Z verejnej konzultácie Európskej komisie o potrebách v oblasti rýchlosti a kvality internetu po roku 2020 a opatreniach na ich naplnenie do roku 2025 vyplývajú jednoznačné očakávania zlepšenia kvality služby pevného internetového pripojenia do roku 2025, a to najmä pokiaľ ide o rýchlosť zostupného spojenia (nad 1 Gbit/s) a odozvu (do 10 milisekúnd), ako aj rastúci význam parametrov iných než rýchlosť sťahovania pre pevné aj mobilné pripojenie. Tieto očakávania sa v čoraz väčšej miere zapracúvajú do národných plánov širokopásmového pokrytia členských štátov.

Do polovice roka 2015 boli pevné siete s rýchlosťou minimálne 30 Mbit/s dostupné pre 71 % domácnosti v EÚ, pričom v roku 2011 to bolo iba 48 %. Takmer polovica domácností v EÚ má k dispozícii siete s rýchlosťou zostupného spojenia (downlink) na úrovni 100 Mbit/s. Programy s rýchlosťami nad 100 Mbit/s nie sú natoľko rozšírené, no rýchlo sa rozrastajú: v polovici roka 2015 malo takéto programy 11 % všetkých domácností. Trend rastu je výraznejší v členských štátoch s najvyššou mierou programov s rýchlosťou 100 Mbit/s, čo naznačuje, že ide o účinný cyklus. Medzi členskými štátmi, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, však stále existujú podstatné rozdiely v pokrytí aj využívaní.

V tomto oznámení sa potvrdzuje dôležitosť internetového pripojenia pre jednotný digitálny trh a potreba už teraz zavádzať v Európe siete na zabezpečenie digitálnej budúcnosti. Na tento účel sa v ňom uvádza vízia európskej gigabitovej spoločnosti, v ktorej dostupnosť a využívanie sietí s veľmi vysokou kapacitou umožní rozsiahle používanie produktov, služieb a aplikácií na jednotnom digitálnom trhu. Táto vízia sa premieta do troch strategických cieľov do roku 2025: v oblasti rastu a zamestnanosti v Európe je to gigabitové pripojenie lokalít, ktoré podnecujú sociálno-ekonomický rozvoj, v oblasti konkurencieschopnosti Európy je to pokrytie všetkých mestských oblastí a všetkých hlavných pozemných dopravných trás sieťami 5G a v oblasti súdržnosti v Európe je to prístup všetkých európskych domácností k internetovému pripojeniu s rýchlosťou minimálne 100 Mbit/s.

V januári 2016 zdôraznil Európsky parlament úlohu súkromných investícií do sietí internetového pripojenia pri dosahovaní digitálneho pokroku a úlohu stabilného regulačného rámca pri zabezpečovaní prostredia, v ktorom budú všetky subjekty investovať vo všetkých oblastiach, a to aj vidieckych a vzdialených. V júni 2016 aj Európska rada vyzvala na zabezpečenie pevného a bezdrôtového širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou kapacitou v celej Európe, ktoré je predpokladom budúcej konkurencieschopnosti, a na uskutočnenie regulačnej reformy v oblasti telekomunikácií s cieľom stimulovať veľké investície do sietí a zároveň podporiť efektívnu hospodársku súťaž a práva spotrebiteľov.

Komunikácia 5G bude vychádzať z mobilného dátového pripojenia 4G, ale aj z pevných sietí, čo umožní momentálne oddeleným infraštruktúram začleniť svoje služby do kvalitných, globálnych, všadeprítomných a programovateľných „virtuálnych sietí“. Bude si to vyžadovať urýchlené zapojenie rádiového frekvenčného spektra harmonizovaného na úrovni EÚ, rýchlu dostupnosť nového spektra ako pásmo 700 MHz na pokrytie vidieka a interiérové využitie v mestách, ako aj lepšiu koordináciu priraďovania frekvenčných spektier v Európe, aby sa včas získala vedúca úloha, ako aj rozšírenie optických sietí pre medziuzlové spoje s veľmi vysokou kapacitou zo stĺpov a malých buniek.

Poskytnutie gigabitového pripojenia takýmto kontaktným miestam (napr. minimálne 200 000 škôl, 200 000 budov orgánov verejnej moci, ako aj podnikové parky, v ktorých sa združujú malé podniky) osloví mnoho používateľov pri obmedzených nákladoch a bude mať pozitívne vedľajšie dôsledky na širšie hospodárstvo a spoločnosť. Pravdepodobne to podporí rozšírenie miestnych pevných sietí, ktoré zas potom lepšími medziuzlovými spojmi podporia zlepšenia v bezdrôtovom pokrytí sieťami 5G. Oba tieto efekty by mali viesť k lepším komerčným ponukám pevných a mobilných služieb pre väčší počet malých podnikov a domácností, zatiaľ čo vystavenie koncových používateľov konkurenčným ponukám na sieťach s veľmi vysokou kapacitou pravdepodobne posilnia dopyt, čím sa lepšie hospodársky zdôvodnia ďalšie investície. Investície do internetového pripojenia s cieľom dosiahnuť tieto sociálno-ekonomické stimuly tak budú prínosom pre oveľa väčší počet potenciálnych používateľov v európskom digitálnom hospodárstve a spoločnosti.

Na optimalizáciu investícií do nových sietí s veľmi vysokou kapacitou je dôležité stanovenie priorít. Sociálno-ekonomický vývoj podporujú fyzické miesta alebo online centrá, v ktorých sa ľudia stretávajú alebo ktoré navštevujú s cieľom vzdelávať sa, pracovať a získať prístup k verejným službám, a v ktorých jedno internetové pripojenie obsluhuje viacerých používateľov. Takéto miesta sú základným predpokladom rastu, vzdelávania, inovácií a súdržnosti v Európe; okrem podnikov sú to zvyčajne školy a knižnice, výskumné centrá a rôzne verejné služby. V digitálnom svete musia poskytovať to najlepšie gigabitové pripojenie, aby mohli európskym občanom poskytovať prístup k tým najlepším službám a aplikáciám.

Hoci ciele pre oblasť pripojenia z roku 2010 zostávajú platné až do roku 2020 a poskytli stabilnú politickú perspektívu na desať rokov, čím sa zladil časový horizont investícií do infraštruktúry s technologickým vývojom a budúcimi potrebami uvedenými vyššie, v súčasnosti sú potrebné doplňujúce dlhodobejšie ciele. Pre rozhodovacie subjekty v súkromnom aj verejnom sektore budú slúžiť ako merateľná a dosiahnuteľná referenčná hodnota, keďže vychádzajú z existujúcich investícií do sietí do roku 2025 a po ňom a tieto investície zvyšujú.

Regulačný rámec EÚ pre telekomunikácie z roku 2002 bol zameraný na vytvorenie konkurenčných trhov, riešenie komplikácií a umožnenie prístupu ku kľúčovej infraštruktúre. Do veľkej miery uľahčil vstup na trh a priniesol intenzívnejšiu hospodársku súťaž, nižšie ceny a vyššiu kvalitu služieb spotrebiteľom aj podnikom. Pravidlá pre nasledujúce desaťročie budú síce naďalej zabezpečovať hospodársku súťaž, možnosť výberu pre koncového používateľa a príslušnú úroveň ochrany spotrebiteľov, zároveň však tam, kde je to možné, zjednodušia regulačné zásahy a urobia viac pre zavedenie stabilných a jednotných podmienok pre investorov, operátorov a poskytovateľov služieb na vnútornom trhu. Tieto pravidlá prinesú aj silnejšie stimuly pre prevažne trhovo financované zavádzanie pevných a mobilných sietí s veľmi vysokou kapacitou najrôznejšími etablovanými aj novými subjektmi, pričom zachovanie hospodárskej súťaže a možnosti voľby podporí ich využívanie. Táto náročná úloha a strategické ciele stanovené v tomto oznámení sa preto zohľadňujú aj v regulačných cieľoch navrhnutých Komisiou v kódexe.

Najväčším problémom je zabezpečiť pokrytie posledných 5 % domácností a podnikov, nákladovo efektívnu modernizáciu však môžu ponúknuť bezdrôtové aj pevné riešenia. Nadväzujúc na ciele Digitálnej agendy pre Európu na rok 2020 by sa malo do roku 2025 sprístupniť pripojenie na úrovni 100 Mbit/s všetkým domácnostiam, pričom treba myslieť aj na ďalší rozvoj, ktorý umožní poskytovanie vyššej dátovej kapacity. Tento cieľ treba vnímať v kontexte širšej ambície zabezpečiť prístup k mobilnému dátovému pripojeniu na celom území – všade, kde ľudia žijú, pracujú, cestujú a zhromažďujú sa.

Záväzky pokrytia v licenciách na frekvenčné spektrum sú účinným nástrojom na vyplnenie medzier v bezdrôtovom pripojení a zabezpečenie kvalitného pokrytia pre obyvateľov a územie EÚ. Hoci sa záväzky pokrytia už vo veľkej miere uplatňujú, treba ich lepšie prispôsobiť cieľom tohto oznámenia do roku 2025, a to najmä pokiaľ ide o hlavné dopravné trasy a vidiecke oblasti. Operátori musia byť schopní rýchlo zaviesť hustejšie siete založené na malých bunkách. Regulačné orgány potrebujú ďalšie nástroje na riešenie lokálnych nedostatkov v pokrytí (biele miesta), ako napríklad uľahčenie zdieľania sietí.

Koncoví používatelia v náročnejších oblastiach môžu byť ochotní vopred investovať do optického pripojenia svojich domácností s veľmi vysokou kapacitou, a to buď individuálne, alebo v rámci systémov agregácie dopytu. Takýto finančný záväzok by mal byť možný na základe samostatnej zmluvy s cenovo dostupnými dlhodobými splátkami, pričom však musí koncovému používateľovi zostať právo na zmenu poskytovateľa služby po uplynutí maximálne 24 mesiacov.

V oblastiach, kde nemusí byť súťaž na základe infraštruktúry realistická, umožňujú spoločné investície konkurenčných operátorov rozdelenie nákladov a znižovanie rizík, menší prevádzkovatelia tak prekonajú problém rozsahu a z dlhodobého hľadiska sa zabezpečí udržateľná maloobchodná súťaž, ktorá si nevyžaduje toľko regulácie. Operátorom s veľkou trhovou silou, ktorí sú takýmto spoločným investíciám do sietí s veľmi vysokou kapacitou naklonení, by sa preto malo umožniť, aby sa odlíšili od konkurentov, ktorí neinvestujú; tak sa všetkým subjektom poskytne stimul na vynaloženie potrebného kapitálu.

Hospodárska súťaž založená na infraštruktúre patrí k najúčinnejším spôsobom, ako priniesť nové alebo modernizované internetové pripojenie do oblastí, kde sa vďaka hustote obyvateľstva (alebo podnikov) uživí viac sietí. Na konkurenčnú dynamiku majú vplyv aj investície do nových sietí s veľmi vysokou kapacitou, pretože sa tým rozšíri možnosť diferenciácie. Súťažný a investičný potenciál stimuluje aj efektívny prístup k inžinierskej infraštruktúre ako káblovody a stĺpy, ktoré vlastnia podniky s veľkou trhovou silou, a preto by mal byť prvým zvažovaným riešením prípadných komplikácií. Potrebu ďalších riešení na veľkoobchodnej úrovni v záujme účinnej súťaže na báze prístupu treba zvážiť v kontexte prípadných existujúcich komerčných dohôd medzi operátormi, ako aj maloobchodnej ponuky, ktorú majú koncoví používatelia skutočne k dispozícii. Regulačný zásah tak bude mať na investičné rozhodnutia operátorov len nevyhnutý vplyv, ale zároveň zabezpečí prínos hospodárskej súťaže.

V navrhovanom kódexe sa zabezpečuje právo zraniteľných koncových používateľov na cenovo dostupnú zmluvu o pripojení.

Pravidlá prispôsobené novým komunikačným službám a vnútornému trhu

Internetové pripojenie prinieslo nové podoby komunikačných služieb online, ktoré majú pre koncových používateľov veľké výhody. Pravidlá pre toto odvetvie by nemali narúšať hospodársku súťaž medzi tradičnými operátormi a novými komunikačnými platformami, ale mali by primerane a nediskriminačne riešiť zostávajúce problémy koncových používateľov na základe relevantných vlastností príslušných služieb. Zo skutočného vnútorného trhu so službami by mali mať za rovnocenných podmienok osoh poskytovatelia služieb i koncoví používatelia, pričom treba dbať na primeranú ochranu v otázkach ako bezpečnosť. Rovnaké podmienky by mali zabezpečiť aj to, aby neboli prevádzkovatelia sietí v nevýhode, keď budú poskytovať aj komunikačné služby.

V navrhovanom kódexe sa spravodlivý vnútorný trh zaisťuje maximálnou harmonizáciou hlavných odvetvových pravidiel pre koncových používateľov, ktoré sa podľa potreby vzťahujú na rôzne kategórie služieb.

Model riadenia, ktorý zabezpečuje stabilitu a koherentnosť regulácie

Efektívny systém riadenia je založený na spolupráci silných a nezávislých vnútroštátnych regulačných orgánov s primeranými právomocami, ktoré spolupracujú s Komisiou v posilnenej inštitucionálnej štruktúre (BEREC) so zodpovedajúcimi úlohami, a na štruktúrovanejšom využívaní strategickej expertízy o politike frekvenčného spektra (prostredníctvom skupiny RSPG). Spoločným cieľom by malo byť to, aby sa na základe skúseností a odborných poznatkov orgánu BEREC a vnútroštátnych regulačných orgánov z realizácie aktuálneho rámca nový kódex na konkurencieschopnom vnútornom trhu uplatňoval jednotne, predvídateľne a prezieravo z hľadiska dlhodobých záujmov koncových používateľov.

V kódexe sa navrhuje zriadenie efektívnejšieho systému regulačných orgánov elektronických komunikácií v EÚ, ktorý má zaistiť jednotné uplatňovanie regulačného rámca v záujme rozvoja vnútorného trhu.

4.2.Akčný plán pre oblasť 5G

Komisia zároveň navrhuje akčný plán pre oblasť 5G s cieľom posilniť koordinovaný prístup k zavádzaniu infraštruktúr 5G, ktoré zohrajú významnú rolu v budúcom internetovom pripojení v Európe. Otvoria sa tým úplne nové príležitosti na inovácie, a to nielen v odvetví komunikácií, ale aj v celom hospodárstve a spoločnosti. Zavedenie novej infraštruktúry 5G si v záujme podpory investícií vyžaduje primeranú koordináciu medzi členskými štátmi a príslušnými odvetviami. Cieľom akčného plánu je zabezpečiť túto koordináciu na základe niekoľkých cielených akcií, zväčša dobrovoľnej povahy. Spolu s navrhovaným kódexom by mal dať Európe nástroje, ktoré ju v zápase o vývoj 5G posunú do čela v záujme jej medzinárodnej konkurencieschopnosti.

Komisia vyzýva členské štáty, aby podporili akčný plán pre oblasť 5G a bude spolupracovať so všetkými zainteresovanými stranami na zabezpečení jeho účinnej realizácie.

4.3.Verejná podpora investícií

Legislatívnymi a regulačnými opatreniami možno odstrániť prekážky, stimulovať hospodársku súťaž, zvýšiť predvídateľnosť pre investorov a znížiť náklady na zavádzanie sietí. Ciele internetového pripojenia na rok 2025 sú stanovené na úrovni, ktorá má byť do veľkej miery pre komerčných operátorov dostupná. V najproblematickejších oblastiach si však bude rentabilita súkromných investícií vyžadovať verejné financovanie.

V súčasnosti má financovanie investícií do širokopásmového pripojenia z fondov EŠIF zväčša podobu grantov; v regulačnom rámci pre fondy EŠIF na roky 2014 až 2020 sa zaviedla nová možnosť využívania finančných nástrojov v tejto oblasti; zdôrazňuje to aj oznámenie o Investičnom pláne pre Európu, v ktorom sa žiadalo zdvojnásobenie miery využívania finančných nástrojov v rámci týchto fondov. Nástroj na prepájanie Európy poskytuje prispôsobené finančné nástroje pre malé a Európsky fond pre strategické investície pre veľké projekty v oblasti širokopásmového pripojenia, ale môžu sa aj skombinovať, a podporiť tak účelové fondy a platformy. Technickú pomoc môže poskytnúť Európske centrum investičného poradenstva.

V najodľahlejších oblastiach je často potrebné grantové financovanie širokopásmového pripojenia, pretože inak by mohlo byť neziskové. Verejný príspevok v podobe finančných nástrojov však môže prilákať ďalšie dlhodobé súkromné investície, keďže sa znížia krátkodobé riziká zavádzania sietí v oblastiach, kde sa môže takýto projekt oplatiť z dlhodobého hľadiska. Pri kombinácii oboch foriem verejného financovania v oblastiach s celkovým komerčným potenciálom sietí s veľmi vysokou kapacitou možno granty obmedziť na minimum potrebné na dosiahnutie rentability v neziskových podoblastiach, a pritom maximalizovať zapojenie súkromného sektora v širších oblastiach.

Aby sa páka verejných financií z kombinovaných investícií do európskych sietí s veľmi vysokou kapacitou využila čo najlepšie, členské štáty musia zvoliť vhodnú kombináciu grantov a finančných nástrojov, ako aj doplnkových opatrení z rôznych únijných i vnútroštátnych programov financovania.

Nástroj na prepájanie Európy (NPE) je nástrojom EÚ, ktorý je osobitne vyhradený na podporu transeurópskych sietí. V rámci súčasného rozpočtu však môže podporiť iba malú časť projektov širokopásmového pripojenia – konkrétne inovačné projekty založené na najmodernejších technológiách a s potenciálom opakovateľnosti – a i to len finančnými nástrojmi. V záujme kombinovania finančných nástrojov s grantmi treba zjednodušiť a spružniť súčasné aj budúce financovanie EÚ na všetkých úrovniach. V kontexte hodnotenia viacročného finančného rámca v polovici trvania Komisia navrhuje opatrenia na uľahčenie kombinovania fondov EŠIF s fondom EFSI vo všetkých oblastiach vrátane širokopásmového pripojenia.

Pri finančnom plánovaní na obdobie po roku 2020 Komisia zváži budúce potreby finančnej podpory v rámci rôznych investičných programov EÚ vzhľadom na ciele na rok 2025.