SK Úradný vestník Európskej únie C 100/121

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov; Návrh nariadenia Rady o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenou a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008 a Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)“

KOM(2008) 306 v konečnom znení – 2008/0103 + 0104 + 0105 (CNS)

2009/C 100/21

Rada Európskej únie sa rozhodla 18. júna 2008 podľa článkov 36 a 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov;

Návrh nariadenia Rady o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenou a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008;

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. októbra 2008. Spravodajcom bol pán van Oorschot a pomocnými spravodajcami pán Kallio a pán Wilms.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 448. plenárnom zasadnutí 21., 22. a 23. októbra 2008 (schôdza z 23. októbra) prijal 117 hlasmi za, pričom 28 členovia hlasovali proti a 18 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. Európska komisia zverejnila 20. mája 2008 návrhy na zefektívnenie Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorých cieľom je zabezpečiť čo najlepšie fungovanie tejto politiky v rozšírenej Európskej únii a v meniacom sa medzinárodnom kontexte. Tento postup sa nazýva vyhodnotenie stavu SPP, alebo tiež „kontrola zdravotného stavu“.

1.2. EHSV sa domnieva, že v diskusii týkajúcej sa tohto vyhodnotenia stavu treba viac zohľadniť rôznorodé úlohy pred ktorými SPP stojí (napr. Európsky model poľnohospodárstva, bezpečnosť potravín ako hlavný bod). EHSV preto zdôrazňuje, že z krátkodobého aj dlhodobejšieho hľadiska je potrebná primeraná poľnohospodárska politika na úrovni EÚ, ktorá by disponovala dostatočnými prostriedkami. To si pravdepodobne vyžiada aspoň rovnaké financovanie ako doteraz. Je potrebné vysvetliť verejnosti nutnosť tejto politiky a cieľ jednotlivých opatrení, aby sa predišlo neustálej diskusii o financovaní.

1.3. EHSV pripomína svoje predchádzajúce stanovisko o budúcnosti SPP, v ktorom uviedol, že poľnohospodári stoja pred ťažkým prechodným obdobím. EHSV si preto myslí, že hlavnou úlohou vyhodnotenia stavu SPP by malo byť uľahčiť a zjednodušiť jej zavádzanie, ako aj odpovedať na nové výzvy na trhu a v spoločnosti a zároveň prihliadať na mnohostranné úlohy poľnohospodárstva.

1.4. EHSV sa domnieva, že bude aj naďalej potrebné financovať široké spektrum prác, ktoré vykonávajú poľnohospodári a ktoré nie sú odmeňované v rámci trhového princípu. Zároveň sa však domnieva, že bude čoraz ťažšie odôvodniť platby na základe historických údajov o výrobe. Členské štáty by preto mali mať možnosť prispôsobiť svoje platby tak, aby smerovali k paušálnejším platbám. Tento návrh by sa mal rozsiahlejšie vopred prediskutovať v rámci úvah o SPP po roku 2013. Členské krajiny by mali mať možnosť rozhodnúť o primeranom prechodnom období a zabrániť tak tomu, aby sa poľnohospodárske podniky ocitli v ťažkostiach. Pravidlá krížového plnenia musia byť zjednodušené a je potrebné zabrániť zdvojovaniu kontrol.

1.5. EHSV súhlasí s oddelením platieb, ktoré by malo poľnohospodárom poskytnúť „slobodu pestovania a chovu“. Od členských štátov by sa však nemalo povinne žiadať oddelenie platieb, aby mohli chrániť citlivé odvetvia alebo regióny, pokiaľ tým nedôjde k narušeniu trhu. EHSV podporuje tiež ciele „článku 68“, hoci ani tento článok nie je všeliekom na všetky problémy. V niektorých prípadoch je potrebná väčšia pružnosť. Členské štáty by mali podrobne preskúmať dôsledky takéhoto prerozdelenia platieb poľnohospodárom ešte pred tým, ako začnú toto opatrenie uplatňovať.

1.6. EHSV sa domnieva, že v prvom rade by sa bolo treba zaoberať inými možnosťami prispôsobenia súčasnej intervenčnej schéme, než je vyhlasovanie verejných súťaží. EHSV tiež vyzýva, aby boli pripravené nové nástroje, pomocou ktorých by sa dala vytvoriť udržateľná bezpečnostná sieť. Okrem toho EHSV navrhuje zachovať vyňatie pôdy z produkcie a upraviť stanovené percento v súlade so situáciou na trhu.

1.7. EHSV však žiada podrobnejšie posúdenie budúceho možného vývoja na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, ako aj jeho dôsledkov, skôr než sa prijme konečné rozhodnutie, že v roku 2015 sa ukončia kvóty na mlieko. EHSV vyzýva Komisiu, aby oveľa presnejšie opísala zamýšľané opatrenia na zachovanie výroby mlieka v zraniteľných oblastiach, vysvetlila, aké finančné dôsledky tieto opatrenia budú mať a ako ich chce financovať. Kým sa takáto stratégia nevypracuje, EHSV nebude môcť súhlasiť s plánovaným zvýšením kvót. EHSV sa zasadzuje za vytvorenie štruktúry európskeho mliekarenského odvetvia s cieľom prispôsobiť ponuku dopytu a udržať mieru odmeňovania výrobcov a počet chovateľov na celom európskom území. Vytvorenie takejto siete by umožnilo nastoliť novú rovnováhu v pomere síl medzi priemyslom, výrobcami, distribútormi, ba aj spotrebiteľmi.

1.8. EHSV uznáva nové potenciálne problémy, ktoré uvádza Komisia, a to najmä pokiaľ ide o zmeny klímy, vodné hospodárstvo, energiu z obnoviteľných zdrojov a zachovanie biodiverzity a ktoré si jednoznačne vyžadujú vyčlenenie dodatočných prostriedkov pre druhý pilier. Riešenie týchto otázok môže byť financované jedine moduláciou, pretože ostatné finančné prostriedky boli vyčlenené až do roku 2013 na iné účely a nové dodatočné zdroje financií sú nepravdepodobné.

2. Úvod

2.1. Európska komisia zverejnila 20. mája 2008 návrh nariadenia Rady o zmenách v Spoločnej poľnohospodárskej politike (KOM(2008) 306/4). Hlavnými cieľmi tzv. „kontroly zdravotného stavu“ je posúdiť implementáciu reformy SPP z roku 2003 a zaviesť úpravy procesu reformy, ktoré sa považujú za nutné pre ďalšie zjednodušenie politiky a ktoré jej umožnia využiť nové príležitosti na trhu a pripravia ju na nové výzvy na trhu a v spoločnosti.

2.2. Okrem vyhodnotenia stavu reformy je takisto potrebné diskutovať o vývoji SPP po roku 2013, aby sme zvládli nové výzvy, ktorým musíme čeliť v poľnohospodárstve, spoločnosti a poľnohospodárskom hodnotovom reťazci.

3. Zmeniť potravinovú situáciu vo svete

3.1. Tridsať rokov mali reálne ceny pre farmárov klesajúci trend. V roku 2007 došlo k náhlemu prudkému nárastu cien niektorých poľnohospodárskych produktov. Významnými faktormi, ktoré tento nárast spôsobili, boli zvýšený dopyt na svetovom trhu, veľmi nízke zásoby a slabá úroda v dôsledku poveternostných podmienok. To malo výrazný vplyv aj na farmárov, ktorí chovajú dobytok a museli sa vyrovnať s vysokými cenami krmiva. Ceny poľnohospodárskych produktov však už zase klesajú. Od jesene roku 2007 do apríla 2008 poklesla cena mlieka o približne 30 % a cena pšenice asi o 20 % (1). Vzhľadom na túto skutočnosť a na zvyšovanie nákladov sa očakáva, že príjmy poľnohospodárov zaoberajúcich sa pestovaním poklesnú v roku 2008 o 16 až 24 %. Vyjadrené v reálnych číslach, ceny poľnohospodárskych komodít ešte stále nedosiahli úroveň, ktorá bola zaznamenaná počas ropnej krízy v rokoch 1973 a 1979 (2).

3.2. Zo skúseností posledných mesiacov jasne vyplýva, že sme vstúpili do éry nestálych cien poľnohospodárskych produktov, čo neprospieva ani spotrebiteľom, ktorí sa musia vyrovnávať so zdražovaním poľnohospodárskych výrobkov, a ani poľnohospodárom a iným zainteresovaným stranám potravinového reťazca, ktorí musia neustále sledovať svoje investície. Ak chceme zachovať cieľ potravinovej bezpečnosti, tento stav treba mať vždy na pamäti pri úvahách o budúcej poľnohospodárskej politike.

3.3. Vzhľadom na to, že dopyt po potravinách na svetovom trhu neustále rastie, sa očakáva, že ceny pre spotrebiteľov nepoklesnú v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte na pôvodnú úroveň, očakáva sa však väčšia nestálosť výrobných cien.

3.4. Vplyv vyšších cien komodít na spotrebiteľské ceny je obmedzený v dôsledku znižovania podielu poľnohospodárskych surovín na nákladoch na výrobu potravín v pomere k nákladom na energiu a pracovnú silu. Napríklad cena pšenice predstavuje len 4 % nákladov na výrobu jedného bochníka chleba (3). Okrem toho je aj podiel výdavkov domácností na potraviny nízky (približne 14 % v EÚ-27). EHSV považuje za potrebné v záujme poľnohospodárov a spotrebiteľov zracionalizovať potravinový reťazec (4).

3.5. Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) musí zlepšiť svoje fungovanie, aby bola schopná riadiť zásobovanie potravinami, keďže odkedy je oblasť poľnohospodárstva zaradená do právomoci Svetovej obchodnej organizácie, rozdiely v poľnohospodárstve sa prehĺbili. Treba zmeniť spôsob uvažovania. Na základe reflexie najreprezentatívnejších organizácií národného poľnohospodárstva, a nie tých, ktoré sú najbohatšie, by poľnohospodárstvo malo mať možnosť vytvoriť si vlastný systém na svetovej úrovni.

3.6 EHSV si myslí, že pri vyhodnocovaní stavu SPP by sa mali brať do úvahy aj tieto zmeny v celosvetovej situácii v zásobovaní potravinami. Preto by aj poľnohospodári mali mať možnosť naďalej plniť svoje mnohostranné úlohy v rámci Európskeho modelu poľnohospodárstva.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor pripomína svoje prvé stanovisko (5) na tému „Kontrola stavu a budúcnosť spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013“. V tomto stanovisku EHSV poznamenáva, že poľnohospodárske a potravinárske podniky sa nachádzajú v zložitom prechodnom období. Ochota reagovať na nové trhové podmienky podnikateľským spôsobom je veľká, za predpokladu, že budú splnené sľuby dané počas reforiem a že bude existovať dostatočná právna a plánovacia istota. EHSV si myslí, že hlavnou úlohou kontroly stavu reformy by malo byť zistiť, v ktorých oblastiach je potrebné prispôsobiť jestvujúce právne predpisy, čo umožní

— zjednodušiť a uľahčiť uskutočňovanie reformy, a

— odstrániť prekážky, ktoré bránia cielenému uplatňovaniu dohodnutých reformných opatrení.

Okrem už spomínaných oblastí uznáva EHSV aj skutočnosť, že EÚ čelí novým potenciálnym problémom, pri riešení ktorých môžu zohrať dôležitú úlohu práve poľnohospodári. Situácia na trhu s potravinami si vyžaduje nové riešenia.

Kľúčovými slovami tohto vyhodnotenia stavu by však mala byť stabilita prostredníctvom organizácie trhu, zjednodušenia a prispôsobenia.

4.2. Rovnako dôležité je, aby opatrenia prijaté v rámci vyhodnotenia stavu SPP zdôraznili potrebu ďalšieho rozvoja európskeho modelu poľnohospodárstva a umožnili poľnohospodárom plniť ich mnohostranné úlohy:

— dodržiavať celosvetovo najprísnejšie normy bezpečnosti a akosti potravín, ochrany životného prostredia a normy pre dobré životné podmienky zvierat,

— starať sa o krajinu a zachovávať prírodu, a

— významne prispievať k zamestnanosti, udržiavať poľnohospodársku výrobu a životaschopnosť vidieka vo všetkých regiónoch EÚ,

— zabrániť vyľudňovaniu vidieckych oblastí a opúšťaniu ornej pôdy.

EHSV sa domnieva, že návrh Komisie predstavuje značnú zmenu v porovnaní so súčasnou situáciou. Je potrebné podrobnejšie sa zaoberať týmito zmenami.

5. Opatrenia v rámci kontroly stavu SPP

5.1. Režim jednotných platieb (Single Payment Scheme – SPS)

5.1.1. Európska komisia navrhla povoliť členským štátom, aby si upravili model SPS tak, že postupne prejdú k paušálnejším sadzbám platieb podľa jednotlivých nárokov s cieľom zabezpečiť vyššiu účinnosť a efektívnosť SPS. Návrhy súčasne obsahujú mnoho zjednodušujúcich opatrení, pokiaľ ide o implementáciu SPS.

5.1.2. V Európe neustále narastajú obavy týkajúce sa trvalej udržateľnosti. Pri zohľadňovaní neobchodných otázok v medzinárodných dohodách nenastal dostatočný pokrok, hoci práve to je potrebné, pokiaľ chceme rešpektovať želania občanov. Okrem toho sa neustále oslabuje ochrana hraníc EÚ. Na základe týchto skutočností sa EHSV nazdáva, že pre zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva a pre poľnohospodárov bude vzhľadom na ich príjmy aj po roku 2013 dôležité, aby mohli prostredníctvom systémov priamych platieb pokryť náklady spojené s trvalo udržateľnou výrobou, ktoré nebude pokrývať trh. To musí aj naďalej zostať jasnou úlohou SPP.

5.1.3. EHSV sa domnieva, že budú aj naďalej potrebné kompenzačné platby na financovanie širokého spektra prác, ktoré vykonávajú poľnohospodári a ktoré nie sú odmeňované v rámci trhového princípu. Zároveň však bude čoraz ťažšie odôvodniť výšky platieb na základe historických údajov o výrobe. Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, by mali mať možnosť upraviť rozdelenie svojich národných maximálnych hodnôt smerom k paušálnejšej sadzbe počas obdobia rokov 2009 – 2013, alebo s tým v roku 2013 aspoň začať. Kým tak členské štáty urobia, mali by pozorne preskúmať, aké to bude mať následky na príjmy poľnohospodárskych podnikov, prispôsobivosť poľnohospodárov a ich potrebu dlhodobej plánovacej istoty. Zároveň by členské štáty mali v prípade využitia tejto možnosti mať právo stanoviť primerané prechodné obdobie, aby tak nevznikali problémy poľnohospodárskym podnikom, ktoré investovali za iných podmienok.

5.1.4. SAPS, ktorá sa uplatňuje vo väčšine nových členských krajín, si nevyžaduje zložitú správu, avšak môže sa stať, že v prípade podpory intenzívneho pestovania a chovu (ovocie a zelenina, živočíšna výroba, tabak a pod.) bude príliš zjednodušená v porovnaní so sektorov pestovania obilnín. Zo strednodobého hľadiska by preto malo byť nájdené vyvážené riešenie napríklad v rámci SPS, a to využitím iných existujúcich nástrojov a nových nástrojov, ktoré by sa mali vytvoriť v celej EÚ.

5.1.5. Platby by mali byť poskytnuté na všetky pozemky v nových členských štátoch, ktoré v čase podania žiadosti zodpovedajú dobrým poľnohospodárskych a ekologickým podmienkam.

5.2. Krížové plnenie

5.2.1. Európska komisia chce zjednodušiť a zlepšiť zameranie krížového plnenia. Komisia preto navrhuje zrušiť niektoré požiadavky, ktoré nespadajú priamo do zodpovednosti poľnohospodárov, a navrhuje zaviesť nové požiadavky týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu.

5.2.2. EHSV podporuje, aby prostredníctvom krížového plnenia zostalo zachované prepojenie medzi systémom jednotnej platby a rešpektovaním noriem EÚ súvisiacich s poľnohospodárskou činnosťou. EHSV víta návrh Komisie na zefektívnenie krížového plnenia. Jednoznačne je tiež potrebné zjednodušiť krížové plnenie, najmä sprehľadnením pravidiel, zavedením pravidla „de minimis“ a zmenšením počtu rozličných inšpekcií, ktoré sa vykonávajú v jednotlivých poľnohospodárskych podnikoch. Takisto by sa nemali vyskytovať zdvojené kontroly, ako napríklad audity v rámci systémov zabezpečovania akosti.

5.2.3. Poľnohospodárstvo je významnou oblasťou, ktorá vytvára množstvo pracovných miest v celej EÚ. Je potrebné vyvinúť úsilie na zníženie počtu nehôd v poľnohospodárstve a na podporu vyššej kvalifikácie pracovníkov. EHSV si preto myslí, že niektoré konkrétne otázky bezpečnosti pri práci v poľnohospodárskom podniku, napríklad pokyny pre obsluhovanie strojových zariadení, dodržiavanie hygieny a primerané skladovanie nebezpečných látok, majú veľký význam a musia sa riadiť platnou legislatívou v sociálnej oblasti v danom členskom štáte a mali by byť zahrnuté do záberu krížového plnenia. EHSV odporúča rozšíriť možnosti sociálneho fondu EÚ v oblasti bezpečnosti pri práci a kvalifikácie, čo by mohlo byť stimulom pre poľnohospodárov.

5.2.4. V súlade so zámerom dosiahnuť vyššiu účinnosť krížového plnenia a jeho lepšiu viazanosť na poľnohospodárske aktivity sa EHSV domnieva, že základné požiadavky pokiaľ ide o riadenie uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh nespadajú do zodpovednosti poľnohospodárskych podnikov a preto by mali byť zrušené.

5.2.5. EHSV žiada, aby bola vypracovaná štúdia dosahu uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu skôr, než budú tieto požiadavky rozšírené o nové prvky. Táto štúdia by mala zahŕňať aj vplyvy na poľnohospodárov a administratívnu záťaž. EHSV si myslí, že ekologický prínos spojený s vyňatím pôdy z produkcie, nárazníkovými pruhmi a niektorými prvkami krajiny by sa mal udržiavať, a to aj napriek úsiliu o zrušenie povinného vyňatia pôdy z produkcie. Pokiaľ sa má tento prínos dosiahnuť prostredníctvom dobrovoľných opatrení v rámci rozvoja vidieka, musia existovať príslušné podnety, ktoré momentálne ale neexistujú. Tieto opatrenia by mali byť zodpovedajúco odmeňované.

5.2.6. Pokiaľ ide o nové členské štáty, mal by sa uplatňovať osobitný prístup. Systém krížového plnenia by sa mal zavádzať postupne so zreteľom na to, že systém priamych platieb sa tiež uplatňuje postupne. Členské štáty by mali uplatňovať krížové plnenie v plnom rozsahu až vtedy, keď dosiahnu 100 % úroveň jednotnej platby na plochu (Single Area Payment Scheme – SAPS).

5.3. Čiastočne viazaná pomoc

5.3.1. Európska komisia sa domnieva, že oddelenie pomoci umožnilo poľnohospodárom lepšie odpovedať na signály trhu udržateľnejším spôsobom. V čase, keď bola prijatá reforma SPP v roku 2003, bolo rozhodnuté, že si členské štáty budú môcť ponechať v niektorých sektoroch určitý stupeň viazanej podpory. Komisia zdôrazňuje, že používanie dvoch rôznych systémov neprispelo k zjednodušeniu. Komisia navrhuje umožniť členským štátom zachovať oddelené prémie len za dojčiace kravy a za ovčie a kozie mäso.

5.3.2. EHSV sa k ďalšiemu oddeľovaniu pomoci v členských krajinách, ktoré zachovávajú viazanú pomoc stavia skepticky. To by malo umožniť orientovať sa viac na trh. EHSV si je vedomý, že v niektorých prípadoch by zrušenie viazanosti mohlo spôsobiť, že by zanikli určité druhy výroby alebo výroba v určitých regiónoch, čo by malo závažný vplyv na životné prostredie, vidiecke hospodárstvo a zamestnanosť. Článok 68 by sa mal využívať na riešenie takýchto problémov. Oddeľovanie pomoci by nemalo byť pre členské štáty povinné. Zostávajúca viazaná pomoc by však nemala viesť k narušeniu trhu medzi členskými krajinami.

5.4. Osobitná podpora

5.4.1. Európska komisia navrhuje rozšíriť (súčasný) článok 69 tak, aby sa dal využívať na niekoľko účelov, vrátane otázok vyrovnávania zvláštnych nevýhod pre poľnohospodárov v určitých regiónoch a doplnenia nárokov v oblastiach, kde sa uplatňujú reštrukturalizačné programy. Členské krajiny, ktoré uplatňujú SPS môžu v súčasnosti až 10 % z ročnej národnej úrovne pomoci vynakladať na opatrenia na ochranu životného prostredia alebo na zlepšenie kvality a marketingu poľnohospodárskych výrobkov.

5.4.2. Komisia si myslí, že zmeny v tradičných trhových nástrojoch a prechod na priamu podporu výrobcov urýchlili diskusiu o rôznych spôsoboch riadenia rizík, vrátane rizík spojených s cenou a výrobou, ktoré sú považované za dva hlavné faktory ovplyvňujúce príjmy. Komisia navrhuje, aby členské štáty mohli využiť článok 68 na poistné na plodiny a vzájomné fondy pre choroby zvierat a rastlín.

5.4.3. EHSV podporuje tiež ciele uvedené v článku 68, hoci ani tento článok nie je všeliekom na všetky problémy, ktoré sa môžu vyskytnúť. EHSV môže súhlasiť so zvýšenou flexibilitou používania článku 68 pod podmienkou, že akékoľvek dodatočné finančné prostriedky sa použijú na zlepšenie postavenia poľnohospodárov. Domnieva sa, že vo veľmi výnimočných prípadoch by v niektorých členských krajinách mohol byť limit financovania vyšší než súčasné celkové maximum 10 % národnej úrovne. EHSV podporuje návrhy týkajúce sa poistného na plodiny a vzájomných fondov pre choroby zvierat a rastlín, ktorých cieľom by mala byť ochrana spotrebiteľov i poľnohospodárov. Tieto opatrenia by nemali narúšať existujúce schémy poistenia ani opatrenia Spoločenstva (článok 44 a veterinárny fond). Vzhľadom na to, že prevencia chorôb má obrovský význam pre celú spoločnosť, EHSV navrhuje, aby tieto fondy boli spolufinancované členskými krajinami tak, ako to navrhuje Komisia.

5.4.4. EHSV sa domnieva, že používanie článku 68 môže viesť k významnému prerozdeleniu platieb poľnohospodárom. Okrem toho sa EHSV obáva, že článok 68 nie je dostatočným nástrojom na to, aby mohol slúžiť vo všetkých prípadoch. Členské štáty by preto mali podrobne preskúmať vplyv, ktorý bude mať možné uplatňovanie článku 68 na poľnohospodárov. EHSV sa nazdáva, že položky, ktoré boli predtým vyčlenené na rozpočet v oblasti poľnohospodárstva by mali zostať v poľnohospodárskom sektore a mohli by sa využiť na financovanie článku 68.

5.4.5. Mal by byť preskúmaný aj vplyv, ktorý by mali na príjmy poľnohospodárskych podnikov modulácia a článok 68, keby sa uplatňovali spoločne. Pokiaľ by sa zaviedli návrhy Komisie, mohlo by to znamenať pokles priamych platieb o minimálne 10 % + 13 % = 23 %. EHSV sa preto domnieva, že je potrebné dôkladne preskúmať dôsledky návrhov.

5.5. Platobné obmedzenia

5.5.1. Európska komisia zistila skutočnosť, že zavedenie jednotnej platby viac zviditeľnilo prerozdeľovanie platieb. Vysokú administratívnu záťaž však predstavuje veľký počet poľnohospodárov, ktorí dostávajú nízke platby. Komisia preto navrhuje členským krajinám, aby ako minimálne požiadavky uplatňovali platbu aspoň 250 EUR alebo minimálnu plochu 1 hektára, prípadne obe podmienky. Okrem toho navrhuje Komisia postupnú moduláciu. Rovnako navrhuje, aby nové členské štáty mohli začať s moduláciou od roku 2012.

5.5.2. EHSV v podstate akceptuje návrh Komisie stanoviť minimálne požiadavky, pokiaľ ide o platby, aby sa znížili administratívne náklady a súčasne ponechať členským krajinám možnosť výberu pokiaľ ide o uplatňovanie týchto minimálnych požiadaviek.

5.5.3. EHSV sa domnieva, že pokiaľ ide o postupnú moduláciu, je v hre otázka, či sa od podnikov EÚ, ktoré dostávajú ročne viac ako 100 000 EUR vo forme priamych platieb, bude požadovať vyššia miera modulácie. Keďže veľkí príjemcovia vo všeobecnosti profitujú z úspor z rozsahu, primeraný nárast je opodstatnený, pretože podniky môžu používať nové opatrenia druhého piliera a tým pádom znovu získavať peniaze zo SPP.

5.6. Trhy

5.6.1. Komisia nastoľuje otázku, ako sa môže vytvoriť účinný intervenčný mechanizmus, ktorý by fungoval ako bezpečnostná sieť bez toho, aby sa spoliehal na subvencovaný vývoz. Komisia navrhuje zjednodušiť ustanovenia o verejnej intervencii prostredníctvom rozšírenia systému verejných súťaží. Komisia navrhuje zrušiť intervencie pre tvrdú pšenicu, ryžu a bravčové mäso.

5.6.2. EHSV sa domnieva, že oslabenie mechanizmov usmerňovania vnútorného trhu a ochrany hraníc, ktoré bolo dôsledkom reforiem SPP a obchodných rokovaní od roku 1992, vystavilo EÚ v oveľa väčšej miere výkyvom na svetovom trhu. Zároveň sa zväčšujú výkyvy na svetovom trhu a teda aj riziká: výsledkom klimatických zmien sú ešte extrémnejšie celosvetové výkyvy v úrodách a cestovanie po celom svete zvyšuje nebezpečenstvo šírenia nákaz. Poľnohospodári musia čeliť všetkým týmto výzvam. Za týchto podmienok by zrušenie všetkých regulačných mechanizmov mohlo byť nebezpečné v prípade, že nastane obdobie slabšej ponuky a zvýšeného dopytu

5.6.3. EHSV si myslí, že jedným z najdôležitejších cieľov SPP a osobitne prvého piliera bude zabezpečiť dostatočné množstvo bezpečných a rozmanitých potravín pre 500 miliónov spotrebiteľov. Na dosiahnutie týchto cieľov sú však potrebné primerané nástroje. Napriek tomu, že systém verejných súťaží môže zlepšiť orientáciu na trh, znižuje bezpečnostnú sieť pre poľnohospodárov a môže vytvárať na trhu neistotu. EHSV preto navrhuje, aby boli najskôr preskúmané iné možnosti prispôsobenia súčasnej intervenčnej schéme, napr. kratšie intervenčné obdobie. Vzhľadom na potrebu potravinovej bezpečnosti pre európskych občanov a spravodlivého príjmu pre poľnohospodárov vyzýva EHSV, aby boli pripravené nové nástroje, pomocou ktorých by sa dala vytvoriť udržateľná bezpečnostná sieť.

5.6.4. EHSV odporúča Komisii vytvoriť európske siete riadenia trhu, ktoré by umožnili v stabilnom rámci upravovať ponuku a dopyt a pomohli by vzájomne prepojiť výrobcov na celom európskom území, aby sa tak čo najlepšie naplnili očakávania spoločnosti. Tým by v pomere síl na trhu vznikla nová rovnováha, ktorá by umožnila lepšie napĺňať požiadavky spotrebiteľov. Komisia by mala dohliadnuť na toto nové usporiadanie.

5.7. Vyňatie pôdy z produkcie (set-aside)

5.7.1. Komisia navrhuje nulové vyňatie pôdy z produkcie ako nástroj na kontrolu ponuky založený na trhovom výhľade. Členské štáty majú k dispozícii nástroje na to, aby zabezpečili zachovanie environmentálnych výhod.

5.7.2. Vyňatie pôdy z produkcie je nástroj riadenia ponuky, ktorý môže byť užitočný a pružný. EHSV sa domnieva, že aj napriek súčasným priaznivým cenám na svetovom trhu sa situácia na trhu môže kedykoľvek opäť zhoršiť. EHSV sa preto nazdáva, že by bolo logické zachovať mechanizmus vyňatia pôdy z produkcie (6) a upravovať percentuálny podiel vyňatej pôdy s ohľadom na perspektívy trhu.

5.7.3. EHSV si myslí, že ekologický prínos spojený s vyňatím pôdy z produkcie sa musí zachovať, lebo len tak sa podarí dosiahnuť, aby bolo poľnohospodárstvo viac akceptované. Prostredníctvom dobrovoľného vyňatia v rámci rozvoja vidieka sa tento cieľ môže dosiahnuť len vtedy, ak budú dostupné primerané podnety, ktoré v minulosti neboli zabezpečené.

5.8. Kvóty na mliečne výrobky

5.8.1. Kvóty na mlieko a mliečne výrobky boli zavedené v roku 1984 ako reakcia na nadvýrobu. Komisia zastáva názor, že okolnosti, ktoré viedli k ich zavedeniu sa zmenili. Vzhľadom na rastúci dopyt po mlieku a mliečnych výrobkoch navrhuje Komisia zvýšenie kvóty na mlieko o 1 % ročne počas nasledujúcich piatich rokov. Navrhnuté zvýšenie kvót má pomôcť pripraviť sa na hladké ukončenie systému kvót, ktorý vyprší v roku 2015. Európska komisia vykonala analýzu sociálnych dôsledkov zmien systému kvót na mlieko. Ukončenie systému kvót povedie k reštrukturalizácii sektora výroby mlieka, kde sa dá očakávať, že najmä malí výrobcovia budú vystavení dravej konkurencii, čo bude mať pravdepodobne negatívny vplyv na niektoré regióny.

5.8.2. Keďže kvóty podľa súčasného stavu právnych predpisov vypršia v roku 2015, EHSV vyzýva Komisiu, aby vykonala analýzu, a to podrobnejšiu než doteraz, toho, ako je možné predvídať situáciu a dosiahnuť regionálnu rovnováhu na udržateľnom trhu po roku 2015. Mlieko je základnou, zdravou potravinou a okrem toho poľnohospodári zaoberajúci sa chovom dobytka na mlieko zohrávajú v hospodárstve vidieckych oblastí významnú rolu. Konkrétne bude dôležité zaviesť opatrenia, ktoré pomôžu poľnohospodárom zlepšiť ich konkurenčné postavenie.

5.8.3. Výroba mlieka a mliečnych výrobkov je veľmi dôležitým odvetvím v zraniteľných oblastiach EÚ. EHSV preto tiež vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia – vrátane finančných ustanovení – na zachovanie výroby mlieka a vitálneho vidieckeho hospodárstva v týchto oblastiach. EHSV sa domnieva, že Komisia vo svojich predostretých návrhoch nepredložila žiadnu použiteľnú koncepciu. Článok 68 bude postačujúcim nástrojom len v niektorých oblastiach a nebude schopný pokryť očakávané dodatočné náklady v dôsledku plánovaných krokov.

5.8.4. Vzhľadom na to, že neexistuje žiadna skutočná koncepcia postupu prispôsobenia, EHSV sa v súčasnej situácii vyslovuje proti upravovaniu kvót. Kvóty by mali byť prispôsobené dopytu na trhu, a nemali by sa určovať náhodným spôsobom. So zreteľom na obdobie po roku 2015 je nevyhnutné vytvoriť štruktúru európskeho mliekarenského odvetvia, v ktorej by sa výroba mohla prispôsobovať spotrebe, a znovu nastoliť rovnováhu v pomere síl v rámci špecifických odvetví. Takto by bolo možné udržať produkciu mlieka v najzraniteľnejších oblastiach.

5.9. Iné režimy podpory

5.9.1. Komisia navrhuje okamžité oddelenie pomoci pre sektory bielkovinových plodín, konope, tvrdej pšenice a orechov. V prípade ryže, zemiakového škrobu, suchého krmiva a ľanu navrhuje oddelenie pomoci s dvojročným prechodným obdobím.

5.9.2. Bez viazanosti by táto výroba mohla zaniknúť, čo by mohlo mať negatívny dosah na hospodárstvo príslušných regiónov, životné prostredie a zásobovanie EÚ. EHSV si preto myslí, že treba pozorne zvážiť možnosť presunutia týchto platieb do systému jednotnej platby na poľnohospodársky podnik (Single Farm Payment – SFP) od prípadu k prípadu, a pokiaľ je to potrebné, malo by sa pokračovať v poskytovaní viazanej pomoci s cieľom zabrániť výraznému zníženiu výroby v zraniteľných oblastiach. Tieto oblasti potrebujú primerané prechodné obdobie a sprievodné opatrenia na to, aby si vytvorili nové možnosti na trhu.

5.9.3. Prémia na pestovanie energetických plodín je administratívne ťažkopádna a vzhľadom na ciele, ktoré Rada stanovila pre začleňovanie biopalív, na úrovni výroby už nie sú potrebné stimuly. Prostriedky, ktoré sa prestanú používať na prémiu na pestovanie energetických plodín by sa mali použiť na posilnenie postavenia poľnohospodárov.

5.10. Klimatické zmeny

5.10.1. Komisia považuje otázky klimatických zmien a energie za najdôležitejšie úlohy. V marci 2007 sa vedúci predstavitelia EÚ rozhodli znížiť emisie CO2 aspoň o 20 % do roku 2020 a o 30 % v prípade, ak sa dohodnú celkové ciele. Komisia sa domnieva, že poľnohospodárstvo môže výrazne prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov.

5.10.2. EHSV sa domnieva, že poľnohospodárstvo EÚ prispelo viac než mnohé iné odvetvia k obmedzeniu emisií skleníkových plynov a v tomto trende musí pokračovať (7). Poľnohospodárstvo je takisto jedným z odvetví, ktoré sú najviac vystavené účinkom klimatických zmien.

5.10.3. Je stále naliehavejšie, aby sme lepšie chápali dôsledky klimatických zmien v poľnohospodárstve a prioritou je preto výskum. Tento druh výskumu sa financuje v rámci 7. rámcového programu EÚ pre výskum, ale musí tu dôjsť k jeho zrýchleniu a posilneniu.

5.10.4. Okrem toho je tiež dôležité zvýšiť stimuly pre poľnohospodárov na zvládanie klimatických zmien a na využívanie klimaticky neutrálnych výrobných sústav. V tejto súvislosti EHSV podporuje orientačný zoznam druhov činností uvedený v plánoch na rozvoj vidieka a zameraných na klimatické zmeny.

5.11. Vodné hospodárstvo

5.11.1. Ciele EÚ v súvislosti s politikou hospodárenia s vodou sú stanovené v rámcovej smernici o vode. Komisia sa domnieva, že poľnohospodárstvo zohráva kľúčovú úlohu vo vodnom hospodárstve.

5.11.2. Jeden z pálčivých problémov sa týka vody: jej nedostatku a kvality, ako aj množstva zrážok a povodní. EHSV schvaľuje, že časť finančných prostriedkov pribúdajúcich z modulácie by sa mala použiť na zvýšenie stimulov týkajúcich sa vodného hospodárstva, a to ako súčasť opatrení na rozvoj vidieka v rámci osi 2. EHSV sa domnieva, že tieto iniciatívy by mali byť priamo spojené s poľnohospodárstvom.

5.12. Obnoviteľné druhy energie

5.12.1. V roku 2007 prijali vedúci predstavitelia EÚ záväzný cieľ 20 % podielu využívania energií z obnoviteľných zdrojov, vrátane 10 % podielu biopalív na spotrebe benzínu a motorovej nafty.

5.12.2. EHSV schvaľuje orientačný zoznam druhov činností týkajúcich sa obnoviteľných druhov energie.

5.12.3. EHSV si myslí, že je mimoriadne dôležité podporovať ďalší výskum, aby sa zoptimalizovali výrobné sústavy tak, že sa dosiahne maximálny príspevok energie z biologických zdrojov k znižovaniu emisií CO2 a k energetickej účinnosti. Musí sa ďalej skúmať možnosť vývoja druhej generácie biopalív s využívaním vedľajších poľnohospodárskych produktov.

5.12.4. Poľnohospodári by mohli zohrávať zásadnú úlohu pri dodávkach biologických zdrojov energie na miestnej úrovni (napr. mikroelektrárne využívajúce miestnu biomasu) a tak prispievať k plneniu cieľov Kjótskeho protokolu. Pravidlá štátnej pomoci by mali pre tieto druhy projektov udeľovať výnimky.

5.13. Biodiverzita

5.13.1. Komisia zastáva názor, že veľká časť biologickej rozmanitosti Európy je závislá od poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, a že úsilie na ochranu biologickej rozmanitosti bude potrebné zvýšiť. Poľnohospodárstvo má zohrať v ochrane diverzity kľúčovú úlohu. Členské štáty sa zaviazali zastaviť pokles biodiverzity do roku 2010.

5.13.2. Vo viacerých členských štátoch existujú vhodné príklady projektov na zlepšenie biodiverzity. EHSV podporuje orientačný zoznam druhov činností, ktorý Komisia uvádza na ochranu biodiverzity pod podmienkou, že stimuly pôjdu priamo poľnohospodárom, pretože sú základom zachovania vitálnych vidieckych oblastí s ekonomickými príležitosťami a možnosťami zamestnania.

5.14. Posilnenie druhého piliera

5.14.1. Komisia chce riešiť štyri nové úlohy (body 5.10 až 5.13) prostredníctvom nového balíka opatrení, ktorý chce vytvoriť v rámci druhého piliera, pričom potrebné dodatočné prostriedky chce získať z modulácie. Komisia poznamenáva, že zvýšenie povinnej modulácie je jedinou možnosťou, ako získať dodatočné prostriedky na financovanie rozvoja vidieka, pretože všetky ostatné prostriedky EÚ sú viazané až do roku 2013. Komisia navrhuje zvýšiť povinnú moduláciu o 8 % v štyroch krokoch do roku 2012.

5.14.2. EHSV sa domnieva, že výsledky rokovaní o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 až 2013 viedli k neuspokojivému financovaniu druhého piliera. EHSV sa nazdáva, že rôzne funkcie SPP musia byť zachované. Ďalší vývoj modulácie priamych platieb v rámci 1. piliera musí byť v súlade s touto požiadavkou (8). Vzhľadom na to EHSV podporí navrhovanú moduláciu len vtedy, ak bude zaručené, že tento rozpočet bude jasne a konkrétne zameraný na pomoc poľnohospodárom pri zvládaní nových výziev. Mala by byť uznaná úloha zamestnanosti a zamestnancov v poľnohospodárstve v tomto procese zmien. Implementácia prostredníctvom národného plánu rozvoja vidieka sa musí zefektívniť a lepšie sprístupniť poľnohospodárom. Spolufinancovanie členskými štátmi sa musí zabezpečiť vopred.

6. Vplyvy kontroly stavu SPP na rozpočet

6.1. Komisia pripomína, že SPP má zabudovaný mechanizmus finančnej disciplíny. Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina podpory v rámci SPP je v súčasnosti pevne stanovená a trhový výhľad sa výrazne zlepšil, možnosti uplatňovania ustanovení o finančnej disciplíne sa zúžili. Okrem toho Komisia uvádza, že návrhy modulácie sú rozpočtovo neutrálne, môžu však viesť k dodatočným výdavkom v jednotlivých členských krajinách. Komisia neočakáva takmer žiadne extra výdavky na trhové opatrenia.

6.2. Celkový rozpočet SPP sa znížil z 0,6 % HDP EÚ v roku 1993 na menej ako 0,4 % v roku 2007. Skutočné rozpočtové výdavky vzrástli z približne 40 miliárd EUR v roku 1995 na približne 50 miliárd EUR v roku 2007 (vrátane vidieckeho rozvoja), a to napriek takmer zdvojnásobeniu počtu členských krajín z 15 na 27.

6.3. Pred 15 rokmi EÚ ročne vynakladala 10 miliárd EUR na vývozné dotácie. V roku 2009 sú na to vyčlenené rozpočtové prostriedky vo výške len 350 miliónov EUR (9). Európska komisia súhlasila s úplným zrušením vývozných dotácií do roku 2013 za podmienky, že obchodní partneri sa zaviažu k podobnému kroku.

6.4. EHSV sa domnieva, že SPP je jedným z najdôležitejších pilierov Európskej únie. Ako ukazuje súčasná potravinová situácia vo svete, poľnohospodárska politika bude aj naďalej veľmi dôležitá EHSV zastáva názor, že poľnohospodári zohrávajú nielen dôležitú úlohu pri zásobovaní potravinami, ale plnia mnohostranné úlohy.

7. Dlhodobé ciele SPP po roku 2013 a finančný rámec

7.1. EHSV si myslí, že na to, aby sa prispelo k diskusii o ďalšom finančnom výhľade, je užitočné pripraviť jasné ciele a priority SPP po roku 2013.

7.2. Vzhľadom na to, že počet obyvateľov na svete by mal narásť na 9 miliárd ľudí v roku 2050 a že bude narastať aj spotreba na obyvateľa, dá sa očakávať, že bude potrebné zvýšiť výrobu potravín. Zároveň sa plochy dobrej poľnohospodárskej pôdy na celom svete zmenšujú, napríklad kvôli erózii, zasoľovaniu a zástavbe. Výsledkom toho môže byť, že v budúcich rokoch európski spotrebitelia nebudú môcť považovať potravinovú bezpečnosť za samozrejmú. Budúca SPP musí tento nový vývoj zohľadňovať.

7.3. Európski spotrebitelia vyžadujú zdravé a rozmanité potraviny v dostatočných množstvách, ktoré sa majú vyrábať udržateľným spôsobom. Dovozy musia spĺňať normy EÚ, čo v súčasnosti nie je vždy samozrejmé. Zároveň majú európski občania obavy z klimatických zmien a robia si starosti o trvalú udržateľnosť. Poľnohospodári v EÚ môžu zohrávať dôležitú úlohu pri plnení očakávaní spoločnosti.

7.4. Poľnohospodári by radšej svoje príjmy nadobúdali na trhu. Spoločnosť v Európe však od poľnohospodárov očakáva, že budú poskytovať aj niektoré služby, ktoré nie sú odmeňované prostredníctvom trhu. Preto budú naďalej nevyhnutné priame platby na odmenenie poľnohospodárov za zabezpečovanie najvyššej úrovne udržateľných výrobných sústav a poskytovanie doplnkových služieb, ako aj platby na podporu vidieckeho rozvoja. Okrem toho zostane SPP základným nástrojom na podporu regionálneho hospodárstva.

7.5. Pri dosahovaní cieľov uvedených v bode 3.3 by sa SPP mala v budúcnosti zameriavať viac na:

— zabezpečenie istoty dodávok bezpečných a rozmanitých potravín a dodávok obnoviteľných zdrojov energie,

— zabezpečenie primeraných príjmov poľnohospodárom,

— zaistenie trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti výroby vo všetkých regiónoch EÚ,

— prispievanie k vitálnemu vidieku s ekonomickými príležitosťami a možnosťami zamestnania.

7.6. Z dlhodobejšieho hľadiska sa EHSV domnieva, že ciele SPP a nástroje na ich dosiahnutie by mali byť vo všetkých členských krajinách vo väčšej miere harmonizované.

7.7. EHSV zdôrazňuje, že z krátkodobého aj dlhodobejšieho hľadiska je potrebná primeraná poľnohospodárska politika na úrovni EÚ, ktorá by bola vybavená dostatočnými finančnými prostriedkami. S najväčšou pravdepodobnosťou pôjde o prinajmenšom rovnako vysoké čiastky ako v minulosti. Je na politikoch, aby občanom vysvetlili význam SPP a opodstatnenosť jednotlivých opatrení lepšie ako doteraz, aby sa predišlo nekonečným diskusiám o poskytovaní finančných prostriedkov.

V Bruseli 23. októbra 2008 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Prezentácia návrhu vyhodnotenia stavu SPP Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka EP (COMAGRI), 20. mája 2008.

(2) Európska komisia: What caused the present boom in agricultural prices? (Čo spôsobilo súčasnú explóziu cien poľnohospodárskych výrobkov?).

(3) Prejav pani Mariann FISCHER BOEL: Food, feed or fuel (Potraviny, krmivo alebo palivo), Berlín, 18. januára 2008.

(4) EHSV sa tejto otázke podrobnejšie venuje vo svojom prieskumnom stanovisku „Reakcia EÚ na svetový potravinový problém“.

(5) Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 60.

(6) Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 63, bod 5.7.1.

(7) Štúdia EK: Climate change: the challenges for agriculture (Klimatické zmeny: výzvy pre poľnohospodárstvo) (december 2007).

(8) Pozri poznámku pod čiarou 5.

(9) The Common Agricultural Policy: sorting the facts from the fiction (Spoločná poľnohospodárska politika: čo sú fakty a čo je fikcia), 20. júna 2008.