SK Úradný vestník Európskej únie C 347/68

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prepravovateľných tlakových zariadeniach“

KOM(2009) 482 v konečnom znení – 2009/0131 (COD)

(2010/C 347/10)

Spravodajca: pán PEZZINI

Rada sa 29. septembra 2009 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prepravovateľných tlakových zariadeniach“

KOM(2009) 482 v konečnom znení – 2009/0131 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 460. plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2010 (schôdza z 17. februára) prijal 190 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Výbor oceňuje prácu, ktorú vykonala Komisia, aby prispôsobila európske právne predpisy o prepravovateľných tlakových zariadeniach medzinárodnému vývoju a najnovším ustanoveniam s cieľom posilniť vnútorný trh a zjednodušiť postupy.

1.2 Návrh Komisie je veľmi dôležitý, pretože umožňuje rozšíriť na vnútroštátnu prepravu pôsobnosť medzinárodných dohôd ADR, RID a ADN, ktoré už prijala smernica 2008/68/ES.

1.3 Okrem toho by schválenie tejto smernice umožnilo premeniť odporúčanie, ktoré vyjadrila Hospodárska komisia OSN pre Európu (UNECE) a Medzivládna organizácia pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF), na legislatívny akt pre členské štáty, čo by prinieslo jednoznačné výhody pre jednotný trh.

1.4 EHSV dôrazne odporúča, aby všetky postupy boli primárne zamerané na bezpečnosť prevádzkovateľov a občanov počas výroby, prepravy, predaja a recyklovania zariadení.

1.5 Výbor zdôrazňuje, že bezpečnostný faktor je kľúčovým prvkom obidvoch predpisov: tohto návrhu Komisie a vykonávacích ustanovení smernice 2008/68/ES.

1.6 EHSV zdôrazňuje nutnosť odborných školení, ktoré pracovníkom umožnia získať odbornosť a osvedčenie v oblasti rizikového manažmentu. Navrhuje jasne definovať zodpovednosť jednotlivých subjektov a stanoviť sankcie za porušenie bezpečnostných predpisov a náhradu, ktorú si prevádzkovatelia budú môcť uplatniť v rámci poistenia rizík.

1.7 Výbor zdôrazňuje, že Komisia urobila dobrú voľbu pri výbere koherentnej legislatívnej štruktúry návrhu, ktorý znamená:

— zoskupenie technických predpisov do jedného textu,

— transpozíciu legislatívnych opatrení na posilnenie jednotného trhu prostredníctvom lepšie definovanej úlohy notifikovaných orgánov,

— rozšírenie pôsobnosti predpisov EÚ na iné, nečlenské štáty,

— posilnenie kontroly nad trhom.

1.8 Podľa EHSV by niektoré články návrhu mohli byť lepšie rozpracované, aby sa zlepšila ich transpozícia do právnych predpisov členských štátov a aby sa vyhlo prípadnej rozdielnej interpretácii ich obsahu.

1.9 Výbor zastáva názor, že by sa mali prehĺbiť vzťahy s tretími krajinami, hlavne s krajinami, ktoré majú spoločné hranice s EÚ alebo jej „enklávami“, aby sa dosiahli dohody s krajinami, ktorých tlakové zariadenia sú prepravované po území EÚ, a to v záujme plnenia požiadaviek smernice.

1.10 EHSV je presvedčený o tom, že vydanie jasných predpisov o sledovateľnosti jednotlivých fáz montáže, údržby a kontroly prepravovateľných tlakových zariadení by mohlo pomôcť dosiahnuť vyššiu kultúru zodpovednosti zúčastnených subjektov a vniesť viacej jasnosti do prípadných sporov, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku škôd spôsobených prevádzkovateľom, osobám a na veciach. Notifikované orgány by mali byť aj v prípade nehody zodpovedné za prešetrenie a analýzu toho, čo sa stalo prevádzkovateľom alebo tretím osobám.

1.11 Výbor odporúča, aby boli na základe týchto dvoch nových predpisov vypracované nové usmernenia, ktoré by nahradili usmernenia vydané pre smernicu 1999/36/ES, ktorú treba zrušiť.

2. Súvislosti

2.1 EHSV je hlboko presvedčený aj o tom, že zvýšenie bezpečnosti prepravovateľných tlakových zariadení schválených na vnútroštátnu prepravu nebezpečného tovaru a zaistenie ich voľného pohybu v rámci Spoločenstva je veľmi dôležité pre úplne dobudovanie jednotného európskeho trhu, pre ochranu priemyslu, medzinárodného obchodu, spotrebiteľov, životného prostredia a občanov vôbec.

2.2 Výbor plne súhlasí s tým, že je potrebné:

— posúdiť zhodu nových prepravovateľných tlakových nádob a certifikovať ich,

— vykonávať pravidelné kontroly revízie zhody,

— pravidelne kontrolovať existujúce prepravovateľné tlakové zariadenia,

— aby notifikované orgány na zariadenia umiestnili označenie zhody ako dôkaz o certifikácii,

— posilniť systémy dohľadu nad trhom, ako to EHSV zdôraznil vo svojom stanovisku (1) k novému legislatívnemu rámcu, ktorý je stanovený v nariadení (ES) č. 765/2008 a rozhodnutí č. 768/2008/ES.

2.3 OSN pravidelne vypracúva konkrétne (nie síce právne záväzné) odporúčania týkajúce sa noriem ISO, ktoré sú uvedené v tzv. oranžovej knihe, čím sa zabezpečuje medzinárodné uznávanie dobrovoľných noriem ISO v odvetví, aby sa zohľadnil technický vývoj, nové materiály a požiadavky prepravy s cieľom zabezpečiť ochranu osôb, majetku a životného prostredia.

2.4 Výbor odborníkov OSN sa nedávno rozhodol v osobitnej kapitole poukázať na mnohé normy ISO, čím sa označenia OSN stávajú právne záväzné.

2.5 Hospodárska komisia pre Európu Organizácie Spojených národov (UNECE) vyjadrila svoj postoj vzhľadom na:

— európsku dohodu o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečného tovaru (ďalej len „ADR“) (2),

— nariadenie o medzinárodnej železničnej preprave nebezpečného tovaru (RID) (3), ktoré bolo začlenené do smerníc 94/55/ES, 96/49/ES,

— európsku dohodu o medzinárodnej vnútrozemskej vodnej preprave nebezpečného tovaru (ADN) (4).

2.6 V súvislosti s týmito dohodami UNECE 18. augusta 2009 iniciovala 16. revíziu odporúčaní o preprave nebezpečného tovaru.

2.7 Tato revízia obsahuje:

— klasifikáciu a definíciu jednotlivých tried,

— zoznam základných druhov nebezpečného tovaru,

— všeobecné požiadavky, pokiaľ ide o obal,

— skúšobné postupy,

— označovanie značkami, štítkami, nálepkami, testovanie a schvaľovanie obalov a mobilných zásobníkov,

— postupy zasielania.

2.8 Od tejto revízie sa očakáva zjednodušenie prepravy, manipulácie a kontroly, menej formalít a vôbec zníženie počtu prekážok, ktoré bránia medzinárodnej preprave tovaru, ktorý je zaradený medzi „nebezpečné“ druhy tovaru. Nesmie to však byť na úkor bezpečnostných systémov a predpisov v prospech prevádzkovateľov a občanov.

2.9 Európsky parlament a Rada prijali 24. septembra 2008 smernicu 2008/68/ES o vnútrozemskej preprave nebezpečného tovaru, ku ktorej EHSV zaujal pozitívny postoj (5). Táto smernica nahradila smernice 94/55/ES, 96/49/ES, 96/35/ES a 2000/18/ES (6).

2.10 Smernicou 2008/68/ES bolo prijaté rozhodnutie zjednodušiť legislatívny rámec prostredníctvom „Zhrnutím troch spôsobov vnútrozemskej prepravy do jednotného právneho predpisu a vložením odkazov na medzinárodné dohovory a dohody o preprave nebezpečného tovaru len do prílohy k smernici“ (5).

2.11 Na úrovni EÚ rieši túto problematiku okrem smernice 2008/68/ES, ktorá bola zohľadnená v dohodách ADR, RID a ADN (7), aj smernica 1999/36/ES v oblasti prepravovateľných tlakových zariadení, o ktorej sa mal výbor už možnosť vyjadriť (8), a predpis v rámci „nového prístupu“, ktorý bol niekoľkokrát zmenený a doplnený (9), aby bol v súlade s technickým pokrokom.

2.12 Požiadavky na normalizovanie v oblasti prepravovateľných tlakových nádob sú dosť dôležité, a preto normalizovanie, ktoré podporuje a dopĺňa právne predpisy, sa stalo nevyhnutným pre zabezpečenie politiky kvality a bezpečnosti. Zohľadniť treba aj príslušenstvo podľa dohôd ADR, RID, ADN.

2.13 Komisia zverejnila 9. septembra 2005 správu členských štátov o uplatňovaní smernice 99/36/ES (10), z ktorej vyplýva, že „väčšina členských štátov nepovoľuje, aby schválené orgány vykonávali posúdenie zhody na uvedenie nových prepravných tlakových zariadení na domáci trh“(nevyužitie možnosti, ktorú poskytuje článok 4). Treba poukázať na to, že využívanie schválených orgánov je fakultatívne, kým využívanie notifikovaných orgánov je povinné.

2.14 Na druhej strane však samotná Komisia odložila dátum vykonania smernice 1999/36/ES o tlakových sudoch, zväzkoch tlakových fliaš a cisternách na 1. júla 2005, pretože sa nazdávala, že neexistujú žiadne podrobné technické predpisy, ani postačujúce odkazy na európske normy v prílohách smernice 94/55/ES (cestná preprava nebezpečných látok) a smernice 96/49/ES (zbližovanie právnych predpisov členských štátov o železničnej preprave nebezpečných látok) v súlade so stanoviskom výboru pre prepravu nebezpečného tovaru (11).

2.15 Uplatňovanie smernice 1999/36/ES vyvolalo veľké rozpaky podnikateľov, orgánov poverených kontrolou zhody výrobkov, používateľov, profesijných orgánov a normalizačných výborov poverených spísaním základných požiadaviek.

2.16 EHSV znovu zdôrazňuje to, čo už k danej téme povedal, a síce, že len ťažko možno očakávať zavedenie čo najlepších bezpečnostných podmienok pre prepravu nebezpečného tovaru, pokiaľ sa neprijmú jednotné právne predpisy, ktoré pokryjú všetky typy vnútrozemskej prepravy (cestnú, železničnú a vodnú) (12), a to v súlade s medzinárodnými predpismi.

3. Návrh Komisie

3.1 Návrh smernice, ktorý by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor, by mal zodpovedať štyrom hlavným cieľom:

— zrušiť smernicu 1999/36/ES a smernice 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS o tlakových nádobách,

— čo možno najviac zjednodušiť tieto predpisy, racionalizovať ich a harmonizovať s aktuálne platnými medzinárodnými predpismi,

— zmenou nariadenia (ES) č. 765/2008 a rozhodnutia č. 768/2008/ES aktualizovať predpisy v oblasti predaja výrobkov na vnútornom trhu tak, aby bol zabezpečený voľný pohyb a používanie prepravovateľných tlakových zariadení,

— odstrániť rozpor medzi predpismi o prepravovateľných tlakových zariadeniach (smernica 1999/36/ES) a medzinárodnými predpismi o preprave nebezpečného tovaru zjednodušením existujúcich ustanovení týkajúcich sa hlavne postupov posudzovania zhody.

3.2 Povinnosti rôznych hospodárskych subjektov, subjektov zodpovedných za dennú údržbu prepravovateľných tlakových zariadení, zahrňujúcich ich vlastníkov a prevádzkovateľov by mali byť v návrhu Komisie jasne vymedzené v záujme bezpečnosti prepravy a voľného pohybu prepravovateľných tlakových zariadení.

3.3 Návrh stanovuje požiadavky a zodpovednosť pre orgány zodpovedné za posudzovanie, notifikáciu a monitorovanie notifikovaných orgánov a kontrolných orgánov a zároveň stanovuje vzájomné uznávanie notifikovaných orgánov.

3.4 Komisia si vyhradzuje právo prispôsobiť prílohy vedeckému a technologickému pokroku v súlade s regulačným postupom s kontrolou komitologického systému (13).

4. Všeobecné poznámky

Výbor súhlasí s cieľmi návrhu pokiaľ ide o bezpečnosť, povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľov, ako aj orgánov verejnej správy, o jasne definované postupy a kontroly, podmienky uvádzania na trh, dodávanie a používanie prepravovateľných tlakových zariadení v rámci spoločného rámca uvádzanie výrobkov na trh, ktorý bol definovaný v rozhodnutí č. 768/2008/ES, a systému dohľadu nad trhom, ktorý bol definovaný v nariadení (ES) č. 765/2008.

4.1.1 Výbor zastáva názor, že prevádzkovatelia zohrávajú zásadnú úlohu vo všetkých postupoch týkajúcich sa prepravovateľných tlakových zariadení (žiadosť o nové posúdenie zhody, výroba, preprava, technická údržba, recyklácia) a dúfa, že vo vykonávacích predpisoch k tejto smernici budú zohľadnené všetky tieto chúlostivé aspekty. Mali by sa vykonávať pravidelné a vhodné školenia zamestnancov zamerané na prezieravý rizikový manažment. Vhodné by bolo aj poistenie proti rizikám pre zainteresované subjekty.

4.2 EHSV už dôrazne upozornil na to, že „že voľný pohyb tovaru je jedným z najdôležitejších motorov konkurencieschopnosti a hospodárskeho a sociálneho rozvoja európskeho vnútorného trhu a že spresnenie a modernizácia podmienok uvádzania bezpečných kvalitných produktov na trh zohrávajú pre spotrebiteľov, podniky a občanov Únie centrálnu rolu. (14)“

4.3 Výbor pokladá za vhodné, aby nový právny predpis bol prepojený s medzinárodnými predpismi, a teda umožňoval, aby doň boli začlenené odkazy na príslušné medzinárodné dohovory a zmluvy. Tým by sa učinilo zadosť aj deklarovanej vôli zjednodušiť technické predpisy a ustanovenia. (15)

4.4 Výbor berie na vedomie „rozsiahle konzultácie s členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami“, ktoré uskutočnila Komisia, privítal by však, keby v súvislosti s novým návrhom smernice bolo bývalo vykonané hodnotenie vplyvu už aj vzhľadom na zložitosť povinných predpisov a technických špecifikácií.

4.5 Pochybnosti vyvoláva aj možnosť, že táto smernica by sa nemala uplatňovať na prepravovateľné tlakové zariadenia, ktoré sa používajú výlučne na prepravu nebezpečného tovaru medzi územím Spoločenstva a územím tretích krajín. Výbor sa okrem toho domnieva, že by sa mali prehĺbiť vzťahy s tretími krajinami, hlavne s krajinami, ktoré majú spoločné hranice s EÚ alebo jej „enklávami“.

4.6 EHSV sa domnieva, že je nevyhnutne potrebné vydať jasné predpisy o sledovateľnosti prepravovateľných tlakových zariadení, ktoré by uľahčili určiť zodpovednosť. Nedávna tragická udalosť na železničnej stanici v meste Viareggio, kde došlo k výbuchu cisterny, jasne ukázala hranice možností určenia zodpovednosti.

4.7 EHSV si tiež kladie otázku, prečo nie sú stanovené sankcie pre prípad porušenia povinností vyplývajúcich z tejto smernice najmä v oblasti bezpečnosti. Predovšetkým vzhľadom na potrebu zaručenia bezpečnosti prevádzkovateľov a občanov.

4.8 V súvislosti s uplatňovaním regulačného postupu s kontrolou (komitologického postupu) EHSV už zdôraznil, že „postupy výboru musia byť čo najviac transparentné a pochopiteľné pre európskych občanov a najmä pre tých, ktorých sa príslušné právne predpisy priamo týkajú“ a pripomenul, že „je potrebné v plnom rozsahu uplatniť článok 8A Lisabonskej zmluvy, podľa ktorého musia byť rozhodnutia prijímané čo najbližšie k občanom a musí byť zaručené, aby občania a občianska spoločnosť mali plný prístup k informáciám (16)“.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 V súvislosti s článkom 2 ods.14 EHSV navrhuje, aby návrh lepšie vysvetlil, že rozlíšenie medzi „odplatne alebo bezodplatne“ sa vzťahuje na osobitné prípady, ktoré nepatria do pôsobnosti notifikovaných orgánov.

5.2 EHSV sa domnieva, že v článku 6 ods. 6 by bolo vhodné uviesť, komu bude treba odovzdať dokumentáciu v období, kým uplynie stanovených dvadsať rokov, v prípade, že dovozca prestane vykonávať činnosť. Keďže s touto možnosťou sa počíta v bode 1.8.7.1.6. prílohy k smernici 2008/68/ES, bolo by vhodné, aby v návrhu smernice bol na ňu uvedený odkaz.

5.3 EHSV sa nazdáva, že v článku 18 ods. 5 je popri ochrane dôverných informácií potrebné zverejniť opatrenia, aby sa predišlo chybám alebo opomenutiam.

5.4 Výbor sa nazdáva, že v článku 29 by bolo vhodné spresniť povinnosti, záväzky a zodpovednosti, ktoré musia na seba vziať notifikované orgány, aby boli zaručené jednotné a prísne postupy v tak citlivej oblasti, akou sú prepravovateľné tlakové zariadenia.

5.5 EHSV zastáva názor, že by bolo vhodné v smernici jasnejšie uviesť, kto je v členských štátoch zodpovedný za posúdenie účinnosti a zastaranosti zariadení a strojov, aby sa predišlo predovšetkým prípadným poraneniam osôb. Už to je síce uvedené v smernici 2008/68/ES, bolo by však vhodné jasne to uviesť aj v tomto návrhu.

5.6 EHSV zdôrazňuje, že okrem „tlakových“ zariadení existujú zariadenia, ktoré sa stávajú „tlakovým“ v dôsledku určitých činností. Bolo by dobré, keby sa nezabudlo ani na tieto zariadenia. Rovnako by boli potrebné bezpečnostné predpisy pre strednodobé (pozri smernicu 2008/68/ES) a dlhodobé uskladnenie.

5.7 Podľa výboru by bolo potrebné stanoviť spôsoby urovnania prípadných sporov (súdnou cestou, arbitrážou alebo inak), ku ktorým by mohlo dôjsť medzi vlastníkmi, zástupcami a prevádzkovateľmi.

5.8 EHSV nakoniec odporúča vypracovať spoločné usmernenia na vysvetlenie tak nového návrhu, ako aj smernice 2008/68/ES, ako tomu bolo v prípade smernice 1999/36/ES, ktorá sa má zrušiť.

V Bruseli 17. februára 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 1.

(2) Uzavretá 30. septembra 1957 v Ženeve. K 31. marcu 2009 ratifikovalo zmluvu ADR 45 štátov: Albánsko, Nemecko, Andorra, Azerbajdžan, Bulharsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko Dánsko, Španielsko, Estónsko, Macedónsko, Ruská federácia, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Taliansko, Kazachstan, Lotyšsko, Lichtenštajnsko, Litva, Luxembursko, Malta, Maroko, Moldava, Čierna hora, Nórsko, Holandsko, Poľsko, Portugalsko, Česká republika, Rumunsko, Veľká Británia, Srbsko, Slovensko, Slovinsko, Švédsko, Švajčiarsko, Tunisko, Ukrajina.

(3) Nariadenie RID je súčasťou prílohy c dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave nebezpečného tovaru (COTIF), ktorý bol prijatý vo Vilniuse 3. júna 1999.

(4) Európska dohoda uzavretá 26. mája 2000 v Ženeve bola neskôr zmenená a doplnená.

(5) Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 44.

(6) Smernica 2000/18/ES (Ú. v. ES L 118, 19.5.2000, s. 41-43)

(7) Pozri poznámku 2, 3, 4.

(8) EHSV vyjadril svoje stanovisko v tejto veci 10. júla 1997 (Ú. v. ES C 296, 29.9.1997, s. 6).

(9) Smernicou 2001/2/ES Komisie zo 4. januára 2001 (Ú. v. ES L 5, 10.1.2001, s. 4) a smernicou 2002/50/ES Komisie zo 6. júna 2002 (Ú. v. ES L 149, 7.6.2002, s. 28).

(10) KOM(2005) 415 v konečnom znení z 9. septembra 2005.

(11) Rozhodnutie Komisie 2003/525/ES (Ú. v. EÚ L 183, 22.7.2003, s. 45).

(12) Pozri poznámku pod čiarou 7.

(13) Rozhodnutie 1999/468/ES (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23)

(14) Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 1.

(15) Treba pripomenúť, že USA neakceptujú tlakové fľaše s označení UN, ale len fľaše, ktoré sú homologované ich vlastným orgánom DOT.

(16) Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 35.