P9_TA(2021)0441

Usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia (CEEAG)

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2021 o usmerneniach o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje, že vnútorný trh Únie sa musí usilovať o trvalo udržateľný rozvoj Európy, a na články 9 a 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článok 37 Charty základných práv Európskej únie, v ktorých sa vyzýva na začlenenie ochrany životného prostredia a ľudského zdravia do vymedzovania a uskutočňovania politík Únie,

— so zreteľom na návrh oznámenie Komisie zo 7. júna 2021 s názvom Usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky na rok 2022,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. októbra 2021 s názvom Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu (COM(2021)0660),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

— so zreteľom na Parížsku dohodu z 21. konferencie zmluvných strán (COP 21) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a 11. konferenciu zmluvných strán, ktorá sa konala od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Paríži (Francúzsko) a slúžila ako zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu (CMP11),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom Fit for 55: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (COM(2021)0550),

— so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi, a k nemu pripojeným usmerneniam (1),

— so zreteľom na hodnotenie Komisie týkajúce sa pravidiel EÚ o štátnej pomoci,

— so zreteľom na verejnú konzultáciu o revidovaných usmerneniach o pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia,

— so zreteľom na verejnú konzultáciu o cielenej revízii všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (štátna pomoc): revidované pravidlá štátnej pomoci na podporu zelenej a digitálnej transformácie,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (2) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (3),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (4),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (5),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (6),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (7) (nariadenie o taxonómii),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (8) (nariadenie o Aarhuskom dohovore),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (9),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (10),

— so zreteľom na správu Komisie zo 7. júla 2021 o politike hospodárskej súťaže za rok 2020 (COM(2021)0373),

— so zreteľom na Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor),

— so zreteľom na článok 132 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku,

A. keďže pravidlá štátnej pomoci pre projekty v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia by mali byť vhodné na udržateľnú transformáciu a mali by byť v súlade s cieľmi a ambíciami Únie v oblasti klímy, energetiky, obehovosti, nulového znečistenia a biodiverzity;

B. keďže platnosť súčasných usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 uplynie 31. decembra 2021;

C. keďže je potrebné rozsiahle a hĺbkové preskúmanie usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky, aby sa zosúladili s európskou zelenou dohodou, s Parížskou dohodou a cieľmi EÚ v oblasti klímy na roky 2030 a 2050;

D. keďže na zachovanie konkurenčných trhov a zabránenie neprimeraným a neodôvodneným narušeniam trhu je potrebný spoľahlivý a transparentný rámec štátnej pomoci;

E. keďže v usmerneniach o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky sa stanovujú podmienky, za ktorých sa štátna pomoc v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia môže považovať za zlučiteľnú s jednotným trhom;

F. keďže ambiciózne ciele EÚ v oblasti energetiky a klímy predstavujú bezprecedentné výzvy, ktoré si budú vyžadovať obrovské objemy verejných a súkromných investícií; keďže nečinnosť v tejto oblasti by bola nákladnejšia, pretože nerealizácia alebo oneskorenie investícií na dosiahnutie ekologickej transformácie by mohli EÚ v roku 2050 stáť až 5,6 % jej HDP;

G. keďže v oznámení o Európskej zelenej dohode sa konkrétne stanovuje, že pravidlá štátnej pomoci by sa mali revidovať tak, aby odrážali ciele európskej zelenej dohody, podporovali nákladovo efektívny prechod na klimatickú neutralitu do roku 2050 a uľahčili postupné ukončenie používania fosílnych palív, najmä tých najznečisťujúcejších, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky na vnútornom trhu;

H. keďže zoznam energeticky náročných odvetví oprávnených na štátnu pomoc bol v návrhu usmernení Komisie o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia skrátený;

I. keďže súčasné usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia vylučujú diferencovaný prístup založený na regionálnych osobitostiach a distribúcii, čo spomaľuje potrebný rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov na vidieku v členských štátoch s heterogénnymi prírodnými podmienkami;

J. keďže 7. júna 2021 Komisia začala cielenú verejnú konzultáciu a uverejnila návrh usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia; keďže konzultačné obdobie sa skončilo 2. augusta 2021;

K. keďže Komisia uviedla, že dvoma hlavnými dôvodmi revízie usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia sú rozšírenie rozsahu pôsobnosti usmernení o nové oblasti a všetky technológie, vďaka ktorým možno dosiahnuť ciele Európskej zelenej dohody, a väčšia flexibilita pravidiel zlučiteľnosti; keďže sú nevyhnutné zosúladenie a súdržnosť so všetkými príslušnými právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia a energetiky a s acquis Únie vo všeobecnosti;

L. keďže s cieľom nasmerovať EÚ na zodpovednú cestu k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050 sa EÚ rozhodla znížiť svoje emisie skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 a Komisia navrhla zodpovedajúcim spôsobom zosúladiť všetky príslušné právne predpisy v oblasti klímy a energetiky, a to aj navrhnutím cieľov Únie do roku 2030, pokiaľ ide o zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie aspoň o 40 % a energetickej efektívnosti aspoň o 36 % v rámci balíka Fit for 55;

M. keďže Komisia uviedla, že len tieto ciele v oblasti klímy a energetiky si budú vyžadovať dodatočné ročné investície vo výške 350 miliárd EUR;

N. keďže pravidlá štátnej pomoci, najmä tie, ktoré sa týkajú klímy, energetiky a ochrany životného prostredia, by mali uľahčovať postupné vyraďovanie fosílnych palív v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy a nemali by spôsobovať účinky odkázanosti na emisie skleníkových plynov alebo vytvárania uviaznutých aktív, ani k nim prispievať;

O. keďže pravidlá štátnej pomoci by mali slúžiť na uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, ktorú sú členské štáty povinné uplatňovať pri svojich rozhodnutiach o plánovaní, politike a investíciách v oblasti energetiky v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy;

P. keďže modernizované pravidlá štátnej pomoci by mali byť nadčasové, a preto by mali podliehať pravidelnému monitorovaniu a preskúmavaniu;

Q. keďže revízia pravidiel štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia by mala prispieť k spravodlivej transformácii, a teda zohľadňovať sociálne aspekty vo svojich cieľoch vrátane usmernení o mechanizmoch verejnej súťaže, aby sa zabránilo neprimeraným a nezamýšľaným sociálnym dôsledkom a nerovnostiam, majúc na pamäti, že 30 miliónov ľudí alebo 6,9 % obyvateľstva EÚ žije v energetickej chudobe s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi;

R. keďže na zachovanie konkurencieschopných trhov je potrebný robustný rámec štátnej pomoci, ktorý môže tiež zohrávať úlohu podporného rámca pri prechode priemyslu EÚ na klimaticky neutrálne hospodárstvo;

1. víta návrh oznámenia Komisie o usmerneniach o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia a jej úsilie posilniť usmernenia o štátnej pomoci v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia a zamerať sa na vyššiu úroveň ochrany životného prostredia, ktorá zahŕňa dekarbonizáciu odvetvia energetiky; víta zvýšený dôraz na boj proti zmene klímy a znižovanie emisií skleníkových plynov v návrhu usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia a zdôrazňuje, že by mal ísť ruka v ruke s ochranou životného prostredia a zdravia;

2. konštatuje, že vzhľadom na technologické zmeny, ktoré priniesol prechod na model s nižšími emisiami uhlíka, musia mať pravidlá štátnej pomoci určitý stupeň flexibility;

3. pripomína klimatický cieľ Únie znížiť emisie aspoň o 55 % do roku 2030, ako sa stanovuje v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050; uznáva, že mnohé právne predpisy v oblasti klímy a energetiky sa v súčasnosti revidujú s cieľom zosúladiť ich s týmito cieľmi, pričom navrhované ciele do roku 2030 sú teraz na úrovni „aspoň 40 %“ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a na úrovni „aspoň 36 %“ v oblasti energetickej efektívnosti; poukazuje na to, že prechod na klimaticky neutrálny hospodársky model si vyžaduje značné investície súkromného aj verejného sektora; zdôrazňuje, že náklady v dôsledku nečinnosti sú jednoznačne vyššie ako náklady spojené s dosahovaním cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky;

4. trvá na tom, že environmentálne udržateľná štátna pomoc má kľúčový význam pre dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia; domnieva sa, že Komisia by mala vyslať jasný signál, že akákoľvek podpora by mala byť v súlade s Parížskou dohodou a cieľmi ekologickej transformácie a sociálnymi cieľmi EÚ;

5. vyzýva Komisiu, aby zosúladila rôzne kategórie pomoci s európskym právnym predpisom v oblasti klímy, čím podporí nákladovo efektívny a spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu a uľahčí postupné ukončenie používania fosílnych palív; zdôrazňuje, že toto postupné vyraďovanie by mali sprevádzať možnosti podpory nových technológií s nižšími emisiami uhlíka v súlade so zásadou „nespôsobiť významnú škodu“ v zmysle článku 17 nariadenia o taxonómii a konzistentné smerovanie ku klimatickej neutralite do roku 2050;

6. konštatuje, že usmernenia o štátnej pomoci majú uľahčiť postupné vyraďovanie fosílnych palív; zdôrazňuje však, že akákoľvek zostávajúca podpora projektov zemného plynu by mala prispieť k výraznému zníženiu celkových emisií a predchádzať dlhodobej odkázanosti na fosílne palivá tým, že bude mať nadčasový návrh, napríklad projekty v oblasti plynu, ktoré majú záväzný časový rámec na to, aby sa stali osobitnými aktívami na využívanie vodíka v súlade s právnymi predpismi v oblasti energetickej infraštruktúry; zdôrazňuje potrebu primeraných plánov investícií z obnoviteľných zdrojov, ktoré si vyžadujú najprísnejšiu kontrolu a najprísnejšie kritériá;

7. zdôrazňuje, že štátna pomoc v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky je kľúčovým strednodobým nástrojom na riešenie prudkého nárastu cien energie, najmä prostredníctvom podpory opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a udržateľných obnoviteľných zdrojov energie; domnieva sa, že politiky a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v oblasti budov, sú dôležité pre zraniteľné osoby; vyjadruje znepokojenie nad tým, že v návrhu usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia nie je kategória pomoci na „zlepšenie energetickej a environmentálnej výkonnosti budov“ dostatočne ambiciózna, pretože sa v nej stanovujú len menšie renovácie; vyzýva Komisiu, aby zvýšila základnú požiadavku na zníženie dopytu po primárnej energii v budovách aspoň o 40 %, čo je minimálna úroveň potrebná na dosiahnutie klimatickej neutrality v odvetví stavebníctva do roku 2050; vyzýva Komisiu, aby rozšírila možnosť uvoľniť usmernenia o štátnej pomoci pre environmentálne opatrenia sociálneho bývania v celej Únii;

8. vyzýva Komisiu, aby odvetvia kategorizovala dostatočne podrobne, aby sa zabránilo vylúčeniu inak oprávnených spoločností zo štátnej pomoci z dôvodu nepriaznivej odvetvovej kategorizácie;

9. zdôrazňuje, že vzhľadom na ambíciu balíka Fit for 55 by pravdepodobne viac a nie menej sektorov mohlo potrebovať verejnú podporu prostredníctvom štátnej pomoci; vyzýva Komisiu, aby do usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky na rok 2022 zahrnula viac odvetví oprávnených na štátnu pomoc; najmä v prípade pomoci vo forme zníženia poplatkov za elektrinu pre energeticky náročných odberateľov;

10. zdôrazňuje, že je potrebné začleniť právne predpisy a politiky EÚ v oblasti klímy, životného prostredia, nulového znečistenia, biodiverzity a energetiky do nového rámca štátnej pomoci a zároveň zabezpečiť, aby zostal aktuálny a v súlade s aktualizovaným rámcom v oblasti klímy a energetiky, ktorý sa v súčasnosti reviduje;

11. zdôrazňuje, že nevytvorenie spoľahlivých pravidiel štátnej pomoci v súlade s balíkom Fit for 55 a Európskou zelenou dohodou by mohlo mať negatívne dôsledky pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť priemyslu EÚ, ohroziť vytváranie pracovných miest a hospodársku obnovu EÚ a v konečnom dôsledku oslabiť účinnosť programu Únie v oblasti klímy;

12. zdôrazňuje, že ambicióznosť balíka Fit for 55 si bude vyžadovať, aby niektoré energeticky náročné odvetvia dostali určitý stupeň verejnej podpory s cieľom vyrovnať sa s transformáciou; vyzýva Komisiu, aby zvážila preskúmanie zoznamu odvetví oprávnených na kompenzáciu cien energie;

13. vyzýva Komisiu, aby odvetvia kategorizovala dostatočne podrobne, aby sa zabránilo vylúčeniu inak oprávnených spoločností zo štátnej pomoci z dôvodu nepriaznivej odvetvovej kategorizácie;

14. víta všeobecné ciele rozšírenia rozsahu pôsobnosti usmernení o štátnej pomoci v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia na nové oblasti, ako je ekologická mobilita, zvýšenie flexibility a zefektívnenie súčasných pravidiel; konštatuje však, že sú potrebné väčšie ambície, pokiaľ ide o štátnu pomoc pre projekty v oblasti klímy, ochrany životného prostredia, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, a že pre nové koncepcie zavedené v rámci usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia sú potrebné jasné vymedzenia a metodiky posudzovania;

15. zdôrazňuje, že usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia by mali primerane podporovať ekologickú transformáciu spoločností EÚ pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo a zároveň zabezpečiť obnovu po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19, vytváranie pracovných miest v EÚ a konkurencieschopnosť;

16. zdôrazňuje, že zámerom usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia je objasniť, ako môžu členské štáty stimulovať včasné ukončenie činností v oblasti uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice; domnieva sa však, že táto kategória pomoci by sa mala podstatne zlepšiť, a to napríklad: i) zavedením jasných záruk pri postupnom ukončovaní používania fosílnych palív a súvisiacich činností, pričom sa zohľadnia v minulosti prijaté priame a nepriame dotácie, zodpovednosť podnikov za premenu lokalít po ukončení činnosti a vo všeobecnosti všetky záväzky podľa zásady „znečisťovateľ platí“, ktoré sa nesmú uhrádzať zo štátnej pomoci; dosiahnutím takýchto záruk napríklad stanovením povinných dátumov ukončenia činnosti; stanovením dátumu ukončenia režimu pomoci pri ukončovaní a/alebo postupným zrušením pomoci; ii) požadovaním predloženia holistického posúdenia vplyvu a porovnania s alternatívami v oblasti energetickej efektívnosti a v prípade, že nie sú dostatočné, s udržateľnejšími alternatívami súvisiacimi s energiou z obnoviteľných zdrojov na riešenie zostávajúcich energetických potrieb, aby sa preukázalo, že štátna pomoc sa poskytuje na nákladovo a energeticky najefektívnejšie a najudržateľnejšie dlhodobé riešenia založené na energii z obnoviteľných zdrojov v súlade s najnovšími vedeckými odporúčaniami a cieľmi Európskej zelenej dohody, najmä cieľmi v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov; iii) vymedzením „dodatočných nákladov“ oprávnených na štátnu pomoc na uľahčenie ukončenia ziskových činností, ako to bolo v prípade štátnej pomoci na uľahčenie ukončenia nekonkurenčných činností; iv) požadovaním transparentnosti, pokiaľ ide o plány ukončenia činností v oblasti fosílnych palív a pomoc poskytovanú v tejto súvislosti;

17. zdôrazňuje, že na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 je potrebné okamžité a hromadné zavádzanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a technológií v oblasti udržateľnej energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že verejné investície do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov v dlhodobom horizonte nielenže znížia emisie, ale znížia a stabilizujú tiež ceny energie, čím sa uvoľní viac disponibilného príjmu a v konečnom dôsledku posilní prosperita a energetická bezpečnosť EÚ; so znepokojením konštatuje, že v návrhu usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia sa vypúšťa kategória pomoci určená na podporu energie z obnoviteľných zdrojov a stavia sa do súťaže o štátnu pomoc s inými nízkouhlíkovými, a teda na fosílnych palivách založenými riešeniami; žiada preto, aby konečné usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia obsahovali osobitnú kapitolu o podpore energie z obnoviteľných zdrojov a aby sa v nej zdôraznilo, že systémy podpory špecifické pre jednotlivé technológie by mali byť pravidlom, a nie výnimkou, a umožňovali sa v nej regionálne diferencované úrovne podpory s cieľom umožniť diverzifikáciu a nákladovo efektívnu systémovú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov na regionálnej úrovni; v súlade so smernicou o obnoviteľných zdrojoch energie žiada, aby sa zaviedla osobitná kapitola s osobitnými ustanoveniami na podporu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov všetkých veľkostí a menších aktérov vrátane výnimky z povinného obchodovania formou aukcie a/alebo výrazného zvýšenia prahových hodnôt, pokiaľ ide o ich oslobodenie od obchodovania formou aukcie, alebo, ak to nie je možné, ich udržanie na úrovniach stanovených v usmerneniach o štátnej pomoci v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia;

18. zdôrazňuje, že dosiahnutie cieľa 15 % efektívneho cezhraničného prepojenia elektrických sietí, odstránenie vnútroštátnych úzkych miest, zvýšenie kapacity skladovania energie z obnoviteľných zdrojov a inteligentné prenosové a distribučné sústavy sú ďalším kľúčovým spôsobom, ako rozšíriť cezhraničné prepojenie energetických sietí, ktoré je potrebné na zvýšenie bezpečnosti dodávok energie, zníženie kolísavosti a podporu energetickej sebestačnosti EÚ;

19. trvá na tom, že pravidlá štátnej pomoci by mali byť dostatočne prispôsobené na to, aby uľahčili integráciu nových obehových a udržateľných riešení s nulovými emisiami do všetkých odvetví, najmä odvetví, v ktorých znižovanie emisií prebieha ťažko;

20. žiada, aby sa do usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia začlenili zásady energetickej hierarchie, podľa ktorých sa uprednostnia úspory energie a energetická efektívnosť, po ktorých budú nasledovať priama elektrifikácia z obnoviteľných zdrojov a posilnené využívanie tepla z obnoviteľných zdrojov a napokon využívanie ďalších udržateľných zdrojov na báze energie z obnoviteľných zdrojov len pre tie použitia, pri ktorých neexistujú alternatívy, pokiaľ ide o ich transformáciu; žiada tiež Komisiu, aby zrevidovala pomoc vo forme zníženia poplatkov za elektrickú energiu pre energeticky náročných odberateľov s ohľadom na tieto zásady, a to tým, že zabezpečí, aby sa takáto podpora spájala so skutočnými investíciami do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov v rámci ich procesov;

21. vyzýva Komisiu, aby výslovne začlenila zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti do usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia, najmä: i) použitím tejto zásady ako prioritnej východiskovej hodnoty na posúdenie toho, či je opatrenie v odvetví energetiky potrebné, najmä v prípade opatrení pomoci na výrobu energie (oddiel 4.1), pomoci na zabezpečenie dodávok, najmä v súvislosti s kapacitnými mechanizmami (oddiel 4.8), a pomoci na energetickú infraštruktúru (oddiel 4.9); ii) začlenením tejto zásady do logiky opatrení v súvislosti so systémami energetickej efektívnosti (napr. postupy verejného obstarávania špecifické pre jednotlivé technológie v rámci prvej kategórie pomoci – oddiel 4.1) a zlepšením energetickej a environmentálnej výkonnosti budov (oddiel 4.2) alebo s diaľkovým vykurovaním a chladením (oddiel 4.10);

22. zdôrazňuje, že pravidlá štátnej pomoci EÚ by mali zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky členské štáty, keďže nie všetky členské štáty budú schopné poskytovať rovnakú úroveň podpory podnikom, čím sa vytvorí riziko narušenia trhu, fragmentácie a ďalších rozdielov medzi jednotlivými krajinami, čo zasa povedie k ďalším sociálnym rozdielom na jednotnom trhu;

23. vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala, či navrhované zmeny budú mať prokonkurenčný a proinovačný účinok, alebo či je pravdepodobnejšie, že vytvoria nové prekážky hospodárskej súťaže, najmä pre MSP; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila dlhodobé dôsledky možného zúženia transformačných ciest;

24. konštatuje, že investície do energeticky efektívnych a obnoviteľných technológií si vyžadujú hospodársku predvídateľnosť, aby sa minimalizovalo investičné riziko; vyzýva Komisiu, aby schválila systémy pomoci na dostatočne dlhé obdobie, v ktorom sa zohľadnia časové rámce plánovania a rozvoja príslušných projektov v súlade s ustanoveniami príslušných právnych predpisov;

25. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila právnu istotu pre systémy podpory, ktoré už boli schválené v rámci starého režimu štátnej pomoci; vyzýva Komisiu, aby do usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia zahrnula mechanizmus preskúmania, aby sa zaručil súlad a súdržnosť s konečnými legislatívnymi aktmi a vykonávacími aktmi k balíku Fit for 55;

26. vyzýva Komisiu, aby sa v nových usmerneniach vyhýbala nadmernej miere dôkazného bremena a odôvodnenia s cieľom zabrániť byrokracii a neistote, ktoré by brzdili ciele politiky Európskej zelenej dohody a dosiahnutie cieľov zníženia do roku 2030;

27. zdôrazňuje kľúčový význam zachovania a vytvárania udržateľných a kvalitných pracovných miest v kontexte udržateľnej transformácie;

28. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila možnosť výnimočnej štátnej pomoci, ak by sa iné časti usmernení nevzťahovali na takúto podporu, ale ak podporované inovácie budú mať pozitívny vplyv na európsku spoločnosť alebo hospodárstvo EÚ v súlade s cieľmi politiky Únie;

29. vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom transparentnosti vo výmenách medzi Komisiou a členskými štátmi, pokiaľ ide o oznamovanie a schvaľovanie vnútroštátnych opatrení štátnej pomoci, ako aj nad kritériami používanými na posúdenie súladu vnútroštátnych opatrení štátnej pomoci s cieľmi a právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia, biodiverzity a ochrany klímy; vyzýva Komisiu, aby tento problém riešila okrem iného aj zverejnením harmonogramu procesných krokov v registri štátnej pomoci, zverejnením rozhodnutí o predbežnom oznámení a listov členským štátom v prípade, že sa ich navrhované opatrenia nepovažujú za štátnu pomoc, zlepšením vzorov, ktoré členské štáty používajú na oznamovanie štátnej pomoci, a zlepšením posúdení súladu zo strany Komisie;

30. pripomína, že Výbor pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru vo svojich zisteniach vo veci ACCC/C/2015/128 prijatých 17. marca 2021 stanovil, že EÚ nedodržiava článok 9 ods. 3 a 4 Aarhuského dohovoru v dôsledku toho, že občianska spoločnosť v súčasnosti nemá možnosť spochybniť rozhodnutia o štátnej pomoci prijaté Komisiou podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, ktoré môžu byť v rozpore s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia; vyzýva Komisiu a Radu, aby preukázali plné odhodlanie plniť medzinárodné záväzky EÚ v oblasti environmentálnej spravodlivosti; nabáda Komisiu, aby splnila záväzok prijatý vo vyhlásení pripojenom k revidovanému Aarhuskému nariadeniu a posúdila dostupné možnosti riešenia zistení Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru do konca roka 2022, a aby v prípade potreby do konca roka 2023 predložila opatrenia;

31. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii a Rade.

(1) Ú. v. EÚ L 350, 4.10.2021, s. 9.

(2) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82.

(3) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210.

(4) Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125.

(5) Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54.

(6) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

(8) Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13.

(9) Prijaté texty, P9_TA(2021)0240.

(10) Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.