EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 9. 2018 COM(2018) 644 final OZNÁMENIE KOMISIE Zefektívnenie finančnej architektúry pre investície mimo Európskej únie



1.Úvod Na to, aby financovanie rozvoja reagovalo na čoraz zložitejšie výzvy v okolitom svete – či už ide o konflikty spôsobené chudobou a migráciu alebo o zmenu klímy a demografické výzvy – musí využívať kombináciu zdrojov financovania. Na zvýšenie dosahu sa musia verejné a súkromné finančné prostriedky využívať čo najefektívnejšie. To si vyžaduje, aby Európska únia bola schopná konať rýchlo a aby bola pripravená prispôsobovať a ďalej rozvíjať svoje finančné nástroje a nástroje politiky v oblasti investícií mimo EÚ, a tým doplniť tradičný súbor nástrojov rozvojovej spolupráce tak, aby splnila svoje ambiciózne záväzky v oblasti udržateľného rozvoja. Tam, kde sa podmienky pre súkromné investície neplnia v partnerských krajinách dostatočne, poskytuje EÚ čoraz väčšiu podporu prostredníctvom záruk. Finančné nástroje týmto spôsobom dopĺňajú tradičné nástroje rozvojovej spolupráce. Ak sa vonkajšie investície podporované EÚ využívajú efektívne, prispievajú k modernizácii hospodárskych štruktúr a infraštruktúry v partnerských krajinách, čím sa následne pripravuje pôda na tvorbu pracovných miest, a to aj pre mladých ľudí, a na udržateľný rast. Zdroje by sa však mohli používať efektívnejšie. Vonkajšie investície podporované Úniou by sa mali zamerať na dlhodobý záujem prijímajúceho partnera, ako aj EÚ, a na podporu dlhodobého a hlbokého hospodárskeho vzťahu medzi oboma stranami. Je dôležité zabezpečiť, aby sa projekty nerealizovali len so zreteľom na krátkodobé aspekty, ale aby poskytovali dlhodobú strategickú hodnotu tak pre partnerskú krajinu, ako aj pre EÚ. Pokiaľ ide o súlad s vonkajšou činnosťou EÚ a inými politikami, vonkajšie investície podporované Úniou musia spĺňať požiadavky vyplývajúce zo zmlúv. Vzhľadom na súčasnú fragmentáciu nie sú investičné rozhodnutia vždy plne koordinované a konzultované medzi všetkými inštitúciami a členskými štátmi, čím sa potenciálne oslabuje schopnosť EÚ sledovať svoje ciele vonkajšej politiky voči tretím krajinám. To zahŕňa ciele Únie podľa „rámcového partnerstva“, ktoré sa usiluje o „súdržnú a cielenú angažovanosť“ tam, kde Únia a jej členské štáty koordinujú svoje nástroje, mechanizmy a pákový efekt, aby dosiahli komplexné partnerstvá s tretími krajinami s cieľom lepšie riadiť migráciu“. V tejto súvislosti niektoré členské štáty zdôraznili potrebu dôkladnejšieho preskúmania európskej finančnej architektúry pre rozvojové financovanie, a najmä príslušných úloh Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj. Nemecko a Francúzsko vyjadrili v tejto súvislosti zámer zriadiť skupinu odborníkov, ktorá sa touto záležitosťou bude zaoberať. Komisia podporuje všetky snahy o to, aby sa inštitucionálny a operačný rámec pre vonkajšie investície stal účinnejším a funkčnejším, s cieľom zabezpečiť, aby v plnom rozsahu zodpovedal súčasným investičným výzvam v Afrike, susedstve EÚ a inde vo svete, ale aby zároveň vyhovoval potrebe rýchlych a operačných riešení. Pokiaľ ide o Afriku, Komisia dnes prijala osobitné oznámenie o novej africko-európskej aliancii pre udržateľné investície a pracovné miesta, v ktorom sa uvádzajú konkrétne opatrenia na prijatie vzájomne dohodnutých záväzkov s Africkou úniou v rámci partnerstva medzi Afrikou a EÚ. Začiatkom roka 2018 už Komisia zorganizovala špecializované semináre o európskej finančnej architektúre pre vonkajšie investície s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami. Komisia vyzýva súčasné hlavné finančné a rozvojové inštitúcie, ktoré sú aktívne v oblasti financovania rozvoja, a to na vnútroštátnej aj európskej úrovni, aby pri financovaní investícií podporených zárukami z rozpočtu EÚ považovali prístup založený na užšej spolupráci, ktorý bude v súlade s cieľmi vonkajšej činnosti EÚ, za okamžitú prioritu. S cieľom v plnej miere uplatňovať všeobecnú zásadu koordinácie rozvojových politík Únie a členských štátov, ako sa stanovuje v článku 210 ZFEÚ, sa títo hlavní aktéri nabádajú predovšetkým k posilneniu operačných synergií, ako aj ku komplementárnosti z hľadiska geografických a sektorových oblastí a portfólií odborných znalostí a skúseností, a k súčasnému zachovaniu inovácií a zdravej úrovne hospodárskej súťaže a rozmanitosti na trhu. Táto spolupráca by sa mohla rozšíriť aj na iné globálne medzinárodné finančné inštitúcie.

Vzhľadom na zložitú a nestabilnú situáciu v mnohých susedných regiónoch EÚ a v Afrike je Komisia presvedčená, že čas hrá v tejto problematike dôležitú úlohu a že EÚ sa musí sústrediť na operačné a praktické riešenia, a nie na opatrenia, ktoré by si vyžadovali zásadné inštitucionálne a štrukturálne zmeny, ako je napríklad vytvorenie nových orgánov alebo subjektov alebo mobilizácia dodatočnej kapitálovej účasti z rozpočtu EÚ. Rozsiahle rámce vonkajšej politiky, ktoré vytvoril Európsky parlament, Rada, Komisia a vysoká predstaviteľka, budú naďalej poskytovať usmernenia v súlade s prioritami EÚ a s partnerstvami s príslušnými krajinami a budú riešiť ich investičné potreby. Komisia bude aj naďalej zabezpečovať, aby sa rozpočet EÚ míňal čo najrozumnejšie a so zvýšenou pridanou hodnotou za každé vynaložené euro. 2.Čo najlepšie využívanie existujúcich nástrojov EÚ sa na dosiahnutie svojich ambicióznych cieľov v oblasti vonkajšej politiky snaží spojiť všetky relevantné nástroje a inštitúcie, kombinovať zdroje financovania a zabezpečiť, aby finančné nástroje primerane a jednotne podporovali dosahovanie cieľov vonkajšej politiky EÚ. Investície podporované z rozpočtu EÚ zohrávajú v tejto súvislosti kľúčovú úlohu, pretože účinne dopĺňajú iné nástroje, ako sú granty, ktoré budú aj naďalej nevyhnutné na riešenie výziev, ktoré nie sú vhodné pre investície. V tejto súvislosti je dôležité zohľadniť rozmanitosť investičných potrieb a výziev partnerov EÚ, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejších partnerov, vrátane najmenej rozvinutých krajín, vysoko zadlžených chudobných krajín a krajín, ktorí sa ocitli v nestabilnej situácii alebo čelia konfliktu. 2.1. Vonkajší investičný plán EÚ už prijala rozhodné kroky v smere efektívnejšieho financovania rozvoja. Európsky vonkajší investičný plán, ktorý bol predložený v roku 2016, ponúka inovatívny spôsob mobilizácie verejných a súkromných zdrojov financovania rozvoja ako doplnok k tradičnej pomoci vo forme grantov, pričom stavia na odborných znalostiach príslušných verejných a súkromných aktérov. Európsky fond pre udržateľný rozvoj, ktorý tvorí základ plánu pre vonkajšie investície, vychádza zo skúseností získaných v rámci Junckerovho plánu a Európskeho fondu pre strategické investície, ako aj z desaťročnej skúsenosti s operáciami kombinovaného financovania v tretích krajinách, pokiaľ ide o priťahovanie súkromných finančných prostriedkov na inovačnejšie a rizikovejšie investície. Európsky fond pre udržateľný rozvoj je založený na myšlienke, že verejné a súkromné investície sú životne dôležitou hnacou silou udržateľného rozvoja, že súkromné investície môžu dopĺňať verejné výdavky a že podniky môžu byť partnermi v udržateľnom rozvoji, čím sa vytvoria situácie výhodné pre všetky strany. Na základe viacročného finančného rámca sa v pláne pre vonkajšie investície stanovuje integrovaný balík na financovanie investícií v Afrike a krajinách susediacich s EÚ a očakáva sa, že sa zmobilizuje najmenej 44 miliárd EUR investícií. Vďaka tomu, že členské štáty alebo iné zdroje dorovnávajú výšku príspevkov, by tento plán mohol zdvojnásobiť mobilizáciu dodatočných finančných prostriedkov až do výšky 88 miliárd EUR. Prvé výzvy na predkladanie investičných projektov v rámci tohto plánu prevýšili očakávania a operácie kombinovaného financovania a úverov sa už zintenzívnili. Prvé programy sa v súčasnosti realizujú priamo na mieste a prinášajú hmatateľné výsledky. Dňa 20. júna 2018 boli schválené prvé investičné programy využívajúce záruku EÚ v Afrike a susediacich krajinách, ktoré okrem iného zabezpečujú prístup k cenovo dostupným bankovým úverom pre zraniteľné osoby, ktoré majú v súčasnosti ťažkosti s požičiavaním si peňazí za prijateľné sadzby, a zároveň umožňujú prístupu k mobilným účtom a dlhodobým úverom viac než 25 000 malým podnikom. Tieto záruky vo výške približne 800 miliónov EUR by mali prispieť k mobilizácii odhadovaných približne 8 – 9 miliárd EUR dodatočných verejných a súkromných investícií. Hoci sú tieto prvé výsledky povzbudivé, je potrebné zvýšiť informovanosť o vonkajšom investičnom pláne a ďalej urýchliť jeho implementáciu priamo na mieste, napríklad prostredníctvom cielených informačných kampaní. Investície podporované z rozpočtu EÚ musia takisto stále viac prispievať k realizácii štrukturálnych reforiem. Investície môžu byť silným nástrojom na podnietenie reforiem a lepšej správy vecí verejných v partnerských krajinách a môžu prispievať k lepším podmienkam pre inkluzívnu hospodársku činnosť prostredníctvom podpory udržateľnejších politík a regulačných rámcov, medzinárodných noriem v oblasti ľudských práv vrátane základných pracovných noriem a požiadaviek náležitej starostlivosti, priaznivejšieho podnikateľského prostredia, nových obchodných modelov a väčších vládnych kapacít. Ak sa používajú správne, môžu byť nástrojom na posilnenie protikorupčných záruk, zlepšenie riadenia verejných financií a posilnenie regulácie finančného sektora. Okrem financovania jednotlivých investičných programov by EÚ mala zintenzívniť svoj príspevok na podporu politík, ktoré prilákajú ďalšie investície z verejného aj súkromného sektora, a to prostredníctvom technickej pomoci a posilneného dialógu o príslušných politikách. Práve toto je účelom tretieho piliera vonkajšieho investičného plánu. EÚ môže prostredníctvom spolupráce s partnerskými krajinami v oblasti správy vecí verejných a regulačných reforiem, v oblasti boja proti korupcii a nezákonným finančným tokom, ako aj v oblasti budovania kapacít a inštitúcií podporovať vytvorenie prostredia, v ktorom sa uľahčuje prístup k finančným prostriedkom pre mikropodniky, malé a stredné podniky; v ktorom sa zlepšuje právny rámec tak pre verejné, ako aj súkromné investície; v ktorom sa systémy verejného obstarávania stanú efektívnejšími, investície prinášajú výhody miestnym ekonomikám a tvorbe pracovných miest na vnútroštátnej úrovni a v ktorom sa podporujú medzinárodné normy. Udržiavanie primeraného plánu budúcich projektov je dôležité aj z hľadiska dlhodobého udržiavania tvorby pracovných miest a rastu. 2.2. Súčasná architektúra má priestor na väčšiu spoluprácu a synergie... Existujúca finančná architektúra EÚ pre vonkajšie investície sa v posledných desaťročiach vyvinula. Európska investičná banka – banka EÚ – sa zameriava predovšetkým na projekty v EÚ, ale pôsobí aj mimo Únie, kde podporuje politiky Únie založené na existujúcich nástrojoch EÚ, ako je napríklad mandát na poskytovanie vonkajších úverov a investičný nástroj pre Afriku, Karibik a Tichomorie. Skupina Európskej investičnej banky takisto predstavila svoju iniciatívu na posilnenie odolnosti súbežne s vonkajším investičným plánom EÚ a poskytla veľké investičné balíky pre konkrétne krajiny, napríklad Ukrajinu. Skupina Európskej investičnej banky začala nedávno uvažovať, či má zriadiť novú dcérsku spoločnosť pre rozvoj. Európska banka pre obnovu a rozvoj je multilaterálna investičná banka pre rozvoj, ktorej väčšinovým akcionárom sú členské štáty EÚ a ktorá sústreďuje svoje úsilie na východnú a strednú Európu, Áziu a severnú Afriku. Prostredníctvom existujúcej siete rezidentných kancelárií na mieste získava rozsiahle znalosti o týchto miestach a v rámci svojich činnosti sa zapája do spolupráce v oblasti príslušných politík s partnermi, a to aj prostredníctvom podpory reforiem.

Mnohé členské štáty majú navyše svoje vlastné národné rozvojové banky alebo inštitúcie, ktoré prispievajú k vykonávaniu politík Únie a súvisiacich operačných činností na mieste Rastie aj počet bánk regionálneho rozvoja. Títo aktéri v súčasnosti mobilizujú najväčší podiel vonkajších rozvojových úverov a majú rôzne mandáty, kapacity a odborné znalosti, napríklad pokiaľ ide o geografický rozsah pôsobnosti, obchodný model alebo prítomnosť odborníkov na mieste v krajine, v ktorej pôsobia. Existujú dobré príklady spolupráce medzi krajinami a inštitúciami, ako je napríklad platforma EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce (EUBEC). V niektorých prípadoch však subjekty súťažia o investície mimo EÚ a záruky podporované z rozpočtu EÚ a nehľadajú užitočné synergie a komplementaritu. Na riešenie tejto otázky by sa v rámci existujúcich štruktúr mali dosiahnuť väčšie synergie a efektivita, napríklad prostredníctvom príslušnej regionálnej a tematickej špecializácie existujúcich individuálnych partnerských finančných inštitúcií alebo spoločných iniciatív Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj, čo by mohlo byť jedným zo spôsobov, ako využiť kombinovanú expertízu týchto dvoch inštitúcií bez vylúčenia iných aktérov z trhu. V súčasnosti spolupracujú Európska investičná banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj v medziach investičného rámca pre západný Balkán (WBIF ) na riadení spoločného fondu, z čoho vyplýva, že takáto spolupráca už existuje a je možná. Do takejto budúcej spolupráce by sa mohli zapojiť aj národné rozvojové banky a inštitúcie, a v prípade potreby aj globálni partneri 2.3. ... a na dôraznejšie riadenie príslušných politík EÚ by sa mala usilovať zabezpečiť ešte dôraznejšie riadenie príslušných politík s cieľom maximalizovať účinky svojej vonkajšej činnosti, konkrétne svojich nástrojov politiky v oblasti rozvojovej spolupráce, aby zabezpečila jednotné zohľadňovanie svojich cieľov v príslušných oblastiach politiky a cieľov vo všetkých fázach vykonávania. Je to dôležité aj preto, aby sa dosiahlo čo najefektívnejšie využitie peňazí daňových poplatníkov a aby sa zabezpečil plný súlad s inými oblasťami vonkajšej politiky EÚ. Ďalšie zefektívnenie, pokiaľ ide o realizáciu cieľov politiky EÚ, možno dosiahnuť zvýšením súdržnosti medzi rôznymi opatreniami, ktoré vykonávajú partneri zapojení do realizácie. K dosiahnutiu tohto cieľa by malo prispieť prebiehajúce preskúmanie existujúcich konzultačných mechanizmov. 2.4. Zlepšená spolupráca v rámci EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách Za všetkých okolností je nevyhnutné urýchlene zabezpečiť lepšiu počiatočnú koordináciu EÚ v príslušných medzinárodných finančných inštitúciách, čo doteraz nebolo dostatočne zabezpečené. Členské štáty a Únia sú v štruktúrach riadenia medzinárodných finančných inštitúcií zastúpené v rôznych zloženiach. Pokiaľ ide o financovanie rozvoja EÚ, ciele v tejto oblasti sa môžu plniť len vtedy, keď bude EÚ konať jednotne a súdržne. Týka sa to najmä Európskej banky pre obnovu a rozvoj. Po tom, ako Spojené kráľovstvo vystúpi z Európskej únie, sa spoločný podiel EÚ a členských štátov v Európskej banke pre obnovu a rozvoj zníži zo 62,8 % na 54,3 %, čím sa zvýši dôležitosť dôslednej koordinácie pozície EÚ pred zasadnutiami rady guvernérov Európskej banky pre obnovu a rozvoj. Takáto posilnená počiatočná koordinácia medzi členskými štátmi a Komisiou by potenciálne mohla z dlhodobého hľadiska pripraviť pôdu na zmenu stanov Európskej banky pre obnovu a rozvoj, ktorá by umožnila spoločné hlasovanie v Rade tejto banky v mene všetkých členských štátov EÚ. 3.Nárast vonkajšej investičnej kapacity EÚ v strednodobom horizonte 3.1. Návrh nástroja susedskej, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce Podstata a zásada maximálneho dosahu takisto tvoria základ pre návrh Komisie týkajúci sa budúceho nástroja susedskej, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce predloženého v júni 2018 ako súčasť návrhov budúceho viacročného finančného rámca. Architektúra tohto nástroja odráža geografické a tematické priority EÚ a zabezpečuje, že EÚ bude disponovať moderným, silným, pružným a prispôsobivým nástrojom na riešenie udržateľného rozvoja ako súčasti vonkajšej činnosti EÚ. Tento návrh preto pristupuje k realizácii rozvojovej spolupráce prostredníctvom optiky najvhodnejšieho nástroja v danom kontexte, ako sú granty, rozpočtová podpora, finančné nástroje alebo záruky, alebo kombinácia týchto nástrojov. Navrhovaný nový nástroj zahŕňa model vonkajšieho investičného plánu a uplatňuje sa v ňom rovnaký inovačný prístup k financovaniu rozvoja prostredníctvom rozšíreného Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (EFSD +) a novej záruky pre vonkajšiu činnosť až do výšky 60 miliárd EUR. Tento rámec zahŕňa existujúce ustanovenia týkajúce sa Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj, mandátu Európskej investičnej banky na poskytovanie vonkajších úverov a Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia.

Nový nástroj bude predstavovať významný nárast poskytovania kombinovaného financovania, záruk a iných finančných operácií podporujúcich vonkajšie investície. Hoci Afrike, susediacim krajinám a západnému Balkánu sa bude aj naďalej venovať osobitná pozornosť, záruka sa bude geograficky rozširovať. Spolu so súkromným sektorom a s využitím multiplikačného efektu bude v období 2021 – 2027 možné mobilizovať investície až do výšky pol bilióna EUR. Na zabezpečenie najefektívnejšieho riadenia zdrojov EÚ a vzhľadom na výrazné zvýšenie objemu záruky EÚ si to vyžaduje, aby sa existujúce usporiadanie zodpovedajúcim spôsobom prispôsobilo. 3.2. Posilnená európska finančná architektúra Ambície Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (EFSD +) si budú vyžadovať externú finančnú architektúru, ktorá je schopná formulovať a zabezpečovať efektívne projekty a zároveň uskutočňovať strategickú orientáciu EÚ v oblastiach príslušných politík. Súčasná fragmentácia si v tomto kontexte vyžaduje posilnenú architektúru v medziach rámca, ktorý Komisia navrhla v júni 2018. Na to, aby finančné nástroje EÚ plnili ciele príslušných politík, ktoré stanoví Európsky parlament a Rada, by sa EÚ mala usilovať o zabezpečenie dôraznejšieho riadenia a kontroly príslušných politík s cieľom podporiť čo najefektívnejšie využívanie peňazí daňových poplatníkov z hľadiska geografických aj tematických priorít. V rámci budúceho viacročného finančného rámca by to mohlo mať podobu vonkajšej investičnej platformy EÚ spájajúcej všetkých aktérov, ktorí využívajú záruky z rozpočtu EÚ na vonkajšie investície, na základe nového jednotného rámca zriadeného podľa týchto zásad: ·Prvá úroveň sa týka vymedzenia prioritných sektorov a geografických oblastí pre investície. Tieto ciele sa stanovia pomocou viacročného programovacieho procesu na základe cieľov vonkajšej činnosti Únie, ako sa stanovuje v nariadení, ktorým sa ustanovuje nástroj susedskej, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. ·Druhá úroveň sa týka riadenia využívania záruk EÚ. Za správu záruk zodpovedá Komisia. Zahŕňa to schválenie použitia záruky (vrátane kontroly súladu plánovaných projektov s cieľmi politiky), stanovenie a monitorovanie rizikových parametrov s cieľom chrániť rozpočet EÚ a celkové riadenie používania záruky. Komisia by sa okrem toho neusilovala o vykonávanie všeobecných bankových operácií, ani by ich neopakovala ani neduplikovala v rámci technických odborných znalostí Komisie, ktoré sú dostupné inde. Posúdenie rizika, pokiaľ ide o rôzne projekty/plánované projekty identifikované podľa priorít stanovených na politickej úrovni, by mala vykonávať skupina na posudzovanie rizika. Tvorba rezerv pre Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD +) bude súčasťou spoločného rezervného fondu Únie v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje, že do 30. júna 2019 sa musí vypracovať nezávislé odborné hodnotenie, pokiaľ ide o to, komu sa zverí finančné riadenie aktív spoločného rezervného fondu. ·Tretia úroveň sa týka uskutočňovania investícií na mieste a predkladania projektov na posúdenie. Európska investičná banka a iné rozvojové finančné inštitúcie by na základe svojich príslušných odborných znalostí a s prihliadnutím na vlastné postupy v oblasti náležitej starostlivosti a riadiace procesy mali mať prístup k záruke EÚ na realizáciu projektov, ktoré prinášajú pre EÚ na mieste najvyššiu pridanú hodnotu. S podporou spolupráce medzi oprávnenými protistranami sa už počíta v návrhu nástroja susedskej, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. Vítaný by bol model spoločných iniciatív pre konkrétne regióny alebo odvetvia. Pri rozhodovaní o účinnom, efektívnom a spravodlivom využívaní dostupných zdrojov bude Komisia pozitívne hodnotiť plány projektov, ktoré v spolupráci spájajú rôzne inštitúcie. Platforme bude predsedať Komisia, ktorá v koordinácii s ostatnými účastníkmi zabezpečí, aby boli rozsah pôsobnosti, umiestnenie a načasovanie investičných rozhodnutí v súlade so stanovenými investičnými prioritami a celovými cieľmi vonkajšej politiky EÚ. Posilnená architektúra pre vonkajšie investície Európskej únie

plány projektov predložených v rámci verejných súťaží