane procyklických priemyselných odvetví, ako je automobilové a stavebné odvetvie. Problémy v dodávateľských reťazcoch majú negatívny vplyv na úrovne produktivity, zamestnanosť, obrat a pomery medzi vstupmi a výstupmi firiem a môžu ovplyvniť schopnosť EÚ reagovať na zdravotnú krízu. Zvýšené ambície EÚ v oblasti zelenej a digitálnej transformácie si vyžadujú zmenu politiky s cieľom zaoberať sa súčasnými alebo budúcimi strategickými závislosťami od tých výrobkov a technológií, ktoré budú riadiť priemyselnú transformáciu Európy, a tým aj riešiť hlavné obavy týkajúce sa bezpečnosti dodávok. Komisia predloží európsky akt o čipoch s cieľom lepšie koordinovať úsilie EÚ v oblasti výskumu a návrhu polovodičov a uľahčiť ich výrobu v Európe.

2.3Spravodlivosť

Spravodlivosť musí byť ústredným prvkom obnovy po poklese spôsobenom pandémiou COVID-19. Kríza nerovnomerne ovplyvnila rôzne skupiny obyvateľstva, odvetvia a regióny. Neprimerane bola zasiahnutá najmä mládež a nízkokvalifikovaní pracovníci a osoby s prisťahovaleckým pôvodom. Ženy a muži boli ovplyvnení odlišne. Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE)úspešne prispel k riešeniu negatívnych hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie. Keď sa hospodárstvo obnoví, pravdepodobne budeme pozorovať ďalšie zmeny v rozložení pracovných miest. Pandémia zapríčinila alebo urýchlila trendy zmien v dopyte, modeloch spotreby a obchodných modeloch. V celom hospodárstve sa vytvárajú nové pracovné miesta, kým iné pracovné funkcie sa stávajú menej vyhľadávanými. Prináša to veľké množstvo zmien zamestnania a opätovný vznik nedostatku pracovnej sily v niektorých členských štátoch a odvetviach. V tejto súvislosti by sa zvýšená pozornosť mala venovať zlepšeniu schopnosti trhov práce predvídať zmeny a prispôsobiť sa im a zároveň na nikoho nezabudnúť. Znížiť nerovnosti a podnecovať účasť na trhu práce môžu pomôcť reformy daňových úľav.

Pandémia COVID-19 mala asymetrický vplyv na európske regióny vzhľadom na ich rozdielne hospodárske špecializácie. Ovplyvnené boli najmä regióny závislé od cestovného ruchu, ale výrazne postihnuté boli aj iné služby s intenzívnym kontaktom. Ostatné odvetvia boli postihnuté menej, ale napriek tomu pocítili pokles činnosti, najmä vo výrobe a stavebníctve. Počet odpracovaných hodín klesol v rokoch 2019 a 2020 najvýraznejšie v Grécku, Španielsku, Portugalsku a Taliansku, a najmä v regiónoch s veľkým podielom cestovného ruchu. Napokon najviac hospodársky rozvinuté regióny EÚ boli menej postihnuté než menej hospodársky rozvinuté a transformujúce sa regióny.

Okrem toho pre sprevádzanie pracovníkov počas zelenej a digitálnej transformácie sú najdôležitejšie dobre navrhnuté a účinné aktívne politiky trhu práce spojené s primeranou podporou zo strany verejných služieb zamestnanosti a systémov sociálnej ochrany. V tejto súvislosti sa v odporúčaní Komisie týkajúceho sa účinnej aktívnej podpory nezamestnanosti (EASE) zdôrazňuje význam rozvíjania a realizácie ucelených balíkov politík vrátane stimulov na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie a zvýšenej podpory zo strany služieb zamestnanosti. Náležitá pozornosť by sa mala venovať mládeži, ktorá bola obzvlášť silne zasiahnutá pandémiou COVID-19. Riešiť by sa mali aj dlhodobé problémy súvisiace so starnúcou pracovnou silou a účasťou žien a osôb so zdravotným postihnutím na trhu práce.

Musí sa posilniť úloha vzdelávania, odbornej prípravy a zručností ako hlavných determinantov sociálnej inklúzie a hospodárskeho rastu so zohľadnením problémov a príležitostí dvojakej transformácie. Kríza COVID-19 priniesla prerušenia, čiastočne z dôvodu nerovnomerného prístupu k online výučbe a negatívneho vplyvu na duševné zdravie žiakov. Toto môže mať dlhodobé následky vrátane nízkych úrovní základných zručností a nedosiahnutia optimálnych vzdelávacích výstupov, a teda zhoršenie existujúcich nerovností vo vzdelávaní. Členské štáty budú musieť zintenzívniť svoje úsilie zamerané na zlepšenie vzdelávacích výstupov vo všetkých svojich systémoch vzdelávania a odbornej prípravy. Súčasne by sa malo podporovať celoživotné vzdelávanie s cieľom riešiť nesúlad medzi existujúcimi a novými zručnosťami, najmä týkajúcich sa dvojakej transformácie, a to výrazným zvýšením účasti dospelých na zvyšovaní úrovne zručností a na rekvalifikácii. Splnením cieľov na úrovni EÚ týkajúcich sa vzdelávania, odbornej prípravy a rozvoja zručností sa uľahčí úspech digitálnej a zelenej transformácie a vyriešia príslušné problémy, pokiaľ ide o potreby prispôsobenia zručností. Potrebné budú najmä reformy na zníženie nerovností vo vzdelávaní, riešenie rozdielov medzi mestom a vidiekom vrátane digitálnej prepojiteľnosti, zníženie rizika predčasného ukončenia školskej dochádzky a neprospievania a zabezpečenie príležitostí pre všetkých dospelých na rozvoj zručností bez ohľadu na ich úroveň kvalifikácie. Rovnako je dôležitá úloha univerzít pri zvyšovaní kvality a významu vyššieho vzdelávania pre trh práce a podporovanie inklúzie, rozmanitosti a rodovej rovnosti.