Kríza takisto odhalila, ako sa môžu existujúce hrozby vyvíjať za nových okolností. Organizované zločinecké skupiny zneužívajú nedostatok tovaru, ktorým sa vytvára priestor pre nové nezákonné trhy. Trh s nelegálnymi drogami je aj naďalej najväčším zločineckým trhom v EÚ, pričom jeho minimálna hodnota v EÚ sa ročne odhaduje na 30 miliárd EUR (v maloobchodných cenách). Naďalej pretrváva obchodovanie s ľuďmi: podľa odhadov dosahuje ročný globálny zisk zo všetkých foriem vykorisťovania výšku takmer 30 miliárd EUR. Medzinárodný obchod s falšovanými liekmi dosiahol hodnotu 38,9 miliárd EUR. Nízka miera konfiškácie zároveň umožňuje páchateľom ďalej rozširovať svoju trestnú činnosť a prenikať do legálneho hospodárstva. Páchateľom trestných činov a teroristom umožňuje online trh a nové technológie, ako je 3D tlač, ľahší prístup k palným zbraniam. V dôsledku využívania umelej inteligencie, nových technológií a robotiky sa bude naďalej zvyšovať riziko, že páchatelia trestných činov budú zneužívať výhody inovácií na nekalé účely.

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 takisto zdôraznila to, ako sociálne rozdiely a neistota vedú k bezpečnostnej zraniteľnosti. Zväčšuje to potenciál rafinovanejších a hybridných útokov zo strany štátnych a neštátnych subjektov, ktoré využívajú zraniteľnosť pomocou kombinácie kybernetických útokov, poškodzovania kritickej infraštruktúry , dezinformačných kampaní a radikalizácie politického jazyka.

Globálne prostredie takisto prehlbuje tieto hrozby. Asertívne priemyselné politiky tretích krajín v spojení s nepretržitými krádežami duševného vlastníctva, ktoré umožňuje kybernetický priestor, menia strategickú paradigmu ochrany a presadzovania európskych záujmov. To ešte umocňuje vzostup aplikácií s dvojakým použitím, v dôsledku čoho sa silný sektor civilných technológií stáva veľkou výhodou v rámci obrannej a bezpečnostnej spôsobilosti. Priemyselná špionáž má významný vplyv na hospodárstvo, pracovné miesta a rast EÚ: kybernetické krádeže obchodného tajomstva stoja Európsku úniu odhadom 60 miliárd EUR . V tejto súvislosti je potrebné dôkladne posúdiť, ako vzájomná závislosť a zvýšená expozícia kybernetickým hrozbám ovplyvňujú schopnosť EÚ chrániť občanov aj podniky.

Náš svet závisí od digitálnych infraštruktúr, technológií a online systémov, ktoré nám umožňujú obchodovať, konzumovať výrobky a využívať služby. Všetko sa zakladá na komunikácii a interakcii. Závislosť od online prostredia vytvára priestor na vlnu počítačovej kriminality. „Počítačová kriminalita ako služba“ a tieňová ekonomika počítačovej kriminality poskytujú ľahký prístup k produktom a službám počítačovej kriminality online. Páchatelia trestnej činnosti sa rýchlo prispôsobujú novým technológiám a využívajú ich vo svoj prospech. Napríklad do legitímneho dodávateľského reťazca s liekmi prenikli falzifikáty a falšované lieky. Exponenciálny nárast detskej pornografie online je dôkazom sociálnych následkov meniacich sa modelov trestnej činnosti. Z nedávneho prieskumu vyplynulo, že väčšina ľudí v EÚ (55 %) sa obáva toho, že páchatelia trestných činov a podvodníci majú prístup k ich údajom.

Keďže z digitálnych technológií profitujeme v našom živote čoraz rozmanitejším spôsobom, kybernetická bezpečnosť technológií sa stala otázkou strategického významu. Kybernetické útoky výrazne zasahujú domácnosti, banky, finančné služby a podniky (najmä malé a stredné podniky). Potenciálna škoda sa ďalej znásobuje v dôsledku prepojenia fyzických a digitálnych systémov; akékoľvek fyzické narušenie automaticky ovplyvní digitálne systémy, zatiaľ čo kybernetické útoky na informačné systémy a digitálne infraštruktúry môžu spôsobiť prerušenie základných služieb. Vzostup internetu vecí a zvýšené využívanie umelej inteligencie so sebou prinesie nové výhody, ako aj nový súbor rizík.

EÚ môže takisto zabezpečiť, aby sa bezpečnostná politika naďalej zakladala na našich spoločných európskych hodnotách, ktorými sú dodržiavanie a zachovávanie právneho štátu, rovnosti a základných práv a zaručovanie transparentnosti, zodpovednosti a demokratickej kontroly, čím sa vytvorí ten správny základ dôvery v politiky. Môže vybudovať účinnú a skutočnú bezpečnostnú úniu, v ktorej sú práva a slobody jednotlivcov dobre chránené. Bezpečnosť a dodržiavanie základných práv nie sú protichodnými cieľmi, ale trvalými a navzájom sa dopĺňajúcimi cieľmi. Naše hodnoty a základné práva musia byť základom bezpečnostných politík a zabezpečovať súlad so zásadami nevyhnutnosti, proporcionality a zákonnosti, pričom musia byť zavedené riadne záruky na zaistenie zodpovednosti a súdnej nápravy, ktoré zároveň umožnia účinnú reakciu zameranú na ochranu jednotlivcov, a to najmä tých najzraniteľnejších.

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 takisto pretvorila našu predstavu o ochrane a bezpečnostných hrozbách a príslušných politikách. Takisto zdôraznila potrebu zaručenia bezpečnosti fyzického aj digitálneho prostredia. Poukázala na dôležitosť otvorenej strategickej autonómie v našich dodávateľských reťazcoch, pokiaľ ide o kritické výrobky, služby, infraštruktúry a technológie. Posilnila potrebu zapojiť do spoločného úsilia každý sektor a každého jednotlivca s cieľom zabezpečiť, aby bola EÚ predovšetkým lepšie pripravená a odolnejšia a mala v prípade potreby lepšie nástroje na reakciu.

V politických usmerneniach Komisie sa jasne uvádza, že pre ochranu našich občanov musíme urobiť úplne všetko. Bezpečnosť nie je len základom osobnej ochrany, ale takisto ochraňuje základné práva a predstavuje základ pre istotu a dynamiku v našom hospodárske, našej spoločnosti a našej demokracii. Európania dnes čelia meniacej sa bezpečnostnej situácii, ktorú ovplyvňujú vyvíjajúce sa hrozby, ako aj iné faktory, medzi ktoré patrí zmena klímy, demografické trendy a politická nestabilita za našimi hranicami. Globalizácia, voľný pohyb a digitálna transformácia naďalej prinášajú prosperitu, uľahčujú nám život a podnecujú inovácie a rast. S týmito prínosmi sú však neoddeliteľne späté riziká a náklady. Môžu byť zmanipulované terorizmom, organizovanou trestnou činnosťou, obchodom s drogami a obchodovaním s ľuďmi, čo sú všetko priame hrozby pre občanov a náš európsky spôsob života. Zvyšuje sa výskyt kybernetických útokov a počítačovej kriminality. Bezpečnostné hrozby sa takisto stávajú čoraz komplexnejšími: prekvitajú vďaka schopnosti fungovať naprieč hranicami a na základe prepojenosti, využívajú stieranie hraníc medzi fyzickým a digitálnym svetom a využívajú zraniteľné skupiny a sociálne a ekonomické rozdiely. Útoky môžu prísť v momente a môžu za sebou zanechať len nepatrnú alebo žiadnu stopu, štátne aj neštátne subjekty môžu vytvoriť celý rad hybridných hrozieb a to, čo sa stane mimo EÚ, môže mať zásadný vplyv na bezpečnosť v rámci EÚ.

Základným prvokom z hľadiska ochrany kľúčových digitálnych aktív na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni je ponúknuť pre kritické infraštruktúry kanál na bezpečnú komunikáciu. Komisia spolupracuje s členskými štátmi na zavádzaní certifikovanej zabezpečenej pozemnej a vesmírnej kvantovej infraštruktúry medzi koncovými zariadeniami (end-to-end) v kombinácii so zabezpečeným systémom vládnej satelitnej komunikácie stanoveným v nariadení o vesmírnom programe.

EÚ môže takisto vyvinúť nové nástroje na podporu odolnosti kritických infraštruktúr. Globálny internet zatiaľ preukazuje vysokú úroveň odolnosti, najmä pokiaľ ide o schopnosť zvládať zvýšený objem dátových prenosov. Musíme však byť pripravení na možné budúce krízy, ktoré budú ohrozovať bezpečnosť, stabilitu a odolnosť internetu. Zabezpečenie bezproblémového fungovania internetu aj v budúcnosti znamená rázne zakročenie proti kybernetickým incidentom a škodlivým činnostiam online a obmedzenie závislosti od infraštruktúr a služieb nachádzajúcich sa mimo Európy. Bude si to vyžadovať kombináciu právnych predpisov a preskúmanie existujúcich pravidiel, aby sa zabezpečila vysoká spoločná úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v EÚ; navýšenie investícií do výskumu a inovácií; a preskúmanie zavádzania alebo posilnenia kľúčových internetových infraštruktúr a zdrojov, najmä systému názvov domén.

Účinky priamych zahraničných investícií z hľadiska bezpečnosti, ktoré by mohli ovplyvniť kritické infraštruktúry alebo kritické technológie, budú takisto predmetom posúdení vykonaných členskými štátmi EÚ a Komisiou podľa nového rámca na preverovanie priamych zahraničných investícií.

Členské štáty zároveň uplatňujú svoju diskrečnú právomoc a vykonávajú existujúce právne predpisy rôznym spôsobom . Výsledná fragmentácia môže oslabiť vnútorný trh a sťažiť cezhraničnú koordináciu, a to najvýraznejšie v hraničných regiónoch. Prevádzkovatelia poskytujúci základné služby v rôznych členských štátoch musia dodržiavať rôzne režimy oznamovania. Komisia skúma, či by nové rámce pre fyzické aj digitálne infraštruktúry mohli priniesť viac súdržnosti a koherentnejší prístup k zabezpečeniu spoľahlivého poskytovania základných služieb. Tento rámec musia sprevádzať sektorové iniciatívy, ktorých cieľom je riešiť špecifické riziká, ktorým sú vystavené kritické infraštruktúry ako doprava, vesmírne systémy, energetika, financie a zdravotníctvo. Vzhľadom na veľkú závislosť finančného sektora od služieb IT a jeho veľkú zraniteľnosť voči kybernetickým útokom bude prvým krokom iniciatíva zameraná na digitálnu prevádzkovú odolnosť finančných sektorov. V dôsledku osobitnej citlivosti a vplyvu energetického systému bude osobitná iniciatíva podporovať väčšiu odolnosť kritickej energetickej infraštruktúry voči fyzickým, kybernetickým a hybridným hrozbám, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre cezhraničných prevádzkovateľov energetických sietí.

Existujúci rámec EÚ pre ochranu a odolnosť kritickej infraštruktúry už neudržiava krok s vyvíjajúcimi sa rizikami. Čoraz väčšia vzájomná závislosť znamená, že narušenie v jednom sektore môže mať priamy vplyv na fungovanie v ďalších sektoroch: útok na proces výroby elektrickej energie môže spôsobiť výpadok v oblastí telekomunikácií, nemocníc, bánk alebo letísk, zatiaľ čo útok na digitálnu infraštruktúru by mohol viesť k narušeniu elektrických alebo finančných sietí.. Keďže sa naše hospodárstvo a spoločnosť čoraz viac presúvajú do online priestoru, takéto riziká sa stávajú čoraz vážnejšími. Legislatívny rámec musí na túto zvýšenú prepojenosť a vzájomnú závislosť reagovať ráznymi opatreniami na ochranu kritickej infraštruktúry a podporu jej odolnosti, a to kybernetickými aj fyzickými. Základné služby vrátane tých, ktoré sa zakladajú na vesmírnych infraštruktúrach, musia byť náležite chránené pred súčasnými a očakávanými hrozbami, a zároveň musia byť odolné. To si vyžaduje, aby bol systém schopný pripraviť sa na tieto nepriaznivé udalosti, počítať s nimi, absorbovať ich, zotaviť sa z nich a úspešnejšie sa im prispôsobiť.

Občania sa v každodennom živote spoliehajú na kľúčové infraštruktúry, ktoré im umožňujú cestovať, pracovať, využívať základné verejné služby, ako sú nemocnice, doprava a dodávky energie, alebo si uplatňovať svoje demokratické práva. Ak tieto infraštruktúry nie sú dostatočne chránené a odolné, môžu útoky spôsobiť vážne narušenie, či už fyzické, alebo digitálne, a to v jednotlivých členských štátoch a potenciálne aj v celej EÚ.

EÚ má mimoriadne dobrú pozíciu na to, aby reagovala na tieto nové globálne hrozby a výzvy. Uvedená analýza hrozieb poukazuje na štyri navzájom prepojené strategické priority, na ktorých sa bude pracovať na úrovni EÚ pri plnom rešpektovaní základných práv: i) nadčasové bezpečnostné prostredie; ii) riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb; iii) ochrana Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou; iv) pevný európsky bezpečnostný ekosystém.

·Prepojenie všetkých aktérov vo verejnom a v súkromnom sektore v rámci spoločného úsilia: Kľúčoví aktéri vo verejnom aj v súkromnom sektore si len neochotne vymieňajú bezpečnostné informácie , či už z obavy z ohrozenia vnútroštátnej bezpečnosti, alebo konkurencieschopnosti. Najväčší účinok však dosiahneme vtedy, keď sa všetci spojíme a budeme sa navzájom podporovať. V prvom rade to znamená intenzívnejšiu spoluprácu medzi členskými štátmi so zapojením orgánov presadzovania práva a justičných a iných verejných orgánov, ako aj s inštitúciami a agentúrami EÚ, s cieľom rozvíjať porozumenie a výmenu potrebnú na hľadanie spoločných riešení. Spolupráca so súkromným sektorom je takisto kľúčová, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že priemysel vlastní dôležitú časť digitálnej a nedigitálnej infraštruktúry, ktorá je ústredným prvkom v účinnom boji proti trestnej činnosti a terorizmu. Prispieť môžu aj jednotlivci, a to napríklad prostredníctvom získavania zručností a vytváraním povedomia o boji proti počítačovej kriminalite alebo dezinformáciám. V neposlednom rade treba zdôrazniť, že toto spoločné úsilie musí presahovať naše hranice, vďaka čomu sa vytvoria užšie väzby s partnermi s rovnakým zmýšľaním.

·Zameranie na výsledky: Stratégia založená na výkonnosti musí vychádzať z dôkladného posúdenia hrozieb a rizika, aby sme svoje úsilie dokázali zamerať čo najúčinnejšie. Musia sa v nej vymedzovať a uplatňovať správne pravidlá a správne nástroje. Vyžaduje si spoľahlivé strategické spravodajské informácie, ktoré sú základom bezpečnostných politík EÚ. Tam, kde sa vyžadujú právne predpisy EÚ, je potrebné tieto predpisy sledovať, aby sa zabezpečilo ich plne vykonávanie a zabránilo sa fragmentácii a medzerám, ktoré možno zneužiť. Účinné vykonávanie tejto stratégie bude takisto závisieť od zabezpečenia náležitých finančných prostriedkov v nasledujúcom programovom období 2021 – 2027, a to vrátane prostriedkov pre súvisiace agentúry EÚ.

·Budovanie spôsobilosti a kapacít na včasné odhaľovanie kríz, ich predchádzanie a rýchlu reakciu na ne: Európa musí byť odolnejšia, aby dokázala zabrániť budúcim otrasom, chrániť sa pred nimi a odolávať im. Musíme budovať spôsobilosť a kapacity na včasné odhaľovanie bezpečnostných kríz a rýchlu reakciu na ne pomocou integrovaného a koordinovaného prístupu, a to celosvetovo, ako aj prostredníctvom sektorových iniciatív (napr. pre finančný, energetický a justičný sektor, sektor presadzovania práva, zdravotnícky, námorný a dopravný sektor) a nadväzovania na existujúce nástroje a iniciatívy. Komisia takisto predloží návrhy týkajúce sa rozsiahleho systému krízového riadenia v rámci EÚ, ktorý by mohol byť relevantný aj z hľadiska bezpečnosti.

EÚ už preukázala, že dokáže priniesť skutočnú pridanú hodnotu. Od roku 2015 prispela bezpečnostná únia k vytvoreniu nových väzieb, pokiaľ ide o spôsob, akým je bezpečnostná politika riešená na úrovni EÚ. Je však potrebné zintenzívniť snahy o zapojenie celej spoločnosti vrátane orgánov verejnej správy na všetkých úrovniach, podnikov vo všetkých sektoroch a jednotlivcov vo všetkých členských štátoch. V dôsledku čoraz väčšej informovanosti o rizikách závislosti a potrebe silnej európskej priemyselnej stratégie sa poukazuje na to, že EÚ musí zabezpečiť kritické množstvo priemyslu, technologickej produkcie a odolnosti dodávateľského reťazca. Sila takisto znamená plné rešpektovanie základných práv a hodnôt EÚ, ktoré sú predpokladom legitímnych, účinných a udržateľných bezpečnostných politík. V tejto stratégii bezpečnostnej únie sa stanovujú konkrétne pracovné okruhy, v ktorých je potrebné napredovať. Zakladá sa na týchto spoločných cieľoch:

V roku 2017 EÚ predstavila prístup ku kybernetickej bezpečnosti, ktorej jadrom je budovanie odolnosti, rýchla reakcia a účinné odrádzanie. EÚ teraz musí zabezpečiť, aby z hľadiska svojich spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti držala krok s realitou s cieľom dosiahnuť odolnosť aj reakciu. Vyžaduje si to celospoločenský prístup , v rámci ktorého inštitúcie, agentúry a orgány EÚ, členské štáty, priemysel, akademická obec a občania budú venovať prioritnú pozornosť kybernetickej bezpečnosti tak, ako je to potrebné. Tento horizontálny prístup musia opäť dopĺňať sektorové prístupy ku kybernetickej bezpečnosti v oblastiach, ako je energetika, finančné služby, doprava alebo zdravotníctvo. Ďalšia fáza činnosti EÚ by mala byť zhrnutá v revidovanej stratégii kybernetickej bezpečnosti Európskej únie.

Skúmanie nových a posilnených foriem spolupráce medzi spravodajskými službami, EU INTCEN a ďalšími organizáciami pôsobiacimi v oblasti bezpečnosti by malo byť súčasťou úsilia o posilnenie kybernetickej bezpečnosti, ako aj boja proti terorizmu, extrémizmu, radikalizácii a hybridným hrozbám.

Vzhľadom na prebiehajúce zavádzanie infraštruktúry 5G v EÚ a potenciálnu závislosť mnohých kritických služieb od sietí 5G by boli následky systémového a rozsiahleho narušenia mimoriadne závažné. Proces stanovený v odporúčaní Komisie o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G z roku 2019 priniesol konkrétne kroky zo strany členských štátov v súvislosti s kľúčovými opatreniami stanovenými v súbore nástrojov pre 5G.

Jedna z najdôležitejších dlhodobých potrieb je vyvíjať kultúru kybernetickej bezpečnosti už v štádiu návrhu, v rámci ktorej bude bezpečnosť od začiatku zakomponovaná do výrobkov a služieb. Významne k tomu prispeje nový rámec na certifikáciu kybernetickej bezpečnosti podľa aktu o kybernetickej bezpečnosti. Práca na rámci už prebieha, pričom sa už pripravujú dva certifikačné systémy a v priebehu tohto roka sa vymedzia priority pre ďalšie systémy. V tejto oblasti má kľúčový význam spolupráca medzi agentúrou EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), orgánmi na ochranu údajov a Európskym výborom pre ochranu údajov.

Komisia už poukázala na potrebu zriadiť spoločnú kybernetickú jednotku, ktorou sa zabezpečí štruktúrovaná a koordinovaná operačná spolupráca. Mohla by zahŕňať systém vzájomnej pomoci v čase krízy na úrovni EÚ. Spoločná kybernetická jednotka by nadviazaním na vykonávanie odporúčania o koncepcii mohla budovať dôveru medzi rôznymi subjektmi v európskom ekosystéme kybernetickej bezpečnosti a ponúkať členským štátom službu kľúčového významu. Komisia začne viesť diskusie s príslušnými zainteresovanými stranami (počnúc členskými štátmi) a stanoví jasný proces, míľniky a harmonogram do konca roka 2020.

Takisto sú dôležité spoločné pravidlá v oblasti informačnej bezpečnosti a kybernetickej bezpečnosti pre všetky inštitúcie, orgány a agentúry EÚ. Cieľom by malo byť vytvoriť povinné a vysoké spoločné štandardy pre bezpečnú výmenu informácií a bezpečnosť digitálnych infraštruktúr a systémov vo všetkých inštitúciách, orgánoch a agentúrach EÚ. Týmto novým rámcom by sa mala podporiť silná a účinná operačná spolupráca v oblasti kybernetickej bezpečnosti v inštitúciách, orgánoch a agentúrach EÚ, pričom centrálnu úlohu by zohrával tím reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach (CERT-EU).

Vzhľadom na globálny charakter kybernetických útokov má zásadný význam z hľadiska ďalšieho predchádzania kybernetickým útokom, odrádzania od nich a reagovania na ne budovanie a zachovávanie medzinárodných partnerstiev. V rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor nástrojov kybernetickej diplomacie“) sa stanovujú opatrenia v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane reštriktívnych opatrení (sankcií), ktoré môžu byť použité proti činnostiam, ktoré poškodzujú jej politické, bezpečnostné a ekonomické záujmy. Európska únia by takisto mala zintenzívniť svoju prácu prostredníctvom fondov rozvoja a spolupráce, aby zabezpečila budovanie kapacít na podporu partnerských štátov pri posilňovaní ich digitálnych ekosystémov, prijímaní vnútroštátnych legislatívnych reforiem a dodržiavaní medzinárodných noriem. To zvyšuje odolnosť celého spoločenstva a jeho schopnosť účinne bojovať proti kybernetickým hrozbám a reagovať na ne. Zahŕňa to špecifickú prácu v oblasti presadzovania noriem EÚ a príslušných právnych predpisov, ktorej cieľom je zvyšovať kybernetickú bezpečnosť partnerských krajín v susedstve.

Ochrana verejných priestorov

Nedávne teroristické útoky boli zamerané na verejné priestory vrátane miest na bohoslužby a dopravných uzlov, pričom zneužili ich otvorenosť a dostupnosť. Vzostup terorizmu vyvolaného politicky alebo ideologicky motivovaným extrémizmom závažnosť tejto hrozby ešte zvýšil. Vyžaduje si to silnejšiu fyzickú ochranu týchto miest a primerané systémy odhaľovania bez toho, aby sa oslabili slobody občanov. Komisia posilní spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti ochrany verejných priestorov, a to prostredníctvom finančných prostriedkov, výmeny skúseností a osvedčených postupov, konkrétnych usmernení a odporúčaní . Súčasťou tohto prístupu bude takisto zvyšovanie informovanosti, výkonnostné požiadavky, testovanie detekčných zariadení a zintenzívnenie previerok osôb s cieľom riešiť vnútorné hrozby. Dôležitým aspektom, ktorý treba zohľadniť, je to, že neúmerným spôsobom môžu byť postihnuté menšiny a zraniteľné osoby vrátane osôb, ktoré sú cieľom útokov z dôvodu svojho náboženstva alebo pohlavia, , a preto si vyžadujú osobitnú pozornosť. Regionálne a miestne verejné úrady zohrávajú dôležitú úlohu v zlepšovaní bezpečnosti verejných priestorov. Komisia takisto pomáha podporovať iniciatívy miest v oblasti bezpečnosti verejných priestorov. Začiatok nového partnerstva v rámci Urbánnej agendy pre EÚ zameraného na „bezpečnosť verejných priestorov“ z novembra 2018 je odrazom záväzku členských štátov, Komisie a miest lepšie riešiť bezpečnostné hrozby v mestskom prostredí.

Trh s bezpilotnými vzdušnými prostriedkami, ktoré majú mnohé hodnotné a legitímne spôsoby využitia, sa naďalej rozširuje. Takisto však môžu byť potenciálne zneužité páchateľmi trestných činov a teroristami, pričom osobitné ohrozené sú verejné priestory. Ich cieľom môžu byť jednotlivci, zhromaždenia, kritická infraštruktúra, orgány presadzovania práva, hranice alebo verejné priestory. Vedomosti o používaní bezpilotných vzdušných prostriedkov v konfliktoch by mohli preniknúť do Európy priamo (prostredníctvom vracajúcich sa zahraničných teroristických bojovníkov) alebo cez internet. Pravidlá, ktoré už vypracovala Európska agentúra pre bezpečnosť letectva, sú dôležitým prvým krokom v oblastiach, ako je registrácia prevádzkovateľov bezpilotných vzdušných prostriedkov a povinná diaľková identifikácia bezpilotných vzdušných prostriedkov. V dôsledku čoraz väčšej dostupnosti, cenovej prijateľnosti a väčšieho potenciálu bezpilotných vzdušných prostriedkov je potrebné prijať ďalšie opatrenia. Môže medzi ne patriť výmena informácií, poskytnutie usmernení a osvedčených postupov pre všetkých, a to aj na účely presadzovania práva, ako aj rozsiahlejšie testovanie protiopatrení týkajúcich sa bezpilotných vzdušných prostriedkov. Okrem toho je potrebné podrobnejšie analyzovať a riešiť dôsledky používania bezpilotných vzdušných prostriedkov vo verejných priestoroch, pokiaľ ide o ochranu súkromia a údajov.

Kľúčové opatrenia ·právne predpisy na ochranu kritickej infraštruktúry a jej odolnosť, ·revízia smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti, ·iniciatíva zameraná na prevádzkovú odolnosť finančného sektora, ·ochrana a kybernetická bezpečnosť kritickej energetickej infraštruktúry a sieťový predpis pre kybernetickú bezpečnosť cezhraničných tokov elektrickej energie, ·stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie, ·ďalšie kroky smerujúce k vytvoreniu spoločnej kybernetickej jednotky, ·spoločné pravidlá v oblasti informačnej bezpečnosti a kybernetickej bezpečnosti pre inštitúcie, orgány a agentúry EÚ, ·posilnená spolupráca v oblasti ochrany verejných priestorov vrátane miest na bohoslužby, ·výmena najlepších postupov týkajúcich sa riešenia zneužívania bezpilotných vzdušných prostriedkov.

2.Riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb

Počítačová kriminalita

Technológie prinášajú spoločnosti nové príležitosti. Takisto ponúkajú nové nástroje pre potreby justície a presadzovania práva. Zároveň však vytvárajú priestor pre páchateľov trestných činov. Malvér, krádež osobných alebo obchodných údajov nabúraním systému a prerušenie digitálnej činnosti spôsobujúce finančnú škodu alebo poškodenie dobrého mena sú na vzostupe. Prvou obranou je odolné prostredie, ktoré tvorí silná kybernetická bezpečnosť. Orgány na presadzovanie práva musia byť schopné pracovať v oblasti digitálneho vyšetrovania s jasnými pravidlami, aby mohli vyšetrovať a stíhať trestné činy a poskytovať obetiam potrebnú ochranu. Táto práca by mala nadväzovať na činnosť spoločnej pracovnej skupiny Europolu pre boj proti počítačovej kriminalite a protokol o reakcii na núdzové situácie v rámci presadzovania práva, ktorý bol vypracovaný na koordináciu reakcií na kybernetické útoky veľkého rozsahu. Kľúčové sú takisto účinné mechanizmy umožňujúce partnerstvá a spoluprácu verejného a súkromného sektora.

Zároveň by sa boj proti počítačovej kriminalite mal stať strategickou komunikačnou prioritou v celej EÚ , aby boli Európania upozorňovaní na riziká a preventívne opatrenia, ktoré môžu prijať. Malo by to byť súčasťou proaktívneho prístupu. Kľúčovým krokom je plné vykonávanie súčasného právneho rámca: Komisia bude pripravená využiť postupy v prípade nesplnenia povinnosti, ak to bude potrebné, a zároveň bude preskúmavať tento rámec, aby zabezpečila, že stále spĺňa svoj účel. Komisia spolu s Europolom a agentúrou EÚ pre kybernetickú bezpečnosť ENISA takisto preskúma realizovateľnosť systému včasného varovania v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorý by mohol zabezpečiť tok informácií a rýchle reakcie v prípade výskytu kybernetických trestných činov.

Počítačová kriminalita je celosvetovou výzvou, ktorá si vyžaduje účinnú medzinárodnú spoluprácu. Európska únia podporuje Budapeštiansky dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite, ktorý predstavuje účinný, dobre fungujúci rámec umožňujúci krajinám určiť, ktoré systémy a komunikačné kanály musia zaviesť, aby mohli účinne spolupracovať.

Takmer polovica občanov EÚ má obavy zo zneužitia údajov a krádež totožnosti predstavuje vážnu hrozbu. Jedným z aspektov je podvodné použitie totožnosti s cieľom finančného zisku, ale môže mať aj značné osobné a psychologické následky, keďže nelegálne príspevky vytvorené osobou, ktorá totožnosť ukradla, môžu zostať v online priestore dlhé roky. Komisia preskúma možné praktické opatrenia na ochranu obetí pred všetkými formami krádeže totožnosti, pričom zohľadní pripravovanú iniciatívu v oblasti digitálnej identity.

Boj s počítačovou kriminalitou si vyžaduje zameranie na budúcnosť. Zatiaľ čo spoločnosť využíva nové technologické výdobytky na posilnenie hospodárstva a spoločnosti, páchatelia trestných činov sa takisto môžu snažiť o využívanie týchto nástrojov na nekalé účely. Páchatelia trestných činov môžu napríklad využívať umelú inteligenciu na odhaľovanie a zisťovanie hesiel alebo na zjednodušenie vytvárania malvéru a využívanie obrazového a zvukového signálu, ktoré následne môžu použiť na krádež totožnosti alebo podvod s osobnými údajmi.

Moderné presadzovanie práva