Oznámenie Komisie Rade, Európskemu Parlamentu, Európskemu Hospodárskemu a Sociálnemu Výboru a Výboru Regiónov - Situácia ľudí so zdravotným postihnutím v rozšírenej Európskej únii : Európsky akčný plán 2006-2007 /* KOM/2005/0604 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.11.2005 KOM(2005) 604 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Situácia ľudí so zdravotným postihnutím v rozšírenej Európskej únii: Európsky akčný plán 2006 – 2007 OBSAH 1. Úvod 3 2. Súčasná situácia 4 2.1. Prehľad 4 2.2. Podpora zamestnanosti 6 2.3. Integrácia ľudí so zdravotným postihnutím do spoločnosti 7 3. Akčný plán v prospech postihnutých (APP) 8 3. 1 Prioritné oblasti pre druhú fázu (2006 – 2007) 9 4. Záver 11 PRÍLOHY 1. Úvod Rovnosť príležitostí je zámerom dlhodobej stratégie Európskej únie v oblasti zdravotného postihnutia, ktorá sa snaží, aby sa postihnutí tešili právu na dôstojnosť, rovnaké zaobchádzanie, nezávislý život a zapájanie sa do spoločnosti. Akcie Európskej únie podporujú súbor spoločných ekonomických a sociálnych hodnôt EÚ tým, že umožňujú ľuďom so zdravotným postihnutím uplatňovať svoje schopnosti a zapájať sa do spoločnosti a ekonomiky. Stratégia EÚ stojí na troch pilieroch: (1) antidiskriminačné právne predpisy a opatrenia EÚ, ktoré zabezpečujú prístup k individuálnym právam; (2) eliminácia bariér v prostredí, ktoré zabraňuje postihnutým realizovať svoje schopnosti a (3) presadzovať otázky týkajúce sa zdravotného postihnutia v širokom rozsahu politík Spoločenstva, čo uľahčí aktívnu integráciu ľudí so zdravotným postihnutím. Akčný plán v prospech postihnutých EÚ (APP), ktorý vytvorila Európskou komisia[1] na zabezpečenie jednotnej politiky v nadväznosti na Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím v rozšírenej Európe – poskytuje dynamický rámec s cieľom rozvíjať stratégiu EÚ v oblasti zdravotného postihnutia. V meniacom sa ekonomickom a sociálnom prostredí EÚ je nevyhnutné, aby sa problematika zdravotne postihnutých štrukturálne presadzovala. Za politiku v prospech postihnutých sú v zásade zodpovedné členské štáty, ale politika a aktivity Spoločenstva majú na situáciu postihnutých vplyv v mnohých smeroch. Rada toto uznala[2] a odporučila členským štátom, aby pri rozvíjaní vnútroštátnej politiky týkajúcej sa postihnutých osôb zohľadnili APP. V tomto kontexte sa v oznámení stanovujú prioritné ciele a činnosti pre druhú fázu (2006 – 2007) APP, ktorá je zameraná na aktívnu integráciu ľudí so zdravotným postihnutím. Pri súčasnej demografickej situácii musí byť ekonomický potenciál postihnutých ľudí a ich možný prínos do ekonomického a zamestnaneckého rastu ďalej aktivizovaný na základe Sociálneho programu na obdobie 2005 – 2010[3]. Okrem toho sú na podporu prehodnotenej Lisabonskej stratégie členské štáty týmto oznámením vyzvané, aby podporili zaradenie postihnutých osôb do budúcich Reformných programov hospodárskeho rastu a zamestnanosti[4]. Toto oznámenie je takisto prvou správou EÚ o celkovej situácii postihnutých, ktorú sa Komisia podujala vydávať raz za dva roky pri príležitosti Európskeho dňa ľudí so zdravotným postihnutím[5]. Bude to nástroj pre tvorcov politiky v oblasti zdravotného postihnutia v celej Európe, ktorý dopĺňa ich politiky a činnosti a zvyšuje ich hodnotu. 2. Súčasná situácia 2.1. Prehľad Mapovanie situácie postihnutých ľudí v celej Európe je zložité. Definície a kritériá zdravotného postihnutia sa líšia v závislosti od politických cieľov, právnych predpisov a administratívnych noriem[6]. Populačné prieskumy poskytujú subjektívne údaje, ovplyvnené rozličným kultúrnym vnímaním v jednotlivých členských štátoch[7]. Okrem toho sa údaje zameriavajú na populáciu v produktívnom veku a neberú do úvahy deti a ľudí žijúcich v ústavoch. Systém harmonizovanej metodológie EÚ na zber údajov[8], ktorý použila Európska štatistika príjmov a životných podmienok (SPZP) a Európsky prieskum pracovných síl (PPS) týkajúci sa ad hoc modulu o osobách so zdravotným postihnutím na rok 2002[9], však poskytuje cenné meradlo pokroku[10]. Približne 44, 6 milióna ľudí vo veku od 16 do 64 rokov sa považuje za ľudí s dlhodobým zdravotným problémom alebo postihnutím (DZPP)[11], čo predstavuje približne 16 % celkovej populácie EÚ Tieto číselné údaje nerozlišujú medzi osobami so zdravotným postihnutím a osobami s dlhodobým zdravotným problémom. Okrem toho by sa mali tieto údaje brať s rezervou: sú založené na prieskume a nie na administratívnych údajoch. Osoby so zdravotným postihnutím, o ktorých sa starajú opatrovatelia alebo poskytovatelia služieb, tvoria hospodársky významnú časť populácie a mnohí sú schopní pracovať, preto je prispôsobenie pracovnej situácie veľmi dôležité. Existuje výrazná súvislosť medzi zdravotným postihnutím a rastúcim vekom. V roku 2002 trpelo DZPP takmer 30 % ľudí vo veku od 55 do 64 rokov[12]. Tento fakt kladie nové požiadavky na rodinu a nastoľuje naliehavé otázky o efektívnosti a riadení opatrovateľských a pomocných služieb pre postihnutých, vrátane starších osôb so zdravotným postihnutím a dlhodobo chorých osôb. Okrem toho sa prieskumom Share[13] zistilo, že schémy zdravotného postihnutia majú vplyv na predčasný odchod do dôchodku. Táto skutočnosť je výzvou na aktivity v oblasti zdravotného postihnutia s cieľom ďalej podporovať účasť na pracovnom procese a aktívnom starnutí, predovšetkým zabrániť predčasnému odchodu do dôchodku. Číselné údaje tiež ukazujú medzeru medzi mierou zamestnanosti zdravotne postihnutých a ľudí bez zdravotného postihnutia. V roku 2003 malo zamestnanie 40 % zdravotne postihnutých ľudí v porovnaní so 64,2 % ľudí bez zdravotného postihnutia[14]. Podiel ľudí, ktorých pomerne ľahké postihnutie obmedzuje v každodennom živote, bol 50 %[15]. Celkove je zamestnaných menej ako polovica zdravotne postihnutých ľudí. Táto pomerne nízka miera zamestnanosti ukazuje, že nezamestnanosť zdravotne postihnutých osôb si naďalej zasluhuje veľkú pozornosť. [pic] Tabuľka 1: Pomer zamestnanosti medzi zdravotne postihnutými osobami a osobami bez zdravotného postihnutia[16]. Podiel ľudí so zdravotným postihnutím, ktorí nie sú aktívni, je dvojnásobne väčší ako pri osobách bez zdravotného postihnutia, čo svedčí o nízkej úrovni reintegrácie v nadväznosti na DZPP ako aj o nízkej úrovni vzdelania a odbornej prípravy. Príčiny tejto vysokej miery nečinnosti sú v každej krajine iné. Výhodnejšie poberanie príspevkov a riziko ich straty po nastúpení do zamestnania sú hlavné odrádzajúce faktory. K ďalších možných dôvodom patrí neochota zamestnávateľov prijať do zamestnania zdravotne postihnuté osoby, pretože sa boja, že by museli zabezpečiť nákladné úpravy pracoviska. 43,7 % respondentov verí, že by s primeranou pomocou mohlo pracovať. Zatiaľ čo tieto číselné údaje sú v každom členskom štáte iné a líšia sa aj v závislosti od typu práce, len 15,9 % postihnutých, ktorí potrebujú pomoc na to, aby boli schopní pracovať, ju skutočne dostane. Demografické predpovede pre Európu hovoria, že populácia v produktívnom veku v pomere k celkovej populácii klesá. Teraz je dôležitejšie ako kedykoľvek predtým naplno využiť potenciál dostupnej pracovnej sily vrátane zdravotne postihnutých. A napokon, štatistiky vo všetkých členských štátoch poukazujú na súvislosť medzi výskytom DZPP a stupňom vzdelania[17]. [pic] Tabuľka 2: Rozdelenie zdravotne postihnutých podľa stupňa vzdelania[18]. Zdroj: Prieskum pracovných síl (PPS z roku 2002 týkajúci sa ad hoc modulu o zdravotnom postihnutí) 2.2. Podpora zamestnanosti Prvá fáza APP sa zamerala na prístup zdravotne postihnutých osôb na trh práce a k opatreniam vzťahujúcim sa na zamestnateľnosť, ako sú napríklad celoživotné vzdelávanie, informačné technológie a prístup k zastavanému prostrediu. Výsledkom bolo dosiahnutie určitého pokroku akciami na európskej úrovni. Antidiskriminačné právne predpisy EÚ poskytujú právny rámec na rovnaké zaobchádzanie v oblasti zamestnania a povolania[19]. Smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní zakazuje priamu a nepriamu diskrimináciu ako aj obťažovanie a pokyny na diskrimináciu z rôznych dôvodov i na základe zdravotného postihnutia[20]. Okrem toho existujú pre postihnutých osobitné ustanovenia na podporu rovnakého zaobchádzania. Zamestnávatelia v súkromnej a verejnej sfére a iní, na ktorých sa smernica vzťahuje, napr. poskytovatelia odbornej prípravy, musia poskytnúť ľuďom so zdravotným postihnutím primerané ubytovanie. Musia prijať primerané opatrenia s cieľom umožniť postihnutým prístup k zamestnaniu, zaradiť sa do zamestnania alebo napredovať v zamestnaní, či absolvovať školenia. Účinná implementácia tejto smernice je preto kľúčom k podpore zamestnanosti postihnutých ľudí. Táto smernica zavádza nové právne pojmy, takže jej implementácia je zároveň výzvou[21]. Takmer celá Európska stratégia zamestnanosti[22] sa týka situácie ľudí so zdravotným postihnutím na trhu práce. V roku 2004 predložili útvary Komisie Výboru pre zamestnanosť pracovný dokument[23] , ktorý analyzuje presadzovanie problematiky zdravotného postihnutia v Európskej stratégii zamestnanosti (ESZ). Nariadenie Komisie o štátnej pomoci pre zamestnanosť[24] umožňuje členským štátom vytvoriť stimuly pre zamestnávateľov a chránené dielne s cieľom prijímať a udržať postihnutých pracovníkov. Prostredníctvom sociálneho dialógu EÚ podporuje Komisia sociálnych partnerov, najmä na úrovni odvetví s cieľom realizovať odporúčania uvedené v ich vyhláseniach o zamestnanosti ľudí so zdravotným postihnutím[25]. V správe z roku 2004 o akciách sociálnych partnerov sa spomína niekoľko iniciatív súvisiacich s postihnutými[26]. Vo vzdelávaní a odbornej príprave sa pracovná skupina v oblasti aktívneho občianstva, rovnakých príležitostí a sociálnej previazanosti zameriava na vytvorenie politických odporúčaní a konkrétnych materiálov vo vzťahu k znevýhodneným skupinám. Odporúčania budú zapracované do oznámenia o otázkach efektívnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave v roku 2006. Z operačného hľadiska Akčný program Spoločenstva na boj proti diskriminácii podporuje budovanie kapacít a zvyšuje povedomie o právach postihnutých, napríklad v novom cykle konferencií Komisie o stratégii k Európskemu dňu ľudí so zdravotným postihnutím. Európsky sociálny fond (ESF) a iné iniciatívy Spoločenstva neustále podporujú integráciu postihnutých do trhu práce. 2.3. Integrácia postihnutých ľudí do spoločnosti Iniciatíva Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím dala podnet na pokrok v zlepšovaní životnej úrovne, verejného povedomia o základných právach ľudí so zdravotným postihnutím a ich potrebách. Komisia prispieva k zlepšenej dostupnosti širokou škálou iniciatív, vrátane pilotných projektov a štúdií. Komisia spolufinancuje niekoľko projektov, ktoré sa zameriavajú na vymieňanie poznatkov medzi stavebnými odborníkmi a rozvoj nástrojov odbornej prípravy (European Agency for Special Needs Education – Európska agentúra pre špecializované vzdelávanie). Oznámenie o elektronickej dostupnosti zo septembra 2005[27] podporuje jednotný prístup k iniciatívam e-dostupnosti na dobrovoľnej báze v členských štátoch a posilňuje odvetvovú samoreguláciu. Do dvoch rokov sa podniknú činnosti v nadväznosti na situáciu v e-dostupnosti. Komisia môže potom zvážiť dodatočné opatrenia, vrátane nových právnych predpisov, ak usúdi, že sú potrebné. V súčasnosti prebieha vďaka norme EÚ iniciatíva, ktorá má za cieľ harmonizovať na úrovni EÚ požiadavky na dostupnosť vo verejnom obstarávaní v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT). Dosiahol sa pokrok v zavádzaní a testovaní usmernení pre dostupnosť Webu ako aj pokrok v Európskom programe o „návrhu pre všetkých“. Okrem toho v rámci priority 6. výskumného rámcového programu Techológií informačnej spoločnosti (TIS)[28], je z rozpočtu vo výške 30 miliónov eur financovaných niekoľko projektov týkajúcich sa e-dostupnosti. V roku 2005 bola vyhlásená výzva na predkladanie návrhov s rozpočtom 29 miliónov eur. Bol daný nový podnet v oblasti výskumu cenovo výhodných alternatív na pomoc postihnutým žiť nezávisle v komunite alebo v rodine namiesto v uzatvorených ústavoch[29]. Deinštitucionalizácia najúčinnejšie funguje vtedy, keď je podporovaná adekvátnou zdravotnou starostlivosťou, dlhodobou starostlivosťou a pomocnými službami v komunite s cieľom vysporiadať sa s rastúcimi požiadavkami. Európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu 2004 preskúmal aktívnu sociálnu integráciu. Príloha 1 ponúka prehľad činností EÚ. Príloha 3 vykresľuje situáciu v členských štátoch. 3. Akčný plán v prospech postihnutých (APP) Akčný plán v prospech postihnutých (APP) má tieto tri hlavné operačné ciele: (1) plnú implementáciu smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní; (2) úspešné zapracovanie problémov týkajúcich sa postihnutých do politiky Spoločenstva; a (3) zlepšenie dostupnosti pre všetkých. APP pokrýva obdobie 2004 – 2010 vo fázach nasledujúcich po sebe, z ktorých každá zdôrazňuje niekoľko navzájom prepojených priorít. Fáza 1 prebieha od roku 2004 do roku 2005, fáza 2 od roku 2006 do roku 2007. Predbežná analýza prvej fázy poukazuje na úspešné zapracovanie aspektov zdravotného postihnutia do niektorých oblastí, najmä do oblasti zamestnanosti, IKT a vzdelávania (elektronické vzdelávanie). Väčší efekt a úspešnejšia integrácia postihnutých do trhu práce sa dosahujú kombináciou princípu zapracovania a aktivít špecifických pre zdravotné postihnutie. Skupina komisárov pre základné práva, nediskrimináciu a rovnaké príležitosti s podporou medziútvarovej skupiny Komisie pre zdravotne postihnutých dá politický podnet na APP. Spoluprácu s členskými štátmi posilní tematický dialóg medzi Skupinou Európskej únie na vysokej úrovni pre zdravotné postihnutie, Európskym výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V rámci stratégie pre nediskrimináciu a rovnaké príležitosti pre všetkých[30], Komisia podporí a bude dôsledne monitorovať implementáciu smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní[31]. 3.1 Prioritné oblasti pre druhú fázu (2006-2007) Nasledujúca fáza, druhá fáza APP bude zameraná na aktívne začlenenie ľudí so zdravotným postihnutím, a bude postavená na občianskej koncepcii zdravotného postihnutia, odzrkadlenej v Charte základných práv EÚ[32] a založenej na hodnotách vlastných budúcemu Dohovoru OSN o ochrane a presadzovaní práv a dôstojnosti ľudí so zdravotným postihnutím. V občianskej koncepcii je implicitné, že postihnutí si riadia svoj život a robia každodenné voľby rovnako ako ľudia bez zdravotného postihnutia. Tento fakt podčiarkuje potrebu prostredia, ktoré by postihnutým ponúklo väčšiu nezávislosť. Osoby so zdravotným postihnutím a ich individuálne potreby sú takto stredobodom oblasti poskytovania starostlivosti a pomocných služieb ľuďom so zdravotným postihnutím. Podľa týchto štyroch priorít činmosti opísané v prílohe 2 budú podporovať nezávislý život ľudí so zdravotným postihnutím : - Podporovať aktivitu Kľúčovou témou revidovanej Lisabonskej stratégie zameranej na zamestnanosť je „pritiahnuť a udržať ľudí v zamestnaní, zvýšiť ponuku pracovnej sily a modernizovať systémy sociálnej ochrany“. Prioritou preto zostáva zvýšenie miery zamestnanosti a aktivít ľudí so zdravotným postihnutím. Pracovný dokument útvarov Komisie o zapracovaní zdravotného postihnutia do Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ) ponúka cenné usmernenia pre integráciu postihnutých do otvoreného trhu práce. Nové zapracované usmernenia umožňujú stanoviť rámec pre vnútroštátne ciele, ale tento proces musí byť zameraný a podporený štatistickými údajmi. Tento dokument spomína okrem iných problémov aj nízky počet ľudí, ktorí sa zaradili späť do pracovného procesu po skúsenosti s DZPP, ktoré ich obmedzuje v nezávislom živote. Podporujú sa stratégie pre prijatie a reintegráciu ľudí do pracovného života, ktorí sa stali postihnutými počas pracovného života. Budú sa podporovať rehabilitačné služby, individualizovaná personálna pomoc a finančná atraktivita práce. ESF podporuje a bude pokračovať v podpore aktívneho začlenenia postihnutých do spoločnosti a trhu práce. V budúcom kole programu (2007 až 2013) sú jednou z prioritných oblastí aktivity, ktorú navrhla Komisia, „cesty k integrácii a opätovnému nástupu do zamestnania“ pre znevýhodnených ľudí, napr. postihnutých a ľudí starajúcich sa o závislé osoby. - Podporovať prístup ku kvalitným pomocným a opatrovateľským službám Podpora kvalitných, cenovo prístupných a dostupných sociálnych služieb a podpora postihnutých prostredníctvom konsolidovanej sociálnej ochrany a zapracovania ustanovení bude jadrom integračných aktivít EÚ. Pri mnohých sociálnych zmenách, ktoré ovplyvňujú štruktúru domácností a nastoľujú nové požiadavky na rodinu, sa objavujú mnohé otázky o politike a činnostiach, ktoré by čo najlepšie podporili dlhodobú opatrovateľskú starostlivosť a pomocné služby, ktoré by sa týkali aj starších postihnutých osôb. V Bielej knihe o všeobecne prospešných službách[33] oznámila Komisia svoj úmysel prijať v roku 2005 oznámenie o všeobecne prospešných zdravotných a sociálnych službách; vymedziť ich osobitné charakteristiky a objasniť rámec, v ktorom fungujú. Budú preskúmané aspekty kvality sociálnych služieb týkajúcich sa zdravotného postihnutia vrátane potreby podporovať koordinované poskytovanie služieb. Komisia predstaví aj návrh na zladenie rôznych otvorených metód koordinácie (OMK) v sociálnej ochrane a integrácii a bude popri existujúcej práci v oblasti sociálneho začlenenia a dôchodku rozvíjať aj politickú spoluprácu v oblasti zdravia a dlhodobej starostlivosti. Takto budu pokryté relevantné aspekty politiky sociálnej ochrany, ako napríklad prístup k integrovanej starostlivosti a pomocným systémom. Komisia bude naďalej podporovať deinštitucionalizáciu postihnutých umiestnených vo veľkých rezidenčných ústavoch a bude presadzovať takú úroveň služieb, ktoré by boli primeranou rovnováhou medzi bezpečnosťou, slobodou a nezávislosťou. - Posilňovanie dostupnosti tovaru a služieb K súčasným aktivitám týkajúcim sa činností v oblasti dostupnosti verejných budov sa pridajú aj opatrenia venované službám, doprave, lepšej dostupnosti IKT vrátane prístupu k novej generácii asistenčných systémov. Systémy dostupnosti v oblasti dopravy sú dôležitým prvkom v koncepcii nezávislého života: dostupná verejná doprava a verejné prostredie dopĺňajú a vzájomne posilňujú rozvoj každej oblasti. Budú podporované v mestských oblastiach a medzi mestskými oblasťami. V doprave sa práva postihnutých osôb a osôb so zníženou mobilitou nemôžu obmedzovať len na dostupnosť dopravných prostriedkov, keďže tiež zahŕňajú nediskrimináciu a sústavnú pomoc. Európska komisia podnikne prijatím politických dokumentov a legislatívnych návrhov konkrétne kroky na presadzovanie týchto práv. Vo svojej Bielej knihe o európskej dopravnej politike na rok 2010: čas rozhodnúť“[34], Komisia plánuje ustanovenie práv cestujúcich vo všetkých druhoch dopravy. Oznámenie komisie o posilnení práv cestujúcich v Európskej únii zo 16. februára 2005[35], vymedzuje škálu oblastí pre činnosť, ktorej prvoradou prioritou je nediskriminácia a pomoc osobám so zníženou mobilitou pri všetkých druhoch dopravy. Návrh Komisie na nariadenie o právach a povinnostiach cestujúcich v medzinárodnej železničnej doprave[36] z roku 2004 zabezpečuje nediskrimináciu osôb so zníženou mobilitou, ktorí cestujú železničnou dopravou, ako aj pomoc pred cestou a počas nej. Návrh Komisie na nariadenie o právach osôb so zníženou mobilitou cestujúcich vzdušnou dopravou[37] zaručuje povinnú pomoc takýmto cestujúcim na letiskách a v lietadlách a obsahuje aj normy kvality pre pomoc letísk. Komisia v súčasnosti analyzuje rozšírenie práv týchto cestujúcich aj na námorné a medzinárodné autobusové služby. Pre tento cieľ začala v júli 2005 verejnú diskusiu o právach cestujúcich v medzinárodnej autobusovej a diaľkovej doprave a má v úmysle spustiť diskusiu o právach cestujúcich v námornej doprave. Efektivitu opatrení prijatých v prospech osôb so zníženou mobilitou by najlepšie zaručili vnútroštátne orgány, ktoré sú kompetentné na ich presadzovanie. Významnú úlohu pri vytváraní integrovanej Európy hrajú nové technológie. Súčasné dostupné informačné a komunikačné technológie, interoperabilné s pomocnými technológiami podporovanými európskymi normami, požiadavkami spotrebiteľov a inými aspektmi rozvoja, otvárajú nové trhy. Rozvoj produktov navrhovaných pre čo najširší okruh spotrebiteľov za podpory prostredníctvom verejného obstarávania umožňuje otvoriť a dobyť nové trhy. Toto sa už deje v USA a začína aj v Japonsku. Kľúčovým cieľom iniciatívy i2010 je propagácia integrujúcej spoločnosti založenej na poznatkoch o integrácii do spoločnosti. Táto iniciatíva oznámila „stimulačné opatrenia na zjednodušenie používania IKT pre širokú verejnosť“ a „Politické usmernenia pre e-dostupnosť“. Zaoberá sa spojitosťou medzi technológiami a samostatným životom a vzťahuje sa na oznámenie o e-dostupnosti, ktoré podporuje tri prístupy, uplatňované v Európe v malej miere: verejné obstarávanie, certifikácia a čo najlepšie využitie existujúcich právnych predpisov pri posilňovaní a udržiavaní aktivít, ktoré už bežia. - Zvýšiť analytickú schopnosťEÚ Spoľahlivé a porovnateľné údaje sú podstatné pre porozumenie vývoja situácie postihnutých a toho, ako je vývoj v tejto oblasti prepojený s inými politickými oblasťami. Budú uverejňované štúdie analýzujúce údaje získané z predchádzajúcich prieskumov Eurostatu a prieskumu pracovnej sily, týkajúceho sa ad hoc modulu na rok 2002 o „zamestnanosti zdravotne posithnutých osôb“, ako aj údaje z administratívnych registrov. Prostredníctvom Európskeho štatistického systému (ESS) a vrámci štatistického programu Spoločenstva 2002 – 2007, budú vytvorené jednotné štatistiky týkajúce sa integrácie postihnutých do spoločnosti. V rámci európskeho prieskumu o zdravia pracuje Eurostat na osobitnom „module sociálnej integrácie postihnutých osôb“. Šiesty rámcový program pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity (2002 – 2006, RP6) a budúci Siedmy rámcový program (2007 – 2013) budú pokračovať vo financovaní výskumu v oblasti zdravotného postihnutia. Počas RP6 boli spolu s politickými prioritami definované aj témy výskumu týkajúceho sa podpory politiky v oblasti zdravotne postihnutých. V súlade s novým strategickým rámcom EÚ o nediskriminácii a rovnakých príležitostiach pre všetkých, bude témou viacnásobná diskriminácia, ktorej postihnutí ľudia čelia. 4. Záver Toto oznámenie ilustruje široký konsenzus v EÚ o potrebe zaoberať sa problémom zdravotne postihnutých. Dôraz sa kladie na dôstojnosť, základné práva, ochranu proti diskriminácii, spravodlivosť a sociálnu súdržnosť. Aktivity na poli zdravotného postihnutia sú predovšetkým zodpovednosťou členských štátov a sú najefektívnejšie na vnútroštátnej úrovni. Zvýšené začleňovanie problému zdravotného postihnutia do akčného plánu EÚ s operačnou podporou Európskeho sociálneho fondu prispieva k rovnakým príležitostiam v rozšírenej Európe. Plodný dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj diskusia s posihnutými a hlavnými zúčastnenými stranami umožňujú pokrok v tvorbe prostredia umožňujúceho podporiť aktívne začlenenie postihnutých do spoločnosti a ekonomiky. V dôsledku toho sa dnes všeobecne prijíma názor, že integrovaný prístup je kľúčom k tomu, aby sa riešenie problémov zdravotne postihnutých posunulo správnym smerom. V tomto smere kladie revidovaná Lisabonská stratégia oveľa väčší dôraz na integráciu postihnutých na úrovni členských štátov. Nové akcie plánované na druhú fázu APP podporia aktivity a prístup k sociálnym službám pri propagovaní dostupnosti tovaru a služieb. Okrem toho budú zhromažďovať spoľahlivé a porovnateľné štatistické údaje o zdravotne postihnutých a informácie o viacnásobnej diskriminácii. Komisia bude monitorovať vykonávanie navrhovaných aktivít prostredníctvom neustáleho dialógu s príslušnými zúčastnenými stranami. Strednodobé hodnotenie akčného plánu sa podľa plánu uskutoční v roku 2008. [1] KOM(2003) 650, konečné znenie, 30.10.2003. [2] Závery Rady z 1.12.2003, dokument Rady 15 206/03. [3] KOM(2005) 33, konečné znenie, 9.2.2005. [4] KOM(2005) 24. [5] pozri poznámku 1. [6] Štúdia Komisie „Definície zdravotného postihnutia v Európe: komapratívna analýza“, Brunel University, September 2002. [7] Ľudia majú uviesť, či podľa ich názoru trpia dlhodobým zdravotným problémom alebo zdravotným postihnutím. [8] Nariadenie komisie 1566/2001 z 12.7.2001. [9] Štatistika Eurostatu v krátkosti, téma 3-26/2003. [10] Základná otázka bola, či má osoba dlhodobý zdravotný problém alebo postihnutie (DZPP) dlhšie ako 6 mesiacov (alebo s predpokladaným trvaním 6 mesiacov). Pojem DZPP zahŕňa všetky typy závažnosti postihnutia osôb podľa zásady, že aspoň niektoré majú vplyv na respondentovu každodennú činnosť. [11] Európsky prieskum pracovných síl (PPS) z roku 2002 týkajúci sa ad hoc modulu o osobách so zdravotným postihnutím. [12] PPS z roku 2002 týkajúci sa ad hoc modulu o osobách so zdravotným postihnutím. [13] Projekt Share: http://www.share-project.org. [14] Kokova správa „jobs, jobs, jobs“ z roku 2003. [15] Pozri poznámku 9. [16] Grafy pre „zdravotne postihnuté osoby“ a „osoby bez zdravotného postihnutia“ sú podobné, ak v krajine pomer osôb bez zdravotného postihnutia vzrastá, rastie vo všeobecnosti aj pre zdravotne postihnuté osoby. [17] Zdravotné postihnutie pri narodení alebo počas detstva/dospievania môže obmedziť možnosti štúdia. Takisto je možné, že ľudia s nízkym stupňom vzdelania vykonávajú nekvalifikovanú prácu v nebezpečnom prostredí. Doteraz nie je možné určiť, či je jeden z týchto efektov dôležitejší ako iný, alebo či kumulujú. [18] Čím nižší stupeň vzdelania, tým vyšší výskyt ľudí s dlhodobým zdravotným problémom alebo zdravotným postihnutím.ISCED0_2 zahŕňa všetky osoby až do nižšieho stredoškolského vzdelania, ISCED3_4 predstavuje osoby s (vyšším) stredoškolským vzdelaním a ISCED5_6 zahŕňa osoby s pomaturitným nevysokoškolským vzdelaním alebo vysokoškolským vzdelaním. [19] Smernica 2000/78 z 27. novembra 2000. [20] s. 5-11 Výročnej správy z roku 2005 o rovnosti a nediskriminácii. [21] s. 5-11 Výročnej správy z roku 2005 o rovnosti a nediskriminácii. [22] Rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiku zamestnanosti členských štátov z 12.7.2005. [23] Presadzovanie problematiky zdravotného postihnutia v Európskej stratégii zamestnanosti http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm [24] Nariadenie Komisie (ES) č. 2204/2002. [25] Vyhlásenie sociálnych partnerov o zamestnanosti zdravotne postihnutých ľudí http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1123&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null a UNI- Europa Commerce and EUROCommerce, Vyhlásenie o podpore zamestnanosti a integrácii postihnutých ľudí do komerčného a distribučného odvetvia http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1088&d-1588-p=1&d-1588-p=&d-1588-s=&d-1588-o=null [26] CEEP, UNICE/UEAPME a ETUC 2004 „správa o akciách sociálnych partnerov v členských štátoch s cieľom implementovať zásady zamestnanosti“. [27] KOM (2005) 425, konečná verzia, 13.9.2005. [28] 6.rámcový program pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (2002 – 2006), priorita TIS: Technológie inormačnej spoločnosti, bolo vybraných 14 projektov, ktoré aktuálne bežia. [29] Výzva na predkladanie návrhov VT/2005/0344. [30] KOM (2005), jún 2005. [31] Smernica 2000/78/ES z 27.11.2000 (Ú. v. ES L 303, z 2.12.2000, s. 16). [32] Článok 26: „Únia uznáva a rešpektuje právo osôb so zdravotným postihnutím využívať opatrenia, ktoré sú určené na zabezpečenie ich nezávislosti, sociálnej integrácie a integrácie v zamestnaní, a účasti na spoločenskom živote“. [33] KOM(2004) 374 z 12. mája 2004. [34] KOM(2001) 370, konečné znenie. [35] KOM(2005) 46, konečné znenie. [36] KOM(2004) 143, konečné znenie. [37] KOM(2005) 47, konečné znenie.