– odporúčať priority v súvislosti so spoluprácou medzi zmluvnými stranami,

Spoločný výbor ministrov pozostáva zo zástupcov zmluvných strán a predsedá mu minister zahraničných vecí Kanady a vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Zasadá na ročnom základe alebo na základe vzájomnej dohody, kedykoľvek si to okolnosti vyžiadajú. Spoločný výbor ministrov prijíma svoj rokovací poriadok.

– predkladať výročnú správu Spoločnému výboru ministrov o stave vzťahov, ako aj

– zriaďovať podvýbory, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho úloh.

Spoločný výbor pre spoluprácu sa skladá zo zástupcov oboch zmluvných strán a predsedá mu jeden vysoký úradník Únie a jeden vyšší úradník z Kanady. Zasadá raz za rok, striedavo v Únii a Kanade. Prijíma svoj mandát. Spoločný výbor pre spoluprácu môže požiadať výbory a podobné orgány zriadené v rámci existujúcich bilaterálnych dohôd medzi zmluvnými stranami o podávanie pravidelných informácií o ich činnosti v rámci priebežného, komplexného prehľadu vzťahov medzi zmluvnými stranami.

2.4.Pripravovaný akt Spoločného výboru ministrov

Spoločný výbor ministrov má prijať rozhodnutie o prijatí svojho rokovacieho poriadku (ďalej len „pripravovaný akt“).

Cieľom pripravovaného aktu je v súlade s článkom 27 ods. 2 písm. b) bodom iv) dohody prijať rokovací poriadok, ktorým sa riadi fungovanie Spoločného výboru ministrov, aby sa zabezpečilo vykonávanie dohody.

2.5.Pripravované akty Spoločného výboru pre spoluprácu

Spoločný výbor pre spoluprácu má prijať svoj mandát, ako aj mandát svojich podvýborov (ďalej len „pripravované akty“).

Cieľom pripravovaných aktov je v súlade s článkom 27 ods. 3 písm. c) a článkom 27 ods. 3 písm. b) bodom viii) tejto dohody prijať mandát, ktorý je základom fungovania Spoločného výboru pre spoluprácu a zároveň prijať mandát podvýborov zriadených Spoločným výborom pre spoluprácu, aby sa zabezpečilo vykonávanie tejto dohody.

3.POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ PRIJAŤ V MENE ÚNIE

Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, by mala mať za cieľ prijať rokovací poriadok Spoločného výboru ministrov, mandát Spoločného výboru pre spoluprácu a mandát podvýborov zriadených Spoločným výborom pre spoluprácu v zmysle dohody.

4.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

4.1.Procesnoprávny základ

4.1.1.Zásady

V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa uvádza rozhodnutie, ktorým sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi dotknutý orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré podľa medzinárodného práva nemajú záväzný účinok, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“.

4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

Spoločný výbor ministrov, Spoločný výbor pre spoluprácu a jeho podvýbory sú orgány zriadené na základe Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej.

Akty uvedené v prílohách k tomuto rozhodnutiu, na ktorých prijatie je vyzvaný Spoločný výbor ministrov a Spoločný výbor pre spoluprácu, sú záväzné. Zdôvodňuje sa to skutočnosťou, že v súlade s článkom 27 ods. 2 písm. b) bodom iv) a bodom v) tejto dohody Spoločný výbor ministrov má prijať svoj vlastný rokovací poriadok a rozhodnutia so súhlasom oboch zmluvných strán, zatiaľ čo v súlade s článkom 27 ods. 3 písm. b) bodom viii) a článkom 27 ods. 3 písm. c) Spoločný výbor pre spoluprácu má zriadiť podvýbory a dohodnúť sa na svojom mandáte.

Pripravované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody.