·posilnenia kapacity a výstupov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania financovaním inovačných projektov spolupráce medzi inštitúciami a ich partnermi (Erasmus+, Horizont 2020) a prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), investícií do infraštruktúry, zariadení, zručností a inovačných projektov. Investície do infraštruktúry vysokoškolského vzdelávania získali podporu aj v projektoch Európskej investičnej banky, a to aj prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI);

EÚ má úspešné príklady podpory vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom spolupráce pri tvorbe politík a programov financovania. Európsky semester je dôležitým motorom reforiem, najmä prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny. V rámci stratégie Európa 2020 a strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) sa Rada zhodla na tom, že do roku 2020 by malo mať 40 % mladých ľudí terciárne alebo rovnocenné vzdelanie. Na podporu tohto cieľa poskytuje program modernizácie vysokoškolského vzdelávania od roku 2011 strategické smerovanie pre činnosti EÚ a členských štátov v záujme:

Vysokoškolské vzdelávanie zohráva výnimočnú úlohu. Dopyt po vysokokvalifikovaných, sociálne angažovaných osobách sa zvyšuje a mení. V období do roku 2025 sa predpokladá, že polovica všetkých pracovných miest by si mala vyžadovať vysokú úroveň kvalifikácie. Zručnosti na vysokej úrovni už chýbajú. Pracovné miesta sú vďaka digitálnym technológiám čoraz flexibilnejšie a komplexnejšie. Dôležitejšie než kedykoľvek predtým je mať podnikateľského ducha, schopnosť spravovať komplexné informácie, rozmýšľať samostatne a tvorivo, inteligentne využívať zdroje vrátane digitálnych zdrojov, efektívne komunikovať a byť odolný. Európa potrebuje tiež viac veľmi úspešných ľudí, ktorí dokážu vytvárať špičkové technológie a riešenia, od ktorých závisí naša budúca prosperita. Súčasne sa v boji proti rastúcej polarizácii našich spoločností a nedôvere voči demokratickým inštitúciám vyzývajú všetci – vrátane pracovníkov v oblasti vysokoškolského vzdelávania a študentov – aby sa aktívnejšie zapájali do spoločenstiev vo svojom okolí a podporovali sociálne začlenenie a mobilitu.

Úspech európskeho projektu závisí od kapacity EÚ vybudovať lepšiu budúcnosť pre európskych občanov. To je hlavné posolstvo Bielej knihy Komisie o budúcnosti Európy. Je tiež podstatou iniciatívy „Investícia do európskej mládeže“ a nového programu v oblasti zručností pre Európu. V oboch sa objasnilo, že účinné systémy vzdelávania a odbornej prípravy sú základom spravodlivých, otvorených a demokratických spoločností a trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti. V „pilieri sociálnych práv“ EÚ a v nedávnom diskusnom dokumente Komisie o využívaní globalizácie sa vzdelávanie a zručnosti označujú za prioritu európskej spolupráce.

Vysokoškolské vzdelávanie musí zohrávať svoju úlohu pri riešení sociálnych a demokratických výziev Európy. To znamená, že vysokoškolské vzdelávanie je inkluzívne, otvorené pre talenty zo všetkých prostredí, a že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania nie sú odtrhnuté od reality, ale predstavujú uvedomelé vzdelávacie spoločenstvá spojené so svojimi komunitami. Akademickí pracovníci a študenti zohrávajú kľúčovú rolu pri obrane empirických faktov a dôkazov a pri efektívnej a rozsiahlej komunikácii výsledkov výskumu.

Vysokoškolské vzdelávanie by malo tiež umožniť študentom získať zručnosti a skúsenosti prostredníctvom aktivít založených na reálnych problémoch vrátane učenia na pracovisku a, ak je to možné, ponúkať medzinárodnú mobilitu. Spolupráca so zamestnávateľmi môže umožniť inštitúciám vysokoškolského vzdelávania zvýšiť relevantnosť ich učebných plánov a poskytovať ich efektívne, ako aj zvýšiť možnosti študentov, pokiaľ ide o prístup k vysokokvalitnému učeniu na pracovisku.

Nastal čas dať podpore EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie nové smerovanie. Prispeje to k riešeniu štyroch vyššie uvedených výziev, a to zameraním sa na štyri príslušné prioritné opatrenia podporované činnosťami na úrovni EÚ:

Profil populácie študentov začínajúcich a ukončujúcich vysokoškolské vzdelávanie by mal odrážať širšiu spoločnosť. Vyžaduje si to zásah zo strany vlády, škôl a vysokoškolského vzdelávania. U sociálnych skupín, ktoré majú najmenšie zastúpenie vo vysokoškolskom vzdelávaní, je viac pravdepodobné, že im budú chýbať základné zručnosti (gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní a digitálne zručnosti), skúsenosti so samostatným učením a jasná predstava o tom, čo vysokoškolské vzdelávanie so sebou prináša. Systematická spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, školami a poskytovateľmi OVP je potrebná na prípravu a vedenie študentov na základe ich talentu a nie ich prostredia a na poskytnutie flexibilných ciest medzi jednotlivými typmi vzdelávania a odbornej prípravy. Veľmi dôležité je vhodné kariérne poradenstvo a mentorstvo.

Na to, aby sa systémy vysokoškolského vzdelávania stali inkluzívnymi, sú potrebné aj vhodné podmienky, aby mohli študenti z rôznych prostredí uspieť. Toto ide nad rámec otázky finančnej podpory pre znevýhodnené skupiny, aj keď je to nevyhnutné pre osoby z prostredí s nízkymi príjmami. S cieľom presadzovať úspešné ukončenie štúdia by mali poskytovatelia vysokoškolského vzdelávania prijať holistický pohľad na spôsob organizovania výučby a hodnotenia, zaviesť opatrenia na mentorstvo študentov a poskytovať akademickú a neakademickú podporu. Univerzitné areály inštitúcií vysokoškolského vzdelávania by mali byť bezpečnými miestami pre všetkých študentov, bez rodovo podmieneného násilia a diskriminácie. Na určenie podpory, ktorú potrebujú študenti, je rozhodujúce včasné odhalenie problémov. Flexibilné možnosti štúdia (skrátené alebo on-line) a väčšie uznanie predchádzajúceho štúdia sú tiež potrebné na to, aby bolo vysokoškolské vzdelanie prístupnejšie, najmä pre dospelé osoby. Sľubný spôsob na dosiahnutie týchto cieľov predstavujú stratégie na pomoc znevýhodneným študentom v prístupe a pokračovaní vo vysokoškolskom vzdelávaní.

Odstránenie bariér medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a zvyškom spoločnosti môže pomôcť študentom rozvíjať ich sociálne a občianske kompetencie. Niektoré inštitúcie rozvíjajú svoj profil ako „občianske univerzity“ integráciou lokálnych, regionálnych a spoločenských tém do učebných plánov, zapojením miestnej komunity do výučbových a výskumných projektov, ktoré poskytujú vzdelávanie dospelých a komunikáciou a budovaním vzťahov s miestnymi komunitami. Veľmi účinným spôsobom pomoci študentom v rozvíjaní ich širších praktických skúseností a zručností môže byť dobre organizovaná dobrovoľnícka a komunitná činnosť. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by mali byť zapojené do rozvoja svojich miest a regiónov, či už prispievaním k stratégiám rozvoja, spoluprácou s podnikmi, verejnými a neziskovými sektormi alebo podporou verejného dialógu o spoločenských otázkach. Osveta mimo akademickej obce v miestnych jazykoch by mala byť stimulovaná a odmeňovaná, a zároveň vnímaná ako súčasť kariérneho rastu.

Komisia: 6.Nasmeruje podporu programu Erasmus+ na pomoc inštitúciám vysokoškolského vzdelávania pri rozvoji a vykonávaní integrovaných inštitucionálnych stratégií pre začlenenie, rodovú rovnosť a študijné úspechy od prijatia až po ukončenie štúdia, a to aj prostredníctvom spolupráce so školami a poskytovateľmi OVP. 7.Presadí rozvoj a testovanie návrhu flexibilných a modulárnych kurzov na podporu prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu prostredníctvom osobitných priorít pre strategické partnerstvá programu Erasmus+ . 8.Podporí inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v ich zámere udeľovať študentom body ECTS za dobrovoľnícke a komunitné aktivity (na základe existujúcich pozitívnych príkladov). 9.Podporí uznávanie kvalifikácií, ktorých držiteľmi sú utečenci, s cieľom uľahčiť im prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu. Činnosti sa budú opierať o prebiehajúci projekt Erasmus+, ktorý poskytuje praktické usmernenia a zahŕňa činnosti partnerského poradenstva medzi centrami NARIC, zainteresovanými stranami a modulmi elektronického vzdelávania, a zároveň budú tieto činnosti dopĺňať nástroj v oblasti zručností pre štátnych príslušníkov tretích krajín.

2.3 Zaistenie prispievania vysokoškolského vzdelávania k inováciám

Mnohé inštitúcie vysokoškolského vzdelávania vyvíjajú nové riešenia ekonomických, sociálnych a environmentálnych problémov. Zaistiť, aby boli tieto snahy dobre cielené a pomohli pri riešení bezprostredných, ale aj dlhodobých problémov, nie je jednoduché. Inovácie sú najdôležitejšou hnacou silou hospodárskeho rastu. Výskumné ústavy, univerzity s intenzívnym výskumom a univerzity aplikovanej vedy prispievajú k inovácii rôznymi vzájomne prepojenými spôsobmi a v rámci viacerých geografických hraníc. Posilňovanie prínosu vysokoškolského vzdelávania k inováciám si vyžaduje opatrenia v rámci všetkých činností inštitúcií vysokoškolského vzdelávania – vzdelávanie, výskum a spolupráca so zvyškom sveta. Inštitúcie si musia vybudovať navonok orientovanú kultúru inovácií a podnikania.

Nové myšlienky a objavy vyplývajú z ľudskej zvedavosti, tvorivosti a iniciatívy. Cieľom všetkých foriem vysokoškolského vzdelávania by malo byť vybaviť študentov schopnosťou pochopiť nové koncepcie, myslieť kriticky a tvorivo a konať s podnikateľským duchom v záujme vývoja a uplatňovania nových myšlienok. Rozhodujúce sú vysokokvalitné doktorandské štúdium a odborná príprava doktorandov. Výsledkom sú výskumníci, vývojári a manažéri v oblasti inovácií, ktorí sú motorom vedeckých objavov, ako aj šírenia a osvojovania si nových myšlienok. V porovnaní s USA a Japonskom si v EÚ príliš málo držiteľov titulu PhD nájde prácu mimo akademickej obce. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania musia tento stav podporiť väčším zameraním v doktorandských programoch na uplatňovanie vedomostí a interakciu s budúcimi zamestnávateľmi.

Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by mali tiež zohrávať väčšiu úlohu v miestnom a regionálnom rozvoji. Investovanie EÚ do regionálneho rozvoja prostredníctvom inovácií sa riadi zásadou inteligentnej špecializácie, ktorá spočíva v zameraní regionálnych investícií a úsilia na inovácie v sektoroch s vysokým potenciálom rastu. Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania môžu urobiť viac pre uľahčenie prepojenia medzi akademickými pracovníkmi, podnikateľmi a verejnými orgánmi, zosúladenie ich ponuky vzdelávania s potrebami v rámci stratégií inteligentnej špecializácie, chopenie sa príležitostí na inovácie v prioritných odvetviach a pre pomoc miestnym podnikom a ostatným organizáciám v pochopení a osvojovaní si nových spôsobov myslenia. Uskutočnenie všetkých týchto cieľov by malo byť súčasťou širšej kultúrnej zmeny, prostredníctvom ktorej sa inštitúcie vysokoškolského vzdelávania stanú „podnikateľskými aktérmi“. Pri začleňovaní inovácií a podnikania do základnej časti celkovej inštitucionálnej stratégie pomáha nástroj HEInnovate podporovaný Európskou úniou. Známka excelentnosti ponúka ďalšie príležitosti na investície do výskumu a inovácií.

Inovácie budúcnosti závisia od výskumu, ktorý sa vykonáva v súčasnosti, a od kreatívneho talentu na využívanie jeho výsledkov. Vlády a systémy vysokoškolského vzdelávania musia investovať rozumne do rozvoja úspešných oblastí v súčasnom priekopníckom výskume. Dosiahnutie excelentnosti vo výskume je spojené s medzinárodnou spoluprácou a mobilitou: hlavné poslanie programu Horizont 2020. EÚ však môže urobiť viac pre posilnenie centier excelentnosti vo výskume vo viacerých častiach Európy a pre podporu prenosu vedeckého pokroku do predajných inovácií.

Komisia: 10.Rozšíri model regionálneho systému inovácií Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) (ETI-RIS) a značku EIT na viacero univerzít a regiónov s cieľom posilniť rozvoj zručností v oblasti podnikania a inovácií a lepšie pripraviť doktorandov a absolventov vysokých škôl na prácu v inovatívnych podnikoch. 11.Podporí ďalší rozvoj a testovanie metód výučby podnecujúcich kreativitu a inovácie v oblasti vysokoškolského vzdelávania, vychádzajúc zo spoločnej práce medzi OECD a Európskou komisiou v školskom sektore. 12.Bude pokračovať v zavádzaní vysokoškolského vzdelávania pre inteligentnú špecializáciu s cieľom poskytovať verejným orgánom poradenstvo, aby zapájali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a, ak je to možné, znalostné a inovačné spoločenstvá EIT (ZIS), do úzkej spolupráce pri tvorbe a vykonávaní stratégií inteligentnej špecializácie. 13.Vytvorí príležitosti v rámci akcií Marie Skłodowska-Curie, ktoré pomôžu odstrániť rozdiely v oblasti výskumu a inovácií medzi členskými štátmi a regiónmi a pomôžu riešiť únik mozgov z menej rozvinutých regiónov. 14.Zintenzívni podporu EÚ pre spoluprácu univerzít a podnikov, s cieľom učiniť fórum „Univerzity a podniky“, ktoré sa koná každé dva roky, centrálnym miestom pre výmenu názorov o inštitúciách vysokoškolského vzdelávania a regionálnom rozvoji na európskej úrovni a zároveň podporiť vytváranie regionálnych a národných fór univerzít a podnikov v celej EÚ.

2.4. Podpora efektívnych a účinných systémov vysokoškolského vzdelávania