Závery Rady o ochrane a bezpečnosti novinárov a iných pracovníkov médií

(2022/C 245/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

KONŠTATUJE, ŽE:

1. Demokracia je založená na uplatňovaní práva na slobodu presvedčenia a prejavu a slobody informácií, a to tak offline, ako aj online. Toto je základným predpokladom novinárskeho povolania, ku ktorému nutne patrí aj prostredie schopné zabezpečiť ochranu a bezpečnosť novinárov a pracovníkov médií.

2. Mnohí novinári a iní pracovníci médií nemôžu v súčasnosti všade pracovať slobodne a nezávisle tak, ako by mali. Prekážok slobode prejavu a slobode poskytovať informácie, ako aj útokov na nich pribúda v Európe i inde vo svete ( 1 ) . Neistota, ktorej novinári čelia, je ešte väčšia v ozbrojených konfliktoch. Aj keď sú novinári zdrojom nestranných informácií, ktoré sú nevyhnutné na zistenie faktov a pochopenie konfliktu, oni sami sa mimoriadne exponujú a môžu sa stať terčom, ako to ukazuje prebiehajúca ruská vojenská agresia voči Ukrajine ( 2 )

3. Novinári a iní pracovníci médií čelia viacerým hrozbám a sú konfrontovaní so stigmatizáciou, zastrašovaním, nezákonným sledovaním a násilím vo forme fyzickej a psychickej ujmy alebo dokonca vraždy, zákerného stíhania, neprimeraného hospodárskeho nátlaku a poškodenia povesti. K tomuto násiliu dochádza aj na internete vo forme urážok, podnecovania k nenávisti, obťažovania a vyhrážok smrťou.

4. Situácia novinárok je obzvlášť znepokojujúca ( 3 ) : sú vystavované vyššiemu počtu i iným druhom ďalších rizík. Takéto rodovo motivované násilie má mnoho podôb vrátane online obťažovania, vyhrážok znásilnením a smrťou a podnecovania k nenávisti. Novinári patriaci k menšinám alebo sociálne marginalizovaným skupinám sú tiež neprimerane postihovaní takýmito hrozbami ( 4 )

5. Rovnako aj ekonomická situácia novinárov a iných pracovníkov médií je čoraz neistejšia. Finančná a ekonomická neistota mnohých médií, ktorá sa prejavila zatvorením viacerých z nich, spôsobuje, že pracovníci médií sú zraniteľnejší. Okrem toho nevyhnutnosť efektívnosti alebo ziskovosti, najmä v prípade súkromných médií, môže niekedy zhoršiť podmienky a kvalitu práce novinárov. Digitálna transformácia a expanzia globálnych aktérov a sociálnych sietí, ktoré súťažia s médiami na trhu s online reklamou ( 5 ) , spolu s dôsledkami pandémie ( 6 ) , počas ktorej médiá zaznamenali straty príjmov, ktoré boli vyššie ako zníženie príjmov na celoštátnej úrovni, viedli k prehĺbeniu ekonomickej neistoty novinárov a iných pracovníkov médií.

6. Európska komisia predložila návrh smernice o strategických žalobách proti verejnej účasti ( 7 ) , v ktorom sa Európskemu parlamentu a Rade navrhuje zavedenie procesných záruk proti takýmto súdnym konaniam, ako aj sprievodné odporúčanie ( 8 ) , ktoré dáva členským štátom usmernenia v týchto otázkach.

7. Členské štáty a Európska komisia boli vyzvané ( 9 ) , aby vykonávali európsku stratégiu pre ekosystém kultúrneho a kreatívneho priemyslu s cieľom okrem iného uľahčiť prístup k informáciám o dostupných finančných prostriedkoch pre médiá zlúčením príručky o financovaní programu Kultúra EÚ a interaktívneho nástroja na mapovanie audiovizuálnych a spravodajských médií, aby pracovníci a spoločnosti v oblasti spravodajských médií mali jednotný viacjazyčný digitálny portál, na ktorom sa uvádzajú rôzne potenciálne možnosti financovania, ktoré majú k dispozícii.

8. Európska komisia bude v roku 2022 naďalej podporovať mechanizmus rýchlej reakcie v prípadoch porušovania slobody tlače a médií ako súčasť programu Kreatívna Európa, ktorý umožňuje podporu okrem iného cezhraničnej spolupráce médií vrátane nezávislej a investigatívnej žurnalistiky vo forme grantov partnerstva pre žurnalistiku ( 10 )

VÍTA SKUTOČNOSŤ, ŽE:

9. Európska komisia prijala 16. septembra 2021 odporúčanie k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilneniu postavenia novinárov a iných pracovníkov médií v Európskej únii, ktoré predstavuje dôležité usmernenie pre členské štáty. Európska komisia oznámila zámer uverejniť štúdiu okrem iného o ukazovateľoch používaných na monitorovanie vykonávania jej odporúčania, ktoré by sa mohli zaoberať bezpečnosťou na internete, a najmä podporou novinárok a žurnalistov patriacich k menšinám.

VYZÝVA EURÓPSKU KOMISIU, ABY:

10. V rámci existujúceho európskeho fóra spravodajských médií podporovala pravidelné organizovanie diskusií a výmen najlepších postupov v oblasti ochrany a bezpečnosti novinárov a iných pracovníkov médií, čím sa uľahčí dialóg so zainteresovanými stranami o príslušnom vývoji.

11. Pokračovala v hodnotení existujúcich pilotných projektov a prípravných akcií na podporu slobody a plurality médií, aby sa stali rozsiahlejšími a dlhodobejšími.

12. Posilnila financovanie nezávislej a investigatívnej žurnalistiky ( 11 ) , ktorá významne prispieva k verejnému a demokratickému životu, pričom bude vychádzať okrem iného z iniciatívy News ( 12 ) a čerpať napríklad z Programu InvestEU.

13. Zohľadnila bezpečnosť na internete a slobodu prejavu pre novinárov a iných pracovníkov médií vo všetkých príslušných iniciatívach vychádzajúcich z digitálnej stratégie EÚ.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A EURÓPSKU KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÍSLUŠNÝCH OBLASTÍ PRÁVOMOCÍ A V SÚLADE SO ZÁSADOU SUBSIDIARITY:

14. Podporovali celoživotné vzdelávanie ( 13 ) o ochrane novinárov a pracovníkov médií pre všetky zainteresované strany, ako sú vedúci redakcií, orgány presadzovania práva, sudcovia a iné orgány pôsobiace v oblasti digitálnej bezpečnosti.

15. Podporovali rozvoj iniciatív v oblasti mediálnej a informačnej gramotnosti zameraných na zvyšovanie povedomia o bezpečnosti novinárov a iných pracovníkov médií ( 14 )

16. Podporovali bezpečnosť na internete a posilnenie postavenia novinárov a iných pracovníkov médií v digitálnej oblasti, najmä pokiaľ ide o novinárky, žurnalistov patriacich k menšinám alebo sociálne marginalizovaným skupinám, napríklad podporou vytvárania špecializovaných expertných skupín, ktoré by mohli zhromažďovať informácie a vymieňať si osvedčené postupy o tom, ako riešiť online útoky a hrozby, a ktoré by mohli spolu tvoriť zástupcovia médií a regulačných orgánov na úrovni EÚ alebo členských štátov, príslušníci orgánov presadzovania práva a úradníci v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

17. Podporovali užšiu spoluprácu medzi online platformami a organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré majú osobitné odborné znalosti, pokiaľ ide o boj proti koordinovaným online útokom, hrozbám, obťažovaniu, online sledovaniu alebo podnecovaniu k nenávisti voči novinárom a iným pracovníkom médií, s cieľom hlbšie pochopiť tieto hrozby, lepšie na ne reagovať a zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť postupy platforiem. Mohla by sa uskutočňovať napríklad prostredníctvom pravidelných dialógov, na ktorých by mohli zúčastniť aj verejné orgány.

18. Podporovali vykonávanie projektov a iniciatív na ochranu novinárok a žurnalistov patriacich k menšinám, najmä takých, ktoré umožňujú zlepšiť transparentnosť a informovanosť o útokoch a diskriminácii voči novinárom, a takých, ktoré presadzujú rovnosť a začlenenie v mediálnom priemysle a v redakciách, ako aj iniciatív, ktoré zvyšujú informovanosť o predchádzaní násiliu a obťažovaniu novinárov a iných pracovníkov médií a o boji proti týmto javom.

19. Najmä prostredníctvom výskumu ďalej prehlbovali poznatky o potenciálnych rizikách pre pracovníkov médií a vylepšovali najlepšie postupy, ktoré môžu pomôcť, najmä pokiaľ ide o ich ochranu a bezpečnosť v oblastiach ozbrojených konfliktov.

20. Podporovali iniciatívy a mechanizmy zamerané na zlepšenie ekonomickej a finančnej udržateľnosti médií vrátane tých, ktoré vyplývajú z transpozície práva súvisiaceho s autorským právom zavedených pre vydavateľov tlače v smernici (EÚ) 2019/790 ( 15 ) , a tie, ktorých cieľom je zlepšiť nábor novinárov a iných pracovníkov médií, a vypracúvali štúdie o ich pracovných podmienkach v súlade s odporúčaním Rady z 8. novembra 2019.

21. Presadzovali iniciatívy a mechanizmy, ktoré podporujú mladých a nových uchádzačov na trhu práce novinárov a pracovníkov médií, ako aj novinárov a pracovníkov médií na voľnej nohe a tých, ktorí pracujú v miestnych a regionálnych médiách, čím sa posilní ich sloboda informovať.

22. Podporovali iniciatívy a mechanizmy, ktoré podporujú výmenu a posilňovanie najlepších odborných postupov, najmä zvyšovaním informovanosti medzi novinármi a študentmi mediálnych odborov o rizikách, s ktorými sa môžu stretnúť vo svojej budúcej kariére, a o najlepších spôsoboch ich riešenia, a podporovali väčšiu účasť na rozširovaní významných európskych skúseností počas štúdia, aby mohli objavovať rozmanité prostredia a rôzne investigatívne a publikačné postupy.

23. Nabádali tento sektor, aby vypracoval iniciatívy a ukazovatele dôveryhodnosti spravodajstva a médií, ako je zamestnávanie novinárov, overovateľov faktov a iných pracovníkov médií, s cieľom stimulovať platformy a inzerentov, aby preukázali zodpovednosť pri spoločnom zabezpečovaní dostupnosti dôveryhodných informácií a rôznych pohľadov.

24. Zaviazali sa chrániť novinárov a iných pracovníkov médií na celom svete na príslušných multilaterálnych fórach, v rámci dvojstranných vzťahov, na vnútroštátnej úrovni a v rámci medzinárodných iniciatív na ochranu novinárov, ako aj slobodu informovať, pričom osobitnú pozornosť venovali ochrane a bezpečnosti novinárov a iných pracovníkov médií, ktorí pracujú v konfliktných zónach alebo z nich prichádzajú.

25. Podporovali novinárov a iných pracovníkov médií, ktorí sa snažia nezávisle a nestranne pokrývať spravodajsky ozbrojené konflikty, najmä prebiehajúcu ruskú vojenskú agresiu voči Ukrajine, a presadzovali iniciatívy, ktoré propagujú ich prácu a podávanie informácií, napríklad špecializované sekcie v rámci mediálnych služieb, najmä v ukrajinskom jazyku.

26. Podporovali nezávislých novinárov a pracovníkov médií a novinárov a pracovníkov médií pôsobiacich v exile, najmä z krajín ako Ukrajina, Bielorusko a Ruská federácia, vzhľadom na ich individuálnu situáciu a príčiny vyhnanstva. Táto podpora by v prípade potreby mohla predstavovať odbornú, finančnú, sociálnu, administratívnu alebo právnu pomoc, a to aj zo súkromného sektora, a bola by zameraná na vytváranie bezpečných pracovných podmienok a pomoc pri obnovení ich profesionálnej činnosti, napríklad prostredníctvom pobytov alebo iniciatív uľahčujúcich identifikáciu pracovných príležitostí.

27. Vymieňali si skúsenosti na úrovni členských štátov, pokiaľ ide o to, ako čo najlepšie prijímať novinárov a iných pracovníkov médií z regiónov postihnutých konfliktom.

28. Vymieňali si najlepšie postupy a do roku 2025 zhodnotili vykonávanie týchto záverov.

(1) V rezolúcii Valného zhromaždenia OSN A/C.3/L.49/Rev1 „Bezpečnosť novinárov a otázka beztrestnosti“ (https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/N21/329/42/PDF/N2132942.pdf?OpenElement) sa vyjadrilo hlboké znepokojenie nad narastajúcim počtom novinárov a mediálnych pracovníkov na celom svete, ktorí boli v posledných rokoch zabití, mučení, väznení, zadržaní, obťažovaní a zastrašovaní ako priamy dôsledok ich povolania.

(2) Ako sa uvádza v platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov (https://fom.coe.int/en/pays/detail/11709594). Pozri aj výročnú správu partnerských organizácií platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov za rok 2022 s názvom „Defending Press Freedom in Times of Tension and Conflict“ (Obrana slobody médií v časoch napätia a konfliktov) (https://rm.coe.int/platform-protection-of-journalists-annual-report-2022/1680a64fe1).

(3) Pozri napr. správu Media Pluralism Monitor Report (Monitorovanie plurality médií), 2021; Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA), Násilie páchané na ženách: celoeurópsky prieskum, 2014; FRA, Crime, safety and victims’ rights (Trestná činnosť, bezpečnosť a práva obetí), 2021; Výročná správa partnerských organizácií pre platformu Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov za rok 2021; UNESCO, Online violence against women journalists: a global snapshot of incidence and impacts (Online násilie páchané na novinárkach: globálny prehľad o jeho výskyte a vplyvoch), 2020; UNESCO, The Chilling global trends in online violence against women journalists (Zhoršovanie globálnych trendov v online násilí páchanom na novinárkach), 2021; OBSE, Resource Guide on the Safety of Female Journalists Online (Prehľad zdrojov k bezpečnosti novinárok online), 2020; Správa OBSE s názvom Violence against women journalists and politicians: a growing crisis (Násilie voči novinárkam a političkám: vzrastajúca kríza), 2021.

(4) IPI, Newsroom Best Practices for Addressing Online violence against Journalists (Najlepšie postupy redakcií na riešenie online násilia páchaného na novinároch).

(5) Závery Rady o ochrane slobodného a pluralitného mediálneho systému, december 2020.

(6) Roberta Carliniová a Konrad Bleyer-Simon: Media economy in the pandemic: a European perspective (Ekonomika médií počas pandémie – európska perspektíva;) technická správa, Centrum pre pluralitu a slobodu médií (CMPF), 2021/01.

(7) 8529/22 – COM(2022) 177 final.

(8) C(2022) 2428 final.

(9) Závery Rady o budovaní európskej stratégie pre ekosystém kultúrneho a kreatívneho priemyslu, 4. apríla 2022 (2022/C 160/06).

(10) Ročný pracovný program na rok 2022 na vykonávanie programu Kreatívna Európa, https://culture.ec.europa.eu/document/2022-annual-work-programme-creative-europe-programme

(11) Žurnalistika sa riadi etickými zásadami, ako sú pravdivosť, vhodné prostriedky overovania a dokazovania a nestrannosť pri prezentácii, opise a podaní, ako sa zdôrazňuje v uznesení Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 1003 (1993) – Ethics of Journalism (Etika žurnalistiky) a v uznesení č. 2066 (2015) – Media responsibility and ethics in a changing media environment (Zodpovednosť a etika médií v meniacom sa mediálnom prostredí) a v odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2022)4 členským štátom o podpore priaznivého prostredia pre kvalitnú žurnalistiku v digitálnom veku.

(12) https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/news-initiative

(13) Ako je vymedzené v článku 2 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, s. 1).

(14) Pozri príručku Rady Európy k vykonávaniu odporúčania CM/Rec(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov.

(15) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92).