3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU11

„ i) zlepšiť účinnosť smernice o priemyselných emisiách pri predchádzaní alebo, ak to nie je možné, pri minimalizácii emisií znečisťujúcich látok z poľnohospodársko-priemyselných zariadení pri zdroji, o čom svedčia pokračujúce alebo zrýchlené klesajúce trendy úrovní emisií, aby sa predišlo nepriaznivým vplyvom na zdravie a životné prostredie alebo aby sa tieto vplyvy znížili, so zreteľom na stav životného prostredia v oblasti ovplyvnenej týmito emisiami;

V hodnotení smernice o priemyselných emisiách z roku 2020 sa dospelo k záveru, že je vo všeobecnosti účinná pri prevencii a kontrole znečistenia ovzdušia, vody a pôdy z priemyselných činností a pri podpore používania najlepších dostupných techník (ďalej len „BAT“). Smernicou o priemyselných emisiách sa podstatne znížili emisie znečisťujúcich látok do ovzdušia a v menšej miere aj emisie do vody. Pomohla takisto znížiť emisie do pôdy zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách. Hoci je ťažšie posúdiť jej vplyv na efektívne využívanie zdrojov, obehové hospodárstvo a inovácie, zdá sa, že aj v tomto smere má pozitívny, aj keď obmedzený prínos. V obmedzenom rozsahu takisto prispela k dekarbonizácii v rámci obmedzení, ktoré sú v súčasnosti kladené na smernicu o priemyselných emisiách. Ostatné aspekty, ako je prístup verejnosti k informáciám a prístup k spravodlivosti, sa v porovnaní s predchádzajúcimi právnymi predpismi, ktoré smernica o priemyselných emisiách nahradila, zlepšili.

Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách integrovaným spôsobom upravuje vplyvy na životné prostredie približne 52 000 európskych veľkých priemyselných zariadení s vysokým rizikom znečistenia a chovov hospodárskych zvierat („poľnohospodársko-priemyselné zariadenia“) v jednotlivých odvetviach. Zahŕňa všetky relevantné znečisťujúce látky potenciálne emitované poľnohospodársko-priemyselnými zariadeniami, ktoré ovplyvňujú ľudské zdravie a životné prostredie. Na zariadenia regulované smernicou o priemyselných emisiách pripadá približne 20 hm. % celkových emisií znečisťujúcich látok v EÚ do ovzdušia, približne 20 % emisií znečisťujúcich látok do vody a približne 40 % emisií skleníkových plynov. Činnosti regulované smernicou o priemyselných emisiách zahŕňajú elektrárne, rafinérie, spracovanie a spaľovanie odpadu, výrobu kovov, cementu, skla, chemikálií, celulózy a papiera, potravín a nápojov a intenzívny chov ošípaných a hydiny. Zariadenie regulované smernicou o priemyselných emisiách môže vykonávať niekoľko činností smernice o priemyselných emisiách, napr. výrobu cementu a spoluspaľovanie odpadu.

Návrh smernice o priemyselných emisiách dopĺňa tieto iniciatívy okrem iného tým, že rozširuje rozsah pôsobnosti smernice, podporuje vývoj nových technológií na znižovanie emisií, zlepšuje efektívnosť zdrojov a energie, podporuje opätovné využívanie vody, zabezpečuje lepšie kontrolované a integrovanejšie požiadavky na udeľovanie povolení a zavádza povinný systém environmentálneho manažérstva. Návrh posilní integrovaný prístup objasnením požiadaviek na spoluprácu medzi príslušnými kompetentnými orgánmi. Táto spolupráca zahŕňa preskúmanie a aktualizáciu povolení v závislosti od stavu prijímajúceho prostredia a/alebo plánovanie opatrení na dosiahnutie súladu s normami kvality životného prostredia, cieľmi, plánmi a programami podľa právnych predpisov o vode. Zvýšená súdržnosť sa vytvorí aj objasnením pravidiel, ktoré sa vzťahujú na nepriame vypúšťanie znečisťujúcich látok do vôd prostredníctvom mestských čistiarní odpadových vôd. Podpora inovácií pomôže riešiť perzistentné chemické látky a látky, ktoré sú novoidentifikované ako látky vzbudzujúce obavy, vrátane perfluóralkylovaných a polyfluóralkylovaných látok (PFAS), mikroplastov a liečiv. Je to v súlade so stratégiou Chemikálie – stratégia udržateľnosti, oznámením Európskej komisie o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí a oznámením o farmaceutickej stratégii.

Voda je jedným z troch hlavných pilierov „akčného plánu nulového znečistenia“, ktorého cieľom je do roku 2050 dosiahnuť spoločnosť bez toxínov, pričom znečistenie sa zníži buď na nulu, alebo na úroveň, ktorá už nie je škodlivá pre prírodu a ľudí. To znamená nadväzujúce opatrenia, napríklad na úrovni čistiarní odpadových vôd, ale aj prvotné opatrenia tam, kde sa látky vyrábajú a používajú. Tento návrh na revíziu smernice o priemyselných emisiách je v súlade s právnymi predpismi EÚ o vode, najmä so smernicou 2000/60/ES (rámcová smernica o vode), a jej dvoma súvisiacimi smernicami, smernicou 2006/118/ES (o podzemných vodách) a smernicou 2008/105/ES, zmenenou smernicou 2013/39/ES o environmentálnych normách kvality v oblasti vodnej politiky.

Smernica o priemyselných emisiách zohrala dôležitú úlohu pri znižovaní emisií znečisťujúcich látok z priemyslu, najmä do ovzdušia, ale v obmedzenejšej miere prispela aj k obehovému hospodárstvu (efektívnemu využívaniu zdrojov) a k znižovaniu emisií znečisťujúcich látok do vody.

Európska zelená dohoda je európska stratégia rastu s cieľom zabezpečiť klimaticky neutrálne, čisté a obehové hospodárstvo do roku 2050, optimalizovať riadenie zdrojov a energetickú efektívnosť a minimalizovať znečistenie, pričom sa uznáva potreba hlboko transformačných politík v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Stratégia EÚ s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti z októbra 2020 a akčný plán nulového znečistenia prijatý v máji 2021 sú konkrétne zamerané na aspekty znečisťovania uvedené v Európskej zelenej dohode. V novej priemyselnej stratégii pre Európu sa zároveň zdôrazňuje potreba výskumu, inovácií a investícií do nových technológií s cieľom posilniť priemyselnú konkurencieschopnosť Európy a uľahčiť prechod priemyslu na skutočne udržateľné, ekologickejšie, efektívnejšie a digitálnejšie hospodárstvo. V aktualizovanej verzii tejto stratégie z mája 2021 sa ďalej zdôrazňuje potenciálna úloha transformačných technológií.

Rada a Európsky parlament,, uvítali revíziu smernice o priemyselných emisiách a vyjadrili svoje očakávania, že by sa mala orientovať na emisie znečisťujúcich látok do ovzdušia z priemyselných a poľnohospodárskych činností a prispieť k obehovému hospodárstvu, a to aj podporou opätovného využívania vody v priemysle,. V európskej panelovej diskusii občanov o zmene klímy a životnom prostredí, ktorá sa uskutočnila v rámci Konferencie o budúcnosti Európy, sa v tejto súvislosti prijali jasné odporúčania. Občania Únie počas diskusie vyjadrili jednoznačnú podporu EÚ pri riešení znečisťovania vody, pôdy a ovzdušia i znižovaní emisií metánu a zdôraznili zodpovednosť znečisťovateľov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Smernica ukladá členským štátom povinnosť dosiahnuť v nej vytýčené ciele a implementovať opatrenia v rámci ich vnútroštátnych hmotnoprávnych a procesnoprávnych systémov. Táto koncepcia dáva členským štátom pri vykonávaní opatrení EÚ väčšiu voľnosť než v prípade nariadenia, a to v tom zmysle, že členské štáty si môžu zvoliť tie prostriedky, ktoré sú podľa nich najvhodnejšie na vykonanie opatrení v smernici. To členským štátom umožňuje zabezpečiť, aby sa zmenené pravidlá začlenili do ich hmotnoprávneho a procesnoprávneho rámca na vykonávanie smernice o priemyselných emisiách EÚ, najmä regulovaním povolení pre zariadenia a opatreniami v oblasti presadzovania a sankciami.

Znečistenie z poľnohospodársko-priemyselných zariadení prekračuje štátne hranice a samotný členský štát nemôže dostatočne dosiahnuť kontrolu znečisťovania. Okrem toho je prevádzka priemyselných závodov úzko spätá s fungovaním jednotného trhu. Ak by neexistovala celoeurópska koncepcia stanovovania noriem environmentálneho správania, tie isté priemyselné odvetvia by v každom členskom štáte museli dodržiavať rozmanité predpisy o kontrole znečisťovania životného prostredia s rizikom vytvorenia nerovných podmienok, fragmentácie jednotného trhu a prekážok úsilia EÚ pokračovať v dosahovaní cieľa zmluvy, ktorým je dosiahnuť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a ľudského zdravia.

·Článok 2 písm. d) – presadzovanie stratégie nulového znečistenia, a to aj v súvislosti so škodlivými chemikáliami, s cieľom dosiahnuť prostredie bez toxínov vrátane ovzdušia, vody a pôdy. Jeho cieľom je takisto znížiť svetelné a hlukové znečistenie a chrániť zdravie a dobré životné podmienky ľudí, zvierat a ekosystémov pred rizikami a negatívnymi vplyvmi súvisiacimi so životným prostredím.

Po prvé, bola poskytnutá prvotná spätná väzba k zverejnenému úvodnému posúdeniu vplyvu prostredníctvom interaktívneho portálu Komisie „Vyjadrite svoj názor“ (154 odpovedí; konzultačné obdobie od 24. marca 2020 do 21. apríla 2020). Nasledovala spoločná verejná konzultácia o smernici o priemyselných emisiách a E-PRTR (online prieskum prostredníctvom interaktívneho portálu Komisie „Vyjadrite svoj názor“; 336 odpovedí; od 20. decembra 2020 do 23. marca 2021). Prieskum obsahoval 24 otázok, z ktorých štyri sa konkrétne týkali E-PRTR.

Usúdilo sa, že smernica o priemyselných emisiách poskytuje EÚ významnú pridanú hodnotu. Zabezpečuje konzistentnejšie požiadavky na znižovanie priemyselného znečistenia, a to aj prostredníctvom monitorovania a presadzovania, čím sa znižujú narušenia jednotného trhu. Neprítomnosť opatrení EÚ by viedla k menej náročným normám a menším prínosom pre zdravie a životné prostredie. Proces BREF jednotlivé členské štáty samotné nedokážu replikovať a čoraz častejšie ho využívajú krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ. Decentralizovaná koncepcia smernice o priemyselných emisiách je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality.

Všetky skupiny zainteresovaných strán považovali smernicu o priemyselných emisiách za relevantnú. Umožňuje reakcie na vznikajúce environmentálne problémy, a to aj napriek dĺžke procesu BREF. Hoci smernica o priemyselných emisiách veľmi neprispela k dekarbonizácii, názory na to, či je v tejto súvislosti relevantná, sa rozchádzajú.

Smernica o priemyselných emisiách bola vyhodnotená ako do značnej miery efektívna. Prínosy záverov o BAT výrazne prevyšujú náklady. Neboli zistené žiadne neprimerané alebo zbytočné administratívne náklady. Na konkurencieschopnosť EÚ má zmiešaný vplyv; žiadny dôkaz nepreukazuje, že by bol výrazný.

Smernica o priemyselných emisiách viedla k podstatnému zníženiu emisií znečisťujúcich látok do ovzdušia a v menšej miere do vody. Takisto viedla k zníženiu emisií do pôdy zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách. Jej vplyvy na efektívnosť využívania zdrojov, obehové hospodárstvo a inovácie sa hodnotia ťažšie; zdá sa, že v obmedzenom rozsahu mala pozitívny prínos. Ostatné aspekty, ako je prístup verejnosti k informáciám a prístup k spravodlivosti, sa o niečo zlepšili.

Rozšírenie zahrnutia chovov hospodárskych zvierat by viedlo k zníženiu emisií metánu a amoniaku so súvisiacimi prínosmi pre zdravie vo výške viac ako 5,5 miliardy EUR ročne. Rozšírené zahrnutie 10 % najväčších chovov dobytka, čo predstavuje 41 % emisií tohto odvetvia, povedie k ročnému zníženiu najmenej o 184 kt metánu a 59 kt amoniaku. Rozšírením zahrnutia chovov ošípaných a hydiny na najväčších 18 % chovov ošípaných a 15 % chovov hydiny, čo predstavuje 85 % a 91 % emisií odvetví, sa ročné emisie znížia najmenej o 135 kt metánu a 33 kt amoniaku z chovov ošípaných a 62 kt amoniaku z chovov hydiny. Takýto rozšírený rozsah zvýši mieru uplatňovania smernice o priemyselných emisiách z 18 % na 60 % emisií amoniaku pri chove hovädzieho dobytka, ošípaných a hydiny; a z 3 % na 43 % emisií metánu. Súvisiace náklady na dodržiavanie predpisov sa odhadujú na približne 265 miliónov EUR ročne.

– Inovácia: priekopníci majú slobodu testovať inovačné techniky v kombinácii so zriadením Inovačného centra pre priemyselnú transformáciu a emisie (INCITE) a plánmi transformácie prevádzkovateľov do roku 2030.

Existujú však rozdiely v spätnej väzbe od priemyselných a obchodných združení, ktoré boli neutrálnejšie (ale nie negatívne) pri uznávaní problémov týkajúcich sa efektívneho využívania zdrojov a menej toxickej výroby. Priemyselné a podnikateľské združenia boli neutrálnejšie aj pri uznaní potreby podpory dekarbonizácie, pričom zdôraznili potenciálne dodatočné náklady na podávanie správ a riziká prekrývania sa so systémom obchodovania s emisiami (ETS). Pokiaľ ide o obmedzený rozsah pôsobnosti smernice, priemyselné a podnikateľské združenia zaznamenali problémy s nákladmi a tvrdili, že existujúce vnútroštátne režimy a právne predpisy EÚ sú dostatočné na to, aby vyriešili väčšinu problémov, s ktorými sa stretávajú.

Ústredným záujmom pri revízii smernice o priemyselných emisiách je zabezpečiť, aby sa používal celý rozsah úrovní emisií súvisiacich s BAT. Budúci štandardizovaný súhrn povolení výrazne uľahčí zhromažďovanie hodnôt emisných limitov stanovených v povoleniach prostredníctvom automatizovaných IT nástrojov. Umožní to odvetvovú analýzu distribúcie emisných limitov v rámci rozsahov úrovní znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami na konci cyklov revízií povolení vyvolaných prijatím záverov o BAT a verejnosti sa tým objasnia informácie obsiahnuté v povoleniach.

Agentúra ECHA podporí Komisiu: (1) poskytovaním vstupov do výmeny informácií o BAT a vznikajúcich technikách vrátane identifikácie a výberu relevantných látok pre každé odvetvie, vývojom osvedčených postupov špecifických pre dané odvetvie na používanie najbezpečnejších látok na trhu a (2) poskytovaním nástrojov a usmernení pre prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách, aby ich mohli využiť pri príprave kapitoly o chemikáliách vo svojom systéme environmentálneho manažérstva. To si vyžaduje celkovo troch ďalších zamestnancov na plný úväzok.

Podľa článku 52 ods. 1 charty musí byť akékoľvek obmedzenie výkonu práv a slobôd uznaných v tejto charte stanovené zákonom a rešpektovať podstatu týchto práv a slobôd. Za predpokladu dodržiavania zásady proporcionality možno tieto práva a slobody obmedziť len vtedy, ak je to nevyhnutné a ak to skutočne zodpovedá cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, alebo ak je to potrebné na ochranu práv a slobôd iných.

Cieľom navrhovanej zmeny článku 1 je výslovne objasniť, že touto smernicou sa stanovujú pravidlá zamerané na prevenciu, alebo ak to nie je možné, na zníženie emisií do ovzdušia, vody a pôdy a predchádzanie vzniku odpadov s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia ako celku; v súlade s článkom 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Takéto explicitné objasnenie sa v prípade potreby pridáva aj do iných článkov.

Zmeny prílohy I obsahujú zahrnutie ťažby priemyselných a kovových nerastných surovín, teda činnosti s výrazným vplyvom na životné prostredie, do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Podobne, keďže viaceré činnosti v rámci hodnotového reťazca batérií sú už regulované touto smernicou, zaradenie aj veľkých zariadení vykonávajúcich výrobu batérií do rozsahu pôsobnosti tohto nástroja zabezpečí, že na všetky štádiá životného cyklu batérií sa vzťahujú požiadavky smernice, s cieľom dosiahnuť udržateľnejší rast tohto priemyselného odvetvia.

Za kapitolu VI a pred kapitolu VII sa vkladá nová kapitola VIa o „osobitných ustanoveniach pre chov hydiny, ošípaných a hovädzieho dobytka“ pozostávajúca z článkov 70a až 70i. S cieľom znížiť výrazné emisie znečisťujúcich látok do vzduchu a do vody spôsobené takým chovom, táto kapitola zahŕňa zníženie prahovej hodnoty, pri prekročení ktorej sa zariadenia na chov ošípaných a hydiny dostanú do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ, a zaradenie fariem na chov hovädzieho dobytka do tohto rozsahu pôsobnosti k zariadeniam na chov ošípaných a hydiny. Stanovené sú aj konkrétne postupy povoľovania vhodné pre dané odvetvie, s dôrazom na potrebu vyvážiť administratívne postupy povoľovania s požiadavkami na informovanie a účasť verejnosti a na dodržiavanie predpisov. V prevádzkových predpisoch pre chov hospodárskych zvierat sa zohľadní nielen charakter, druh, veľkosť a hustota, ale aj zložitosť týchto zariadení a rozsah vplyvov na životné prostredie, ktoré môžu mať, spolu s ekonomickými aspektmi. To umožní stanovenie primeraných požiadaviek pre rôzne poľnohospodárske postupy (intenzívne, extenzívne, ekologické) vrátane zohľadnenia osobitostí systémov chovu hovädzieho dobytka na pasienkoch, pri ktorých sa zvieratá chovajú len sezónne v interiérových zariadeniach, a zároveň to umožní minimalizáciu zaťaženia pre odvetvie a príslušné orgány.

Za článok 26 sa vkladá nová kapitola IIa o „podpore inovácií“ pozostávajúca z článkov 27 až 27d, ktorej cieľom je posilniť inovácie, uľahčiť testovanie a zavádzanie nových techník so zlepšeným environmentálnym správaním, ako aj vytvoriť centrum určené na podporu inovácií zhromažďovaním a analýzou informácií o inovatívnych technikách a na charakterizovanie stavu ich vývoja od výskumu po zavedenie. Centrum umožní vypracovať výhľadový prístup pre BAT a pomôže odvetviam určiť riešenia pre dekarbonizáciu a zníženie znečistenia. Časom sa z neho stane centrum posilňovania dynamiky inovácií pre transformujúci sa priemysel v rámci všetkých politík Európskej zelenej dohody. Od prevádzkovateľov sa bude vyžadovať, aby vypracovali plány transformácie do 30. júna 2030 ako súčasť svojich systémov environmentálneho manažérstva, alebo neskôr, v závislosti od príslušných činností podľa prílohy I, ako príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ týkajúcich sa čistého, obehového a klimaticky neutrálneho hospodárstva.

Cieľom zmeny článku 21 je objasnenie skutočnosti, že podmienky povolenia by mal preveriť a v prípade potreby aktualizovať príslušný orgán ak je to potrebné na dodržiavanie noriem kvality životného prostredia v danom zariadení.

Zavádza sa nový článok 15a, v ktorom sa Komisia splnomocňuje na stanovenie spoločných pravidiel na posudzovanie dodržiavania emisných limitov a validovanie nameraných úrovní emisií do vzduchu aj do vody na základe BAT pri zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje kapitola II. Tieto pravidlá na posudzovanie dodržiavania budú mať prednosť pred pravidlami stanovenými v kapitolách III a IV o posudzovaní dodržiavania emisných limitov uvedených v prílohách V a VI.

Navrhujú sa viaceré zlepšenia na sprísnenie pravidiel podľa článku 15. Po prvé, podmienky, za akých môže príslušný orgán pri stanovovaní emisných limitov týkajúcich sa uvoľňovania znečisťujúcich látok do vody v rámci povolenia podľa smernice o priemyselných emisiách zohľadňovať procesy následnej úpravy v čistiarni odpadových vôd, sa objasňujú s cieľom zabezpečiť, aby takéto uvoľňovanie neviedlo k zvýšenému zaťaženiu znečisťujúcimi látkami vo vodných recipientoch v porovnaní so situáciou, keď sa v zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách, uplatňuje BAT a keď spĺňa úrovne BAT-AEL pre priame uvoľnenie. Po druhé, BAT sa rôzne uplatňuje v jednotlivých členských štátoch, priemyselných odvetviach a dokonca aj v jednotlivých priemyselných zariadeniach, pričom 75 % až 85 % všetkých emisných limitov v povoleniach je stanovených na najmenej náročnej hranici rozsahov BAT-AEL, čoho výsledkom je nedostatočná úroveň znižovania emisií. Príslušné orgány by preto mali stanoviť emisné limity na najprísnejšej hranici rozsahu BAT-AEL, pričom výnimkou je prípad, ak prevádzkovateľ preukáže, že uplatňovanie BAT, ako je opísané v záveroch o BAT, umožňuje iba plnenie menej prísnych emisných limitov. Po tretie, s cieľom predchádzať emisiám znečisťujúcich látok alebo minimalizovať tieto emisie prostredníctvom zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o priemyselných emisiách, a vytvoriť rovnaké podmienky v rámci celej EÚ, je potrebné lepšie vymedziť podmienky, za akých môžu byť udelené výnimky z emisných limitov, v súlade so zásadami, ktoré sa majú stanoviť v prílohe k tejto smernici, a so štandardizovanou metodikou posudzovania nepomeru medzi nákladmi na uplatňovanie záverov o BAT a potenciálnym environmentálnym prínosom, čo by sa malo stanoviť prostredníctvom vykonávacieho aktu. Takéto výnimky by sa nemali udeľovať, ak môžu ohroziť dodržiavanie noriem kvality životného prostredia.

V článku 14 o podmienkach povolenia sa vykonalo niekoľko zmien s cieľom posilniť požiadavky spojené s povoleniami udelenými podľa tejto smernice, medzi ktoré patrí povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby sa pred udelením povolenia viedli riadne konzultácie so všetkými orgánmi, ktoré zabezpečujú súlad s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, a to aj s prípadnými normami kvality životného prostredia. Okrem toho je vhodné poukázať na zmenu prílohy II o znečisťujúcich látkach k nariadeniu (ES) č. 166/2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok. Pretože zoznam jednotlivých látok nie je úplný, príloha II k tejto smernici o zozname znečisťujúcich látok nie je zlučiteľná s požadovanou holistickou koncepciou a potrebou, aby príslušné orgány zohľadnili všetky relevantné znečisťujúce látky vrátane látok vzbudzujúcich obavy. Tento neúplný zoznam znečisťujúcich látok by sa preto mal vypustiť. Okrem toho je potrebné objasniť aj vzťah medzi touto smernicou a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu. Ak činnosť uvedená v bode 3.6 prílohy I k tejto smernici patrí aj do rozsahu pôsobnosti smernice 2006/21/ES, závery o BAT stanovené podľa článku 13 ods. 5 smernice o priemyselných emisiách budú mať na účely povolenia podľa smernice 2010/75 prednosť pred BAT uvedenými v článku 21 ods. 3 smernice 2006/21/ES.

(4)Chov ošípaných, hydiny a hovädzieho dobytka spôsobuje výrazné emisie znečisťujúcich látok do vzduchu a do vody. S cieľom znížiť takéto emisie znečisťujúcich látok vrátane emisií amoniaku, metánu, dusičnanov a skleníkových plynov, a tým zlepšiť kvalitu ovzdušia, vody a pôdy, je potrebné znížiť prahovú hodnotu, pri prekročení ktorej sa zariadenia na chov ošípaných a hydiny dostanú do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ, a zaradiť do toho rozsahu pôsobnosti aj chovy hovädzieho dobytka. V príslušných požiadavkách BAT sa zohľadňuje aj charakter, veľkosť, hustota a komplexnosť týchto zariadení vrátane osobitostí systémov chovu hovädzieho dobytka na pasienkoch, pri ktorých sa zvieratá chovajú v interiérových zariadeniach len sezónne, ako aj rozsah možných vplyvov na životné prostredie. Cieľom požiadaviek na proporcionalitu v rámci BAT je motivovať poľnohospodárov, aby zrealizovali potrebný prechod na poľnohospodárske postupy čoraz viac šetrné k životnému prostrediu.

(3)Ťažobný priemysel Únie je kľúčovým faktorom pri plnení cieľov Európskej zelenej dohody a priemyselnej stratégie EÚ vrátane jej aktualizácie. Suroviny majú strategický význam pre digitálnu a zelenú transformáciu, transformáciu energie, materiálov a obehového hospodárstva a posilnenie hospodárskej odolnosti EÚ. Aby sa plnili tieto ciele, je potrebné ďalej rozvíjať udržateľné domáce kapacity. Vyžaduje si to účinné, prispôsobené a harmonizované opatrenia na zabezpečenie zavádzania a používania najlepších dostupných techník, a teda uplatňovanie postupov, ktoré sú najefektívnejšie a zároveň majú najnižší možný vplyv na ľudské zdravie a životné prostredie. Mechanizmy riadenia v rámci smernice 2010/75/EÚ, ktoré úzko zapájajú odborníkov z priemyslu do vypracovania konsenzuálnych a prispôsobených environmentálnych požiadaviek, podporia udržateľný rast týchto činností v Únii. Vypracovanie a dostupnosť spoločne dohodnutých noriem vytvoria rovnaké podmienky v rámci celej Únie a zároveň sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Preto je vhodné zahrnúť tie činnosti do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ.

(2)V rámci Európskej zelenej dohody bola oznámená revízia opatrení Únie na riešenie znečisťovania z veľkých priemyselných zariadení vrátane preskúmania rozsahu pôsobností právnych predpisov v rámci odvetví a spôsob, ako dosiahnuť plný súlad s politikami v oblasti klímy, energie a obehového hospodárstva. Okrem toho, v akčnom pláne nulového znečistenia, akčnom pláne pre obehové hospodárstvo a v stratégii Z farmy na stôl sa vyžaduje zníženie emisií znečisťujúcich látok pri zdroji vrátane zdrojov, ktoré v súčasnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ. Riešenie znečistenia z určitých poľnohospodársko-priemyselných činností si preto vyžaduje ich zahrnutie do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.

(1)Európska zelená dohoda je stratégia Európy do roku 2050 na zabezpečenie klimaticky neutrálneho, čistého a obehového hospodárstva, optimalizácie manažmentu zdrojov, minimalizácie znečistenia, s uznaním potreby politík hĺbkovej transformácie. Únia má aj záväzky v súvislosti s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj a so svojimi cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja. V dokumente EÚ Chemikálie – stratégia udržateľnosti z októbra 2020 a v akčnom pláne nulového znečistenia prijatom v máji 2021 sa konkrétne riešia aspekty znečistenia figurujúce v Európskej zelenej dohode. Súbežne s tým Nová priemyselná stratégia pre Európu ďalej zdôrazňuje potenciálnu úlohu transformačných technológií. Medzi ďalšie obzvlášť dôležité politiky pre túto iniciatívu patrí balík „Fit for 55“, stratégia EÚ pre metán a glasgowský záväzok týkajúci sa metánu, stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, stratégia biodiverzity, stratégia Z farmy na stôl a iniciatíva pre udržateľné výrobky. Okrem toho, ako súčasť reakcie EÚ na vojnu medzi Ruskom a Ukrajinou v roku 2022 sa v rámci oznámenia REPowerEU navrhujú spoločné európske opatrenie na podporu diverzifikácie dodávok energie, urýchlenie prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov a zvýšenie energetickej efektívnosti.

Cieľom zmeny článku 1 smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov je umožniť prijatie záverov o BAT pre skládky podľa tejto smernice. Hoci skládky patria do rozsahu pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách, neexistujú žiadne závery o BAT pre skládky, keďže na túto činnosť sa vzťahuje smernica Rady 1999/31/ES, podľa ktorej sa v nej stanovené požiadavky považujú za BAT. Vzhľadom na technický rozvoj a inovácie od prijatia smernice Rady 1999/31/ES sú v súčasnosti k dispozícii účinnejšie techniky na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia. Prijatie záverov o BAT by umožnilo riešenie kľúčových záležitostí životného prostredia týkajúcich sa prevádzky skládok odpadov vrátane značných emisií metánu.

(24)Pri hodnotení smernice 2010/75/EÚ sa zistilo, že hoci by mala posilňovať transformáciu európskeho priemyslu, nie je dostatočne dynamická a nepodporuje dostatočne zavádzanie inovatívnych procesov a technológií. Preto je vhodné uľahčiť testovanie a zavádzanie nových techník so zlepšeným environmentálnym správaním, uľahčiť spoluprácu s výskumníkmi a odvetviami v rámci výskumných projektov financovaných z verejných zdrojov, pričom na tieto projekty sa vzťahujú podmienky plánované v príslušných európskych a vnútroštátnych nástrojoch financovania, ako aj vytvoriť centrum určené na podporu inovácií zhromažďovaním a analýzou informácií o inovatívnych technikách vrátane nových techník relevantných pre činnosti v rámci rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice a charakterizovať úroveň ich vývoja od výskumu po zavedenie (úroveň technologickej pripravenosti) a ich environmentálne správanie. Pôjde aj o výmenu informácií o koncipovaní, preskúmaní a aktualizácii referenčných dokumentov o BAT. Inovatívne techniky, ktoré má centrum získavať a analyzovať, by mali byť prinajmenšom na úrovni technológie predvedenej v príslušnom prostredí (príslušné priemyselné prostredie v prípade kľúčových podporných technológií) alebo systémového prototypu predvedeného v prevádzkovom prostredí (úroveň technologickej pripravenosti 6, 7).

(23)Cezhraničná spolupráca by sa mala realizovať pred udelením povolení v prípade, keď prevádzka zariadenia môže ovplyvniť viaceré členské štáty, a mala by zahŕňať predbežné informácie a konzultácie dotknutej verejnosti a príslušných orgánov v iných členských štátoch, ktoré môžu byť postihnuté.

(22)Ako bolo objasnené v judikatúre Súdneho dvora, členské štáty nemôžu obmedziť procesnú spôsobilosť na námietku voči rozhodnutiu subjektu verejného sektora na tých členov dotknutej verejnosti, ktorí sa podieľali na predchádzajúcom správnom konaní pri prijímaní daného rozhodnutia. Takisto sa v judikatúre Súdneho dvora objasnilo, že, účinný prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia a účinné opravné prostriedky si okrem iného vyžadujú, aby členovia dotknutej verejnosti mali právo požiadať súd alebo príslušný nezávislý a nestranný orgán o nariadenie dočasných opatrení, aby sa predišlo danému prípadu znečistenia, v prípade potreby aj prostredníctvom dočasného zrušenia sporného povolenia. Preto je potrebné uviesť, že procesná spôsobilosť by nemala byť podmienená úlohou, ktorú dotknutý člen verejnosti zohrával počas participatívnej fázy rozhodovacieho procesu podľa tejto smernice. Okrem toho, každý postup preskúmania by mal byť spravodlivý, nestranný a včasný, nesmie byť neúnosne nákladný, a musia sa ním zabezpečiť primerané a účinné mechanizmy nápravy vrátane prípadných súdnych príkazov ukladajúcich povinnosť zdržať sa určitého konania.

(21)Zmluvné strany Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na svojom siedmom zasadnutí schválili zistenia Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru vo veci ACCC/C/2014/121, podľa ktorých zavedenie právneho rámca, v ktorom sa nepočíta so žiadnou možnosťou účasti verejnosti na prehodnocovaniach a aktualizáciách podľa článku 21 ods. 3, 4 a 5 písm. b) a c) smernice 2010/75/EÚ znamená, že Európska únia nedodržiava článok 6 ods. 10 dohovoru. Tieto zistenia schválila Únia a jej členské štáty a na účely dosiahnutia plného súladu s Aarhuským dohovorom je potrebné uviesť, že dotknutá verejnosť by mala dostať včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa udeľovania povolení alebo aktualizácie ich podmienok stanovených príslušným orgánom, aj v prípadoch, keď sa podmienky povolenia prehodnocujú po uverejnení rozhodnutí o záveroch o BAT týkajúcich sa hlavnej činnosti zariadenia; keď vývoj najlepších dostupných techník umožní výrazné zníženie emisií; keď si bezpečnosť prevádzkovania vyžaduje použitie iných techník a ak je to potrebné na dodržanie novej alebo revidovanej normy kvality životného prostredia.

(20)Podmienky povolenia by mal pravidelne preskúmať a v prípade potreby aktualizovať príslušný orgán, aby sa zabezpečil súlad s relevantnými právnymi predpismi. Také preskúmanie alebo aktualizovanie by sa malo vykonať, aj ak je to potrebné na to, aby zariadenie dosiahlo súlad s normou kvality životného prostredia, a to aj v prípade novej alebo revidovanej normy kvality životného prostredia, alebo ak si stav prijímajúceho životného prostredia vyžaduje revíziu povolenia s cieľom dosiahnuť súlad s plánmi a programami vypracovanými podľa právnych predpisov Únie, ako sú napríklad plány vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES.

(19)Normy kvality životného prostredia sa vzťahujú na všetky požiadavky stanovené v právnych predpisoch Únie, napríklad právnych predpisoch týkajúcich sa vzduchu a vody, ktoré sa musia splniť v danom čase v rámci príslušného životného prostredia alebo jeho konkrétnej časti. Preto je vhodné objasniť, že pri udeľovaní povolenia pre zariadenie by príslušné orgány nemali stanoviť iba podmienky na zabezpečenie súladu prevádzky zariadenia so závermi o najlepších dostupných technikách, ale ak je to vhodné z hľadiska zníženia konkrétneho podielu zariadenia na znečisťovaní v danej oblasti, mali by do povolenia začleniť osobitné dodatočné podmienky, prísnejšie než sú podmienky uvedené v príslušných záveroch o BAT, aby sa zabezpečil súlad zariadenia s normami kvality životného prostredia. Také podmienky môže predstavovať stanovenie prísnejších emisných limitov, prípadne obmedzenie prevádzky alebo kapacity zariadenia.

(18)V hodnotení smernice 2010/75/EÚ sa dospelo k záveru, že je určitý nesúlad v prístupoch k posudzovaniu dodržiavania pravidiel pri zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje kapitola II uvedenej smernice. S cieľom dosiahnuť vysokú úroveň celkovej ochrany životného prostredia, zabezpečiť dôsledné vykonávanie právnych predpisov Únie a rovnaké podmienky v rámci celej Únie, súčasne s minimalizáciou administratívneho zaťaženia podnikov a subjektov verejného sektora, by Komisia mala stanoviť spoločné pravidlá na posudzovanie dodržiavania emisných limitov a hodnotenie úrovne emisií do vzduchu aj do vody na základe najlepších dostupných techník. Tieto pravidlá na posudzovanie dodržiavania limitov by mali mať prednosť pred pravidlami stanovenými v kapitolách III a IV o posudzovaní dodržiavania emisných limitov uvedených v prílohách V a VI k smernici 2010/75/EÚ.

(17)S cieľom predchádzať emisiám znečisťujúcich látok zo zariadení v rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ alebo tieto emisie minimalizovať a vytvoriť rovnaké podmienky v rámci celej Únie, mali by sa prostredníctvom všeobecných zásad lepšie vymedziť podmienky, za akých môžu byť udelené výnimky z emisných limitov, aby sa zabezpečilo harmonizovanejšie vykonávanie takých výnimiek v celej Únii. Okrem toho by sa výnimky z emisných limitov nemali udeľovať, ak môžu ohroziť dodržiavanie noriem kvality životného prostredia.

(16)Príspevok smernice 2010/75/EÚ k efektívnosti využívania zdrojov, energetickej efektívnosti a k obehovému hospodárstvu v Únii by sa mal zefektívniť, so zohľadnením zásady prvoradosti energetickej efektívnosti ako ústrednej zásady energetickej politiky Únie. Preto by v povoleniach mali byť podľa možnosti stanovené povinné limitné hodnoty environmentálneho správania týkajúce sa úrovne efektívnosti spotreby a využívania zdrojov vrátane využívania vody, energie a recyklovaných materiálov, na základe úrovní environmentálneho správania spojeného s najlepšími dostupnými technikami, ktoré sú stanovené v rozhodnutiach o záveroch o BAT.

(15)Zabezpečenie vysokej úrovne celkovej ochrany ľudského zdravia a životného prostredia si okrem iného vyžaduje stanovenie emisných limitov v povoleniach na takej úrovni, ktorá zabezpečí dodržiavanie platných úrovní znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami stanovenými v záveroch o BAT. Úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) sa zvyčajne vyjadrujú ako intervaly a nie ako jednotlivé hodnoty, aby sa zohľadnili rozdiely v rámci daného druhu zariadení, ktoré vedú k rozdielom v environmentálnom správaní dosahovanom pri uplatňovaní BAT. Napríklad, daná technika BAT neposkytne rovnakú výkonnosť v prípade rôznych zariadení, keďže niektoré BAT nemusia byť vhodné na použitie v určitých zariadeniach, alebo v prípade niektorých znečisťujúcich látok alebo zložiek životného prostredia môže byť kombinácia určitých BAT účinnejšia než iné. Dosiahnutie vysokej úrovne celkovej ochrany ľudského zdravia a životného prostredia ohrozuje prax stanovenia emisných limitov na najmenej prísnom konci rozsahu úrovne znečisťovania súvisiacej s najlepšími dostupnými technikami, bez zváženia potenciálu daného zariadenia na dosiahnutie nižšej úrovne emisií pri použití najlepších dostupných techník. Takáto prax odrádza priekopníkov v tejto oblasti od uplatňovania účinnejších techník a prekáža dosiahnutiu rovnakých podmienok na vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Od príslušných orgánov by sa preto malo vyžadovať, aby v povoleniach stanovovali najnižšie možné emisné limity, ktoré odrážajú výkonnosť BAT pre konkrétne zariadenia, so zohľadnením celej škály BAT-AEL a s cieľom dosiahnuť najlepšie možné environmentálne správanie daného zariadenia, pokiaľ prevádzkovateľ nepreukáže, že uplatnenie najlepších dostupných techník, ako je opísané v záveroch o BAT, umožňuje danému zariadeniu splniť iba menej prísne emisné limity.

(14)Potrebné je ďalej špecifikovať podmienky, za akých môže príslušný orgán pri stanovovaní emisných limitov týkajúcich sa uvoľňovania znečisťujúcich látok do vody v rámci povolenia udeleného podľa smernice 2010/75/EÚ zohľadňovať procesy následnej úpravy v čistiarni odpadových vôd, s cieľom zabezpečiť, aby takéto uvoľňovanie neviedlo k zvýšenému zaťaženiu znečisťujúcimi látkami vo vodných recipientoch v porovnaní so situáciou, keď sa v zariadení uplatňuje BAT a keď spĺňa úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami pre priame uvoľnenie.

(13)S ohľadom na priebežné zlepšovanie environmentálneho správania a bezpečnosti zariadení vrátane predchádzania vzniku odpadov, optimalizácie využívania zdrojov a opätovného používania vody, ako aj predchádzania rizikám spojeným s využívaním nebezpečných látok alebo znižovania týchto rizík, by prevádzkovateľ mal zaviesť a vykonávať systém environmentálneho manažérstva (ďalej len „EMS“) v súlade s príslušnými závermi o BAT a mal by ho sprístupniť verejnosti. Súčasťou EMS by malo byť aj riadenie rizík súvisiacich s používaním nebezpečných látok a analýza možnej náhrady nebezpečných látok bezpečnejšími alternatívami.

(12)Aby sa zabezpečila celková ochrana ľudského zdravia a životného prostredia, je potrebná synergia a koordinácia s ďalšími relevantnými environmentálnymi právnymi predpismi Únie, a to vo všetkých štádiách ich vykonávania. Preto by pred udelením povolenia podľa smernice 2010/75/EÚ mali prebehnúť náležité konzultácie so všetkými relevantnými príslušnými orgánmi, ktoré zabezpečia jej súlad s relevantnými environmentálnymi právnymi predpismi Únie.

(11)S cieľom uľahčiť výmenu informácií podporujúcich určovanie úrovní emisií a úrovní environmentálneho správania v súvislosti s najlepšími dostupnými technikami (BAT), pri zachovaní integrity dôverných obchodných informácií, by sa mali špecifikovať postupy manipulácie s informáciami kvalifikovanými ako dôverné obchodné informácie alebo citlivé obchodné informácie a ako informácie získané od odvetvia priemyslu v kontexte výmeny informácií organizovanej Komisiou na účely koncipovania, preskúmania alebo aktualizácie referenčných dokumentov o BAT. Malo by sa zabezpečiť, aby si osoby podieľajúce sa na výmene informácií nevymieňali informácie kvalifikované ako dôverné obchodné informácie alebo citlivé obchodné informácie so žiadnymi zástupcami podnikov alebo obchodných združení, ktoré majú ekonomické záujmy v oblasti daných priemyselných činností a na súvisiacich trhoch. Takouto výmenou informácií nie sú dotknuté práva hospodárskej súťaže Únie, predovšetkým článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

(8)Členské štáty by mali prijať aj opatrenia na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi, s cieľom podporovať, monitorovať a presadzovať plnenie povinností uložených fyzickým alebo právnickým osobám podľa smernice 2010/75/EÚ. Ako súčasť opatrení na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi by príslušné orgány mali byť schopné prerušiť prevádzku zariadenia v prípade pokračujúceho porušovania podmienok povolenia a neuplatnenia zistení v správe o kontrole, alebo v prípade rizika vytvárajúceho nebezpečenstvo pre ľudské zdravie alebo výrazný nepriaznivý vplyv na životné prostredie, a to s cieľom zastaviť toto nebezpečenstvo.

(5)V Únii pravdepodobne dôjde do roku 2040 k výraznému zvýšeniu počtu veľkých zariadení na výrobu batérií pre elektrické vozidlá, čím vzrastie podiel Únie na celosvetovej výrobe batérií. Zatiaľ čo viaceré činnosti v rámci hodnotového reťazca batérií sú už regulované smernicou 2010/75/EÚ a batérie ako výrobky sú regulované nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... * +, je stále potrebné zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice veľké zariadenia vyrábajúce batérie, zabezpečiť, aby sa na ne vzťahovali požiadavky stanovené v smernici 2010/75/EÚ, a tak prispieť k udržateľnejšiemu rastu výroby batérií. Zaradením veľkých zariadení vyrábajúcich batérie do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ sa holistickým spôsobom zlepší udržateľnosť batérií a minimalizuje sa ich vplyv na životné prostredie počas celého ich životného cyklu.

(25)Dosiahnutie cieľov Únie týkajúcich sa čistého, obehového a klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 si vyžaduje hlbokú transformáciu hospodárstva Únie. V súlade s ôsmym environmentálnym akčným programom by sa preto malo vyžadovať od prevádzkovateľov zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/75/EÚ, aby zahrnuli plány transformácie do svojich systémov environmentálneho manažérstva. Také plány transformácie takisto doplnia požiadavky vykazovania informácií o udržateľnosti podnikov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ poskytnutím prostriedkov na konkrétne uplatňovanie týchto požiadaviek na úrovni zariadenia. Prvou prioritou je transformácia energeticky náročných činností uvedených v prílohe I. Preto by prevádzkovatelia energeticky náročných zariadení mali vypracovať plány transformácie do 30. júna 2030. Od prevádzkovateľov zariadení vykonávajúcich ďalšie činnosti uvedené v prílohe I by sa malo vyžadovať, aby vypracovali plány transformácie ako súčasť prehodnotenia a aktualizácie povolenia po uverejnení rozhodnutí o záveroch o BAT po 1. januári 2030. Zatiaľ čo plány transformácie by mali zostať orientačnými dokumentmi, za prípravu ktorých sú zodpovední prevádzkovatelia, audítorská organizácia, s ktorou uzavreli zmluvu prevádzkovatelia ako súčasť svojich systémov environmentálneho manažérstva, by mala kontrolovať, či obsahujú minimum informácií, ktoré má Európska komisia stanoviť vo vykonávacom akte, a prevádzkovatelia by mali zverejniť plány transformácie.

(26)Väčšia zrozumiteľnosť je potrebná, pokiaľ ide o kritériá posudzovania, či vyčistené plyny alebo kvapaliny po splyňovaní a pyrolýze odpadu sú dostatočne očistené do takej miery, že už nie sú odpadom pred spaľovaním.

(27)Vzhľadom na vysoký počet zariadení na chov, ktoré by sa mali zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ, a na relatívnu jednoduchosť procesov a priebehu emisií v takých zariadeniach, je vhodné stanoviť konkrétne administratívne postupy na vydávanie povolení a na vykonávanie príslušných činností, ktoré sú prispôsobené odvetviu, bez toho, aby boli dotknuté požiadavky týkajúce sa informovania a účasti verejnosti, monitorovania a dodržiavania predpisov.

(28)Očakáva sa, že inovatívne techniky prichádzajúce na trh výraznejšie obmedzia emisie znečisťujúcich látok aj skleníkových plynov zo zariadení v rozsahu pôsobnosti smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ a 2003/87/ES. Aj keď to umožní budovanie ďalších synergií medzi týmito smernicami, môže to ovplyvniť ich pôsobenie, napríklad aj na trhu s uhlíkom. Smernica 2003/87/ES obsahuje v tejto súvislosti ustanovenie o preskúmaní účinnosti synergií so smernicou 2010/75/EÚ a požiadavku koordinovať povolenia súvisiace so životným prostredím a s klímou, aby sa zabezpečilo efektívne a rýchlejšie vykonávanie opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s cieľmi Únie v oblasti klímy a energie. Aby sa zohľadnila dynamika inovácií v tomto smere a preskúmanie uvedené v článku 8 smernice 2003/87/ES, Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o preskúmaní vykonávania smernice 2010/75/EÚ do roku 2028 a potom každých päť rokov.

(29)S cieľom zabezpečiť, aby smernica 2010/75/EÚ naďalej plnila svoje ciele zamerané na predchádzanie emisiám znečisťujúcich látok alebo ich znižovanie a aby sa dosiahla vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa mala udeliť Komisii na doplnenie danej smernice, s cieľom zaviesť prevádzkové predpisy obsahujúce požiadavky na činnosti súvisiace s chovom hydiny, ošípaných a hovädzieho dobytka a zmeniť prílohy I a Ia k uvedenej smernici doplnením poľnohospodársko-priemyselnej činnosti, aby sa zabezpečilo, že plní ciele predchádzať emisiám znečisťujúcich látok alebo ich znižovať a dosiahnuť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(30)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie smernice 2010/75/EÚ, vykonávacie právomoci by mali byť udelené Komisii, pokiaľ ide o zavedenie i) formátu, ktorý sa bude používať na súhrn povolenia; ii) štandardizovanej metodiky posudzovania nepomeru medzi nákladmi na uplatňovanie záverov o BAT a potenciálnym environmentálnym prínosom; iii) metódy merania na posudzovanie dodržiavania súladu s emisnými limitmi stanovenými v povolení, pokiaľ ide o emisie do vzduchu a do vody; iv) podrobných podmienok potrebných na vytvorenie a fungovanie inovačného centra pre priemyselnú transformáciu a emisie a v) formátu, ktorý sa bude používať na plány transformácie. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(31)S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie a presadzovanie povinností stanovených v smernici 2010/75/EÚ, je potrebné špecifikovať minimálny obsah účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. Rozdielne režimy sankcií, skutočnosť, že uložené sankcie sa v mnohých prípadoch považujú za príliš nízke, aby skutočne mali odrádzajúci účinok na nezákonné konanie, ako aj nejednotné vykonávanie v členských štátoch narúšajú rovnaké podmienky v oblasti priemyselných emisií v rámci Únie. Do úvahy by sa mala vziať smernica 2008/99/ES o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, v ktorej rozsahu pôsobnosti sa zistené porušovanie považuje za trestný čin.

(32)Ak dôjde k poškodeniu ľudského zdravia v dôsledku porušenia vnútroštátnych opatrení prijatých podľa smernice 2010/75/EÚ, členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa dotknutí jednotlivci mohli domáhať náhrady danej škody a aby ju mohli získať od príslušných fyzických alebo právnických osôb, prípadne od príslušných orgánov zodpovedných za predmetné porušenie. Také pravidlá náhrady škody prispievajú k dosahovaniu cieľov udržiavania, ochrany a zlepšovania kvality životného prostredia a ochrany zdravia ľudí, ako sa stanovuje v článku 191 ZFEÚ. Takisto podporujú právo na život, právo na nedotknuteľnosť osoby a právo na zdravotnú starostlivosť, ako sa stanovuje v článkoch 2, 3 a 35 Charty základných práv Európskej únie, a zároveň právo na účinný prostriedok nápravy, ako sa stanovuje v článku 47 Charty. Okrem toho smernica 2004/35/ES Európskeho parlamentu a Rady neudeľuje súkromným osobám právo na náhradu škody ako následok environmentálnej škody alebo bezprostrednej hrozby vzniku takejto škody.

(33)Je preto vhodné, aby sa v smernici 2010/75/EÚ riešilo právo na náhradu škody spôsobenej jednotlivcovi. S cieľom zabezpečiť, aby jednotlivci mohli brániť svoje práva v súvislosti s poškodením zdravia, ktoré vzniklo v dôsledku porušení smernice 2010/75/EÚ a zabezpečiť tak efektívnejšie presadzovanie tejto smernice, by oprávnenie zapojiť sa do konania mali mať mimovládne organizácie, ako členovia dotknutej verejnosti, podporujúce ochranu zdravia ľudí alebo životného prostredia vrátane tých, ktoré podporujú ochranu spotrebiteľov a spĺňajú akékoľvek požiadavky podľa vnútroštátneho práva, ak tak rozhodnú členské štáty buď v mene, alebo na podporu každej obete bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne procesné pravidlá týkajúce sa zastupovania a obhajoby na súdoch. Členské štáty majú zvyčajne procesnú autonómiu na zabezpečenie účinných prostriedkov nápravy proti porušovaniu právnych predpisov Únie pod podmienkou dodržania zásad ekvivalencie a efektivity. Zo skúseností však vyplýva, že hoci existujú presvedčivé epidemiologické dôkazy o negatívnom vplyve znečistenia životného prostredia na zdravie populácie, najmä v súvislosti s ovzduším, je pre obete porušení smernice 2010/75/EÚ náročné podľa procesných pravidiel týkajúcich sa dôkazného bremena, ktoré sa všeobecne uplatňujú v členských štátoch, preukázať príčinnú súvislosť medzi spôsobenou ujmou a porušením smernice. Výsledkom je, že vo väčšine prípadov pre obete porušení smernice 2010/75/EÚ neexistuje účinný spôsob, ako získať náhradu škody za ujmu spôsobenú takýmto porušením smernice. S cieľom posilniť práva jednotlivcov na náhradu škody za porušenie smernice 2010/75/EÚ a zároveň prispieť k efektívnejšiemu presadzovaniu jej požiadaviek v rámci Únie, je potrebné prispôsobiť dôkazné bremeno uplatniteľné na také situácie. Ak teda jednotlivec môže poskytnúť dostatočne presvedčivé dôkazy, na základe ktorých sa možno domnievať, že porušenie smernice 2010/75/EÚ je príčinou ujmy spôsobenej na zdraví jednotlivca alebo k nej významne prispelo, mal by túto domnienku vyvrátiť žalovaný, aby nebol braný na zodpovednosť.

(34)Vplyv smernice 2010/75/EÚ na procesnú autonómiu členských štátov by sa mal obmedziť na to, čo je nevyhnutné na zabezpečenie ňou sledovaných cieľov ochrany zdravia ľudí prostredníctvom bezpečného životného prostredia a nemal by ovplyvňovať iné vnútroštátne procesné pravidlá stanovujúce právo na požadovanie náhrady za porušenie danej smernice. Také vnútroštátne pravidlá by však nemali brániť účinnému fungovaniu mechanizmu na získanie náhrady, ako sa vyžaduje v smernici 2010/75/EÚ.

(35)Pri vykonávaní smernice 2010/75/EÚ sa preukázalo jej rozdielne uplatňovanie v členských štátoch, pokiaľ ide o zariadenia na výrobu keramických výrobkov pálením, keďže členské štáty sa na základe znenia vymedzenia tejto činnosti mohli rozhodnúť, či uplatnia obe kritériá, t. j. kritérium výrobnej kapacity a kritérium kapacity pece, alebo len jedno z nich. S cieľom zabezpečiť dôslednejšie vykonávanie danej smernice a zaistiť rovnaké podmienky v rámci Únie, by mali byť také zariadenia zahrnuté do rozsahu pôsobnosti danej smernice, ak sa splní ktorékoľvek z daných dvoch kritérií.

(36)Príslušný orgán by mal pri stanovovaní emisných limitov pre znečisťujúce látky zvážiť všetky látky vrátane látok vzbudzujúcich obavy, ktoré môžu byť vypúšťané z príslušného zariadenia a môžu mať významný vplyv na životné prostredie alebo zdravie ľudí. Pritom by sa mali zvážiť nebezpečné vlastnosti, množstvo a povaha emitovaných látok a ich potenciál znečistiť akékoľvek zložky životného prostredia. V prípade potreby sú referenčným bodom na výber látok, pre ktoré sa majú stanoviť emisné limity, závery o BAT, hoci príslušný orgán môže rozhodnúť o pridaní dodatočných látok. V súčasnosti sú jednotlivé znečisťujúce látky nevyčerpávajúcim spôsobom uvedené v prílohe II ku smernici 2010/75/EÚ, ktorá nie je zlučiteľná s holistickou koncepciou danej smernice a neodráža potrebu, aby príslušné orgány vzali do úvahy všetky relevantné znečisťujúce látky vrátane tých, ktoré vzbudzujú obavy. Neúplný zoznam znečisťujúcich látok by sa mal preto vypustiť. Namiesto neho by sa malo odkázať na zoznam znečisťujúcich látok v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 166/2006.

(37)Hoci skládky odpadov sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/75/EÚ, neexistujú v súvislosti s nimi žiadne závery o BAT, keďže táto činnosť patrí do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 1999/31/ES, pričom požiadavky v nej sa považujú za BAT. V dôsledku technického vývoja a inovácií, ktoré nastali od prijatia smernice 1999/31/ES, sú momentálne dostupné účinnejšie techniky na ochranu zdravia ľudí a životného prostredia. Na základe prijatia záverov o BAT podľa smernice 2010/75/EÚ by bolo možné riešiť kľúčové problémy v oblasti životného prostredia súvisiace s prevádzkovaním skládok odpadov, ako aj so značnými emisiami metánu. V smernici 1999/31/ES by sa teda podľa smernice 2010/75/EÚ malo umožniť prijatie záverov o BAT, pokiaľ ide o skládky odpadov.

(38)Smernice 2010/75/EÚ a 1999/31/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(39)Keďže ciele tejto smernice, a to zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zvýšiť kvalitu životného prostredia, nie je možné v uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu cezhraničnej povahy znečisťovania spôsobovaného priemyselnými činnosťami, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade s zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(40)V súlade so zásadou proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality, nevyhnutné a vhodné stanoviť pravidlá pre integrovanú prevenciu a kontrolu znečisťovania životného prostredia, ktoré má pôvod v priemyselných činnostiach. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie sledovaných cieľov.

(41)V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom sa členské štáty zaviazali v odôvodnených prípadoch pripojiť k svojim oznámeniam transpozičných opatrení jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2010/75/EÚ