OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2020

(2021/C 436/01)

OBSAH

PREDSLOV 2

HLAVNÉ FINANČNÉ UDALOSTI ROKA 3

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE 33

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY 34

SÚVAHA 35

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 36

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 37

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 38

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 39

SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A VYSVETLIVKY 130

GLOSÁR 200

ZOZNAM SKRATIEK 204

PREDSLOV

Rok 2020 bol mimoriadny vo všetkých ohľadoch: Na hospodárske a politické výzvy, ktoré priniesla pandémia koronavírusu, musela Európska únia veľmi rýchlo reagovať bezprecedentnými riešeniami. Európska komisia sa na všetkých frontoch snažila zachraňovať životy a živobytie ľudí, ako aj podporovať národné systémy zdravotnej starostlivosti a podniky s cieľom posilniť obnovu a odolnosť. Zmobilizovali sme všetky prostriedky, ktoré sme mali k dispozícii, a z nástrojov ako Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus alebo SURE (podpora na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii) sme pomohli členským štátom koordinovať ich vnútroštátne reakcie a poskytli pomoc tým, ktorých kríza postihla najviac. Z nástroja SURE bola v roku 2020 dotknutým členským štátom vyplatená suma 39,5 mld. EUR z celkových 100 mld. EUR na riešenie náhleho zvýšenia verejných výdavkov na ochranu zamestnanosti. Ďalšie významné prostriedky boli vyplatené v roku 2021.

Európska únia aj napriek boju proti pandémii plnila ciele svojich politík zameraných na mladých ľudí, zamestnanosť a rast, ako aj zmenu klímy. Opatrenia na podporu hospodárskeho rastu a zníženie hospodárskych rozdielov medzi regiónmi predstavovali takmer polovicu vyčlenených finančných prostriedkov. Z finančných prostriedkov EÚ sa prispelo sumou 29,7 mld. EUR na menej rozvinuté regióny a z programu Horizont 2020 sumou 16,4 mld. EUR na výskum a inováciu. Ďalej sa z rozpočtu EÚ na rok 2020, konkrétne v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, poskytla pomoc v celkovej výške záväzkov 59 mld. EUR poľnohospodárskym a vidieckym oblastiam. Rozpočet na rok 2020 bol posledným rozpočtom aktuálneho viacročného finančného rámca, ktorého celkové plnenie dosiahlo výšku 181,7 mld. EUR v prijatých záväzkoch – čo predstavuje pridanú hodnotu pre všetkých Európanov.

A napokon bol rok 2020 aj rokom dohody o dlhodobom rozpočte EÚ na roky 2021 – 2027 vo výške 1,074 bilióna EUR (v cenách z roka 2018), ktorý bol navýšený o ďalších 750 mld. EUR z NextGenerationEU, dočasného nástroja na naštartovanie obnovy a riadenie prechodu na udržateľnejšiu a digitálnu Európu.

S potešením predstavujem ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rok 2020. Obsahuje celkový prehľad financií EÚ a plnenia rozpočtu EÚ za minulý rok, čo zahŕňa aj informácie o podmienených záväzkoch, finančných záväzkoch a iných povinnostiach Únie. Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie je súčasťou integrovaného balíka finančného výkazníctva Komisie a neoddeliteľnou súčasťou vysokorozvinutého systému finančnej zodpovednosti.

Johannes HAHN komisár pre rozpočet a ľudské zdroje

HLAVNÉ FINANČNÉ UDALOSTI ROKA

Cieľom analýzy finančných výkazov, ktorá bola vypracovaná podľa zásad uvedených v usmernení Rady pre medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor (IPSASB) k odporúčaným postupom č. 2 „Diskusia o finančných výkazoch a ich analýza“, je pomôcť čitateľom pochopiť, ako sa prevádzkové, finančné a investičné činnosti EÚ odzrkadľujú v rôznych prvkoch konsolidovaných finančných výkazov EÚ. Informácie uvedené v tomto oddiele neboli auditované. Je potrebné poznamenať, že v dôsledku zaokrúhlenia čísel na milióny eur sa môže zdať, že súčet niektorých finančných údajov v týchto tabuľkách nie je presný.

OBSAH

1. KĽÚČOVÉ ÚDAJE ZA ROK 2020 4

2. REAKCIA NA KORONAVÍRUS 5

2.1. Hlavné udalosti v rámci reakcie EÚ na koronavírus 5

2.2. Iniciatívy v oblasti reakcie v rámci viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 a v rámci programu SURE. 7

3. DLHODOBÝ ROZPOČET EÚ NA ROKY 2021 – 2027 A NÁSTROJ NEXT GENERATION EU 11

4. ODCHOD SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA Z EURÓPSKEJ ÚNIE 13

4.1. Súvislosti 13

4.2. Podiel Spojeného kráľovstva 14

4.3. Ročná účtovná závierka EÚ: sumy, ktoré podľa dohody o vystúpení Spojené kráľovstvo dlhuje a ktoré sa dlhujú Spojenému kráľovstvu 14

5. SÚHRN PLNENIA ROZPOČTU 17

6. FINANČNÉ NÁSTROJE A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY 18

6.1. Finančné nástroje financované z rozpočtu EÚ 18

6.2. Finančné aktíva držané v záručných fondoch pre rozpočtové záruky 18

6.3. Úvery a súvisiace pôžičky na programy finančnej pomoci 19

6.4. Rozpočtové podmienené záväzky pre programy finančnej pomoci 23

7. ANALÝZA FINANČNÝCH VÝKAZOV 24

7.1. PRÍJMY 24

7.2. VÝDAVKY 25

7.3. AKTÍVA 26

7.4. ZÁVÄZKY 27

8. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EÚ 28

8.1. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC 29

8.2. RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ 30

1. KĽÚČOVÉ ÚDAJE ZA ROK 2020

Rozpočet EÚ na rok 2020 – Čerpanie viazaných rozpočtových prostriedkov

181,7 mld. EUR bolo vynaložených na plnenie týchto cieľov politík EÚ: ⇨ pozri správy o plnení rozpočtu a vysvetlivky, tabuľka 4.2





Reakcia EÚ na koronavírus SURE – sumy poskytnuté v roku 2020 Nástroj schválené v mld. EUR Členský štát poskytnuté v mld. EUR NextGenerationEU 750 Taliansko 27,4 SURE* 100 Španielsko 21,3 Makrofinančná pomoc 3,0 Poľsko 11,2 IES 2,7 Belgicko 7,8 UCPM 0,3 Portugalsko 5,9 Spolu 856,0 Rumunsko 4,1 Grécko 2,7 Iné 9,9 * z toho 39,5 mld. EUR vyplatených v roku 2020 Spolu poskytnutých v roku 2020 90,3 ⇨ pozri body 2.2 a 3 ⇨ pozri bod 2.2.6

Konsolidované finančné výkazy

Konsolidované finančné výkazy EÚ sa týkajú viac ako 50 subjektov (vrátane Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a agentúr EÚ). Európska komisia je najvýznamnejším subjektom, ktorý zodpovedá za 98 % celkových aktív konsolidovaných finančných výkazov.

Účtovná závierka EÚ sa vypracúva podľa najprísnejších dostupných noriem, čiže medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Dodržiavaním týchto noriem sa zabezpečuje, že závierka poskytuje občanom relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a pochopiteľné finančné informácie. Uvádzajú sa v nej informácie o finančnej situácii (súvaha) EÚ, ako aj podrobné vysvetlenia jej aktív, záväzkov, finančných záväzkov a povinností. Takisto obsahuje informácie o tom, ako sa rozpočet EÚ počas roka plnil.

v mld. EUR 2020 2019 AKTÍVA Finančné aktíva 113,1 71,2 Predbežné financovanie 62,7 51,4 Pohľadávky 74,5 24,0 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 16,7 19,7 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a iné aktíva 13,0 12,6 Spolu 280,0 178,9 ZÁVÄZKY Požitky po ukončení zamestnania 116,0 97,7 Finančné záväzky 95,0 54,5 Splatné záväzky 32,4 27,2 Časovo rozlíšené náklady 64,6 67,2 Ostatné záväzky 5,4 4,8 Spolu 313,5 251,5 ČISTÉ AKTÍVA Rezervy 5,1 5,0 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (38,5 ) (77,6 ) Spolu (33,4 ) (72,5 ) ⇨ pozri analýzu finančných výkazov, bod 7

2. REAKCIA NA KORONAVÍRUS

2.1. HLAVNÉ UDALOSTI V RÁMCI REAKCIE EÚ NA KORONAVÍRUS

Od vypuknutia pandémie COVID-19 prijíma Európska komisia rozhodné kroky na posilnenie sektorov verejného zdravotníctva a zmiernenie sociálno-ekonomického vplyvu v Európskej únii. Z viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 Európska komisia mobilizovala všetky prostriedky, ktoré mala k dispozícii, na pomoc členským štátom pri koordinácii ich vnútroštátnych reakcií, pričom zároveň poskytovala objektívne informácie o šírení vírusu a účinnom úsilí na boj proti nemu.

Časová os prijatých opatrení (1)

— 2. apríla Reakcia na koronavírus: Európska komisia mobilizuje každé euro na ochranu životov a živobytia ľudí. — 14. apríla 2,7 mld. EUR z rozpočtu EÚ na podporu sektora zdravotníctva. — 16. apríla Predsedníčka von der Leyenová: „Európsky rozpočet bude hlavným zdrojom oživenia Európy.“ — 22. apríla 3 mld. EUR v balíku finančnej pomoci pre desať krajín zapojených do procesu rozširovania a krajín európskeho susedstva. — 27. mája Správny čas pre Európu: zverejnený veľký plán obnovy pre Európu v hodnote 2,4 bilióna EUR, ktorého cieľom je náprava škôd a príprava pre budúce generácie. — 4. júna Európska komisia prisľúbila 300 mil. EUR na alianciu pre vakcíny. — 21. júla Európski lídri dosahujú dohodu o pláne obnovy a európskom dlhodobom rozpočte na roky 2021 – 2027. — 25. augusta Európska komisia navrhuje poskytnúť v rámci nástroja SURE finančnú podporu pre 16 členských štátov vo výške 87,3 mld. EUR. — 17. septembra Európska komisia predstavuje ďalšie opatrenia v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 672,5 mld. EUR. — 22. septembra Európska komisia víta dokončenie systému záruk vo výške 100 mld. EUR pre nástroj SURE. — 7. októbra Európska komisia emituje dlhopisy EU SURE v hodnote až 100 mld. EUR ako sociálnoinvestičné dlhopisy. — 27. októbra Európska komisia vypláca 17 mld. EUR v prvých splátkach z nástroja SURE Taliansku, Španielsku a Poľsku. — 10. novembra Európska komisia víta dohodu o dlhodobom rozpočte EÚ a nástroji NextGenerationEU vo výške 1,8 bilióna EUR na pomoc pri budovaní zelenšej, digitálnejšej a odolnejšej Európy. — 17. novembra Európska komisia vypláca 14 mld. EUR z nástroja SURE deviatim členským štátom. — 1. decembra Európska komisia vypláca 8,5 mld. EUR z nástroja SURE piatim členským štátom na zachovanie pracovných miest. — 17. decembra Európska komisia víta prijatie dlhodobého rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027.

2.2. INICIATÍVY V OBLASTI REAKCIE V RÁMCI VIACROČNÉHO FINANČNÉHO RÁMCA (VFR) NA ROKY 2014 – 2020 A V RÁMCI PROGRAMU SURE

Intervencie Európskej únie v rámci VFR na roky 2014 – 2020 zamerané na boj proti pandémii COVID-19 spočívali v okamžitých opatreniach, akými boli financovanie najnaliehavejších zdravotníckych potrieb a zvyšovanie úrovne zdravotníckych zásob, zavádzaní väčšej flexibility pri využívaní finančnej podpory z európskych štrukturálnych a investičných fondov, ako aj v poskytovaní úverov za priaznivých podmienok členským štátom aj partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom európskeho susedstva. Celková priama podpora z rozpočtu EÚ dosiahla v roku 2020 výšku približne 70 mld. EUR. Patria k nej záväzky, ktoré možno presmerovať na opatrenia v súvislosti s pandémiou COVID-19 a z ktorých 66 mld. EUR pochádzalo z prerozdelenia a zmeny priorít v rámci existujúcich programov a 4 mld. EUR z posilnenia rozpočtu. Kľúčové iniciatívy sú podrobnejšie vysvetlené ďalej.

2.2.1. Aktivácia nástroja núdzovej podpory (IES)

Vzhľadom na hĺbku krízy, ktorá nastala po vypuknutí pandémie COVID-19, ako aj na rozsah a charakter potrieb vyžadujúcich si podporu z rozpočtu EÚ, sa Únia rozhodla na obdobie dvoch rokov, od 1. februára 2020 do 31. januára 2022, reaktivovať nástroj IES s cieľom financovať výdavky potrebné na riešenie pandémie COVID-19 [pozri nariadenie Rady (EÚ) 2016/369 (2)]. Na podporu tohto cieľa bol zmenený rozpočet na rok 2020 (3). S ohľadom na presun rozpočtových prostriedkov DEC č. 13/2020 prijatý 24. júla 2020 bolo na nástroj IES na rok 2020 pridelených 2,7 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 2,6 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch. Táto reaktivácia umožňuje Únii zaviesť opatrenia na predchádzanie a zmiernenie závažných dôsledkov v jednom alebo viacerých členských štátoch a koordinovaným spôsobom riešiť potreby súvisiace s pandémiou COVID-19, a to komplementárne vo vzťahu k akejkoľvek pomoci poskytovanej v rámci iných nástrojov EÚ. Tento nástroj centrálne riadi Komisia a je zameraný na priame obstarávanie a granty, pričom v určitých prípadoch ho dopĺňajú akcie vykonávané prostredníctvom partnerov, napríklad medzinárodných organizácií.

V roku 2020 Komisia podpísala predbežné kúpne zmluvy s viacerými farmaceutickými spoločnosťami. Predbežné kúpne zmluvy pomáhajú znížiť riziko spojené s investíciami výrobcov do vývoja potenciálnych vakcín alebo sa zameriavajú na zaistenie dodávok, a tým maximalizujú šance na rýchly vývoj, výrobu a nasadenie bezpečných a účinných vakcín a zabezpečujú, aby k nim občania EÚ mali prístup. Komisia rokovala v mene členských štátov EÚ s farmaceutickými spoločnosťami, pričom už došlo k prvému podpísaniu šiestich dohôd, a prieskumné rozhovory s ďalšími výrobcami vakcín, ktoré sa začali v roku 2020, ešte stále prebiehajú aj v roku 2021. Prvú vakcínu, ktorá 21. decembra 2020 získala podmienečné povolenie na uvedenie na trh, vyrobilo konzorcium BioNTech/Pfizer. Jej distribúcia sa začala v priebehu niekoľkých dní, práve včas nato, aby bola k dispozícii na odštartovanie Európskych dní očkovania, ktoré sa konali 27., 28. a 29. decembra 2020. Povolená bola po kladnom vedeckom odporúčaní založenom na dôkladnom posúdení bezpečnosti, účinnosti a kvality vakcíny, ktoré vykonala Európska agentúra pre lieky, a členské štáty toto rozhodnutie schválili.

Do 31. decembra 2020 Komisia uzavrela zmluvu na 1 965 miliónov dávok (1 305 mil. zmluvne dohodnutých, s opciou na nákup ďalších 660 mil.).

V roku 2021 Komisia uzavrela zmluvu na ďalších 2 400 miliónov dávok (zmluvne dohodnutých alebo s opciou). Tieto dávky však v plnej výške uhradia dotknuté členské štáty, takže to nebude mať vplyv na rozpočet EÚ.

2.2.2. Podpora výskumu

EÚ usporiadala 4. mája 2020 medzinárodnú konferenciu darcov, na ktorej sa od darcov z celého sveta vyzbieralo 9,8 mld. EUR v prísľuboch na naštartovanie globálnej spolupráce na výskume koronavírusu. Jej súčasťou bol aj prísľub Komisie vo výške 1,4 mld. EUR, z ktorých 1 mld. EUR pochádza z programu Horizont 2020.

EÚ zohráva ústrednú úlohu pri podpore a koordinácii výskumu infekčných chorôb, do ktorých v rokoch 2007 až 2019 zo 7. rámcového programu a programu Horizont 2020 investovala 4,1 mld. EUR, pričom v roku 2020 okrem prísľubu vo výške 1 mld. EUR vyčlenila na výskum koronavírusu aj ďalšie záväzky. Aktuálne údaje o všetkých prísľuboch financovania a už mobilizovaných finančných prostriedkoch v rámci programu Horizont 2020, ktorými sa prispieva k darcovskému maratónu v rámci globálnej reakcie na koronavírus, sú dostupné online (4).

Okrem toho sa 3. marca 2020 v rámci iniciatívy pre inovačné lieky (IMI) podporenej z programu Európskej komisie Horizont 2020 – rámcového programu pre výskum a inováciu začala osobitná zrýchlená výzva na vývoj terapeutík a diagnostiky na boj proti koronavírusovým infekciám, na ktorú sa z finančných prostriedkov EÚ prispelo sumou 45 mil. EUR, ktorá bola následne zvýšená na 72 mil. EUR.

A napokon Komisia 8. júna 2020 prostredníctvom pilotného nástroja Európskej rady pre inováciu (EIC) s názvom Akcelerátor poskytla takmer 166 mil. EUR 36 podnikom na boj proti pandémii koronavírusu.

2.2.3. Ďalšie posilnenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM/rescEU)

Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU bol ako doplnkové opatrenie k IES posilnený tak, aby umožnil rozsiahlejšie vytváranie zásob a koordináciu distribúcie základných prostriedkov v rámci Európy [pozri vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/570 (5) zmenené vykonávacím rozhodnutím Komisie 2020/414 (6) a vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2020/452 (7)]. Na tento účel bol rozpočet na rok 2020 zmenený tak, aby zahŕňal ďalších 0,4 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 0,2 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch.

Posilnenie UCPM/rescEU poskytuje členským štátom podporu pri nákupe niektorého potrebného vybavenia (vrátanie liekov, zdravotníckeho vybavenia, osobných ochranných prostriedkov, laboratórnych zásob), čím sa zvyšuje objem a doplňuje a rozširuje rozsah prioritných položiek nakupovaných podľa dohody o spoločnom obstarávaní, ktorá vďaka koordinovanému prístupu dáva členským štátom silnú pozíciu pri vyjednávaní s predstaviteľmi odvetvia o dostupnosti a cene medicínskych produktov.

Priame granty rescEU poskytujú 100 % financovanie z rozpočtu EÚ, ktoré zahŕňa úplné financovanie rozvoja týchto kapacít a úplné financovanie využívania vybavenia. Zakúpené vybavenie sa bude fyzicky nachádzať v jednom alebo viacerých členských štátoch, no rozhodnutia sa budú prijímať na úrovni EÚ, aby sa poskytli núdzové dodávky nad rámec zásob jednotlivých štátov. Bude k dispozícii všetkým členským štátom a použije sa v prípade nedostatočnej vnútroštátnej dostupnosti.

2.2.4. Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus (CRII a CRIIplus)

Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus (CRII) vykonaná nariadením Európskeho parlamentu a Rady 2020/460 (8) bola jedným z prvých opatrení, ktorým EÚ finančne podporila reakciu členských štátov na krízu. V rámci iniciatívy sa mobilizáciou nevyužitých peňažných prostriedkov, ktoré už boli pridelené členským štátom EÚ, okamžite zvýšila likvidita rozpočtov členských štátov a regiónov, čo im pomohlo využiť finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti na financovanie výdavkov na zdravotnú starostlivosť a režimov skráteného pracovného času a ponúknuť podporu prevádzkového kapitálu malým a stredným podnikom. Pôsobnosť Fondu solidarity Európskej únie sa rozšírila aj na závažné ohrozenie verejného zdravia a členské štáty tak v rámci tohto fondu mohli využiť pomoc na riešenie pandémie COVID-19.

Od apríla sa Investičnou iniciatívou v reakcii na koronavírus plus (CRIIplus) vykonanou nariadením Európskeho parlamentu a Rady 2020/558 (9) zjednodušilo rýchle využívanie existujúcich európskych štrukturálnych a investičných fondov na krízové opatrenia a umožnilo zvýšiť príspevok EÚ na programy politiky súdržnosti až na 100 % žiadostí o platby, ktoré boli predložené od 1. júla 2020 do 30. júna 2021.

V decembri Komisia oznámila výsledky týchto dvoch iniciatív za rok 2020. Od začiatku krízy EÚ zmobilizovala na riešenie dôsledkov pandémie značné finančné prostriedky. Väčšinu dostupných finančných prostriedkov vo výške viac ako 10 mld. EUR využili malé a stredné podniky, čo im pomohlo udržať sa nad vodou. Priamo pre občanov boli určené 3 mld. EUR, z ktorých sa financovalo aj poskytovanie sociálnych služieb rizikovým skupinám, ako aj režimy dočasného zamestnávania pre pracovníkov. A napokon sa na podporu sektora zdravotníctva poskytlo 7 mld. EUR, a to popri sume 10,2 mld. EUR z rozpočtu EÚ, ktorá už bola na túto oblasť pridelená na roky 2014 – 2020 (upozorňujeme, že skupiny prijímateľov sa do určitej miery prekrývajú).

2.2.5. Pomoc pre partnerov zapojených do procesu rozširovania, partnerov európskeho susedstva a ďalšie subjekty

EÚ dosiaľ v celosvetovom meradle mobilizovala na boj proti koronavírusu viac ako 38,5 mld. EUR. V prístupe skupiny Tím Európa sa spájajú zdroje EÚ, jej členských štátov a finančných inštitúcií vrátane Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj s cieľom podporiť partnerské krajiny. Vyplatená bola polovica z 38,5 mld. EUR v rámci globálnej reakcie na pandémiu koronavírusu.

Okrem toho Komisia uzavrela desať dohôd o finančnej záruke v hodnote 990 mil. EUR s partnerskými finančnými inštitúciami, ktoré dopĺňajú Európsky fond pre udržateľný rozvoj, finančnú zložku vonkajšieho investičného plánu. Dohody by mali priniesť investície vo výške 10 mld. EUR na stimulovanie hospodárskej obnovy a posilnenie odolnosti krajín európskeho susedstva a afrických krajín.

Ďalších 500 mil. EUR bolo pridelených na podporu globálnej iniciatívy v rámci nástroja COVAX týkajúcej sa vakcín, aby sa mohla krajinám s nízkymi a strednými príjmami v Afrike, Ázii, Karibiku a Tichomorí, ako aj krajinám južného a východného európskeho susedstva, poskytnúť jedna miliarda dávok vakcín proti koronavírusu. Komisia pridelila 100 mil. EUR a Európska investičná banka 400 mil. EUR, za ktoré ručil Európsky fond pre udržateľný rozvoj, na účasť krajín s nízkymi a strednými krajinami na predbežnom trhovom záväzku v rámci nástroja COVAX. Európska únia 19. februára 2021 oznámila ďalších 500 mil. EUR na nástroj COVAX a Európska komisia 100 mil. EUR na humanitárnu pomoc, z ktorej sa podporí spustenie očkovacích kampaní v Afrike.

Európsky parlament a Rada prijali 25. mája 2020 rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/701 (10) o poskytnutí makrofinančnej pomoci desiatim partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom európskeho susedstva s cieľom vytvoriť krátkodobý priestor na vykonávanie opatrení na boj proti hospodárskym dôsledkom pandémie COVID-19 v maximálnej celkovej výške 3 mld. EUR v podobe úverov. V roku 2020 bola vyplatená celkovo 1,0 mld. EUR v prvej splátke siedmim krajinám (Ukrajina, Jordánsko, Severné Macedónsko, Gruzínsko, Kosovo (*1), Moldavsko a Čierna Hora). Do júna 2021 bolo vyplatených piatim krajinám celkovo 0,6 mld. EUR v prvej (Albánsko, Tunisko) alebo v druhej splátke (Severné Macedónsko, Kosovo, Čierna Hora). Okrem toho bolo podpísané memorandum o porozumení s Bosnou a Hercegovinou.

2.2.6. Dočasná podpora na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v dôsledku pandémie COVID-19

Európska únia 19. mája 2020 ako súčasť balíka núdzovej podpory na zmiernenie hospodárskeho vplyvu pandémie COVID-19 prijala nariadenie Rady (EÚ) 2020/672 (11), ktorým sa zriaďuje nástroj SURE, ktorý má pomôcť udržať pracovné miesta počas krízy. Nástroj SURE je dočasný systém, ktorý môže poskytnúť členským štátom finančnú pomoc až do výšky 100 mld. EUR (prostredníctvom úverov za výhodných podmienok). Tento nástroj umožňuje členským štátom požiadať o finančnú pomoc EÚ, ktorá má pomôcť financovať náhle a prudké zvýšenie vnútroštátnych verejných výdavkov so začiatkom od 1. februára 2020, ktoré súvisí s vnútroštátnymi režimami skráteného pracovného času a podobnými opatreniami vrátane opatrení pre samostatne zárobkovo činné osoby alebo s niektorými opatreniami súvisiacimi so zdravím, najmä na pracovisku, v reakcii na krízu. Na to, aby EÚ mohla poskytovať finančnú pomoc v rámci systému SURE, Komisia je oprávnená požičať finančné prostriedky v mene EÚ na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií do maximálnej výšky 100 mld. EUR. Úvery v rámci systému SURE sú kryté rozpočtom EÚ a zárukami, ktoré poskytujú členské štáty podľa svojho podielu na HND EÚ. Celková suma záruk dosahuje výšku 25 mld. EUR. Platnosť tohto nástroja je časovo obmedzená do 31. decembra 2022.

K 31. decembru 2020 Komisia navrhla finančnú podporu v celkovej výške 90,3 mld. EUR pre 18 členských štátov, pre ktoré ju už Rada schválila. Väčšina tejto sumy, 87,3 mld. EUR pre 16 členských štátov, už bola navrhnutá v auguste 2020 a zostávajúce 3 mld. EUR pre Maďarsko a Írsko boli navrhnuté v októbri a novembri 2020:

Po emisii prvých troch dlhopisov SURE v októbri a novembri 2020 Komisia vyplatila celkovo 39,5 mld. EUR 15 členským štátom EÚ (Belgicko, Cyprus, Grécko, Chorvátsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Taliansko, pozri bod 6.3).

Program SURE sa vykonával aj v roku 2021. Vo februári a marci 2021 Komisia navrhla 230 mil. EUR pre Estónsko a ďalších 3,7 mld. EUR pre Belgicko, Cyprus, Grécko, Litvu, Lotyšsko a Maltu, čím sa celkový objem prostriedkov z nástroja SURE zvýšil na 94,3 mld. EUR. Tieto dodatočné objemy schválila Rada v marci a apríli 2021. Po ďalších štyroch emisiách dlhopisov v januári, marci a máji 2021 Komisia vyplatila ďalších 50,1 mld. EUR, čím celková úroveň prerozdelenia dosiahla 89,6 mld. EUR.

Pri všetkých dlhopisoch emitovaných v rámci nástroja SURE dopyt výrazne prevýšil ponuku, väčšinou až o dvojciferné čísla, a tieto dlhopisy prilákali rozličných investorov z EÚ, ako aj medzinárodných investorov. To viedlo k veľmi priaznivým cenovým podmienkam. Dlhopisy, ktoré EÚ emitovala v rámci nástroja SURE, sú označované ako sociálnoinvestičné dlhopisy. Investorom to dodáva istotu, že mobilizované finančné prostriedky budú skutočne použité na sociálne účely. Získané finančné prostriedky sa prijímajúcim členským štátom poskytujú vo forme úverov, ktoré im pomôžu pokryť náklady priamo spojené s financovaním vnútroštátnych programov skráteného pracovného času a podobných opatrení prijatých v reakcii na pandémiu.

3. DLHODOBÝ ROZPOČET EÚ NA ROKY 2021 – 2027 A NÁSTROJ NEXT GENERATION EU

V roku 2020 EÚ bezprecedentne zareagovala na krízu spôsobenú koronavírusom, ktorá zasiahla Európu aj celý svet. Jej základ tvorí balík stimulov v hodnote 2,018 bilióna EUR v bežných cenách (1,8 bilióna EUR v cenách z roku 2018). Skladá sa z dlhodobého rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027 vo výške 1,211 bilióna EUR (1,074 bilióna EUR v cenách z roku 2018), ktorý bol navýšený o 807 mld. EUR (750 mld. EUR v cenách z roku 2018) z NextGenerationEU, dočasného nástroja na posilnenie obnovy (12). Všetky tieto finančné prostriedky sa využijú na nápravu hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou koronavírusu a riadenie prechodu na modernejšiu a udržateľnejšiu Európu.

Viac ako 50 % prostriedkov z dlhodobého rozpočtu a nástroja NextGenerationEU sa vynaloží na nové priority. Finančné prostriedky z programu Horizont Európa sa použijú na výskum a inováciu; z Fondu pre spravodlivú transformáciu a programu Digitálna Európa na spravodlivú klimatickú a digitálnu transformáciu; z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, rescEU a programu EU4Health v oblasti zdravia na pripravenosť, obnovu a odolnosť.

30 % prostriedkov z dlhodobého rozpočtu a nástroja NextGenerationEU sa vynaloží na boj proti zmene klímy, čo je najväčší podiel z najväčšieho európskeho rozpočtu vôbec.

20 % finančných prostriedkov z nástroja NextGenerationEU sa investuje do digitálnej transformácie EÚ. Týmito finančnými prostriedkami sa podporia investície EÚ do vývoja superpočítačov, umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, pokročilých digitálnych zručností a zabezpečí široké využívanie digitálnych technológií v celom hospodárstve a spoločnosti.

10 % ročných výdavkov v rámci dlhodobého rozpočtu bude v rokoch 2026 a 2027 predstavovať príspevok k zastaveniu a zvráteniu poklesu biodiverzity.

NEXT GENERATION EU

Sumy pridelené a vynaložené z nástroja NextGenerationEU (NGEU) budú súčasťou ročnej závierky za rok 2021. Prvý desaťročný dlhopis so splatnosťou v roku 2031, z ktorého sa získalo 20 mld. EUR, bol emitovaný 15. júna 2021.

S rozpočtom vo výške 806,9 mld. EUR prispeje nástroj NextGenerationEU k náprave bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou koronavírusu. Po skončení pandémie COVID-19 pomôže obnoviť Európu tak, aby bola zelenšia, digitálnejšia, odolnejšia a lepšie pripravená čeliť súčasným aj budúcim výzvam.

Časť finančných prostriedkov – 385,8 mld. EUR – vynaloží Únia na poskytnutie úverov jednotlivým členským štátom. Tieto úvery budú splácať dané členské štáty. Ďalšia časť – 338,0 mld. EUR – sa vynaloží na granty alebo zabezpečenie rozpočtových záruk pre investičnú podporu.

Kľúčovým prvkom nástroja NextGenerationEU je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti – nástroj na poskytovanie grantov a úverov na podporu reforiem a investícií v členských štátoch EÚ v celkovej hodnote 723,8 mld. EUR. Finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa budú rozdeľovať v spolupráci s Komisiou a v súlade s dohodnutým alokačným kľúčom na základe národných plánov obnovy a odolnosti, ktoré vypracovali jednotlivé členské štáty.

Okrem toho sa z nástroja NextGenerationEU posilní niekoľko existujúcich programov EÚ:

— Súdržnosť v rámci Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU) s cieľom riešiť hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 v prvých rokoch obnovy,

— Fond na spravodlivú transformáciu, aby sa zabezpečil prínos prechodu ku klimatickej neutralite pre všetkých,

— rozvoj vidieka, na ďalšiu podporu poľnohospodárov,

— InvestEU, na podporu investičného úsilia našich podnikov,

— rescEU, na zabezpečenie reakčnej kapacity mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany na núdzové situácie veľkého rozsahu,

— Horizont Európa, na zabezpečenie kapacity EÚ v oblasti financovania lepšej excelentnosti výskumu.

Na financovanie nástroja NextGenerationEU si EÚ požičia na trhoch, pričom ručiť bude rozpočtom EÚ. Splatnosť je v dlhodobom horizonte do roku 2058. Tým sa zabráni okamžitému tlaku na vnútroštátne financie krajín EÚ, čo im umožní zamerať svoje úsilie na obnovu hospodárstva.

4. ODCHOD SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA Z EURÓPSKEJ ÚNIE

4.1. SÚVISLOSTI

Spojené kráľovstvo 31. januára 2020 vystúpilo z Európskej únie. Podmienky jeho odchodu sa vymedzujú v Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (13), známej aj ako „dohoda o vystúpení“. V tejto dohode Spojené kráľovstvo súhlasilo s tým, že kým bude členom EÚ, dodrží všetky svoje finančné povinnosti. Dohoda nadobudla platnosť 31. januára 2020.

— 31. januára 2020 Spojené kráľovstvo oficiálne odchádza z Únie a dohoda o vystúpení nadobúda platnosť. — 1. februára – 31. decembra 2020 Prechodné obdobie. — 31. marca 2021 Vykázanie finančných informácií zo strany EÚ Spojenému kráľovstvu. — 16. apríla 2021 EÚ oznámila Spojenému kráľovstvu splatné sumy. — 30. júna 2021 Začína sa splatnosť prvých platieb Spojeného kráľovstva podľa dohody o vystúpení. — 16. septembra 2021 EÚ oznámila Spojenému kráľovstvu splatné sumy. — 31. októbra 2021 Začína sa druhé kolo platieb Spojeného kráľovstva.

Počas prechodného obdobia Spojené kráľovstvo naďalej prispievalo do rozpočtu EÚ a čerpalo z neho, ako keby bolo členským štátom. Po prechodnom období bude Spojené kráľovstvo v súlade s dohodou o vystúpení naďalej prispievať do rozpočtu EÚ. Rovnako bude Spojené kráľovstvo, ako keby bolo členským štátom, naďalej čerpať prostriedky z programov a výdavkov EÚ na obdobie do roku 2021. Spojené kráľovstvo takisto získa naspäť určité stanovené finančné prostriedky, ktoré zaplatilo do rozpočtu EÚ, alebo finančné prostriedky prijaté do rozpočtu EÚ počas obdobia svojho členstva.

Tieto povinnosti vytvárajú pre EÚ záväzky a pohľadávky, ktoré je potrebné vypočítať a zohľadniť v ročnej závierke EÚ: tieto sumy sa prvýkrát uvádzajú v ročnej závierke za rok 2020, keďže ide o rok, v ktorom Spojené kráľovstvo odišlo z EÚ.

Tieto ročné závierky teda obsahujú podrobné vysvetlenia budúcich príspevkov Spojeného kráľovstva do rozpočtu EÚ podľa dohody o vystúpení, ako aj splatných súm Spojeného kráľovstva. Dotknuté sumy bude Spojené kráľovstvo splácať dlhodobo.

V čistej sume sa v plnej miere prihliada na tri zásady finančného zúčtovania uvedené v dohode o vystúpení:

— žiadny členský štát by nemal v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie zaplatiť viac ani dostať menej,

— Spojené kráľovstvo by malo uhradiť svoj podiel záväzkov prijatých počas svojho členstva a

— Spojené kráľovstvo by nemalo platiť viac ani skôr, než keby zostalo členským štátom. Konkrétne to znamená, že sumy, ktoré by malo Spojené kráľovstvo uhradiť, vychádzajú z aktuálneho rozpočtového výsledku, t. j. z úpravy na základe plnenia.

V dohode o vystúpení sa takisto podrobne uvádzajú metodiky na výpočet rôznych súm, ako sa vysvetľuje ďalej.

4.2. Podiel Spojeného kráľovstva

V súlade s článkom 139 dohody o vystúpení sa podiel Spojeného kráľovstva na finančných povinnostiach vyplývajúcich z dohody o vystúpení vypočíta ako pomer medzi vlastnými zdrojmi sprístupnenými Spojeným kráľovstvom v rokoch 2014 až 2020 a vlastnými zdrojmi sprístupnenými počas toho istého obdobia všetkými členskými štátmi a Spojeným kráľovstvom. Súčasťou sú aj úpravy vyplývajúce zo započítania zostatkov DPH a HND za roky 2014 až 2019. Vypočítaný podiel Spojeného kráľovstva sa ešte nakoniec v roku 2022 upraví podľa článku 139 dohody o vystúpení. Podiel Spojeného kráľovstva na rok 2021 sa použije na výpočty uvedené v článku 136 ods. 3 písm. a) a c) a v článkoch 140 až 147.

Podiel Spojeného kráľovstva vypočítaný v súlade s článkom 139 dohody o vystúpení je 12,358072326018200 %.

4.3. Ročná účtovná závierka EÚ: sumy, ktoré podľa dohody o vystúpení Spojené kráľovstvo dlhuje a ktoré sa dlhujú Spojenému kráľovstvu

V dohode o vystúpení sa stanovujú platobné záväzky medzi oboma zmluvnými stranami, a to najmä v týchto oblastiach:

— vlastné zdroje (článok 136),

— nesplatené záväzky (článok 140),

— pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže (článok 141),

— záväzky Únie (článok 142),

— podmienené finančné záväzky a finančné nástroje (články 143 a 144),

— čisté aktíva Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (článok 145),

— investície EÚ v EIF (článok 146),

— podmienené záväzky súvisiace s právnymi spormi (článok 147).

V dohode o vystúpení sa stanovuje aj metodika, na základe ktorej sa budú tieto povinnosti každoročne uplatňovať – v skratke, EÚ bude dvakrát ročne vykazovať Spojenému kráľovstvu splatné sumy a Spojené kráľovstvo ich bude mesačne uhrádzať. Vykazovanie sa bude každoročne aktualizovať na základe aktuálnych údajov.

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza zhrnutie súm, ktoré má Spojené kráľovstvo zaplatiť EÚ, ako aj všetkých súm splatných zo strany EÚ Spojenému kráľovstvu, výsledkom ktorého sú čisté celkové pohľadávky pre EÚ. Všetky výpočty sa uskutočnili plne podľa dohody o vystúpení. Tieto povinnosti sa týkajú minulých záväzkov z obdobia, keď bolo Spojené kráľovstvo členským štátom EÚ, a prechodného obdobia do 31. decembra 2020, a ich platnosť sa skončí hneď po uhradení záväzkov, prípadne vtedy, ak sa povinnosť neuplatní. Platby sa budú uskutočňovať v súlade s postupom stanoveným v článku 148 dohody o vystúpení.

v mld. EUR Článok 140 Článok 142 Iné 31.12.2020 Splatné Spojeným kráľovstvom 35,0 14,3 0,3 49,6 Splatné Spojenému kráľovstvu — — (2,1 ) (2,1 ) Čisté pohľadávky voči Spojenému kráľovstvu 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Odhad splatných platieb Spojeného kráľovstva po roku 2021 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Odhad splatných platieb Spojeného kráľovstva v roku 2021 6,8 0,0 0,0 6,8

Celková suma sa skladá z týchto prvkov:

Článok 136: Vlastné zdroje

V článku 136 sa uvádzajú ustanovenia, ktoré sa uplatňujú v súvislosti s vlastnými zdrojmi po 31. decembri 2020. Spojené kráľovstvo má nárok na podiel z úprav vyplývajúcich z prebytku za rok 2020. Takisto sa naň vzťahujú aj všetky úpravy vlastných zdrojov DPH a HND, ktoré sa týkajú rozpočtových rokov až do roku 2020 – tieto úpravy sa budú vypočítavať každoročne až do 31. decembra 2028. Okrem toho sa aktualizuje aj korekcia pre Spojené kráľovstvo.

Spojené kráľovstvo musí uhradiť tradičné vlastné zdroje, ktoré získalo po 28. februári 2021, vzťahujú sa však na obdobie do roka 2020. Z tejto sumy sa potom odpočíta jeho podiel na celkových sprístupnených tradičných vlastných zdrojoch krajín EÚ27 a Spojeného kráľovstva. Samostatný účet pre tradičné vlastné zdroje bude úplne zlikvidovaný k 31. decembru 2025.

Sumu 230 mil. EUR musí Spojené kráľovstvo zaplatiť v roku 2021.

Článok 140: Nesplatené záväzky (RAL)

Nesplatené záväzky (alebo RAL) predstavujú celkový objem právnych záväzkov EÚ voči príjemcom finančných prostriedkov, ktorým budú v nadchádzajúcich rokoch platby vyplatené. Nesplatené záväzky sú bežnou súčasťou všetkých viacročných rozpočtov, akým je aj rozpočet EÚ.

Záväzky sa teda týkajú projektov, programov, dohôd alebo zmlúv, na ktoré už boli do 31. decembra 2020 vyčlenené finančné prostriedky, ale ktoré sa ešte plne nerealizovali a čaká sa na platby. Niektoré z týchto platieb sú určené príjemcom finančných prostriedkov zo Spojeného kráľovstva.

Podľa dohody o vystúpení musí Spojené kráľovstvo uhradiť svoj podiel na nesplatených záväzkoch EÚ do 31. decembra 2020, teda do konca prechodného obdobia. Z celkovej sumy sa odpočítajú všetky záväzky alebo ich časti, ktoré sa majú zrušiť (zrušené záväzky), ako aj sumy týkajúce sa záväzkov financovaných z pripísaných príjmov alebo programov, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje (od ktorých odstúpilo).

Ďalšie úpravy sumy, ktorú dlhuje Spojené kráľovstvo podľa tohto článku, sa týkajú čistých finančných opráv z obdobia 2014 – 2020 alebo predchádzajúcich programových období a tradičných vlastných zdrojov na rok 2020 sprístupnených v januári až februári 2021.

Východiskom pre výpočet podielu Spojeného kráľovstva na nesplatených záväzkoch boli oficiálne rozpočtové nesplatené záväzky k 31. decembru 2020 (303,2 mld. EUR, pozri tabuľku 4.4 v tabuľkách plnenia rozpočtu). Na konci roka 2020 tvoril podiel Spojeného kráľovstva na upravených nesplatených záväzkoch 36 mld. EUR – po úprave o predpokladané zrušené záväzky, pohľadávky EÚ na konci roka 2020 dosahovali výšku 35 mld. EUR, z čoho 6,8 mld. EUR bude uhradených v období od 30. júna 2021 do 31. decembra 2021.

Článok 141 Pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže

Európska komisia priamo presadzuje pravidlá hospodárskej súťaže EÚ tým, že zabezpečuje rovnocenné a spravodlivé súťažné podmienky pre všetky podniky na základe kvality nimi poskytovaných služieb a tovaru. To môže mať za následok uloženie pokút. Pokuty uložené EÚ môže príjemca pokuty napadnúť (prostredníctvom súdneho konania) – pokuta nie je konečná, kým sa neukončia všetky takého konania.

EÚ bude Spojenému kráľovstvu každoročne vyplácať jeho podiel z pokút za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže, o ktorých rozhodla Únia do 31. decembra 2020 a ktoré sú konečné, t. j. subjekt, ktorý dostal pokutu, sa neodvolal na Európskom súdnom dvore alebo bolo jeho odvolanie zamietnuté a pokutu musí zaplatiť.

V ročnej závierke sa sumy dlžné Spojenému kráľovstvu vyplývajúce z pokút odpočítajú od celkovej sumy, ktorú dlží Spojené kráľovstvo. K 31. decembru 2020 bol odhadovaný podiel Spojeného kráľovstva na nezaplatených pokutách 1,8 mld. EUR. Táto suma bude Spojenému kráľovstvu vrátená v priebehu dlhého časového obdobia. Tento údaj vychádza z nevyriešených vecí k 31. decembru 2020 a môže sa zmeniť podľa skutočných súm, ktoré budú zaplatené do rozpočtu po tom, ako budú pokuty vyhlásené za konečné.

Článok 142 Záväzky Únie

Spojené kráľovstvo sa zaviazalo uhradiť svoj podiel na záväzkoch Únie ku koncu roka 2020 s výnimkou osobitných záväzkov stanovených v dohode o vystúpení. Spojené kráľovstvo teda uhradí svoj podiel na povinnostiach EÚ ako zamestnávateľa (t. j. na dôchodkovom a nemocenskom poistení zamestnancov na dôchodku) k 31. decembru 2020:

1. Dôchodky úradníkov EÚ: Dôchodky zamestnancom EÚ sa vyplácajú z ročného rozpočtu EÚ. Okrem toho platia úradníci EÚ dôchodkové príspevky počas svojej pracovnej kariéry. Tieto príspevky predstavujú rozpočtový príjem a znižujú sa o ne príspevky, ktoré musia platiť členské štáty na financovanie globálneho ročného rozpočtu. Členské štáty EÚ sa zaväzujú uhrádzať náklady na dôchodky zamestnancov EÚ po ich odchode do dôchodku. V súlade s týmto záväzkom bude Spojené kráľovstvo od júna 2022 uhrádzať svoj podiel na ročných dôchodkoch vyplácaných úradníkom EÚ, kým neuplynie platnosť všetkých dôchodkových práv, ktoré nadobudli zamestnanci do 31. decembra 2020, čiže niekoľko desaťročí. Spojené kráľovstvo sa môže rozhodnúť tento záväzok kedykoľvek vyrovnať tým, že uhradí matematicko-poistné záväzky na konci daného roka za obdobie piatich rokov.

2. Dôchodky poslancov Európskeho parlamentu, európskych komisárov, sudcov Európskeho súdneho dvora atď.: Spojené kráľovstvo uhradí svoj podiel na matematicko-poistných záväzkoch k 31. decembru 2020 za obdobie 10 rokov, ktoré začne plynúť od októbra 2021.

3. Spoločný systém zdravotného poistenia (JSIS): Ide o systém, z ktorého sa uhrádzajú náklady na zdravotnú starostlivosť zamestnancov EÚ vrátane dôchodcov. Úradníci EÚ a dôchodcovia platia príspevky do tohto systému počas svojej pracovnej kariéry aj po odchode do dôchodku, tak ako EÚ ako ich zamestnávateľ. V súlade so zásadou, ktorá sa uplatňuje aj na dôchodkový systém úradníkov EÚ, bude Spojené kráľovstvo uhrádzať svoj podiel na príspevkoch do rozpočtu EÚ na zdravotné poistenie zamestnancov na dôchodku. Tieto platby, ktoré sa začnú v júni 2022, sa budú uhrádzať niekoľko desaťročí, prípadne dovtedy, kým neuplynie platnosť týchto povinností. Rovnako ako v prípade dôchodkov úradníkov sa aj v tomto prípade môže Spojené kráľovstvo rozhodnúť tieto nesplnené povinnosti kedykoľvek vyrovnať tým, že uhradí matematicko-poistné záväzky na konci daného roka za obdobie piatich rokov.

Záväzky EÚ týkajúce sa požitkov po ukončení zamestnania sa vypočítajú na základe auditovaného poistno-matematického ocenenia vychádzajúceho z medzinárodných noriem. Suma pripísateľná Spojenému kráľovstvu k 31. decembru 2020 je 14,3 mld. EUR.

Z nej 11 mil. EUR má Spojené kráľovstvo uhradiť v roku 2021, pričom táto suma sa týka iba samostatných špecifických dôchodkových systémov (napr. pre poslancov EP). Zostávajúce sumy za všetky systémy budú od roku 2022 uhrádzané v súlade s uvedenými podmienkami.

Články 143 a 144 Finančné nástroje a rozpočtové záruky

Podľa týchto článkov zodpovedá Spojené kráľovstvo za financovanie podmienených záväzkov EÚ vyplývajúcich z operácií pred vystúpením, ktoré sa týkajú činností prijímania a poskytovania úverov a záručných činností, ak sa uskutočnia a nebudú uhradené z podielu Spojeného kráľovstva na existujúcich záručných fondoch. EÚ vráti Spojenému kráľovstvu sumy, ktorými Spojené kráľovstvo prispelo do záručných fondov a ktoré sa nakoniec nevyužili.

Ide prevažne o tieto sumy:

— sumy dlhované Spojenému kráľovstvu za jeho podiel v Európskom fonde pre udržateľný rozvoj (EFSD), do ktorého Spojené kráľovstvo prispelo v rámci rozpočtových platieb, pričom pred jeho vystúpením nedošlo k schváleniu žiadnych operácií, preto Spojené kráľovstvo nemalo žiadnu povinnosť úhrady – Spojenému kráľovstvu sa má v roku 2021 vrátiť 93 mil. EUR,

— sumy, ktoré sa majú zaplatiť Spojenému kráľovstvu v súvislosti s finančnými nástrojmi – 46 mil. EUR,

— Spojené kráľovstvo naďalej zodpovedá za úhradu svojho podielu na podmienených záväzkoch EÚ (rozpočtové záruky – EFSI, ELM, EFSM a ďalšie pôžičky atď.) v prípade ich splatnosti. Záväzok Spojeného kráľovstva dosahuje maximálnu výšku 12,9 mld. EUR na konci roka – ďalšie podrobnosti pozri v poznámke 4.1 konsolidovanej ročnej závierky EÚ. Tieto sumy bude musieť Spojené kráľovstvo zaplatiť len v prípade, ak sa tento záväzok v budúcnosti naplní a nebude uhradený zo záručného fondu. To sa považuje za nepravdepodobné.

Článok 145 Európske spoločenstvo uhlia a ocele v likvidácii (ESUO v l.)

Spojené kráľovstvo má nárok na svoj podiel na čistých aktívach Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii k 31. decembru 2020 – Spojenému kráľovstvu bude uhradený v priebehu piatich rokov. Celková suma splatná Spojenému kráľovstvu dosahuje výšku 183 mil. EUR (37 mil. EUR, ktoré sa majú splatiť, t. j. kompenzovať sumami splatnými v roku 2021). Znamená to, že každý rok v období od roku 2021 do roku 2025 bude zo sumy splatnej Spojenému kráľovstvu odpočítaných 37 mil. EUR.

Článok 146 Investície v EIF

Spojené kráľovstvo má nárok na svoj podiel na investíciách, ktoré EÚ uskutočnila v rámci splateného základného kapitálu Európskeho investičného fondu, splatný v rovnakých splátkach v priebehu piatich rokov. Celková výška sumy splatnej Spojenému kráľovstvu je 33 mil. EUR. Znamená to, že každý rok v období od roku 2021 do roku 2025 bude zo sumy splatnej Spojenému kráľovstvu odpočítaných 7 mil. EUR.

Článok 147 Podmienené záväzky súvisiace s právnymi spormi

Spojené kráľovstvo musí každý rok zaplatiť svoj podiel zo sumy vynaloženej z rozpočtu EÚ na právne spory týkajúce sa udalostí, ktoré sa odohrali do 31. decembra 2020. Podiel Spojeného kráľovstva na právnych sporoch, ktoré si budú pravdepodobne vyžadovať budúce platby na konci roka, sa odhaduje na 46 mil. EUR, Spojené kráľovstvo ho však bude musieť uhradiť, až keď a ak sa spory urovnajú, pričom najskôr vykoná úhradu EÚ.

5. SÚHRN PLNENIA ROZPOČTU

Konečný schválený rozpočet na rok 2020 dosiahol výšku 173,9 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 164,1 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch. Jeho plnenie do veľkej miery ovplyvnila pandémia COVID-19 a následná medzisektorová kríza. Kríza vyvolala potrebu prijať rozhodné opatrenia na posilnenie sektorov verejného zdravotníctva EÚ a zmiernenie sociálno-ekonomického vplyvu v EÚ, ako aj na poskytovanie pomoci tretím krajinám. Rozpočet na rok 2020 bol posledným rozpočtom, ktorý sa plnil v súčasnom viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020. Jeho plnenie bolo dôkladne monitorované a aktívne riadené, čo malo za následok prakticky úplné vykonanie takmer všetkých programov.

Plnenie celkových viazaných rozpočtových prostriedkov v roku 2020 dosiahlo celkovú výšku 181,7 mld. EUR:

— 172,9 mld. EUR z konečného schváleného rozpočtu,

— 1,1 mld. EUR z rozpočtových prostriedkov prenesených z roku 2019,

— 7,7 mld. EUR z rozpočtových prostriedkov pochádzajúcich z pripísaných príjmov.

Celkové platby uskutočnené v roku 2020 dosiahli výšku 173,3 mld. EUR:

— 161,8 mld. EUR z konečného schváleného rozpočtu,

— 1,6 mld. EUR z rozpočtových prostriedkov prenesených z roku 2019,

— 9,9 mld. EUR z rozpočtových prostriedkov pochádzajúcich z pripísaných príjmov.

Vo všetkých okruhoch bola v roku 2020 dosiahnutá vysoká úroveň plnenia. Plnenie všetkých typov rozpočtových prostriedkov v roku 2020 (rozpočet, prenosy z predchádzajúceho roku a pripísané príjmy) bolo na úrovni 97 % v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov a na úrovni 94 % v prípade platobných rozpočtových prostriedkov. Z mier plnenia po odpočítaní pripísaných príjmov vyplynulo, že rozpočtové prostriedky boli v roku 2020 v plnej miere vyčerpané (99,5 % v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov a 98,5 % v prípade platobných rozpočtových prostriedkov).

Najväčšiu časť príjmov predstavovali vlastné zdroje, ktoré dosahovali výšku 91,9 % z celkových príjmov vo výške 174,3 mld. EUR, a po nich nasledovalo 4,7 % pochádzajúcich z príspevkov a refundácií v súvislosti s dohodami a programami EÚ, ktoré spočívajú najmä v príjmoch z finančných opráv (EŠIF, EPZF a EPFRV).

Nesplatené záväzky (niekedy označované aj ako RAL – „reste à liquider“), ktoré predstavujú viazané sumy, ešte nesplatené, tvoria na konci roka 2020 sumu 303,2 mld. EUR. Zvýšenie oproti úrovni z roku 2019 sa očakávalo vzhľadom na rozdiel medzi rozpočtovými záväzkami a platobnými rozpočtovými prostriedkami (9,8 mld. EUR) v konečnom schválenom rozpočte a vzhľadom na skutočnosť, že zvýšenie nesplatených záväzkov predstavuje normálny vývoj, keďže viazané rozpočtové prostriedky rastú každý rok, ako sa uvádza vo VFR. Zvýšenie nesplatených záväzkov v porovnaní s rokom 2019 predstavovalo 5,5 mld. EUR.

Rozpočtový výsledok (prebytok) sa znížil zo sumy 3,2 mld. EUR v roku 2019 na 1,8 mld. EUR v roku 2020:

v mil. EUR 2020 2019 Príjmy za rozpočtový rok 174 306 163 918 Platby z rozpočtových prostriedkov bežného roka (171 721 ) (157 428 ) Platobné rozpočtové prostriedky prenesené do roku N + 1 (2 086 ) (1 615 ) Zrušenie nevyužitých rozpočtových prostriedkov prenesených z roku N – 1 78 75 Vývoj pripísaných príjmov (B) – (A) 1 398 (1 736 ) Nevyužité rozpočtové prostriedky ku koncu bežného roka (A) 7 694 9 092 Nevyužité rozpočtové prostriedky ku koncu predchádzajúceho roka (B) 9 092 7 356 Kurzové rozdiely za daný rok (207) 4 Rozpočtový výsledok 1 768 3 217

6. FINANČNÉ NÁSTROJE A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY

6.1. FINANČNÉ NÁSTROJE FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EÚ

Pri tomto type plnenia rozpočtu sa finančné prostriedky buď už vyplatili na zverenecké účty spravované poverenými subjektmi a zostávajú dostupné (ako peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty, dlhové cenné papiere alebo investície do fondov peňažného trhu či združených portfólií aktív), aby pokrývali budúce výzvy na uplatnenie záruky, alebo sa investovali do kapitálu. Význam a objem finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ v rámci priameho a nepriameho riadenia sa v posledných rokoch zvyšoval. Na rozdiel od tradičnej metódy plnenia rozpočtu prostredníctvom udeľovania grantov a dotácií spočíva základná myšlienka tohto prístupu v tom, že vďaka každému euru vynaloženému z rozpočtu prostredníctvom finančných nástrojov dostane konečný prijímateľ v dôsledku pákového efektu viac než 1 EUR ako finančnú podporu. Finančné nástroje financované z rozpočtu EÚ existujú vo forme záručných nástrojov, kapitálových nástrojov a úverových nástrojov. Očakáva sa, že vo VFR na roky 2021 – 2027 by sa malo v porovnaní s využívaním finančných nástrojov plne financovaných alebo zabezpečených z rozpočtu EÚ využívanie rozpočtových záruk zintenzívniť. Konkrétne sa z programu InvestEU poskytne 26,2 mld. EUR v zárukách EÚ skupine EIB a ďalším finančným inštitúciám na podporu rôznych cieľov politík Únie prostredníctvom operácií financovania a investičných operácií.

6.2. FINANČNÉ AKTÍVA DRŽANÉ V ZÁRUČNÝCH FONDOCH PRE ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY

Pri tomto type plnenia rozpočtu EÚ poskytuje záruky protistranám, pre ktoré je financovanie len čiastočne zabezpečené zo záručných fondov, ktoré zriadila Komisia, čím sa vytvárajú podmienené záväzky rozpočtu EÚ v prípade, ak zabezpečenie nie je dostatočné na krytie výziev. EÚ poskytla záruky na úvery poskytnuté mimo EÚ (tzv. mandát na poskytovanie vonkajších úverov) a na dlhové a kapitálové operácie kryté zárukou EFSI skupine EIB, ako aj záruky na operácie kryté zárukou EFSD skupine EIB a ďalším finančným inštitúciám.

Na účely zmiernenia rizika, ktoré by pre rozpočet EÚ mohli predstavovať výzvy skupiny EIB alebo ďalších finančných inštitúcií na uplatnenie záruky, vytvorila EÚ osobitné záručné fondy financované z rozpočtu. K 31. decembru 2020 má Komisia v držbe finančné aktíva v:

— Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia vo výške 2,8 mld. EUR,

— záručnom fonde EFSI vo výške 8,0 mld. EUR a

— záručnom fonde EFSD vo výške 0,8 mld. EUR.

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia je zabezpečený rozpočtom EÚ tak, aby pokrýval 9 % zaručených úverov pre mandát EIB na poskytovanie vonkajších úverov tretím krajinám nesplatených ku koncu roka. K 31. decembru 2020 celková hodnota uvedených aktív pokrýva expozíciu zo súm vyplatených vo výške 20,3 mld. EUR.

Záručný fond EFSI začal svoju činnosť v roku 2016. Podľa zmeneného nariadenia o EFSI [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2396 (14)] sa strop záruky EÚ pre EFSI zvýšil na 26 mld. EUR (z pôvodných 16 mld. EUR) a hranica pre záručný fond klesla na 35 % (z pôvodných 50 %) celkových záväzkov vyplývajúcich zo záruky EÚ. Preto sa teraz očakáva, že záručný fond EFSI dosiahne celkovú hodnotu 9,1 mld. EUR. Celková hodnota aktív, ktoré tvoria záručný fond EFSI, predstavovala k 31. decembru 2020 sumu 8,0 mld. EUR, a to pokrýva expozíciu vyplatených súm vo výške 18,9 mld. EUR.

Podľa nariadenia o EFSD [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 (15)] by mala byť k dispozícii záruka EFSD vo výške 1,5 mld. EUR (ďalej zvýšená o externé príspevky) na podporu investícií v partnerských krajinách v Afrike a európskom susedstve. Európska únia uvádza záruku EFSD v poznámkach ku konsolidovanej ročnej účtovnej závierke (pozri poznámku 4.1.1) ako podmienený záväzok. K 31. decembru 2020 bolo účinných pätnásť dohôd o zárukách EFSD s celkovým limitom krytia 1 370 mil. EUR. Záručný fond EFSD bol zriadený na účely krytia možných budúcich výziev na uplatnenie záruky. Celková výška príspevkov prijatých do fondu dosiahla k 31. decembru 20200,8 mld. EUR. Vzhľadom na to, že väčšina dohôd o zárukách s protistranami bola uzatvorená v roku 2020, sa program nachádza vo fáze zvýšenia zaručených operácií podpísaných protistranami na konci roka 2020 o 438 mil. EUR.

Po nadobudnutí účinnosti VFR na roky 2021 – 2027 boli čisté aktíva záručného fondu EFSI k 1. januáru 2021 prevedené do spoločného rezervného fondu (SRF) (16), v ktorom sa nachádzajú rezervy na krytie finančných záväzkov vyplývajúcich z rozpočtových záruk a programov finančnej pomoci v rámci VFR na roky 2021 – 2027. Aktíva záručného fondu EFSD a Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia by sa mali previesť do SRF v priebehu roka 2021.

6.3. ÚVERY A SÚVISIACE PÔŽIČKY NA PROGRAMY FINANČNEJ POMOCI

Komisia na základe rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady poskytuje finančnú podporu členským štátom a tretím krajinám vo forme bilaterálnych úverov financovaných z kapitálových trhov so zárukou rozpočtu EÚ.

V roku 2020 Komisia v mene EÚ realizovala štyri hlavné programy, v rámci ktorých môže poskytovať úvery:

— podporu platobnej bilancie (BOP),

— podporu z Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM),

— makrofinančnú pomoc

— a pomoc z nástroja SURE.

Kapitál potrebný na financovanie poskytovania úverov EÚ sa získava na kapitálových trhoch alebo prostredníctvom finančných inštitúcií. Operácie prijímania a poskytovania úverov EÚ na finančnú pomoc sú mimorozpočtové operácie. Vo všeobecnosti sa vypožičané prostriedky následne poskytujú prijímajúcej krajine vo forme úveru za rovnakých podmienok, t. j. s rovnakým kupónom a splatnosťou a v rovnakej výške (tzv. nadväzné operácie, „back-to-back“). Bez ohľadu na nadväzný charakter operácií je dlhová služba v prípade nástrojov financovania právnym záväzkom EÚ, ktorá zabezpečí, že všetky dlžné sumy budú splatené včas a v plnom rozsahu. Komisia musí zaviesť postupy, aby sa zabezpečilo splatenie vypožičaných prostriedkov aj v prípade nesplácania úveru.

K 31. decembru 2020 nominálna hodnota úverov poskytnutých na finančnú pomoc predstavovala:

v mld. EUR Spolu poskytnutých Spolu prerozdelených na konci roka Spolu splatených na konci roka Nesplatených na konci roka SURE Belgicko 7,8 2,0 — 2,0 Bulharsko 0,5 — — — Chorvátsko 1,0 0,5 — 0,5 Cyprus 0,5 0,3 — 0,3 Česká republika 2,0 — — — Grécko 2,7 2,0 — 2,0 Maďarsko 0,5 0,2 — 0,2 Írsko 2,5 — — — Taliansko 27,4 16,5 — 16,5 Lotyšsko 0,2 0,1 — 0,1 Litva 0,6 0,3 — 0,3 Malta 0,2 0,1 — 0,1 Poľsko 11,2 1,0 — 1,0 Portugalsko 5,9 3,0 — 3,0 Rumunsko 4,1 3,0 — 3,0 Slovensko 0,6 0,3 — 0,3 Slovinsko 1,1 0,2 — 0,2 Španielsko 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 EFSM Írsko 22,5 22,5 — 22,5 Portugalsko 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 MFA Ukrajina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisko 1,4 0,8 — 0,8 Jordánsko 1,1 0,6 — 0,6 Iné 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 BOP Lotyšsko 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Spolu 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Splátkový kalendár pre nesplatené sumy na konci roka je takýto:

v mld. EUR SURE EFSM MFA SPOLU 2021 — 9,8 — 9,8 2022 — 2,7 — 2,7 2023 — 3,5 0,1 3,6 2024 — 2,6 0,6 3,2 2025 8,0 2,4 — 10,4 2026 — 4,0 0,1 4,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 — 2,3 0,2 2,5 2029 — 1,4 0,9 2,3 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 2,2 0,9 3,1 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — 0,2 0,2 2035 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 — 1,0 — 1,0 2038 — 1,8 — 1,8 2040 7,0 — — 7,0 2042 — 3,0 — 3,0 2050 6,0 — — 6,0 Spolu 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

Nástroj SURE bol zavedený v roku 2020 na poskytovanie finančnej pomoci členským štátom, ktoré zasiahol závažný hospodársky otras v dôsledku pandémie COVID-19 na ich území alebo ktoré sú takýmto otrasom ohrozené. Týmto nástrojom sa dopĺňajú vnútroštátne opatrenia prijímané dotknutými členskými štátmi.

Maximálna suma finančnej pomoci nesmie prekročiť 100 mld. EUR pre všetky členské štáty. V roku 2020 členské štáty podpísali dohody o úverovom mechanizme vo výške 85,9 mld. EUR, pričom sa z tejto sumy už vyplatilo 39,5 mld. EUR. Úvery majú splatnosť 5, 10, 15, 20 a 30 rokov.

EURÓPSKY FINANČNÝ STABILIZAČNÝ MECHANIZMUS (EFSM)

EFSM sa vytvoril na poskytovanie finančnej pomoci všetkým členským štátom, ktoré zasiahol závažný hospodársky finančný otras spôsobený výnimočnými udalosťami mimo ich kontroly alebo ktoré sú takýmto otrasom ohrozené. Z EFSM sa poskytla finančná pomoc Írsku a Portugalsku v období rokov 2011 – 2014 pod podmienkou vykonávania reforiem. Tomuto programu vypršala platnosť a nie je možné čerpať ďalšie úvery, hoci sa ešte zachováva na osobitné úlohy, ako napr. predĺženie splatnosti úverov Írsku a Portugalsku a poskytnutie preklenovacích úverov. Vo februári 2021 Írsko a Portugalsko požiadalo o predĺženie splatnosti súm, ktoré mali byť splatné v júni 2021 (4,8 mld. EUR) a v septembri 2021 (5 mld. EUR). V apríli 2021 si Komisia požičala 4,8 mld. EUR na predĺženie splatnosti úverov, ktoré mali byť splatné v júni 2021, pričom táto splatnosť sa predĺžila o 15 rokov.

V roku 2020 sa neuskutočnili žiadne nové operácie ani splátky úverov.

MFA

Makrofinančná pomoc (MFA) je forma finančnej pomoci, ktorú EÚ poskytuje partnerským krajinám mimo EÚ, ktoré zaznamenali krízu platobnej bilancie. Má podobu strednodobých/dlhodobých úverov alebo grantov, príp. ich kombinácie a je dostupná len pre krajiny, ktoré využívajú vyplácanie prostriedkov programu MMF.

V roku 2020 Komisia prijala návrh balíka makrofinančnej pomoci vo výške 3 mld. EUR pre desať partnerov zapojených do procesu rozširovania a partnerov európskeho susedstva s cieľom pomôcť im obmedziť hospodárske dôsledky pandémie koronavírusu. Rozhodnutie bolo prijaté Európskym parlamentom a Radou 25. mája 2020.

Celkovo bolo v rámci makrofinančnej pomoci v roku 2020 vyplatených 1,7 mld. EUR.

BOP

Podpora platobnej bilancie (BOP) je program podpory navrhnutý pre krajiny mimo eurozóny, ktoré majú alebo im hrozia ťažkosti v súvislosti s ich platobnou bilanciou. Podpora platobnej bilancie prebieha formou strednodobých úverov, ktoré sú podmienené vykonávaním politík určených na riešenie príslušných hospodárskych problémov. Podporu platobnej bilancie zvyčajne ponúka EÚ v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (IMF) a ďalšími medzinárodnými inštitúciami alebo krajinami.

V roku 2020 sa neuskutočnili žiadne nové operácie ani splátky úverov.

6.4. ROZPOČTOVÉ PODMIENENÉ ZÁVÄZKY PRE PROGRAMY FINANČNEJ POMOCI

Úvery EÚ predstavujú priame a nepodmienené záväzky EÚ, za ktoré ručia členské štáty EÚ (rozpočtové podmienené záväzky). Vypožičané prostriedky určené na financovanie úverov poskytovaným krajinám mimo EÚ sú kryté Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že prijímajúci členský štát nespláca, náklady na dlhovú službu budú v rámci možností pokryté z dostupného pokladničného zostatku Komisie. Ak to v danom čase nie je možné, vyžiada si Komisia nevyhnutné finančné prostriedky od členských štátov. Na základe právnych predpisov týkajúcich sa systému vlastných zdrojov EÚ (článok 14 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) 2014/609 (17)) sú členské štáty EÚ povinné poskytnúť dostatočné finančné zdroje na plnenie záväzkov EÚ. Z tohto dôvodu sú investori vystavení len kreditnému riziku EÚ, a nie kreditnému riziku prijímateľa financovaného úveru. Nadväzný charakter operácií prijímania a poskytovania úverov („back-to-back“) zabezpečuje, že rozpočet EÚ nie je vystavený žiadnemu úrokovému ani devízovému riziku.

Úvery poskytované členským štátom z nástroja SURE sa opierajú o systém dobrovoľných záruk členských štátov vo výške 25 % maximálnej sumy finančnej pomoci. Príspevok každého členského štátu k celkovej sume záruky zodpovedá jeho podielu na celkovom hrubom národnom dôchodku (HND) Európskej únie na základe rozpočtu EÚ na rok 2020.

V prípade každého úverového balíka poskytnutého jednotlivým krajinám sa celková výška poskytnutého úveru, počet splátok, ktoré sa majú vyplatiť, a maximálna (priemerná) doba splatnosti úveru stanovia na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie. Následne Komisia a dotknutý členský štát odsúhlasia parametre úveru/financovania, najmä splatnosť splátok. Vyplácanie jednotlivých splátok, s výnimkou prvej, je navyše podmienené splnením politických podmienok, a to v kontexte spoločnej finančnej pomoci EÚ/MMF. To je ďalší z faktorov vplývajúcich na načasovanie operácií financovania. Z uvedeného vyplýva, že načasovanie a splatnosť emisie závisia od súvisiacich úverových operácií EÚ. Financovanie je denominované výlučne v eurách a splatnosť je od 3 do 30 rokov.

7. ANALÝZA FINANČNÝCH VÝKAZOV

7.1. PRÍJMY

Konsolidované príjmy EÚ zahŕňajú sumy, ktoré súvisia s výmennými a nevýmennými transakciami, pričom nevýmenné transakcie patria medzi najvýznamnejšie. Päťročný trend príjmov z hlavných nevýmenných kategórií (vychádzajúci zo zdrojov založených na HND, tradičných vlastných zdrojov, zdrojov založených na DPH, pokút a vymáhaných výdavkov a nezahŕňajúci jednorazový účinok príjmov súvisiacich s vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ v roku 2020) je takýto:

Päťročný trend príjmov z hlavných nevýmenných transakcií

(v mil. EUR)

Keďže rozpočtové príjmy by sa mali rovnať rozpočtovým výdavkom (alebo ich prevyšovať), hlavnú úlohu v uvedenom trende príjmov zohrávajú platby vykonané každý rok.

V roku 2020 dosiahli konsolidované príjmy výšku 224,0 mld. EUR, čo znamená výrazný nárast o 63,7 mld. EUR alebo o 39,7 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (160,3 mld. EUR). Hlavným stimulom tohto vývoja bol finančný účinok vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (47,5 mld. EUR). Po úprave o tento jednorazový účinok dosiahli konsolidované príjmy v roku 2020 výšku 176,5 mld. EUR, čo je stále zvýšenie v porovnaní s predchádzajúcim rokom, a to o 16,2 mld. EUR alebo o 10,1 %. Toto upravené zvýšenie je najmä dôsledkom týchto účinkov:

— Príjmy z HND (hrubého národného dôchodku), ktoré tvoria hlavný prvok operačných príjmov EÚ, sa zvýšili zo 108,8 mld. EUR v roku 2019 na 125,4 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 16,6 mld. EUR alebo o 15,3 % bolo najmä dôsledkom zvýšenia platobných rozpočtových prostriedkov na rok 2020, ktoré boli určené na posilnenie kľúčových politík EÚ, napr. stratégie pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19 (vykonávanej prostredníctvom nástroja núdzovej podpory), a oblasti súdržnosti (prijatím Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus).

— Ďalšie príjmy z nevýmenných transakcií sa zvýšili zo sumy 2,1 mld. EUR v roku 2019 na 7,1 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 5,0 mld. EUR bolo najmä dôsledkom príspevku od členských štátov do inovačného fondu, ktorý začal fungovať v roku 2020 (2,1 mld. EUR), zvýšenia rozpočtového prebytku z predchádzajúceho roka (3,2 mld. EUR v roku 2020 oproti 1,8 mld. EUR v roku 2019), ako aj príspevku členských štátov vo výške 0,8 mld. EUR na navýšenie nástroja núdzovej podpory IES.

— Finančné príjmy sa zvýšili zo sumy 1,8 mld. EUR v roku 2019 na 3,4 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 1,6 mld. EUR alebo o 88,9 % bolo najmä dôsledkom zvýšenia úrokov z omeškania, najmä v súvislosti s konaniami týkajúcimi sa TVZ Spojeného kráľovstva (0,5 mld. EUR) a konaniami netýkajúcimi sa Spojeného kráľovstva (0,5 mld. EUR), ako aj príjmov z prirážok za dlhopisy v súvislosti s nástrojom SURE (0,7 mld. EUR).

— Príjmy z pokút sa znížili zo sumy 4,3 mld. EUR v roku 2019 na 0,5 mld. EUR v roku 2020. Zníženie o 3,8 mld. EUR alebo o 88,4 % bolo dôsledkom nižšieho počtu a nižších súm pokút uložených v roku 2020. Zatiaľ čo v roku 2020 dosiahli hlavné pokuty celkovú výšku 0,26 mld. EUR (Orbia, Clariant a Celanese), najvýznamnejšie veci v roku 2019 dosiahli výšku 3,1 mld. EUR (Google, dve veci týkajúce sa spoločností Forex a MasterCard).

Uvedené zmeny boli kompenzované poklesom príjmov z tradičných vlastných zdrojov, ktoré sa znížili z 21,2 mld. EUR v roku 2019 na 19,6 mld. EUR v roku 2020 (pokles o 1,6 mld. EUR alebo o 7,5 %), a poklesom vymožených finančných prostriedkov, ktoré sa znížili z 2,6 mld. EUR v roku 2019 na 1,4 mld. EUR v roku 2020 (pokles o 1,2 mld. EUR alebo o 46,2 %).

7.2. VÝDAVKY

Hlavnou zložkou výdavkov vykázaných v konsolidovaných finančných výkazoch sú transferové platby v rámci zdieľaného riadenia, ktoré zahŕňajú tieto fondy: i) Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF), ii) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka, iii) Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézny fond (KF), iv) Európsky sociálny fond (ESF). Tieto fondy predstavovali 109,7 mld. EUR alebo 65,9 % celkových výdavkov zo 166,6 mld. EUR získaných v roku 2020 (2019: 103,9 mld. EUR alebo 66,8 %). Rozdelenie výdavkov sa uvádza v nasledujúcom grafe:

Pomerný podiel hlavných výdavkov vynaložených členskými štátmi (zdieľané riadenie) v rozpočtovom roku 2020

Výdavky, ktoré vznikli v rámci priameho riadenia, predstavujú plnenie rozpočtu Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi. V rámci nepriameho riadenia rozpočet plnia agentúry EÚ, orgány EÚ, tretie krajiny, medzinárodné organizácie a iné subjekty.

EÚ vykazuje určité budúce platobné záväzky ako výdavky, hoci ešte nie sú vykázané v rámci hotovostných rozpočtových účtov. Významné sumy sú vykázané v rámci splatných záväzkov a časovo rozlíšených výdavkov týkajúcich sa poľnohospodárstva a rozvoja vidieka a aj v rámci záväzkov súvisiacich s dôchodkami a zamestnaneckými požitkami v súvislosti s dôchodkovými a inými právami po ukončení zamestnania nadobudnutými komisármi, členmi inštitúcií EÚ a zamestnancami.

Celkovo sa v porovnaní s rokom 2019 výdavky zvýšili o 7,1 % alebo 11,1 mld. EUR zo 155,5 mld. EUR na 166,6 mld. EUR, a to najmä v dôsledku týchto účinkov:

— Výdavky EFRR a KF sa zvýšili zo sumy 35,2 mld. EUR v roku 2019 na 41,1 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 5,9 mld. EUR alebo o 16,8 % bolo dôsledkom lepšieho vykonávania programov pri napredovaní VFR.

— Výdavky ESF sa zvýšili zo sumy 11,2 mld. EUR v roku 2019 na 13,7 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 2,5 mld. EUR alebo o 22,3 % bolo najmä dôsledkom zvýšeného čerpania.

— Výdavky v rámci priameho riadenia Komisie sa zvýšili zo sumy 18,9 mld. EUR v roku 2019 na 22,1 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 3,2 mld. EUR alebo o 16,9 % bolo najmä dôsledkom výdavkov na vakcíny proti ochoreniu COVID-19 (1,6 mld. EUR), ako aj výdavkov v rámci nástroja európskeho susedstva a predvstupového nástroja (0,6 mld. EUR).

— Výdavky EPZF sa znížili zo sumy 44,0 mld. EUR v roku 2019 na 40,5 mld. EUR v roku 2020. Zníženie o 3,5 mld. EUR alebo o 8 % bolo najmä dôsledkom zníženia výšky priamych platieb zameraných na podporu príjmov poľnohospodárov o 2,6 mld. EUR.

7.3. AKTÍVA

Najvýznamnejšie položky na strane aktív súvahy sa týkajú finančných aktív (iných ako peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty), ktoré tvoria 40,4 % celkových aktív EÚ, a po nich nasledujú pohľadávky (26,6 %) a predbežné financovanie (22,4 %):

Štruktúra konsolidovaných aktív EÚ

K 31. decembru 2020 dosahovali celkové aktíva výšku 280,0 mld. EUR, čo znamená nárast o 101,1 mld. EUR alebo o 56,5 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (2019: 178,9 mld. EUR), a to najmä v dôsledku týchto kľúčových zmien:

— Pohľadávky sa zvýšili zo sumy 24,0 mld. EUR v roku 2019 na 74,5 mld. EUR v roku 2020. Výrazné zvýšenie o 50,5 mld. EUR je predovšetkým dôsledkom vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie a pohľadávok, ktoré tým vznikli (47,5 mld. EUR).

— Úvery sa zvýšili zo sumy 52,7 mld. EUR v roku 2019 na 93,3 mld. EUR v roku 2020. Výrazné zvýšenie o 40,6 mld. EUR alebo o 77,0 % je najmä dôsledkom emitovania úverov na finančnú pomoc z nástroja SURE (39,5 mld. EUR).

— Predbežné financovanie sa zvýšilo zo sumy 51,4 mld. EUR v roku 2019 na 62,7 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 11,3 mld. EUR alebo o 22,0 % je najmä dôsledkom nevymoženia ročného predbežného financovania na rok 2019 v roku 2020 v rámci opatrení investičných iniciatív v reakcii na koronavírus (6,6 mld. EUR) a predbežného financovania vyplateného na vývoj vakcín na riešenie pandémie COVID-19 (1 mld. EUR).

Zostatok peňažných prostriedkov vo výške 16,7 mld. EUR ku koncu roka je spôsobený najmä týmito skutočnosťami:

— Na konci roka ešte nebola vyčerpaná suma 9,4 mld. EUR v platbách, z čoho 7,9 mld. EUR sa týka pripísaných príjmov. Súčasťou pripísaných príjmov je aj 1,3 mld. EUR peňažných prostriedkov získaných z predaja emisných kvót a vymožených od EIB po ich pripísaní do inovačného fondu členskými štátmi.

— Suma 2,4 mld. EUR zahrnutá do finančných nástrojov sa týka predovšetkým peňažných ekvivalentov, ktoré v mene Komisie spravujú fiduciári na účely realizácie určitých programov finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ, a peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov držaných v záručných fondoch v súvislosti s rozpočtovými zárukami. Peňažné prostriedky finančných nástrojov a záručných fondov možno použiť len na príslušné programy.

— Suma 1,6 mld. EUR určená pre agentúry a spoločné podniky a spravovaná v mene týchto subjektov pokladnicou Komisie.

— Peňažné prostriedky súvisiace s pokutami vo výške 1,5 mld. EUR, ktoré sa týkajú najmä peňažných prostriedkov získaných v súvislosti s pokutami uloženými Komisiou vo veciach, ktoré sú ešte stále otvorené, a v menšej miere súvisiace s definitívne získanými prostriedkami z pokút, ktoré sa majú previesť do rozpočtu na budúci rok.

— Peňažné prostriedky určené pre ostatné konsolidované inštitúcie, agentúry a orgány vo výške 1,4 mld. EUR.

Predbežné financovanie

Je potrebné uviesť, že úroveň predbežného financovania je výrazne ovplyvnená cyklom VFR – napríklad na začiatku obdobia VFR možno očakávať, že sa členským štátom v rámci politiky súdržnosti vyplatia vysoké preddavky a tieto sumy zostanú členským štátom k dispozícii až do ukončenia programov. Vypláca sa aj ročné predbežné financovanie, ktoré sa musí použiť v rámci daného roka alebo sa v nasledujúcom roku vymáha ako súčasť cyklu ročnej účtovnej závierky. Komisia vynakladá maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby úrovne predbežného financovania boli udržiavané na zodpovedajúcej úrovni. Je potrebné nájsť rovnováhu medzi zabezpečením dostatočných finančných prostriedkov na projekty a včasným vykázaním výdavkov.

Celková výška predbežného financovania (okrem iných preddavkov vyplatených členským štátom a príspevkov do trustových fondov Bêkou a Afrika) v súvahe EÚ dosahuje výšku 55,5 mld. EUR (2019: 44,4 mld. EUR), pričom takmer celé predbežné financovanie sa týka činnosti Komisie. Približne 58 % predbežného financovania zo strany Komisie sa týka zdieľaného riadenia, čo znamená, že plnenie rozpočtu je delegované na členské štáty (Komisia si ponecháva svoju úlohu dohľadu).

Predbežné financovanie zo strany Komisie podľa spôsobov riadenia

7.4. ZÁVÄZKY

Najvýznamnejšie položky súvahy na strane záväzkov pozostávajú predovšetkým zo štyroch položiek: i) z dôchodkových záväzkov a zo záväzkov súvisiacich s ostatnými požitkami po ukončení zamestnania; ii) z pôžičiek; iii) zo splatných záväzkov voči tretím stranám a iv) z časovo rozlíšených výdavkov.

Štruktúra záväzkov v konsolidovanej súvahe EÚ

K 31. decembru 2020 dosahovali celkové záväzky výšku 313,5 mld. EUR, čo znamená nárast o 62,0 mld. EUR alebo o 24,7 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (251,5 mld. EUR).

Hlavné zmeny súviseli s týmito účinkami:

— Dôchodky a ostatné požitky po ukončení zamestnania sa zvýšili z 97,7 EUR v roku 2019 na 116,0 EUR v roku 2020. Zvýšenie o 18,3 mld. EUR alebo o 18,7 % bolo najmä dôsledkom poistno-matematickej straty z finančných predpokladov v dôsledku výrazného poklesu diskontnej sadzby.

— Pôžičky sa zvýšili zo sumy 52,6 mld. EUR v roku 2019 na 93,2 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 40,6 mld. EUR alebo o 77,2 % je najmä dôsledkom emisie v rámci nástroja SURE, ktorá na konci roka 2020 dosiahla výšku 39,5 mld. EUR.

— Splatné záväzky sa zvýšili zo sumy 27,2 mld. EUR v roku 2019 na 32,4 mld. EUR v roku 2020. Zvýšenie o 5,2 mld. EUR alebo o 19,1 % je najmä dôsledkom otvorených žiadostí o úhradu nákladov v rámci VFR na roky 2014 – 2020, ktoré boli prijaté na samom konci roka a neboli spracované ani vyplatené pre nedostatok platobných rozpočtových prostriedkov.

Celková suma žiadostí o úhradu nákladov a faktúr prijatých a vykázaných v rámci okruhu splatných záväzkov súvahy

Čisté aktíva

Prebytok záväzkov nad aktívami neznamená, že inštitúcie a orgány EÚ sú vo finančných ťažkostiach, ale znamená to skôr, že určité záväzky budú financované z budúcich ročných rozpočtov. Na základe pravidiel akruálneho účtovníctva sa mnohé výdavky vykazujú v bežnom roku, hoci k ich skutočnej úhrade môže dôjsť v nasledujúcom roku alebo neskôr a môžu byť uhradené z budúcich rozpočtov. Súvisiace príjmy budú účtované iba v budúcich obdobiach. Najvýznamnejšie sumy, na ktoré treba upriamiť pozornosť, sa týkajú činností v rámci EPZF (väčšina z nich sa uhrádza v prvom štvrťroku nasledujúceho roka) a záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (ktoré sa majú vyplatiť počas niekoľkých desaťročí). Výrazný pokles súm, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov, zo 77,6 mld. EUR v roku 2019 na 38,5 mld. EUR v roku 2020 je prevažne dôsledkom príjmov súvisiacich s čistými sumami, ktoré dlží Spojené kráľovstvo podľa dohody o vystúpení podpísanej po jeho odchode z Únie v roku 2020 – pozri poznámku 2.6.1.2 konsolidovanej ročnej závierky EÚ.

8. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EÚ

Európska únia (EÚ) je úniou, ktorej členské štáty zverujú kompetencie na dosahovanie spoločných cieľov. Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.

8.1. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC

Zmluvy EÚ

Všeobecné ciele a zásady, ktorými sa riadia Únia a európske inštitúcie, sa vymedzujú v zmluvách. Únia a inštitúcie EÚ môžu konať iba v rámci právomocí zverených zmluvami a na ich základe dosahovať ciele stanovené v zmluvách, pričom musia dodržiavať zásady (18) subsidiarity a proporcionality. Na dosahovanie cieľov a vykonávanie politík si Únia zabezpečuje potrebné finančné prostriedky. Za presadzovanie všeobecného záujmu Únie vrátane plnenia rozpočtu a riadenia programov v spolupráci s členskými štátmi a podľa zásady správneho finančného riadenia zodpovedá Komisia.

EÚ presadzuje ciele stanovené v zmluve prostredníctvom viacerých nástrojov, ku ktorým patrí aj rozpočet EÚ. Ďalšími sú napríklad spoločný legislatívny rámec alebo spoločné politické stratégie.

Politické priority Komisie

Politické priority Komisie sa vymedzujú v politických usmerneniach stanovených predsedom Komisie. Pod vedením predsedníčky von der Leyenovej sa Komisia, ktorá sa ujala úradu 1. decembra 2019, zameria na týchto šesť hlavných ambícií:

ŠESŤ HLAVNÝCH AMBÍCIÍ

Európska zelená dohoda

— Snaha stať sa prvým klimaticky neutrálnym kontinentom

Európa pripravená na digitálny vek

— Posilnenie postavenia ľudí vďaka novej generácii technológií

Hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí

— Úsilie o sociálnu spravodlivosť a prosperitu

Silnejšia Európa vo svete

— Európa, ktorá ambicióznejšie posilňuje našu jedinečnú značku zodpovedného globálneho líderstva

Podpora európskeho spôsobu života

— Budovanie Únie rovnosti, v ktorej máme všetci rovnaký prístup k príležitostiam

Nový impulz pre európsku demokraciu

— Pestovanie, ochrana a posilňovanie našej demokracie

Viacročný finančný rámec a výdavkové programy

Politiky podporované z rozpočtu EÚ sa vykonávajú v súlade s viacročným finančným rámcom (VFR) a so zodpovedajúcimi sektorovými právnymi predpismi, ktoré vymedzujú výdavkové programy a nástroje. V nich sa politické priority EÚ premietajú do finančných podmienok počas dostatočne dlhého obdobia nato, aby boli účinné a mohli poskytovať súdržnú dlhodobú perspektívu pre prijímateľov finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátne orgány, ktoré sa podieľajú na spolufinancovaní. Stanovené sú maximálne ročné sumy (stropy) pre výdavky EÚ ako celok a pre hlavné kategórie výdavkov (okruhy). Súčet stropov všetkých okruhov tvorí celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov. VFR prijíma Rada jednomyseľným súhlasom všetkých členských štátov so súhlasom Európskeho parlamentu. Nový viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 bol prijatý 17. decembra 2020.

Ročný rozpočet

Ročný rozpočet zostavuje Komisia a zvyčajne ho do polovice decembra schvália Európsky parlament a Rada na základe postupu stanoveného v článku 314 ZFEÚ. Podľa zásady vyrovnanosti rozpočtu sa celkové príjmy musia rovnať celkovým výdavkom (platobným rozpočtovým prostriedkom) za daný rozpočtový rok.

Hlavnými zdrojmi financovania EÚ sú príjmy z vlastných zdrojov, doplnené o ďalšie príjmy. Existujú tri druhy vlastných zdrojov: tradičné vlastné zdroje (najmä clá), vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND). Iné príjmy plynúce z činností EÚ (napr. pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže) predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov (bez jednorazového účinku vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ odzrkadľujúcom sa v ročnej závierke za rok 2020). Celková výška vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu sa určuje ako rozdiel celkových výdavkov a iných príjmov.

Spôsoby riadenia

Rozpočet EÚ sa plní tromi spôsobmi riadenia, ktoré určujú spôsob vyplácania finančných prostriedkov a ich riadenia:

— Zdieľané riadenie: Veľkú časť (približne 3/4) rozpočtu riadi Komisia v rámci systému zdieľaného riadenia v spolupráci s členskými štátmi, a to najmä v oblastiach štrukturálnych fondov a poľnohospodárstva.

— Priame riadenie: Komisia sama riadi aj programy a môže delegovať vykonávanie osobitných programov na výkonné agentúry.

— Nepriame riadenie: Rozhodnutia súvisiace s výdavkami možno riadiť aj nepriamo prostredníctvom iných orgánov v EÚ alebo mimo nej. Nariadenie o rozpočtových pravidlách a/alebo dohody o príspevkoch vymedzujú potrebné mechanizmy kontroly a vykazovania pre tieto účtovné jednotky, ako aj dohľad zo strany Komisie v prípadoch, keď sú úlohy súvisiace s plnením rozpočtu zverené národným agentúram, skupine Európskej investičnej banky, tretím krajinám, medzinárodným organizáciám (napr. Svetovej banke alebo Organizácii Spojených národov) a iným účtovným jednotkám (napr. decentralizovaným agentúram EÚ, spoločným podnikom).

Nariadenie o rozpočtových pravidlách

Nariadenie o rozpočtových pravidlách (NRP) (19), ktoré sa uplatňuje na všeobecný rozpočet, je základným aktom v rámci regulačnej architektúry financií EÚ. Podrobne sa v ňom vymedzujú rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na plnenie rozpočtu EÚ, a úlohy rôznych účastníkov, ktorí majú zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky používali zodpovedne a stanovené ciele boli dosiahnuté.

8.2. RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ

8.2.1. Inštitucionálna štruktúra

EÚ má k dispozícii inštitucionálny rámec, ktorého účelom je podporovať jej hodnoty, sledovať jej ciele, slúžiť jej záujmom, záujmom jej občanov a členských štátov, ako aj zabezpečovať konzistentnosť, efektívnosť a kontinuitu jej politík a činností. Organizačná štruktúra sa skladá z inštitúcií, agentúr a ďalších orgánov EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidovanej účtovnej závierky EÚ, pokiaľ sú splnené kritériá konsolidácie stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a uplatniteľných účtovných pravidlách (zoznam účtovných jednotiek zahrnutých do konsolidácie sa nachádza v poznámke 9 ku konsolidovanej ročnej účtovnej závierke EÚ).

Európsky parlament spoločne s Radou vykonáva legislatívne a rozpočtové funkcie. Komisia sa politicky zodpovedá Európskemu parlamentu. V rámci všeobecného politického smerovania a priorít Únie, ktoré stanovuje Európska rada, má Rada za úlohu aj tvorbu politík a koordináciu.

Európska komisia je výkonným orgánom Európskej únie. Podporuje všeobecný záujem Únie a realizuje vhodné iniciatívy v tomto smere. Zabezpečuje uplatňovanie zmlúv a dozerá na uplatňovanie právnych predpisov Únie členskými štátmi pod dohľadom Súdneho dvora Európskej únie. Vykonáva koordináciu, výkonné a riadiace funkcie, plní rozpočet a riadi programy.

Komisia plní rozpočet, z väčšej časti v spolupráci s členskými štátmi (20). Spoločne zaisťujú, aby sa rozpočtové prostriedky využívali v súlade so zásadami správneho finančného riadenia. V nariadeniach sa stanovujú povinnosti kontroly a auditu členských štátov, keď sa podieľajú na plnení rozpočtu a z toho vyplývajúcej zodpovednosti. Ustanovuje sa v nich aj zodpovednosť a podrobné pravidlá, podľa ktorých každá inštitúcia EÚ postupuje pri vynakladaní svojich vlastných výdavkov.

8.2.2. Riadiaca štruktúra Komisie

Mechanizmy riadenia Komisie a ako sa nimi zabezpečuje fungovanie Komisie ako modernej, zodpovednej inštitúcie orientovanej na výsledky, sa uvádzajú v oznámení C(2020) 4240 z 24. júna 2020 o riadení v Európskej komisii.

Komisia vykonáva svoje funkcie pod vedením kolégia komisárov, ktoré stanovuje priority a preberá celkovú politickú zodpovednosť za prácu Komisie. Ako kolégium pôsobí Komisia na základe politických usmernení svojho predsedu, ktorý v podobe politických usmernení predstaví ciele, ktoré zamýšľa presadzovať. Predseda rozhoduje o vnútornej organizácii Komisie, pričom zaisťuje, aby konala konzistentne, efektívne a ako kolektívny orgán. Vnútorné mechanizmy predstavujú systém kontroly a prepracovaných riadiacich nástrojov, vďaka ktorým môže kolégium komisárov prevziať politickú zodpovednosť za prácu Komisie (21).

Kolégium deleguje operačné plnenie rozpočtu a finančné riadenie na generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov, ktorí riadia administratívnu štruktúru Komisie. Tento decentralizovaný prístup vytvára administratívnu kultúru, ktorá motivuje zamestnancov verejnej správy k prebratiu zodpovednosti za činnosti, nad ktorými majú kontrolu, a vyžaduje od nich spoľahlivosť, pokiaľ ide o aktivity, za ktoré sú zodpovední.

8.2.3. Finančné riadenie Komisie

V Komisii sú úlohy a zodpovednosť v oblasti finančného riadenia jednoznačne vymedzené (napr. v nariadení o rozpočtových pravidlách a interných pravidlách (22)) a zodpovedajúcim spôsobom sa uplatňujú. Generálni riaditelia a vedúci útvarov Komisie ako povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním zodpovedajú za správne finančné riadenie zdrojov EÚ, dodržiavanie ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách, riadenie rizík a stanovenie vhodného rámca vnútornej kontroly.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces riadenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie činností z operačného hľadiska, ako aj z hľadiska správneho finančného riadenia. Úlohy môžu byť ďalej delegované na riaditeľov, vedúcich oddelení a ďalších pracovníkov, ktorí sa tak stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými subdelegovaním. Každý povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže byť podporovaný jedným alebo dvomi riaditeľmi zodpovednými za riadenie rizika a vnútornú kontrolu v záujme dohliadania nad vykonávaním systémov vnútornej kontroly a ich monitorovania.

Ústredné útvary Komisie poskytujú usmernenia a poradenstvo a podporujú najlepšie postupy, a to aj prostredníctvom práce správnej rady organizácie.

V nariadení o rozpočtových pravidlách sa vyžaduje, aby každý povoľujúci úradník vypracoval výročnú správu o činnosti s informáciami o tom, čo sa dosiahlo, a o činnostiach vnútornej kontroly a finančného riadenia počas roka. Výročná správa o činnosti obsahuje vyhlásenie, že zdroje boli použité na základe zásad správneho finančného riadenia a že sú zavedené kontrolné postupy, ktorými sa zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií. Výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ je hlavným nástrojom, prostredníctvom ktorého kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za finančné riadenie rozpočtu EÚ.

Účtovník Komisie je hlavnou osobou zodpovednou za správu pokladnice, postupy vymáhania, stanovenie pravidiel účtovania na základe medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS) a metód pre verejný sektor, overovanie účtov a vypracovanie konsolidovanej ročnej účtovnej závierky Komisie a EÚ. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Únie zo všetkých podstatných hľadísk. Ročnú účtovnú závierku prijíma kolégium komisárov. Účtovník je nezávislá funkcia s hlavnou zodpovednosťou za finančné správy Komisie.

Vnútorný audítor Komisie je podobne centralizovaná a nezávislá funkcia, ktorá zahŕňa poskytovanie nezávislého poradenstva, stanovísk a odporúčaní ku kvalite a k fungovaniu systémov vnútornej kontroly v rámci Komisie, agentúr EÚ a iných nezávislých orgánov.

Výbor pre pokrok v oblasti auditu zabezpečuje nezávislosť vnútorného audítora a monitoruje kvalitu práce v oblasti vnútorného auditu, ako aj následné opatrenia prijaté útvarmi Komisie v súvislosti s odporúčaniami vnútorného a externého auditu aj zisteniami a odporúčaniami Európskeho dvora audítorov, ktoré sa týkajú udelenia absolutória a spoľahlivosti konsolidovanej ročnej účtovnej závierky EÚ. Poradná úloha výboru prispieva k celkovému ďalšiemu zvyšovaniu účinnosti a efektívnosti Komisie pri dosahovaní jej cieľov a uľahčuje vykonávanie dohľadu kolégia nad správou, riadením rizík a vnútornými kontrolnými postupmi Komisie.

8.2.4. Externý audit a postup udelenia absolutória

V súlade so zásadami správneho finančného riadenia musia byť finančné prostriedky spravované účinne, efektívne a hospodárne. Na zabezpečenie primeraného uistenia, že finančné prostriedky EÚ sa vynakladajú riadne, existuje rámec zodpovednosti založený na komplexnom podávaní správ, vonkajšom audite a politickej kontrole.

Európsky dvor audítorov každý rok preskúma spoľahlivosť vedenia účtov, či boli všetky príjmy prijaté a všetky výdavky vynaložené zákonne a riadne a či bolo rozpočtovanie správne z hľadiska aspektov finančného riadenia a kvalitatívnych aspektov vrátane výkonnostného rozmeru. Uverejnenie výročnej správy Európskeho dvora audítorov je východiskovým bodom postupu udelenia absolutória. Audítori pripravujú aj osobitné správy o osobitných výdavkoch alebo oblastiach politiky alebo rozpočtových otázkach či otázkach riadenia.

Európsky parlament po odporúčaní Rady rozhoduje o tom, či spôsobu, akým Komisia plnila rozpočet EÚ v danom roku, poskytne alebo neposkytne svoje konečné schválenie, ktoré sa nazýva „udelenie absolutória“. Ročný postup udelenia absolutória zabezpečuje, že Komisia nesie politickú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ.

Rozhodnutie o udelení absolutória je založené aj na integrovanom podávaní finančných správ a správ o zodpovednosti, ktoré predkladá Komisia, na vypočutiach komisárov v Európskom parlamente a na odpovediach, ktoré sa predložia v súvislosti s otázkami na písomné zodpovedanie určenými Komisii.

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2020 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 246 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou XIII nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a záväzkoch Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považovala za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohla podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

Rosa ALDEA BUSQUETS účtovníčka Komisie 18. júna 2021

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY (1)

OBSAH

SÚVAHA 35

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 36

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 37

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 38

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 39

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY 39

2. POZNÁMKY K SÚVAHE 53

3. POZNÁMKY K VÝKAZU FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 91

4. PODMIENENÉ ZÁVÄZKY A AKTÍVA 100

5. ROZPOČTOVÉ A PRÁVNE ZÁVÄZKY 105

6. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA 110

7. INFORMÁCIE O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH 124

8. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY 126

9. ROZSAH KONSOLIDÁCIE 126

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2020 31.12.2019 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2.1 620 515 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia 2.2 11 682 11 380 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2.3 588 591 Finančné aktíva 2.4 99 214 66 714 Predbežné financovanie 2.5 34 519 26 240 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Finančné aktíva 2.4 13 881 4 514 Predbežné financovanie 2.5 28 229 25 206 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 28 681 20 367 Zásoby 2.7 80 68 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 AKTÍVA SPOLU 280 047 178 947 DLHODOBÉ ZÁVÄZKY Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Rezervy 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Finančné záväzky 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVÄZKY Rezervy 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Finančné záväzky 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Splatné záväzky 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Časovo rozlíšené výdavky a výnosy budúcich období 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) ZÁVÄZKY SPOLU (313 464 ) (251 470 ) ČISTÉ AKTÍVA (33 418 ) (72 523 ) Rezervy 2.14 5 062 5 037 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) ČISTÉ AKTÍVA (33 418 ) (72 523 )

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2020 2019 PRÍJMY Príjmy z nevýmenných transakcií Zdroje založené na HND 3.1 125 393 108 820 Tradičné vlastné zdroje 3.2 19 559 21 235 Zdroje založené na DPH 3.3 17 858 18 128 Pokuty 3.4 452 4 291 Vymáhanie výdavkov 3.5 1 355 2 627 Dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva 3.6 47 456 — Iné 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Príjmy z výmenných transakcií Finančné príjmy 3.8 3 434 1 817 Iné 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Príjmy spolu 224 028 160 289 VÝDAVKY Vynaložené členskými štátmi 3.10 Európsky poľnohospodársky záručný fond (40 461 ) (43 951 ) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka (14 467 ) (13 541 ) Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (41 118 ) (35 178 ) Európsky sociálny fond (13 677 ) (11 218 ) Iné (2 701 ) (2 608 ) Vynaložené Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Vynaložené inými agentúrami a orgánmi EÚ 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Vynaložené tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Vynaložené inými účtovnými jednotkami 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Náklady na zamestnancov a dôchodky 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Náklady financovania 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Ostatné výdavky 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Výdavky spolu (166 612 ) (155 493 ) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK 57 416 4 796

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR 2020 2019 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 57 416 4 796 Operačné činnosti Amortizácia 113 107 Odpisy 1 047 1 022 (Zvýšenie)/zníženie úverov (40 624 ) 1 255 (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (11 301 ) (1 472 ) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok z výmenných transakcií a vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií (50 519 ) 691 (Zvýšenie)/zníženie zásob (12) 5 (Zvýšenie)/zníženie dôchodkov a ostatných zamestnaneckých požitkov 18 360 17 203 Zvýšenie/(zníženie) rezerv 581 693 Zvýšenie/(zníženie) finančných záväzkov 40 531 (1 389 ) Zvýšenie/(zníženie) splatných záväzkov 5 166 (4 985 ) Zvýšenie/(zníženie) časovo rozlíšených výdavkov a výnosov budúcich období (2 645 ) 4 041 Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (3 218 ) (1 803 ) Precenenie záväzku súvisiaceho so zamestnaneckými požitkami (nepeňažné zmeny nie sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov) (15 155 ) (14 164 ) Ostatné nepeňažné zmeny 63 111 Investičné činnosti (Zvýšenie)/zníženie nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení (1 566 ) (1 392 ) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania 3 (1) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (1 180 ) (2 964 ) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit (62) (121) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (3 004 ) 1 633 Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (3 004 ) 1 633 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 19 745 18 113 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 16 742 19 745

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov – akumulovaný prebytok/(deficit) Ostatné rezervy Oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou Čisté aktíva ZOSTATOK K 31. 12. 2018 (66 424 ) 4 730 231 (61 464 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (21) 21 — — Zmeny reálnej hodnoty — — 160 160 Precenenia v rámci záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (14 164 ) — — (14 164 ) Iné 56 (105) — (49) Rozpočtový výsledok za rok 2018 pripísaný členským štátom (1 803 ) — — (1 803 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 4 796 — — 4 796 ZOSTATOK K 31. 12. 2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (173) 173 — — Zmeny reálnej hodnoty — — 105 105 Precenenia v rámci záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (15 155 ) — — (15 155 ) Iné 210 (252) — (42) Rozpočtový výsledok za rok 2019 pripísaný členským štátom (3 218 ) — — (3 218 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 57 416 — — 57 416 ZOSTATOK K 31. 12. 2020 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 )

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

Treba uviesť, že v nasledujúcich tabuľkách sa stále pod hlavičkou členských štátov uvádzajú aj sumy za Spojené kráľovstvo, ktoré síce k 1. februáru 2020 odišlo z Únie, ale počas prechodného obdobia do 31. decembra 2020 si naďalej zachovávalo finančný vzťah s Úniou rovnocenný so vzťahom členského štátu.

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účtovníctvo EÚ sa vedie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“.

V súlade s článkom 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje svoje finančné výkazy na základe pravidiel účtovníctva založeného na akruálnom princípe, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré podliehajú konsolidácii, a to v záujme zabezpečenia vnútornej jednotnosti konsolidovanej účtovnej závierky EÚ.

Uplatňovanie nových a zmenených účtovných pravidiel EÚ

Nové účtovné pravidlá EÚ platné pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2020 alebo neskôr

Neexistujú žiadne nové účtovné pravidlá EÚ platné pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2020 alebo neskôr.

Nové prijaté účtovné pravidlá EÚ, ktoré k 31. decembru 2020 ešte nenadobudli účinnosť

Účtovník Európskej komisie prijal 17. decembra 2020 revidované účtovné pravidlo EÚ č. 11 „Finančné nástroje“, ktoré je platné pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2021 alebo neskôr. Revidované účtovné pravidlo EÚ č. 11 bolo aktualizované v súlade s novým štandardom IPSAS 41 „Finančné nástroje“ a zavádzajú sa v ňom zásady finančného výkazníctva finančných aktív a finančných záväzkov subjektov EÚ.

Hlavné zmeny a ich očakávané vplyvy na účtovnú závierku EÚ za rok 2021 sú tieto:

Nová klasifikácia a zásady oceňovania finančných aktív

V revidovanom účtovnom pravidle EÚ č. 11 sa zavádza prístup na základe zásad ku klasifikácii finančných aktív, ktorý vychádza z dvoch kritérií: z modelu riadenia, ktorý subjekt uplatňuje na riadenie svojich finančných aktív, a z vlastností zmluvných peňažných tokov týchto aktív. Podľa týchto kritérií sa finančné aktíva klasifikujú na kategórie finančných aktív vykazovaných v umorovacej cene, finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez čisté aktíva/vlastné imanie alebo finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok a deficit.

Finančné aktíva so zmluvnými podmienkami, ktoré predstavujú len istinu a úroky, sa klasifikujú buď ako finančné aktíva vykazované v umorovacej cene (ak je finančné aktívum držané v modeli riadenia, ktorého cieľom je držať finančné aktíva na účely získania zmluvných peňažných tokov), alebo ako finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez čisté aktíva/vlastné imanie (ak je finančné aktívum držané v modeli riadenia, ktorého cieľ sa dosahuje získavaním zmluvných peňažných tokov a predajom finančných aktív). Finančné aktíva, ktoré nespĺňajú kritériá na klasifikáciu ako finančné aktíva vykazované v umorovacej cene alebo finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez čisté aktíva/vlastné imanie, a najmä finančné aktíva, v prípade ktorých zmluvné peňažné toky nepredstavujú iba istinu a úroky alebo také, ktoré sú držané v iných modeloch riadenia, sa klasifikujú ako finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok a deficit.

V súlade s týmito zásadami budú v účtovnej závierke za rok 2021 všetky kapitálové investície, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú ako „k dispozícii na predaj“, preklasifikované na finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok a deficit. Dlhové cenné papiere by sa mali takisto preklasifikovať na finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok a deficit, keďže EÚ tieto portfóliá aktív riadi a vyhodnocuje ich výkonnosť na základe reálnej hodnoty. Súvisiaci oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou bude presunutý do čistých aktív.

Nový model zníženia hodnoty

Zatiaľ čo súčasný model zníženia hodnoty vychádza zo vzniknutých strát, v revidovanom účtovnom pravidle EÚ č. 11 sa zavádza výhľadový model zníženia hodnoty vychádzajúci z očakávaných úverových strát, v ktorom sa prihliada na všetky možné nesplácania a zlepšenia kreditnej kvality, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou zmluvných podmienok. Pokiaľ ide o platný časový horizont, uplatňuje sa fázový prístup: kým nedochádza k výraznému zvýšeniu úverového rizika, opravná položka zníženia hodnoty sa oceňuje na sumu rovnajúcu sa 12-mesačnej očakávanej úverovej strate (fáza 1). Ak sa vyskytne výrazné zvýšenie úverového rizika (fáza 2) alebo sa vyskytnú úverovo znehodnotené finančné aktíva, opravná položka zníženia hodnoty sa rovná očakávanej životnosti úverovej straty. Nový model zníženia hodnoty sa uplatňuje na všetky finančné aktíva oceňované ako finančné aktíva vykazované v umorovacej cene alebo finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez čisté aktíva/vlastné imanie, úverové prísľuby a zmluvy o finančnej záruke.

Očakáva sa, že nový výhľadový model zníženia hodnoty bude viesť k uznaniu dodatočnej opravnej položky zníženia hodnoty v ročnej závierke EÚ za rok 2021, a to najmä vo vzťahu k úverom na finančnú pomoc poskytovaným partnerským krajinám v rámci makrofinančnej pomoci a programov Euratomu.

Účtovanie finančných záruk

Podľa súčasného účtovného pravidla EÚ č. 11 sa väčšina finančných záruk, a to predovšetkým tých, ktoré sa poskytujú za nulovú alebo nominálnu protihodnotu, účtuje v súlade so zásadami účtovného pravidla EÚ č. 10 „Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok“, a teda sa v závislosti od pravdepodobnosti straty vykazuje ako rezervy alebo podmienené záväzky.

V revidovanom účtovnom pravidle EÚ č. 11 sa vyžaduje uplatňovanie požiadaviek na účtovanie finančných záruk v prípade všetkých zmlúv o finančných zárukách, ktoré by sa mali prvotne vykazovať v reálnej hodnote alebo očakávanej životnosti úverovej straty, ak nemožno ich reálnu hodnotu spoľahlivo oceniť inak. Pri nasledujúcom oceňovaní by sa mali zmluvy o finančných zárukách oceniť buď na i) hodnotu opravnej položky na stratu, alebo ii) prvotne vykázanú hodnotu, v prípade potreby zníženej o oprávky, vykázanú v súlade so zásadami účtovného pravidla EÚ č. 4 „Príjmy z výmenných transakcií“, a to podľa toho, ktorá z týchto hodnôt je vyššia.

V dôsledku toho by sa mali v účtovnej závierke EÚ za rok 2021 existujúce zmluvy o finančných zárukách preklasifikovať z finančných rezerv na kategórie záväzkov z finančnej záruky a preceniť buď na hodnotu očakávanej životnosti úverovej straty, alebo v prípade potreby na prvotne vykázanú hodnotu rezerv zníženú o oprávky, a to podľa toho, ktorá z týchto hodnôt je vyššia. Táto zmena by mala stimulovať zvýšenie finančných z