I. Úvod – Rozsah spolupráce s tretími krajinami

Cieľom politiky transeurópskej dopravnej siete (ďalej len „TEN-T“) je poskytnúť plynulú, udržateľnú a efektívnu dopravu v celej Únii a súčasne posilniť sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť. Táto politika sa vykonáva už od roku 1996 a súčasný právny rámec TEN-T je stanovený v nariadení (EÚ) č. 1315/2013 (ďalej len „nariadenie TEN-T“). Komisia 14. decembra 2021 navrhla revíziu súčasného politického rámca, najmä s cieľom zohľadniť priority Európskej zelenej dohody, Stratégie Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a stratégie Global Gateway v oblasti prepojenosti.

TEN-T predstavuje najvyššiu úroveň plánovania infraštruktúry Únie. Základná sieť TEN-T, ktorej dokončenie sa predpokladá do roku 2030, poskytne vysokokvalitné, multimodálne prepojenie všetkých hlavných miest a hlavných dopravných tepien Únie ako základný kameň jednotného európskeho dopravného priestoru. Dopravné toky sa však nekončia na hranici Únie. Poskytovanie cezhraničnej prepojenosti s tretími krajinami popri globálne čoraz prepojenejších hodnotových a dodávateľských reťazcoch nadobúda pre Úniu väčší význam.

Politika TEN-T je stredobodom plánovania dopravnej politiky Únie voči tretím krajinám. Článok 8 nariadenia stanovujúci rámec spolupráce s tretími krajinami a vychádzajúci z Lisabonskej zmluvy, ktorou sa vyjadril význam označenia cezhraničnej spolupráce s európskym susedstvom za prioritu (článok 8 ZEÚ), bol vypracovaný s cieleným zameraním na spoluprácu so susednými krajinami, ktoré patria do podskupiny tretích krajín v rámci rozsahu politiky rozširovania, európskej susedskej politiky, Európskeho hospodárskeho priestoru a Európskeho združenia voľného obchodu.

V súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia TEN-T sa v prílohe III uvádzajú orientačné mapy TEN-T rozšírenej na konkrétne susedné krajiny. Od prijatia nariadenia TEN-T Únia rozšírila orientačnú sieť TEN-T na:

– Európsky hospodársky priestor a Európske združenie voľného obchodu,

– západný Balkán (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo*, Severné Macedónsko, Čierna hora a Srbsko),

– krajiny Východného partnerstva (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina),

– Turecko: súhrnná sieť Turecka začlenená do nariadenia TEN-T.

Okrem toho, pokiaľ ide o región Stredozemného mora, stále prebieha identifikácia súhrnnej siete, ktorou sa vymedzí transstredozemská dopravná sieť (ďalej len „TMN-T“). Tento proces sa vykonáva s partnermi z južného Stredozemia.

Orientačná sieť umožňuje Únii lepšie zamerať angažovanosť EÚ vrátane finančnej podpory. Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) – Globálna Európa a Nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) podporujú priaznivé prostredie na uľahčenie udržateľných investícií do infraštruktúry a umožňujú EÚ zmobilizovať verejné a súkromné investície prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií na podporu cieľov v oblasti prepojenosti. Takáto podpora je ohraničená v rámci hospodárskych a investičných plánov pre západný Balkán , Východné partnerstvo a južné susedstvo. Okrem toho sa na projekty spolufinancovania nachádzajúce sa najmä v cezhraničných regiónoch Únie a v susedných krajinách môže využiť aj Nástroj na prepájanie Európy (ďalej len „NPE II“).

Toto oznámenie udržiava zameranie politiky TEN-T, v rámci ktorej sa spolupráca so susednými krajinami považuje za prioritu. V prvom rade sa v ňom uvádza, ako riešiť spoločné výzvy s krajinami zapojenými do procesu rozširovania a krajinami v európskom susedstve a ako bude Únia v budúcnosti s týmito partnermi spolupracovať v oblasti politiky TEN-T, a to najmä pokiaľ ide o ďalší rozvoj interoperability sietí krajín zapojených do procesu rozširovania a ostatných susedných krajín so sieťou Únie. Po druhé, stanovujú sa v ňom opatrenia, ktorých cieľom je dokončenie rozšírenej siete TEN-T v týchto krajinách.

Toto oznámenie vychádza zo stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a je úzko prepojené so spoločným oznámením Global Gateway. Prispieva aj k cieľu stanovenému v Európskej zelenej dohode – rozvoju čistej, udržateľnej a inteligentnej dopravnej siete, ktorá Úniu a európske susedstvo nasmeruje na cestu udržateľnosti a súčasne na dosahovanie sociálno-ekonomickej obnovy z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Toto oznámenie je predložené spolu s návrhom Komisie na revidované nariadenie o TENT-T. V návrhu Komisie je zahrnutý mierne pozmenený právny rámec pre spoluprácu s tretími krajinami. Vypúšťajú sa ním ustanovenia o financovaní projektov z článku 8 nariadenia o TEN-T s cieľom predísť duplikovaniu právnych predpisov o finančnej podpore Únie. Zavádzajú sa ním nové ustanovenia, ktorými sa posilňujú dva koordinujúce nástroje Komisie, a to koridory základnej siete a európski koordinátori. V návrhu Komisie sa predpokladá rozšírenie koridoru základnej siete na západný Balkán.

II. Všeobecné ciele politiky TEN-T, pokiaľ ide o susedné krajiny

Rozšírenie politiky TEN-T za hranice Únie sleduje dva hlavné ciele: i) zabezpečiť konzistentnosť a efektívnosť interoperabilnej a multimodálnej siete medzi členskými štátmi a ich bezprostrednými susednými a partnerskými krajinami; ii) zamerať rozširovanie Únie (vrátane finančnej podpory) do týchto regiónov. Z širšieho hľadiska európskej susedskej politiky a politiky rozširovania EÚ je okrem toho rozšírenie siete TEN-T nástrojom užšieho začleňovania, prípadne pripravovania kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín na prípadný vstup do EÚ. Začlenenie dopravných sietí v krajinách zapojených do procesu rozširovania a v iných susedných krajinách do siete TEN-T by v neposlednom rade uľahčilo obchod, a teda aj hospodársku integráciu, čím by sa urýchlilo zbližovanie s Úniou.

Únia sa angažuje v podobe rozvoja tvrdej infraštruktúry a mäkkých opatrení zameraných na zlepšovanie dopravnej prepojenosti. Vzhľadom na tvrdú infraštruktúru má rozšírenie siete TENT-T na susedné krajiny za cieľ identifikovanie projektov infraštruktúry a konsolidovanie siete v súlade s parametrami a cieľmi TEN-T, čím sa okrem iného prispieva k dekarbonizácii dopravy. Dohodnutá a stabilná sieť v susedných krajinách sa premietne do spoľahlivejších spojení s lepšími dopravnými službami pre občanov a podniky. Vzhľadom na silný politický záväzok Únie voči jej susedom takisto umožňuje lepšie zamerať čerpanie z fondov a financovanie z EÚ a poskytnúť istotu potrebnú na odblokovanie investícií do projektov infraštruktúry. Stabilné plánovanie a strategický rozvoj infraštruktúry okrem toho pomôže pritiahnuť podporu medzinárodných finančných inštitúcií. Pokiaľ ide o investície do novej infraštruktúry, osobitná pozornosť by sa mala venovať dosahovaniu najvyšších noriem a požiadaviek v oblasti TEN-T a zároveň priebežnej ochrane aktív kvalitnej infraštruktúry prostredníctvom pravidelnej údržby.

Mäkké opatrenia sa zameriavajú na rozvoj inteligentných dopravných systémov (ďalej len „IDS“) pre všetky druhy dopravy, čo pomôže vyriešiť problémy s bezpečnosťou a podporiť dopravnú udržateľnosť. Ich súčasťou sú aj opatrenia na výmenu multimodálnych údajov o doprave na základe noriem EÚ na podporu účinných nákladných tokov. Mala by sa takisto podporovať infraštruktúra 5G. Únia okrem toho podporuje regulačnú reformu a posilnený dialóg na technickej úrovni, stavia na príslušných nástrojoch Únie a vychádza z aktívneho zapojenia európskych agentúr v oblasti dopravy. Únia a niekoľko partnerských krajín v posledných rokoch uzavreli dohody o pridružení, ktorých cieľom je približovanie právnych predpisov Únie v oblasti dopravy a prijímanie požiadaviek v oblasti TEN-T a noriem o interoperabilite.